Poštovane zastupnice i zastupnici, dakle temeljem čl. 247. predlažem da provedemo objedinjenu raspravu o: Konačnom prijedlogu zakona o dopuni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 895. Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 896. i Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 897. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, pa bih sada molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. Prvo će govoriti predsjednik Vlade RH, poštovani Andrej Plenković. Pretpostavljam da će nakon njega govoriti i ministar financija i potpredsjednik Vlade Zdravko Marić. Izvolite predsjedniče Vlade. Samo vas molim sada da držite ruku dok vas ne zapiše kolegica tko je zainteresiran za repliku.
Dobar dan poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Drago mi je da imam prigodu predstaviti danas uvodno u okviru ovog travanjskog paketa mjera kojeg predlažemo u kontekstu suzbijanja društveno gospodarsko, pa i socijalnih naravno posljedica pandemije koronavirusa s kojim je i RH suočena. Mi smo kao što znate prvi paket u ožujku predstavili sa 63 mjere, bilo je to odmah promptna reakcija Vlade kako da olakšamo situaciju za naše gospodarstvo, za radnike, za cijeli naš sustav funkcioniranja u novim okolnostima. Ovaj paket o kojem smo govorili jučer na Vladi, kojeg smo javnosti predstavili u srijedu, kao što vidite dolazi ne samo u kontekstu borbe protiv koronavirusa nego dolazi i u kontekstu velikoga potresa koji je pogodio Zagreb i okolicu i dio Krapinsko-zagorske županije jačine 5,5 po Richteru. Želim još jednom u ime Vlade izraziti sućut obitelji mlade djevojke Anamarije koja je u tom potresu nažalost izgubila život. Želim zahvaliti svima koji su u proteklim tjednima učinili maksimalne napore da čuvaju zdravlje hrvatskih građana, hrvatskim liječnicima, medicinskim sestrama, ukupnom zdravstvenom bolničkom osoblju, zahvaliti policajcima, zahvaliti inspektorima, carinicima, svima onima koji rade ovih dana u dućanima, da osiguraju koliko toliko normalno funkcioniranje našega života. Želim zahvaliti i svima koji su pomogli munjevito u saniranju posljedica potresa u Zagrebu, civilnoj zaštiti, gradskim službama, policiji i HV-u. Ovaj ožujak koji je za nama ožujak 2020. po mnogo čemu bit će mjesec kojeg ćemo jako, jako dugo pamtiti. On je u cjelini promijenio tijek i naših aktivnosti i naših planova, naših postignuća i označio je početak nekog novog normalnog, novog normalnog s kojim ćemo se suočavati jedno vrijeme. I upravo zbog toga nalazimo se u razdoblju koje zahtjeva zajedništvo hrvatskoga naroda, svih naših sugrađana, zahtjeva odgovornost, samodisciplinu pojedinaca, zahtjeva strpljivost svih od najmlađih koji nažalost ne mogu u školu do mnogih koji trenutno ne mogu raditi svoj posao do naših najstarijih koje u ovoj epidemiji korona virusa moramo posebno čuvati i brinuti o njima. Mi smo kao i mnoge druge zemlje suočene sa dilemom. Dilemom u kojoj imamo izbor između spašavanja života i čuvanja zdravlja hrvatskih ljudi i privremenog odustajanja od dosadašnjeg načina života. Mi kao Vlada izabrali smo život, izabrali smo zdravstvenu sigurnost hrvatskih građana. I upravo zbog toga smo poduzeli mjere koje su kada komparativno gledamo sa drugim zemljama u Europi, kada gledamo dinamiku širenja zaraze i povećanje broja oboljelih u mnogim državama svijeta, za sada prilično uspješni u limitiranju brzine širenja zaraze, a i po stopi smrtnosti.
Dakle ovako, postigli smo dogovor da mogu replicirati samo oni koji su u ime kluba ovdje dvojica. MOST je već prijavio 3, sad vidi da je i kolega Sladoljev došao s istom namjerom, dolazi i kolega Maras. Dakle, pa nismo šibicari, pa što je to? Pa što, što smo se sada dogovorili? Mi se jedno dogovorimo i vi počnete, počnete, počnete ovaj varati kao da smo na ulici i igramo se ovaj šibicarenja. Dajte molim vas, po dva zastupnika iz svakog kluba mogu replicirati i nemojte to činiti. Ja sam korektno fer pitao, odlučili smo se da ćemo raspravljati duže po klubovima i sad pravimo se nevješti i ulazimo u sabornicu kao da se ništa nismo dogovorili. Dakle, svaki klub, molim vas odaberite dvojicu koji će sudjelovati u raspravi. Oprostite predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala vam lijepa. Dakle, kada usporedimo dinamiku širenja zaraze u RH i u drugim zemljama i Europe i svijeta, možemo reći da smo sa mjerama koje smo poduzeli za sada ostvarili dobre rezultate. To govorim stoga što nakon niza konzultacija sa liječnicima, sa stručnjacima, znanstvenicima, moram ponoviti i vama i hrvatskoj javnosti da će se bitka protiv koronavirusa u ovoj fazi kada još nemamo pouzdano ni lijeka, ni cjepiva, niti smo stekli imunitet, voditi prije svega načelima medicine nekih ranijih stoljeća, a to je odvajati one koji su bolesni od onih koji su zdravi. I stoga upravo naša strategija smanjivanja broja socijalnih kontakata polučuje ovakve rezultate. Vidimo na primjeru zemlje koja je izabrala nešto drukčiju strategiju proteklih tjedana, a to je Švedska da imamo nagli porast i zaraženih i umrlih. Prema tome, ovo što radimo sada je ispravno i opravdano. I vodit ćemo se kao Vlada preporukama stručnjaka, prije svega epidemiologa jer to je njihova zadaća u ovakvim okolnostima. Paket mjera koji smo jučer usvojili na Vladi dolazi nakon što je ovaj paket iz ožujka već zaživio. Ovdje je ministar Marić i on će detaljnije reći da je porezna uprava do 14 sati jučer zaprimila čak 64939 zahtjeva od kojih je već riješeno 64%. Ministarstvo rada s druge strane je u ovoj mjeri koju smo osigurali, dakle naknada poslodavcima za radnike po 3.250,00 kn po radniku kao potpora za očuvanje radnih mjesta do jučer zaprimilo 70 000 zahtjeva za 420 000 radnika. A jučer je već isplaćeno 400 milijuna kuna za oko 123 000 radnika i 40 000 poslodavaca. U provedbi su i mjere Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva gospodarstva, turizma, poljoprivrede, mora, prometa, kulture. No, kao što smo i rekli, pred HS prije 20-tak dana rekli smo da ćemo kalibrirati naše mjere ovisno o razvoju situacije. I mi smo upravo stoga prateći neizvjesnost koju dijelimo i sa ostalim državama Europe i svijeta odlučili izaći sa još jednim paketom, osnažiti mjere iz ožujka. Podignuti naknadu od 3.250,00 kn na 4.000,00 kn, preuzeti na teret države davanja tj. doprinose u ovom konkretnom slučaju. Donijeli odluku da ili one kojima će pasti prihod između 20 i 50% u odnosu na prošlu godinu omogućimo odgodu i to beskamatnu i obročnu otplatu poreza, a one kojima prihod padne od 50 do 100%, ima onih koji uopće ne mogu raditi trenutno, da ih u cijelosti oslobodimo poreza i to i na dobit i na dohodak. Sve one tvrtke, dakle do 93% koliko ih ima poduzeća koji imaju prihod 7,5 milijuna kuna, obuhvaćene su ovom mjerom, one velike oslobodit ćemo proporcionalno ukoliko imaju pad prihoda između 50 i 100%. Također smo odlučili da se plaćanje poreza na dodanu vrijednost može odgoditi sve dok se ne naplate izdani računi, ali to ne znači da oslobađamo od plaćanja obveze PDV-a. Rok za predaju godišnjih financijskih izvještaja pomaknuli smo na 30. lipnja i ukida se i obveza plaćanja FINA-i naknade. Što se tiče državnih rashoda, na tome radimo već nekoliko tjedana, sva ministarstva, svi korisnici državnoga proračuna rade na rezanju rashoda, na uštedama, krenut ćemo u razgovore sa socijalnim partnerima u vezi nove situacije u kojoj se nalazimo. Još jednom ću ponoviti, osobito za naše umirovljenike, kako god se bude razvijala ova situacija, u mirovine se neće dirati, niti za ožujak, niti za travanj, niti za svibanj, niti za lipanj. Za mirovine ćemo uvijek naći sredstva da nema nikakvih dilema. Vidjet ćete u ovoj raspravi danas i u ponedjeljak ono što kanimo učiniti za hrvatsku poljoprivredu, za hrvatskoga seljaka, za otkup viškova kod malih mljekara, ne želimo da tu dođe do propadanja, dapače država će tu stati i otkupiti sve što je višak. Idemo i potporom u biljne proizvodnje, sektor stočarstva, Ministarstvo gospodarstva ide sa programom mikro malih zajmova za ruralni razvoj, novi program COVID-19 zajam za obrtna sredstva, iznos zajmova od 750.000,00 kn s kamatnom stopom od 0,25 poček 12 mjeseci, rok otplate od 5.g. Promijenit ćemo i neke zakone radi operativnosti koji su u nadležnosti MUP-a. Idemo sa paketom zakona u turizmu, o tome će govoriti više ministar Cappelli. Tu imamo izrazito dobru namjeru da učinimo iskorak prema sektoru koji trenutno pati najviše. Važno je da znamo da ćemo za turizam osigurati likvidnost u iznosu od 600 milijuna kuna. Mjere koje mi poduzimamo su poduzete čak i prije nego što je jučer Europska komisija gotovo istovjetan napor napravila za cijelu EU. Njihov paket odnosi se upravo za osiguravanje radnih mjesta, zaposlenosti, potporu gospodarstvu, fleksibilnost u korištenju europskih sredstava, realokaciju, čak po prvi puta bez presedana namjera da se ukine komponenta nacionalnoga financiranja. Sve ovo što radimo radimo da bismo u hrvatskom društvu u ovakvim izvanrednim okolnostima poslali poruku solidarnosti, solidarnosti svih. Vidjeli ste da je jedna od Agencija za kreditni rejting jučer ostavila RH investicijski kreditni rejting, ali je izglede iz pozitivnih pretvorila u stabilne. Dakle, to je prva poruka onih koji prate kakve će biti posljedice ove krize na RH. Moram reći za mnoge koji su u ovom visokom domu često govorili o tome trebamo li ili ne trebamo ići prema Europodručju da bi nam članstvo u Europodručju danas jako pomoglo. Itekako bi nam pomoglo, kao što pomaže članicama Europodručja, njih 19. Međutim, kako smo na putu za Europski tečajni mehanizam 2, vodimo intenzivan dijalog i s Europskom središnjom bankom i nastojati ćemo postići posebne dogovore koji će se odnositi na potporu RH i njenoj financijskoj stabilnosti. Glede financiranja ovih mjera i novih okolnosti idemo u koordinaciji sa HNB-om, sa komercijalnim bankama, prije svega ovdje na domaćem tržištu, razmišljamo i o međunarodnim financijskim tržištima, razgovaramo i sa međunarodnim financijskim institucijama. Sve to činimo kako bismo prebrodili ovu krizu. I mi ćemo, kao što sam već na početku rekao, ovim paketom mjera stati iza hrvatskog radnika i stati iza hrvatskoga gospodarstva kao što odgovorno to radimo i do sada u našem mandatu i u tom pogledu očekujemo i vašu potporu. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade i pozivam potpredsjednika Vlade i ministra financija, poštovanog Zdravka Marića da isto tako uzme riječ.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo uvodno što je predsjednik Vlade izložio, ja ću probati samo, možda malo samo detaljizirati i kroz konkretizaciju ova 3 zakonska prijedloga, ali, koji su predmet rasprave današnje, ali mislim da ste i sami svjesni da smo jučer i u okviru cjelokupnog paketa donijeli nekoliko i zaključaka Vlade i nekih drugih akata koji su na tragu ovoga paketa, kako i na koji način učiniti dodatne mjere, dodatne napore, olakšati svim gospodarskim subjektima koji već u ovom trenutku jako puno, koji su pogođeni korona krizom, ali u isto vrijeme učiniti ono što smo rekli i kod predstavljanja prvog paketa mjera, onaj napor prema ključnoj odrednici u kratkom roku, a to je održavanje i očuvanje radnih mjesta i očuvanje i održavanje funkcioniranja cjelokupnog sustava RH i države, kada kažem države ne mislim pri tome na aparat državni, nego države kao takve i svih njenih institucija, svi smo itekako svjesni uloge, važnosti i značaja pojedinih službi, od zdravstva preko policije, carine, državnog inspektorata, vatrogastva, državnih službi, itd., ali isto tako i one uloge koju država mora dati prema gospodarskim subjektima, kako smo već zaključili, niti države ima bez gospodarstva, ali vrijedi isto tako i obrnuto. Što se tiče ove prve mjere, ponovit ću još jedanput što je i rečeno, dakle povećava se iznos potpore za isplatu plaća. Ponavljam još jedanput, potpora za isplatu plaća, svi poduzetnici, svi poslodavci koji mogu, mislim da i sa ove govornice i svi mi skupa na bilo koji način kojim javno djelujemo trebamo itekako uputiti poruku da sigurno apeliramo da isplate kolko god mogu i višu odnosno potpunu plaću. Ono što je važno za reći, sve što je i do sada isplaćeno, čuli ste podatke, čuli ste brojke, za 3 mjesec tih 3.250,00 kn, porezna uprava će sustavnim putem, a u međuvremenu ako treba i ručnim putem, učiniti prilagodbe kako bi i ta isplata već za dobar dio poduzetnika učinjena, bila oslobođena plaćanja davanja, javnih davanja obzirom na visinu potpore, ona ne ulazi u škare poreza na dohodak, ali pri tome prije svega mislim na doprinose. Podizanje na 4.000,00 kn kreće od travnja i vrijedit će za travanj i svibanj i isti princip oslobođenja od javnih davanja vrijedit će i za te isplate tijekom travnja i svibnja. HZZ i porezna uprava će usuglasiti u potpunosti svoje evidencije, slanje podataka, dakle ono što je najvažnije za poduzetnike, za zaposlenike, za građane u što je moguće manje administriranja i sav teret provedbe tih mjera naravno uzimamo na sebe. Mislim da vam je i svima također jasno i prepoznatljivo da ovih 4.000,00 kn je visina osnovnog, osnovnog odbitka koji ste vi na naš prijedlog izglasali i stupilo na snagu sa 1.1. ove godine. Druga mjera se tiče opet javnih davanja, vezana, ali i nevezana na ovu prvu mjeru, a ona se odnosi na oslobođenje potpuno ili djelomično, te odgode plaćanja javnih davanja za poduzetnike ovisno o tome kolko i na koji način su pogođeni krizom koronavirusa. Dakle, kao što smo rekli, u prvom krugu mjera onaj prag od 20% za kvalifikaciju poduzetnika odnosno poreznih obveznika za mjere odgode i beskamatne obročne otplate sada se povećava na 50% u smislu kada je moguće kvalificirat se za potpuno ili djelomično oslobođenje. Svi oni porezni obveznici čiji je godišnji prihod ili promet do 7,5 milijuna kuna će biti u potpunosti oslobođeni plaćanja izravnih poreza, dohodak, dobit i doprinosi. Naravno, opet ponavljam pod preduvjetom da im je pad prihoda u iduća 3 mjeseca odnosno travanj, svibanj i lipanj u odnosu na isto razdoblje prošle godine preko 50%. Za one koji imaju godišnji promet preko 7,5 milijuna, taj to oslobođenje će biti proporcionalno ostvarenom padu prihoda preko 50%, za onaj preostali dio također vrijedi mjera odgode i beskamatne obročne otplate. Što u prijevodu kada zapravo sažmemo znači da u idućim mjesecima možemo u državnoj blagajni očekivati jako mali priljev bilo kakvih izravnih poreza, dohodak, doprinosi i dobit. Usko vezano uz tu mjeru je naravno i naš, naše prijedlog mjere i to je također sastavni dio izmjena prijedloga Općeg poreznog zakona koji bi se onda naravno poslije konkretizirao i pretočio u pravilnik koji potpisuje ministar financija, ali u isto vrijeme naravno da ću vam objasniti i predočiti sva naša razmišljanja do sada i da ne bi bilo kao i u prvom slučaju bilo kakvih nepoznanica. Dakle, to je pitanje poreza na dodanu vrijednost, kao glavnog i ključnog ne samo izvornog prihoda državnog proračuna nego i ovog glavnog predstavnika tzv. neizravnih ili indirektnih poraza. Vi znate jako dobro da RH iskoristila mogućnost koje su dale i određene odredbe direktiva da za određenu kategoriju poduzetnika, a to su opet po istom pragu oni do 7,5 milijuna kuna u zadnjem krugu porezne reforme da im omogućimo da također imaju pravo na plaćanje poreza na dodanu vrijednost po naplaćenom računu, po naplaćenoj fakturi ili kako neki kažu i naplaćenoj realizaciji. Statistika, samo da vam kažem u kratkim crtama do sada kaže da je od ukupno 153.217 poreznih obveznika poreza na dodanu vrijednost njih 60.014 se odlučilo odnosno oni idu i naplaćuju obračunavaju PDV po naplaćenoj realizaciji, dakle na bazi svih naplaćenih računa i svih plaćenih računa. Preostali broj od 93.203 obračunava PDV po izdanim računima, što znači da se u tom mjesecu izračunavaju obvezu na bazi svih izdanih računa i svih primljenih računa, bez obzira što naplatili odnosno što nisu naplatili. Velik broj obveznika naravno očito je imao mogućnost, ali to nije to kao takvo izabrao. U prvom krugu promjena odnosno u prvom krugu mjera za gospodarstvo mi smo otvorili vrata i za ovaj broj preostalih do 7,5 milijuna kuna godišnjeg prometa. Vidjet ćemo naravno statistiku ona u ovom trenutku ona možda i nije toliko relevantna, ali bitno je da između ostaloga i širimo takvu vijest i takvu informaciju među poduzetnicima. A sada u ovom drugom krugu otvaramo mogućnost svima, svima. I tu moram reći još jedanput, dakle to je nešto što je u suprotnosti sa osnovnim principima sustava poreza na dodanu vrijednost kao i određenim direktivama koji ga propisuju koje RH i sve zemlje članice EU imaju više od dva desetljeća. Međutim ono što je najvažnije, način obračuna kao takav i sav dio koji će voditi u provedbi toga ćemo pomno naravno izdefinirati odnosno sve opet kao i kod prvih mjera preuzeti dobar dio toga administriranja na sebe, rasteretiti, olakšati. Međutim ono što je važno ključna odrednica, ono što nije naplaćeno ide o odgodu, ono što je naplaćeno ne može ići u odgodu jel porez na dodanu vrijednost bez obzira što je pojedini poslovni subjekt obveznik, on nije prihod njihov nego je prihod državnog proračuna jer u konačnici porezni teret snosi netko treći. I sada kada to kažemo, još samo da napomenem da princip taj širenja obuhvata uvodimo i za porez na dodanu vrijednost pri uvozu. Znate i sami da je do sada vrijedila odredba u pravilu samo za strojeve i opremu, sada širimo obuhvat na sve, isto kao što širimo obuhvat i ovim putem se zahvaljujem svim ljudima dobre volje koji su u proteklom razdoblju što zbog COVID-a, što zbog potresa u gradu Zagrebu donirali opremu i razne druge potrepštine, tako da ćemo i taj obuhvat kao takav obuhvatiti ovim izmjenama. Međutim ono što na neki način kada sublimiramo cijelu ovu ideju o kojoj sada govorimo, znači kada sažmemo sve te mjere evidentno je, izravni porezi, porezi koji su poduzetniku, poslodavcu, obrtniku dakle svakom poreznom obvezniku koji obavlja nekakvu gospodarsku djelatnost izravni trošak koji ide na njegov teret. Porez na dohodak, porez na dobit doprinosi kao što smo objasnili ili u potpunosti oslobađamo, djelomično odnosno nudimo mogućnost odgode beskamatnih obročnih otplata. Neizravni porezi, koje opet ponavljam u konačnici i de facto snosi netko treći su prihod državnog proračuna i u konačnici isto moramo primijeniti taj princip da, ponavljam još jedanput, ono što je naplaćeno bude i uplaćeno u državni proračun, ono što nije nudimo mogućnost da ide kao takvo u odgodu. I to je onaj koncept o kojemu govorimo i kada spomenemo solidarnost i na zajedništvo mislim da je ovdje više nego evidentno. S ovim mjerama mi svi skupa prema našem gospodarskom sustavu ukazujemo jednu visoku razinu i dozu povjerenja. Ne tražimo isti povratni efekt, međutim u isto vrijeme u ovim okolnostima bez jednake razine ili barem približno jednake razine povjerenja suprotnom smjeru od strane gospodarstva teško da možemo graditi nekakve daljnje korake i izlazak iz ove cijele krize i to je ono što je najvažnije. Vlada će naravno dalje promišljati, prije svega fokusirat se sada u ovom trenutku na implementaciju ovih mjera jer to je također važno. Naravno nakon današnje rasprave ja se nadam i nakon izglasavanja pravi posao tek onda slijedi da se to upogoni. Čuli ste sada brojke i efekte dosadašnjih mjera, govorimo o preko 65.000 poduzetnika, preko 400.000 ljudi koji su već korisnici postojećih mjera koje smo do sada predstavili, nadamo se da će i ove mjere dodatno doprinijeti i takvim pokazateljima i tim rezultatima i u konačnici učiniti ono što svi hoćemo odnosno želimo u ovim okolnostima gdje su praktički zdravstveni i neki gospodarski ciljevi u dobrom dijelu u koliziji. Međutim, zdravlje i ljudski životi su na prvom mjestu i mi u gospodarskom dijelu moramo dati svoj obol, svi koji možemo na bilo koji način doprinijeti gospodarskoj aktivnosti, stvaranju dodatnih i novih vrijednosti, to moramo u obliku solidarnosti činiti za sve one kojima je njihov rad i poslovanje onemogućeno zbog različitih razloga, ali prije svega kako bi ispunili ono što nam i je osnovni prioritet zdravlje i ljudski životi. Opet ponavljam, sve što možemo prenijeti i podnijeti na sebe to ćemo učiniti, opet apostrofiram na to administriranje, dakle i sustav HZZ-a i Porezna odnosno e-Porezna i po novome FINA koja je izradila jedan web portal, web sučelje koje će biti jedinstveno mjesto za aplikaciju na mjere koje se tiču i moratorija na kreditne obveze građana i poduzetnika, ali i na potražnju. Do sada bilježimo već preko 1.400 zahtjeva za novim kreditima poslovnih subjekata za likvidnost, to je o čemu smo govorili u prvom krugu pa ću i sada apostrofirati. To je onaj efekt koji ni tada, a ni sada nismo u stanju u potpunosti procijeniti fiskalno u smislu financijskog efekta jer teško je pretpostaviti kolika će biti potražnja za takvim kreditima. Međutim, ideja je da se takvi krediti stave na raspolaganje jel sada je izuzetno važno osigurati funkcioniranje poslovnih subjekata, njihovu likvidnost kako ne bi došli zaista do onoga jel često koristimo i isključivo koristimo pojam likvidnosti, ali da ne bi došli do onoga još goreg scenarija, a to je kriza solventnosti, ne samo likvidnosti. I to i je naša namjera da se kroz naš dio razvojnih banaka, dakle HBOR-a i HAMAG-a, razvojne i jamstvene sheme, njihovu participaciju u ukupnim kreditima, daje poticaj i komercijalnim bankama da tu aktivnost intenziviramo. Dakle, obrtna sredstva podrazumijevaju od isplata plaća, plaćanja dobavljačima do nekih drugih, ali znači nastavak ovoga života tih poslovnih subjekata za vrijeme trajanja ono što u svim ovim aktima koji su ispred vas stoje, a to su tzv. posebne okolnosti. Također jedan od zakona je i Zakon o računovodstvu, vrlo kratko. Dakle, pomiče se rok za prijavu i podnošenje godišnjih financijskih izvještaja sa 30.4. na 30.6. i svih pripadajućih obrazaca, a isto tako i obračuna godišnjeg poreza na dobit. Također jedan od 3 zakona je i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna, koji između ostaloga regulira određene stvari po pitanju proračunskih kategorija, između ostaloga, čuli ste maloprije i od riječi, iz riječi predsjednika Vlade, dakle za sve ove mjere i za funkcioniranje države nama će trebati puno veći iznos sredstava nego što je originalno, ja ću ih nazvati u mirnodopskim okolnostima prije koronavirusa kada smo radili proračun i kad smo radili Zakon o izvršavanju državnog proračuna 2020., planirano. U iduća 3 mjeseca u smislu funkcioniranja države, opet govorim, ne aparata ono što neki smatraju, nego ukupnog funkcioniranja države koji podrazumijeva od isplata mirovina, isplata socijalnih naknada i isplata razno raznih poticaja, ne znam u poljoprivredi jel ne možemo ni taj dio zanemariti u ovim okolnostima. Sve ono što možemo upogoniti u gospodarsku aktivnost to trebamo napraviti, ali isto tako uzevši u obzir i recimo ove mjere, provedbu ovih mjera, činjenicu da smo određeni teret, barem ovaj likvidonosni, preuzeli na sebi vi za vi HZZO-a ili lokalne samouprave. Potrebe države su između, prema našim procjenama između 42 i 45 milijardi kuna. Povrh toga, oko 20 milijardi kuna će biti potrebno osigurati i za dospijeće nekih obveza iz prijašnjih razdoblja. Dakle, govorimo o velikim iznosima i zato između ostalog u Zakonu o izvršenju državnog proračuna predlažemo takvu odredbu koja bi omogućila naravno ispunjavanje svih ovih izazova pred kojima stojimo. Domaće tržište smo već aktivirali. Na domaćem tržištu još ima prostora i siguran sam da će mnogi od vas i dati određene sugestije i prijedloge. Gledamo i na međunarodnu scenu, tamo su se tržišta nakon određenog perioda zatvorenosti počela otvarati. Kakvi su uvjeti? Kakva je pozicija RH? Osobno smatram i dalje dobra. Naravno da su uvjeti ne samo za RH nego se pogoršani, ali i to je jedan izvor kao i sve multilateralne financijske institucije na koje također vodimo računa, kao i naravno programi koje pratimo, koji se razvijaju na razini EU odnosno Europska komisija vodi taj proces. U svakom slučaju, evo ovo je paket mjera kao kad smo i prvi puta rekli sigurno da nećemo niti na ovome stati kako bi oživili naše gospodarstvo, poglavito onaj dio domaće potražnje možete očekivati i da slijedeći paketi ili krugovi ili mjere će prije svega biti usmjereni ne samo na gospodarstvo i poduzetništvo, nego i na građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i potpredsjedniku Vlade, ministru financija. Idemo sada na replike, prve replike bit će upućene predsjedniku Vlade, prvi je poštovani kolega Miro Bulj.
Predsjedniče Vlade, ono što smo govorili i predlagali kad je bio prvi paket mjera, otpis, a ne odgoda, vidim da ste to prihvatili i da su to mjere koje svi pozdravljaju. Međutim, ja bi vas pitao i vi ste spomenuli hrvatsko selo, hrvatskog seljaka, hrvatsku poljoprivredu. Mi znamo da je prije 2.g. donesen Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojega imamo neobrađenog 790 000 hektara, od toga je državnoga 400 000 hektara, a u 2.g. nije podijeljeno apsolutno našem seljaku ništa zbog toga što zakon ima određenih problema. I ja sam dao prijedlog zakona, ako ne vi onda neka ministrica napokon se probudi iz sna i neka počne dodjeljivati zemljište hrvatskom seljaku. To je ključno samodostatnost. Nadam se kad sam prija govorio od ovome onda ste govorili da su to moje tlapnje, uvozni lobi i tako. A nadam se da ćete promijeniti i vi paradigmu, valjda će biti paradigma obrađujmo hrvatsko jer zemlja je sloboda, bez zemlje neobrađene nema budućnosti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Bulj. Bit će ovdje ministrica poljoprivrede u ponedjeljak sa prijedlogom zakona, pa će vam pojasniti cijeli paket mjera koji se odnosi na poljoprivredu kao što sam kazao, ne samo da ide sa izmjenom temeljnog zakona nego smo donijeli i mjeru koja se odnosi na viškove kod malih mljekara, na potporu i onima koji se bave biljnom proizvodnjom i stočarstvom, a vodimo računa na koji način otkupiti i sve ono što naši ribari u ovom trenutku love ili uzgajaju, tako da se i to iskoristi na cjelovit način. Ovo je prigoda za dodatno stavljanje akcenta na hrvatsku poljoprivrednu proizvodnju s obzirom da nitko sa sigurnošću ne može u ovom trenutku pretpostaviti koliko će ova kriza trajati. A vi ste vidjeli jučer da smo i kazali sasvim jasno da svi javni naručitelji, dakle i zdravstvene ustanove i policija i vojska primjerice i ostali će kod procesa javnih nabava 60% nabavljati domaće.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Ove mjere su prije svega usmjerene na pomoć gospodarstvu. Međutim, gospodarstvo RH teško će moći raditi ako i u ovom dijelu koji je još uvijek operativan radnici ne mogu dolaziti na posao. Jučer i danas svjedočimo velikom problemu sa izdavanjem propusnica, upravo za to, za odlazak na radno mjesto za komunikaciju između pojedinih jedinica lokalne samouprave. Naravno da treba pohvaliti intenciju da se propusnice izdaju elektronskim putem, naravno da treba pohvaliti intenciju da se sve propusnice centraliziraju na jednom mjestu, međutim čini nam se na temelju problema koje nam javljaju iz i jedinica lokalne samouprave i od građana na terenu da je rok koji je ostavljen za izdavanje propusnica prekratak. Zato vas pitam hoćete li produžiti taj rok? Hvala.
Izvolite odgovor.
Drago mi je da i vi zastupniče Grbin kao i zastupnik Bulj hvalite mjere Vlade. Ministar Malenica i svi nadležni koji se bave možemo to tako slobodno reći različitim aspektima sustava e-građani odmah su prionuli izradi e-propusnica, rješavaju ova uska grla koja su identificirana jučer. Ukoliko bude potrebno mi ćemo revidirati i taj rok, cijeli koncept aktivnosti stožera Civilne zaštite. Da ponovim još jednom bazira se na preporukama epidemiologa. Dakle, vrlo jasno još jedan put i vama i hrvatskoj javnosti želim kazati nema tu nikakvog političkog voluntarizma, nema tu nikakvog arbitrarnog ponašanja vlasti ili stožera, ima samo jedna jedina ključna zadaća, a to je očuvati zdravlje hrvatskih građana. I zato ponavljam ono što sam kazao u uvodu, gledajući podatke u drugim zemljama, gledajući stopu smrtnosti ove mjere su za sada polučile rezultate.
Kolega Mrsić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, život će biti i nakon korone i nakon epidemije. Ono što bih ja htio čuti od vas jedno pitanje, kako ćete sačuvati državne financije. Naime, vi ćete sada upumpati u gospodarstvo preko 40 milijardi kuna. Gospodarstvo će se oporaviti. Jeste li razmišljali o ideji ona sredstva koja ste dali velikim tvrtkama da to pretvorite u suvlasništvo države, da jednog dana kada te tvrtke opet stave na svoje mjesto da onda te udjele prodate i da onda time vratite dio uloženih sredstava. Jasno ne odnosi se to na mikropoduzetnike, na obrtnike, na male tvrtke ali ćete dati sredstva i velikim tvrtkama i ono što bi trebalo biti svima jasno da sredstva koja se sada ulažu treba imati načina da ih se onda vrate kada situacija bude bolja, a sigurno će biti bolja.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Mrsić, ja mislim da smo svi svjesni da su mjere koje smo poduzeli, prvo izdašne, drugo pravodobne, treće pripremaju naše gospodarstvo, dakle poslodavce one koji imaju poduzetnički duh i ideju za trenutak nakon krize ili barem kada ona donekle jenja i kada postupno budu reaktivirane šire gospodarske aktivnosti. A drugo ono što je najvažnije, dakle ono što je daleko najvažnije da su ove mjere prije svega usmjerene na očuvanje radnih mjesta. One su usmjerene radnicima. Ove naknade idu za zadržavanje ljudi u tvrtkama u maksimalno mogućoj mjeri. Ima i velikih koji rade, koji nemaju prihode. Ono što mi želimo u ovom trenutku je raditi treći korak, a treći korak je kako pokrenuti gospodarstvo nakon krize.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, ja sam sigurna da ovaj set mjera možemo zvati travanj 1 0 i zasigurno će trebati i neki set mjera koji se zove travanj 2 0. O čemu govorimo? Interes nas svih je kad prođe ova nesreća i ova neman korona da iza toga nemamo spaljenu zemlju. I apsolutno dobro je da ste poslušali oporbu i da imamo ovaj set mjera koji se odnosi na olakšati zapravo ljudima i sačuvati radna mjesta. No, ono što je dosta važno bit će i da nakon korona imamo udruge koje će i dalje raditi, da imamo kulturni sektor koji će i dalje raditi. Ja sam svjesna toga da nismo Njemačka. Vi sigurno znate što je Njemačka napravila i način na koji je pomogla. Mene zanima da li razmišljate o tome da bez obzira na restrikcije koje jesu da vezano udruge, pogotovo one udruge koje će se baviti socijalnom skrbi, pri tom naglašavam recimo ono skloništa za žene žrtve naselja da se u nekom setu [[Upadica: Hvala vam.]] mjera 2 0 i tu napravi određeni pomak i određenu korist.
Hvala vam kolegice Mrak Taritaš. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Mrak Taritaš, kada je riječ o ovim udrugama koje ste spomenuli mi ćemo sigurno naći načina da omogućimo njihovo funkcioniranje i njihov rad. Što se tiče aspekta kulture, vidim da ste to spominjali i danas, a spominjali ste i ovih dana, razgovarao sam sa ministricom Obuljan pa ćemo tražiti rješenja i za taj sektor s obzirom na specifičnosti imamo i honorarce i slobodne umjetnike itd., oni imaju možda malo posebniji status ali svakako zaslužuju način kako da prebrode ovu situaciju. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, sticajem okolnosti preživio sam ovaj potres u Zagrebu i mislim da uz sve institucije koje ste pohvalili, vašu i našu pohvalu zaslužuju i svi volonteri počevši od grupa građana do alpinista, do statičara svake dobi koji su vrlo aktivni u sanaciji posljedica potresa. Drugo što se tiče umirovljenika i ovoj zaštiti s time sam zadovoljan, ali o tome ću govoriti u ime kluba i obrazlagati naširoko zašto je to tako i moje mišljenje, a ono što bih vas molio da mi pojasnite odnosno pojasnite cijeloj hrvatskoj javnosti, cijelo vrijeme govorimo o zaštiti radnih mjesta kod poduzetnika. Nisu samo poduzetnici tvrtke koje zapošljavaju, zapošljavaju i puno drugih poslodavaca. I mi smo u okviru stranaka, udruga i sve nekome poslodavci. I postoji tu razlozi da neko ne može dolaziti na posao jer živi 20 km dalje, pa vas molim da tu budete precizni.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Dakle vi ste čuli poštovani zastupniče Hrelja i prigodom predstavljanja prvoga paketa i ovoga drugoga, obuhvat ovih mjera činjenica da je već jučer isplaćeno 400 milijuna kuna vam govori koliko su one bile primjerene i pogođene. I još jednom ću reći mi nismo niti kod prvog predstavljanja kazali da imamo neku veliku dilemu između odgode i oprosta. To jedna teza koja se nastojala nametnuti kao što se i nameće teza u hrvatskom političkom pa i u ovome komunikacijskom prostoru sukoba između privatnoga i javnog, to su lažne dileme u ovoj krizi, obe, obe su lažne dileme. Mi smo tu vrlo realni i sa ovakvim paketom, ovakvim iskorakom mi rješavamo ono što nam je bitno u ovom trenutku. Naša je strategija imati vremena sada za iduće korake, idući koraci moraju biti kako ponovno pokrenuti gospodarstvo i to brzo kada ova kriza jenja. To je naša temeljna zadaća i na tome ćemo radit.
Hvala. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade. Zadnji put kada ste predstavljali ove mjere istu sam repliku pitao vezano uz moratorije, pa me sad točno zanima i za građane i za poslodavce kada banke daju moratorije da li one zapravo tu naplaćuju kamate ili ne jel nekad ta kamata može biti 50% anuiteta, a pogotovo ako će na tu odgođenu glavnicu kasnije opet zaračunati kamate onda to baš i nije pomoć. I zanima me, znam da treba naći novce za ovo sve i jasno mi da ste jučer rekli i na Vladi i da ste uputili ministrima za sve rezove samo ono što je neophodno, ali nadam se već kada nećemo ići kontra logikom da više dajemo posla pa manje subvencioniramo, više plaćamo neke poslove da se to neće odnositi na izvanproračunske korisnike da baš bar oni pokrenu taj jedan dio investicijski, da oni nastave i sa nabavama i da oni zapošljavaju naše poslodavce koji onda de facto će manje koristiti ove mjere i neće imati razloga pa ipak ćemo dobiti neku drugu dodanu vrijednost nakon svega toga. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Gospodine zastupniče Čuraj, što se tiče ovih kredita i moratorija, dakle nema naknada nakon što prođu rokovi reprogramiranja, dakle taj je dogovor postignut i evo ministar Marić je razgovarao sa svim bankama i oni su tu bili prilično responzivni i mislim da smo našli vrlo brzo zajednički jezik. Što se tiče štednje i investicije, dakle vrlo bitan detalj, mi kada govorimo o rezovima o štednji, tada govorimo o svim onim rashodima koji nisu nužni, dakle to ćemo razlikovati od svrhovitih ulaganja koja i u ovoj situaciji nose i pokreću gospodarstvo i ostvaruje u konačnici i državni proračun o različitim operacijama pojedinih prihod. Prema tome, to nije međusobno isključivo, dapače, ali sve te investicije, sva ulaganja izvanproračunskih korisnika moraju biti svrhovita. Nećemo sada puštati da se bilo što financira nego samo ono što je visoko svrhovito i korisno u ovim okolnostima.
Kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani potpredsjedniče, predsjedniče Sabora, drage kolegice i kolege. Pa evo zanima ne nekoliko stvari, prije svega želim stvarno pohvaliti intenciju Vlade pogotovo u ovom drugom krugu prema poduzetništvu, prema nastavku svih gospodarskih aktivnosti kako bismo što manje osjetili ovu krizu koja je ovdje. Mene zanima samo jedna stvar, vezano je za Hrvatske vode da li što se tiče naknade za slivne vode da li se tu ipak planira jer i to poduzetnici plaćaju, ali i naši građani svi redom, da li i tu postoji mogućnost? Dalje, da li će potpisani ugovori koji su sa ministarstvima i ostalim temeljem i odluka jučerašnjih sa Vlade da li će oni biti ispoštovani? I treća stvar, što se tiče zaposlenika u udrugama, da li i oni imaju pravo na ove naknade vezano za potporu što se tiče sufinanciranja plaća? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bilek. Što se tiče svih aspekata onih ugovora koji su potpisani, dakle spomenuli ste Hrvatske vode, sve ono što je potpisano i što je korisno, a to su ogromni projekti čitav niz europskih sredstava i europskih projekata koristi se za aglomeracije dakle za vodno komunalno gospodarstvo koji su posebno važni uopće za dizanje kvalitete života u pojedinim hrvatskim županijama i gradovima, taj proces će se nastaviti, dapače. Imamo signale iz Europske komisije da žele da se iskoriste sva sredstva, sve ono što nije alocirano kojim slučajem može se fleksibilno koristiti za druge projekte, a osobito za suzbijanje ove krize i epidemije. Što se tiče davanja, imali smo i kroz Nacionalni program reformi čitav plan koji se odnosi na smanjenje neporeznih davanja i parafiskalnih nameta, vodili smo raspravu o tome, pripremljene su određene uštede. Moramo kroz mjesec travanj još dodatno postići konsenzus i vidjeti koje aktivnosti neće prestati ukoliko nešto jako režemo.
Hvala vam. Kolegice Čikotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Obzirom da naglašavate važnost gospodarske aktivnosti i obzirom da govorite da je izrazito bitno da se ta gospodarska aktivnost nastavi te da je bitno da budemo fleksibilni kod korištenja eu sredstava takve signale dobivamo iz Europske komisije moram reći da me začuđuju vaše dvije odluke, odluke Vlade koje govore da će se obustaviti svi javni pozivi i sve nabave iz svih izvora financiranja, tako stoji u odluci Vlade i piše da će ostati samo oni rashodi i bit će usmjereni za osnovno i neophodno funkcioniranje pojedinih tijela. Znači molim vas da to razjasnite. Isto tako mi nije jasno zašto u istoj odluci stoji da će se ministru financija dati mogućnost da bude arbitar i da će svaki korisnik se njemu obratiti, što znači da je zapravo ministar financija iznad odluka Vlade. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Nije nijedan ministar iznad odluka Vlade, imate vrlo jasno pojašnjeno to u obrazloženju, dakle šta je poanta u ovakvoj krizi gdje mi moramo namaknuti sredstva na način na koji do sada nismo trebali niti smo to morali. Dakle u ovom trenutku mi smo već namaknuli sredstva poprilična od komercijalnih banaka u Hrvatskoj, namaknut ćemo sredstva kao što sam rekao na međunarodnim financijskim tržištima, namaknut ćemo ih iz međunarodnih financijskih institucija, iskoristit ćemo ono što dobivamo iz europskih fondova i to na način da možemo i prenamijeniti u ovoj krizi za ono što nam je bitno, a što se tiče onih projekata koji idu, oni će ići onako kako su dogovoreni uz odgovarajuću kontrolu koju će imati, bilo nadležna ministarstvo kao provedbeno tijelo, bilo Ministarstvo regionalnog razvoja, bilo Ministarstvo financija s obzirom na ukupno stanje javnih financija u ovim okolnostima.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi premijeru, dobra je stvar što ste ipak poduzeli ozbiljnije mjere za očuvanje zaposlenosti, međutim, loša je stvar što ih planirate financirati iz kredita umjesto iz izravne emisije iz centralne banke koja ne bi bilo opterećena dugom i kamatom te na taj način ćete zapravo uže spasa navodno pretvoriti dugoročno u omču oko vrata hrvatske države i naroda. Međutim, htio bih vas pitati, vezano uz 150 tisuća ljudi koji su nezaposleni, od kojih mnogi nemaju pravo na nikakvu naknadu sa Burze. Zanima me da li će hrvatska država i tim ljudima doznačiti određena sredstva jer i oni moraju od nečega živjeti? Tim više što su mnogi od njih i planirali zaposlenje sad u sezoni, a nažalost bez toga, zaposlenja su evidentno ostali. Da li ste i na njih mislili? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Mislim da smo odabrali dobar, prirodan i logičan i održiv put nalaženja financijskih sredstva u ovim okolnostima. Što se tiče vašeg drugog pitanja, vi znate da smo mi bili praktički do prije koji mjesec dok je recimo to tako, još trajala polusezona ili sezona prošle godine na najnižim brojevima ikada kada je riječ o nezaposlenima u Hrvatskoj i sada mislim da smo negdje iznad 140 tisuća u ovoj situaciji koju imamo, što je u biti jako dobro u odnosu na brojeve koje smo imali prije nekoliko godina. Dakle, naša je politika bila da svi oni koji žele raditi, a to se prije ove krize u Hrvatskoj moglo, moglo se, apsolutno, bilo je prilike da svi nađu posao koji su to htjeli. Niz mjera koje smo poduzeli kroz Ministarstvo rada, od Od mjere do karijeri, od Zaželi, od Zaposli se, bilo je toliko, od samozapošljavanja, niz mjera koje su omogućavale ljudima [[Upadica predsjednik: Hvala.]] da pokrenu poslovanje. Ministar rada će voditi računa i o ovim ljudima.
Hvala. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Hrvatski suverenisti pozdravljaju ove mjere i ja ću osobno glasovati za ovaj paket mjera, smatram da su dobre. Međutim,, ovdje moram iskazati žaljenje što se s ovim mjerama nije išlo prije 15 dana kada smo mi upozoravali da se treba ići, kasni se i dogodilo se da imamo tisuće i tisuće novonezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Da se išlo prije 15 dana, ja znam da su objektivno okolnosti kakve jesu, ali da se išlo, danas ne bi imali te tisuće nezaposlenih i pitanje je kako ćete se odnositi prema tim ljudima, hoće li se tim poslodavcima koji su dali otkaz ljudima iz straha, iz neizvjesnosti, mnogi i neopravdano, da se razumijemo, kako ćete se ponašati prema njima? I drugo pitanje je vezano uz neporezna davanja, odnosno parafiskalne namete kojih ima 239, ako se ne varam. Hoće li se i tu praviti nekakva redukcija, hoće li se na taj način olakšati hrvatskom poduzetništvu ova teška situacija? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Zekanović. Drago mi je da podržavate mjere. Što se tiče vašega pitanja koje se odnosi na parafiskalne namete i neporezna davanja, to sam maloprije odgovorio, to smo u krajnjoj liniji pojasnili na konferenciji za medije. Njih ima puno više, ima ih sve skupa 448, o njima čitava radna skupina koja koordinira Ministarstvo gospodarstva radi već dulje vremena u okviru Nacionalnog programa reformi. Bila su pripremljena smanjenja, dakle možda je to važno za hrvatsku javnost da znamo, od svih tih 448, ima otprilike njih 20 koji vam iznose 7,8 milijardi kuna, a ovo sve skupa ostalo je negdje 8,7, čini mi se. Dakle ovih 20 je najbitnijih. Međutim, tih 20 financira određene aktivnosti. I nije to nešto što možete tek tako preko koljena prelomiti i reći to sad više ne postoji jer onda nemate sredstava za pojedine aktivnosti, primjerice, Hrvatskih voda. Prema tome, radimo na rješenju [[Upadica predsjednik: Hvala.]] koje će omogućiti i jedno i drugo.
Kolega Bauk, izvolite.
G. predsjedniče Vlade. 14. i 16.03. smo imali zajednički sastanak u Vladi i zapamtio sam vašu rečenicu, gdje ste pozvali na zajedništvo, transparentnost i rekli ste, što znamo mi, znat ćete i vi. 24 sata kasnije u Vladi je održan jedan sastanak za kojeg ne znamo vi, a znate vi, a ne zna ni javnost, a tiče se sastanka sa glavnim urednicima većine medija, izostavljeni su oni koji su otkrivali afere, ali to nije bitno. Mislim da bi bilo dobro da nas izvijestite i o tom sastanku i posebno o činjenici koja se provukla kroz medije, a to je da je jedna članica Vlade obećala medijima i pomoć u vidu oglašavanja javnih tvrtki, prema tome, to me neodoljivo podsjeća na neke događaje iz prošlosti, nadam se da nije ta intencija, stoga vas molim da nam objasnite o čemu se radi i da javnost zna o čemu se radi. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Bauk, ja imam dojam da vi niste bili na tom sastanku pa da onda niti ovo što govorite, ne govorite temeljem činjenica i izgovorenog na tom sastanku nego pabirčite nečije medijske spekulacije. To je vaše pravo, ali nije vam dobro da kao zastupnik u Hrvatskome saboru govorite nešto što nije točno. Cilj toga sastanka na kojem je bilo gotovo 30-tak ljudi, gdje su bili svi ključni glavni urednici i dnevnika i tjednika i televizija i radija, dakle vrlo ciljano su bili pozvano, nije nikakav tajan sastanak, održan je, ne znam, ujutro, gdje smo objasnili njima u tom trenutku ozbiljnost krize na isti način kao što smo objasnili vama, predstavnicima oporbe na onom sastanku, upravo sa istom logikom što znamo mi, znat će i cijela javnost. Nikakvih govora o bilo kakvim subvencijama ili bilo čemu što ste vi sada sve ovdje pokušali insinuirati, nije bilo riječi niti će ih biti.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, pa evo kao što kažu kolege bilo je velikih skepsa o tome koliko će Vlada napraviti i koliko je napravila u onom kratkom vremenu kada je prva bila zapravo, prvi momenat bio korona virus, a nakon toga i nažalost i ovaj potres. Međutim, ono što je Vlada radila od početka, a to je radila da je trebala snimit situaciju, da je trebala vidjet svoje mogućnosti i da je temeljem toga zapravo mogla projicirati i ono što je mogla ponuditi u onom momentu, ali i tada smo govorili da će Vlada raditi i u svim drugim fazama. Jako je važno upravo da je došao i ovaj paket mjera koji itekako puno znači i građanima i poduzetnicima, a i cijeloj javnosti. Ono što još treba reći da ova Vlada itekako za razliku od onih u doba krize ekonomske je namirila i namiruje isto tako i prihode jedinicama lokalne samouprave.
Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa, poštovana zastupnice Perić to je točno, mi smo kazali dvije poruke našim partnerima na razini jedinica lokalne samouprave. Prvo ono što u ovom trenutku neće dobiti zbog činjenice da se oslobađaju brojni poduzetnici poreza na dohodak, dakle jednoga od njihovih prihoda temeljem naših reformi i načina financiranja jedinica lokalne samouprave koji je svima ostavio više sredstava za projekte za njihove aktivnosti, da ćemo ih kompenzirati iz državnoga proračuna. Međutim, ono što smo isto tako rekli da ih od njih očekujemo u ovim okolnostima i odgovornost i solidarnost i uštede i doprinos rješavanju trenutnoga stanja u kojem se svi zajedno nalazimo. Dakle, ta solidarnost podrazumijeva i aktivnosti i županija i gradova i općina. Hvala vam.
Kolega Žagar, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, dakle kao što ste i rekli u izlaganju ove mjere su usmjerene i na očuvanje radnim mjesta i za likvidnosti poslovnog sektora. Mi smo i prije ove krize smo imali zapravo problema, nije baš bila sjajna situacija, a o tome svjedoči veliki broj ljudi koji je otišao iz zemlje, o tome svjedoči i štrajk prosvjetara, s druge strane imali smo i one ljude koji su na tržištu rada htjeli zaraditi dodatnu kunu to su studenti koji su radili preko student servisa, umirovljenici koji su radili dodatno uz mirovine. Dakle, svi ti ljudi imali su problema. Meni je prihvatljivo da se ovim mjerama ne mogu obuhvatiti svi, ali vas konkretno sada pitam. Kad će Vlada donijeti mjere koje će pomoći svakom građanu RH u smislu solidarnosti, kako ste rekli, u smislu njegovih kreditnih obveza, govorim o obvezama, kreditnim obvezama građana. Dakle, svih onih koji su sada na zavodu za zapošljavanje koji neće moći koristiti mjere za samozapošljavanje ili će izgubiti naknadu koju sada koriste da bi mogli servisirati svoje obaveze režije i na kraju krajeva kredite.
Odgovor izvolite.
Poštovani zastupniče Žagar, ja bih samo htio podsjetiti da u mandatu ove Vlade ostvaren zdrav rast, rast BDP-a od skoro 3%, dakle 2,9% prije ove krize, da smo smanjili dug, da je proračun bio ne samo uravnotežen nego je bio u više slučajeva u mandatu naše Vlade i sa suficitom, da smo vratili Hrvatsku na investicijski kreditni rejting, da smo povećali zaposlenost koja je bila veća po broju osiguranika nego što je to bilo čak prije 30 godina kad smo imali 700.000 ljudi više, da smo imali rekordne turističke sezone i da ono što sam i kazao kolegi vašem zastupniku, onaj tko je htio i raditi mogao je naći posao u RH. To je jedna poruka. Druga poruka je da štrajk prosvjetara u našem mandatu, 18,3% je bio rast plaća javnog i državnog sektora, a prosvjetara 23,5%, to se nije nikada dogodilo [[Upadica: Hvala vam.]] prema tome taj kontekst nema veze sa ovim što sada radimo, ovo su mjere za izlazak iz krize i sveobuhvatne su.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade zar vam nije neobično da ste dopustili da zelene tržnice ne rade, a neki dan ste dopustili da dućani oko zelenih tržnica rade, s druge strane trgovački centri hranom rade, a tu se virus daleko bolje širi, pa ja apeliram u ime svih seljaka, OPG-a, pustite već sutra jer vam logično da na otvorenom prostoru daleko je manja mogućnost zaraze, ako treba nek budu redari, ako treba ljudi prodaju u rukavicama, maskama, naši ljudi već imaju kuluturu zaštite. Prema tome, molim vas postupite tako jer uvoz iz Italije u 1000-ćama šlepera dolazi, time i virus. S druge strane dolazi najveći kršćanski blagdan Uskrs. Otkupite sve tržišne viškove od malih proizvođača, od seljaka i putem Crvenog križa, dakle Crvenog križa i ostalih znači institucijama podijelite svim potrebitima u Hrvatskoj kojih ima jako puno. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Lovrinović, za razliku od gospodina Bauka koji govori o sastancima na kojima nije bio i o kojima ne zna, vi kao ste bili na sastancima koje sam vodio sa našim stožerom za Civilnu zaštitu koji se upravo odnosi i na tržnice i na zelene tržnice, koji se odnosi i na otkup svega što možemo otkupiti od hrvatskih OPG-ova, u ovom trenutku ne smije biti viškova hrane, a kamoli hrane koja će propasti bilo da to radi država, bilo da pokupe trgovački lanci i stave na tržište, dakle to jedan. Međutim, ono što ćemo napraviti u kontekstu tržnica je da ćemo tražiti od epidemiologa vrlo precizne upute kako kada se dođe u taj korak napravimo iskorak da bude siguran. Jer svako naglo popuštanje mjera može uzrokovati veću zarazu, obolijevanje naših sugrađana, pa onda i smrtnost. Moramo biti izrazito oprezni. Hvala.
Kolegice Pusić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, zašto ste se odlučili da odluke koje će imati vrlo velike posljedice na državni proračun, možda najveće jer odluka o 4.000, odluke vezane na opraštanju odnosno suspenziji ili odgađanju plaćanja određenih poreze donosite zaključkom, a ne u parlamentu na isti način na koji ćemo donijeti i ove promjene zakona. Naime, jedna od žrtava korone je i demokracija i kao što ste vidjeli recimo smatra se i rečeno da je Mađarska prva koronina žrtva demokracija. I u ovim trenucima je jako važno voditi računa o tome i zato je važno da mi ovdje sjedimo i da pred javnosti raspravljamo ove mjere koje kao što vidite ljudi uglavnom podržavaju. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Što se tiče demokracije ja mislim da mi funkcioniramo u ovim uvjetima sada ovdje u ovoj zgradi, ne zato što imamo epidemiju korona virusa nego zbog potresa koji je pričinio materijalnu štetu u Hrvatskom saboru, ovo je pitanje sigurnosti više nego epidemije. Drugo, u Hrvatskoj nema nikakvoga niti najmanjeg elementa koji bi se mogao nazvati o tome da imamo ugrozu demokracije, dapače Vlada normalno funkcionira, Hrvatski sabor normalno funkcionira, donosimo odluke. Dakle, taj zaključak ide zato što je inače nadležnost HZZ-a koje je pod Ministarstvom rada da propisuje iznos ovih naknada, dakle nije to sada poanta da mi to želimo donijeti kao izvršna vlast bez da o tome komuniciramo u Saboru u konačnici to i je razlog zašto sam ja ovdje danas, zbog čega je potpredsjednik Marić da raspravljamo o toj cjelini. A ono što smo htjeli je smanjiti neizvjesnost i strah, ovo su poruke povjerenja. Dakle, ovaj iznos od 4.000 kuna je otpis poreza i davanja njima signal povjerenja svima u Hrvatskoj.
Hvala vam. Sada idemo na replike upućene potpredsjedniku Vlade i ministru financija. Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Imamo 4 replike pa da se samo znate pripremiti kolega Batinić, Škibola, Daus i Šuker. Kreće prvo kolega Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjedniče ministre financija. Jedno pitanje. Naime, u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna predvidjeli ste beskamatno zaduživanje što je svakako hvale vrijedna inicijativa. E sada mene zanima, to je onaj dio koji će manje dobiti lokalne, regionalne samouprave plus zavodi, mogućnost beskamatnog zaduživanja do iznosa manje prihoda poreza i prireza na dohodak, ako dobro razumijem. Zakon o financiranju lokalne samouprave predviđa za jedan veliki broj lokalnih samouprava i fiskalno izravnanje. Da li se to radi beskamatno zaduživanje plus još i fiskalno izravnanje kod onih jedinica lokalne samouprave koje dobivaju ta dodatna sredstva? Evo toliko.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa ovaj beskamatni kredit ili zajam je bio uveden u onom prvom krugu mjera, obzirom da tada govorimo samo isključivo o likvidonosnom efektu, sada govorimo praktički o gubitku prihoda kako državnog proračuna tako i lokalnih jedinica, ovisno naravno o zahtjevima, broju zahtjeva i svim onim brojčanim pokazateljima koji će slijediti nakon ovih svih silnih mjera. Kao što ni do sada ni u jednom našem krugu poreznih izmjena nismo zanemarivali lokalnu samoupravu, dobro znate da smo jedan od zakona i predložili da se kroz izmjene Zakona o financiranju kompletni prihod od poreza na dohodak ustupi lokalnoj samoupravi tako nećemo ni sada. Međutim, u isto vrijeme decidirano danas reći i danas na neki način obećati i preuzeti obvezu svih mogućih mjera ove ili one vrste kompenzacija gubitka likvidnosti ili slično je vrlo teško zato kao što ste vidjeli neki su se od zastupnika uvaženih i referirali i na zaključke Vlade koje smo jučer donijeli, mi dajemo jaku poruku i konkretne mjere s naše strane. Ali isto tako jaki apel ide i prema javnim poduzećima i prema lokalnoj samoupravi na djelovanje. Hvala.
Hvala. Kolega Škibola izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi ministre financija. Interesira me da li ćete pomoći pomorcima i da se mjere odnose i na pomorce zato što znamo da oni trenutno ne mogu ići na brod, mnogi su i zaglavili na brodovima, a zakon koji se odnosi na njih jest da ako ne idu na plovidbu u godini dana, znači ako nisu u plovidbi 183 dana moraju plaćati određene namete, davanja, poreze, tako da interesira me da li ste i na njih razmišljali unutar ovih mjera? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Vidljivo je iz ovih mjera naravno fokus na domaće gospodarstvo i domaće poslovne subjekte odnosno građane, ali isto tako nije namjera zanemarivati ikoga. U ovom trenutku da smo konkretno nešto napravili ili u smislu toga predvidjeli vezano za pojedina specifična zanimanja o njima ćemo naravno razgovarati pa tako i ove konkretne slučajeve. Pitanje isto da li je pomorac zaposlenik neke domaće firme ili neke međunarodne firme, isto kao i bilo ko drugi koji radi na nekakvom poslu u inozemstvu. U svakom slučaju sve te takve pojedinačne slučajeve ili izdvojene u odnosu na horizontalni pristup kao i do sada naravno da ćemo biti spremni razmotriti i vidjeti na koji način i kako postupiti jel nije ideja da se ikome na ovaj ili onaj način u ovim okolnostima okreće leđa. Dapače, svi smo kako smo već puno puta rekli na ovaj ili onaj način već do sada, ako ne do sada onda sigurno zahvaćeni i pod defektom korona virusa, u smislu gospodarskom ne mislim zdravstvenom. Hvala.
Hvala. Kolega Daus izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade. IDS pozdravlja ove mjere, drago nam je korektne su i konkretne da se ih predložilo, na tragu su gotovo u cijelosti onoga što je IDS prije 15 dana pričao. Mene samo zanima vaše mišljenje i da li bi to možda bilo bolje, kod djelomičnog ili potpunog oslobođenja plaćanja određenih poreznih davanja, granica od 20 do 50 odnosno preko 50%, da li je taj uzorak od tri mjeseca travnja do lipnja dovoljan ili bi možda bilo pravičnije da se izbjegnu eventualne manipulacije i kalkulacije od 49 do 51% je malo da bude uzorak na cijeloj godini, a do tada traje moratorij na plaćanje? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče i na vašoj podršci i na pitanju i konstruktivnom doprinosu raspravi u prvom krugu naših rasprava, a evo i sada. Mjera je kao takva namjera samih aktivnosti i mjere više nego jasna. Sad sami način provedbe, definicije i kriterije i svega o tim nijansama uvijek se može razgovarat. Međutim, mislim da je svima itekako jasno i da je tu državna administracija odradila jedan jako dobar posao, a to je da svi ti kriteriji koje smo propisali su izuzetno razumljivi i jednostavni i prohodni. Međutim, u nekim okolnostima morate podvuć negdje neku granicu i negdje crtu. U konačnici, pa i poslodavci su sugerirali morate negdje staviti nekakav, nekakav tzv. trešvol, neku granicu prije i poslije ili na ovaj ili onaj način. Kamo sreće, evo, kamo sreće da će u ova 3 mjeseca ovo bit dovoljno, nitko sretniji ni od mene, ni od vas, ni od svih nas prisutnih, niti, ja bih rekao, i šire od ove same dvorane. Ali kao što smo rekli prvi puta, ovisno o razvoju situacije ako bude bilo potrebe i mi ćemo dalje reagirati. Hvala.
Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. g. Potpredsjedniče i ministre, i vi i predsjednik Vlade prilikom predstavljanja ovih prvih mjera ste rekli da će Vlada reagirat kako bude bilo potrebe i naprosto ste potvrdili ono što ste rekli. Međutim, ja smatram da bi određene stvari koje Vlada preuzima na sebe trebalo financijski istać malo jasnije i ove 4.000,00 u stvari nisu 4.000,00 nego 5.820,00 jer Vlada će preuzet trošak mirovinskog i zdravstvenoga i to će bit na rashodovnoj strani proračuna. Onda treba reć da to u konačnici košta toliko i toliko da bi bilo jasno. Druga stvar ono što se treba istaknuti ovdje je izuzetno potrebna odgovornost svih dionika u ovom procesu. Kao što to ističu u stožeru svaki dan, tako i u ovom gospodarskom dijelu treba istaknut tu odgovornost i drago mi je da ste u čl. 1. Općeg poreznog zakona u st. 6. jasno naglasili što će se dogoditi s onima koji uskoče na vlak kojem ne pripadaju tj. oni koji žele povuć povlastice, a tu ne spadaju jer naprosto ove novce treba ostavit onima koji su najpotrebniji u ovom trenutku.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. I jedna i druga opaska itekako je na mjestu. Krenut ću od ove druge. Mislim da u ovim okolnostima, to sam rekao i u prvom krugu rasprave, sigurno i okolnosti kakve jesu i vremenski rokovi i sve okolnosti koje su vezane uz sve, ne dozvoljavaju kirurški precizne mjere promišljene do najsitnijeg mogućeg detalja, ali dajemo sve od sebe da zaista probamo predvidjet sve moguće više u ovom trenutku, nećemo se u ovom konkretnom trenutku bavit. Međutim, financijska, fiskalna i bilo koja druga disciplina mora postojati i ovo je također jedna jasna poruka da su ove namjere i mjere za prave i dobre poduzetnike. Hoće li po putu bit i oni koji će uskakat u vlak, o tome ćemo razgovarati naknadno. Konkretno, ovo što se tiče ove mjere, 4.000,00 tu ste u pravu obzirom na doprinose 5.825,00. Ono što je najvažnije da smo uspjeli napraviti i danas pred vama ovoga stati i predstaviti mjeru da i ono što je do sad isplaćeno će također biti preuzeto na teret države. Hvala lijepo.
Hvala vam. Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Sada prelazimo na raspravu, dobio sam signal da se javio kolega Zekanović, traži stanku [[Upadica: povredu Poslovnika]] Povredu Poslovnika, evo kolega Zekanović samo sekundu, izvolite kolega Bauk.
g. Predsjedniče, povrijeđen je čl. 235. što vi i ja znamo o nemogućnosti repliciranja zastupnika, ali povredu Poslovnika tražim u formalnom smislu da poslije mogu zatražit sjednicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da poslovničkim pravilima definiramo način rada u ovakvim uvjetima da se više ne svađamo na sjednici nazivajući zastupnike šibicarima itd., pa u tom smislu najavljujem da ću tražiti i sjednicu Odbora za Ustav sukladno Poslovniku.
Kolega Bauk, dakle mi smo definirali pravila ponašanja, ona nisu onakva kakva su uobičajena iz razloga što imamo koronavirus kao prijetnju i ovdje smo posložili stolice tako da svi zastupnici budu zaštićeni. Dakle, sad u ovim okolnostima reći da sam povrijedio Poslovnik zato što nema replika, dogovorili smo se ranije da po dva zastupnika iz svakog kluba sudjeluju u raspravi, mislim da je vrlo nekorektno jer onda možemo reći da svi zastupnici danas mogu biti u saboru, a nisu, tako smo se dogovorili jer su izvanredni uvjeti. Tako da vas molim da ovaj to prihvatite. Što se tiče šibicara, rekao sam da se ponašaju neki kao šibicari, nisam nikoga nazvao, ali mislim ako se dogovorimo o pravilima igra onda me neko krene i pokušava prevarit i mislim da to nije u redu. Kolega Grbin, izvolite. Povreda Poslovnika.
Poštovani g. predsjedniče, povrijeđeni su čl. 233. i 234. i 235. Poslovnika. Dogovor je dogovor. I dogovor kolegice i kolege zastupnici uglavnom poštuju. Međutim, dogovor nisu pravila. Pravila su u Poslovniku o radu HS. Poslovnika o radu HS dužni smo se držati. Ako želimo dogovor pretočiti u nešto obvezujuće imamo odredbu čl. 234. Poslovnika o radu HS, pa ju onda primijenimo. Hvala.
Rekao sam što sam imao, tako da ne želim ponavljat. Kolega Zekanović, izvolite, stanka. Kolega Bulj isto tako traži stanku. Kolega Glasnović, kolko znam, vi ste još uvijek u istom klubu s kolegom Zekanovićem, pa ne možete imati dvije stanke. Izvolite.
Tražim stanku ispred Kluba hrvatskih suverenista u trajanju od 5 minuta da bismo se dodatno konzultirali o ovom setu zakonu. Naime, još jednom moram upozoriti i postaviti pitanje jesmo li mi odnosno je li hrvatska Vlada bila slijepa kad je nekoliko mjeseci gledala kako korona kriza dolazi s dalekog istoka prema Europi? Nije RH ovdje jedina se ponašala indiferentno, ja bi se usudio reći čitava Europa, čitava EU je čekala da se korona kriza dogodi. Nažalost, to je, to je tako, nije se napravilo sve ono što se moglo napraviti pravovremeno. Neke su se mjere napravile, ali većina mjera se nije napravila. Također ovdje sam postavio jedno pitanje koje je jako bitno, a nisam dobio odgovor i postavio bi ga opet. Što će biti sa svim onim nezaposlenim, novo nezaposlenim ljudima koji su dobili otkaz zbog straha od korona krize, koje su poslodavci poslali na HZZ i danas jednostavno nemaju primanja? Ovdje će opet i ova kriza se prelomiti preko leđa najslabijih, tako to obično biva, preko onih koji su htjeli raditi sezonski, a neće moći raditi, preko leđa onih koji su dobili otkaz jer su se poslodavci prepali opravdano ili neopravdano ove korona krize. Dakle, ovo su stvari o kojima se mora govoriti i mora se ponuditi rješenje. Mjere nisu loše. Međutim, moram reći da se s mjerama kasni, da je prije 15 dana bio ovaj set mjera koji su Hrvatski suverenisti predlagali ne bismo imali 10-tke tisuća novonezaposlenih na zavodu za zapošljavanje. Dakle, čitava Europa, čitava EU ma čak ću reći zapadna civilizacija gledala je kako korona kriza dolazi, nije se ništa napravilo, moram napomenuti da sam i ja sa govornice u Hrvatskom saboru 5. Veljače upozoravao Vladu RH da se pripremimo. Tu smo gdje smo i moramo iskoristi ovu krizu da maksimalno pomognemo Hrvatskoj državi.
Zahvaljujem, stanka će biti odobrena. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo tražim stanku u ime Kluba MOST-a da se konzultiramo po pitanju prijedloga Vlade. Opet ću na početku kazati da je MOST nezavisnih lista kod prvog paketa mjera predlagao otpis, a ne odgodu, ovo je malo zakašnjelo, ali bolje ikada nego nikada i naravno da ćemo dati potporu ovim mjerama. Međutim, moramo kazati da je ova kriza, korona kriza razgolila loše politike koje su provodile hrvatske vlade. Politike koje u ovome trenutku imamo znači da nikada više nismo uvozili prehrambenih proizvoda, a i dan danas tržnice su zatvorene bez obzira, evo pitanje svima nama, zbog čega su tržnice vanjske zatvore, a u trgovačkim lancima možemo kupovati gdje je puno ugroženija i blagajnica u zatvorenome prostoru, zbog čega tržnice, meni je nejasno, i u tim trgovačkim lancima prodaje se strana, poljoprivredni proizvodi talijanske pomidore, sad će španjolske jagode, dok primjera vrgorske sad jagode 500 tona neće imati prostora prodati svoje ove proizvode. Pa zašto na tržnicama ne možemo napraviti mjere koje raspisiva znači naš stožer Civilne zaštite? Zbog čega? Zbog čega će te jagode propasti? Oni sada 500, 600 tona, tako i mljekarska je proizvodnja, tako sve poljoprivredni proizvodi i mliječni proizvodi. Razgolitilo je hrvatske politike poglavito poljoprivredu u neobrađenome zemljištu, 790.000 hektara u RH poljoprivrednog zemljišta je neobrađeno dok mi uvozimo 3 milijarde EUR-a štetnih proizvoda. Za to je krivac uvozni lobij koji su štetočine u Hrvatskoj, uništilo poljoprivredu, iselili naš narod sa sela, a dok ne bude selo na čelu, dok ne bude [[Upadica: Hvala vam.]] dok ne bude bogat seljak i selo Hrvatska će imati probleme poglavito u ovim krizama. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolega Ostojić izvolite vi.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege u ime Kluba SDP-a tažim stanku iz razloga što je vrlo važno upozoriti, a malo prije je i kolegica Pusić to rekla, a to je da jedna od žrtava korona virusa je i demokracija. To se ovdje u saboru ne smije dogoditi. Vi gospodine predsjedniče ste dužni poštovati Poslovnik, pristali su i klubovi na dogovor, tamo nikad nije bilo niti riječi o tome da će biti ukinute replike. Očito kad se dozvoli jedna stvar onda se ide dalje. To je i onaj strah koji vlada u hrvatskoj javnosti, a to je da će se ako se budemo mi dogovorili i ako to postane norma onda će to biti ozbiljan problem. Dogovor i preporuka da, sve u redu. Tako radi uostalom i krizni stožer, ali se ne može dogodit da vi nazivate zastupnike i zastupnice šibicarima ili da su to ljudi koji žele samo konzumirati ono šta je propisano Poslovnikom koji je usvojen u ovom saboru. Pristali smo na ovakve uvjete, nije ovdje jednostavno raditi, držimo se po 2 ovdje, SDP je pokazao konstruktivnost od samoga početka, nismo tražili da to bude prema broju zastupnika upravo zato šta poštujemo situaciju u kojoj se nalazimo. Ali vi morate biti prvi, prvi branitelj demokracije i napraviti maksimum sa svoje strane. Dogovor ne može biti norma, to je nešto je preporuka i nemojte uskraćivati pravo koje imamo po zakonu i po Ustavu. Hvala.
Kolega Ostojić, mislim da niste bili ovdje, pitao sam kada je kolega Lovrinović predložio da se raspravlja 15 minuta po klubovima hoćemo li onda prihvatiti tu odredbu i da nema repliciranja više nego 2 po klubu. I svi su se složili i kolega Grbin koji je ovdje bio. I sad vi mene prozivate zašto je to tako. Pa to je mislim nevjerojatno, ali što da radim sada. Izvolite kolega Pupavac, ne, ne što trebate kolega. Pa nema, nema kršenja Poslovnika. Izvolite kolega Pupavac. Što vam je? … [[Govornik nije uključen.]] Kolega Ostojić, postigli smo na predsjedništvu proširenom dogovor da će u raspravama sudjelovati po 2 zastupnika i toga se držimo i danas ujutro dođete sada da želite da svi sudjeluju sa replikama. To je bilo ispred sabornice. Uđemo u sabornicu, predloži kolega Lovrinović da se produži rasprava po klubovima. Prihvatim to, a kažem jeste li onda spremni da imamo po 2 replike u ime klubova. Složite se svi i vaš klub. I sad vi mene prozivate zašto ja to primjenjujem? Pa zato što su izvanredne okolnosti i nije sve propisano onda ovim Poslovnikom, nego je pitanje dogovora i nekakve elementarne korektnosti između nas da možemo uopće funkcionirati. Sada me prozivate kao da sam ja išao vas varati. A kolegama koji su ulazili unutra znajući da je postignut dogovor i pokušavajući iskoristiti to da netko to ne primijeti kazao sam da se neki ponašaju kao da su šibicari. Dakle, nikog nisam imenovao, nego sam kazao da takva vrsta prevare nije korektna jednostavno i da je razotkrivena. Izvolite. Kolega Pupavac, ispričavam se, ali evo kolega Ostojić inzistira pa ću mu dati pravo.
Povrijeđen Poslovnik Članak 234., poštovani gospodine predsjedniče uobičajeno postupanje u saboru da mi ne možete uskratiti pravo po povredi Poslovnika, to je razlog zašto vam govorim. Drugo dogovor ne može biti norma. Treće jedno ste dogovorili na sastanku i na dogovoru koji je bio u saboru, a drugo ovdje i treće, nemojte govoriti da nismo bili tu, bili smo vani jer nas može biti samo po dvoje unutra. Tamo nije [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem se.]] dogovoreno nikad na tom sastanku [[Upadica predsjednik: Kolega Ostojić, hvala vam lijepa.]] prisutna, oprostite, ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Isteklo je vrijeme.
Ne možete me, nije mi još isteklo vrijeme kad ste me prekinuli.
Ne, isteklo vam je vrijeme na 5 sekundi sam vam dao više od onoga što je bilo planirano, to je 30 sekundi. Hvala vam lijepo. Smatram da nije bilo povrede Poslovnika, izvolite kolega Pupovac.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a traži stanku kako bi još jedanput potvrdio da li je naše stajalište i naše mišljenje kako je Vlada i kako je Sabor, kako su državne institucije postupile dobro u zaštiti triju stvari, zaštiti zdravlja ljudi i života ljudi, zaštitu zdravlja i održivosti ekonomije i zaštiti održivosti i zdravlja demokracije u Hrvatskoj. Oni koji kažu da je Hrvatska kasnila, neka pogledaju kad je Amerika krenula. Neka pogledaju kad je Velika Britanija krenula. Oni koji kažu da je Hrvatska eventualno primijenila loš model, neka pogledaju da li smo imali dileme oko primjene medicinskoga, sanitarnoga ili bilo kojeg drugog modela kao što su ga imale neke zemlje i kojega modificiraju u sred krize zdravstvene. Drugo, što se tiče ekonomije, postepenost je u ovom slučaju razborita. I kolege koji kažu da su nešto predložili jučer, što je Vlada danas prihvatila svaka čast, ali postepenost je u ovom slučaju razborita zato što previše mjera i preuranjene mjere u ekonomiji također, mogu biti opasne, kao što mogu biti opasne i one koje nisu na vrijeme. Za sada stvari idu na vrijeme. Što se tiče demokracije, Hrvatska je, kao što ste vi jednom rekli, čini mi se i premijer, u situaciji da drži balans između izvanrednosti i regularnosti. Ako ima stvari koje treba popraviti, kao što ima nekih zakona, ovdje su uloženi amandmani, uložili su ih klubovi, uložili su ih odbori i ti amandmani sasvim sigurno trebaju od Vlade biti razmatrani na najozbiljniji način kako bi se taj balans sačuvao. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu kolega Žagar, isto tako je zatražio stanku.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika, SNAGA-e i Nove politike, tražim također, stanku u trajanju od 5 minuta, kako bi se suglasili vezano uz Vladine mjere za spas radnih mjesta i likvidnosti poduzetništva. I s druge strane kako bi još jedanput ustvrdili, da ove mjere, iako su dobre, ne obuhvaćaju sve one aspekte koji su u ovom trenutku ugrožene u RH. Bilo da se radi o građanima koji se nalaze u različitoj socijalnoj situaciji, bilo da su to nezaposleni građani, bilo da su ovdje spominjani studenti, umirovljenici ili pomorci koje je kolega Škibola spomenuo. Bilo da se radi o drugim ranjivim skupinama koji nisu obuhvaćeni ovim mjerama koji će vjerojatno sutra biti u opasnosti da ne mogu servisirati niti svoje režije niti svoje kredite, zbog toga smatramo da Vlada čim prije mora izaći s takvim mjerama. Drugi aspekt koji želimo razmotriti su procesi koji su u hrvatskom društvu ugroženi. Sigurno je da ova kriza utječe i na demokratske procese u RH. To ne možemo zatvoriti oči i reći da to nije tako. To potvrđuje današnja rasprava ovdje u sabornici gdje je zapravo neshvatljivo da se uopće raspravljamo o tome može li zastupnik u HS-u govoriti ili ne. Zastupnik u HS-u može i mora govoriti, to mu je zadaća. Zato je netko i došao od svog doma ovdje, ugrožavajući zdravlje i oni koji se tamo, gdje će se vratiti, i onda ovih ovdje koji se nalaze. Zato smatram da se i tu vidi. Druga stvar koju trebamo ozbiljno shvatiti je pozicija svih naših učenika koji će i učitelja, koji u ovoj situaciji obavljaju tzv. Školu na daljinu i dolaze, upitni su zapravo njihovo testiranje, ocjenjivanje, upisi na fakultete i državna matura. O tome pod hitno treba donijeti mjere da se ne, da se zapravo spriječe svi oni nesporazumi koji se pojavljuju u javnosti. Najljepša vam hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Svi zastupnici moći će govoriti u pojedinačnim raspravama, dakle o tome nema nikakvog spora niti dileme. Kolega Mrsić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Demokrata da bih upozorio na položaj radnika u korona krizi. Naime, hvale vrijedno je da će se poslodavcima isplatiti 4 tisuće kuna radnicima, ali naši poslodavci imaju inventivne metode kako dio tih sredstava zadržati, a ne isplatiti radnicima. Umjesto da se Vlada potrudila i da je ta sredstva direktno isplatila na tekuće račune radnika, to je malo teže, ali je sasvim sigurnije da radnici dobiju ono što i zaslužuje. Također, postoje inventivne metode kako da se radnici pošalju, umjesto na čekanje, da im se koristi dio njihovih godišnjih odmora i sve to je ono što Vlada nije odgovorila i što je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava zakazalo. Možemo vidjeti da se radna mjesta gube na dnevnoj razini, a mnoga su već izgubljena i sve to potvrđuje da je reakcija Vlade na ovom području zakašnjela i prepustila je rješavanje te situacije poslodavcima, umjesto da je sjela sa sindikatima i da u ovim trenucima pokrenemo tripartitni dijalog jer to je nešto što će osigurati da nema više privilegiranih i manje privilegiranih. Vlada je trebala zajedno sa poslodavcima i sindikatima sjesti za zajednički stol, dogovoriti mjere koje ćemo raditi u ovoj krizi jer bi te mjere bile puno kvalitetnije i ne bi dovelo do toga što danas imamo, da su u ovom trenutku radnici ugroženi na tržištu rada, a da su poslodavci zaštićeni sa ovim mjerama. Plediram da Vlada pokrene tripartitni dijalog i da se u Hrvatskoj postigne socijalni sporazum između [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Vlade, sindikata i poslodavaca oko [[Upadica predsjednik: Stanka.]] izlaska iz korona krize.
Stanka će biti odobrena, zahvaljujem. Sada je na redu Stjepan Čuraj, kolega u ime HNS-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, tražim stanku u ime HNS-a kako bi prodiskutirali i o ovim mjerama i o ovoj novonastaloj situaciji. Prvo što se tiče samih mjera možemo mi ovdje govoriti, ali činjenica je da su ovo izvanredne okolnosti koje traže i izvanredne mjere, nešto što dosad još nitko nije imao prilike se susresti i nešto što ne smijemo raditi preko koljena, preko noći i srljati glavom bez obzira jer je puno toga ovdje na kocki. Prije svega sigurnost i životi naših građana, a onda i onoga što će biti poslije. Mi moramo razmišljati i o onome što će biti poslije i na koji način će se nastaviti i što prije normalizirati i život, ali pri tome mislimo i na gospodarstvo i zato je već vrijeme da sada razmišljamo o drugom koraku, što poslije. Znači to je u onom smjeru koji sam govorio i oko javnih nabava i oko pragova i oko toga da će država trebati generirati posao nakon ove krize i već sad u vrijeme krize jer što više posla damo za nešto što i ovako i onako ćemo morati raditi to ostaje ta dodana vrijednost i nismo samo dali novce, nego smo dobili jednu vrijednost više. Što se tiče rada ovdje ja znam da je ovo neuobičajeno, ali molim sve kolege, klubove, da stave svoje pojedine ega sa strane, ja znam da ima puno ljudi koji bi voljeli sada se tu govoriti, dogovor je takav kakav je, bio je ovdje svi smo se složili i jednostavno možda ponovo sjest za stol, dogovorit nešto, ali smatram da je dobro da ne opterećujemo našim standardnim načinom zasjedanja sada hrvatsku javnost kada je to najmanje potrebno, ali opet da radimo ono što je smisao i cilj ovog svega da radimo ono što je najbolje za te građane. I zato prvo na razini klubova, pa onda i na razini ovdje mislim da je koliko toliko ovaj način rada dobar i pozivam sve da oni koji baš ne moraju se slikati i da govore ovdje [[Upadica: Hvala vam.]] da datu to kolegama da …/nerazumljivo/…
Stanka će biti odobrena. Kolega Hrg, izvolite vi.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Stanku tražim u ime kluba HDS-a, HDSSB-a i HSLS-a kako bi se još dodatno konzultirali oko rasprave o točkama koje su na dnevnom redu odnosno kako bi uspjeli prikupiti dodatne podatke u usporedbi sa mjerama koje je poduzimala kukuriku vlada u vrijeme ondašnje krize koja je bilo značajnije manjeg obuhvata i manjeg obima obzirom da eto baš kolege koji su u to vrijeme, dobar dio njih bili ministri u toj vladi, danas ovdje kod rasprave o ovim točkama dnevnog reda koje naši građani, naši poduzetnici, naši zaposlenici čekaju da čuju što se to ovdje danas raspravlja, što će se to izglasati, koje su to mjere koje će im pomoći u prevladavanju svakodnevnih teškoća i ove krize, čuju ovakvo prepucavanje i ovakvo navlačenje, formaliziranje i politikantstvo. Bit će to prilika u stanci da se također i svi ti kolege koji na neki način žele obezvrijediti ovo što radi hrvatska Vlada u upravljanju ovo krizom, a ocjena je svih da radi vrlo dobre poteze da se možda još malo i sami konzultiraju među sobom i da na neki način malo hladnije glave pristupimo nastavku ove rasprave i budemo onako kako bi trebali biti odgovorni i u interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Hvala vam. Stanka će biti odobrena. Na redu je sada poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjeniče Vlade, kolegice i kolege tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput potvrdili potporu Vladi i da bi istaknuo neke stvari. Jer očigledno je kad nemaš šta konkretno prigovoriti onda je najlakše reći da je nešto zakašnjelo. Međutim, mi u ime Kluba HDZ-a želimo istaknuti prije svega odgovorno i racionalno ponašanje Vlade od početka ove krize. Dakle, Vlada nije ad hoc istrčala sa mjerama, tim mjerama, prvim mjerama je prethodilo niz razgovora, počevši od resornih ministara, preko kompletnog financijskog sektora sa poslodavcima, sa sindikatima iz jednog jedinstvenog razloga da se dođe do jednog zajedničkog stajališta od kud krenuti jer ne razmišlja se samo o danas u ovim mjerama Vlade, nego to i predsjednik Vlade i potpredsjednik ističu stalno, nego se razmišlja i o tome što će biti sutra kad ovo prestane. I to je možda najveća kvaliteta ovoga svega skupa. Dakle, prije svega odgovornost i racionalnost, jer ako se nećemo tako ponašati, ako nećemo gledati koliko svi dionici financijskog sektora u ovom trenutku mogu dati svoj doprinos, a da to u konačnici najmanje košta prije svega hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo onda ovo neće biti efikasno. I logična stvar je da je predsjednik Vlade za isti stol sjeo ministre, guvernera HNB-a, bankare, treba tu uključiti i osiguravajuća društva i mirovinske fondove, iskoristit i mogućnost iz EU, iskoristi maksimalno kompletan potencijal koji nam se u ovom trenutku pruža da pomognemo gospodarstvenicima i ono što je vrlo bitno što su predsjednik Vlade i potpredsjednik naglasili, a otišlo je onako možda malo sa strane, a to je da je slijedeći paket koji se razmišlja, a to je da se pomogne hrvatskim građanima onima kojima je najpotrebitije. To samo jasno govori koliko Vlada racionalno razmišlja i koliko je spremna reagirati u svakom trenutku nadopuniti mjere ukoliko to situacija potraži. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, stanku ću odobriti. Idemo sada poštovan kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora, tražim stanku u ime Kluba GLAS-a. Za vrijeme kad smo mi tu raspravljali i imali replike, Grad Zagreb je ponovo malo zatreslo 2,3 i trese ga cijelo vrijeme. Mi želimo vidjeti da li moguće kroz određene amandmane na ovim zakonima ugraditi i problem potresa odnosno posljedice potresa u Gradu Zagrebu. Koalicijski partner HDZ-a i na državnoj razini i na gradskoj razini je gospodin Bandić Milan koji je jasno rekao da se njemu nikud ne žuri. Pa ovaj, bi bilo dobro onda i jasno reći da će država obnoviti svoje objekte, da će Grad Zagreb obnoviti svoje objekte i za to nije potreban poseban zakon, ali tko će obnoviti građanima Grada Zagreba za to je potreban zakon. I ako ste se odlučili da prepustite građane Grada Zagreba i njihovom samom snalaženju, pa tko će se moći snaći će se snaći, tko neće, snaći će se za njega netko drugi. To jasno, treba i komunicirati. Mi ćemo vidjeti da li je moguće kroz ove zakone koji su vrlo ograničenog okvira nešto učiniti i poslati neku poruku građanima Zagreba da nisu ostavljeni. Jer građani Zagreba su ostavljeni, u ovom trenutku sve ove dizalice koje vidite, to nisu dizalice koje su tamo zbog toga što je netko organizirao, bez obzira, država ili grad, to su se građani organizirali sami svojim sredstvima. Nemojte da rezultat potresa u gradu Zagrebu bude nešto što se već naveliko priča, a to je, država će svoje obnoviti, grad će svoje obnoviti, oni koji imaju novaca će obnoviti svoje, a oni koji neće imati novaca, bit će mešetari koji će otkupljivati, rušiti i odjedanput će se potres u gradu Zagrebu pretvoriti u nekakav mešetarski posao. To ne smijemo dopustiti i to se zasigurno ne smije desiti. Hvala.
Stanka će biti odobrena i idemo zadnji zahtjev za stanku, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Ispred Kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku da raspravimo detaljnije o paketu mjera koje smo ovdje čuli. Naime, o čemu se ovdje radi. Samo u jednoj rečenici premijer i ministar financija su spomenuli HNB, a kad pogledamo, od Amerike, zemalja zapadne Europe, pa do Japana i dalje, tamo središnje banke igraju ključnu ulogu u rješavanju krize. Zašto? Jer jedino središnje banke mogu ponuditi neograničenu likvidnost u svojim valutama. Ministar financija je rekao da će spašavanje gospodarstva koštati oko 45 milijardi i dodao još 20. Međutim, nije odgovorio na pitanje gdje će pribaviti taj potrebni novac. Sa ovog mjesta vas upozoravam, nema potrebe da se zadužujete posebno u inozemstvu već isključivo na domaćem tržištu. Ako budete na domaćem tržištu, onda najmanje 3/4 kod HNB-e uz 0% kamata. Ako napravite drugačije, odgovarat ćete za to jer ste naprosto napravili štetu hrvatskom gospodarstvu i narodu. Taj, ti krediti od HNB-a, ona je narodna, mora biti narodna, dosad nije bila. Prema tome, ovo se događa jednom u 30 godina, zato ove intervencije moraju ići u tom smjeru. S druge strane, predlažemo, g. predsjedniče, helikopterski novac, a vi znate, čuli ste što je to, to je ovih dana podijelio Trump, Australija je podijelila. Podijelili su mnogi drugi narodi, čak i Srbija neki dan podijelila. Riječ je o tome da središnja banka, HNB izravno doznači svim punoljetnim građanima u Hrvatskoj 2x po 2000 kuna, znači 4000 kuna, da sačuvamo potrošnju, potražnju, a time proizvodnju, zapošljavanje i utječemo na manji pad BDP-a. To su mjere, to su državničke, poslušajte ih, nema veze što mi predlažemo. Neke ste stvari dobro najavili, ali ovo su ključne i moramo sada, o satima se ovdje radi, spasiti hrvatsko gospodarstvo.
Zahvaljujem. Stanka će biti odobrena. Znači nastavit ćemo s radom u 11 sati i 45 minuta. Govorit će prvi Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov, izvolite. STANKA. STANKA ZAVRŠENA. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi je na redu poštovani kolega Božo Petrov u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Pred nama je danas novi paket za ublažavanje suzbijanja posljedica koje je epidemija koronavirusa uzrokovala u našem društvu, u našem gospodarstvu. Već započeo raspravu u jednom optimističnom tonu. Ono što možemo vidjeti s ovim novim paketom mjera koje je Vlada jučer usvojila na svojoj sjednici jest da su dijelom usvojili one prijedloge koje su im davali poduzetnici, građani, ali isto tako i mi kao oporba. I to je dobro. Da je bilo malo više volje za slušati, one su se mogle dogoditi i ranije, prije 2 tjedna. Ali, mislim da sad i nije vrijeme za takve rasprave, najvažnije je to da je Vlada odlučila donijeti odlučnije mjere i to je dobro. Prije svega, od svih mjera koje su bile donesene, najvažnija je ona o otpisu, a ne o odgodi i to je ono što MOST naglašava od samoga početka, odgoda nije bila dovoljna. Drago mi je da je to Vlada usvojila. Da su sada usvojene otpisi direktnih davanja i sam ovaj paket donosi dovoljno odlučne mjere da možemo imati stvarni time-out za gospodarstvo. Time-out od 2 mjeseca. Ne rješenje. Ali imamo dovoljno vremena za konsolidirati se i donijeti one prave mjere koje će potpomoći da se naše gospodarstvo vrati. Također, s donošenjem ovog zakona postalo je jasno da će rasti državni dug i da se tu ne govori o malim brojkama, govori se o desecima milijardi kuna. I želim podcrtati upravo to jer moramo biti svjesni toga da će se država zadužiti. Pitanje po kojim koeficijentima, po kojim kamatama. Ne znamo također, koliko će ova kriza trajati, ali važno je ovo naglasiti da to građani znaju. Ona će se po svemu ovome, kako je krenula ići zaduživati. Netko će to kreditirati, ali dug će se vratiti, dug se mora vratiti, a građani trebaju biti svjesni da će to vraćati svi porezni obveznici kroz svoje poreze idućih godina. Što se tiče mjera ostalih koje su donesene, ima ih podosta. Neke su dobre, neke bi se moglo dizajnirati i malo bolje u kratkom ili u nekom srednjem roku. Smatramo da neke od ovih mjera trebaju biti trajne, da pokažemo da se promijenila paradigma poslovanja odnosa između države i gospodarstva, to je ono što možemo slušati cijelo vrijeme zadnjih 2 tjedna, promjena paradigme. Ja želim vidjeti da neke promjene neke odluke, neke mjere koje su donesene u zadnja dva tjedna da budu trajne, ne da budu privremene. Tako smo pokazali da se stvarno promijenila paradigma odnosa države prema gospodarstvu, također da se promijenila paradigma gospodarskih politika, to je bitno. Ja ću uzeti jednu mjeru koju je Vlada rekla da će biti privremena, kada bi ona postala trajna e onda ste napravili pravu promjenu paradigme odnosa države i gospodarstva, a to je naplata PDV-a po naplati. To je ono na što je MOST upozoravao godinama, kako je danas rekao ministar financija u mirnodopskim uvjetima. Sjetit ćete se da smo to masu puta govorili. Zašto? Pa jednostavno nije korektno da država bude prva u redu naplate kada poduzetnik nešto i proizvode da državu nije briga jel to on uspio naplatiti ili ne, država odmah naplaćuje PDV odmah po fakturi, čim izdaje računa. Nije korektno, upozoravali smo na to. E sad kada je zbog ove situacije konačno došlo do toga nazovimo ga loma u naplati PDV-a, pa zar je korektno nakon par mjeseci kada se situacija stabilizira da se vratimo lošim praksama. Ovu mjeru koju je na kraju potakla ova epidemija, ova kriza, ova mjera treba biti trajna. E ona će pokazati da smo stvarno naučili lekcije i prijašnjih kriza i ove krize. Također osim te mjere postoje još određene mjere za koje smatramo da trebaju biti trajne o kojima smo i prije govorili, to je brisanje akontacije poreza na dobit. Također to je vraćanje olakšice za reinvestiranu dobit, one mogu biti trajne. Njima ćete poslati poruku, s njima ćete poslati poruku i investitorima i kreditorima da smo promijenili svoj odnos prema gospodarstvu, prema radnicima i prema poduzetnicima, da smo prijateljski nastrojeni prema svima onima koji žele investirati u Hrvatsku, prema svima onima koji imaju bilo kakvu poduzetničku inicijativu. Također postoji jedna mjera koju Vlada nažalost još uvijek nije usvojila koju smo dali kao prijedlog, ali ćemo na njoj nastaviti inzistirati jer smatramo da je izuzetno bitna, a to je da se osiguraju bespovratna sredstva državne potpore za mikro i male poduzetnike tj. za one obrtnike samozaposlene, za freeleancere, za obiteljska poduzeća, ljudi moji oni nemaju dovoljno likvidnosti za izdržati mjesece kao veliki sustavi, oni nemaju možda dovoljno financijskih sredstava za izdržati mjesec, ali oni nose dijelom ovo gospodarstvo, za njih se to treba omogućiti. Svaki poduzetnički poduhvat, bez obzira koliko bio velik je hvale vrijedan. Ako mislite da nije, hajde budite hrabri vi izađite kao samozaposleni na ovakvo tržište u realno gospodarstvo, suočite se sa svim onim davanjima koje jedan takav čovjek treba dati državi, osigurati i sebi uostalom primanja za život pa onda recite da oni nisu bitni i da imaju dovoljno. S obzirom na sve namete, sva davanja koja su trebale davati državi, osigurati i sebi plaću, vjerujte mi da su oni u ovom trenutku heroji, također i njima treba pomoći. Država treba osigurati bespovratna sredstva za te ljude, za samozaposlene, za freeleancere, za male obiteljske tvrtke. Također vrijeme je da država obavi brzu transformaciju poljoprivredne proizvodnje. Poljoprivreda nam je rascjepkana, nije učinkovita onoliko koliko su učinkovite nama konkurentske zemlje. Također mnogo državnog i privatnog zemljišta stoji neobrađeno i naravno postoje akutni problemi koji se odmah trebaju rješavati, a to je da naši poljoprivredni proizvodi dođu s polja na naše stolove. I te razlomljene lance, kanale nabave otkupa država treba rješavat, te popucale lance država direktno u ovom trenutku treba rješavati. Osim toga ono što je akutno što se mora rješavati jest da se omogući ljudima da obave nužne radove u poljoprivredi sad jer se oni sad rade, ne za mjesec, dva ili za pet mjeseci, sad. I to je ono što je akutno i to je ono što se treba napraviti. Ali osim onoga što je akutno postoje i sistemski problemi u poljoprivredi. Najveći sistemski problem je neobrađeno poljoprivredno zemljište danas u Hrvatskoj koje iznosi preko 600.000 hektara od čega je 300.000 hektara, gotovo 300.000 hektara u vlasništvu države. Kada je država donosila Zakona o poljoprivrednom zemljištu, ima dvije godine, rekli su da će to pomoći da se upravo to poljoprivredno zemljište raspodijeli. Zadnje dvije godine sveukupno 11.000 hektara od 300.000, a ovaj ostatak postao je taoc politikantstava i ucjena na županijskim i lokalnim razinama. To je ono što država danas treba rješavat. Mi moramo, valjda smo naučili da trebamo biti samodostatni, samoodrživi. To znači da nam jedna od glavnih temeljnih gospodarskih grana u Hrvatskoj treba biti poljoprivreda. Da, mi čujemo od Vlade da je to konačno shvatila, ono što ja ne želim da to ostane na verbalnoj razini. Ja nisam čuo od Vlade upravo ovaj najvažniji podatak i najvažniju mjeru, stavite u funkciju 300.000 obradive poljoprivredne površine koja je u vašem vlasništvu, a koju ne dodjeljujete. Dodijelite pa makar i besplatno, dodijelite je pod uvjetom da se ona konačno počne koristiti, neka bude to jedini uvjet, al dajte ljudima da rade. Ja vjerujem da danas ima dovoljno ljudi u Hrvatskoj koji žele se baviti poljoprivredom, ali niz birokratskih problema i stupica im postoji na tom putu, a osim toga i otprilike nerad onih koji bi to trebali raditi. Uz sve ove druge probleme koje sam naveo dosadašnja politika barem možemo biti danas pošteni i iskreni, možemo reći da je dosadašnja poljoprivredna politika dovela do gotovo spaljene zemlje. Valjda nas je ova lekcija naučila. Osim ovih tema ja bih želio progovoriti i o onim ljudima koje hrvatska Vlada očito dovoljno ne čuje u ovom trenutku o tome se šuti. Šuti se o 230.000 ljudi koji su ovršeni, koji su i do sada imali probleme, a sada zamislite koji će se sve problemi njima dogoditi sa ovom krizom. Mogli smo čuti od Vlade da će donijeti novi Ovršni zakon, on se nije donio, nije se dogodio. MOST će zbog toga dati zakonske izmjene u saborsku proceduru koja će omogućiti da se privremeno i oni dobiju mogućnost odgode ovrhe zbog posebnih okolnosti koje su nastupile zbog epidemije korona virusom. Jednostavno nije pošteno da se može ovršiti onaj minimalni iznos koji se sad Vlada dala zbog ovakve situacije da se on ovrši i da on ide ovrhovoditeljima, jednostavno nije korektno, nije pošteno. Vlada po tome mora djelovat, ne smije šutjet. Mi još uvijek čujemo samo šutnju po tom pitanju. Ako je država iz akta nacionalne solidarnosti čuvanja plaća, radnih mjesta dala minimalac u iznosu od 4.000 kuna, zašto ga ne ostavimo ljudima, zašto dopuštate da se to uzme 230.000 ljudi koji su pod ovrhama? Druge zemlje su to napravile, Slovenija prva vam je to napravila, nije to ništa čudno, nije to nemoguće, to se može i to se treba. Na kraju mog izlaganja ja ću samo govoriti o rezovima javnog sektora jer se oni trebaju napraviti. Ono također na što trebam upozoriti sve ono što je do sada bilo gotovo kao nemoguće napraviti, sve ove birokratske stupice, hodanja od šaltera do šaltera nema danas, zanimljivo. Sve ono što smo slušali da se ne može provesti godinama digitalizacija, u par dana ili tjedana ste napravili. Dakle može se, može se provesti 100%-na digitalizacija to vam je pokazatelj danas svega onoga što radite i u to mogu biti uključena domaća IT industrija. Ali ono na što vas moram upozoriti da političari, dužnosnici su prvi koji svojim primjerom trebaju pokazati da će se odreći, da će pomoći, da će podnijeti teret. Ali nemojte da to ostane na tome jer onda je to jeftini populizam. Nemojte tražiti da se složimo s tim da ćete rezati plaće obrazovnom sektoru, zdravstvenom sektoru dok god niste uredili ono što je bitno, a to je ovaj nered od 550 općina, 20 županija, pripadajući gradskih komunalnih županijskih tvrtki, pripadajućih državnih tvrtki. To napravite, to se od vas očekuje. E kada to napravite onda možete prebaciti teret i na zdravstveni i na obrazovni sektor, bez toga sve je jeftini populizam i na to nemate pravo. Hvala.
Prije prelaska na drugu raspravu Kluba zastupnika HNS-a samo obavijest. Dakle u dogovoru s predlagateljima u ponedjeljak na kraju poslije ovih najavljenih zakona objedinjeno bi onda raspravili i tri točke dnevnog reda, to su Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. I isto tako nakon glasovanja u utorak proveli bi objedinjenu raspravu o 10 zakonskih prijedloga koje je predložio SDP, dakle to bi bilo u utorak nakon glasovanja. To ćete dobiti naravno u ovom tjednom prijedlogu rasprava za idući tjedan. Idemo sada na Klub zastupnika HNS-a dva su zastupnika, prvi je kolega Čuraj, nakon njega kolega Batinić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Odmah u startu klub HNS-a će podržati ove nove predložene mjere. Načelno vidi se dosta pomaka, neke stvari o kojima sam i ja ovdje govorio i prošli tjedan, ali i u Saboru onaj prvi put kada su išle mjere sada su isto i implementirane i u krajnjoj liniji napravilo se, ja vjerujem u okvirima mogućnosti. Ono što je bitno, ono što najviše pati ne samo naše poslodavce kada govorimo o gospodarstvu nego i građane su u trenucima smanjenja plaća, ne daj Bože gubitka posla i svega kreditne obveze istih. Ono što je dobro i što je mislim prvi puta u neko skorije vrijeme HNB reagirao tako značajno da je smanjio obvezne pričuve za četvrtinu, dakle sa 12 na 9% i također je omogućio da sve one koji su bili redoviti, a govorimo sada o mjerama prema bankama, koji su bili redoviti u podmirenju svojih obveza sa 31.12., njihove sada odgode ne plaćanja ne knjiži kao rezervaciju odnosno kao trošak. I tu se stvorio jedan prostor i likvidni, a i mogući za banke da upravo uvedu ove moratorije. Moratorije po principu da 3 mjeseca se ništa ne plaća i nastavljaš dalje na kraju otplatnog plana dodaš ta ista 3 mjeseca. Dakle, da trošak bitan je da taj moratorij ne stvara dodatni trošak na kraju cijelog perioda otplate, kako za gospodarstva tako i za građane i da se građani informiraju kod svojih banaka neke su već počele davati upute i to je dobro i svakako pozivam i građane, to je isto dobro za zapamtiti, a kao i poslodavce da reguliraju sukladno svojim mogućnostima. Ono što bi svakako iznio kao glavnu moto našeg je da idemo uvijek u svim mjerama maksimalno sa otpisom, a minimalno sa birokracijom. I mislim da na tragu ovih informacija koje dobivamo u zadnje vrijeme da se već vrše isplate za ovu naknadu za 3.250 kuna odnosno sada 4.000 koja će biti da se čak već idu isplate i da porezna rješava vrlo brzo da je to upravo na tom tragu i da trebamo omogućiti što manje poreznih opterećenja našim poslodavcima i gospodarstvu i na taj način upravo smo s ovim mjerama i uvelike to napravili tu, bi volio da se samo nađe rješenje još i za udruge. Imamo razno raznih udruga, od onih sportskih do onih koje obavljaju neke javne ovlasti, socijalne itd., kojima je financiranje je, nije upitno i oni isto imaju puno zaposlenih da i oni budu, da mogu zapravo aplicirati na tu vrstu mjera i poreznih oslobođenja doprinosa i samog poreza na dohodak, kao i ove mjere 4.000 kuna pomoći. Ono što je bitno u ovome i tu bi se svakako složio da iskoristimo ovo za upravo unapređenje tog odnosa business to government, dakle načina komunikacije naših poslodavaca, naših tvrtki, naših gospodarstvenika, obrtnika prije svega koje ne smijemo zaboraviti u ovom svemu jer oni su još najviše pogođeni prema državi da ova elektronska komunikacija se apsolutno usavrši i zadrži poslije. Ono što želim napomenuti i što želim da već sada da svi razmišljamo, ne sada da ovdje licitiramo, tko će više dati, tko će biti pametniji, tko će pomoći bolje, tko će zagrabit možda …/nerazumljivo/… ni ne zna odakle zagrabit, jer moramo znati da moramo imati uravnoteženi dio da ne možemo kule i dvore davati, a da niti imamo pokrića niti znati šta sutra. Zato sam ja to i u replici napomenuo, mi moramo razmišljati šta za 2, što za 3 mjeseca, kako za sezonu, kako stimulirati očigledno što ćemo imati najveći dio potencijala turističkog u vlastitim građanima, kako njih motivirati i kroz neke svojevrsne možda porezne olakšice, plaćanja smještaja, kako god, da spasimo tu sezonu koja sigurno već sada će biti drastično manja u rezultatima, ali i da država krene ono što sam ja već i rekao nekoliko puta, ono što je planirala ove godine i slijedeće dvije godine u nekom projekcijskom razdoblju, raditi ubrzano, intenzivno u slijedećih nekoliko mjeseci, kroz svojevrsne kreditna zaduženja, planove, za nešto što ostaje, što je dodana vrijednost zanavljanja. Znači ako mi trebamo opremiti škole i znamo da ćemo u slijedeće 2, 3 godine opremiti 1.800 učionica nemojmo čekati 3 godine, idemo to raditi u slijedeća 3 mjeseca ili kad krene. Govorimo o niskogradnji Hrvatske autoceste imaju plan ove godine obnoviti 100 km autocesta, ove godine, idemo to napraviti sada kad i onako nema više prometa toliko na samim cestama pogotovo zbog turizma i svega onoga što nam je inače donosilo najveći promet. I tako dalje u obnovu znači u opremanje, tu angažirati po sektorima više industrija, više koji onda neće ni trebati ove mjere i neće biti ni u onoj mjeri kad govorimo o otpisu neće ni prelaziti pad prometa preko 50% pa da dobivaju otpise. I na taj način država zapravo manje-više ostaje na istome jer nekom će onda morati dat ako mu ne da posla i ako ne osigura ekonomsku aktivnost, a s druge strane i ovako i onako će sve te stvari doći na red i ostaje dodatna vrijednost, znači ostaju te ceste, ostaju te fasade, ostaju ta opremanja, klupe, škole, šta god. Ima razno raznih stvari koje sigurno su u nekim planovima zanavljanja i investicijskog održavanja, a poanta je da se ide u sve ono što ne treba neka ekstra projektna dokumentacija, da se mjesecima provodi neka javna nabava, pa čak i godinama itd. Sve ono što je moguće brzo, po hitnosti, po ponudama, praktički pregovarački postupak 3 ponude, ali ne sigurno po cijenama koje odudaraju od prosjeka za istovrsnu nabavu zadnjim ne znam koliko 6 mjeseci, godinu dana, kako god hoćete. Znači može se napraviti ti mehanizmi zadržavanja. I to je zapravo nama ono što bi mi trebali govoriti kako aktivirati gospodarstvo i kako dočekati onaj dan poslije. Jel ovo što smo mi nekom dali novce ako on ne bude nakon 2 mjeseca kad više nema pravo na tu mjeru imao što radit bit će, neću reći bačen u vjetar jer netko živi od tih novaca i to je dobro, manje-više oni koji ne bi sada radili bi dobivali slično isto i naknade sa biroa tako da bi tu bili na jednakom, ali nama je cilj potaknut to gospodarstvo. Zato idemo probati razmišljati u tom smjeru, sa prijedlozima i moramo biti konstruktivni. Apsolutno nije vrijeme za nikakvu licitaciju i dodvoravanje građanima nego ono što je u okvirima mogućega i zato HNS i podržava ove pogotovo ove druge mjere Vlade i njih će i podržati i idemo razgovarati o onome što će biti dan poslije.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre, znači ja ću se kratko osvrnuti vezano uz ove mjere i na ovaj dio mjera što se tiče Zakona o izvršavanju državnog proračuna, da se na neki način omogući lokalnoj i regionalnoj samoupravi beskamatno kreditiranje što je bilo najavljeno u prvom valu. Jednako tako na lokalnoj razini osjetit ćemo smanjenje prihoda od poreza jer uglavnom financiramo se od poreza i prireza na dohodak. Gradski porez je da tako velim komunalna naknada i doprinosi manje-više svjesni okolnosti situacije ukoliko njih netko nije, mislim da je velika većina čelnika lokalne samouprave već tu napravila jedan iskorak, od oslobođenja onih koji ne rade, do eventualno participacije minimalne onih koji rade još, od sufinanciranja vrtića itd., itd. Praktički mogu iz vlastitog iskustva kazati da je negdje po projekciji za vrijeme trajanja i oporavak svih tih komunalnih davanja gradskih poreza da se moj proračun odrekao negdje oko 10% poreznih prihoda. Kolika je projekcija pad prihoda na lokalu, koliko će biti s osnova poreza i prireza na dohodak u ovom trenutku je teško pretpostaviti. Ako idemo matematički brzinski s obzirom na broj ovih koristi minimalne plaće da tako velim, koliko se već prijavilo nezaposlenih, tvrtke koje koriste što su hvale vrijedne mjere možemo očekivati jedan drastičan pad prihoda poreznih na razini lokalne samouprave. Naravno, to će varirati ovisno o strukturi prihodovne strane. E sad, beskamatni zajam, pohvaljujem jer prije svega smatram da je interes svih država se ovdje vrlo jasno precizirala u ovim mjerama, život ne može, ne smije stat, investicije koliko god je to moguće moraju se nastaviti, naravno u skladu i sa financijskim mogućnostima i fiskalnim kapacitetom mogućeg zaduženja od strane države. Naravno, moramo se odreći svega onoga što nije nužno, pogotovo na lokalu, a jednako tako i na nacionalnoj razini. Međutim, ministre ovdje piše da ćete donijeti poseban naputak, e pa svjesni ste vrlo dobro znate i situaciju na razini lokalna. Unatrag nekoliko godina kako je došlo do aktiviranja europskih projekata mnoge lokalne samouprave su već u zaduženju ili su se zadužili, mnoge će upasti u probleme, moći će prolongirati i kredite moratorij će biti na kredite, međutim ne bih htio, volio bi da tu vrlo precizno definirate i dadete vrlo jasan okvir eventualno mogućeg zaduženja lokalnih samouprava i tu bi isključivo da preferiramo zaduženje za investicije, nikako za ne znam što već. Prvenstveno, mora se udovoljiti nastavku realizacije europskih projekata, investicija. Investicije koje bi generirale dodanu vrijednost, a naprosto umanjile rashode države što se tiče potpora i pomoći, ali kriteriji bi morali isto tako biti na tragu da se ne desi jedna stvar, a to je da praktički se lokalne samouprave dovedu u poziciju da neće moći servisirati, neću reć plaće nego one osnovne funkcije koje imaju. Znači to je od vrtića, od održavanja komunalne infrastrukture, one koje imaju obrazovanje pod sobom, znači taj dio se ne bi smio dovesti u pitanje sa iznosima kojim bi se odobravali beskamatni krediti. Svjesni ste isto tako činjenice, znači odluku donose općinska ili gradska vijeća, međutim vi ćete morati biti filter i morat ćete postupanje odnosno određene kriterije definirati ne samo na transparentan način nego morat ćete biti i medijator u tom dijelu odnosno vaše službe. Nadalje je pitanje, ovdje govorite, a to interesira veliki broj lokalnih samouprava i regionalnih pogotovo sa sjevera Hrvatske, slabije razvijenih područja Zakon o financiranju lokalnih samouprava je tzv. Fond za fiskalno izravnanje. Znači mnoge lokalne samouprave nisu mogle ostvariti prosječne prihode pa država kompenzira iz preostalih prihoda poreza na dohodak, kako će se taj odnos sada uspjeti izbalansirati i da li se u tom smjeru, vjerujem da razmišljate, kako će da li će se beskamatni krediti moći dizati do kojeg iznosa? Da li su to osnovni porezni prihodi porez i prirez na dohodak plus fiskalno izravnanje, koje jedinice dobivaju i da li će uopće biti u funkciji moguće realizirati iz Zakona o financiranju taj Fond za fiskalno izravnanje s obzirom da se on računa u proteklih pet godina? Znači čisto tehnička pitanja koja vjerujte mi izuzetno su važna kompletnoj lokalnoj samoupravi, a pogotovo u onim dijelovima od brdsko-planinskih, slabije razvijeni krajevi ili onih lokalnih samouprava koje potpadaju pod kategoriju fiskalnog izravnanja. U ukupnosti gledano volio bih u tom dijelu, naravno moraju se provesti i određene procedure, vrlo jasni kriteriji jer nemojte zaboraviti još jedan detalj koji može biti u ovoj situaciji poučeni iskustvom prethodnih dugi niza godina kada je vlada odnosno ministar financija kada je odobravao kreditno zaduženje, mnoge lokalne samouprave naprosto jer nije Vlada, ministar nije bio taj filter, dovodili su svoje lokalne samouprave u vrlo nepovoljne pozicije, praktički nisu mogli funkcionirati. I ne zaboravite još jednu stvar, 2021. su lokalnih izbori i uključite i taj jedan momenat, mislim da svi razumijemo o čemu govorimo što se tiče mogućnosti korištenja kreditnih sredstava. Kao što je kolega Čuraj rekao, klub HNS-a liberalnih demokrata podržat ćemo ove mjere, svi vjerujem da bi voljeli da neće trebati novih mjera, nove intervencije države da se spase radna mjesta, međutim ukoliko će trebati, Sabor zasjeda vjerujem da će i Vlada promptno reagirati i ovaj puta usprkos mnogo kritika. Međutim, volio bih isto tako u ovoj situaciji, a već nas i same okolnosti uče, manje birokracije, više realizacije. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku isto tako dva zastupnika odnosno zastupnik i zastupnica, prvi je kolega Lovrinović, nakon toga kolegica Sabolek. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre financija, a posebno pozdravljam uvijek vas građane koji nas sad pratite. Poštovani građani, ovakve krize se rijetko događaju. Gledali smo mnoge, al ova je jedinstvena i ona se ne može rješavati na udžbenički način. Prema tome, neobično je i teške situacije traže neobična rješenja i inovacije. I ovdje odmah želim ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku pozdraviti neke dobre mjere koje je ova Vlada sada donijela, to je prije svega povećanje minimalca sa 3.200,00 na 4.000,00, odluku odnosno mjeru da se PDV plaća po naplaćenoj realizaciji, a ne fakturiranoj, a mi smo to tražili već otkako sam ja u saboru. I tražim od ove Vlade da ta odluka o PDV-u da po realiziranom, znači prometu, da se tako plaća jer je 20-30.g. poduzetnici financiraju, Ministarstvo financija, državu, što je bez veze. Međutim, vidite ove mjere koje sam sada spomenuo prije dva tjedna ja sam ovdje u obliku amandmana, dragi građani jel se sjećate, predložio i žao mi je da Vlada nije tada imala sluha jer smo izgubili dva dragocjena tjedna jer su ljudi, puno manje bi iz poslovnog sektora ljudi bilo otpušteno da su znali za ove mjere. Ali dobro, idemo dalje, valjda nešto, nešto od toga se i usvojiti u narednim danima. Ne bi bilo dobro da imamo ožujske mjere, travanjske mjere, svibanjske mjere. Pazite, ovo je kriza koja je specifična, rekao sam. Ovdje se traži pogled 2-3 koraka naprijed, a ne ajmo kad pođe mjesec, pa ćemo vidjet šta je bilo. Tako nećemo ovaj dobro riješiti situaciju. Ako ne djelujemo 2-3 koraka unaprijed, a fale neke mjere, ja ću o tome govoriti, znači želim konstruktivno doprinijeti tom, mi ćemo galopom uć u recesiju. Jer inače u recesiju se obično kaže ako dva kvartala padne BDP, pa nama će BDP tako brzo pasti da možemo za mjesec dana već ući u recesiju. Dakle, pada promet i prihod poduzeća. Naravno, što je sad problem? Problem je potrošnja i potražnja. Ljudi su ustrašeni, stišću u džepu ono novaca što je ostalo. Prema tome, kupuju hranu, lijekove i skoro ništa više. Ako se tako nastave ponašat evo nam puta u recesiju šta god mi napravili. Pa u tom smislu treba napraviti nekoliko ključnih poteza. Evo, predlažem ovdje i ministar financija koji je rekao da će trošak spašavanja gospodarstva koštati oko 45 milijardi kuna. Međutim, treba nam objasniti odakle je novac da isfinancira tih 45 milijardi kuna troškova. Nije nam to poznato. On je u intervjuu medijima govorio da se razmišlja o zaduživanju u inozemstvu, kod Europske središnje banke ili Europske banke za obnovu i razvoj, MMF-a čak, itd. Dragi građani, odgovorno tvrdim ništa od toga nije potrebno. Ništa, ponavljam nije potrebno. Zašto? Mi imamo 19 milijardi EUR-a deviznih rezervi, to je vlasništvo građana RH. Na štednji imamo 150 odnosno 200 milijardi kuna i imamo ono što je sada zlata vrijedno, to je središnja banka, HNB. U ovakvim teškim vremenima, pa vidimo od Amerike, zemalja EU, do Japana, Kine, pa evo i Srbija neki dan, ta se banka jednom u 20, 30 ili 50.g. poziva da ona spašava situaciju. Zašto? Jer jedina ona ima neograničeno puno novca. Ona može stvoriti i proizvesti novca kredita koliko? Koliko god treba. Prema tome, znaju se mehanizmi kako se to radi. Trump je prije par dana 2 tisuće, 200 milijardi dolara ubacio je, njihova središnja banka, u sustav. Prema tome, tako se to radi. Jer ako središnja banka, ja sam, danas nisam čuo osim po jednoj rečenici, pa stalo ove Vlade bježe da upotrijebe HNB i našu kunu. Ovo je vrijeme za upotrebu kune ljudi moji. Pa mi trebamo posvetit se sad domaćim transakcijama, proizvodnji, pa nama ne trebaju dolari, EUR-i, nama trebaju kune. Međutim, što se krije iza ovoga? Pa krije se stara navika da se stvori dug od 45 milijardi kuna, da se on uzme od poslovnih banaka, pazite, uz recimo 0,5-1% i da plaćamo kamate, a od HNB može se uzet uz 0%. Po drugi put danas upozoravam ovu Vladu, ministra financija i premijera, ako to naprave, podnijet ću kaznenu prijavu protiv njih kad prođe ova kriza. Zašto? Jer su izravno napravili štetu hrvatskom narodu i od ovoga konopca koji nam bacaju da nas spase žele stvoriti omču za vješanje odnosno dodatno povećanje javnog duga, vanjskog duga, itd. Ponovio sam izvore koje imamo. U tom smislu ponovo vas pozivam, stavite HNB, ona i narod, mora sad pokazat da je narodna, nije dosad bila. Ona mora osigurati koliko novca? Koliko god treba. Bivši guverner Europske središnje banke kad je nastupila kriza 2008. pitali su ga što ćete učinit? On je rekao, što god treba. Otvorio je i vrata i prozore i da nije to napravio ko zna što bi danas bilo sa EU i njihovim gospodarstvima. Dakle ljudi moji, ponavljam još jednom od prije nekoliko dana rješenje Stranke Promijenimo Hrvatsku, naših ekonomskih stručnjaka, neka HNB u nekoliko narednih dana upotrebi tzv. helikopterski novac, a to znači svim punoljetnim građanima RH, po našim procjenama ima ih oko 2,5 milijuna, koji dobivaju do 10.000,00, koji su dobivali do 10.000,00 kn neto plaće, al tu su uključeni umirovljenici, dakle svi punoljetni, to bi iznosilo 2 puta po 2.000,00 kn, ukupno bi se stvorio trošak 10 milijardi kuna. To su bespovratna sredstva. Poklon. Zašto? Koji je smisao toga? Pa to rade evo i Amerikanci, Australci. Ne smije sada pasti potrošnja i potražnja jer ako se to dogodi počinju pucati karike u lancu ekonomije i to više poslije teško je spašavati, ulazimo u glib recesije. Dakle, pozivam vas na razum. Napravite to. Nemojte da HNB, tko u stvari danas upravlja HNB-om? Kakva stabilnost cijena? Kakva stabilnost tečaja? Propada država, propada gospodarstvo ljudi moji, a oni nama pametuju i šalju lopticu i Vladi, kaže spašavajte poduzeća, a mi ćemo sa strane, sa strane čekati. Dragi građani, ako ovo se ne ostvari, dobro čujte i čujete što se predlaže da zapamtite da postoje rješenja da se zna da smo predložili u pravi trenutak, a vi onda na izborima, naravno, odlučite što ćete napraviti. Dakle, dalje, otvorite zelene tržnice, tamo je otvoreni, znači čist zrak, otvoreno, ljudi će puno više, manje će se tamo moći zaraziti nego u zatvorenim trgovačkim lancima. Pustite male obrtnike, pa nije kod njih navala. Pa ljudi su već naučili kako se štite, nose maske, rukavice, itd., itd. U ovom kontekstu, tražim i pozivam vas da ukinete, g. ministre, PDV na vodu. Pa vama je jasno, u okviru turizma, ljudi na otoku plaćaju 80 kuna jedan kubni metar vodu i tu plaćaju PDV 13 kuna. Ukinite PDV na vodu. Uvedite poseban porez bankama i telekom operaterima koji jedini ostvaruju u milijardama dobit i to transferiraju u inozemstvo, sad je vrijeme da i oni plate, odnosno doprinesu i pokažu svoju solidarnost. I da zaključim. Ima jedna latinska izreka koja kaže: "Bis dat, qui cito dat." Dvaput daje tko brzo daje, poruka je jasna. Sada iskoristimo HNB, sada iskoristimo te milijarde jer poslije kada se kola zaglave, ne daj Bože sva 4 kotača u blato recesije, to će biti krvavo, krvavo teško. Neka se, znači, provedite mjere da HNB aktivno on financira ovu krizu, uz 0%, isplatite helikopterski novac i ovo će biti daleko, izuzetno velika pomoć svima nama. I ono što je posebno važno. Pokrenite velike investicije jer ako ne pokrenete velike javne radove i investicije, neka to bude odmah. Pruga Rijeka-Zagreb. Neka to bude izgradnja u poljoprivredi, hladnjača, sušara, navodnjavanja, dakle nećemo moći funkcionirati tako, to su poslovi na otvorenom, to nisu poslovi na zatvorenom jer nitko danas nije govorio o tim velikim investicijama, to je taj New Deal, on mora biti jer ova ekonomija u ovakvim uvjetima, ona ima elemente državnog upravljanja, ratne ekonomije i nešto tržišta. Hoće li ona trajati još mjesec dana ili više, to ne znamo, ali moramo je već sada implementirati. Dakle, sa najboljim namjerama vam u ime stranke Promijenimo Hrvatsku predlažem, znači da nadopunite ove mjere, da nas ne zadužujete, imamo svoje akumulacije, imamo svog novca i što se tiče deviza, a posebno kuna i konačno neka HNB po prvi put bude u službi obrane i spašavanja gospodarstva i hrvatskog naroda. Inače, ako ne bude to tako, već odavno nema i neće se moći ni zvati ni hrvatska ni narodna ni banka. Hvala lijepo.
Kolegice Sabolek, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Živi zid je kao stranka među prvima podržala samoorganizirane poduzetnike pod geslom "Otpis, a ne odgoda". Sad je vidljivo da je Vlada suočena s ... [[Govornik se ne razumije.]] svojim prvotnog odgovora, oprostite, usvojila većinu prijedloga samoorganiziranih poduzetnika, a ne uhljebničkih organizacija poput Hrvatske gospodarske komore. Ekonomska teorija kaže, sad je vrijeme trošenja i primarne emisije novca. Ako želimo očuvati naše gospodarstvo, ovih 30-tak milijardi pomoći gospodarstvu je nužno, ali treba znati da ove mjere neće polučiti željene rezultate, ako će se odmah poslije krenuti na rezanje plaće. U vremenu kad države izravno dotiraju novac svojim građanima kroz tzv. Helikopterski novac, odnosno kolokvijalno, bacanje novca iz helikoptera, svako smanjenje mase plaće značilo bi neobično kratkovidnost i imalo bi multiplikatorno negativne učinke. Uz mjere pomoći gospodarstvo masa plaća mora ostati ista. Jedino tako možemo održati gospodarsku aktivnost i osigurati brži oporavak. Rezanje plaća može biti samo simbolički na razini predsjednika Vlade, ministara, saborskih zastupnika, članova uprava i nadzornih odbora, ravnatelja ustanova, ali ukupna masa plaća mora ostati na sadašnjoj razini jer o tome ovisi naše gospodarsko preživljavanje. Nadalje, sa žaljenjem možemo konstatirati da nisu prihvaćeni svi zahtjevi samoorganiziranih poduzetnika, ovo je povijesna prilika da se dokinu političko-uglednički odnosi i doprinosi organizacijama poput HGK-a, kao i drugi parafiskalni nameti, što je propušteno. Treba napomenuti, ono što je Stiglitz objasnio u nizu svojih knjiga, a to je kako se mjerama štednje ne može izaći iz krize te kako su takve mjere uvijek i svuda podbacile probijajući i produžujući krizu. To ste najbolje vidjeli u razlikama pristupa krizi SAD-a i Europe kad je SAD, koji je poticao potrošnju iz krize izašao za svega par godina, dok je Europa, a osobito Eurozona, koristeći mjere štednje iz krize izlazile višestruko duže. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Milorad Pupovac ispred Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre financija. Poštovani kolegice i kolege. Mi smo gledajući ukupno kroz sve što prolazimo sa mjerama koje poduzima Vlada i koje mi ovdje sa većim ili manjim stupnjem suglasnosti odobravamo, pod dojmom onoga što predstavlja najneposredniju, najvidljiviju opasnost, a to je koronavirus. Međutim, ozbiljni znalci, ja ne spadam među njih, mogu se samo pozvati na njih, znaju da svjetska ekonomija bi išla prema svojoj krizi, možda teže nego što je prošla 2008.g. i bez koronavirusa. I zato ću reći da je možda ovo što se događa sa ovom pandemijom kod nas i u svijetu prilika za osvještavanjem, prilika za najdublje i najozbiljnije osvještavanje, da prije nego što bi se dogodila ta kriza, prije nego što bi se dogodio ponovni krah i banaka i financijskog tržišta, se poduzmu akcije koje je neophodno da se poduzimaju. Vlada je do sada u ova 2 koraka poduzela po mišljenju kluba zastupnika, a vidim i većine klubova zastupnika u saboru, mjere koje su razmjerne onome što je neophodno da se poduzme. Čujemo vrlo zanimljive prijedloge što bi trebalo još poduzeti u tom pogledu. Dakle, mi ovaj set mjera g. ministre kao klub podržavamo. Ono što mislimo, a tu ćemo se pridružiti i drugim klubovima, da je važno jeste brzina. Brzina primjene ovih mjera. Dosada iako su neki kolege dramatizirali porast nezaposlenosti, al on nije ni blizu tome što se recimo dogodilo u Americi u proteklih 2 tjedna. Od nekih 150-160 milijuna zaposlenih radnih ljudi u Americi, 6,6 milijuna je u roku od 2 tjedna ostalo bez posla sa perspektivom da se poveća na 9 milijuna zbog odsustva adekvatnih mjera. Prema tome, te mjere treba nastaviti, one su u tom pogledu dobre i treba ih brzo provoditi i ljudi koji u državnom aparatu rade na tome trebaju djelovati promptno, trebaju djelovati pod potpunim nadzorom. Drugo mjesto koje je možda slabo i koje uz ovako dobru mjeru kao što je 4.000,00 odnosno 5.200,00 ukupno sa podmirivanjem doprinosa i poreza od strane države za radnike koji će biti na minimalcu od 4.000,00 jeste nadzor, pa g. ministre poslodavci ne manipuliraju s time, da ne zloupotrebljavaju te mjere, da ne odugovlače s time, da ne poduzimaju mjere smanjivanja plaća ljudi prije ili već dokle su ove mjere na snazi. A znamo za neke slučajeve koji su to već poduzeli. Dakle, primit će mjere, imat će dodatne izvore, ali već poduzimaju mjere smanjivanja plaća svojim zaposlenicima. Treba paziti na to da ne samo na zadržavanje ljudi da ostanu na poslu nego istovremeno treba paziti na to da poslodavci ne poduzimaju mjere restriktivne u pogledu smanjivanja ukupnih plaća koje su dogovorili kolektivnim ugovorom i koriste ove okolnosti ovako kako ih znaju koristit. Što se tiče tema, teme dana poslije o kojoj treba danas razmišljati, a ne čekati da se taj dan poslije pojavi. Sasvim je u pravu i Vlada koja drugim setom mjera koje će biti raspravljane u ponedjeljak fokus pomjera na poljoprivredu. Zašto? Pa zbog toga što je ova kriza pokazala, pa zdravstvena kriza, pa ekonomski aspekt krize, pokazao na potpunu neodrživost našega društva, naše zemlje kad je po srijedi poljoprivredna proizvodnja i potrebe snabdijevanja poljoprivrednim proizvodima u kriznim okolnostima. I tjera nas na to da se posvetimo tome da poljoprivredna proizvodnja bude obimnija, da poljoprivredna proizvodnja bude kvalitetnija i da poljoprivrednu proizvodnju da bude, kao što su ovdje kolegice i kolege isticali, a podešena tako da se iskoristi sva zemlja koja se može iskoristiti i istovremeno da se poticaji i sredstva za poticaje, ne samo pitanje podijele zemlje nego i pitanje korištenja sredstava za poticaje da se stave pod apsolutni nadzor. Dakle, trebamo državu koja će, kao što je ministar rekao, dugo nismo u ovom ni u saboru, ni u javnosti čuli ono što je ministar rekao u svojem izlaganju nakon premijera, važni su poslodavci, ali važna je i država. Zašto? Zato što svoju regulatornu ulogu, svoju poticajnu ulogu, država u ovim okolnostima i u svim slijedećim okolnostima mora zadržati i mora imati u tom pogledu. Osim poljoprivrede, reći ću pri kraju velike države, zajedničke države koja se nažalost nesretno i tragično raspala, RH je imala suficit u poljoprivredi gotovo 2 milijarde dolara. Danas, danas se borimo za to da je oživimo i doista je prilika da se to uradi. Druge grane gdje mislimo da je iznimno važno da se to napravi jeste građevina. Ovdje je kolega Čuraj o tome govorio, pa neću previše laborirati. Ceste, vodovodi, stanje naših vodovoda u nizu, ne samo sredina za koje poseban interes ima SDSS, povratničkih sredina, sredina od posebnog državne skrbi koje su devastirane u ratnim okolnostima nego i u gradskim sredinama, u vitalnim urbanim sredinama kao što je Zagreb su u takvom stanju da je neophodno da se ulažu dodatna sredstva. To je prilika. Struja, kanalizacija, poseban problem su, a to treba isto tako istaći, zbog depopulacije, zbog slaboga karaktera aktivnosti naših jedinica lokalne samouprave i županija, zapušteni odvodi, zapušteni bunari, koji kad počnu obilnije kiše doživljavaju se poplave koje nanose goleme štete. Sada je prilika g. ministre da se tome posveti pažnja i da to bude neka vrsta elementa u našemu new dilu, u našoj novoj pogodbi koju će država voditi, koju će Vlada, koju ćete vi, koju ćemo mi kao zastupnici inicirati jer to nam treba, kako u poljoprivredi, tako i u građevini i u infrastrukturi. Spominjao sam američku vladu, demokrati i republikanci vode bitku oko toga hoće li tzv. Infrastructure build biti prihvaćen, akt za obnovu i ulaganje u infrastrukturu u SAD-u koliko bi još nekoliko trilijuna golemoga novca donio zato da bi se ekonomija i spasila i održala. Veliki značajni infrastrukturni projekti su u tom smislu važni i za Hrvatsku, ja bih tome dodao i ekologiju. U kom smislu? Ovdje sjede neki naše kolege poput kolega iz Istarske županije koji već godinama biju bitku sa pojedinim odlagalištima otpada, koji su pod kontrolom, koji su dobro vođeni, ali kojima nedostaju dodatna sredstva da bi se mogli u potpunosti sanirati u posebnim klimatskim uvjetima ljetnih mjeseci i ljetnih dana kao što je Kaštijun. Ali koliko je takvih mjesta u okolici Rijeke, posebno Viškova, koliko je takvih divljih deponija koje nismo sanirali niti sa europskim sredstvima niti sa vlastitim sredstvima. Sada je prilika da to uradimo. Sad je prilika da kada je riječ o setu zakona koji se tiču turizma, posvetimo posebnu pažnju u vrijeme kada turistička sezone neće biti osobita, ako je uopće u bilo kojoj mjeri i bude. Bit će zavaljujući poticaju koji će država dati da domaći turisti zapravo budu ti koji će otići i koji će iskoristiti priliku da pod povoljnim subvencioniranim okolnostima održavaju turizam na životu, a istovremeno da mogu provesti određeno vrijeme na odmoru što niz godina u posljednje vrijeme nisu mogli. Dakle ta područja je također potrebno ekološki sanirati i aktivirati ljude u turističkom sektoru na tom postupku i na tom putu sanacije. Još jednu stvar bih rekao. Što se tiče smanjivanja sredstava odnosno rezanja plaća u javnom sektoru, niko razuman nije protiv toga ukoliko to nalaže potreba, ali istovremeno ako je vjerovati nalazima Instituta za javne financije, uštede koje bi se time dobile ne bi bile velike, ali razumijemo da je potrebno da se podijeli odgovornost. I sasvim sigurno da ni u ovom Saboru ljudi neće biti protiv toga da se ta financijska odgovornost u tom pogledu podijeli. Međutim, imajmo na umu da od broja ljudi koji rade u zdravstvu, a to je 68.000, od broja ljudi koji rade u policijskim poslovima i kao policijski službenici to je 25.000 dobijemo 93.000 ljudi koji bi automatizmom uz vojsku bili izuzeti iz takvih mjera. Što bi ostalo? Ostalo bi 137.000 iz javnoga sektora ukupnoga. Dakle to bi se gotovo prepolovilo, ta očekivanja, nemojmo imati ne realna očekivanja u tom pogledu. Ovdje je netko, kolegica iz Živog zida govorila o potrebi očuvanja potrošnje i treba je očuvati. Javni sektor je bio jedan od izvora očuvanja potrošnje. Mirovine su bile jedan od izvora očuvanja potrošnje. Ja nisam ekonomist i kada ovakve stvari govorim svjestan sam rizika da ne znam sve druge parametre koji nešto mogu utjecati, ali kada donosimo odluku u tom pogledu treba iznimno paziti i na to da nam je znanost i da nam je obrazovanje također razvojna snaga. U kom smislu razvojna snaga? Pa vidimo sada. Da imamo Imunološki zavod imali bismo vlastite lijekove, da imamo Institut u Plivi kao što smo ga imali, imali bismo vlastite lijekove. Ali što smo prvo uništili? Prvo smo uništili to. Zbog čije pameti? Pa ne zbog naše pameti nego zbog odsustva naše pameti, a zbog nečije tuđe pameti kojima je to išlo u prilog i ide još uvijek u prilog. I tu komponentu primijenjenoga u istraživanjima treba čuvati i treba razvijati. Ali nije moje da sada govorim previše o tome, ono što bih ja samo mogao kao zastupnik i kao pripadnik Akademske zajednice kazati da je vrijeme, gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege da mi iskoristimo potencijale koje ima naša Akademska zajednica za to koju vrstu ekonomsko socijalnog razvoja želimo da ima ova Hrvatska. Mi ne uvozimo samo najveći dio hrane u supermarketima, mi nažalost uvozimo najveći dio ideja, najveći dio mišljenja, najveći dio toga kako se trebamo ponašati i što trebamo činiti toga što drugi misle da je dobro za nas. A sada je vrijeme poštovane kolegice i kolege da mi počnemo misliti što je dobro za nas. Zato država treba biti ključno sredstvo, ključan instrument u iznalaženju toga. I ja bih ako smijem na kraju ovoga rekao neće nekoliko desetaka milijuna kuna biti veliki izdatak za državu ako ih osigura za nekoliko grupa istraživača multidisciplinarno sastavljenih koji će se baviti istraživanjem takvih potencijala i takvih mogućnosti u Hrvatskoj. Na kraju, gospodine ministre nešto što je pro domo sua dakle stvari kojima se bavimo kao stranka zajedno sa ostalim zastupnicima nacionalnih manjina, brdsko-planinska područja, otoci i područja gdje žive pripadnici nacionalnih manjina, posebno oni koji idu kroz programe triju ministarstava, Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva gospodarstva ne bi smjeli biti ne samo suspendirani, nego ne bi smjeli biti reducirani. Tim ljudima ta sredstva su nasušna potreba, a istovremeno su način kako se mogu očuvati radna mjesta, radne aktivnosti u obnovi infrastrukture u općinama, u poticanje OPG-ovima i istovremeno i u poticanje obrtima. Kolegice i kolege, poštovani gospodine potpredsjedniče hvala vam.
Hvala i vama. Idemo dalje gospođa Anka Mrak Taritaš govorit će u ime Kluba GLASA-a. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre kolegice i kolege, nama u Klubu GLAS-a je izuzetno drago da su ovi prijedlozi Vlade došli na raspravu i oni daju nadu mnogobrojnim poduzetnicima i obrtnicima u Hrvatskoj da neće nužno morati staviti ključ u bravu jer da situacija nije baš tako bezizlazna. Prvenstveno nam je drago da se međusobno slušamo, ovo je vrijeme kad se ne smijemo rukovati, ne smijemo se zagrliti, ne smijemo sjediti jedni blizu drugima, ali ono što zaista bi trebali moći činiti, a to je slušati jedni druge više nego što to inače činimo. I ne samo slušati nego uvažavati i savjete i mišljenja i kritike, pogotovo ako su one mnogobrojne i dolaze iz različitih izvora. Takva situacija je bila npr. s pitanjem poreza i doprinosa i mi iz GLAS-a kao i veći dio oporbe, ali i ekonomski stručnjaci kao i udruženja obrtnika i poduzetnika upozoravali smo da bez otpisa obaveza dok traje zabrana rada ili značajni pad aktivnosti zbog korone sve druge mjere nemaju smisla. Mi jednako tako razumijemo da su mjere koje će se morati poduzeti izuzetno skupe i da će značiti veliko opterećenje za državni proračun, mogući rad, deficit i zaduživanja, ali iskreno rečeno nije da imamo nekog izbora. 100-tine tisuća ljudi na burzi i upropašteno gospodarstvo ne bi nas ništa manje koštalo od ovih mjera tim više što će ova epidemija u jednom trenutku prestati i tada moramo biti spremni u niskom startu za ponovno pokretanje gospodarskih aktivnosti u punom obimu. Po mogućnosti da nadoknadimo barem dio onog što gubimo sada u ovom posebnom režimu. Pokazuje se još jednom i mislim da to treba posebno naglasiti koliko je važno da smo država članica EU. Virus ne poznaje granice, ni države, ni epidemiju imali bismo i ovako i onako, ali da nismo članica bilo bi nam teže doći do sredstava iz fondova koje se na razini unije upravo formiraju za prevladavanje ove korona krize. Nakon prvotnog kratkog nesnalaženja i pomalo sporog starta, EU u ovom trenutku ozbiljno radi na prikupljanju i dijeljenu novca za ublažavanje krize. Podjela tereta, solidarnost među članicama i pomoć onima koji su najviše nastradali u temeljima su ideje europskog ujedinjavanja i preduvjet očuvanja prostora blagostanja i napretka koji s mukom gradimo u Europi. Važno je da se poruka čuje i da se rezultati programa vide, a ja sam sigurna da se vide i u Hrvatskoj i da cijeli set ovih mjera koje Vlada predlaže ne bi bile moguće bez oslonca EU. Ipak, već sada vidimo da moramo biti spremni preispitivati mjere koje se uvodi i njihove učinke. Ovo je svima nama nova situacija i nema savršenih odgovora na svako pitanje. To nije predmet današnjeg zakona, ali ja koristim priliku da upozorim Vladu da na neke stvari treba razmisliti. Jedna od takvih stvari je i odredba da se na mjere ne mogu prijaviti oni koji imaju otvorena dugovanja prema državi. Ovo nisu mjere poticaja za izvrsne u normalnim okolnostima pa da je razumljiv uvjet nepostojanje dugovanja. Ovo su mjere za preživljavanje. Prvenstveno očuvanja radnih mjesta. Pa čini nam se da nema razloga da postavimo tako visoke uvjete. Ono što je zadaća, spasimo tvrtke, spasimo radna mjesta, dugove nitko ne treba otpisivati i kad korona prođe treba ih naplatiti. Uostalom ako te tvrtke propadnu i onako nećemo uspjeti vratiti dugove. Drugi uvjet koji nam se iz prakse posljednjih tjedana čini loš, je da direktori i prokuristi tvrtki nemaju pravo na naknadu minimalne plaće. Slično kao i s poreznim dugom ovo nije situacija da spašavamo tvrtke od lošeg upravljanja njihovog menadžmenta nego od poremećenih okolnosti na koje nikako nisu mogli utjecati. Nema razloga da onima koji brinu o radnicima koji isto tako žive od poslovanja tvrtke i sad su bez prihoda uskratimo pravo na naknadu minimalne plaće. U Hrvatskoj ima veliki broj obiteljskih tvrtki u kojima su npr. i muž i žena ostali bez ikakvih prihoda jer su zaposleni na određenim pozicijama. Još jedna tema na koju bih htjela upozoriti i mislim da je jako važna. Radi se o organizacijama civilnog društva i kulturi. Ograničavanje rashoda i korištenje sredstava znači da će sva programska sredstva za kulturu i udruge, pa čak i oni koji se bave socijalnim programima i bez kojih sustav socijalne skrbi ne može funkcionirati npr. sklonište za žene žrtve nasilja biti smatrana troškom koji nije nužan. Ako je to zaista tako moramo biti vrlo oprezni i ne dozvoliti da se nešto takvo dogodi. Već sam prošli tjedan ovaj vrlo visoki dom upozorila na problem psihosocijalne pomoći djece i mladima gdje su u programima u potpunosti stali što može imati nesagledive posljedice za najranjivije članove našeg društva. Jednako tako, ja znam da nismo Njemačka, ali u okvirima vlastitih mogućnosti trebali bi razmisliti o načinima kako pomoći kulturi u RH. Ono što je sigurno je da ne smijemo dozvoliti da se programi u kulturi koji su potpuno i djelomično izvršeni ne plate. Tim više što su javne institucije u vlasništvu države i jedinice lokalne samouprave već sada među najvećim dužnicima prema samostalnim umjetnicima i prekarnim radnicima, a sad prijeti opasnost da se ti dugovi pod izlikom korone zabetoniraju. Prema informacijama koje je do nas došlo, npr. HNK Split je vanjskim suradnicima dužan oko 3 milijuna kuna. Kulture nam je na ledini i o njoj se moramo brinuti ozbiljnije i jačim mjerama. Jedna od tema koju valja spomenuti i koju valja naglasiti, to su oni naši famozni parafiskalni nameti. Tih parafiskalnih nameta se svaki put pokušavamo riješiti, imamo različite programe, različite projekte, pa se onda hvalimo da smo ih ukinuli ili riješili, ali to nismo napravili. Ja ću tu spomenuti par parafiskalnih nameta i mislim da zaista treba o tom razmisliti. Recimo, plaća se za provjere dokumentacije o rezervama mineralnih sirovina, plaća se za potvrdu o suglasnosti i evidenciji tipa vozila traktora, plaća se za provedbu postupka stručnog pregleda i odobrenja šumsko gospodarskih osnova. Nakon potresa u Gradu Zagrebu smo imali i imamo još uvijek jedan vrlo zanimljiv prikaz što znači kada administracija i ima parafiskalne namete i ne želi se prilagoditi novim okolnostima. U zgradama bez obzira da li je bila šteta od potresa ili nije bila nikakva, u tom velikom strahu su ljudi često po uputama zatvorili plin i sad taj plin treba pustiti jer vidimo svi da je hladno vrijeme i zgrada je u redu i ništa nije bila oštećena potresom, Plinara je rekla okej možemo pustiti to, al morate platiti 3.000,00 kn. Pitanje je za što se inače plaća tih 3.000,00 kn za puštanje plina, a onda naravno pod utjecajem javnosti to su malo smanjili. Ali dopustite samo da vam ispričam jednu priču koja će pokazati što znače uopće parafiskalni nameti i što znači kad se ljudi nisu spremni prilagoditi novim okolnostima. Jedna zgrada na Folnegovićevom, zatvoren je plin. Zgrada nije ni najmanje oštećena u ovom potresu jel je rađena iza '65. i kvalitetno napravljena, čak nema ni napukline na, na, ne znam, na farbanju. U toj zgradi je jedna familija ustupila stan koji ne koristi familiji koja je, koja je njena nekretnina neupotrebljiva, koji se tamo smrzavaju. I odu u Plinaru i Plinara kaže okej, ali da bi vam mi pustili plin morate imat potvrdu statičara da je zgrada upotrebljiva. Odu tamo gdje se izdaju potvrde statičara, statičari u Gradu Zagrebu od nedjelje, ponedjeljka, više ne rade jer je zaista to bilo neorganizirano i ta zgrada u Folnegovićevom još uvijek nema plina. To dakle samo pokazuje u kontekstu parafiskalnih nameta koji jako volimo ovaj govoriti o njima, se pokazuje kako to u naravi funkcionira u jednim okolnostima za koje nitko nije mogao ni u najluđem snu predvidjeti da će u istom trenutku Grad Zagreb zadesiti i koronavirus i onda potres. Ali ja bih iskoristila još ovih par minuta. Ono što u ovom trenutku moramo razmišljati, moramo razmišljati o budućnosti. Moramo se svi zajedno zapitati da li ćemo iz ove krize uspjeti izvući neke pouke za budućnost. Ne govorim o onim jednostavnima, npr. koje smo sad već svladali, svi peremo ruke. Govorim o poukama kakvo gospodarstvo želimo. Što nam je važno, u što treba ulagati. Ova situacija opet nam je pokazala kako je opasno biti pretjerano ovisan o uvozu dok vlastiti kapaciteti stoje neiskorišteni. Pokazala je i da je opasno u tolikoj mjeri da RH ovisi o vrlo osjetljivoj, nepredvidivoj i krhkoj djelatnosti kao što je turizam. Pitanje je, hoćemo li konačno smoći snage da i na razini države i na razini sustava znanosti, ali i u ozbiljnim tvrtkama u ovoj zemlji više ulažemo u istraživanje i razvoj. Skladišta, prodaja, distribucija, turizam, ugostiteljstvo. Sve su to važne djelatnosti, ali nisu dovoljne. RH je mala zemlja, ali to nikako ne znači da nemamo snage i da se, i ne bi trebali ugledati u one koji kroz istraživanje i razvoj stvaraju snažne temelje dugoročnog održivog gospodarstva koje stvara ozbiljnu dodanu vrijednost. Moramo se pitati hoćemo li konačno naći snage da se uključimo i to samo ne da se uključimo nego da zaista provodimo i zelenu ekonomiju. Ne samo zato što je zelena, ja mislim da potrebu očuvanja okoliša u ovom trenutku uopće ne trebam dodatno objašnjavati, ali zelena ekonomija je i moderna ekonomija, ona koja može napraviti ozbiljan korak prema sutrašnjici, na kojoj možemo temeljiti dugoročnu stabilnost, kvalitetna radna mjesta za visoko kvalificirane ljude i trajnu mogućnost da naše proizvode izvozimo na najzahtjevnija tržišta. Hoćemo li konačno smoći snage da podržimo i razvijemo domaće proizvođače hrane, od malih OPG-ova do najvećih kompanija? Ova situacija pokazala nam je koliko je to važan dio naših svakodnevnog života, ali i našeg dugoročnog razvoja i stabilnosti. Domaću industriju hrane treba razvijati ne zato jer se želimo zabarikadirati u svoja 4 zida nego zato što je to potpuno iracionalno i nerazumno da vlastite resurse ne koristimo potpuno i do zadnjeg milimetra. Ovaj koronavirus, a u Gradu Zagrebu koronavirus i potres, trebalo bi nam biti pouka za budućnost. Mi bi se sad već trebali pripremati za dan poslije, dan poslije želimo da dođe što prije. I nemojmo nikad zaboraviti ovu situaciju koju nitko nije ni u najluđim snovima mogao predvidjeti da će biti, ali iz ove situacija moramo još nešto naučiti. Naučiti da se strukture javne uprave, strukture vlasti moraju imati mogućnost prilagodbe. Mogućnost prilagodbe znači da odmah možete reagirati na promjene koje jesu, da odmah možete reagirati na glas javnosti, na glas razuma, na glas struke. Tako i mi ovaj set mjera koji sam ja nazvala Travanj 1.0 doživljavamo. Ja, nekako mi se čini, nama u Klubu GLAS-a se čini da bi uskoro trebao doći i set mjera Travanj 2.0. Jednostavno ne smijemo dopustiti da dan poslije Hrvatska bude spaljena zemlja. Ono što nam je važno i u ovom trenutku podržavamo ovaj set mjera kojim Vlada osigurava radna mjesta i to moramo osigurati i o tome moramo veliku energiju, ali moramo i energiju i trud i za neke druge stvari koje će nam dati mogućnost da budemo jedna razvijena demokratska država, da nam je demokracija izuzetno važna i da nam se kroz zakone nekako ne provuku neke stvari koje se onda, kada ćemo krenuti iz ove korone, normalno funkcionirati, kojeg ćemo se onda teško riješiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Vraćamo se paketu zakona i govorit će o paketu zakona koji je na dnevnom redu g. Hrg ispred HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege, potpredsjedniče Vlade. Kad govorimo o onome što je Vlada napravila u ovih mjesec dana kako nas trese ova kriza i još uz to i potres onda možemo reći da je ona bila jako budna, da je reagirala promptno, da je reagirala brzo i da je povlačila poteze koji su u tom trenutku bili mogući u okvirima s kojima raspolažemo. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržava sve prijedloge ovih zakona, podupiremo apsolutno nastojanja ljudi koji kontroliraju postupak i sve procese ove krize i želimo da uspijevaju u tome na ovakav način kao što rade sada i dalje, naravno na čelu sa premijerom kao predsjednikom Vlade. Okretanje prema ljudima, prema zaposlenima i prema poduzetnicima realno gledajući nema nikakvu alternativu, a kad govorimo o sredstvima koja se oslobađaju i koja država vraća, dakle svojim građanima i svojim poduzetnicima koji su ta ista sredstva i uplaćivali i opet će nakon krize uplaćivati, onda moramo govoriti o bruto iznosu obzirom da se radi ne samo o neto 4.000,00 nego se radi o doprinosima koji na to idu, a to je negdje 5.825,00 kn. I europska politika u krajnjem slučaju je usmjerena, po najnovijim informacijama, upravo očuvanju radnih mjesta i spašavanju poduzetnika. Ono što u ovo vrijeme krize se često spominje i na što se često vraćamo, a uvijek se vraćamo u ovakvim situacijama na ishodište svega, vraćamo se na selo, vraćamo se na proizvodnju hrane, vraćamo se u krajnjem slučaju na najvredniju proizvodnju bez koje nitko ne bi mogao živjet, bez hrane nema života, onda razmišljam i ovdje iznosim na glas nešto što mi nije logično ni prije, a sada mi je još manje logično. Dakle, u vrijeme ovakvih situacija kada ipak radimo brže, kada smo na neki način efikasniji, kada smo svi ipak koliko toliko skloni da se stvari što brže rješavaju, moramo probat pronaći rješenje, razmisliti da li je proces kada je smanjen PDV na ugostiteljske usluge u restoranima i hotelima, da li nije moguće uvesti i onaj paralelni proces da se uvjetuje te iste restorane da moraju imati barem 60% hrvatskih prehrambenih proizvoda na svojem meniju. Ako već se daje neka olakšica neka onda ona završi opet u RH, neka završi opet u proizvodnji. Znam da smo mi određeni kao država za kapitalistički sustav, znamo za slobodu trgovanja, ali isto treba razmislit, a vezano je na ovo sve skupa što se sad događa i sa prodajom poljoprivrednih proizvoda i problemom sa tržnicama koji će se, ja vjerujem, u narednim danima također riješit, pronaći će se neko rješenje, da li stvarno nije moguće trgovačke centre obvezat, ograničit, odredit, da moraju na svojim policama imati određeni postotak hrvatskih proizvoda. Mislim da je ovo vrijeme kada će se sve te stvari ponovno vraćat na stol kada svaka zemlja štiti u principu svoje interese, svoje granice, svoje građane i da će se morat o takvim stvarima početi ozbiljnije razgovarat za ono što nam dolazi sutra. Mi danas imamo situaciju da nam predsjednica Europske komisije poručuje da se novac od 100 milijardi EUR-a u zemljama EU troši na ono što je najpotrebnije, prvenstveno na očuvanje radnih mjesta i gospodarstva, naravno i na zdravlje, ono je na prvom mjestu, bez obzira za koju je namjenu. U redu? Mislim da moramo tako to gledat, ali također moramo gledati što nas čeka kad ova kriza završi. Kako ćemo pokretat gospodarstvo? Bez javnih investicija sa javnim novcem bit će vrlo teško i morat će se vrlo dobro odvagnuti koji su to projekti od kojih će se odustajati da bi se u onoj fazi iza te iste pokretalo da bi se stvarala nova vrijednost, da bi ljudi mogli zaraditi svoju punu plaću kad se stvore uvjeti za to. Možda je ovo vrijeme kada treba ubrzati proces i postupke javnih nabava. Vrijeme kada su države ipak koliko toliko zatvorene u svoje okvire, možda je ovo prilika da više naših poslodavaca dobiva poslove na javnim nabavama, da nemaju toliku konkurenciju izvana uz dužno poštovanje i otvorenom tržištu i svemu, ali realno gledajući kao što sam rekao ovo je vrijeme kad ipak najvećim dijelom gledamo svi sami na sebe. U krajnjem slučaju vjerujem da će Vlada pronaći i nove mjere, da ćemo ići i dalje u ovom pravcu, da će dobro kontrolirati proces i vjerujem da će se strateški i dugoročnije promišljati i da ćemo vrlo brzo imat neke pravce, smjernice što nakon krize, kako se onda izvlačiti, kako ići izvan toga. U svakom slučaju s ove govornice stalno treba govorit jedno te isto, pozivati na najveće moguće zajedništvo, najveću moguću potporu onima koji se dnevno oči u oči bore sa ovom krizom i ukazivati i upozoravati na ono što je najvažnije, ali uvijek da bude na dobrobit ljudi koji žive u RH. Sa tim porukama, ponavljam, naš klub će podržati ove prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada će g. Marin Škibola govoriti u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala. U ovim izazovnim vremenima treba odlučno djelovati i koristiti sve političke alate kako bi se sačuvala ekonomija. RH je i prije ove krize imala velike gospodarske probleme. Danas se mi možemo ovdje nadmudrivati da li je BDP rastao za 1%, 2% ili 2,9% međutim, pokazatelj da su hrvatski građani nezadovoljni se vidio na svakom koraku kroz manifestaciju da mnogi mladi ljudi su potražili svoju budućnost u nekim drugim državama članicama EU. Na sastanku koji se održao u Banskim dvorima zagovarao sam olakšavanje proračunskih disciplina određenih masterškim kriterijima i danas imao upravo jedan takav prijedlog, znači više se ne gledaju toliko predproračunske discipline, mislim da je to dobro, to je jedini način kako se može prebroditi ova kriza. Tim smjerom su krenule i ostale države članice EU, dobro da je krenula i Hrvatska. Zašto to govorim? Zato što ovo razdoblje iziskuje mnogo veću državnu potrošnju. Znači bez veće državne potrošnje nemoguće je servisirati ekonomiju u ovom, u ovom momentu. Ono što me razočaralo je da nisu se vidjele te solidarnosti, znači nema zajedničtva EU, jer često se propagira u javnosti to zajedništvo, solidarnost, kako države članice jedne druge podržavaju. Međutim, mi vidimo da se tu EU također podijelila. Čelnici 9 zemalja članica među kojima su Italija i Francuska zatražili su nedavno u pismu upućenom predsjedniku Europskog vijeća Charlesu Michelu da se omogući izdavanje zajedničkih obveznica kojim bi se financirala znači potpora zdravstvenim sustavima u borbi protiv korona virusa te da se pomogne gospodarstvima. Međutim, Njemačka, Nizozemska, Finska i Austrija usprotivile su se takvom modelu, tako da se tu i u tom ekonomskom smislu vidi podjela ponovno. I prije je bila podjela između sjevernih država članica i južnih država članica koje su po prirodi više zadužene, ali i sada i na ovom pitanju vidi se jedna ogromna podjela. Nije to samo po pitanju tih korona obveznica tu je također bio i tranzit, otežani tranzit i otežane mnoge druge prohodnosti. Hrvatska bi sada trebala iskoristiti svoju prednost što nije članica euro zone, znači to je sve paradigma u očima promatrača. Premijer je rekao da je to nedostatak i vi više gledate na tom planu, ja to vidim kao prednost što Hrvatska nije članica europske zone, euro zone. Iz kojeg razloga? Iz tog razloga što sada HNB može snažnije intervenirati u ekonomiju na način ex nihilo, tj. primarnom emisijom gdje će centralna banka stvarati novac i proslijediti ga na račune građana i malih i srednjih poduzeća. Upravo tako nešto je napravio Trump, upravo u tom smjeru su krenule i neke druge države i smatram zaista da bi trebali koristiti monetarne alate kada ih već ne koristimo u periodu normalnog stanja, pa bar u ovom periodu krize ajmo koristiti monetarne alate koje imamo. Znači imamo našu centralnu banku, imamo tu privilegiju, jer druge države članice euro zone su se odrekle tog monetarnog suvereniteta i moraju za sve pitati Europsku komisiju, moraju se sa svime konzultirati sa Europskom centralnom bankom. Mi imamo tu jednu privilegiju da ne moramo. Tako da evo ovo je apel isto i za guvernera Vujčića, da krene u tom smjeru i neka se pomogne poduzećima i gospodarstvu na taj način. Bojazni od inflacije ne treba biti zato što se može regulirano puštati novac u opticaj, znači da se ima kontrola nad tom inflacijom. Inflaciju od 2 do 3% to je pozitivna inflacija ona neće imati nikakve negativne efekte na ekonomiju. Isto tako i privatne banke mogu također stvoriti inflaciju, znači i privatne banke kroz multiplikaciju kredita i depozita kroz kreditnu ekspanziju također mogu stvoriti inflaciju. Prema tome, bojazan da će centralna banka zato što ima mogućnost kreacije novca stvoriti inflaciju je jednostavno promašeni argument jer privatne banke uvijek imaju mogućnost stvoriti inflaciju kroz povećanju kreditu, kreditnu ekspanziju i kreditnu emisiju. Također jednom prilikom sam vas bio pitao kojim bankarskim institucijama Hrvatska je najviše dužna. I nažalost nisam dobio odgovor na to pitanje, a to me jako zanima. Znači, jako me zanima kojim bankama Hrvatska služi. Jer znamo da onaj koji daje novac je iznad onoga koji prima novac. Ako mi ne znamo koji su vjerovnici Hrvatske znači imenom i prezimenom da znamo koje bankarske institucije su najveći vjerovnici inozemnog javnog duga. To je ono što mene interesira, a vi mi ne želite dati odgovor na to pitanje. Ja želim znati kome Hrvatska služi, želim znati tko ima najveći utjecaj na našu ekonomiju. Također, evo vi ste izabrali taj put zaduživanja. To po meni nije mudar put. Razgovarate tko će vas više zadužiti, znači tu normalno uvijek se te međunarodne financijske institucije nude. Tu imamo međunarodni monetarni fond koji je poznat da uvijek nudi pomoć u tim okolnostima, ali mnoge države imaju negativna iskustva sa međunarodnim monetarnim fondom jer on u momentu kada treba novac dati, on će dati novac, međutim onda traže različite druge mjere od države da se provode, a to su često mjere, a to su često mjere dizanja poreza, nameta, otpuštanja u javnom sektoru, deregulacija, znači maksimalna deregulacija gdje država neće imati nikakvu ulogu. To su te mjere koje onda te međunarodne financijske institucije traže i ja smatram da si ne bi trebali dopustiti situaciju da jedan dan budemo ucijenjeni od tih financijskih institucija više nego što danas jesmo ucijenjeni. U zadnje vrijeme mogao se primijetiti taj jedan sukob između javnog i realnog sektora. To nije dobro, nema potrebe za tim jer su i jedan i drugi sektor esencijalni. Država mora maksimalno pomoći poduzetnicima, što je jednim dijelom i napravila, ali se ne smije ići na rezanje plaća u javnom sektoru zato što plaće u javnom sektoru su ionako male, imali smo i prije ove krize mnoge prosvjede medicinskih sestara, znači zdravstvenih djelatnika, prosvjede policije, prosvjede učitelja, Vlada je nešto i napravila za učitelje i sad zamisli da se mora ponovo reducirati to što im je i poraslo. Tako da, sredstva se treba tražiti na nekim drugim mjestima, centralna banka je jedan od tih mogućih rješenja, ali ne kažem da ne treba napraviti i reformu lokalne samouprave, to svakako treba učiniti, međutim, HDZ i SDP godinama izbjegavaju napraviti tu jednu reformu lokalne samouprave iako struka jasno i nedvosmisleno govori da je to nužno napraviti. I sad kad vi imate situaciju, npr. evo dok je koronavirus, sluša se struka, mediji su se skroz skoncentrirali na to što struka govori, ono kontinuirano u javnom prostoru je samo koronavirus, međutim, kada struka kaže treba provesti reformu lokalne samouprave, vi to ministre znate da to treba napraviti, e onda se tu struka ne sluša, onda se javljaju ti partikularni politički interesi dvije najveće stranke koje stopiraju tako nešto. Znači, ako ste uopće razmišljati da treba rezati u javnom sektoru, nemojte ići u tom smjeru nego napravite reformu lokalne samouprave. A u konačnici, bilo je tu i dosta tih nekih demagoških, populističkih mjera, a smatram da jedna mjera koja nije demagoška i populistička jest mjera gdje bi i političke stranke sudjelovale u ovoj krizi na način da se 50% novca koji ide iz državnog proračuna za političke stranke uloži u neka druga, u neke druge segmente koji bi sada doprinijeli u ovoj krizi. Znači znamo da HDZ i SDP dobivaju milijune i milijune iz državnog proračuna, a što će im sada svi ti silni milijuni, znači neka se odreknu jednoga dijela i neka na taj način pomognu se mali poduzetnici i srednja poduzeća. Kada su medicinske sestre prosvjedovale ispred Vlade, onda im niste pljeskali s prozora tamo, ministre. A danas, kada vidimo koliko je velika uloga tih zdravstvenih djelatnika, e danas im plješćete sa prozora. A zašto niste ih izašli pozdraviti kada je bilo tamo na tisuće medicinskih sestara pred Markovim trgom. Onda niste imali sluha i razumijevanja, a danas kao svi plješću i evo. Kada su oni nama potrebni onda i vi iz Vlade tamo izlazite, plješćete. Pa nije problem im dat podršku, super je da su se ljudi okupili i da su im dali podršku, ali treba dati podršku tim zdravstvenim djelatnicima kada je njima potrebna. Kada treba obraniti neka njihova prava. Kada im treba dati veće plaće, onda treba biti solidaran sa njima, a ne sada kad su ti zdravstveni djelatnici nama potrebni. Trebate osmisliti model kojim bi oporezivali poslovne banke. Njima je do sada sustav najviše pogodovao i izgleda da će one imati najviše koristi od ove krize u budućnosti jer će mnogi biti prisiljeni nakon ove krize zaduživati se kod tih poslovnih banaka. One jesu u jednom dijelu pristale na neke mjere, znači moratorije, itd., ali to je nedovoljno, znači oni moraju i u financijskom smislu doprinijeti ovoj krizi jer zapravo Hrvatska je za njih El Dorado. Oni izvlače milijarde iz našeg sustava, šalju te milijarde svojim bankama majkama i ne servisiraju ekonomiju na način na koji bi trebali. Znači još se ponašaju, krše zakon u RH putem kreditne emisije tih švicarskih franaka što je bilo, znači imamo tu različite ilegalne također, kreditore koji su paradirali u Hrvatskoj, treba kazniti te banke. Znači treba ih jednostavno kazniti i izvući novac od njih, ako su oštetile građane i ako su pokrale ljude. Pa ne treba imati kompromisa prema njima, prema onima koji koriste svaku priliku da bi uzeli i zadnju kunu iz džepa. Oni su ti koji imaju najviše i zapravo društvu trebaju dati također, najviše. Jednostavno je to smjer kojim bi se trebali povesti jer raslojavanje društva u svijetu, znači na što bogatije i na one koji su toliko siromašni da ne mogu zadovoljiti neke elementarne potrebe je ogromno, znači to raslojavanje je ogromno i imam dojam da će nakon ove korona krize biti još veće jer najveći udarac je na mala i srednja poduzeća, na obične radnike, a oni koji imaju ogromni kapital, a to su te velike korporacije, financijske institucije, različiti špekulanti, oni će zaraditi na ovoj krizi, a ako neće zaraditi, sigurno će izdržati i iskoristit će ovu krizu da prošire utjecaj, iskoristit će ovu krizu da na tržištu se rašire i kupe ono što mogu kupiti kada cijene dionica, vidimo kako na burzama padaju te cijene i dionica, tako da one će sigurno iskoristiti tu mogućnost koju trenutno imaju. Medijima imaju jako veliku ulogu i apeliram da se ne stvara klima straha jer u toj klimi straha, dok se ljudi boje jednostavno prihvaćaju svakakve mjere i imam dojam da se i koristi taj strah ljudi i zato nam je i došao taj Zakon o elektroničkim komunikacijama gdje bi se pratio svaki čovjek. To u normalnim okolnostima nema šanse da bi to društvo prihvatilo, ni ovako građani to ne žele prihvatiti, ali vidim da se to gura, vidim da se s time pokušava. I zato apeliram na medije da ne stvaraju strah, neka izvještavaju pozitivne vijesti i neka se ljudi ne boje, neka budu oprezni, neka kritički razmišljaju i neka ne vjeruju sve što im se servira jer u konačnici ćemo imati jednu tiraniju i apsolutnu kontrolu. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Emil Daus koji će govoriti u ime Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Jedan sićušan virus, kako mi dole kažemo jedna mala beštija mijenja svijet, mijenja način života ljudi, njihove potrebe, prioritete, gospodarsku sliku, a kako stvari stoje vjerojatno će uskoro polako početi mijenjat i geopolitičku kartu svijeta. I toj maloj beštiji nije važno da li je u Španjolskoj, da li smo mi u Italiji, u Hrvatskoj, da li smo iz Zagorja, Dalmacije, Slavonije iz Istre, a još manje da li smo u HDZ-u, SDP-u, IDS-u ili nekoj drugoj stranci. Taj virus bira kako će on, koga će on, a zdravstvena struka još uvijek ne zna pravi odgovor kako ga zaustaviti. Ali zato sve ono što struka zna radi jako dobro i to treba još jednom pohvaliti i treba im zahvaliti, zahvaliti djelatnicima u zdravstvu, policiji, vatrogastvu, ali i radnicama u trgovinama, dostavljačima te svima onima koji se ovih dana žrtvuju. Treba pozdraviti i dobar dio onoga što je Vlada predložila u ovom drugom paketu mjera pomoći gospodarstvu. Rezultat je to slušanja, uvažavanja, prijedloga struke, gospodarstvenika onih političkih opcija koje su odgovorne i svjesni situacije te koje su svojim prijedlozima pokušale pomoći. Zato nam je drago da je Vlada prihvatila mjere o kojima smo govorili još prije dva tjedna. Treba učiniti sve da se izbjegnu masovna otpuštanja radnika i vjerujemo da ove mjere idu u tom smjeru. Još jednom napominjemo da će se IDS u ovoj kriznoj situaciji ponašati politički odgovorno i dati će svoj doprinos kao što je to činio i do sada i to ne samo podrškom ovim mjerama, već i prijedlozima kako to sve zajedno učiniti još efikasnijim. Vidimo da se prepoznala potreba za pomoć poljoprivredi, pozdravljamo to, ali smatramo da je trebalo još malo više hrabrosti i odlučnosti. Kolegice i kolege uz pitku vodu hrana je ono zbog čega će se voditi ratovi u budućnosti. Bez svega ostalog se može preživjeti, bez vode i hrane ne. Naša zemlja ima sve što je potrebno da zadovolji svoje potrebe za vodom i hranom čak i više od toga. Sada je vrijeme da tu šansu iskoristimo. Zato danas kada se još uvijek ne zna do kada će sve ovo trajati, vlastita proizvodnja hrane ključan je odgovor na pitanje, kako preživjeti vrijeme krize u koju ulazimo. Predložene mjere su dobrodošle, ali one su privremen. Potrebno se odvažiti i donijeti i one dugoročne. Ovo je trenutak kada se donose čvrste državničke odluke, a jedna od njih je hitna, produktivna i svima jasna agrarna reforma koja će omogućiti da svatko tko želi proizvoditi hranu ima osigurano zemljište za tu proizvodnju, da postoji zagarantirani otkup poljoprivrednih proizvoda što daje sigurnost poljoprivrednom proizvođaču i da se pomogne onim trgovinama koje prodaju hrvatske poljoprivredne proizvode i proizvode hrvatskih proizvođača. Time se rješava pitanje osiguranja hrane našim građanima, pitanje zapošljavanja domaće radne snage u trenucima rasta nezaposlenosti, proizvodnja kontrolirane visokokvalitetne prirodno uzgojene hrane na do sada ne kontaminiranim površinama, stavljanje u funkciju stotine tisuća hektara neobrađenog i zapuštenog poljoprivrednog zemljišta u RH kako državnog tako i privatnog i uspostavu poljoprivredne proizvodnje kao temeljne primarne proizvodnje koja na sebe veže sve ostale djelatnosti. Ako se mogu donijeti posebne mjere za rat protiv korona virusa koje nisu baš prihvatljive u normalnim okolnostima, ako se mogu donositi posebne porezne mjere koje nisu baš prihvatljive u normalnim okolnostima, ako se ozbiljno razmišlja o praćenju građana putem mobilnih uređaja što je nedopustivo i u izvanrednim okolnostima tada se sigurno mogu donijeti i posebne mjere za rat protiv nezaposlenosti te potencijalnog siromaštva i gladi koje prijeti. S obzirom na to što se trenutno događa u svijetu, a uzevši u obzir i velike klimatske promjene posljednjih godina te sve ono što će iz toga proizaći mi moramo stvoriti nezavisnost o uvozu hrane u RH. Sada imamo veliku priliku za to. Smatramo da u ovakvoj situaciju kao što virusu nije važan svjetonazor pojedinca ni nama ne smije to sada biti važno ako želimo pobijediti njega i sve izgledniju veliku gospodarsku krizu koja će uslijediti. Zato apeliramo na Vladu da i dalje sluša svih te da ono što je dobro i realno doda ovim mjerama. Zajedno smo jači, a mi želimo pomoći. Također očekujemo da nakon što se usvoje ove mjere ponovno budemo spremni i uskoro brzo reagiramo tamo gdje je potrebno jer kako su brze promjene pravila uzrokovanih virusom tako moraju biti brze i reakcije države, posebno prema gospodarstvu i socijalno osjetljivim skupinama društva. Iz tjedna u tjedan trebati će se prilagođavati okolnostima i donositi nove mjere pa i napokon provesti one mjere koje se godinama izbjegavaju poput ukidanja parafiskalnih nameta. Jednu stvar moramo naglasiti, a to je da je pravo vrijeme da se napokon shvati ono na što već godinama upozoravamo koliko je turizam kao gospodarski sektor ranjiv i ovisan o brojnim vanjskim faktorima na koje mi uopće ne možemo utjecati? Ne sumnjamo da će naši vrijedni turistički djelatnici učiniti sve da se situacija koliko-toliko vrati u normalu po okončanju ove pandemije, ali mi na jednoj široj, strateškoj razini kao država moramo postati napokon svjesni da turizam ima svoja ograničenja i moguće rizike, jednima od njih upravo i svjedočimo. To nam mora biti poticaj da ozbiljno razmislimo o budućem snažnom jačanju drugih sektora našeg gospodarstva i podijelimo rizike. Ono što je s druge strane pak zanimljivo, u cijeloj ovoj nezahvalnoj situaciji je da se u roku od nekoliko dana mogu napraviti aplikacije za izdavanje propusnica, npr. i staviti u funkciju iako kažu danas da je dosta problema, da su zagušene veze, ali, znači ipak se može povećati učinkovitost i efikasnost javne uprave. I to bi nam trebalo postati pravilo za sve usluge u javnom sektoru, ne samo sada u izvanrednim okolnostima pa da završimo napokon s tim biljezima, čudnim radnim vremenima primanja stranaka na šalterima, itd. Ni ne slutimo zapravo koliko bi takvim pristupom pomogli, ne samo gospodarstvu nego društvu općenito. Još jedna stvar je zanimljiva i za pohvalu je. Omogućit će se poduzetnicima plaćanje PDV-a prilikom naplate računa, a ne po njegovom izdavanju. Znači ipak se može i to bi trebalo zapravo postati pravilo kad ova pošast prođe i kad se sve polako stabilizira. Pa da naši obrtnici, poduzetnici ne moraju na kraju radnog dana započeti sa zivkanjem svojih dužnika, već da država preuzme, na neki način ulogu kontrole plaćanja jer ima interes da naplati PDV i sebi. E, to bi puno pomoglo gospodarstvu. Za pozdraviti je, naravno i ostale mjere, no smatram možda da j e potrebno još razmisliti kako pomoći onima koji su ovih dana dobili otkaz zadnjih 15-tak, 20-tak dana, da se vrate na posao, da li da se i njihovim poslodavcima prizna subvencija ako ih ponovno zaposle, svakako jedna tema za promisliti jer pogotovo u turizmu i negdje gdje je nastala panika, dogodilo se zadnjih 15-tak dana da je dosta ljudi izgubilo posao, a možda bi na ovaj način kroz ove mjere mogli sačuvati radna mjesta. Trebat će svakako naći rješenje i za mnoge ostale ljude koji si svojim dosadašnjim predanim radom zadužili naše društvo, čuli smo već u više navrata, poput kulturnih djelatnika. Nemojmo zaboraviti djelatnike u amaterskim sportskim klubovima, naglašavam, amaterskim sportskim klubovima, pogotovo pedagoge koji rade s djecom te mnogo ostalih na koje ne smijemo sada također, zaboraviti. Ali, prije svega ne smijemo zaboraviti one koji su sad na prvoj crti obrane, njih čak bi trebalo i dodatno nagraditi. Poštovane kolegice i kolege, krize nažalost imaju mnogo negativnih posljedica, ali imaju i nešto pozitivno. One su na jedan drugi način šansa. U našem slučaju šansa da nakon 30 godina lutanja, kada više, kada manje, ali 30 godina lutanja, napokon krenemo u jednom pravom smjeru. Ako Vlada ostane odgovorna, nastavi slušati struku u području zdravstva, ali i sve više struku u području ekonomije, gospodarstva, ako s druge strane, i opozicijski zastupnici budu svojim kvalitetnim rasprava i prijedlozima dali svoj doprinos, a Vlada bude uvažavala njihove realne i prihvatljive prijedloge, ako budemo svi zajedno u jednom cilju, naglašavam, svi zajedno u jednom cilju, tada ima nade za ovu zemlju i njene građane. Sada stvarno imamo veliku priliku, nemojmo je propustiti. Klub IDS-a će naravno podržati predložene mjere, uz napomenu da što hitnije očekujemo još konkretnije mjere, posebno u sektoru poljoprivrede, odnosno vlastitoj domaćoj proizvodnji hrane. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je, sada će g. Branko Bačić govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika HDZ-a jasno želim reći kako ćemo podržati ove mjere koje je Vlada uputila u Hrvatski sabor, kako ova tri zakona koja dolaze iz financijskog dijela, tako i one koji se odnose na turistički dio i zakon kojim se mijenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu, gdje će se također, uvesti određene mjere koje bi trebale reagirati na krizu u Hrvatskoj uvjetovano pandemijom koronavirusom u svijetu i u Hrvatskoj. Mi tvrdimo uostalom, što je potpuno razvidno da je i Hrvatska, ali i svijet suočen sa najvećom krizom kako kažu neki poslije II. svj. rata, mnogi govore da najvećom krizom nakon gospodarske krize 1929. g., a s obzirom na broj država koje je ova kriza obuhvatila i koja se ne samo, prelijeva na opasnost za živote svih građana, nego sa svojim utjecajem na gospodarstvo možda bude najveća kriza uopće u povijesti svijeta. Stoga kao što je maloprije i kolega Daus rekao, jedan mali virus je promijenio način života u svijetu, sva postignuća 21. st. su gotovo zaboravljena. Vraćamo se jednom životu za kojeg smo mislili da je davno iza nas i praktično uz svu medicinu, uz sva postignuća liječenja, primorani smo s obzirom da još uvijek nismo pronašli kako i na koji način odgovoriti ovom izazovu, vraćamo se na terapiju, rekao bih, 19. st., a da ne kažem da je karantenu, izolaciju još Dubrovačka republika 27. srpnja 1387. uvela gradeći lazarete na istočnom ulazu u grad u predjelu Ploča. Prema tome, uz sve što smo postigli u životu i u povijesti svijeta rekao bih još uvijek nije dovoljno da možemo efikasno i na brz način reagirati na ovaj veliki izazov koji je pred nas postavio ovaj korona virus. Rekao sam mijenja se način života, odjednom one teme kojima smo bili zaokupljeni problemom terorizma, Bliskog Istoka, Srednjeg Istoka je praktično nestala, nestala iz vidokruga naših interesa, promijenili smo način života nema sporta, nema kulture jednostavno smo potpuno izmijenili život i stoga je odgovornost danas prije svega kada govorimo o Hrvatskoj i na Vladi RH da iznađe načina kako zaštiti ono što nam je u ovom trenutku najvažnije, a to je pravo na život i pravo na zdravlje. Ustavom RH kada govorimo o ljudskim pravima i slobodama onda je čl. 21. da je temeljno ljudsko pravo, pravo na život, a čl. 69. Ustava se govori kako je pravo na zdrav život jedno od najvažnijih prava. Prema tome, važno je kako se Vlada RH, kako smo se kao država postavili prema ovom izazovu. Često puta čujem ovdje od pojedinih kolega zastupnika izjavu, stavove kako smo kasnili sa mjerama u suzbijanju ove bolesti. A ja bih podsjetio onda znajući sve ono što je rađeno u proteklom vremenu da je već 9. siječnja u Uredu predsjednika Vlade određen tim koji će pratiti situaciju u Kini znajući koliko je kinesko gospodarstvo, koliko je svije vezan na kinesko gospodarstvo i na Kinu već tada počele prve aktivnosti, do te mjere da smo 24. Siječnja uveli posebne mjere u zračnim lukama i u morskim lukama kako bi se pratilo postoje li već tada naznake o dolasku samog korona virusa u Hrvatsku. Vrlo brzo je formiran i krizni i civilni stožer, prije toga je stožer Ministarstva zdravstva već pokrenuo brojne mjere tako da je gotovo iluzorno kada se govori o tome da je Vlada RH kasnila sa mjerama. A jesmo li kasnili sa mjerama ili ne, ja sam pripremajući se za ovu raspravu pokušao utvrditi neke podatke koji govore o tome u kojoj mjeri je Hrvatska ispravno postavila prema epidemiji korona virusa. Pa u tom smislu želim reći ako uzmemo kao referentni dan 25. veljače ove godine kada je u Hrvatskoj registriran prvi oboljeli tada ih je bilo primjerice u Italiji 229 i 6 umrlih, u Francuskoj 12 oboljelih i 1 umrli, na razini Europe svega 7 umrlih 25. Veljače, u Njemačkoj 16 oboljelih, u Španjolskoj 3, u Švedskoj 1, u UK 9, a u SAD-u 53 dakle 25. veljače. Na današnji dan doduše jutros, vjerojatno su sada podaci još gori ali na današnji dan u Hrvatskoj imamo 1011 oboljelih i 7 umrlih, u Italiji koja ih je imala 229, 116.000 oboljelih i 14.000 umrlih, u Francuskoj koja ih je imala 12 danas je 26.000 oboljelih i 4.500 umrlih, u Njemačkoj je imala 16 oboljelih danas ih ima 85.000 i 1.107 umrlih, Španjolska je imala tog dana kada je imala i Hrvatska 1 oboljelih 3 oboljela, danas ima Španjolska 113.000 oboljelih i 10.000 umrlih, da ne govorim o UK gdje je danas 34.000 oboljelih i 3.000 umrlih ili SAD koje su najrazvijenije svjetsko gospodarstvo najjače svjetsko gospodarstvo koja je imala tada 53 oboljela, a danas je rekord sa 240.000 oboljelih i gotovo 6.000 umrlih. Dakle što želim ovim pokazati? Ovim želim pokazati da je Hrvatska i da se Vlada RH vrlo brzo angažirala u suzbijanju ove pandemije ili epidemije kako god želite možemo reći i da je radom Stožera, radom Vlade, radom Ministarstvom zdravstva polučila odlične rezultate. Čuli smo sinoć kada je ravnatelj HZJZ rekao da se u ovom trenutku u svijetu jedino Japan po njegovoj procjeni nosi bolje sa ovom krizom nego što se nosi Hrvatska, a to prije svega zato što smo odlučili da je dobro da u kriznim vremenima egzekutiva izvršna vlast temeljeći svoje odluke na struci preuzme upravljanje epidemijom i krizom, to je bila presudna odluka. Stoga smo s pravom i ovdje u Hrvatskom saboru odlučili i na razini Vlade da nije potrebno pokrenuti aktivaciju čl. 17. Ustava RH. Kada bi bili primorani dvotrećinskom većinom donositi one odluke koje doduše ograničavaju ljudska prava i slobode u Hrvatskoj, ali su temeljene na zakonima koje ovaj Sabor u ovom ili prošlom neovisno mandatu donio sukladno čl. 16. određenim zakonima koji se aktiviraju u slučaju ovakvih nepogoda. Pa ja tako želim prije svega istaknuti Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i Zakon o sustavu civilne zaštite i to su dva temeljna dokumenta na kojima danas i ministar zdravstva, a i Stožer civilne zaštite vrlo uspješno djeluju u suzbijanju krize. Ja bih volio da su nas naši prijatelji iz oporbe kada nam prebacuju zbog čega i iz kog razloga nismo aktivirali odluku iz čl. 17. Ustava RH kada bi nam konačno rekli kakva bi ta odluka trebala izgledati, do koje bi mjere trebalo tu odluku detaljizirati, da li bimo došli u situaciju da u Hrvatskome saboru, mi ovdje svaku odluku koja znači ograničavanje rada prodavaonica, tržnica, zabrane okupljanja, karantene itd. bilo kog mjesta u Hrvatskoj i u bilo kojoj lokaciji u Hrvatskoj treba li ovdje u Hrvatskom saboru donositi 2/3 većinom. Mislim da bi to dovelo do apsurda s jedne strane, a s druge strane značilo bi blokadu, blokadu uopće života u Hrvatskoj. Stoga smo zagovornici da i dalje zakonima koje ćemo ovdje u Hrvatskome saboru donositi ne uvodimo svojevrsno izvanredno stanje već da nastojimo kroz rad sabora, rad predsjednika države, Vlade, sudbene vlasti, Ustavnog suda, jedinica lokalne samouprave propisivati mjere, donositi mjere utemeljene na zakonu koje je ovaj sabor ponavljam donio. Sve to radimo iz razloga što držimo da je zaštita zdravlja i zaštita život prva odluka iz ono što moramo raditi. No, danas kada smo se pokazali uspješnim u obrani i u borbi protiv korona virusa ulazimo evo u drugi paket mjera koje je Vlada RH predložila Hrvatskom saboru i onaj ožujski paket i ovaj sada travanjski paket držim da su pogođeni, da su nastali kao kontinuitet u radu Vlade i u praćenju stanja u hrvatskome gospodarstvu. Jedan i drugi paket mjera kad se poslože, očekuje se temeljem provođenja tih mjera u 3 mjeseca izdvajanje u Hrvatskoj u razini oko 9% BDP-a. Dakle, sve što ćemo kroz ovim mjerama propisati i što ćemo intervenirati prema hrvatskim poslodavcima, prije svega u očuvanju radnog mjesta svakog zaposlenika u RH izdvajamo oko 9% BDP-a. Koliko ja imam informaciju možda će to kasnije potpredsjednik i ministar financija reći jedino je Austrija od svih država u Europi izdvaja više u odnosu na veličinu svog BDP-a od Hrvatske. Brojne države koje nam se ovdje spominju kako su reagirali dobro i kvalitetno nisu ni približno na razini izdvajanja po visini BDP-a u odnosu na Hrvatsku. Zato sve ove mjere koje je jutros obrazlagao i predsjednik Vlade, pa kasnije i ministar financija nemam potrebe ponavljati i kada je u pitanju su izdvajanja po zaposleniku u razini od 5.825 kuna, s pravom je to kolega Šuker jutros rekao da mi govorimo o 4.000, 4.000 ide prema zaposleniku ali je država dužna za tu mjeru izdvojiti još 1.825 kuna kako bi se platiti doprinosi u Hrvatskoj i oslobađanje plaćanja svih davanja kad su u pitanju porezi i doprinosi za male poduzetnike do 7,5 milijuna kuna ili proporcionalno oslobađanje ukoliko je pad prihoda preko 50 kuna za velike poduzetnike i plaćanje poreza po naplati itd., PDV-a po naplati to su mjere koje su po meni prilično dobro osmišljene i pogođene. Ali ono što moramo, o čemu moramo posebno voditi računa to je da uspostavimo tu solidarnost u hrvatskome društvu. I kada je u pitanju realni sektor i kada je u pitanju javni sektor. I ako tu mjeru pronađemo onda mislim, a na najboljem putu jesmo, a to pokazuju i ove mjere i sve ono što najavljeno da će se sa sindikatima i sa socijalnim partnerima odvijati i u idućih mjesec dana, ja sam uvjeren da ćemo isto onako kako smo uspješni u suzbijanju korona virusa u borbi protiv korona virusa da ćemo istu tu uspješnost pokazati i kada je u pitanju borba za svako radno mjesto i borba za svakog poduzetnika u Hrvatskoj. To držim i iz razloga što ove mjere koje se sada provode u Hrvatskoj i koje će stupiti na snagu nakon što ih Hrvatski sabor usvoji ja sam uvjeren i siguran sam da ćemo moći sa kudikamo boljoj startnoj poziciji kad ova kriza prestane, da će se naši poduzetnici i naše gospodarstvo moći uhvatiti u koštac sa novim izazovima. Prema tome, ja ono što mogu reći da očekujem jasno da svi sudionici i Vlada i socijalni partneri i jedinice lokalne samouprave i područne samouprave i njih ne treba zaboraviti u ovoj krizi da će dati svoj puni doprinos kako bismo se mogli sa ovom krizom što uspješnije nositi. U tom smislu mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a ove mjere podržati jer mislimo da su odličan odnosno kvalitetan i pravi odgovor na krizu koja je došla i koja je zahvatila ne samo Hrvatsku nego i cijeli svijet pa u tom smislu valjda ćemo i te mjere podržati. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, prvi će govoriti gospodin Bernardić, a onda gospodin Lalovac.
Dobar dan poštovane kolegice i kolege, uvaženi potpredsjedniče sabora odmah na početku slušajući gospodina Bačića moram priznati da sam šokiran. Ostao sam šokiran jer ova informacija koje ste vi rekli niti mi, niti hrvatska javnost nisu znali. Da ste još 9. Siječnja imali pripremni sastanak u Vladi i da ste prve mjere poduzeli 24. siječnja u zračnim lukama i u lukama na Jadranu. Moje je pitanje, zašto onda Hrvatska nije uvela rigorozne mjere kada smo imali samo jednog oboljelog? I moje pitanje ako ste 3 mjeseca znali za dolazak epidemije korona virusa u Hrvatsku zašto tek danas, dakle u 4. Mjesecu raspravljamo o interventnim mjerama za pomoć hrvatskom gospodarstvu? To su pitanja na koja ćete vi morati odgovarati, na koja ćete morati odgovarati u narednim danima, ali ja moram priznati da sam ne samo šokiran nego izražavam veliku zabrinutost zbog toga što smo to na ovakav način čuli upravo ovdje od vas. No, da se skoncentriramo na onaj posao koji nas čeka. Prije svega dopustite mi da uputim jedno ljudsko, veliko, toplo hvala svim našim službama koje neumorno rade da bi zaustavili širenje ove epidemije koja je pogodila Hrvatsku i cijeli svijet. Hvala liječnicima, hvala medicinskim sestrama, hvala epidemiolozima, hvala svima onima koji danonoćno bdiju i pružaju pomoć našim građanima i hvala svima drugima koji su uključeni u borbu protiv korona virusa i koji nam u ovim teškim vremenima olakšavaju život. Apotekarima, ljekarnicima, zaštitarima, komunalnim službama, policajcima, vatrogascima, to su u ovoj situaciji naši istinski heroji, oni daju najbolje i najviše od sebe u ovoj teškoj situaciji za Hrvatsku. Mi u SDP-u smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice koje ova kriza može izazvati i za gospodarstvo i za građane i nakon što je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju, nakon što je to potvrđeno odlukom i hrvatske Vlade, mi smo izašli sa setom više od 15 mjera za pomoć građanima i za pomoć gospodarstvu, na kojima su radili naši stručnjaci i naši savjeti. Naše mjere tada nisu bile usvojene od strane Vlade. A Vladin prvi paket zakona za brojne građane i poduzetnike pokazao se kao nedovoljan. Ljudi su u zadnja dva tjedna masovno ostajali bez posla, bez prihoda za svoje obitelji, poduzetnici i građani osjećali su ali i danas osjećaju veliku neizvjesnost i veliki strah. I upravo zbog polovičnog prvog Vladinog paketa i zbog toga što je vrijeme curilo iz dana u dan, a Hrvatska jednostavno nije imala vremena za čekanje Klub zastupnika SDP-a uputio je prošli tjedan u saborsku proceduru paket od 10 zakona za spas građana i gospodarstva za koje držimo da ih je nužno hitno raspraviti na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora. Nažalost taj paket zakona još uvijek nije raspravljen mada dnevno gubimo 1.000 radnih mjesta. Naš paket zakona je poziv na akciju, na brzu intervenciju države, na donošenje odluka kojima je cilj spasiti i gospodarstvo ali i radna mjesta. Nakon dva tjedna agonije kojoj smo mogli svjedočiti u Hrvatskoj u kojima je nekoliko tisuća ljudi ostalo bez posla, na dnevni red dolazi Vladin drugi paket mjera. Načelno, možemo ocijeniti da je Vlada poslušala dio onih prijedloga koje je uputila javnost i poduzetnici i sindikati i opozicija na čelu sa SDP-om, ali uputila ih je sa zakašnjenjem od barem 2 tjedna, ali bolje ikad nego nikad. Generalna ocjena kao i kod prvog paketa je kao kada se svi zakoni koji se danas raspravljaju zapravo da daju ovlast odnosno pojedinim ministrima da odlučuju arbitrarno i diskrecijski, da donose odluke o tome kada, kome i koliko pomoći što jednostavno nije dobro. Drugim riječima, ovim zakonima sabor svoje ovlasti prenosi upravo na Vladu. Danas ja neću govoriti o onim prijedlozima koje smo i mi predložili koji su usvojeni, već ću se probati koncentrirati na one prijedloge za koje držimo da ih je nužno ugraditi u set rješenja za građane i gospodarstvenike. Prvo, iako se povećala naknada za radnike na 4.000 kuna držimo i dalje da bi u ovom trenutku naš prijedlog o naknadi u iznosu do 5.100 kuna bio puno primjereniji. Drugo nakon velikog javnog pritiska koji je bio izražen ipak je poduzetnicima omogućeno oslobađanje, a ne samo odgoda plaćanja poreza i doprinosa na plaću, te akontacija poreza na dobit, međutim mi u SDP-u moramo upozoriti da je Vlada odstupila zapravo od temeljnog kriterija da se mjera jednako primjeni na sve poduzetnike i obrtnike koji će imati pad prihoda veći od 20%. Umjesto toga Vlada zadržava samo odgodu plaćanja za one koji će imati prihode do, pad prihoda do 50%, a spremna je u potpunosti otpisati poreze i doprinose onima koji će imati pad prihoda više od 50%. Na što upozoravam da može voditi u namjerno rušenje prihoda od strane pojedinih gospodarskih subjekata, a to posljedično može voditi u smanjenu likvidnost i gubitak radnih mjesta. Treće, iako ste uvažili naš prijedlog da se PDV obračunava po naknadi tj. po realizaciji dok traje kriza, smatramo da to samo po sebi neće biti dovoljno za osiguranje likvidnosti za poduzetnike. Naime, gospodarstvo je pred potpunim kolapsom, prisutan je jedan veliki ambijent nepovjerenja, ljudi su očajni, nema plaćanja među dobavljačima. Stoga pozivamo Vladu da ukine sve parfiskalne namete, da svojim primjerom vrati povjerenje u plaćanje, da skrati plaćanja države prema dobavljačima na 7 dana kao i da uspostavi fond za likvidnost po kojem bi pojednostavljenim i brzim postupkom upravo pomagala privatni sektor u ovim najtežim vremenima. Četvrto, SDP izražava veliku zabrinutost što Vlada još uvijek nije postigla dogovor s poslovnim bankama o izdavanju novih kredita kako bi pomogla privatnom sektoru. Držimo da financiranje samo na bazi novih garancijskih shema HABOR-a i HAMAG BICRO-a jednostavno, jednostavno neće biti dovoljno. Peto, već sada je jasno da će ova kriza potrajati osobito oporavak od krize. Tako mi u SDP-u smatramo da je nužno osigurati moratorij na kredite godinu dana. Jednostavno kako bi poduzetnici nastavili normalno sa svojim poslovanje, a građani normalno sa svojim životom, bez straha i bez neizvjesnosti. Šesto, jedan od sektora koji će biti sasvim sigurno najpogođeniji u vrijeme ove velike krize je onaj sektor koji nam donosi više od 20% BDP-a, to je turizam. Kad je turizam u pitanju i pomoć turizmu Vlada nije ponudila nažalost apsolutno ništa osim sitnih tehničkih, birokratskih izmjena. Podsjećam da je SDP predložio i na čemu inzistiramo ukidanje obveze uplate paušalnog poreza za male iznajmljivače. Drugo, predujmove za obrtnike paušaliste, ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok god traje kriza s korona virusom. I ponavlja, SDP će i dalje inzistirati na smanjenju PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu na 5%. Posebno je to važno danas istaknuti. Sedmo, mi u SDP-u moramo izraziti žaljenje da Vlada nije uvažila naše prijedloge koji idu u smjeru poboljšanja položaja posebnih skupina radnika kao što su prijedlog za povećanje osnovice za naknadu radnicima u samoizolaciji na iznos prosječne plaće, ti ljudi moraju od nečega živjeti. Drugo prijedlog da se omogući plaćeni dopust jednom roditelju da skrbi o svojoj djeci koja su mlađa od 12 godina za vrijeme trajanja samoizolacije odnosno ostanka kod kuće. Treće povećanje iznosa neoporezivih isplata jednostavno kako bi poslodavci koji žele nagraditi svoje ljude koji su na prvoj crti obrane od korona virusa poput trgovaca, ljekarnika, vozača, radnika u logistici, zaštitara jednostavno njima mogli dati dodatan bonus na plaću. Držimo da je još uvijek to nužno napraviti. Želim poručiti za kraj da će SDP i dalje konstruktivno pridonositi borbi s posljedicama korona krize s ciljem ublažavanja posljedica posebno onih najugroženijih građana. Mi u SDP-u smatramo kako zbog ove situacije u Hrvatskoj uslijed epidemije korona virusa Hrvatski sabor jednostavno mora nastaviti sa neprekinutim radom, a to znači da želimo da se sjednice Hrvatskog sabora održavaju i u ovim promijenjenim okolnostima od ponedjeljka do petka, a ne samo od srijede do petka, jer Hrvatski sabor je zadnja linija obrane demokracije. Zastupnici Hrvatskog sabora su izabrani od strane građana tu su da ih predstavljaju pogotovo one građane koji su najpogođeniji ovom krizom, najosjetljivije skupine društva, oni su njihov glas i moramo im omogućiti da se njihov glas jednostavno čuje u Hrvatskoj, da se čuje u Hrvatskom saboru. I zato predlažemo da prednost pri uvrštavanju točaka na dnevni red imaju upravo točke koje imaju za cilj ublažavanje zdravstvenih i gospodarskih posljedica epidemije korona virusom. Također predlažemo da se zajedanje Hrvatskog sabora nastavi slijedeći tjedan zbog specifične situacije u našoj zemlji odnosno da ne bude stanke zbog Uskršnjih blagdana s obzirom na situaciju u kojoj se nalazi naša zemlja. Sada pozivam kolegu Lalovca.
Hvala lijepa, ali dopustite da ga ja pozivam, hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre i kolegice i kolege, ma nekoliko tehničkih pitanja budući da je tu ministar pa evo čisto da nam proba to razmotriti odnosno sa svojim timom nam i odgovoriti na ta pitanja. Vezano je za konačni obračun, to pozdravljamo što ste pomaknuli na 30.6. međutim, čisto tehničko pitanje vezano za sve poduzetnike je kod tog konačnog obračuna doći će, kod većine njih i najvjerojatnije do razlike uplate poreza na dobit za 2019. godinu pa evo čisto tehničko pitanje u tom dijelu da li i ta uplata, budući da ovdje se sad problem insolventnosti, da li ta uplata koju moraju izvršiti za 2019. godinu isto u ovome aranžmanu nekakvih odgoda ili će to morati uplatiti. Druga stvar, vezano je za najmove poslovnih prostora, vezano za, pogotovo fizičke i pravne osobe koje imaju sad u ovome dijelu najam poslovnih prostora i koji će imati najam 0, znači neće ti prostori raditi i vjerojatno će oni raditi nove ugovore o najmu kada će biti cijena najma 0 kuna čisto da se porezna uprava ne primjenjuje tada taj članak 60. Zakona o porezu na dohodak gdje će ona, uvijek govori da zapravo treba biti tržišna cijena najma, budući da danas tržišta kod tih poslovnih prostora, apeliramo da se i kod takvih barem u ovome razdoblju dok su sve ti poslovni prostori zatvoreni nema obračuna poreza na dohodak ili PDV-a kada zapravo ti poslovni objekti zapravo ne rade odnosno poslovni prostori ne rade. Dalje, vezano za sve ove mjere koje su ovdje rečene mislim da bi bilo dobro da razmotrimo u jednom određenom razdoblju sva ona poduzeća koja će koristiti ove mjere da imaju ipak i ta, znači koriste od države poticaje da imaju zabranu isplate dobiti. Jer oni će vjerojatno imati dobit za 2019., '18. i prethodne godine, međutim to je sad likvidnosni problem da ne bi bilo nikakvih zloupotreba, ako im država daje određene poticaje i ovaj dio, da nema s druge strane nekakvih zloupotreba, pa da se tu razmisli na koji načina da nema nekakvog keš …/nerazumljivo/… što se tiče kod tog dijela zabrane isplate dobiti. I dalje vezano za korištenje EU sredstava, vidim da je jučer bila najava da će se, da će biti fleksibilno korištenje EU sredstava, mislim da je to dobro, ne znam koliko je nama ostalo još vjerojatno negdje do milijardu EUR-a ako je ostalo do iskorištavanje pune omotnice one za 2011. godinu do 2021. godine, pa to samo možda objašnjenje da li će se ta sredstva, vidim da su dosta fleksibilna na taj način kako koristi ta sredstva jer ta je sredstva bitno povući i zbog smanjenog pritiska na tečaj, ispričavam se. Dalje, vezano za pristup ERM II također vidim da je to jutros premijer govorio mislim da je to dobra mjera da Hrvatska i još snažnije ide prema tečajnom mehanizmu iako možda sada nismo zadovolji ove uvjete i teško će sada i po svim tim brojkama u budućnosti zadovoljiti tečajni mehanizam II, ali bitno je da nas tamo prime da možemo koristiti mogućnosti pristupa EU tržištu i pristupa euro obveznicama što će svakako osigurati određenu deviznu likvidnost. Mislim da je to ne samo ekonomska i politička odluka i mislim da bi bilo i s druge strane i Europske komisije da pristupi Hrvatskoj ako smo već aplicirali za ERM II mehanizam da nas čim prije nam omoguće pristup tome tržištu. Svakako je još nekoliko pitanja, vezano je za otpise ovih dijela koji neće država plaćati, znači država plaća doprinose na onih 4.000 kuna, međutim moje pitanje za sve one otpise koje će biti doprinosa šta će biti s tim ljudima jer znamo kad dođe do otpisa mirovinskog da ti jednog dana, da ti ljudi zapravo ne bi, bi im se ugrozio i njihov obračun mirovine, da svakako možda razmišljamo i ako dođe do nekakvih otpisa tog doprinosa za mirovinsko da se zapravo njegova, da se računa ipak, da mu se i taj otpis koji je da mu se prilikom izračuna mirovine svakako koristi. Evo, zahvaljujem to su neka određena tehnička pitanja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će se iznositi stajališta o ovom paketu zakona Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, aha povreda Poslovnika oprostite. Gospodin Bačić, povreda Poslovnika, ispričavam se.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika jer je kolega insinuira kako ja ne govorim istinu kada sam naveo datum kada je Vlada RH počela sa mjerama oko prevencije protiv borbe protiv korona virusa. Pa bi, ja sam sa druge strane osupnut informacijom da predsjednik najveće oporbene stranke nije upoznat da je 24. siječnja ministar mora, prometa i infrastrukture donio odluku prema kojoj se u svim zračnim i morskim lukama podižu mjere prevencije na visoku razinu kako bi se spriječio mogući ulazak oboljelih [[Upadica: Vrijeme.]] i zaraženih korona virusom u Hrvatsku. I to je bio prvi, prva odluka Vlade RH s kojom su upoznati svi građani [[Upadica: Vrijeme.]] RH i nije mi jasno da time nije upoznat predsjednik najveće oporbene stranke gospodin Bernardić.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Gospodin Bernardić također povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je također Članak 238., dakle ja sam bio šokiran izjavom gospodina Bačića koji je rekao da su prvi sastanci u Vladi održani 9. siječnja, ako su održani prvi sastanci u Vladi 9. siječnja, moje je pitanje zašto se 3 mjeseca čekalo, prvo zašto se čekalo u donošenju rigoroznih mjera, a drugo zašto se čekalo u donošenju ovih mjera za poduzetnike. Nešto tu smrdi. Morate ćete odgovoriti na to pitanje.
Hvala lijepa. Dobro, nismo spomenuli članke, rekli ste što mislite jedan i drugi i idemo dalje. Sada će govoriti Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, prvi će govoriti gospodin Beljak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege dopustite mi da iznesem stajalište Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata u vezi ovog prijedloga mjera vladajuće većine odnosno HDZ-a. Prije svega rekao bih da je gospodin Bernardić u potpunosti u pravu i da nije dobio odgovor na pitanje, pa ću mu ga ja sada dati zbog čega se nije ništa poduzelo odnosno zbog čega ove mjere kasne. Dakle, koliko god mi možemo pozdraviti i moramo pozdraviti ove mjere, činjenica da one kasne, posebno kasne za one koji su izgubili posao u zadnja, protekla dva tjedna. A zašto kasne iako se znalo, iako se moglo pretpostaviti što će se dogoditi, gospodine Bernardiću kasne zbog unutarstranačkih izbora u HDZ-u, pa to cijela Hrvatska zna, dakle zbog toga zbog njihovih izbora su ostali ljudi u protekla dva tjedna zbog posla i predlažem gospodinu Mariću kojeg pratim inače cijelo vrijeme, a koji uopće ne sluša niti što ja govorim, niti što su govorili moji prethodnici nego je cijelo vrijeme on line, da poboljšaju ove mjere i podržat će ih i HSS i opozicija i svi, ali dajte napravite nešto za ljude za koje su ove mjere zakašnjele, to su ljudi koji su u protekla dva tjedna ostali bez posla. Evo, dakle to je prva predispozicija u principu da se dogodi ono o čemu je govorio ujutro predsjednik Vlade, da se dogodi to nekakvo ajmo reći jedinstvo da svi budemo skupa i mislim da bi to onda ljudi pozdravili, da bi to bilo na neki način uvažavanje doprinosa opozicijskih stranaka ovome paketu mjera. Ono o čemu bih htio govoriti, a na što će se nastaviti kolega Mirando Mrsić nakon mene u drugom dijelu je da je ova kriza, da je svaka kriza prilika za novi početak, a ova kriza je prilika za novi početak hrvatske prehrambene industrije odnosno hrvatske proizvodnje hrane. Posebno jer nastavi li se ovako, svi smo svjesni, nastavili se ova grozna situacija još nekoliko mjeseci doći ćemo u probleme egzistencije društva, ne samo funkcioniranja društva kako smo navikli u zadnjih puno desetljeća, dakle ono što mi pamtimo, nego i egzistencijalnog problema opstanka društva odnosno problema kojeg u ovom trenutku nismo ili nećemo ili ne želimo biti svjesni, a to je problem prehrane stanovništva. Hrvatska je hvala Bogu država, jedna od rijetkih država na svijetu koja ima dovoljno prirodnih predispozicija dovoljno potencijala da može prehraniti pod navodnicima sama sebe, odnosno proizvesti hrane daleko više nego što je potrebno za postojeći broj stanovnika naše domovine. No, mjere poljoprivrednicima, mjere koje bi trebale imati za cilj osigurati prehranu stanovništva ne samo ove nego i u slijedećim godinama, godinama koje dolaze ne mogu biti mjere koje će se donijeti kroz mjesec, dva ili tri nego odmah, sad je vrijeme sjetve, sad je vrijeme da se poduzmu mjere da država da sve od sebe kako bi ne samo pomogla nego i odredila poljoprivrednicima koliko čega treba zasijati, zasaditi, da li postoji strategija kako bi država otkupila kompletnu proizvodnju hrvatskih poljoprivrednika i na taj način osigurala ne samo njihov opstanak, ne samo prehranu stanovništva u mjesecima i godinama koje dolaze, a koja ne bi bila ovisna o uvozu hrane jer ne znamo što će se događati na tržištima odnosno u državama s kojih sada uvozimo dobar dio hrvatskih potreba za hranu. Što ako ta, ako te države odluče zatvoriti granicu pa niti neće biti uvoza, dakle o tome bi trebalo razmišljati i onda je ta situacija prilika za novi početak hrvatske, ponavljam hrvatske poljoprivrede, hrvatske prerađivačke odnosno poljoprivredne prehrambene industrije, prilika za oporavak hrvatskog sela, prilika za povratak ljudi, jednog dijela ljudi u zapošljavanje u primarnom sektoru djelatnosti što poljoprivreda jest i prilika da se Hrvatska stabilizira, resetira i da se na neki način poništi posljednjih 30 godina kada je nažalost hrvatska vlast pogodovala stranim uvoznicima, uvozničkim lobijima, mega trgovačkim lancima, a upropaštavala cijelo vrijeme hrvatskog seljaka, hrvatskog poljoprivrednika i malog proizvođača hrane. Moram pohvaliti to što se ide u interventni otkup mlijeka, međutim ta mjera dolazi ne prekasno što se tiče ove krize, nego prekasno jedno 5 godina prekasno što se tiče hrvatskog mljekarstva. Dakle, zaboravili smo da je hrvatsko mljekarstvo uništeno, da je takva mjera trebala doći prije 3 ili 4 godine kako bi se spasili ostaci ostataka hrvatske mljekarske industrije, no kakva je takva je i sada je dobar znak da se Hrvatska ipak može pobrinuti o svojoj mljekarskoj industriji, ali ponavljam trebalo bi u principu, ja molim, apeliram vladajuće da razmisle o tome da se sa slijedećim nizom mjera ne čeka nego da se usvoje i prijedlozi opozicijskih stranaka, prijedlozi HSS, prijedlozi Demokrata, prijedlozi SDP-a i ostalih stranaka među kojima ima jako, jako dobrih, kvalitetnih i konstruktivnih prijedloga, ja sam sve pogledao nisam vidio ni jedan bezvezni prijedlog od stranaka o kojima govorim, dakle da se sve to skupa uvaži da se onda krene prema jednom, jednom ubrzo da se krene prema novom setu mjera jer nažalost iz današnjih vijesti kao što prilike, imamo prilike vidjeti situacija nije još niti približno takva da bi mogli naznačiti da ide prema nekakvom kraju. Situacija je takva da su se ljudi počeli opuštati u zadnjih nekoliko dana, što imam priliku vidjeti iz prve ruke, da je disciplina malo popustila s dolaskom ljepšeg vremena i bojim se da upravo zbog tog nedostatka discipline, da situacija u Hrvatskoj ne eskalira do kraja. Još bih nešto govorio oko turizma, dakle turizam za ovu godinu možemo prekrižiti. Ne treba ništa, ne treba sumnjati uopće da će, da je turistička sezona prekrižena. Tu kad govorim o djelatnicima u turizmu o turističkom sektoru koji će pretrpiti ove godine ne ogromne gubitke nego će de facto ostati na nuli pitanje je koliko će domaći gosti moći spasiti situaciju, stranih gostiju biti neće ne zbog nas, nego zbog općenito situacije izvana, a i da dođu strani gosti u ovom trenutku bi trebali vjerojatno ići u karantenu. Dakle, treba pomoći turističkom sektoru, djelatnicima u turizmu na svaki mogući način i pri tome ne zaboraviti cijeli niz sekundarnog dijela zaposlenih vezano uz turizam gdje isto tako spadaju proizvođači hrane, ali gdje spadaju primjerice i turistički vodiči koji su u potpunosti izbačeni odnosno koje ste zanemarili i s kojima prema prijedlogu zakona idete prema de facto uništavanju te jedne cijele grane ajmo to tako nazvati zaposlenih usko vezanih uz turizam koji je svakako, svakako nastradati odnosno za koje već možemo reći da su ove godine nastradali. A sada da ih ja, pozvao gospodina Miranda Mrsića da nastavi. Hvala.
Da hvala lijepa što ste mi pomogli. Gospodin Mrsić možete nastaviti. Da sve to ovaj, to ide sve samoupravno.
Poštovani gospodine potpredsjedniče život nakon korone neće biti isti i ono što propustimo danas učiniti imat će teške posljedice u ne tako dalekoj budućnosti. Mjere o kojima raspravljamo ova dva dana su u stvari mjere po mjeri poslodavaca, ali ne i po mjeri radnika, a kao što je u zdravstvu epidemija korona virusom je epidemija koja je izuzetno opasna tako i u gospodarstvu ta epidemija kosi sve oko sebe. Epidemija ima 4 faze, u prvoj fazi nemate simptoma, a u drugoj fazi imate temperaturu i kašljete, u trećoj fazi ste na kisiku jer imate upalu pluća, na četvrtoj fazi ste na respiratoru. Naše gospodarstvo je u ovom trenutku u trećoj fazi, a ovi koji su zatvoreni zbog toga da se napravi socijalno distanciranje su u stvari na respiratoru. Ali bojim se da će i ovi koji su sada u trećoj fazi za 3 mjeseca kada više ne budu mogli proizvoditi jer nema potražnje, jer nema sirovine također će biti u četvrtoj fazi. Vlada je preblago krenula sa mjerama ne shvaćajući da treba paralelno kao što je u zdravstvu agresivno krenuti na epidemiju također je bilo potrebno agresivno krenuti i u gospodarstvu. Debelo se kasnilo, čini mi se da se premijer Plenković ponašao kao Trump zažmiri pa će problem proći sam od sebe. Mi smo u ratu, a u ratu treba vrlo jasno i vrlo brzo odlučivati, u ratu nema odluke u dva koraka tako da mi je žao da ove mjere koje danas imamo pred sobom nisu bile prije, prije 2 tjedna i ono što je također se vidi u Vladi da u Vladi što se tiče gospodarstva nema osobe koja ima dovoljno ovlasti, autoriteta i snage da donese odluke i to je se upravo i pokazalo na ovim zakonima. Zadaća nas sa opozicije je da ukažemo na probleme i da ponudimo neke nove, nove stvari jer možda mi vidimo nešto drugačije nego što vidi Vlada. Dobro je to što smo dali radnicima 4.000 kuna ali kao što sam i rekao ova Vlada više ide na ruku poslodavcima nego radnicima, bilo bi pametnije, efikasnije i bolje da smo tih 4.000 kuna dali direktno radnicima na njihove tekuće račune, a ne poslodavcima. I dok je Vlada za poslodavce riješila pitanje subvencioniranja plaća radnicima nije riješila njihov radno-pravni status dok su kod kuće. Poslodavci umjesto da radnike pošalju na čekanje, radnicima oduzimaju njihove godišnje odmore i po tome nisu svi radnici u Hrvatskoj u istom položaju, a prvenstveno je za to odgovoran Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno ministar Aladrović. Država bi kao što je predviđeno trebala otpisati poreze i doprinose, za ovih 4.000 bi trebala to uplatiti, država sama sebi uplaćuje ali trebalo bi razmisliti i o tome da za one velike tvrtke kojima ćemo otpisati poreze, doprinose i sve ono što je sada u ovim mjerama se razmisli o tome da za ta sredstva Vlada odnosno država ne uđe u suvlasništvo ili vlasništvo kod velikih i većih. Kada kriza prođe onda tada te udjele se može prodati i onda država na taj način vratiti ono što je uložila. U ponedjeljak ćemo raspravljati o poljoprivredi i već danas bi trebalo odlučiti da robne rezerve preuzimaju i otkupljuju sve viškove bez ograde jer na taj način bi možemo i trebamo spasiti samu poljoprivrednu proizvodnju. Ako nas ova kriza ne natjera sada na reviziju popisa branitelja ne znam što će. Ova Vlada je preuzela i to upozoravam nekoliko milijardi kuna obveza prema HVO-u i sva ta kupovina glasova sada dolazi na naplatu u najgora vremena, ovako ranjeno gospodarstvo sad će plaćati izbornu pobjedu HDZ-a. Naravski da nam treba i rebalans proračuna, tu je ministar Marić, ali ne rebalans zbog rebalansa nego da se suočimo sa krizom i sa time da je vrlo jasno da moramo upumpati novac u gospodarstvo jer to je kisik i krv gospodarskog života Hrvatske. Povećat će nam se javni dug, pa što, ako ubijemo potrošnju trebat će nam godine da se oporavimo. Politika treba biti trošite umjesto da štedite za ključne djelatnosti u vrijeme epidemije kao što su zdravstvo, policija, civilna zaštita i druge ključne službe i servisi. Kroz kolektivno pregovaranje treba zbog većeg opterećenja i dodataka na plaću ugovoriti dodatke u iznosu od 50 do 100% u odnosu na osnovicu u vrijeme trajanja epidemije. Radnici koji za vrijeme epidemije zbog situacije ne mogu na posao trebaju imati jednaki status i prava kao i oni koji su ostali bez posla i primaju naknadu. Za jačanje likvidnosti poduzeća država treba kroz poseban fond otkupljivati potraživanja koja banke imaju prema poduzećima. Treba razmisliti o tome da umirovljenicima sa najnižim primanjima se da dodatak za vrijeme krize korona virusom. Sve su to stvari koje bi Vlada treba napraviti da prođemo kroz ovu krizu što budemo bolje. Mislim da je ovo vrijeme kada moramo uključiti razgovore sa sindikatima i poslodavcima i sa Vladom o ključnim pitanjima jer svaka mjera koja nema podršku sve tri strane, a takva mjera će biti neće polučiti svoj učinak. U ovom trenutku nam treba društveni dogovor, zajedništvo i partnerstvo, to je ključ uspješne borbe protiv ugroze koja nas je zadesila sve zajedno i zato svi segmenti društva moraju na jednaki način podnijeti dio tereta i ne smije biti povlaštenih i privilegiranih. Očekujem da će Vlada relativno brzo podnijeti prijedloge novih zakona koji će rješavati ključne strukturne probleme Hrvatske i s time se ne smije odugovlačiti. Vlada već odmah i sada mora postaviti zdrave temelje za našu budućnost. Živimo u vremenu u kojemu ne smije biti suvišnih, ostavljenih i gladnih. Treba nam Hrvatska sa ljudskim likom i na kraju prije krize smo od velikog broja poslodavaca i nekih ekonomskih stručnjaka slušali da se država nema što petljati u poslovanje, da državne intervencije nisu dobre, da će tržište sve samo riješiti. Jedno pitanje svima nama, zašto sada okrećete glavu prema toj maćehinskoj državi i tražite pomoć, zašto ste od jednom izgubili vjeru u tržište? To su neke stvari koje su vrlo jasne da će nam život biti drugačiji nakon korone.
Hvala. Sada je na redu Klub zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika i Nove politike i nastupat će najprije gospodin Hrelja, a onda ću najaviti gospodina Aleksića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, gospodine ministre, kolegice i kolege, dakle prvo želim na neki način reći svoje suosjećanje sa svim onima koji su zatvoreni i razumijevanje svima onima koji su zatvoreni u svojim kućama i koji se pridržavaju ovih uputa stožera i čestitati im na tome da doprinose javnom zdravstvu, sigurnosti da se ova pošast ne širi kako bi se eventualno širila da svega ovoga nema. Drugo, bez obzira što su ovo teške teme ja moram jednu stvar reći da mogu izraziti jedno zadovoljstvo da nakon 17 godina političke borbe i nastupanja HSU-a da hrvatski umirovljenici moraju biti zaštićeni jer su njihova prava proizlaze iz desetljeća uplate doprinosa, moram čestitati i ministru Mariću, a i gospodinu Plenkoviću da su konačno shvatili jer to nije bio slučaj kod prethodnih vlada i one 2009. godine, da su shvatili da se ne smije dirati u ta prava umirovljenika koje su bazirane na uplatama doprinosima i da su oni ustvari najranjivija skupina jer 483.000 građana RH živi sa mjesečnim prihodima manjim od 2.500 kuna. Još dodajmo jedno 150.000 do 3.500 kuna, a to su oni koji će sigurno generirati potrošnju jer oni nemaju uštede, nemaju zalihe hrane i kućnih potrepština, nisu mogli, u nekim su godinama i nisu mogli ovaj ići od dućana do dućana da bi skupili zalihe i hrane i kućnih potrepština. Prema tome, oni će redovno potrošiti sve na plaćanje usluga, računa i na prehranu, higijenske potrepštine i lijekove i dakle 1/4 tog novca koji se isplaćuje mjesečno umirovljenicima od 3,5 tisuće, 3,5 milijarde kuna 1/4 se sigurno vraća ministru Mariću odnosno potpredsjedniku Vlade ponovno u proračun. Dakle, ti ljudi i to davanje sigurno neće biti problematični i nego će držati bruto društveni proizvod na određenoj razini. Moglo je biti i bolje, evo sad je moj prethodnik govorio o tome da bi trebalo razmišljati o nekim dodacima za umirovljenike i slažem se načelno, ali Vlada RH je u protekle 3 godine propustila jednu veliku stvar. Donijela je strategiju borbe protiv siromaštva, ali od te strategije nema niti „s“, dakle nema borbe protiv siromaštva, nema postavljenih ciljeva, nema akcijskih planova, nema ništa. Vlada RH u protekle 3 godine je mogla promijeniti i cenzuse za one najsiromašnije bilo da se radi o dopunskom zdravstvenom osiguranju, bilo da se radi o rtv pretplati i mnoge druge socijalne pomoći je mogla odrediti upravo u borbi protiv siromaštva, ali nije i sada nema više manevarskog prostora i to je velika šteta za socijalnu sigurnost jednog velikog broja naših građana. Dakle, i ovdje sad kad govorimo naravno da razumijemo da je pitanje državnog proračuna zatvoreni krug, naravno da ne očekujemo da će država platiti doprinose na ove 4.000 kuna, ona će knjižiti da je to plaćeno, nema keš lova, nema ja platim sebi u okviru istog džepa, iz proračuna u proračun ne možeš izvršiti plaćanje nego konstatirat ćeš da su radnici koji su ostali zaposleni kod poslodavaca i koji su dobili potporu ovaj države da su njima priznate uplate doprinosa, država jedino mora uplatiti fizički 5% na individualnu štednju, dakle u II mirovinski stup. Prema tome, da si razjasnimo te stvari da doprinosi nisu u ovom trenutku teret nego priznanje države da su, da su plaćeni. Mislim da je jedna mjera došla prekasno, da je ova mjera koju sad donosimo, a to je 4.000 potpore i ovaj plaćanje doprinosa odnosno priznavanje doprinosa od strane države trebala biti prva mjera koja je trebala u prošlom paketu doći i reći, trebalo je reći svima, svim poduzetnicima, svim onima koji zapošljavaju, ljudi dobit ćete ovu mjeru držite ljude na radnom mjestu da negdje pripadaju jer, a oni su počeli masovno otpuštati. Dakle, svi otpušteni radnici ne teče im staž, opet koštaju državu, a bilo bi bolje da su ostali zaposleni, da im teče staž jer nisu oni krivi zbog toga što je došla ova bolest. Dakle, ta mjera je trebala, trebala biti prva. No, nemojmo mislit da je s ovim sve završeno. Daj Bože da se izvučemo, da za mjesec i pol dana prestane sve ovo da za 20 ili mjesec dana počnemo popuštati sa mjerama i daj Bože da sve to ide u dobrom smjeru. Međutim, isto ne treba biti tu pesimista, niti biti katastrofičan. Ova država u odnosu na krizu od 2008. ima puno više mogućnosti izlaska iz ove situacije nego šta je tada imala i tada je cijela ova procedura trajala veoma, veoma dugo. Mi moramo početi govoriti o nečem što je samo natuknuto i premijer je samo natuknuo. Pitanje solidarnosti. Što je to pitanje solidarnosti u RH? Jel to davati nekome zato što se ja tako osjećam da nekom treba dati ili je to sustav solidarnosti. Vi znate da neki članovi uprava Hrvatskih željeznica dobivaju postali su članovi uprave 3 mjeseca prije umirovljenja i dobivaju 42.000 kuna. Hrvatske željeznice ne voze, jel će oni cijelo vrijeme to dobivati? Vi znate da su zarade menadžera farmaceutskih tvrtki ogromne, da su zarade menadžera banaka ogromne, mi smo u fokusu pa nama kažu vi imate dobre plaće itd., veće plaće od zastupnika imaju i načelnici općina koji su puno bliže našim građanima. Sustav solidarnosti znači da oni koji imaju više moraju jedan dio odvajati, moraju odvajati da bi svi zajedno preživjeli ovu pandemiju korona virusa. Kako? To se radi sa posebnim zakonima i to se radi dok se ne izvučemo iz ove situacije. Mislim da je to ono što se očekuje ukoliko ovo potraje. Nitko nema pravo u ovoj zemlji bez obzira bio u privatnom, društvenom ili bilo kojem vlasništvu primati 5.000 EUR-a i ne participirati solidarno sa onima koji su ostali bez posla kojima ćemo plaćati naknadu na zavodu za zapošljavanje, a takvih u Hrvatskoj ima puno. I to se moraju zbrojiti svi prihodi. Prema tome, mislim da prođimo ovaj Uskrs i nakon ovoga, nakon Uskrsa sukobimo svoja razmišljanja i nađimo najbolji model solidarnosti da imamo izvore financiranja za ljude koji su ostali bez posla, kojim neće biti ponuđen cijelo ovo vrijeme novi posao jer svi moramo iz ove situacije i institucije i svi građani uključujući umirovljenike i one naše najmlađe, svi ćemo iz ovoga moramo izaći ogrebani, izranjavani, ali svi moramo preživjeti. To je zadaća države kao krova svih građana ove republike. Molim vas ministre da taj dio upamtite i na kraju bih vam samo htio reći jedan tehnički detalj. Uočili smo da postoji razlika između zakona o ovaj računovodstvu i zakona općeg poreznog zakona onog šta je objavljeno na stranicama Vlade i ono što je objavljeno na stranicama sabora i ovog što mi imamo ovdje, tehnički, fizički je ovdje pa smo vam ponudili, pa smo vam ponudili i amandmane na jedan od ta dva zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Aleksić će nastaviti tijek misli kluba i izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Mariću, uvažene kolegice i kolege, Stranka SNAGA predložila je 16 važnih mjera, antikriznih mjera u ovom teškom trenutku za cijeli svijet pa tako i za RH. Od tih 16 mjera gotovo ništa nije prihvaćeno, a ja ću ovdje izložiti 6 najvažnijih mjera, po meni najvažnijih mjera koje bi Vlada RH morala prihvatiti i koje će Vlada RH možda čak i prihvatiti u slijedećem razdoblju jer neće biti druge. Pa smo tako predložili da Vlada RH svakako predloži obavezni moratorij na otplatu kredita bez naplate kamata. Vlada je obećala da će biti moratorij, međutim Vlada to nije predložila u obliku međutim Vlada to nije predložila u obliku propisa nego je to nešto kao dogovarala s bankama i prepustila je bankama na milost i nemilost da one određuju uvjete za moratorije. Prema mojim saznanjima banke predlažu moratorije, nude moratorije s naplatom kamata. U ovom teškom trenutku kada gotovo nitko ne može zarađivati, kada će ljudi ostati bez posla, kada će ući u veliku krizu ne smije se dopustiti niti bankama da zarađuju na kamatama, a prije svega zbog toga što banke upravo duguju građanima 20 milijardi kuna. Banke su opljačkale 125.000 dužnika s valutnom klauzulom franak i još 200.000 dužnika s valutnom klauzulom euro i kune, jedne za tečaj i za kamatu, a druge samo za kamatu u ukupnom iznosu od 20 milijardi kuna. Takvim bankama mora se zakonom naložiti moratorij, obavezni moratorij na sve kredite za one građane i za ona poduzeća koja nisu likvidna bez ikakve naplate. I zbog toga smo SDP i ja osobno predložili smo posebni zakon na temelju kojeg bi se upravo odobravali moratoriji za nelikvidne građane i nelikvidna poduzeća. Druga stvar koju smo predložili jest privremena zabrana svih ovrha. Nema ovrha dok traje ova kriza. Vlada je rekla neće biti ovrha, međutim nije predložila nikakav propis nego opet nešto razgovara sa vjerovnicima, nema ovrha, doviđenja. Teško je stanje zabraniti ovrhe, privremeno deblokirati sve računa blokiranih građana dok traje kriza, kad kriza prođe vratimo se na staro, ali dok kriza traje deblokada svih računa. Sljedeća stvar, smanjenje plaća svima ravnomjerno čak ne ni ravnomjerno nego otprilike na jednak iznos i to ne onima koji imaju malo nego onima koji imaju puno, počevši od mene i meni sličnih, smanjiti nam plaće, ako treba za 50% ako treba i za više, odrediti neku granicu ispod koje plaća ne smije biti npr. neka to bude prosječni dohodak za one koji imaju veća primanja, a oni koji imaju manja primanja ako imaju prosječno i manje od prosječnog ne smanjivati im ništa, vrlo jednostavno. Možda to i neće imati nekakve velike konsekvence na sam proračun, ali će pokazati primjerom da suosjećamo sa našim građanima. Sljedeća stvar, zabraniti otpuštanje radnika, ali ne bezuvjetno nego dopustiti otpuštanje radnika samo uz poslovno uvjetovani otkaz. Što znači poslovno uvjetovani otkaz? To je otkaz kada garantiramo radniku da ćemo ga primiti natrag na posao kada kriza prođe jer naravno postoje poduzeća koje jednostavno neće biti likvidna, neće moći plaćati radnike, razumljivo je onda da takav radnik mora privremeno dobiti otkaz, ali neka taj otkaz onda bude poslovno uvjetovani otkaz i u tom slučaju takav radnik mora dobiti svoje radno mjesto natrag onda kada kriza prođe. Ono što mi se ne sviđa u mjerama Vlade je prije svega to da se one svode na pritisak na proračun. Pritisak na proračun znači da ćemo se u budućnosti zaduživati, to znači da će naš javni dug ići prema 100% BDP-a, to nije dobro. Ove mjere koje predlaže stranka SNAGA-e ne idu samo na proračun nego idu i na one koji su dužni hrvatskim građanima kao što su to banke. Ponavljam, banke su dužne hrvatskim građanima 20 milijardi kuna, no možda su one dužne čak i poduzećima, možda su čak dužne i državi jer banke su za svoje kredite naplaćivale naknade, a te naknade su nezakonite. Nadam se i vjerujem da će Vlada RH jednostavno morati prihvatiti većinu mjera koje je predložila stranka SNAGA. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Danas se čovječanstvo nalazi u jednoj nadrealnoj, ja bih rekao u nerealnoj situaciji da je bilo tko prije par mjeseci govorio u kakvoj ćemo se situaciji naći, ja mu prvi ne bi vjerovao, ne bi mu nitko vjerovao. Dakle, imamo jednu krizu koja je nikad veća, najveća kriza u novijoj povijesti čovječanstva, svjetski državnici kažu čak i veća od one gospodarske krize koja je bila uzrokovana i samim Drugim svjetskim ratom. A veća je stoga što je većina država, ja bih se usudio reći gotovo sve države svijeta su zahvaćene ovom jednom globalnom zdravstvenom i ekonomskom krizom. I ako pokušamo objektivno analizirati o čemu se radi i zaboravimo sve ono što nam se svakodnevno servira iz mainstream medija iz onih glavnih medija koji su očito pod utjecajem države, moramo postati malo začuđeni i postaviti sami sebi mnoga pitanja na koja evo ja i zapravo ne bih dao odgovor, ali ću postaviti pitanja. Kriza je započela prije više od tri mjeseca u Kini, Kina je nekoliko mjeseci bila čitava blokirana. Dakle ne radi se o nekoj državici kao što je možda i naša Hrvatska od svega 4 milijuna stanovnika nego se radi o državi koja ima milijardu i 400 milijuna stanovnika. I ta golema država najmnogoljudnija na svijetu je bila čitava u karanteni mjesecima, ljudi nisu izlazili iz svojih domova, nisu išli na posao, država je stala funkcionirati i to nikome u ostalom dijelu svijeta pa i u našoj Hrvatskoj nije bilo sumnjivo. To su naši državnici i naša Vlada da se razumijemo, gledali i nisu ništa činili. 29. ili 28.01. Andrej Plenković kada je smjenjivao ministra Kujundžića kazao je po prvi put imamo jednu važnu zdravstvenu krizu i moramo smijeniti ministra Kujundžića jer se moramo pripremati za obračun odnosno za krizu uzrokovanu korona virusom. To je možda bio prvi put da je on najavio, od onda pa do izbora u HDZ-u nakon mjesec i pol dana on nije prstom mrdnuo. Jer nije mrdnuo zbog toga što nije znao ili nije htio, ja ne znam, ali to je pitanje? Drugo pitanje je zašto sve ostale svjetske vlade, zašto Talijani, Španjolci, Francuzi u konačnici Amerikanci nisu poduzeli adekvatne mjere kada su vidjeli što se u Kini događa, zašto? Zar te obavještajne službe, tajne agencije zar one nisu dale ove informacije koje ja sada govorim s govornice svojim vladama? Pa čak sam i ja jedan zastupnik u jednoj maloj državici kao što je Hrvatska već 5. veljače upozoravao hrvatsku Vladu na opasnost, a sve te mnogobrojne agencije nisu upozorile svoje vlade na nadolazeću krizu. E sada samo je pitanje ili su totalno nekompetentni ili nisu htjeli upozoriti. Vi sami zaključite što je u pitanju, ali pitanje je itekako interesantno. Broj oboljelih raste nažalost, danas smo prešli i prešišali smo milijun, broj mrtvih raste evo blizu smo 60.000 mrtvih i taj broj i dalje raste. Ovdje ću ipak konstatirati da je većina tih umrlih ljudi koji su bili i prije već kronično bolesni i to je činjenica da ima na svu sreću jako malo zdravih ljudi, mladih ljudi koji su umrli zahvaljujući ovoj bolesti. Dakle, jedan čudnovati scenarij nadrealni, nerealni i mogu se zapitati jeli možda ova kriza dobrodošla nekim sektorima. Ja ću imenovati jedan sektor, a zove se bankarski sektor. Banke su već godinama se mučile plasirati svoj novac, puno novca, jeftinog novca kojeg su čak davale bez kamata. Odjednom sve države svijeta pa i naša Hrvatska hrle u banke na međunarodno tržište, bilo gdje traže novac da bi spasile svoje nacionalne ekonomije. Interesantna koincidencija odnosno ipak da se zna da netko od ove krize ima korist jer se sve države svijeta itekako ekonomski zadužuju u ovom trenutku. Od koga? Od banaka. A druga činjenica je da su banke imale veliki problem sa plasmanom svojih sredstava, da su imale gomile novaca, milijarde i milijarde dolara ili eura koje nisu mogle plasirati. I sada Hrvatska odjednom se otrijeznila, završili su izbori u HDZ-u, stari predsjednik HDZ-a je novi predsjednik HDZ-a, a to je Andrej Plenković, pomeo je konkurenciju i slobodno se može obračunati sa korona krizom. Odjednom onako mudro, a zapravo politički izmišlja jedno novo tijelo, neka nova lica, tu je jedan novi ministar lijepog lica, dječjeg lica gospodin Beroš i jedan malo stariji gospodin Božinović zemljotres i onda uglavnom kreće se u obračun sa korona krizom. I odjednom imamo jedno novo tijelo koje ima apsolutne ovlasti, ovo tijelo Hrvatski sabor mu je dao mogućnost da radi što god hoće. A na svim medijima imamo jedan pravi agitprop, jučer u „Otvorenom“ tri čovjeka, tri političara iz vladajuće stranke, nula iz oporbe. Pogledajte bilo koje vijesti HRT-a koja neće prenijeti naravno ovaj moj govor ili neke druge nacionalne televizije, nećete moći vidjeti ili ćete tek u nekim sporednim kadrovima vidjeti oporbu i ljude koji kritički sagledavaju mjere Vlade prema ovoj krizi. A usta će biti puna i novinarima, voditeljima emisija hvale za mjere hrvatske Vlade. Najsmješnije je bilo jučer gledati emisiju „Otvoreno“ gdje je na koncu čak i djeca slave veličaju sjajno postupanje Civilnog stožera pa čak ih crtaju kao Supermane i Batmane. Imamo li imalo objektivnosti? Pa ja mislim da nemamo. Postavio sam mnogo pitanja i evo neka svaki građanin preispita što je stvarno s ovom krizom, što se događa, ali ja mislim da će vrijeme ipak pokazati ili se možda netko itekako dobro pripremio. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Zekanović. Ja sam bio u Zagrebu za vrijeme potresa i osiguravam vam da se zemlja tresla. Izvolite gospodine, čekajte samo malo nema, ima samo Hrvoja Zekanovića. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ne piše. Dobro, ajde bit ćemo tolerantni, kada je situacija izvanredna treba biti tolerantan. Ali nitko nije rekao znate inače bi pisalo … [[Upadica se ne razumije.]] ne jako su vrijedni suradnici ovdje. Izvolite gospodine … Glasnovića.
Hvala kao … hvala puno [[Upadica Radin: Vidite kako sam tolerantan.]] Hvala. Evo mi danas tu su se poredale glave danas, eksperti opće prakse, ekonomisti, eksperti svakakve glave, populisti, ne znam ali ja bih samo rekao po pitanju ovoga virusa, trebamo poštivati neutralne izvore, nitko ne zna koliko će ovo dugo trajat, ne zna niko, ne zna ni baba Vanga, tu nema Brace da nas liječi pogledom, njega nitko nije pozvao on je nestao negdje ko neke druge glave kao ove nevladine udruge. Po tome imate eksperte imate model dinamike širenja ove bolesti i vidimo svaki dan tu progresiju. Imate Sveučilište u Južnoj Koreji oni su već upoznati sa SARS-om, MERS-om itd. i treba njih, to je neutralni izvor treba njih slušat i mislim da su na pravom tragu neutralne izvore. Naravno, ne možemo odvojiti politiku od ekonomije ni danas ekonomiju od korona virusa. Gospodarske mjere, tu je mister Marić naš … ovdje za ekonomiju, ali ja mislim da prvi korak mora bit svake gospodarske mjere da se mi ako govorimo o solidarnosti što je rekao gospodin Hrelja, da se mi brinemo o najosjetljivijoj skupini ljudi ovdje, to su invalidi, stare glave itd. to je prava desnica, a ne crvena desnica koja sebi prvo osigurala lovu za tri generacije i oni mogu nama govoriti što god hoće, ali mi još nemamo porijeklo imovine ni imena glava koje imaju bankovne račune vani, a znamo da su možda svi bili u partiji. Gospodarske mjere i u šta treba ulagat sada, već je puno glava govorilo u šta treba ulagati ovdje. Kritična infrastruktura, dolazi protupožarna sezona, voda, to je rekla prije mene jedna glava to se deset puta ponavljalo danas, mi gubimo 48% vode kroz ide van. Ubrzo ćete vidjet rat da Bog ne da Sudan-Egipat voda, ako se primjer 1 promijeni kurs Nila šta će bit, 1% vode je pitka voda to mora osigurat i naravno što je mister Bulj ponavljao deset puta hrana je strateški resor i svi druge glave. Ja se slažem s glavama iako ove seljačke glave HSS je više ja bih rekao kao nekakva iz Južne Amerike nekakva marksistička skupina, nemaju veze sa HSS-om, ali naravno hrana i tu se slažem s njima i baš bih volio vidjeti njihovo porijeklo imovine. Naravno nakon svega ovoga, ovo će proć, bilo je i gorih vremena, mi znamo da je globalno tržište palo 20% u zadnja dva mjeseca. Ovo će biti gore, da ja ne budem sada baba Vanga ovdje, ali već je vidljivo da su ukinuti ovi lanci opskrbe industrija automobila kasni već tri mjeseca iza isporuka i Kina je glavni opskrbljivač za neke dijelove mobitela na dalje i ja mislim da će biti ovo gore od onoga u 2008. godine sloma, gospodarskog sloma. A sad je vrijeme ne samo za ekonomsku sigurnost nego je vrijeme sad kriza je najbolji poticaj, kriza i strah za prave strukturne reforme, što nijedna vlada nije do sada napravila. Nisam do kraja stegli remen, siva ekonomija je duplo što je bila u EU i mi znamo kako ima puno Hrvati su po pitanju oni su u pitanju kreativnog računovodstva oni su majstori po tom pitanju. I provedbe ovog plana, ja mislim mister Marić će biti jako važan na terenu, što je reko neko da se neke glave ne ukrcaju u vlak kako se ukrcavaju tamo od već od 90 i neke godine. Kako je moguće u jednoj državi da jedan krkan kao jedan mali primjer trošenja državnog novca, da potroši 170.000 kuna na reprezentaciji, a da nikom ne odgovara? Tako je siva ekonomija i sada profesionalizacija administracije i sada je vrijeme za sve ove institucije da rade u sinkronizaciji, da vide da novac dolazi tamo gdje bi trebao dolaziti. Ja sam za smanjivanje plaće ovdje, ali također ću opet spomenut da stranke imaju ogromni dio sredstava na svojim bankovnim računima, milijune kuna i to treba upotrijebit. Možda se treba toga odreć, a ne da razmišljaju o izborima, to sam prije rekao. Milijune kuna se ima, može se lova svugdje ono što je kritično, znamo šta je prioritet. I vi znate gospodine Jovanović šta je prioritet. I na kraju bih rekao, neko je danas ovdje jedan član ja mislim HNS-a pričala je nešto o Mađarskoj da je Mađarska prva žrtva korona virusa. Ajmo malo o podacima, Mađarska je po svim ekonomskim podacima 6 mjesta iznad RH, BDP po glavi je veći … [[Upadica se ne razumije.]] nemojte o demokraciji. Kada već govorite o demokraciji evo da vas malo podsjetim na vaše bivše stažove, danas sam prošao kada govorimo o izolaciji prošao sam na Trgu Krešimira tamo udruga političkih zatvorenika vidio sam čovjeka 12 godina je gulio u Lepoglavi radi vašeg cinkarenja glava iz partije 12 godina i tamo je 12 godina jeo samo kokošje stražnjice, ništa nije vidio ni pismo ni paket. A vi ste uživali u partiji, danas vam je dobro, stvorili ste drugu generaciju iseljenika. A ja bih vama sve poslao revizora glavnoga inspektora feldmaršala ne znam kakvo je njegovo imovinsko stanje ovaj gruppenfuhrer nova glava tamo, to je jedini čovjek, za inspektora jedini čovjek iz … koji je bio u partiji, zamislite. Svi ste vi umreženi, ja vama ne vjerujem. Vjerujem u Boga i matematiku, ja bih sve riješio za tri mjeseca, vas bih prvo, prvo bih vama došao na vrata.
Hvala lijepa, bili ste jasni. Gospođa Marija Puh će govoriti ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Vlade. Evo danas opet raspravljamo o drugom paketu mjera za pomoć našim poduzetnicima i gospodarstvenicima. Naime, ova situacija u kojoj smo se našli ja bih rekla nitko od nas kada smo donosili proračun u prošloj godini nije imao niti na kraj pameti da bi se nešto ovako moglo desiti i stvarno nas je zadesilo gotovo pa preko noći. Smatram da država svojim mjerama šalje jasnu poruku da prati situaciju i dočekuje ju spremna koliko je to moguće. One prve mjere koje su se donosile i koje su bile, išle su u smjeru očuvanja zdravlja, u smjeru prevencije, u smjeru zaštite naših najugroženijih građana. Iako je i tada prilikom donošenja tih mjera bilo poprilično prigovora i prigovora na rad stožera, danas s odmakom od, ja mislim, na nekih mjesec dana, vidi se da mjere koje su tada bile propisane i koje su donesene su bile dobro promišljene i da su donijele rezultat jer kao što vidimo po svim tablicama RH je u društvu onih zemalja koje se najuspješnije bori protiv ove pandemije koja nas je zadesila, a koja nažalost ne poznaje ni granice, ni nacije, ni rasu, ni spolove. Nakon brige i onih prvih donijetih mjera koje su bile usmjerene na očuvanje zdravlja, naravno da se krenulo razmišljat i u iznalaženje mjera da se u ovoj izvanrednoj situaciji i naše gospodarstvo i naši poduzetnici što lakše prođu kroz ovo čudno razdoblje. Danas nam je ujutro predsjednik Vlade predstavio drugi set mjera koje su namijenjene ublažavanju ekonomskih posljedica koje nas zapravo tek čekaju. Kakav je smjer kojim se kreće sa ovim mjerama, malo sam osluškivala ovih zadnjih par dana otkad su mjere predstavljene i kada vidim i suglasje koje postoji ovdje među nama saborskim zastupnicima i suglasje koje se dobiva od strane poduzetnika, rekla bi da je smjer kojim se ide dobar, da je promišljen, naravno uvijek ima prilike i uvijek ima mogućnosti da one budu još i bolje, ali kao što sam to već rekla, ova iznenadna situacija, mislim da smo se za nju poprilično dobro pripremili. Isplata minimalne plaće i plaćanje doprinosa za radnike čije tvrtke ne mogu sada raditi, mislim da je najvrednija mjera i da će imati najbolji efekt u očuvanju, u maksimalnom očuvanju broja radnih mjesta i donekle će pružiti sigurnost svim našim radnicima. Umjesto prvotnih 3.250,00 kn osigurava se plaća od 4.000,00 kn od strane države i uz plaćene doprinose za taj iznos, što u ukupnom iznosu iznosi 5.460,00 kn po zaposleniku. Aktivacija ove mjere, kolko sam gledala, dosad je zatražilo već gotovo 70 000 poduzetnika, a to se odnosi na dosada 420 000 radnika prema procjenama koje su rađene, brojka kojom će ovaj obuhvat biti će biti oko 6000 radnika. Također rasterećenje poduzetnika koji nisu u mogućnosti raditi ili čiji je posao ugrožen, značajno pogođen ovom pandemijom je oslobođenje od poreznih davanja i uvođenje obaveze plaćanja PDV-a tek po naplati izdanih računa. I mislim da će ta mjera pomoći da se naša gospodarstva i naši poduzetnici održe i da im se pomogne u ovom razdoblju koje ih tek čeka. Isto tako mjera koju, ne znam dal je neko danas spomenuo ili nije, nije sudbonosna, ali mislim da jako puno pomaže i dosta me je poduzetnika kontaktiralo baš vezano za to, je pomicanje roka za izradu i predaju godišnjih financijskih izvještaja sa 30.4. na 30. lipnja. U ovim čudnim uvjetima otežanog kretanja i potencijalne opasnosti od zaraze bit će zaštićeni i mnogi knjigovođe koji će lakše moći odrediti si neke protokole i rad sa svojim komitentima jer znamo da u ovom zadnjem mjesecu prije predaje godišnjih financijskih izvještaja zna biti poprilično živahno, radi se i cijele dane i noći, pa će na ovaj način njima biti znatno olakšan ovaj period. Optimistična sam jer odgovor Vlade na ovu krizu nije onakav kakav je bio kada nam se dogodila kriza 2009. Kolko se sjećam tada se išlo i prema povećanju poreza, što je tada naravno posljedično dovodilo do smanjenja potrošnje, a ovim mjerama koje su sada određene i koje su bazirane prvenstveno na to da se očuvaju radna mjesta i da ljudi imaju primanja, ja se nadam da u budućnosti ne bi trebalo doći do značajnijeg poremećaja u potrošnji. Ova kriza koja nam se dogodila sada se čini strašna, ali vjerujem da bi nam ona mogla biti i prilika, prilika u kojoj ćemo promijeniti našu ekonomsku politiku. Svi znamo da je do sada naš deficit u robnoj razmjeni s inozemstvom pokrivao turizam. Ovo nam je možda prilika da iznađemo način kako da osnažimo i ojačamo našu proizvodnju. Što se tiče proizvodnje, pogotovo mislim da bi trebalo staviti naglasak i težnju na poljoprivredu. Sami smo vidjeli što se je dešavalo u vremenima kad je bila najava krize, kada se najavljivala eventualna karantena, svi građani su pohrlili u supermarkete, bili su ogromni redovi jer je jednostavno postojao strah kod ljudi od nestašice. Ojačanom poljoprivrednom proizvodnjom ne bi se pomoglo samo ekonomiji, nego bi se pružila i sigurnost ljudima u eventualnim budućim događajima koji nam se mogu dogoditi, da se ne dogodi opet takva refleksna reakcija da se odmah pojuri u supermarkete i ide sa gomilanjem zaliha jer ćemo na neki način biti sigurni ako ćemo sami proizvoditi svoju hranu. Ono što bi još svakako željela napomenuti, a to je da smatram da ne bi smjeli i to je već danas bilo ovdje spomenuto, da ne bi smjelo doći do nekih značajnih smanjenja državnih investicija ili ne daj Bože njihovih potpunih ukidanja. Kapitalni i komunalni projekti koji se provede kako od strane države tako i od jedinica lokalne samouprave smatram da bi se morali nastaviti i dalje u istoj mjeri, a ako je to moguće i uz pomoć eventualno još sredstava koji su nam ostali neiskorišteni da se oni možda i povećaju. Izrazito je nužno da onaj dio poslova koji se može i dalje nesmetano raditi, naravno poštujući epidemiološku sliku i epidemiološke upute da se oni rade kako bi kasnije što lakše mogli pokrenuti ekonomiju i vratiti se našem prijašnjem životu makar nikad on više neće biti isti, ali na neki način da se vratimo natrag. Nekolicina ministarstva imala je raspisane natječaje i javne pozive za jedinice lokalne samouprave i da je situacija normalna kakva je trebala biti ti natječaji su već trebali biti imati objavljene rezultate. Ja se nadam da je samo došlo do odgode objave rezultata s obzirom na situaciju u kojoj jesmo i da neće biti odnosno da se ne razmišlja i da neće doći do ukidanja tih potpora koje su i jedinicama lokalne samouprave koje će također morati značajno revidirati i usmjeriti se prema svojim proračunima i vidjeti na koji način da prevaziđu ovu krizu. Ova epidemija mislim da nam je prilika da stavimo glave skupa, kak mi Zagorci znamo reći i da iznađemo politiku koja će nas ekonomski ne samo oporaviti i vratiti u kolosijek u kojem smo bili prije ove pandemije nego i da nam da jednu dodatnu snagu da popravimo naše mjesto na ljestvicama koje mjere gospodarstvo i ekonomsku aktivnost. Veliki broj zemalja je nevidljivo određene mjere odradio 2010. Godine prilikom zadnje krize pa mislim da bi tu priliku mi mogli iskoristiti sad. I naravno da treba pratiti situaciju jer ona se kao što sami vidimo mijenja iz dana u dan i nažalost nitko od nas nema kristalnu kuglu da možemo reći kada će to završiti i kako će to završiti i da trebamo pripremati daljnje mjere kako za zaštitu prvenstveno zdravlja naših sugrađana, a iza toga i na koji način da izađemo iz ove krize što manje okrznuti. Klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržava ovaj paket zakona o kojem danas raspravljamo. Zahvaljujem.
Hvala uvaženoj zastupnici. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi prijavljen je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tijekom rasprave ove koje sam imao pojedinačne odnosno ovog slobodnog govora, iznio sam većinu svojih stavova pa neću previše duljiti, čekaju i ostale kolege da nešto kažu tijekom ove rasprave. Ponovit ću nekakve ja bih rekao glavne smjernice. Premijeru Plenkoviću smo tijekom prvog paketa mjera i to sam mu kroz repliku rekao, da ove mjere nisu dovoljne, ove mjere koje su bile u prvom paketu da se ne može ljudima obećavati otpis nego je moja replika išla u smjeru odgode i to sam objavio i na svom facebooku tu repliku koju sam imao prema premijeru. Premijer je tada rekao da je to nekakva prvotna mjera koju Vlada predlaže i da će se ići moguće sa novim mjerama. Međutim, ja mislim da mi kasnimo, da smo trebali odmah snažnije odgovoriti na ovu krizu i ovaj izazov, da smo trebali odmah ići s jasnim i konkretnim mjerama otpisa svih davana. Isto tako bespovratnih sredstava i financiranja jedne posebne linije prema našim obrtnicima i poduzetnicima, a ono što tražimo i što ćemo tražiti unutar našeg ovog paketa zakona, 8 zakona smo ukupno uputili u hitnu proceduru, vjerojatno će to doći na raspravu tamo iza Uskrsa jer u utorak raspravljamo o SDP-ovom paketu mjera, ne znam koliko je to korektno i prema kolegama iz SDP-a, nakon glasovanja će biti ti zakonski paketi i možda je bilo poštenije da je i to ostavljeno nakon Uskrsa. Ne znam koliko će se to uopće čuti za to što oni predlažu, ali dobro, to je njihov problem i oni će morati naći načine kako to iskomunicirati. Mi ćemo osim ovih davanja i poreza gdje tražimo određene izmjene tražiti moratorij na ovrhe i kredite i taj zakon smo napisali i uputili u proceduru. Jednostavno u ovom trenutku nije pošteno da se događaju deložacije, da se događaju ovrhe, tražimo ako smo dali određeni tima out našim poduzetnicima dajmo time out i našim građanima, našim ljudima, ljudima koji spajaju kraj s krajem, koji su jednostavno pritisnuti ovrhama. Vi ste ih doveli u tu poziciju i red da im date u ovakvoj krizi time out i to će biti naš prijedlog. Evo tu je i ministar financija očekujem da se pod hitno sastane sa ministrom pravosuđa Bošnjakovićem, da Vlada napravi sastanak i na tu temu i da se ide u tom smjeru. Ne može se pogodovati bankama, ja znam da vi imate gotovo taj refleks da ste uvijek na strani banaka, a nikad na strani malog čovjeka, a mi s druge strane i prije ove krize i sada želimo biti na strani onih najslabijih u našem društvu i u tom smjeru ide ovaj zakonski prijedlog. Ne morate ga vi prihvatiti, ali predložiti vi nešto slično mi ćemo za to glasati kao što ćemo glasati i za ove vladine prijedloge. Mi nemamo problem s tim što vi to predlažete kao što vi imate problem kad oporba nešto predloži. Što god mi predložili, vi to nećete prihvatiti. A što se tiče plaća, nećemo vam dopustiti da režete i smanjujete plaće onima koji su na prvoj crti obrane od korona virusa. Znači nećemo vam dopustiti da režete plaće liječnicima, nećemo vam dopustiti da režete plaće medicinskim sestrama, nećemo vam dopustiti da režete plaće policajcima, vojnicima, vatrogascima, svima onima koji sudjeluju u borbi protiv ovog korona virusa. Nazvali ste ovo ratom, u ratu se herojima ne režu plaće, nego ako ćete rezati krenite od županija. Kad dirnete županije, kad dirnete župane, kad dirnete županijske ustanove onda možemo ovaj uopće razmišljat o tome. A sada u ovom trenutku tražimo povećanje plaća, evo s ovom mjesta, ministre tu ste, tražim povećanje plaća za liječnike, medicinske sestre, za našu vojsku, za našu policiju, za naše vatrogasce, znači i to je onaj minimum koji možete napravit, povećanje plaća, to je moja poruka, s tim završavam. Hvala.
Hvala uvaženi zastupnik Grmoja. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo, ja bi kolegi Grmoji rekao tu je ministar, da je činjenica ono što je MOST predlagao kao amandmane na prve mjere Vlade, da su sada prihvaćene, znači ne odgoda nego otpis. Međutim, činjenica, dobro ste i rekli da najveći problem RH su županije koje usisavaju decentralizirani novac za zdravstvo, za školstvo, a u biti taj novac ko zna gdje se usmjerava jel nikada nije bilo gore ni zdravstvo, a i upravljanje školama nije najbolje. Imamo primjere di nam padaju stropovi u školama, o tome bi mogao više govoriti, evo ovdje je bivši župan naš predsjedavajući g. Sanader, da su otkad je županije bez ove krize samo iz Dalmatinske zagore 100 000 ljudi je iselilo otkad su županije. Polja nisu obrađena, navodnjavanja nema, tržnice su, uvozi se iz Italije, koncesije na pomorsko dobro se pogoduje svojim kumovima, stranačkim koalicijskim partnerima, pa koalicija u Splitsko-dalmatinskoj županiji se zove Bene [[Upadica: Vrijeme]] Hvala.
Hvala kolega Bulj, apsolutno se slažem s vama, ali oni će čuvati županije do zadnje kapi krvi. Al kao što će se oni boriti, kao što će se Ante Sanader boriti za ovaj to leglo uhljebništva, tako ćemo se mi boriti za hrvatske liječnike, medicinske sestre, za našu policiju, našu vojsku, ako treba i profesore i učitelje. Kao što će oni štititi županije i leglo uhljebništva, tako ćemo mi štititi naše ljude koji su na prvoj crti i nećemo vam dati da ih dirate. Dok ne krenete ukidati i rezati županije, županijske ustanove, županijska poduzeća gdje rasipate novac, gdje kupujete aute od 300.000,00 kn, gdje se ponašate kao faraoni. Ne damo vam, neće vam proći.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Mrsić.
Poštovani zastupniče Grmoja, za razliku od one krize 2008. mi u ovom trenutku imamo potpuno drugu krizu i rezanje plaća u javnom sustavu, mislim da nije nešto što bi trebalo biti na tanjuru. Ali spomenuli ste jednu stvar koju sam ja i u svojoj raspravi spomenuo, a to je da kroz kolektivno pregovaranje, tu je ministar Marić, zajedno sa sindikatima treba kroz kolektivne ugovore, dakle svima onima koji su na prvoj crti obrane od virusa korone, a to su zdravstveni djelatnici, to je vojska, to je policija, ali i svi drugi, da im treba ugovoriti dodatke na osnovicu od 50 do 100% dok traje, dok traje kriza, al to se može napraviti samo kroz kolektivno pregovaranje jer na drugi način ćemo napraviti da nekima damo, a da nekima ne damo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Jasno treba, ja sam rekao da to, evo ministru sam poručio da tim ljudima treba povećati plaće ili nekakav dodatak, neka nađu način kako to izvesti, al to je minimum koji mogu napraviti. Evo, ministar je tu, nadam se da sluša iako je na laptopu, razumijem da je sada zaposlen, da ima puno posla, ali hrvatski liječnici i medicinske sestre, znači vojska, policija, svi oni koji nas brane od ovog koronavirusa, koji su izloženi, znači njima treba izaći u susret i povećati primanja.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Žagar. Odustao? [[Upadica iz klupe: Nije se javio]] Okej, hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice, kolege, uvaženi ministre. Kad govorimo o, evo cijeli dan o mjerama koje daje Vlada, naravno da su ovo drugi paket mjera, mi kao oproba i ja sam prve mjere i prihvatio, al tada sam upozoravao kao i moj klub o problemu znači toga da se odgađa nego da se otpišu obaveze prema poduzetnicima, to je Vlada prihvatila, da li je sa zakašnjenjem vjerojatno je. Međutim, čuo sam ovdje od kolega, nisam bio tada ovdje zbog mjera opreza, da je g. Bačić rekao da je 1.9. prvi krizni stožer oko koronavirusa bio, 9., pardon, pardon, pardon. 9.1. znači u prvom mjesecu, a poslije toga je čak izjavio premijer u jednom trenutku bio kad je bila smjena tj. ministra Kujundžića da je prioritet bavit se koronavirusom, a znamo da su se tek mjere počele davati poslije HDZ, kad su završili izbori unutar HDZ-a, kad je Vlada, HDZ-om. Tako da taj utisak ostat će među nama, al ja bi progovorio o onome što je vrlo bitno. Vrlo je bitno, to je MOST sada dao, znači kolega Grmoja je i spomenio ovdje, to su ovaj otpis tj. ovaj moratorij na kredite i moratorij na ovrhe. Znamo da još i ovršni postupci traju od ŠKZ Raiffeisen do svih onih koji su učinili više zala našem narodu, nisu mogli u državama odakle dolaze i zbog znači tih ljudi bilo bi u ovome trenucim, a druge države su takve mjere poduzele, ja mislim da bankarski sektor, a ministar zna, u ovom trenutku ima, likvidan je, al je pitanje sada kako to sve održati. Međutim, ono šta me najviše cijelo vrijeme i ono šta sam ja predložio kao zakon i dao u hitnu proceduru, to je Zakon o poljoprivrednom zemljištu. To ću uvijek ponavljati. Nejasno mi je da u RH imamo nešto manje od 800 000 hektara neobrađenoga zemljišta, država tu mora poduzeti određene mjere, od toga je pola zemljišta u vlasništvu RH. Prije 2.g. je RH, prije 2.g. donijeli smo taj zakon u saboru i tada smo donijeli tu na određeni način propise, lokalna samouprava donosi programe, županija mora dati svoje mišljenje, pa ministarstva. Ja sam dao zakon da se županija izbaci tj. da se županija tj. jel jednostavno to je način kozaračkoga kola, da ne govorim svak svakoga drži i niko ne popušta, a dosada nije podijeljeno nego 11000 hektara, znači 1 il 2% poljoprivrednog zemljišta. Pozivam ministricu, premijera, evo 5. put govorim da nam je vrlo bitna samodostatnost, da je nevjerojatno da u RH najviše prehrambenih proizvoda uvozimo svinjetine, ali još čudnije pekarske proizvode. Mi pekarskih proizvoda milijardu kuna uvozimo, pekarski proizvodi, a Slavonija je neobrađena. Nije mi jasno kakve su to politike bile. Nije mi jasno danas zbog čega su tržnice zatvorene, a trgovački lanci su otvoreni, gdje imamo talijanske pomidore, gdje ćemo sad dobiti španjolske jagode i tu su uvjeti, pa bolji su na tržnici ako se držimo mjera i to je vrlo lako odraditi na tržnicama otvorenim da ljudi prodaju svoje povrće, voće i mljekarske proizvode. Pa ne možemo i sada pogodovati uvoznim lobijima. Nije mi … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] rajčica ili pomidora, možemo evo. Ja bi samo, mislim nejasna mi je, nejasna mi je logika, nejasna mi je logika, kolegice i kolege možda je vama smiješno, ali mi je nejasna logika kako je moguće da smo mi uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda, a zemljište neobrađeno. Pa nije mi, mislim ne mogu uopće to prihvatiti. Znači mjere moraju biti snažne i odma i ministrica Vučković i ova Vlada se mora probudit. Ne može ona bit ovo cijelo vrijeme „Alisa u zemlji čudesa“. Zakon o dodjeli poljoprivrednog zemljišta ne funkcionira. Poljoprivredno zemljište i treba obrađivati, poljoprivredno zemljište obrađeno je sloboda u kriznim vremenima. Pa dosta šta su silose opljačkali ovaj pšenice na šlepere i šlepere, a kamoli ovo žita, žita. Mislim ne mogu shvatiti da mi ne poduzimamo te mjere, evo već misec dana o tome govorimo. I nije mi jasno i ovdje je u stvari jasno da su uvozni lobiji unutar ministarstava odradili ogroman posao, al u interesu znači stranih proizvođača. I na kraju, voda, šume, poljoprivredno zemljište, to su naši resursi koje moramo čuvati i štititi i braniti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Bulju. Slijedeća rasprava uvaženi zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ja ću samo kratko nastaviti nešto na ono ispred kluba i naravno pozdraviti ove mjere, dapače mislim da tu nema dvojbe i idemo probati vidjeti što možemo korak dalje. Ono što sam počeo sa temom ispred klub je upravo taj dan poslije kada prestanu važiti ove mjere, kada nema više oslobođenja poreza, kada nema više jednokratnih isplata pomoći za zaposlene, kako onda će naše gospodarstvo se ponašati, kako će poslodavci funkcionirati? I to je zapravo slijedeći korak o kojem moramo u ovih mjesec dana ili dva, koliko predviđa se da će trajati ove sve mjere, razmišljati i dočekati spreman. Jedan od tih prijedloga je i primjena st. 3. čl. 131. Zakona o javnoj nabavi koji govori o pregovaračkom postupku bez prethodne objave, poziva konkretno da se proširi ona mogućnost naručivanja poslova male vrijednosti nabave ili do pragova da na 3 ponude odnosno i većih tih vrijednosti kako bi upravo tamo gdje znamo da ćemo nešto morat radit ubrzali i zaposlili što veći broj ljudi kroz određene sektore. Ono što bi još samo predložio da, ne znam, nisam vidio u mjerama, da se odgodi plaćanje zakupa državnih prostora, a otpiše za one kojima je zabranjen rad jel nema smisla s obzira da sve manje-više ide u tom smjeru, pa da i mislimo i na to da, da onima kojima smo zabranili rad da ih ne teretimo što se tiče zakupnina. Također recimo jedna od mjera bi bila da se omogući plavi disel za građevinske strojeve po uzoru na ribarstvo, na poljoprivredu, s obzirom isto kao jedna od mjera sektorskih pomoći građevinarstvu. Pitanje jedno, jedino je što je sa radnicima kojima je u međuvremenu istekao ugovor na određeno vezano za ove mjere, da li se onda njima ili mora produžavat ili će se oni smatrati padom zaposlenih prema ovome kako tumačimo, to se svakako smatra pad zaposlenih? I zadnje što sam htio reći vezano za moratorij. Dobio sam ovdje poruku i kaže slijedeće. Poštovani, nastavno na vaš zahtjev za odgodom plaćanja obveza po kreditima, molimo vas da nam u svrhu obrade zahtjeva dostavite slijedeću dokumentaciju. Znači, poduzetnik je prijavio se da mu se odgode rate iliti moratorij. Kaže ovako, analitičke tablice u exclu sa 31.12.2019., godišnje financijsko izvješće s 31.12. i 31.3., bruto bilancu s 31.12. i s 31.3., potvrda porezne uprave o nepostojanju duga, bon 2, izjava za HROK. Dakle, nije baš onako samo tako doći do toga, praktički ovo ja iščitavam da vrlo malo se razlikuje od novog kreditnog zaduženja i ishođenja sve dokumentacije ako želimo dići neki novi kredit. Ja ne vidim tu, pogotovo mi nije jasna ova porezna ovaj potvrda porezne uprave o nepostojanju duga Komercionalnoj banci, to, to čak i ne mogu ovako shvatit, ali dobro. Dakle, bojim se i ovo je apel svim bankama da ne zloupotrebe ono što im se dalo, a dalo im se dosta i u smanjenju obveznih pričuva i u načinu knjiženja svih kredita odnosno onih koji su, ne moraju sada ići na rezervacije, dakle tako da neka postupe onako kako očigledno imamo sada izvješće i od naših gospodarstvenika da rješava HZZ manje-više promptno, da uplate veće sjedaju za ove pomoći, da se jednostavno ne igraju tu previše birokracije, pogotovo u ovom vremenu opterećuju računovodstva, a pogotovo ako smo mi produžili rok za predaju godišnjih financijskih izvješća do 30.6. i ti praktički sad bi morao pored svih ovih obrazaca raditi sva izvješća i naravno komplicirati nešto što bi trebalo biti prilično jednostavno, a to je 3 mjeseca niko ne mora ništa platit, nastaviš dalje za 3 mjeseca tamo di si stao. Doslovno moratorij, sve stoji, ništa, ni kamata, ni ničega. E sad, zašto, kako, ja apeliram na sve banke da omoguće, da izađu u susret jel ovo sigurno je zloupotrebljavanje povjerenja koje je ova Vlada njima dala, kojima je sve omogućilo i svega onoga zapravo što mi ovdje sada ovim mjerama želimo napravit. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Čuraju. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Drago mi je što je ministar Marić ovdje, žao mi je što nije ministrica kulture jer svoju raspravu posvetit ću stanju u kulturi. Kad je izbila epidemija, jedna od prvih poruka ljudima i od strane psihologa i od strane stožera bila je ostanite doma, ostanite kući, čitajte knjige, slušajte glazbu, gledajte filmove, gledajte kazališne predstave koje su na televiziji, gledajte i slušajte snimljene koncerte, to je dobro provedeno vrijeme. S druge strane kao što znadete odlukom nadležnoga stožera nema javnih okupljanja. Mi smo tom odlukom kao i mnogim drugim sektorima, kulturnim djelatnicima zabranili da rade, nema kazališnih predstava, nema koncerata, nema predstavljanja knjiga, nema snimanja filmova. Ne možemo preskočiti tu činjenicu, odlukom, dakle nadležnih tijela, tim ljudima je zapriječen rad. A moramo znati o kome se radi. Radi se o ljudima koji inače u normalnim okolnostima imaju, među najslabije plaćenim poslovima, najmanje plaće, najmanje honorare. Veliki dio tog sektora leži na plećima honoraraca, prekarnih radnika, ljudi koji nemaju stalan posao, ljudi koji nemaju stalne ugovore, to su ljudi koji se svojom kreacijom bore za mjesto pod suncem, za novu vrijednost. Stvaraju ne samo, dakle nove ideje nego i novu vrijednost, uredno plaćaju poreze, no od tih poreza idu plaće mnogima u javnom sektoru. Zaključkom Vlade praktički zahtijeva se da kulturne ustanove izvanproračunski i proračunski korisnici prestanu financirati sve što se ne smatra osnovnim pogonom. Što to točno znači? Između ostaloga znači da vjerojatno ove godine neće biti ni novih premijera, da neće biti novih projekata, da ono što je započeto neće biti završeno i da će kulturni pogon, bez obzira radilo se o onima u stalnim ustanovama ili se radilo o nezavisnim kulturnim radnicima, praktički stati. A mi moramo znati da nezavisni kulturnjaci, dakle oni koji stvaraju, ono po čemu naša kuća ima i vrata i prozore, po čemu je otvorena, po čemu rastemo, po čemu imamo svoj identitet, ne samo da su najslabije plaćeni inače u skali svih mogućih poslova nego nisu redovito baš zato što nisu stalno zaposleni ni kreditno sposobni, oni nisu uglavnom vlasnici nekretnina, velika većina njih živi kao podstanari, bez prihoda osuđeni su na užas ljudske egzistencije. Ministarstvo kulture donijelo je odluku da će svima onima za koje država plaća poreze i doprinose, to je njih otprilike 1400, osigurati naknadu u različite dvije visine. Jedna je 1.625,00, druga je 3.250,00 kn, obzirom na to kolki su im bili prihodi u prošloj godini. Ministre molim vas, nemojte zaboraviti da ovoga časa mainstream i velike i male kulturne ustanove u RH duguju silne milijune upravo njima i da su im plaćali honorare na vrijeme, da su platili ono što su odradili lani, oni bi imali daleko bolju početnu poziciju. Sada ovom odlukom Vlade kojom se praktički blokiraju isplate svega što nije neophodno i dovest ćemo se u situaciju da se pitamo da li će HNK u Splitu platiti 3 milijuna kuna dugova prema svojim vanjskim suradnicima, a da ne govorim o ostalim ustanovama. Dakle, radi se o desetinama milijuna kuna dugova prema ljudima koji su svoje odradili prema ugovorima, ali im nije isplaćeno i sada su u tim škarama da će vjerojatno morati biti na najnižoj mogućoj ljestvici. Nije u redu. I kulturno poduzetništvo je poduzetništvo, bez njih smo slabiji, bez njih smo pitanje što, imamo li identitet, nemojmo ih zaboraviti, ne radi se o masi ljudi. Danas smo čuli u obraćanju i premijera i ministra da se već oko 400 000 ljudi zapravo smatra ciljanom grupom ovih mjera, a njih je možda nekoliko tisuća. Nemojmo ih zaboraviti. Evo, ja apeliram, nemojmo da kultura ostane u blatu, ona je nešto najvažnije i najprogresivnije što imamo. Kad već ljeto koje je pred nama garantira da neće biti nove kulturne proizvodnje zato što će ustanove i festivali biti zatvoreni, ajmo nemojmo ih zaboraviti i ti ljudi moraju jesti, moraju platiti svoje režije, moraju platiti svoje najamnine, moraju osigurati svojoj djeci barem minimum minimuma. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Richemberghu. Sljedeća je rasprava uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Slušajući i danas rasprave klubova i pojedinačno ja si postavljam pitanje da li su kolegice i kolege dovoljno detaljno pročitali prijedlog ova tri izmjena zakona. Mi sa ovim izmjenama zakona stvaramo preduvjete da se riješi hrpa ovih problema o kojima se danas ovdje govori. Međutim, istovremeno moramo biti svjesni jedne stvari da ova tri prijedloga zakona s jedne strane reguliraju i upućuju nas na prihodovnu stranu državnog proračuna koja definitivno biti manja zbog svega ovog što se događa, a zbog tih smanjenih gospodarskih aktivnosti i ograničene gospodarske djelatnosti rashodovna strana državnog proračuna će nabujati. Istovremeno u ova dva prijedloga zakona Vlada predlaže model i način kako zakonski riješiti i pomoći onima koji su ostali bez prihoda s jedne strane je isplate plaće, s druge strane u drugim zakonima se predviđa nadomjestak ili zamjenske prihode za one koji će ostati bez tih prihoda. Međutim, ja si osobno postavljam jedno pitanje da li smo mi svjesni da u ovom trenutku na brodu koji se zove državni proračun je ukrcano negdje 700 ili će se ukrcat negdje 700., 800.000 novih putnika i da li kormilar ovog broda, a to je Vlada i ministar financija itekako svjesno poručuju da paze i na one male brodice koje plutaju oko tog broda da ih ne potope jer nije smisao određenim mjerama pomoć jednoga, a utopiti druge. I ako malo bolje pogledate Opći porezni zakon onda je tu jasno navedeno i za one koji su silom zakona prestali raditi što će im se dogoditi, kakva prava imaju i ponovit ću ono što sam jutros govorio, zapravo u replici rekao ministru Mariću, ovih 4.000 kuna nisu 4.000, tko je 5.820 ili 825 kuna jer na ono što na te 4.000 treba platiti mirovinsko i zdravstveno na rashodovnoj strani državnog proračuna i HZZO-a se stvaraju rashodi koji se naprosto moraju podmiriti, a prihoda neće biti, neće ih biti jel ih neće platiti tko isplaćuje tu plaću, a država će isplatiti tu plaću. Međutim, moramo znati da je procjena da će do kraja 4. Mjeseca možda biti skoro 600.000 onih koji će koristiti ovaj model isplata plaća da su ti ljudi u prošlim mjesecima imali daleko veće prihode nego što imaju danas i da njihovo izdvajanje u mirovinsko u zdravstveno pa što se tiče i osnova poreza na dohodak koji proračune jedinica lokalne samouprave su bili daleko izdašniji, daleko veći. Pa kad tome tih 1.820, 1.825 dodate tu razliku koja se neće više pojaviti u državnom proračunu i u proračunu jedinice lokalne samouprave onda treba sagledati kompleksnost ovog prijedloga zakona. I logična je stvar da kolege zastupnici svako jedan određeni segment ili mikro skupinu ili gospodarstva ili društva predlaže da treba riješiti i to je dobro. Ali ono što je ključno, da li mi u ovom prijedlogu zakona vidimo da se to može riješiti, ja vidim, ja naprosto u izmjenama Opće poreznog zakona i izmjenama Zakona o izvršenju državnog proračuna vidim da si Vlada otvara prostora da riješi te probleme. Jer gledajte, mi moramo biti svjesni činjenice da u ovom poslu prije svega mora postojati uzajamna odgovornost i poštivanje propisa koje donosimo. I zato mi je drago i tu ću ponoviti da je Vlada u izmjene Opće poreznog zakona ugradila ovaj st. 6. u čl. 1. za korisnike mjera prema ovom članku za koje se naknadno utvrdi da je ostvario pravo za sebe ili druge osobe prema odredbama ovog članka, a na to nije imao pravo da će ti kazneno odgovarati. Naprosto takvu poruku se mora poslati jer na ovaj brod će nastojati uskočiti oni koji nemaju pravo na to, a istovremeno iz današnjih rasprava smo vidjeli koliko mi svako iz svojih spoznaja smatramo da ima onih koji bi imali pravo na ta sredstva i to je ta kompleksnost tog posla. I zato podrška Vladi na ovom prijedlogu zakona i druga stvar moramo biti svjesni da mi s usvajanjem ovih zakona dajemo prostor Vladi da upravo riješi niz ovih problema o kojima su kolege danas raspravljale i o kojima će vjerojatno raspravljati do kraja današnjeg dana. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Šukeru. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade i ministre financija. Pa evo kao što sam rekla i u replici iznenađuje stav nekih kolega koji su unaprijed bili vrlo skeptični kod donošenja onih ožujskih mjera, a zapravo ne shvaćaju koliko je bitno da se sagleda cjelovitost upravo svih segmenata i sastavnica gospodarstva i društva u cjelini kako bi se moglo dobro, kvalitetno reagirati i kako bi se osluškivali svi problemi koji nastaju upravo u ovakvim izvanrednim situacijama. Ovom intervencijom na Opći porezni zakon zatim na Zakon o računovodstvu i Zakon o izvršavanju državnog proračuna zapravo se ovaj krovni zakon, organski, Opći porezni zakon zapravo omogućava rješavanje jako puno problema i znamo da je od 2008. kada je on donesen, a onda doživio puno promjena, omogućava da se vrlo kvalitetno može imati instrumentarij kako regulirati odnose prema poreznim tijelima, kako u odnosu obveznika prema jedinicama lokalne samouprave i drugim javnim poduzećima i to je jedno vrlo kvalitetno rješenje gdje se omogućava da se njima omogućava obročna otplata do čak 24 mjeseca u nekim slučajevima. Intervencija je na članak 107a. zakona koja je u ožujku bila već izmijenjena, međutim sa ovim dopunama je to još posebno specificirano. Na što se posebno sada dala pažnja? Upravo na to da plaćanje poreznih obveza bez obračuna kamata je 3 + 3 mjeseca i ono što sam rekla 24 mjeseca koja je itekako mnogima značajna i možda bi se na ovaj dio trebalo referirati i kod blokiranih građana gdje bi itekako se olakšalo njihova možda ovaj otplata duga. Vidimo da na ovaj način se isto tako djeluje na očuvanje radnih mjesta i jako je važno da je upravo ova neto isplata od 4.000 kuna uvećana za ove doprinose jer je to zapravo onaj neoporezivi iznos koji itekako pomaže da ne dođe do velike erozije i velikog otpuštanja. Kada govorimo o evo ovdje utjecaju svih ovih promjena na prihode državnog proračuna onda itekako moramo jako paziti jer vidimo da se na taj način i sa svim ovim promjenama i sa krizom utječe i na potrošnju. Ja bi upozorila na još jednu činjenicu, a to je na jedinice lokalne samouprave koje će izgubiti znatan dio prihoda od poreza na dohodak i Vlada je ovdje u izvršavanju državnog proračuna predvidjela da se nadomješta sa beskamatnim zajmom za onaj dio koji je zapravo, koji se vraća odnosno koji je u povratu prema građanima. Ja tu apeliram da se moguće taj dio proširi jer nije samo to iznos koji se gubi kod prihoda jedinica lokalne samouprave nego puno veći iznos, a to bi itekako olakšalo funkcioniranje s tim da svakako jedinice lokalne samouprave moraju itekako voditi računa o rebalansu proračuna, o smanjivanju troškova. Pa evo na primjeru moga grada koji je već umanjio zakupnine za tvrtke koje ne mogu raditi. U prvom mjerama je smanjena je odnosno ukinuta spomenička renta koja je namjenska, pa onda boravišna pristojba itd., dakle jako je važno reguliranje da li plaćanja PDV-a na taj očekivani prihod ili ne, da se to izregulira i evo u svakom slučaju sve pohvale na ove izmjene zakona.
Hvala. Uvažena zastupnice Perić jedna replika, uvaženi zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice Perić u pojedinačnoj raspravi zbog kratkoće vremena nisam stigao, mislim da ste dobro otvorili jednu temu, a to su jedinice lokalne samouprave. Kao što će se dogoditi smanjenje prihoda na razini državnog proračuna, tako će se dogoditi i smanjenje prihoda na, u jedinicama lokalne samouprave iz jednostavnog razloga, jedno je porez na dohodak, međutim kako država ide prema onima koji ne rade ne možeš naplatiti nekome nešto ako ne radi, tako komunalna naknada koja je drugi izvor prihoda po veličini jedinica lokalne samouprave nećete moći naplatiti od onih tvrtki koje ovoga ne rade. I mislim da kad govorimo o odgovornosti onda u svim razinama vlasti, kako od lokalne tako do državne se naprosto to mora napraviti, svi moraju napraviti projekcije što će se s njima dogoditi jer imaju u bazi podataka koje su tvrtke zatražile financiranje ovih plaća. Prema tome, te tvrtke ne rade i njihovo plaćanje komunalnih naknada i ostalih davanja prema jedinicama lokalne samouprave su upitne.
Hvala. Odgovor na repliku.
Tako je, hvala lijepo, da i vrlo je kratko imala bi još puno toga za reći, zaista svaka jedinica mora napraviti projekcije i vidjeti koliko će stvarno izgubiti iz poreza na dohodak očekivanog u regularnim uvjetima i da onda u toj visini ili u nekom postotku da se omogući upravo taj beskamatni zajam jer na taj način se omogućava funkcioniranje, s tim da svakako svaka jedinica mora voditi računa i o uštedama, da štedi i ne troši za ono što nije nužno. Ja bi isto tako, ali ne može se zaustaviti recimo neke investicije koje su u tijeku, bilo vezano za Europske fondove, za ono što je već potpisano, dogovoreno itd., i ono što je najnužnije. Dakle, to zaista o tome treba voditi računa. Ja bi uz ovo napomenula da svako hvala zdravstvenim djelatnicima, policajcima, vatrogascima, trgovcima, prijevoznicima ali i statičarima koji su izvršili i vrše volonterski upravo posao svaki dan ovdje u Zagrebu.
Hvala zastupnici Perić. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Zapamtite ovaj dan jer se danas dogodila jedna strahota. Jedna spodoba koja se među nama kreće u ljudskom obliku se usudila izjaviti da nam je cijela zemlja paralizirana zbog toga što je jedan djed odlučio živjeti. Dakle, gospodo ako su to riječi jednog zastupnika onda smo mi koji trpimo to među sobom isto tako na neki način ugroženi jer nas sve ono časno što radimo ovo baca takve mrlje. Neću govoriti jer prezirem u ovom trenutku i njegovo ime, a pročitajte na društvenim mrežama u jednom renomiranom portalu sve što je rekao. To čovjek ne smije izgovoriti, to čovjek ne smije izgovoriti. To su naši korijeni, da tih ljudi koji žive časno, koji su svoj dio odradili, koji su naši roditelji da njih nema ne bi bilo nas. Ljudi moji, ako mislimo tako izjavljivat onda bolje da ne, ljudi gledajte koga birate drugi put. Ja nemam riječi, nemam riječi kojim bih izrazio srdžbu, prijezir na takve istupe. To nije ljudski. Jel ta spodoba svjesna da širi … ili ageizam kako se to piše odnosno netrpeljivost prema starijima i nije mu prvi put i nije mu prvi put. To ponašanje je ljudi moji je nedopustivo u ovom društvu. I ako mi koji smo svjesni toga koji poštujemo naše roditelje jer time dokazujemo da poštujemo svoje živote, da time poštujemo živote naše djece o tome ne govorimo jasno i glasno onda ovo društvo neće biti zdravo. Nije zdravo čim ovo dozvoljavamo i neće nikada ozdraviti ako mi o tome ne govorimo, bit će takvih i dalje avanturista koji će se ispucavati na nečemu što ova civilizacija, ovaj demokratski doseg do kojeg smo došli ne smije nikako trpiti. To je nehumano, to je neciviliziranom, to je neljudski. Da prestanem s ovom tiradom, a zaslužuje sve vaše tirade, još bih samo nešto rekao ono što sam govorio u ime kluba o potrebi za postavljanjem sustava solidarnosti u ovoj zemlji, što kriza bude veća i što dulje bude trajala to više moramo postaviti to jači sustav solidarnosti. Sustav solidarnosti nije sustav dobrovoljnosti i dobročinstva, sustav solidarnosti je sustav koji mora osigurati da svi u društvu za vrijeme krize iz situacije u kojoj živimo i radimo izađu izranjavani, ogrebani, izmrcvareni, psihički na neki način izmoreni, ali da izađu živi da se mogu ponovno vinuti da mogu hodati, letjeti, da mogu uživati nakon što sve ovo skupa prođe dužnost nam je da imamo sustave koji osiguravaju život nakon ovoga, nakon ove pandemije korona virusa, ali za to trebamo razmišljati i trudit se bez obzira bili u vlasti, bili u opoziciji i to je vrijedno svakog našeg napora, svake utrošene minute i svake sekunde našeg razmišljanja. Budimo pozitivni, mislimo na sve naše građane i dijelimo sudbinu vrlo solidarnosti s njima i napravimo sustav solidarnosti. Apeliram na sve.
Malo ste izgovorili teške riječi, ali evo. Imamo dvije replike. Uvaženi zastupnik Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hrelja pridružujem se vašoj osudi ovakvih izjava u javnosti, neprimjerenih izjava. Mi smo uređeno ljudsko društvo, nismo čopor vukova, dakle ovako se u javnom prostoru ne smije razgovarati, posebno ne zastupnik u Hrvatskom saboru ovakve izjave davati. Živimo u osjetljivom vremenu i jako je važno da svi u ovom društvu paze kada nešto izjavljuju. Danas se javila jedna umirovljena profesorica u emisiju Hrvatskog radija i zamolila je urednika i članove koji su bili tamo, članove Vlade i predstavnike sindikata da se ne koristi u onom prostoru i onaj pojam koji je uvriježen realni sektor jer ona je onda rekla, a što smo mi onda u javnom sektoru, mi smo irealni. Dakle, sve što govorimo danas u javnom prostoru treba biti odmjereno jer svi smo pogođeni ovom krizom i zbog toga ne treba stigmatizirati pojedine članove društva, a posebno ne na ovaj način samo zbog toga što je osoba starije životne dobi na ovaj način ocjenjuje.
Hvala uvaženom zastupniku Žagaru.
Zahvaljujem kolega Žagar na razumijevanju. Nemojte misliti da je bilo lako izgovoriti ove riječi. Vi koji me dugo znate, znate da nikad nisam rekao ovakve riječi, ali nije mi ni sekunde, ni milisekunde mi nije žao da sam ih reko jer zaslužuju svaku našu osudu, ne samo našu nego svih časnih ljudi ovog društva koji žive solidarnost među generacijama, koji zagovaraju ajmo reći sklad između mladih i starih generacija u ovom društvu.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mrsić.
Kolega Hrelja mislim da je važno da izgovorimo da je to gospodin Ivan Pernar dakle nakon C vitamina je sada još jedna nova eskapada, žao nam je što je kolega naš saborski zastupnik, ali ja se nadam građani će u slijedećim izborima znati za koga će dati glas. Ovo što je danas na društvenim mrežama je apsolutno za sve osude jer nije bitno da li netko ima 80, 90, da li netko ima 30, 40 ili 20 godina, za svakoga se treba boriti jer oni su ljudsko biće, a gospodin Pernar ne shvaća da mi protiv ove ugroze, protiv ovog virusa možemo se boriti samo sa metodama 19. stoljeća, a to karantena. To znači da socijalno distanciranje je jedini lijek koji može pomoći da u ovoj koroni zaglave i mladi i stari, a da ne bi trebali zaglaviti jer zdravstveni sustav mora izdržati ovaj pritisak. Gospodin Pernar to ne razumije i nažalost ja kao hematolog mu ne mogu pomoći.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam. Uvaženi kolega Mrsić da ste rekli ono što sam ja rekao da neću reći iz prijezira prema tom činu. Mislim da je to i s moje strane u redu, ali već kad ste se nadovezali na moje izlaganje onda moram reći da je ta spodoba rekla da bi starijima trebalo ukinuti i pravo glasanja na što sam isto tako reagirao svojevremeno, to je bilo doduše na početku mandata i gajio sam nade da će se možda malo promijeniti i da će nešto naučiti, međutim očito da nekima u glavu ne ide ništa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin je slijedeća pojedinačna rasprava.
Poštovane kolegice i kolege, kada smo krenuli raspravljati o ovim mjerama koje je Vlada prezentirala prije nekoliko dana, a jučer ih sa sjednice uputila u Hrvatski sabor jasno smo rekli da su one daleko bolje od onih koje su usvojene u ožujku. One koje su bile usvojene u ožujku bile su probne, nisu rješavale gotovo niti jedan ozbiljan problem. Ove su puno bolje od toga. Ali to što su bolje ne znači i da su savršene, ne znači da kod njih nema i rekao bih značajnog mjesta popravku. S obzirom na vrijeme ovdje ću stati sa uvodom i pokušat ću u slijedećih nekoliko minuta pobrojati stvari za koje držim da bi se trebale popraviti. Prvo, mjere ne govore o zaštićenim najmoprimcima, to je posebno osjetljiva kategorija hrvatskog društva koja je posebno pogođena i potresom zbog toga što su mnogi od njih živjeli u stanovima u centru Grada Zagreba koji su sada oštećeni. Molimo bih Vladu RH da poduzme mjere kako bi se zaštićene najmoprimce zaštitilo i osiguralo im se da mogu podmirivati svoje obveze, konkretno moratorij na porast naknada odnosno na porast najma. Slijedeće je problem zakupa. Prvo, ono što je govorio i kolega Ćuraj, a to je pitanje propisa kojim ćemo omogućiti i državi, ali i jedinicama lokalne samouprave da korisnike poslovnih prostora oslobode od plaćanja zakupnine. Mislim da to moramo napraviti pod hitno i nadam se da će Vlada već u slijedećih nekoliko dana uputiti odgovarajući propis. Međutim, s time imamo još jedan problem, a to je porezni tretman situacije u kojoj vlasnik poslovnog prostora oslobađa korisnika poslovnog prostora zakupnine. Mnoge takve situacije imamo, ljudi su zakupcima izašli u susret jer znaju da im je bolje sačuvati nekoga tko će ostati i raditi kada prođe kriza nego i izbaciti i riskirati hoće li ikad naći nekog novog. Međutim, i na takvo korištenje poslovnog prostora moraju se plaćati porezi što ovim mjerama nije adresirano. Problem koji se ne spominje, a kojeg bi trebalo riješiti je problem pomoraca. Mnogi pomorci su mi se javili oni su također ozbiljno pogođeni ovom krizom, a mjere koje su usmjerene prema njima nisu adekvatne. Slijedeći problem to su radnici koji imaju jednu ili više dionica trgovačkog društva u kojem rade. Ti radnici su isključeni, prije tjedan dana sam na to upozorio, ministarstvo je najavilo rješavanje tog problema, međutim do danas taj problem nije riješen. Apeliram na vas, plediram da se to riješi to je prisuto u turističkim poduzećima, to je prisutno u drugima, prisutno je tamo gdje je bila privatizacija, prisutno je tamo gdje postojalo radničko dioničarstvo. Osoba koja ima jednu dionicu je možda formalno suvlasnik, ali sa tom jednom dionicom on ne utječe na poslovanje svojeg poduzeća, mora imati pravo na potporu. Još jedna kategorija radnika je ugrožena, a to su studenti radnici. Dobili smo danas informaciju da za studente radnike nije omogućeno izdavanje propusnica, molim vas ažurirajte tu situaciju, ne radi se o jako puno ljudi, međutim radi se o ljudima kojima taj novac treba. Ako žive primjerice u Velikoj Gorici, studenti su, trebali bi putovati na posao u Zagreb oni to ne mogu jer im nije omogućeno izdavanje propusnica. Drago mi je što je u ovom trenutku ovdje ministar Cappelli, ova prethodna su možda više išla ministru Mariću, ali ovo direktno ide ministru Cappelliu jer se odnosi na radnike koji su trebali započeti rad uglavnom 1.4., a i vi i ja znamo o kojim se radnicima radi, prvenstveno radnicima u turizmu. Pitanje koje sam dobio i koje postavljam vama je hoće li ti radnici ako ih poslodavac zaposli odnosno poslodavac za te radnike ako ih zaposli imati pravo na ovu pomoć koja je sada određena u iznosu od 4.000 kuna. Dakle, to je pitanje koje mori i poslodavce i radnike. Vidio sam da ste vi jučer na slično pitanje za radnike koji su dobili otkaz, što ako ih poslodavac ponovno zaposli, rekli da ne znate odgovor, nadam se da ste ga do danas saznali i bilo bi jako, jako dobro da izađete za govornicu i taj odgovor date. Zadnja stvar o kojoj ću govoriti, ostalo mi je 30 sekundi, možda sam dosadan s time, ali mislim da to treba opetovano, opetovano naglašavati dok Vlada ne počne rješavati problem, a to je pitanje pravosuđa. Prošlog petka ministar je najavio upućivanje u proceduru zakona koji će riješiti pitanje rokova, ali i mnogih drugih problema u radu pravosuđa. Takav zakon još nije došao u proceduru, apeliram na Vladu s obzirom da mi je iz ministarstva rečeno da je zakon gotovo spreman, da preko vikenda na telefonskoj sjednici uputi zakon u proceduru kako bi u ponedjeljak mogli taj zakon raspraviti, a u utorak ga izglasati jer se radi o jednom izuzetno ozbiljnom problemu. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo kolega Grbin. Vi i ja dobro znamo da je ova Vlada donijela zakon gdje ih uopće nije bilo briga za zaštićene najmoprimce. Zaštićeni najmoprimci zasigurno se sad još nalaze u dodatnom problemu koji je vezan za potres u Gradu Zagrebu. Kad je riječ o ljudima koji su morali otići iz svojih stanova jel u njima ne mogu biti, Vlada je rekla da ima 30 stanova na raspolaganju i da će ih urediti i primiti određene ljude. A Grad Zagreb, iako mi imamo podatke da Grad Zagreb raspolaže sa 7100 stanova, što Grad Zagreb, što Holding, Grad Zagreb je rekao da ima 0 stanova koje može riješiti za ljude koji su zaista stradali u potresu. Ovaj potres je zapravo pokazao razmjere štete u Gradu Zagrebu koji dugo godina jesu i rezultirali su sad, dakle 7000 stanova, a kad treba izać u susret građanima i zaštićenim najmoprimcima 0. Bojim se da će oni ostati zaista nezaštićeni maksimalno.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice Mrak Taritaš, vi znate da sam ja napisao da smo mi zajedno kao saborski zastupnici podnijeli zahtjev za ocjenu ustavnosti tog zakona koji uređuje pitanje zaštićenih najmoprimaca i koristim ovu priliku da zamolim, da plediram, da apeliram, kako god hoćete, na Ustavni sud da taj problem riješi što prije. Ti se ljudi nalaze u nezavidnoj situaciji, izvješće koje je Vlada uputila krajem prošle godine pokazala je da zaštitne mjere uopće nisu polučile učinak. A sada se na sve to nadovezala kriza sa koronavirusom i onda još potres u Gradu Zagrebu. Držim da bi Vlada RH trebala žurno reagirati i smjer u kojem bi trebalo ići je slijedeći. Vraćanje najamnine na onaj iznos koji je bio u trenutku stupanja na snagu zakona, moratorij do odluke Ustavnog suda, a svakako u najgorem slučaju moratorij dok god traje ova kriza i dok god nisu otklonjene posljedice potresa u centru Grada Zagreba. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega, spomenuli ste pitanje PDV-a, ja sam ovlaš spomenula jer mi je bilo prekratko vrijeme elaborirati duže. Dakle, PDV bilo za privatne zakupodavce, bilo za lokalne samouprave, se obračunava na fakturirani zakup. Inače kod ovog slučaja se može dogoditi da porezna tijela koja dođu jednog dana u kontrolu da kažu da je taj obveznik dužan platiti PDV na očekivane prihode ako to eksplicite ne navedemo kao nešto što je uvjetovano, dakle ako je za 0 kuna, ako se odrekao grad ili zakupac alikvotnog dijela, da za to zaista nije u obvezi plaćanja PDV-a.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle, što se tiče jedinica lokalne samouprave, nisam govorio o PDV-u, govorio sam o zakupnini kao takvoj. Dakle, jedinice lokalne samouprave dužne su naplaćivati i obračunavati, vi ste bili pročelnica za financije, to jako dobro znate, dužni su naplaćivati zakupninu. I oni bez izmjena Zakona o zakupu poslovnog prostora nemaju pravni temelj kako bi tu zakupninu smanjili ili korisnika oslobodili. Zbog toga apeliram da se što je moguće prije u proceduru uputi izmjena Zakona o zakupu poslovnog prostora. Međutim, kada govorimo o porezima koji se plaćaju na iznajmljivanje, to nije samo porez na dodanu vrijednost, postoji porez na dohodak ili porez na dobit od prihoda od iznajmljivanja. Porez na dohodak se obračunava od strane poreznih uprava ne po onome što je u ugovora nego po njihovim procjenama. I vi ako i ne plaćate i ako ste oslobodili svojeg zakupca od plaćanja zakupnine, vi i dalje morate plaćati porez. U ovom trenutku, u ovoj situaciji mislim da to nije opravdano i onim zakupnicima i onim zakupoprimcima koji su ugovorili drugačije odnosno da se ne plaća doista treba izaći u susret, tim više što su oni kao privatni poduzetnici drugog privatnog poduzetnika zbog solidarnosti oslobodili [[Upadica: Vrijeme]] Evo, ispričavam se što sam prekoračio. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava uvažene zastupnice Sonje Čikotić.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Htjela bi se ovdje osvrnuti da ove mjere koje danas imamo pred sobom govore u jednom dijelu o otpisu određenih davanja i to je ono što je dobro. Isto tako htjela bi reći, vidim ovdje resornog ministra turizma, da mi se javljaju brojni hotelijeri koji su planirali širiti svoje smještajne kapacitete, no u ovim okolnostima s tim investicijama se stalo, nama je izrazito bitno da se ti investicijski projekti pokrenu. Stoga apeliram ovim putem obzirom da iz Europske komisije imamo zeleno svjetlo da možemo mijenjati tematske alokacije unutar prioriteta za EU fondove da što više sredstava zapravo iskoristite za energetsku učinkovitost u turizmu i industriji kako bi taj fiksni dio troškova našim hotelijerima i da se taj investicijski ciklus jednostavno ne zaustavi. Htjela bi također ovdje govoriti o umirovljenicima koji imaju do 500,00 kn mirovine, njih je oko 95000, te isto tako njih je oko 185 000 onih koji imaju mirovine do 1.000,00 kn, njima je izrazito teško u ovom periodu jer potrebno je opskrbiti se za više dana da ne idu svakodnevno zapravo u trgovine. S tim iznosima jednostavno to je nemoguće, te smatram da bi trebalo osigurati određenu jednokratnu pomoć koja se može uplatiti na njihove račune koja je poznata, svi njihovi podaci su poznati HZMO-u. Isto tako obratili su mi se brojni studenti koji su radili preko student servisa, nažalost brojnim od njih su otkazani njihovi poslovi jer su poglavito radili recimo u trgovačkim centrima, T-centrima ili nešto tako, oni su ostali bez tog dodatnog prihoda. Taj dodatni prihod bio je usmjeren na egzistenciju njih i njihovih obitelji. Jednostavno Vlada Republike Slovenije osigurala je svakom studentu 150 eura u periodu korone, vjerujem da će se u tom momentu moći taj novac isto tako povući iz europskih sredstava jer znamo da sada već financiramo stipendije, socijalno pogođenim obiteljima iz europskih fondova. Što se tiče majki i one su mi se obratile, posebno su zabrinute one majke kojima istječe roditeljski dopust. Naime, imaju malu djecu od godinu dana radi se o višečlanim obiteljima, naprosto one koje trebaju otići na posao, a nemaju kome povjeriti djecu na čuvanje jer jednostavno vrtići i škole ne rade. Stoga apeliram, a i apelirala sam pute e-pošte resornoj ministrici da za takve majke produži se taj roditeljski dopust na tri mjeseca dodatnih. Što se tiče eu fondova, upozorila sam jutros premijera Andreja Plenkovića na dvije odluke koje su donesene jučer na Vladi, a one se tiču obustave svih javnih poziva i svih javnih natječaja iz svih izvora financiranja. Jest da u odluci stoji da će se određeni dio ipak puštati, no on je prepušten na odluku ministru financija. Obzirom da sam jedno vrijeme sudjelovala u radu Vlade i poznato mi je na koji način kolege koje određuju državne potpore, a njih je svega nekolicina da je to jedno usko grlo, ne bih htjela da opet poduzetnici koji i onako čekaju godinu dana na novac iz europskih fondova još uvijek čekamo na raspisivanje. Ono što je u ovom momentu, što bi voljela da je Vlada izašla i nadam se da nećemo ići ono sa trećim, četvrtim, petim i tako po valovima, da ćemo izaći s jednim planom i vizijom kako i gdje će se ulagati, gdje će trebati ljudi, koji sektori će se podupirati jer ono kako bi osigurali i socijalne usluge i zdravstveni sustav u ovom momentu funkcionalnim i mirovinski sustav i sigurne mirovine, potrebno je da se održava gospodarska aktivnost. Isto tako htjela bih reći da što se tiče te gospodarske aktivnosti sigurno je tu prilika u europskim fondovima, kažem Europska komisija razmatra, ja mislim da sam čak i čitala da se gleda hoće li one države članice čak da ne moraju dati ni možda ono njihovo nacionalno sufinanciranje, stoga nadam se da će se i naša Vlada ako do toga dođe dobiti te povoljne uvjete jer sigurno da nam svaka kuna u proračunu znači. Ovdje pozivanje u ovom obrazloženju na dobro financijsko upravljanje i to, to je zapravo sastavni dio bio od početka, on je dio Zakona o proračunu i jednostavno od prvog dana mandata predsjednik Vlade i njihovi članovi trebali su se voditi time, to je obveza od početka do kraja mandata tako da za tim obrazloženjem nema potrebe. Hvala.
Hvala. Evo imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvažena kolegice. Slažem se s vama da umirovljenici teško žive, da imaju male prihode, ali isto to nas ne oslobađa odgovornosti da statističke podatke tumačimo onako kako valja. Znate, imate jednu stavku da u Hrvatskoj 95.000 građana prima mirovinu do 500 kuna, ustvari istina je da ih ima 3.000, a svi ostali ili žive u inozemstvu i za razmjerni dio staža primaju mirovinu u inozemstvu ili žive ovdje pa iz inozemstva za svoje razmjerne mirovine dobivaju dio mirovine. Prema tome, ja se slažem da kažemo istinu onakva kakva je, oni žive teško umirovljenici imaju mala primanja, al baš da sami sebe bacamo toliko u blato da smo nikakva zemlja, mislim to je ispod digniteta zastupnika u Hrvatskom saboru.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Hrelja, ja se slažem, ali obzirom na te podatke koje sam ja dobila, ja sam ih dobila od HZMO-a i isto tako dobila sam službeni odgovor resornog ministra. Ono što tamo stoji je takav podatak kakav sam ja rekla, znači takve sam podatke dobila. Znači ja ovdje moram reći da je resorno ministarstvo takav podatak izdalo sa potpisom resornog ministra. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Njega nema pa je izgubio pravo na raspravu. Slijedi pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, uvaženi ministri, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle s obzirom da je već kasni sat rasprave odmah ću krenuti na stvar što mi se čini da nije dobro u ovim mjerama, inače mjere same po sebi se donesti moraju jer i ova agencija koju je premijer jutros spomenuo u svom obraćanju je snizila za 1 stupanj kreditni rejting RH, ali je rekla jednu važnu stvar, da je procjena da bi BDP mogao pasti za 5%-nih poena, to znači da bi u nekakvoj gruboj računici RH mogla izgubiti oko 50.000 radnih mjesta minimalno. Ne znamo zapravo jer ovakva kriza još nije bila, ona iz 2008., 2009. se ne može mjeriti s ovom krizom jer je ovdje kriza i na strani ponude i na strani potražnje. Dakle, ove je mjere nužno donesti, međutim uvijek postoji problem kada se donose mjere, kada se donose zakonska rješenja uvijek sa tim granicama ili popularno cenzusima, ovdje se spominje 50% i danas su već neki zastupnici postavili pitanje kakva je razlika između onoga koji ima pad poslovanja 49% i onog 51%, to se administrativno na ovaj način odrezalo pa će oni imati prava veća koji imaju eto nešto malo manji pad poslovanja. I druga stvar, kada govorimo o 4.000 naknade za rednike, za očuvanje radnih mjesta, nije isto i čini mi se da se danas to i sindikati su to apostrofirali, nije isto za onog radnika koji još uvijek radi i dobije 4.000 kuna i za onoga koji ne radi, a dobit će isto 4.000 kuna u tom smislu je trebalo razmišljati jer je upitno hoće li poduzetnici onim radnicima koji rade dati veći iznos od ovoga koji je predviđen. Dakle, ove mjere koje se danas, danas je to više puta naglašeno da negdje iznose oko 9 milijardi kuna za 3 mjeseca, dakle riječ je i o plaćama i o doprinosima, negdje se spominje iznos iz zajedničke europske blagajne otprilike isto 9 milijardi kuna i, a ukupna vrijednost ovih mjera se procjenjuje na 40 milijardi kuna. Dakle, očigledno je da će nešto novca tu nedostajati, znatan iznos, o tome je govorio kolega Šuker, no povećanje rashodovne strane, a smanjenje prihodovne strane što je neminovno jer samo pogledamo prihode od PDV-a s obzirom na turistički sektor koji će sigurno podbaciti onda već očekujemo znatni manjak prihoda. I ove mjere osobno podržavam, mi ćemo vjerojatno i u klubu ih podržati, samo tražimo ministre da ipak razmislite o ovim granicama, da ih ne postavljate fiksno, da možda odredite u postotku da se isplaćuje taj dio pomoći vezano za pad poslovanja, a vezano za ove naknade da se razlikuju oni ljudi koji rade od onih koji ne rade. I ono što sam jutros upozorio premijera i vas ministra molim, da postoji u RH niz ili grupa građana, o tome je govorio kolega Grbin, dakle evo spomenimo studente ne samo da oni, da oni ne mogu ove mjere koristiti nego oni evo u mnogim evo u trgovačkim lancima gdje su i oni izloženi dakle ugrozi za zdravlje oni nemaju one povišice koje imaju redovni radnici. Evo, sad čujemo da ne mogu dobiti ni dozvole za putovanje. Dakle, i o studentima treba razmišljati jer nisu to njima samo dodatni izvori prihoda jer mnogima je to jedini izvor prihoda za studiranje. Tu su naravno i umirovljenici koji, koji su naravno sad se malo to i spominje, to su ljudi koji su dodatno htjeli zaraditi, zakonskim rješenjima smo im to omogućili, u ovom trenutku oni ne mogu raditi, ne mogu dodatno zarađivati. Tu su već spomenuti pomorci, tu su ljudi koji sad koriste određena socijalna prava. Dakle, ljudi koji su imali obrte, pa su zatvorili, pa su primaju naknade sa zavoda za zapošljavanje. Kad sad naknada što da oni sad rade, jedan me čovjek pitao što da sada radim, 1.4. izlazi mu naknada, nema više mjera za samozapošljavanje, on nije čovjek koji ne želi raditi, ali gdje će se on sad zaposliti i kako da sad pokrene ovoga proizvod jer nije ni prije ove krize bilo sve idealno. Dakle, ljudi su i prije ove krize zatvarali, ove krize korona izazvane korona virusom, zatvarali svoje obrte. Dakle, svakako ove mjere pozdravljamo, ali o ranjivim skupinama u društvu treba razgovarati jer građani, isto tako banke bi trebale omogućiti i građanima refinanciranje njihovih obveza tako da ne budemo i kolega Grbin s pravom kaže i pravosuđe da vidimo, da se ne provode ovrhe u ovom trenutku jer će mnogi špeklulatni moći doći do jeftinih nekretnina.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, repliciram vam isključivo zbo jedne stvari i mislim da svi mi zastupnici u Hrvatskom saboru bi trebali reagirati na takav način. Smatram osobno da je ovo što je napravila rejting agencija van svake pameti, van svake korektnosti, ne znam kako bi to rekao. U trenutku kad se cijeli svijet trese, kad kompletna svjetska ekonomija je u krizi netko pametan ide sad procjenjivat kakav je kreditni rejting. Pa čekaj da prođe kriza, onda ocjenjuj. Ili je to možda ide se na ruku onome tko ima para, pa zemlje kao što su Hrvatska ajmo mi reći da su se oni malo lošiji nego što, pa ono kad se budu zaduživali da im malo cjepnemo, da tako kažem, veću kamatnu stopu. Zato kolegice i kolege ja vas ovdje javno pozivam, pokažimo tu solidarnost prema svojoj državi i naprosto takvim nekakvim frajerima koji si dozvole takve neke stvari raditi naprosto reći da to nemaju pravo raditi u ovakvom trenutku kad se cijeli narod bori i cijeli svijet bori protiv ove pandemije. Oni to naprosto nemaju pravo raditi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Šuker, drago mi je da ste to vi rekli jer ste i bivši ministar i ekonomist i znadete da se to radi. Nije to u javnom prostoru nekad nije zahvalno tako reći, ali hrabro je to da tako kažete da postoji utjecaj na te agencije da oni jednostavno iz nekakvog interesa ovo sve rade. Oni su snizili kreditni rejting i slažem se zašto su to sad napravili baš u ovom trenutku mogli su malo i sačekati da se vidi koje će efekte i ove mjere postići, a možda je upravo to jer je Vlada najavila da će ovoga refinanciranja obaveza poslovnog sektora omogućiti njihov opstanak, pa možda je to jedan od razloga da se kao što vi kažete kamate podijele.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Žagar, da u pravu ste. Mi smo zemlja sa malim, relativno malim brojem stanovnika na velikoj površini i to bi trebala biti naša prednost, da pokušamo organizirati rad gdje god se to može. Evo vidimo svi zajedno da rad u trgovina po limitiranim uvjetima, po okolnostima koje se dozvoljavaju funkcionira, da rad u bankama funkcionira, zašto ne organizirati da graditelji Istarskog ipsilona rade punom parom, da graditelji Pelješkog mosta rade punom parom i pristupne ceste i sve ostalo. Prema tome, gdje god se može raditi, a da se ne ugrožavaju, da se ljudi ne grupiraju da se ne ugrožavaju drugi ljudi, gdje se može samostalno raditi, šta onom traktoristi po Slavoniji smeta može biti cijeli dan, uzme si lijepo marendu može cijeli dan orati i biti na svježem zraku. Zašto te stvari ne, na neki način javno o tome govoriti, dajte ljudi što više radimo to ćemo brže i lakše izvući.
Hvala, odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Hrelja, potpuno ste u pravu, investicije javnog sektora ne treba zaustavljati, ministre treba vidjeti jedinice lokalne samouprave koje su trenutno u fazi izgradnje, bilo da je to kanalizacija, bilo da je vodoopskrba, da se na neki način omogući onaj dio sufinanciranja. Ono što nama izostaje, investicije privatnog sektora, evo ovdje je ministar turizma, možda bit sad trebao razmišljati da svi oni koji unatoč ovoj krizi u ovom vremenu kad ne mogu obavljati svoju primarnu djelatnost, ako ulažu, a pitanje tko želi sad u ovom trenutku investirati, ali ako postoje takvi ljudi koji žele investirati, a vezano je onim što je kolega Šuker rekao možda to nekome i smeta, a da želi to spriječiti, ako banke bi željele pratiti te ljude koji žele sad u ovom trenutku investirati da ih država posebno nekim mjerama nagradi da se tako izrazim.
Hvala. I treća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Kolega Žagar vi ste u svom izlaganju spomenuli ljude koji vam se javljaju i problemi koji jesu. Problema ima beskrajno, tek sad vidimo zapravo razmjere problema koji jesu. Meni se recimo javljaju sportski klubovi, sportski klubovi imaju trenere koji rade sa djecom i financiraju se od članarina roditelja. Nema članarina, nema djece ti sportski treneri čekaju, čekaju neka bolja vremena. Prema tome, tu imate čitavu grupu različitih problema koji se sada otvaraju. Ja ono što očekujem, očekujem neke mjere vladine koji će se usmjeriti prema svemu onom što čini jedno društvo, a što nije samo rad i rezultati rada. Dakle jedno društvo čine i kultura, i udruge, i sport što mi hoćemo da dan poslije kada krenemo svi funkcionirat, funkcioniraju i da krenu. Ja sam vidjela da su se neki treneri organizirali pa na facebooku neke stvari rade, ali nije sve moguće i neće biti sve moguće. Ali očekujem taj set travanj 20 koji će se okrenuti prema ovakvim drugim problemima.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Mrak Taritaš. Dakle, sada vidim u raspravi čovjek i zaboraviti sve spomenut koji su se javili, javili su se ljudi koji se bave prometom nekretnina, njima je sva njihova poslovna aktivnost stala iz više razloga. Na kraju krajeva ne mogu ni fizički pokazati nekretninu zbog ovih mjera. Ono što moramo danas sam u slobodnom govoru to naglasio, nama je jako bitan obrazovni sustav, s tim se ne smijemo poigrati. On ima dalekosežne posljedice na ovo društvo i trebamo sada sve učiniti da ovu školsku godinu privedemo kraju na jedan kvalitetan način u smislu da ne budu oštećeni učenici, da učitelji koji su isto u teškoj poziciji da to odrade kako treba jer to će imati dalekosežne posljedice. I možda da iskoristim priliku što ste mi omogućili ovom replikom da kažem danas sam u slobodnom govoru rekao da su neke zemlje pomišljaju o ponavljaju školske godine, u RH se to ne smije dogoditi, nema potrebe za tim. Mislim da su učitelji dobro odradili samo treba sada na pravilan način napraviti evaluaciju onoga što učenici trebaju, a o državnoj maturi treba dobro razmisliti. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava uvaženi zastupnik Gordan Maras. Njega nema, gubi pravo na raspravu. Konstatiram da u 16,47 zaključujem ovu raspravu.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da je izjašnjavanje o amandmanima. Prvo ćemo se izjasniti o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o dopuni općeg poreznog zakona. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnik Ivan Lovrinović. Prvi amandman na prijedlog zakona dao je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista to je amandman na članku 107. stavak 6. Molim predlagatelja da se očituje o amandmanu.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman se ne prihvaća. Prijedlogom zakona oslobođenje podmirenja poreznih obveza u cijelosti ili djelomično dopušta se ako uslijed odluka nadležnog tijela rad zabranjen ili onemogućen odnosno ako je rad otežan čime se pruža snažna podrška poreznim obveznicima u njihovim nastojanjima za očuvanje zaposlenosti i osiguravanja potrebne likvidnosti. Stoga nije nužno dodatno propisivati otpise i za razdoblje nakon prestanka posebne okolnosti kako se to ovdje predviđa jer je propisanim mehanizmom kroz donošenje podzakonskog akta za vrijeme trajanja posebnih okolnosti predviđena mogućnost dakle da ministar pravilnikom određena područja uredi drugačije od načina njihovog uređenja u uvjetima redovnog poslovanja čime se omogućava brza reakcija i prilagodba mjera dok posebne okolnosti još traju. Tim više što još uvijek ako u Hrvatskoj tako i u cijelom svijetu imamo potpuno nepoznate jednu ili dvije varijable rekao bih, a to je dužina trajanja same krize i njena veličina odnosno odraz na ekonomiju toga će mjere koje su predložene i forma na koji način se želi urediti provedba ovoga članka kroz pravilnik biti puno efikasnija, brža u kontekstu reakcija na dnevnoj razini.
Hvala gospodine Zrinušić. Inače predlagatelj amandmana, predlagatelj zakona je Vlada odnosno Ministarstvo financija gospodin državni tajnik sad će se očitovati gospodin Zrinušić, Zdravko Zrinušić. Ja se ispričavam što je tako daleko onaj mikrofon tamo, ali sala je takva kao što je morat ćete se nahodati malo, ako želite sjedit opet. Gospodin Grmoja će se očitovati, će se sada očitovati u ime kluba o amandmanu izvolite.
Poštovani državni tajniče MOST je od početka zagovarao otpis svih davanja i poreza s obzirom da je Vlada RH suspendirala pravo na rad. Isto tako ovim amandmanom smo tražili da se, da postoji mogućnost otpisa i kada porezni obveznici usred posebnih okolnosti nisu u mogućnosti obavljati svoju djelatnost, znači predlažem uvođenje tzv. poreznih praznika, žao mi je što ste odbili ovaj naš amandman i isto tako apelirao bih na potpredsjednika Hrvatskog sabora, da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem jer nije predviđeno da se donesu zakoni koji će donijeti moratorij na ovrhe i kredite. Naši građani zaslužuju miran Uskrs, Vlada svojim prijedlozima nije mislila na nezaposlene, nije mislila na naše umirovljenike, nije mislila na ovršene i blokirane i nije mislila na naše poljoprivrednike koji nemaju mogućnost znači kako svoju robu ono što proizvode, kako to plasirati. Zatvorene su tržnice, imamo problem e-propusnica, sve su to problemi o kojima ovaj sabor mora raspravljati. Pozivam predsjednika Hrvatskog sabora, da sabor nastavi sa zasjedanjem MOST je dao zakon kojim se uvodi moratorij na ovrhe i kredite, ali smo isto tako spremni podržati i vladajući zakon, zakon kojeg će uputiti Vlada. Nažalost čitamo danas u medijima da Vlada namjerava učiniti tek nakon Uskrsa. Naši građani zaslužuju Uskrs bez straha, zaslužuju miran Uskrs. Hvala.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Inače prenijet ćemo predsjedniku sabora vaš prijedlog. Drugi amandman podnio je gospodin Ivan Lovrinović. Molim predlagatelja gospodina Zrinušića da se očituje o amandmanu.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. U obrazloženju predloženog amandmana navodi se da izraz znatno otežan može se zlouporabiti u smislu poticanja klijentelizma i korupcije. Naš je stav i mišljenje da tome nije tako i nije nužno dorađivati tu normu unutar zakona jer s obzirom da Općim poreznim zakonom odnosno njegovim izmjenama i dopunama predviđeno da će se podzakonskim aktom prethodno propisati i rokovi i plaćanja poreza na dodanu vrijednost pri uvozu kod donacija, provedba prisilne naplate, visina kamata te postupovne odredbe. Dakle, ova odredba koja je ovdje predložena može biti i dio tog provedbenog propisa koji treba biti puno sveobuhvatniji i detaljno razrađen odnosno vrlo precizan.
Gospodin Lovrinović, želite li se očitovati? Da, izvolite. Ja bih molio zastupnike, oprostite koji se žele očitovati da polako se približe pri kraju ovaj obrazloženja od predlagatelja tako da zaradimo na vremenu. Izvolite.
Žao mi je gospodine državni tajniče što Vlada nije prihvatila ovaj amandman sa dobrom namjerom. Naime, ponovo vas molim i prilikom glasovanja da usvojite ovaj amandman, on je od opće koristi. Zašto? Jer vi ovdje kažete u prijedlogu, da ako je Vlada, nastupile su okolnosti, znači otežan je rad i zbog zabrane rada ugostitelji, turistička djelatnost, ovi koji se bave hoteljerstvom itd., itd., oni nisu krivi zbog pada, zbog ovoga što se dogodilo i što će im pasti prihod. Međutim, ovdje nema kriterija na temelju kojih ćete vi osloboditi djelomično ili u cijelosti podmirivanje poreznih obveza. U tom smislu vi koristite izraz znatno otežan rad, to ne znači ništa. Kako ćete vi procijeniti hoćete li nekoga osloboditi porezne obveze pod objašnjenjem da mu je znatno otežan rad. Zato sam ja predložio vrlo jasan kriterij, ako trgovačkom društvu ukupan prihod padne 30% u odnosu na prosječne mjesece protekle godine dana, prosjek da se oslobodi u cijelosti poreznih obveza. Još jednom vas upozoravam hoćete li staviti 50% ili 30% to se možemo dogovoriti, ali upozoravam vas da je ovo vrlo veliki prostor diskrecije koji se zaista će potaknuti klijentelizam i korupciju. Posebno političku korupciju i onda će drugi poduzetnici doći u loš položaj. Prema tome, mnogi nisu mogli raditi. Evo drago mi je prvi sam prije 2 tjedna izvršio pritisak ovdje pozitivan da otvorite zelene tržnice, danas su otvorene da naši OPG-i, mali proizvođači mogu konačno svoju robu ponuditi posebno sada pred Uskrs. Imajte razumijevanja znači i za ovo, ovo je zaista sa dobrom namjerom u interesu svih nas. Hvala i tražim glasovanje.
Hvala. Tražite glasovanje? Da, dobro, hvala. Treći amandman je Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Izvolite gospodine Zrinušić.
Hvala lijepa. S obzirom da je sadržajno amandman gotovo istovjetan amandmanu Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Izvolite.
Hvala. Dakle Živi zid je ovim prijedlogom tražio oslobođenje plaćanja poreznih obveza u cijelosti za porezne obveznike koji pogođeni posebnim okolnostima kako bi se mogla suzbiti daljnja kriza uzrokovana pandemijom korona virusa. Hvala vam i tražimo glasovanje.
Treći je amandman Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, sada je amandman na članak 1. Izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Amandman ide u pravcu sufinanciranja neto plaća i isplate tih istih plaća ako je poslodavac u blokadi. Ovakva predložena intervencija nije moguća kroz Opći porezni zakon obzirom da se sam Opći porezni zakon odnosi na porezne postupke i u tom slučaju bi ova mjera djelovala samo u poreznim ovaj stvarima, a nikako u drugim postupcima koji se vode temeljem npr. Zakona o ovrsi ili Zakona o ovrsi na novčanim sredstvima ili drugim provedbenim propisima. U tom smislu Vlada je putem Ministarstva rada već pokrenula ovu mjeru, koja je inače mjera poduzetnicima, naglašavam ova isplata koja je 3.250 sada na 4.000 je mjera potpore poduzetnicima putem Ministarstva rada je osigurana isplata u takvim putem posebnog računa ukoliko je ta blokada došla od 3. mjeseca pa nadalje.
Gospođa Sabolek, izvolite.
Pa kao mi je kaj niste prihvatili ovaj amandman. Ovim amandmanom predložili smo, molim, dakle ovim amandmanom predložili smo isplatu sufinanciranja plaće direktno fizičkim osobama zaposlenim kod poreznog obveznika na njihove račune kako bi im se osigurao prijeko potreban novac za život i rad koji u slučaju blokade poreznog obveznika ne bi bio u mogućnosti primiti. Na ovaj način država bi pomogla radniku izravno, a ne bankama i ne bi uzimala nazad sredstva koja je dodijelila, a što bi bio slučaj kod prvotnog prijedloga Vlade RH. Hvala.
Hvala i vama. Tražite glasovanje? Tražite glasovanje. I tako smo gotovi sa amandmanima na Prijedlog Zakona o dopuni općeg poreznog zakona.
NASTAVAK NAKON STANKE Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Molim isto tako kolege iz straže da prebroje broj zastupnika koji i zastupnica koji su ovdje u našoj novoj sabornici … [[Upadica: Ne razumije se.]] kolega Glasnovnić molim vas da se suzdržite od takvih komentara. Možete me izvijestiti o broju zastupnika koji su nazočni? Utvrđujem da je u dvorani 128 zastupnica i zastupnika tako da imamo uvjete za glasovanje. Prije nego što prijeđemo na glasovanje javio se je kolega Petrov koji će pretpostavljam zatražiti stanku, pa bih vas molio ako se slažete da svi oni koji žele stanku po bilo kojoj točci da se sada jave kako bismo odmah iskoristili taj dio jer bi bilo vrlo nezgodno da svako malo napuštamo prostoriju i vraćamo se kako bismo smanjili dakle mogućnost da razmak između zastupnika i zastupnica bude manji od 2 metra. Dakle, sada ćemo odmah u startu zaprimiti zahtjeve za stanku, obrazložit će stanku svaki od klubova kako bismo onda nakon toga mogli u kontinuitetu glasovati o svim točkama. Dakle, javio se prvi kolega Petrov, javio se kolega Zekanović, kolega Panenić, kolega Madjar. Da li se još netko javlja? Ne javlja se više nitko. Dakle, onda shvaćam da više neće biti zahtjeva za stankom tijekom glasovanja. Pa izvolite kolega Petrov.
Poštovani predsjedniče sabora MOST je zatražio stanku zbog nadolazećeg glasovanja te sadržaja. Smatramo u MOST-u zbog ovih mjera koje su donesene ili će se danas donijeti da njima ipak nisu pokrivene sve skupine građana koji su ugroženi ovom krizom među njima i sezonci i nezaposleni i blokirani, ovršeni građani i građani s kreditima. MOST je među ostalim klubovima uputio zakonski prijedlog za građane s ovrhama. Znam da su i drugi klubovi u oporbi također uputili slične zakone. Vlada najavljuje pomoć, a i odgađa pomoć građanima. Mi ćemo uvijek podržati sve one prijedloge zakona koji dobri za građane, ali molim da se tu poštuje načelo reciprociteta, da u skladu sa dobrom parlamentarnom praksom raspravimo o svim tim zakonima. I zato predlažem rad sabora nastavi do kraja ovog tjedna, da se u saboru rasprave svi zakoni dolazili li oni iz vladajućeg dijela ili iz oporbe koji mogu pomoći i građanima i gospodarstvu da na temelju toga možemo omogućiti apsolutno svima, a ne samo nekima miran Uskrs. Ako su neki imali pravo na predah pred Uskrs onda imaju i drugi. I zato bih predložio da nakon glasovanja imamo sjednicu predsjedništva kako bi se mogli dogovoriti za nastavak rada sabora. Hvala.
Kolegice i kolege dakle glede nastavka rada sabora, ovaj tjedan bio je planiran da nemamo sabor, da nemamo plenarnu sjednicu, trebali smo prekinuti sjednicu prema planu prošli petak. S obzirom na okolnosti produžili smo rad i jučer i danas radili smo i u ovome tjednu. Nastavit ćemo 15. travnja, tako da vas molim da to prihvatite, nismo stali sa plenarnim sjednicama od 15. siječnja. Ne sjećam se, a dugo sam već saborski zastupnik da je ijedan saziv sabora radio u kontinuitetu s obzirom na okolnosti držim da je to normalno, ali isto tako budimo svjesni situacije u kojoj se nalazimo, ne samo mi nego i gotovo cijeli svijet. Pratite malo kako rade drugi parlamenti, evo danas sam dobio informaciju da je recimo Bundestag smanjio kvorum sa polovice na 1/4, dakle kada imaju 1/4 plus 1 zastupnik tada vrijedi kvorum i mogu glasovati. Pa bi vas ja molio da shvatite da i ovo što sada radimo jest iznad onih standarda po kojima smo radili prije krize vezano uz korona virus, ali nemojmo sada inzistirati da još dalje idemo u smjeru koji je suprotan preporukama u stvari kada je u pitanju zaštita zdravlja. Dakle, mi ćemo danas glasovati, nakon toga ćemo imati raspravu o paketu zakona koji je predložio SDP, nastavljamo 15.-tog i onda ćemo raspravljati isto tako i Vladine prijedloge i prijedloge koji će doći iz saborske manjine. Mislim da je vrlo korektno i ja poštujem i mi iz vladajuće većine poštujemo kako se kolege iz oporbe drže i ponašaju, ali isto tako, molim vas i prihvatite da i mi isto tako moramo držati do određenih načela i određenog načina rada. Idemo sada na drugu stanku. To je kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista, da bi se dodatno konzultirali vezano uz glasovanje. Ovdje moram napomenuti da mi je iznimno žao što se ovaj paket zakona koji ćemo danas usvojiti nije usvojio u onoj prvoj turi, dakle prije 15 dana jer bi i to itekako olakšalo poduzetnicima rad. S druge strane, krivo mi je što nismo u ovom paketu zakona vodili računa, odnosno Vlada nije htjela da se vodi računa o nezaposlenima, o svima onima koji su se trebali tek sezonski zaposliti, što se uopće ne vodi računa o svima onima koji su blokirani i ovršeni. Dakle, ovaj set zakona dobro će doći jednom dijelu poduzetnika, međutim, jednoj općoj populaciji, jednom općem standardu, neće dobro doći. Nadalje, moram postaviti jedno iznimno važno pitanje i volio bih da, možda, predsjednik Vlade, ako bude imao volje, na neki način odgovori. Što je sa europskom solidarnošću? Što je sa EU? Funkcionira li ona uopće više? Jer danas vidimo da se svaka država unutar EU okrenula isključivo svojim vlastitim resursima. Da europska solidarnost više ne postoji. Ja bih danas govorio isključivo o europskoj sebičnosti jer ne postoji niti jedan značajniji fond iz koje bi bilo koja država, pa i naša Hrvatska, mogla dobiti sredstva kojima bi mogla pomoći svojoj ekonomiji. Dakle, europski projekt je na prvoj težoj prepreci zapeo. Jednostavno, europski projekt više ne funkcionira nego će reći da je svugdje u svijetu teško, ja ću ipak reći neke primjere suprotne. Američka solidarnost gdje je Amerika iz federalnih rezervi itekako bogato pomogla svim saveznim državama unutar SAD-a. Nasuprot tome, imamo jedan projekt koji je propao, koji je pokazao svoje pravo lice, a to je europski projekt. I volio bih da povučemo poruku iz ovoga i da na koncu postanemo prava suverena država nakon ovoga.
Idemo na treću, treći zahtjev za stanku. Kolega Panenić, izvolite. Što se je dogodilo, kolegice i kolege? ... [[Upadica se ne čuje.]]
Izvolite evo, može za … Mikrofon. Mikrofon. ... [[Upadica se ne čuje.]]
A dobro.
Ja sam komentirala da to nije istina jer je milijardu i nešto milijuna eura u okviru EU upravo planirano za Hrvatsku…
Dobro što, koje ste tražili povredu Poslovnika ili što?
Na to je komentar bio "kuš". Ne znam jel to povreda Poslovnika, ja se ne osjećam uvređeno.
Dobro, oprostite, kolegice i kolege molim vas, dakle nisam čuo jer ne čujem tamo u onom dijelu. Pozivam vas sve da se ponašate pristojno korektno, da uvažavate jedni druge, radimo u posebnim okolnostima i molim vas da se sukladno tim okolnostima svi i ponašamo. Gledajte, nisam čuo što se je dogodilo. Čuo sam sad kolegicu Pusić ako je to, ako je to tako zaista bilo onda izražavam najoštriju osudu prema onome što je učinio kolega Zekanović i pozivam vas da se smirimo. Ovdje radimo za dobro hrvatskih građana, za dobro naše domovine i molim vas da, da se zaista držite reda i pravila dobrog ponašanja. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora. U ime Kluba nezavisne liste mladih tražimo stanku upravo da bismo ukazali da sadašnji set zakona koji ćemo usvojiti i koji smo evo iskazali kao klub da ćemo dati potporu, nije jednostavno dostatan, prvenstveno u sektoru poljoprivrede. I moramo reći da smo nezadovoljni da samo izmjena jednog jedinog zakona koja se odnosi na odgodu sredstava koja nisu korištena namjenski, nije nešto što će pomoći sektoru poljoprivrede u dovoljnoj mjeri. Pa i ovim putem ću pozvati i Vladu i ministricu poljoprivrede da kroz cijeli niz zakona koji određuju poslovanje poljoprivrednih proizvođača pronađu puno mjera koje je moguće da se olakša funkcioniranje i prvenstveno da se vodi računa i o robama i tržištu koji su potrebni. Ne svodi se sve samo na osiguranje plaće, većina poljoprivrednih proizvođača, pogotovo oni manji zapravo neće moći iskoristit ovu mjeru, njima je jako bitno da imaju pristup tržištu, da je tržište organizirano, da RH štiti sada svoje tržište kao što vidimo da neke druge države štite i da se i politikama koje nisu samo zakonodavnog karaktera usmjeri trgovanje, pogotovo na području naše države, proizvodima koji imaju hrvatsko porijeklo, time da se značajno pomogne upravo sektoru koji će biti upravo sada nakon, tijekom Uskrsa, nakon Uskrsa, u početku svoje sezone imat će značajne gubitke. Ako pogledamo primjere jedne Rumunjske koja je država članica, pa je odredila u normalnim uvjetima da najmanje 50% proizvoda u trgovačkim lancima mora bit rumunjskog porijekla. Mislim da je sada odvažno i hrabro donijeti sličnu mjeru za proizvode koji dolaze sa područja RH i da je kao takvi štitimo naše gospodarstvo. Hvala lijepo.
I idemo na 4. zahtjev za stanku. To je bio kolega, kolega Madjer, tako je, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika tražim stanku kako bi upozorio na paket mjera što se tiče same poljoprivrede. Smatramo da kako bi se konzultirali oko glasovanja, oko paketa mjera u poljoprivredi jel smatramo da nisu one dovoljne a odnose se prvenstveno na OPG-e. Smatramo u smislu da nisu pokriveni troškovi plaća nositelja OPG-a, kao niti troškovi onih koji su zaposleni u OPG-ima, tako da predlažemo Vladi da u sljedećem paketu mjera za poljoprivredu obuhvate i troškove plaće zaposlenika u OPG-ovima, kao što je to učinjeno i u gospodarskom sektoru, što znači da bi sva ta, sve te poljoprivrednike uz određene cenzuse trebalo uvrstiti među one koji su zbog smanjenja obima posla ili nemogućnosti rada će od države primiti zajamčeni dohodak od 4.000,00 kn. Isto tako tražimo od Vlade da se izjasni što će biti sa naknadama koje su uplaćene u sportskom ribolovu s obzirom da znamo da sportskog ribolova nema, a također i tražimo da se, da nema naplate zakupa poljoprivrednog zemljišta što se tiče zakupa i koncesije. Hvala.
Zahvaljujem. Sada ćemo preći na glasovanje. Prije nego što krenemo, samo, dakle upute. Sa strane su kolegice i kolege koji broje glasove, pa vas molim samo da dovoljno dugo zadržite ruku kako bi oni mogli prebrojati tko je za, tko je suzdržan, a tko je protiv. Nakon toga će oni svaki, pošto prebroji glasove, izvijestiti središnji stol o tome koliko je za, koliko protiv, koliko suzdržanih i nakon toga će kolege onda informirati mene i ja ću priopćiti rezultat. Dakle, ići će malo sporije, ali to nam je jedini način da budemo precizni i da budemo točni. Dakle, krećemo s: Konačnim prijedlogom zakona o dopuni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 895. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su, izvolite kolega Vucelić. Što trebate, recite.
Imam riječ?
Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, g. Jandrokoviću, pozivam se na povredu Poslovnika, čl. 238. i molio bi da svima nama tu prisutnima zastupnicima i hrvatskoj javnosti objasnite šta se dogodilo sa Zakonom o elektroničkim komunikacijama? Da li će taj zakon ići na drugo čitanje? Ako će ići na drugo čitanje, kada stupa na snagu? Danas ste onemogućili svim zastupnicima obranu amandmana bez ikakvog obrazloženja. Ja bi molio da odgovorite na ta dva pitanja. Hvala.
Kolega Vucelić. Dakle, taj zakon će doći na red i predložen je zaključak da se ide u drugo čitanje. Ovo što ste sada napravili je kršenje Poslovnika, potpuno nepotrebno i ne razumijem vas zašto ste to učinili i dat ću vam opomenu. Amandmane su podnijeli dakle Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnik Ivan Lovrinović. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, pa idemo redom. Prvi amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Molim vas glasujmo. Tko je za amandman? Dignite samo visoko ruku kako bi vas mogli prebrojati. Imate, možete mi reći broj koliko je protiv, odnosno koliko je prihvatilo ovaj amandman? Dakle, amandman je dobio 40 glasova za pa nema potrebe da se glasuje protiv i suzdržano, pa ćemo sada kod amandmana dakle nećemo ići kao kod glasa, kod glasovanja o svakom zakonu da imamo točan broj za, protiv i suzdržanih, nego ću ovdje ću samo konstatirati da nije dobio dovoljan broj glasova. Ovaj amandman dakle nije dobio potreban broj glasova. Idemo na drugi amandman zastupnika Ivana Lovrinovića. Tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada imamo amandman Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman isto tako Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Vlada ga ne prihvaća, pa molim glasujmo. Tko je za? Utvrđujem da ovaj amandman isto tako nije dobio potreban broj glasova, pa sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Općeg poreznog zakona. Glasujmo tko je za? Molim vas samo da držite ruku koji ste za. Budite strpljivi kad sad prođu prva dva, tri glasovanja onda će već i rutina biti lakša kod kolegica i kolega, pitat ću samo polako. A što ću onda dobit time da pitam tko je protiv kad moram na prva dva, tri imat odnos snaga koliko je ljudi u parlamentu, dajte molim, ajde. Jeste prebrojali? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Možete mi sada napisati. Dakle, sada ćemo kolega Bauk okrenuti pa će biti lakše. Dakle, 129 glasova je za, 0 je suzdržanih i 0 je protiv, tako da utvrđujem da je zakon donesen jednoglasno, donesen je Zakon o dopuni općeg poreznog zakona.
Dobar dan poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Drago mi je da imam prigodu predstaviti danas uvodno u okviru ovog travanjskog paketa mjera kojeg predlažemo u kontekstu suzbijanja društveno gospodarsko, pa i socijalnih naravno posljedica pandemije koronavirusa s kojim je i RH suočena. Mi smo kao što znate prvi paket u ožujku predstavili sa 63 mjere, bilo je to odmah promptna reakcija Vlade kako da olakšamo situaciju za naše gospodarstvo, za radnike, za cijeli naš sustav funkcioniranja u novim okolnostima. Ovaj paket o kojem smo govorili jučer na Vladi, kojeg smo javnosti predstavili u srijedu, kao što vidite dolazi ne samo u kontekstu borbe protiv koronavirusa nego dolazi i u kontekstu velikoga potresa koji je pogodio Zagreb i okolicu i dio Krapinsko-zagorske županije jačine 5,5 po Richteru. Želim još jednom u ime Vlade izraziti sućut obitelji mlade djevojke Anamarije koja je u tom potresu nažalost izgubila život. Želim zahvaliti svima koji su u proteklim tjednima učinili maksimalne napore da čuvaju zdravlje hrvatskih građana, hrvatskim liječnicima, medicinskim sestrama, ukupnom zdravstvenom bolničkom osoblju, zahvaliti policajcima, zahvaliti inspektorima, carinicima, svima onima koji rade ovih dana u dućanima, da osiguraju koliko toliko normalno funkcioniranje našega života. Želim zahvaliti i svima koji su pomogli munjevito u saniranju posljedica potresa u Zagrebu, civilnoj zaštiti, gradskim službama, policiji i HV-u. Ovaj ožujak koji je za nama ožujak 2020. po mnogo čemu bit će mjesec kojeg ćemo jako, jako dugo pamtiti. On je u cjelini promijenio tijek i naših aktivnosti i naših planova, naših postignuća i označio je početak nekog novog normalnog, novog normalnog s kojim ćemo se suočavati jedno vrijeme. I upravo zbog toga nalazimo se u razdoblju koje zahtjeva zajedništvo hrvatskoga naroda, svih naših sugrađana, zahtjeva odgovornost, samodisciplinu pojedinaca, zahtjeva strpljivost svih od najmlađih koji nažalost ne mogu u školu do mnogih koji trenutno ne mogu raditi svoj posao do naših najstarijih koje u ovoj epidemiji korona virusa moramo posebno čuvati i brinuti o njima. Mi smo kao i mnoge druge zemlje suočene sa dilemom. Dilemom u kojoj imamo izbor između spašavanja života i čuvanja zdravlja hrvatskih ljudi i privremenog odustajanja od dosadašnjeg načina života. Mi kao Vlada izabrali smo život, izabrali smo zdravstvenu sigurnost hrvatskih građana. I upravo zbog toga smo poduzeli mjere koje su kada komparativno gledamo sa drugim zemljama u Europi, kada gledamo dinamiku širenja zaraze i povećanje broja oboljelih u mnogim državama svijeta, za sada prilično uspješni u limitiranju brzine širenja zaraze, a i po stopi smrtnosti.
Dakle ovako, postigli smo dogovor da mogu replicirati samo oni koji su u ime kluba ovdje dvojica. MOST je već prijavio 3, sad vidi da je i kolega Sladoljev došao s istom namjerom, dolazi i kolega Maras. Dakle, pa nismo šibicari, pa što je to? Pa što, što smo se sada dogovorili? Mi se jedno dogovorimo i vi počnete, počnete, počnete ovaj varati kao da smo na ulici i igramo se ovaj šibicarenja. Dajte molim vas, po dva zastupnika iz svakog kluba mogu replicirati i nemojte to činiti. Ja sam korektno fer pitao, odlučili smo se da ćemo raspravljati duže po klubovima i sad pravimo se nevješti i ulazimo u sabornicu kao da se ništa nismo dogovorili. Dakle, svaki klub, molim vas odaberite dvojicu koji će sudjelovati u raspravi. Oprostite predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala vam lijepa. Dakle, kada usporedimo dinamiku širenja zaraze u RH i u drugim zemljama i Europe i svijeta, možemo reći da smo sa mjerama koje smo poduzeli za sada ostvarili dobre rezultate. To govorim stoga što nakon niza konzultacija sa liječnicima, sa stručnjacima, znanstvenicima, moram ponoviti i vama i hrvatskoj javnosti da će se bitka protiv koronavirusa u ovoj fazi kada još nemamo pouzdano ni lijeka, ni cjepiva, niti smo stekli imunitet, voditi prije svega načelima medicine nekih ranijih stoljeća, a to je odvajati one koji su bolesni od onih koji su zdravi. I stoga upravo naša strategija smanjivanja broja socijalnih kontakata polučuje ovakve rezultate. Vidimo na primjeru zemlje koja je izabrala nešto drukčiju strategiju proteklih tjedana, a to je Švedska da imamo nagli porast i zaraženih i umrlih. Prema tome, ovo što radimo sada je ispravno i opravdano. I vodit ćemo se kao Vlada preporukama stručnjaka, prije svega epidemiologa jer to je njihova zadaća u ovakvim okolnostima. Paket mjera koji smo jučer usvojili na Vladi dolazi nakon što je ovaj paket iz ožujka već zaživio. Ovdje je ministar Marić i on će detaljnije reći da je porezna uprava do 14 sati jučer zaprimila čak 64939 zahtjeva od kojih je već riješeno 64%. Ministarstvo rada s druge strane je u ovoj mjeri koju smo osigurali, dakle naknada poslodavcima za radnike po 3.250,00 kn po radniku kao potpora za očuvanje radnih mjesta do jučer zaprimilo 70 000 zahtjeva za 420 000 radnika. A jučer je već isplaćeno 400 milijuna kuna za oko 123 000 radnika i 40 000 poslodavaca. U provedbi su i mjere Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva gospodarstva, turizma, poljoprivrede, mora, prometa, kulture. No, kao što smo i rekli, pred HS prije 20-tak dana rekli smo da ćemo kalibrirati naše mjere ovisno o razvoju situacije. I mi smo upravo stoga prateći neizvjesnost koju dijelimo i sa ostalim državama Europe i svijeta odlučili izaći sa još jednim paketom, osnažiti mjere iz ožujka. Podignuti naknadu od 3.250,00 kn na 4.000,00 kn, preuzeti na teret države davanja tj. doprinose u ovom konkretnom slučaju. Donijeli odluku da ili one kojima će pasti prihod između 20 i 50% u odnosu na prošlu godinu omogućimo odgodu i to beskamatnu i obročnu otplatu poreza, a one kojima prihod padne od 50 do 100%, ima onih koji uopće ne mogu raditi trenutno, da ih u cijelosti oslobodimo poreza i to i na dobit i na dohodak. Sve one tvrtke, dakle do 93% koliko ih ima poduzeća koji imaju prihod 7,5 milijuna kuna, obuhvaćene su ovom mjerom, one velike oslobodit ćemo proporcionalno ukoliko imaju pad prihoda između 50 i 100%. Također smo odlučili da se plaćanje poreza na dodanu vrijednost može odgoditi sve dok se ne naplate izdani računi, ali to ne znači da oslobađamo od plaćanja obveze PDV-a. Rok za predaju godišnjih financijskih izvještaja pomaknuli smo na 30. lipnja i ukida se i obveza plaćanja FINA-i naknade. Što se tiče državnih rashoda, na tome radimo već nekoliko tjedana, sva ministarstva, svi korisnici državnoga proračuna rade na rezanju rashoda, na uštedama, krenut ćemo u razgovore sa socijalnim partnerima u vezi nove situacije u kojoj se nalazimo. Još jednom ću ponoviti, osobito za naše umirovljenike, kako god se bude razvijala ova situacija, u mirovine se neće dirati, niti za ožujak, niti za travanj, niti za svibanj, niti za lipanj. Za mirovine ćemo uvijek naći sredstva da nema nikakvih dilema. Vidjet ćete u ovoj raspravi danas i u ponedjeljak ono što kanimo učiniti za hrvatsku poljoprivredu, za hrvatskoga seljaka, za otkup viškova kod malih mljekara, ne želimo da tu dođe do propadanja, dapače država će tu stati i otkupiti sve što je višak. Idemo i potporom u biljne proizvodnje, sektor stočarstva, Ministarstvo gospodarstva ide sa programom mikro malih zajmova za ruralni razvoj, novi program COVID-19 zajam za obrtna sredstva, iznos zajmova od 750.000,00 kn s kamatnom stopom od 0,25 poček 12 mjeseci, rok otplate od 5.g. Promijenit ćemo i neke zakone radi operativnosti koji su u nadležnosti MUP-a. Idemo sa paketom zakona u turizmu, o tome će govoriti više ministar Cappelli. Tu imamo izrazito dobru namjeru da učinimo iskorak prema sektoru koji trenutno pati najviše. Važno je da znamo da ćemo za turizam osigurati likvidnost u iznosu od 600 milijuna kuna. Mjere koje mi poduzimamo su poduzete čak i prije nego što je jučer Europska komisija gotovo istovjetan napor napravila za cijelu EU. Njihov paket odnosi se upravo za osiguravanje radnih mjesta, zaposlenosti, potporu gospodarstvu, fleksibilnost u korištenju europskih sredstava, realokaciju, čak po prvi puta bez presedana namjera da se ukine komponenta nacionalnoga financiranja. Sve ovo što radimo radimo da bismo u hrvatskom društvu u ovakvim izvanrednim okolnostima poslali poruku solidarnosti, solidarnosti svih. Vidjeli ste da je jedna od Agencija za kreditni rejting jučer ostavila RH investicijski kreditni rejting, ali je izglede iz pozitivnih pretvorila u stabilne. Dakle, to je prva poruka onih koji prate kakve će biti posljedice ove krize na RH. Moram reći za mnoge koji su u ovom visokom domu često govorili o tome trebamo li ili ne trebamo ići prema Europodručju da bi nam članstvo u Europodručju danas jako pomoglo. Itekako bi nam pomoglo, kao što pomaže članicama Europodručja, njih 19. Međutim, kako smo na putu za Europski tečajni mehanizam 2, vodimo intenzivan dijalog i s Europskom središnjom bankom i nastojati ćemo postići posebne dogovore koji će se odnositi na potporu RH i njenoj financijskoj stabilnosti. Glede financiranja ovih mjera i novih okolnosti idemo u koordinaciji sa HNB-om, sa komercijalnim bankama, prije svega ovdje na domaćem tržištu, razmišljamo i o međunarodnim financijskim tržištima, razgovaramo i sa međunarodnim financijskim institucijama. Sve to činimo kako bismo prebrodili ovu krizu. I mi ćemo, kao što sam već na početku rekao, ovim paketom mjera stati iza hrvatskog radnika i stati iza hrvatskoga gospodarstva kao što odgovorno to radimo i do sada u našem mandatu i u tom pogledu očekujemo i vašu potporu. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade i pozivam potpredsjednika Vlade i ministra financija, poštovanog Zdravka Marića da isto tako uzme riječ.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo uvodno što je predsjednik Vlade izložio, ja ću probati samo, možda malo samo detaljizirati i kroz konkretizaciju ova 3 zakonska prijedloga, ali, koji su predmet rasprave današnje, ali mislim da ste i sami svjesni da smo jučer i u okviru cjelokupnog paketa donijeli nekoliko i zaključaka Vlade i nekih drugih akata koji su na tragu ovoga paketa, kako i na koji način učiniti dodatne mjere, dodatne napore, olakšati svim gospodarskim subjektima koji već u ovom trenutku jako puno, koji su pogođeni korona krizom, ali u isto vrijeme učiniti ono što smo rekli i kod predstavljanja prvog paketa mjera, onaj napor prema ključnoj odrednici u kratkom roku, a to je održavanje i očuvanje radnih mjesta i očuvanje i održavanje funkcioniranja cjelokupnog sustava RH i države, kada kažem države ne mislim pri tome na aparat državni, nego države kao takve i svih njenih institucija, svi smo itekako svjesni uloge, važnosti i značaja pojedinih službi, od zdravstva preko policije, carine, državnog inspektorata, vatrogastva, državnih službi, itd., ali isto tako i one uloge koju država mora dati prema gospodarskim subjektima, kako smo već zaključili, niti države ima bez gospodarstva, ali vrijedi isto tako i obrnuto. Što se tiče ove prve mjere, ponovit ću još jedanput što je i rečeno, dakle povećava se iznos potpore za isplatu plaća. Ponavljam još jedanput, potpora za isplatu plaća, svi poduzetnici, svi poslodavci koji mogu, mislim da i sa ove govornice i svi mi skupa na bilo koji način kojim javno djelujemo trebamo itekako uputiti poruku da sigurno apeliramo da isplate kolko god mogu i višu odnosno potpunu plaću. Ono što je važno za reći, sve što je i do sada isplaćeno, čuli ste podatke, čuli ste brojke, za 3 mjesec tih 3.250,00 kn, porezna uprava će sustavnim putem, a u međuvremenu ako treba i ručnim putem, učiniti prilagodbe kako bi i ta isplata već za dobar dio poduzetnika učinjena, bila oslobođena plaćanja davanja, javnih davanja obzirom na visinu potpore, ona ne ulazi u škare poreza na dohodak, ali pri tome prije svega mislim na doprinose. Podizanje na 4.000,00 kn kreće od travnja i vrijedit će za travanj i svibanj i isti princip oslobođenja od javnih davanja vrijedit će i za te isplate tijekom travnja i svibnja. HZZ i porezna uprava će usuglasiti u potpunosti svoje evidencije, slanje podataka, dakle ono što je najvažnije za poduzetnike, za zaposlenike, za građane u što je moguće manje administriranja i sav teret provedbe tih mjera naravno uzimamo na sebe. Mislim da vam je i svima također jasno i prepoznatljivo da ovih 4.000,00 kn je visina osnovnog, osnovnog odbitka koji ste vi na naš prijedlog izglasali i stupilo na snagu sa 1.1. ove godine. Druga mjera se tiče opet javnih davanja, vezana, ali i nevezana na ovu prvu mjeru, a ona se odnosi na oslobođenje potpuno ili djelomično, te odgode plaćanja javnih davanja za poduzetnike ovisno o tome kolko i na koji način su pogođeni krizom koronavirusa. Dakle, kao što smo rekli, u prvom krugu mjera onaj prag od 20% za kvalifikaciju poduzetnika odnosno poreznih obveznika za mjere odgode i beskamatne obročne otplate sada se povećava na 50% u smislu kada je moguće kvalificirat se za potpuno ili djelomično oslobođenje. Svi oni porezni obveznici čiji je godišnji prihod ili promet do 7,5 milijuna kuna će biti u potpunosti oslobođeni plaćanja izravnih poreza, dohodak, dobit i doprinosi. Naravno, opet ponavljam pod preduvjetom da im je pad prihoda u iduća 3 mjeseca odnosno travanj, svibanj i lipanj u odnosu na isto razdoblje prošle godine preko 50%. Za one koji imaju godišnji promet preko 7,5 milijuna, taj to oslobođenje će biti proporcionalno ostvarenom padu prihoda preko 50%, za onaj preostali dio također vrijedi mjera odgode i beskamatne obročne otplate. Što u prijevodu kada zapravo sažmemo znači da u idućim mjesecima možemo u državnoj blagajni očekivati jako mali priljev bilo kakvih izravnih poreza, dohodak, doprinosi i dobit. Usko vezano uz tu mjeru je naravno i naš, naše prijedlog mjere i to je također sastavni dio izmjena prijedloga Općeg poreznog zakona koji bi se onda naravno poslije konkretizirao i pretočio u pravilnik koji potpisuje ministar financija, ali u isto vrijeme naravno da ću vam objasniti i predočiti sva naša razmišljanja do sada i da ne bi bilo kao i u prvom slučaju bilo kakvih nepoznanica. Dakle, to je pitanje poreza na dodanu vrijednost, kao glavnog i ključnog ne samo izvornog prihoda državnog proračuna nego i ovog glavnog predstavnika tzv. neizravnih ili indirektnih poraza. Vi znate jako dobro da RH iskoristila mogućnost koje su dale i određene odredbe direktiva da za određenu kategoriju poduzetnika, a to su opet po istom pragu oni do 7,5 milijuna kuna u zadnjem krugu porezne reforme da im omogućimo da također imaju pravo na plaćanje poreza na dodanu vrijednost po naplaćenom računu, po naplaćenoj fakturi ili kako neki kažu i naplaćenoj realizaciji. Statistika, samo da vam kažem u kratkim crtama do sada kaže da je od ukupno 153.217 poreznih obveznika poreza na dodanu vrijednost njih 60.014 se odlučilo odnosno oni idu i naplaćuju obračunavaju PDV po naplaćenoj realizaciji, dakle na bazi svih naplaćenih računa i svih plaćenih računa. Preostali broj od 93.203 obračunava PDV po izdanim računima, što znači da se u tom mjesecu izračunavaju obvezu na bazi svih izdanih računa i svih primljenih računa, bez obzira što naplatili odnosno što nisu naplatili. Velik broj obveznika naravno očito je imao mogućnost, ali to nije to kao takvo izabrao. U prvom krugu promjena odnosno u prvom krugu mjera za gospodarstvo mi smo otvorili vrata i za ovaj broj preostalih do 7,5 milijuna kuna godišnjeg prometa. Vidjet ćemo naravno statistiku ona u ovom trenutku ona možda i nije toliko relevantna, ali bitno je da između ostaloga i širimo takvu vijest i takvu informaciju među poduzetnicima. A sada u ovom drugom krugu otvaramo mogućnost svima, svima. I tu moram reći još jedanput, dakle to je nešto što je u suprotnosti sa osnovnim principima sustava poreza na dodanu vrijednost kao i određenim direktivama koji ga propisuju koje RH i sve zemlje članice EU imaju više od dva desetljeća. Međutim ono što je najvažnije, način obračuna kao takav i sav dio koji će voditi u provedbi toga ćemo pomno naravno izdefinirati odnosno sve opet kao i kod prvih mjera preuzeti dobar dio toga administriranja na sebe, rasteretiti, olakšati. Međutim ono što je važno ključna odrednica, ono što nije naplaćeno ide o odgodu, ono što je naplaćeno ne može ići u odgodu jel porez na dodanu vrijednost bez obzira što je pojedini poslovni subjekt obveznik, on nije prihod njihov nego je prihod državnog proračuna jer u konačnici porezni teret snosi netko treći. I sada kada to kažemo, još samo da napomenem da princip taj širenja obuhvata uvodimo i za porez na dodanu vrijednost pri uvozu. Znate i sami da je do sada vrijedila odredba u pravilu samo za strojeve i opremu, sada širimo obuhvat na sve, isto kao što širimo obuhvat i ovim putem se zahvaljujem svim ljudima dobre volje koji su u proteklom razdoblju što zbog COVID-a, što zbog potresa u gradu Zagrebu donirali opremu i razne druge potrepštine, tako da ćemo i taj obuhvat kao takav obuhvatiti ovim izmjenama. Međutim ono što na neki način kada sublimiramo cijelu ovu ideju o kojoj sada govorimo, znači kada sažmemo sve te mjere evidentno je, izravni porezi, porezi koji su poduzetniku, poslodavcu, obrtniku dakle svakom poreznom obvezniku koji obavlja nekakvu gospodarsku djelatnost izravni trošak koji ide na njegov teret. Porez na dohodak, porez na dobit doprinosi kao što smo objasnili ili u potpunosti oslobađamo, djelomično odnosno nudimo mogućnost odgode beskamatnih obročnih otplata. Neizravni porezi, koje opet ponavljam u konačnici i de facto snosi netko treći su prihod državnog proračuna i u konačnici isto moramo primijeniti taj princip da, ponavljam još jedanput, ono što je naplaćeno bude i uplaćeno u državni proračun, ono što nije nudimo mogućnost da ide kao takvo u odgodu. I to je onaj koncept o kojemu govorimo i kada spomenemo solidarnost i na zajedništvo mislim da je ovdje više nego evidentno. S ovim mjerama mi svi skupa prema našem gospodarskom sustavu ukazujemo jednu visoku razinu i dozu povjerenja. Ne tražimo isti povratni efekt, međutim u isto vrijeme u ovim okolnostima bez jednake razine ili barem približno jednake razine povjerenja suprotnom smjeru od strane gospodarstva teško da možemo graditi nekakve daljnje korake i izlazak iz ove cijele krize i to je ono što je najvažnije. Vlada će naravno dalje promišljati, prije svega fokusirat se sada u ovom trenutku na implementaciju ovih mjera jer to je također važno. Naravno nakon današnje rasprave ja se nadam i nakon izglasavanja pravi posao tek onda slijedi da se to upogoni. Čuli ste sada brojke i efekte dosadašnjih mjera, govorimo o preko 65.000 poduzetnika, preko 400.000 ljudi koji su već korisnici postojećih mjera koje smo do sada predstavili, nadamo se da će i ove mjere dodatno doprinijeti i takvim pokazateljima i tim rezultatima i u konačnici učiniti ono što svi hoćemo odnosno želimo u ovim okolnostima gdje su praktički zdravstveni i neki gospodarski ciljevi u dobrom dijelu u koliziji. Međutim, zdravlje i ljudski životi su na prvom mjestu i mi u gospodarskom dijelu moramo dati svoj obol, svi koji možemo na bilo koji način doprinijeti gospodarskoj aktivnosti, stvaranju dodatnih i novih vrijednosti, to moramo u obliku solidarnosti činiti za sve one kojima je njihov rad i poslovanje onemogućeno zbog različitih razloga, ali prije svega kako bi ispunili ono što nam i je osnovni prioritet zdravlje i ljudski životi. Opet ponavljam, sve što možemo prenijeti i podnijeti na sebe to ćemo učiniti, opet apostrofiram na to administriranje, dakle i sustav HZZ-a i Porezna odnosno e-Porezna i po novome FINA koja je izradila jedan web portal, web sučelje koje će biti jedinstveno mjesto za aplikaciju na mjere koje se tiču i moratorija na kreditne obveze građana i poduzetnika, ali i na potražnju. Do sada bilježimo već preko 1.400 zahtjeva za novim kreditima poslovnih subjekata za likvidnost, to je o čemu smo govorili u prvom krugu pa ću i sada apostrofirati. To je onaj efekt koji ni tada, a ni sada nismo u stanju u potpunosti procijeniti fiskalno u smislu financijskog efekta jer teško je pretpostaviti kolika će biti potražnja za takvim kreditima. Međutim, ideja je da se takvi krediti stave na raspolaganje jel sada je izuzetno važno osigurati funkcioniranje poslovnih subjekata, njihovu likvidnost kako ne bi došli zaista do onoga jel često koristimo i isključivo koristimo pojam likvidnosti, ali da ne bi došli do onoga još goreg scenarija, a to je kriza solventnosti, ne samo likvidnosti. I to i je naša namjera da se kroz naš dio razvojnih banaka, dakle HBOR-a i HAMAG-a, razvojne i jamstvene sheme, njihovu participaciju u ukupnim kreditima, daje poticaj i komercijalnim bankama da tu aktivnost intenziviramo. Dakle, obrtna sredstva podrazumijevaju od isplata plaća, plaćanja dobavljačima do nekih drugih, ali znači nastavak ovoga života tih poslovnih subjekata za vrijeme trajanja ono što u svim ovim aktima koji su ispred vas stoje, a to su tzv. posebne okolnosti. Također jedan od zakona je i Zakon o računovodstvu, vrlo kratko. Dakle, pomiče se rok za prijavu i podnošenje godišnjih financijskih izvještaja sa 30.4. na 30.6. i svih pripadajućih obrazaca, a isto tako i obračuna godišnjeg poreza na dobit. Također jedan od 3 zakona je i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna, koji između ostaloga regulira određene stvari po pitanju proračunskih kategorija, između ostaloga, čuli ste maloprije i od riječi, iz riječi predsjednika Vlade, dakle za sve ove mjere i za funkcioniranje države nama će trebati puno veći iznos sredstava nego što je originalno, ja ću ih nazvati u mirnodopskim okolnostima prije koronavirusa kada smo radili proračun i kad smo radili Zakon o izvršavanju državnog proračuna 2020., planirano. U iduća 3 mjeseca u smislu funkcioniranja države, opet govorim, ne aparata ono što neki smatraju, nego ukupnog funkcioniranja države koji podrazumijeva od isplata mirovina, isplata socijalnih naknada i isplata razno raznih poticaja, ne znam u poljoprivredi jel ne možemo ni taj dio zanemariti u ovim okolnostima. Sve ono što možemo upogoniti u gospodarsku aktivnost to trebamo napraviti, ali isto tako uzevši u obzir i recimo ove mjere, provedbu ovih mjera, činjenicu da smo određeni teret, barem ovaj likvidonosni, preuzeli na sebi vi za vi HZZO-a ili lokalne samouprave. Potrebe države su između, prema našim procjenama između 42 i 45 milijardi kuna. Povrh toga, oko 20 milijardi kuna će biti potrebno osigurati i za dospijeće nekih obveza iz prijašnjih razdoblja. Dakle, govorimo o velikim iznosima i zato između ostalog u Zakonu o izvršenju državnog proračuna predlažemo takvu odredbu koja bi omogućila naravno ispunjavanje svih ovih izazova pred kojima stojimo. Domaće tržište smo već aktivirali. Na domaćem tržištu još ima prostora i siguran sam da će mnogi od vas i dati određene sugestije i prijedloge. Gledamo i na međunarodnu scenu, tamo su se tržišta nakon određenog perioda zatvorenosti počela otvarati. Kakvi su uvjeti? Kakva je pozicija RH? Osobno smatram i dalje dobra. Naravno da su uvjeti ne samo za RH nego se pogoršani, ali i to je jedan izvor kao i sve multilateralne financijske institucije na koje također vodimo računa, kao i naravno programi koje pratimo, koji se razvijaju na razini EU odnosno Europska komisija vodi taj proces. U svakom slučaju, evo ovo je paket mjera kao kad smo i prvi puta rekli sigurno da nećemo niti na ovome stati kako bi oživili naše gospodarstvo, poglavito onaj dio domaće potražnje možete očekivati i da slijedeći paketi ili krugovi ili mjere će prije svega biti usmjereni ne samo na gospodarstvo i poduzetništvo, nego i na građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i potpredsjedniku Vlade, ministru financija. Idemo sada na replike, prve replike bit će upućene predsjedniku Vlade, prvi je poštovani kolega Miro Bulj.
Predsjedniče Vlade, ono što smo govorili i predlagali kad je bio prvi paket mjera, otpis, a ne odgoda, vidim da ste to prihvatili i da su to mjere koje svi pozdravljaju. Međutim, ja bi vas pitao i vi ste spomenuli hrvatsko selo, hrvatskog seljaka, hrvatsku poljoprivredu. Mi znamo da je prije 2.g. donesen Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojega imamo neobrađenog 790 000 hektara, od toga je državnoga 400 000 hektara, a u 2.g. nije podijeljeno apsolutno našem seljaku ništa zbog toga što zakon ima određenih problema. I ja sam dao prijedlog zakona, ako ne vi onda neka ministrica napokon se probudi iz sna i neka počne dodjeljivati zemljište hrvatskom seljaku. To je ključno samodostatnost. Nadam se kad sam prija govorio od ovome onda ste govorili da su to moje tlapnje, uvozni lobi i tako. A nadam se da ćete promijeniti i vi paradigmu, valjda će biti paradigma obrađujmo hrvatsko jer zemlja je sloboda, bez zemlje neobrađene nema budućnosti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Bulj. Bit će ovdje ministrica poljoprivrede u ponedjeljak sa prijedlogom zakona, pa će vam pojasniti cijeli paket mjera koji se odnosi na poljoprivredu kao što sam kazao, ne samo da ide sa izmjenom temeljnog zakona nego smo donijeli i mjeru koja se odnosi na viškove kod malih mljekara, na potporu i onima koji se bave biljnom proizvodnjom i stočarstvom, a vodimo računa na koji način otkupiti i sve ono što naši ribari u ovom trenutku love ili uzgajaju, tako da se i to iskoristi na cjelovit način. Ovo je prigoda za dodatno stavljanje akcenta na hrvatsku poljoprivrednu proizvodnju s obzirom da nitko sa sigurnošću ne može u ovom trenutku pretpostaviti koliko će ova kriza trajati. A vi ste vidjeli jučer da smo i kazali sasvim jasno da svi javni naručitelji, dakle i zdravstvene ustanove i policija i vojska primjerice i ostali će kod procesa javnih nabava 60% nabavljati domaće.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Ove mjere su prije svega usmjerene na pomoć gospodarstvu. Međutim, gospodarstvo RH teško će moći raditi ako i u ovom dijelu koji je još uvijek operativan radnici ne mogu dolaziti na posao. Jučer i danas svjedočimo velikom problemu sa izdavanjem propusnica, upravo za to, za odlazak na radno mjesto za komunikaciju između pojedinih jedinica lokalne samouprave. Naravno da treba pohvaliti intenciju da se propusnice izdaju elektronskim putem, naravno da treba pohvaliti intenciju da se sve propusnice centraliziraju na jednom mjestu, međutim čini nam se na temelju problema koje nam javljaju iz i jedinica lokalne samouprave i od građana na terenu da je rok koji je ostavljen za izdavanje propusnica prekratak. Zato vas pitam hoćete li produžiti taj rok? Hvala.
Izvolite odgovor.
Drago mi je da i vi zastupniče Grbin kao i zastupnik Bulj hvalite mjere Vlade. Ministar Malenica i svi nadležni koji se bave možemo to tako slobodno reći različitim aspektima sustava e-građani odmah su prionuli izradi e-propusnica, rješavaju ova uska grla koja su identificirana jučer. Ukoliko bude potrebno mi ćemo revidirati i taj rok, cijeli koncept aktivnosti stožera Civilne zaštite. Da ponovim još jednom bazira se na preporukama epidemiologa. Dakle, vrlo jasno još jedan put i vama i hrvatskoj javnosti želim kazati nema tu nikakvog političkog voluntarizma, nema tu nikakvog arbitrarnog ponašanja vlasti ili stožera, ima samo jedna jedina ključna zadaća, a to je očuvati zdravlje hrvatskih građana. I zato ponavljam ono što sam kazao u uvodu, gledajući podatke u drugim zemljama, gledajući stopu smrtnosti ove mjere su za sada polučile rezultate.
Kolega Mrsić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, život će biti i nakon korone i nakon epidemije. Ono što bih ja htio čuti od vas jedno pitanje, kako ćete sačuvati državne financije. Naime, vi ćete sada upumpati u gospodarstvo preko 40 milijardi kuna. Gospodarstvo će se oporaviti. Jeste li razmišljali o ideji ona sredstva koja ste dali velikim tvrtkama da to pretvorite u suvlasništvo države, da jednog dana kada te tvrtke opet stave na svoje mjesto da onda te udjele prodate i da onda time vratite dio uloženih sredstava. Jasno ne odnosi se to na mikropoduzetnike, na obrtnike, na male tvrtke ali ćete dati sredstva i velikim tvrtkama i ono što bi trebalo biti svima jasno da sredstva koja se sada ulažu treba imati načina da ih se onda vrate kada situacija bude bolja, a sigurno će biti bolja.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Mrsić, ja mislim da smo svi svjesni da su mjere koje smo poduzeli, prvo izdašne, drugo pravodobne, treće pripremaju naše gospodarstvo, dakle poslodavce one koji imaju poduzetnički duh i ideju za trenutak nakon krize ili barem kada ona donekle jenja i kada postupno budu reaktivirane šire gospodarske aktivnosti. A drugo ono što je najvažnije, dakle ono što je daleko najvažnije da su ove mjere prije svega usmjerene na očuvanje radnih mjesta. One su usmjerene radnicima. Ove naknade idu za zadržavanje ljudi u tvrtkama u maksimalno mogućoj mjeri. Ima i velikih koji rade, koji nemaju prihode. Ono što mi želimo u ovom trenutku je raditi treći korak, a treći korak je kako pokrenuti gospodarstvo nakon krize.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, ja sam sigurna da ovaj set mjera možemo zvati travanj 1 0 i zasigurno će trebati i neki set mjera koji se zove travanj 2 0. O čemu govorimo? Interes nas svih je kad prođe ova nesreća i ova neman korona da iza toga nemamo spaljenu zemlju. I apsolutno dobro je da ste poslušali oporbu i da imamo ovaj set mjera koji se odnosi na olakšati zapravo ljudima i sačuvati radna mjesta. No, ono što je dosta važno bit će i da nakon korona imamo udruge koje će i dalje raditi, da imamo kulturni sektor koji će i dalje raditi. Ja sam svjesna toga da nismo Njemačka. Vi sigurno znate što je Njemačka napravila i način na koji je pomogla. Mene zanima da li razmišljate o tome da bez obzira na restrikcije koje jesu da vezano udruge, pogotovo one udruge koje će se baviti socijalnom skrbi, pri tom naglašavam recimo ono skloništa za žene žrtve naselja da se u nekom setu [[Upadica: Hvala vam.]] mjera 2 0 i tu napravi određeni pomak i određenu korist.
Hvala vam kolegice Mrak Taritaš. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Mrak Taritaš, kada je riječ o ovim udrugama koje ste spomenuli mi ćemo sigurno naći načina da omogućimo njihovo funkcioniranje i njihov rad. Što se tiče aspekta kulture, vidim da ste to spominjali i danas, a spominjali ste i ovih dana, razgovarao sam sa ministricom Obuljan pa ćemo tražiti rješenja i za taj sektor s obzirom na specifičnosti imamo i honorarce i slobodne umjetnike itd., oni imaju možda malo posebniji status ali svakako zaslužuju način kako da prebrode ovu situaciju. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, sticajem okolnosti preživio sam ovaj potres u Zagrebu i mislim da uz sve institucije koje ste pohvalili, vašu i našu pohvalu zaslužuju i svi volonteri počevši od grupa građana do alpinista, do statičara svake dobi koji su vrlo aktivni u sanaciji posljedica potresa. Drugo što se tiče umirovljenika i ovoj zaštiti s time sam zadovoljan, ali o tome ću govoriti u ime kluba i obrazlagati naširoko zašto je to tako i moje mišljenje, a ono što bih vas molio da mi pojasnite odnosno pojasnite cijeloj hrvatskoj javnosti, cijelo vrijeme govorimo o zaštiti radnih mjesta kod poduzetnika. Nisu samo poduzetnici tvrtke koje zapošljavaju, zapošljavaju i puno drugih poslodavaca. I mi smo u okviru stranaka, udruga i sve nekome poslodavci. I postoji tu razlozi da neko ne može dolaziti na posao jer živi 20 km dalje, pa vas molim da tu budete precizni.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Dakle vi ste čuli poštovani zastupniče Hrelja i prigodom predstavljanja prvoga paketa i ovoga drugoga, obuhvat ovih mjera činjenica da je već jučer isplaćeno 400 milijuna kuna vam govori koliko su one bile primjerene i pogođene. I još jednom ću reći mi nismo niti kod prvog predstavljanja kazali da imamo neku veliku dilemu između odgode i oprosta. To jedna teza koja se nastojala nametnuti kao što se i nameće teza u hrvatskom političkom pa i u ovome komunikacijskom prostoru sukoba između privatnoga i javnog, to su lažne dileme u ovoj krizi, obe, obe su lažne dileme. Mi smo tu vrlo realni i sa ovakvim paketom, ovakvim iskorakom mi rješavamo ono što nam je bitno u ovom trenutku. Naša je strategija imati vremena sada za iduće korake, idući koraci moraju biti kako ponovno pokrenuti gospodarstvo i to brzo kada ova kriza jenja. To je naša temeljna zadaća i na tome ćemo radit.
Hvala. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade. Zadnji put kada ste predstavljali ove mjere istu sam repliku pitao vezano uz moratorije, pa me sad točno zanima i za građane i za poslodavce kada banke daju moratorije da li one zapravo tu naplaćuju kamate ili ne jel nekad ta kamata može biti 50% anuiteta, a pogotovo ako će na tu odgođenu glavnicu kasnije opet zaračunati kamate onda to baš i nije pomoć. I zanima me, znam da treba naći novce za ovo sve i jasno mi da ste jučer rekli i na Vladi i da ste uputili ministrima za sve rezove samo ono što je neophodno, ali nadam se već kada nećemo ići kontra logikom da više dajemo posla pa manje subvencioniramo, više plaćamo neke poslove da se to neće odnositi na izvanproračunske korisnike da baš bar oni pokrenu taj jedan dio investicijski, da oni nastave i sa nabavama i da oni zapošljavaju naše poslodavce koji onda de facto će manje koristiti ove mjere i neće imati razloga pa ipak ćemo dobiti neku drugu dodanu vrijednost nakon svega toga. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Gospodine zastupniče Čuraj, što se tiče ovih kredita i moratorija, dakle nema naknada nakon što prođu rokovi reprogramiranja, dakle taj je dogovor postignut i evo ministar Marić je razgovarao sa svim bankama i oni su tu bili prilično responzivni i mislim da smo našli vrlo brzo zajednički jezik. Što se tiče štednje i investicije, dakle vrlo bitan detalj, mi kada govorimo o rezovima o štednji, tada govorimo o svim onim rashodima koji nisu nužni, dakle to ćemo razlikovati od svrhovitih ulaganja koja i u ovoj situaciji nose i pokreću gospodarstvo i ostvaruje u konačnici i državni proračun o različitim operacijama pojedinih prihod. Prema tome, to nije međusobno isključivo, dapače, ali sve te investicije, sva ulaganja izvanproračunskih korisnika moraju biti svrhovita. Nećemo sada puštati da se bilo što financira nego samo ono što je visoko svrhovito i korisno u ovim okolnostima.
Kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani potpredsjedniče, predsjedniče Sabora, drage kolegice i kolege. Pa evo zanima ne nekoliko stvari, prije svega želim stvarno pohvaliti intenciju Vlade pogotovo u ovom drugom krugu prema poduzetništvu, prema nastavku svih gospodarskih aktivnosti kako bismo što manje osjetili ovu krizu koja je ovdje. Mene zanima samo jedna stvar, vezano je za Hrvatske vode da li što se tiče naknade za slivne vode da li se tu ipak planira jer i to poduzetnici plaćaju, ali i naši građani svi redom, da li i tu postoji mogućnost? Dalje, da li će potpisani ugovori koji su sa ministarstvima i ostalim temeljem i odluka jučerašnjih sa Vlade da li će oni biti ispoštovani? I treća stvar, što se tiče zaposlenika u udrugama, da li i oni imaju pravo na ove naknade vezano za potporu što se tiče sufinanciranja plaća? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bilek. Što se tiče svih aspekata onih ugovora koji su potpisani, dakle spomenuli ste Hrvatske vode, sve ono što je potpisano i što je korisno, a to su ogromni projekti čitav niz europskih sredstava i europskih projekata koristi se za aglomeracije dakle za vodno komunalno gospodarstvo koji su posebno važni uopće za dizanje kvalitete života u pojedinim hrvatskim županijama i gradovima, taj proces će se nastaviti, dapače. Imamo signale iz Europske komisije da žele da se iskoriste sva sredstva, sve ono što nije alocirano kojim slučajem može se fleksibilno koristiti za druge projekte, a osobito za suzbijanje ove krize i epidemije. Što se tiče davanja, imali smo i kroz Nacionalni program reformi čitav plan koji se odnosi na smanjenje neporeznih davanja i parafiskalnih nameta, vodili smo raspravu o tome, pripremljene su određene uštede. Moramo kroz mjesec travanj još dodatno postići konsenzus i vidjeti koje aktivnosti neće prestati ukoliko nešto jako režemo.
Hvala vam. Kolegice Čikotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Obzirom da naglašavate važnost gospodarske aktivnosti i obzirom da govorite da je izrazito bitno da se ta gospodarska aktivnost nastavi te da je bitno da budemo fleksibilni kod korištenja eu sredstava takve signale dobivamo iz Europske komisije moram reći da me začuđuju vaše dvije odluke, odluke Vlade koje govore da će se obustaviti svi javni pozivi i sve nabave iz svih izvora financiranja, tako stoji u odluci Vlade i piše da će ostati samo oni rashodi i bit će usmjereni za osnovno i neophodno funkcioniranje pojedinih tijela. Znači molim vas da to razjasnite. Isto tako mi nije jasno zašto u istoj odluci stoji da će se ministru financija dati mogućnost da bude arbitar i da će svaki korisnik se njemu obratiti, što znači da je zapravo ministar financija iznad odluka Vlade. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Nije nijedan ministar iznad odluka Vlade, imate vrlo jasno pojašnjeno to u obrazloženju, dakle šta je poanta u ovakvoj krizi gdje mi moramo namaknuti sredstva na način na koji do sada nismo trebali niti smo to morali. Dakle u ovom trenutku mi smo već namaknuli sredstva poprilična od komercijalnih banaka u Hrvatskoj, namaknut ćemo sredstva kao što sam rekao na međunarodnim financijskim tržištima, namaknut ćemo ih iz međunarodnih financijskih institucija, iskoristit ćemo ono što dobivamo iz europskih fondova i to na način da možemo i prenamijeniti u ovoj krizi za ono što nam je bitno, a što se tiče onih projekata koji idu, oni će ići onako kako su dogovoreni uz odgovarajuću kontrolu koju će imati, bilo nadležna ministarstvo kao provedbeno tijelo, bilo Ministarstvo regionalnog razvoja, bilo Ministarstvo financija s obzirom na ukupno stanje javnih financija u ovim okolnostima.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi premijeru, dobra je stvar što ste ipak poduzeli ozbiljnije mjere za očuvanje zaposlenosti, međutim, loša je stvar što ih planirate financirati iz kredita umjesto iz izravne emisije iz centralne banke koja ne bi bilo opterećena dugom i kamatom te na taj način ćete zapravo uže spasa navodno pretvoriti dugoročno u omču oko vrata hrvatske države i naroda. Međutim, htio bih vas pitati, vezano uz 150 tisuća ljudi koji su nezaposleni, od kojih mnogi nemaju pravo na nikakvu naknadu sa Burze. Zanima me da li će hrvatska država i tim ljudima doznačiti određena sredstva jer i oni moraju od nečega živjeti? Tim više što su mnogi od njih i planirali zaposlenje sad u sezoni, a nažalost bez toga, zaposlenja su evidentno ostali. Da li ste i na njih mislili? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Mislim da smo odabrali dobar, prirodan i logičan i održiv put nalaženja financijskih sredstva u ovim okolnostima. Što se tiče vašeg drugog pitanja, vi znate da smo mi bili praktički do prije koji mjesec dok je recimo to tako, još trajala polusezona ili sezona prošle godine na najnižim brojevima ikada kada je riječ o nezaposlenima u Hrvatskoj i sada mislim da smo negdje iznad 140 tisuća u ovoj situaciji koju imamo, što je u biti jako dobro u odnosu na brojeve koje smo imali prije nekoliko godina. Dakle, naša je politika bila da svi oni koji žele raditi, a to se prije ove krize u Hrvatskoj moglo, moglo se, apsolutno, bilo je prilike da svi nađu posao koji su to htjeli. Niz mjera koje smo poduzeli kroz Ministarstvo rada, od Od mjere do karijeri, od Zaželi, od Zaposli se, bilo je toliko, od samozapošljavanja, niz mjera koje su omogućavale ljudima [[Upadica predsjednik: Hvala.]] da pokrenu poslovanje. Ministar rada će voditi računa i o ovim ljudima.
Hvala. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Hrvatski suverenisti pozdravljaju ove mjere i ja ću osobno glasovati za ovaj paket mjera, smatram da su dobre. Međutim,, ovdje moram iskazati žaljenje što se s ovim mjerama nije išlo prije 15 dana kada smo mi upozoravali da se treba ići, kasni se i dogodilo se da imamo tisuće i tisuće novonezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Da se išlo prije 15 dana, ja znam da su objektivno okolnosti kakve jesu, ali da se išlo, danas ne bi imali te tisuće nezaposlenih i pitanje je kako ćete se odnositi prema tim ljudima, hoće li se tim poslodavcima koji su dali otkaz ljudima iz straha, iz neizvjesnosti, mnogi i neopravdano, da se razumijemo, kako ćete se ponašati prema njima? I drugo pitanje je vezano uz neporezna davanja, odnosno parafiskalne namete kojih ima 239, ako se ne varam. Hoće li se i tu praviti nekakva redukcija, hoće li se na taj način olakšati hrvatskom poduzetništvu ova teška situacija? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Zekanović. Drago mi je da podržavate mjere. Što se tiče vašega pitanja koje se odnosi na parafiskalne namete i neporezna davanja, to sam maloprije odgovorio, to smo u krajnjoj liniji pojasnili na konferenciji za medije. Njih ima puno više, ima ih sve skupa 448, o njima čitava radna skupina koja koordinira Ministarstvo gospodarstva radi već dulje vremena u okviru Nacionalnog programa reformi. Bila su pripremljena smanjenja, dakle možda je to važno za hrvatsku javnost da znamo, od svih tih 448, ima otprilike njih 20 koji vam iznose 7,8 milijardi kuna, a ovo sve skupa ostalo je negdje 8,7, čini mi se. Dakle ovih 20 je najbitnijih. Međutim, tih 20 financira određene aktivnosti. I nije to nešto što možete tek tako preko koljena prelomiti i reći to sad više ne postoji jer onda nemate sredstava za pojedine aktivnosti, primjerice, Hrvatskih voda. Prema tome, radimo na rješenju [[Upadica predsjednik: Hvala.]] koje će omogućiti i jedno i drugo.
Kolega Bauk, izvolite.
G. predsjedniče Vlade. 14. i 16.03. smo imali zajednički sastanak u Vladi i zapamtio sam vašu rečenicu, gdje ste pozvali na zajedništvo, transparentnost i rekli ste, što znamo mi, znat ćete i vi. 24 sata kasnije u Vladi je održan jedan sastanak za kojeg ne znamo vi, a znate vi, a ne zna ni javnost, a tiče se sastanka sa glavnim urednicima većine medija, izostavljeni su oni koji su otkrivali afere, ali to nije bitno. Mislim da bi bilo dobro da nas izvijestite i o tom sastanku i posebno o činjenici koja se provukla kroz medije, a to je da je jedna članica Vlade obećala medijima i pomoć u vidu oglašavanja javnih tvrtki, prema tome, to me neodoljivo podsjeća na neke događaje iz prošlosti, nadam se da nije ta intencija, stoga vas molim da nam objasnite o čemu se radi i da javnost zna o čemu se radi. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Bauk, ja imam dojam da vi niste bili na tom sastanku pa da onda niti ovo što govorite, ne govorite temeljem činjenica i izgovorenog na tom sastanku nego pabirčite nečije medijske spekulacije. To je vaše pravo, ali nije vam dobro da kao zastupnik u Hrvatskome saboru govorite nešto što nije točno. Cilj toga sastanka na kojem je bilo gotovo 30-tak ljudi, gdje su bili svi ključni glavni urednici i dnevnika i tjednika i televizija i radija, dakle vrlo ciljano su bili pozvano, nije nikakav tajan sastanak, održan je, ne znam, ujutro, gdje smo objasnili njima u tom trenutku ozbiljnost krize na isti način kao što smo objasnili vama, predstavnicima oporbe na onom sastanku, upravo sa istom logikom što znamo mi, znat će i cijela javnost. Nikakvih govora o bilo kakvim subvencijama ili bilo čemu što ste vi sada sve ovdje pokušali insinuirati, nije bilo riječi niti će ih biti.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, pa evo kao što kažu kolege bilo je velikih skepsa o tome koliko će Vlada napraviti i koliko je napravila u onom kratkom vremenu kada je prva bila zapravo, prvi momenat bio korona virus, a nakon toga i nažalost i ovaj potres. Međutim, ono što je Vlada radila od početka, a to je radila da je trebala snimit situaciju, da je trebala vidjet svoje mogućnosti i da je temeljem toga zapravo mogla projicirati i ono što je mogla ponuditi u onom momentu, ali i tada smo govorili da će Vlada raditi i u svim drugim fazama. Jako je važno upravo da je došao i ovaj paket mjera koji itekako puno znači i građanima i poduzetnicima, a i cijeloj javnosti. Ono što još treba reći da ova Vlada itekako za razliku od onih u doba krize ekonomske je namirila i namiruje isto tako i prihode jedinicama lokalne samouprave.
Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa, poštovana zastupnice Perić to je točno, mi smo kazali dvije poruke našim partnerima na razini jedinica lokalne samouprave. Prvo ono što u ovom trenutku neće dobiti zbog činjenice da se oslobađaju brojni poduzetnici poreza na dohodak, dakle jednoga od njihovih prihoda temeljem naših reformi i načina financiranja jedinica lokalne samouprave koji je svima ostavio više sredstava za projekte za njihove aktivnosti, da ćemo ih kompenzirati iz državnoga proračuna. Međutim, ono što smo isto tako rekli da ih od njih očekujemo u ovim okolnostima i odgovornost i solidarnost i uštede i doprinos rješavanju trenutnoga stanja u kojem se svi zajedno nalazimo. Dakle, ta solidarnost podrazumijeva i aktivnosti i županija i gradova i općina. Hvala vam.
Kolega Žagar, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, dakle kao što ste i rekli u izlaganju ove mjere su usmjerene i na očuvanje radnim mjesta i za likvidnosti poslovnog sektora. Mi smo i prije ove krize smo imali zapravo problema, nije baš bila sjajna situacija, a o tome svjedoči veliki broj ljudi koji je otišao iz zemlje, o tome svjedoči i štrajk prosvjetara, s druge strane imali smo i one ljude koji su na tržištu rada htjeli zaraditi dodatnu kunu to su studenti koji su radili preko student servisa, umirovljenici koji su radili dodatno uz mirovine. Dakle, svi ti ljudi imali su problema. Meni je prihvatljivo da se ovim mjerama ne mogu obuhvatiti svi, ali vas konkretno sada pitam. Kad će Vlada donijeti mjere koje će pomoći svakom građanu RH u smislu solidarnosti, kako ste rekli, u smislu njegovih kreditnih obveza, govorim o obvezama, kreditnim obvezama građana. Dakle, svih onih koji su sada na zavodu za zapošljavanje koji neće moći koristiti mjere za samozapošljavanje ili će izgubiti naknadu koju sada koriste da bi mogli servisirati svoje obaveze režije i na kraju krajeva kredite.
Odgovor izvolite.
Poštovani zastupniče Žagar, ja bih samo htio podsjetiti da u mandatu ove Vlade ostvaren zdrav rast, rast BDP-a od skoro 3%, dakle 2,9% prije ove krize, da smo smanjili dug, da je proračun bio ne samo uravnotežen nego je bio u više slučajeva u mandatu naše Vlade i sa suficitom, da smo vratili Hrvatsku na investicijski kreditni rejting, da smo povećali zaposlenost koja je bila veća po broju osiguranika nego što je to bilo čak prije 30 godina kad smo imali 700.000 ljudi više, da smo imali rekordne turističke sezone i da ono što sam i kazao kolegi vašem zastupniku, onaj tko je htio i raditi mogao je naći posao u RH. To je jedna poruka. Druga poruka je da štrajk prosvjetara u našem mandatu, 18,3% je bio rast plaća javnog i državnog sektora, a prosvjetara 23,5%, to se nije nikada dogodilo [[Upadica: Hvala vam.]] prema tome taj kontekst nema veze sa ovim što sada radimo, ovo su mjere za izlazak iz krize i sveobuhvatne su.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade zar vam nije neobično da ste dopustili da zelene tržnice ne rade, a neki dan ste dopustili da dućani oko zelenih tržnica rade, s druge strane trgovački centri hranom rade, a tu se virus daleko bolje širi, pa ja apeliram u ime svih seljaka, OPG-a, pustite već sutra jer vam logično da na otvorenom prostoru daleko je manja mogućnost zaraze, ako treba nek budu redari, ako treba ljudi prodaju u rukavicama, maskama, naši ljudi već imaju kuluturu zaštite. Prema tome, molim vas postupite tako jer uvoz iz Italije u 1000-ćama šlepera dolazi, time i virus. S druge strane dolazi najveći kršćanski blagdan Uskrs. Otkupite sve tržišne viškove od malih proizvođača, od seljaka i putem Crvenog križa, dakle Crvenog križa i ostalih znači institucijama podijelite svim potrebitima u Hrvatskoj kojih ima jako puno. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Lovrinović, za razliku od gospodina Bauka koji govori o sastancima na kojima nije bio i o kojima ne zna, vi kao ste bili na sastancima koje sam vodio sa našim stožerom za Civilnu zaštitu koji se upravo odnosi i na tržnice i na zelene tržnice, koji se odnosi i na otkup svega što možemo otkupiti od hrvatskih OPG-ova, u ovom trenutku ne smije biti viškova hrane, a kamoli hrane koja će propasti bilo da to radi država, bilo da pokupe trgovački lanci i stave na tržište, dakle to jedan. Međutim, ono što ćemo napraviti u kontekstu tržnica je da ćemo tražiti od epidemiologa vrlo precizne upute kako kada se dođe u taj korak napravimo iskorak da bude siguran. Jer svako naglo popuštanje mjera može uzrokovati veću zarazu, obolijevanje naših sugrađana, pa onda i smrtnost. Moramo biti izrazito oprezni. Hvala.
Kolegice Pusić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, zašto ste se odlučili da odluke koje će imati vrlo velike posljedice na državni proračun, možda najveće jer odluka o 4.000, odluke vezane na opraštanju odnosno suspenziji ili odgađanju plaćanja određenih poreze donosite zaključkom, a ne u parlamentu na isti način na koji ćemo donijeti i ove promjene zakona. Naime, jedna od žrtava korone je i demokracija i kao što ste vidjeli recimo smatra se i rečeno da je Mađarska prva koronina žrtva demokracija. I u ovim trenucima je jako važno voditi računa o tome i zato je važno da mi ovdje sjedimo i da pred javnosti raspravljamo ove mjere koje kao što vidite ljudi uglavnom podržavaju. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Što se tiče demokracije ja mislim da mi funkcioniramo u ovim uvjetima sada ovdje u ovoj zgradi, ne zato što imamo epidemiju korona virusa nego zbog potresa koji je pričinio materijalnu štetu u Hrvatskom saboru, ovo je pitanje sigurnosti više nego epidemije. Drugo, u Hrvatskoj nema nikakvoga niti najmanjeg elementa koji bi se mogao nazvati o tome da imamo ugrozu demokracije, dapače Vlada normalno funkcionira, Hrvatski sabor normalno funkcionira, donosimo odluke. Dakle, taj zaključak ide zato što je inače nadležnost HZZ-a koje je pod Ministarstvom rada da propisuje iznos ovih naknada, dakle nije to sada poanta da mi to želimo donijeti kao izvršna vlast bez da o tome komuniciramo u Saboru u konačnici to i je razlog zašto sam ja ovdje danas, zbog čega je potpredsjednik Marić da raspravljamo o toj cjelini. A ono što smo htjeli je smanjiti neizvjesnost i strah, ovo su poruke povjerenja. Dakle, ovaj iznos od 4.000 kuna je otpis poreza i davanja njima signal povjerenja svima u Hrvatskoj.
Hvala vam. Sada idemo na replike upućene potpredsjedniku Vlade i ministru financija. Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Imamo 4 replike pa da se samo znate pripremiti kolega Batinić, Škibola, Daus i Šuker. Kreće prvo kolega Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjedniče ministre financija. Jedno pitanje. Naime, u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna predvidjeli ste beskamatno zaduživanje što je svakako hvale vrijedna inicijativa. E sada mene zanima, to je onaj dio koji će manje dobiti lokalne, regionalne samouprave plus zavodi, mogućnost beskamatnog zaduživanja do iznosa manje prihoda poreza i prireza na dohodak, ako dobro razumijem. Zakon o financiranju lokalne samouprave predviđa za jedan veliki broj lokalnih samouprava i fiskalno izravnanje. Da li se to radi beskamatno zaduživanje plus još i fiskalno izravnanje kod onih jedinica lokalne samouprave koje dobivaju ta dodatna sredstva? Evo toliko.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa ovaj beskamatni kredit ili zajam je bio uveden u onom prvom krugu mjera, obzirom da tada govorimo samo isključivo o likvidonosnom efektu, sada govorimo praktički o gubitku prihoda kako državnog proračuna tako i lokalnih jedinica, ovisno naravno o zahtjevima, broju zahtjeva i svim onim brojčanim pokazateljima koji će slijediti nakon ovih svih silnih mjera. Kao što ni do sada ni u jednom našem krugu poreznih izmjena nismo zanemarivali lokalnu samoupravu, dobro znate da smo jedan od zakona i predložili da se kroz izmjene Zakona o financiranju kompletni prihod od poreza na dohodak ustupi lokalnoj samoupravi tako nećemo ni sada. Međutim, u isto vrijeme decidirano danas reći i danas na neki način obećati i preuzeti obvezu svih mogućih mjera ove ili one vrste kompenzacija gubitka likvidnosti ili slično je vrlo teško zato kao što ste vidjeli neki su se od zastupnika uvaženih i referirali i na zaključke Vlade koje smo jučer donijeli, mi dajemo jaku poruku i konkretne mjere s naše strane. Ali isto tako jaki apel ide i prema javnim poduzećima i prema lokalnoj samoupravi na djelovanje. Hvala.
Hvala. Kolega Škibola izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi ministre financija. Interesira me da li ćete pomoći pomorcima i da se mjere odnose i na pomorce zato što znamo da oni trenutno ne mogu ići na brod, mnogi su i zaglavili na brodovima, a zakon koji se odnosi na njih jest da ako ne idu na plovidbu u godini dana, znači ako nisu u plovidbi 183 dana moraju plaćati određene namete, davanja, poreze, tako da interesira me da li ste i na njih razmišljali unutar ovih mjera? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Vidljivo je iz ovih mjera naravno fokus na domaće gospodarstvo i domaće poslovne subjekte odnosno građane, ali isto tako nije namjera zanemarivati ikoga. U ovom trenutku da smo konkretno nešto napravili ili u smislu toga predvidjeli vezano za pojedina specifična zanimanja o njima ćemo naravno razgovarati pa tako i ove konkretne slučajeve. Pitanje isto da li je pomorac zaposlenik neke domaće firme ili neke međunarodne firme, isto kao i bilo ko drugi koji radi na nekakvom poslu u inozemstvu. U svakom slučaju sve te takve pojedinačne slučajeve ili izdvojene u odnosu na horizontalni pristup kao i do sada naravno da ćemo biti spremni razmotriti i vidjeti na koji način i kako postupiti jel nije ideja da se ikome na ovaj ili onaj način u ovim okolnostima okreće leđa. Dapače, svi smo kako smo već puno puta rekli na ovaj ili onaj način već do sada, ako ne do sada onda sigurno zahvaćeni i pod defektom korona virusa, u smislu gospodarskom ne mislim zdravstvenom. Hvala.
Hvala. Kolega Daus izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade. IDS pozdravlja ove mjere, drago nam je korektne su i konkretne da se ih predložilo, na tragu su gotovo u cijelosti onoga što je IDS prije 15 dana pričao. Mene samo zanima vaše mišljenje i da li bi to možda bilo bolje, kod djelomičnog ili potpunog oslobođenja plaćanja određenih poreznih davanja, granica od 20 do 50 odnosno preko 50%, da li je taj uzorak od tri mjeseca travnja do lipnja dovoljan ili bi možda bilo pravičnije da se izbjegnu eventualne manipulacije i kalkulacije od 49 do 51% je malo da bude uzorak na cijeloj godini, a do tada traje moratorij na plaćanje? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče i na vašoj podršci i na pitanju i konstruktivnom doprinosu raspravi u prvom krugu naših rasprava, a evo i sada. Mjera je kao takva namjera samih aktivnosti i mjere više nego jasna. Sad sami način provedbe, definicije i kriterije i svega o tim nijansama uvijek se može razgovarat. Međutim, mislim da je svima itekako jasno i da je tu državna administracija odradila jedan jako dobar posao, a to je da svi ti kriteriji koje smo propisali su izuzetno razumljivi i jednostavni i prohodni. Međutim, u nekim okolnostima morate podvuć negdje neku granicu i negdje crtu. U konačnici, pa i poslodavci su sugerirali morate negdje staviti nekakav, nekakav tzv. trešvol, neku granicu prije i poslije ili na ovaj ili onaj način. Kamo sreće, evo, kamo sreće da će u ova 3 mjeseca ovo bit dovoljno, nitko sretniji ni od mene, ni od vas, ni od svih nas prisutnih, niti, ja bih rekao, i šire od ove same dvorane. Ali kao što smo rekli prvi puta, ovisno o razvoju situacije ako bude bilo potrebe i mi ćemo dalje reagirati. Hvala.
Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. g. Potpredsjedniče i ministre, i vi i predsjednik Vlade prilikom predstavljanja ovih prvih mjera ste rekli da će Vlada reagirat kako bude bilo potrebe i naprosto ste potvrdili ono što ste rekli. Međutim, ja smatram da bi određene stvari koje Vlada preuzima na sebe trebalo financijski istać malo jasnije i ove 4.000,00 u stvari nisu 4.000,00 nego 5.820,00 jer Vlada će preuzet trošak mirovinskog i zdravstvenoga i to će bit na rashodovnoj strani proračuna. Onda treba reć da to u konačnici košta toliko i toliko da bi bilo jasno. Druga stvar ono što se treba istaknuti ovdje je izuzetno potrebna odgovornost svih dionika u ovom procesu. Kao što to ističu u stožeru svaki dan, tako i u ovom gospodarskom dijelu treba istaknut tu odgovornost i drago mi je da ste u čl. 1. Općeg poreznog zakona u st. 6. jasno naglasili što će se dogoditi s onima koji uskoče na vlak kojem ne pripadaju tj. oni koji žele povuć povlastice, a tu ne spadaju jer naprosto ove novce treba ostavit onima koji su najpotrebniji u ovom trenutku.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. I jedna i druga opaska itekako je na mjestu. Krenut ću od ove druge. Mislim da u ovim okolnostima, to sam rekao i u prvom krugu rasprave, sigurno i okolnosti kakve jesu i vremenski rokovi i sve okolnosti koje su vezane uz sve, ne dozvoljavaju kirurški precizne mjere promišljene do najsitnijeg mogućeg detalja, ali dajemo sve od sebe da zaista probamo predvidjet sve moguće više u ovom trenutku, nećemo se u ovom konkretnom trenutku bavit. Međutim, financijska, fiskalna i bilo koja druga disciplina mora postojati i ovo je također jedna jasna poruka da su ove namjere i mjere za prave i dobre poduzetnike. Hoće li po putu bit i oni koji će uskakat u vlak, o tome ćemo razgovarati naknadno. Konkretno, ovo što se tiče ove mjere, 4.000,00 tu ste u pravu obzirom na doprinose 5.825,00. Ono što je najvažnije da smo uspjeli napraviti i danas pred vama ovoga stati i predstaviti mjeru da i ono što je do sad isplaćeno će također biti preuzeto na teret države. Hvala lijepo.
Hvala vam. Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Sada prelazimo na raspravu, dobio sam signal da se javio kolega Zekanović, traži stanku [[Upadica: povredu Poslovnika]] Povredu Poslovnika, evo kolega Zekanović samo sekundu, izvolite kolega Bauk.
g. Predsjedniče, povrijeđen je čl. 235. što vi i ja znamo o nemogućnosti repliciranja zastupnika, ali povredu Poslovnika tražim u formalnom smislu da poslije mogu zatražit sjednicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da poslovničkim pravilima definiramo način rada u ovakvim uvjetima da se više ne svađamo na sjednici nazivajući zastupnike šibicarima itd., pa u tom smislu najavljujem da ću tražiti i sjednicu Odbora za Ustav sukladno Poslovniku.
Kolega Bauk, dakle mi smo definirali pravila ponašanja, ona nisu onakva kakva su uobičajena iz razloga što imamo koronavirus kao prijetnju i ovdje smo posložili stolice tako da svi zastupnici budu zaštićeni. Dakle, sad u ovim okolnostima reći da sam povrijedio Poslovnik zato što nema replika, dogovorili smo se ranije da po dva zastupnika iz svakog kluba sudjeluju u raspravi, mislim da je vrlo nekorektno jer onda možemo reći da svi zastupnici danas mogu biti u saboru, a nisu, tako smo se dogovorili jer su izvanredni uvjeti. Tako da vas molim da ovaj to prihvatite. Što se tiče šibicara, rekao sam da se ponašaju neki kao šibicari, nisam nikoga nazvao, ali mislim ako se dogovorimo o pravilima igra onda me neko krene i pokušava prevarit i mislim da to nije u redu. Kolega Grbin, izvolite. Povreda Poslovnika.
Poštovani g. predsjedniče, povrijeđeni su čl. 233. i 234. i 235. Poslovnika. Dogovor je dogovor. I dogovor kolegice i kolege zastupnici uglavnom poštuju. Međutim, dogovor nisu pravila. Pravila su u Poslovniku o radu HS. Poslovnika o radu HS dužni smo se držati. Ako želimo dogovor pretočiti u nešto obvezujuće imamo odredbu čl. 234. Poslovnika o radu HS, pa ju onda primijenimo. Hvala.
Rekao sam što sam imao, tako da ne želim ponavljat. Kolega Zekanović, izvolite, stanka. Kolega Bulj isto tako traži stanku. Kolega Glasnović, kolko znam, vi ste još uvijek u istom klubu s kolegom Zekanovićem, pa ne možete imati dvije stanke. Izvolite.
Tražim stanku ispred Kluba hrvatskih suverenista u trajanju od 5 minuta da bismo se dodatno konzultirali o ovom setu zakonu. Naime, još jednom moram upozoriti i postaviti pitanje jesmo li mi odnosno je li hrvatska Vlada bila slijepa kad je nekoliko mjeseci gledala kako korona kriza dolazi s dalekog istoka prema Europi? Nije RH ovdje jedina se ponašala indiferentno, ja bi se usudio reći čitava Europa, čitava EU je čekala da se korona kriza dogodi. Nažalost, to je, to je tako, nije se napravilo sve ono što se moglo napraviti pravovremeno. Neke su se mjere napravile, ali većina mjera se nije napravila. Također ovdje sam postavio jedno pitanje koje je jako bitno, a nisam dobio odgovor i postavio bi ga opet. Što će biti sa svim onim nezaposlenim, novo nezaposlenim ljudima koji su dobili otkaz zbog straha od korona krize, koje su poslodavci poslali na HZZ i danas jednostavno nemaju primanja? Ovdje će opet i ova kriza se prelomiti preko leđa najslabijih, tako to obično biva, preko onih koji su htjeli raditi sezonski, a neće moći raditi, preko leđa onih koji su dobili otkaz jer su se poslodavci prepali opravdano ili neopravdano ove korona krize. Dakle, ovo su stvari o kojima se mora govoriti i mora se ponuditi rješenje. Mjere nisu loše. Međutim, moram reći da se s mjerama kasni, da je prije 15 dana bio ovaj set mjera koji su Hrvatski suverenisti predlagali ne bismo imali 10-tke tisuća novonezaposlenih na zavodu za zapošljavanje. Dakle, čitava Europa, čitava EU ma čak ću reći zapadna civilizacija gledala je kako korona kriza dolazi, nije se ništa napravilo, moram napomenuti da sam i ja sa govornice u Hrvatskom saboru 5. Veljače upozoravao Vladu RH da se pripremimo. Tu smo gdje smo i moramo iskoristi ovu krizu da maksimalno pomognemo Hrvatskoj državi.
Zahvaljujem, stanka će biti odobrena. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo tražim stanku u ime Kluba MOST-a da se konzultiramo po pitanju prijedloga Vlade. Opet ću na početku kazati da je MOST nezavisnih lista kod prvog paketa mjera predlagao otpis, a ne odgodu, ovo je malo zakašnjelo, ali bolje ikada nego nikada i naravno da ćemo dati potporu ovim mjerama. Međutim, moramo kazati da je ova kriza, korona kriza razgolila loše politike koje su provodile hrvatske vlade. Politike koje u ovome trenutku imamo znači da nikada više nismo uvozili prehrambenih proizvoda, a i dan danas tržnice su zatvorene bez obzira, evo pitanje svima nama, zbog čega su tržnice vanjske zatvore, a u trgovačkim lancima možemo kupovati gdje je puno ugroženija i blagajnica u zatvorenome prostoru, zbog čega tržnice, meni je nejasno, i u tim trgovačkim lancima prodaje se strana, poljoprivredni proizvodi talijanske pomidore, sad će španjolske jagode, dok primjera vrgorske sad jagode 500 tona neće imati prostora prodati svoje ove proizvode. Pa zašto na tržnicama ne možemo napraviti mjere koje raspisiva znači naš stožer Civilne zaštite? Zbog čega? Zbog čega će te jagode propasti? Oni sada 500, 600 tona, tako i mljekarska je proizvodnja, tako sve poljoprivredni proizvodi i mliječni proizvodi. Razgolitilo je hrvatske politike poglavito poljoprivredu u neobrađenome zemljištu, 790.000 hektara u RH poljoprivrednog zemljišta je neobrađeno dok mi uvozimo 3 milijarde EUR-a štetnih proizvoda. Za to je krivac uvozni lobij koji su štetočine u Hrvatskoj, uništilo poljoprivredu, iselili naš narod sa sela, a dok ne bude selo na čelu, dok ne bude [[Upadica: Hvala vam.]] dok ne bude bogat seljak i selo Hrvatska će imati probleme poglavito u ovim krizama. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolega Ostojić izvolite vi.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege u ime Kluba SDP-a tažim stanku iz razloga što je vrlo važno upozoriti, a malo prije je i kolegica Pusić to rekla, a to je da jedna od žrtava korona virusa je i demokracija. To se ovdje u saboru ne smije dogoditi. Vi gospodine predsjedniče ste dužni poštovati Poslovnik, pristali su i klubovi na dogovor, tamo nikad nije bilo niti riječi o tome da će biti ukinute replike. Očito kad se dozvoli jedna stvar onda se ide dalje. To je i onaj strah koji vlada u hrvatskoj javnosti, a to je da će se ako se budemo mi dogovorili i ako to postane norma onda će to biti ozbiljan problem. Dogovor i preporuka da, sve u redu. Tako radi uostalom i krizni stožer, ali se ne može dogodit da vi nazivate zastupnike i zastupnice šibicarima ili da su to ljudi koji žele samo konzumirati ono šta je propisano Poslovnikom koji je usvojen u ovom saboru. Pristali smo na ovakve uvjete, nije ovdje jednostavno raditi, držimo se po 2 ovdje, SDP je pokazao konstruktivnost od samoga početka, nismo tražili da to bude prema broju zastupnika upravo zato šta poštujemo situaciju u kojoj se nalazimo. Ali vi morate biti prvi, prvi branitelj demokracije i napraviti maksimum sa svoje strane. Dogovor ne može biti norma, to je nešto je preporuka i nemojte uskraćivati pravo koje imamo po zakonu i po Ustavu. Hvala.
Kolega Ostojić, mislim da niste bili ovdje, pitao sam kada je kolega Lovrinović predložio da se raspravlja 15 minuta po klubovima hoćemo li onda prihvatiti tu odredbu i da nema repliciranja više nego 2 po klubu. I svi su se složili i kolega Grbin koji je ovdje bio. I sad vi mene prozivate zašto je to tako. Pa to je mislim nevjerojatno, ali što da radim sada. Izvolite kolega Pupavac, ne, ne što trebate kolega. Pa nema, nema kršenja Poslovnika. Izvolite kolega Pupavac. Što vam je? … [[Govornik nije uključen.]] Kolega Ostojić, postigli smo na predsjedništvu proširenom dogovor da će u raspravama sudjelovati po 2 zastupnika i toga se držimo i danas ujutro dođete sada da želite da svi sudjeluju sa replikama. To je bilo ispred sabornice. Uđemo u sabornicu, predloži kolega Lovrinović da se produži rasprava po klubovima. Prihvatim to, a kažem jeste li onda spremni da imamo po 2 replike u ime klubova. Složite se svi i vaš klub. I sad vi mene prozivate zašto ja to primjenjujem? Pa zato što su izvanredne okolnosti i nije sve propisano onda ovim Poslovnikom, nego je pitanje dogovora i nekakve elementarne korektnosti između nas da možemo uopće funkcionirati. Sada me prozivate kao da sam ja išao vas varati. A kolegama koji su ulazili unutra znajući da je postignut dogovor i pokušavajući iskoristiti to da netko to ne primijeti kazao sam da se neki ponašaju kao da su šibicari. Dakle, nikog nisam imenovao, nego sam kazao da takva vrsta prevare nije korektna jednostavno i da je razotkrivena. Izvolite. Kolega Pupavac, ispričavam se, ali evo kolega Ostojić inzistira pa ću mu dati pravo.
Povrijeđen Poslovnik Članak 234., poštovani gospodine predsjedniče uobičajeno postupanje u saboru da mi ne možete uskratiti pravo po povredi Poslovnika, to je razlog zašto vam govorim. Drugo dogovor ne može biti norma. Treće jedno ste dogovorili na sastanku i na dogovoru koji je bio u saboru, a drugo ovdje i treće, nemojte govoriti da nismo bili tu, bili smo vani jer nas može biti samo po dvoje unutra. Tamo nije [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem se.]] dogovoreno nikad na tom sastanku [[Upadica predsjednik: Kolega Ostojić, hvala vam lijepa.]] prisutna, oprostite, ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Isteklo je vrijeme.
Ne možete me, nije mi još isteklo vrijeme kad ste me prekinuli.
Ne, isteklo vam je vrijeme na 5 sekundi sam vam dao više od onoga što je bilo planirano, to je 30 sekundi. Hvala vam lijepo. Smatram da nije bilo povrede Poslovnika, izvolite kolega Pupovac.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a traži stanku kako bi još jedanput potvrdio da li je naše stajalište i naše mišljenje kako je Vlada i kako je Sabor, kako su državne institucije postupile dobro u zaštiti triju stvari, zaštiti zdravlja ljudi i života ljudi, zaštitu zdravlja i održivosti ekonomije i zaštiti održivosti i zdravlja demokracije u Hrvatskoj. Oni koji kažu da je Hrvatska kasnila, neka pogledaju kad je Amerika krenula. Neka pogledaju kad je Velika Britanija krenula. Oni koji kažu da je Hrvatska eventualno primijenila loš model, neka pogledaju da li smo imali dileme oko primjene medicinskoga, sanitarnoga ili bilo kojeg drugog modela kao što su ga imale neke zemlje i kojega modificiraju u sred krize zdravstvene. Drugo, što se tiče ekonomije, postepenost je u ovom slučaju razborita. I kolege koji kažu da su nešto predložili jučer, što je Vlada danas prihvatila svaka čast, ali postepenost je u ovom slučaju razborita zato što previše mjera i preuranjene mjere u ekonomiji također, mogu biti opasne, kao što mogu biti opasne i one koje nisu na vrijeme. Za sada stvari idu na vrijeme. Što se tiče demokracije, Hrvatska je, kao što ste vi jednom rekli, čini mi se i premijer, u situaciji da drži balans između izvanrednosti i regularnosti. Ako ima stvari koje treba popraviti, kao što ima nekih zakona, ovdje su uloženi amandmani, uložili su ih klubovi, uložili su ih odbori i ti amandmani sasvim sigurno trebaju od Vlade biti razmatrani na najozbiljniji način kako bi se taj balans sačuvao. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu kolega Žagar, isto tako je zatražio stanku.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika, SNAGA-e i Nove politike, tražim također, stanku u trajanju od 5 minuta, kako bi se suglasili vezano uz Vladine mjere za spas radnih mjesta i likvidnosti poduzetništva. I s druge strane kako bi još jedanput ustvrdili, da ove mjere, iako su dobre, ne obuhvaćaju sve one aspekte koji su u ovom trenutku ugrožene u RH. Bilo da se radi o građanima koji se nalaze u različitoj socijalnoj situaciji, bilo da su to nezaposleni građani, bilo da su ovdje spominjani studenti, umirovljenici ili pomorci koje je kolega Škibola spomenuo. Bilo da se radi o drugim ranjivim skupinama koji nisu obuhvaćeni ovim mjerama koji će vjerojatno sutra biti u opasnosti da ne mogu servisirati niti svoje režije niti svoje kredite, zbog toga smatramo da Vlada čim prije mora izaći s takvim mjerama. Drugi aspekt koji želimo razmotriti su procesi koji su u hrvatskom društvu ugroženi. Sigurno je da ova kriza utječe i na demokratske procese u RH. To ne možemo zatvoriti oči i reći da to nije tako. To potvrđuje današnja rasprava ovdje u sabornici gdje je zapravo neshvatljivo da se uopće raspravljamo o tome može li zastupnik u HS-u govoriti ili ne. Zastupnik u HS-u može i mora govoriti, to mu je zadaća. Zato je netko i došao od svog doma ovdje, ugrožavajući zdravlje i oni koji se tamo, gdje će se vratiti, i onda ovih ovdje koji se nalaze. Zato smatram da se i tu vidi. Druga stvar koju trebamo ozbiljno shvatiti je pozicija svih naših učenika koji će i učitelja, koji u ovoj situaciji obavljaju tzv. Školu na daljinu i dolaze, upitni su zapravo njihovo testiranje, ocjenjivanje, upisi na fakultete i državna matura. O tome pod hitno treba donijeti mjere da se ne, da se zapravo spriječe svi oni nesporazumi koji se pojavljuju u javnosti. Najljepša vam hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Svi zastupnici moći će govoriti u pojedinačnim raspravama, dakle o tome nema nikakvog spora niti dileme. Kolega Mrsić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Demokrata da bih upozorio na položaj radnika u korona krizi. Naime, hvale vrijedno je da će se poslodavcima isplatiti 4 tisuće kuna radnicima, ali naši poslodavci imaju inventivne metode kako dio tih sredstava zadržati, a ne isplatiti radnicima. Umjesto da se Vlada potrudila i da je ta sredstva direktno isplatila na tekuće račune radnika, to je malo teže, ali je sasvim sigurnije da radnici dobiju ono što i zaslužuje. Također, postoje inventivne metode kako da se radnici pošalju, umjesto na čekanje, da im se koristi dio njihovih godišnjih odmora i sve to je ono što Vlada nije odgovorila i što je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava zakazalo. Možemo vidjeti da se radna mjesta gube na dnevnoj razini, a mnoga su već izgubljena i sve to potvrđuje da je reakcija Vlade na ovom području zakašnjela i prepustila je rješavanje te situacije poslodavcima, umjesto da je sjela sa sindikatima i da u ovim trenucima pokrenemo tripartitni dijalog jer to je nešto što će osigurati da nema više privilegiranih i manje privilegiranih. Vlada je trebala zajedno sa poslodavcima i sindikatima sjesti za zajednički stol, dogovoriti mjere koje ćemo raditi u ovoj krizi jer bi te mjere bile puno kvalitetnije i ne bi dovelo do toga što danas imamo, da su u ovom trenutku radnici ugroženi na tržištu rada, a da su poslodavci zaštićeni sa ovim mjerama. Plediram da Vlada pokrene tripartitni dijalog i da se u Hrvatskoj postigne socijalni sporazum između [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Vlade, sindikata i poslodavaca oko [[Upadica predsjednik: Stanka.]] izlaska iz korona krize.
Stanka će biti odobrena, zahvaljujem. Sada je na redu Stjepan Čuraj, kolega u ime HNS-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, tražim stanku u ime HNS-a kako bi prodiskutirali i o ovim mjerama i o ovoj novonastaloj situaciji. Prvo što se tiče samih mjera možemo mi ovdje govoriti, ali činjenica je da su ovo izvanredne okolnosti koje traže i izvanredne mjere, nešto što dosad još nitko nije imao prilike se susresti i nešto što ne smijemo raditi preko koljena, preko noći i srljati glavom bez obzira jer je puno toga ovdje na kocki. Prije svega sigurnost i životi naših građana, a onda i onoga što će biti poslije. Mi moramo razmišljati i o onome što će biti poslije i na koji način će se nastaviti i što prije normalizirati i život, ali pri tome mislimo i na gospodarstvo i zato je već vrijeme da sada razmišljamo o drugom koraku, što poslije. Znači to je u onom smjeru koji sam govorio i oko javnih nabava i oko pragova i oko toga da će država trebati generirati posao nakon ove krize i već sad u vrijeme krize jer što više posla damo za nešto što i ovako i onako ćemo morati raditi to ostaje ta dodana vrijednost i nismo samo dali novce, nego smo dobili jednu vrijednost više. Što se tiče rada ovdje ja znam da je ovo neuobičajeno, ali molim sve kolege, klubove, da stave svoje pojedine ega sa strane, ja znam da ima puno ljudi koji bi voljeli sada se tu govoriti, dogovor je takav kakav je, bio je ovdje svi smo se složili i jednostavno možda ponovo sjest za stol, dogovorit nešto, ali smatram da je dobro da ne opterećujemo našim standardnim načinom zasjedanja sada hrvatsku javnost kada je to najmanje potrebno, ali opet da radimo ono što je smisao i cilj ovog svega da radimo ono što je najbolje za te građane. I zato prvo na razini klubova, pa onda i na razini ovdje mislim da je koliko toliko ovaj način rada dobar i pozivam sve da oni koji baš ne moraju se slikati i da govore ovdje [[Upadica: Hvala vam.]] da datu to kolegama da …/nerazumljivo/…
Stanka će biti odobrena. Kolega Hrg, izvolite vi.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Stanku tražim u ime kluba HDS-a, HDSSB-a i HSLS-a kako bi se još dodatno konzultirali oko rasprave o točkama koje su na dnevnom redu odnosno kako bi uspjeli prikupiti dodatne podatke u usporedbi sa mjerama koje je poduzimala kukuriku vlada u vrijeme ondašnje krize koja je bilo značajnije manjeg obuhvata i manjeg obima obzirom da eto baš kolege koji su u to vrijeme, dobar dio njih bili ministri u toj vladi, danas ovdje kod rasprave o ovim točkama dnevnog reda koje naši građani, naši poduzetnici, naši zaposlenici čekaju da čuju što se to ovdje danas raspravlja, što će se to izglasati, koje su to mjere koje će im pomoći u prevladavanju svakodnevnih teškoća i ove krize, čuju ovakvo prepucavanje i ovakvo navlačenje, formaliziranje i politikantstvo. Bit će to prilika u stanci da se također i svi ti kolege koji na neki način žele obezvrijediti ovo što radi hrvatska Vlada u upravljanju ovo krizom, a ocjena je svih da radi vrlo dobre poteze da se možda još malo i sami konzultiraju među sobom i da na neki način malo hladnije glave pristupimo nastavku ove rasprave i budemo onako kako bi trebali biti odgovorni i u interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Hvala vam. Stanka će biti odobrena. Na redu je sada poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjeniče Vlade, kolegice i kolege tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput potvrdili potporu Vladi i da bi istaknuo neke stvari. Jer očigledno je kad nemaš šta konkretno prigovoriti onda je najlakše reći da je nešto zakašnjelo. Međutim, mi u ime Kluba HDZ-a želimo istaknuti prije svega odgovorno i racionalno ponašanje Vlade od početka ove krize. Dakle, Vlada nije ad hoc istrčala sa mjerama, tim mjerama, prvim mjerama je prethodilo niz razgovora, počevši od resornih ministara, preko kompletnog financijskog sektora sa poslodavcima, sa sindikatima iz jednog jedinstvenog razloga da se dođe do jednog zajedničkog stajališta od kud krenuti jer ne razmišlja se samo o danas u ovim mjerama Vlade, nego to i predsjednik Vlade i potpredsjednik ističu stalno, nego se razmišlja i o tome što će biti sutra kad ovo prestane. I to je možda najveća kvaliteta ovoga svega skupa. Dakle, prije svega odgovornost i racionalnost, jer ako se nećemo tako ponašati, ako nećemo gledati koliko svi dionici financijskog sektora u ovom trenutku mogu dati svoj doprinos, a da to u konačnici najmanje košta prije svega hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo onda ovo neće biti efikasno. I logična stvar je da je predsjednik Vlade za isti stol sjeo ministre, guvernera HNB-a, bankare, treba tu uključiti i osiguravajuća društva i mirovinske fondove, iskoristit i mogućnost iz EU, iskoristi maksimalno kompletan potencijal koji nam se u ovom trenutku pruža da pomognemo gospodarstvenicima i ono što je vrlo bitno što su predsjednik Vlade i potpredsjednik naglasili, a otišlo je onako možda malo sa strane, a to je da je slijedeći paket koji se razmišlja, a to je da se pomogne hrvatskim građanima onima kojima je najpotrebitije. To samo jasno govori koliko Vlada racionalno razmišlja i koliko je spremna reagirati u svakom trenutku nadopuniti mjere ukoliko to situacija potraži. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, stanku ću odobriti. Idemo sada poštovan kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora, tražim stanku u ime Kluba GLAS-a. Za vrijeme kad smo mi tu raspravljali i imali replike, Grad Zagreb je ponovo malo zatreslo 2,3 i trese ga cijelo vrijeme. Mi želimo vidjeti da li moguće kroz određene amandmane na ovim zakonima ugraditi i problem potresa odnosno posljedice potresa u Gradu Zagrebu. Koalicijski partner HDZ-a i na državnoj razini i na gradskoj razini je gospodin Bandić Milan koji je jasno rekao da se njemu nikud ne žuri. Pa ovaj, bi bilo dobro onda i jasno reći da će država obnoviti svoje objekte, da će Grad Zagreb obnoviti svoje objekte i za to nije potreban poseban zakon, ali tko će obnoviti građanima Grada Zagreba za to je potreban zakon. I ako ste se odlučili da prepustite građane Grada Zagreba i njihovom samom snalaženju, pa tko će se moći snaći će se snaći, tko neće, snaći će se za njega netko drugi. To jasno, treba i komunicirati. Mi ćemo vidjeti da li je moguće kroz ove zakone koji su vrlo ograničenog okvira nešto učiniti i poslati neku poruku građanima Zagreba da nisu ostavljeni. Jer građani Zagreba su ostavljeni, u ovom trenutku sve ove dizalice koje vidite, to nisu dizalice koje su tamo zbog toga što je netko organizirao, bez obzira, država ili grad, to su se građani organizirali sami svojim sredstvima. Nemojte da rezultat potresa u gradu Zagrebu bude nešto što se već naveliko priča, a to je, država će svoje obnoviti, grad će svoje obnoviti, oni koji imaju novaca će obnoviti svoje, a oni koji neće imati novaca, bit će mešetari koji će otkupljivati, rušiti i odjedanput će se potres u gradu Zagrebu pretvoriti u nekakav mešetarski posao. To ne smijemo dopustiti i to se zasigurno ne smije desiti. Hvala.
Stanka će biti odobrena i idemo zadnji zahtjev za stanku, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Ispred Kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku da raspravimo detaljnije o paketu mjera koje smo ovdje čuli. Naime, o čemu se ovdje radi. Samo u jednoj rečenici premijer i ministar financija su spomenuli HNB, a kad pogledamo, od Amerike, zemalja zapadne Europe, pa do Japana i dalje, tamo središnje banke igraju ključnu ulogu u rješavanju krize. Zašto? Jer jedino središnje banke mogu ponuditi neograničenu likvidnost u svojim valutama. Ministar financija je rekao da će spašavanje gospodarstva koštati oko 45 milijardi i dodao još 20. Međutim, nije odgovorio na pitanje gdje će pribaviti taj potrebni novac. Sa ovog mjesta vas upozoravam, nema potrebe da se zadužujete posebno u inozemstvu već isključivo na domaćem tržištu. Ako budete na domaćem tržištu, onda najmanje 3/4 kod HNB-e uz 0% kamata. Ako napravite drugačije, odgovarat ćete za to jer ste naprosto napravili štetu hrvatskom gospodarstvu i narodu. Taj, ti krediti od HNB-a, ona je narodna, mora biti narodna, dosad nije bila. Prema tome, ovo se događa jednom u 30 godina, zato ove intervencije moraju ići u tom smjeru. S druge strane, predlažemo, g. predsjedniče, helikopterski novac, a vi znate, čuli ste što je to, to je ovih dana podijelio Trump, Australija je podijelila. Podijelili su mnogi drugi narodi, čak i Srbija neki dan podijelila. Riječ je o tome da središnja banka, HNB izravno doznači svim punoljetnim građanima u Hrvatskoj 2x po 2000 kuna, znači 4000 kuna, da sačuvamo potrošnju, potražnju, a time proizvodnju, zapošljavanje i utječemo na manji pad BDP-a. To su mjere, to su državničke, poslušajte ih, nema veze što mi predlažemo. Neke ste stvari dobro najavili, ali ovo su ključne i moramo sada, o satima se ovdje radi, spasiti hrvatsko gospodarstvo.
Zahvaljujem. Stanka će biti odobrena. Znači nastavit ćemo s radom u 11 sati i 45 minuta. Govorit će prvi Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov, izvolite. STANKA. STANKA ZAVRŠENA. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi je na redu poštovani kolega Božo Petrov u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Pred nama je danas novi paket za ublažavanje suzbijanja posljedica koje je epidemija koronavirusa uzrokovala u našem društvu, u našem gospodarstvu. Već započeo raspravu u jednom optimističnom tonu. Ono što možemo vidjeti s ovim novim paketom mjera koje je Vlada jučer usvojila na svojoj sjednici jest da su dijelom usvojili one prijedloge koje su im davali poduzetnici, građani, ali isto tako i mi kao oporba. I to je dobro. Da je bilo malo više volje za slušati, one su se mogle dogoditi i ranije, prije 2 tjedna. Ali, mislim da sad i nije vrijeme za takve rasprave, najvažnije je to da je Vlada odlučila donijeti odlučnije mjere i to je dobro. Prije svega, od svih mjera koje su bile donesene, najvažnija je ona o otpisu, a ne o odgodi i to je ono što MOST naglašava od samoga početka, odgoda nije bila dovoljna. Drago mi je da je to Vlada usvojila. Da su sada usvojene otpisi direktnih davanja i sam ovaj paket donosi dovoljno odlučne mjere da možemo imati stvarni time-out za gospodarstvo. Time-out od 2 mjeseca. Ne rješenje. Ali imamo dovoljno vremena za konsolidirati se i donijeti one prave mjere koje će potpomoći da se naše gospodarstvo vrati. Također, s donošenjem ovog zakona postalo je jasno da će rasti državni dug i da se tu ne govori o malim brojkama, govori se o desecima milijardi kuna. I želim podcrtati upravo to jer moramo biti svjesni toga da će se država zadužiti. Pitanje po kojim koeficijentima, po kojim kamatama. Ne znamo također, koliko će ova kriza trajati, ali važno je ovo naglasiti da to građani znaju. Ona će se po svemu ovome, kako je krenula ići zaduživati. Netko će to kreditirati, ali dug će se vratiti, dug se mora vratiti, a građani trebaju biti svjesni da će to vraćati svi porezni obveznici kroz svoje poreze idućih godina. Što se tiče mjera ostalih koje su donesene, ima ih podosta. Neke su dobre, neke bi se moglo dizajnirati i malo bolje u kratkom ili u nekom srednjem roku. Smatramo da neke od ovih mjera trebaju biti trajne, da pokažemo da se promijenila paradigma poslovanja odnosa između države i gospodarstva, to je ono što možemo slušati cijelo vrijeme zadnjih 2 tjedna, promjena paradigme. Ja želim vidjeti da neke promjene neke odluke, neke mjere koje su donesene u zadnja dva tjedna da budu trajne, ne da budu privremene. Tako smo pokazali da se stvarno promijenila paradigma odnosa države prema gospodarstvu, također da se promijenila paradigma gospodarskih politika, to je bitno. Ja ću uzeti jednu mjeru koju je Vlada rekla da će biti privremena, kada bi ona postala trajna e onda ste napravili pravu promjenu paradigme odnosa države i gospodarstva, a to je naplata PDV-a po naplati. To je ono na što je MOST upozoravao godinama, kako je danas rekao ministar financija u mirnodopskim uvjetima. Sjetit ćete se da smo to masu puta govorili. Zašto? Pa jednostavno nije korektno da država bude prva u redu naplate kada poduzetnik nešto i proizvode da državu nije briga jel to on uspio naplatiti ili ne, država odmah naplaćuje PDV odmah po fakturi, čim izdaje računa. Nije korektno, upozoravali smo na to. E sad kada je zbog ove situacije konačno došlo do toga nazovimo ga loma u naplati PDV-a, pa zar je korektno nakon par mjeseci kada se situacija stabilizira da se vratimo lošim praksama. Ovu mjeru koju je na kraju potakla ova epidemija, ova kriza, ova mjera treba biti trajna. E ona će pokazati da smo stvarno naučili lekcije i prijašnjih kriza i ove krize. Također osim te mjere postoje još određene mjere za koje smatramo da trebaju biti trajne o kojima smo i prije govorili, to je brisanje akontacije poreza na dobit. Također to je vraćanje olakšice za reinvestiranu dobit, one mogu biti trajne. Njima ćete poslati poruku, s njima ćete poslati poruku i investitorima i kreditorima da smo promijenili svoj odnos prema gospodarstvu, prema radnicima i prema poduzetnicima, da smo prijateljski nastrojeni prema svima onima koji žele investirati u Hrvatsku, prema svima onima koji imaju bilo kakvu poduzetničku inicijativu. Također postoji jedna mjera koju Vlada nažalost još uvijek nije usvojila koju smo dali kao prijedlog, ali ćemo na njoj nastaviti inzistirati jer smatramo da je izuzetno bitna, a to je da se osiguraju bespovratna sredstva državne potpore za mikro i male poduzetnike tj. za one obrtnike samozaposlene, za freeleancere, za obiteljska poduzeća, ljudi moji oni nemaju dovoljno likvidnosti za izdržati mjesece kao veliki sustavi, oni nemaju možda dovoljno financijskih sredstava za izdržati mjesec, ali oni nose dijelom ovo gospodarstvo, za njih se to treba omogućiti. Svaki poduzetnički poduhvat, bez obzira koliko bio velik je hvale vrijedan. Ako mislite da nije, hajde budite hrabri vi izađite kao samozaposleni na ovakvo tržište u realno gospodarstvo, suočite se sa svim onim davanjima koje jedan takav čovjek treba dati državi, osigurati i sebi uostalom primanja za život pa onda recite da oni nisu bitni i da imaju dovoljno. S obzirom na sve namete, sva davanja koja su trebale davati državi, osigurati i sebi plaću, vjerujte mi da su oni u ovom trenutku heroji, također i njima treba pomoći. Država treba osigurati bespovratna sredstva za te ljude, za samozaposlene, za freeleancere, za male obiteljske tvrtke. Također vrijeme je da država obavi brzu transformaciju poljoprivredne proizvodnje. Poljoprivreda nam je rascjepkana, nije učinkovita onoliko koliko su učinkovite nama konkurentske zemlje. Također mnogo državnog i privatnog zemljišta stoji neobrađeno i naravno postoje akutni problemi koji se odmah trebaju rješavati, a to je da naši poljoprivredni proizvodi dođu s polja na naše stolove. I te razlomljene lance, kanale nabave otkupa država treba rješavat, te popucale lance država direktno u ovom trenutku treba rješavati. Osim toga ono što je akutno što se mora rješavati jest da se omogući ljudima da obave nužne radove u poljoprivredi sad jer se oni sad rade, ne za mjesec, dva ili za pet mjeseci, sad. I to je ono što je akutno i to je ono što se treba napraviti. Ali osim onoga što je akutno postoje i sistemski problemi u poljoprivredi. Najveći sistemski problem je neobrađeno poljoprivredno zemljište danas u Hrvatskoj koje iznosi preko 600.000 hektara od čega je 300.000 hektara, gotovo 300.000 hektara u vlasništvu države. Kada je država donosila Zakona o poljoprivrednom zemljištu, ima dvije godine, rekli su da će to pomoći da se upravo to poljoprivredno zemljište raspodijeli. Zadnje dvije godine sveukupno 11.000 hektara od 300.000, a ovaj ostatak postao je taoc politikantstava i ucjena na županijskim i lokalnim razinama. To je ono što država danas treba rješavat. Mi moramo, valjda smo naučili da trebamo biti samodostatni, samoodrživi. To znači da nam jedna od glavnih temeljnih gospodarskih grana u Hrvatskoj treba biti poljoprivreda. Da, mi čujemo od Vlade da je to konačno shvatila, ono što ja ne želim da to ostane na verbalnoj razini. Ja nisam čuo od Vlade upravo ovaj najvažniji podatak i najvažniju mjeru, stavite u funkciju 300.000 obradive poljoprivredne površine koja je u vašem vlasništvu, a koju ne dodjeljujete. Dodijelite pa makar i besplatno, dodijelite je pod uvjetom da se ona konačno počne koristiti, neka bude to jedini uvjet, al dajte ljudima da rade. Ja vjerujem da danas ima dovoljno ljudi u Hrvatskoj koji žele se baviti poljoprivredom, ali niz birokratskih problema i stupica im postoji na tom putu, a osim toga i otprilike nerad onih koji bi to trebali raditi. Uz sve ove druge probleme koje sam naveo dosadašnja politika barem možemo biti danas pošteni i iskreni, možemo reći da je dosadašnja poljoprivredna politika dovela do gotovo spaljene zemlje. Valjda nas je ova lekcija naučila. Osim ovih tema ja bih želio progovoriti i o onim ljudima koje hrvatska Vlada očito dovoljno ne čuje u ovom trenutku o tome se šuti. Šuti se o 230.000 ljudi koji su ovršeni, koji su i do sada imali probleme, a sada zamislite koji će se sve problemi njima dogoditi sa ovom krizom. Mogli smo čuti od Vlade da će donijeti novi Ovršni zakon, on se nije donio, nije se dogodio. MOST će zbog toga dati zakonske izmjene u saborsku proceduru koja će omogućiti da se privremeno i oni dobiju mogućnost odgode ovrhe zbog posebnih okolnosti koje su nastupile zbog epidemije korona virusom. Jednostavno nije pošteno da se može ovršiti onaj minimalni iznos koji se sad Vlada dala zbog ovakve situacije da se on ovrši i da on ide ovrhovoditeljima, jednostavno nije korektno, nije pošteno. Vlada po tome mora djelovat, ne smije šutjet. Mi još uvijek čujemo samo šutnju po tom pitanju. Ako je država iz akta nacionalne solidarnosti čuvanja plaća, radnih mjesta dala minimalac u iznosu od 4.000 kuna, zašto ga ne ostavimo ljudima, zašto dopuštate da se to uzme 230.000 ljudi koji su pod ovrhama? Druge zemlje su to napravile, Slovenija prva vam je to napravila, nije to ništa čudno, nije to nemoguće, to se može i to se treba. Na kraju mog izlaganja ja ću samo govoriti o rezovima javnog sektora jer se oni trebaju napraviti. Ono također na što trebam upozoriti sve ono što je do sada bilo gotovo kao nemoguće napraviti, sve ove birokratske stupice, hodanja od šaltera do šaltera nema danas, zanimljivo. Sve ono što smo slušali da se ne može provesti godinama digitalizacija, u par dana ili tjedana ste napravili. Dakle može se, može se provesti 100%-na digitalizacija to vam je pokazatelj danas svega onoga što radite i u to mogu biti uključena domaća IT industrija. Ali ono na što vas moram upozoriti da političari, dužnosnici su prvi koji svojim primjerom trebaju pokazati da će se odreći, da će pomoći, da će podnijeti teret. Ali nemojte da to ostane na tome jer onda je to jeftini populizam. Nemojte tražiti da se složimo s tim da ćete rezati plaće obrazovnom sektoru, zdravstvenom sektoru dok god niste uredili ono što je bitno, a to je ovaj nered od 550 općina, 20 županija, pripadajući gradskih komunalnih županijskih tvrtki, pripadajućih državnih tvrtki. To napravite, to se od vas očekuje. E kada to napravite onda možete prebaciti teret i na zdravstveni i na obrazovni sektor, bez toga sve je jeftini populizam i na to nemate pravo. Hvala.
Prije prelaska na drugu raspravu Kluba zastupnika HNS-a samo obavijest. Dakle u dogovoru s predlagateljima u ponedjeljak na kraju poslije ovih najavljenih zakona objedinjeno bi onda raspravili i tri točke dnevnog reda, to su Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. I isto tako nakon glasovanja u utorak proveli bi objedinjenu raspravu o 10 zakonskih prijedloga koje je predložio SDP, dakle to bi bilo u utorak nakon glasovanja. To ćete dobiti naravno u ovom tjednom prijedlogu rasprava za idući tjedan. Idemo sada na Klub zastupnika HNS-a dva su zastupnika, prvi je kolega Čuraj, nakon njega kolega Batinić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Odmah u startu klub HNS-a će podržati ove nove predložene mjere. Načelno vidi se dosta pomaka, neke stvari o kojima sam i ja ovdje govorio i prošli tjedan, ali i u Saboru onaj prvi put kada su išle mjere sada su isto i implementirane i u krajnjoj liniji napravilo se, ja vjerujem u okvirima mogućnosti. Ono što je bitno, ono što najviše pati ne samo naše poslodavce kada govorimo o gospodarstvu nego i građane su u trenucima smanjenja plaća, ne daj Bože gubitka posla i svega kreditne obveze istih. Ono što je dobro i što je mislim prvi puta u neko skorije vrijeme HNB reagirao tako značajno da je smanjio obvezne pričuve za četvrtinu, dakle sa 12 na 9% i također je omogućio da sve one koji su bili redoviti, a govorimo sada o mjerama prema bankama, koji su bili redoviti u podmirenju svojih obveza sa 31.12., njihove sada odgode ne plaćanja ne knjiži kao rezervaciju odnosno kao trošak. I tu se stvorio jedan prostor i likvidni, a i mogući za banke da upravo uvedu ove moratorije. Moratorije po principu da 3 mjeseca se ništa ne plaća i nastavljaš dalje na kraju otplatnog plana dodaš ta ista 3 mjeseca. Dakle, da trošak bitan je da taj moratorij ne stvara dodatni trošak na kraju cijelog perioda otplate, kako za gospodarstva tako i za građane i da se građani informiraju kod svojih banaka neke su već počele davati upute i to je dobro i svakako pozivam i građane, to je isto dobro za zapamtiti, a kao i poslodavce da reguliraju sukladno svojim mogućnostima. Ono što bi svakako iznio kao glavnu moto našeg je da idemo uvijek u svim mjerama maksimalno sa otpisom, a minimalno sa birokracijom. I mislim da na tragu ovih informacija koje dobivamo u zadnje vrijeme da se već vrše isplate za ovu naknadu za 3.250 kuna odnosno sada 4.000 koja će biti da se čak već idu isplate i da porezna rješava vrlo brzo da je to upravo na tom tragu i da trebamo omogućiti što manje poreznih opterećenja našim poslodavcima i gospodarstvu i na taj način upravo smo s ovim mjerama i uvelike to napravili tu, bi volio da se samo nađe rješenje još i za udruge. Imamo razno raznih udruga, od onih sportskih do onih koje obavljaju neke javne ovlasti, socijalne itd., kojima je financiranje je, nije upitno i oni isto imaju puno zaposlenih da i oni budu, da mogu zapravo aplicirati na tu vrstu mjera i poreznih oslobođenja doprinosa i samog poreza na dohodak, kao i ove mjere 4.000 kuna pomoći. Ono što je bitno u ovome i tu bi se svakako složio da iskoristimo ovo za upravo unapređenje tog odnosa business to government, dakle načina komunikacije naših poslodavaca, naših tvrtki, naših gospodarstvenika, obrtnika prije svega koje ne smijemo zaboraviti u ovom svemu jer oni su još najviše pogođeni prema državi da ova elektronska komunikacija se apsolutno usavrši i zadrži poslije. Ono što želim napomenuti i što želim da već sada da svi razmišljamo, ne sada da ovdje licitiramo, tko će više dati, tko će biti pametniji, tko će pomoći bolje, tko će zagrabit možda …/nerazumljivo/… ni ne zna odakle zagrabit, jer moramo znati da moramo imati uravnoteženi dio da ne možemo kule i dvore davati, a da niti imamo pokrića niti znati šta sutra. Zato sam ja to i u replici napomenuo, mi moramo razmišljati šta za 2, što za 3 mjeseca, kako za sezonu, kako stimulirati očigledno što ćemo imati najveći dio potencijala turističkog u vlastitim građanima, kako njih motivirati i kroz neke svojevrsne možda porezne olakšice, plaćanja smještaja, kako god, da spasimo tu sezonu koja sigurno već sada će biti drastično manja u rezultatima, ali i da država krene ono što sam ja već i rekao nekoliko puta, ono što je planirala ove godine i slijedeće dvije godine u nekom projekcijskom razdoblju, raditi ubrzano, intenzivno u slijedećih nekoliko mjeseci, kroz svojevrsne kreditna zaduženja, planove, za nešto što ostaje, što je dodana vrijednost zanavljanja. Znači ako mi trebamo opremiti škole i znamo da ćemo u slijedeće 2, 3 godine opremiti 1.800 učionica nemojmo čekati 3 godine, idemo to raditi u slijedeća 3 mjeseca ili kad krene. Govorimo o niskogradnji Hrvatske autoceste imaju plan ove godine obnoviti 100 km autocesta, ove godine, idemo to napraviti sada kad i onako nema više prometa toliko na samim cestama pogotovo zbog turizma i svega onoga što nam je inače donosilo najveći promet. I tako dalje u obnovu znači u opremanje, tu angažirati po sektorima više industrija, više koji onda neće ni trebati ove mjere i neće biti ni u onoj mjeri kad govorimo o otpisu neće ni prelaziti pad prometa preko 50% pa da dobivaju otpise. I na taj način država zapravo manje-više ostaje na istome jer nekom će onda morati dat ako mu ne da posla i ako ne osigura ekonomsku aktivnost, a s druge strane i ovako i onako će sve te stvari doći na red i ostaje dodatna vrijednost, znači ostaju te ceste, ostaju te fasade, ostaju ta opremanja, klupe, škole, šta god. Ima razno raznih stvari koje sigurno su u nekim planovima zanavljanja i investicijskog održavanja, a poanta je da se ide u sve ono što ne treba neka ekstra projektna dokumentacija, da se mjesecima provodi neka javna nabava, pa čak i godinama itd. Sve ono što je moguće brzo, po hitnosti, po ponudama, praktički pregovarački postupak 3 ponude, ali ne sigurno po cijenama koje odudaraju od prosjeka za istovrsnu nabavu zadnjim ne znam koliko 6 mjeseci, godinu dana, kako god hoćete. Znači može se napraviti ti mehanizmi zadržavanja. I to je zapravo nama ono što bi mi trebali govoriti kako aktivirati gospodarstvo i kako dočekati onaj dan poslije. Jel ovo što smo mi nekom dali novce ako on ne bude nakon 2 mjeseca kad više nema pravo na tu mjeru imao što radit bit će, neću reći bačen u vjetar jer netko živi od tih novaca i to je dobro, manje-više oni koji ne bi sada radili bi dobivali slično isto i naknade sa biroa tako da bi tu bili na jednakom, ali nama je cilj potaknut to gospodarstvo. Zato idemo probati razmišljati u tom smjeru, sa prijedlozima i moramo biti konstruktivni. Apsolutno nije vrijeme za nikakvu licitaciju i dodvoravanje građanima nego ono što je u okvirima mogućega i zato HNS i podržava ove pogotovo ove druge mjere Vlade i njih će i podržati i idemo razgovarati o onome što će biti dan poslije.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre, znači ja ću se kratko osvrnuti vezano uz ove mjere i na ovaj dio mjera što se tiče Zakona o izvršavanju državnog proračuna, da se na neki način omogući lokalnoj i regionalnoj samoupravi beskamatno kreditiranje što je bilo najavljeno u prvom valu. Jednako tako na lokalnoj razini osjetit ćemo smanjenje prihoda od poreza jer uglavnom financiramo se od poreza i prireza na dohodak. Gradski porez je da tako velim komunalna naknada i doprinosi manje-više svjesni okolnosti situacije ukoliko njih netko nije, mislim da je velika većina čelnika lokalne samouprave već tu napravila jedan iskorak, od oslobođenja onih koji ne rade, do eventualno participacije minimalne onih koji rade još, od sufinanciranja vrtića itd., itd. Praktički mogu iz vlastitog iskustva kazati da je negdje po projekciji za vrijeme trajanja i oporavak svih tih komunalnih davanja gradskih poreza da se moj proračun odrekao negdje oko 10% poreznih prihoda. Kolika je projekcija pad prihoda na lokalu, koliko će biti s osnova poreza i prireza na dohodak u ovom trenutku je teško pretpostaviti. Ako idemo matematički brzinski s obzirom na broj ovih koristi minimalne plaće da tako velim, koliko se već prijavilo nezaposlenih, tvrtke koje koriste što su hvale vrijedne mjere možemo očekivati jedan drastičan pad prihoda poreznih na razini lokalne samouprave. Naravno, to će varirati ovisno o strukturi prihodovne strane. E sad, beskamatni zajam, pohvaljujem jer prije svega smatram da je interes svih država se ovdje vrlo jasno precizirala u ovim mjerama, život ne može, ne smije stat, investicije koliko god je to moguće moraju se nastaviti, naravno u skladu i sa financijskim mogućnostima i fiskalnim kapacitetom mogućeg zaduženja od strane države. Naravno, moramo se odreći svega onoga što nije nužno, pogotovo na lokalu, a jednako tako i na nacionalnoj razini. Međutim, ministre ovdje piše da ćete donijeti poseban naputak, e pa svjesni ste vrlo dobro znate i situaciju na razini lokalna. Unatrag nekoliko godina kako je došlo do aktiviranja europskih projekata mnoge lokalne samouprave su već u zaduženju ili su se zadužili, mnoge će upasti u probleme, moći će prolongirati i kredite moratorij će biti na kredite, međutim ne bih htio, volio bi da tu vrlo precizno definirate i dadete vrlo jasan okvir eventualno mogućeg zaduženja lokalnih samouprava i tu bi isključivo da preferiramo zaduženje za investicije, nikako za ne znam što već. Prvenstveno, mora se udovoljiti nastavku realizacije europskih projekata, investicija. Investicije koje bi generirale dodanu vrijednost, a naprosto umanjile rashode države što se tiče potpora i pomoći, ali kriteriji bi morali isto tako biti na tragu da se ne desi jedna stvar, a to je da praktički se lokalne samouprave dovedu u poziciju da neće moći servisirati, neću reć plaće nego one osnovne funkcije koje imaju. Znači to je od vrtića, od održavanja komunalne infrastrukture, one koje imaju obrazovanje pod sobom, znači taj dio se ne bi smio dovesti u pitanje sa iznosima kojim bi se odobravali beskamatni krediti. Svjesni ste isto tako činjenice, znači odluku donose općinska ili gradska vijeća, međutim vi ćete morati biti filter i morat ćete postupanje odnosno određene kriterije definirati ne samo na transparentan način nego morat ćete biti i medijator u tom dijelu odnosno vaše službe. Nadalje je pitanje, ovdje govorite, a to interesira veliki broj lokalnih samouprava i regionalnih pogotovo sa sjevera Hrvatske, slabije razvijenih područja Zakon o financiranju lokalnih samouprava je tzv. Fond za fiskalno izravnanje. Znači mnoge lokalne samouprave nisu mogle ostvariti prosječne prihode pa država kompenzira iz preostalih prihoda poreza na dohodak, kako će se taj odnos sada uspjeti izbalansirati i da li se u tom smjeru, vjerujem da razmišljate, kako će da li će se beskamatni krediti moći dizati do kojeg iznosa? Da li su to osnovni porezni prihodi porez i prirez na dohodak plus fiskalno izravnanje, koje jedinice dobivaju i da li će uopće biti u funkciji moguće realizirati iz Zakona o financiranju taj Fond za fiskalno izravnanje s obzirom da se on računa u proteklih pet godina? Znači čisto tehnička pitanja koja vjerujte mi izuzetno su važna kompletnoj lokalnoj samoupravi, a pogotovo u onim dijelovima od brdsko-planinskih, slabije razvijeni krajevi ili onih lokalnih samouprava koje potpadaju pod kategoriju fiskalnog izravnanja. U ukupnosti gledano volio bih u tom dijelu, naravno moraju se provesti i određene procedure, vrlo jasni kriteriji jer nemojte zaboraviti još jedan detalj koji može biti u ovoj situaciji poučeni iskustvom prethodnih dugi niza godina kada je vlada odnosno ministar financija kada je odobravao kreditno zaduženje, mnoge lokalne samouprave naprosto jer nije Vlada, ministar nije bio taj filter, dovodili su svoje lokalne samouprave u vrlo nepovoljne pozicije, praktički nisu mogli funkcionirati. I ne zaboravite još jednu stvar, 2021. su lokalnih izbori i uključite i taj jedan momenat, mislim da svi razumijemo o čemu govorimo što se tiče mogućnosti korištenja kreditnih sredstava. Kao što je kolega Čuraj rekao, klub HNS-a liberalnih demokrata podržat ćemo ove mjere, svi vjerujem da bi voljeli da neće trebati novih mjera, nove intervencije države da se spase radna mjesta, međutim ukoliko će trebati, Sabor zasjeda vjerujem da će i Vlada promptno reagirati i ovaj puta usprkos mnogo kritika. Međutim, volio bih isto tako u ovoj situaciji, a već nas i same okolnosti uče, manje birokracije, više realizacije. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku isto tako dva zastupnika odnosno zastupnik i zastupnica, prvi je kolega Lovrinović, nakon toga kolegica Sabolek. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre financija, a posebno pozdravljam uvijek vas građane koji nas sad pratite. Poštovani građani, ovakve krize se rijetko događaju. Gledali smo mnoge, al ova je jedinstvena i ona se ne može rješavati na udžbenički način. Prema tome, neobično je i teške situacije traže neobična rješenja i inovacije. I ovdje odmah želim ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku pozdraviti neke dobre mjere koje je ova Vlada sada donijela, to je prije svega povećanje minimalca sa 3.200,00 na 4.000,00, odluku odnosno mjeru da se PDV plaća po naplaćenoj realizaciji, a ne fakturiranoj, a mi smo to tražili već otkako sam ja u saboru. I tražim od ove Vlade da ta odluka o PDV-u da po realiziranom, znači prometu, da se tako plaća jer je 20-30.g. poduzetnici financiraju, Ministarstvo financija, državu, što je bez veze. Međutim, vidite ove mjere koje sam sada spomenuo prije dva tjedna ja sam ovdje u obliku amandmana, dragi građani jel se sjećate, predložio i žao mi je da Vlada nije tada imala sluha jer smo izgubili dva dragocjena tjedna jer su ljudi, puno manje bi iz poslovnog sektora ljudi bilo otpušteno da su znali za ove mjere. Ali dobro, idemo dalje, valjda nešto, nešto od toga se i usvojiti u narednim danima. Ne bi bilo dobro da imamo ožujske mjere, travanjske mjere, svibanjske mjere. Pazite, ovo je kriza koja je specifična, rekao sam. Ovdje se traži pogled 2-3 koraka naprijed, a ne ajmo kad pođe mjesec, pa ćemo vidjet šta je bilo. Tako nećemo ovaj dobro riješiti situaciju. Ako ne djelujemo 2-3 koraka unaprijed, a fale neke mjere, ja ću o tome govoriti, znači želim konstruktivno doprinijeti tom, mi ćemo galopom uć u recesiju. Jer inače u recesiju se obično kaže ako dva kvartala padne BDP, pa nama će BDP tako brzo pasti da možemo za mjesec dana već ući u recesiju. Dakle, pada promet i prihod poduzeća. Naravno, što je sad problem? Problem je potrošnja i potražnja. Ljudi su ustrašeni, stišću u džepu ono novaca što je ostalo. Prema tome, kupuju hranu, lijekove i skoro ništa više. Ako se tako nastave ponašat evo nam puta u recesiju šta god mi napravili. Pa u tom smislu treba napraviti nekoliko ključnih poteza. Evo, predlažem ovdje i ministar financija koji je rekao da će trošak spašavanja gospodarstva koštati oko 45 milijardi kuna. Međutim, treba nam objasniti odakle je novac da isfinancira tih 45 milijardi kuna troškova. Nije nam to poznato. On je u intervjuu medijima govorio da se razmišlja o zaduživanju u inozemstvu, kod Europske središnje banke ili Europske banke za obnovu i razvoj, MMF-a čak, itd. Dragi građani, odgovorno tvrdim ništa od toga nije potrebno. Ništa, ponavljam nije potrebno. Zašto? Mi imamo 19 milijardi EUR-a deviznih rezervi, to je vlasništvo građana RH. Na štednji imamo 150 odnosno 200 milijardi kuna i imamo ono što je sada zlata vrijedno, to je središnja banka, HNB. U ovakvim teškim vremenima, pa vidimo od Amerike, zemalja EU, do Japana, Kine, pa evo i Srbija neki dan, ta se banka jednom u 20, 30 ili 50.g. poziva da ona spašava situaciju. Zašto? Jer jedina ona ima neograničeno puno novca. Ona može stvoriti i proizvesti novca kredita koliko? Koliko god treba. Prema tome, znaju se mehanizmi kako se to radi. Trump je prije par dana 2 tisuće, 200 milijardi dolara ubacio je, njihova središnja banka, u sustav. Prema tome, tako se to radi. Jer ako središnja banka, ja sam, danas nisam čuo osim po jednoj rečenici, pa stalo ove Vlade bježe da upotrijebe HNB i našu kunu. Ovo je vrijeme za upotrebu kune ljudi moji. Pa mi trebamo posvetit se sad domaćim transakcijama, proizvodnji, pa nama ne trebaju dolari, EUR-i, nama trebaju kune. Međutim, što se krije iza ovoga? Pa krije se stara navika da se stvori dug od 45 milijardi kuna, da se on uzme od poslovnih banaka, pazite, uz recimo 0,5-1% i da plaćamo kamate, a od HNB može se uzet uz 0%. Po drugi put danas upozoravam ovu Vladu, ministra financija i premijera, ako to naprave, podnijet ću kaznenu prijavu protiv njih kad prođe ova kriza. Zašto? Jer su izravno napravili štetu hrvatskom narodu i od ovoga konopca koji nam bacaju da nas spase žele stvoriti omču za vješanje odnosno dodatno povećanje javnog duga, vanjskog duga, itd. Ponovio sam izvore koje imamo. U tom smislu ponovo vas pozivam, stavite HNB, ona i narod, mora sad pokazat da je narodna, nije dosad bila. Ona mora osigurati koliko novca? Koliko god treba. Bivši guverner Europske središnje banke kad je nastupila kriza 2008. pitali su ga što ćete učinit? On je rekao, što god treba. Otvorio je i vrata i prozore i da nije to napravio ko zna što bi danas bilo sa EU i njihovim gospodarstvima. Dakle ljudi moji, ponavljam još jednom od prije nekoliko dana rješenje Stranke Promijenimo Hrvatsku, naših ekonomskih stručnjaka, neka HNB u nekoliko narednih dana upotrebi tzv. helikopterski novac, a to znači svim punoljetnim građanima RH, po našim procjenama ima ih oko 2,5 milijuna, koji dobivaju do 10.000,00, koji su dobivali do 10.000,00 kn neto plaće, al tu su uključeni umirovljenici, dakle svi punoljetni, to bi iznosilo 2 puta po 2.000,00 kn, ukupno bi se stvorio trošak 10 milijardi kuna. To su bespovratna sredstva. Poklon. Zašto? Koji je smisao toga? Pa to rade evo i Amerikanci, Australci. Ne smije sada pasti potrošnja i potražnja jer ako se to dogodi počinju pucati karike u lancu ekonomije i to više poslije teško je spašavati, ulazimo u glib recesije. Dakle, pozivam vas na razum. Napravite to. Nemojte da HNB, tko u stvari danas upravlja HNB-om? Kakva stabilnost cijena? Kakva stabilnost tečaja? Propada država, propada gospodarstvo ljudi moji, a oni nama pametuju i šalju lopticu i Vladi, kaže spašavajte poduzeća, a mi ćemo sa strane, sa strane čekati. Dragi građani, ako ovo se ne ostvari, dobro čujte i čujete što se predlaže da zapamtite da postoje rješenja da se zna da smo predložili u pravi trenutak, a vi onda na izborima, naravno, odlučite što ćete napraviti. Dakle, dalje, otvorite zelene tržnice, tamo je otvoreni, znači čist zrak, otvoreno, ljudi će puno više, manje će se tamo moći zaraziti nego u zatvorenim trgovačkim lancima. Pustite male obrtnike, pa nije kod njih navala. Pa ljudi su već naučili kako se štite, nose maske, rukavice, itd., itd. U ovom kontekstu, tražim i pozivam vas da ukinete, g. ministre, PDV na vodu. Pa vama je jasno, u okviru turizma, ljudi na otoku plaćaju 80 kuna jedan kubni metar vodu i tu plaćaju PDV 13 kuna. Ukinite PDV na vodu. Uvedite poseban porez bankama i telekom operaterima koji jedini ostvaruju u milijardama dobit i to transferiraju u inozemstvo, sad je vrijeme da i oni plate, odnosno doprinesu i pokažu svoju solidarnost. I da zaključim. Ima jedna latinska izreka koja kaže: "Bis dat, qui cito dat." Dvaput daje tko brzo daje, poruka je jasna. Sada iskoristimo HNB, sada iskoristimo te milijarde jer poslije kada se kola zaglave, ne daj Bože sva 4 kotača u blato recesije, to će biti krvavo, krvavo teško. Neka se, znači, provedite mjere da HNB aktivno on financira ovu krizu, uz 0%, isplatite helikopterski novac i ovo će biti daleko, izuzetno velika pomoć svima nama. I ono što je posebno važno. Pokrenite velike investicije jer ako ne pokrenete velike javne radove i investicije, neka to bude odmah. Pruga Rijeka-Zagreb. Neka to bude izgradnja u poljoprivredi, hladnjača, sušara, navodnjavanja, dakle nećemo moći funkcionirati tako, to su poslovi na otvorenom, to nisu poslovi na zatvorenom jer nitko danas nije govorio o tim velikim investicijama, to je taj New Deal, on mora biti jer ova ekonomija u ovakvim uvjetima, ona ima elemente državnog upravljanja, ratne ekonomije i nešto tržišta. Hoće li ona trajati još mjesec dana ili više, to ne znamo, ali moramo je već sada implementirati. Dakle, sa najboljim namjerama vam u ime stranke Promijenimo Hrvatsku predlažem, znači da nadopunite ove mjere, da nas ne zadužujete, imamo svoje akumulacije, imamo svog novca i što se tiče deviza, a posebno kuna i konačno neka HNB po prvi put bude u službi obrane i spašavanja gospodarstva i hrvatskog naroda. Inače, ako ne bude to tako, već odavno nema i neće se moći ni zvati ni hrvatska ni narodna ni banka. Hvala lijepo.
Kolegice Sabolek, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Živi zid je kao stranka među prvima podržala samoorganizirane poduzetnike pod geslom "Otpis, a ne odgoda". Sad je vidljivo da je Vlada suočena s ... [[Govornik se ne razumije.]] svojim prvotnog odgovora, oprostite, usvojila većinu prijedloga samoorganiziranih poduzetnika, a ne uhljebničkih organizacija poput Hrvatske gospodarske komore. Ekonomska teorija kaže, sad je vrijeme trošenja i primarne emisije novca. Ako želimo očuvati naše gospodarstvo, ovih 30-tak milijardi pomoći gospodarstvu je nužno, ali treba znati da ove mjere neće polučiti željene rezultate, ako će se odmah poslije krenuti na rezanje plaće. U vremenu kad države izravno dotiraju novac svojim građanima kroz tzv. Helikopterski novac, odnosno kolokvijalno, bacanje novca iz helikoptera, svako smanjenje mase plaće značilo bi neobično kratkovidnost i imalo bi multiplikatorno negativne učinke. Uz mjere pomoći gospodarstvo masa plaća mora ostati ista. Jedino tako možemo održati gospodarsku aktivnost i osigurati brži oporavak. Rezanje plaća može biti samo simbolički na razini predsjednika Vlade, ministara, saborskih zastupnika, članova uprava i nadzornih odbora, ravnatelja ustanova, ali ukupna masa plaća mora ostati na sadašnjoj razini jer o tome ovisi naše gospodarsko preživljavanje. Nadalje, sa žaljenjem možemo konstatirati da nisu prihvaćeni svi zahtjevi samoorganiziranih poduzetnika, ovo je povijesna prilika da se dokinu političko-uglednički odnosi i doprinosi organizacijama poput HGK-a, kao i drugi parafiskalni nameti, što je propušteno. Treba napomenuti, ono što je Stiglitz objasnio u nizu svojih knjiga, a to je kako se mjerama štednje ne može izaći iz krize te kako su takve mjere uvijek i svuda podbacile probijajući i produžujući krizu. To ste najbolje vidjeli u razlikama pristupa krizi SAD-a i Europe kad je SAD, koji je poticao potrošnju iz krize izašao za svega par godina, dok je Europa, a osobito Eurozona, koristeći mjere štednje iz krize izlazile višestruko duže. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Milorad Pupovac ispred Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre financija. Poštovani kolegice i kolege. Mi smo gledajući ukupno kroz sve što prolazimo sa mjerama koje poduzima Vlada i koje mi ovdje sa većim ili manjim stupnjem suglasnosti odobravamo, pod dojmom onoga što predstavlja najneposredniju, najvidljiviju opasnost, a to je koronavirus. Međutim, ozbiljni znalci, ja ne spadam među njih, mogu se samo pozvati na njih, znaju da svjetska ekonomija bi išla prema svojoj krizi, možda teže nego što je prošla 2008.g. i bez koronavirusa. I zato ću reći da je možda ovo što se događa sa ovom pandemijom kod nas i u svijetu prilika za osvještavanjem, prilika za najdublje i najozbiljnije osvještavanje, da prije nego što bi se dogodila ta kriza, prije nego što bi se dogodio ponovni krah i banaka i financijskog tržišta, se poduzmu akcije koje je neophodno da se poduzimaju. Vlada je do sada u ova 2 koraka poduzela po mišljenju kluba zastupnika, a vidim i većine klubova zastupnika u saboru, mjere koje su razmjerne onome što je neophodno da se poduzme. Čujemo vrlo zanimljive prijedloge što bi trebalo još poduzeti u tom pogledu. Dakle, mi ovaj set mjera g. ministre kao klub podržavamo. Ono što mislimo, a tu ćemo se pridružiti i drugim klubovima, da je važno jeste brzina. Brzina primjene ovih mjera. Dosada iako su neki kolege dramatizirali porast nezaposlenosti, al on nije ni blizu tome što se recimo dogodilo u Americi u proteklih 2 tjedna. Od nekih 150-160 milijuna zaposlenih radnih ljudi u Americi, 6,6 milijuna je u roku od 2 tjedna ostalo bez posla sa perspektivom da se poveća na 9 milijuna zbog odsustva adekvatnih mjera. Prema tome, te mjere treba nastaviti, one su u tom pogledu dobre i treba ih brzo provoditi i ljudi koji u državnom aparatu rade na tome trebaju djelovati promptno, trebaju djelovati pod potpunim nadzorom. Drugo mjesto koje je možda slabo i koje uz ovako dobru mjeru kao što je 4.000,00 odnosno 5.200,00 ukupno sa podmirivanjem doprinosa i poreza od strane države za radnike koji će biti na minimalcu od 4.000,00 jeste nadzor, pa g. ministre poslodavci ne manipuliraju s time, da ne zloupotrebljavaju te mjere, da ne odugovlače s time, da ne poduzimaju mjere smanjivanja plaća ljudi prije ili već dokle su ove mjere na snazi. A znamo za neke slučajeve koji su to već poduzeli. Dakle, primit će mjere, imat će dodatne izvore, ali već poduzimaju mjere smanjivanja plaća svojim zaposlenicima. Treba paziti na to da ne samo na zadržavanje ljudi da ostanu na poslu nego istovremeno treba paziti na to da poslodavci ne poduzimaju mjere restriktivne u pogledu smanjivanja ukupnih plaća koje su dogovorili kolektivnim ugovorom i koriste ove okolnosti ovako kako ih znaju koristit. Što se tiče tema, teme dana poslije o kojoj treba danas razmišljati, a ne čekati da se taj dan poslije pojavi. Sasvim je u pravu i Vlada koja drugim setom mjera koje će biti raspravljane u ponedjeljak fokus pomjera na poljoprivredu. Zašto? Pa zbog toga što je ova kriza pokazala, pa zdravstvena kriza, pa ekonomski aspekt krize, pokazao na potpunu neodrživost našega društva, naše zemlje kad je po srijedi poljoprivredna proizvodnja i potrebe snabdijevanja poljoprivrednim proizvodima u kriznim okolnostima. I tjera nas na to da se posvetimo tome da poljoprivredna proizvodnja bude obimnija, da poljoprivredna proizvodnja bude kvalitetnija i da poljoprivrednu proizvodnju da bude, kao što su ovdje kolegice i kolege isticali, a podešena tako da se iskoristi sva zemlja koja se može iskoristiti i istovremeno da se poticaji i sredstva za poticaje, ne samo pitanje podijele zemlje nego i pitanje korištenja sredstava za poticaje da se stave pod apsolutni nadzor. Dakle, trebamo državu koja će, kao što je ministar rekao, dugo nismo u ovom ni u saboru, ni u javnosti čuli ono što je ministar rekao u svojem izlaganju nakon premijera, važni su poslodavci, ali važna je i država. Zašto? Zato što svoju regulatornu ulogu, svoju poticajnu ulogu, država u ovim okolnostima i u svim slijedećim okolnostima mora zadržati i mora imati u tom pogledu. Osim poljoprivrede, reći ću pri kraju velike države, zajedničke države koja se nažalost nesretno i tragično raspala, RH je imala suficit u poljoprivredi gotovo 2 milijarde dolara. Danas, danas se borimo za to da je oživimo i doista je prilika da se to uradi. Druge grane gdje mislimo da je iznimno važno da se to napravi jeste građevina. Ovdje je kolega Čuraj o tome govorio, pa neću previše laborirati. Ceste, vodovodi, stanje naših vodovoda u nizu, ne samo sredina za koje poseban interes ima SDSS, povratničkih sredina, sredina od posebnog državne skrbi koje su devastirane u ratnim okolnostima nego i u gradskim sredinama, u vitalnim urbanim sredinama kao što je Zagreb su u takvom stanju da je neophodno da se ulažu dodatna sredstva. To je prilika. Struja, kanalizacija, poseban problem su, a to treba isto tako istaći, zbog depopulacije, zbog slaboga karaktera aktivnosti naših jedinica lokalne samouprave i županija, zapušteni odvodi, zapušteni bunari, koji kad počnu obilnije kiše doživljavaju se poplave koje nanose goleme štete. Sada je prilika g. ministre da se tome posveti pažnja i da to bude neka vrsta elementa u našemu new dilu, u našoj novoj pogodbi koju će država voditi, koju će Vlada, koju ćete vi, koju ćemo mi kao zastupnici inicirati jer to nam treba, kako u poljoprivredi, tako i u građevini i u infrastrukturi. Spominjao sam američku vladu, demokrati i republikanci vode bitku oko toga hoće li tzv. Infrastructure build biti prihvaćen, akt za obnovu i ulaganje u infrastrukturu u SAD-u koliko bi još nekoliko trilijuna golemoga novca donio zato da bi se ekonomija i spasila i održala. Veliki značajni infrastrukturni projekti su u tom smislu važni i za Hrvatsku, ja bih tome dodao i ekologiju. U kom smislu? Ovdje sjede neki naše kolege poput kolega iz Istarske županije koji već godinama biju bitku sa pojedinim odlagalištima otpada, koji su pod kontrolom, koji su dobro vođeni, ali kojima nedostaju dodatna sredstva da bi se mogli u potpunosti sanirati u posebnim klimatskim uvjetima ljetnih mjeseci i ljetnih dana kao što je Kaštijun. Ali koliko je takvih mjesta u okolici Rijeke, posebno Viškova, koliko je takvih divljih deponija koje nismo sanirali niti sa europskim sredstvima niti sa vlastitim sredstvima. Sada je prilika da to uradimo. Sad je prilika da kada je riječ o setu zakona koji se tiču turizma, posvetimo posebnu pažnju u vrijeme kada turistička sezone neće biti osobita, ako je uopće u bilo kojoj mjeri i bude. Bit će zavaljujući poticaju koji će država dati da domaći turisti zapravo budu ti koji će otići i koji će iskoristiti priliku da pod povoljnim subvencioniranim okolnostima održavaju turizam na životu, a istovremeno da mogu provesti određeno vrijeme na odmoru što niz godina u posljednje vrijeme nisu mogli. Dakle ta područja je također potrebno ekološki sanirati i aktivirati ljude u turističkom sektoru na tom postupku i na tom putu sanacije. Još jednu stvar bih rekao. Što se tiče smanjivanja sredstava odnosno rezanja plaća u javnom sektoru, niko razuman nije protiv toga ukoliko to nalaže potreba, ali istovremeno ako je vjerovati nalazima Instituta za javne financije, uštede koje bi se time dobile ne bi bile velike, ali razumijemo da je potrebno da se podijeli odgovornost. I sasvim sigurno da ni u ovom Saboru ljudi neće biti protiv toga da se ta financijska odgovornost u tom pogledu podijeli. Međutim, imajmo na umu da od broja ljudi koji rade u zdravstvu, a to je 68.000, od broja ljudi koji rade u policijskim poslovima i kao policijski službenici to je 25.000 dobijemo 93.000 ljudi koji bi automatizmom uz vojsku bili izuzeti iz takvih mjera. Što bi ostalo? Ostalo bi 137.000 iz javnoga sektora ukupnoga. Dakle to bi se gotovo prepolovilo, ta očekivanja, nemojmo imati ne realna očekivanja u tom pogledu. Ovdje je netko, kolegica iz Živog zida govorila o potrebi očuvanja potrošnje i treba je očuvati. Javni sektor je bio jedan od izvora očuvanja potrošnje. Mirovine su bile jedan od izvora očuvanja potrošnje. Ja nisam ekonomist i kada ovakve stvari govorim svjestan sam rizika da ne znam sve druge parametre koji nešto mogu utjecati, ali kada donosimo odluku u tom pogledu treba iznimno paziti i na to da nam je znanost i da nam je obrazovanje također razvojna snaga. U kom smislu razvojna snaga? Pa vidimo sada. Da imamo Imunološki zavod imali bismo vlastite lijekove, da imamo Institut u Plivi kao što smo ga imali, imali bismo vlastite lijekove. Ali što smo prvo uništili? Prvo smo uništili to. Zbog čije pameti? Pa ne zbog naše pameti nego zbog odsustva naše pameti, a zbog nečije tuđe pameti kojima je to išlo u prilog i ide još uvijek u prilog. I tu komponentu primijenjenoga u istraživanjima treba čuvati i treba razvijati. Ali nije moje da sada govorim previše o tome, ono što bih ja samo mogao kao zastupnik i kao pripadnik Akademske zajednice kazati da je vrijeme, gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege da mi iskoristimo potencijale koje ima naša Akademska zajednica za to koju vrstu ekonomsko socijalnog razvoja želimo da ima ova Hrvatska. Mi ne uvozimo samo najveći dio hrane u supermarketima, mi nažalost uvozimo najveći dio ideja, najveći dio mišljenja, najveći dio toga kako se trebamo ponašati i što trebamo činiti toga što drugi misle da je dobro za nas. A sada je vrijeme poštovane kolegice i kolege da mi počnemo misliti što je dobro za nas. Zato država treba biti ključno sredstvo, ključan instrument u iznalaženju toga. I ja bih ako smijem na kraju ovoga rekao neće nekoliko desetaka milijuna kuna biti veliki izdatak za državu ako ih osigura za nekoliko grupa istraživača multidisciplinarno sastavljenih koji će se baviti istraživanjem takvih potencijala i takvih mogućnosti u Hrvatskoj. Na kraju, gospodine ministre nešto što je pro domo sua dakle stvari kojima se bavimo kao stranka zajedno sa ostalim zastupnicima nacionalnih manjina, brdsko-planinska područja, otoci i područja gdje žive pripadnici nacionalnih manjina, posebno oni koji idu kroz programe triju ministarstava, Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva gospodarstva ne bi smjeli biti ne samo suspendirani, nego ne bi smjeli biti reducirani. Tim ljudima ta sredstva su nasušna potreba, a istovremeno su način kako se mogu očuvati radna mjesta, radne aktivnosti u obnovi infrastrukture u općinama, u poticanje OPG-ovima i istovremeno i u poticanje obrtima. Kolegice i kolege, poštovani gospodine potpredsjedniče hvala vam.
Hvala i vama. Idemo dalje gospođa Anka Mrak Taritaš govorit će u ime Kluba GLASA-a. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre kolegice i kolege, nama u Klubu GLAS-a je izuzetno drago da su ovi prijedlozi Vlade došli na raspravu i oni daju nadu mnogobrojnim poduzetnicima i obrtnicima u Hrvatskoj da neće nužno morati staviti ključ u bravu jer da situacija nije baš tako bezizlazna. Prvenstveno nam je drago da se međusobno slušamo, ovo je vrijeme kad se ne smijemo rukovati, ne smijemo se zagrliti, ne smijemo sjediti jedni blizu drugima, ali ono što zaista bi trebali moći činiti, a to je slušati jedni druge više nego što to inače činimo. I ne samo slušati nego uvažavati i savjete i mišljenja i kritike, pogotovo ako su one mnogobrojne i dolaze iz različitih izvora. Takva situacija je bila npr. s pitanjem poreza i doprinosa i mi iz GLAS-a kao i veći dio oporbe, ali i ekonomski stručnjaci kao i udruženja obrtnika i poduzetnika upozoravali smo da bez otpisa obaveza dok traje zabrana rada ili značajni pad aktivnosti zbog korone sve druge mjere nemaju smisla. Mi jednako tako razumijemo da su mjere koje će se morati poduzeti izuzetno skupe i da će značiti veliko opterećenje za državni proračun, mogući rad, deficit i zaduživanja, ali iskreno rečeno nije da imamo nekog izbora. 100-tine tisuća ljudi na burzi i upropašteno gospodarstvo ne bi nas ništa manje koštalo od ovih mjera tim više što će ova epidemija u jednom trenutku prestati i tada moramo biti spremni u niskom startu za ponovno pokretanje gospodarskih aktivnosti u punom obimu. Po mogućnosti da nadoknadimo barem dio onog što gubimo sada u ovom posebnom režimu. Pokazuje se još jednom i mislim da to treba posebno naglasiti koliko je važno da smo država članica EU. Virus ne poznaje granice, ni države, ni epidemiju imali bismo i ovako i onako, ali da nismo članica bilo bi nam teže doći do sredstava iz fondova koje se na razini unije upravo formiraju za prevladavanje ove korona krize. Nakon prvotnog kratkog nesnalaženja i pomalo sporog starta, EU u ovom trenutku ozbiljno radi na prikupljanju i dijeljenu novca za ublažavanje krize. Podjela tereta, solidarnost među članicama i pomoć onima koji su najviše nastradali u temeljima su ideje europskog ujedinjavanja i preduvjet očuvanja prostora blagostanja i napretka koji s mukom gradimo u Europi. Važno je da se poruka čuje i da se rezultati programa vide, a ja sam sigurna da se vide i u Hrvatskoj i da cijeli set ovih mjera koje Vlada predlaže ne bi bile moguće bez oslonca EU. Ipak, već sada vidimo da moramo biti spremni preispitivati mjere koje se uvodi i njihove učinke. Ovo je svima nama nova situacija i nema savršenih odgovora na svako pitanje. To nije predmet današnjeg zakona, ali ja koristim priliku da upozorim Vladu da na neke stvari treba razmisliti. Jedna od takvih stvari je i odredba da se na mjere ne mogu prijaviti oni koji imaju otvorena dugovanja prema državi. Ovo nisu mjere poticaja za izvrsne u normalnim okolnostima pa da je razumljiv uvjet nepostojanje dugovanja. Ovo su mjere za preživljavanje. Prvenstveno očuvanja radnih mjesta. Pa čini nam se da nema razloga da postavimo tako visoke uvjete. Ono što je zadaća, spasimo tvrtke, spasimo radna mjesta, dugove nitko ne treba otpisivati i kad korona prođe treba ih naplatiti. Uostalom ako te tvrtke propadnu i onako nećemo uspjeti vratiti dugove. Drugi uvjet koji nam se iz prakse posljednjih tjedana čini loš, je da direktori i prokuristi tvrtki nemaju pravo na naknadu minimalne plaće. Slično kao i s poreznim dugom ovo nije situacija da spašavamo tvrtke od lošeg upravljanja njihovog menadžmenta nego od poremećenih okolnosti na koje nikako nisu mogli utjecati. Nema razloga da onima koji brinu o radnicima koji isto tako žive od poslovanja tvrtke i sad su bez prihoda uskratimo pravo na naknadu minimalne plaće. U Hrvatskoj ima veliki broj obiteljskih tvrtki u kojima su npr. i muž i žena ostali bez ikakvih prihoda jer su zaposleni na određenim pozicijama. Još jedna tema na koju bih htjela upozoriti i mislim da je jako važna. Radi se o organizacijama civilnog društva i kulturi. Ograničavanje rashoda i korištenje sredstava znači da će sva programska sredstva za kulturu i udruge, pa čak i oni koji se bave socijalnim programima i bez kojih sustav socijalne skrbi ne može funkcionirati npr. sklonište za žene žrtve nasilja biti smatrana troškom koji nije nužan. Ako je to zaista tako moramo biti vrlo oprezni i ne dozvoliti da se nešto takvo dogodi. Već sam prošli tjedan ovaj vrlo visoki dom upozorila na problem psihosocijalne pomoći djece i mladima gdje su u programima u potpunosti stali što može imati nesagledive posljedice za najranjivije članove našeg društva. Jednako tako, ja znam da nismo Njemačka, ali u okvirima vlastitih mogućnosti trebali bi razmisliti o načinima kako pomoći kulturi u RH. Ono što je sigurno je da ne smijemo dozvoliti da se programi u kulturi koji su potpuno i djelomično izvršeni ne plate. Tim više što su javne institucije u vlasništvu države i jedinice lokalne samouprave već sada među najvećim dužnicima prema samostalnim umjetnicima i prekarnim radnicima, a sad prijeti opasnost da se ti dugovi pod izlikom korone zabetoniraju. Prema informacijama koje je do nas došlo, npr. HNK Split je vanjskim suradnicima dužan oko 3 milijuna kuna. Kulture nam je na ledini i o njoj se moramo brinuti ozbiljnije i jačim mjerama. Jedna od tema koju valja spomenuti i koju valja naglasiti, to su oni naši famozni parafiskalni nameti. Tih parafiskalnih nameta se svaki put pokušavamo riješiti, imamo različite programe, različite projekte, pa se onda hvalimo da smo ih ukinuli ili riješili, ali to nismo napravili. Ja ću tu spomenuti par parafiskalnih nameta i mislim da zaista treba o tom razmisliti. Recimo, plaća se za provjere dokumentacije o rezervama mineralnih sirovina, plaća se za potvrdu o suglasnosti i evidenciji tipa vozila traktora, plaća se za provedbu postupka stručnog pregleda i odobrenja šumsko gospodarskih osnova. Nakon potresa u Gradu Zagrebu smo imali i imamo još uvijek jedan vrlo zanimljiv prikaz što znači kada administracija i ima parafiskalne namete i ne želi se prilagoditi novim okolnostima. U zgradama bez obzira da li je bila šteta od potresa ili nije bila nikakva, u tom velikom strahu su ljudi često po uputama zatvorili plin i sad taj plin treba pustiti jer vidimo svi da je hladno vrijeme i zgrada je u redu i ništa nije bila oštećena potresom, Plinara je rekla okej možemo pustiti to, al morate platiti 3.000,00 kn. Pitanje je za što se inače plaća tih 3.000,00 kn za puštanje plina, a onda naravno pod utjecajem javnosti to su malo smanjili. Ali dopustite samo da vam ispričam jednu priču koja će pokazati što znače uopće parafiskalni nameti i što znači kad se ljudi nisu spremni prilagoditi novim okolnostima. Jedna zgrada na Folnegovićevom, zatvoren je plin. Zgrada nije ni najmanje oštećena u ovom potresu jel je rađena iza '65. i kvalitetno napravljena, čak nema ni napukline na, na, ne znam, na farbanju. U toj zgradi je jedna familija ustupila stan koji ne koristi familiji koja je, koja je njena nekretnina neupotrebljiva, koji se tamo smrzavaju. I odu u Plinaru i Plinara kaže okej, ali da bi vam mi pustili plin morate imat potvrdu statičara da je zgrada upotrebljiva. Odu tamo gdje se izdaju potvrde statičara, statičari u Gradu Zagrebu od nedjelje, ponedjeljka, više ne rade jer je zaista to bilo neorganizirano i ta zgrada u Folnegovićevom još uvijek nema plina. To dakle samo pokazuje u kontekstu parafiskalnih nameta koji jako volimo ovaj govoriti o njima, se pokazuje kako to u naravi funkcionira u jednim okolnostima za koje nitko nije mogao ni u najluđem snu predvidjeti da će u istom trenutku Grad Zagreb zadesiti i koronavirus i onda potres. Ali ja bih iskoristila još ovih par minuta. Ono što u ovom trenutku moramo razmišljati, moramo razmišljati o budućnosti. Moramo se svi zajedno zapitati da li ćemo iz ove krize uspjeti izvući neke pouke za budućnost. Ne govorim o onim jednostavnima, npr. koje smo sad već svladali, svi peremo ruke. Govorim o poukama kakvo gospodarstvo želimo. Što nam je važno, u što treba ulagati. Ova situacija opet nam je pokazala kako je opasno biti pretjerano ovisan o uvozu dok vlastiti kapaciteti stoje neiskorišteni. Pokazala je i da je opasno u tolikoj mjeri da RH ovisi o vrlo osjetljivoj, nepredvidivoj i krhkoj djelatnosti kao što je turizam. Pitanje je, hoćemo li konačno smoći snage da i na razini države i na razini sustava znanosti, ali i u ozbiljnim tvrtkama u ovoj zemlji više ulažemo u istraživanje i razvoj. Skladišta, prodaja, distribucija, turizam, ugostiteljstvo. Sve su to važne djelatnosti, ali nisu dovoljne. RH je mala zemlja, ali to nikako ne znači da nemamo snage i da se, i ne bi trebali ugledati u one koji kroz istraživanje i razvoj stvaraju snažne temelje dugoročnog održivog gospodarstva koje stvara ozbiljnu dodanu vrijednost. Moramo se pitati hoćemo li konačno naći snage da se uključimo i to samo ne da se uključimo nego da zaista provodimo i zelenu ekonomiju. Ne samo zato što je zelena, ja mislim da potrebu očuvanja okoliša u ovom trenutku uopće ne trebam dodatno objašnjavati, ali zelena ekonomija je i moderna ekonomija, ona koja može napraviti ozbiljan korak prema sutrašnjici, na kojoj možemo temeljiti dugoročnu stabilnost, kvalitetna radna mjesta za visoko kvalificirane ljude i trajnu mogućnost da naše proizvode izvozimo na najzahtjevnija tržišta. Hoćemo li konačno smoći snage da podržimo i razvijemo domaće proizvođače hrane, od malih OPG-ova do najvećih kompanija? Ova situacija pokazala nam je koliko je to važan dio naših svakodnevnog života, ali i našeg dugoročnog razvoja i stabilnosti. Domaću industriju hrane treba razvijati ne zato jer se želimo zabarikadirati u svoja 4 zida nego zato što je to potpuno iracionalno i nerazumno da vlastite resurse ne koristimo potpuno i do zadnjeg milimetra. Ovaj koronavirus, a u Gradu Zagrebu koronavirus i potres, trebalo bi nam biti pouka za budućnost. Mi bi se sad već trebali pripremati za dan poslije, dan poslije želimo da dođe što prije. I nemojmo nikad zaboraviti ovu situaciju koju nitko nije ni u najluđim snovima mogao predvidjeti da će biti, ali iz ove situacija moramo još nešto naučiti. Naučiti da se strukture javne uprave, strukture vlasti moraju imati mogućnost prilagodbe. Mogućnost prilagodbe znači da odmah možete reagirati na promjene koje jesu, da odmah možete reagirati na glas javnosti, na glas razuma, na glas struke. Tako i mi ovaj set mjera koji sam ja nazvala Travanj 1.0 doživljavamo. Ja, nekako mi se čini, nama u Klubu GLAS-a se čini da bi uskoro trebao doći i set mjera Travanj 2.0. Jednostavno ne smijemo dopustiti da dan poslije Hrvatska bude spaljena zemlja. Ono što nam je važno i u ovom trenutku podržavamo ovaj set mjera kojim Vlada osigurava radna mjesta i to moramo osigurati i o tome moramo veliku energiju, ali moramo i energiju i trud i za neke druge stvari koje će nam dati mogućnost da budemo jedna razvijena demokratska država, da nam je demokracija izuzetno važna i da nam se kroz zakone nekako ne provuku neke stvari koje se onda, kada ćemo krenuti iz ove korone, normalno funkcionirati, kojeg ćemo se onda teško riješiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Vraćamo se paketu zakona i govorit će o paketu zakona koji je na dnevnom redu g. Hrg ispred HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege, potpredsjedniče Vlade. Kad govorimo o onome što je Vlada napravila u ovih mjesec dana kako nas trese ova kriza i još uz to i potres onda možemo reći da je ona bila jako budna, da je reagirala promptno, da je reagirala brzo i da je povlačila poteze koji su u tom trenutku bili mogući u okvirima s kojima raspolažemo. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržava sve prijedloge ovih zakona, podupiremo apsolutno nastojanja ljudi koji kontroliraju postupak i sve procese ove krize i želimo da uspijevaju u tome na ovakav način kao što rade sada i dalje, naravno na čelu sa premijerom kao predsjednikom Vlade. Okretanje prema ljudima, prema zaposlenima i prema poduzetnicima realno gledajući nema nikakvu alternativu, a kad govorimo o sredstvima koja se oslobađaju i koja država vraća, dakle svojim građanima i svojim poduzetnicima koji su ta ista sredstva i uplaćivali i opet će nakon krize uplaćivati, onda moramo govoriti o bruto iznosu obzirom da se radi ne samo o neto 4.000,00 nego se radi o doprinosima koji na to idu, a to je negdje 5.825,00 kn. I europska politika u krajnjem slučaju je usmjerena, po najnovijim informacijama, upravo očuvanju radnih mjesta i spašavanju poduzetnika. Ono što u ovo vrijeme krize se često spominje i na što se često vraćamo, a uvijek se vraćamo u ovakvim situacijama na ishodište svega, vraćamo se na selo, vraćamo se na proizvodnju hrane, vraćamo se u krajnjem slučaju na najvredniju proizvodnju bez koje nitko ne bi mogao živjet, bez hrane nema života, onda razmišljam i ovdje iznosim na glas nešto što mi nije logično ni prije, a sada mi je još manje logično. Dakle, u vrijeme ovakvih situacija kada ipak radimo brže, kada smo na neki način efikasniji, kada smo svi ipak koliko toliko skloni da se stvari što brže rješavaju, moramo probat pronaći rješenje, razmisliti da li je proces kada je smanjen PDV na ugostiteljske usluge u restoranima i hotelima, da li nije moguće uvesti i onaj paralelni proces da se uvjetuje te iste restorane da moraju imati barem 60% hrvatskih prehrambenih proizvoda na svojem meniju. Ako već se daje neka olakšica neka onda ona završi opet u RH, neka završi opet u proizvodnji. Znam da smo mi određeni kao država za kapitalistički sustav, znamo za slobodu trgovanja, ali isto treba razmislit, a vezano je na ovo sve skupa što se sad događa i sa prodajom poljoprivrednih proizvoda i problemom sa tržnicama koji će se, ja vjerujem, u narednim danima također riješit, pronaći će se neko rješenje, da li stvarno nije moguće trgovačke centre obvezat, ograničit, odredit, da moraju na svojim policama imati određeni postotak hrvatskih proizvoda. Mislim da je ovo vrijeme kada će se sve te stvari ponovno vraćat na stol kada svaka zemlja štiti u principu svoje interese, svoje granice, svoje građane i da će se morat o takvim stvarima početi ozbiljnije razgovarat za ono što nam dolazi sutra. Mi danas imamo situaciju da nam predsjednica Europske komisije poručuje da se novac od 100 milijardi EUR-a u zemljama EU troši na ono što je najpotrebnije, prvenstveno na očuvanje radnih mjesta i gospodarstva, naravno i na zdravlje, ono je na prvom mjestu, bez obzira za koju je namjenu. U redu? Mislim da moramo tako to gledat, ali također moramo gledati što nas čeka kad ova kriza završi. Kako ćemo pokretat gospodarstvo? Bez javnih investicija sa javnim novcem bit će vrlo teško i morat će se vrlo dobro odvagnuti koji su to projekti od kojih će se odustajati da bi se u onoj fazi iza te iste pokretalo da bi se stvarala nova vrijednost, da bi ljudi mogli zaraditi svoju punu plaću kad se stvore uvjeti za to. Možda je ovo vrijeme kada treba ubrzati proces i postupke javnih nabava. Vrijeme kada su države ipak koliko toliko zatvorene u svoje okvire, možda je ovo prilika da više naših poslodavaca dobiva poslove na javnim nabavama, da nemaju toliku konkurenciju izvana uz dužno poštovanje i otvorenom tržištu i svemu, ali realno gledajući kao što sam rekao ovo je vrijeme kad ipak najvećim dijelom gledamo svi sami na sebe. U krajnjem slučaju vjerujem da će Vlada pronaći i nove mjere, da ćemo ići i dalje u ovom pravcu, da će dobro kontrolirati proces i vjerujem da će se strateški i dugoročnije promišljati i da ćemo vrlo brzo imat neke pravce, smjernice što nakon krize, kako se onda izvlačiti, kako ići izvan toga. U svakom slučaju s ove govornice stalno treba govorit jedno te isto, pozivati na najveće moguće zajedništvo, najveću moguću potporu onima koji se dnevno oči u oči bore sa ovom krizom i ukazivati i upozoravati na ono što je najvažnije, ali uvijek da bude na dobrobit ljudi koji žive u RH. Sa tim porukama, ponavljam, naš klub će podržati ove prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada će g. Marin Škibola govoriti u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala. U ovim izazovnim vremenima treba odlučno djelovati i koristiti sve političke alate kako bi se sačuvala ekonomija. RH je i prije ove krize imala velike gospodarske probleme. Danas se mi možemo ovdje nadmudrivati da li je BDP rastao za 1%, 2% ili 2,9% međutim, pokazatelj da su hrvatski građani nezadovoljni se vidio na svakom koraku kroz manifestaciju da mnogi mladi ljudi su potražili svoju budućnost u nekim drugim državama članicama EU. Na sastanku koji se održao u Banskim dvorima zagovarao sam olakšavanje proračunskih disciplina određenih masterškim kriterijima i danas imao upravo jedan takav prijedlog, znači više se ne gledaju toliko predproračunske discipline, mislim da je to dobro, to je jedini način kako se može prebroditi ova kriza. Tim smjerom su krenule i ostale države članice EU, dobro da je krenula i Hrvatska. Zašto to govorim? Zato što ovo razdoblje iziskuje mnogo veću državnu potrošnju. Znači bez veće državne potrošnje nemoguće je servisirati ekonomiju u ovom, u ovom momentu. Ono što me razočaralo je da nisu se vidjele te solidarnosti, znači nema zajedničtva EU, jer često se propagira u javnosti to zajedništvo, solidarnost, kako države članice jedne druge podržavaju. Međutim, mi vidimo da se tu EU također podijelila. Čelnici 9 zemalja članica među kojima su Italija i Francuska zatražili su nedavno u pismu upućenom predsjedniku Europskog vijeća Charlesu Michelu da se omogući izdavanje zajedničkih obveznica kojim bi se financirala znači potpora zdravstvenim sustavima u borbi protiv korona virusa te da se pomogne gospodarstvima. Međutim, Njemačka, Nizozemska, Finska i Austrija usprotivile su se takvom modelu, tako da se tu i u tom ekonomskom smislu vidi podjela ponovno. I prije je bila podjela između sjevernih država članica i južnih država članica koje su po prirodi više zadužene, ali i sada i na ovom pitanju vidi se jedna ogromna podjela. Nije to samo po pitanju tih korona obveznica tu je također bio i tranzit, otežani tranzit i otežane mnoge druge prohodnosti. Hrvatska bi sada trebala iskoristiti svoju prednost što nije članica euro zone, znači to je sve paradigma u očima promatrača. Premijer je rekao da je to nedostatak i vi više gledate na tom planu, ja to vidim kao prednost što Hrvatska nije članica europske zone, euro zone. Iz kojeg razloga? Iz tog razloga što sada HNB može snažnije intervenirati u ekonomiju na način ex nihilo, tj. primarnom emisijom gdje će centralna banka stvarati novac i proslijediti ga na račune građana i malih i srednjih poduzeća. Upravo tako nešto je napravio Trump, upravo u tom smjeru su krenule i neke druge države i smatram zaista da bi trebali koristiti monetarne alate kada ih već ne koristimo u periodu normalnog stanja, pa bar u ovom periodu krize ajmo koristiti monetarne alate koje imamo. Znači imamo našu centralnu banku, imamo tu privilegiju, jer druge države članice euro zone su se odrekle tog monetarnog suvereniteta i moraju za sve pitati Europsku komisiju, moraju se sa svime konzultirati sa Europskom centralnom bankom. Mi imamo tu jednu privilegiju da ne moramo. Tako da evo ovo je apel isto i za guvernera Vujčića, da krene u tom smjeru i neka se pomogne poduzećima i gospodarstvu na taj način. Bojazni od inflacije ne treba biti zato što se može regulirano puštati novac u opticaj, znači da se ima kontrola nad tom inflacijom. Inflaciju od 2 do 3% to je pozitivna inflacija ona neće imati nikakve negativne efekte na ekonomiju. Isto tako i privatne banke mogu također stvoriti inflaciju, znači i privatne banke kroz multiplikaciju kredita i depozita kroz kreditnu ekspanziju također mogu stvoriti inflaciju. Prema tome, bojazan da će centralna banka zato što ima mogućnost kreacije novca stvoriti inflaciju je jednostavno promašeni argument jer privatne banke uvijek imaju mogućnost stvoriti inflaciju kroz povećanju kreditu, kreditnu ekspanziju i kreditnu emisiju. Također jednom prilikom sam vas bio pitao kojim bankarskim institucijama Hrvatska je najviše dužna. I nažalost nisam dobio odgovor na to pitanje, a to me jako zanima. Znači, jako me zanima kojim bankama Hrvatska služi. Jer znamo da onaj koji daje novac je iznad onoga koji prima novac. Ako mi ne znamo koji su vjerovnici Hrvatske znači imenom i prezimenom da znamo koje bankarske institucije su najveći vjerovnici inozemnog javnog duga. To je ono što mene interesira, a vi mi ne želite dati odgovor na to pitanje. Ja želim znati kome Hrvatska služi, želim znati tko ima najveći utjecaj na našu ekonomiju. Također, evo vi ste izabrali taj put zaduživanja. To po meni nije mudar put. Razgovarate tko će vas više zadužiti, znači tu normalno uvijek se te međunarodne financijske institucije nude. Tu imamo međunarodni monetarni fond koji je poznat da uvijek nudi pomoć u tim okolnostima, ali mnoge države imaju negativna iskustva sa međunarodnim monetarnim fondom jer on u momentu kada treba novac dati, on će dati novac, međutim onda traže različite druge mjere od države da se provode, a to su često mjere, a to su često mjere dizanja poreza, nameta, otpuštanja u javnom sektoru, deregulacija, znači maksimalna deregulacija gdje država neće imati nikakvu ulogu. To su te mjere koje onda te međunarodne financijske institucije traže i ja smatram da si ne bi trebali dopustiti situaciju da jedan dan budemo ucijenjeni od tih financijskih institucija više nego što danas jesmo ucijenjeni. U zadnje vrijeme mogao se primijetiti taj jedan sukob između javnog i realnog sektora. To nije dobro, nema potrebe za tim jer su i jedan i drugi sektor esencijalni. Država mora maksimalno pomoći poduzetnicima, što je jednim dijelom i napravila, ali se ne smije ići na rezanje plaća u javnom sektoru zato što plaće u javnom sektoru su ionako male, imali smo i prije ove krize mnoge prosvjede medicinskih sestara, znači zdravstvenih djelatnika, prosvjede policije, prosvjede učitelja, Vlada je nešto i napravila za učitelje i sad zamisli da se mora ponovo reducirati to što im je i poraslo. Tako da, sredstva se treba tražiti na nekim drugim mjestima, centralna banka je jedan od tih mogućih rješenja, ali ne kažem da ne treba napraviti i reformu lokalne samouprave, to svakako treba učiniti, međutim, HDZ i SDP godinama izbjegavaju napraviti tu jednu reformu lokalne samouprave iako struka jasno i nedvosmisleno govori da je to nužno napraviti. I sad kad vi imate situaciju, npr. evo dok je koronavirus, sluša se struka, mediji su se skroz skoncentrirali na to što struka govori, ono kontinuirano u javnom prostoru je samo koronavirus, međutim, kada struka kaže treba provesti reformu lokalne samouprave, vi to ministre znate da to treba napraviti, e onda se tu struka ne sluša, onda se javljaju ti partikularni politički interesi dvije najveće stranke koje stopiraju tako nešto. Znači, ako ste uopće razmišljati da treba rezati u javnom sektoru, nemojte ići u tom smjeru nego napravite reformu lokalne samouprave. A u konačnici, bilo je tu i dosta tih nekih demagoških, populističkih mjera, a smatram da jedna mjera koja nije demagoška i populistička jest mjera gdje bi i političke stranke sudjelovale u ovoj krizi na način da se 50% novca koji ide iz državnog proračuna za političke stranke uloži u neka druga, u neke druge segmente koji bi sada doprinijeli u ovoj krizi. Znači znamo da HDZ i SDP dobivaju milijune i milijune iz državnog proračuna, a što će im sada svi ti silni milijuni, znači neka se odreknu jednoga dijela i neka na taj način pomognu se mali poduzetnici i srednja poduzeća. Kada su medicinske sestre prosvjedovale ispred Vlade, onda im niste pljeskali s prozora tamo, ministre. A danas, kada vidimo koliko je velika uloga tih zdravstvenih djelatnika, e danas im plješćete sa prozora. A zašto niste ih izašli pozdraviti kada je bilo tamo na tisuće medicinskih sestara pred Markovim trgom. Onda niste imali sluha i razumijevanja, a danas kao svi plješću i evo. Kada su oni nama potrebni onda i vi iz Vlade tamo izlazite, plješćete. Pa nije problem im dat podršku, super je da su se ljudi okupili i da su im dali podršku, ali treba dati podršku tim zdravstvenim djelatnicima kada je njima potrebna. Kada treba obraniti neka njihova prava. Kada im treba dati veće plaće, onda treba biti solidaran sa njima, a ne sada kad su ti zdravstveni djelatnici nama potrebni. Trebate osmisliti model kojim bi oporezivali poslovne banke. Njima je do sada sustav najviše pogodovao i izgleda da će one imati najviše koristi od ove krize u budućnosti jer će mnogi biti prisiljeni nakon ove krize zaduživati se kod tih poslovnih banaka. One jesu u jednom dijelu pristale na neke mjere, znači moratorije, itd., ali to je nedovoljno, znači oni moraju i u financijskom smislu doprinijeti ovoj krizi jer zapravo Hrvatska je za njih El Dorado. Oni izvlače milijarde iz našeg sustava, šalju te milijarde svojim bankama majkama i ne servisiraju ekonomiju na način na koji bi trebali. Znači još se ponašaju, krše zakon u RH putem kreditne emisije tih švicarskih franaka što je bilo, znači imamo tu različite ilegalne također, kreditore koji su paradirali u Hrvatskoj, treba kazniti te banke. Znači treba ih jednostavno kazniti i izvući novac od njih, ako su oštetile građane i ako su pokrale ljude. Pa ne treba imati kompromisa prema njima, prema onima koji koriste svaku priliku da bi uzeli i zadnju kunu iz džepa. Oni su ti koji imaju najviše i zapravo društvu trebaju dati također, najviše. Jednostavno je to smjer kojim bi se trebali povesti jer raslojavanje društva u svijetu, znači na što bogatije i na one koji su toliko siromašni da ne mogu zadovoljiti neke elementarne potrebe je ogromno, znači to raslojavanje je ogromno i imam dojam da će nakon ove korona krize biti još veće jer najveći udarac je na mala i srednja poduzeća, na obične radnike, a oni koji imaju ogromni kapital, a to su te velike korporacije, financijske institucije, različiti špekulanti, oni će zaraditi na ovoj krizi, a ako neće zaraditi, sigurno će izdržati i iskoristit će ovu krizu da prošire utjecaj, iskoristit će ovu krizu da na tržištu se rašire i kupe ono što mogu kupiti kada cijene dionica, vidimo kako na burzama padaju te cijene i dionica, tako da one će sigurno iskoristiti tu mogućnost koju trenutno imaju. Medijima imaju jako veliku ulogu i apeliram da se ne stvara klima straha jer u toj klimi straha, dok se ljudi boje jednostavno prihvaćaju svakakve mjere i imam dojam da se i koristi taj strah ljudi i zato nam je i došao taj Zakon o elektroničkim komunikacijama gdje bi se pratio svaki čovjek. To u normalnim okolnostima nema šanse da bi to društvo prihvatilo, ni ovako građani to ne žele prihvatiti, ali vidim da se to gura, vidim da se s time pokušava. I zato apeliram na medije da ne stvaraju strah, neka izvještavaju pozitivne vijesti i neka se ljudi ne boje, neka budu oprezni, neka kritički razmišljaju i neka ne vjeruju sve što im se servira jer u konačnici ćemo imati jednu tiraniju i apsolutnu kontrolu. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Emil Daus koji će govoriti u ime Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Jedan sićušan virus, kako mi dole kažemo jedna mala beštija mijenja svijet, mijenja način života ljudi, njihove potrebe, prioritete, gospodarsku sliku, a kako stvari stoje vjerojatno će uskoro polako početi mijenjat i geopolitičku kartu svijeta. I toj maloj beštiji nije važno da li je u Španjolskoj, da li smo mi u Italiji, u Hrvatskoj, da li smo iz Zagorja, Dalmacije, Slavonije iz Istre, a još manje da li smo u HDZ-u, SDP-u, IDS-u ili nekoj drugoj stranci. Taj virus bira kako će on, koga će on, a zdravstvena struka još uvijek ne zna pravi odgovor kako ga zaustaviti. Ali zato sve ono što struka zna radi jako dobro i to treba još jednom pohvaliti i treba im zahvaliti, zahvaliti djelatnicima u zdravstvu, policiji, vatrogastvu, ali i radnicama u trgovinama, dostavljačima te svima onima koji se ovih dana žrtvuju. Treba pozdraviti i dobar dio onoga što je Vlada predložila u ovom drugom paketu mjera pomoći gospodarstvu. Rezultat je to slušanja, uvažavanja, prijedloga struke, gospodarstvenika onih političkih opcija koje su odgovorne i svjesni situacije te koje su svojim prijedlozima pokušale pomoći. Zato nam je drago da je Vlada prihvatila mjere o kojima smo govorili još prije dva tjedna. Treba učiniti sve da se izbjegnu masovna otpuštanja radnika i vjerujemo da ove mjere idu u tom smjeru. Još jednom napominjemo da će se IDS u ovoj kriznoj situaciji ponašati politički odgovorno i dati će svoj doprinos kao što je to činio i do sada i to ne samo podrškom ovim mjerama, već i prijedlozima kako to sve zajedno učiniti još efikasnijim. Vidimo da se prepoznala potreba za pomoć poljoprivredi, pozdravljamo to, ali smatramo da je trebalo još malo više hrabrosti i odlučnosti. Kolegice i kolege uz pitku vodu hrana je ono zbog čega će se voditi ratovi u budućnosti. Bez svega ostalog se može preživjeti, bez vode i hrane ne. Naša zemlja ima sve što je potrebno da zadovolji svoje potrebe za vodom i hranom čak i više od toga. Sada je vrijeme da tu šansu iskoristimo. Zato danas kada se još uvijek ne zna do kada će sve ovo trajati, vlastita proizvodnja hrane ključan je odgovor na pitanje, kako preživjeti vrijeme krize u koju ulazimo. Predložene mjere su dobrodošle, ali one su privremen. Potrebno se odvažiti i donijeti i one dugoročne. Ovo je trenutak kada se donose čvrste državničke odluke, a jedna od njih je hitna, produktivna i svima jasna agrarna reforma koja će omogućiti da svatko tko želi proizvoditi hranu ima osigurano zemljište za tu proizvodnju, da postoji zagarantirani otkup poljoprivrednih proizvoda što daje sigurnost poljoprivrednom proizvođaču i da se pomogne onim trgovinama koje prodaju hrvatske poljoprivredne proizvode i proizvode hrvatskih proizvođača. Time se rješava pitanje osiguranja hrane našim građanima, pitanje zapošljavanja domaće radne snage u trenucima rasta nezaposlenosti, proizvodnja kontrolirane visokokvalitetne prirodno uzgojene hrane na do sada ne kontaminiranim površinama, stavljanje u funkciju stotine tisuća hektara neobrađenog i zapuštenog poljoprivrednog zemljišta u RH kako državnog tako i privatnog i uspostavu poljoprivredne proizvodnje kao temeljne primarne proizvodnje koja na sebe veže sve ostale djelatnosti. Ako se mogu donijeti posebne mjere za rat protiv korona virusa koje nisu baš prihvatljive u normalnim okolnostima, ako se mogu donositi posebne porezne mjere koje nisu baš prihvatljive u normalnim okolnostima, ako se ozbiljno razmišlja o praćenju građana putem mobilnih uređaja što je nedopustivo i u izvanrednim okolnostima tada se sigurno mogu donijeti i posebne mjere za rat protiv nezaposlenosti te potencijalnog siromaštva i gladi koje prijeti. S obzirom na to što se trenutno događa u svijetu, a uzevši u obzir i velike klimatske promjene posljednjih godina te sve ono što će iz toga proizaći mi moramo stvoriti nezavisnost o uvozu hrane u RH. Sada imamo veliku priliku za to. Smatramo da u ovakvoj situaciju kao što virusu nije važan svjetonazor pojedinca ni nama ne smije to sada biti važno ako želimo pobijediti njega i sve izgledniju veliku gospodarsku krizu koja će uslijediti. Zato apeliramo na Vladu da i dalje sluša svih te da ono što je dobro i realno doda ovim mjerama. Zajedno smo jači, a mi želimo pomoći. Također očekujemo da nakon što se usvoje ove mjere ponovno budemo spremni i uskoro brzo reagiramo tamo gdje je potrebno jer kako su brze promjene pravila uzrokovanih virusom tako moraju biti brze i reakcije države, posebno prema gospodarstvu i socijalno osjetljivim skupinama društva. Iz tjedna u tjedan trebati će se prilagođavati okolnostima i donositi nove mjere pa i napokon provesti one mjere koje se godinama izbjegavaju poput ukidanja parafiskalnih nameta. Jednu stvar moramo naglasiti, a to je da je pravo vrijeme da se napokon shvati ono na što već godinama upozoravamo koliko je turizam kao gospodarski sektor ranjiv i ovisan o brojnim vanjskim faktorima na koje mi uopće ne možemo utjecati? Ne sumnjamo da će naši vrijedni turistički djelatnici učiniti sve da se situacija koliko-toliko vrati u normalu po okončanju ove pandemije, ali mi na jednoj široj, strateškoj razini kao država moramo postati napokon svjesni da turizam ima svoja ograničenja i moguće rizike, jednima od njih upravo i svjedočimo. To nam mora biti poticaj da ozbiljno razmislimo o budućem snažnom jačanju drugih sektora našeg gospodarstva i podijelimo rizike. Ono što je s druge strane pak zanimljivo, u cijeloj ovoj nezahvalnoj situaciji je da se u roku od nekoliko dana mogu napraviti aplikacije za izdavanje propusnica, npr. i staviti u funkciju iako kažu danas da je dosta problema, da su zagušene veze, ali, znači ipak se može povećati učinkovitost i efikasnost javne uprave. I to bi nam trebalo postati pravilo za sve usluge u javnom sektoru, ne samo sada u izvanrednim okolnostima pa da završimo napokon s tim biljezima, čudnim radnim vremenima primanja stranaka na šalterima, itd. Ni ne slutimo zapravo koliko bi takvim pristupom pomogli, ne samo gospodarstvu nego društvu općenito. Još jedna stvar je zanimljiva i za pohvalu je. Omogućit će se poduzetnicima plaćanje PDV-a prilikom naplate računa, a ne po njegovom izdavanju. Znači ipak se može i to bi trebalo zapravo postati pravilo kad ova pošast prođe i kad se sve polako stabilizira. Pa da naši obrtnici, poduzetnici ne moraju na kraju radnog dana započeti sa zivkanjem svojih dužnika, već da država preuzme, na neki način ulogu kontrole plaćanja jer ima interes da naplati PDV i sebi. E, to bi puno pomoglo gospodarstvu. Za pozdraviti je, naravno i ostale mjere, no smatram možda da j e potrebno još razmisliti kako pomoći onima koji su ovih dana dobili otkaz zadnjih 15-tak, 20-tak dana, da se vrate na posao, da li da se i njihovim poslodavcima prizna subvencija ako ih ponovno zaposle, svakako jedna tema za promisliti jer pogotovo u turizmu i negdje gdje je nastala panika, dogodilo se zadnjih 15-tak dana da je dosta ljudi izgubilo posao, a možda bi na ovaj način kroz ove mjere mogli sačuvati radna mjesta. Trebat će svakako naći rješenje i za mnoge ostale ljude koji si svojim dosadašnjim predanim radom zadužili naše društvo, čuli smo već u više navrata, poput kulturnih djelatnika. Nemojmo zaboraviti djelatnike u amaterskim sportskim klubovima, naglašavam, amaterskim sportskim klubovima, pogotovo pedagoge koji rade s djecom te mnogo ostalih na koje ne smijemo sada također, zaboraviti. Ali, prije svega ne smijemo zaboraviti one koji su sad na prvoj crti obrane, njih čak bi trebalo i dodatno nagraditi. Poštovane kolegice i kolege, krize nažalost imaju mnogo negativnih posljedica, ali imaju i nešto pozitivno. One su na jedan drugi način šansa. U našem slučaju šansa da nakon 30 godina lutanja, kada više, kada manje, ali 30 godina lutanja, napokon krenemo u jednom pravom smjeru. Ako Vlada ostane odgovorna, nastavi slušati struku u području zdravstva, ali i sve više struku u području ekonomije, gospodarstva, ako s druge strane, i opozicijski zastupnici budu svojim kvalitetnim rasprava i prijedlozima dali svoj doprinos, a Vlada bude uvažavala njihove realne i prihvatljive prijedloge, ako budemo svi zajedno u jednom cilju, naglašavam, svi zajedno u jednom cilju, tada ima nade za ovu zemlju i njene građane. Sada stvarno imamo veliku priliku, nemojmo je propustiti. Klub IDS-a će naravno podržati predložene mjere, uz napomenu da što hitnije očekujemo još konkretnije mjere, posebno u sektoru poljoprivrede, odnosno vlastitoj domaćoj proizvodnji hrane. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je, sada će g. Branko Bačić govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika HDZ-a jasno želim reći kako ćemo podržati ove mjere koje je Vlada uputila u Hrvatski sabor, kako ova tri zakona koja dolaze iz financijskog dijela, tako i one koji se odnose na turistički dio i zakon kojim se mijenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu, gdje će se također, uvesti određene mjere koje bi trebale reagirati na krizu u Hrvatskoj uvjetovano pandemijom koronavirusom u svijetu i u Hrvatskoj. Mi tvrdimo uostalom, što je potpuno razvidno da je i Hrvatska, ali i svijet suočen sa najvećom krizom kako kažu neki poslije II. svj. rata, mnogi govore da najvećom krizom nakon gospodarske krize 1929. g., a s obzirom na broj država koje je ova kriza obuhvatila i koja se ne samo, prelijeva na opasnost za živote svih građana, nego sa svojim utjecajem na gospodarstvo možda bude najveća kriza uopće u povijesti svijeta. Stoga kao što je maloprije i kolega Daus rekao, jedan mali virus je promijenio način života u svijetu, sva postignuća 21. st. su gotovo zaboravljena. Vraćamo se jednom životu za kojeg smo mislili da je davno iza nas i praktično uz svu medicinu, uz sva postignuća liječenja, primorani smo s obzirom da još uvijek nismo pronašli kako i na koji način odgovoriti ovom izazovu, vraćamo se na terapiju, rekao bih, 19. st., a da ne kažem da je karantenu, izolaciju još Dubrovačka republika 27. srpnja 1387. uvela gradeći lazarete na istočnom ulazu u grad u predjelu Ploča. Prema tome, uz sve što smo postigli u životu i u povijesti svijeta rekao bih još uvijek nije dovoljno da možemo efikasno i na brz način reagirati na ovaj veliki izazov koji je pred nas postavio ovaj korona virus. Rekao sam mijenja se način života, odjednom one teme kojima smo bili zaokupljeni problemom terorizma, Bliskog Istoka, Srednjeg Istoka je praktično nestala, nestala iz vidokruga naših interesa, promijenili smo način života nema sporta, nema kulture jednostavno smo potpuno izmijenili život i stoga je odgovornost danas prije svega kada govorimo o Hrvatskoj i na Vladi RH da iznađe načina kako zaštiti ono što nam je u ovom trenutku najvažnije, a to je pravo na život i pravo na zdravlje. Ustavom RH kada govorimo o ljudskim pravima i slobodama onda je čl. 21. da je temeljno ljudsko pravo, pravo na život, a čl. 69. Ustava se govori kako je pravo na zdrav život jedno od najvažnijih prava. Prema tome, važno je kako se Vlada RH, kako smo se kao država postavili prema ovom izazovu. Često puta čujem ovdje od pojedinih kolega zastupnika izjavu, stavove kako smo kasnili sa mjerama u suzbijanju ove bolesti. A ja bih podsjetio onda znajući sve ono što je rađeno u proteklom vremenu da je već 9. siječnja u Uredu predsjednika Vlade određen tim koji će pratiti situaciju u Kini znajući koliko je kinesko gospodarstvo, koliko je svije vezan na kinesko gospodarstvo i na Kinu već tada počele prve aktivnosti, do te mjere da smo 24. Siječnja uveli posebne mjere u zračnim lukama i u morskim lukama kako bi se pratilo postoje li već tada naznake o dolasku samog korona virusa u Hrvatsku. Vrlo brzo je formiran i krizni i civilni stožer, prije toga je stožer Ministarstva zdravstva već pokrenuo brojne mjere tako da je gotovo iluzorno kada se govori o tome da je Vlada RH kasnila sa mjerama. A jesmo li kasnili sa mjerama ili ne, ja sam pripremajući se za ovu raspravu pokušao utvrditi neke podatke koji govore o tome u kojoj mjeri je Hrvatska ispravno postavila prema epidemiji korona virusa. Pa u tom smislu želim reći ako uzmemo kao referentni dan 25. veljače ove godine kada je u Hrvatskoj registriran prvi oboljeli tada ih je bilo primjerice u Italiji 229 i 6 umrlih, u Francuskoj 12 oboljelih i 1 umrli, na razini Europe svega 7 umrlih 25. Veljače, u Njemačkoj 16 oboljelih, u Španjolskoj 3, u Švedskoj 1, u UK 9, a u SAD-u 53 dakle 25. veljače. Na današnji dan doduše jutros, vjerojatno su sada podaci još gori ali na današnji dan u Hrvatskoj imamo 1011 oboljelih i 7 umrlih, u Italiji koja ih je imala 229, 116.000 oboljelih i 14.000 umrlih, u Francuskoj koja ih je imala 12 danas je 26.000 oboljelih i 4.500 umrlih, u Njemačkoj je imala 16 oboljelih danas ih ima 85.000 i 1.107 umrlih, Španjolska je imala tog dana kada je imala i Hrvatska 1 oboljelih 3 oboljela, danas ima Španjolska 113.000 oboljelih i 10.000 umrlih, da ne govorim o UK gdje je danas 34.000 oboljelih i 3.000 umrlih ili SAD koje su najrazvijenije svjetsko gospodarstvo najjače svjetsko gospodarstvo koja je imala tada 53 oboljela, a danas je rekord sa 240.000 oboljelih i gotovo 6.000 umrlih. Dakle što želim ovim pokazati? Ovim želim pokazati da je Hrvatska i da se Vlada RH vrlo brzo angažirala u suzbijanju ove pandemije ili epidemije kako god želite možemo reći i da je radom Stožera, radom Vlade, radom Ministarstvom zdravstva polučila odlične rezultate. Čuli smo sinoć kada je ravnatelj HZJZ rekao da se u ovom trenutku u svijetu jedino Japan po njegovoj procjeni nosi bolje sa ovom krizom nego što se nosi Hrvatska, a to prije svega zato što smo odlučili da je dobro da u kriznim vremenima egzekutiva izvršna vlast temeljeći svoje odluke na struci preuzme upravljanje epidemijom i krizom, to je bila presudna odluka. Stoga smo s pravom i ovdje u Hrvatskom saboru odlučili i na razini Vlade da nije potrebno pokrenuti aktivaciju čl. 17. Ustava RH. Kada bi bili primorani dvotrećinskom većinom donositi one odluke koje doduše ograničavaju ljudska prava i slobode u Hrvatskoj, ali su temeljene na zakonima koje ovaj Sabor u ovom ili prošlom neovisno mandatu donio sukladno čl. 16. određenim zakonima koji se aktiviraju u slučaju ovakvih nepogoda. Pa ja tako želim prije svega istaknuti Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i Zakon o sustavu civilne zaštite i to su dva temeljna dokumenta na kojima danas i ministar zdravstva, a i Stožer civilne zaštite vrlo uspješno djeluju u suzbijanju krize. Ja bih volio da su nas naši prijatelji iz oporbe kada nam prebacuju zbog čega i iz kog razloga nismo aktivirali odluku iz čl. 17. Ustava RH kada bi nam konačno rekli kakva bi ta odluka trebala izgledati, do koje bi mjere trebalo tu odluku detaljizirati, da li bimo došli u situaciju da u Hrvatskome saboru, mi ovdje svaku odluku koja znači ograničavanje rada prodavaonica, tržnica, zabrane okupljanja, karantene itd. bilo kog mjesta u Hrvatskoj i u bilo kojoj lokaciji u Hrvatskoj treba li ovdje u Hrvatskom saboru donositi 2/3 većinom. Mislim da bi to dovelo do apsurda s jedne strane, a s druge strane značilo bi blokadu, blokadu uopće života u Hrvatskoj. Stoga smo zagovornici da i dalje zakonima koje ćemo ovdje u Hrvatskome saboru donositi ne uvodimo svojevrsno izvanredno stanje već da nastojimo kroz rad sabora, rad predsjednika države, Vlade, sudbene vlasti, Ustavnog suda, jedinica lokalne samouprave propisivati mjere, donositi mjere utemeljene na zakonu koje je ovaj sabor ponavljam donio. Sve to radimo iz razloga što držimo da je zaštita zdravlja i zaštita život prva odluka iz ono što moramo raditi. No, danas kada smo se pokazali uspješnim u obrani i u borbi protiv korona virusa ulazimo evo u drugi paket mjera koje je Vlada RH predložila Hrvatskom saboru i onaj ožujski paket i ovaj sada travanjski paket držim da su pogođeni, da su nastali kao kontinuitet u radu Vlade i u praćenju stanja u hrvatskome gospodarstvu. Jedan i drugi paket mjera kad se poslože, očekuje se temeljem provođenja tih mjera u 3 mjeseca izdvajanje u Hrvatskoj u razini oko 9% BDP-a. Dakle, sve što ćemo kroz ovim mjerama propisati i što ćemo intervenirati prema hrvatskim poslodavcima, prije svega u očuvanju radnog mjesta svakog zaposlenika u RH izdvajamo oko 9% BDP-a. Koliko ja imam informaciju možda će to kasnije potpredsjednik i ministar financija reći jedino je Austrija od svih država u Europi izdvaja više u odnosu na veličinu svog BDP-a od Hrvatske. Brojne države koje nam se ovdje spominju kako su reagirali dobro i kvalitetno nisu ni približno na razini izdvajanja po visini BDP-a u odnosu na Hrvatsku. Zato sve ove mjere koje je jutros obrazlagao i predsjednik Vlade, pa kasnije i ministar financija nemam potrebe ponavljati i kada je u pitanju su izdvajanja po zaposleniku u razini od 5.825 kuna, s pravom je to kolega Šuker jutros rekao da mi govorimo o 4.000, 4.000 ide prema zaposleniku ali je država dužna za tu mjeru izdvojiti još 1.825 kuna kako bi se platiti doprinosi u Hrvatskoj i oslobađanje plaćanja svih davanja kad su u pitanju porezi i doprinosi za male poduzetnike do 7,5 milijuna kuna ili proporcionalno oslobađanje ukoliko je pad prihoda preko 50 kuna za velike poduzetnike i plaćanje poreza po naplati itd., PDV-a po naplati to su mjere koje su po meni prilično dobro osmišljene i pogođene. Ali ono što moramo, o čemu moramo posebno voditi računa to je da uspostavimo tu solidarnost u hrvatskome društvu. I kada je u pitanju realni sektor i kada je u pitanju javni sektor. I ako tu mjeru pronađemo onda mislim, a na najboljem putu jesmo, a to pokazuju i ove mjere i sve ono što najavljeno da će se sa sindikatima i sa socijalnim partnerima odvijati i u idućih mjesec dana, ja sam uvjeren da ćemo isto onako kako smo uspješni u suzbijanju korona virusa u borbi protiv korona virusa da ćemo istu tu uspješnost pokazati i kada je u pitanju borba za svako radno mjesto i borba za svakog poduzetnika u Hrvatskoj. To držim i iz razloga što ove mjere koje se sada provode u Hrvatskoj i koje će stupiti na snagu nakon što ih Hrvatski sabor usvoji ja sam uvjeren i siguran sam da ćemo moći sa kudikamo boljoj startnoj poziciji kad ova kriza prestane, da će se naši poduzetnici i naše gospodarstvo moći uhvatiti u koštac sa novim izazovima. Prema tome, ja ono što mogu reći da očekujem jasno da svi sudionici i Vlada i socijalni partneri i jedinice lokalne samouprave i područne samouprave i njih ne treba zaboraviti u ovoj krizi da će dati svoj puni doprinos kako bismo se mogli sa ovom krizom što uspješnije nositi. U tom smislu mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a ove mjere podržati jer mislimo da su odličan odnosno kvalitetan i pravi odgovor na krizu koja je došla i koja je zahvatila ne samo Hrvatsku nego i cijeli svijet pa u tom smislu valjda ćemo i te mjere podržati. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, prvi će govoriti gospodin Bernardić, a onda gospodin Lalovac.
Dobar dan poštovane kolegice i kolege, uvaženi potpredsjedniče sabora odmah na početku slušajući gospodina Bačića moram priznati da sam šokiran. Ostao sam šokiran jer ova informacija koje ste vi rekli niti mi, niti hrvatska javnost nisu znali. Da ste još 9. Siječnja imali pripremni sastanak u Vladi i da ste prve mjere poduzeli 24. siječnja u zračnim lukama i u lukama na Jadranu. Moje je pitanje, zašto onda Hrvatska nije uvela rigorozne mjere kada smo imali samo jednog oboljelog? I moje pitanje ako ste 3 mjeseca znali za dolazak epidemije korona virusa u Hrvatsku zašto tek danas, dakle u 4. Mjesecu raspravljamo o interventnim mjerama za pomoć hrvatskom gospodarstvu? To su pitanja na koja ćete vi morati odgovarati, na koja ćete morati odgovarati u narednim danima, ali ja moram priznati da sam ne samo šokiran nego izražavam veliku zabrinutost zbog toga što smo to na ovakav način čuli upravo ovdje od vas. No, da se skoncentriramo na onaj posao koji nas čeka. Prije svega dopustite mi da uputim jedno ljudsko, veliko, toplo hvala svim našim službama koje neumorno rade da bi zaustavili širenje ove epidemije koja je pogodila Hrvatsku i cijeli svijet. Hvala liječnicima, hvala medicinskim sestrama, hvala epidemiolozima, hvala svima onima koji danonoćno bdiju i pružaju pomoć našim građanima i hvala svima drugima koji su uključeni u borbu protiv korona virusa i koji nam u ovim teškim vremenima olakšavaju život. Apotekarima, ljekarnicima, zaštitarima, komunalnim službama, policajcima, vatrogascima, to su u ovoj situaciji naši istinski heroji, oni daju najbolje i najviše od sebe u ovoj teškoj situaciji za Hrvatsku. Mi u SDP-u smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice koje ova kriza može izazvati i za gospodarstvo i za građane i nakon što je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju, nakon što je to potvrđeno odlukom i hrvatske Vlade, mi smo izašli sa setom više od 15 mjera za pomoć građanima i za pomoć gospodarstvu, na kojima su radili naši stručnjaci i naši savjeti. Naše mjere tada nisu bile usvojene od strane Vlade. A Vladin prvi paket zakona za brojne građane i poduzetnike pokazao se kao nedovoljan. Ljudi su u zadnja dva tjedna masovno ostajali bez posla, bez prihoda za svoje obitelji, poduzetnici i građani osjećali su ali i danas osjećaju veliku neizvjesnost i veliki strah. I upravo zbog polovičnog prvog Vladinog paketa i zbog toga što je vrijeme curilo iz dana u dan, a Hrvatska jednostavno nije imala vremena za čekanje Klub zastupnika SDP-a uputio je prošli tjedan u saborsku proceduru paket od 10 zakona za spas građana i gospodarstva za koje držimo da ih je nužno hitno raspraviti na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora. Nažalost taj paket zakona još uvijek nije raspravljen mada dnevno gubimo 1.000 radnih mjesta. Naš paket zakona je poziv na akciju, na brzu intervenciju države, na donošenje odluka kojima je cilj spasiti i gospodarstvo ali i radna mjesta. Nakon dva tjedna agonije kojoj smo mogli svjedočiti u Hrvatskoj u kojima je nekoliko tisuća ljudi ostalo bez posla, na dnevni red dolazi Vladin drugi paket mjera. Načelno, možemo ocijeniti da je Vlada poslušala dio onih prijedloga koje je uputila javnost i poduzetnici i sindikati i opozicija na čelu sa SDP-om, ali uputila ih je sa zakašnjenjem od barem 2 tjedna, ali bolje ikad nego nikad. Generalna ocjena kao i kod prvog paketa je kao kada se svi zakoni koji se danas raspravljaju zapravo da daju ovlast odnosno pojedinim ministrima da odlučuju arbitrarno i diskrecijski, da donose odluke o tome kada, kome i koliko pomoći što jednostavno nije dobro. Drugim riječima, ovim zakonima sabor svoje ovlasti prenosi upravo na Vladu. Danas ja neću govoriti o onim prijedlozima koje smo i mi predložili koji su usvojeni, već ću se probati koncentrirati na one prijedloge za koje držimo da ih je nužno ugraditi u set rješenja za građane i gospodarstvenike. Prvo, iako se povećala naknada za radnike na 4.000 kuna držimo i dalje da bi u ovom trenutku naš prijedlog o naknadi u iznosu do 5.100 kuna bio puno primjereniji. Drugo nakon velikog javnog pritiska koji je bio izražen ipak je poduzetnicima omogućeno oslobađanje, a ne samo odgoda plaćanja poreza i doprinosa na plaću, te akontacija poreza na dobit, međutim mi u SDP-u moramo upozoriti da je Vlada odstupila zapravo od temeljnog kriterija da se mjera jednako primjeni na sve poduzetnike i obrtnike koji će imati pad prihoda veći od 20%. Umjesto toga Vlada zadržava samo odgodu plaćanja za one koji će imati prihode do, pad prihoda do 50%, a spremna je u potpunosti otpisati poreze i doprinose onima koji će imati pad prihoda više od 50%. Na što upozoravam da može voditi u namjerno rušenje prihoda od strane pojedinih gospodarskih subjekata, a to posljedično može voditi u smanjenu likvidnost i gubitak radnih mjesta. Treće, iako ste uvažili naš prijedlog da se PDV obračunava po naknadi tj. po realizaciji dok traje kriza, smatramo da to samo po sebi neće biti dovoljno za osiguranje likvidnosti za poduzetnike. Naime, gospodarstvo je pred potpunim kolapsom, prisutan je jedan veliki ambijent nepovjerenja, ljudi su očajni, nema plaćanja među dobavljačima. Stoga pozivamo Vladu da ukine sve parfiskalne namete, da svojim primjerom vrati povjerenje u plaćanje, da skrati plaćanja države prema dobavljačima na 7 dana kao i da uspostavi fond za likvidnost po kojem bi pojednostavljenim i brzim postupkom upravo pomagala privatni sektor u ovim najtežim vremenima. Četvrto, SDP izražava veliku zabrinutost što Vlada još uvijek nije postigla dogovor s poslovnim bankama o izdavanju novih kredita kako bi pomogla privatnom sektoru. Držimo da financiranje samo na bazi novih garancijskih shema HABOR-a i HAMAG BICRO-a jednostavno, jednostavno neće biti dovoljno. Peto, već sada je jasno da će ova kriza potrajati osobito oporavak od krize. Tako mi u SDP-u smatramo da je nužno osigurati moratorij na kredite godinu dana. Jednostavno kako bi poduzetnici nastavili normalno sa svojim poslovanje, a građani normalno sa svojim životom, bez straha i bez neizvjesnosti. Šesto, jedan od sektora koji će biti sasvim sigurno najpogođeniji u vrijeme ove velike krize je onaj sektor koji nam donosi više od 20% BDP-a, to je turizam. Kad je turizam u pitanju i pomoć turizmu Vlada nije ponudila nažalost apsolutno ništa osim sitnih tehničkih, birokratskih izmjena. Podsjećam da je SDP predložio i na čemu inzistiramo ukidanje obveze uplate paušalnog poreza za male iznajmljivače. Drugo, predujmove za obrtnike paušaliste, ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok god traje kriza s korona virusom. I ponavlja, SDP će i dalje inzistirati na smanjenju PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu na 5%. Posebno je to važno danas istaknuti. Sedmo, mi u SDP-u moramo izraziti žaljenje da Vlada nije uvažila naše prijedloge koji idu u smjeru poboljšanja položaja posebnih skupina radnika kao što su prijedlog za povećanje osnovice za naknadu radnicima u samoizolaciji na iznos prosječne plaće, ti ljudi moraju od nečega živjeti. Drugo prijedlog da se omogući plaćeni dopust jednom roditelju da skrbi o svojoj djeci koja su mlađa od 12 godina za vrijeme trajanja samoizolacije odnosno ostanka kod kuće. Treće povećanje iznosa neoporezivih isplata jednostavno kako bi poslodavci koji žele nagraditi svoje ljude koji su na prvoj crti obrane od korona virusa poput trgovaca, ljekarnika, vozača, radnika u logistici, zaštitara jednostavno njima mogli dati dodatan bonus na plaću. Držimo da je još uvijek to nužno napraviti. Želim poručiti za kraj da će SDP i dalje konstruktivno pridonositi borbi s posljedicama korona krize s ciljem ublažavanja posljedica posebno onih najugroženijih građana. Mi u SDP-u smatramo kako zbog ove situacije u Hrvatskoj uslijed epidemije korona virusa Hrvatski sabor jednostavno mora nastaviti sa neprekinutim radom, a to znači da želimo da se sjednice Hrvatskog sabora održavaju i u ovim promijenjenim okolnostima od ponedjeljka do petka, a ne samo od srijede do petka, jer Hrvatski sabor je zadnja linija obrane demokracije. Zastupnici Hrvatskog sabora su izabrani od strane građana tu su da ih predstavljaju pogotovo one građane koji su najpogođeniji ovom krizom, najosjetljivije skupine društva, oni su njihov glas i moramo im omogućiti da se njihov glas jednostavno čuje u Hrvatskoj, da se čuje u Hrvatskom saboru. I zato predlažemo da prednost pri uvrštavanju točaka na dnevni red imaju upravo točke koje imaju za cilj ublažavanje zdravstvenih i gospodarskih posljedica epidemije korona virusom. Također predlažemo da se zajedanje Hrvatskog sabora nastavi slijedeći tjedan zbog specifične situacije u našoj zemlji odnosno da ne bude stanke zbog Uskršnjih blagdana s obzirom na situaciju u kojoj se nalazi naša zemlja. Sada pozivam kolegu Lalovca.
Hvala lijepa, ali dopustite da ga ja pozivam, hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre i kolegice i kolege, ma nekoliko tehničkih pitanja budući da je tu ministar pa evo čisto da nam proba to razmotriti odnosno sa svojim timom nam i odgovoriti na ta pitanja. Vezano je za konačni obračun, to pozdravljamo što ste pomaknuli na 30.6. međutim, čisto tehničko pitanje vezano za sve poduzetnike je kod tog konačnog obračuna doći će, kod većine njih i najvjerojatnije do razlike uplate poreza na dobit za 2019. godinu pa evo čisto tehničko pitanje u tom dijelu da li i ta uplata, budući da ovdje se sad problem insolventnosti, da li ta uplata koju moraju izvršiti za 2019. godinu isto u ovome aranžmanu nekakvih odgoda ili će to morati uplatiti. Druga stvar, vezano je za najmove poslovnih prostora, vezano za, pogotovo fizičke i pravne osobe koje imaju sad u ovome dijelu najam poslovnih prostora i koji će imati najam 0, znači neće ti prostori raditi i vjerojatno će oni raditi nove ugovore o najmu kada će biti cijena najma 0 kuna čisto da se porezna uprava ne primjenjuje tada taj članak 60. Zakona o porezu na dohodak gdje će ona, uvijek govori da zapravo treba biti tržišna cijena najma, budući da danas tržišta kod tih poslovnih prostora, apeliramo da se i kod takvih barem u ovome razdoblju dok su sve ti poslovni prostori zatvoreni nema obračuna poreza na dohodak ili PDV-a kada zapravo ti poslovni objekti zapravo ne rade odnosno poslovni prostori ne rade. Dalje, vezano za sve ove mjere koje su ovdje rečene mislim da bi bilo dobro da razmotrimo u jednom određenom razdoblju sva ona poduzeća koja će koristiti ove mjere da imaju ipak i ta, znači koriste od države poticaje da imaju zabranu isplate dobiti. Jer oni će vjerojatno imati dobit za 2019., '18. i prethodne godine, međutim to je sad likvidnosni problem da ne bi bilo nikakvih zloupotreba, ako im država daje određene poticaje i ovaj dio, da nema s druge strane nekakvih zloupotreba, pa da se tu razmisli na koji načina da nema nekakvog keš …/nerazumljivo/… što se tiče kod tog dijela zabrane isplate dobiti. I dalje vezano za korištenje EU sredstava, vidim da je jučer bila najava da će se, da će biti fleksibilno korištenje EU sredstava, mislim da je to dobro, ne znam koliko je nama ostalo još vjerojatno negdje do milijardu EUR-a ako je ostalo do iskorištavanje pune omotnice one za 2011. godinu do 2021. godine, pa to samo možda objašnjenje da li će se ta sredstva, vidim da su dosta fleksibilna na taj način kako koristi ta sredstva jer ta je sredstva bitno povući i zbog smanjenog pritiska na tečaj, ispričavam se. Dalje, vezano za pristup ERM II također vidim da je to jutros premijer govorio mislim da je to dobra mjera da Hrvatska i još snažnije ide prema tečajnom mehanizmu iako možda sada nismo zadovolji ove uvjete i teško će sada i po svim tim brojkama u budućnosti zadovoljiti tečajni mehanizam II, ali bitno je da nas tamo prime da možemo koristiti mogućnosti pristupa EU tržištu i pristupa euro obveznicama što će svakako osigurati određenu deviznu likvidnost. Mislim da je to ne samo ekonomska i politička odluka i mislim da bi bilo i s druge strane i Europske komisije da pristupi Hrvatskoj ako smo već aplicirali za ERM II mehanizam da nas čim prije nam omoguće pristup tome tržištu. Svakako je još nekoliko pitanja, vezano je za otpise ovih dijela koji neće država plaćati, znači država plaća doprinose na onih 4.000 kuna, međutim moje pitanje za sve one otpise koje će biti doprinosa šta će biti s tim ljudima jer znamo kad dođe do otpisa mirovinskog da ti jednog dana, da ti ljudi zapravo ne bi, bi im se ugrozio i njihov obračun mirovine, da svakako možda razmišljamo i ako dođe do nekakvih otpisa tog doprinosa za mirovinsko da se zapravo njegova, da se računa ipak, da mu se i taj otpis koji je da mu se prilikom izračuna mirovine svakako koristi. Evo, zahvaljujem to su neka određena tehnička pitanja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će se iznositi stajališta o ovom paketu zakona Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, aha povreda Poslovnika oprostite. Gospodin Bačić, povreda Poslovnika, ispričavam se.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika jer je kolega insinuira kako ja ne govorim istinu kada sam naveo datum kada je Vlada RH počela sa mjerama oko prevencije protiv borbe protiv korona virusa. Pa bi, ja sam sa druge strane osupnut informacijom da predsjednik najveće oporbene stranke nije upoznat da je 24. siječnja ministar mora, prometa i infrastrukture donio odluku prema kojoj se u svim zračnim i morskim lukama podižu mjere prevencije na visoku razinu kako bi se spriječio mogući ulazak oboljelih [[Upadica: Vrijeme.]] i zaraženih korona virusom u Hrvatsku. I to je bio prvi, prva odluka Vlade RH s kojom su upoznati svi građani [[Upadica: Vrijeme.]] RH i nije mi jasno da time nije upoznat predsjednik najveće oporbene stranke gospodin Bernardić.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Gospodin Bernardić također povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je također Članak 238., dakle ja sam bio šokiran izjavom gospodina Bačića koji je rekao da su prvi sastanci u Vladi održani 9. siječnja, ako su održani prvi sastanci u Vladi 9. siječnja, moje je pitanje zašto se 3 mjeseca čekalo, prvo zašto se čekalo u donošenju rigoroznih mjera, a drugo zašto se čekalo u donošenju ovih mjera za poduzetnike. Nešto tu smrdi. Morate ćete odgovoriti na to pitanje.
Hvala lijepa. Dobro, nismo spomenuli članke, rekli ste što mislite jedan i drugi i idemo dalje. Sada će govoriti Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, prvi će govoriti gospodin Beljak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege dopustite mi da iznesem stajalište Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata u vezi ovog prijedloga mjera vladajuće većine odnosno HDZ-a. Prije svega rekao bih da je gospodin Bernardić u potpunosti u pravu i da nije dobio odgovor na pitanje, pa ću mu ga ja sada dati zbog čega se nije ništa poduzelo odnosno zbog čega ove mjere kasne. Dakle, koliko god mi možemo pozdraviti i moramo pozdraviti ove mjere, činjenica da one kasne, posebno kasne za one koji su izgubili posao u zadnja, protekla dva tjedna. A zašto kasne iako se znalo, iako se moglo pretpostaviti što će se dogoditi, gospodine Bernardiću kasne zbog unutarstranačkih izbora u HDZ-u, pa to cijela Hrvatska zna, dakle zbog toga zbog njihovih izbora su ostali ljudi u protekla dva tjedna zbog posla i predlažem gospodinu Mariću kojeg pratim inače cijelo vrijeme, a koji uopće ne sluša niti što ja govorim, niti što su govorili moji prethodnici nego je cijelo vrijeme on line, da poboljšaju ove mjere i podržat će ih i HSS i opozicija i svi, ali dajte napravite nešto za ljude za koje su ove mjere zakašnjele, to su ljudi koji su u protekla dva tjedna ostali bez posla. Evo, dakle to je prva predispozicija u principu da se dogodi ono o čemu je govorio ujutro predsjednik Vlade, da se dogodi to nekakvo ajmo reći jedinstvo da svi budemo skupa i mislim da bi to onda ljudi pozdravili, da bi to bilo na neki način uvažavanje doprinosa opozicijskih stranaka ovome paketu mjera. Ono o čemu bih htio govoriti, a na što će se nastaviti kolega Mirando Mrsić nakon mene u drugom dijelu je da je ova kriza, da je svaka kriza prilika za novi početak, a ova kriza je prilika za novi početak hrvatske prehrambene industrije odnosno hrvatske proizvodnje hrane. Posebno jer nastavi li se ovako, svi smo svjesni, nastavili se ova grozna situacija još nekoliko mjeseci doći ćemo u probleme egzistencije društva, ne samo funkcioniranja društva kako smo navikli u zadnjih puno desetljeća, dakle ono što mi pamtimo, nego i egzistencijalnog problema opstanka društva odnosno problema kojeg u ovom trenutku nismo ili nećemo ili ne želimo biti svjesni, a to je problem prehrane stanovništva. Hrvatska je hvala Bogu država, jedna od rijetkih država na svijetu koja ima dovoljno prirodnih predispozicija dovoljno potencijala da može prehraniti pod navodnicima sama sebe, odnosno proizvesti hrane daleko više nego što je potrebno za postojeći broj stanovnika naše domovine. No, mjere poljoprivrednicima, mjere koje bi trebale imati za cilj osigurati prehranu stanovništva ne samo ove nego i u slijedećim godinama, godinama koje dolaze ne mogu biti mjere koje će se donijeti kroz mjesec, dva ili tri nego odmah, sad je vrijeme sjetve, sad je vrijeme da se poduzmu mjere da država da sve od sebe kako bi ne samo pomogla nego i odredila poljoprivrednicima koliko čega treba zasijati, zasaditi, da li postoji strategija kako bi država otkupila kompletnu proizvodnju hrvatskih poljoprivrednika i na taj način osigurala ne samo njihov opstanak, ne samo prehranu stanovništva u mjesecima i godinama koje dolaze, a koja ne bi bila ovisna o uvozu hrane jer ne znamo što će se događati na tržištima odnosno u državama s kojih sada uvozimo dobar dio hrvatskih potreba za hranu. Što ako ta, ako te države odluče zatvoriti granicu pa niti neće biti uvoza, dakle o tome bi trebalo razmišljati i onda je ta situacija prilika za novi početak hrvatske, ponavljam hrvatske poljoprivrede, hrvatske prerađivačke odnosno poljoprivredne prehrambene industrije, prilika za oporavak hrvatskog sela, prilika za povratak ljudi, jednog dijela ljudi u zapošljavanje u primarnom sektoru djelatnosti što poljoprivreda jest i prilika da se Hrvatska stabilizira, resetira i da se na neki način poništi posljednjih 30 godina kada je nažalost hrvatska vlast pogodovala stranim uvoznicima, uvozničkim lobijima, mega trgovačkim lancima, a upropaštavala cijelo vrijeme hrvatskog seljaka, hrvatskog poljoprivrednika i malog proizvođača hrane. Moram pohvaliti to što se ide u interventni otkup mlijeka, međutim ta mjera dolazi ne prekasno što se tiče ove krize, nego prekasno jedno 5 godina prekasno što se tiče hrvatskog mljekarstva. Dakle, zaboravili smo da je hrvatsko mljekarstvo uništeno, da je takva mjera trebala doći prije 3 ili 4 godine kako bi se spasili ostaci ostataka hrvatske mljekarske industrije, no kakva je takva je i sada je dobar znak da se Hrvatska ipak može pobrinuti o svojoj mljekarskoj industriji, ali ponavljam trebalo bi u principu, ja molim, apeliram vladajuće da razmisle o tome da se sa slijedećim nizom mjera ne čeka nego da se usvoje i prijedlozi opozicijskih stranaka, prijedlozi HSS, prijedlozi Demokrata, prijedlozi SDP-a i ostalih stranaka među kojima ima jako, jako dobrih, kvalitetnih i konstruktivnih prijedloga, ja sam sve pogledao nisam vidio ni jedan bezvezni prijedlog od stranaka o kojima govorim, dakle da se sve to skupa uvaži da se onda krene prema jednom, jednom ubrzo da se krene prema novom setu mjera jer nažalost iz današnjih vijesti kao što prilike, imamo prilike vidjeti situacija nije još niti približno takva da bi mogli naznačiti da ide prema nekakvom kraju. Situacija je takva da su se ljudi počeli opuštati u zadnjih nekoliko dana, što imam priliku vidjeti iz prve ruke, da je disciplina malo popustila s dolaskom ljepšeg vremena i bojim se da upravo zbog tog nedostatka discipline, da situacija u Hrvatskoj ne eskalira do kraja. Još bih nešto govorio oko turizma, dakle turizam za ovu godinu možemo prekrižiti. Ne treba ništa, ne treba sumnjati uopće da će, da je turistička sezona prekrižena. Tu kad govorim o djelatnicima u turizmu o turističkom sektoru koji će pretrpiti ove godine ne ogromne gubitke nego će de facto ostati na nuli pitanje je koliko će domaći gosti moći spasiti situaciju, stranih gostiju biti neće ne zbog nas, nego zbog općenito situacije izvana, a i da dođu strani gosti u ovom trenutku bi trebali vjerojatno ići u karantenu. Dakle, treba pomoći turističkom sektoru, djelatnicima u turizmu na svaki mogući način i pri tome ne zaboraviti cijeli niz sekundarnog dijela zaposlenih vezano uz turizam gdje isto tako spadaju proizvođači hrane, ali gdje spadaju primjerice i turistički vodiči koji su u potpunosti izbačeni odnosno koje ste zanemarili i s kojima prema prijedlogu zakona idete prema de facto uništavanju te jedne cijele grane ajmo to tako nazvati zaposlenih usko vezanih uz turizam koji je svakako, svakako nastradati odnosno za koje već možemo reći da su ove godine nastradali. A sada da ih ja, pozvao gospodina Miranda Mrsića da nastavi. Hvala.
Da hvala lijepa što ste mi pomogli. Gospodin Mrsić možete nastaviti. Da sve to ovaj, to ide sve samoupravno.
Poštovani gospodine potpredsjedniče život nakon korone neće biti isti i ono što propustimo danas učiniti imat će teške posljedice u ne tako dalekoj budućnosti. Mjere o kojima raspravljamo ova dva dana su u stvari mjere po mjeri poslodavaca, ali ne i po mjeri radnika, a kao što je u zdravstvu epidemija korona virusom je epidemija koja je izuzetno opasna tako i u gospodarstvu ta epidemija kosi sve oko sebe. Epidemija ima 4 faze, u prvoj fazi nemate simptoma, a u drugoj fazi imate temperaturu i kašljete, u trećoj fazi ste na kisiku jer imate upalu pluća, na četvrtoj fazi ste na respiratoru. Naše gospodarstvo je u ovom trenutku u trećoj fazi, a ovi koji su zatvoreni zbog toga da se napravi socijalno distanciranje su u stvari na respiratoru. Ali bojim se da će i ovi koji su sada u trećoj fazi za 3 mjeseca kada više ne budu mogli proizvoditi jer nema potražnje, jer nema sirovine također će biti u četvrtoj fazi. Vlada je preblago krenula sa mjerama ne shvaćajući da treba paralelno kao što je u zdravstvu agresivno krenuti na epidemiju također je bilo potrebno agresivno krenuti i u gospodarstvu. Debelo se kasnilo, čini mi se da se premijer Plenković ponašao kao Trump zažmiri pa će problem proći sam od sebe. Mi smo u ratu, a u ratu treba vrlo jasno i vrlo brzo odlučivati, u ratu nema odluke u dva koraka tako da mi je žao da ove mjere koje danas imamo pred sobom nisu bile prije, prije 2 tjedna i ono što je također se vidi u Vladi da u Vladi što se tiče gospodarstva nema osobe koja ima dovoljno ovlasti, autoriteta i snage da donese odluke i to je se upravo i pokazalo na ovim zakonima. Zadaća nas sa opozicije je da ukažemo na probleme i da ponudimo neke nove, nove stvari jer možda mi vidimo nešto drugačije nego što vidi Vlada. Dobro je to što smo dali radnicima 4.000 kuna ali kao što sam i rekao ova Vlada više ide na ruku poslodavcima nego radnicima, bilo bi pametnije, efikasnije i bolje da smo tih 4.000 kuna dali direktno radnicima na njihove tekuće račune, a ne poslodavcima. I dok je Vlada za poslodavce riješila pitanje subvencioniranja plaća radnicima nije riješila njihov radno-pravni status dok su kod kuće. Poslodavci umjesto da radnike pošalju na čekanje, radnicima oduzimaju njihove godišnje odmore i po tome nisu svi radnici u Hrvatskoj u istom položaju, a prvenstveno je za to odgovoran Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno ministar Aladrović. Država bi kao što je predviđeno trebala otpisati poreze i doprinose, za ovih 4.000 bi trebala to uplatiti, država sama sebi uplaćuje ali trebalo bi razmisliti i o tome da za one velike tvrtke kojima ćemo otpisati poreze, doprinose i sve ono što je sada u ovim mjerama se razmisli o tome da za ta sredstva Vlada odnosno država ne uđe u suvlasništvo ili vlasništvo kod velikih i većih. Kada kriza prođe onda tada te udjele se može prodati i onda država na taj način vratiti ono što je uložila. U ponedjeljak ćemo raspravljati o poljoprivredi i već danas bi trebalo odlučiti da robne rezerve preuzimaju i otkupljuju sve viškove bez ograde jer na taj način bi možemo i trebamo spasiti samu poljoprivrednu proizvodnju. Ako nas ova kriza ne natjera sada na reviziju popisa branitelja ne znam što će. Ova Vlada je preuzela i to upozoravam nekoliko milijardi kuna obveza prema HVO-u i sva ta kupovina glasova sada dolazi na naplatu u najgora vremena, ovako ranjeno gospodarstvo sad će plaćati izbornu pobjedu HDZ-a. Naravski da nam treba i rebalans proračuna, tu je ministar Marić, ali ne rebalans zbog rebalansa nego da se suočimo sa krizom i sa time da je vrlo jasno da moramo upumpati novac u gospodarstvo jer to je kisik i krv gospodarskog života Hrvatske. Povećat će nam se javni dug, pa što, ako ubijemo potrošnju trebat će nam godine da se oporavimo. Politika treba biti trošite umjesto da štedite za ključne djelatnosti u vrijeme epidemije kao što su zdravstvo, policija, civilna zaštita i druge ključne službe i servisi. Kroz kolektivno pregovaranje treba zbog većeg opterećenja i dodataka na plaću ugovoriti dodatke u iznosu od 50 do 100% u odnosu na osnovicu u vrijeme trajanja epidemije. Radnici koji za vrijeme epidemije zbog situacije ne mogu na posao trebaju imati jednaki status i prava kao i oni koji su ostali bez posla i primaju naknadu. Za jačanje likvidnosti poduzeća država treba kroz poseban fond otkupljivati potraživanja koja banke imaju prema poduzećima. Treba razmisliti o tome da umirovljenicima sa najnižim primanjima se da dodatak za vrijeme krize korona virusom. Sve su to stvari koje bi Vlada treba napraviti da prođemo kroz ovu krizu što budemo bolje. Mislim da je ovo vrijeme kada moramo uključiti razgovore sa sindikatima i poslodavcima i sa Vladom o ključnim pitanjima jer svaka mjera koja nema podršku sve tri strane, a takva mjera će biti neće polučiti svoj učinak. U ovom trenutku nam treba društveni dogovor, zajedništvo i partnerstvo, to je ključ uspješne borbe protiv ugroze koja nas je zadesila sve zajedno i zato svi segmenti društva moraju na jednaki način podnijeti dio tereta i ne smije biti povlaštenih i privilegiranih. Očekujem da će Vlada relativno brzo podnijeti prijedloge novih zakona koji će rješavati ključne strukturne probleme Hrvatske i s time se ne smije odugovlačiti. Vlada već odmah i sada mora postaviti zdrave temelje za našu budućnost. Živimo u vremenu u kojemu ne smije biti suvišnih, ostavljenih i gladnih. Treba nam Hrvatska sa ljudskim likom i na kraju prije krize smo od velikog broja poslodavaca i nekih ekonomskih stručnjaka slušali da se država nema što petljati u poslovanje, da državne intervencije nisu dobre, da će tržište sve samo riješiti. Jedno pitanje svima nama, zašto sada okrećete glavu prema toj maćehinskoj državi i tražite pomoć, zašto ste od jednom izgubili vjeru u tržište? To su neke stvari koje su vrlo jasne da će nam život biti drugačiji nakon korone.
Hvala. Sada je na redu Klub zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika i Nove politike i nastupat će najprije gospodin Hrelja, a onda ću najaviti gospodina Aleksića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, gospodine ministre, kolegice i kolege, dakle prvo želim na neki način reći svoje suosjećanje sa svim onima koji su zatvoreni i razumijevanje svima onima koji su zatvoreni u svojim kućama i koji se pridržavaju ovih uputa stožera i čestitati im na tome da doprinose javnom zdravstvu, sigurnosti da se ova pošast ne širi kako bi se eventualno širila da svega ovoga nema. Drugo, bez obzira što su ovo teške teme ja moram jednu stvar reći da mogu izraziti jedno zadovoljstvo da nakon 17 godina političke borbe i nastupanja HSU-a da hrvatski umirovljenici moraju biti zaštićeni jer su njihova prava proizlaze iz desetljeća uplate doprinosa, moram čestitati i ministru Mariću, a i gospodinu Plenkoviću da su konačno shvatili jer to nije bio slučaj kod prethodnih vlada i one 2009. godine, da su shvatili da se ne smije dirati u ta prava umirovljenika koje su bazirane na uplatama doprinosima i da su oni ustvari najranjivija skupina jer 483.000 građana RH živi sa mjesečnim prihodima manjim od 2.500 kuna. Još dodajmo jedno 150.000 do 3.500 kuna, a to su oni koji će sigurno generirati potrošnju jer oni nemaju uštede, nemaju zalihe hrane i kućnih potrepština, nisu mogli, u nekim su godinama i nisu mogli ovaj ići od dućana do dućana da bi skupili zalihe i hrane i kućnih potrepština. Prema tome, oni će redovno potrošiti sve na plaćanje usluga, računa i na prehranu, higijenske potrepštine i lijekove i dakle 1/4 tog novca koji se isplaćuje mjesečno umirovljenicima od 3,5 tisuće, 3,5 milijarde kuna 1/4 se sigurno vraća ministru Mariću odnosno potpredsjedniku Vlade ponovno u proračun. Dakle, ti ljudi i to davanje sigurno neće biti problematični i nego će držati bruto društveni proizvod na određenoj razini. Moglo je biti i bolje, evo sad je moj prethodnik govorio o tome da bi trebalo razmišljati o nekim dodacima za umirovljenike i slažem se načelno, ali Vlada RH je u protekle 3 godine propustila jednu veliku stvar. Donijela je strategiju borbe protiv siromaštva, ali od te strategije nema niti „s“, dakle nema borbe protiv siromaštva, nema postavljenih ciljeva, nema akcijskih planova, nema ništa. Vlada RH u protekle 3 godine je mogla promijeniti i cenzuse za one najsiromašnije bilo da se radi o dopunskom zdravstvenom osiguranju, bilo da se radi o rtv pretplati i mnoge druge socijalne pomoći je mogla odrediti upravo u borbi protiv siromaštva, ali nije i sada nema više manevarskog prostora i to je velika šteta za socijalnu sigurnost jednog velikog broja naših građana. Dakle, i ovdje sad kad govorimo naravno da razumijemo da je pitanje državnog proračuna zatvoreni krug, naravno da ne očekujemo da će država platiti doprinose na ove 4.000 kuna, ona će knjižiti da je to plaćeno, nema keš lova, nema ja platim sebi u okviru istog džepa, iz proračuna u proračun ne možeš izvršiti plaćanje nego konstatirat ćeš da su radnici koji su ostali zaposleni kod poslodavaca i koji su dobili potporu ovaj države da su njima priznate uplate doprinosa, država jedino mora uplatiti fizički 5% na individualnu štednju, dakle u II mirovinski stup. Prema tome, da si razjasnimo te stvari da doprinosi nisu u ovom trenutku teret nego priznanje države da su, da su plaćeni. Mislim da je jedna mjera došla prekasno, da je ova mjera koju sad donosimo, a to je 4.000 potpore i ovaj plaćanje doprinosa odnosno priznavanje doprinosa od strane države trebala biti prva mjera koja je trebala u prošlom paketu doći i reći, trebalo je reći svima, svim poduzetnicima, svim onima koji zapošljavaju, ljudi dobit ćete ovu mjeru držite ljude na radnom mjestu da negdje pripadaju jer, a oni su počeli masovno otpuštati. Dakle, svi otpušteni radnici ne teče im staž, opet koštaju državu, a bilo bi bolje da su ostali zaposleni, da im teče staž jer nisu oni krivi zbog toga što je došla ova bolest. Dakle, ta mjera je trebala, trebala biti prva. No, nemojmo mislit da je s ovim sve završeno. Daj Bože da se izvučemo, da za mjesec i pol dana prestane sve ovo da za 20 ili mjesec dana počnemo popuštati sa mjerama i daj Bože da sve to ide u dobrom smjeru. Međutim, isto ne treba biti tu pesimista, niti biti katastrofičan. Ova država u odnosu na krizu od 2008. ima puno više mogućnosti izlaska iz ove situacije nego šta je tada imala i tada je cijela ova procedura trajala veoma, veoma dugo. Mi moramo početi govoriti o nečem što je samo natuknuto i premijer je samo natuknuo. Pitanje solidarnosti. Što je to pitanje solidarnosti u RH? Jel to davati nekome zato što se ja tako osjećam da nekom treba dati ili je to sustav solidarnosti. Vi znate da neki članovi uprava Hrvatskih željeznica dobivaju postali su članovi uprave 3 mjeseca prije umirovljenja i dobivaju 42.000 kuna. Hrvatske željeznice ne voze, jel će oni cijelo vrijeme to dobivati? Vi znate da su zarade menadžera farmaceutskih tvrtki ogromne, da su zarade menadžera banaka ogromne, mi smo u fokusu pa nama kažu vi imate dobre plaće itd., veće plaće od zastupnika imaju i načelnici općina koji su puno bliže našim građanima. Sustav solidarnosti znači da oni koji imaju više moraju jedan dio odvajati, moraju odvajati da bi svi zajedno preživjeli ovu pandemiju korona virusa. Kako? To se radi sa posebnim zakonima i to se radi dok se ne izvučemo iz ove situacije. Mislim da je to ono što se očekuje ukoliko ovo potraje. Nitko nema pravo u ovoj zemlji bez obzira bio u privatnom, društvenom ili bilo kojem vlasništvu primati 5.000 EUR-a i ne participirati solidarno sa onima koji su ostali bez posla kojima ćemo plaćati naknadu na zavodu za zapošljavanje, a takvih u Hrvatskoj ima puno. I to se moraju zbrojiti svi prihodi. Prema tome, mislim da prođimo ovaj Uskrs i nakon ovoga, nakon Uskrsa sukobimo svoja razmišljanja i nađimo najbolji model solidarnosti da imamo izvore financiranja za ljude koji su ostali bez posla, kojim neće biti ponuđen cijelo ovo vrijeme novi posao jer svi moramo iz ove situacije i institucije i svi građani uključujući umirovljenike i one naše najmlađe, svi ćemo iz ovoga moramo izaći ogrebani, izranjavani, ali svi moramo preživjeti. To je zadaća države kao krova svih građana ove republike. Molim vas ministre da taj dio upamtite i na kraju bih vam samo htio reći jedan tehnički detalj. Uočili smo da postoji razlika između zakona o ovaj računovodstvu i zakona općeg poreznog zakona onog šta je objavljeno na stranicama Vlade i ono što je objavljeno na stranicama sabora i ovog što mi imamo ovdje, tehnički, fizički je ovdje pa smo vam ponudili, pa smo vam ponudili i amandmane na jedan od ta dva zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Aleksić će nastaviti tijek misli kluba i izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Mariću, uvažene kolegice i kolege, Stranka SNAGA predložila je 16 važnih mjera, antikriznih mjera u ovom teškom trenutku za cijeli svijet pa tako i za RH. Od tih 16 mjera gotovo ništa nije prihvaćeno, a ja ću ovdje izložiti 6 najvažnijih mjera, po meni najvažnijih mjera koje bi Vlada RH morala prihvatiti i koje će Vlada RH možda čak i prihvatiti u slijedećem razdoblju jer neće biti druge. Pa smo tako predložili da Vlada RH svakako predloži obavezni moratorij na otplatu kredita bez naplate kamata. Vlada je obećala da će biti moratorij, međutim Vlada to nije predložila u obliku međutim Vlada to nije predložila u obliku propisa nego je to nešto kao dogovarala s bankama i prepustila je bankama na milost i nemilost da one određuju uvjete za moratorije. Prema mojim saznanjima banke predlažu moratorije, nude moratorije s naplatom kamata. U ovom teškom trenutku kada gotovo nitko ne može zarađivati, kada će ljudi ostati bez posla, kada će ući u veliku krizu ne smije se dopustiti niti bankama da zarađuju na kamatama, a prije svega zbog toga što banke upravo duguju građanima 20 milijardi kuna. Banke su opljačkale 125.000 dužnika s valutnom klauzulom franak i još 200.000 dužnika s valutnom klauzulom euro i kune, jedne za tečaj i za kamatu, a druge samo za kamatu u ukupnom iznosu od 20 milijardi kuna. Takvim bankama mora se zakonom naložiti moratorij, obavezni moratorij na sve kredite za one građane i za ona poduzeća koja nisu likvidna bez ikakve naplate. I zbog toga smo SDP i ja osobno predložili smo posebni zakon na temelju kojeg bi se upravo odobravali moratoriji za nelikvidne građane i nelikvidna poduzeća. Druga stvar koju smo predložili jest privremena zabrana svih ovrha. Nema ovrha dok traje ova kriza. Vlada je rekla neće biti ovrha, međutim nije predložila nikakav propis nego opet nešto razgovara sa vjerovnicima, nema ovrha, doviđenja. Teško je stanje zabraniti ovrhe, privremeno deblokirati sve računa blokiranih građana dok traje kriza, kad kriza prođe vratimo se na staro, ali dok kriza traje deblokada svih računa. Sljedeća stvar, smanjenje plaća svima ravnomjerno čak ne ni ravnomjerno nego otprilike na jednak iznos i to ne onima koji imaju malo nego onima koji imaju puno, počevši od mene i meni sličnih, smanjiti nam plaće, ako treba za 50% ako treba i za više, odrediti neku granicu ispod koje plaća ne smije biti npr. neka to bude prosječni dohodak za one koji imaju veća primanja, a oni koji imaju manja primanja ako imaju prosječno i manje od prosječnog ne smanjivati im ništa, vrlo jednostavno. Možda to i neće imati nekakve velike konsekvence na sam proračun, ali će pokazati primjerom da suosjećamo sa našim građanima. Sljedeća stvar, zabraniti otpuštanje radnika, ali ne bezuvjetno nego dopustiti otpuštanje radnika samo uz poslovno uvjetovani otkaz. Što znači poslovno uvjetovani otkaz? To je otkaz kada garantiramo radniku da ćemo ga primiti natrag na posao kada kriza prođe jer naravno postoje poduzeća koje jednostavno neće biti likvidna, neće moći plaćati radnike, razumljivo je onda da takav radnik mora privremeno dobiti otkaz, ali neka taj otkaz onda bude poslovno uvjetovani otkaz i u tom slučaju takav radnik mora dobiti svoje radno mjesto natrag onda kada kriza prođe. Ono što mi se ne sviđa u mjerama Vlade je prije svega to da se one svode na pritisak na proračun. Pritisak na proračun znači da ćemo se u budućnosti zaduživati, to znači da će naš javni dug ići prema 100% BDP-a, to nije dobro. Ove mjere koje predlaže stranka SNAGA-e ne idu samo na proračun nego idu i na one koji su dužni hrvatskim građanima kao što su to banke. Ponavljam, banke su dužne hrvatskim građanima 20 milijardi kuna, no možda su one dužne čak i poduzećima, možda su čak dužne i državi jer banke su za svoje kredite naplaćivale naknade, a te naknade su nezakonite. Nadam se i vjerujem da će Vlada RH jednostavno morati prihvatiti većinu mjera koje je predložila stranka SNAGA. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Danas se čovječanstvo nalazi u jednoj nadrealnoj, ja bih rekao u nerealnoj situaciji da je bilo tko prije par mjeseci govorio u kakvoj ćemo se situaciji naći, ja mu prvi ne bi vjerovao, ne bi mu nitko vjerovao. Dakle, imamo jednu krizu koja je nikad veća, najveća kriza u novijoj povijesti čovječanstva, svjetski državnici kažu čak i veća od one gospodarske krize koja je bila uzrokovana i samim Drugim svjetskim ratom. A veća je stoga što je većina država, ja bih se usudio reći gotovo sve države svijeta su zahvaćene ovom jednom globalnom zdravstvenom i ekonomskom krizom. I ako pokušamo objektivno analizirati o čemu se radi i zaboravimo sve ono što nam se svakodnevno servira iz mainstream medija iz onih glavnih medija koji su očito pod utjecajem države, moramo postati malo začuđeni i postaviti sami sebi mnoga pitanja na koja evo ja i zapravo ne bih dao odgovor, ali ću postaviti pitanja. Kriza je započela prije više od tri mjeseca u Kini, Kina je nekoliko mjeseci bila čitava blokirana. Dakle ne radi se o nekoj državici kao što je možda i naša Hrvatska od svega 4 milijuna stanovnika nego se radi o državi koja ima milijardu i 400 milijuna stanovnika. I ta golema država najmnogoljudnija na svijetu je bila čitava u karanteni mjesecima, ljudi nisu izlazili iz svojih domova, nisu išli na posao, država je stala funkcionirati i to nikome u ostalom dijelu svijeta pa i u našoj Hrvatskoj nije bilo sumnjivo. To su naši državnici i naša Vlada da se razumijemo, gledali i nisu ništa činili. 29. ili 28.01. Andrej Plenković kada je smjenjivao ministra Kujundžića kazao je po prvi put imamo jednu važnu zdravstvenu krizu i moramo smijeniti ministra Kujundžića jer se moramo pripremati za obračun odnosno za krizu uzrokovanu korona virusom. To je možda bio prvi put da je on najavio, od onda pa do izbora u HDZ-u nakon mjesec i pol dana on nije prstom mrdnuo. Jer nije mrdnuo zbog toga što nije znao ili nije htio, ja ne znam, ali to je pitanje? Drugo pitanje je zašto sve ostale svjetske vlade, zašto Talijani, Španjolci, Francuzi u konačnici Amerikanci nisu poduzeli adekvatne mjere kada su vidjeli što se u Kini događa, zašto? Zar te obavještajne službe, tajne agencije zar one nisu dale ove informacije koje ja sada govorim s govornice svojim vladama? Pa čak sam i ja jedan zastupnik u jednoj maloj državici kao što je Hrvatska već 5. veljače upozoravao hrvatsku Vladu na opasnost, a sve te mnogobrojne agencije nisu upozorile svoje vlade na nadolazeću krizu. E sada samo je pitanje ili su totalno nekompetentni ili nisu htjeli upozoriti. Vi sami zaključite što je u pitanju, ali pitanje je itekako interesantno. Broj oboljelih raste nažalost, danas smo prešli i prešišali smo milijun, broj mrtvih raste evo blizu smo 60.000 mrtvih i taj broj i dalje raste. Ovdje ću ipak konstatirati da je većina tih umrlih ljudi koji su bili i prije već kronično bolesni i to je činjenica da ima na svu sreću jako malo zdravih ljudi, mladih ljudi koji su umrli zahvaljujući ovoj bolesti. Dakle, jedan čudnovati scenarij nadrealni, nerealni i mogu se zapitati jeli možda ova kriza dobrodošla nekim sektorima. Ja ću imenovati jedan sektor, a zove se bankarski sektor. Banke su već godinama se mučile plasirati svoj novac, puno novca, jeftinog novca kojeg su čak davale bez kamata. Odjednom sve države svijeta pa i naša Hrvatska hrle u banke na međunarodno tržište, bilo gdje traže novac da bi spasile svoje nacionalne ekonomije. Interesantna koincidencija odnosno ipak da se zna da netko od ove krize ima korist jer se sve države svijeta itekako ekonomski zadužuju u ovom trenutku. Od koga? Od banaka. A druga činjenica je da su banke imale veliki problem sa plasmanom svojih sredstava, da su imale gomile novaca, milijarde i milijarde dolara ili eura koje nisu mogle plasirati. I sada Hrvatska odjednom se otrijeznila, završili su izbori u HDZ-u, stari predsjednik HDZ-a je novi predsjednik HDZ-a, a to je Andrej Plenković, pomeo je konkurenciju i slobodno se može obračunati sa korona krizom. Odjednom onako mudro, a zapravo politički izmišlja jedno novo tijelo, neka nova lica, tu je jedan novi ministar lijepog lica, dječjeg lica gospodin Beroš i jedan malo stariji gospodin Božinović zemljotres i onda uglavnom kreće se u obračun sa korona krizom. I odjednom imamo jedno novo tijelo koje ima apsolutne ovlasti, ovo tijelo Hrvatski sabor mu je dao mogućnost da radi što god hoće. A na svim medijima imamo jedan pravi agitprop, jučer u „Otvorenom“ tri čovjeka, tri političara iz vladajuće stranke, nula iz oporbe. Pogledajte bilo koje vijesti HRT-a koja neće prenijeti naravno ovaj moj govor ili neke druge nacionalne televizije, nećete moći vidjeti ili ćete tek u nekim sporednim kadrovima vidjeti oporbu i ljude koji kritički sagledavaju mjere Vlade prema ovoj krizi. A usta će biti puna i novinarima, voditeljima emisija hvale za mjere hrvatske Vlade. Najsmješnije je bilo jučer gledati emisiju „Otvoreno“ gdje je na koncu čak i djeca slave veličaju sjajno postupanje Civilnog stožera pa čak ih crtaju kao Supermane i Batmane. Imamo li imalo objektivnosti? Pa ja mislim da nemamo. Postavio sam mnogo pitanja i evo neka svaki građanin preispita što je stvarno s ovom krizom, što se događa, ali ja mislim da će vrijeme ipak pokazati ili se možda netko itekako dobro pripremio. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Zekanović. Ja sam bio u Zagrebu za vrijeme potresa i osiguravam vam da se zemlja tresla. Izvolite gospodine, čekajte samo malo nema, ima samo Hrvoja Zekanovića. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ne piše. Dobro, ajde bit ćemo tolerantni, kada je situacija izvanredna treba biti tolerantan. Ali nitko nije rekao znate inače bi pisalo … [[Upadica se ne razumije.]] ne jako su vrijedni suradnici ovdje. Izvolite gospodine … Glasnovića.
Hvala kao … hvala puno [[Upadica Radin: Vidite kako sam tolerantan.]] Hvala. Evo mi danas tu su se poredale glave danas, eksperti opće prakse, ekonomisti, eksperti svakakve glave, populisti, ne znam ali ja bih samo rekao po pitanju ovoga virusa, trebamo poštivati neutralne izvore, nitko ne zna koliko će ovo dugo trajat, ne zna niko, ne zna ni baba Vanga, tu nema Brace da nas liječi pogledom, njega nitko nije pozvao on je nestao negdje ko neke druge glave kao ove nevladine udruge. Po tome imate eksperte imate model dinamike širenja ove bolesti i vidimo svaki dan tu progresiju. Imate Sveučilište u Južnoj Koreji oni su već upoznati sa SARS-om, MERS-om itd. i treba njih, to je neutralni izvor treba njih slušat i mislim da su na pravom tragu neutralne izvore. Naravno, ne možemo odvojiti politiku od ekonomije ni danas ekonomiju od korona virusa. Gospodarske mjere, tu je mister Marić naš … ovdje za ekonomiju, ali ja mislim da prvi korak mora bit svake gospodarske mjere da se mi ako govorimo o solidarnosti što je rekao gospodin Hrelja, da se mi brinemo o najosjetljivijoj skupini ljudi ovdje, to su invalidi, stare glave itd. to je prava desnica, a ne crvena desnica koja sebi prvo osigurala lovu za tri generacije i oni mogu nama govoriti što god hoće, ali mi još nemamo porijeklo imovine ni imena glava koje imaju bankovne račune vani, a znamo da su možda svi bili u partiji. Gospodarske mjere i u šta treba ulagat sada, već je puno glava govorilo u šta treba ulagati ovdje. Kritična infrastruktura, dolazi protupožarna sezona, voda, to je rekla prije mene jedna glava to se deset puta ponavljalo danas, mi gubimo 48% vode kroz ide van. Ubrzo ćete vidjet rat da Bog ne da Sudan-Egipat voda, ako se primjer 1 promijeni kurs Nila šta će bit, 1% vode je pitka voda to mora osigurat i naravno što je mister Bulj ponavljao deset puta hrana je strateški resor i svi druge glave. Ja se slažem s glavama iako ove seljačke glave HSS je više ja bih rekao kao nekakva iz Južne Amerike nekakva marksistička skupina, nemaju veze sa HSS-om, ali naravno hrana i tu se slažem s njima i baš bih volio vidjeti njihovo porijeklo imovine. Naravno nakon svega ovoga, ovo će proć, bilo je i gorih vremena, mi znamo da je globalno tržište palo 20% u zadnja dva mjeseca. Ovo će biti gore, da ja ne budem sada baba Vanga ovdje, ali već je vidljivo da su ukinuti ovi lanci opskrbe industrija automobila kasni već tri mjeseca iza isporuka i Kina je glavni opskrbljivač za neke dijelove mobitela na dalje i ja mislim da će biti ovo gore od onoga u 2008. godine sloma, gospodarskog sloma. A sad je vrijeme ne samo za ekonomsku sigurnost nego je vrijeme sad kriza je najbolji poticaj, kriza i strah za prave strukturne reforme, što nijedna vlada nije do sada napravila. Nisam do kraja stegli remen, siva ekonomija je duplo što je bila u EU i mi znamo kako ima puno Hrvati su po pitanju oni su u pitanju kreativnog računovodstva oni su majstori po tom pitanju. I provedbe ovog plana, ja mislim mister Marić će biti jako važan na terenu, što je reko neko da se neke glave ne ukrcaju u vlak kako se ukrcavaju tamo od već od 90 i neke godine. Kako je moguće u jednoj državi da jedan krkan kao jedan mali primjer trošenja državnog novca, da potroši 170.000 kuna na reprezentaciji, a da nikom ne odgovara? Tako je siva ekonomija i sada profesionalizacija administracije i sada je vrijeme za sve ove institucije da rade u sinkronizaciji, da vide da novac dolazi tamo gdje bi trebao dolaziti. Ja sam za smanjivanje plaće ovdje, ali također ću opet spomenut da stranke imaju ogromni dio sredstava na svojim bankovnim računima, milijune kuna i to treba upotrijebit. Možda se treba toga odreć, a ne da razmišljaju o izborima, to sam prije rekao. Milijune kuna se ima, može se lova svugdje ono što je kritično, znamo šta je prioritet. I vi znate gospodine Jovanović šta je prioritet. I na kraju bih rekao, neko je danas ovdje jedan član ja mislim HNS-a pričala je nešto o Mađarskoj da je Mađarska prva žrtva korona virusa. Ajmo malo o podacima, Mađarska je po svim ekonomskim podacima 6 mjesta iznad RH, BDP po glavi je veći … [[Upadica se ne razumije.]] nemojte o demokraciji. Kada već govorite o demokraciji evo da vas malo podsjetim na vaše bivše stažove, danas sam prošao kada govorimo o izolaciji prošao sam na Trgu Krešimira tamo udruga političkih zatvorenika vidio sam čovjeka 12 godina je gulio u Lepoglavi radi vašeg cinkarenja glava iz partije 12 godina i tamo je 12 godina jeo samo kokošje stražnjice, ništa nije vidio ni pismo ni paket. A vi ste uživali u partiji, danas vam je dobro, stvorili ste drugu generaciju iseljenika. A ja bih vama sve poslao revizora glavnoga inspektora feldmaršala ne znam kakvo je njegovo imovinsko stanje ovaj gruppenfuhrer nova glava tamo, to je jedini čovjek, za inspektora jedini čovjek iz … koji je bio u partiji, zamislite. Svi ste vi umreženi, ja vama ne vjerujem. Vjerujem u Boga i matematiku, ja bih sve riješio za tri mjeseca, vas bih prvo, prvo bih vama došao na vrata.
Hvala lijepa, bili ste jasni. Gospođa Marija Puh će govoriti ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Vlade. Evo danas opet raspravljamo o drugom paketu mjera za pomoć našim poduzetnicima i gospodarstvenicima. Naime, ova situacija u kojoj smo se našli ja bih rekla nitko od nas kada smo donosili proračun u prošloj godini nije imao niti na kraj pameti da bi se nešto ovako moglo desiti i stvarno nas je zadesilo gotovo pa preko noći. Smatram da država svojim mjerama šalje jasnu poruku da prati situaciju i dočekuje ju spremna koliko je to moguće. One prve mjere koje su se donosile i koje su bile, išle su u smjeru očuvanja zdravlja, u smjeru prevencije, u smjeru zaštite naših najugroženijih građana. Iako je i tada prilikom donošenja tih mjera bilo poprilično prigovora i prigovora na rad stožera, danas s odmakom od, ja mislim, na nekih mjesec dana, vidi se da mjere koje su tada bile propisane i koje su donesene su bile dobro promišljene i da su donijele rezultat jer kao što vidimo po svim tablicama RH je u društvu onih zemalja koje se najuspješnije bori protiv ove pandemije koja nas je zadesila, a koja nažalost ne poznaje ni granice, ni nacije, ni rasu, ni spolove. Nakon brige i onih prvih donijetih mjera koje su bile usmjerene na očuvanje zdravlja, naravno da se krenulo razmišljat i u iznalaženje mjera da se u ovoj izvanrednoj situaciji i naše gospodarstvo i naši poduzetnici što lakše prođu kroz ovo čudno razdoblje. Danas nam je ujutro predsjednik Vlade predstavio drugi set mjera koje su namijenjene ublažavanju ekonomskih posljedica koje nas zapravo tek čekaju. Kakav je smjer kojim se kreće sa ovim mjerama, malo sam osluškivala ovih zadnjih par dana otkad su mjere predstavljene i kada vidim i suglasje koje postoji ovdje među nama saborskim zastupnicima i suglasje koje se dobiva od strane poduzetnika, rekla bi da je smjer kojim se ide dobar, da je promišljen, naravno uvijek ima prilike i uvijek ima mogućnosti da one budu još i bolje, ali kao što sam to već rekla, ova iznenadna situacija, mislim da smo se za nju poprilično dobro pripremili. Isplata minimalne plaće i plaćanje doprinosa za radnike čije tvrtke ne mogu sada raditi, mislim da je najvrednija mjera i da će imati najbolji efekt u očuvanju, u maksimalnom očuvanju broja radnih mjesta i donekle će pružiti sigurnost svim našim radnicima. Umjesto prvotnih 3.250,00 kn osigurava se plaća od 4.000,00 kn od strane države i uz plaćene doprinose za taj iznos, što u ukupnom iznosu iznosi 5.460,00 kn po zaposleniku. Aktivacija ove mjere, kolko sam gledala, dosad je zatražilo već gotovo 70 000 poduzetnika, a to se odnosi na dosada 420 000 radnika prema procjenama koje su rađene, brojka kojom će ovaj obuhvat biti će biti oko 6000 radnika. Također rasterećenje poduzetnika koji nisu u mogućnosti raditi ili čiji je posao ugrožen, značajno pogođen ovom pandemijom je oslobođenje od poreznih davanja i uvođenje obaveze plaćanja PDV-a tek po naplati izdanih računa. I mislim da će ta mjera pomoći da se naša gospodarstva i naši poduzetnici održe i da im se pomogne u ovom razdoblju koje ih tek čeka. Isto tako mjera koju, ne znam dal je neko danas spomenuo ili nije, nije sudbonosna, ali mislim da jako puno pomaže i dosta me je poduzetnika kontaktiralo baš vezano za to, je pomicanje roka za izradu i predaju godišnjih financijskih izvještaja sa 30.4. na 30. lipnja. U ovim čudnim uvjetima otežanog kretanja i potencijalne opasnosti od zaraze bit će zaštićeni i mnogi knjigovođe koji će lakše moći odrediti si neke protokole i rad sa svojim komitentima jer znamo da u ovom zadnjem mjesecu prije predaje godišnjih financijskih izvještaja zna biti poprilično živahno, radi se i cijele dane i noći, pa će na ovaj način njima biti znatno olakšan ovaj period. Optimistična sam jer odgovor Vlade na ovu krizu nije onakav kakav je bio kada nam se dogodila kriza 2009. Kolko se sjećam tada se išlo i prema povećanju poreza, što je tada naravno posljedično dovodilo do smanjenja potrošnje, a ovim mjerama koje su sada određene i koje su bazirane prvenstveno na to da se očuvaju radna mjesta i da ljudi imaju primanja, ja se nadam da u budućnosti ne bi trebalo doći do značajnijeg poremećaja u potrošnji. Ova kriza koja nam se dogodila sada se čini strašna, ali vjerujem da bi nam ona mogla biti i prilika, prilika u kojoj ćemo promijeniti našu ekonomsku politiku. Svi znamo da je do sada naš deficit u robnoj razmjeni s inozemstvom pokrivao turizam. Ovo nam je možda prilika da iznađemo način kako da osnažimo i ojačamo našu proizvodnju. Što se tiče proizvodnje, pogotovo mislim da bi trebalo staviti naglasak i težnju na poljoprivredu. Sami smo vidjeli što se je dešavalo u vremenima kad je bila najava krize, kada se najavljivala eventualna karantena, svi građani su pohrlili u supermarkete, bili su ogromni redovi jer je jednostavno postojao strah kod ljudi od nestašice. Ojačanom poljoprivrednom proizvodnjom ne bi se pomoglo samo ekonomiji, nego bi se pružila i sigurnost ljudima u eventualnim budućim događajima koji nam se mogu dogoditi, da se ne dogodi opet takva refleksna reakcija da se odmah pojuri u supermarkete i ide sa gomilanjem zaliha jer ćemo na neki način biti sigurni ako ćemo sami proizvoditi svoju hranu. Ono što bi još svakako željela napomenuti, a to je da smatram da ne bi smjeli i to je već danas bilo ovdje spomenuto, da ne bi smjelo doći do nekih značajnih smanjenja državnih investicija ili ne daj Bože njihovih potpunih ukidanja. Kapitalni i komunalni projekti koji se provede kako od strane države tako i od jedinica lokalne samouprave smatram da bi se morali nastaviti i dalje u istoj mjeri, a ako je to moguće i uz pomoć eventualno još sredstava koji su nam ostali neiskorišteni da se oni možda i povećaju. Izrazito je nužno da onaj dio poslova koji se može i dalje nesmetano raditi, naravno poštujući epidemiološku sliku i epidemiološke upute da se oni rade kako bi kasnije što lakše mogli pokrenuti ekonomiju i vratiti se našem prijašnjem životu makar nikad on više neće biti isti, ali na neki način da se vratimo natrag. Nekolicina ministarstva imala je raspisane natječaje i javne pozive za jedinice lokalne samouprave i da je situacija normalna kakva je trebala biti ti natječaji su već trebali biti imati objavljene rezultate. Ja se nadam da je samo došlo do odgode objave rezultata s obzirom na situaciju u kojoj jesmo i da neće biti odnosno da se ne razmišlja i da neće doći do ukidanja tih potpora koje su i jedinicama lokalne samouprave koje će također morati značajno revidirati i usmjeriti se prema svojim proračunima i vidjeti na koji način da prevaziđu ovu krizu. Ova epidemija mislim da nam je prilika da stavimo glave skupa, kak mi Zagorci znamo reći i da iznađemo politiku koja će nas ekonomski ne samo oporaviti i vratiti u kolosijek u kojem smo bili prije ove pandemije nego i da nam da jednu dodatnu snagu da popravimo naše mjesto na ljestvicama koje mjere gospodarstvo i ekonomsku aktivnost. Veliki broj zemalja je nevidljivo određene mjere odradio 2010. Godine prilikom zadnje krize pa mislim da bi tu priliku mi mogli iskoristiti sad. I naravno da treba pratiti situaciju jer ona se kao što sami vidimo mijenja iz dana u dan i nažalost nitko od nas nema kristalnu kuglu da možemo reći kada će to završiti i kako će to završiti i da trebamo pripremati daljnje mjere kako za zaštitu prvenstveno zdravlja naših sugrađana, a iza toga i na koji način da izađemo iz ove krize što manje okrznuti. Klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržava ovaj paket zakona o kojem danas raspravljamo. Zahvaljujem.
Hvala uvaženoj zastupnici. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi prijavljen je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tijekom rasprave ove koje sam imao pojedinačne odnosno ovog slobodnog govora, iznio sam većinu svojih stavova pa neću previše duljiti, čekaju i ostale kolege da nešto kažu tijekom ove rasprave. Ponovit ću nekakve ja bih rekao glavne smjernice. Premijeru Plenkoviću smo tijekom prvog paketa mjera i to sam mu kroz repliku rekao, da ove mjere nisu dovoljne, ove mjere koje su bile u prvom paketu da se ne može ljudima obećavati otpis nego je moja replika išla u smjeru odgode i to sam objavio i na svom facebooku tu repliku koju sam imao prema premijeru. Premijer je tada rekao da je to nekakva prvotna mjera koju Vlada predlaže i da će se ići moguće sa novim mjerama. Međutim, ja mislim da mi kasnimo, da smo trebali odmah snažnije odgovoriti na ovu krizu i ovaj izazov, da smo trebali odmah ići s jasnim i konkretnim mjerama otpisa svih davana. Isto tako bespovratnih sredstava i financiranja jedne posebne linije prema našim obrtnicima i poduzetnicima, a ono što tražimo i što ćemo tražiti unutar našeg ovog paketa zakona, 8 zakona smo ukupno uputili u hitnu proceduru, vjerojatno će to doći na raspravu tamo iza Uskrsa jer u utorak raspravljamo o SDP-ovom paketu mjera, ne znam koliko je to korektno i prema kolegama iz SDP-a, nakon glasovanja će biti ti zakonski paketi i možda je bilo poštenije da je i to ostavljeno nakon Uskrsa. Ne znam koliko će se to uopće čuti za to što oni predlažu, ali dobro, to je njihov problem i oni će morati naći načine kako to iskomunicirati. Mi ćemo osim ovih davanja i poreza gdje tražimo određene izmjene tražiti moratorij na ovrhe i kredite i taj zakon smo napisali i uputili u proceduru. Jednostavno u ovom trenutku nije pošteno da se događaju deložacije, da se događaju ovrhe, tražimo ako smo dali određeni tima out našim poduzetnicima dajmo time out i našim građanima, našim ljudima, ljudima koji spajaju kraj s krajem, koji su jednostavno pritisnuti ovrhama. Vi ste ih doveli u tu poziciju i red da im date u ovakvoj krizi time out i to će biti naš prijedlog. Evo tu je i ministar financija očekujem da se pod hitno sastane sa ministrom pravosuđa Bošnjakovićem, da Vlada napravi sastanak i na tu temu i da se ide u tom smjeru. Ne može se pogodovati bankama, ja znam da vi imate gotovo taj refleks da ste uvijek na strani banaka, a nikad na strani malog čovjeka, a mi s druge strane i prije ove krize i sada želimo biti na strani onih najslabijih u našem društvu i u tom smjeru ide ovaj zakonski prijedlog. Ne morate ga vi prihvatiti, ali predložiti vi nešto slično mi ćemo za to glasati kao što ćemo glasati i za ove vladine prijedloge. Mi nemamo problem s tim što vi to predlažete kao što vi imate problem kad oporba nešto predloži. Što god mi predložili, vi to nećete prihvatiti. A što se tiče plaća, nećemo vam dopustiti da režete i smanjujete plaće onima koji su na prvoj crti obrane od korona virusa. Znači nećemo vam dopustiti da režete plaće liječnicima, nećemo vam dopustiti da režete plaće medicinskim sestrama, nećemo vam dopustiti da režete plaće policajcima, vojnicima, vatrogascima, svima onima koji sudjeluju u borbi protiv ovog korona virusa. Nazvali ste ovo ratom, u ratu se herojima ne režu plaće, nego ako ćete rezati krenite od županija. Kad dirnete županije, kad dirnete župane, kad dirnete županijske ustanove onda možemo ovaj uopće razmišljat o tome. A sada u ovom trenutku tražimo povećanje plaća, evo s ovom mjesta, ministre tu ste, tražim povećanje plaća za liječnike, medicinske sestre, za našu vojsku, za našu policiju, za naše vatrogasce, znači i to je onaj minimum koji možete napravit, povećanje plaća, to je moja poruka, s tim završavam. Hvala.
Hvala uvaženi zastupnik Grmoja. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo, ja bi kolegi Grmoji rekao tu je ministar, da je činjenica ono što je MOST predlagao kao amandmane na prve mjere Vlade, da su sada prihvaćene, znači ne odgoda nego otpis. Međutim, činjenica, dobro ste i rekli da najveći problem RH su županije koje usisavaju decentralizirani novac za zdravstvo, za školstvo, a u biti taj novac ko zna gdje se usmjerava jel nikada nije bilo gore ni zdravstvo, a i upravljanje školama nije najbolje. Imamo primjere di nam padaju stropovi u školama, o tome bi mogao više govoriti, evo ovdje je bivši župan naš predsjedavajući g. Sanader, da su otkad je županije bez ove krize samo iz Dalmatinske zagore 100 000 ljudi je iselilo otkad su županije. Polja nisu obrađena, navodnjavanja nema, tržnice su, uvozi se iz Italije, koncesije na pomorsko dobro se pogoduje svojim kumovima, stranačkim koalicijskim partnerima, pa koalicija u Splitsko-dalmatinskoj županiji se zove Bene [[Upadica: Vrijeme]] Hvala.
Hvala kolega Bulj, apsolutno se slažem s vama, ali oni će čuvati županije do zadnje kapi krvi. Al kao što će se oni boriti, kao što će se Ante Sanader boriti za ovaj to leglo uhljebništva, tako ćemo se mi boriti za hrvatske liječnike, medicinske sestre, za našu policiju, našu vojsku, ako treba i profesore i učitelje. Kao što će oni štititi županije i leglo uhljebništva, tako ćemo mi štititi naše ljude koji su na prvoj crti i nećemo vam dati da ih dirate. Dok ne krenete ukidati i rezati županije, županijske ustanove, županijska poduzeća gdje rasipate novac, gdje kupujete aute od 300.000,00 kn, gdje se ponašate kao faraoni. Ne damo vam, neće vam proći.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Mrsić.
Poštovani zastupniče Grmoja, za razliku od one krize 2008. mi u ovom trenutku imamo potpuno drugu krizu i rezanje plaća u javnom sustavu, mislim da nije nešto što bi trebalo biti na tanjuru. Ali spomenuli ste jednu stvar koju sam ja i u svojoj raspravi spomenuo, a to je da kroz kolektivno pregovaranje, tu je ministar Marić, zajedno sa sindikatima treba kroz kolektivne ugovore, dakle svima onima koji su na prvoj crti obrane od virusa korone, a to su zdravstveni djelatnici, to je vojska, to je policija, ali i svi drugi, da im treba ugovoriti dodatke na osnovicu od 50 do 100% dok traje, dok traje kriza, al to se može napraviti samo kroz kolektivno pregovaranje jer na drugi način ćemo napraviti da nekima damo, a da nekima ne damo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Jasno treba, ja sam rekao da to, evo ministru sam poručio da tim ljudima treba povećati plaće ili nekakav dodatak, neka nađu način kako to izvesti, al to je minimum koji mogu napraviti. Evo, ministar je tu, nadam se da sluša iako je na laptopu, razumijem da je sada zaposlen, da ima puno posla, ali hrvatski liječnici i medicinske sestre, znači vojska, policija, svi oni koji nas brane od ovog koronavirusa, koji su izloženi, znači njima treba izaći u susret i povećati primanja.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Žagar. Odustao? [[Upadica iz klupe: Nije se javio]] Okej, hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice, kolege, uvaženi ministre. Kad govorimo o, evo cijeli dan o mjerama koje daje Vlada, naravno da su ovo drugi paket mjera, mi kao oproba i ja sam prve mjere i prihvatio, al tada sam upozoravao kao i moj klub o problemu znači toga da se odgađa nego da se otpišu obaveze prema poduzetnicima, to je Vlada prihvatila, da li je sa zakašnjenjem vjerojatno je. Međutim, čuo sam ovdje od kolega, nisam bio tada ovdje zbog mjera opreza, da je g. Bačić rekao da je 1.9. prvi krizni stožer oko koronavirusa bio, 9., pardon, pardon, pardon. 9.1. znači u prvom mjesecu, a poslije toga je čak izjavio premijer u jednom trenutku bio kad je bila smjena tj. ministra Kujundžića da je prioritet bavit se koronavirusom, a znamo da su se tek mjere počele davati poslije HDZ, kad su završili izbori unutar HDZ-a, kad je Vlada, HDZ-om. Tako da taj utisak ostat će među nama, al ja bi progovorio o onome što je vrlo bitno. Vrlo je bitno, to je MOST sada dao, znači kolega Grmoja je i spomenio ovdje, to su ovaj otpis tj. ovaj moratorij na kredite i moratorij na ovrhe. Znamo da još i ovršni postupci traju od ŠKZ Raiffeisen do svih onih koji su učinili više zala našem narodu, nisu mogli u državama odakle dolaze i zbog znači tih ljudi bilo bi u ovome trenucim, a druge države su takve mjere poduzele, ja mislim da bankarski sektor, a ministar zna, u ovom trenutku ima, likvidan je, al je pitanje sada kako to sve održati. Međutim, ono šta me najviše cijelo vrijeme i ono šta sam ja predložio kao zakon i dao u hitnu proceduru, to je Zakon o poljoprivrednom zemljištu. To ću uvijek ponavljati. Nejasno mi je da u RH imamo nešto manje od 800 000 hektara neobrađenoga zemljišta, država tu mora poduzeti određene mjere, od toga je pola zemljišta u vlasništvu RH. Prije 2.g. je RH, prije 2.g. donijeli smo taj zakon u saboru i tada smo donijeli tu na određeni način propise, lokalna samouprava donosi programe, županija mora dati svoje mišljenje, pa ministarstva. Ja sam dao zakon da se županija izbaci tj. da se županija tj. jel jednostavno to je način kozaračkoga kola, da ne govorim svak svakoga drži i niko ne popušta, a dosada nije podijeljeno nego 11000 hektara, znači 1 il 2% poljoprivrednog zemljišta. Pozivam ministricu, premijera, evo 5. put govorim da nam je vrlo bitna samodostatnost, da je nevjerojatno da u RH najviše prehrambenih proizvoda uvozimo svinjetine, ali još čudnije pekarske proizvode. Mi pekarskih proizvoda milijardu kuna uvozimo, pekarski proizvodi, a Slavonija je neobrađena. Nije mi jasno kakve su to politike bile. Nije mi jasno danas zbog čega su tržnice zatvorene, a trgovački lanci su otvoreni, gdje imamo talijanske pomidore, gdje ćemo sad dobiti španjolske jagode i tu su uvjeti, pa bolji su na tržnici ako se držimo mjera i to je vrlo lako odraditi na tržnicama otvorenim da ljudi prodaju svoje povrće, voće i mljekarske proizvode. Pa ne možemo i sada pogodovati uvoznim lobijima. Nije mi … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] rajčica ili pomidora, možemo evo. Ja bi samo, mislim nejasna mi je, nejasna mi je logika, nejasna mi je logika, kolegice i kolege možda je vama smiješno, ali mi je nejasna logika kako je moguće da smo mi uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda, a zemljište neobrađeno. Pa nije mi, mislim ne mogu uopće to prihvatiti. Znači mjere moraju biti snažne i odma i ministrica Vučković i ova Vlada se mora probudit. Ne može ona bit ovo cijelo vrijeme „Alisa u zemlji čudesa“. Zakon o dodjeli poljoprivrednog zemljišta ne funkcionira. Poljoprivredno zemljište i treba obrađivati, poljoprivredno zemljište obrađeno je sloboda u kriznim vremenima. Pa dosta šta su silose opljačkali ovaj pšenice na šlepere i šlepere, a kamoli ovo žita, žita. Mislim ne mogu shvatiti da mi ne poduzimamo te mjere, evo već misec dana o tome govorimo. I nije mi jasno i ovdje je u stvari jasno da su uvozni lobiji unutar ministarstava odradili ogroman posao, al u interesu znači stranih proizvođača. I na kraju, voda, šume, poljoprivredno zemljište, to su naši resursi koje moramo čuvati i štititi i braniti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Bulju. Slijedeća rasprava uvaženi zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ja ću samo kratko nastaviti nešto na ono ispred kluba i naravno pozdraviti ove mjere, dapače mislim da tu nema dvojbe i idemo probati vidjeti što možemo korak dalje. Ono što sam počeo sa temom ispred klub je upravo taj dan poslije kada prestanu važiti ove mjere, kada nema više oslobođenja poreza, kada nema više jednokratnih isplata pomoći za zaposlene, kako onda će naše gospodarstvo se ponašati, kako će poslodavci funkcionirati? I to je zapravo slijedeći korak o kojem moramo u ovih mjesec dana ili dva, koliko predviđa se da će trajati ove sve mjere, razmišljati i dočekati spreman. Jedan od tih prijedloga je i primjena st. 3. čl. 131. Zakona o javnoj nabavi koji govori o pregovaračkom postupku bez prethodne objave, poziva konkretno da se proširi ona mogućnost naručivanja poslova male vrijednosti nabave ili do pragova da na 3 ponude odnosno i većih tih vrijednosti kako bi upravo tamo gdje znamo da ćemo nešto morat radit ubrzali i zaposlili što veći broj ljudi kroz određene sektore. Ono što bi još samo predložio da, ne znam, nisam vidio u mjerama, da se odgodi plaćanje zakupa državnih prostora, a otpiše za one kojima je zabranjen rad jel nema smisla s obzira da sve manje-više ide u tom smjeru, pa da i mislimo i na to da, da onima kojima smo zabranili rad da ih ne teretimo što se tiče zakupnina. Također recimo jedna od mjera bi bila da se omogući plavi disel za građevinske strojeve po uzoru na ribarstvo, na poljoprivredu, s obzirom isto kao jedna od mjera sektorskih pomoći građevinarstvu. Pitanje jedno, jedino je što je sa radnicima kojima je u međuvremenu istekao ugovor na određeno vezano za ove mjere, da li se onda njima ili mora produžavat ili će se oni smatrati padom zaposlenih prema ovome kako tumačimo, to se svakako smatra pad zaposlenih? I zadnje što sam htio reći vezano za moratorij. Dobio sam ovdje poruku i kaže slijedeće. Poštovani, nastavno na vaš zahtjev za odgodom plaćanja obveza po kreditima, molimo vas da nam u svrhu obrade zahtjeva dostavite slijedeću dokumentaciju. Znači, poduzetnik je prijavio se da mu se odgode rate iliti moratorij. Kaže ovako, analitičke tablice u exclu sa 31.12.2019., godišnje financijsko izvješće s 31.12. i 31.3., bruto bilancu s 31.12. i s 31.3., potvrda porezne uprave o nepostojanju duga, bon 2, izjava za HROK. Dakle, nije baš onako samo tako doći do toga, praktički ovo ja iščitavam da vrlo malo se razlikuje od novog kreditnog zaduženja i ishođenja sve dokumentacije ako želimo dići neki novi kredit. Ja ne vidim tu, pogotovo mi nije jasna ova porezna ovaj potvrda porezne uprave o nepostojanju duga Komercionalnoj banci, to, to čak i ne mogu ovako shvatit, ali dobro. Dakle, bojim se i ovo je apel svim bankama da ne zloupotrebe ono što im se dalo, a dalo im se dosta i u smanjenju obveznih pričuva i u načinu knjiženja svih kredita odnosno onih koji su, ne moraju sada ići na rezervacije, dakle tako da neka postupe onako kako očigledno imamo sada izvješće i od naših gospodarstvenika da rješava HZZ manje-više promptno, da uplate veće sjedaju za ove pomoći, da se jednostavno ne igraju tu previše birokracije, pogotovo u ovom vremenu opterećuju računovodstva, a pogotovo ako smo mi produžili rok za predaju godišnjih financijskih izvješća do 30.6. i ti praktički sad bi morao pored svih ovih obrazaca raditi sva izvješća i naravno komplicirati nešto što bi trebalo biti prilično jednostavno, a to je 3 mjeseca niko ne mora ništa platit, nastaviš dalje za 3 mjeseca tamo di si stao. Doslovno moratorij, sve stoji, ništa, ni kamata, ni ničega. E sad, zašto, kako, ja apeliram na sve banke da omoguće, da izađu u susret jel ovo sigurno je zloupotrebljavanje povjerenja koje je ova Vlada njima dala, kojima je sve omogućilo i svega onoga zapravo što mi ovdje sada ovim mjerama želimo napravit. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Čuraju. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Drago mi je što je ministar Marić ovdje, žao mi je što nije ministrica kulture jer svoju raspravu posvetit ću stanju u kulturi. Kad je izbila epidemija, jedna od prvih poruka ljudima i od strane psihologa i od strane stožera bila je ostanite doma, ostanite kući, čitajte knjige, slušajte glazbu, gledajte filmove, gledajte kazališne predstave koje su na televiziji, gledajte i slušajte snimljene koncerte, to je dobro provedeno vrijeme. S druge strane kao što znadete odlukom nadležnoga stožera nema javnih okupljanja. Mi smo tom odlukom kao i mnogim drugim sektorima, kulturnim djelatnicima zabranili da rade, nema kazališnih predstava, nema koncerata, nema predstavljanja knjiga, nema snimanja filmova. Ne možemo preskočiti tu činjenicu, odlukom, dakle nadležnih tijela, tim ljudima je zapriječen rad. A moramo znati o kome se radi. Radi se o ljudima koji inače u normalnim okolnostima imaju, među najslabije plaćenim poslovima, najmanje plaće, najmanje honorare. Veliki dio tog sektora leži na plećima honoraraca, prekarnih radnika, ljudi koji nemaju stalan posao, ljudi koji nemaju stalne ugovore, to su ljudi koji se svojom kreacijom bore za mjesto pod suncem, za novu vrijednost. Stvaraju ne samo, dakle nove ideje nego i novu vrijednost, uredno plaćaju poreze, no od tih poreza idu plaće mnogima u javnom sektoru. Zaključkom Vlade praktički zahtijeva se da kulturne ustanove izvanproračunski i proračunski korisnici prestanu financirati sve što se ne smatra osnovnim pogonom. Što to točno znači? Između ostaloga znači da vjerojatno ove godine neće biti ni novih premijera, da neće biti novih projekata, da ono što je započeto neće biti završeno i da će kulturni pogon, bez obzira radilo se o onima u stalnim ustanovama ili se radilo o nezavisnim kulturnim radnicima, praktički stati. A mi moramo znati da nezavisni kulturnjaci, dakle oni koji stvaraju, ono po čemu naša kuća ima i vrata i prozore, po čemu je otvorena, po čemu rastemo, po čemu imamo svoj identitet, ne samo da su najslabije plaćeni inače u skali svih mogućih poslova nego nisu redovito baš zato što nisu stalno zaposleni ni kreditno sposobni, oni nisu uglavnom vlasnici nekretnina, velika većina njih živi kao podstanari, bez prihoda osuđeni su na užas ljudske egzistencije. Ministarstvo kulture donijelo je odluku da će svima onima za koje država plaća poreze i doprinose, to je njih otprilike 1400, osigurati naknadu u različite dvije visine. Jedna je 1.625,00, druga je 3.250,00 kn, obzirom na to kolki su im bili prihodi u prošloj godini. Ministre molim vas, nemojte zaboraviti da ovoga časa mainstream i velike i male kulturne ustanove u RH duguju silne milijune upravo njima i da su im plaćali honorare na vrijeme, da su platili ono što su odradili lani, oni bi imali daleko bolju početnu poziciju. Sada ovom odlukom Vlade kojom se praktički blokiraju isplate svega što nije neophodno i dovest ćemo se u situaciju da se pitamo da li će HNK u Splitu platiti 3 milijuna kuna dugova prema svojim vanjskim suradnicima, a da ne govorim o ostalim ustanovama. Dakle, radi se o desetinama milijuna kuna dugova prema ljudima koji su svoje odradili prema ugovorima, ali im nije isplaćeno i sada su u tim škarama da će vjerojatno morati biti na najnižoj mogućoj ljestvici. Nije u redu. I kulturno poduzetništvo je poduzetništvo, bez njih smo slabiji, bez njih smo pitanje što, imamo li identitet, nemojmo ih zaboraviti, ne radi se o masi ljudi. Danas smo čuli u obraćanju i premijera i ministra da se već oko 400 000 ljudi zapravo smatra ciljanom grupom ovih mjera, a njih je možda nekoliko tisuća. Nemojmo ih zaboraviti. Evo, ja apeliram, nemojmo da kultura ostane u blatu, ona je nešto najvažnije i najprogresivnije što imamo. Kad već ljeto koje je pred nama garantira da neće biti nove kulturne proizvodnje zato što će ustanove i festivali biti zatvoreni, ajmo nemojmo ih zaboraviti i ti ljudi moraju jesti, moraju platiti svoje režije, moraju platiti svoje najamnine, moraju osigurati svojoj djeci barem minimum minimuma. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Richemberghu. Sljedeća je rasprava uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Slušajući i danas rasprave klubova i pojedinačno ja si postavljam pitanje da li su kolegice i kolege dovoljno detaljno pročitali prijedlog ova tri izmjena zakona. Mi sa ovim izmjenama zakona stvaramo preduvjete da se riješi hrpa ovih problema o kojima se danas ovdje govori. Međutim, istovremeno moramo biti svjesni jedne stvari da ova tri prijedloga zakona s jedne strane reguliraju i upućuju nas na prihodovnu stranu državnog proračuna koja definitivno biti manja zbog svega ovog što se događa, a zbog tih smanjenih gospodarskih aktivnosti i ograničene gospodarske djelatnosti rashodovna strana državnog proračuna će nabujati. Istovremeno u ova dva prijedloga zakona Vlada predlaže model i način kako zakonski riješiti i pomoći onima koji su ostali bez prihoda s jedne strane je isplate plaće, s druge strane u drugim zakonima se predviđa nadomjestak ili zamjenske prihode za one koji će ostati bez tih prihoda. Međutim, ja si osobno postavljam jedno pitanje da li smo mi svjesni da u ovom trenutku na brodu koji se zove državni proračun je ukrcano negdje 700 ili će se ukrcat negdje 700., 800.000 novih putnika i da li kormilar ovog broda, a to je Vlada i ministar financija itekako svjesno poručuju da paze i na one male brodice koje plutaju oko tog broda da ih ne potope jer nije smisao određenim mjerama pomoć jednoga, a utopiti druge. I ako malo bolje pogledate Opći porezni zakon onda je tu jasno navedeno i za one koji su silom zakona prestali raditi što će im se dogoditi, kakva prava imaju i ponovit ću ono što sam jutros govorio, zapravo u replici rekao ministru Mariću, ovih 4.000 kuna nisu 4.000, tko je 5.820 ili 825 kuna jer na ono što na te 4.000 treba platiti mirovinsko i zdravstveno na rashodovnoj strani državnog proračuna i HZZO-a se stvaraju rashodi koji se naprosto moraju podmiriti, a prihoda neće biti, neće ih biti jel ih neće platiti tko isplaćuje tu plaću, a država će isplatiti tu plaću. Međutim, moramo znati da je procjena da će do kraja 4. Mjeseca možda biti skoro 600.000 onih koji će koristiti ovaj model isplata plaća da su ti ljudi u prošlim mjesecima imali daleko veće prihode nego što imaju danas i da njihovo izdvajanje u mirovinsko u zdravstveno pa što se tiče i osnova poreza na dohodak koji proračune jedinica lokalne samouprave su bili daleko izdašniji, daleko veći. Pa kad tome tih 1.820, 1.825 dodate tu razliku koja se neće više pojaviti u državnom proračunu i u proračunu jedinice lokalne samouprave onda treba sagledati kompleksnost ovog prijedloga zakona. I logična je stvar da kolege zastupnici svako jedan određeni segment ili mikro skupinu ili gospodarstva ili društva predlaže da treba riješiti i to je dobro. Ali ono što je ključno, da li mi u ovom prijedlogu zakona vidimo da se to može riješiti, ja vidim, ja naprosto u izmjenama Opće poreznog zakona i izmjenama Zakona o izvršenju državnog proračuna vidim da si Vlada otvara prostora da riješi te probleme. Jer gledajte, mi moramo biti svjesni činjenice da u ovom poslu prije svega mora postojati uzajamna odgovornost i poštivanje propisa koje donosimo. I zato mi je drago i tu ću ponoviti da je Vlada u izmjene Opće poreznog zakona ugradila ovaj st. 6. u čl. 1. za korisnike mjera prema ovom članku za koje se naknadno utvrdi da je ostvario pravo za sebe ili druge osobe prema odredbama ovog članka, a na to nije imao pravo da će ti kazneno odgovarati. Naprosto takvu poruku se mora poslati jer na ovaj brod će nastojati uskočiti oni koji nemaju pravo na to, a istovremeno iz današnjih rasprava smo vidjeli koliko mi svako iz svojih spoznaja smatramo da ima onih koji bi imali pravo na ta sredstva i to je ta kompleksnost tog posla. I zato podrška Vladi na ovom prijedlogu zakona i druga stvar moramo biti svjesni da mi s usvajanjem ovih zakona dajemo prostor Vladi da upravo riješi niz ovih problema o kojima su kolege danas raspravljale i o kojima će vjerojatno raspravljati do kraja današnjeg dana. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Šukeru. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade i ministre financija. Pa evo kao što sam rekla i u replici iznenađuje stav nekih kolega koji su unaprijed bili vrlo skeptični kod donošenja onih ožujskih mjera, a zapravo ne shvaćaju koliko je bitno da se sagleda cjelovitost upravo svih segmenata i sastavnica gospodarstva i društva u cjelini kako bi se moglo dobro, kvalitetno reagirati i kako bi se osluškivali svi problemi koji nastaju upravo u ovakvim izvanrednim situacijama. Ovom intervencijom na Opći porezni zakon zatim na Zakon o računovodstvu i Zakon o izvršavanju državnog proračuna zapravo se ovaj krovni zakon, organski, Opći porezni zakon zapravo omogućava rješavanje jako puno problema i znamo da je od 2008. kada je on donesen, a onda doživio puno promjena, omogućava da se vrlo kvalitetno može imati instrumentarij kako regulirati odnose prema poreznim tijelima, kako u odnosu obveznika prema jedinicama lokalne samouprave i drugim javnim poduzećima i to je jedno vrlo kvalitetno rješenje gdje se omogućava da se njima omogućava obročna otplata do čak 24 mjeseca u nekim slučajevima. Intervencija je na članak 107a. zakona koja je u ožujku bila već izmijenjena, međutim sa ovim dopunama je to još posebno specificirano. Na što se posebno sada dala pažnja? Upravo na to da plaćanje poreznih obveza bez obračuna kamata je 3 + 3 mjeseca i ono što sam rekla 24 mjeseca koja je itekako mnogima značajna i možda bi se na ovaj dio trebalo referirati i kod blokiranih građana gdje bi itekako se olakšalo njihova možda ovaj otplata duga. Vidimo da na ovaj način se isto tako djeluje na očuvanje radnih mjesta i jako je važno da je upravo ova neto isplata od 4.000 kuna uvećana za ove doprinose jer je to zapravo onaj neoporezivi iznos koji itekako pomaže da ne dođe do velike erozije i velikog otpuštanja. Kada govorimo o evo ovdje utjecaju svih ovih promjena na prihode državnog proračuna onda itekako moramo jako paziti jer vidimo da se na taj način i sa svim ovim promjenama i sa krizom utječe i na potrošnju. Ja bi upozorila na još jednu činjenicu, a to je na jedinice lokalne samouprave koje će izgubiti znatan dio prihoda od poreza na dohodak i Vlada je ovdje u izvršavanju državnog proračuna predvidjela da se nadomješta sa beskamatnim zajmom za onaj dio koji je zapravo, koji se vraća odnosno koji je u povratu prema građanima. Ja tu apeliram da se moguće taj dio proširi jer nije samo to iznos koji se gubi kod prihoda jedinica lokalne samouprave nego puno veći iznos, a to bi itekako olakšalo funkcioniranje s tim da svakako jedinice lokalne samouprave moraju itekako voditi računa o rebalansu proračuna, o smanjivanju troškova. Pa evo na primjeru moga grada koji je već umanjio zakupnine za tvrtke koje ne mogu raditi. U prvom mjerama je smanjena je odnosno ukinuta spomenička renta koja je namjenska, pa onda boravišna pristojba itd., dakle jako je važno reguliranje da li plaćanja PDV-a na taj očekivani prihod ili ne, da se to izregulira i evo u svakom slučaju sve pohvale na ove izmjene zakona.
Hvala. Uvažena zastupnice Perić jedna replika, uvaženi zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice Perić u pojedinačnoj raspravi zbog kratkoće vremena nisam stigao, mislim da ste dobro otvorili jednu temu, a to su jedinice lokalne samouprave. Kao što će se dogoditi smanjenje prihoda na razini državnog proračuna, tako će se dogoditi i smanjenje prihoda na, u jedinicama lokalne samouprave iz jednostavnog razloga, jedno je porez na dohodak, međutim kako država ide prema onima koji ne rade ne možeš naplatiti nekome nešto ako ne radi, tako komunalna naknada koja je drugi izvor prihoda po veličini jedinica lokalne samouprave nećete moći naplatiti od onih tvrtki koje ovoga ne rade. I mislim da kad govorimo o odgovornosti onda u svim razinama vlasti, kako od lokalne tako do državne se naprosto to mora napraviti, svi moraju napraviti projekcije što će se s njima dogoditi jer imaju u bazi podataka koje su tvrtke zatražile financiranje ovih plaća. Prema tome, te tvrtke ne rade i njihovo plaćanje komunalnih naknada i ostalih davanja prema jedinicama lokalne samouprave su upitne.
Hvala. Odgovor na repliku.
Tako je, hvala lijepo, da i vrlo je kratko imala bi još puno toga za reći, zaista svaka jedinica mora napraviti projekcije i vidjeti koliko će stvarno izgubiti iz poreza na dohodak očekivanog u regularnim uvjetima i da onda u toj visini ili u nekom postotku da se omogući upravo taj beskamatni zajam jer na taj način se omogućava funkcioniranje, s tim da svakako svaka jedinica mora voditi računa i o uštedama, da štedi i ne troši za ono što nije nužno. Ja bi isto tako, ali ne može se zaustaviti recimo neke investicije koje su u tijeku, bilo vezano za Europske fondove, za ono što je već potpisano, dogovoreno itd., i ono što je najnužnije. Dakle, to zaista o tome treba voditi računa. Ja bi uz ovo napomenula da svako hvala zdravstvenim djelatnicima, policajcima, vatrogascima, trgovcima, prijevoznicima ali i statičarima koji su izvršili i vrše volonterski upravo posao svaki dan ovdje u Zagrebu.
Hvala zastupnici Perić. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Zapamtite ovaj dan jer se danas dogodila jedna strahota. Jedna spodoba koja se među nama kreće u ljudskom obliku se usudila izjaviti da nam je cijela zemlja paralizirana zbog toga što je jedan djed odlučio živjeti. Dakle, gospodo ako su to riječi jednog zastupnika onda smo mi koji trpimo to među sobom isto tako na neki način ugroženi jer nas sve ono časno što radimo ovo baca takve mrlje. Neću govoriti jer prezirem u ovom trenutku i njegovo ime, a pročitajte na društvenim mrežama u jednom renomiranom portalu sve što je rekao. To čovjek ne smije izgovoriti, to čovjek ne smije izgovoriti. To su naši korijeni, da tih ljudi koji žive časno, koji su svoj dio odradili, koji su naši roditelji da njih nema ne bi bilo nas. Ljudi moji, ako mislimo tako izjavljivat onda bolje da ne, ljudi gledajte koga birate drugi put. Ja nemam riječi, nemam riječi kojim bih izrazio srdžbu, prijezir na takve istupe. To nije ljudski. Jel ta spodoba svjesna da širi … ili ageizam kako se to piše odnosno netrpeljivost prema starijima i nije mu prvi put i nije mu prvi put. To ponašanje je ljudi moji je nedopustivo u ovom društvu. I ako mi koji smo svjesni toga koji poštujemo naše roditelje jer time dokazujemo da poštujemo svoje živote, da time poštujemo živote naše djece o tome ne govorimo jasno i glasno onda ovo društvo neće biti zdravo. Nije zdravo čim ovo dozvoljavamo i neće nikada ozdraviti ako mi o tome ne govorimo, bit će takvih i dalje avanturista koji će se ispucavati na nečemu što ova civilizacija, ovaj demokratski doseg do kojeg smo došli ne smije nikako trpiti. To je nehumano, to je neciviliziranom, to je neljudski. Da prestanem s ovom tiradom, a zaslužuje sve vaše tirade, još bih samo nešto rekao ono što sam govorio u ime kluba o potrebi za postavljanjem sustava solidarnosti u ovoj zemlji, što kriza bude veća i što dulje bude trajala to više moramo postaviti to jači sustav solidarnosti. Sustav solidarnosti nije sustav dobrovoljnosti i dobročinstva, sustav solidarnosti je sustav koji mora osigurati da svi u društvu za vrijeme krize iz situacije u kojoj živimo i radimo izađu izranjavani, ogrebani, izmrcvareni, psihički na neki način izmoreni, ali da izađu živi da se mogu ponovno vinuti da mogu hodati, letjeti, da mogu uživati nakon što sve ovo skupa prođe dužnost nam je da imamo sustave koji osiguravaju život nakon ovoga, nakon ove pandemije korona virusa, ali za to trebamo razmišljati i trudit se bez obzira bili u vlasti, bili u opoziciji i to je vrijedno svakog našeg napora, svake utrošene minute i svake sekunde našeg razmišljanja. Budimo pozitivni, mislimo na sve naše građane i dijelimo sudbinu vrlo solidarnosti s njima i napravimo sustav solidarnosti. Apeliram na sve.
Malo ste izgovorili teške riječi, ali evo. Imamo dvije replike. Uvaženi zastupnik Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hrelja pridružujem se vašoj osudi ovakvih izjava u javnosti, neprimjerenih izjava. Mi smo uređeno ljudsko društvo, nismo čopor vukova, dakle ovako se u javnom prostoru ne smije razgovarati, posebno ne zastupnik u Hrvatskom saboru ovakve izjave davati. Živimo u osjetljivom vremenu i jako je važno da svi u ovom društvu paze kada nešto izjavljuju. Danas se javila jedna umirovljena profesorica u emisiju Hrvatskog radija i zamolila je urednika i članove koji su bili tamo, članove Vlade i predstavnike sindikata da se ne koristi u onom prostoru i onaj pojam koji je uvriježen realni sektor jer ona je onda rekla, a što smo mi onda u javnom sektoru, mi smo irealni. Dakle, sve što govorimo danas u javnom prostoru treba biti odmjereno jer svi smo pogođeni ovom krizom i zbog toga ne treba stigmatizirati pojedine članove društva, a posebno ne na ovaj način samo zbog toga što je osoba starije životne dobi na ovaj način ocjenjuje.
Hvala uvaženom zastupniku Žagaru.
Zahvaljujem kolega Žagar na razumijevanju. Nemojte misliti da je bilo lako izgovoriti ove riječi. Vi koji me dugo znate, znate da nikad nisam rekao ovakve riječi, ali nije mi ni sekunde, ni milisekunde mi nije žao da sam ih reko jer zaslužuju svaku našu osudu, ne samo našu nego svih časnih ljudi ovog društva koji žive solidarnost među generacijama, koji zagovaraju ajmo reći sklad između mladih i starih generacija u ovom društvu.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mrsić.
Kolega Hrelja mislim da je važno da izgovorimo da je to gospodin Ivan Pernar dakle nakon C vitamina je sada još jedna nova eskapada, žao nam je što je kolega naš saborski zastupnik, ali ja se nadam građani će u slijedećim izborima znati za koga će dati glas. Ovo što je danas na društvenim mrežama je apsolutno za sve osude jer nije bitno da li netko ima 80, 90, da li netko ima 30, 40 ili 20 godina, za svakoga se treba boriti jer oni su ljudsko biće, a gospodin Pernar ne shvaća da mi protiv ove ugroze, protiv ovog virusa možemo se boriti samo sa metodama 19. stoljeća, a to karantena. To znači da socijalno distanciranje je jedini lijek koji može pomoći da u ovoj koroni zaglave i mladi i stari, a da ne bi trebali zaglaviti jer zdravstveni sustav mora izdržati ovaj pritisak. Gospodin Pernar to ne razumije i nažalost ja kao hematolog mu ne mogu pomoći.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam. Uvaženi kolega Mrsić da ste rekli ono što sam ja rekao da neću reći iz prijezira prema tom činu. Mislim da je to i s moje strane u redu, ali već kad ste se nadovezali na moje izlaganje onda moram reći da je ta spodoba rekla da bi starijima trebalo ukinuti i pravo glasanja na što sam isto tako reagirao svojevremeno, to je bilo doduše na početku mandata i gajio sam nade da će se možda malo promijeniti i da će nešto naučiti, međutim očito da nekima u glavu ne ide ništa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin je slijedeća pojedinačna rasprava.
Poštovane kolegice i kolege, kada smo krenuli raspravljati o ovim mjerama koje je Vlada prezentirala prije nekoliko dana, a jučer ih sa sjednice uputila u Hrvatski sabor jasno smo rekli da su one daleko bolje od onih koje su usvojene u ožujku. One koje su bile usvojene u ožujku bile su probne, nisu rješavale gotovo niti jedan ozbiljan problem. Ove su puno bolje od toga. Ali to što su bolje ne znači i da su savršene, ne znači da kod njih nema i rekao bih značajnog mjesta popravku. S obzirom na vrijeme ovdje ću stati sa uvodom i pokušat ću u slijedećih nekoliko minuta pobrojati stvari za koje držim da bi se trebale popraviti. Prvo, mjere ne govore o zaštićenim najmoprimcima, to je posebno osjetljiva kategorija hrvatskog društva koja je posebno pogođena i potresom zbog toga što su mnogi od njih živjeli u stanovima u centru Grada Zagreba koji su sada oštećeni. Molimo bih Vladu RH da poduzme mjere kako bi se zaštićene najmoprimce zaštitilo i osiguralo im se da mogu podmirivati svoje obveze, konkretno moratorij na porast naknada odnosno na porast najma. Slijedeće je problem zakupa. Prvo, ono što je govorio i kolega Ćuraj, a to je pitanje propisa kojim ćemo omogućiti i državi, ali i jedinicama lokalne samouprave da korisnike poslovnih prostora oslobode od plaćanja zakupnine. Mislim da to moramo napraviti pod hitno i nadam se da će Vlada već u slijedećih nekoliko dana uputiti odgovarajući propis. Međutim, s time imamo još jedan problem, a to je porezni tretman situacije u kojoj vlasnik poslovnog prostora oslobađa korisnika poslovnog prostora zakupnine. Mnoge takve situacije imamo, ljudi su zakupcima izašli u susret jer znaju da im je bolje sačuvati nekoga tko će ostati i raditi kada prođe kriza nego i izbaciti i riskirati hoće li ikad naći nekog novog. Međutim, i na takvo korištenje poslovnog prostora moraju se plaćati porezi što ovim mjerama nije adresirano. Problem koji se ne spominje, a kojeg bi trebalo riješiti je problem pomoraca. Mnogi pomorci su mi se javili oni su također ozbiljno pogođeni ovom krizom, a mjere koje su usmjerene prema njima nisu adekvatne. Slijedeći problem to su radnici koji imaju jednu ili više dionica trgovačkog društva u kojem rade. Ti radnici su isključeni, prije tjedan dana sam na to upozorio, ministarstvo je najavilo rješavanje tog problema, međutim do danas taj problem nije riješen. Apeliram na vas, plediram da se to riješi to je prisuto u turističkim poduzećima, to je prisutno u drugima, prisutno je tamo gdje je bila privatizacija, prisutno je tamo gdje postojalo radničko dioničarstvo. Osoba koja ima jednu dionicu je možda formalno suvlasnik, ali sa tom jednom dionicom on ne utječe na poslovanje svojeg poduzeća, mora imati pravo na potporu. Još jedna kategorija radnika je ugrožena, a to su studenti radnici. Dobili smo danas informaciju da za studente radnike nije omogućeno izdavanje propusnica, molim vas ažurirajte tu situaciju, ne radi se o jako puno ljudi, međutim radi se o ljudima kojima taj novac treba. Ako žive primjerice u Velikoj Gorici, studenti su, trebali bi putovati na posao u Zagreb oni to ne mogu jer im nije omogućeno izdavanje propusnica. Drago mi je što je u ovom trenutku ovdje ministar Cappelli, ova prethodna su možda više išla ministru Mariću, ali ovo direktno ide ministru Cappelliu jer se odnosi na radnike koji su trebali započeti rad uglavnom 1.4., a i vi i ja znamo o kojim se radnicima radi, prvenstveno radnicima u turizmu. Pitanje koje sam dobio i koje postavljam vama je hoće li ti radnici ako ih poslodavac zaposli odnosno poslodavac za te radnike ako ih zaposli imati pravo na ovu pomoć koja je sada određena u iznosu od 4.000 kuna. Dakle, to je pitanje koje mori i poslodavce i radnike. Vidio sam da ste vi jučer na slično pitanje za radnike koji su dobili otkaz, što ako ih poslodavac ponovno zaposli, rekli da ne znate odgovor, nadam se da ste ga do danas saznali i bilo bi jako, jako dobro da izađete za govornicu i taj odgovor date. Zadnja stvar o kojoj ću govoriti, ostalo mi je 30 sekundi, možda sam dosadan s time, ali mislim da to treba opetovano, opetovano naglašavati dok Vlada ne počne rješavati problem, a to je pitanje pravosuđa. Prošlog petka ministar je najavio upućivanje u proceduru zakona koji će riješiti pitanje rokova, ali i mnogih drugih problema u radu pravosuđa. Takav zakon još nije došao u proceduru, apeliram na Vladu s obzirom da mi je iz ministarstva rečeno da je zakon gotovo spreman, da preko vikenda na telefonskoj sjednici uputi zakon u proceduru kako bi u ponedjeljak mogli taj zakon raspraviti, a u utorak ga izglasati jer se radi o jednom izuzetno ozbiljnom problemu. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo kolega Grbin. Vi i ja dobro znamo da je ova Vlada donijela zakon gdje ih uopće nije bilo briga za zaštićene najmoprimce. Zaštićeni najmoprimci zasigurno se sad još nalaze u dodatnom problemu koji je vezan za potres u Gradu Zagrebu. Kad je riječ o ljudima koji su morali otići iz svojih stanova jel u njima ne mogu biti, Vlada je rekla da ima 30 stanova na raspolaganju i da će ih urediti i primiti određene ljude. A Grad Zagreb, iako mi imamo podatke da Grad Zagreb raspolaže sa 7100 stanova, što Grad Zagreb, što Holding, Grad Zagreb je rekao da ima 0 stanova koje može riješiti za ljude koji su zaista stradali u potresu. Ovaj potres je zapravo pokazao razmjere štete u Gradu Zagrebu koji dugo godina jesu i rezultirali su sad, dakle 7000 stanova, a kad treba izać u susret građanima i zaštićenim najmoprimcima 0. Bojim se da će oni ostati zaista nezaštićeni maksimalno.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice Mrak Taritaš, vi znate da sam ja napisao da smo mi zajedno kao saborski zastupnici podnijeli zahtjev za ocjenu ustavnosti tog zakona koji uređuje pitanje zaštićenih najmoprimaca i koristim ovu priliku da zamolim, da plediram, da apeliram, kako god hoćete, na Ustavni sud da taj problem riješi što prije. Ti se ljudi nalaze u nezavidnoj situaciji, izvješće koje je Vlada uputila krajem prošle godine pokazala je da zaštitne mjere uopće nisu polučile učinak. A sada se na sve to nadovezala kriza sa koronavirusom i onda još potres u Gradu Zagrebu. Držim da bi Vlada RH trebala žurno reagirati i smjer u kojem bi trebalo ići je slijedeći. Vraćanje najamnine na onaj iznos koji je bio u trenutku stupanja na snagu zakona, moratorij do odluke Ustavnog suda, a svakako u najgorem slučaju moratorij dok god traje ova kriza i dok god nisu otklonjene posljedice potresa u centru Grada Zagreba. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega, spomenuli ste pitanje PDV-a, ja sam ovlaš spomenula jer mi je bilo prekratko vrijeme elaborirati duže. Dakle, PDV bilo za privatne zakupodavce, bilo za lokalne samouprave, se obračunava na fakturirani zakup. Inače kod ovog slučaja se može dogoditi da porezna tijela koja dođu jednog dana u kontrolu da kažu da je taj obveznik dužan platiti PDV na očekivane prihode ako to eksplicite ne navedemo kao nešto što je uvjetovano, dakle ako je za 0 kuna, ako se odrekao grad ili zakupac alikvotnog dijela, da za to zaista nije u obvezi plaćanja PDV-a.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle, što se tiče jedinica lokalne samouprave, nisam govorio o PDV-u, govorio sam o zakupnini kao takvoj. Dakle, jedinice lokalne samouprave dužne su naplaćivati i obračunavati, vi ste bili pročelnica za financije, to jako dobro znate, dužni su naplaćivati zakupninu. I oni bez izmjena Zakona o zakupu poslovnog prostora nemaju pravni temelj kako bi tu zakupninu smanjili ili korisnika oslobodili. Zbog toga apeliram da se što je moguće prije u proceduru uputi izmjena Zakona o zakupu poslovnog prostora. Međutim, kada govorimo o porezima koji se plaćaju na iznajmljivanje, to nije samo porez na dodanu vrijednost, postoji porez na dohodak ili porez na dobit od prihoda od iznajmljivanja. Porez na dohodak se obračunava od strane poreznih uprava ne po onome što je u ugovora nego po njihovim procjenama. I vi ako i ne plaćate i ako ste oslobodili svojeg zakupca od plaćanja zakupnine, vi i dalje morate plaćati porez. U ovom trenutku, u ovoj situaciji mislim da to nije opravdano i onim zakupnicima i onim zakupoprimcima koji su ugovorili drugačije odnosno da se ne plaća doista treba izaći u susret, tim više što su oni kao privatni poduzetnici drugog privatnog poduzetnika zbog solidarnosti oslobodili [[Upadica: Vrijeme]] Evo, ispričavam se što sam prekoračio. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava uvažene zastupnice Sonje Čikotić.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Htjela bi se ovdje osvrnuti da ove mjere koje danas imamo pred sobom govore u jednom dijelu o otpisu određenih davanja i to je ono što je dobro. Isto tako htjela bi reći, vidim ovdje resornog ministra turizma, da mi se javljaju brojni hotelijeri koji su planirali širiti svoje smještajne kapacitete, no u ovim okolnostima s tim investicijama se stalo, nama je izrazito bitno da se ti investicijski projekti pokrenu. Stoga apeliram ovim putem obzirom da iz Europske komisije imamo zeleno svjetlo da možemo mijenjati tematske alokacije unutar prioriteta za EU fondove da što više sredstava zapravo iskoristite za energetsku učinkovitost u turizmu i industriji kako bi taj fiksni dio troškova našim hotelijerima i da se taj investicijski ciklus jednostavno ne zaustavi. Htjela bi također ovdje govoriti o umirovljenicima koji imaju do 500,00 kn mirovine, njih je oko 95000, te isto tako njih je oko 185 000 onih koji imaju mirovine do 1.000,00 kn, njima je izrazito teško u ovom periodu jer potrebno je opskrbiti se za više dana da ne idu svakodnevno zapravo u trgovine. S tim iznosima jednostavno to je nemoguće, te smatram da bi trebalo osigurati određenu jednokratnu pomoć koja se može uplatiti na njihove račune koja je poznata, svi njihovi podaci su poznati HZMO-u. Isto tako obratili su mi se brojni studenti koji su radili preko student servisa, nažalost brojnim od njih su otkazani njihovi poslovi jer su poglavito radili recimo u trgovačkim centrima, T-centrima ili nešto tako, oni su ostali bez tog dodatnog prihoda. Taj dodatni prihod bio je usmjeren na egzistenciju njih i njihovih obitelji. Jednostavno Vlada Republike Slovenije osigurala je svakom studentu 150 eura u periodu korone, vjerujem da će se u tom momentu moći taj novac isto tako povući iz europskih sredstava jer znamo da sada već financiramo stipendije, socijalno pogođenim obiteljima iz europskih fondova. Što se tiče majki i one su mi se obratile, posebno su zabrinute one majke kojima istječe roditeljski dopust. Naime, imaju malu djecu od godinu dana radi se o višečlanim obiteljima, naprosto one koje trebaju otići na posao, a nemaju kome povjeriti djecu na čuvanje jer jednostavno vrtići i škole ne rade. Stoga apeliram, a i apelirala sam pute e-pošte resornoj ministrici da za takve majke produži se taj roditeljski dopust na tri mjeseca dodatnih. Što se tiče eu fondova, upozorila sam jutros premijera Andreja Plenkovića na dvije odluke koje su donesene jučer na Vladi, a one se tiču obustave svih javnih poziva i svih javnih natječaja iz svih izvora financiranja. Jest da u odluci stoji da će se određeni dio ipak puštati, no on je prepušten na odluku ministru financija. Obzirom da sam jedno vrijeme sudjelovala u radu Vlade i poznato mi je na koji način kolege koje određuju državne potpore, a njih je svega nekolicina da je to jedno usko grlo, ne bih htjela da opet poduzetnici koji i onako čekaju godinu dana na novac iz europskih fondova još uvijek čekamo na raspisivanje. Ono što je u ovom momentu, što bi voljela da je Vlada izašla i nadam se da nećemo ići ono sa trećim, četvrtim, petim i tako po valovima, da ćemo izaći s jednim planom i vizijom kako i gdje će se ulagati, gdje će trebati ljudi, koji sektori će se podupirati jer ono kako bi osigurali i socijalne usluge i zdravstveni sustav u ovom momentu funkcionalnim i mirovinski sustav i sigurne mirovine, potrebno je da se održava gospodarska aktivnost. Isto tako htjela bih reći da što se tiče te gospodarske aktivnosti sigurno je tu prilika u europskim fondovima, kažem Europska komisija razmatra, ja mislim da sam čak i čitala da se gleda hoće li one države članice čak da ne moraju dati ni možda ono njihovo nacionalno sufinanciranje, stoga nadam se da će se i naša Vlada ako do toga dođe dobiti te povoljne uvjete jer sigurno da nam svaka kuna u proračunu znači. Ovdje pozivanje u ovom obrazloženju na dobro financijsko upravljanje i to, to je zapravo sastavni dio bio od početka, on je dio Zakona o proračunu i jednostavno od prvog dana mandata predsjednik Vlade i njihovi članovi trebali su se voditi time, to je obveza od početka do kraja mandata tako da za tim obrazloženjem nema potrebe. Hvala.
Hvala. Evo imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvažena kolegice. Slažem se s vama da umirovljenici teško žive, da imaju male prihode, ali isto to nas ne oslobađa odgovornosti da statističke podatke tumačimo onako kako valja. Znate, imate jednu stavku da u Hrvatskoj 95.000 građana prima mirovinu do 500 kuna, ustvari istina je da ih ima 3.000, a svi ostali ili žive u inozemstvu i za razmjerni dio staža primaju mirovinu u inozemstvu ili žive ovdje pa iz inozemstva za svoje razmjerne mirovine dobivaju dio mirovine. Prema tome, ja se slažem da kažemo istinu onakva kakva je, oni žive teško umirovljenici imaju mala primanja, al baš da sami sebe bacamo toliko u blato da smo nikakva zemlja, mislim to je ispod digniteta zastupnika u Hrvatskom saboru.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Hrelja, ja se slažem, ali obzirom na te podatke koje sam ja dobila, ja sam ih dobila od HZMO-a i isto tako dobila sam službeni odgovor resornog ministra. Ono što tamo stoji je takav podatak kakav sam ja rekla, znači takve sam podatke dobila. Znači ja ovdje moram reći da je resorno ministarstvo takav podatak izdalo sa potpisom resornog ministra. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Njega nema pa je izgubio pravo na raspravu. Slijedi pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, uvaženi ministri, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle s obzirom da je već kasni sat rasprave odmah ću krenuti na stvar što mi se čini da nije dobro u ovim mjerama, inače mjere same po sebi se donesti moraju jer i ova agencija koju je premijer jutros spomenuo u svom obraćanju je snizila za 1 stupanj kreditni rejting RH, ali je rekla jednu važnu stvar, da je procjena da bi BDP mogao pasti za 5%-nih poena, to znači da bi u nekakvoj gruboj računici RH mogla izgubiti oko 50.000 radnih mjesta minimalno. Ne znamo zapravo jer ovakva kriza još nije bila, ona iz 2008., 2009. se ne može mjeriti s ovom krizom jer je ovdje kriza i na strani ponude i na strani potražnje. Dakle, ove je mjere nužno donesti, međutim uvijek postoji problem kada se donose mjere, kada se donose zakonska rješenja uvijek sa tim granicama ili popularno cenzusima, ovdje se spominje 50% i danas su već neki zastupnici postavili pitanje kakva je razlika između onoga koji ima pad poslovanja 49% i onog 51%, to se administrativno na ovaj način odrezalo pa će oni imati prava veća koji imaju eto nešto malo manji pad poslovanja. I druga stvar, kada govorimo o 4.000 naknade za rednike, za očuvanje radnih mjesta, nije isto i čini mi se da se danas to i sindikati su to apostrofirali, nije isto za onog radnika koji još uvijek radi i dobije 4.000 kuna i za onoga koji ne radi, a dobit će isto 4.000 kuna u tom smislu je trebalo razmišljati jer je upitno hoće li poduzetnici onim radnicima koji rade dati veći iznos od ovoga koji je predviđen. Dakle, ove mjere koje se danas, danas je to više puta naglašeno da negdje iznose oko 9 milijardi kuna za 3 mjeseca, dakle riječ je i o plaćama i o doprinosima, negdje se spominje iznos iz zajedničke europske blagajne otprilike isto 9 milijardi kuna i, a ukupna vrijednost ovih mjera se procjenjuje na 40 milijardi kuna. Dakle, očigledno je da će nešto novca tu nedostajati, znatan iznos, o tome je govorio kolega Šuker, no povećanje rashodovne strane, a smanjenje prihodovne strane što je neminovno jer samo pogledamo prihode od PDV-a s obzirom na turistički sektor koji će sigurno podbaciti onda već očekujemo znatni manjak prihoda. I ove mjere osobno podržavam, mi ćemo vjerojatno i u klubu ih podržati, samo tražimo ministre da ipak razmislite o ovim granicama, da ih ne postavljate fiksno, da možda odredite u postotku da se isplaćuje taj dio pomoći vezano za pad poslovanja, a vezano za ove naknade da se razlikuju oni ljudi koji rade od onih koji ne rade. I ono što sam jutros upozorio premijera i vas ministra molim, da postoji u RH niz ili grupa građana, o tome je govorio kolega Grbin, dakle evo spomenimo studente ne samo da oni, da oni ne mogu ove mjere koristiti nego oni evo u mnogim evo u trgovačkim lancima gdje su i oni izloženi dakle ugrozi za zdravlje oni nemaju one povišice koje imaju redovni radnici. Evo, sad čujemo da ne mogu dobiti ni dozvole za putovanje. Dakle, i o studentima treba razmišljati jer nisu to njima samo dodatni izvori prihoda jer mnogima je to jedini izvor prihoda za studiranje. Tu su naravno i umirovljenici koji, koji su naravno sad se malo to i spominje, to su ljudi koji su dodatno htjeli zaraditi, zakonskim rješenjima smo im to omogućili, u ovom trenutku oni ne mogu raditi, ne mogu dodatno zarađivati. Tu su već spomenuti pomorci, tu su ljudi koji sad koriste određena socijalna prava. Dakle, ljudi koji su imali obrte, pa su zatvorili, pa su primaju naknade sa zavoda za zapošljavanje. Kad sad naknada što da oni sad rade, jedan me čovjek pitao što da sada radim, 1.4. izlazi mu naknada, nema više mjera za samozapošljavanje, on nije čovjek koji ne želi raditi, ali gdje će se on sad zaposliti i kako da sad pokrene ovoga proizvod jer nije ni prije ove krize bilo sve idealno. Dakle, ljudi su i prije ove krize zatvarali, ove krize korona izazvane korona virusom, zatvarali svoje obrte. Dakle, svakako ove mjere pozdravljamo, ali o ranjivim skupinama u društvu treba razgovarati jer građani, isto tako banke bi trebale omogućiti i građanima refinanciranje njihovih obveza tako da ne budemo i kolega Grbin s pravom kaže i pravosuđe da vidimo, da se ne provode ovrhe u ovom trenutku jer će mnogi špeklulatni moći doći do jeftinih nekretnina.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, repliciram vam isključivo zbo jedne stvari i mislim da svi mi zastupnici u Hrvatskom saboru bi trebali reagirati na takav način. Smatram osobno da je ovo što je napravila rejting agencija van svake pameti, van svake korektnosti, ne znam kako bi to rekao. U trenutku kad se cijeli svijet trese, kad kompletna svjetska ekonomija je u krizi netko pametan ide sad procjenjivat kakav je kreditni rejting. Pa čekaj da prođe kriza, onda ocjenjuj. Ili je to možda ide se na ruku onome tko ima para, pa zemlje kao što su Hrvatska ajmo mi reći da su se oni malo lošiji nego što, pa ono kad se budu zaduživali da im malo cjepnemo, da tako kažem, veću kamatnu stopu. Zato kolegice i kolege ja vas ovdje javno pozivam, pokažimo tu solidarnost prema svojoj državi i naprosto takvim nekakvim frajerima koji si dozvole takve neke stvari raditi naprosto reći da to nemaju pravo raditi u ovakvom trenutku kad se cijeli narod bori i cijeli svijet bori protiv ove pandemije. Oni to naprosto nemaju pravo raditi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Šuker, drago mi je da ste to vi rekli jer ste i bivši ministar i ekonomist i znadete da se to radi. Nije to u javnom prostoru nekad nije zahvalno tako reći, ali hrabro je to da tako kažete da postoji utjecaj na te agencije da oni jednostavno iz nekakvog interesa ovo sve rade. Oni su snizili kreditni rejting i slažem se zašto su to sad napravili baš u ovom trenutku mogli su malo i sačekati da se vidi koje će efekte i ove mjere postići, a možda je upravo to jer je Vlada najavila da će ovoga refinanciranja obaveza poslovnog sektora omogućiti njihov opstanak, pa možda je to jedan od razloga da se kao što vi kažete kamate podijele.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Žagar, da u pravu ste. Mi smo zemlja sa malim, relativno malim brojem stanovnika na velikoj površini i to bi trebala biti naša prednost, da pokušamo organizirati rad gdje god se to može. Evo vidimo svi zajedno da rad u trgovina po limitiranim uvjetima, po okolnostima koje se dozvoljavaju funkcionira, da rad u bankama funkcionira, zašto ne organizirati da graditelji Istarskog ipsilona rade punom parom, da graditelji Pelješkog mosta rade punom parom i pristupne ceste i sve ostalo. Prema tome, gdje god se može raditi, a da se ne ugrožavaju, da se ljudi ne grupiraju da se ne ugrožavaju drugi ljudi, gdje se može samostalno raditi, šta onom traktoristi po Slavoniji smeta može biti cijeli dan, uzme si lijepo marendu može cijeli dan orati i biti na svježem zraku. Zašto te stvari ne, na neki način javno o tome govoriti, dajte ljudi što više radimo to ćemo brže i lakše izvući.
Hvala, odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Hrelja, potpuno ste u pravu, investicije javnog sektora ne treba zaustavljati, ministre treba vidjeti jedinice lokalne samouprave koje su trenutno u fazi izgradnje, bilo da je to kanalizacija, bilo da je vodoopskrba, da se na neki način omogući onaj dio sufinanciranja. Ono što nama izostaje, investicije privatnog sektora, evo ovdje je ministar turizma, možda bit sad trebao razmišljati da svi oni koji unatoč ovoj krizi u ovom vremenu kad ne mogu obavljati svoju primarnu djelatnost, ako ulažu, a pitanje tko želi sad u ovom trenutku investirati, ali ako postoje takvi ljudi koji žele investirati, a vezano je onim što je kolega Šuker rekao možda to nekome i smeta, a da želi to spriječiti, ako banke bi željele pratiti te ljude koji žele sad u ovom trenutku investirati da ih država posebno nekim mjerama nagradi da se tako izrazim.
Hvala. I treća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Kolega Žagar vi ste u svom izlaganju spomenuli ljude koji vam se javljaju i problemi koji jesu. Problema ima beskrajno, tek sad vidimo zapravo razmjere problema koji jesu. Meni se recimo javljaju sportski klubovi, sportski klubovi imaju trenere koji rade sa djecom i financiraju se od članarina roditelja. Nema članarina, nema djece ti sportski treneri čekaju, čekaju neka bolja vremena. Prema tome, tu imate čitavu grupu različitih problema koji se sada otvaraju. Ja ono što očekujem, očekujem neke mjere vladine koji će se usmjeriti prema svemu onom što čini jedno društvo, a što nije samo rad i rezultati rada. Dakle jedno društvo čine i kultura, i udruge, i sport što mi hoćemo da dan poslije kada krenemo svi funkcionirat, funkcioniraju i da krenu. Ja sam vidjela da su se neki treneri organizirali pa na facebooku neke stvari rade, ali nije sve moguće i neće biti sve moguće. Ali očekujem taj set travanj 20 koji će se okrenuti prema ovakvim drugim problemima.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Mrak Taritaš. Dakle, sada vidim u raspravi čovjek i zaboraviti sve spomenut koji su se javili, javili su se ljudi koji se bave prometom nekretnina, njima je sva njihova poslovna aktivnost stala iz više razloga. Na kraju krajeva ne mogu ni fizički pokazati nekretninu zbog ovih mjera. Ono što moramo danas sam u slobodnom govoru to naglasio, nama je jako bitan obrazovni sustav, s tim se ne smijemo poigrati. On ima dalekosežne posljedice na ovo društvo i trebamo sada sve učiniti da ovu školsku godinu privedemo kraju na jedan kvalitetan način u smislu da ne budu oštećeni učenici, da učitelji koji su isto u teškoj poziciji da to odrade kako treba jer to će imati dalekosežne posljedice. I možda da iskoristim priliku što ste mi omogućili ovom replikom da kažem danas sam u slobodnom govoru rekao da su neke zemlje pomišljaju o ponavljaju školske godine, u RH se to ne smije dogoditi, nema potrebe za tim. Mislim da su učitelji dobro odradili samo treba sada na pravilan način napraviti evaluaciju onoga što učenici trebaju, a o državnoj maturi treba dobro razmisliti. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava uvaženi zastupnik Gordan Maras. Njega nema, gubi pravo na raspravu. Konstatiram da u 16,47 zaključujem ovu raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o dopuni općeg poreznog zakona, ispričavam se. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu. Predlagatelj je Vlada RH i rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Imamo 2 amandmana. Prvi amandman odnosi se, molim, 5 minuta traži riječ, velika je sala, a ima nas svega zajedno možda 10, jel da, tako, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče imam samo jedno tehničko pitanje. Klub SDP-a predlaže u rasporedu današnjeg zasjedanja da nakon amandmana započnemo raspravu o našim prijedlozima zakona koja je najavljena, a onda u 12 sati da prekinemo, da provedemo glasanje i raspravljamo kasnije. Možete li mi dati očitovanje o našem prijedlogu u nekom razumnom roku?
Ako sam dobro shvatio vi tražite da nakon …
Nakon šta završe amandmani, ako ostane vremena do početke glasanja krene normalno rasprava o našem paketu zakona, a onda se u 12 sati ona prekine, provede se glasanje, ide iznošenje stajališta i nastavi se poslije. Tako da nešto vremena dobijemo ako je moguće.
Trebali bismo o tome glasati jer dnevni red nije takav, jel da, to vi znate bolje od mene. Dnevni red je …
Ne glasa se potpredsjedniče o tome, dakle kad završi, kad završi rasprava o amandmanima onda ili možete proglasiti stanku do 12 ili otvoriti raspravu o našem paketu zakona, onda u 12 je prekinut nastavit je ponovo itd., dakle ne treba se glasati, to je ovlast predsjednika.
Ajmo se tako dogovorit, kad završimo o amandmanima, vidjet ćemo koliko nam vremena ostaje i napravit ćemo pauzu od 5 minuta i dogovorit ćemo se o tome dal da nastavimo ili da čekamo, ili da čekamo glasovanje. Može? Fala. Sad idemo dalje po dnevnom redu kako smo se dogovorili na predsjedništvu. Sad je, prvi, prvi amandman je na čl. 4., ovdje g. Zrinušić će se očitovat i o ovom zakonu, znači amandman na čl. 4. Ajmo se tako dogovorit, kad završimo o amandmanima, vidjet ćemo koliko nam vremena ostaje i napravit ćemo pauzu od 5 minuta i dogovorit ćemo se o tome dal da nastavimo ili da čekamo, ili da čekamo glasovanje. Može? Fala. Sad idemo dalje po dnevnom redu kako smo se dogovorili na predsjedništvu. Sad je, prvi, prvi amandman je na čl. 4., ovdje g. Zrinušić će se očitovat i o ovom zakonu, znači amandman na čl. 4.
Hvala lijepa. Dakle, amandman se ne prihvaća u osnovi prijedlog ide u pravcu da se skrati rok za donošenje Pravilnika sa standardnih 30 dana na 8 dana. Taj inače rok nije obvezujući, nit je prekluzivan, a budući da ovim zakonom kao hitna mjera za maksimalno olakšanje poslovanja poduzetnicima radi posebnih okolnosti vezanih za ovu krizu donosi se i ovaj zakon. Podrazumijeva se i jasno je da će ovaj rok koji je inače okvirni biti izvršen i prije ovih 8 dana i stoga smatramo da nije nužno ovdje zbog zakona koji je po hitnom postupku skraćivati rok koji ćemo ispoštovati zasigurno.
Samo sam dužan reć, to je amandman Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i nove politike, g. Hrelja će se sad očitovat o amandmanu.
Poštovani državni tajniče, jako mi je žao da Vlada ne prihvaća ovaj amandman zbog nomotehničkog rašomona jer u istom paketu zakona koji su u nadležnosti Ministarstva financija ima više različiti rokovi donošenja pravilnika, al mislim da je najbitnije da se ti pravilnici donesu po hitnom postupku, dakle kako je u drugim zakonima i bez problema ste mogli ako u jednom zakonu piše da je rok 8 dana i u ovom zakonu napisati 8 dana i prihvatiti amandman da, da ne ostavljate manevarskog prostora i da ne ostavljate poruku u kojoj građani dobivaju dojam neozbiljnosti. Dakle, ako je 8 dana donošenje pravilnika, onda nek to bude svih pravilnika iz nadležnosti Ministarstva financija. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Fala lijepa. Imate i drugi amandman g. Hrelja tako amandman na čl. 6. g. Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepa. I ovaj amandman se ne prihvaća. Slična je intencija, rok od 6 mjeseci u smislu procijene učinaka sukladno Zakonu o procijeni učinaka ovaj rok je okvirni i maksimalni od 2.g. i u toj formi smo pisali za sve zakonske propise koji idu u ovim paketima vezano uz epidemiju koronavirusa i smatramo da je nepotrebno ovaj skraćivati taj rok s obzirom da će se u svakom slučaju ta procjena učinaka raditi sukladno svim procjenama koje će biti obuhvaćene ovim poreznim ovaj propisima.
g. Hrelja.
Uvaženi, uvaženi g. državni tajniče, ja mislim da očitovanje u tako dugom roku o učincima ovog zakona nema nikakvog smisla da vi u roku 6 mjeseci morate znati jednostavno šta se događa sa učincima svih ovih zakona, ne samo, ne samo ovoga i mislim da je to fer i korektno prema korisnicima ovih zakona, a to su vaši klijenti, ljudi koje najviše nadzirete, a koje morate i na neki način, na neki način cijeniti i uvažiti. Prema tome, smatramo ispravnim da se skrati rok procjene, naknadne procijene učinaka ovih zakona. Voljeli bi jako da ste ovo prihvatili, ali ostajete kod svog tvrdog stava, mi isto kod svojeg, pa tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Fala lijepa. Tako smo gotovi sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu.
Sada idemo na Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 896. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, glasat ćemo o amandmanu. Jedan je koji Vlada ne prihvaća, kao što sam rekao Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika i Politike. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova pa prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni i dopunama Zakon o računovodstvu. A je, ispričavam se s druge strane je ovdje, točno i drugi amandman isto tako istog kluba Vlada ne prihvaća. Glasujmo tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova, pa sada idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu. Krenut ćemo sada obratno. Tko je protiv? Nema. Tko je suzdržan? Nema. Tko je za? Budući da su svi isto ostali, ali evo 130 jedan je više. Dakle, utvrđujem da je jednoglasno 130 za, donesen Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu. Poštovane zastupnice i zastupnici, dakle temeljem čl. 247. predlažem da provedemo objedinjenu raspravu o: Konačnom prijedlogu zakona o dopuni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 895. Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 896. i Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 897. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, pa bih sada molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. Prvo će govoriti predsjednik Vlade RH, poštovani Andrej Plenković. Pretpostavljam da će nakon njega govoriti i ministar financija i potpredsjednik Vlade Zdravko Marić. Izvolite predsjedniče Vlade. Samo vas molim sada da držite ruku dok vas ne zapiše kolegica tko je zainteresiran za repliku.
Dobar dan poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Drago mi je da imam prigodu predstaviti danas uvodno u okviru ovog travanjskog paketa mjera kojeg predlažemo u kontekstu suzbijanja društveno gospodarsko, pa i socijalnih naravno posljedica pandemije koronavirusa s kojim je i RH suočena. Mi smo kao što znate prvi paket u ožujku predstavili sa 63 mjere, bilo je to odmah promptna reakcija Vlade kako da olakšamo situaciju za naše gospodarstvo, za radnike, za cijeli naš sustav funkcioniranja u novim okolnostima. Ovaj paket o kojem smo govorili jučer na Vladi, kojeg smo javnosti predstavili u srijedu, kao što vidite dolazi ne samo u kontekstu borbe protiv koronavirusa nego dolazi i u kontekstu velikoga potresa koji je pogodio Zagreb i okolicu i dio Krapinsko-zagorske županije jačine 5,5 po Richteru. Želim još jednom u ime Vlade izraziti sućut obitelji mlade djevojke Anamarije koja je u tom potresu nažalost izgubila život. Želim zahvaliti svima koji su u proteklim tjednima učinili maksimalne napore da čuvaju zdravlje hrvatskih građana, hrvatskim liječnicima, medicinskim sestrama, ukupnom zdravstvenom bolničkom osoblju, zahvaliti policajcima, zahvaliti inspektorima, carinicima, svima onima koji rade ovih dana u dućanima, da osiguraju koliko toliko normalno funkcioniranje našega života. Želim zahvaliti i svima koji su pomogli munjevito u saniranju posljedica potresa u Zagrebu, civilnoj zaštiti, gradskim službama, policiji i HV-u. Ovaj ožujak koji je za nama ožujak 2020. po mnogo čemu bit će mjesec kojeg ćemo jako, jako dugo pamtiti. On je u cjelini promijenio tijek i naših aktivnosti i naših planova, naših postignuća i označio je početak nekog novog normalnog, novog normalnog s kojim ćemo se suočavati jedno vrijeme. I upravo zbog toga nalazimo se u razdoblju koje zahtjeva zajedništvo hrvatskoga naroda, svih naših sugrađana, zahtjeva odgovornost, samodisciplinu pojedinaca, zahtjeva strpljivost svih od najmlađih koji nažalost ne mogu u školu do mnogih koji trenutno ne mogu raditi svoj posao do naših najstarijih koje u ovoj epidemiji korona virusa moramo posebno čuvati i brinuti o njima. Mi smo kao i mnoge druge zemlje suočene sa dilemom. Dilemom u kojoj imamo izbor između spašavanja života i čuvanja zdravlja hrvatskih ljudi i privremenog odustajanja od dosadašnjeg načina života. Mi kao Vlada izabrali smo život, izabrali smo zdravstvenu sigurnost hrvatskih građana. I upravo zbog toga smo poduzeli mjere koje su kada komparativno gledamo sa drugim zemljama u Europi, kada gledamo dinamiku širenja zaraze i povećanje broja oboljelih u mnogim državama svijeta, za sada prilično uspješni u limitiranju brzine širenja zaraze, a i po stopi smrtnosti.
Dakle ovako, postigli smo dogovor da mogu replicirati samo oni koji su u ime kluba ovdje dvojica. MOST je već prijavio 3, sad vidi da je i kolega Sladoljev došao s istom namjerom, dolazi i kolega Maras. Dakle, pa nismo šibicari, pa što je to? Pa što, što smo se sada dogovorili? Mi se jedno dogovorimo i vi počnete, počnete, počnete ovaj varati kao da smo na ulici i igramo se ovaj šibicarenja. Dajte molim vas, po dva zastupnika iz svakog kluba mogu replicirati i nemojte to činiti. Ja sam korektno fer pitao, odlučili smo se da ćemo raspravljati duže po klubovima i sad pravimo se nevješti i ulazimo u sabornicu kao da se ništa nismo dogovorili. Dakle, svaki klub, molim vas odaberite dvojicu koji će sudjelovati u raspravi. Oprostite predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala vam lijepa. Dakle, kada usporedimo dinamiku širenja zaraze u RH i u drugim zemljama i Europe i svijeta, možemo reći da smo sa mjerama koje smo poduzeli za sada ostvarili dobre rezultate. To govorim stoga što nakon niza konzultacija sa liječnicima, sa stručnjacima, znanstvenicima, moram ponoviti i vama i hrvatskoj javnosti da će se bitka protiv koronavirusa u ovoj fazi kada još nemamo pouzdano ni lijeka, ni cjepiva, niti smo stekli imunitet, voditi prije svega načelima medicine nekih ranijih stoljeća, a to je odvajati one koji su bolesni od onih koji su zdravi. I stoga upravo naša strategija smanjivanja broja socijalnih kontakata polučuje ovakve rezultate. Vidimo na primjeru zemlje koja je izabrala nešto drukčiju strategiju proteklih tjedana, a to je Švedska da imamo nagli porast i zaraženih i umrlih. Prema tome, ovo što radimo sada je ispravno i opravdano. I vodit ćemo se kao Vlada preporukama stručnjaka, prije svega epidemiologa jer to je njihova zadaća u ovakvim okolnostima. Paket mjera koji smo jučer usvojili na Vladi dolazi nakon što je ovaj paket iz ožujka već zaživio. Ovdje je ministar Marić i on će detaljnije reći da je porezna uprava do 14 sati jučer zaprimila čak 64939 zahtjeva od kojih je već riješeno 64%. Ministarstvo rada s druge strane je u ovoj mjeri koju smo osigurali, dakle naknada poslodavcima za radnike po 3.250,00 kn po radniku kao potpora za očuvanje radnih mjesta do jučer zaprimilo 70 000 zahtjeva za 420 000 radnika. A jučer je već isplaćeno 400 milijuna kuna za oko 123 000 radnika i 40 000 poslodavaca. U provedbi su i mjere Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva gospodarstva, turizma, poljoprivrede, mora, prometa, kulture. No, kao što smo i rekli, pred HS prije 20-tak dana rekli smo da ćemo kalibrirati naše mjere ovisno o razvoju situacije. I mi smo upravo stoga prateći neizvjesnost koju dijelimo i sa ostalim državama Europe i svijeta odlučili izaći sa još jednim paketom, osnažiti mjere iz ožujka. Podignuti naknadu od 3.250,00 kn na 4.000,00 kn, preuzeti na teret države davanja tj. doprinose u ovom konkretnom slučaju. Donijeli odluku da ili one kojima će pasti prihod između 20 i 50% u odnosu na prošlu godinu omogućimo odgodu i to beskamatnu i obročnu otplatu poreza, a one kojima prihod padne od 50 do 100%, ima onih koji uopće ne mogu raditi trenutno, da ih u cijelosti oslobodimo poreza i to i na dobit i na dohodak. Sve one tvrtke, dakle do 93% koliko ih ima poduzeća koji imaju prihod 7,5 milijuna kuna, obuhvaćene su ovom mjerom, one velike oslobodit ćemo proporcionalno ukoliko imaju pad prihoda između 50 i 100%. Također smo odlučili da se plaćanje poreza na dodanu vrijednost može odgoditi sve dok se ne naplate izdani računi, ali to ne znači da oslobađamo od plaćanja obveze PDV-a. Rok za predaju godišnjih financijskih izvještaja pomaknuli smo na 30. lipnja i ukida se i obveza plaćanja FINA-i naknade. Što se tiče državnih rashoda, na tome radimo već nekoliko tjedana, sva ministarstva, svi korisnici državnoga proračuna rade na rezanju rashoda, na uštedama, krenut ćemo u razgovore sa socijalnim partnerima u vezi nove situacije u kojoj se nalazimo. Još jednom ću ponoviti, osobito za naše umirovljenike, kako god se bude razvijala ova situacija, u mirovine se neće dirati, niti za ožujak, niti za travanj, niti za svibanj, niti za lipanj. Za mirovine ćemo uvijek naći sredstva da nema nikakvih dilema. Vidjet ćete u ovoj raspravi danas i u ponedjeljak ono što kanimo učiniti za hrvatsku poljoprivredu, za hrvatskoga seljaka, za otkup viškova kod malih mljekara, ne želimo da tu dođe do propadanja, dapače država će tu stati i otkupiti sve što je višak. Idemo i potporom u biljne proizvodnje, sektor stočarstva, Ministarstvo gospodarstva ide sa programom mikro malih zajmova za ruralni razvoj, novi program COVID-19 zajam za obrtna sredstva, iznos zajmova od 750.000,00 kn s kamatnom stopom od 0,25 poček 12 mjeseci, rok otplate od 5.g. Promijenit ćemo i neke zakone radi operativnosti koji su u nadležnosti MUP-a. Idemo sa paketom zakona u turizmu, o tome će govoriti više ministar Cappelli. Tu imamo izrazito dobru namjeru da učinimo iskorak prema sektoru koji trenutno pati najviše. Važno je da znamo da ćemo za turizam osigurati likvidnost u iznosu od 600 milijuna kuna. Mjere koje mi poduzimamo su poduzete čak i prije nego što je jučer Europska komisija gotovo istovjetan napor napravila za cijelu EU. Njihov paket odnosi se upravo za osiguravanje radnih mjesta, zaposlenosti, potporu gospodarstvu, fleksibilnost u korištenju europskih sredstava, realokaciju, čak po prvi puta bez presedana namjera da se ukine komponenta nacionalnoga financiranja. Sve ovo što radimo radimo da bismo u hrvatskom društvu u ovakvim izvanrednim okolnostima poslali poruku solidarnosti, solidarnosti svih. Vidjeli ste da je jedna od Agencija za kreditni rejting jučer ostavila RH investicijski kreditni rejting, ali je izglede iz pozitivnih pretvorila u stabilne. Dakle, to je prva poruka onih koji prate kakve će biti posljedice ove krize na RH. Moram reći za mnoge koji su u ovom visokom domu često govorili o tome trebamo li ili ne trebamo ići prema Europodručju da bi nam članstvo u Europodručju danas jako pomoglo. Itekako bi nam pomoglo, kao što pomaže članicama Europodručja, njih 19. Međutim, kako smo na putu za Europski tečajni mehanizam 2, vodimo intenzivan dijalog i s Europskom središnjom bankom i nastojati ćemo postići posebne dogovore koji će se odnositi na potporu RH i njenoj financijskoj stabilnosti. Glede financiranja ovih mjera i novih okolnosti idemo u koordinaciji sa HNB-om, sa komercijalnim bankama, prije svega ovdje na domaćem tržištu, razmišljamo i o međunarodnim financijskim tržištima, razgovaramo i sa međunarodnim financijskim institucijama. Sve to činimo kako bismo prebrodili ovu krizu. I mi ćemo, kao što sam već na početku rekao, ovim paketom mjera stati iza hrvatskog radnika i stati iza hrvatskoga gospodarstva kao što odgovorno to radimo i do sada u našem mandatu i u tom pogledu očekujemo i vašu potporu. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade i pozivam potpredsjednika Vlade i ministra financija, poštovanog Zdravka Marića da isto tako uzme riječ.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo uvodno što je predsjednik Vlade izložio, ja ću probati samo, možda malo samo detaljizirati i kroz konkretizaciju ova 3 zakonska prijedloga, ali, koji su predmet rasprave današnje, ali mislim da ste i sami svjesni da smo jučer i u okviru cjelokupnog paketa donijeli nekoliko i zaključaka Vlade i nekih drugih akata koji su na tragu ovoga paketa, kako i na koji način učiniti dodatne mjere, dodatne napore, olakšati svim gospodarskim subjektima koji već u ovom trenutku jako puno, koji su pogođeni korona krizom, ali u isto vrijeme učiniti ono što smo rekli i kod predstavljanja prvog paketa mjera, onaj napor prema ključnoj odrednici u kratkom roku, a to je održavanje i očuvanje radnih mjesta i očuvanje i održavanje funkcioniranja cjelokupnog sustava RH i države, kada kažem države ne mislim pri tome na aparat državni, nego države kao takve i svih njenih institucija, svi smo itekako svjesni uloge, važnosti i značaja pojedinih službi, od zdravstva preko policije, carine, državnog inspektorata, vatrogastva, državnih službi, itd., ali isto tako i one uloge koju država mora dati prema gospodarskim subjektima, kako smo već zaključili, niti države ima bez gospodarstva, ali vrijedi isto tako i obrnuto. Što se tiče ove prve mjere, ponovit ću još jedanput što je i rečeno, dakle povećava se iznos potpore za isplatu plaća. Ponavljam još jedanput, potpora za isplatu plaća, svi poduzetnici, svi poslodavci koji mogu, mislim da i sa ove govornice i svi mi skupa na bilo koji način kojim javno djelujemo trebamo itekako uputiti poruku da sigurno apeliramo da isplate kolko god mogu i višu odnosno potpunu plaću. Ono što je važno za reći, sve što je i do sada isplaćeno, čuli ste podatke, čuli ste brojke, za 3 mjesec tih 3.250,00 kn, porezna uprava će sustavnim putem, a u međuvremenu ako treba i ručnim putem, učiniti prilagodbe kako bi i ta isplata već za dobar dio poduzetnika učinjena, bila oslobođena plaćanja davanja, javnih davanja obzirom na visinu potpore, ona ne ulazi u škare poreza na dohodak, ali pri tome prije svega mislim na doprinose. Podizanje na 4.000,00 kn kreće od travnja i vrijedit će za travanj i svibanj i isti princip oslobođenja od javnih davanja vrijedit će i za te isplate tijekom travnja i svibnja. HZZ i porezna uprava će usuglasiti u potpunosti svoje evidencije, slanje podataka, dakle ono što je najvažnije za poduzetnike, za zaposlenike, za građane u što je moguće manje administriranja i sav teret provedbe tih mjera naravno uzimamo na sebe. Mislim da vam je i svima također jasno i prepoznatljivo da ovih 4.000,00 kn je visina osnovnog, osnovnog odbitka koji ste vi na naš prijedlog izglasali i stupilo na snagu sa 1.1. ove godine. Druga mjera se tiče opet javnih davanja, vezana, ali i nevezana na ovu prvu mjeru, a ona se odnosi na oslobođenje potpuno ili djelomično, te odgode plaćanja javnih davanja za poduzetnike ovisno o tome kolko i na koji način su pogođeni krizom koronavirusa. Dakle, kao što smo rekli, u prvom krugu mjera onaj prag od 20% za kvalifikaciju poduzetnika odnosno poreznih obveznika za mjere odgode i beskamatne obročne otplate sada se povećava na 50% u smislu kada je moguće kvalificirat se za potpuno ili djelomično oslobođenje. Svi oni porezni obveznici čiji je godišnji prihod ili promet do 7,5 milijuna kuna će biti u potpunosti oslobođeni plaćanja izravnih poreza, dohodak, dobit i doprinosi. Naravno, opet ponavljam pod preduvjetom da im je pad prihoda u iduća 3 mjeseca odnosno travanj, svibanj i lipanj u odnosu na isto razdoblje prošle godine preko 50%. Za one koji imaju godišnji promet preko 7,5 milijuna, taj to oslobođenje će biti proporcionalno ostvarenom padu prihoda preko 50%, za onaj preostali dio također vrijedi mjera odgode i beskamatne obročne otplate. Što u prijevodu kada zapravo sažmemo znači da u idućim mjesecima možemo u državnoj blagajni očekivati jako mali priljev bilo kakvih izravnih poreza, dohodak, doprinosi i dobit. Usko vezano uz tu mjeru je naravno i naš, naše prijedlog mjere i to je također sastavni dio izmjena prijedloga Općeg poreznog zakona koji bi se onda naravno poslije konkretizirao i pretočio u pravilnik koji potpisuje ministar financija, ali u isto vrijeme naravno da ću vam objasniti i predočiti sva naša razmišljanja do sada i da ne bi bilo kao i u prvom slučaju bilo kakvih nepoznanica. Dakle, to je pitanje poreza na dodanu vrijednost, kao glavnog i ključnog ne samo izvornog prihoda državnog proračuna nego i ovog glavnog predstavnika tzv. neizravnih ili indirektnih poraza. Vi znate jako dobro da RH iskoristila mogućnost koje su dale i određene odredbe direktiva da za određenu kategoriju poduzetnika, a to su opet po istom pragu oni do 7,5 milijuna kuna u zadnjem krugu porezne reforme da im omogućimo da također imaju pravo na plaćanje poreza na dodanu vrijednost po naplaćenom računu, po naplaćenoj fakturi ili kako neki kažu i naplaćenoj realizaciji. Statistika, samo da vam kažem u kratkim crtama do sada kaže da je od ukupno 153.217 poreznih obveznika poreza na dodanu vrijednost njih 60.014 se odlučilo odnosno oni idu i naplaćuju obračunavaju PDV po naplaćenoj realizaciji, dakle na bazi svih naplaćenih računa i svih plaćenih računa. Preostali broj od 93.203 obračunava PDV po izdanim računima, što znači da se u tom mjesecu izračunavaju obvezu na bazi svih izdanih računa i svih primljenih računa, bez obzira što naplatili odnosno što nisu naplatili. Velik broj obveznika naravno očito je imao mogućnost, ali to nije to kao takvo izabrao. U prvom krugu promjena odnosno u prvom krugu mjera za gospodarstvo mi smo otvorili vrata i za ovaj broj preostalih do 7,5 milijuna kuna godišnjeg prometa. Vidjet ćemo naravno statistiku ona u ovom trenutku ona možda i nije toliko relevantna, ali bitno je da između ostaloga i širimo takvu vijest i takvu informaciju među poduzetnicima. A sada u ovom drugom krugu otvaramo mogućnost svima, svima. I tu moram reći još jedanput, dakle to je nešto što je u suprotnosti sa osnovnim principima sustava poreza na dodanu vrijednost kao i određenim direktivama koji ga propisuju koje RH i sve zemlje članice EU imaju više od dva desetljeća. Međutim ono što je najvažnije, način obračuna kao takav i sav dio koji će voditi u provedbi toga ćemo pomno naravno izdefinirati odnosno sve opet kao i kod prvih mjera preuzeti dobar dio toga administriranja na sebe, rasteretiti, olakšati. Međutim ono što je važno ključna odrednica, ono što nije naplaćeno ide o odgodu, ono što je naplaćeno ne može ići u odgodu jel porez na dodanu vrijednost bez obzira što je pojedini poslovni subjekt obveznik, on nije prihod njihov nego je prihod državnog proračuna jer u konačnici porezni teret snosi netko treći. I sada kada to kažemo, još samo da napomenem da princip taj širenja obuhvata uvodimo i za porez na dodanu vrijednost pri uvozu. Znate i sami da je do sada vrijedila odredba u pravilu samo za strojeve i opremu, sada širimo obuhvat na sve, isto kao što širimo obuhvat i ovim putem se zahvaljujem svim ljudima dobre volje koji su u proteklom razdoblju što zbog COVID-a, što zbog potresa u gradu Zagrebu donirali opremu i razne druge potrepštine, tako da ćemo i taj obuhvat kao takav obuhvatiti ovim izmjenama. Međutim ono što na neki način kada sublimiramo cijelu ovu ideju o kojoj sada govorimo, znači kada sažmemo sve te mjere evidentno je, izravni porezi, porezi koji su poduzetniku, poslodavcu, obrtniku dakle svakom poreznom obvezniku koji obavlja nekakvu gospodarsku djelatnost izravni trošak koji ide na njegov teret. Porez na dohodak, porez na dobit doprinosi kao što smo objasnili ili u potpunosti oslobađamo, djelomično odnosno nudimo mogućnost odgode beskamatnih obročnih otplata. Neizravni porezi, koje opet ponavljam u konačnici i de facto snosi netko treći su prihod državnog proračuna i u konačnici isto moramo primijeniti taj princip da, ponavljam još jedanput, ono što je naplaćeno bude i uplaćeno u državni proračun, ono što nije nudimo mogućnost da ide kao takvo u odgodu. I to je onaj koncept o kojemu govorimo i kada spomenemo solidarnost i na zajedništvo mislim da je ovdje više nego evidentno. S ovim mjerama mi svi skupa prema našem gospodarskom sustavu ukazujemo jednu visoku razinu i dozu povjerenja. Ne tražimo isti povratni efekt, međutim u isto vrijeme u ovim okolnostima bez jednake razine ili barem približno jednake razine povjerenja suprotnom smjeru od strane gospodarstva teško da možemo graditi nekakve daljnje korake i izlazak iz ove cijele krize i to je ono što je najvažnije. Vlada će naravno dalje promišljati, prije svega fokusirat se sada u ovom trenutku na implementaciju ovih mjera jer to je također važno. Naravno nakon današnje rasprave ja se nadam i nakon izglasavanja pravi posao tek onda slijedi da se to upogoni. Čuli ste sada brojke i efekte dosadašnjih mjera, govorimo o preko 65.000 poduzetnika, preko 400.000 ljudi koji su već korisnici postojećih mjera koje smo do sada predstavili, nadamo se da će i ove mjere dodatno doprinijeti i takvim pokazateljima i tim rezultatima i u konačnici učiniti ono što svi hoćemo odnosno želimo u ovim okolnostima gdje su praktički zdravstveni i neki gospodarski ciljevi u dobrom dijelu u koliziji. Međutim, zdravlje i ljudski životi su na prvom mjestu i mi u gospodarskom dijelu moramo dati svoj obol, svi koji možemo na bilo koji način doprinijeti gospodarskoj aktivnosti, stvaranju dodatnih i novih vrijednosti, to moramo u obliku solidarnosti činiti za sve one kojima je njihov rad i poslovanje onemogućeno zbog različitih razloga, ali prije svega kako bi ispunili ono što nam i je osnovni prioritet zdravlje i ljudski životi. Opet ponavljam, sve što možemo prenijeti i podnijeti na sebe to ćemo učiniti, opet apostrofiram na to administriranje, dakle i sustav HZZ-a i Porezna odnosno e-Porezna i po novome FINA koja je izradila jedan web portal, web sučelje koje će biti jedinstveno mjesto za aplikaciju na mjere koje se tiču i moratorija na kreditne obveze građana i poduzetnika, ali i na potražnju. Do sada bilježimo već preko 1.400 zahtjeva za novim kreditima poslovnih subjekata za likvidnost, to je o čemu smo govorili u prvom krugu pa ću i sada apostrofirati. To je onaj efekt koji ni tada, a ni sada nismo u stanju u potpunosti procijeniti fiskalno u smislu financijskog efekta jer teško je pretpostaviti kolika će biti potražnja za takvim kreditima. Međutim, ideja je da se takvi krediti stave na raspolaganje jel sada je izuzetno važno osigurati funkcioniranje poslovnih subjekata, njihovu likvidnost kako ne bi došli zaista do onoga jel često koristimo i isključivo koristimo pojam likvidnosti, ali da ne bi došli do onoga još goreg scenarija, a to je kriza solventnosti, ne samo likvidnosti. I to i je naša namjera da se kroz naš dio razvojnih banaka, dakle HBOR-a i HAMAG-a, razvojne i jamstvene sheme, njihovu participaciju u ukupnim kreditima, daje poticaj i komercijalnim bankama da tu aktivnost intenziviramo. Dakle, obrtna sredstva podrazumijevaju od isplata plaća, plaćanja dobavljačima do nekih drugih, ali znači nastavak ovoga života tih poslovnih subjekata za vrijeme trajanja ono što u svim ovim aktima koji su ispred vas stoje, a to su tzv. posebne okolnosti. Također jedan od zakona je i Zakon o računovodstvu, vrlo kratko. Dakle, pomiče se rok za prijavu i podnošenje godišnjih financijskih izvještaja sa 30.4. na 30.6. i svih pripadajućih obrazaca, a isto tako i obračuna godišnjeg poreza na dobit. Također jedan od 3 zakona je i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna, koji između ostaloga regulira određene stvari po pitanju proračunskih kategorija, između ostaloga, čuli ste maloprije i od riječi, iz riječi predsjednika Vlade, dakle za sve ove mjere i za funkcioniranje države nama će trebati puno veći iznos sredstava nego što je originalno, ja ću ih nazvati u mirnodopskim okolnostima prije koronavirusa kada smo radili proračun i kad smo radili Zakon o izvršavanju državnog proračuna 2020., planirano. U iduća 3 mjeseca u smislu funkcioniranja države, opet govorim, ne aparata ono što neki smatraju, nego ukupnog funkcioniranja države koji podrazumijeva od isplata mirovina, isplata socijalnih naknada i isplata razno raznih poticaja, ne znam u poljoprivredi jel ne možemo ni taj dio zanemariti u ovim okolnostima. Sve ono što možemo upogoniti u gospodarsku aktivnost to trebamo napraviti, ali isto tako uzevši u obzir i recimo ove mjere, provedbu ovih mjera, činjenicu da smo određeni teret, barem ovaj likvidonosni, preuzeli na sebi vi za vi HZZO-a ili lokalne samouprave. Potrebe države su između, prema našim procjenama između 42 i 45 milijardi kuna. Povrh toga, oko 20 milijardi kuna će biti potrebno osigurati i za dospijeće nekih obveza iz prijašnjih razdoblja. Dakle, govorimo o velikim iznosima i zato između ostalog u Zakonu o izvršenju državnog proračuna predlažemo takvu odredbu koja bi omogućila naravno ispunjavanje svih ovih izazova pred kojima stojimo. Domaće tržište smo već aktivirali. Na domaćem tržištu još ima prostora i siguran sam da će mnogi od vas i dati određene sugestije i prijedloge. Gledamo i na međunarodnu scenu, tamo su se tržišta nakon određenog perioda zatvorenosti počela otvarati. Kakvi su uvjeti? Kakva je pozicija RH? Osobno smatram i dalje dobra. Naravno da su uvjeti ne samo za RH nego se pogoršani, ali i to je jedan izvor kao i sve multilateralne financijske institucije na koje također vodimo računa, kao i naravno programi koje pratimo, koji se razvijaju na razini EU odnosno Europska komisija vodi taj proces. U svakom slučaju, evo ovo je paket mjera kao kad smo i prvi puta rekli sigurno da nećemo niti na ovome stati kako bi oživili naše gospodarstvo, poglavito onaj dio domaće potražnje možete očekivati i da slijedeći paketi ili krugovi ili mjere će prije svega biti usmjereni ne samo na gospodarstvo i poduzetništvo, nego i na građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i potpredsjedniku Vlade, ministru financija. Idemo sada na replike, prve replike bit će upućene predsjedniku Vlade, prvi je poštovani kolega Miro Bulj.
Predsjedniče Vlade, ono što smo govorili i predlagali kad je bio prvi paket mjera, otpis, a ne odgoda, vidim da ste to prihvatili i da su to mjere koje svi pozdravljaju. Međutim, ja bi vas pitao i vi ste spomenuli hrvatsko selo, hrvatskog seljaka, hrvatsku poljoprivredu. Mi znamo da je prije 2.g. donesen Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojega imamo neobrađenog 790 000 hektara, od toga je državnoga 400 000 hektara, a u 2.g. nije podijeljeno apsolutno našem seljaku ništa zbog toga što zakon ima određenih problema. I ja sam dao prijedlog zakona, ako ne vi onda neka ministrica napokon se probudi iz sna i neka počne dodjeljivati zemljište hrvatskom seljaku. To je ključno samodostatnost. Nadam se kad sam prija govorio od ovome onda ste govorili da su to moje tlapnje, uvozni lobi i tako. A nadam se da ćete promijeniti i vi paradigmu, valjda će biti paradigma obrađujmo hrvatsko jer zemlja je sloboda, bez zemlje neobrađene nema budućnosti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Bulj. Bit će ovdje ministrica poljoprivrede u ponedjeljak sa prijedlogom zakona, pa će vam pojasniti cijeli paket mjera koji se odnosi na poljoprivredu kao što sam kazao, ne samo da ide sa izmjenom temeljnog zakona nego smo donijeli i mjeru koja se odnosi na viškove kod malih mljekara, na potporu i onima koji se bave biljnom proizvodnjom i stočarstvom, a vodimo računa na koji način otkupiti i sve ono što naši ribari u ovom trenutku love ili uzgajaju, tako da se i to iskoristi na cjelovit način. Ovo je prigoda za dodatno stavljanje akcenta na hrvatsku poljoprivrednu proizvodnju s obzirom da nitko sa sigurnošću ne može u ovom trenutku pretpostaviti koliko će ova kriza trajati. A vi ste vidjeli jučer da smo i kazali sasvim jasno da svi javni naručitelji, dakle i zdravstvene ustanove i policija i vojska primjerice i ostali će kod procesa javnih nabava 60% nabavljati domaće.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Ove mjere su prije svega usmjerene na pomoć gospodarstvu. Međutim, gospodarstvo RH teško će moći raditi ako i u ovom dijelu koji je još uvijek operativan radnici ne mogu dolaziti na posao. Jučer i danas svjedočimo velikom problemu sa izdavanjem propusnica, upravo za to, za odlazak na radno mjesto za komunikaciju između pojedinih jedinica lokalne samouprave. Naravno da treba pohvaliti intenciju da se propusnice izdaju elektronskim putem, naravno da treba pohvaliti intenciju da se sve propusnice centraliziraju na jednom mjestu, međutim čini nam se na temelju problema koje nam javljaju iz i jedinica lokalne samouprave i od građana na terenu da je rok koji je ostavljen za izdavanje propusnica prekratak. Zato vas pitam hoćete li produžiti taj rok? Hvala.
Izvolite odgovor.
Drago mi je da i vi zastupniče Grbin kao i zastupnik Bulj hvalite mjere Vlade. Ministar Malenica i svi nadležni koji se bave možemo to tako slobodno reći različitim aspektima sustava e-građani odmah su prionuli izradi e-propusnica, rješavaju ova uska grla koja su identificirana jučer. Ukoliko bude potrebno mi ćemo revidirati i taj rok, cijeli koncept aktivnosti stožera Civilne zaštite. Da ponovim još jednom bazira se na preporukama epidemiologa. Dakle, vrlo jasno još jedan put i vama i hrvatskoj javnosti želim kazati nema tu nikakvog političkog voluntarizma, nema tu nikakvog arbitrarnog ponašanja vlasti ili stožera, ima samo jedna jedina ključna zadaća, a to je očuvati zdravlje hrvatskih građana. I zato ponavljam ono što sam kazao u uvodu, gledajući podatke u drugim zemljama, gledajući stopu smrtnosti ove mjere su za sada polučile rezultate.
Kolega Mrsić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, život će biti i nakon korone i nakon epidemije. Ono što bih ja htio čuti od vas jedno pitanje, kako ćete sačuvati državne financije. Naime, vi ćete sada upumpati u gospodarstvo preko 40 milijardi kuna. Gospodarstvo će se oporaviti. Jeste li razmišljali o ideji ona sredstva koja ste dali velikim tvrtkama da to pretvorite u suvlasništvo države, da jednog dana kada te tvrtke opet stave na svoje mjesto da onda te udjele prodate i da onda time vratite dio uloženih sredstava. Jasno ne odnosi se to na mikropoduzetnike, na obrtnike, na male tvrtke ali ćete dati sredstva i velikim tvrtkama i ono što bi trebalo biti svima jasno da sredstva koja se sada ulažu treba imati načina da ih se onda vrate kada situacija bude bolja, a sigurno će biti bolja.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Mrsić, ja mislim da smo svi svjesni da su mjere koje smo poduzeli, prvo izdašne, drugo pravodobne, treće pripremaju naše gospodarstvo, dakle poslodavce one koji imaju poduzetnički duh i ideju za trenutak nakon krize ili barem kada ona donekle jenja i kada postupno budu reaktivirane šire gospodarske aktivnosti. A drugo ono što je najvažnije, dakle ono što je daleko najvažnije da su ove mjere prije svega usmjerene na očuvanje radnih mjesta. One su usmjerene radnicima. Ove naknade idu za zadržavanje ljudi u tvrtkama u maksimalno mogućoj mjeri. Ima i velikih koji rade, koji nemaju prihode. Ono što mi želimo u ovom trenutku je raditi treći korak, a treći korak je kako pokrenuti gospodarstvo nakon krize.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, ja sam sigurna da ovaj set mjera možemo zvati travanj 1 0 i zasigurno će trebati i neki set mjera koji se zove travanj 2 0. O čemu govorimo? Interes nas svih je kad prođe ova nesreća i ova neman korona da iza toga nemamo spaljenu zemlju. I apsolutno dobro je da ste poslušali oporbu i da imamo ovaj set mjera koji se odnosi na olakšati zapravo ljudima i sačuvati radna mjesta. No, ono što je dosta važno bit će i da nakon korona imamo udruge koje će i dalje raditi, da imamo kulturni sektor koji će i dalje raditi. Ja sam svjesna toga da nismo Njemačka. Vi sigurno znate što je Njemačka napravila i način na koji je pomogla. Mene zanima da li razmišljate o tome da bez obzira na restrikcije koje jesu da vezano udruge, pogotovo one udruge koje će se baviti socijalnom skrbi, pri tom naglašavam recimo ono skloništa za žene žrtve naselja da se u nekom setu [[Upadica: Hvala vam.]] mjera 2 0 i tu napravi određeni pomak i određenu korist.
Hvala vam kolegice Mrak Taritaš. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Mrak Taritaš, kada je riječ o ovim udrugama koje ste spomenuli mi ćemo sigurno naći načina da omogućimo njihovo funkcioniranje i njihov rad. Što se tiče aspekta kulture, vidim da ste to spominjali i danas, a spominjali ste i ovih dana, razgovarao sam sa ministricom Obuljan pa ćemo tražiti rješenja i za taj sektor s obzirom na specifičnosti imamo i honorarce i slobodne umjetnike itd., oni imaju možda malo posebniji status ali svakako zaslužuju način kako da prebrode ovu situaciju. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, sticajem okolnosti preživio sam ovaj potres u Zagrebu i mislim da uz sve institucije koje ste pohvalili, vašu i našu pohvalu zaslužuju i svi volonteri počevši od grupa građana do alpinista, do statičara svake dobi koji su vrlo aktivni u sanaciji posljedica potresa. Drugo što se tiče umirovljenika i ovoj zaštiti s time sam zadovoljan, ali o tome ću govoriti u ime kluba i obrazlagati naširoko zašto je to tako i moje mišljenje, a ono što bih vas molio da mi pojasnite odnosno pojasnite cijeloj hrvatskoj javnosti, cijelo vrijeme govorimo o zaštiti radnih mjesta kod poduzetnika. Nisu samo poduzetnici tvrtke koje zapošljavaju, zapošljavaju i puno drugih poslodavaca. I mi smo u okviru stranaka, udruga i sve nekome poslodavci. I postoji tu razlozi da neko ne može dolaziti na posao jer živi 20 km dalje, pa vas molim da tu budete precizni.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Dakle vi ste čuli poštovani zastupniče Hrelja i prigodom predstavljanja prvoga paketa i ovoga drugoga, obuhvat ovih mjera činjenica da je već jučer isplaćeno 400 milijuna kuna vam govori koliko su one bile primjerene i pogođene. I još jednom ću reći mi nismo niti kod prvog predstavljanja kazali da imamo neku veliku dilemu između odgode i oprosta. To jedna teza koja se nastojala nametnuti kao što se i nameće teza u hrvatskom političkom pa i u ovome komunikacijskom prostoru sukoba između privatnoga i javnog, to su lažne dileme u ovoj krizi, obe, obe su lažne dileme. Mi smo tu vrlo realni i sa ovakvim paketom, ovakvim iskorakom mi rješavamo ono što nam je bitno u ovom trenutku. Naša je strategija imati vremena sada za iduće korake, idući koraci moraju biti kako ponovno pokrenuti gospodarstvo i to brzo kada ova kriza jenja. To je naša temeljna zadaća i na tome ćemo radit.
Hvala. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade. Zadnji put kada ste predstavljali ove mjere istu sam repliku pitao vezano uz moratorije, pa me sad točno zanima i za građane i za poslodavce kada banke daju moratorije da li one zapravo tu naplaćuju kamate ili ne jel nekad ta kamata može biti 50% anuiteta, a pogotovo ako će na tu odgođenu glavnicu kasnije opet zaračunati kamate onda to baš i nije pomoć. I zanima me, znam da treba naći novce za ovo sve i jasno mi da ste jučer rekli i na Vladi i da ste uputili ministrima za sve rezove samo ono što je neophodno, ali nadam se već kada nećemo ići kontra logikom da više dajemo posla pa manje subvencioniramo, više plaćamo neke poslove da se to neće odnositi na izvanproračunske korisnike da baš bar oni pokrenu taj jedan dio investicijski, da oni nastave i sa nabavama i da oni zapošljavaju naše poslodavce koji onda de facto će manje koristiti ove mjere i neće imati razloga pa ipak ćemo dobiti neku drugu dodanu vrijednost nakon svega toga. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Gospodine zastupniče Čuraj, što se tiče ovih kredita i moratorija, dakle nema naknada nakon što prođu rokovi reprogramiranja, dakle taj je dogovor postignut i evo ministar Marić je razgovarao sa svim bankama i oni su tu bili prilično responzivni i mislim da smo našli vrlo brzo zajednički jezik. Što se tiče štednje i investicije, dakle vrlo bitan detalj, mi kada govorimo o rezovima o štednji, tada govorimo o svim onim rashodima koji nisu nužni, dakle to ćemo razlikovati od svrhovitih ulaganja koja i u ovoj situaciji nose i pokreću gospodarstvo i ostvaruje u konačnici i državni proračun o različitim operacijama pojedinih prihod. Prema tome, to nije međusobno isključivo, dapače, ali sve te investicije, sva ulaganja izvanproračunskih korisnika moraju biti svrhovita. Nećemo sada puštati da se bilo što financira nego samo ono što je visoko svrhovito i korisno u ovim okolnostima.
Kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani potpredsjedniče, predsjedniče Sabora, drage kolegice i kolege. Pa evo zanima ne nekoliko stvari, prije svega želim stvarno pohvaliti intenciju Vlade pogotovo u ovom drugom krugu prema poduzetništvu, prema nastavku svih gospodarskih aktivnosti kako bismo što manje osjetili ovu krizu koja je ovdje. Mene zanima samo jedna stvar, vezano je za Hrvatske vode da li što se tiče naknade za slivne vode da li se tu ipak planira jer i to poduzetnici plaćaju, ali i naši građani svi redom, da li i tu postoji mogućnost? Dalje, da li će potpisani ugovori koji su sa ministarstvima i ostalim temeljem i odluka jučerašnjih sa Vlade da li će oni biti ispoštovani? I treća stvar, što se tiče zaposlenika u udrugama, da li i oni imaju pravo na ove naknade vezano za potporu što se tiče sufinanciranja plaća? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bilek. Što se tiče svih aspekata onih ugovora koji su potpisani, dakle spomenuli ste Hrvatske vode, sve ono što je potpisano i što je korisno, a to su ogromni projekti čitav niz europskih sredstava i europskih projekata koristi se za aglomeracije dakle za vodno komunalno gospodarstvo koji su posebno važni uopće za dizanje kvalitete života u pojedinim hrvatskim županijama i gradovima, taj proces će se nastaviti, dapače. Imamo signale iz Europske komisije da žele da se iskoriste sva sredstva, sve ono što nije alocirano kojim slučajem može se fleksibilno koristiti za druge projekte, a osobito za suzbijanje ove krize i epidemije. Što se tiče davanja, imali smo i kroz Nacionalni program reformi čitav plan koji se odnosi na smanjenje neporeznih davanja i parafiskalnih nameta, vodili smo raspravu o tome, pripremljene su određene uštede. Moramo kroz mjesec travanj još dodatno postići konsenzus i vidjeti koje aktivnosti neće prestati ukoliko nešto jako režemo.
Hvala vam. Kolegice Čikotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Obzirom da naglašavate važnost gospodarske aktivnosti i obzirom da govorite da je izrazito bitno da se ta gospodarska aktivnost nastavi te da je bitno da budemo fleksibilni kod korištenja eu sredstava takve signale dobivamo iz Europske komisije moram reći da me začuđuju vaše dvije odluke, odluke Vlade koje govore da će se obustaviti svi javni pozivi i sve nabave iz svih izvora financiranja, tako stoji u odluci Vlade i piše da će ostati samo oni rashodi i bit će usmjereni za osnovno i neophodno funkcioniranje pojedinih tijela. Znači molim vas da to razjasnite. Isto tako mi nije jasno zašto u istoj odluci stoji da će se ministru financija dati mogućnost da bude arbitar i da će svaki korisnik se njemu obratiti, što znači da je zapravo ministar financija iznad odluka Vlade. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Nije nijedan ministar iznad odluka Vlade, imate vrlo jasno pojašnjeno to u obrazloženju, dakle šta je poanta u ovakvoj krizi gdje mi moramo namaknuti sredstva na način na koji do sada nismo trebali niti smo to morali. Dakle u ovom trenutku mi smo već namaknuli sredstva poprilična od komercijalnih banaka u Hrvatskoj, namaknut ćemo sredstva kao što sam rekao na međunarodnim financijskim tržištima, namaknut ćemo ih iz međunarodnih financijskih institucija, iskoristit ćemo ono što dobivamo iz europskih fondova i to na način da možemo i prenamijeniti u ovoj krizi za ono što nam je bitno, a što se tiče onih projekata koji idu, oni će ići onako kako su dogovoreni uz odgovarajuću kontrolu koju će imati, bilo nadležna ministarstvo kao provedbeno tijelo, bilo Ministarstvo regionalnog razvoja, bilo Ministarstvo financija s obzirom na ukupno stanje javnih financija u ovim okolnostima.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi premijeru, dobra je stvar što ste ipak poduzeli ozbiljnije mjere za očuvanje zaposlenosti, međutim, loša je stvar što ih planirate financirati iz kredita umjesto iz izravne emisije iz centralne banke koja ne bi bilo opterećena dugom i kamatom te na taj način ćete zapravo uže spasa navodno pretvoriti dugoročno u omču oko vrata hrvatske države i naroda. Međutim, htio bih vas pitati, vezano uz 150 tisuća ljudi koji su nezaposleni, od kojih mnogi nemaju pravo na nikakvu naknadu sa Burze. Zanima me da li će hrvatska država i tim ljudima doznačiti određena sredstva jer i oni moraju od nečega živjeti? Tim više što su mnogi od njih i planirali zaposlenje sad u sezoni, a nažalost bez toga, zaposlenja su evidentno ostali. Da li ste i na njih mislili? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Mislim da smo odabrali dobar, prirodan i logičan i održiv put nalaženja financijskih sredstva u ovim okolnostima. Što se tiče vašeg drugog pitanja, vi znate da smo mi bili praktički do prije koji mjesec dok je recimo to tako, još trajala polusezona ili sezona prošle godine na najnižim brojevima ikada kada je riječ o nezaposlenima u Hrvatskoj i sada mislim da smo negdje iznad 140 tisuća u ovoj situaciji koju imamo, što je u biti jako dobro u odnosu na brojeve koje smo imali prije nekoliko godina. Dakle, naša je politika bila da svi oni koji žele raditi, a to se prije ove krize u Hrvatskoj moglo, moglo se, apsolutno, bilo je prilike da svi nađu posao koji su to htjeli. Niz mjera koje smo poduzeli kroz Ministarstvo rada, od Od mjere do karijeri, od Zaželi, od Zaposli se, bilo je toliko, od samozapošljavanja, niz mjera koje su omogućavale ljudima [[Upadica predsjednik: Hvala.]] da pokrenu poslovanje. Ministar rada će voditi računa i o ovim ljudima.
Hvala. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Hrvatski suverenisti pozdravljaju ove mjere i ja ću osobno glasovati za ovaj paket mjera, smatram da su dobre. Međutim,, ovdje moram iskazati žaljenje što se s ovim mjerama nije išlo prije 15 dana kada smo mi upozoravali da se treba ići, kasni se i dogodilo se da imamo tisuće i tisuće novonezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Da se išlo prije 15 dana, ja znam da su objektivno okolnosti kakve jesu, ali da se išlo, danas ne bi imali te tisuće nezaposlenih i pitanje je kako ćete se odnositi prema tim ljudima, hoće li se tim poslodavcima koji su dali otkaz ljudima iz straha, iz neizvjesnosti, mnogi i neopravdano, da se razumijemo, kako ćete se ponašati prema njima? I drugo pitanje je vezano uz neporezna davanja, odnosno parafiskalne namete kojih ima 239, ako se ne varam. Hoće li se i tu praviti nekakva redukcija, hoće li se na taj način olakšati hrvatskom poduzetništvu ova teška situacija? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Zekanović. Drago mi je da podržavate mjere. Što se tiče vašega pitanja koje se odnosi na parafiskalne namete i neporezna davanja, to sam maloprije odgovorio, to smo u krajnjoj liniji pojasnili na konferenciji za medije. Njih ima puno više, ima ih sve skupa 448, o njima čitava radna skupina koja koordinira Ministarstvo gospodarstva radi već dulje vremena u okviru Nacionalnog programa reformi. Bila su pripremljena smanjenja, dakle možda je to važno za hrvatsku javnost da znamo, od svih tih 448, ima otprilike njih 20 koji vam iznose 7,8 milijardi kuna, a ovo sve skupa ostalo je negdje 8,7, čini mi se. Dakle ovih 20 je najbitnijih. Međutim, tih 20 financira određene aktivnosti. I nije to nešto što možete tek tako preko koljena prelomiti i reći to sad više ne postoji jer onda nemate sredstava za pojedine aktivnosti, primjerice, Hrvatskih voda. Prema tome, radimo na rješenju [[Upadica predsjednik: Hvala.]] koje će omogućiti i jedno i drugo.
Kolega Bauk, izvolite.
G. predsjedniče Vlade. 14. i 16.03. smo imali zajednički sastanak u Vladi i zapamtio sam vašu rečenicu, gdje ste pozvali na zajedništvo, transparentnost i rekli ste, što znamo mi, znat ćete i vi. 24 sata kasnije u Vladi je održan jedan sastanak za kojeg ne znamo vi, a znate vi, a ne zna ni javnost, a tiče se sastanka sa glavnim urednicima većine medija, izostavljeni su oni koji su otkrivali afere, ali to nije bitno. Mislim da bi bilo dobro da nas izvijestite i o tom sastanku i posebno o činjenici koja se provukla kroz medije, a to je da je jedna članica Vlade obećala medijima i pomoć u vidu oglašavanja javnih tvrtki, prema tome, to me neodoljivo podsjeća na neke događaje iz prošlosti, nadam se da nije ta intencija, stoga vas molim da nam objasnite o čemu se radi i da javnost zna o čemu se radi. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Bauk, ja imam dojam da vi niste bili na tom sastanku pa da onda niti ovo što govorite, ne govorite temeljem činjenica i izgovorenog na tom sastanku nego pabirčite nečije medijske spekulacije. To je vaše pravo, ali nije vam dobro da kao zastupnik u Hrvatskome saboru govorite nešto što nije točno. Cilj toga sastanka na kojem je bilo gotovo 30-tak ljudi, gdje su bili svi ključni glavni urednici i dnevnika i tjednika i televizija i radija, dakle vrlo ciljano su bili pozvano, nije nikakav tajan sastanak, održan je, ne znam, ujutro, gdje smo objasnili njima u tom trenutku ozbiljnost krize na isti način kao što smo objasnili vama, predstavnicima oporbe na onom sastanku, upravo sa istom logikom što znamo mi, znat će i cijela javnost. Nikakvih govora o bilo kakvim subvencijama ili bilo čemu što ste vi sada sve ovdje pokušali insinuirati, nije bilo riječi niti će ih biti.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, pa evo kao što kažu kolege bilo je velikih skepsa o tome koliko će Vlada napraviti i koliko je napravila u onom kratkom vremenu kada je prva bila zapravo, prvi momenat bio korona virus, a nakon toga i nažalost i ovaj potres. Međutim, ono što je Vlada radila od početka, a to je radila da je trebala snimit situaciju, da je trebala vidjet svoje mogućnosti i da je temeljem toga zapravo mogla projicirati i ono što je mogla ponuditi u onom momentu, ali i tada smo govorili da će Vlada raditi i u svim drugim fazama. Jako je važno upravo da je došao i ovaj paket mjera koji itekako puno znači i građanima i poduzetnicima, a i cijeloj javnosti. Ono što još treba reći da ova Vlada itekako za razliku od onih u doba krize ekonomske je namirila i namiruje isto tako i prihode jedinicama lokalne samouprave.
Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa, poštovana zastupnice Perić to je točno, mi smo kazali dvije poruke našim partnerima na razini jedinica lokalne samouprave. Prvo ono što u ovom trenutku neće dobiti zbog činjenice da se oslobađaju brojni poduzetnici poreza na dohodak, dakle jednoga od njihovih prihoda temeljem naših reformi i načina financiranja jedinica lokalne samouprave koji je svima ostavio više sredstava za projekte za njihove aktivnosti, da ćemo ih kompenzirati iz državnoga proračuna. Međutim, ono što smo isto tako rekli da ih od njih očekujemo u ovim okolnostima i odgovornost i solidarnost i uštede i doprinos rješavanju trenutnoga stanja u kojem se svi zajedno nalazimo. Dakle, ta solidarnost podrazumijeva i aktivnosti i županija i gradova i općina. Hvala vam.
Kolega Žagar, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, dakle kao što ste i rekli u izlaganju ove mjere su usmjerene i na očuvanje radnim mjesta i za likvidnosti poslovnog sektora. Mi smo i prije ove krize smo imali zapravo problema, nije baš bila sjajna situacija, a o tome svjedoči veliki broj ljudi koji je otišao iz zemlje, o tome svjedoči i štrajk prosvjetara, s druge strane imali smo i one ljude koji su na tržištu rada htjeli zaraditi dodatnu kunu to su studenti koji su radili preko student servisa, umirovljenici koji su radili dodatno uz mirovine. Dakle, svi ti ljudi imali su problema. Meni je prihvatljivo da se ovim mjerama ne mogu obuhvatiti svi, ali vas konkretno sada pitam. Kad će Vlada donijeti mjere koje će pomoći svakom građanu RH u smislu solidarnosti, kako ste rekli, u smislu njegovih kreditnih obveza, govorim o obvezama, kreditnim obvezama građana. Dakle, svih onih koji su sada na zavodu za zapošljavanje koji neće moći koristiti mjere za samozapošljavanje ili će izgubiti naknadu koju sada koriste da bi mogli servisirati svoje obaveze režije i na kraju krajeva kredite.
Odgovor izvolite.
Poštovani zastupniče Žagar, ja bih samo htio podsjetiti da u mandatu ove Vlade ostvaren zdrav rast, rast BDP-a od skoro 3%, dakle 2,9% prije ove krize, da smo smanjili dug, da je proračun bio ne samo uravnotežen nego je bio u više slučajeva u mandatu naše Vlade i sa suficitom, da smo vratili Hrvatsku na investicijski kreditni rejting, da smo povećali zaposlenost koja je bila veća po broju osiguranika nego što je to bilo čak prije 30 godina kad smo imali 700.000 ljudi više, da smo imali rekordne turističke sezone i da ono što sam i kazao kolegi vašem zastupniku, onaj tko je htio i raditi mogao je naći posao u RH. To je jedna poruka. Druga poruka je da štrajk prosvjetara u našem mandatu, 18,3% je bio rast plaća javnog i državnog sektora, a prosvjetara 23,5%, to se nije nikada dogodilo [[Upadica: Hvala vam.]] prema tome taj kontekst nema veze sa ovim što sada radimo, ovo su mjere za izlazak iz krize i sveobuhvatne su.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade zar vam nije neobično da ste dopustili da zelene tržnice ne rade, a neki dan ste dopustili da dućani oko zelenih tržnica rade, s druge strane trgovački centri hranom rade, a tu se virus daleko bolje širi, pa ja apeliram u ime svih seljaka, OPG-a, pustite već sutra jer vam logično da na otvorenom prostoru daleko je manja mogućnost zaraze, ako treba nek budu redari, ako treba ljudi prodaju u rukavicama, maskama, naši ljudi već imaju kuluturu zaštite. Prema tome, molim vas postupite tako jer uvoz iz Italije u 1000-ćama šlepera dolazi, time i virus. S druge strane dolazi najveći kršćanski blagdan Uskrs. Otkupite sve tržišne viškove od malih proizvođača, od seljaka i putem Crvenog križa, dakle Crvenog križa i ostalih znači institucijama podijelite svim potrebitima u Hrvatskoj kojih ima jako puno. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Lovrinović, za razliku od gospodina Bauka koji govori o sastancima na kojima nije bio i o kojima ne zna, vi kao ste bili na sastancima koje sam vodio sa našim stožerom za Civilnu zaštitu koji se upravo odnosi i na tržnice i na zelene tržnice, koji se odnosi i na otkup svega što možemo otkupiti od hrvatskih OPG-ova, u ovom trenutku ne smije biti viškova hrane, a kamoli hrane koja će propasti bilo da to radi država, bilo da pokupe trgovački lanci i stave na tržište, dakle to jedan. Međutim, ono što ćemo napraviti u kontekstu tržnica je da ćemo tražiti od epidemiologa vrlo precizne upute kako kada se dođe u taj korak napravimo iskorak da bude siguran. Jer svako naglo popuštanje mjera može uzrokovati veću zarazu, obolijevanje naših sugrađana, pa onda i smrtnost. Moramo biti izrazito oprezni. Hvala.
Kolegice Pusić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, zašto ste se odlučili da odluke koje će imati vrlo velike posljedice na državni proračun, možda najveće jer odluka o 4.000, odluke vezane na opraštanju odnosno suspenziji ili odgađanju plaćanja određenih poreze donosite zaključkom, a ne u parlamentu na isti način na koji ćemo donijeti i ove promjene zakona. Naime, jedna od žrtava korone je i demokracija i kao što ste vidjeli recimo smatra se i rečeno da je Mađarska prva koronina žrtva demokracija. I u ovim trenucima je jako važno voditi računa o tome i zato je važno da mi ovdje sjedimo i da pred javnosti raspravljamo ove mjere koje kao što vidite ljudi uglavnom podržavaju. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Što se tiče demokracije ja mislim da mi funkcioniramo u ovim uvjetima sada ovdje u ovoj zgradi, ne zato što imamo epidemiju korona virusa nego zbog potresa koji je pričinio materijalnu štetu u Hrvatskom saboru, ovo je pitanje sigurnosti više nego epidemije. Drugo, u Hrvatskoj nema nikakvoga niti najmanjeg elementa koji bi se mogao nazvati o tome da imamo ugrozu demokracije, dapače Vlada normalno funkcionira, Hrvatski sabor normalno funkcionira, donosimo odluke. Dakle, taj zaključak ide zato što je inače nadležnost HZZ-a koje je pod Ministarstvom rada da propisuje iznos ovih naknada, dakle nije to sada poanta da mi to želimo donijeti kao izvršna vlast bez da o tome komuniciramo u Saboru u konačnici to i je razlog zašto sam ja ovdje danas, zbog čega je potpredsjednik Marić da raspravljamo o toj cjelini. A ono što smo htjeli je smanjiti neizvjesnost i strah, ovo su poruke povjerenja. Dakle, ovaj iznos od 4.000 kuna je otpis poreza i davanja njima signal povjerenja svima u Hrvatskoj.
Hvala vam. Sada idemo na replike upućene potpredsjedniku Vlade i ministru financija. Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Imamo 4 replike pa da se samo znate pripremiti kolega Batinić, Škibola, Daus i Šuker. Kreće prvo kolega Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjedniče ministre financija. Jedno pitanje. Naime, u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna predvidjeli ste beskamatno zaduživanje što je svakako hvale vrijedna inicijativa. E sada mene zanima, to je onaj dio koji će manje dobiti lokalne, regionalne samouprave plus zavodi, mogućnost beskamatnog zaduživanja do iznosa manje prihoda poreza i prireza na dohodak, ako dobro razumijem. Zakon o financiranju lokalne samouprave predviđa za jedan veliki broj lokalnih samouprava i fiskalno izravnanje. Da li se to radi beskamatno zaduživanje plus još i fiskalno izravnanje kod onih jedinica lokalne samouprave koje dobivaju ta dodatna sredstva? Evo toliko.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa ovaj beskamatni kredit ili zajam je bio uveden u onom prvom krugu mjera, obzirom da tada govorimo samo isključivo o likvidonosnom efektu, sada govorimo praktički o gubitku prihoda kako državnog proračuna tako i lokalnih jedinica, ovisno naravno o zahtjevima, broju zahtjeva i svim onim brojčanim pokazateljima koji će slijediti nakon ovih svih silnih mjera. Kao što ni do sada ni u jednom našem krugu poreznih izmjena nismo zanemarivali lokalnu samoupravu, dobro znate da smo jedan od zakona i predložili da se kroz izmjene Zakona o financiranju kompletni prihod od poreza na dohodak ustupi lokalnoj samoupravi tako nećemo ni sada. Međutim, u isto vrijeme decidirano danas reći i danas na neki način obećati i preuzeti obvezu svih mogućih mjera ove ili one vrste kompenzacija gubitka likvidnosti ili slično je vrlo teško zato kao što ste vidjeli neki su se od zastupnika uvaženih i referirali i na zaključke Vlade koje smo jučer donijeli, mi dajemo jaku poruku i konkretne mjere s naše strane. Ali isto tako jaki apel ide i prema javnim poduzećima i prema lokalnoj samoupravi na djelovanje. Hvala.
Hvala. Kolega Škibola izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi ministre financija. Interesira me da li ćete pomoći pomorcima i da se mjere odnose i na pomorce zato što znamo da oni trenutno ne mogu ići na brod, mnogi su i zaglavili na brodovima, a zakon koji se odnosi na njih jest da ako ne idu na plovidbu u godini dana, znači ako nisu u plovidbi 183 dana moraju plaćati određene namete, davanja, poreze, tako da interesira me da li ste i na njih razmišljali unutar ovih mjera? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Vidljivo je iz ovih mjera naravno fokus na domaće gospodarstvo i domaće poslovne subjekte odnosno građane, ali isto tako nije namjera zanemarivati ikoga. U ovom trenutku da smo konkretno nešto napravili ili u smislu toga predvidjeli vezano za pojedina specifična zanimanja o njima ćemo naravno razgovarati pa tako i ove konkretne slučajeve. Pitanje isto da li je pomorac zaposlenik neke domaće firme ili neke međunarodne firme, isto kao i bilo ko drugi koji radi na nekakvom poslu u inozemstvu. U svakom slučaju sve te takve pojedinačne slučajeve ili izdvojene u odnosu na horizontalni pristup kao i do sada naravno da ćemo biti spremni razmotriti i vidjeti na koji način i kako postupiti jel nije ideja da se ikome na ovaj ili onaj način u ovim okolnostima okreće leđa. Dapače, svi smo kako smo već puno puta rekli na ovaj ili onaj način već do sada, ako ne do sada onda sigurno zahvaćeni i pod defektom korona virusa, u smislu gospodarskom ne mislim zdravstvenom. Hvala.
Hvala. Kolega Daus izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade. IDS pozdravlja ove mjere, drago nam je korektne su i konkretne da se ih predložilo, na tragu su gotovo u cijelosti onoga što je IDS prije 15 dana pričao. Mene samo zanima vaše mišljenje i da li bi to možda bilo bolje, kod djelomičnog ili potpunog oslobođenja plaćanja određenih poreznih davanja, granica od 20 do 50 odnosno preko 50%, da li je taj uzorak od tri mjeseca travnja do lipnja dovoljan ili bi možda bilo pravičnije da se izbjegnu eventualne manipulacije i kalkulacije od 49 do 51% je malo da bude uzorak na cijeloj godini, a do tada traje moratorij na plaćanje? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče i na vašoj podršci i na pitanju i konstruktivnom doprinosu raspravi u prvom krugu naših rasprava, a evo i sada. Mjera je kao takva namjera samih aktivnosti i mjere više nego jasna. Sad sami način provedbe, definicije i kriterije i svega o tim nijansama uvijek se može razgovarat. Međutim, mislim da je svima itekako jasno i da je tu državna administracija odradila jedan jako dobar posao, a to je da svi ti kriteriji koje smo propisali su izuzetno razumljivi i jednostavni i prohodni. Međutim, u nekim okolnostima morate podvuć negdje neku granicu i negdje crtu. U konačnici, pa i poslodavci su sugerirali morate negdje staviti nekakav, nekakav tzv. trešvol, neku granicu prije i poslije ili na ovaj ili onaj način. Kamo sreće, evo, kamo sreće da će u ova 3 mjeseca ovo bit dovoljno, nitko sretniji ni od mene, ni od vas, ni od svih nas prisutnih, niti, ja bih rekao, i šire od ove same dvorane. Ali kao što smo rekli prvi puta, ovisno o razvoju situacije ako bude bilo potrebe i mi ćemo dalje reagirati. Hvala.
Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. g. Potpredsjedniče i ministre, i vi i predsjednik Vlade prilikom predstavljanja ovih prvih mjera ste rekli da će Vlada reagirat kako bude bilo potrebe i naprosto ste potvrdili ono što ste rekli. Međutim, ja smatram da bi određene stvari koje Vlada preuzima na sebe trebalo financijski istać malo jasnije i ove 4.000,00 u stvari nisu 4.000,00 nego 5.820,00 jer Vlada će preuzet trošak mirovinskog i zdravstvenoga i to će bit na rashodovnoj strani proračuna. Onda treba reć da to u konačnici košta toliko i toliko da bi bilo jasno. Druga stvar ono što se treba istaknuti ovdje je izuzetno potrebna odgovornost svih dionika u ovom procesu. Kao što to ističu u stožeru svaki dan, tako i u ovom gospodarskom dijelu treba istaknut tu odgovornost i drago mi je da ste u čl. 1. Općeg poreznog zakona u st. 6. jasno naglasili što će se dogoditi s onima koji uskoče na vlak kojem ne pripadaju tj. oni koji žele povuć povlastice, a tu ne spadaju jer naprosto ove novce treba ostavit onima koji su najpotrebniji u ovom trenutku.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. I jedna i druga opaska itekako je na mjestu. Krenut ću od ove druge. Mislim da u ovim okolnostima, to sam rekao i u prvom krugu rasprave, sigurno i okolnosti kakve jesu i vremenski rokovi i sve okolnosti koje su vezane uz sve, ne dozvoljavaju kirurški precizne mjere promišljene do najsitnijeg mogućeg detalja, ali dajemo sve od sebe da zaista probamo predvidjet sve moguće više u ovom trenutku, nećemo se u ovom konkretnom trenutku bavit. Međutim, financijska, fiskalna i bilo koja druga disciplina mora postojati i ovo je također jedna jasna poruka da su ove namjere i mjere za prave i dobre poduzetnike. Hoće li po putu bit i oni koji će uskakat u vlak, o tome ćemo razgovarati naknadno. Konkretno, ovo što se tiče ove mjere, 4.000,00 tu ste u pravu obzirom na doprinose 5.825,00. Ono što je najvažnije da smo uspjeli napraviti i danas pred vama ovoga stati i predstaviti mjeru da i ono što je do sad isplaćeno će također biti preuzeto na teret države. Hvala lijepo.
Hvala vam. Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Sada prelazimo na raspravu, dobio sam signal da se javio kolega Zekanović, traži stanku [[Upadica: povredu Poslovnika]] Povredu Poslovnika, evo kolega Zekanović samo sekundu, izvolite kolega Bauk.
g. Predsjedniče, povrijeđen je čl. 235. što vi i ja znamo o nemogućnosti repliciranja zastupnika, ali povredu Poslovnika tražim u formalnom smislu da poslije mogu zatražit sjednicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da poslovničkim pravilima definiramo način rada u ovakvim uvjetima da se više ne svađamo na sjednici nazivajući zastupnike šibicarima itd., pa u tom smislu najavljujem da ću tražiti i sjednicu Odbora za Ustav sukladno Poslovniku.
Kolega Bauk, dakle mi smo definirali pravila ponašanja, ona nisu onakva kakva su uobičajena iz razloga što imamo koronavirus kao prijetnju i ovdje smo posložili stolice tako da svi zastupnici budu zaštićeni. Dakle, sad u ovim okolnostima reći da sam povrijedio Poslovnik zato što nema replika, dogovorili smo se ranije da po dva zastupnika iz svakog kluba sudjeluju u raspravi, mislim da je vrlo nekorektno jer onda možemo reći da svi zastupnici danas mogu biti u saboru, a nisu, tako smo se dogovorili jer su izvanredni uvjeti. Tako da vas molim da ovaj to prihvatite. Što se tiče šibicara, rekao sam da se ponašaju neki kao šibicari, nisam nikoga nazvao, ali mislim ako se dogovorimo o pravilima igra onda me neko krene i pokušava prevarit i mislim da to nije u redu. Kolega Grbin, izvolite. Povreda Poslovnika.
Poštovani g. predsjedniče, povrijeđeni su čl. 233. i 234. i 235. Poslovnika. Dogovor je dogovor. I dogovor kolegice i kolege zastupnici uglavnom poštuju. Međutim, dogovor nisu pravila. Pravila su u Poslovniku o radu HS. Poslovnika o radu HS dužni smo se držati. Ako želimo dogovor pretočiti u nešto obvezujuće imamo odredbu čl. 234. Poslovnika o radu HS, pa ju onda primijenimo. Hvala.
Rekao sam što sam imao, tako da ne želim ponavljat. Kolega Zekanović, izvolite, stanka. Kolega Bulj isto tako traži stanku. Kolega Glasnović, kolko znam, vi ste još uvijek u istom klubu s kolegom Zekanovićem, pa ne možete imati dvije stanke. Izvolite.
Tražim stanku ispred Kluba hrvatskih suverenista u trajanju od 5 minuta da bismo se dodatno konzultirali o ovom setu zakonu. Naime, još jednom moram upozoriti i postaviti pitanje jesmo li mi odnosno je li hrvatska Vlada bila slijepa kad je nekoliko mjeseci gledala kako korona kriza dolazi s dalekog istoka prema Europi? Nije RH ovdje jedina se ponašala indiferentno, ja bi se usudio reći čitava Europa, čitava EU je čekala da se korona kriza dogodi. Nažalost, to je, to je tako, nije se napravilo sve ono što se moglo napraviti pravovremeno. Neke su se mjere napravile, ali većina mjera se nije napravila. Također ovdje sam postavio jedno pitanje koje je jako bitno, a nisam dobio odgovor i postavio bi ga opet. Što će biti sa svim onim nezaposlenim, novo nezaposlenim ljudima koji su dobili otkaz zbog straha od korona krize, koje su poslodavci poslali na HZZ i danas jednostavno nemaju primanja? Ovdje će opet i ova kriza se prelomiti preko leđa najslabijih, tako to obično biva, preko onih koji su htjeli raditi sezonski, a neće moći raditi, preko leđa onih koji su dobili otkaz jer su se poslodavci prepali opravdano ili neopravdano ove korona krize. Dakle, ovo su stvari o kojima se mora govoriti i mora se ponuditi rješenje. Mjere nisu loše. Međutim, moram reći da se s mjerama kasni, da je prije 15 dana bio ovaj set mjera koji su Hrvatski suverenisti predlagali ne bismo imali 10-tke tisuća novonezaposlenih na zavodu za zapošljavanje. Dakle, čitava Europa, čitava EU ma čak ću reći zapadna civilizacija gledala je kako korona kriza dolazi, nije se ništa napravilo, moram napomenuti da sam i ja sa govornice u Hrvatskom saboru 5. Veljače upozoravao Vladu RH da se pripremimo. Tu smo gdje smo i moramo iskoristi ovu krizu da maksimalno pomognemo Hrvatskoj državi.
Zahvaljujem, stanka će biti odobrena. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo tražim stanku u ime Kluba MOST-a da se konzultiramo po pitanju prijedloga Vlade. Opet ću na početku kazati da je MOST nezavisnih lista kod prvog paketa mjera predlagao otpis, a ne odgodu, ovo je malo zakašnjelo, ali bolje ikada nego nikada i naravno da ćemo dati potporu ovim mjerama. Međutim, moramo kazati da je ova kriza, korona kriza razgolila loše politike koje su provodile hrvatske vlade. Politike koje u ovome trenutku imamo znači da nikada više nismo uvozili prehrambenih proizvoda, a i dan danas tržnice su zatvorene bez obzira, evo pitanje svima nama, zbog čega su tržnice vanjske zatvore, a u trgovačkim lancima možemo kupovati gdje je puno ugroženija i blagajnica u zatvorenome prostoru, zbog čega tržnice, meni je nejasno, i u tim trgovačkim lancima prodaje se strana, poljoprivredni proizvodi talijanske pomidore, sad će španjolske jagode, dok primjera vrgorske sad jagode 500 tona neće imati prostora prodati svoje ove proizvode. Pa zašto na tržnicama ne možemo napraviti mjere koje raspisiva znači naš stožer Civilne zaštite? Zbog čega? Zbog čega će te jagode propasti? Oni sada 500, 600 tona, tako i mljekarska je proizvodnja, tako sve poljoprivredni proizvodi i mliječni proizvodi. Razgolitilo je hrvatske politike poglavito poljoprivredu u neobrađenome zemljištu, 790.000 hektara u RH poljoprivrednog zemljišta je neobrađeno dok mi uvozimo 3 milijarde EUR-a štetnih proizvoda. Za to je krivac uvozni lobij koji su štetočine u Hrvatskoj, uništilo poljoprivredu, iselili naš narod sa sela, a dok ne bude selo na čelu, dok ne bude [[Upadica: Hvala vam.]] dok ne bude bogat seljak i selo Hrvatska će imati probleme poglavito u ovim krizama. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolega Ostojić izvolite vi.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege u ime Kluba SDP-a tažim stanku iz razloga što je vrlo važno upozoriti, a malo prije je i kolegica Pusić to rekla, a to je da jedna od žrtava korona virusa je i demokracija. To se ovdje u saboru ne smije dogoditi. Vi gospodine predsjedniče ste dužni poštovati Poslovnik, pristali su i klubovi na dogovor, tamo nikad nije bilo niti riječi o tome da će biti ukinute replike. Očito kad se dozvoli jedna stvar onda se ide dalje. To je i onaj strah koji vlada u hrvatskoj javnosti, a to je da će se ako se budemo mi dogovorili i ako to postane norma onda će to biti ozbiljan problem. Dogovor i preporuka da, sve u redu. Tako radi uostalom i krizni stožer, ali se ne može dogodit da vi nazivate zastupnike i zastupnice šibicarima ili da su to ljudi koji žele samo konzumirati ono šta je propisano Poslovnikom koji je usvojen u ovom saboru. Pristali smo na ovakve uvjete, nije ovdje jednostavno raditi, držimo se po 2 ovdje, SDP je pokazao konstruktivnost od samoga početka, nismo tražili da to bude prema broju zastupnika upravo zato šta poštujemo situaciju u kojoj se nalazimo. Ali vi morate biti prvi, prvi branitelj demokracije i napraviti maksimum sa svoje strane. Dogovor ne može biti norma, to je nešto je preporuka i nemojte uskraćivati pravo koje imamo po zakonu i po Ustavu. Hvala.
Kolega Ostojić, mislim da niste bili ovdje, pitao sam kada je kolega Lovrinović predložio da se raspravlja 15 minuta po klubovima hoćemo li onda prihvatiti tu odredbu i da nema repliciranja više nego 2 po klubu. I svi su se složili i kolega Grbin koji je ovdje bio. I sad vi mene prozivate zašto je to tako. Pa to je mislim nevjerojatno, ali što da radim sada. Izvolite kolega Pupavac, ne, ne što trebate kolega. Pa nema, nema kršenja Poslovnika. Izvolite kolega Pupavac. Što vam je? … [[Govornik nije uključen.]] Kolega Ostojić, postigli smo na predsjedništvu proširenom dogovor da će u raspravama sudjelovati po 2 zastupnika i toga se držimo i danas ujutro dođete sada da želite da svi sudjeluju sa replikama. To je bilo ispred sabornice. Uđemo u sabornicu, predloži kolega Lovrinović da se produži rasprava po klubovima. Prihvatim to, a kažem jeste li onda spremni da imamo po 2 replike u ime klubova. Složite se svi i vaš klub. I sad vi mene prozivate zašto ja to primjenjujem? Pa zato što su izvanredne okolnosti i nije sve propisano onda ovim Poslovnikom, nego je pitanje dogovora i nekakve elementarne korektnosti između nas da možemo uopće funkcionirati. Sada me prozivate kao da sam ja išao vas varati. A kolegama koji su ulazili unutra znajući da je postignut dogovor i pokušavajući iskoristiti to da netko to ne primijeti kazao sam da se neki ponašaju kao da su šibicari. Dakle, nikog nisam imenovao, nego sam kazao da takva vrsta prevare nije korektna jednostavno i da je razotkrivena. Izvolite. Kolega Pupavac, ispričavam se, ali evo kolega Ostojić inzistira pa ću mu dati pravo.
Povrijeđen Poslovnik Članak 234., poštovani gospodine predsjedniče uobičajeno postupanje u saboru da mi ne možete uskratiti pravo po povredi Poslovnika, to je razlog zašto vam govorim. Drugo dogovor ne može biti norma. Treće jedno ste dogovorili na sastanku i na dogovoru koji je bio u saboru, a drugo ovdje i treće, nemojte govoriti da nismo bili tu, bili smo vani jer nas može biti samo po dvoje unutra. Tamo nije [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem se.]] dogovoreno nikad na tom sastanku [[Upadica predsjednik: Kolega Ostojić, hvala vam lijepa.]] prisutna, oprostite, ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Isteklo je vrijeme.
Ne možete me, nije mi još isteklo vrijeme kad ste me prekinuli.
Ne, isteklo vam je vrijeme na 5 sekundi sam vam dao više od onoga što je bilo planirano, to je 30 sekundi. Hvala vam lijepo. Smatram da nije bilo povrede Poslovnika, izvolite kolega Pupovac.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a traži stanku kako bi još jedanput potvrdio da li je naše stajalište i naše mišljenje kako je Vlada i kako je Sabor, kako su državne institucije postupile dobro u zaštiti triju stvari, zaštiti zdravlja ljudi i života ljudi, zaštitu zdravlja i održivosti ekonomije i zaštiti održivosti i zdravlja demokracije u Hrvatskoj. Oni koji kažu da je Hrvatska kasnila, neka pogledaju kad je Amerika krenula. Neka pogledaju kad je Velika Britanija krenula. Oni koji kažu da je Hrvatska eventualno primijenila loš model, neka pogledaju da li smo imali dileme oko primjene medicinskoga, sanitarnoga ili bilo kojeg drugog modela kao što su ga imale neke zemlje i kojega modificiraju u sred krize zdravstvene. Drugo, što se tiče ekonomije, postepenost je u ovom slučaju razborita. I kolege koji kažu da su nešto predložili jučer, što je Vlada danas prihvatila svaka čast, ali postepenost je u ovom slučaju razborita zato što previše mjera i preuranjene mjere u ekonomiji također, mogu biti opasne, kao što mogu biti opasne i one koje nisu na vrijeme. Za sada stvari idu na vrijeme. Što se tiče demokracije, Hrvatska je, kao što ste vi jednom rekli, čini mi se i premijer, u situaciji da drži balans između izvanrednosti i regularnosti. Ako ima stvari koje treba popraviti, kao što ima nekih zakona, ovdje su uloženi amandmani, uložili su ih klubovi, uložili su ih odbori i ti amandmani sasvim sigurno trebaju od Vlade biti razmatrani na najozbiljniji način kako bi se taj balans sačuvao. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu kolega Žagar, isto tako je zatražio stanku.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika, SNAGA-e i Nove politike, tražim također, stanku u trajanju od 5 minuta, kako bi se suglasili vezano uz Vladine mjere za spas radnih mjesta i likvidnosti poduzetništva. I s druge strane kako bi još jedanput ustvrdili, da ove mjere, iako su dobre, ne obuhvaćaju sve one aspekte koji su u ovom trenutku ugrožene u RH. Bilo da se radi o građanima koji se nalaze u različitoj socijalnoj situaciji, bilo da su to nezaposleni građani, bilo da su ovdje spominjani studenti, umirovljenici ili pomorci koje je kolega Škibola spomenuo. Bilo da se radi o drugim ranjivim skupinama koji nisu obuhvaćeni ovim mjerama koji će vjerojatno sutra biti u opasnosti da ne mogu servisirati niti svoje režije niti svoje kredite, zbog toga smatramo da Vlada čim prije mora izaći s takvim mjerama. Drugi aspekt koji želimo razmotriti su procesi koji su u hrvatskom društvu ugroženi. Sigurno je da ova kriza utječe i na demokratske procese u RH. To ne možemo zatvoriti oči i reći da to nije tako. To potvrđuje današnja rasprava ovdje u sabornici gdje je zapravo neshvatljivo da se uopće raspravljamo o tome može li zastupnik u HS-u govoriti ili ne. Zastupnik u HS-u može i mora govoriti, to mu je zadaća. Zato je netko i došao od svog doma ovdje, ugrožavajući zdravlje i oni koji se tamo, gdje će se vratiti, i onda ovih ovdje koji se nalaze. Zato smatram da se i tu vidi. Druga stvar koju trebamo ozbiljno shvatiti je pozicija svih naših učenika koji će i učitelja, koji u ovoj situaciji obavljaju tzv. Školu na daljinu i dolaze, upitni su zapravo njihovo testiranje, ocjenjivanje, upisi na fakultete i državna matura. O tome pod hitno treba donijeti mjere da se ne, da se zapravo spriječe svi oni nesporazumi koji se pojavljuju u javnosti. Najljepša vam hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Svi zastupnici moći će govoriti u pojedinačnim raspravama, dakle o tome nema nikakvog spora niti dileme. Kolega Mrsić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Demokrata da bih upozorio na položaj radnika u korona krizi. Naime, hvale vrijedno je da će se poslodavcima isplatiti 4 tisuće kuna radnicima, ali naši poslodavci imaju inventivne metode kako dio tih sredstava zadržati, a ne isplatiti radnicima. Umjesto da se Vlada potrudila i da je ta sredstva direktno isplatila na tekuće račune radnika, to je malo teže, ali je sasvim sigurnije da radnici dobiju ono što i zaslužuje. Također, postoje inventivne metode kako da se radnici pošalju, umjesto na čekanje, da im se koristi dio njihovih godišnjih odmora i sve to je ono što Vlada nije odgovorila i što je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava zakazalo. Možemo vidjeti da se radna mjesta gube na dnevnoj razini, a mnoga su već izgubljena i sve to potvrđuje da je reakcija Vlade na ovom području zakašnjela i prepustila je rješavanje te situacije poslodavcima, umjesto da je sjela sa sindikatima i da u ovim trenucima pokrenemo tripartitni dijalog jer to je nešto što će osigurati da nema više privilegiranih i manje privilegiranih. Vlada je trebala zajedno sa poslodavcima i sindikatima sjesti za zajednički stol, dogovoriti mjere koje ćemo raditi u ovoj krizi jer bi te mjere bile puno kvalitetnije i ne bi dovelo do toga što danas imamo, da su u ovom trenutku radnici ugroženi na tržištu rada, a da su poslodavci zaštićeni sa ovim mjerama. Plediram da Vlada pokrene tripartitni dijalog i da se u Hrvatskoj postigne socijalni sporazum između [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Vlade, sindikata i poslodavaca oko [[Upadica predsjednik: Stanka.]] izlaska iz korona krize.
Stanka će biti odobrena, zahvaljujem. Sada je na redu Stjepan Čuraj, kolega u ime HNS-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, tražim stanku u ime HNS-a kako bi prodiskutirali i o ovim mjerama i o ovoj novonastaloj situaciji. Prvo što se tiče samih mjera možemo mi ovdje govoriti, ali činjenica je da su ovo izvanredne okolnosti koje traže i izvanredne mjere, nešto što dosad još nitko nije imao prilike se susresti i nešto što ne smijemo raditi preko koljena, preko noći i srljati glavom bez obzira jer je puno toga ovdje na kocki. Prije svega sigurnost i životi naših građana, a onda i onoga što će biti poslije. Mi moramo razmišljati i o onome što će biti poslije i na koji način će se nastaviti i što prije normalizirati i život, ali pri tome mislimo i na gospodarstvo i zato je već vrijeme da sada razmišljamo o drugom koraku, što poslije. Znači to je u onom smjeru koji sam govorio i oko javnih nabava i oko pragova i oko toga da će država trebati generirati posao nakon ove krize i već sad u vrijeme krize jer što više posla damo za nešto što i ovako i onako ćemo morati raditi to ostaje ta dodana vrijednost i nismo samo dali novce, nego smo dobili jednu vrijednost više. Što se tiče rada ovdje ja znam da je ovo neuobičajeno, ali molim sve kolege, klubove, da stave svoje pojedine ega sa strane, ja znam da ima puno ljudi koji bi voljeli sada se tu govoriti, dogovor je takav kakav je, bio je ovdje svi smo se složili i jednostavno možda ponovo sjest za stol, dogovorit nešto, ali smatram da je dobro da ne opterećujemo našim standardnim načinom zasjedanja sada hrvatsku javnost kada je to najmanje potrebno, ali opet da radimo ono što je smisao i cilj ovog svega da radimo ono što je najbolje za te građane. I zato prvo na razini klubova, pa onda i na razini ovdje mislim da je koliko toliko ovaj način rada dobar i pozivam sve da oni koji baš ne moraju se slikati i da govore ovdje [[Upadica: Hvala vam.]] da datu to kolegama da …/nerazumljivo/…
Stanka će biti odobrena. Kolega Hrg, izvolite vi.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Stanku tražim u ime kluba HDS-a, HDSSB-a i HSLS-a kako bi se još dodatno konzultirali oko rasprave o točkama koje su na dnevnom redu odnosno kako bi uspjeli prikupiti dodatne podatke u usporedbi sa mjerama koje je poduzimala kukuriku vlada u vrijeme ondašnje krize koja je bilo značajnije manjeg obuhvata i manjeg obima obzirom da eto baš kolege koji su u to vrijeme, dobar dio njih bili ministri u toj vladi, danas ovdje kod rasprave o ovim točkama dnevnog reda koje naši građani, naši poduzetnici, naši zaposlenici čekaju da čuju što se to ovdje danas raspravlja, što će se to izglasati, koje su to mjere koje će im pomoći u prevladavanju svakodnevnih teškoća i ove krize, čuju ovakvo prepucavanje i ovakvo navlačenje, formaliziranje i politikantstvo. Bit će to prilika u stanci da se također i svi ti kolege koji na neki način žele obezvrijediti ovo što radi hrvatska Vlada u upravljanju ovo krizom, a ocjena je svih da radi vrlo dobre poteze da se možda još malo i sami konzultiraju među sobom i da na neki način malo hladnije glave pristupimo nastavku ove rasprave i budemo onako kako bi trebali biti odgovorni i u interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Hvala vam. Stanka će biti odobrena. Na redu je sada poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjeniče Vlade, kolegice i kolege tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput potvrdili potporu Vladi i da bi istaknuo neke stvari. Jer očigledno je kad nemaš šta konkretno prigovoriti onda je najlakše reći da je nešto zakašnjelo. Međutim, mi u ime Kluba HDZ-a želimo istaknuti prije svega odgovorno i racionalno ponašanje Vlade od početka ove krize. Dakle, Vlada nije ad hoc istrčala sa mjerama, tim mjerama, prvim mjerama je prethodilo niz razgovora, počevši od resornih ministara, preko kompletnog financijskog sektora sa poslodavcima, sa sindikatima iz jednog jedinstvenog razloga da se dođe do jednog zajedničkog stajališta od kud krenuti jer ne razmišlja se samo o danas u ovim mjerama Vlade, nego to i predsjednik Vlade i potpredsjednik ističu stalno, nego se razmišlja i o tome što će biti sutra kad ovo prestane. I to je možda najveća kvaliteta ovoga svega skupa. Dakle, prije svega odgovornost i racionalnost, jer ako se nećemo tako ponašati, ako nećemo gledati koliko svi dionici financijskog sektora u ovom trenutku mogu dati svoj doprinos, a da to u konačnici najmanje košta prije svega hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo onda ovo neće biti efikasno. I logična stvar je da je predsjednik Vlade za isti stol sjeo ministre, guvernera HNB-a, bankare, treba tu uključiti i osiguravajuća društva i mirovinske fondove, iskoristit i mogućnost iz EU, iskoristi maksimalno kompletan potencijal koji nam se u ovom trenutku pruža da pomognemo gospodarstvenicima i ono što je vrlo bitno što su predsjednik Vlade i potpredsjednik naglasili, a otišlo je onako možda malo sa strane, a to je da je slijedeći paket koji se razmišlja, a to je da se pomogne hrvatskim građanima onima kojima je najpotrebitije. To samo jasno govori koliko Vlada racionalno razmišlja i koliko je spremna reagirati u svakom trenutku nadopuniti mjere ukoliko to situacija potraži. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, stanku ću odobriti. Idemo sada poštovan kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora, tražim stanku u ime Kluba GLAS-a. Za vrijeme kad smo mi tu raspravljali i imali replike, Grad Zagreb je ponovo malo zatreslo 2,3 i trese ga cijelo vrijeme. Mi želimo vidjeti da li moguće kroz određene amandmane na ovim zakonima ugraditi i problem potresa odnosno posljedice potresa u Gradu Zagrebu. Koalicijski partner HDZ-a i na državnoj razini i na gradskoj razini je gospodin Bandić Milan koji je jasno rekao da se njemu nikud ne žuri. Pa ovaj, bi bilo dobro onda i jasno reći da će država obnoviti svoje objekte, da će Grad Zagreb obnoviti svoje objekte i za to nije potreban poseban zakon, ali tko će obnoviti građanima Grada Zagreba za to je potreban zakon. I ako ste se odlučili da prepustite građane Grada Zagreba i njihovom samom snalaženju, pa tko će se moći snaći će se snaći, tko neće, snaći će se za njega netko drugi. To jasno, treba i komunicirati. Mi ćemo vidjeti da li je moguće kroz ove zakone koji su vrlo ograničenog okvira nešto učiniti i poslati neku poruku građanima Zagreba da nisu ostavljeni. Jer građani Zagreba su ostavljeni, u ovom trenutku sve ove dizalice koje vidite, to nisu dizalice koje su tamo zbog toga što je netko organizirao, bez obzira, država ili grad, to su se građani organizirali sami svojim sredstvima. Nemojte da rezultat potresa u gradu Zagrebu bude nešto što se već naveliko priča, a to je, država će svoje obnoviti, grad će svoje obnoviti, oni koji imaju novaca će obnoviti svoje, a oni koji neće imati novaca, bit će mešetari koji će otkupljivati, rušiti i odjedanput će se potres u gradu Zagrebu pretvoriti u nekakav mešetarski posao. To ne smijemo dopustiti i to se zasigurno ne smije desiti. Hvala.
Stanka će biti odobrena i idemo zadnji zahtjev za stanku, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Ispred Kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku da raspravimo detaljnije o paketu mjera koje smo ovdje čuli. Naime, o čemu se ovdje radi. Samo u jednoj rečenici premijer i ministar financija su spomenuli HNB, a kad pogledamo, od Amerike, zemalja zapadne Europe, pa do Japana i dalje, tamo središnje banke igraju ključnu ulogu u rješavanju krize. Zašto? Jer jedino središnje banke mogu ponuditi neograničenu likvidnost u svojim valutama. Ministar financija je rekao da će spašavanje gospodarstva koštati oko 45 milijardi i dodao još 20. Međutim, nije odgovorio na pitanje gdje će pribaviti taj potrebni novac. Sa ovog mjesta vas upozoravam, nema potrebe da se zadužujete posebno u inozemstvu već isključivo na domaćem tržištu. Ako budete na domaćem tržištu, onda najmanje 3/4 kod HNB-e uz 0% kamata. Ako napravite drugačije, odgovarat ćete za to jer ste naprosto napravili štetu hrvatskom gospodarstvu i narodu. Taj, ti krediti od HNB-a, ona je narodna, mora biti narodna, dosad nije bila. Prema tome, ovo se događa jednom u 30 godina, zato ove intervencije moraju ići u tom smjeru. S druge strane, predlažemo, g. predsjedniče, helikopterski novac, a vi znate, čuli ste što je to, to je ovih dana podijelio Trump, Australija je podijelila. Podijelili su mnogi drugi narodi, čak i Srbija neki dan podijelila. Riječ je o tome da središnja banka, HNB izravno doznači svim punoljetnim građanima u Hrvatskoj 2x po 2000 kuna, znači 4000 kuna, da sačuvamo potrošnju, potražnju, a time proizvodnju, zapošljavanje i utječemo na manji pad BDP-a. To su mjere, to su državničke, poslušajte ih, nema veze što mi predlažemo. Neke ste stvari dobro najavili, ali ovo su ključne i moramo sada, o satima se ovdje radi, spasiti hrvatsko gospodarstvo.
Zahvaljujem. Stanka će biti odobrena. Znači nastavit ćemo s radom u 11 sati i 45 minuta. Govorit će prvi Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov, izvolite. STANKA. STANKA ZAVRŠENA. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi je na redu poštovani kolega Božo Petrov u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Pred nama je danas novi paket za ublažavanje suzbijanja posljedica koje je epidemija koronavirusa uzrokovala u našem društvu, u našem gospodarstvu. Već započeo raspravu u jednom optimističnom tonu. Ono što možemo vidjeti s ovim novim paketom mjera koje je Vlada jučer usvojila na svojoj sjednici jest da su dijelom usvojili one prijedloge koje su im davali poduzetnici, građani, ali isto tako i mi kao oporba. I to je dobro. Da je bilo malo više volje za slušati, one su se mogle dogoditi i ranije, prije 2 tjedna. Ali, mislim da sad i nije vrijeme za takve rasprave, najvažnije je to da je Vlada odlučila donijeti odlučnije mjere i to je dobro. Prije svega, od svih mjera koje su bile donesene, najvažnija je ona o otpisu, a ne o odgodi i to je ono što MOST naglašava od samoga početka, odgoda nije bila dovoljna. Drago mi je da je to Vlada usvojila. Da su sada usvojene otpisi direktnih davanja i sam ovaj paket donosi dovoljno odlučne mjere da možemo imati stvarni time-out za gospodarstvo. Time-out od 2 mjeseca. Ne rješenje. Ali imamo dovoljno vremena za konsolidirati se i donijeti one prave mjere koje će potpomoći da se naše gospodarstvo vrati. Također, s donošenjem ovog zakona postalo je jasno da će rasti državni dug i da se tu ne govori o malim brojkama, govori se o desecima milijardi kuna. I želim podcrtati upravo to jer moramo biti svjesni toga da će se država zadužiti. Pitanje po kojim koeficijentima, po kojim kamatama. Ne znamo također, koliko će ova kriza trajati, ali važno je ovo naglasiti da to građani znaju. Ona će se po svemu ovome, kako je krenula ići zaduživati. Netko će to kreditirati, ali dug će se vratiti, dug se mora vratiti, a građani trebaju biti svjesni da će to vraćati svi porezni obveznici kroz svoje poreze idućih godina. Što se tiče mjera ostalih koje su donesene, ima ih podosta. Neke su dobre, neke bi se moglo dizajnirati i malo bolje u kratkom ili u nekom srednjem roku. Smatramo da neke od ovih mjera trebaju biti trajne, da pokažemo da se promijenila paradigma poslovanja odnosa između države i gospodarstva, to je ono što možemo slušati cijelo vrijeme zadnjih 2 tjedna, promjena paradigme. Ja želim vidjeti da neke promjene neke odluke, neke mjere koje su donesene u zadnja dva tjedna da budu trajne, ne da budu privremene. Tako smo pokazali da se stvarno promijenila paradigma odnosa države prema gospodarstvu, također da se promijenila paradigma gospodarskih politika, to je bitno. Ja ću uzeti jednu mjeru koju je Vlada rekla da će biti privremena, kada bi ona postala trajna e onda ste napravili pravu promjenu paradigme odnosa države i gospodarstva, a to je naplata PDV-a po naplati. To je ono na što je MOST upozoravao godinama, kako je danas rekao ministar financija u mirnodopskim uvjetima. Sjetit ćete se da smo to masu puta govorili. Zašto? Pa jednostavno nije korektno da država bude prva u redu naplate kada poduzetnik nešto i proizvode da državu nije briga jel to on uspio naplatiti ili ne, država odmah naplaćuje PDV odmah po fakturi, čim izdaje računa. Nije korektno, upozoravali smo na to. E sad kada je zbog ove situacije konačno došlo do toga nazovimo ga loma u naplati PDV-a, pa zar je korektno nakon par mjeseci kada se situacija stabilizira da se vratimo lošim praksama. Ovu mjeru koju je na kraju potakla ova epidemija, ova kriza, ova mjera treba biti trajna. E ona će pokazati da smo stvarno naučili lekcije i prijašnjih kriza i ove krize. Također osim te mjere postoje još određene mjere za koje smatramo da trebaju biti trajne o kojima smo i prije govorili, to je brisanje akontacije poreza na dobit. Također to je vraćanje olakšice za reinvestiranu dobit, one mogu biti trajne. Njima ćete poslati poruku, s njima ćete poslati poruku i investitorima i kreditorima da smo promijenili svoj odnos prema gospodarstvu, prema radnicima i prema poduzetnicima, da smo prijateljski nastrojeni prema svima onima koji žele investirati u Hrvatsku, prema svima onima koji imaju bilo kakvu poduzetničku inicijativu. Također postoji jedna mjera koju Vlada nažalost još uvijek nije usvojila koju smo dali kao prijedlog, ali ćemo na njoj nastaviti inzistirati jer smatramo da je izuzetno bitna, a to je da se osiguraju bespovratna sredstva državne potpore za mikro i male poduzetnike tj. za one obrtnike samozaposlene, za freeleancere, za obiteljska poduzeća, ljudi moji oni nemaju dovoljno likvidnosti za izdržati mjesece kao veliki sustavi, oni nemaju možda dovoljno financijskih sredstava za izdržati mjesec, ali oni nose dijelom ovo gospodarstvo, za njih se to treba omogućiti. Svaki poduzetnički poduhvat, bez obzira koliko bio velik je hvale vrijedan. Ako mislite da nije, hajde budite hrabri vi izađite kao samozaposleni na ovakvo tržište u realno gospodarstvo, suočite se sa svim onim davanjima koje jedan takav čovjek treba dati državi, osigurati i sebi uostalom primanja za život pa onda recite da oni nisu bitni i da imaju dovoljno. S obzirom na sve namete, sva davanja koja su trebale davati državi, osigurati i sebi plaću, vjerujte mi da su oni u ovom trenutku heroji, također i njima treba pomoći. Država treba osigurati bespovratna sredstva za te ljude, za samozaposlene, za freeleancere, za male obiteljske tvrtke. Također vrijeme je da država obavi brzu transformaciju poljoprivredne proizvodnje. Poljoprivreda nam je rascjepkana, nije učinkovita onoliko koliko su učinkovite nama konkurentske zemlje. Također mnogo državnog i privatnog zemljišta stoji neobrađeno i naravno postoje akutni problemi koji se odmah trebaju rješavati, a to je da naši poljoprivredni proizvodi dođu s polja na naše stolove. I te razlomljene lance, kanale nabave otkupa država treba rješavat, te popucale lance država direktno u ovom trenutku treba rješavati. Osim toga ono što je akutno što se mora rješavati jest da se omogući ljudima da obave nužne radove u poljoprivredi sad jer se oni sad rade, ne za mjesec, dva ili za pet mjeseci, sad. I to je ono što je akutno i to je ono što se treba napraviti. Ali osim onoga što je akutno postoje i sistemski problemi u poljoprivredi. Najveći sistemski problem je neobrađeno poljoprivredno zemljište danas u Hrvatskoj koje iznosi preko 600.000 hektara od čega je 300.000 hektara, gotovo 300.000 hektara u vlasništvu države. Kada je država donosila Zakona o poljoprivrednom zemljištu, ima dvije godine, rekli su da će to pomoći da se upravo to poljoprivredno zemljište raspodijeli. Zadnje dvije godine sveukupno 11.000 hektara od 300.000, a ovaj ostatak postao je taoc politikantstava i ucjena na županijskim i lokalnim razinama. To je ono što država danas treba rješavat. Mi moramo, valjda smo naučili da trebamo biti samodostatni, samoodrživi. To znači da nam jedna od glavnih temeljnih gospodarskih grana u Hrvatskoj treba biti poljoprivreda. Da, mi čujemo od Vlade da je to konačno shvatila, ono što ja ne želim da to ostane na verbalnoj razini. Ja nisam čuo od Vlade upravo ovaj najvažniji podatak i najvažniju mjeru, stavite u funkciju 300.000 obradive poljoprivredne površine koja je u vašem vlasništvu, a koju ne dodjeljujete. Dodijelite pa makar i besplatno, dodijelite je pod uvjetom da se ona konačno počne koristiti, neka bude to jedini uvjet, al dajte ljudima da rade. Ja vjerujem da danas ima dovoljno ljudi u Hrvatskoj koji žele se baviti poljoprivredom, ali niz birokratskih problema i stupica im postoji na tom putu, a osim toga i otprilike nerad onih koji bi to trebali raditi. Uz sve ove druge probleme koje sam naveo dosadašnja politika barem možemo biti danas pošteni i iskreni, možemo reći da je dosadašnja poljoprivredna politika dovela do gotovo spaljene zemlje. Valjda nas je ova lekcija naučila. Osim ovih tema ja bih želio progovoriti i o onim ljudima koje hrvatska Vlada očito dovoljno ne čuje u ovom trenutku o tome se šuti. Šuti se o 230.000 ljudi koji su ovršeni, koji su i do sada imali probleme, a sada zamislite koji će se sve problemi njima dogoditi sa ovom krizom. Mogli smo čuti od Vlade da će donijeti novi Ovršni zakon, on se nije donio, nije se dogodio. MOST će zbog toga dati zakonske izmjene u saborsku proceduru koja će omogućiti da se privremeno i oni dobiju mogućnost odgode ovrhe zbog posebnih okolnosti koje su nastupile zbog epidemije korona virusom. Jednostavno nije pošteno da se može ovršiti onaj minimalni iznos koji se sad Vlada dala zbog ovakve situacije da se on ovrši i da on ide ovrhovoditeljima, jednostavno nije korektno, nije pošteno. Vlada po tome mora djelovat, ne smije šutjet. Mi još uvijek čujemo samo šutnju po tom pitanju. Ako je država iz akta nacionalne solidarnosti čuvanja plaća, radnih mjesta dala minimalac u iznosu od 4.000 kuna, zašto ga ne ostavimo ljudima, zašto dopuštate da se to uzme 230.000 ljudi koji su pod ovrhama? Druge zemlje su to napravile, Slovenija prva vam je to napravila, nije to ništa čudno, nije to nemoguće, to se može i to se treba. Na kraju mog izlaganja ja ću samo govoriti o rezovima javnog sektora jer se oni trebaju napraviti. Ono također na što trebam upozoriti sve ono što je do sada bilo gotovo kao nemoguće napraviti, sve ove birokratske stupice, hodanja od šaltera do šaltera nema danas, zanimljivo. Sve ono što smo slušali da se ne može provesti godinama digitalizacija, u par dana ili tjedana ste napravili. Dakle može se, može se provesti 100%-na digitalizacija to vam je pokazatelj danas svega onoga što radite i u to mogu biti uključena domaća IT industrija. Ali ono na što vas moram upozoriti da političari, dužnosnici su prvi koji svojim primjerom trebaju pokazati da će se odreći, da će pomoći, da će podnijeti teret. Ali nemojte da to ostane na tome jer onda je to jeftini populizam. Nemojte tražiti da se složimo s tim da ćete rezati plaće obrazovnom sektoru, zdravstvenom sektoru dok god niste uredili ono što je bitno, a to je ovaj nered od 550 općina, 20 županija, pripadajući gradskih komunalnih županijskih tvrtki, pripadajućih državnih tvrtki. To napravite, to se od vas očekuje. E kada to napravite onda možete prebaciti teret i na zdravstveni i na obrazovni sektor, bez toga sve je jeftini populizam i na to nemate pravo. Hvala.
Prije prelaska na drugu raspravu Kluba zastupnika HNS-a samo obavijest. Dakle u dogovoru s predlagateljima u ponedjeljak na kraju poslije ovih najavljenih zakona objedinjeno bi onda raspravili i tri točke dnevnog reda, to su Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. I isto tako nakon glasovanja u utorak proveli bi objedinjenu raspravu o 10 zakonskih prijedloga koje je predložio SDP, dakle to bi bilo u utorak nakon glasovanja. To ćete dobiti naravno u ovom tjednom prijedlogu rasprava za idući tjedan. Idemo sada na Klub zastupnika HNS-a dva su zastupnika, prvi je kolega Čuraj, nakon njega kolega Batinić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Odmah u startu klub HNS-a će podržati ove nove predložene mjere. Načelno vidi se dosta pomaka, neke stvari o kojima sam i ja ovdje govorio i prošli tjedan, ali i u Saboru onaj prvi put kada su išle mjere sada su isto i implementirane i u krajnjoj liniji napravilo se, ja vjerujem u okvirima mogućnosti. Ono što je bitno, ono što najviše pati ne samo naše poslodavce kada govorimo o gospodarstvu nego i građane su u trenucima smanjenja plaća, ne daj Bože gubitka posla i svega kreditne obveze istih. Ono što je dobro i što je mislim prvi puta u neko skorije vrijeme HNB reagirao tako značajno da je smanjio obvezne pričuve za četvrtinu, dakle sa 12 na 9% i također je omogućio da sve one koji su bili redoviti, a govorimo sada o mjerama prema bankama, koji su bili redoviti u podmirenju svojih obveza sa 31.12., njihove sada odgode ne plaćanja ne knjiži kao rezervaciju odnosno kao trošak. I tu se stvorio jedan prostor i likvidni, a i mogući za banke da upravo uvedu ove moratorije. Moratorije po principu da 3 mjeseca se ništa ne plaća i nastavljaš dalje na kraju otplatnog plana dodaš ta ista 3 mjeseca. Dakle, da trošak bitan je da taj moratorij ne stvara dodatni trošak na kraju cijelog perioda otplate, kako za gospodarstva tako i za građane i da se građani informiraju kod svojih banaka neke su već počele davati upute i to je dobro i svakako pozivam i građane, to je isto dobro za zapamtiti, a kao i poslodavce da reguliraju sukladno svojim mogućnostima. Ono što bi svakako iznio kao glavnu moto našeg je da idemo uvijek u svim mjerama maksimalno sa otpisom, a minimalno sa birokracijom. I mislim da na tragu ovih informacija koje dobivamo u zadnje vrijeme da se već vrše isplate za ovu naknadu za 3.250 kuna odnosno sada 4.000 koja će biti da se čak već idu isplate i da porezna rješava vrlo brzo da je to upravo na tom tragu i da trebamo omogućiti što manje poreznih opterećenja našim poslodavcima i gospodarstvu i na taj način upravo smo s ovim mjerama i uvelike to napravili tu, bi volio da se samo nađe rješenje još i za udruge. Imamo razno raznih udruga, od onih sportskih do onih koje obavljaju neke javne ovlasti, socijalne itd., kojima je financiranje je, nije upitno i oni isto imaju puno zaposlenih da i oni budu, da mogu zapravo aplicirati na tu vrstu mjera i poreznih oslobođenja doprinosa i samog poreza na dohodak, kao i ove mjere 4.000 kuna pomoći. Ono što je bitno u ovome i tu bi se svakako složio da iskoristimo ovo za upravo unapređenje tog odnosa business to government, dakle načina komunikacije naših poslodavaca, naših tvrtki, naših gospodarstvenika, obrtnika prije svega koje ne smijemo zaboraviti u ovom svemu jer oni su još najviše pogođeni prema državi da ova elektronska komunikacija se apsolutno usavrši i zadrži poslije. Ono što želim napomenuti i što želim da već sada da svi razmišljamo, ne sada da ovdje licitiramo, tko će više dati, tko će biti pametniji, tko će pomoći bolje, tko će zagrabit možda …/nerazumljivo/… ni ne zna odakle zagrabit, jer moramo znati da moramo imati uravnoteženi dio da ne možemo kule i dvore davati, a da niti imamo pokrića niti znati šta sutra. Zato sam ja to i u replici napomenuo, mi moramo razmišljati šta za 2, što za 3 mjeseca, kako za sezonu, kako stimulirati očigledno što ćemo imati najveći dio potencijala turističkog u vlastitim građanima, kako njih motivirati i kroz neke svojevrsne možda porezne olakšice, plaćanja smještaja, kako god, da spasimo tu sezonu koja sigurno već sada će biti drastično manja u rezultatima, ali i da država krene ono što sam ja već i rekao nekoliko puta, ono što je planirala ove godine i slijedeće dvije godine u nekom projekcijskom razdoblju, raditi ubrzano, intenzivno u slijedećih nekoliko mjeseci, kroz svojevrsne kreditna zaduženja, planove, za nešto što ostaje, što je dodana vrijednost zanavljanja. Znači ako mi trebamo opremiti škole i znamo da ćemo u slijedeće 2, 3 godine opremiti 1.800 učionica nemojmo čekati 3 godine, idemo to raditi u slijedeća 3 mjeseca ili kad krene. Govorimo o niskogradnji Hrvatske autoceste imaju plan ove godine obnoviti 100 km autocesta, ove godine, idemo to napraviti sada kad i onako nema više prometa toliko na samim cestama pogotovo zbog turizma i svega onoga što nam je inače donosilo najveći promet. I tako dalje u obnovu znači u opremanje, tu angažirati po sektorima više industrija, više koji onda neće ni trebati ove mjere i neće biti ni u onoj mjeri kad govorimo o otpisu neće ni prelaziti pad prometa preko 50% pa da dobivaju otpise. I na taj način država zapravo manje-više ostaje na istome jer nekom će onda morati dat ako mu ne da posla i ako ne osigura ekonomsku aktivnost, a s druge strane i ovako i onako će sve te stvari doći na red i ostaje dodatna vrijednost, znači ostaju te ceste, ostaju te fasade, ostaju ta opremanja, klupe, škole, šta god. Ima razno raznih stvari koje sigurno su u nekim planovima zanavljanja i investicijskog održavanja, a poanta je da se ide u sve ono što ne treba neka ekstra projektna dokumentacija, da se mjesecima provodi neka javna nabava, pa čak i godinama itd. Sve ono što je moguće brzo, po hitnosti, po ponudama, praktički pregovarački postupak 3 ponude, ali ne sigurno po cijenama koje odudaraju od prosjeka za istovrsnu nabavu zadnjim ne znam koliko 6 mjeseci, godinu dana, kako god hoćete. Znači može se napraviti ti mehanizmi zadržavanja. I to je zapravo nama ono što bi mi trebali govoriti kako aktivirati gospodarstvo i kako dočekati onaj dan poslije. Jel ovo što smo mi nekom dali novce ako on ne bude nakon 2 mjeseca kad više nema pravo na tu mjeru imao što radit bit će, neću reći bačen u vjetar jer netko živi od tih novaca i to je dobro, manje-više oni koji ne bi sada radili bi dobivali slično isto i naknade sa biroa tako da bi tu bili na jednakom, ali nama je cilj potaknut to gospodarstvo. Zato idemo probati razmišljati u tom smjeru, sa prijedlozima i moramo biti konstruktivni. Apsolutno nije vrijeme za nikakvu licitaciju i dodvoravanje građanima nego ono što je u okvirima mogućega i zato HNS i podržava ove pogotovo ove druge mjere Vlade i njih će i podržati i idemo razgovarati o onome što će biti dan poslije.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre, znači ja ću se kratko osvrnuti vezano uz ove mjere i na ovaj dio mjera što se tiče Zakona o izvršavanju državnog proračuna, da se na neki način omogući lokalnoj i regionalnoj samoupravi beskamatno kreditiranje što je bilo najavljeno u prvom valu. Jednako tako na lokalnoj razini osjetit ćemo smanjenje prihoda od poreza jer uglavnom financiramo se od poreza i prireza na dohodak. Gradski porez je da tako velim komunalna naknada i doprinosi manje-više svjesni okolnosti situacije ukoliko njih netko nije, mislim da je velika većina čelnika lokalne samouprave već tu napravila jedan iskorak, od oslobođenja onih koji ne rade, do eventualno participacije minimalne onih koji rade još, od sufinanciranja vrtića itd., itd. Praktički mogu iz vlastitog iskustva kazati da je negdje po projekciji za vrijeme trajanja i oporavak svih tih komunalnih davanja gradskih poreza da se moj proračun odrekao negdje oko 10% poreznih prihoda. Kolika je projekcija pad prihoda na lokalu, koliko će biti s osnova poreza i prireza na dohodak u ovom trenutku je teško pretpostaviti. Ako idemo matematički brzinski s obzirom na broj ovih koristi minimalne plaće da tako velim, koliko se već prijavilo nezaposlenih, tvrtke koje koriste što su hvale vrijedne mjere možemo očekivati jedan drastičan pad prihoda poreznih na razini lokalne samouprave. Naravno, to će varirati ovisno o strukturi prihodovne strane. E sad, beskamatni zajam, pohvaljujem jer prije svega smatram da je interes svih država se ovdje vrlo jasno precizirala u ovim mjerama, život ne može, ne smije stat, investicije koliko god je to moguće moraju se nastaviti, naravno u skladu i sa financijskim mogućnostima i fiskalnim kapacitetom mogućeg zaduženja od strane države. Naravno, moramo se odreći svega onoga što nije nužno, pogotovo na lokalu, a jednako tako i na nacionalnoj razini. Međutim, ministre ovdje piše da ćete donijeti poseban naputak, e pa svjesni ste vrlo dobro znate i situaciju na razini lokalna. Unatrag nekoliko godina kako je došlo do aktiviranja europskih projekata mnoge lokalne samouprave su već u zaduženju ili su se zadužili, mnoge će upasti u probleme, moći će prolongirati i kredite moratorij će biti na kredite, međutim ne bih htio, volio bi da tu vrlo precizno definirate i dadete vrlo jasan okvir eventualno mogućeg zaduženja lokalnih samouprava i tu bi isključivo da preferiramo zaduženje za investicije, nikako za ne znam što već. Prvenstveno, mora se udovoljiti nastavku realizacije europskih projekata, investicija. Investicije koje bi generirale dodanu vrijednost, a naprosto umanjile rashode države što se tiče potpora i pomoći, ali kriteriji bi morali isto tako biti na tragu da se ne desi jedna stvar, a to je da praktički se lokalne samouprave dovedu u poziciju da neće moći servisirati, neću reć plaće nego one osnovne funkcije koje imaju. Znači to je od vrtića, od održavanja komunalne infrastrukture, one koje imaju obrazovanje pod sobom, znači taj dio se ne bi smio dovesti u pitanje sa iznosima kojim bi se odobravali beskamatni krediti. Svjesni ste isto tako činjenice, znači odluku donose općinska ili gradska vijeća, međutim vi ćete morati biti filter i morat ćete postupanje odnosno određene kriterije definirati ne samo na transparentan način nego morat ćete biti i medijator u tom dijelu odnosno vaše službe. Nadalje je pitanje, ovdje govorite, a to interesira veliki broj lokalnih samouprava i regionalnih pogotovo sa sjevera Hrvatske, slabije razvijenih područja Zakon o financiranju lokalnih samouprava je tzv. Fond za fiskalno izravnanje. Znači mnoge lokalne samouprave nisu mogle ostvariti prosječne prihode pa država kompenzira iz preostalih prihoda poreza na dohodak, kako će se taj odnos sada uspjeti izbalansirati i da li se u tom smjeru, vjerujem da razmišljate, kako će da li će se beskamatni krediti moći dizati do kojeg iznosa? Da li su to osnovni porezni prihodi porez i prirez na dohodak plus fiskalno izravnanje, koje jedinice dobivaju i da li će uopće biti u funkciji moguće realizirati iz Zakona o financiranju taj Fond za fiskalno izravnanje s obzirom da se on računa u proteklih pet godina? Znači čisto tehnička pitanja koja vjerujte mi izuzetno su važna kompletnoj lokalnoj samoupravi, a pogotovo u onim dijelovima od brdsko-planinskih, slabije razvijeni krajevi ili onih lokalnih samouprava koje potpadaju pod kategoriju fiskalnog izravnanja. U ukupnosti gledano volio bih u tom dijelu, naravno moraju se provesti i određene procedure, vrlo jasni kriteriji jer nemojte zaboraviti još jedan detalj koji može biti u ovoj situaciji poučeni iskustvom prethodnih dugi niza godina kada je vlada odnosno ministar financija kada je odobravao kreditno zaduženje, mnoge lokalne samouprave naprosto jer nije Vlada, ministar nije bio taj filter, dovodili su svoje lokalne samouprave u vrlo nepovoljne pozicije, praktički nisu mogli funkcionirati. I ne zaboravite još jednu stvar, 2021. su lokalnih izbori i uključite i taj jedan momenat, mislim da svi razumijemo o čemu govorimo što se tiče mogućnosti korištenja kreditnih sredstava. Kao što je kolega Čuraj rekao, klub HNS-a liberalnih demokrata podržat ćemo ove mjere, svi vjerujem da bi voljeli da neće trebati novih mjera, nove intervencije države da se spase radna mjesta, međutim ukoliko će trebati, Sabor zasjeda vjerujem da će i Vlada promptno reagirati i ovaj puta usprkos mnogo kritika. Međutim, volio bih isto tako u ovoj situaciji, a već nas i same okolnosti uče, manje birokracije, više realizacije. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku isto tako dva zastupnika odnosno zastupnik i zastupnica, prvi je kolega Lovrinović, nakon toga kolegica Sabolek. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre financija, a posebno pozdravljam uvijek vas građane koji nas sad pratite. Poštovani građani, ovakve krize se rijetko događaju. Gledali smo mnoge, al ova je jedinstvena i ona se ne može rješavati na udžbenički način. Prema tome, neobično je i teške situacije traže neobična rješenja i inovacije. I ovdje odmah želim ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku pozdraviti neke dobre mjere koje je ova Vlada sada donijela, to je prije svega povećanje minimalca sa 3.200,00 na 4.000,00, odluku odnosno mjeru da se PDV plaća po naplaćenoj realizaciji, a ne fakturiranoj, a mi smo to tražili već otkako sam ja u saboru. I tražim od ove Vlade da ta odluka o PDV-u da po realiziranom, znači prometu, da se tako plaća jer je 20-30.g. poduzetnici financiraju, Ministarstvo financija, državu, što je bez veze. Međutim, vidite ove mjere koje sam sada spomenuo prije dva tjedna ja sam ovdje u obliku amandmana, dragi građani jel se sjećate, predložio i žao mi je da Vlada nije tada imala sluha jer smo izgubili dva dragocjena tjedna jer su ljudi, puno manje bi iz poslovnog sektora ljudi bilo otpušteno da su znali za ove mjere. Ali dobro, idemo dalje, valjda nešto, nešto od toga se i usvojiti u narednim danima. Ne bi bilo dobro da imamo ožujske mjere, travanjske mjere, svibanjske mjere. Pazite, ovo je kriza koja je specifična, rekao sam. Ovdje se traži pogled 2-3 koraka naprijed, a ne ajmo kad pođe mjesec, pa ćemo vidjet šta je bilo. Tako nećemo ovaj dobro riješiti situaciju. Ako ne djelujemo 2-3 koraka unaprijed, a fale neke mjere, ja ću o tome govoriti, znači želim konstruktivno doprinijeti tom, mi ćemo galopom uć u recesiju. Jer inače u recesiju se obično kaže ako dva kvartala padne BDP, pa nama će BDP tako brzo pasti da možemo za mjesec dana već ući u recesiju. Dakle, pada promet i prihod poduzeća. Naravno, što je sad problem? Problem je potrošnja i potražnja. Ljudi su ustrašeni, stišću u džepu ono novaca što je ostalo. Prema tome, kupuju hranu, lijekove i skoro ništa više. Ako se tako nastave ponašat evo nam puta u recesiju šta god mi napravili. Pa u tom smislu treba napraviti nekoliko ključnih poteza. Evo, predlažem ovdje i ministar financija koji je rekao da će trošak spašavanja gospodarstva koštati oko 45 milijardi kuna. Međutim, treba nam objasniti odakle je novac da isfinancira tih 45 milijardi kuna troškova. Nije nam to poznato. On je u intervjuu medijima govorio da se razmišlja o zaduživanju u inozemstvu, kod Europske središnje banke ili Europske banke za obnovu i razvoj, MMF-a čak, itd. Dragi građani, odgovorno tvrdim ništa od toga nije potrebno. Ništa, ponavljam nije potrebno. Zašto? Mi imamo 19 milijardi EUR-a deviznih rezervi, to je vlasništvo građana RH. Na štednji imamo 150 odnosno 200 milijardi kuna i imamo ono što je sada zlata vrijedno, to je središnja banka, HNB. U ovakvim teškim vremenima, pa vidimo od Amerike, zemalja EU, do Japana, Kine, pa evo i Srbija neki dan, ta se banka jednom u 20, 30 ili 50.g. poziva da ona spašava situaciju. Zašto? Jer jedina ona ima neograničeno puno novca. Ona može stvoriti i proizvesti novca kredita koliko? Koliko god treba. Prema tome, znaju se mehanizmi kako se to radi. Trump je prije par dana 2 tisuće, 200 milijardi dolara ubacio je, njihova središnja banka, u sustav. Prema tome, tako se to radi. Jer ako središnja banka, ja sam, danas nisam čuo osim po jednoj rečenici, pa stalo ove Vlade bježe da upotrijebe HNB i našu kunu. Ovo je vrijeme za upotrebu kune ljudi moji. Pa mi trebamo posvetit se sad domaćim transakcijama, proizvodnji, pa nama ne trebaju dolari, EUR-i, nama trebaju kune. Međutim, što se krije iza ovoga? Pa krije se stara navika da se stvori dug od 45 milijardi kuna, da se on uzme od poslovnih banaka, pazite, uz recimo 0,5-1% i da plaćamo kamate, a od HNB može se uzet uz 0%. Po drugi put danas upozoravam ovu Vladu, ministra financija i premijera, ako to naprave, podnijet ću kaznenu prijavu protiv njih kad prođe ova kriza. Zašto? Jer su izravno napravili štetu hrvatskom narodu i od ovoga konopca koji nam bacaju da nas spase žele stvoriti omču za vješanje odnosno dodatno povećanje javnog duga, vanjskog duga, itd. Ponovio sam izvore koje imamo. U tom smislu ponovo vas pozivam, stavite HNB, ona i narod, mora sad pokazat da je narodna, nije dosad bila. Ona mora osigurati koliko novca? Koliko god treba. Bivši guverner Europske središnje banke kad je nastupila kriza 2008. pitali su ga što ćete učinit? On je rekao, što god treba. Otvorio je i vrata i prozore i da nije to napravio ko zna što bi danas bilo sa EU i njihovim gospodarstvima. Dakle ljudi moji, ponavljam još jednom od prije nekoliko dana rješenje Stranke Promijenimo Hrvatsku, naših ekonomskih stručnjaka, neka HNB u nekoliko narednih dana upotrebi tzv. helikopterski novac, a to znači svim punoljetnim građanima RH, po našim procjenama ima ih oko 2,5 milijuna, koji dobivaju do 10.000,00, koji su dobivali do 10.000,00 kn neto plaće, al tu su uključeni umirovljenici, dakle svi punoljetni, to bi iznosilo 2 puta po 2.000,00 kn, ukupno bi se stvorio trošak 10 milijardi kuna. To su bespovratna sredstva. Poklon. Zašto? Koji je smisao toga? Pa to rade evo i Amerikanci, Australci. Ne smije sada pasti potrošnja i potražnja jer ako se to dogodi počinju pucati karike u lancu ekonomije i to više poslije teško je spašavati, ulazimo u glib recesije. Dakle, pozivam vas na razum. Napravite to. Nemojte da HNB, tko u stvari danas upravlja HNB-om? Kakva stabilnost cijena? Kakva stabilnost tečaja? Propada država, propada gospodarstvo ljudi moji, a oni nama pametuju i šalju lopticu i Vladi, kaže spašavajte poduzeća, a mi ćemo sa strane, sa strane čekati. Dragi građani, ako ovo se ne ostvari, dobro čujte i čujete što se predlaže da zapamtite da postoje rješenja da se zna da smo predložili u pravi trenutak, a vi onda na izborima, naravno, odlučite što ćete napraviti. Dakle, dalje, otvorite zelene tržnice, tamo je otvoreni, znači čist zrak, otvoreno, ljudi će puno više, manje će se tamo moći zaraziti nego u zatvorenim trgovačkim lancima. Pustite male obrtnike, pa nije kod njih navala. Pa ljudi su već naučili kako se štite, nose maske, rukavice, itd., itd. U ovom kontekstu, tražim i pozivam vas da ukinete, g. ministre, PDV na vodu. Pa vama je jasno, u okviru turizma, ljudi na otoku plaćaju 80 kuna jedan kubni metar vodu i tu plaćaju PDV 13 kuna. Ukinite PDV na vodu. Uvedite poseban porez bankama i telekom operaterima koji jedini ostvaruju u milijardama dobit i to transferiraju u inozemstvo, sad je vrijeme da i oni plate, odnosno doprinesu i pokažu svoju solidarnost. I da zaključim. Ima jedna latinska izreka koja kaže: "Bis dat, qui cito dat." Dvaput daje tko brzo daje, poruka je jasna. Sada iskoristimo HNB, sada iskoristimo te milijarde jer poslije kada se kola zaglave, ne daj Bože sva 4 kotača u blato recesije, to će biti krvavo, krvavo teško. Neka se, znači, provedite mjere da HNB aktivno on financira ovu krizu, uz 0%, isplatite helikopterski novac i ovo će biti daleko, izuzetno velika pomoć svima nama. I ono što je posebno važno. Pokrenite velike investicije jer ako ne pokrenete velike javne radove i investicije, neka to bude odmah. Pruga Rijeka-Zagreb. Neka to bude izgradnja u poljoprivredi, hladnjača, sušara, navodnjavanja, dakle nećemo moći funkcionirati tako, to su poslovi na otvorenom, to nisu poslovi na zatvorenom jer nitko danas nije govorio o tim velikim investicijama, to je taj New Deal, on mora biti jer ova ekonomija u ovakvim uvjetima, ona ima elemente državnog upravljanja, ratne ekonomije i nešto tržišta. Hoće li ona trajati još mjesec dana ili više, to ne znamo, ali moramo je već sada implementirati. Dakle, sa najboljim namjerama vam u ime stranke Promijenimo Hrvatsku predlažem, znači da nadopunite ove mjere, da nas ne zadužujete, imamo svoje akumulacije, imamo svog novca i što se tiče deviza, a posebno kuna i konačno neka HNB po prvi put bude u službi obrane i spašavanja gospodarstva i hrvatskog naroda. Inače, ako ne bude to tako, već odavno nema i neće se moći ni zvati ni hrvatska ni narodna ni banka. Hvala lijepo.
Kolegice Sabolek, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Živi zid je kao stranka među prvima podržala samoorganizirane poduzetnike pod geslom "Otpis, a ne odgoda". Sad je vidljivo da je Vlada suočena s ... [[Govornik se ne razumije.]] svojim prvotnog odgovora, oprostite, usvojila većinu prijedloga samoorganiziranih poduzetnika, a ne uhljebničkih organizacija poput Hrvatske gospodarske komore. Ekonomska teorija kaže, sad je vrijeme trošenja i primarne emisije novca. Ako želimo očuvati naše gospodarstvo, ovih 30-tak milijardi pomoći gospodarstvu je nužno, ali treba znati da ove mjere neće polučiti željene rezultate, ako će se odmah poslije krenuti na rezanje plaće. U vremenu kad države izravno dotiraju novac svojim građanima kroz tzv. Helikopterski novac, odnosno kolokvijalno, bacanje novca iz helikoptera, svako smanjenje mase plaće značilo bi neobično kratkovidnost i imalo bi multiplikatorno negativne učinke. Uz mjere pomoći gospodarstvo masa plaća mora ostati ista. Jedino tako možemo održati gospodarsku aktivnost i osigurati brži oporavak. Rezanje plaća može biti samo simbolički na razini predsjednika Vlade, ministara, saborskih zastupnika, članova uprava i nadzornih odbora, ravnatelja ustanova, ali ukupna masa plaća mora ostati na sadašnjoj razini jer o tome ovisi naše gospodarsko preživljavanje. Nadalje, sa žaljenjem možemo konstatirati da nisu prihvaćeni svi zahtjevi samoorganiziranih poduzetnika, ovo je povijesna prilika da se dokinu političko-uglednički odnosi i doprinosi organizacijama poput HGK-a, kao i drugi parafiskalni nameti, što je propušteno. Treba napomenuti, ono što je Stiglitz objasnio u nizu svojih knjiga, a to je kako se mjerama štednje ne može izaći iz krize te kako su takve mjere uvijek i svuda podbacile probijajući i produžujući krizu. To ste najbolje vidjeli u razlikama pristupa krizi SAD-a i Europe kad je SAD, koji je poticao potrošnju iz krize izašao za svega par godina, dok je Europa, a osobito Eurozona, koristeći mjere štednje iz krize izlazile višestruko duže. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Milorad Pupovac ispred Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre financija. Poštovani kolegice i kolege. Mi smo gledajući ukupno kroz sve što prolazimo sa mjerama koje poduzima Vlada i koje mi ovdje sa većim ili manjim stupnjem suglasnosti odobravamo, pod dojmom onoga što predstavlja najneposredniju, najvidljiviju opasnost, a to je koronavirus. Međutim, ozbiljni znalci, ja ne spadam među njih, mogu se samo pozvati na njih, znaju da svjetska ekonomija bi išla prema svojoj krizi, možda teže nego što je prošla 2008.g. i bez koronavirusa. I zato ću reći da je možda ovo što se događa sa ovom pandemijom kod nas i u svijetu prilika za osvještavanjem, prilika za najdublje i najozbiljnije osvještavanje, da prije nego što bi se dogodila ta kriza, prije nego što bi se dogodio ponovni krah i banaka i financijskog tržišta, se poduzmu akcije koje je neophodno da se poduzimaju. Vlada je do sada u ova 2 koraka poduzela po mišljenju kluba zastupnika, a vidim i većine klubova zastupnika u saboru, mjere koje su razmjerne onome što je neophodno da se poduzme. Čujemo vrlo zanimljive prijedloge što bi trebalo još poduzeti u tom pogledu. Dakle, mi ovaj set mjera g. ministre kao klub podržavamo. Ono što mislimo, a tu ćemo se pridružiti i drugim klubovima, da je važno jeste brzina. Brzina primjene ovih mjera. Dosada iako su neki kolege dramatizirali porast nezaposlenosti, al on nije ni blizu tome što se recimo dogodilo u Americi u proteklih 2 tjedna. Od nekih 150-160 milijuna zaposlenih radnih ljudi u Americi, 6,6 milijuna je u roku od 2 tjedna ostalo bez posla sa perspektivom da se poveća na 9 milijuna zbog odsustva adekvatnih mjera. Prema tome, te mjere treba nastaviti, one su u tom pogledu dobre i treba ih brzo provoditi i ljudi koji u državnom aparatu rade na tome trebaju djelovati promptno, trebaju djelovati pod potpunim nadzorom. Drugo mjesto koje je možda slabo i koje uz ovako dobru mjeru kao što je 4.000,00 odnosno 5.200,00 ukupno sa podmirivanjem doprinosa i poreza od strane države za radnike koji će biti na minimalcu od 4.000,00 jeste nadzor, pa g. ministre poslodavci ne manipuliraju s time, da ne zloupotrebljavaju te mjere, da ne odugovlače s time, da ne poduzimaju mjere smanjivanja plaća ljudi prije ili već dokle su ove mjere na snazi. A znamo za neke slučajeve koji su to već poduzeli. Dakle, primit će mjere, imat će dodatne izvore, ali već poduzimaju mjere smanjivanja plaća svojim zaposlenicima. Treba paziti na to da ne samo na zadržavanje ljudi da ostanu na poslu nego istovremeno treba paziti na to da poslodavci ne poduzimaju mjere restriktivne u pogledu smanjivanja ukupnih plaća koje su dogovorili kolektivnim ugovorom i koriste ove okolnosti ovako kako ih znaju koristit. Što se tiče tema, teme dana poslije o kojoj treba danas razmišljati, a ne čekati da se taj dan poslije pojavi. Sasvim je u pravu i Vlada koja drugim setom mjera koje će biti raspravljane u ponedjeljak fokus pomjera na poljoprivredu. Zašto? Pa zbog toga što je ova kriza pokazala, pa zdravstvena kriza, pa ekonomski aspekt krize, pokazao na potpunu neodrživost našega društva, naše zemlje kad je po srijedi poljoprivredna proizvodnja i potrebe snabdijevanja poljoprivrednim proizvodima u kriznim okolnostima. I tjera nas na to da se posvetimo tome da poljoprivredna proizvodnja bude obimnija, da poljoprivredna proizvodnja bude kvalitetnija i da poljoprivrednu proizvodnju da bude, kao što su ovdje kolegice i kolege isticali, a podešena tako da se iskoristi sva zemlja koja se može iskoristiti i istovremeno da se poticaji i sredstva za poticaje, ne samo pitanje podijele zemlje nego i pitanje korištenja sredstava za poticaje da se stave pod apsolutni nadzor. Dakle, trebamo državu koja će, kao što je ministar rekao, dugo nismo u ovom ni u saboru, ni u javnosti čuli ono što je ministar rekao u svojem izlaganju nakon premijera, važni su poslodavci, ali važna je i država. Zašto? Zato što svoju regulatornu ulogu, svoju poticajnu ulogu, država u ovim okolnostima i u svim slijedećim okolnostima mora zadržati i mora imati u tom pogledu. Osim poljoprivrede, reći ću pri kraju velike države, zajedničke države koja se nažalost nesretno i tragično raspala, RH je imala suficit u poljoprivredi gotovo 2 milijarde dolara. Danas, danas se borimo za to da je oživimo i doista je prilika da se to uradi. Druge grane gdje mislimo da je iznimno važno da se to napravi jeste građevina. Ovdje je kolega Čuraj o tome govorio, pa neću previše laborirati. Ceste, vodovodi, stanje naših vodovoda u nizu, ne samo sredina za koje poseban interes ima SDSS, povratničkih sredina, sredina od posebnog državne skrbi koje su devastirane u ratnim okolnostima nego i u gradskim sredinama, u vitalnim urbanim sredinama kao što je Zagreb su u takvom stanju da je neophodno da se ulažu dodatna sredstva. To je prilika. Struja, kanalizacija, poseban problem su, a to treba isto tako istaći, zbog depopulacije, zbog slaboga karaktera aktivnosti naših jedinica lokalne samouprave i županija, zapušteni odvodi, zapušteni bunari, koji kad počnu obilnije kiše doživljavaju se poplave koje nanose goleme štete. Sada je prilika g. ministre da se tome posveti pažnja i da to bude neka vrsta elementa u našemu new dilu, u našoj novoj pogodbi koju će država voditi, koju će Vlada, koju ćete vi, koju ćemo mi kao zastupnici inicirati jer to nam treba, kako u poljoprivredi, tako i u građevini i u infrastrukturi. Spominjao sam američku vladu, demokrati i republikanci vode bitku oko toga hoće li tzv. Infrastructure build biti prihvaćen, akt za obnovu i ulaganje u infrastrukturu u SAD-u koliko bi još nekoliko trilijuna golemoga novca donio zato da bi se ekonomija i spasila i održala. Veliki značajni infrastrukturni projekti su u tom smislu važni i za Hrvatsku, ja bih tome dodao i ekologiju. U kom smislu? Ovdje sjede neki naše kolege poput kolega iz Istarske županije koji već godinama biju bitku sa pojedinim odlagalištima otpada, koji su pod kontrolom, koji su dobro vođeni, ali kojima nedostaju dodatna sredstva da bi se mogli u potpunosti sanirati u posebnim klimatskim uvjetima ljetnih mjeseci i ljetnih dana kao što je Kaštijun. Ali koliko je takvih mjesta u okolici Rijeke, posebno Viškova, koliko je takvih divljih deponija koje nismo sanirali niti sa europskim sredstvima niti sa vlastitim sredstvima. Sada je prilika da to uradimo. Sad je prilika da kada je riječ o setu zakona koji se tiču turizma, posvetimo posebnu pažnju u vrijeme kada turistička sezone neće biti osobita, ako je uopće u bilo kojoj mjeri i bude. Bit će zavaljujući poticaju koji će država dati da domaći turisti zapravo budu ti koji će otići i koji će iskoristiti priliku da pod povoljnim subvencioniranim okolnostima održavaju turizam na životu, a istovremeno da mogu provesti određeno vrijeme na odmoru što niz godina u posljednje vrijeme nisu mogli. Dakle ta područja je također potrebno ekološki sanirati i aktivirati ljude u turističkom sektoru na tom postupku i na tom putu sanacije. Još jednu stvar bih rekao. Što se tiče smanjivanja sredstava odnosno rezanja plaća u javnom sektoru, niko razuman nije protiv toga ukoliko to nalaže potreba, ali istovremeno ako je vjerovati nalazima Instituta za javne financije, uštede koje bi se time dobile ne bi bile velike, ali razumijemo da je potrebno da se podijeli odgovornost. I sasvim sigurno da ni u ovom Saboru ljudi neće biti protiv toga da se ta financijska odgovornost u tom pogledu podijeli. Međutim, imajmo na umu da od broja ljudi koji rade u zdravstvu, a to je 68.000, od broja ljudi koji rade u policijskim poslovima i kao policijski službenici to je 25.000 dobijemo 93.000 ljudi koji bi automatizmom uz vojsku bili izuzeti iz takvih mjera. Što bi ostalo? Ostalo bi 137.000 iz javnoga sektora ukupnoga. Dakle to bi se gotovo prepolovilo, ta očekivanja, nemojmo imati ne realna očekivanja u tom pogledu. Ovdje je netko, kolegica iz Živog zida govorila o potrebi očuvanja potrošnje i treba je očuvati. Javni sektor je bio jedan od izvora očuvanja potrošnje. Mirovine su bile jedan od izvora očuvanja potrošnje. Ja nisam ekonomist i kada ovakve stvari govorim svjestan sam rizika da ne znam sve druge parametre koji nešto mogu utjecati, ali kada donosimo odluku u tom pogledu treba iznimno paziti i na to da nam je znanost i da nam je obrazovanje također razvojna snaga. U kom smislu razvojna snaga? Pa vidimo sada. Da imamo Imunološki zavod imali bismo vlastite lijekove, da imamo Institut u Plivi kao što smo ga imali, imali bismo vlastite lijekove. Ali što smo prvo uništili? Prvo smo uništili to. Zbog čije pameti? Pa ne zbog naše pameti nego zbog odsustva naše pameti, a zbog nečije tuđe pameti kojima je to išlo u prilog i ide još uvijek u prilog. I tu komponentu primijenjenoga u istraživanjima treba čuvati i treba razvijati. Ali nije moje da sada govorim previše o tome, ono što bih ja samo mogao kao zastupnik i kao pripadnik Akademske zajednice kazati da je vrijeme, gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege da mi iskoristimo potencijale koje ima naša Akademska zajednica za to koju vrstu ekonomsko socijalnog razvoja želimo da ima ova Hrvatska. Mi ne uvozimo samo najveći dio hrane u supermarketima, mi nažalost uvozimo najveći dio ideja, najveći dio mišljenja, najveći dio toga kako se trebamo ponašati i što trebamo činiti toga što drugi misle da je dobro za nas. A sada je vrijeme poštovane kolegice i kolege da mi počnemo misliti što je dobro za nas. Zato država treba biti ključno sredstvo, ključan instrument u iznalaženju toga. I ja bih ako smijem na kraju ovoga rekao neće nekoliko desetaka milijuna kuna biti veliki izdatak za državu ako ih osigura za nekoliko grupa istraživača multidisciplinarno sastavljenih koji će se baviti istraživanjem takvih potencijala i takvih mogućnosti u Hrvatskoj. Na kraju, gospodine ministre nešto što je pro domo sua dakle stvari kojima se bavimo kao stranka zajedno sa ostalim zastupnicima nacionalnih manjina, brdsko-planinska područja, otoci i područja gdje žive pripadnici nacionalnih manjina, posebno oni koji idu kroz programe triju ministarstava, Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva gospodarstva ne bi smjeli biti ne samo suspendirani, nego ne bi smjeli biti reducirani. Tim ljudima ta sredstva su nasušna potreba, a istovremeno su način kako se mogu očuvati radna mjesta, radne aktivnosti u obnovi infrastrukture u općinama, u poticanje OPG-ovima i istovremeno i u poticanje obrtima. Kolegice i kolege, poštovani gospodine potpredsjedniče hvala vam.
Hvala i vama. Idemo dalje gospođa Anka Mrak Taritaš govorit će u ime Kluba GLASA-a. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre kolegice i kolege, nama u Klubu GLAS-a je izuzetno drago da su ovi prijedlozi Vlade došli na raspravu i oni daju nadu mnogobrojnim poduzetnicima i obrtnicima u Hrvatskoj da neće nužno morati staviti ključ u bravu jer da situacija nije baš tako bezizlazna. Prvenstveno nam je drago da se međusobno slušamo, ovo je vrijeme kad se ne smijemo rukovati, ne smijemo se zagrliti, ne smijemo sjediti jedni blizu drugima, ali ono što zaista bi trebali moći činiti, a to je slušati jedni druge više nego što to inače činimo. I ne samo slušati nego uvažavati i savjete i mišljenja i kritike, pogotovo ako su one mnogobrojne i dolaze iz različitih izvora. Takva situacija je bila npr. s pitanjem poreza i doprinosa i mi iz GLAS-a kao i veći dio oporbe, ali i ekonomski stručnjaci kao i udruženja obrtnika i poduzetnika upozoravali smo da bez otpisa obaveza dok traje zabrana rada ili značajni pad aktivnosti zbog korone sve druge mjere nemaju smisla. Mi jednako tako razumijemo da su mjere koje će se morati poduzeti izuzetno skupe i da će značiti veliko opterećenje za državni proračun, mogući rad, deficit i zaduživanja, ali iskreno rečeno nije da imamo nekog izbora. 100-tine tisuća ljudi na burzi i upropašteno gospodarstvo ne bi nas ništa manje koštalo od ovih mjera tim više što će ova epidemija u jednom trenutku prestati i tada moramo biti spremni u niskom startu za ponovno pokretanje gospodarskih aktivnosti u punom obimu. Po mogućnosti da nadoknadimo barem dio onog što gubimo sada u ovom posebnom režimu. Pokazuje se još jednom i mislim da to treba posebno naglasiti koliko je važno da smo država članica EU. Virus ne poznaje granice, ni države, ni epidemiju imali bismo i ovako i onako, ali da nismo članica bilo bi nam teže doći do sredstava iz fondova koje se na razini unije upravo formiraju za prevladavanje ove korona krize. Nakon prvotnog kratkog nesnalaženja i pomalo sporog starta, EU u ovom trenutku ozbiljno radi na prikupljanju i dijeljenu novca za ublažavanje krize. Podjela tereta, solidarnost među članicama i pomoć onima koji su najviše nastradali u temeljima su ideje europskog ujedinjavanja i preduvjet očuvanja prostora blagostanja i napretka koji s mukom gradimo u Europi. Važno je da se poruka čuje i da se rezultati programa vide, a ja sam sigurna da se vide i u Hrvatskoj i da cijeli set ovih mjera koje Vlada predlaže ne bi bile moguće bez oslonca EU. Ipak, već sada vidimo da moramo biti spremni preispitivati mjere koje se uvodi i njihove učinke. Ovo je svima nama nova situacija i nema savršenih odgovora na svako pitanje. To nije predmet današnjeg zakona, ali ja koristim priliku da upozorim Vladu da na neke stvari treba razmisliti. Jedna od takvih stvari je i odredba da se na mjere ne mogu prijaviti oni koji imaju otvorena dugovanja prema državi. Ovo nisu mjere poticaja za izvrsne u normalnim okolnostima pa da je razumljiv uvjet nepostojanje dugovanja. Ovo su mjere za preživljavanje. Prvenstveno očuvanja radnih mjesta. Pa čini nam se da nema razloga da postavimo tako visoke uvjete. Ono što je zadaća, spasimo tvrtke, spasimo radna mjesta, dugove nitko ne treba otpisivati i kad korona prođe treba ih naplatiti. Uostalom ako te tvrtke propadnu i onako nećemo uspjeti vratiti dugove. Drugi uvjet koji nam se iz prakse posljednjih tjedana čini loš, je da direktori i prokuristi tvrtki nemaju pravo na naknadu minimalne plaće. Slično kao i s poreznim dugom ovo nije situacija da spašavamo tvrtke od lošeg upravljanja njihovog menadžmenta nego od poremećenih okolnosti na koje nikako nisu mogli utjecati. Nema razloga da onima koji brinu o radnicima koji isto tako žive od poslovanja tvrtke i sad su bez prihoda uskratimo pravo na naknadu minimalne plaće. U Hrvatskoj ima veliki broj obiteljskih tvrtki u kojima su npr. i muž i žena ostali bez ikakvih prihoda jer su zaposleni na određenim pozicijama. Još jedna tema na koju bih htjela upozoriti i mislim da je jako važna. Radi se o organizacijama civilnog društva i kulturi. Ograničavanje rashoda i korištenje sredstava znači da će sva programska sredstva za kulturu i udruge, pa čak i oni koji se bave socijalnim programima i bez kojih sustav socijalne skrbi ne može funkcionirati npr. sklonište za žene žrtve nasilja biti smatrana troškom koji nije nužan. Ako je to zaista tako moramo biti vrlo oprezni i ne dozvoliti da se nešto takvo dogodi. Već sam prošli tjedan ovaj vrlo visoki dom upozorila na problem psihosocijalne pomoći djece i mladima gdje su u programima u potpunosti stali što može imati nesagledive posljedice za najranjivije članove našeg društva. Jednako tako, ja znam da nismo Njemačka, ali u okvirima vlastitih mogućnosti trebali bi razmisliti o načinima kako pomoći kulturi u RH. Ono što je sigurno je da ne smijemo dozvoliti da se programi u kulturi koji su potpuno i djelomično izvršeni ne plate. Tim više što su javne institucije u vlasništvu države i jedinice lokalne samouprave već sada među najvećim dužnicima prema samostalnim umjetnicima i prekarnim radnicima, a sad prijeti opasnost da se ti dugovi pod izlikom korone zabetoniraju. Prema informacijama koje je do nas došlo, npr. HNK Split je vanjskim suradnicima dužan oko 3 milijuna kuna. Kulture nam je na ledini i o njoj se moramo brinuti ozbiljnije i jačim mjerama. Jedna od tema koju valja spomenuti i koju valja naglasiti, to su oni naši famozni parafiskalni nameti. Tih parafiskalnih nameta se svaki put pokušavamo riješiti, imamo različite programe, različite projekte, pa se onda hvalimo da smo ih ukinuli ili riješili, ali to nismo napravili. Ja ću tu spomenuti par parafiskalnih nameta i mislim da zaista treba o tom razmisliti. Recimo, plaća se za provjere dokumentacije o rezervama mineralnih sirovina, plaća se za potvrdu o suglasnosti i evidenciji tipa vozila traktora, plaća se za provedbu postupka stručnog pregleda i odobrenja šumsko gospodarskih osnova. Nakon potresa u Gradu Zagrebu smo imali i imamo još uvijek jedan vrlo zanimljiv prikaz što znači kada administracija i ima parafiskalne namete i ne želi se prilagoditi novim okolnostima. U zgradama bez obzira da li je bila šteta od potresa ili nije bila nikakva, u tom velikom strahu su ljudi često po uputama zatvorili plin i sad taj plin treba pustiti jer vidimo svi da je hladno vrijeme i zgrada je u redu i ništa nije bila oštećena potresom, Plinara je rekla okej možemo pustiti to, al morate platiti 3.000,00 kn. Pitanje je za što se inače plaća tih 3.000,00 kn za puštanje plina, a onda naravno pod utjecajem javnosti to su malo smanjili. Ali dopustite samo da vam ispričam jednu priču koja će pokazati što znače uopće parafiskalni nameti i što znači kad se ljudi nisu spremni prilagoditi novim okolnostima. Jedna zgrada na Folnegovićevom, zatvoren je plin. Zgrada nije ni najmanje oštećena u ovom potresu jel je rađena iza '65. i kvalitetno napravljena, čak nema ni napukline na, na, ne znam, na farbanju. U toj zgradi je jedna familija ustupila stan koji ne koristi familiji koja je, koja je njena nekretnina neupotrebljiva, koji se tamo smrzavaju. I odu u Plinaru i Plinara kaže okej, ali da bi vam mi pustili plin morate imat potvrdu statičara da je zgrada upotrebljiva. Odu tamo gdje se izdaju potvrde statičara, statičari u Gradu Zagrebu od nedjelje, ponedjeljka, više ne rade jer je zaista to bilo neorganizirano i ta zgrada u Folnegovićevom još uvijek nema plina. To dakle samo pokazuje u kontekstu parafiskalnih nameta koji jako volimo ovaj govoriti o njima, se pokazuje kako to u naravi funkcionira u jednim okolnostima za koje nitko nije mogao ni u najluđem snu predvidjeti da će u istom trenutku Grad Zagreb zadesiti i koronavirus i onda potres. Ali ja bih iskoristila još ovih par minuta. Ono što u ovom trenutku moramo razmišljati, moramo razmišljati o budućnosti. Moramo se svi zajedno zapitati da li ćemo iz ove krize uspjeti izvući neke pouke za budućnost. Ne govorim o onim jednostavnima, npr. koje smo sad već svladali, svi peremo ruke. Govorim o poukama kakvo gospodarstvo želimo. Što nam je važno, u što treba ulagati. Ova situacija opet nam je pokazala kako je opasno biti pretjerano ovisan o uvozu dok vlastiti kapaciteti stoje neiskorišteni. Pokazala je i da je opasno u tolikoj mjeri da RH ovisi o vrlo osjetljivoj, nepredvidivoj i krhkoj djelatnosti kao što je turizam. Pitanje je, hoćemo li konačno smoći snage da i na razini države i na razini sustava znanosti, ali i u ozbiljnim tvrtkama u ovoj zemlji više ulažemo u istraživanje i razvoj. Skladišta, prodaja, distribucija, turizam, ugostiteljstvo. Sve su to važne djelatnosti, ali nisu dovoljne. RH je mala zemlja, ali to nikako ne znači da nemamo snage i da se, i ne bi trebali ugledati u one koji kroz istraživanje i razvoj stvaraju snažne temelje dugoročnog održivog gospodarstva koje stvara ozbiljnu dodanu vrijednost. Moramo se pitati hoćemo li konačno naći snage da se uključimo i to samo ne da se uključimo nego da zaista provodimo i zelenu ekonomiju. Ne samo zato što je zelena, ja mislim da potrebu očuvanja okoliša u ovom trenutku uopće ne trebam dodatno objašnjavati, ali zelena ekonomija je i moderna ekonomija, ona koja može napraviti ozbiljan korak prema sutrašnjici, na kojoj možemo temeljiti dugoročnu stabilnost, kvalitetna radna mjesta za visoko kvalificirane ljude i trajnu mogućnost da naše proizvode izvozimo na najzahtjevnija tržišta. Hoćemo li konačno smoći snage da podržimo i razvijemo domaće proizvođače hrane, od malih OPG-ova do najvećih kompanija? Ova situacija pokazala nam je koliko je to važan dio naših svakodnevnog života, ali i našeg dugoročnog razvoja i stabilnosti. Domaću industriju hrane treba razvijati ne zato jer se želimo zabarikadirati u svoja 4 zida nego zato što je to potpuno iracionalno i nerazumno da vlastite resurse ne koristimo potpuno i do zadnjeg milimetra. Ovaj koronavirus, a u Gradu Zagrebu koronavirus i potres, trebalo bi nam biti pouka za budućnost. Mi bi se sad već trebali pripremati za dan poslije, dan poslije želimo da dođe što prije. I nemojmo nikad zaboraviti ovu situaciju koju nitko nije ni u najluđim snovima mogao predvidjeti da će biti, ali iz ove situacija moramo još nešto naučiti. Naučiti da se strukture javne uprave, strukture vlasti moraju imati mogućnost prilagodbe. Mogućnost prilagodbe znači da odmah možete reagirati na promjene koje jesu, da odmah možete reagirati na glas javnosti, na glas razuma, na glas struke. Tako i mi ovaj set mjera koji sam ja nazvala Travanj 1.0 doživljavamo. Ja, nekako mi se čini, nama u Klubu GLAS-a se čini da bi uskoro trebao doći i set mjera Travanj 2.0. Jednostavno ne smijemo dopustiti da dan poslije Hrvatska bude spaljena zemlja. Ono što nam je važno i u ovom trenutku podržavamo ovaj set mjera kojim Vlada osigurava radna mjesta i to moramo osigurati i o tome moramo veliku energiju, ali moramo i energiju i trud i za neke druge stvari koje će nam dati mogućnost da budemo jedna razvijena demokratska država, da nam je demokracija izuzetno važna i da nam se kroz zakone nekako ne provuku neke stvari koje se onda, kada ćemo krenuti iz ove korone, normalno funkcionirati, kojeg ćemo se onda teško riješiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Vraćamo se paketu zakona i govorit će o paketu zakona koji je na dnevnom redu g. Hrg ispred HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege, potpredsjedniče Vlade. Kad govorimo o onome što je Vlada napravila u ovih mjesec dana kako nas trese ova kriza i još uz to i potres onda možemo reći da je ona bila jako budna, da je reagirala promptno, da je reagirala brzo i da je povlačila poteze koji su u tom trenutku bili mogući u okvirima s kojima raspolažemo. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržava sve prijedloge ovih zakona, podupiremo apsolutno nastojanja ljudi koji kontroliraju postupak i sve procese ove krize i želimo da uspijevaju u tome na ovakav način kao što rade sada i dalje, naravno na čelu sa premijerom kao predsjednikom Vlade. Okretanje prema ljudima, prema zaposlenima i prema poduzetnicima realno gledajući nema nikakvu alternativu, a kad govorimo o sredstvima koja se oslobađaju i koja država vraća, dakle svojim građanima i svojim poduzetnicima koji su ta ista sredstva i uplaćivali i opet će nakon krize uplaćivati, onda moramo govoriti o bruto iznosu obzirom da se radi ne samo o neto 4.000,00 nego se radi o doprinosima koji na to idu, a to je negdje 5.825,00 kn. I europska politika u krajnjem slučaju je usmjerena, po najnovijim informacijama, upravo očuvanju radnih mjesta i spašavanju poduzetnika. Ono što u ovo vrijeme krize se često spominje i na što se često vraćamo, a uvijek se vraćamo u ovakvim situacijama na ishodište svega, vraćamo se na selo, vraćamo se na proizvodnju hrane, vraćamo se u krajnjem slučaju na najvredniju proizvodnju bez koje nitko ne bi mogao živjet, bez hrane nema života, onda razmišljam i ovdje iznosim na glas nešto što mi nije logično ni prije, a sada mi je još manje logično. Dakle, u vrijeme ovakvih situacija kada ipak radimo brže, kada smo na neki način efikasniji, kada smo svi ipak koliko toliko skloni da se stvari što brže rješavaju, moramo probat pronaći rješenje, razmisliti da li je proces kada je smanjen PDV na ugostiteljske usluge u restoranima i hotelima, da li nije moguće uvesti i onaj paralelni proces da se uvjetuje te iste restorane da moraju imati barem 60% hrvatskih prehrambenih proizvoda na svojem meniju. Ako već se daje neka olakšica neka onda ona završi opet u RH, neka završi opet u proizvodnji. Znam da smo mi određeni kao država za kapitalistički sustav, znamo za slobodu trgovanja, ali isto treba razmislit, a vezano je na ovo sve skupa što se sad događa i sa prodajom poljoprivrednih proizvoda i problemom sa tržnicama koji će se, ja vjerujem, u narednim danima također riješit, pronaći će se neko rješenje, da li stvarno nije moguće trgovačke centre obvezat, ograničit, odredit, da moraju na svojim policama imati određeni postotak hrvatskih proizvoda. Mislim da je ovo vrijeme kada će se sve te stvari ponovno vraćat na stol kada svaka zemlja štiti u principu svoje interese, svoje granice, svoje građane i da će se morat o takvim stvarima početi ozbiljnije razgovarat za ono što nam dolazi sutra. Mi danas imamo situaciju da nam predsjednica Europske komisije poručuje da se novac od 100 milijardi EUR-a u zemljama EU troši na ono što je najpotrebnije, prvenstveno na očuvanje radnih mjesta i gospodarstva, naravno i na zdravlje, ono je na prvom mjestu, bez obzira za koju je namjenu. U redu? Mislim da moramo tako to gledat, ali također moramo gledati što nas čeka kad ova kriza završi. Kako ćemo pokretat gospodarstvo? Bez javnih investicija sa javnim novcem bit će vrlo teško i morat će se vrlo dobro odvagnuti koji su to projekti od kojih će se odustajati da bi se u onoj fazi iza te iste pokretalo da bi se stvarala nova vrijednost, da bi ljudi mogli zaraditi svoju punu plaću kad se stvore uvjeti za to. Možda je ovo vrijeme kada treba ubrzati proces i postupke javnih nabava. Vrijeme kada su države ipak koliko toliko zatvorene u svoje okvire, možda je ovo prilika da više naših poslodavaca dobiva poslove na javnim nabavama, da nemaju toliku konkurenciju izvana uz dužno poštovanje i otvorenom tržištu i svemu, ali realno gledajući kao što sam rekao ovo je vrijeme kad ipak najvećim dijelom gledamo svi sami na sebe. U krajnjem slučaju vjerujem da će Vlada pronaći i nove mjere, da ćemo ići i dalje u ovom pravcu, da će dobro kontrolirati proces i vjerujem da će se strateški i dugoročnije promišljati i da ćemo vrlo brzo imat neke pravce, smjernice što nakon krize, kako se onda izvlačiti, kako ići izvan toga. U svakom slučaju s ove govornice stalno treba govorit jedno te isto, pozivati na najveće moguće zajedništvo, najveću moguću potporu onima koji se dnevno oči u oči bore sa ovom krizom i ukazivati i upozoravati na ono što je najvažnije, ali uvijek da bude na dobrobit ljudi koji žive u RH. Sa tim porukama, ponavljam, naš klub će podržati ove prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada će g. Marin Škibola govoriti u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala. U ovim izazovnim vremenima treba odlučno djelovati i koristiti sve političke alate kako bi se sačuvala ekonomija. RH je i prije ove krize imala velike gospodarske probleme. Danas se mi možemo ovdje nadmudrivati da li je BDP rastao za 1%, 2% ili 2,9% međutim, pokazatelj da su hrvatski građani nezadovoljni se vidio na svakom koraku kroz manifestaciju da mnogi mladi ljudi su potražili svoju budućnost u nekim drugim državama članicama EU. Na sastanku koji se održao u Banskim dvorima zagovarao sam olakšavanje proračunskih disciplina određenih masterškim kriterijima i danas imao upravo jedan takav prijedlog, znači više se ne gledaju toliko predproračunske discipline, mislim da je to dobro, to je jedini način kako se može prebroditi ova kriza. Tim smjerom su krenule i ostale države članice EU, dobro da je krenula i Hrvatska. Zašto to govorim? Zato što ovo razdoblje iziskuje mnogo veću državnu potrošnju. Znači bez veće državne potrošnje nemoguće je servisirati ekonomiju u ovom, u ovom momentu. Ono što me razočaralo je da nisu se vidjele te solidarnosti, znači nema zajedničtva EU, jer često se propagira u javnosti to zajedništvo, solidarnost, kako države članice jedne druge podržavaju. Međutim, mi vidimo da se tu EU također podijelila. Čelnici 9 zemalja članica među kojima su Italija i Francuska zatražili su nedavno u pismu upućenom predsjedniku Europskog vijeća Charlesu Michelu da se omogući izdavanje zajedničkih obveznica kojim bi se financirala znači potpora zdravstvenim sustavima u borbi protiv korona virusa te da se pomogne gospodarstvima. Međutim, Njemačka, Nizozemska, Finska i Austrija usprotivile su se takvom modelu, tako da se tu i u tom ekonomskom smislu vidi podjela ponovno. I prije je bila podjela između sjevernih država članica i južnih država članica koje su po prirodi više zadužene, ali i sada i na ovom pitanju vidi se jedna ogromna podjela. Nije to samo po pitanju tih korona obveznica tu je također bio i tranzit, otežani tranzit i otežane mnoge druge prohodnosti. Hrvatska bi sada trebala iskoristiti svoju prednost što nije članica euro zone, znači to je sve paradigma u očima promatrača. Premijer je rekao da je to nedostatak i vi više gledate na tom planu, ja to vidim kao prednost što Hrvatska nije članica europske zone, euro zone. Iz kojeg razloga? Iz tog razloga što sada HNB može snažnije intervenirati u ekonomiju na način ex nihilo, tj. primarnom emisijom gdje će centralna banka stvarati novac i proslijediti ga na račune građana i malih i srednjih poduzeća. Upravo tako nešto je napravio Trump, upravo u tom smjeru su krenule i neke druge države i smatram zaista da bi trebali koristiti monetarne alate kada ih već ne koristimo u periodu normalnog stanja, pa bar u ovom periodu krize ajmo koristiti monetarne alate koje imamo. Znači imamo našu centralnu banku, imamo tu privilegiju, jer druge države članice euro zone su se odrekle tog monetarnog suvereniteta i moraju za sve pitati Europsku komisiju, moraju se sa svime konzultirati sa Europskom centralnom bankom. Mi imamo tu jednu privilegiju da ne moramo. Tako da evo ovo je apel isto i za guvernera Vujčića, da krene u tom smjeru i neka se pomogne poduzećima i gospodarstvu na taj način. Bojazni od inflacije ne treba biti zato što se može regulirano puštati novac u opticaj, znači da se ima kontrola nad tom inflacijom. Inflaciju od 2 do 3% to je pozitivna inflacija ona neće imati nikakve negativne efekte na ekonomiju. Isto tako i privatne banke mogu također stvoriti inflaciju, znači i privatne banke kroz multiplikaciju kredita i depozita kroz kreditnu ekspanziju također mogu stvoriti inflaciju. Prema tome, bojazan da će centralna banka zato što ima mogućnost kreacije novca stvoriti inflaciju je jednostavno promašeni argument jer privatne banke uvijek imaju mogućnost stvoriti inflaciju kroz povećanju kreditu, kreditnu ekspanziju i kreditnu emisiju. Također jednom prilikom sam vas bio pitao kojim bankarskim institucijama Hrvatska je najviše dužna. I nažalost nisam dobio odgovor na to pitanje, a to me jako zanima. Znači, jako me zanima kojim bankama Hrvatska služi. Jer znamo da onaj koji daje novac je iznad onoga koji prima novac. Ako mi ne znamo koji su vjerovnici Hrvatske znači imenom i prezimenom da znamo koje bankarske institucije su najveći vjerovnici inozemnog javnog duga. To je ono što mene interesira, a vi mi ne želite dati odgovor na to pitanje. Ja želim znati kome Hrvatska služi, želim znati tko ima najveći utjecaj na našu ekonomiju. Također, evo vi ste izabrali taj put zaduživanja. To po meni nije mudar put. Razgovarate tko će vas više zadužiti, znači tu normalno uvijek se te međunarodne financijske institucije nude. Tu imamo međunarodni monetarni fond koji je poznat da uvijek nudi pomoć u tim okolnostima, ali mnoge države imaju negativna iskustva sa međunarodnim monetarnim fondom jer on u momentu kada treba novac dati, on će dati novac, međutim onda traže različite druge mjere od države da se provode, a to su često mjere, a to su često mjere dizanja poreza, nameta, otpuštanja u javnom sektoru, deregulacija, znači maksimalna deregulacija gdje država neće imati nikakvu ulogu. To su te mjere koje onda te međunarodne financijske institucije traže i ja smatram da si ne bi trebali dopustiti situaciju da jedan dan budemo ucijenjeni od tih financijskih institucija više nego što danas jesmo ucijenjeni. U zadnje vrijeme mogao se primijetiti taj jedan sukob između javnog i realnog sektora. To nije dobro, nema potrebe za tim jer su i jedan i drugi sektor esencijalni. Država mora maksimalno pomoći poduzetnicima, što je jednim dijelom i napravila, ali se ne smije ići na rezanje plaća u javnom sektoru zato što plaće u javnom sektoru su ionako male, imali smo i prije ove krize mnoge prosvjede medicinskih sestara, znači zdravstvenih djelatnika, prosvjede policije, prosvjede učitelja, Vlada je nešto i napravila za učitelje i sad zamisli da se mora ponovo reducirati to što im je i poraslo. Tako da, sredstva se treba tražiti na nekim drugim mjestima, centralna banka je jedan od tih mogućih rješenja, ali ne kažem da ne treba napraviti i reformu lokalne samouprave, to svakako treba učiniti, međutim, HDZ i SDP godinama izbjegavaju napraviti tu jednu reformu lokalne samouprave iako struka jasno i nedvosmisleno govori da je to nužno napraviti. I sad kad vi imate situaciju, npr. evo dok je koronavirus, sluša se struka, mediji su se skroz skoncentrirali na to što struka govori, ono kontinuirano u javnom prostoru je samo koronavirus, međutim, kada struka kaže treba provesti reformu lokalne samouprave, vi to ministre znate da to treba napraviti, e onda se tu struka ne sluša, onda se javljaju ti partikularni politički interesi dvije najveće stranke koje stopiraju tako nešto. Znači, ako ste uopće razmišljati da treba rezati u javnom sektoru, nemojte ići u tom smjeru nego napravite reformu lokalne samouprave. A u konačnici, bilo je tu i dosta tih nekih demagoških, populističkih mjera, a smatram da jedna mjera koja nije demagoška i populistička jest mjera gdje bi i političke stranke sudjelovale u ovoj krizi na način da se 50% novca koji ide iz državnog proračuna za političke stranke uloži u neka druga, u neke druge segmente koji bi sada doprinijeli u ovoj krizi. Znači znamo da HDZ i SDP dobivaju milijune i milijune iz državnog proračuna, a što će im sada svi ti silni milijuni, znači neka se odreknu jednoga dijela i neka na taj način pomognu se mali poduzetnici i srednja poduzeća. Kada su medicinske sestre prosvjedovale ispred Vlade, onda im niste pljeskali s prozora tamo, ministre. A danas, kada vidimo koliko je velika uloga tih zdravstvenih djelatnika, e danas im plješćete sa prozora. A zašto niste ih izašli pozdraviti kada je bilo tamo na tisuće medicinskih sestara pred Markovim trgom. Onda niste imali sluha i razumijevanja, a danas kao svi plješću i evo. Kada su oni nama potrebni onda i vi iz Vlade tamo izlazite, plješćete. Pa nije problem im dat podršku, super je da su se ljudi okupili i da su im dali podršku, ali treba dati podršku tim zdravstvenim djelatnicima kada je njima potrebna. Kada treba obraniti neka njihova prava. Kada im treba dati veće plaće, onda treba biti solidaran sa njima, a ne sada kad su ti zdravstveni djelatnici nama potrebni. Trebate osmisliti model kojim bi oporezivali poslovne banke. Njima je do sada sustav najviše pogodovao i izgleda da će one imati najviše koristi od ove krize u budućnosti jer će mnogi biti prisiljeni nakon ove krize zaduživati se kod tih poslovnih banaka. One jesu u jednom dijelu pristale na neke mjere, znači moratorije, itd., ali to je nedovoljno, znači oni moraju i u financijskom smislu doprinijeti ovoj krizi jer zapravo Hrvatska je za njih El Dorado. Oni izvlače milijarde iz našeg sustava, šalju te milijarde svojim bankama majkama i ne servisiraju ekonomiju na način na koji bi trebali. Znači još se ponašaju, krše zakon u RH putem kreditne emisije tih švicarskih franaka što je bilo, znači imamo tu različite ilegalne također, kreditore koji su paradirali u Hrvatskoj, treba kazniti te banke. Znači treba ih jednostavno kazniti i izvući novac od njih, ako su oštetile građane i ako su pokrale ljude. Pa ne treba imati kompromisa prema njima, prema onima koji koriste svaku priliku da bi uzeli i zadnju kunu iz džepa. Oni su ti koji imaju najviše i zapravo društvu trebaju dati također, najviše. Jednostavno je to smjer kojim bi se trebali povesti jer raslojavanje društva u svijetu, znači na što bogatije i na one koji su toliko siromašni da ne mogu zadovoljiti neke elementarne potrebe je ogromno, znači to raslojavanje je ogromno i imam dojam da će nakon ove korona krize biti još veće jer najveći udarac je na mala i srednja poduzeća, na obične radnike, a oni koji imaju ogromni kapital, a to su te velike korporacije, financijske institucije, različiti špekulanti, oni će zaraditi na ovoj krizi, a ako neće zaraditi, sigurno će izdržati i iskoristit će ovu krizu da prošire utjecaj, iskoristit će ovu krizu da na tržištu se rašire i kupe ono što mogu kupiti kada cijene dionica, vidimo kako na burzama padaju te cijene i dionica, tako da one će sigurno iskoristiti tu mogućnost koju trenutno imaju. Medijima imaju jako veliku ulogu i apeliram da se ne stvara klima straha jer u toj klimi straha, dok se ljudi boje jednostavno prihvaćaju svakakve mjere i imam dojam da se i koristi taj strah ljudi i zato nam je i došao taj Zakon o elektroničkim komunikacijama gdje bi se pratio svaki čovjek. To u normalnim okolnostima nema šanse da bi to društvo prihvatilo, ni ovako građani to ne žele prihvatiti, ali vidim da se to gura, vidim da se s time pokušava. I zato apeliram na medije da ne stvaraju strah, neka izvještavaju pozitivne vijesti i neka se ljudi ne boje, neka budu oprezni, neka kritički razmišljaju i neka ne vjeruju sve što im se servira jer u konačnici ćemo imati jednu tiraniju i apsolutnu kontrolu. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Emil Daus koji će govoriti u ime Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Jedan sićušan virus, kako mi dole kažemo jedna mala beštija mijenja svijet, mijenja način života ljudi, njihove potrebe, prioritete, gospodarsku sliku, a kako stvari stoje vjerojatno će uskoro polako početi mijenjat i geopolitičku kartu svijeta. I toj maloj beštiji nije važno da li je u Španjolskoj, da li smo mi u Italiji, u Hrvatskoj, da li smo iz Zagorja, Dalmacije, Slavonije iz Istre, a još manje da li smo u HDZ-u, SDP-u, IDS-u ili nekoj drugoj stranci. Taj virus bira kako će on, koga će on, a zdravstvena struka još uvijek ne zna pravi odgovor kako ga zaustaviti. Ali zato sve ono što struka zna radi jako dobro i to treba još jednom pohvaliti i treba im zahvaliti, zahvaliti djelatnicima u zdravstvu, policiji, vatrogastvu, ali i radnicama u trgovinama, dostavljačima te svima onima koji se ovih dana žrtvuju. Treba pozdraviti i dobar dio onoga što je Vlada predložila u ovom drugom paketu mjera pomoći gospodarstvu. Rezultat je to slušanja, uvažavanja, prijedloga struke, gospodarstvenika onih političkih opcija koje su odgovorne i svjesni situacije te koje su svojim prijedlozima pokušale pomoći. Zato nam je drago da je Vlada prihvatila mjere o kojima smo govorili još prije dva tjedna. Treba učiniti sve da se izbjegnu masovna otpuštanja radnika i vjerujemo da ove mjere idu u tom smjeru. Još jednom napominjemo da će se IDS u ovoj kriznoj situaciji ponašati politički odgovorno i dati će svoj doprinos kao što je to činio i do sada i to ne samo podrškom ovim mjerama, već i prijedlozima kako to sve zajedno učiniti još efikasnijim. Vidimo da se prepoznala potreba za pomoć poljoprivredi, pozdravljamo to, ali smatramo da je trebalo još malo više hrabrosti i odlučnosti. Kolegice i kolege uz pitku vodu hrana je ono zbog čega će se voditi ratovi u budućnosti. Bez svega ostalog se može preživjeti, bez vode i hrane ne. Naša zemlja ima sve što je potrebno da zadovolji svoje potrebe za vodom i hranom čak i više od toga. Sada je vrijeme da tu šansu iskoristimo. Zato danas kada se još uvijek ne zna do kada će sve ovo trajati, vlastita proizvodnja hrane ključan je odgovor na pitanje, kako preživjeti vrijeme krize u koju ulazimo. Predložene mjere su dobrodošle, ali one su privremen. Potrebno se odvažiti i donijeti i one dugoročne. Ovo je trenutak kada se donose čvrste državničke odluke, a jedna od njih je hitna, produktivna i svima jasna agrarna reforma koja će omogućiti da svatko tko želi proizvoditi hranu ima osigurano zemljište za tu proizvodnju, da postoji zagarantirani otkup poljoprivrednih proizvoda što daje sigurnost poljoprivrednom proizvođaču i da se pomogne onim trgovinama koje prodaju hrvatske poljoprivredne proizvode i proizvode hrvatskih proizvođača. Time se rješava pitanje osiguranja hrane našim građanima, pitanje zapošljavanja domaće radne snage u trenucima rasta nezaposlenosti, proizvodnja kontrolirane visokokvalitetne prirodno uzgojene hrane na do sada ne kontaminiranim površinama, stavljanje u funkciju stotine tisuća hektara neobrađenog i zapuštenog poljoprivrednog zemljišta u RH kako državnog tako i privatnog i uspostavu poljoprivredne proizvodnje kao temeljne primarne proizvodnje koja na sebe veže sve ostale djelatnosti. Ako se mogu donijeti posebne mjere za rat protiv korona virusa koje nisu baš prihvatljive u normalnim okolnostima, ako se mogu donositi posebne porezne mjere koje nisu baš prihvatljive u normalnim okolnostima, ako se ozbiljno razmišlja o praćenju građana putem mobilnih uređaja što je nedopustivo i u izvanrednim okolnostima tada se sigurno mogu donijeti i posebne mjere za rat protiv nezaposlenosti te potencijalnog siromaštva i gladi koje prijeti. S obzirom na to što se trenutno događa u svijetu, a uzevši u obzir i velike klimatske promjene posljednjih godina te sve ono što će iz toga proizaći mi moramo stvoriti nezavisnost o uvozu hrane u RH. Sada imamo veliku priliku za to. Smatramo da u ovakvoj situaciju kao što virusu nije važan svjetonazor pojedinca ni nama ne smije to sada biti važno ako želimo pobijediti njega i sve izgledniju veliku gospodarsku krizu koja će uslijediti. Zato apeliramo na Vladu da i dalje sluša svih te da ono što je dobro i realno doda ovim mjerama. Zajedno smo jači, a mi želimo pomoći. Također očekujemo da nakon što se usvoje ove mjere ponovno budemo spremni i uskoro brzo reagiramo tamo gdje je potrebno jer kako su brze promjene pravila uzrokovanih virusom tako moraju biti brze i reakcije države, posebno prema gospodarstvu i socijalno osjetljivim skupinama društva. Iz tjedna u tjedan trebati će se prilagođavati okolnostima i donositi nove mjere pa i napokon provesti one mjere koje se godinama izbjegavaju poput ukidanja parafiskalnih nameta. Jednu stvar moramo naglasiti, a to je da je pravo vrijeme da se napokon shvati ono na što već godinama upozoravamo koliko je turizam kao gospodarski sektor ranjiv i ovisan o brojnim vanjskim faktorima na koje mi uopće ne možemo utjecati? Ne sumnjamo da će naši vrijedni turistički djelatnici učiniti sve da se situacija koliko-toliko vrati u normalu po okončanju ove pandemije, ali mi na jednoj široj, strateškoj razini kao država moramo postati napokon svjesni da turizam ima svoja ograničenja i moguće rizike, jednima od njih upravo i svjedočimo. To nam mora biti poticaj da ozbiljno razmislimo o budućem snažnom jačanju drugih sektora našeg gospodarstva i podijelimo rizike. Ono što je s druge strane pak zanimljivo, u cijeloj ovoj nezahvalnoj situaciji je da se u roku od nekoliko dana mogu napraviti aplikacije za izdavanje propusnica, npr. i staviti u funkciju iako kažu danas da je dosta problema, da su zagušene veze, ali, znači ipak se može povećati učinkovitost i efikasnost javne uprave. I to bi nam trebalo postati pravilo za sve usluge u javnom sektoru, ne samo sada u izvanrednim okolnostima pa da završimo napokon s tim biljezima, čudnim radnim vremenima primanja stranaka na šalterima, itd. Ni ne slutimo zapravo koliko bi takvim pristupom pomogli, ne samo gospodarstvu nego društvu općenito. Još jedna stvar je zanimljiva i za pohvalu je. Omogućit će se poduzetnicima plaćanje PDV-a prilikom naplate računa, a ne po njegovom izdavanju. Znači ipak se može i to bi trebalo zapravo postati pravilo kad ova pošast prođe i kad se sve polako stabilizira. Pa da naši obrtnici, poduzetnici ne moraju na kraju radnog dana započeti sa zivkanjem svojih dužnika, već da država preuzme, na neki način ulogu kontrole plaćanja jer ima interes da naplati PDV i sebi. E, to bi puno pomoglo gospodarstvu. Za pozdraviti je, naravno i ostale mjere, no smatram možda da j e potrebno još razmisliti kako pomoći onima koji su ovih dana dobili otkaz zadnjih 15-tak, 20-tak dana, da se vrate na posao, da li da se i njihovim poslodavcima prizna subvencija ako ih ponovno zaposle, svakako jedna tema za promisliti jer pogotovo u turizmu i negdje gdje je nastala panika, dogodilo se zadnjih 15-tak dana da je dosta ljudi izgubilo posao, a možda bi na ovaj način kroz ove mjere mogli sačuvati radna mjesta. Trebat će svakako naći rješenje i za mnoge ostale ljude koji si svojim dosadašnjim predanim radom zadužili naše društvo, čuli smo već u više navrata, poput kulturnih djelatnika. Nemojmo zaboraviti djelatnike u amaterskim sportskim klubovima, naglašavam, amaterskim sportskim klubovima, pogotovo pedagoge koji rade s djecom te mnogo ostalih na koje ne smijemo sada također, zaboraviti. Ali, prije svega ne smijemo zaboraviti one koji su sad na prvoj crti obrane, njih čak bi trebalo i dodatno nagraditi. Poštovane kolegice i kolege, krize nažalost imaju mnogo negativnih posljedica, ali imaju i nešto pozitivno. One su na jedan drugi način šansa. U našem slučaju šansa da nakon 30 godina lutanja, kada više, kada manje, ali 30 godina lutanja, napokon krenemo u jednom pravom smjeru. Ako Vlada ostane odgovorna, nastavi slušati struku u području zdravstva, ali i sve više struku u području ekonomije, gospodarstva, ako s druge strane, i opozicijski zastupnici budu svojim kvalitetnim rasprava i prijedlozima dali svoj doprinos, a Vlada bude uvažavala njihove realne i prihvatljive prijedloge, ako budemo svi zajedno u jednom cilju, naglašavam, svi zajedno u jednom cilju, tada ima nade za ovu zemlju i njene građane. Sada stvarno imamo veliku priliku, nemojmo je propustiti. Klub IDS-a će naravno podržati predložene mjere, uz napomenu da što hitnije očekujemo još konkretnije mjere, posebno u sektoru poljoprivrede, odnosno vlastitoj domaćoj proizvodnji hrane. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je, sada će g. Branko Bačić govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika HDZ-a jasno želim reći kako ćemo podržati ove mjere koje je Vlada uputila u Hrvatski sabor, kako ova tri zakona koja dolaze iz financijskog dijela, tako i one koji se odnose na turistički dio i zakon kojim se mijenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu, gdje će se također, uvesti određene mjere koje bi trebale reagirati na krizu u Hrvatskoj uvjetovano pandemijom koronavirusom u svijetu i u Hrvatskoj. Mi tvrdimo uostalom, što je potpuno razvidno da je i Hrvatska, ali i svijet suočen sa najvećom krizom kako kažu neki poslije II. svj. rata, mnogi govore da najvećom krizom nakon gospodarske krize 1929. g., a s obzirom na broj država koje je ova kriza obuhvatila i koja se ne samo, prelijeva na opasnost za živote svih građana, nego sa svojim utjecajem na gospodarstvo možda bude najveća kriza uopće u povijesti svijeta. Stoga kao što je maloprije i kolega Daus rekao, jedan mali virus je promijenio način života u svijetu, sva postignuća 21. st. su gotovo zaboravljena. Vraćamo se jednom životu za kojeg smo mislili da je davno iza nas i praktično uz svu medicinu, uz sva postignuća liječenja, primorani smo s obzirom da još uvijek nismo pronašli kako i na koji način odgovoriti ovom izazovu, vraćamo se na terapiju, rekao bih, 19. st., a da ne kažem da je karantenu, izolaciju još Dubrovačka republika 27. srpnja 1387. uvela gradeći lazarete na istočnom ulazu u grad u predjelu Ploča. Prema tome, uz sve što smo postigli u životu i u povijesti svijeta rekao bih još uvijek nije dovoljno da možemo efikasno i na brz način reagirati na ovaj veliki izazov koji je pred nas postavio ovaj korona virus. Rekao sam mijenja se način života, odjednom one teme kojima smo bili zaokupljeni problemom terorizma, Bliskog Istoka, Srednjeg Istoka je praktično nestala, nestala iz vidokruga naših interesa, promijenili smo način života nema sporta, nema kulture jednostavno smo potpuno izmijenili život i stoga je odgovornost danas prije svega kada govorimo o Hrvatskoj i na Vladi RH da iznađe načina kako zaštiti ono što nam je u ovom trenutku najvažnije, a to je pravo na život i pravo na zdravlje. Ustavom RH kada govorimo o ljudskim pravima i slobodama onda je čl. 21. da je temeljno ljudsko pravo, pravo na život, a čl. 69. Ustava se govori kako je pravo na zdrav život jedno od najvažnijih prava. Prema tome, važno je kako se Vlada RH, kako smo se kao država postavili prema ovom izazovu. Često puta čujem ovdje od pojedinih kolega zastupnika izjavu, stavove kako smo kasnili sa mjerama u suzbijanju ove bolesti. A ja bih podsjetio onda znajući sve ono što je rađeno u proteklom vremenu da je već 9. siječnja u Uredu predsjednika Vlade određen tim koji će pratiti situaciju u Kini znajući koliko je kinesko gospodarstvo, koliko je svije vezan na kinesko gospodarstvo i na Kinu već tada počele prve aktivnosti, do te mjere da smo 24. Siječnja uveli posebne mjere u zračnim lukama i u morskim lukama kako bi se pratilo postoje li već tada naznake o dolasku samog korona virusa u Hrvatsku. Vrlo brzo je formiran i krizni i civilni stožer, prije toga je stožer Ministarstva zdravstva već pokrenuo brojne mjere tako da je gotovo iluzorno kada se govori o tome da je Vlada RH kasnila sa mjerama. A jesmo li kasnili sa mjerama ili ne, ja sam pripremajući se za ovu raspravu pokušao utvrditi neke podatke koji govore o tome u kojoj mjeri je Hrvatska ispravno postavila prema epidemiji korona virusa. Pa u tom smislu želim reći ako uzmemo kao referentni dan 25. veljače ove godine kada je u Hrvatskoj registriran prvi oboljeli tada ih je bilo primjerice u Italiji 229 i 6 umrlih, u Francuskoj 12 oboljelih i 1 umrli, na razini Europe svega 7 umrlih 25. Veljače, u Njemačkoj 16 oboljelih, u Španjolskoj 3, u Švedskoj 1, u UK 9, a u SAD-u 53 dakle 25. veljače. Na današnji dan doduše jutros, vjerojatno su sada podaci još gori ali na današnji dan u Hrvatskoj imamo 1011 oboljelih i 7 umrlih, u Italiji koja ih je imala 229, 116.000 oboljelih i 14.000 umrlih, u Francuskoj koja ih je imala 12 danas je 26.000 oboljelih i 4.500 umrlih, u Njemačkoj je imala 16 oboljelih danas ih ima 85.000 i 1.107 umrlih, Španjolska je imala tog dana kada je imala i Hrvatska 1 oboljelih 3 oboljela, danas ima Španjolska 113.000 oboljelih i 10.000 umrlih, da ne govorim o UK gdje je danas 34.000 oboljelih i 3.000 umrlih ili SAD koje su najrazvijenije svjetsko gospodarstvo najjače svjetsko gospodarstvo koja je imala tada 53 oboljela, a danas je rekord sa 240.000 oboljelih i gotovo 6.000 umrlih. Dakle što želim ovim pokazati? Ovim želim pokazati da je Hrvatska i da se Vlada RH vrlo brzo angažirala u suzbijanju ove pandemije ili epidemije kako god želite možemo reći i da je radom Stožera, radom Vlade, radom Ministarstvom zdravstva polučila odlične rezultate. Čuli smo sinoć kada je ravnatelj HZJZ rekao da se u ovom trenutku u svijetu jedino Japan po njegovoj procjeni nosi bolje sa ovom krizom nego što se nosi Hrvatska, a to prije svega zato što smo odlučili da je dobro da u kriznim vremenima egzekutiva izvršna vlast temeljeći svoje odluke na struci preuzme upravljanje epidemijom i krizom, to je bila presudna odluka. Stoga smo s pravom i ovdje u Hrvatskom saboru odlučili i na razini Vlade da nije potrebno pokrenuti aktivaciju čl. 17. Ustava RH. Kada bi bili primorani dvotrećinskom većinom donositi one odluke koje doduše ograničavaju ljudska prava i slobode u Hrvatskoj, ali su temeljene na zakonima koje ovaj Sabor u ovom ili prošlom neovisno mandatu donio sukladno čl. 16. određenim zakonima koji se aktiviraju u slučaju ovakvih nepogoda. Pa ja tako želim prije svega istaknuti Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i Zakon o sustavu civilne zaštite i to su dva temeljna dokumenta na kojima danas i ministar zdravstva, a i Stožer civilne zaštite vrlo uspješno djeluju u suzbijanju krize. Ja bih volio da su nas naši prijatelji iz oporbe kada nam prebacuju zbog čega i iz kog razloga nismo aktivirali odluku iz čl. 17. Ustava RH kada bi nam konačno rekli kakva bi ta odluka trebala izgledati, do koje bi mjere trebalo tu odluku detaljizirati, da li bimo došli u situaciju da u Hrvatskome saboru, mi ovdje svaku odluku koja znači ograničavanje rada prodavaonica, tržnica, zabrane okupljanja, karantene itd. bilo kog mjesta u Hrvatskoj i u bilo kojoj lokaciji u Hrvatskoj treba li ovdje u Hrvatskom saboru donositi 2/3 većinom. Mislim da bi to dovelo do apsurda s jedne strane, a s druge strane značilo bi blokadu, blokadu uopće života u Hrvatskoj. Stoga smo zagovornici da i dalje zakonima koje ćemo ovdje u Hrvatskome saboru donositi ne uvodimo svojevrsno izvanredno stanje već da nastojimo kroz rad sabora, rad predsjednika države, Vlade, sudbene vlasti, Ustavnog suda, jedinica lokalne samouprave propisivati mjere, donositi mjere utemeljene na zakonu koje je ovaj sabor ponavljam donio. Sve to radimo iz razloga što držimo da je zaštita zdravlja i zaštita život prva odluka iz ono što moramo raditi. No, danas kada smo se pokazali uspješnim u obrani i u borbi protiv korona virusa ulazimo evo u drugi paket mjera koje je Vlada RH predložila Hrvatskom saboru i onaj ožujski paket i ovaj sada travanjski paket držim da su pogođeni, da su nastali kao kontinuitet u radu Vlade i u praćenju stanja u hrvatskome gospodarstvu. Jedan i drugi paket mjera kad se poslože, očekuje se temeljem provođenja tih mjera u 3 mjeseca izdvajanje u Hrvatskoj u razini oko 9% BDP-a. Dakle, sve što ćemo kroz ovim mjerama propisati i što ćemo intervenirati prema hrvatskim poslodavcima, prije svega u očuvanju radnog mjesta svakog zaposlenika u RH izdvajamo oko 9% BDP-a. Koliko ja imam informaciju možda će to kasnije potpredsjednik i ministar financija reći jedino je Austrija od svih država u Europi izdvaja više u odnosu na veličinu svog BDP-a od Hrvatske. Brojne države koje nam se ovdje spominju kako su reagirali dobro i kvalitetno nisu ni približno na razini izdvajanja po visini BDP-a u odnosu na Hrvatsku. Zato sve ove mjere koje je jutros obrazlagao i predsjednik Vlade, pa kasnije i ministar financija nemam potrebe ponavljati i kada je u pitanju su izdvajanja po zaposleniku u razini od 5.825 kuna, s pravom je to kolega Šuker jutros rekao da mi govorimo o 4.000, 4.000 ide prema zaposleniku ali je država dužna za tu mjeru izdvojiti još 1.825 kuna kako bi se platiti doprinosi u Hrvatskoj i oslobađanje plaćanja svih davanja kad su u pitanju porezi i doprinosi za male poduzetnike do 7,5 milijuna kuna ili proporcionalno oslobađanje ukoliko je pad prihoda preko 50 kuna za velike poduzetnike i plaćanje poreza po naplati itd., PDV-a po naplati to su mjere koje su po meni prilično dobro osmišljene i pogođene. Ali ono što moramo, o čemu moramo posebno voditi računa to je da uspostavimo tu solidarnost u hrvatskome društvu. I kada je u pitanju realni sektor i kada je u pitanju javni sektor. I ako tu mjeru pronađemo onda mislim, a na najboljem putu jesmo, a to pokazuju i ove mjere i sve ono što najavljeno da će se sa sindikatima i sa socijalnim partnerima odvijati i u idućih mjesec dana, ja sam uvjeren da ćemo isto onako kako smo uspješni u suzbijanju korona virusa u borbi protiv korona virusa da ćemo istu tu uspješnost pokazati i kada je u pitanju borba za svako radno mjesto i borba za svakog poduzetnika u Hrvatskoj. To držim i iz razloga što ove mjere koje se sada provode u Hrvatskoj i koje će stupiti na snagu nakon što ih Hrvatski sabor usvoji ja sam uvjeren i siguran sam da ćemo moći sa kudikamo boljoj startnoj poziciji kad ova kriza prestane, da će se naši poduzetnici i naše gospodarstvo moći uhvatiti u koštac sa novim izazovima. Prema tome, ja ono što mogu reći da očekujem jasno da svi sudionici i Vlada i socijalni partneri i jedinice lokalne samouprave i područne samouprave i njih ne treba zaboraviti u ovoj krizi da će dati svoj puni doprinos kako bismo se mogli sa ovom krizom što uspješnije nositi. U tom smislu mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a ove mjere podržati jer mislimo da su odličan odnosno kvalitetan i pravi odgovor na krizu koja je došla i koja je zahvatila ne samo Hrvatsku nego i cijeli svijet pa u tom smislu valjda ćemo i te mjere podržati. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, prvi će govoriti gospodin Bernardić, a onda gospodin Lalovac.
Dobar dan poštovane kolegice i kolege, uvaženi potpredsjedniče sabora odmah na početku slušajući gospodina Bačića moram priznati da sam šokiran. Ostao sam šokiran jer ova informacija koje ste vi rekli niti mi, niti hrvatska javnost nisu znali. Da ste još 9. Siječnja imali pripremni sastanak u Vladi i da ste prve mjere poduzeli 24. siječnja u zračnim lukama i u lukama na Jadranu. Moje je pitanje, zašto onda Hrvatska nije uvela rigorozne mjere kada smo imali samo jednog oboljelog? I moje pitanje ako ste 3 mjeseca znali za dolazak epidemije korona virusa u Hrvatsku zašto tek danas, dakle u 4. Mjesecu raspravljamo o interventnim mjerama za pomoć hrvatskom gospodarstvu? To su pitanja na koja ćete vi morati odgovarati, na koja ćete morati odgovarati u narednim danima, ali ja moram priznati da sam ne samo šokiran nego izražavam veliku zabrinutost zbog toga što smo to na ovakav način čuli upravo ovdje od vas. No, da se skoncentriramo na onaj posao koji nas čeka. Prije svega dopustite mi da uputim jedno ljudsko, veliko, toplo hvala svim našim službama koje neumorno rade da bi zaustavili širenje ove epidemije koja je pogodila Hrvatsku i cijeli svijet. Hvala liječnicima, hvala medicinskim sestrama, hvala epidemiolozima, hvala svima onima koji danonoćno bdiju i pružaju pomoć našim građanima i hvala svima drugima koji su uključeni u borbu protiv korona virusa i koji nam u ovim teškim vremenima olakšavaju život. Apotekarima, ljekarnicima, zaštitarima, komunalnim službama, policajcima, vatrogascima, to su u ovoj situaciji naši istinski heroji, oni daju najbolje i najviše od sebe u ovoj teškoj situaciji za Hrvatsku. Mi u SDP-u smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice koje ova kriza može izazvati i za gospodarstvo i za građane i nakon što je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju, nakon što je to potvrđeno odlukom i hrvatske Vlade, mi smo izašli sa setom više od 15 mjera za pomoć građanima i za pomoć gospodarstvu, na kojima su radili naši stručnjaci i naši savjeti. Naše mjere tada nisu bile usvojene od strane Vlade. A Vladin prvi paket zakona za brojne građane i poduzetnike pokazao se kao nedovoljan. Ljudi su u zadnja dva tjedna masovno ostajali bez posla, bez prihoda za svoje obitelji, poduzetnici i građani osjećali su ali i danas osjećaju veliku neizvjesnost i veliki strah. I upravo zbog polovičnog prvog Vladinog paketa i zbog toga što je vrijeme curilo iz dana u dan, a Hrvatska jednostavno nije imala vremena za čekanje Klub zastupnika SDP-a uputio je prošli tjedan u saborsku proceduru paket od 10 zakona za spas građana i gospodarstva za koje držimo da ih je nužno hitno raspraviti na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora. Nažalost taj paket zakona još uvijek nije raspravljen mada dnevno gubimo 1.000 radnih mjesta. Naš paket zakona je poziv na akciju, na brzu intervenciju države, na donošenje odluka kojima je cilj spasiti i gospodarstvo ali i radna mjesta. Nakon dva tjedna agonije kojoj smo mogli svjedočiti u Hrvatskoj u kojima je nekoliko tisuća ljudi ostalo bez posla, na dnevni red dolazi Vladin drugi paket mjera. Načelno, možemo ocijeniti da je Vlada poslušala dio onih prijedloga koje je uputila javnost i poduzetnici i sindikati i opozicija na čelu sa SDP-om, ali uputila ih je sa zakašnjenjem od barem 2 tjedna, ali bolje ikad nego nikad. Generalna ocjena kao i kod prvog paketa je kao kada se svi zakoni koji se danas raspravljaju zapravo da daju ovlast odnosno pojedinim ministrima da odlučuju arbitrarno i diskrecijski, da donose odluke o tome kada, kome i koliko pomoći što jednostavno nije dobro. Drugim riječima, ovim zakonima sabor svoje ovlasti prenosi upravo na Vladu. Danas ja neću govoriti o onim prijedlozima koje smo i mi predložili koji su usvojeni, već ću se probati koncentrirati na one prijedloge za koje držimo da ih je nužno ugraditi u set rješenja za građane i gospodarstvenike. Prvo, iako se povećala naknada za radnike na 4.000 kuna držimo i dalje da bi u ovom trenutku naš prijedlog o naknadi u iznosu do 5.100 kuna bio puno primjereniji. Drugo nakon velikog javnog pritiska koji je bio izražen ipak je poduzetnicima omogućeno oslobađanje, a ne samo odgoda plaćanja poreza i doprinosa na plaću, te akontacija poreza na dobit, međutim mi u SDP-u moramo upozoriti da je Vlada odstupila zapravo od temeljnog kriterija da se mjera jednako primjeni na sve poduzetnike i obrtnike koji će imati pad prihoda veći od 20%. Umjesto toga Vlada zadržava samo odgodu plaćanja za one koji će imati prihode do, pad prihoda do 50%, a spremna je u potpunosti otpisati poreze i doprinose onima koji će imati pad prihoda više od 50%. Na što upozoravam da može voditi u namjerno rušenje prihoda od strane pojedinih gospodarskih subjekata, a to posljedično može voditi u smanjenu likvidnost i gubitak radnih mjesta. Treće, iako ste uvažili naš prijedlog da se PDV obračunava po naknadi tj. po realizaciji dok traje kriza, smatramo da to samo po sebi neće biti dovoljno za osiguranje likvidnosti za poduzetnike. Naime, gospodarstvo je pred potpunim kolapsom, prisutan je jedan veliki ambijent nepovjerenja, ljudi su očajni, nema plaćanja među dobavljačima. Stoga pozivamo Vladu da ukine sve parfiskalne namete, da svojim primjerom vrati povjerenje u plaćanje, da skrati plaćanja države prema dobavljačima na 7 dana kao i da uspostavi fond za likvidnost po kojem bi pojednostavljenim i brzim postupkom upravo pomagala privatni sektor u ovim najtežim vremenima. Četvrto, SDP izražava veliku zabrinutost što Vlada još uvijek nije postigla dogovor s poslovnim bankama o izdavanju novih kredita kako bi pomogla privatnom sektoru. Držimo da financiranje samo na bazi novih garancijskih shema HABOR-a i HAMAG BICRO-a jednostavno, jednostavno neće biti dovoljno. Peto, već sada je jasno da će ova kriza potrajati osobito oporavak od krize. Tako mi u SDP-u smatramo da je nužno osigurati moratorij na kredite godinu dana. Jednostavno kako bi poduzetnici nastavili normalno sa svojim poslovanje, a građani normalno sa svojim životom, bez straha i bez neizvjesnosti. Šesto, jedan od sektora koji će biti sasvim sigurno najpogođeniji u vrijeme ove velike krize je onaj sektor koji nam donosi više od 20% BDP-a, to je turizam. Kad je turizam u pitanju i pomoć turizmu Vlada nije ponudila nažalost apsolutno ništa osim sitnih tehničkih, birokratskih izmjena. Podsjećam da je SDP predložio i na čemu inzistiramo ukidanje obveze uplate paušalnog poreza za male iznajmljivače. Drugo, predujmove za obrtnike paušaliste, ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok god traje kriza s korona virusom. I ponavlja, SDP će i dalje inzistirati na smanjenju PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu na 5%. Posebno je to važno danas istaknuti. Sedmo, mi u SDP-u moramo izraziti žaljenje da Vlada nije uvažila naše prijedloge koji idu u smjeru poboljšanja položaja posebnih skupina radnika kao što su prijedlog za povećanje osnovice za naknadu radnicima u samoizolaciji na iznos prosječne plaće, ti ljudi moraju od nečega živjeti. Drugo prijedlog da se omogući plaćeni dopust jednom roditelju da skrbi o svojoj djeci koja su mlađa od 12 godina za vrijeme trajanja samoizolacije odnosno ostanka kod kuće. Treće povećanje iznosa neoporezivih isplata jednostavno kako bi poslodavci koji žele nagraditi svoje ljude koji su na prvoj crti obrane od korona virusa poput trgovaca, ljekarnika, vozača, radnika u logistici, zaštitara jednostavno njima mogli dati dodatan bonus na plaću. Držimo da je još uvijek to nužno napraviti. Želim poručiti za kraj da će SDP i dalje konstruktivno pridonositi borbi s posljedicama korona krize s ciljem ublažavanja posljedica posebno onih najugroženijih građana. Mi u SDP-u smatramo kako zbog ove situacije u Hrvatskoj uslijed epidemije korona virusa Hrvatski sabor jednostavno mora nastaviti sa neprekinutim radom, a to znači da želimo da se sjednice Hrvatskog sabora održavaju i u ovim promijenjenim okolnostima od ponedjeljka do petka, a ne samo od srijede do petka, jer Hrvatski sabor je zadnja linija obrane demokracije. Zastupnici Hrvatskog sabora su izabrani od strane građana tu su da ih predstavljaju pogotovo one građane koji su najpogođeniji ovom krizom, najosjetljivije skupine društva, oni su njihov glas i moramo im omogućiti da se njihov glas jednostavno čuje u Hrvatskoj, da se čuje u Hrvatskom saboru. I zato predlažemo da prednost pri uvrštavanju točaka na dnevni red imaju upravo točke koje imaju za cilj ublažavanje zdravstvenih i gospodarskih posljedica epidemije korona virusom. Također predlažemo da se zajedanje Hrvatskog sabora nastavi slijedeći tjedan zbog specifične situacije u našoj zemlji odnosno da ne bude stanke zbog Uskršnjih blagdana s obzirom na situaciju u kojoj se nalazi naša zemlja. Sada pozivam kolegu Lalovca.
Hvala lijepa, ali dopustite da ga ja pozivam, hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre i kolegice i kolege, ma nekoliko tehničkih pitanja budući da je tu ministar pa evo čisto da nam proba to razmotriti odnosno sa svojim timom nam i odgovoriti na ta pitanja. Vezano je za konačni obračun, to pozdravljamo što ste pomaknuli na 30.6. međutim, čisto tehničko pitanje vezano za sve poduzetnike je kod tog konačnog obračuna doći će, kod većine njih i najvjerojatnije do razlike uplate poreza na dobit za 2019. godinu pa evo čisto tehničko pitanje u tom dijelu da li i ta uplata, budući da ovdje se sad problem insolventnosti, da li ta uplata koju moraju izvršiti za 2019. godinu isto u ovome aranžmanu nekakvih odgoda ili će to morati uplatiti. Druga stvar, vezano je za najmove poslovnih prostora, vezano za, pogotovo fizičke i pravne osobe koje imaju sad u ovome dijelu najam poslovnih prostora i koji će imati najam 0, znači neće ti prostori raditi i vjerojatno će oni raditi nove ugovore o najmu kada će biti cijena najma 0 kuna čisto da se porezna uprava ne primjenjuje tada taj članak 60. Zakona o porezu na dohodak gdje će ona, uvijek govori da zapravo treba biti tržišna cijena najma, budući da danas tržišta kod tih poslovnih prostora, apeliramo da se i kod takvih barem u ovome razdoblju dok su sve ti poslovni prostori zatvoreni nema obračuna poreza na dohodak ili PDV-a kada zapravo ti poslovni objekti zapravo ne rade odnosno poslovni prostori ne rade. Dalje, vezano za sve ove mjere koje su ovdje rečene mislim da bi bilo dobro da razmotrimo u jednom određenom razdoblju sva ona poduzeća koja će koristiti ove mjere da imaju ipak i ta, znači koriste od države poticaje da imaju zabranu isplate dobiti. Jer oni će vjerojatno imati dobit za 2019., '18. i prethodne godine, međutim to je sad likvidnosni problem da ne bi bilo nikakvih zloupotreba, ako im država daje određene poticaje i ovaj dio, da nema s druge strane nekakvih zloupotreba, pa da se tu razmisli na koji načina da nema nekakvog keš …/nerazumljivo/… što se tiče kod tog dijela zabrane isplate dobiti. I dalje vezano za korištenje EU sredstava, vidim da je jučer bila najava da će se, da će biti fleksibilno korištenje EU sredstava, mislim da je to dobro, ne znam koliko je nama ostalo još vjerojatno negdje do milijardu EUR-a ako je ostalo do iskorištavanje pune omotnice one za 2011. godinu do 2021. godine, pa to samo možda objašnjenje da li će se ta sredstva, vidim da su dosta fleksibilna na taj način kako koristi ta sredstva jer ta je sredstva bitno povući i zbog smanjenog pritiska na tečaj, ispričavam se. Dalje, vezano za pristup ERM II također vidim da je to jutros premijer govorio mislim da je to dobra mjera da Hrvatska i još snažnije ide prema tečajnom mehanizmu iako možda sada nismo zadovolji ove uvjete i teško će sada i po svim tim brojkama u budućnosti zadovoljiti tečajni mehanizam II, ali bitno je da nas tamo prime da možemo koristiti mogućnosti pristupa EU tržištu i pristupa euro obveznicama što će svakako osigurati određenu deviznu likvidnost. Mislim da je to ne samo ekonomska i politička odluka i mislim da bi bilo i s druge strane i Europske komisije da pristupi Hrvatskoj ako smo već aplicirali za ERM II mehanizam da nas čim prije nam omoguće pristup tome tržištu. Svakako je još nekoliko pitanja, vezano je za otpise ovih dijela koji neće država plaćati, znači država plaća doprinose na onih 4.000 kuna, međutim moje pitanje za sve one otpise koje će biti doprinosa šta će biti s tim ljudima jer znamo kad dođe do otpisa mirovinskog da ti jednog dana, da ti ljudi zapravo ne bi, bi im se ugrozio i njihov obračun mirovine, da svakako možda razmišljamo i ako dođe do nekakvih otpisa tog doprinosa za mirovinsko da se zapravo njegova, da se računa ipak, da mu se i taj otpis koji je da mu se prilikom izračuna mirovine svakako koristi. Evo, zahvaljujem to su neka određena tehnička pitanja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će se iznositi stajališta o ovom paketu zakona Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, aha povreda Poslovnika oprostite. Gospodin Bačić, povreda Poslovnika, ispričavam se.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika jer je kolega insinuira kako ja ne govorim istinu kada sam naveo datum kada je Vlada RH počela sa mjerama oko prevencije protiv borbe protiv korona virusa. Pa bi, ja sam sa druge strane osupnut informacijom da predsjednik najveće oporbene stranke nije upoznat da je 24. siječnja ministar mora, prometa i infrastrukture donio odluku prema kojoj se u svim zračnim i morskim lukama podižu mjere prevencije na visoku razinu kako bi se spriječio mogući ulazak oboljelih [[Upadica: Vrijeme.]] i zaraženih korona virusom u Hrvatsku. I to je bio prvi, prva odluka Vlade RH s kojom su upoznati svi građani [[Upadica: Vrijeme.]] RH i nije mi jasno da time nije upoznat predsjednik najveće oporbene stranke gospodin Bernardić.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Gospodin Bernardić također povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je također Članak 238., dakle ja sam bio šokiran izjavom gospodina Bačića koji je rekao da su prvi sastanci u Vladi održani 9. siječnja, ako su održani prvi sastanci u Vladi 9. siječnja, moje je pitanje zašto se 3 mjeseca čekalo, prvo zašto se čekalo u donošenju rigoroznih mjera, a drugo zašto se čekalo u donošenju ovih mjera za poduzetnike. Nešto tu smrdi. Morate ćete odgovoriti na to pitanje.
Hvala lijepa. Dobro, nismo spomenuli članke, rekli ste što mislite jedan i drugi i idemo dalje. Sada će govoriti Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, prvi će govoriti gospodin Beljak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege dopustite mi da iznesem stajalište Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata u vezi ovog prijedloga mjera vladajuće većine odnosno HDZ-a. Prije svega rekao bih da je gospodin Bernardić u potpunosti u pravu i da nije dobio odgovor na pitanje, pa ću mu ga ja sada dati zbog čega se nije ništa poduzelo odnosno zbog čega ove mjere kasne. Dakle, koliko god mi možemo pozdraviti i moramo pozdraviti ove mjere, činjenica da one kasne, posebno kasne za one koji su izgubili posao u zadnja, protekla dva tjedna. A zašto kasne iako se znalo, iako se moglo pretpostaviti što će se dogoditi, gospodine Bernardiću kasne zbog unutarstranačkih izbora u HDZ-u, pa to cijela Hrvatska zna, dakle zbog toga zbog njihovih izbora su ostali ljudi u protekla dva tjedna zbog posla i predlažem gospodinu Mariću kojeg pratim inače cijelo vrijeme, a koji uopće ne sluša niti što ja govorim, niti što su govorili moji prethodnici nego je cijelo vrijeme on line, da poboljšaju ove mjere i podržat će ih i HSS i opozicija i svi, ali dajte napravite nešto za ljude za koje su ove mjere zakašnjele, to su ljudi koji su u protekla dva tjedna ostali bez posla. Evo, dakle to je prva predispozicija u principu da se dogodi ono o čemu je govorio ujutro predsjednik Vlade, da se dogodi to nekakvo ajmo reći jedinstvo da svi budemo skupa i mislim da bi to onda ljudi pozdravili, da bi to bilo na neki način uvažavanje doprinosa opozicijskih stranaka ovome paketu mjera. Ono o čemu bih htio govoriti, a na što će se nastaviti kolega Mirando Mrsić nakon mene u drugom dijelu je da je ova kriza, da je svaka kriza prilika za novi početak, a ova kriza je prilika za novi početak hrvatske prehrambene industrije odnosno hrvatske proizvodnje hrane. Posebno jer nastavi li se ovako, svi smo svjesni, nastavili se ova grozna situacija još nekoliko mjeseci doći ćemo u probleme egzistencije društva, ne samo funkcioniranja društva kako smo navikli u zadnjih puno desetljeća, dakle ono što mi pamtimo, nego i egzistencijalnog problema opstanka društva odnosno problema kojeg u ovom trenutku nismo ili nećemo ili ne želimo biti svjesni, a to je problem prehrane stanovništva. Hrvatska je hvala Bogu država, jedna od rijetkih država na svijetu koja ima dovoljno prirodnih predispozicija dovoljno potencijala da može prehraniti pod navodnicima sama sebe, odnosno proizvesti hrane daleko više nego što je potrebno za postojeći broj stanovnika naše domovine. No, mjere poljoprivrednicima, mjere koje bi trebale imati za cilj osigurati prehranu stanovništva ne samo ove nego i u slijedećim godinama, godinama koje dolaze ne mogu biti mjere koje će se donijeti kroz mjesec, dva ili tri nego odmah, sad je vrijeme sjetve, sad je vrijeme da se poduzmu mjere da država da sve od sebe kako bi ne samo pomogla nego i odredila poljoprivrednicima koliko čega treba zasijati, zasaditi, da li postoji strategija kako bi država otkupila kompletnu proizvodnju hrvatskih poljoprivrednika i na taj način osigurala ne samo njihov opstanak, ne samo prehranu stanovništva u mjesecima i godinama koje dolaze, a koja ne bi bila ovisna o uvozu hrane jer ne znamo što će se događati na tržištima odnosno u državama s kojih sada uvozimo dobar dio hrvatskih potreba za hranu. Što ako ta, ako te države odluče zatvoriti granicu pa niti neće biti uvoza, dakle o tome bi trebalo razmišljati i onda je ta situacija prilika za novi početak hrvatske, ponavljam hrvatske poljoprivrede, hrvatske prerađivačke odnosno poljoprivredne prehrambene industrije, prilika za oporavak hrvatskog sela, prilika za povratak ljudi, jednog dijela ljudi u zapošljavanje u primarnom sektoru djelatnosti što poljoprivreda jest i prilika da se Hrvatska stabilizira, resetira i da se na neki način poništi posljednjih 30 godina kada je nažalost hrvatska vlast pogodovala stranim uvoznicima, uvozničkim lobijima, mega trgovačkim lancima, a upropaštavala cijelo vrijeme hrvatskog seljaka, hrvatskog poljoprivrednika i malog proizvođača hrane. Moram pohvaliti to što se ide u interventni otkup mlijeka, međutim ta mjera dolazi ne prekasno što se tiče ove krize, nego prekasno jedno 5 godina prekasno što se tiče hrvatskog mljekarstva. Dakle, zaboravili smo da je hrvatsko mljekarstvo uništeno, da je takva mjera trebala doći prije 3 ili 4 godine kako bi se spasili ostaci ostataka hrvatske mljekarske industrije, no kakva je takva je i sada je dobar znak da se Hrvatska ipak može pobrinuti o svojoj mljekarskoj industriji, ali ponavljam trebalo bi u principu, ja molim, apeliram vladajuće da razmisle o tome da se sa slijedećim nizom mjera ne čeka nego da se usvoje i prijedlozi opozicijskih stranaka, prijedlozi HSS, prijedlozi Demokrata, prijedlozi SDP-a i ostalih stranaka među kojima ima jako, jako dobrih, kvalitetnih i konstruktivnih prijedloga, ja sam sve pogledao nisam vidio ni jedan bezvezni prijedlog od stranaka o kojima govorim, dakle da se sve to skupa uvaži da se onda krene prema jednom, jednom ubrzo da se krene prema novom setu mjera jer nažalost iz današnjih vijesti kao što prilike, imamo prilike vidjeti situacija nije još niti približno takva da bi mogli naznačiti da ide prema nekakvom kraju. Situacija je takva da su se ljudi počeli opuštati u zadnjih nekoliko dana, što imam priliku vidjeti iz prve ruke, da je disciplina malo popustila s dolaskom ljepšeg vremena i bojim se da upravo zbog tog nedostatka discipline, da situacija u Hrvatskoj ne eskalira do kraja. Još bih nešto govorio oko turizma, dakle turizam za ovu godinu možemo prekrižiti. Ne treba ništa, ne treba sumnjati uopće da će, da je turistička sezona prekrižena. Tu kad govorim o djelatnicima u turizmu o turističkom sektoru koji će pretrpiti ove godine ne ogromne gubitke nego će de facto ostati na nuli pitanje je koliko će domaći gosti moći spasiti situaciju, stranih gostiju biti neće ne zbog nas, nego zbog općenito situacije izvana, a i da dođu strani gosti u ovom trenutku bi trebali vjerojatno ići u karantenu. Dakle, treba pomoći turističkom sektoru, djelatnicima u turizmu na svaki mogući način i pri tome ne zaboraviti cijeli niz sekundarnog dijela zaposlenih vezano uz turizam gdje isto tako spadaju proizvođači hrane, ali gdje spadaju primjerice i turistički vodiči koji su u potpunosti izbačeni odnosno koje ste zanemarili i s kojima prema prijedlogu zakona idete prema de facto uništavanju te jedne cijele grane ajmo to tako nazvati zaposlenih usko vezanih uz turizam koji je svakako, svakako nastradati odnosno za koje već možemo reći da su ove godine nastradali. A sada da ih ja, pozvao gospodina Miranda Mrsića da nastavi. Hvala.
Da hvala lijepa što ste mi pomogli. Gospodin Mrsić možete nastaviti. Da sve to ovaj, to ide sve samoupravno.
Poštovani gospodine potpredsjedniče život nakon korone neće biti isti i ono što propustimo danas učiniti imat će teške posljedice u ne tako dalekoj budućnosti. Mjere o kojima raspravljamo ova dva dana su u stvari mjere po mjeri poslodavaca, ali ne i po mjeri radnika, a kao što je u zdravstvu epidemija korona virusom je epidemija koja je izuzetno opasna tako i u gospodarstvu ta epidemija kosi sve oko sebe. Epidemija ima 4 faze, u prvoj fazi nemate simptoma, a u drugoj fazi imate temperaturu i kašljete, u trećoj fazi ste na kisiku jer imate upalu pluća, na četvrtoj fazi ste na respiratoru. Naše gospodarstvo je u ovom trenutku u trećoj fazi, a ovi koji su zatvoreni zbog toga da se napravi socijalno distanciranje su u stvari na respiratoru. Ali bojim se da će i ovi koji su sada u trećoj fazi za 3 mjeseca kada više ne budu mogli proizvoditi jer nema potražnje, jer nema sirovine također će biti u četvrtoj fazi. Vlada je preblago krenula sa mjerama ne shvaćajući da treba paralelno kao što je u zdravstvu agresivno krenuti na epidemiju također je bilo potrebno agresivno krenuti i u gospodarstvu. Debelo se kasnilo, čini mi se da se premijer Plenković ponašao kao Trump zažmiri pa će problem proći sam od sebe. Mi smo u ratu, a u ratu treba vrlo jasno i vrlo brzo odlučivati, u ratu nema odluke u dva koraka tako da mi je žao da ove mjere koje danas imamo pred sobom nisu bile prije, prije 2 tjedna i ono što je također se vidi u Vladi da u Vladi što se tiče gospodarstva nema osobe koja ima dovoljno ovlasti, autoriteta i snage da donese odluke i to je se upravo i pokazalo na ovim zakonima. Zadaća nas sa opozicije je da ukažemo na probleme i da ponudimo neke nove, nove stvari jer možda mi vidimo nešto drugačije nego što vidi Vlada. Dobro je to što smo dali radnicima 4.000 kuna ali kao što sam i rekao ova Vlada više ide na ruku poslodavcima nego radnicima, bilo bi pametnije, efikasnije i bolje da smo tih 4.000 kuna dali direktno radnicima na njihove tekuće račune, a ne poslodavcima. I dok je Vlada za poslodavce riješila pitanje subvencioniranja plaća radnicima nije riješila njihov radno-pravni status dok su kod kuće. Poslodavci umjesto da radnike pošalju na čekanje, radnicima oduzimaju njihove godišnje odmore i po tome nisu svi radnici u Hrvatskoj u istom položaju, a prvenstveno je za to odgovoran Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno ministar Aladrović. Država bi kao što je predviđeno trebala otpisati poreze i doprinose, za ovih 4.000 bi trebala to uplatiti, država sama sebi uplaćuje ali trebalo bi razmisliti i o tome da za one velike tvrtke kojima ćemo otpisati poreze, doprinose i sve ono što je sada u ovim mjerama se razmisli o tome da za ta sredstva Vlada odnosno država ne uđe u suvlasništvo ili vlasništvo kod velikih i većih. Kada kriza prođe onda tada te udjele se može prodati i onda država na taj način vratiti ono što je uložila. U ponedjeljak ćemo raspravljati o poljoprivredi i već danas bi trebalo odlučiti da robne rezerve preuzimaju i otkupljuju sve viškove bez ograde jer na taj način bi možemo i trebamo spasiti samu poljoprivrednu proizvodnju. Ako nas ova kriza ne natjera sada na reviziju popisa branitelja ne znam što će. Ova Vlada je preuzela i to upozoravam nekoliko milijardi kuna obveza prema HVO-u i sva ta kupovina glasova sada dolazi na naplatu u najgora vremena, ovako ranjeno gospodarstvo sad će plaćati izbornu pobjedu HDZ-a. Naravski da nam treba i rebalans proračuna, tu je ministar Marić, ali ne rebalans zbog rebalansa nego da se suočimo sa krizom i sa time da je vrlo jasno da moramo upumpati novac u gospodarstvo jer to je kisik i krv gospodarskog života Hrvatske. Povećat će nam se javni dug, pa što, ako ubijemo potrošnju trebat će nam godine da se oporavimo. Politika treba biti trošite umjesto da štedite za ključne djelatnosti u vrijeme epidemije kao što su zdravstvo, policija, civilna zaštita i druge ključne službe i servisi. Kroz kolektivno pregovaranje treba zbog većeg opterećenja i dodataka na plaću ugovoriti dodatke u iznosu od 50 do 100% u odnosu na osnovicu u vrijeme trajanja epidemije. Radnici koji za vrijeme epidemije zbog situacije ne mogu na posao trebaju imati jednaki status i prava kao i oni koji su ostali bez posla i primaju naknadu. Za jačanje likvidnosti poduzeća država treba kroz poseban fond otkupljivati potraživanja koja banke imaju prema poduzećima. Treba razmisliti o tome da umirovljenicima sa najnižim primanjima se da dodatak za vrijeme krize korona virusom. Sve su to stvari koje bi Vlada treba napraviti da prođemo kroz ovu krizu što budemo bolje. Mislim da je ovo vrijeme kada moramo uključiti razgovore sa sindikatima i poslodavcima i sa Vladom o ključnim pitanjima jer svaka mjera koja nema podršku sve tri strane, a takva mjera će biti neće polučiti svoj učinak. U ovom trenutku nam treba društveni dogovor, zajedništvo i partnerstvo, to je ključ uspješne borbe protiv ugroze koja nas je zadesila sve zajedno i zato svi segmenti društva moraju na jednaki način podnijeti dio tereta i ne smije biti povlaštenih i privilegiranih. Očekujem da će Vlada relativno brzo podnijeti prijedloge novih zakona koji će rješavati ključne strukturne probleme Hrvatske i s time se ne smije odugovlačiti. Vlada već odmah i sada mora postaviti zdrave temelje za našu budućnost. Živimo u vremenu u kojemu ne smije biti suvišnih, ostavljenih i gladnih. Treba nam Hrvatska sa ljudskim likom i na kraju prije krize smo od velikog broja poslodavaca i nekih ekonomskih stručnjaka slušali da se država nema što petljati u poslovanje, da državne intervencije nisu dobre, da će tržište sve samo riješiti. Jedno pitanje svima nama, zašto sada okrećete glavu prema toj maćehinskoj državi i tražite pomoć, zašto ste od jednom izgubili vjeru u tržište? To su neke stvari koje su vrlo jasne da će nam život biti drugačiji nakon korone.
Hvala. Sada je na redu Klub zastupnika HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika i Nove politike i nastupat će najprije gospodin Hrelja, a onda ću najaviti gospodina Aleksića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, gospodine ministre, kolegice i kolege, dakle prvo želim na neki način reći svoje suosjećanje sa svim onima koji su zatvoreni i razumijevanje svima onima koji su zatvoreni u svojim kućama i koji se pridržavaju ovih uputa stožera i čestitati im na tome da doprinose javnom zdravstvu, sigurnosti da se ova pošast ne širi kako bi se eventualno širila da svega ovoga nema. Drugo, bez obzira što su ovo teške teme ja moram jednu stvar reći da mogu izraziti jedno zadovoljstvo da nakon 17 godina političke borbe i nastupanja HSU-a da hrvatski umirovljenici moraju biti zaštićeni jer su njihova prava proizlaze iz desetljeća uplate doprinosa, moram čestitati i ministru Mariću, a i gospodinu Plenkoviću da su konačno shvatili jer to nije bio slučaj kod prethodnih vlada i one 2009. godine, da su shvatili da se ne smije dirati u ta prava umirovljenika koje su bazirane na uplatama doprinosima i da su oni ustvari najranjivija skupina jer 483.000 građana RH živi sa mjesečnim prihodima manjim od 2.500 kuna. Još dodajmo jedno 150.000 do 3.500 kuna, a to su oni koji će sigurno generirati potrošnju jer oni nemaju uštede, nemaju zalihe hrane i kućnih potrepština, nisu mogli, u nekim su godinama i nisu mogli ovaj ići od dućana do dućana da bi skupili zalihe i hrane i kućnih potrepština. Prema tome, oni će redovno potrošiti sve na plaćanje usluga, računa i na prehranu, higijenske potrepštine i lijekove i dakle 1/4 tog novca koji se isplaćuje mjesečno umirovljenicima od 3,5 tisuće, 3,5 milijarde kuna 1/4 se sigurno vraća ministru Mariću odnosno potpredsjedniku Vlade ponovno u proračun. Dakle, ti ljudi i to davanje sigurno neće biti problematični i nego će držati bruto društveni proizvod na određenoj razini. Moglo je biti i bolje, evo sad je moj prethodnik govorio o tome da bi trebalo razmišljati o nekim dodacima za umirovljenike i slažem se načelno, ali Vlada RH je u protekle 3 godine propustila jednu veliku stvar. Donijela je strategiju borbe protiv siromaštva, ali od te strategije nema niti „s“, dakle nema borbe protiv siromaštva, nema postavljenih ciljeva, nema akcijskih planova, nema ništa. Vlada RH u protekle 3 godine je mogla promijeniti i cenzuse za one najsiromašnije bilo da se radi o dopunskom zdravstvenom osiguranju, bilo da se radi o rtv pretplati i mnoge druge socijalne pomoći je mogla odrediti upravo u borbi protiv siromaštva, ali nije i sada nema više manevarskog prostora i to je velika šteta za socijalnu sigurnost jednog velikog broja naših građana. Dakle, i ovdje sad kad govorimo naravno da razumijemo da je pitanje državnog proračuna zatvoreni krug, naravno da ne očekujemo da će država platiti doprinose na ove 4.000 kuna, ona će knjižiti da je to plaćeno, nema keš lova, nema ja platim sebi u okviru istog džepa, iz proračuna u proračun ne možeš izvršiti plaćanje nego konstatirat ćeš da su radnici koji su ostali zaposleni kod poslodavaca i koji su dobili potporu ovaj države da su njima priznate uplate doprinosa, država jedino mora uplatiti fizički 5% na individualnu štednju, dakle u II mirovinski stup. Prema tome, da si razjasnimo te stvari da doprinosi nisu u ovom trenutku teret nego priznanje države da su, da su plaćeni. Mislim da je jedna mjera došla prekasno, da je ova mjera koju sad donosimo, a to je 4.000 potpore i ovaj plaćanje doprinosa odnosno priznavanje doprinosa od strane države trebala biti prva mjera koja je trebala u prošlom paketu doći i reći, trebalo je reći svima, svim poduzetnicima, svim onima koji zapošljavaju, ljudi dobit ćete ovu mjeru držite ljude na radnom mjestu da negdje pripadaju jer, a oni su počeli masovno otpuštati. Dakle, svi otpušteni radnici ne teče im staž, opet koštaju državu, a bilo bi bolje da su ostali zaposleni, da im teče staž jer nisu oni krivi zbog toga što je došla ova bolest. Dakle, ta mjera je trebala, trebala biti prva. No, nemojmo mislit da je s ovim sve završeno. Daj Bože da se izvučemo, da za mjesec i pol dana prestane sve ovo da za 20 ili mjesec dana počnemo popuštati sa mjerama i daj Bože da sve to ide u dobrom smjeru. Međutim, isto ne treba biti tu pesimista, niti biti katastrofičan. Ova država u odnosu na krizu od 2008. ima puno više mogućnosti izlaska iz ove situacije nego šta je tada imala i tada je cijela ova procedura trajala veoma, veoma dugo. Mi moramo početi govoriti o nečem što je samo natuknuto i premijer je samo natuknuo. Pitanje solidarnosti. Što je to pitanje solidarnosti u RH? Jel to davati nekome zato što se ja tako osjećam da nekom treba dati ili je to sustav solidarnosti. Vi znate da neki članovi uprava Hrvatskih željeznica dobivaju postali su članovi uprave 3 mjeseca prije umirovljenja i dobivaju 42.000 kuna. Hrvatske željeznice ne voze, jel će oni cijelo vrijeme to dobivati? Vi znate da su zarade menadžera farmaceutskih tvrtki ogromne, da su zarade menadžera banaka ogromne, mi smo u fokusu pa nama kažu vi imate dobre plaće itd., veće plaće od zastupnika imaju i načelnici općina koji su puno bliže našim građanima. Sustav solidarnosti znači da oni koji imaju više moraju jedan dio odvajati, moraju odvajati da bi svi zajedno preživjeli ovu pandemiju korona virusa. Kako? To se radi sa posebnim zakonima i to se radi dok se ne izvučemo iz ove situacije. Mislim da je to ono što se očekuje ukoliko ovo potraje. Nitko nema pravo u ovoj zemlji bez obzira bio u privatnom, društvenom ili bilo kojem vlasništvu primati 5.000 EUR-a i ne participirati solidarno sa onima koji su ostali bez posla kojima ćemo plaćati naknadu na zavodu za zapošljavanje, a takvih u Hrvatskoj ima puno. I to se moraju zbrojiti svi prihodi. Prema tome, mislim da prođimo ovaj Uskrs i nakon ovoga, nakon Uskrsa sukobimo svoja razmišljanja i nađimo najbolji model solidarnosti da imamo izvore financiranja za ljude koji su ostali bez posla, kojim neće biti ponuđen cijelo ovo vrijeme novi posao jer svi moramo iz ove situacije i institucije i svi građani uključujući umirovljenike i one naše najmlađe, svi ćemo iz ovoga moramo izaći ogrebani, izranjavani, ali svi moramo preživjeti. To je zadaća države kao krova svih građana ove republike. Molim vas ministre da taj dio upamtite i na kraju bih vam samo htio reći jedan tehnički detalj. Uočili smo da postoji razlika između zakona o ovaj računovodstvu i zakona općeg poreznog zakona onog šta je objavljeno na stranicama Vlade i ono što je objavljeno na stranicama sabora i ovog što mi imamo ovdje, tehnički, fizički je ovdje pa smo vam ponudili, pa smo vam ponudili i amandmane na jedan od ta dva zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Aleksić će nastaviti tijek misli kluba i izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Mariću, uvažene kolegice i kolege, Stranka SNAGA predložila je 16 važnih mjera, antikriznih mjera u ovom teškom trenutku za cijeli svijet pa tako i za RH. Od tih 16 mjera gotovo ništa nije prihvaćeno, a ja ću ovdje izložiti 6 najvažnijih mjera, po meni najvažnijih mjera koje bi Vlada RH morala prihvatiti i koje će Vlada RH možda čak i prihvatiti u slijedećem razdoblju jer neće biti druge. Pa smo tako predložili da Vlada RH svakako predloži obavezni moratorij na otplatu kredita bez naplate kamata. Vlada je obećala da će biti moratorij, međutim Vlada to nije predložila u obliku međutim Vlada to nije predložila u obliku propisa nego je to nešto kao dogovarala s bankama i prepustila je bankama na milost i nemilost da one određuju uvjete za moratorije. Prema mojim saznanjima banke predlažu moratorije, nude moratorije s naplatom kamata. U ovom teškom trenutku kada gotovo nitko ne može zarađivati, kada će ljudi ostati bez posla, kada će ući u veliku krizu ne smije se dopustiti niti bankama da zarađuju na kamatama, a prije svega zbog toga što banke upravo duguju građanima 20 milijardi kuna. Banke su opljačkale 125.000 dužnika s valutnom klauzulom franak i još 200.000 dužnika s valutnom klauzulom euro i kune, jedne za tečaj i za kamatu, a druge samo za kamatu u ukupnom iznosu od 20 milijardi kuna. Takvim bankama mora se zakonom naložiti moratorij, obavezni moratorij na sve kredite za one građane i za ona poduzeća koja nisu likvidna bez ikakve naplate. I zbog toga smo SDP i ja osobno predložili smo posebni zakon na temelju kojeg bi se upravo odobravali moratoriji za nelikvidne građane i nelikvidna poduzeća. Druga stvar koju smo predložili jest privremena zabrana svih ovrha. Nema ovrha dok traje ova kriza. Vlada je rekla neće biti ovrha, međutim nije predložila nikakav propis nego opet nešto razgovara sa vjerovnicima, nema ovrha, doviđenja. Teško je stanje zabraniti ovrhe, privremeno deblokirati sve računa blokiranih građana dok traje kriza, kad kriza prođe vratimo se na staro, ali dok kriza traje deblokada svih računa. Sljedeća stvar, smanjenje plaća svima ravnomjerno čak ne ni ravnomjerno nego otprilike na jednak iznos i to ne onima koji imaju malo nego onima koji imaju puno, počevši od mene i meni sličnih, smanjiti nam plaće, ako treba za 50% ako treba i za više, odrediti neku granicu ispod koje plaća ne smije biti npr. neka to bude prosječni dohodak za one koji imaju veća primanja, a oni koji imaju manja primanja ako imaju prosječno i manje od prosječnog ne smanjivati im ništa, vrlo jednostavno. Možda to i neće imati nekakve velike konsekvence na sam proračun, ali će pokazati primjerom da suosjećamo sa našim građanima. Sljedeća stvar, zabraniti otpuštanje radnika, ali ne bezuvjetno nego dopustiti otpuštanje radnika samo uz poslovno uvjetovani otkaz. Što znači poslovno uvjetovani otkaz? To je otkaz kada garantiramo radniku da ćemo ga primiti natrag na posao kada kriza prođe jer naravno postoje poduzeća koje jednostavno neće biti likvidna, neće moći plaćati radnike, razumljivo je onda da takav radnik mora privremeno dobiti otkaz, ali neka taj otkaz onda bude poslovno uvjetovani otkaz i u tom slučaju takav radnik mora dobiti svoje radno mjesto natrag onda kada kriza prođe. Ono što mi se ne sviđa u mjerama Vlade je prije svega to da se one svode na pritisak na proračun. Pritisak na proračun znači da ćemo se u budućnosti zaduživati, to znači da će naš javni dug ići prema 100% BDP-a, to nije dobro. Ove mjere koje predlaže stranka SNAGA-e ne idu samo na proračun nego idu i na one koji su dužni hrvatskim građanima kao što su to banke. Ponavljam, banke su dužne hrvatskim građanima 20 milijardi kuna, no možda su one dužne čak i poduzećima, možda su čak dužne i državi jer banke su za svoje kredite naplaćivale naknade, a te naknade su nezakonite. Nadam se i vjerujem da će Vlada RH jednostavno morati prihvatiti većinu mjera koje je predložila stranka SNAGA. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Danas se čovječanstvo nalazi u jednoj nadrealnoj, ja bih rekao u nerealnoj situaciji da je bilo tko prije par mjeseci govorio u kakvoj ćemo se situaciji naći, ja mu prvi ne bi vjerovao, ne bi mu nitko vjerovao. Dakle, imamo jednu krizu koja je nikad veća, najveća kriza u novijoj povijesti čovječanstva, svjetski državnici kažu čak i veća od one gospodarske krize koja je bila uzrokovana i samim Drugim svjetskim ratom. A veća je stoga što je većina država, ja bih se usudio reći gotovo sve države svijeta su zahvaćene ovom jednom globalnom zdravstvenom i ekonomskom krizom. I ako pokušamo objektivno analizirati o čemu se radi i zaboravimo sve ono što nam se svakodnevno servira iz mainstream medija iz onih glavnih medija koji su očito pod utjecajem države, moramo postati malo začuđeni i postaviti sami sebi mnoga pitanja na koja evo ja i zapravo ne bih dao odgovor, ali ću postaviti pitanja. Kriza je započela prije više od tri mjeseca u Kini, Kina je nekoliko mjeseci bila čitava blokirana. Dakle ne radi se o nekoj državici kao što je možda i naša Hrvatska od svega 4 milijuna stanovnika nego se radi o državi koja ima milijardu i 400 milijuna stanovnika. I ta golema država najmnogoljudnija na svijetu je bila čitava u karanteni mjesecima, ljudi nisu izlazili iz svojih domova, nisu išli na posao, država je stala funkcionirati i to nikome u ostalom dijelu svijeta pa i u našoj Hrvatskoj nije bilo sumnjivo. To su naši državnici i naša Vlada da se razumijemo, gledali i nisu ništa činili. 29. ili 28.01. Andrej Plenković kada je smjenjivao ministra Kujundžića kazao je po prvi put imamo jednu važnu zdravstvenu krizu i moramo smijeniti ministra Kujundžića jer se moramo pripremati za obračun odnosno za krizu uzrokovanu korona virusom. To je možda bio prvi put da je on najavio, od onda pa do izbora u HDZ-u nakon mjesec i pol dana on nije prstom mrdnuo. Jer nije mrdnuo zbog toga što nije znao ili nije htio, ja ne znam, ali to je pitanje? Drugo pitanje je zašto sve ostale svjetske vlade, zašto Talijani, Španjolci, Francuzi u konačnici Amerikanci nisu poduzeli adekvatne mjere kada su vidjeli što se u Kini događa, zašto? Zar te obavještajne službe, tajne agencije zar one nisu dale ove informacije koje ja sada govorim s govornice svojim vladama? Pa čak sam i ja jedan zastupnik u jednoj maloj državici kao što je Hrvatska već 5. veljače upozoravao hrvatsku Vladu na opasnost, a sve te mnogobrojne agencije nisu upozorile svoje vlade na nadolazeću krizu. E sada samo je pitanje ili su totalno nekompetentni ili nisu htjeli upozoriti. Vi sami zaključite što je u pitanju, ali pitanje je itekako interesantno. Broj oboljelih raste nažalost, danas smo prešli i prešišali smo milijun, broj mrtvih raste evo blizu smo 60.000 mrtvih i taj broj i dalje raste. Ovdje ću ipak konstatirati da je većina tih umrlih ljudi koji su bili i prije već kronično bolesni i to je činjenica da ima na svu sreću jako malo zdravih ljudi, mladih ljudi koji su umrli zahvaljujući ovoj bolesti. Dakle, jedan čudnovati scenarij nadrealni, nerealni i mogu se zapitati jeli možda ova kriza dobrodošla nekim sektorima. Ja ću imenovati jedan sektor, a zove se bankarski sektor. Banke su već godinama se mučile plasirati svoj novac, puno novca, jeftinog novca kojeg su čak davale bez kamata. Odjednom sve države svijeta pa i naša Hrvatska hrle u banke na međunarodno tržište, bilo gdje traže novac da bi spasile svoje nacionalne ekonomije. Interesantna koincidencija odnosno ipak da se zna da netko od ove krize ima korist jer se sve države svijeta itekako ekonomski zadužuju u ovom trenutku. Od koga? Od banaka. A druga činjenica je da su banke imale veliki problem sa plasmanom svojih sredstava, da su imale gomile novaca, milijarde i milijarde dolara ili eura koje nisu mogle plasirati. I sada Hrvatska odjednom se otrijeznila, završili su izbori u HDZ-u, stari predsjednik HDZ-a je novi predsjednik HDZ-a, a to je Andrej Plenković, pomeo je konkurenciju i slobodno se može obračunati sa korona krizom. Odjednom onako mudro, a zapravo politički izmišlja jedno novo tijelo, neka nova lica, tu je jedan novi ministar lijepog lica, dječjeg lica gospodin Beroš i jedan malo stariji gospodin Božinović zemljotres i onda uglavnom kreće se u obračun sa korona krizom. I odjednom imamo jedno novo tijelo koje ima apsolutne ovlasti, ovo tijelo Hrvatski sabor mu je dao mogućnost da radi što god hoće. A na svim medijima imamo jedan pravi agitprop, jučer u „Otvorenom“ tri čovjeka, tri političara iz vladajuće stranke, nula iz oporbe. Pogledajte bilo koje vijesti HRT-a koja neće prenijeti naravno ovaj moj govor ili neke druge nacionalne televizije, nećete moći vidjeti ili ćete tek u nekim sporednim kadrovima vidjeti oporbu i ljude koji kritički sagledavaju mjere Vlade prema ovoj krizi. A usta će biti puna i novinarima, voditeljima emisija hvale za mjere hrvatske Vlade. Najsmješnije je bilo jučer gledati emisiju „Otvoreno“ gdje je na koncu čak i djeca slave veličaju sjajno postupanje Civilnog stožera pa čak ih crtaju kao Supermane i Batmane. Imamo li imalo objektivnosti? Pa ja mislim da nemamo. Postavio sam mnogo pitanja i evo neka svaki građanin preispita što je stvarno s ovom krizom, što se događa, ali ja mislim da će vrijeme ipak pokazati ili se možda netko itekako dobro pripremio. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Zekanović. Ja sam bio u Zagrebu za vrijeme potresa i osiguravam vam da se zemlja tresla. Izvolite gospodine, čekajte samo malo nema, ima samo Hrvoja Zekanovića. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ne piše. Dobro, ajde bit ćemo tolerantni, kada je situacija izvanredna treba biti tolerantan. Ali nitko nije rekao znate inače bi pisalo … [[Upadica se ne razumije.]] ne jako su vrijedni suradnici ovdje. Izvolite gospodine … Glasnovića.
Hvala kao … hvala puno [[Upadica Radin: Vidite kako sam tolerantan.]] Hvala. Evo mi danas tu su se poredale glave danas, eksperti opće prakse, ekonomisti, eksperti svakakve glave, populisti, ne znam ali ja bih samo rekao po pitanju ovoga virusa, trebamo poštivati neutralne izvore, nitko ne zna koliko će ovo dugo trajat, ne zna niko, ne zna ni baba Vanga, tu nema Brace da nas liječi pogledom, njega nitko nije pozvao on je nestao negdje ko neke druge glave kao ove nevladine udruge. Po tome imate eksperte imate model dinamike širenja ove bolesti i vidimo svaki dan tu progresiju. Imate Sveučilište u Južnoj Koreji oni su već upoznati sa SARS-om, MERS-om itd. i treba njih, to je neutralni izvor treba njih slušat i mislim da su na pravom tragu neutralne izvore. Naravno, ne možemo odvojiti politiku od ekonomije ni danas ekonomiju od korona virusa. Gospodarske mjere, tu je mister Marić naš … ovdje za ekonomiju, ali ja mislim da prvi korak mora bit svake gospodarske mjere da se mi ako govorimo o solidarnosti što je rekao gospodin Hrelja, da se mi brinemo o najosjetljivijoj skupini ljudi ovdje, to su invalidi, stare glave itd. to je prava desnica, a ne crvena desnica koja sebi prvo osigurala lovu za tri generacije i oni mogu nama govoriti što god hoće, ali mi još nemamo porijeklo imovine ni imena glava koje imaju bankovne račune vani, a znamo da su možda svi bili u partiji. Gospodarske mjere i u šta treba ulagat sada, već je puno glava govorilo u šta treba ulagati ovdje. Kritična infrastruktura, dolazi protupožarna sezona, voda, to je rekla prije mene jedna glava to se deset puta ponavljalo danas, mi gubimo 48% vode kroz ide van. Ubrzo ćete vidjet rat da Bog ne da Sudan-Egipat voda, ako se primjer 1 promijeni kurs Nila šta će bit, 1% vode je pitka voda to mora osigurat i naravno što je mister Bulj ponavljao deset puta hrana je strateški resor i svi druge glave. Ja se slažem s glavama iako ove seljačke glave HSS je više ja bih rekao kao nekakva iz Južne Amerike nekakva marksistička skupina, nemaju veze sa HSS-om, ali naravno hrana i tu se slažem s njima i baš bih volio vidjeti njihovo porijeklo imovine. Naravno nakon svega ovoga, ovo će proć, bilo je i gorih vremena, mi znamo da je globalno tržište palo 20% u zadnja dva mjeseca. Ovo će biti gore, da ja ne budem sada baba Vanga ovdje, ali već je vidljivo da su ukinuti ovi lanci opskrbe industrija automobila kasni već tri mjeseca iza isporuka i Kina je glavni opskrbljivač za neke dijelove mobitela na dalje i ja mislim da će biti ovo gore od onoga u 2008. godine sloma, gospodarskog sloma. A sad je vrijeme ne samo za ekonomsku sigurnost nego je vrijeme sad kriza je najbolji poticaj, kriza i strah za prave strukturne reforme, što nijedna vlada nije do sada napravila. Nisam do kraja stegli remen, siva ekonomija je duplo što je bila u EU i mi znamo kako ima puno Hrvati su po pitanju oni su u pitanju kreativnog računovodstva oni su majstori po tom pitanju. I provedbe ovog plana, ja mislim mister Marić će biti jako važan na terenu, što je reko neko da se neke glave ne ukrcaju u vlak kako se ukrcavaju tamo od već od 90 i neke godine. Kako je moguće u jednoj državi da jedan krkan kao jedan mali primjer trošenja državnog novca, da potroši 170.000 kuna na reprezentaciji, a da nikom ne odgovara? Tako je siva ekonomija i sada profesionalizacija administracije i sada je vrijeme za sve ove institucije da rade u sinkronizaciji, da vide da novac dolazi tamo gdje bi trebao dolaziti. Ja sam za smanjivanje plaće ovdje, ali također ću opet spomenut da stranke imaju ogromni dio sredstava na svojim bankovnim računima, milijune kuna i to treba upotrijebit. Možda se treba toga odreć, a ne da razmišljaju o izborima, to sam prije rekao. Milijune kuna se ima, može se lova svugdje ono što je kritično, znamo šta je prioritet. I vi znate gospodine Jovanović šta je prioritet. I na kraju bih rekao, neko je danas ovdje jedan član ja mislim HNS-a pričala je nešto o Mađarskoj da je Mađarska prva žrtva korona virusa. Ajmo malo o podacima, Mađarska je po svim ekonomskim podacima 6 mjesta iznad RH, BDP po glavi je veći … [[Upadica se ne razumije.]] nemojte o demokraciji. Kada već govorite o demokraciji evo da vas malo podsjetim na vaše bivše stažove, danas sam prošao kada govorimo o izolaciji prošao sam na Trgu Krešimira tamo udruga političkih zatvorenika vidio sam čovjeka 12 godina je gulio u Lepoglavi radi vašeg cinkarenja glava iz partije 12 godina i tamo je 12 godina jeo samo kokošje stražnjice, ništa nije vidio ni pismo ni paket. A vi ste uživali u partiji, danas vam je dobro, stvorili ste drugu generaciju iseljenika. A ja bih vama sve poslao revizora glavnoga inspektora feldmaršala ne znam kakvo je njegovo imovinsko stanje ovaj gruppenfuhrer nova glava tamo, to je jedini čovjek, za inspektora jedini čovjek iz … koji je bio u partiji, zamislite. Svi ste vi umreženi, ja vama ne vjerujem. Vjerujem u Boga i matematiku, ja bih sve riješio za tri mjeseca, vas bih prvo, prvo bih vama došao na vrata.
Hvala lijepa, bili ste jasni. Gospođa Marija Puh će govoriti ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Vlade. Evo danas opet raspravljamo o drugom paketu mjera za pomoć našim poduzetnicima i gospodarstvenicima. Naime, ova situacija u kojoj smo se našli ja bih rekla nitko od nas kada smo donosili proračun u prošloj godini nije imao niti na kraj pameti da bi se nešto ovako moglo desiti i stvarno nas je zadesilo gotovo pa preko noći. Smatram da država svojim mjerama šalje jasnu poruku da prati situaciju i dočekuje ju spremna koliko je to moguće. One prve mjere koje su se donosile i koje su bile, išle su u smjeru očuvanja zdravlja, u smjeru prevencije, u smjeru zaštite naših najugroženijih građana. Iako je i tada prilikom donošenja tih mjera bilo poprilično prigovora i prigovora na rad stožera, danas s odmakom od, ja mislim, na nekih mjesec dana, vidi se da mjere koje su tada bile propisane i koje su donesene su bile dobro promišljene i da su donijele rezultat jer kao što vidimo po svim tablicama RH je u društvu onih zemalja koje se najuspješnije bori protiv ove pandemije koja nas je zadesila, a koja nažalost ne poznaje ni granice, ni nacije, ni rasu, ni spolove. Nakon brige i onih prvih donijetih mjera koje su bile usmjerene na očuvanje zdravlja, naravno da se krenulo razmišljat i u iznalaženje mjera da se u ovoj izvanrednoj situaciji i naše gospodarstvo i naši poduzetnici što lakše prođu kroz ovo čudno razdoblje. Danas nam je ujutro predsjednik Vlade predstavio drugi set mjera koje su namijenjene ublažavanju ekonomskih posljedica koje nas zapravo tek čekaju. Kakav je smjer kojim se kreće sa ovim mjerama, malo sam osluškivala ovih zadnjih par dana otkad su mjere predstavljene i kada vidim i suglasje koje postoji ovdje među nama saborskim zastupnicima i suglasje koje se dobiva od strane poduzetnika, rekla bi da je smjer kojim se ide dobar, da je promišljen, naravno uvijek ima prilike i uvijek ima mogućnosti da one budu još i bolje, ali kao što sam to već rekla, ova iznenadna situacija, mislim da smo se za nju poprilično dobro pripremili. Isplata minimalne plaće i plaćanje doprinosa za radnike čije tvrtke ne mogu sada raditi, mislim da je najvrednija mjera i da će imati najbolji efekt u očuvanju, u maksimalnom očuvanju broja radnih mjesta i donekle će pružiti sigurnost svim našim radnicima. Umjesto prvotnih 3.250,00 kn osigurava se plaća od 4.000,00 kn od strane države i uz plaćene doprinose za taj iznos, što u ukupnom iznosu iznosi 5.460,00 kn po zaposleniku. Aktivacija ove mjere, kolko sam gledala, dosad je zatražilo već gotovo 70 000 poduzetnika, a to se odnosi na dosada 420 000 radnika prema procjenama koje su rađene, brojka kojom će ovaj obuhvat biti će biti oko 6000 radnika. Također rasterećenje poduzetnika koji nisu u mogućnosti raditi ili čiji je posao ugrožen, značajno pogođen ovom pandemijom je oslobođenje od poreznih davanja i uvođenje obaveze plaćanja PDV-a tek po naplati izdanih računa. I mislim da će ta mjera pomoći da se naša gospodarstva i naši poduzetnici održe i da im se pomogne u ovom razdoblju koje ih tek čeka. Isto tako mjera koju, ne znam dal je neko danas spomenuo ili nije, nije sudbonosna, ali mislim da jako puno pomaže i dosta me je poduzetnika kontaktiralo baš vezano za to, je pomicanje roka za izradu i predaju godišnjih financijskih izvještaja sa 30.4. na 30. lipnja. U ovim čudnim uvjetima otežanog kretanja i potencijalne opasnosti od zaraze bit će zaštićeni i mnogi knjigovođe koji će lakše moći odrediti si neke protokole i rad sa svojim komitentima jer znamo da u ovom zadnjem mjesecu prije predaje godišnjih financijskih izvještaja zna biti poprilično živahno, radi se i cijele dane i noći, pa će na ovaj način njima biti znatno olakšan ovaj period. Optimistična sam jer odgovor Vlade na ovu krizu nije onakav kakav je bio kada nam se dogodila kriza 2009. Kolko se sjećam tada se išlo i prema povećanju poreza, što je tada naravno posljedično dovodilo do smanjenja potrošnje, a ovim mjerama koje su sada određene i koje su bazirane prvenstveno na to da se očuvaju radna mjesta i da ljudi imaju primanja, ja se nadam da u budućnosti ne bi trebalo doći do značajnijeg poremećaja u potrošnji. Ova kriza koja nam se dogodila sada se čini strašna, ali vjerujem da bi nam ona mogla biti i prilika, prilika u kojoj ćemo promijeniti našu ekonomsku politiku. Svi znamo da je do sada naš deficit u robnoj razmjeni s inozemstvom pokrivao turizam. Ovo nam je možda prilika da iznađemo način kako da osnažimo i ojačamo našu proizvodnju. Što se tiče proizvodnje, pogotovo mislim da bi trebalo staviti naglasak i težnju na poljoprivredu. Sami smo vidjeli što se je dešavalo u vremenima kad je bila najava krize, kada se najavljivala eventualna karantena, svi građani su pohrlili u supermarkete, bili su ogromni redovi jer je jednostavno postojao strah kod ljudi od nestašice. Ojačanom poljoprivrednom proizvodnjom ne bi se pomoglo samo ekonomiji, nego bi se pružila i sigurnost ljudima u eventualnim budućim događajima koji nam se mogu dogoditi, da se ne dogodi opet takva refleksna reakcija da se odmah pojuri u supermarkete i ide sa gomilanjem zaliha jer ćemo na neki način biti sigurni ako ćemo sami proizvoditi svoju hranu. Ono što bi još svakako željela napomenuti, a to je da smatram da ne bi smjeli i to je već danas bilo ovdje spomenuto, da ne bi smjelo doći do nekih značajnih smanjenja državnih investicija ili ne daj Bože njihovih potpunih ukidanja. Kapitalni i komunalni projekti koji se provede kako od strane države tako i od jedinica lokalne samouprave smatram da bi se morali nastaviti i dalje u istoj mjeri, a ako je to moguće i uz pomoć eventualno još sredstava koji su nam ostali neiskorišteni da se oni možda i povećaju. Izrazito je nužno da onaj dio poslova koji se može i dalje nesmetano raditi, naravno poštujući epidemiološku sliku i epidemiološke upute da se oni rade kako bi kasnije što lakše mogli pokrenuti ekonomiju i vratiti se našem prijašnjem životu makar nikad on više neće biti isti, ali na neki način da se vratimo natrag. Nekolicina ministarstva imala je raspisane natječaje i javne pozive za jedinice lokalne samouprave i da je situacija normalna kakva je trebala biti ti natječaji su već trebali biti imati objavljene rezultate. Ja se nadam da je samo došlo do odgode objave rezultata s obzirom na situaciju u kojoj jesmo i da neće biti odnosno da se ne razmišlja i da neće doći do ukidanja tih potpora koje su i jedinicama lokalne samouprave koje će također morati značajno revidirati i usmjeriti se prema svojim proračunima i vidjeti na koji način da prevaziđu ovu krizu. Ova epidemija mislim da nam je prilika da stavimo glave skupa, kak mi Zagorci znamo reći i da iznađemo politiku koja će nas ekonomski ne samo oporaviti i vratiti u kolosijek u kojem smo bili prije ove pandemije nego i da nam da jednu dodatnu snagu da popravimo naše mjesto na ljestvicama koje mjere gospodarstvo i ekonomsku aktivnost. Veliki broj zemalja je nevidljivo određene mjere odradio 2010. Godine prilikom zadnje krize pa mislim da bi tu priliku mi mogli iskoristiti sad. I naravno da treba pratiti situaciju jer ona se kao što sami vidimo mijenja iz dana u dan i nažalost nitko od nas nema kristalnu kuglu da možemo reći kada će to završiti i kako će to završiti i da trebamo pripremati daljnje mjere kako za zaštitu prvenstveno zdravlja naših sugrađana, a iza toga i na koji način da izađemo iz ove krize što manje okrznuti. Klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržava ovaj paket zakona o kojem danas raspravljamo. Zahvaljujem.
Hvala uvaženoj zastupnici. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi prijavljen je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tijekom rasprave ove koje sam imao pojedinačne odnosno ovog slobodnog govora, iznio sam većinu svojih stavova pa neću previše duljiti, čekaju i ostale kolege da nešto kažu tijekom ove rasprave. Ponovit ću nekakve ja bih rekao glavne smjernice. Premijeru Plenkoviću smo tijekom prvog paketa mjera i to sam mu kroz repliku rekao, da ove mjere nisu dovoljne, ove mjere koje su bile u prvom paketu da se ne može ljudima obećavati otpis nego je moja replika išla u smjeru odgode i to sam objavio i na svom facebooku tu repliku koju sam imao prema premijeru. Premijer je tada rekao da je to nekakva prvotna mjera koju Vlada predlaže i da će se ići moguće sa novim mjerama. Međutim, ja mislim da mi kasnimo, da smo trebali odmah snažnije odgovoriti na ovu krizu i ovaj izazov, da smo trebali odmah ići s jasnim i konkretnim mjerama otpisa svih davana. Isto tako bespovratnih sredstava i financiranja jedne posebne linije prema našim obrtnicima i poduzetnicima, a ono što tražimo i što ćemo tražiti unutar našeg ovog paketa zakona, 8 zakona smo ukupno uputili u hitnu proceduru, vjerojatno će to doći na raspravu tamo iza Uskrsa jer u utorak raspravljamo o SDP-ovom paketu mjera, ne znam koliko je to korektno i prema kolegama iz SDP-a, nakon glasovanja će biti ti zakonski paketi i možda je bilo poštenije da je i to ostavljeno nakon Uskrsa. Ne znam koliko će se to uopće čuti za to što oni predlažu, ali dobro, to je njihov problem i oni će morati naći načine kako to iskomunicirati. Mi ćemo osim ovih davanja i poreza gdje tražimo određene izmjene tražiti moratorij na ovrhe i kredite i taj zakon smo napisali i uputili u proceduru. Jednostavno u ovom trenutku nije pošteno da se događaju deložacije, da se događaju ovrhe, tražimo ako smo dali određeni tima out našim poduzetnicima dajmo time out i našim građanima, našim ljudima, ljudima koji spajaju kraj s krajem, koji su jednostavno pritisnuti ovrhama. Vi ste ih doveli u tu poziciju i red da im date u ovakvoj krizi time out i to će biti naš prijedlog. Evo tu je i ministar financija očekujem da se pod hitno sastane sa ministrom pravosuđa Bošnjakovićem, da Vlada napravi sastanak i na tu temu i da se ide u tom smjeru. Ne može se pogodovati bankama, ja znam da vi imate gotovo taj refleks da ste uvijek na strani banaka, a nikad na strani malog čovjeka, a mi s druge strane i prije ove krize i sada želimo biti na strani onih najslabijih u našem društvu i u tom smjeru ide ovaj zakonski prijedlog. Ne morate ga vi prihvatiti, ali predložiti vi nešto slično mi ćemo za to glasati kao što ćemo glasati i za ove vladine prijedloge. Mi nemamo problem s tim što vi to predlažete kao što vi imate problem kad oporba nešto predloži. Što god mi predložili, vi to nećete prihvatiti. A što se tiče plaća, nećemo vam dopustiti da režete i smanjujete plaće onima koji su na prvoj crti obrane od korona virusa. Znači nećemo vam dopustiti da režete plaće liječnicima, nećemo vam dopustiti da režete plaće medicinskim sestrama, nećemo vam dopustiti da režete plaće policajcima, vojnicima, vatrogascima, svima onima koji sudjeluju u borbi protiv ovog korona virusa. Nazvali ste ovo ratom, u ratu se herojima ne režu plaće, nego ako ćete rezati krenite od županija. Kad dirnete županije, kad dirnete župane, kad dirnete županijske ustanove onda možemo ovaj uopće razmišljat o tome. A sada u ovom trenutku tražimo povećanje plaća, evo s ovom mjesta, ministre tu ste, tražim povećanje plaća za liječnike, medicinske sestre, za našu vojsku, za našu policiju, za naše vatrogasce, znači i to je onaj minimum koji možete napravit, povećanje plaća, to je moja poruka, s tim završavam. Hvala.
Hvala uvaženi zastupnik Grmoja. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo, ja bi kolegi Grmoji rekao tu je ministar, da je činjenica ono što je MOST predlagao kao amandmane na prve mjere Vlade, da su sada prihvaćene, znači ne odgoda nego otpis. Međutim, činjenica, dobro ste i rekli da najveći problem RH su županije koje usisavaju decentralizirani novac za zdravstvo, za školstvo, a u biti taj novac ko zna gdje se usmjerava jel nikada nije bilo gore ni zdravstvo, a i upravljanje školama nije najbolje. Imamo primjere di nam padaju stropovi u školama, o tome bi mogao više govoriti, evo ovdje je bivši župan naš predsjedavajući g. Sanader, da su otkad je županije bez ove krize samo iz Dalmatinske zagore 100 000 ljudi je iselilo otkad su županije. Polja nisu obrađena, navodnjavanja nema, tržnice su, uvozi se iz Italije, koncesije na pomorsko dobro se pogoduje svojim kumovima, stranačkim koalicijskim partnerima, pa koalicija u Splitsko-dalmatinskoj županiji se zove Bene [[Upadica: Vrijeme]] Hvala.
Hvala kolega Bulj, apsolutno se slažem s vama, ali oni će čuvati županije do zadnje kapi krvi. Al kao što će se oni boriti, kao što će se Ante Sanader boriti za ovaj to leglo uhljebništva, tako ćemo se mi boriti za hrvatske liječnike, medicinske sestre, za našu policiju, našu vojsku, ako treba i profesore i učitelje. Kao što će oni štititi županije i leglo uhljebništva, tako ćemo mi štititi naše ljude koji su na prvoj crti i nećemo vam dati da ih dirate. Dok ne krenete ukidati i rezati županije, županijske ustanove, županijska poduzeća gdje rasipate novac, gdje kupujete aute od 300.000,00 kn, gdje se ponašate kao faraoni. Ne damo vam, neće vam proći.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Mrsić.
Poštovani zastupniče Grmoja, za razliku od one krize 2008. mi u ovom trenutku imamo potpuno drugu krizu i rezanje plaća u javnom sustavu, mislim da nije nešto što bi trebalo biti na tanjuru. Ali spomenuli ste jednu stvar koju sam ja i u svojoj raspravi spomenuo, a to je da kroz kolektivno pregovaranje, tu je ministar Marić, zajedno sa sindikatima treba kroz kolektivne ugovore, dakle svima onima koji su na prvoj crti obrane od virusa korone, a to su zdravstveni djelatnici, to je vojska, to je policija, ali i svi drugi, da im treba ugovoriti dodatke na osnovicu od 50 do 100% dok traje, dok traje kriza, al to se može napraviti samo kroz kolektivno pregovaranje jer na drugi način ćemo napraviti da nekima damo, a da nekima ne damo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Jasno treba, ja sam rekao da to, evo ministru sam poručio da tim ljudima treba povećati plaće ili nekakav dodatak, neka nađu način kako to izvesti, al to je minimum koji mogu napraviti. Evo, ministar je tu, nadam se da sluša iako je na laptopu, razumijem da je sada zaposlen, da ima puno posla, ali hrvatski liječnici i medicinske sestre, znači vojska, policija, svi oni koji nas brane od ovog koronavirusa, koji su izloženi, znači njima treba izaći u susret i povećati primanja.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Žagar. Odustao? [[Upadica iz klupe: Nije se javio]] Okej, hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice, kolege, uvaženi ministre. Kad govorimo o, evo cijeli dan o mjerama koje daje Vlada, naravno da su ovo drugi paket mjera, mi kao oproba i ja sam prve mjere i prihvatio, al tada sam upozoravao kao i moj klub o problemu znači toga da se odgađa nego da se otpišu obaveze prema poduzetnicima, to je Vlada prihvatila, da li je sa zakašnjenjem vjerojatno je. Međutim, čuo sam ovdje od kolega, nisam bio tada ovdje zbog mjera opreza, da je g. Bačić rekao da je 1.9. prvi krizni stožer oko koronavirusa bio, 9., pardon, pardon, pardon. 9.1. znači u prvom mjesecu, a poslije toga je čak izjavio premijer u jednom trenutku bio kad je bila smjena tj. ministra Kujundžića da je prioritet bavit se koronavirusom, a znamo da su se tek mjere počele davati poslije HDZ, kad su završili izbori unutar HDZ-a, kad je Vlada, HDZ-om. Tako da taj utisak ostat će među nama, al ja bi progovorio o onome što je vrlo bitno. Vrlo je bitno, to je MOST sada dao, znači kolega Grmoja je i spomenio ovdje, to su ovaj otpis tj. ovaj moratorij na kredite i moratorij na ovrhe. Znamo da još i ovršni postupci traju od ŠKZ Raiffeisen do svih onih koji su učinili više zala našem narodu, nisu mogli u državama odakle dolaze i zbog znači tih ljudi bilo bi u ovome trenucim, a druge države su takve mjere poduzele, ja mislim da bankarski sektor, a ministar zna, u ovom trenutku ima, likvidan je, al je pitanje sada kako to sve održati. Međutim, ono šta me najviše cijelo vrijeme i ono šta sam ja predložio kao zakon i dao u hitnu proceduru, to je Zakon o poljoprivrednom zemljištu. To ću uvijek ponavljati. Nejasno mi je da u RH imamo nešto manje od 800 000 hektara neobrađenoga zemljišta, država tu mora poduzeti određene mjere, od toga je pola zemljišta u vlasništvu RH. Prije 2.g. je RH, prije 2.g. donijeli smo taj zakon u saboru i tada smo donijeli tu na određeni način propise, lokalna samouprava donosi programe, županija mora dati svoje mišljenje, pa ministarstva. Ja sam dao zakon da se županija izbaci tj. da se županija tj. jel jednostavno to je način kozaračkoga kola, da ne govorim svak svakoga drži i niko ne popušta, a dosada nije podijeljeno nego 11000 hektara, znači 1 il 2% poljoprivrednog zemljišta. Pozivam ministricu, premijera, evo 5. put govorim da nam je vrlo bitna samodostatnost, da je nevjerojatno da u RH najviše prehrambenih proizvoda uvozimo svinjetine, ali još čudnije pekarske proizvode. Mi pekarskih proizvoda milijardu kuna uvozimo, pekarski proizvodi, a Slavonija je neobrađena. Nije mi jasno kakve su to politike bile. Nije mi jasno danas zbog čega su tržnice zatvorene, a trgovački lanci su otvoreni, gdje imamo talijanske pomidore, gdje ćemo sad dobiti španjolske jagode i tu su uvjeti, pa bolji su na tržnici ako se držimo mjera i to je vrlo lako odraditi na tržnicama otvorenim da ljudi prodaju svoje povrće, voće i mljekarske proizvode. Pa ne možemo i sada pogodovati uvoznim lobijima. Nije mi … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] rajčica ili pomidora, možemo evo. Ja bi samo, mislim nejasna mi je, nejasna mi je logika, nejasna mi je logika, kolegice i kolege možda je vama smiješno, ali mi je nejasna logika kako je moguće da smo mi uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda, a zemljište neobrađeno. Pa nije mi, mislim ne mogu uopće to prihvatiti. Znači mjere moraju biti snažne i odma i ministrica Vučković i ova Vlada se mora probudit. Ne može ona bit ovo cijelo vrijeme „Alisa u zemlji čudesa“. Zakon o dodjeli poljoprivrednog zemljišta ne funkcionira. Poljoprivredno zemljište i treba obrađivati, poljoprivredno zemljište obrađeno je sloboda u kriznim vremenima. Pa dosta šta su silose opljačkali ovaj pšenice na šlepere i šlepere, a kamoli ovo žita, žita. Mislim ne mogu shvatiti da mi ne poduzimamo te mjere, evo već misec dana o tome govorimo. I nije mi jasno i ovdje je u stvari jasno da su uvozni lobiji unutar ministarstava odradili ogroman posao, al u interesu znači stranih proizvođača. I na kraju, voda, šume, poljoprivredno zemljište, to su naši resursi koje moramo čuvati i štititi i braniti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Bulju. Slijedeća rasprava uvaženi zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ja ću samo kratko nastaviti nešto na ono ispred kluba i naravno pozdraviti ove mjere, dapače mislim da tu nema dvojbe i idemo probati vidjeti što možemo korak dalje. Ono što sam počeo sa temom ispred klub je upravo taj dan poslije kada prestanu važiti ove mjere, kada nema više oslobođenja poreza, kada nema više jednokratnih isplata pomoći za zaposlene, kako onda će naše gospodarstvo se ponašati, kako će poslodavci funkcionirati? I to je zapravo slijedeći korak o kojem moramo u ovih mjesec dana ili dva, koliko predviđa se da će trajati ove sve mjere, razmišljati i dočekati spreman. Jedan od tih prijedloga je i primjena st. 3. čl. 131. Zakona o javnoj nabavi koji govori o pregovaračkom postupku bez prethodne objave, poziva konkretno da se proširi ona mogućnost naručivanja poslova male vrijednosti nabave ili do pragova da na 3 ponude odnosno i većih tih vrijednosti kako bi upravo tamo gdje znamo da ćemo nešto morat radit ubrzali i zaposlili što veći broj ljudi kroz određene sektore. Ono što bi još samo predložio da, ne znam, nisam vidio u mjerama, da se odgodi plaćanje zakupa državnih prostora, a otpiše za one kojima je zabranjen rad jel nema smisla s obzira da sve manje-više ide u tom smjeru, pa da i mislimo i na to da, da onima kojima smo zabranili rad da ih ne teretimo što se tiče zakupnina. Također recimo jedna od mjera bi bila da se omogući plavi disel za građevinske strojeve po uzoru na ribarstvo, na poljoprivredu, s obzirom isto kao jedna od mjera sektorskih pomoći građevinarstvu. Pitanje jedno, jedino je što je sa radnicima kojima je u međuvremenu istekao ugovor na određeno vezano za ove mjere, da li se onda njima ili mora produžavat ili će se oni smatrati padom zaposlenih prema ovome kako tumačimo, to se svakako smatra pad zaposlenih? I zadnje što sam htio reći vezano za moratorij. Dobio sam ovdje poruku i kaže slijedeće. Poštovani, nastavno na vaš zahtjev za odgodom plaćanja obveza po kreditima, molimo vas da nam u svrhu obrade zahtjeva dostavite slijedeću dokumentaciju. Znači, poduzetnik je prijavio se da mu se odgode rate iliti moratorij. Kaže ovako, analitičke tablice u exclu sa 31.12.2019., godišnje financijsko izvješće s 31.12. i 31.3., bruto bilancu s 31.12. i s 31.3., potvrda porezne uprave o nepostojanju duga, bon 2, izjava za HROK. Dakle, nije baš onako samo tako doći do toga, praktički ovo ja iščitavam da vrlo malo se razlikuje od novog kreditnog zaduženja i ishođenja sve dokumentacije ako želimo dići neki novi kredit. Ja ne vidim tu, pogotovo mi nije jasna ova porezna ovaj potvrda porezne uprave o nepostojanju duga Komercionalnoj banci, to, to čak i ne mogu ovako shvatit, ali dobro. Dakle, bojim se i ovo je apel svim bankama da ne zloupotrebe ono što im se dalo, a dalo im se dosta i u smanjenju obveznih pričuva i u načinu knjiženja svih kredita odnosno onih koji su, ne moraju sada ići na rezervacije, dakle tako da neka postupe onako kako očigledno imamo sada izvješće i od naših gospodarstvenika da rješava HZZ manje-više promptno, da uplate veće sjedaju za ove pomoći, da se jednostavno ne igraju tu previše birokracije, pogotovo u ovom vremenu opterećuju računovodstva, a pogotovo ako smo mi produžili rok za predaju godišnjih financijskih izvješća do 30.6. i ti praktički sad bi morao pored svih ovih obrazaca raditi sva izvješća i naravno komplicirati nešto što bi trebalo biti prilično jednostavno, a to je 3 mjeseca niko ne mora ništa platit, nastaviš dalje za 3 mjeseca tamo di si stao. Doslovno moratorij, sve stoji, ništa, ni kamata, ni ničega. E sad, zašto, kako, ja apeliram na sve banke da omoguće, da izađu u susret jel ovo sigurno je zloupotrebljavanje povjerenja koje je ova Vlada njima dala, kojima je sve omogućilo i svega onoga zapravo što mi ovdje sada ovim mjerama želimo napravit. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Čuraju. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Drago mi je što je ministar Marić ovdje, žao mi je što nije ministrica kulture jer svoju raspravu posvetit ću stanju u kulturi. Kad je izbila epidemija, jedna od prvih poruka ljudima i od strane psihologa i od strane stožera bila je ostanite doma, ostanite kući, čitajte knjige, slušajte glazbu, gledajte filmove, gledajte kazališne predstave koje su na televiziji, gledajte i slušajte snimljene koncerte, to je dobro provedeno vrijeme. S druge strane kao što znadete odlukom nadležnoga stožera nema javnih okupljanja. Mi smo tom odlukom kao i mnogim drugim sektorima, kulturnim djelatnicima zabranili da rade, nema kazališnih predstava, nema koncerata, nema predstavljanja knjiga, nema snimanja filmova. Ne možemo preskočiti tu činjenicu, odlukom, dakle nadležnih tijela, tim ljudima je zapriječen rad. A moramo znati o kome se radi. Radi se o ljudima koji inače u normalnim okolnostima imaju, među najslabije plaćenim poslovima, najmanje plaće, najmanje honorare. Veliki dio tog sektora leži na plećima honoraraca, prekarnih radnika, ljudi koji nemaju stalan posao, ljudi koji nemaju stalne ugovore, to su ljudi koji se svojom kreacijom bore za mjesto pod suncem, za novu vrijednost. Stvaraju ne samo, dakle nove ideje nego i novu vrijednost, uredno plaćaju poreze, no od tih poreza idu plaće mnogima u javnom sektoru. Zaključkom Vlade praktički zahtijeva se da kulturne ustanove izvanproračunski i proračunski korisnici prestanu financirati sve što se ne smatra osnovnim pogonom. Što to točno znači? Između ostaloga znači da vjerojatno ove godine neće biti ni novih premijera, da neće biti novih projekata, da ono što je započeto neće biti završeno i da će kulturni pogon, bez obzira radilo se o onima u stalnim ustanovama ili se radilo o nezavisnim kulturnim radnicima, praktički stati. A mi moramo znati da nezavisni kulturnjaci, dakle oni koji stvaraju, ono po čemu naša kuća ima i vrata i prozore, po čemu je otvorena, po čemu rastemo, po čemu imamo svoj identitet, ne samo da su najslabije plaćeni inače u skali svih mogućih poslova nego nisu redovito baš zato što nisu stalno zaposleni ni kreditno sposobni, oni nisu uglavnom vlasnici nekretnina, velika većina njih živi kao podstanari, bez prihoda osuđeni su na užas ljudske egzistencije. Ministarstvo kulture donijelo je odluku da će svima onima za koje država plaća poreze i doprinose, to je njih otprilike 1400, osigurati naknadu u različite dvije visine. Jedna je 1.625,00, druga je 3.250,00 kn, obzirom na to kolki su im bili prihodi u prošloj godini. Ministre molim vas, nemojte zaboraviti da ovoga časa mainstream i velike i male kulturne ustanove u RH duguju silne milijune upravo njima i da su im plaćali honorare na vrijeme, da su platili ono što su odradili lani, oni bi imali daleko bolju početnu poziciju. Sada ovom odlukom Vlade kojom se praktički blokiraju isplate svega što nije neophodno i dovest ćemo se u situaciju da se pitamo da li će HNK u Splitu platiti 3 milijuna kuna dugova prema svojim vanjskim suradnicima, a da ne govorim o ostalim ustanovama. Dakle, radi se o desetinama milijuna kuna dugova prema ljudima koji su svoje odradili prema ugovorima, ali im nije isplaćeno i sada su u tim škarama da će vjerojatno morati biti na najnižoj mogućoj ljestvici. Nije u redu. I kulturno poduzetništvo je poduzetništvo, bez njih smo slabiji, bez njih smo pitanje što, imamo li identitet, nemojmo ih zaboraviti, ne radi se o masi ljudi. Danas smo čuli u obraćanju i premijera i ministra da se već oko 400 000 ljudi zapravo smatra ciljanom grupom ovih mjera, a njih je možda nekoliko tisuća. Nemojmo ih zaboraviti. Evo, ja apeliram, nemojmo da kultura ostane u blatu, ona je nešto najvažnije i najprogresivnije što imamo. Kad već ljeto koje je pred nama garantira da neće biti nove kulturne proizvodnje zato što će ustanove i festivali biti zatvoreni, ajmo nemojmo ih zaboraviti i ti ljudi moraju jesti, moraju platiti svoje režije, moraju platiti svoje najamnine, moraju osigurati svojoj djeci barem minimum minimuma. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Richemberghu. Sljedeća je rasprava uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Slušajući i danas rasprave klubova i pojedinačno ja si postavljam pitanje da li su kolegice i kolege dovoljno detaljno pročitali prijedlog ova tri izmjena zakona. Mi sa ovim izmjenama zakona stvaramo preduvjete da se riješi hrpa ovih problema o kojima se danas ovdje govori. Međutim, istovremeno moramo biti svjesni jedne stvari da ova tri prijedloga zakona s jedne strane reguliraju i upućuju nas na prihodovnu stranu državnog proračuna koja definitivno biti manja zbog svega ovog što se događa, a zbog tih smanjenih gospodarskih aktivnosti i ograničene gospodarske djelatnosti rashodovna strana državnog proračuna će nabujati. Istovremeno u ova dva prijedloga zakona Vlada predlaže model i način kako zakonski riješiti i pomoći onima koji su ostali bez prihoda s jedne strane je isplate plaće, s druge strane u drugim zakonima se predviđa nadomjestak ili zamjenske prihode za one koji će ostati bez tih prihoda. Međutim, ja si osobno postavljam jedno pitanje da li smo mi svjesni da u ovom trenutku na brodu koji se zove državni proračun je ukrcano negdje 700 ili će se ukrcat negdje 700., 800.000 novih putnika i da li kormilar ovog broda, a to je Vlada i ministar financija itekako svjesno poručuju da paze i na one male brodice koje plutaju oko tog broda da ih ne potope jer nije smisao određenim mjerama pomoć jednoga, a utopiti druge. I ako malo bolje pogledate Opći porezni zakon onda je tu jasno navedeno i za one koji su silom zakona prestali raditi što će im se dogoditi, kakva prava imaju i ponovit ću ono što sam jutros govorio, zapravo u replici rekao ministru Mariću, ovih 4.000 kuna nisu 4.000, tko je 5.820 ili 825 kuna jer na ono što na te 4.000 treba platiti mirovinsko i zdravstveno na rashodovnoj strani državnog proračuna i HZZO-a se stvaraju rashodi koji se naprosto moraju podmiriti, a prihoda neće biti, neće ih biti jel ih neće platiti tko isplaćuje tu plaću, a država će isplatiti tu plaću. Međutim, moramo znati da je procjena da će do kraja 4. Mjeseca možda biti skoro 600.000 onih koji će koristiti ovaj model isplata plaća da su ti ljudi u prošlim mjesecima imali daleko veće prihode nego što imaju danas i da njihovo izdvajanje u mirovinsko u zdravstveno pa što se tiče i osnova poreza na dohodak koji proračune jedinica lokalne samouprave su bili daleko izdašniji, daleko veći. Pa kad tome tih 1.820, 1.825 dodate tu razliku koja se neće više pojaviti u državnom proračunu i u proračunu jedinice lokalne samouprave onda treba sagledati kompleksnost ovog prijedloga zakona. I logična je stvar da kolege zastupnici svako jedan određeni segment ili mikro skupinu ili gospodarstva ili društva predlaže da treba riješiti i to je dobro. Ali ono što je ključno, da li mi u ovom prijedlogu zakona vidimo da se to može riješiti, ja vidim, ja naprosto u izmjenama Opće poreznog zakona i izmjenama Zakona o izvršenju državnog proračuna vidim da si Vlada otvara prostora da riješi te probleme. Jer gledajte, mi moramo biti svjesni činjenice da u ovom poslu prije svega mora postojati uzajamna odgovornost i poštivanje propisa koje donosimo. I zato mi je drago i tu ću ponoviti da je Vlada u izmjene Opće poreznog zakona ugradila ovaj st. 6. u čl. 1. za korisnike mjera prema ovom članku za koje se naknadno utvrdi da je ostvario pravo za sebe ili druge osobe prema odredbama ovog članka, a na to nije imao pravo da će ti kazneno odgovarati. Naprosto takvu poruku se mora poslati jer na ovaj brod će nastojati uskočiti oni koji nemaju pravo na to, a istovremeno iz današnjih rasprava smo vidjeli koliko mi svako iz svojih spoznaja smatramo da ima onih koji bi imali pravo na ta sredstva i to je ta kompleksnost tog posla. I zato podrška Vladi na ovom prijedlogu zakona i druga stvar moramo biti svjesni da mi s usvajanjem ovih zakona dajemo prostor Vladi da upravo riješi niz ovih problema o kojima su kolege danas raspravljale i o kojima će vjerojatno raspravljati do kraja današnjeg dana. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Šukeru. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade i ministre financija. Pa evo kao što sam rekla i u replici iznenađuje stav nekih kolega koji su unaprijed bili vrlo skeptični kod donošenja onih ožujskih mjera, a zapravo ne shvaćaju koliko je bitno da se sagleda cjelovitost upravo svih segmenata i sastavnica gospodarstva i društva u cjelini kako bi se moglo dobro, kvalitetno reagirati i kako bi se osluškivali svi problemi koji nastaju upravo u ovakvim izvanrednim situacijama. Ovom intervencijom na Opći porezni zakon zatim na Zakon o računovodstvu i Zakon o izvršavanju državnog proračuna zapravo se ovaj krovni zakon, organski, Opći porezni zakon zapravo omogućava rješavanje jako puno problema i znamo da je od 2008. kada je on donesen, a onda doživio puno promjena, omogućava da se vrlo kvalitetno može imati instrumentarij kako regulirati odnose prema poreznim tijelima, kako u odnosu obveznika prema jedinicama lokalne samouprave i drugim javnim poduzećima i to je jedno vrlo kvalitetno rješenje gdje se omogućava da se njima omogućava obročna otplata do čak 24 mjeseca u nekim slučajevima. Intervencija je na članak 107a. zakona koja je u ožujku bila već izmijenjena, međutim sa ovim dopunama je to još posebno specificirano. Na što se posebno sada dala pažnja? Upravo na to da plaćanje poreznih obveza bez obračuna kamata je 3 + 3 mjeseca i ono što sam rekla 24 mjeseca koja je itekako mnogima značajna i možda bi se na ovaj dio trebalo referirati i kod blokiranih građana gdje bi itekako se olakšalo njihova možda ovaj otplata duga. Vidimo da na ovaj način se isto tako djeluje na očuvanje radnih mjesta i jako je važno da je upravo ova neto isplata od 4.000 kuna uvećana za ove doprinose jer je to zapravo onaj neoporezivi iznos koji itekako pomaže da ne dođe do velike erozije i velikog otpuštanja. Kada govorimo o evo ovdje utjecaju svih ovih promjena na prihode državnog proračuna onda itekako moramo jako paziti jer vidimo da se na taj način i sa svim ovim promjenama i sa krizom utječe i na potrošnju. Ja bi upozorila na još jednu činjenicu, a to je na jedinice lokalne samouprave koje će izgubiti znatan dio prihoda od poreza na dohodak i Vlada je ovdje u izvršavanju državnog proračuna predvidjela da se nadomješta sa beskamatnim zajmom za onaj dio koji je zapravo, koji se vraća odnosno koji je u povratu prema građanima. Ja tu apeliram da se moguće taj dio proširi jer nije samo to iznos koji se gubi kod prihoda jedinica lokalne samouprave nego puno veći iznos, a to bi itekako olakšalo funkcioniranje s tim da svakako jedinice lokalne samouprave moraju itekako voditi računa o rebalansu proračuna, o smanjivanju troškova. Pa evo na primjeru moga grada koji je već umanjio zakupnine za tvrtke koje ne mogu raditi. U prvom mjerama je smanjena je odnosno ukinuta spomenička renta koja je namjenska, pa onda boravišna pristojba itd., dakle jako je važno reguliranje da li plaćanja PDV-a na taj očekivani prihod ili ne, da se to izregulira i evo u svakom slučaju sve pohvale na ove izmjene zakona.
Hvala. Uvažena zastupnice Perić jedna replika, uvaženi zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice Perić u pojedinačnoj raspravi zbog kratkoće vremena nisam stigao, mislim da ste dobro otvorili jednu temu, a to su jedinice lokalne samouprave. Kao što će se dogoditi smanjenje prihoda na razini državnog proračuna, tako će se dogoditi i smanjenje prihoda na, u jedinicama lokalne samouprave iz jednostavnog razloga, jedno je porez na dohodak, međutim kako država ide prema onima koji ne rade ne možeš naplatiti nekome nešto ako ne radi, tako komunalna naknada koja je drugi izvor prihoda po veličini jedinica lokalne samouprave nećete moći naplatiti od onih tvrtki koje ovoga ne rade. I mislim da kad govorimo o odgovornosti onda u svim razinama vlasti, kako od lokalne tako do državne se naprosto to mora napraviti, svi moraju napraviti projekcije što će se s njima dogoditi jer imaju u bazi podataka koje su tvrtke zatražile financiranje ovih plaća. Prema tome, te tvrtke ne rade i njihovo plaćanje komunalnih naknada i ostalih davanja prema jedinicama lokalne samouprave su upitne.
Hvala. Odgovor na repliku.
Tako je, hvala lijepo, da i vrlo je kratko imala bi još puno toga za reći, zaista svaka jedinica mora napraviti projekcije i vidjeti koliko će stvarno izgubiti iz poreza na dohodak očekivanog u regularnim uvjetima i da onda u toj visini ili u nekom postotku da se omogući upravo taj beskamatni zajam jer na taj način se omogućava funkcioniranje, s tim da svakako svaka jedinica mora voditi računa i o uštedama, da štedi i ne troši za ono što nije nužno. Ja bi isto tako, ali ne može se zaustaviti recimo neke investicije koje su u tijeku, bilo vezano za Europske fondove, za ono što je već potpisano, dogovoreno itd., i ono što je najnužnije. Dakle, to zaista o tome treba voditi računa. Ja bi uz ovo napomenula da svako hvala zdravstvenim djelatnicima, policajcima, vatrogascima, trgovcima, prijevoznicima ali i statičarima koji su izvršili i vrše volonterski upravo posao svaki dan ovdje u Zagrebu.
Hvala zastupnici Perić. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Zapamtite ovaj dan jer se danas dogodila jedna strahota. Jedna spodoba koja se među nama kreće u ljudskom obliku se usudila izjaviti da nam je cijela zemlja paralizirana zbog toga što je jedan djed odlučio živjeti. Dakle, gospodo ako su to riječi jednog zastupnika onda smo mi koji trpimo to među sobom isto tako na neki način ugroženi jer nas sve ono časno što radimo ovo baca takve mrlje. Neću govoriti jer prezirem u ovom trenutku i njegovo ime, a pročitajte na društvenim mrežama u jednom renomiranom portalu sve što je rekao. To čovjek ne smije izgovoriti, to čovjek ne smije izgovoriti. To su naši korijeni, da tih ljudi koji žive časno, koji su svoj dio odradili, koji su naši roditelji da njih nema ne bi bilo nas. Ljudi moji, ako mislimo tako izjavljivat onda bolje da ne, ljudi gledajte koga birate drugi put. Ja nemam riječi, nemam riječi kojim bih izrazio srdžbu, prijezir na takve istupe. To nije ljudski. Jel ta spodoba svjesna da širi … ili ageizam kako se to piše odnosno netrpeljivost prema starijima i nije mu prvi put i nije mu prvi put. To ponašanje je ljudi moji je nedopustivo u ovom društvu. I ako mi koji smo svjesni toga koji poštujemo naše roditelje jer time dokazujemo da poštujemo svoje živote, da time poštujemo živote naše djece o tome ne govorimo jasno i glasno onda ovo društvo neće biti zdravo. Nije zdravo čim ovo dozvoljavamo i neće nikada ozdraviti ako mi o tome ne govorimo, bit će takvih i dalje avanturista koji će se ispucavati na nečemu što ova civilizacija, ovaj demokratski doseg do kojeg smo došli ne smije nikako trpiti. To je nehumano, to je neciviliziranom, to je neljudski. Da prestanem s ovom tiradom, a zaslužuje sve vaše tirade, još bih samo nešto rekao ono što sam govorio u ime kluba o potrebi za postavljanjem sustava solidarnosti u ovoj zemlji, što kriza bude veća i što dulje bude trajala to više moramo postaviti to jači sustav solidarnosti. Sustav solidarnosti nije sustav dobrovoljnosti i dobročinstva, sustav solidarnosti je sustav koji mora osigurati da svi u društvu za vrijeme krize iz situacije u kojoj živimo i radimo izađu izranjavani, ogrebani, izmrcvareni, psihički na neki način izmoreni, ali da izađu živi da se mogu ponovno vinuti da mogu hodati, letjeti, da mogu uživati nakon što sve ovo skupa prođe dužnost nam je da imamo sustave koji osiguravaju život nakon ovoga, nakon ove pandemije korona virusa, ali za to trebamo razmišljati i trudit se bez obzira bili u vlasti, bili u opoziciji i to je vrijedno svakog našeg napora, svake utrošene minute i svake sekunde našeg razmišljanja. Budimo pozitivni, mislimo na sve naše građane i dijelimo sudbinu vrlo solidarnosti s njima i napravimo sustav solidarnosti. Apeliram na sve.
Malo ste izgovorili teške riječi, ali evo. Imamo dvije replike. Uvaženi zastupnik Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hrelja pridružujem se vašoj osudi ovakvih izjava u javnosti, neprimjerenih izjava. Mi smo uređeno ljudsko društvo, nismo čopor vukova, dakle ovako se u javnom prostoru ne smije razgovarati, posebno ne zastupnik u Hrvatskom saboru ovakve izjave davati. Živimo u osjetljivom vremenu i jako je važno da svi u ovom društvu paze kada nešto izjavljuju. Danas se javila jedna umirovljena profesorica u emisiju Hrvatskog radija i zamolila je urednika i članove koji su bili tamo, članove Vlade i predstavnike sindikata da se ne koristi u onom prostoru i onaj pojam koji je uvriježen realni sektor jer ona je onda rekla, a što smo mi onda u javnom sektoru, mi smo irealni. Dakle, sve što govorimo danas u javnom prostoru treba biti odmjereno jer svi smo pogođeni ovom krizom i zbog toga ne treba stigmatizirati pojedine članove društva, a posebno ne na ovaj način samo zbog toga što je osoba starije životne dobi na ovaj način ocjenjuje.
Hvala uvaženom zastupniku Žagaru.
Zahvaljujem kolega Žagar na razumijevanju. Nemojte misliti da je bilo lako izgovoriti ove riječi. Vi koji me dugo znate, znate da nikad nisam rekao ovakve riječi, ali nije mi ni sekunde, ni milisekunde mi nije žao da sam ih reko jer zaslužuju svaku našu osudu, ne samo našu nego svih časnih ljudi ovog društva koji žive solidarnost među generacijama, koji zagovaraju ajmo reći sklad između mladih i starih generacija u ovom društvu.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mrsić.
Kolega Hrelja mislim da je važno da izgovorimo da je to gospodin Ivan Pernar dakle nakon C vitamina je sada još jedna nova eskapada, žao nam je što je kolega naš saborski zastupnik, ali ja se nadam građani će u slijedećim izborima znati za koga će dati glas. Ovo što je danas na društvenim mrežama je apsolutno za sve osude jer nije bitno da li netko ima 80, 90, da li netko ima 30, 40 ili 20 godina, za svakoga se treba boriti jer oni su ljudsko biće, a gospodin Pernar ne shvaća da mi protiv ove ugroze, protiv ovog virusa možemo se boriti samo sa metodama 19. stoljeća, a to karantena. To znači da socijalno distanciranje je jedini lijek koji može pomoći da u ovoj koroni zaglave i mladi i stari, a da ne bi trebali zaglaviti jer zdravstveni sustav mora izdržati ovaj pritisak. Gospodin Pernar to ne razumije i nažalost ja kao hematolog mu ne mogu pomoći.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam. Uvaženi kolega Mrsić da ste rekli ono što sam ja rekao da neću reći iz prijezira prema tom činu. Mislim da je to i s moje strane u redu, ali već kad ste se nadovezali na moje izlaganje onda moram reći da je ta spodoba rekla da bi starijima trebalo ukinuti i pravo glasanja na što sam isto tako reagirao svojevremeno, to je bilo doduše na početku mandata i gajio sam nade da će se možda malo promijeniti i da će nešto naučiti, međutim očito da nekima u glavu ne ide ništa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin je slijedeća pojedinačna rasprava.
Poštovane kolegice i kolege, kada smo krenuli raspravljati o ovim mjerama koje je Vlada prezentirala prije nekoliko dana, a jučer ih sa sjednice uputila u Hrvatski sabor jasno smo rekli da su one daleko bolje od onih koje su usvojene u ožujku. One koje su bile usvojene u ožujku bile su probne, nisu rješavale gotovo niti jedan ozbiljan problem. Ove su puno bolje od toga. Ali to što su bolje ne znači i da su savršene, ne znači da kod njih nema i rekao bih značajnog mjesta popravku. S obzirom na vrijeme ovdje ću stati sa uvodom i pokušat ću u slijedećih nekoliko minuta pobrojati stvari za koje držim da bi se trebale popraviti. Prvo, mjere ne govore o zaštićenim najmoprimcima, to je posebno osjetljiva kategorija hrvatskog društva koja je posebno pogođena i potresom zbog toga što su mnogi od njih živjeli u stanovima u centru Grada Zagreba koji su sada oštećeni. Molimo bih Vladu RH da poduzme mjere kako bi se zaštićene najmoprimce zaštitilo i osiguralo im se da mogu podmirivati svoje obveze, konkretno moratorij na porast naknada odnosno na porast najma. Slijedeće je problem zakupa. Prvo, ono što je govorio i kolega Ćuraj, a to je pitanje propisa kojim ćemo omogućiti i državi, ali i jedinicama lokalne samouprave da korisnike poslovnih prostora oslobode od plaćanja zakupnine. Mislim da to moramo napraviti pod hitno i nadam se da će Vlada već u slijedećih nekoliko dana uputiti odgovarajući propis. Međutim, s time imamo još jedan problem, a to je porezni tretman situacije u kojoj vlasnik poslovnog prostora oslobađa korisnika poslovnog prostora zakupnine. Mnoge takve situacije imamo, ljudi su zakupcima izašli u susret jer znaju da im je bolje sačuvati nekoga tko će ostati i raditi kada prođe kriza nego i izbaciti i riskirati hoće li ikad naći nekog novog. Međutim, i na takvo korištenje poslovnog prostora moraju se plaćati porezi što ovim mjerama nije adresirano. Problem koji se ne spominje, a kojeg bi trebalo riješiti je problem pomoraca. Mnogi pomorci su mi se javili oni su također ozbiljno pogođeni ovom krizom, a mjere koje su usmjerene prema njima nisu adekvatne. Slijedeći problem to su radnici koji imaju jednu ili više dionica trgovačkog društva u kojem rade. Ti radnici su isključeni, prije tjedan dana sam na to upozorio, ministarstvo je najavilo rješavanje tog problema, međutim do danas taj problem nije riješen. Apeliram na vas, plediram da se to riješi to je prisuto u turističkim poduzećima, to je prisutno u drugima, prisutno je tamo gdje je bila privatizacija, prisutno je tamo gdje postojalo radničko dioničarstvo. Osoba koja ima jednu dionicu je možda formalno suvlasnik, ali sa tom jednom dionicom on ne utječe na poslovanje svojeg poduzeća, mora imati pravo na potporu. Još jedna kategorija radnika je ugrožena, a to su studenti radnici. Dobili smo danas informaciju da za studente radnike nije omogućeno izdavanje propusnica, molim vas ažurirajte tu situaciju, ne radi se o jako puno ljudi, međutim radi se o ljudima kojima taj novac treba. Ako žive primjerice u Velikoj Gorici, studenti su, trebali bi putovati na posao u Zagreb oni to ne mogu jer im nije omogućeno izdavanje propusnica. Drago mi je što je u ovom trenutku ovdje ministar Cappelli, ova prethodna su možda više išla ministru Mariću, ali ovo direktno ide ministru Cappelliu jer se odnosi na radnike koji su trebali započeti rad uglavnom 1.4., a i vi i ja znamo o kojim se radnicima radi, prvenstveno radnicima u turizmu. Pitanje koje sam dobio i koje postavljam vama je hoće li ti radnici ako ih poslodavac zaposli odnosno poslodavac za te radnike ako ih zaposli imati pravo na ovu pomoć koja je sada određena u iznosu od 4.000 kuna. Dakle, to je pitanje koje mori i poslodavce i radnike. Vidio sam da ste vi jučer na slično pitanje za radnike koji su dobili otkaz, što ako ih poslodavac ponovno zaposli, rekli da ne znate odgovor, nadam se da ste ga do danas saznali i bilo bi jako, jako dobro da izađete za govornicu i taj odgovor date. Zadnja stvar o kojoj ću govoriti, ostalo mi je 30 sekundi, možda sam dosadan s time, ali mislim da to treba opetovano, opetovano naglašavati dok Vlada ne počne rješavati problem, a to je pitanje pravosuđa. Prošlog petka ministar je najavio upućivanje u proceduru zakona koji će riješiti pitanje rokova, ali i mnogih drugih problema u radu pravosuđa. Takav zakon još nije došao u proceduru, apeliram na Vladu s obzirom da mi je iz ministarstva rečeno da je zakon gotovo spreman, da preko vikenda na telefonskoj sjednici uputi zakon u proceduru kako bi u ponedjeljak mogli taj zakon raspraviti, a u utorak ga izglasati jer se radi o jednom izuzetno ozbiljnom problemu. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo kolega Grbin. Vi i ja dobro znamo da je ova Vlada donijela zakon gdje ih uopće nije bilo briga za zaštićene najmoprimce. Zaštićeni najmoprimci zasigurno se sad još nalaze u dodatnom problemu koji je vezan za potres u Gradu Zagrebu. Kad je riječ o ljudima koji su morali otići iz svojih stanova jel u njima ne mogu biti, Vlada je rekla da ima 30 stanova na raspolaganju i da će ih urediti i primiti određene ljude. A Grad Zagreb, iako mi imamo podatke da Grad Zagreb raspolaže sa 7100 stanova, što Grad Zagreb, što Holding, Grad Zagreb je rekao da ima 0 stanova koje može riješiti za ljude koji su zaista stradali u potresu. Ovaj potres je zapravo pokazao razmjere štete u Gradu Zagrebu koji dugo godina jesu i rezultirali su sad, dakle 7000 stanova, a kad treba izać u susret građanima i zaštićenim najmoprimcima 0. Bojim se da će oni ostati zaista nezaštićeni maksimalno.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice Mrak Taritaš, vi znate da sam ja napisao da smo mi zajedno kao saborski zastupnici podnijeli zahtjev za ocjenu ustavnosti tog zakona koji uređuje pitanje zaštićenih najmoprimaca i koristim ovu priliku da zamolim, da plediram, da apeliram, kako god hoćete, na Ustavni sud da taj problem riješi što prije. Ti se ljudi nalaze u nezavidnoj situaciji, izvješće koje je Vlada uputila krajem prošle godine pokazala je da zaštitne mjere uopće nisu polučile učinak. A sada se na sve to nadovezala kriza sa koronavirusom i onda još potres u Gradu Zagrebu. Držim da bi Vlada RH trebala žurno reagirati i smjer u kojem bi trebalo ići je slijedeći. Vraćanje najamnine na onaj iznos koji je bio u trenutku stupanja na snagu zakona, moratorij do odluke Ustavnog suda, a svakako u najgorem slučaju moratorij dok god traje ova kriza i dok god nisu otklonjene posljedice potresa u centru Grada Zagreba. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega, spomenuli ste pitanje PDV-a, ja sam ovlaš spomenula jer mi je bilo prekratko vrijeme elaborirati duže. Dakle, PDV bilo za privatne zakupodavce, bilo za lokalne samouprave, se obračunava na fakturirani zakup. Inače kod ovog slučaja se može dogoditi da porezna tijela koja dođu jednog dana u kontrolu da kažu da je taj obveznik dužan platiti PDV na očekivane prihode ako to eksplicite ne navedemo kao nešto što je uvjetovano, dakle ako je za 0 kuna, ako se odrekao grad ili zakupac alikvotnog dijela, da za to zaista nije u obvezi plaćanja PDV-a.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle, što se tiče jedinica lokalne samouprave, nisam govorio o PDV-u, govorio sam o zakupnini kao takvoj. Dakle, jedinice lokalne samouprave dužne su naplaćivati i obračunavati, vi ste bili pročelnica za financije, to jako dobro znate, dužni su naplaćivati zakupninu. I oni bez izmjena Zakona o zakupu poslovnog prostora nemaju pravni temelj kako bi tu zakupninu smanjili ili korisnika oslobodili. Zbog toga apeliram da se što je moguće prije u proceduru uputi izmjena Zakona o zakupu poslovnog prostora. Međutim, kada govorimo o porezima koji se plaćaju na iznajmljivanje, to nije samo porez na dodanu vrijednost, postoji porez na dohodak ili porez na dobit od prihoda od iznajmljivanja. Porez na dohodak se obračunava od strane poreznih uprava ne po onome što je u ugovora nego po njihovim procjenama. I vi ako i ne plaćate i ako ste oslobodili svojeg zakupca od plaćanja zakupnine, vi i dalje morate plaćati porez. U ovom trenutku, u ovoj situaciji mislim da to nije opravdano i onim zakupnicima i onim zakupoprimcima koji su ugovorili drugačije odnosno da se ne plaća doista treba izaći u susret, tim više što su oni kao privatni poduzetnici drugog privatnog poduzetnika zbog solidarnosti oslobodili [[Upadica: Vrijeme]] Evo, ispričavam se što sam prekoračio. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava uvažene zastupnice Sonje Čikotić.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Htjela bi se ovdje osvrnuti da ove mjere koje danas imamo pred sobom govore u jednom dijelu o otpisu određenih davanja i to je ono što je dobro. Isto tako htjela bi reći, vidim ovdje resornog ministra turizma, da mi se javljaju brojni hotelijeri koji su planirali širiti svoje smještajne kapacitete, no u ovim okolnostima s tim investicijama se stalo, nama je izrazito bitno da se ti investicijski projekti pokrenu. Stoga apeliram ovim putem obzirom da iz Europske komisije imamo zeleno svjetlo da možemo mijenjati tematske alokacije unutar prioriteta za EU fondove da što više sredstava zapravo iskoristite za energetsku učinkovitost u turizmu i industriji kako bi taj fiksni dio troškova našim hotelijerima i da se taj investicijski ciklus jednostavno ne zaustavi. Htjela bi također ovdje govoriti o umirovljenicima koji imaju do 500,00 kn mirovine, njih je oko 95000, te isto tako njih je oko 185 000 onih koji imaju mirovine do 1.000,00 kn, njima je izrazito teško u ovom periodu jer potrebno je opskrbiti se za više dana da ne idu svakodnevno zapravo u trgovine. S tim iznosima jednostavno to je nemoguće, te smatram da bi trebalo osigurati određenu jednokratnu pomoć koja se može uplatiti na njihove račune koja je poznata, svi njihovi podaci su poznati HZMO-u. Isto tako obratili su mi se brojni studenti koji su radili preko student servisa, nažalost brojnim od njih su otkazani njihovi poslovi jer su poglavito radili recimo u trgovačkim centrima, T-centrima ili nešto tako, oni su ostali bez tog dodatnog prihoda. Taj dodatni prihod bio je usmjeren na egzistenciju njih i njihovih obitelji. Jednostavno Vlada Republike Slovenije osigurala je svakom studentu 150 eura u periodu korone, vjerujem da će se u tom momentu moći taj novac isto tako povući iz europskih sredstava jer znamo da sada već financiramo stipendije, socijalno pogođenim obiteljima iz europskih fondova. Što se tiče majki i one su mi se obratile, posebno su zabrinute one majke kojima istječe roditeljski dopust. Naime, imaju malu djecu od godinu dana radi se o višečlanim obiteljima, naprosto one koje trebaju otići na posao, a nemaju kome povjeriti djecu na čuvanje jer jednostavno vrtići i škole ne rade. Stoga apeliram, a i apelirala sam pute e-pošte resornoj ministrici da za takve majke produži se taj roditeljski dopust na tri mjeseca dodatnih. Što se tiče eu fondova, upozorila sam jutros premijera Andreja Plenkovića na dvije odluke koje su donesene jučer na Vladi, a one se tiču obustave svih javnih poziva i svih javnih natječaja iz svih izvora financiranja. Jest da u odluci stoji da će se određeni dio ipak puštati, no on je prepušten na odluku ministru financija. Obzirom da sam jedno vrijeme sudjelovala u radu Vlade i poznato mi je na koji način kolege koje određuju državne potpore, a njih je svega nekolicina da je to jedno usko grlo, ne bih htjela da opet poduzetnici koji i onako čekaju godinu dana na novac iz europskih fondova još uvijek čekamo na raspisivanje. Ono što je u ovom momentu, što bi voljela da je Vlada izašla i nadam se da nećemo ići ono sa trećim, četvrtim, petim i tako po valovima, da ćemo izaći s jednim planom i vizijom kako i gdje će se ulagati, gdje će trebati ljudi, koji sektori će se podupirati jer ono kako bi osigurali i socijalne usluge i zdravstveni sustav u ovom momentu funkcionalnim i mirovinski sustav i sigurne mirovine, potrebno je da se održava gospodarska aktivnost. Isto tako htjela bih reći da što se tiče te gospodarske aktivnosti sigurno je tu prilika u europskim fondovima, kažem Europska komisija razmatra, ja mislim da sam čak i čitala da se gleda hoće li one države članice čak da ne moraju dati ni možda ono njihovo nacionalno sufinanciranje, stoga nadam se da će se i naša Vlada ako do toga dođe dobiti te povoljne uvjete jer sigurno da nam svaka kuna u proračunu znači. Ovdje pozivanje u ovom obrazloženju na dobro financijsko upravljanje i to, to je zapravo sastavni dio bio od početka, on je dio Zakona o proračunu i jednostavno od prvog dana mandata predsjednik Vlade i njihovi članovi trebali su se voditi time, to je obveza od početka do kraja mandata tako da za tim obrazloženjem nema potrebe. Hvala.
Hvala. Evo imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvažena kolegice. Slažem se s vama da umirovljenici teško žive, da imaju male prihode, ali isto to nas ne oslobađa odgovornosti da statističke podatke tumačimo onako kako valja. Znate, imate jednu stavku da u Hrvatskoj 95.000 građana prima mirovinu do 500 kuna, ustvari istina je da ih ima 3.000, a svi ostali ili žive u inozemstvu i za razmjerni dio staža primaju mirovinu u inozemstvu ili žive ovdje pa iz inozemstva za svoje razmjerne mirovine dobivaju dio mirovine. Prema tome, ja se slažem da kažemo istinu onakva kakva je, oni žive teško umirovljenici imaju mala primanja, al baš da sami sebe bacamo toliko u blato da smo nikakva zemlja, mislim to je ispod digniteta zastupnika u Hrvatskom saboru.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Hrelja, ja se slažem, ali obzirom na te podatke koje sam ja dobila, ja sam ih dobila od HZMO-a i isto tako dobila sam službeni odgovor resornog ministra. Ono što tamo stoji je takav podatak kakav sam ja rekla, znači takve sam podatke dobila. Znači ja ovdje moram reći da je resorno ministarstvo takav podatak izdalo sa potpisom resornog ministra. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Njega nema pa je izgubio pravo na raspravu. Slijedi pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, uvaženi ministri, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle s obzirom da je već kasni sat rasprave odmah ću krenuti na stvar što mi se čini da nije dobro u ovim mjerama, inače mjere same po sebi se donesti moraju jer i ova agencija koju je premijer jutros spomenuo u svom obraćanju je snizila za 1 stupanj kreditni rejting RH, ali je rekla jednu važnu stvar, da je procjena da bi BDP mogao pasti za 5%-nih poena, to znači da bi u nekakvoj gruboj računici RH mogla izgubiti oko 50.000 radnih mjesta minimalno. Ne znamo zapravo jer ovakva kriza još nije bila, ona iz 2008., 2009. se ne može mjeriti s ovom krizom jer je ovdje kriza i na strani ponude i na strani potražnje. Dakle, ove je mjere nužno donesti, međutim uvijek postoji problem kada se donose mjere, kada se donose zakonska rješenja uvijek sa tim granicama ili popularno cenzusima, ovdje se spominje 50% i danas su već neki zastupnici postavili pitanje kakva je razlika između onoga koji ima pad poslovanja 49% i onog 51%, to se administrativno na ovaj način odrezalo pa će oni imati prava veća koji imaju eto nešto malo manji pad poslovanja. I druga stvar, kada govorimo o 4.000 naknade za rednike, za očuvanje radnih mjesta, nije isto i čini mi se da se danas to i sindikati su to apostrofirali, nije isto za onog radnika koji još uvijek radi i dobije 4.000 kuna i za onoga koji ne radi, a dobit će isto 4.000 kuna u tom smislu je trebalo razmišljati jer je upitno hoće li poduzetnici onim radnicima koji rade dati veći iznos od ovoga koji je predviđen. Dakle, ove mjere koje se danas, danas je to više puta naglašeno da negdje iznose oko 9 milijardi kuna za 3 mjeseca, dakle riječ je i o plaćama i o doprinosima, negdje se spominje iznos iz zajedničke europske blagajne otprilike isto 9 milijardi kuna i, a ukupna vrijednost ovih mjera se procjenjuje na 40 milijardi kuna. Dakle, očigledno je da će nešto novca tu nedostajati, znatan iznos, o tome je govorio kolega Šuker, no povećanje rashodovne strane, a smanjenje prihodovne strane što je neminovno jer samo pogledamo prihode od PDV-a s obzirom na turistički sektor koji će sigurno podbaciti onda već očekujemo znatni manjak prihoda. I ove mjere osobno podržavam, mi ćemo vjerojatno i u klubu ih podržati, samo tražimo ministre da ipak razmislite o ovim granicama, da ih ne postavljate fiksno, da možda odredite u postotku da se isplaćuje taj dio pomoći vezano za pad poslovanja, a vezano za ove naknade da se razlikuju oni ljudi koji rade od onih koji ne rade. I ono što sam jutros upozorio premijera i vas ministra molim, da postoji u RH niz ili grupa građana, o tome je govorio kolega Grbin, dakle evo spomenimo studente ne samo da oni, da oni ne mogu ove mjere koristiti nego oni evo u mnogim evo u trgovačkim lancima gdje su i oni izloženi dakle ugrozi za zdravlje oni nemaju one povišice koje imaju redovni radnici. Evo, sad čujemo da ne mogu dobiti ni dozvole za putovanje. Dakle, i o studentima treba razmišljati jer nisu to njima samo dodatni izvori prihoda jer mnogima je to jedini izvor prihoda za studiranje. Tu su naravno i umirovljenici koji, koji su naravno sad se malo to i spominje, to su ljudi koji su dodatno htjeli zaraditi, zakonskim rješenjima smo im to omogućili, u ovom trenutku oni ne mogu raditi, ne mogu dodatno zarađivati. Tu su već spomenuti pomorci, tu su ljudi koji sad koriste određena socijalna prava. Dakle, ljudi koji su imali obrte, pa su zatvorili, pa su primaju naknade sa zavoda za zapošljavanje. Kad sad naknada što da oni sad rade, jedan me čovjek pitao što da sada radim, 1.4. izlazi mu naknada, nema više mjera za samozapošljavanje, on nije čovjek koji ne želi raditi, ali gdje će se on sad zaposliti i kako da sad pokrene ovoga proizvod jer nije ni prije ove krize bilo sve idealno. Dakle, ljudi su i prije ove krize zatvarali, ove krize korona izazvane korona virusom, zatvarali svoje obrte. Dakle, svakako ove mjere pozdravljamo, ali o ranjivim skupinama u društvu treba razgovarati jer građani, isto tako banke bi trebale omogućiti i građanima refinanciranje njihovih obveza tako da ne budemo i kolega Grbin s pravom kaže i pravosuđe da vidimo, da se ne provode ovrhe u ovom trenutku jer će mnogi špeklulatni moći doći do jeftinih nekretnina.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, repliciram vam isključivo zbo jedne stvari i mislim da svi mi zastupnici u Hrvatskom saboru bi trebali reagirati na takav način. Smatram osobno da je ovo što je napravila rejting agencija van svake pameti, van svake korektnosti, ne znam kako bi to rekao. U trenutku kad se cijeli svijet trese, kad kompletna svjetska ekonomija je u krizi netko pametan ide sad procjenjivat kakav je kreditni rejting. Pa čekaj da prođe kriza, onda ocjenjuj. Ili je to možda ide se na ruku onome tko ima para, pa zemlje kao što su Hrvatska ajmo mi reći da su se oni malo lošiji nego što, pa ono kad se budu zaduživali da im malo cjepnemo, da tako kažem, veću kamatnu stopu. Zato kolegice i kolege ja vas ovdje javno pozivam, pokažimo tu solidarnost prema svojoj državi i naprosto takvim nekakvim frajerima koji si dozvole takve neke stvari raditi naprosto reći da to nemaju pravo raditi u ovakvom trenutku kad se cijeli narod bori i cijeli svijet bori protiv ove pandemije. Oni to naprosto nemaju pravo raditi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Šuker, drago mi je da ste to vi rekli jer ste i bivši ministar i ekonomist i znadete da se to radi. Nije to u javnom prostoru nekad nije zahvalno tako reći, ali hrabro je to da tako kažete da postoji utjecaj na te agencije da oni jednostavno iz nekakvog interesa ovo sve rade. Oni su snizili kreditni rejting i slažem se zašto su to sad napravili baš u ovom trenutku mogli su malo i sačekati da se vidi koje će efekte i ove mjere postići, a možda je upravo to jer je Vlada najavila da će ovoga refinanciranja obaveza poslovnog sektora omogućiti njihov opstanak, pa možda je to jedan od razloga da se kao što vi kažete kamate podijele.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Žagar, da u pravu ste. Mi smo zemlja sa malim, relativno malim brojem stanovnika na velikoj površini i to bi trebala biti naša prednost, da pokušamo organizirati rad gdje god se to može. Evo vidimo svi zajedno da rad u trgovina po limitiranim uvjetima, po okolnostima koje se dozvoljavaju funkcionira, da rad u bankama funkcionira, zašto ne organizirati da graditelji Istarskog ipsilona rade punom parom, da graditelji Pelješkog mosta rade punom parom i pristupne ceste i sve ostalo. Prema tome, gdje god se može raditi, a da se ne ugrožavaju, da se ljudi ne grupiraju da se ne ugrožavaju drugi ljudi, gdje se može samostalno raditi, šta onom traktoristi po Slavoniji smeta može biti cijeli dan, uzme si lijepo marendu može cijeli dan orati i biti na svježem zraku. Zašto te stvari ne, na neki način javno o tome govoriti, dajte ljudi što više radimo to ćemo brže i lakše izvući.
Hvala, odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Hrelja, potpuno ste u pravu, investicije javnog sektora ne treba zaustavljati, ministre treba vidjeti jedinice lokalne samouprave koje su trenutno u fazi izgradnje, bilo da je to kanalizacija, bilo da je vodoopskrba, da se na neki način omogući onaj dio sufinanciranja. Ono što nama izostaje, investicije privatnog sektora, evo ovdje je ministar turizma, možda bit sad trebao razmišljati da svi oni koji unatoč ovoj krizi u ovom vremenu kad ne mogu obavljati svoju primarnu djelatnost, ako ulažu, a pitanje tko želi sad u ovom trenutku investirati, ali ako postoje takvi ljudi koji žele investirati, a vezano je onim što je kolega Šuker rekao možda to nekome i smeta, a da želi to spriječiti, ako banke bi željele pratiti te ljude koji žele sad u ovom trenutku investirati da ih država posebno nekim mjerama nagradi da se tako izrazim.
Hvala. I treća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Kolega Žagar vi ste u svom izlaganju spomenuli ljude koji vam se javljaju i problemi koji jesu. Problema ima beskrajno, tek sad vidimo zapravo razmjere problema koji jesu. Meni se recimo javljaju sportski klubovi, sportski klubovi imaju trenere koji rade sa djecom i financiraju se od članarina roditelja. Nema članarina, nema djece ti sportski treneri čekaju, čekaju neka bolja vremena. Prema tome, tu imate čitavu grupu različitih problema koji se sada otvaraju. Ja ono što očekujem, očekujem neke mjere vladine koji će se usmjeriti prema svemu onom što čini jedno društvo, a što nije samo rad i rezultati rada. Dakle jedno društvo čine i kultura, i udruge, i sport što mi hoćemo da dan poslije kada krenemo svi funkcionirat, funkcioniraju i da krenu. Ja sam vidjela da su se neki treneri organizirali pa na facebooku neke stvari rade, ali nije sve moguće i neće biti sve moguće. Ali očekujem taj set travanj 20 koji će se okrenuti prema ovakvim drugim problemima.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Mrak Taritaš. Dakle, sada vidim u raspravi čovjek i zaboraviti sve spomenut koji su se javili, javili su se ljudi koji se bave prometom nekretnina, njima je sva njihova poslovna aktivnost stala iz više razloga. Na kraju krajeva ne mogu ni fizički pokazati nekretninu zbog ovih mjera. Ono što moramo danas sam u slobodnom govoru to naglasio, nama je jako bitan obrazovni sustav, s tim se ne smijemo poigrati. On ima dalekosežne posljedice na ovo društvo i trebamo sada sve učiniti da ovu školsku godinu privedemo kraju na jedan kvalitetan način u smislu da ne budu oštećeni učenici, da učitelji koji su isto u teškoj poziciji da to odrade kako treba jer to će imati dalekosežne posljedice. I možda da iskoristim priliku što ste mi omogućili ovom replikom da kažem danas sam u slobodnom govoru rekao da su neke zemlje pomišljaju o ponavljaju školske godine, u RH se to ne smije dogoditi, nema potrebe za tim. Mislim da su učitelji dobro odradili samo treba sada na pravilan način napraviti evaluaciju onoga što učenici trebaju, a o državnoj maturi treba dobro razmisliti. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava uvaženi zastupnik Gordan Maras. Njega nema, gubi pravo na raspravu. Konstatiram da u 16,47 zaključujem ovu raspravu.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g. Predlagatelj je opet Vlada RH, ko i za sve ostale. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Klub zastupnika GLAS-a i klub zastupnika e, i pardon zastupnik Ivan Lovrinović. Na amandman br. 1. je na čl. 24. g. Zrinušić molim vas da se očitujete.
Da, u odnosu na amandman g. zastupnika Ivana Lovrinovića, amandman se ne prihvaća. Amandmanom je uostalom i predloženo da se jedinicama lokalne samouprave koji nisu odgovorni za nastalu situaciju osiguraju bespovratna sredstva. A amandman se ne prihvaća iz razloga što u ovoj fazi ni u cijelom svijetu, pa ni u RH nije uopće poznato kolko će još potrajati kriza, pa niti njeni učinci na gospodarstvo, a i time državni proračun i zbog održivosti samog državnog proračuna zbog njegove održivosti jer će se sredstva po sadašnjoj normi predviđena davati beskamatno na rokove koje zatraže jedinice lokalne samouprave. Te mjere se gradiraju, istupnjuju, a solidarnost i sinkroniziranost u radu svih sastavnica društva je nužna i neophodna kako bi opstale i jedinice lokalne samouprave i sam državni proračun.
g. Lovrinović, izvolite.
. Državni tajniče, opet mi je žao da niste, da Vlada nije prihvatila ovaj dobar amandman koji je u interesu jedinica lokalne i područne samouprave. Zašto? Svi znamo da će zbog ovih velikih problema drastično pasti prihodi lokalne uprave i samouprave, općina, gradova, županija. Što će se dogoditi? Vi njima želite za to vrijeme dati jedan beskamatni zajam, a kad se stabilizira situacija da oni to vrate. Pa oni nisu ni u normalnim okolnostima u mogućnosti financirati ono što im treba, dobivaju od proračuna. Prema tome, predložio sam u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku da, da ukinute odredbu da je to beskamatni zajam već da se znači njihovi troškovi, ono što će im biti manjak u prihodima, da se isplati iz središnjeg proračuna. To je važna, važna jedna odluka i ja gledam kako sad reagiraju župani, gradonačelnici, načelnici. Oni naravno će se zadovoljiti sa ovim samo da imaju kakav takav prihod, a kad prođe kriza oni će vam svi javiti manje-više da ne mogu vratiti novac, ali napravite to sada. S druge strane, pozivam Vladu i HNB da svim građanima punoljetnim Hrvatske puste, daju bespovratno dakle svim punoljetnim građanima i umirovljenicima jer me oni pitaju i isplate po 4.000 kuna odmah, što prije, a to iznosi oko 10 milijardi kuna, da održimo potrošnju, da time zadržimo potražnju, a to će dobro utjecati na proizvodnju i očuvanje zaposlenosti. To rade sve više države u svijetu, evo ovih dana to radi i Srbija. Pomozimo našem narodu sada, ovdje je riječ o satima o danima, spašavamo, spašavajmo jedinice lokalne samouprave, ali prije svega spasimo građane, o njima sve ovisi. I tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Ostanite molim vas jer imate i drugi amandman na članak 2. Izvolite gospodine Zrinušić.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća, amandman nije u biti provediv na predloženi način, a predlaže se isključivo zaduživanje na domaćem tržištu i prije svega kod HNB-a i to beskamatno. Naime, sukladno članku 123. Ugovora o funkcioniranju EU i Uredbe vijeća 3603/93 zabranjena su prekoračenja po računu i sve druge vrste kredita kod Europske središnje banke ili kod središnjih banaka država članica odnosno nacionalnih središnjih banaka u korist institucija, tijela, ureda, središnjih vlasti itd., kao što je Europskoj središnjoj banci i nacionalnim središnjim bankama zabranjena kupnja dužničkih instrumenata neposredno od tih sudionika. Dakle, ovako kako je predložen amandman nije prihvatljiv zbog ugovora o funkcioniraju EU koja je iznad Ustava, kao što znate.
Gospodin Lovrinović.
Vidite, znači vi odbijate da se Hrvatska država može zadužiti kod HNB-a koja je njezina. Od Amerike, zemalja EU, do Japana, Kine itd., ključna institucija koja može spasiti gospodarstvo u ovoj situacije je središnja banka to je kod nas HNB. Hoće li se ona direktno, ja sam tražio da se direktno država može zadužiti ili indirektno ili jedno ili drugo, morate to napraviti, propast će sve. Prema tome, ne može HNB sada štititi i stabilan tečaj i spašavati gospodarstvo, nešto od tog dvoje mora biti ključno. Ključno mora biti spašavanje gospodarstva i građana. To mora biti prvi cilj, a 2, 3, 4 može biti stabilnost cijena ili deviznog tečaja. Još jednu vam stvar poručujem odavde, prošli tjedan, britanska vlada je donijela odluku da od svoje središnje banke izravno, da joj središnja banka kupi državne obveznice u iznosu od 200 milijardi funti. Ova odluka vaša govori da ne želite koristiti suverenost koju još uvijek imamo u monetarnom smislu. Mi nismo prihvatili EUR-o, mi još uvijek imamo svoju valutu kunu, imamo narodnu banku koja nažalost ne ponaša se kao narodna, ona ne želi pomoći sada na ovaj način. Zašto? Jer zaduživanje kod središnje banke košta državu nula posto, ali znam ja što vi želite. Vi želite da sve ide preko banaka koje će i dalje guliti državu odnosno ne državu nego nas porezne obveznike, zašto jer će naplaćivati kamate. A onda ćete narednih mjeseci podizati poreze, trošarine i mi ćemo to preko svoje grbače morati platiti. Zato pozivam građane da podrže one koji žele spasiti hrvatski narod, hrvatsko gospodarstvo, društvo, ovo je trenutak kad moramo pokazati da smo suverena zemlja.
Tražite glasovanje? Da, hvala.
Tražim glasovanje.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a, amandman na članak 1. Izvolite gospodine Zrinušić.
Hvala lijepa. Prijedlog ide u pravcu da će se RH Gradu Zagrebu osigurati sredstva beskamatnog zajma za premošćivanje posljedica nastalih potresom. Amandman se ne prihvaća iz razloga što Vlada i Grad Zagreb poduzimaju zajedničke aktivnosti vezano za sanaciju posljedica potresa i u tom smislu u proceduri je izrada posebnog zakona koje će urediti ovu tematiku.
Gospođo Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja ću moliti glasanje o ovom amandmanu. Državni tajnik je u svom obrazloženju zašto se ne prihvaća, bio vrlo razuman na način da je rekao ide se u smislu posebnog zakona, posebnim zakonom će to biti regulirano, ide u smislu toga da država i grad to zajedno radi, ali državni tajniče to u naravni zaista nije tako. Taj posebni zakon će doživjeti evidentno i puno rasprava i dobro je da doživi određene rasprave, gradonačelnik Grada Zagreba je jedan vrlo interesantan čovjek koji se ponaša kao da potresa u Gradu Zagrebu nije bilo. Na ovaj način je Klub GLAS-a želio da ima jedan osigurač u državnom proračunu zaista da će država i grad nešto napraviti, no nažalost to ne ide u dobrom smjeru, to će završiti na način da će država svoje objekte obnoviti, grad će obnovit svoje, a građani će ostati na milost i nemilost pojedinim mešetarima ili svojim vlastitim mogućnostima. Na ovaj način je Klub GLAS-a želio da imamo jedan osigurač da zaista do toga neće doći, stoga evo zaključno kao što sam rekla i uvodno molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Sad imamo Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, amandman je na članak 2. Gospodin Zrinušić izvolite.
Hvala lijepa. Amandman ide u istom pravcu, kao što je bio i prijedlog gospodina Lovrinovića, vezano za zajam od HNB-a ovdje se s time predlaže da bi bio kamatnjak ne veći od 1%. On se kao takav odbija iz istih razloga kao i prethodni amandman uz napomenu da bi želio radi javnosti da se, ponoviti da amandman kakav je predložen nije provediv. Nije smisao niti ideja hrvatske Vlade da ne iznalazi sredstva na domaćem tržištu ili sredstva koja je moguće dobiti od HNB-a. Ovdje smo išli čitati Ugovor o funkcioniraju EU koja ima status Ustava iznad naših je zakonskih normi i ovdje predviđa da se ne može i izravno zaduživati, to sam i rekao, nisam ustvrdio, niti ću, da je namjera da ne iznalazimo i takva sredstva.
Izvolite g. Damjan.
Državni tajniče, vodite RH u propast. Vi vodite politiku zaduživanja, vodite politiku koja će rezultirati krajnjim osiromašavanjem naših građana. Navikavate naše ljude postepeno na siromaštvo i dajete im tek toliko da nemate revoluciju. Vodite politiku gdje čovjek koji je opterećen kreditima, koji se boji da ne izgubi posao, kojemu visi mač nad glavom da li će platit kredite i da li će završiti na ulici, taj čovjek se nikada neće pobuniti. Stoga vi nećete prihvatiti amandman Živog zida kojime se onemogućuje daljnje strano zaduživanje. Nećete prihvatiti amandman kojime se osigurava zaduživanje kod HNB-a, u hrvatskoj valuti, našoj valuti sa kamatama ispod 1%. Pogodujete stranim bankama, pogodujete krupnom kapitalu kojima dajete kredite od 0,25%, 0,25%. Istovremeno se zadužujete u EUR-ima i u dolarima i to na desetke puta većim kamatama. Upropaštavate RH. Dug koji stvarate nikada nećemo moći vratiti i generacije naših građana će taj dug morati plaćati. Molim vas glasovanje. Hvala.
Hvala. Hvala lijepa. I s time smo završili, završili sa Konačnim prijedlogom zakona o dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 897. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Klub zastupnika GLASA i zastupnik Ivan Lovrinović. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi amandman je zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman dva istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman Kluba zastupnika GLAS-a, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za amandman? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandman Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020. godinu. Tko je protiv? Dva. Tko je suzdržan? Isto tako dva. I tko je za? Molim rezultat. Znači prihvaćen je većinom glasova 126 za, 2 suzdržana i 2 protiv i donesen je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020. godinu.
Sljedeća točka je set zakona vezan za turizam. Tu smo već prethodno prihvatili objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi ministar turizma Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, gospođe saborske zastupnice i zastupnici. Dakle mi ćemo ovo objediniti, ja ću par riječi samo reći koje se bitnije izmjene događaju u samim zakonima. Ali bih na početku rekao, podsjetio možda jer vidim da je dosta bilo razgovora u smislu da li je turizmu dovoljno pruženo, nije pruženo pomoći, turizam je specifičan jer moramo ga sagledavati horizontalno. Dakle, mjere koje su donešene praktički mogu reći 80% mjera se tiču i samog turizma i pomoći turizmu, od mjere 4.000 kuna osobni dohodak, pa do svih drugih mjera koje su danas više puta spomenute. Dokaz da te mjere u ovom trenutku mogu reći zadovoljavaju i u većem broju hotelskih kuća i iznajmljivača i ovim zakonom vidjet ćete mijenjamo nešto što će sigurno biti važno i za turističke vodiče. Dakle više segmenata s ovim što zakonima, što mjerama koje su horizontalno zahvaćene i zadovoljile u ovom trenutku da zadržimo prvenstveno radnu snagu i da na neki način riješimo pitanje likvidnosti. Što se tiče bitnih stvari koje su sigurno osim osobnog dohotka i svega onoga što je danas i potpredsjednik Vlade predsjednik Vlade što su razgovarali i predstavili zakone i mjere koje se tiču svih, a kažem i turizma itekako važno, dokaz je da su same udruge reagirale, da su sami djelatnici reagirali i potvrdili da u ovoj fazi praktički je pokriveno sve ono što se na neki način i moglo u ovoj drugoj fazi pokrit. Naravno da kao što je premijer već najavio da se i dalje idu pripremat mjere koje će i dalje sigurno doprinijeti i ljudima koji rade u turizmu, a naročito i onih 108.000 privatnih iznajmljivača koji su sigurno isto itekako očekivali da se jednim dijelom i njih uzme u nekakav okrilje i da o njima isto brinemo, bez obzira što su oni većinom fizičke osobe, ali ovim namjerama koje su itekako važne isticane i bile. Dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, ja ću možda reći jednu od bitnijih stvari koje da ne idem još u detalje su tehničkih detalja. Najbitnija stvar što se toga tiče je mogućnost vaučera, dakle onoga što smo razgovarali, mogućnost vaučera. Dakle svi oni koji su uplatili svoje aranžmane da u ovom trenutku naravno ne dovedeno i agencija u položaj koji sigurno ne želimo dovesti, a da damo mogućnosti i zaštitu potrošača, s druge strane da ukoliko budu htjeli nakon 180 dana za tih 180 dana dobit će vaučer, nakon 180 dana ako ne budu željeli neki drugi izlet ili neko drugo putovanje izabrat, odabrat, oni će moći dakle dobiti isplatu onoga što su bili uplatili dakle na, za, za to putovanje koje su planirali. To je bio dogovor dakle i sa sektorom i sa turističkim agencijama. Računajmo da u turističkim agencijama bez sezonskih djelatnika radi negdje oko 6500 zaposlenih i da itekako je važno da, to su te male i srednje i manje turističke agencije koje možda broje koji put i manje od 5-ero zaposlenih. Za njih inače mogu reć da osim ovih zakonskih izmjena imamo pripremljen kreditnu tj. mogu reć i da je i da nije kreditna, neće biti kamate na njih, pa možemo reć tekuća sredstva koja će itekako dobro doć upravo takvim malim i srednjim poduzetnica, hotelijerima do 50 soba, malim agencijama turističkim, pogotovo dakle nekih 600 milijuna kuna koje ćemo plasirati, dakle i dat jednu injekciju gdje će Ministarstvo turizma pokrit kamatnu stopu, dakle da ćete ta sredstva biti na 3.g. bez kamatne, bez kamata. Dakle, to su većinom, dakle turističke agencije, mali i srednji poduzetnici, hoteli ponavljam do 50 soba. To je kažem u ovom dijelu što se tiče Zakona o pružanju usluga u turizmu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, tu je sigurno ono bitno gdje ćemo zahvatiti i veliki dio svih iznajmljivača. Dakle, oni su imali obavezu oni koji su do 1. rujna 2007. prije toga se registrirali u smislu kategorizacije, oni neće morat, bila im je obaveza od ove godine da krenu svi u rekategorizaciju, oni ove godine neće morati dakle krenut u rekategorizaciju, mi to pomičemo praktički sve za 1.g. tako da na neki način nemaju tih obaveza. Što se tiče drugog dijela kategorizacije, to je prema hotelima i kampovima. Kao što znate i svi drugi imaju obavezu, hoteli i svake 4.g. da vrše kategorizaciju tj. novu rekategorizaciju ili kontrolu, nazovimo to tako i njima smo pružili priliku, dakle da u ovim uvjetima kada i ne rade i nemaju nekih aktivnosti da to prebacimo na slijedeću godinu i da na taj način nemaju drugih troškova. Isto tako što se tiče objekata koji su dali zahtjev na vrijeme za legalizaciju. Međutim, nisu stigli još na red da dobiju odgovor tj. rješenje o legalizaciji. Oni su imali privremeno mogućnost da se bave, dakle iznajmljivanjem apartmana i soba. Na taj način mi produžujemo tu mogućnost da se oni i dalje mogu s tim bavit slijedećih godinu dana dok ne dobiju redovnu legalizaciju. Što se tiče prijedloga Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, tu je jedna od bitnih stvari, dakle mi moramo na neki način s obzirom na sadašnji zakon koji kaže da se turističke zajednice ne mogu zaduživat iznad 10%, a plaće iznad 40%, tu bi došli na neki način i u problem jer oni će sigurno trebati sredstva koja sad ne uprihoduju jer nema aktivnosti, nema boravišne pristojbe, to su najveća sredstva koja su imali od boravišne pristojbe tj. turističke pristojbe ili članarine. Pošto tih sredstava … [[Govornik se ne razumije]] na neki način zamoljeni smo da im dozvolimo na neki način i na taj način naši su dogovorili da tih 313 turističkih zajednica sveukupno imaju mogućnost naravno svaka u razina mogućnosti koju ima, o tome će odlučivati i predsjednik tj. vijeće turističke zajednice ili skupština, da li se mogu, dakle zadužiti i iznad 10% ukoliko to bude potrebno, u ovom trenutku kad budu imali aktivnosti turističke da mogu na neki način doć do svježeg novca, likvidnost i pripremit se za eventualni iskorak koji bude trebao za taj dio eventualno turističke godine ukoliko to bude moguće. Što se tiče Zakona o turističkim zajednicama i drugog dijela što se tiče tijela koja se biraju, dakle u sklopu turističkih zajednica, mi bi na ovaj način dali mogućnost zbog posebnih okolnosti koje jesu da u ovom trenutku ne dođe jer je praktički nemoguće izvest da u 313 turističkih zajednica dođe do izbora tijela, pa na taj način bi to stavili na a/a što bi rekli za ovo vrijeme dok su događaji ti koji jesu, tako da postojeća tijela nastavljaju sa radom i na ovaj način ako to prihvatimo kao izmjenu, nastavljaju sa radom i imaju, dakle punu onu odgovornost koju su imali i do sada i da se nakon ovih posebnih okolnosti koje jesu dođe do mogućnosti opet izbora svih tijela koji ove godine ističu jer jednostavno kažem nemoguće bi bilo izvesti izbore u 313 turističkih zajednica, vijeća turistička i sve onoga što, dakle bi bilo po novom zakonu kojega smo usvojili prošle godine u saboru. Dakle, ove izmjene su kažem, jednostavno daju mogućnost lakšeg poslovanja, lakše mogućnosti da i ministar u određenim segmentima može reagirati na recimo visinu boravišne pristojbe koji ćemo onda uređivati uredbom. Mi smo u međuvremenu donijeli i dvije uredbi na Vladi prije par dana, al to su dvije važne uredbe koje oslobađaju na neki način onaj dio koncesije u kampovima i u turističkim naseljima i zemljište, turističko zemljište oko hotela. Dakle, na taj način dali smo mogućnost kroz te dvije uredbe da za prvih 6 mjeseci smo praktički dali za jednu kunu tj. nema plaćanja turističkog zemljišta koncesije u kampovima. Što se tiče isto tako za, za, za, to je za onaj dio varijabilni, a za fiksni dio koji treba platit, dakle do 31. kolovoza produžili smo do 31. studenog sa mogućnošću kao i ovaj prvi dio koji je varijabilni da, dakle ne dođe do plaćanja ukoliko ne bude nikakvih aktivnosti u tim kampovima ili hotelima koji imaju zemljište turističko s time da ovaj dio u kampovima je državno vlasništvo, a ovaj dio koji je pod jedinicama lokalne samouprave, zemljište oko hotela, naravno je dio koji je išao prema, plaćanje prema jedinicama lokalne samouprave. Dakle, te dvije stvari za sad dali smo mogućnost da se prvi dio ne plati uopće kao i ovaj dio boravišne pristojbe koji smo, dakle za prvih 6 mjeseci potpuno skinuli. To je kad se gledaju glavni kreveti i pomoćni kreveti koji su novim zakonom ušli u ovoj godini to je negdje oko 164 milijuna oprosta za prvih 6 mjeseci. Vidjet ćemo temeljem aktivnosti u drugom dijelu godine, ukoliko bude potrebno ćemo osloboditi eventualno i taj drugi dio godine boravišne pristojbe. To govorim taj dio koji je za privatne iznajmljivače, a njih je kažem negdje oko 108.000. Evo na taj način smo gledali da pokrijemo cijeli taj dio u svakom segmentu, da kroz ove horizontalni zakone damo mogućnost likvidnosti osobnih dohodaka, mogućnost moratorija na kredite dat i jedan dio mogućnosti podizanja ovih kredita koji su beskamatni ovo što će pružiti mogućnost kroz Ministarstvo turizma ovih prvih 600 milijuna. I naravno u daljnjim fazama ćemo gledati da recimo članarinu turističku koju ovo ako neko vjerojatno već je par ljudi i pitalo da mogućnost članarine, nju ćemo staviti skupa u onu košaru što bi se reklo o parafiskalnim nametima o kojima ovih dana itekako razgovaramo i sigurno će i oni doći na dnevni red, a onda kada dođu na dnevni red bit će i pitanje ove članarine, turističke članarine koja će onda biti u paketu parafiskalnih nameta. Gospodin Grbin vi ste me pitali vezano za da li mogu djelatnici doć ili ne mogu, inače od sljedećeg tjedna će HZZ staviti neka nova pravila, očito neki već pokušavaju iskoristiti, nažalost svaki zakon se pokuša nać model kako da neko iskoristi već mogućnost da ubaci nekog u mjeru od 4.000 kuna, dakle u svakom slučaju bit će moguće, ali ne za ovaj mjesec nego za sljedeći mjesec ukoliko ne otpusti nijednog radnika više moći će u 4. mjesecu primiti opet svoje djelatnike. I isto tako vrijedi za ono pitanje što ste mi rekli vezano za ukoliko želi onaj što je planirao primiti svaki zaprimljeni djelatnik ako nisu nijednog otpustili itekako je dobrodošao i moći će biti u tim mjerama. S time da od ponedjeljka, utorka će još se malo izbrusiti tu jel očito negdje neko želi neki propust iskoristiti, tako da će i te mjere biti još malo bolje zaštićeni ako to tako mogu reći onda ćete sljedeći tjedan još dobiti možda kvalitetniji odgovor. Ali u ovom prvom trenutku na ovaj način mogu vam reći da će moći. Evo predsjedniče hvala lijepo.
Hvala uvaženi ministre. Imamo 4 replika, prva je uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Gospodine ministre, govorili ste o boravišnoj pristojbi, govorili ste o turističkim pristojbama odnosno članarinama, međutim možda mi je promaklo ali nisam siguran da sam čuo bilo od vas, bilo od ministra Marića odgovor na jedno drugo pitanje koje u ovom trenutku izuzetno kopka naše privatne iznajmljivače, a to je pitanje paušala. Dakle, u onim mjerama iz ožujka omogućeno je odgoda plaćanja paušala, međutim i vi i ja smo svjesni da primjerice u drugom tromjesečju nije bilo i neće biti gostiju, neće biti turizma, neće biti prihoda. Moje pitanje vama je da li ćemo ići sukcesivno sa otpisom paušala, prvo za drugo, a onda vjerojatno bojim se i za sljedeće tromjesečje? Hvala.
Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Dakle, u prvih tri mjeseca još je i nekih aktivnosti bilo jer i rezultati tako kažu u noćenjima i dolascima turista, dakle 1., 2., 3. mjesec vidjet ćemo kako tu što, ali u svakom slučaju da će se razmatrati 4., 5. i 6. pa i dalje ukoliko ne bude aktivnosti naravno da će se i o tome itekako ozbiljno porazgovarat. Ja osobno sam rekao tamo gdje nijedna kuna nije zarađena ne bi bilo logično da i naplaćujemo neki porez. Prema tome u svakom slučaju i o tome će se razgovarati, za sada je mogućnost odgađanja plaćanja. Za prva tri mjeseca kažem imali smo rezultate koji su tu negdje oko 30% pada, ali sigurno da vaš prijedlog i prijedlog koji se odnosi na ovakve stvari sigurno da će se dobro razmotrit i ić u smjeru tamo gdje nije bilo aktivnosti.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Uvaženi ministre. Apsolutno je jasno da morate doć sa setom zakona da bi određene stvari prilagodili izvanrednim okolnostima koje su nastale zbog korona virusa. No, nama se u klubu GLAS-a čini da tu ima i niz stvari koji nemaju veze s korona virusom. Ja vas molim konkretan odgovor vezan uz Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti gdje ste vi vezano uz ugostiteljsku djelatnost u domaćinstvima uveli jednu odredbu kako se u izvanrednim okolnostima tu možete dakle ministar može propisati određena postupanja kada je riječ o kategorizaciji odnosno o uvjetima koje trebaju imat. Zašto odstupanja? O čemu je riječ ako je korona virus pa tamo ljudi ne mogu ni doć? Što vam ta odredba treba? Ta vam odredba možda treba za dan poslije da imate nekakva odstupanja kada se krene raditi da oni imaju, ali to nema veze sa ovom ugrozom koja je sa. Pa vas lijepo molim što je bila ideja predlagača kroz tu odredbu to vam je dodani čl. 41.a.
Hvala.
Odstupanja su bila u rekategorizaciji upravo kao što sam rekao da ne moraju rekategorizirati objekte. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ja imam nekoliko pitanja koja su tehničke prirode. Znači u prvom setu zakona smo vidjeli jako puno firmi iz turističkog sektora koji će aplicirati za određene mjere, mene zanima kako će se valorizirati i vrednovati one firme, a u vašem sektoru ih ima puno koje su recimo počele raditi 1.5. ili 1.7. prošle godine. Znači one neće moći ući u ove kategorije 20 i 50%-tnog prometa s obzirom da nemaju referentno razdoblje. Druga stvar koja me zanima, da li se razmišljalo na Vladi i o ovim ljudima koji su 9.000 završili proteklih nekoliko tjedana na burzi, da se njih vrati u sustav na način da im se prizna ovih 4.000 kuna i da ih ljudi konačno mogu ponovo prijaviti u svojim tvrtkama, znači ima jako puno ovih nedorečenih stvari. Ono što me smeta također je da ste više razmišljali o tome kako nadoknaditi novce turističkoj zajednici, a ne dugoročno osloboditi članarine recimo hrvatske tvrtke turističke zajednice, to bi im recimo puno više značilo u budućnosti što se tiče smanjena parafiskalnih nameta. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor.
Poštovani saborski zastupniče Maras, ja sam maloprije baš rekao što se tiče turističke članarine da ona ide kao parafiskalni namet i ona će kao takva biti u paketu parafiskalnog nameta. Zato je sad nismo uzeli u obzir, inače bi ona sigurno danas bila tu i raspravili bi na sličan način kao što smo raspravili o turističkom, o boravišnoj pristojbi dakle isti pristup bi bio. Dakle, mi samo čekamo taj paket koji će biti parafiskalnih nameta i ona će biti u tom paketu sigurno na određeni način riješena jer naravno ako nije bilo nikakvi aktivnosti naravno da neće tu sigurno biti veći problem razmišljanja o tome da li treba ili ne treba srezati. Tako da i taj dio ja osobno u tom smjeru sam dao prijedlog, prema tome to će ići. Što se tiče onih djelatnika što ste rekli za tvrtke koje su prošle godine u 5. mjesecu, uzimat ćemo jedan određeni prosjek i oni će isto doći u obzir. Tako da neće ispasti, sigurno.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala lijepo. Gospodine ministre poznato je da je svaka 6 kuna zarađena u Hrvatskoj zarađena u sektoru ugostiteljstva i turizma. Za to nije kriv sektor sam po sebi i ja bih volio da je puno više u apsolutnom broju ili apsolutnom iznosu zarađeno u turizmu, ali naravno da druge industrijske grane puno više i bolje rastu. Mi iz Kluba GLAS-a imat ćemo neke primjedbe na neka rješenja koja ste ovdje predložili jer smatramo da se u ovoj situaciji ni u snu ne smije srozavati kvaliteta. Dakle, moramo učiniti sve da nakon ove krize naš turizam i ugostiteljstvo budu još bolji, još bolje kapacitirani s višom razinom turističke usluge. Godinama je turizam i ugostiteljstvo kao grana su zapravo držale i lijevu i desnu ostacima hrvatske industrije i poljoprivrede. Sada kad je ta grana u velikoj krizi, primjerice u Istri koja generira 30% turističkih prihoda tim ljudima i rukama i nogama treba pomoći, oni su nas godinama držali iznad vode i stvarno su proizveli jedan proizvod po kojemu smo poznati. Zato treba držati kvalitetu na što višoj razini. Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Potpuno se slažem, nisam htio danas jer nije ni vrijeme za razgovarati o rezultatima prošlogodišnjim, ali pošto je izašlo jučer, prekjučer od narodne banke, HNB-a rezultat za prošlu godinu financijski, dakle 11% više prihoda nego 2018., dakle najbolji rezultat ikad turizma, kažem teško je razgovarati o tim rezultatima zato kao što vidite vrlo rijetko i nigdje ne spominjem to, ali što je najvrednije da smo zadnja 3 mjeseca prošle godine imali porast 34% prihoda. Dakle, govorimo 10., 11. i 12. mjesec, dakle definitivno došli smo do onoga da je hrvatski turizam bio cjelogodišnji turizam, a ne više turistička špica sezone. Isto tako treba podsjetiti kad se o tome govori da u prva 3 mjeseca mi ostvarujemo 5% prihoda turizma, u prvih 6 mjeseci ostvarujemo negdje oko 27% sve skupa, prvih 6 mjeseci, pa na taj način trebat ćemo i gledati kada budemo razgovarali o svim ovim mjerama, uvijek biti od toga kad, koliko se i ostvarivalo.
Hvala uvaženi gospodine ministre. Idemo sad sa iznošenjem stajališta klubova. Prvi je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Božo Petrov. Njega nema gubi pravo riječi. Drugi prijavljeni je Klub zastupnika Živog zida i SNAGE, Ivan Lovrinović, njega također nema, gubi pravo. Treći je Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, Marin Škibola, ni njega nema. Ona je na redu Klub zastupnika GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš, ona je tu.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre i državni tajniče, pred nama su 4 zakona odnosno 4 izmjene i dopune zakona. Turizam je izuzetno važna grana. Ono što mi cijelo vrijeme pokazujemo, a to je i ova neprilika, neman ili sve što nam se desilo sa korona virusom pokazala da nije dobro da samo visimo na turizmu. Korona virus je zapravo prvo napravila, ta velika neman je prvo napravila štetu u turizmu. Ja se duboko nadam da ona neće dugo trajati i kako smo mi poznati kao destinacija tzv. auto turizma odnosno oni koji su, zemlje koje su blizu nas dolaze, nadam se da ipak ovo ljeto će barem djelomično biti spašeno. Ono što je ministar rekao u odgovoru kolegi Beusu Richemberghu, a to je da smo uspjeli postići nekoliko stvari. Da nije turizam samo definiran uz ljetne mjesece, nego zaista imamo cijelu godinu i uspjeli smo postići jednu stvar koja je izuzetno bitna, a to je nivo turizma. Mi smo bili zemlja koja je bila karakteristična po tome da smo nudili plažu, ručnik na plaži i smještaj. To se je pretvorilo u nešto drugo. Za to treba puno rada, puno truda, puno angažmana. Nemojmo dopustiti da s jednim potezom, da olako se toga odreknemo. Mi zaista cijelo vrijeme moramo voditi računa o danu poslije, ne smijemo si dopustiti da dan poslije da srozamo ono što smo imali. Ja apsolutno razumijem da je korona izazvala veliku pomutnju vezanu uz turizam. Pomutnju u hotelima, dakle u hotelskom smještaju, a i pomutnju i u privatnom smještaju, dakle uobičajena je bila praksa da se tokom zime sređuje, uređuju pojedini privatan smještaj i da čekate ko zapeta puška Uskrs, pa s Uskrsom koji je ove godine 12. travanja, što je dobar datum, krene. Sve se je promijenilo. Nitko nije očekivao da će tako biti, sigurno će se stvari kad je vezano uz to, uz turizam promijeniti i u Gradu Zagrebu. Grad Zagreb je zaista u posljednje vrijeme kad, i odavde kad idete nema skoro ni jedne kuće u kojoj ne piše da ima nekakav apartman. To će možda olakšati neke druge stvari, možda će pojeftiniti stanovi za najam u Gradu Zagrebu, ali to je jedna druga tema. dakle znanje jezika, ovo čak ovo iskustvo smo odlučili ok, možda zaista nam je to problem ali to znanje jezika da se netko bavi turizmom bez znanja jezika bojim se da neće ići. I četvrti zakon koji je Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti. Sve ono gdje vi produžujete rokove, gdje dajete mogućnost ljudima da zaista sad ne luduju vezano uz kategorizacije, nama je apsolutno prihvatljivo. No, ono što sam i vama u replici rekla, a to je slijedeće. Vi ste dodali članak 41a. koji ima naslov obavljanje ugostiteljskih djelatnosti i pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i na obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu u uvjetima posebnih okolnosti. Ajmo probat razumjet, ako su uvjeti posebne okolnosti, a to je korona, tamo nitko nikom ništa ne pruža jer je zabranjeno da bilo tko bilo kome šta pruža u smislu turizma i ugostiteljstva. Kad prestane ugroza oni će i dalje raditi sukladno onom što su bili prije, kategorije će im i dalje vrijediti, imat će rok za produžavanje kategorija, imat će rok da se prilagode što je apsolutno legitimno. Morate im dati mogućnost da zaista ljudi u svoj ovoj situaciji kojoj se nalaze još nisu u ludosti i ja sad moram negdje neki zahtjev predati. Primjera radi, samo da napravim jednu usporedbu, dakle koji nema veze s vama ima veze sa zakonom koji smo raspravljali prije, to je onaj bio Zakon o računovodstvu gdje su sva računovodstva bila izbezumljena jer moraju predati nešto FINI do određenog datuma i apsolutno su bili ovaj izbezumljeni, a sad je kroz ovu izmjenu zakona je produžen datum što je ok. Ali vi dakle za nekog tko sad ne može zbog ugroze zbog kojeg donosimo ovaj zakon obavljati djelatnost, donosite članak 41a. kojem se ovlašćuje ministar da pravilnikom uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog dakle za područje požara, jer se tu baš i ne usudite, i područje zdravlja propiše odstupanja. Što će nam ta odstupanja? Ta vam odstupanja ili vam trebaju stalno, pa hoćete to stalno imati, ali za sada vam ni ne trebaju odstupanja kad taj ne može za vrijeme korone ni raditi, šta će vam propisat odstupanja nekom koji ne radi. Dakle, tu, ok imat ćete prilike u završnoj riječi objasniti o čemu je riječ, imat ćete priliku, mi smo već te amandmane i predali pa ćete imati priliku i u obrazloženju amandmana reći da smo možda nešto krivo razumjeli što ja mogu, apsolutno dopuštam da smo nešto krivo razumjeli, ali na ovaj način na koji je to napisano je apsolutno dakle nekako neprihvatljivo. Da svoju raspravu zaključim. Apsolutno moramo voditi računa i taj cijeli sektor turizma na kojem smo visili da on što prije bude sposoban, dan poslije krenuti raditi. U trenutku kad bude sposoban, dan poslije krenuti raditi im moramo omogućiti dati i lijevu i desnu ruku da zaista rade, jer su oni, oni se najbrže prilagođavaju nekim novim uvjetima i oni ako se prilagode nekim novim uvjetima i nešto se pokrene možemo imati nekakve dobre situacije. Ali pri tom ne smijemo pod krinkom te nesretne, nepoznate, nekakvog tog virusića koji je tamo negdje nastao, pretvorio se u neman koji je zavladala ovim svijetom u ovoj situaciji, ne smijemo pod tim krinkom sve ono što smo dobro do sada napravili, vi možete dobro radite znate, to kaže dobro radiš, dugo radiš i onda jednim krivim potezom padneš dolje, ne smijemo napraviti taj krivi potez jer ćemo onda taj krivi potez ne rješavati 6 mjeseci ili godinu dana, rješavat ćemo ih slijedećih 10 godina. U tom smislu mi smo u Klubu GLAS-a na svaki od ovih 4 prijedloga vaše izmjene i dopune dali amandmane. Tim amandmanima smo naravno htjeli neke stvari ograničiti koje su isključivo vezani uz koronu, ukazali smo na neke stvari koje mislimo da se ne trebaju desiti i ovisno o vašem stavu prema tim amandmanima će biti i naš stav vezano uz glasanje. Sve ono što ćete vi u turističkom sektoru pomoći da idemo brže i bolje, dobit ćete apsolutno bez obzira mi smo oporbeni klub, oporbena stranka, mi vam spadamo u grupu onih malih stranaka, ali se tako i zovemo, dosta smo glasni i nastojimo biti dosta glasni i dosta razumni i mislimo da dobre odluke treba podržati bez obzira i razumno obrazložiti, ali ne bih voljeli da se ovdje, ja sam to nazvala kukavičjim jajima prođu neke stvari od kojih ćemo imati štete i kojih se onda nećemo godinama moći riješiti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženog zastupnika Antona Klimana u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam gospodina ministra i državnog tajnika, sve kolegice i kolege koji su zadužene za raspravu po ovoj točci dnevnog reda. U prvom redu evo htio bih pohvaliti napore Vlade i mjere koje je predložila u horizontalnom smislu, dakle da svi zajedno pokušamo sa što manje štete izaći van iz ove krize koja je zaista toliko duboka da ni sami ne možemo vidjeti njezine, njezine srazmjere i mislim da Vlada je ovim potezom napravila odličan posao, komunicirala je sa zainteresiranom javnošću u prvom redu sa poslodavcima, sa radnicima, sa sindikatima i donijela je mjere koje mi se čini da daju jednu dobru perspektivu hrvatskom gospodarstvu da izađe iz ove zaista zahtjevne situacije sa što manje štete. U svakom slučaju i ove mjere koje je Vlada donijela tiču se i zaposlenika i poslodavaca i u turističkom sektoru koje rekao bih da je možda i najviše pogođen i ugostiteljstvu naravno, rekao bih da je najviše pogođen ovom krizom i kao takav mislim da i kroz ove mjere koje ćemo sada komentirati i na koje ćemo se osvrnuti da mu se mora dati šansa, dakle cijelom turističkom i ugostiteljskom sektoru da po završetku ove krize može što prije zauzeti opet svoju ulogu u hrvatskom gospodarstvu, a ono se po mom sudu neće baš dugo mijenjati, još uvijek će turistička djelatnost biti perjanica hrvatskog gospodarstva i stoga moramo zaista pomoći turizmu da što prije dođe u kondiciju da može izvršavati svoje zadaće. Ova, ovi prijedlozi zakona koje je Ministarstvo turizma predložilo, zaista imaju svoju svrhu, imaju svoj smisao i jedan su dobar doprinos ovim horizontalnim mjerama hrvatske Vlade i rekao bih da je, da su jedan zajednički dio napora hrvatske Vlade da se stabilizira gospodarstvo i da se pruži u ovim uvjetima i da se pruži jedna perspektiva nakon završetka ove krize. Dakle, ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, mislim da je dobro definirao neke stvari koje su trebale se definirati, a to je u prvom redu, dakle ovo, ova novela gdje bi se spriječilo oglašavanje i smanjila jedna presija na legalne iznajmljivače, dakle koji su se koristili dakle ovi koji sebe reklamiraju preko društvenih mreža i portala, da praktički u jednoj sivoj ekonomiji uzimaju kolač onima koji su registrirani legalno i koji plaćaju svoje obaveze i to je jako dobro da se sada definiralo da se moraju na takvim oglasima istaknuti identifikacijski broj pružatelja usluge, odnosno PDV broj, tako da se što manje grabiti u ovoj sivoj, crnoj zoni. Ovo oko brisanja uvjeta stranih jezika i poznavanja hrvatskog jezika u mjeri, itd., to će vjerojatno objasniti u završnoj riječi i državni tajnik ili ministar. Dakle, tu je stvar kako će se postaviti oko ovih mjeseci koji su pred nama, međutim, ja bih se htio dotaknuti jedne mjere koje, u načelu je dobra, a to se radi o putovanju paket aranžmanima u uvjetima posebnih okolnosti zbog nerealiziranog putovanja gdje se uređuje na način da se stavlja moratorij na raskid ugovora u trajanju od 180 dana od završetka posebnih okolnosti. A agencije umjesto povrata novca mogu nuditi vaučere koji će biti osigurani policom osiguranja te su na taj način zaštićena prava potrošača. Ovdje smatram da bi možda trebalo proširiti tu mjeru jer nisu u pitanju samo putničke agencije, nego, već znate da su jako puno direktnih ugovaranja i plaćanja avansa i kog hotelijera direktno, dakle bilo je uplaćivanja direktnog aranžmana kod kongresnog turizma koji se odgađa, dakle avansi su već na računima naših tvrtki, hotelijera, kod kampova isto tako, zakupa kampova. Kod privatnih iznajmljivača preko booking.com-a, ako hoćete, itd., itd. i mislim da bi trebalo tu mjeru proširiti na način da se obuhvate osim putničkih agencija i ti pružatelji usluga u turizmu i da te iste vaučere kao povrat, kao sredstvo za povrat novaca koriste da se od 1.3. do 15.9.2020. to, govorim konkretno o otkazima, ako se u tom periodu dogodi otkaz, da se vaučeri izdaju sa trajanjem do 31.12.2021. g. Dakle, cijelu tu sljedeću godinu gdje ga gost može koristiti za svoje usluge ili neke druge, kao što je rekao i ministar. Ili u tom periodu da mu se vrate sredstva. Već su neke članice EU, konkretno, Francuska, taj propis stavile u zakonsku proceduru i jako će biti interesantno ako se bude i korisno, ako se bude ta mjera i kod nas prihvatila jer je jako bitno da se relaksiraju financijski portfelji naših tvrtki da mogu što bezbolnije proći ovu krizu, a ja ću vam reći iz nekih procjena, da je to otprilike sada u ovom trenutku, trebalo bi raditi povrat oko 80 do 100 milijuna eura, dakle u povratu novca, tako da molim evo, ministra da sagleda tu mogućnost, mislim da bi to bilo jako korisno i za ove pružatelje usluga kao što su hotelijeri, kamperi i privatni iznajmljivači da im se to omogući jer smo već u ovim horizontalnim mjerama donijeli dobru odluku, a to su ove moratorije na otplate kredita, itd., pa da ih ne opterećujemo još sa ovom situacijom, to je izvanredna situacija i bilo bi dobro da se to uvaži. Što se tiče ovih zakona, dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, ovo je zaista sve pohvalno, ovo oko rekategorizacije hotela, kampova, marina i objekata u privatnom smještaju, jako dobro, razumno, mislim da je zaista za pozdraviti ove mjere i to je sasvim okej. Što se tiče i ovog prijašnjega zakona, još samo da kažem da je jako pohvalno što ste ušli u ovu situaciju dakle, oko pružanja usluga turističkog vodiča koji se upisuje u Središnji registar, da ste to riješili, to je po mom sudu zaista jedna dobra, jedna dobra odluka koja bi trebala ostati trajno u toj cijeloj priči dalje u zakonskom prijedlogu. Evo, replicirao bi na neki način i kolegici Taritaš, da je članarina parafiskalni namet, a boravišna pristojba nije parafiskalni namet, dakle to trebamo jasno razlučiti i rekao bih da smo i to i rekli, što se tiče privatnih iznajmljivača da smo već 50% odrezali paušala, boravišne pristojbe za prvih 6 mjeseci i evo, i rekao bih, pohvalio bih ministra da cijelo vrijeme komunicira, vidjet ćemo što se događati sa poslovanjem u turizmu u sljedećem periodu, to je jako dobar pristup. Ako poslovanja ne bude, neće biti ni plaćanja, ako smo svi dobro shvatili, a mislim da jesmo. mali, sitni poduzetnici, obrtnici, mikropoduzetnici koji jednostavno ne znaju kako ovu krizu preživjeti i kako se mogu nositi sa određenim troškovima. Znači puno važnija informacija za njih je da li će neko primjerice tko je osnovao tvrtku ili uredio apartman prošle godine u 9. Mjesecu i de facto nema referentno razdoblje u odnosu na ovo šta je ministar Marić danas ponudio, da li će i on moć recimo ostvariti određeni benefit, da li će HBOR davati kredite da ljudi izdrže ovu sezonu koje neće biti i da li će te novce moći koristiti u smislu zapošljavanja u smislu eventualnog nekog da iskoriste taj period za neke druge stvari i da li će imati perspektivu na neki način da kada sve skupa ponovo krene da nastave raditi na normalan način. To su odgovori koje njih muče i na koje bi mi danas trebali dobiti odgovor, to je ono što građane zanima. Svjesni smo koliko će upravo ova grana ekonomije biti pogođena, ja neću tu biti nešto posebno katastrofičan, ali svi smo svjesni kada ministar Božinović kaže da će se mjere ili ministar Beroš kada kažu da će se tijek mjera analizirat da li će se ukinuti u 6. Mjesecu vrlo teško je pretpostaviti da će nakon što se ukinu mjere evo za mjesec dana naši hoteli i naši apartmani puni. Vjerojatno će ova sezona jako istrpiti i zato je vrlo važno osmisliti mjere kako preživjeti do sljedeće pune turističke sezone koja će krenuti sa 2., 3. mjesecom sljedeće godine. To je ono što očekujemo od hrvatske Vlade i to je ono što želimo vidjeti. S druge strane možemo razgovarati primjerice o parafiskalnim nametima što sam ovdje pitao ministra, jedan ili dva zakona se vežu uz određene pristojbe i turističke članarine, ali ne na način da oslobodimo tvrtke turističkih članarina nego da vidimo kako će turistička zajednica preživjeti ovu godinu kada neće imati prihode kakve su imali proteklih godina. I izmjena zakona je korektna da im se to omogući da jednostavno zadrže ljude na jednom mjestu, vjerojatno će se i oni racionalizirati u nekom dijelu i što se plaća tiče jer to očekujemo od cijele države i apsolutno počevši sa Hrvatskim saborom i Vladom RH te mjere moraju biti što prije aplicirane jer ako neki ljudi ostanu bez prihoda preko noći, ako nemaju plaće jedan dio Hrvatske ne može se ponašati kao da se ništa ne dešava. Znači mi očekujemo i tražimo od Vlade RH što prije mjere tog tipa, doduše ja sam svjestan koliko je važno da zadržimo neku normalnu razinu potrošnje u Hrvatskoj i da tu izbalansiramo određene stvari jer ništa se ne postiže s time da totalna potrošnja ode dole, ali se mora razmišljati o tome da budemo racionalni. I sa te strane ja očekujem da se ova kriza iskoristi za potpunu reviziju parafiskalnih nameta, potpunu reviziju i turističke članarine i Obrtničke i Gospodarske komore i da vidimo da li ovaj koncept gdje „jako puno institucija“ koje kao pomažu jako gospodarstvo, a u biti u pravilu je ta pomoć vrlo mala ili nikakva pri tom ne mislim na turističke zajednice koje za svoje gradove, općine rade. Ja znam njih dosta koje rade dosta i dobro, ali primjerice Gospodarska komora je totalno beskorisna organizacija i ako mi iz ove krize izađemo i dalje sa obveznom članarinom za Gospodarsku komoru poslali smo jednu od najlošiji poruka iz javnog sektora prema gospodarstvu i prema našim građanima. Znači sa te strane treba napraviti potpunu reviziju parafiskalnih nameta i ja to očekuje na način kada dođu te mjere da razgovaramo o tome koje možemo sada, ne za vrijeme krize ukinuti nego zauvijek ukinuti, zauvijek ukinuti obavezu plaćanja određenih parafiskalnih nameta i određenih nameta koji su vezani za spomeničku rentu možda prema gospodarstvu i određenih nameta koji su vezani za opće korisnu uporabu šuma. Znači to su stvari o kojima treba sada kada smo u mogućnosti zbog krize razgovarati o svemu koje treba sada vidjeti i pokušati postaviti temelje da gospodarstvo kada kriza završi može što prije krenuti naprijed. I to je ono šta ja mislim da treba biti glavna poruka iz ovih rasprava i volio bih da hrvatski građani to odavde čuju, da čuju na koji način razmišljamo, šta želimo napraviti, šta mislimo odmah napraviti, šta je korisno i šta ćemo na kraju krajeva na čemu ćemo inzistirati. Žao mi je i ja vas molim gospodine potpredsjedniče prenesite predsjedniku Hrvatskog sabora da hrvatski građani ne slušaju, bez obzira da li je ovdje 40 ljudi ili 4 ili 6 nebitno, bitno je da naši građani čuju naše stavove i da čuju šta se nudi u ovim zakonima. Konkretno ova četiri zakona rekao sam, što se tiče Zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, ja mogu ovdje reći da razumijem intenciju da je podržavam da se turističke zajednice održe na neki način, ali bi isto tako volio da je hrvatska Vlada razmišljala o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave. Znači razmišljamo o turističkim zajednicama, a ne razmišljamo o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave jer gradovi više nemaju prihoda jer djeca ne idu u vrtić i nemaju prihoda i ne mogu, pogotovo manji financijski moćni gradovi ne mogu izdržati isplaćivati punu razinu plaća i pitanje je kako će to sve skupa opstati. Jedno je škole gdje plaće idu iz državnog proračuna, ali vrtići nemaju tu mogućnost. Sa druge strane nevjerojatna situacija u gradu Zagrebu gdje se kasni i ne daje se isplata prema vrtićima koji su u privatnom vlasništvu, a u koje idu djeca istog kao i u gradske vrtiće, zbog toga što nema, što nema dovoljno mjesta. Znači to je nešto što je nevjerojatno da, da o tome Vlada ne razgovara. Znači turističkih zajednica smo se sjetili odmah i tu možda ne znam u nekom gradu ili općini 10 ili 15 zaposlenih ako je veći, ako je manje 2-3, ali vrtića u toj općini i gradu se nismo sjetili, a tamo isto tako rade ljudi koji će sutra odmah morat počet ponovo se baviti sa našom djecom, odgajati našu djecu itd., i volio bi da recimo da Vlada na taj način razmišlja, malo šire i kada mi date ovakav zakon ispred mene odmah moram, odmah moram to napomenuti. Ista stvar je i sa turističkom pristojbom, ove tu stvari nisu niti od presudne važnosti niti mislim da bi se bilo šta desilo recimo da i nismo donijeli ovaj zakon ili Zakon o pružanju usluga u turizmu koji definira, mislim to čak malo i čudno i zvuči, kaže proglašena je epidemija Covid-19 i sada se daje uvod kao i za sve ostalo i kaže onda jedna od ključnih mjera odnosno prva mjera brisanje uvjeta znanja stranih jezika odnosno poznavanja hrvatskog jezika u mjeri dostatnoj za obavljanje posla voditelj turističke agencije, te radnog iskustva od 1 godine. Mislim s obzirom da u ovom trenutku turističke agencije uopće ne rade, ovo čisto sumnjam da će netko konzumirati ovu mjeru. Znači evo možemo napraviti analizu nakon 3 mjeseca ili pola godine, čisto sumnjam da će sad netko presudno konzumirati ovu mjeru i da će mu to nešto u životu značiti. Puno važnija je mjera da li će te turističke zajednice moći zadržati zaposlene sa ovih 4.000 kuna o kojim smo govorili malo prije, da li će turistička zajednica i to je sad recimo, doduše u ovom dijelu, u ovom dijelu to neće biti ja mislim problem jer će sve imati prihod manji od 50%. Ja sam skloniji tome da se otpis doprinosa i poreza radi na razini 30 ili 20% ovaj jer ja mislim da bi trebala biti intencija da jedan dio tvrtki pokušamo pomoći da održi poslovanje, ne da sad netko tko ima prihode od 40% razmišlja da li mu se više isplati smanjiti prihode 10% pa ući u mjeru potpune Vlade, ja mislim da bi trebali tu razinu spustiti toliko nismo da motiviramo ljude i da ih na neki način natjeramo da pokušaju, mada oni to sami i po sebi rade, da pokušaju održati poslovanje. Tako da evo, ja sam ovdje htio i tu ću i završiti spomenuti da ipak ovaj dio zakona neće biti od presudne važnosti za veliki dio, najveći dio turističkog sektora. Bit će važan za turističke zajednice, to podržavam. Još jednom kažem i apeliram da ministar preko Hrvatske turističke zajednice pokuša dogovoriti i vidjeti kako će oni opstati da se sad ne opteret u punom iznosu za neke naredne godine sa kreditima koji će biti samo za hladni pogon ovaj, ali više bih volio da razgovaramo ovdje o HBOR-ovim kreditima, više bi volio da razgovaramo ovdje kako će taj sektor preživjeti od danas realno 7, 8 mjeseca vjerojatno neće biti ili će biti minimalan ako se situacija normalizira u Hrvatskoj, posezona će biti još isto tako slaba, ne očekuje se da će nešto ljudi počet brzo putovat. Najvažnije je izdržati do slijedeće godine. I to je ono o čemu mi moramo ovdje razgovarati i nadam se da ćemo, da ćemo kad dođe slijedeći set mjera imati više informacija po tom pitanju. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženi zastupnik Maras. Slijedeća rasprava je u ime pojedinačnih zahtjeva, Nikola Grmoja uvaženi zastupnik nije tu gubi pravo. Slijedeći prijavljeni je Miro Bulj, ni njega nema gubi pravo. Slijedeća je uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege ovaj paket zakona smatramo dobrim, poticajnim i primjerenim trenutku. Turizam pridonosi, pridonosio je prepoznatljivosti RH, činio je gotovo petinu hrvatskog BDP-a, a sada je jedan od najpogođenijih grana i sektora gospodarstva. Uz to ne treba zaboraviti da brojne druge djelatnosti i sektori se upravo naslanjaju na turizam. Stoga je neophodno otkloniti i ublažiti ovaj gospodarski poremećaj i što lakše premostiti ovo razdoblje. Ovo je najveća kriza od Domovinskog rata, a veliki je problem što i ne znamo do kada će ovo trajati. Vlada je stoga prvim setom, prvim paketom mjera pomogla gospodarstvo sa 30 milijardi kuna i čujemo da do danas imamo preko 66.000 poduzetnika kojih se prijavilo na ovu mjeru spašavajući tu preko 400.000 radnih mjesta. Većina upravo se odnosi na turistički sektor. 19. ožujka obustavljen je rad ugostiteljskim objektima svih kategorija i usluge smještaja i upravo tog dana već je Hrvatski sabor usvojio 63 mjere odnosno paket zakona sa 63 mjere koje je predložila Vlada RH kako bi spasila i očuvala radna mjesta te osigurala plaće za gotovo sve gospodarske resore. Tako je za turizam propisana i mogućnost odgode plaćanja turističke članarine, odgodu ili oslobađanja plaćanja turističke pristojbe, predviđene su i različite potpore za financiranje obrtnih sredstava i poboljšanje likvidnosti kao i odgoda plaćanja naknade za korištenje koncesija na turističkom zemljištu u kampovima. Malo prije je kolega Peđa Grbin postavio pitanje što je sa paušalom. Pa naime već 23. ožujka usvojen je pravilnik kojim se smanjuje paušal turističke pristojbe za 50% a oslobađa plaćanja turističke pristojbe za sve pomoćne krevete za ovu godinu osobama koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu ili OPG-ovima i time su samo mali iznajmljivači kojih trenutno ima 108 tisuća rasterećeni za 164 milijuna kuna. Ovim pak drugim setom mjera predlaže se izmjena 4 turistička zakona gdje se želi dodatno rasteretiti i financijski i administrativno turistički sektor, sačuvati radna mjesta, osigurati likvidnost. Tako imamo dopunu Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, gdje je Vlada omogućava da 313 turističkih zajednica, koliko imamo u RH i plus Hrvatska turistička zajednica, a koji su nositelji turističkog razvoja, drugačije se financijsko zadužuju koje mogu to zaduženje može biti i veće od 10%, naravno, uz suglasnost turističkog vijeća, predsjednika i garanciju jedinice lokalne samouprave te daje mogućnost da i u narednoj godini se koristi troškove za plaća zaposlenika više od 40% prihoda te turističke zajednice. Zakonom o turističkim pristojbama omogućava da Vlada uredbom drugačije uredi pitanja koja se odnose na visinu turističke pristojbe kao i rokove uplate, namjenu i način raspodjele. Vlada će znači i dalje pratiti razvoj situacije te po potrebi, reagirati, a već imamo i najave ministra financija, kako će u narednom periodu pomoć ići i samim našim građanima. Zakonom o pružanju usluga u turizmu, odnosno izmjena i dopuna tog zakona, mijenja ishođenje rješenja o odobrenju za pružanje usluga uz samo rješenje o ispunjavanju uvjeta i tu imamo daleko jednostavnije i lakše uvjete. Ja tu se ne bih složila sa Klubom zastupnika GLAS-a već bi rekla da upravo je ovo pomoć i zaposlenim osobama, studentima i umirovljenicima da dodatno ostvare svoje prihode, a i nezaposleni da mogu pod lakšim uvjetima ostvariti poticaj za samozapošljavanje. Putničke agencije, također, trebaju sukladno potpisanim ugovorima, sad umjesto povrata novca omogućiti vaučere putnicima i u roku 180 dana ili im ponuditi neko drugo putanje, ako ga ne mogu iskoristiti ili ne žele, onda će tek dobiti novac. Znači nakon ovoga ne slijedi veliki financijski teret svim putničkim agencijama da odmah moraju ići sa isplatama nerealiziranih ugovora. Kad su u pitanju izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti [[Upadica: Vrijeme.]] čuli smo da idemo na produženje roka… Evo, hvala lijepo.
Imate replike pa ćete. Prva replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Evo g. Juričev-Martinčev. Recite, spominjali ste tvrtke, spominjali ste sada i ugostiteljsku djelatnost, na koji način će, po vašem mišljenju iz ove mjere koje smo čuli danas i od ministra Marića i od ministra Cappellija, na koji način će se postaviti država i u koje će ih kalupe ukalupiti one koji su recimo, počeli raditi u 5. mj. prošle godine? Znači ima takvih, pred sezonu prošlu su počeli, otvorili su svoje lokalne i kada budu uspoređivali promet, neće imati cijelu godinu, neće biti moguće to uopće komparirati jedno sa drugima, a vjerojatno, ako su 3., 4. mj. prošle godine nisu radili, imali su 0 prometa. Znači tu neće moći pokazati da im je promet pao 50 i više %. Znači tu je jedna velika rupa za jedan ozbiljan dio poduzetnika koji postoji u RH i mislim da o tome nisu u Vladi razmišljali i ja sad apeliram da se možda do glasanja, da Vlada da neki amandman ili ministarstvo do glasanja u utorak da pokušamo to ispraviti. Evo hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Kolega Maras. Pa, ja bih još naglasila da upravo ovaj paket zakona i čitav paket mjera je pohvaljen od strane i evo, dalmatinskih poduzetnika danas koji ih hvale, pa Obrtničke komore, Zajednica turističkih vodiča, svi hvale ovaj paket mjera, ali dosta toga će biti usklađeno i propisano pravilnikom odnosno Vladinim uredbama. Dosta slobode je dano da upravo u hodu se rješava kada se naiđu na neke specifične probleme.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvažena kolegica Juričev-Martinčev. Mene zanima vaš stav oko jedne stvari, ja to nisam vidjela, možda mi je nešto promaklo, ali imamo sljedeće situacije, dakle imamo ljude koji su već prošle godine, imaju stalne goste, dakle imaju 2, 3 apartmana u svojoj nekakvoj kući, imaju stalne goste i uzeli su od njih već određeni avans, sad da ne kažem možda i cijeli iznos za ovu sezonu. Oni će, onu su ta sredstva kad su uzeli, krenuli i uložili možda u taj objekt ili u nešto drugo iz jednostavnog razloga što smo postali svjesni svi ako se ne ulaže, neće doći gosti, dakle sav nivo je dignut. Kako ste razmišljali, vaše razmišljanje, što će biti s njima, oni će u jednom trenutku morati vratiti novce koje de facto neće imati? Kakvo je razmišljanje i što će se tu učiniti ili će se tu nekakvi rokovi dati ili nešto. Vežem se malo i za ove vaučere i ovih 180 dana i sve zajedno jer oni ako neće biti turizma, ni 180 dana neće biti dovoljno. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa kolegice Anka Mrak-Taritaš, pa upravo ovo što ste rekli, kod putničkih agencija je predviđeno, ako se ne realizira ugovor da se može u roku od 180 dana iskoristiti vaučer, uplata baš direktno iznajmljivaču, to je rijetkost, ja bih rekla, to je vrst kreditiranja, vjerojatno je to neki dugogodišnji gost sa kojim već ima poluprijateljske odnose pa će se to nekako privatno rješavati. Ono što može Vlada RH, resorno ministarstvo to upravo i čini, da ih je oslobodila 50% paušala, odgodila određena i druga i ostala plaćanja, a očekujemo ako se ovo vrijeme iako neizvjesno do kada će ovo sve trajati, oslobodi i dodatnih davanja.
Hvala. I uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev, ja se nadam možda sam bio malo nespretan u izrazu kada sam govorio, ali čini mi se da me ministar u potpunosti shvatio. Kada sam govorio o paušalu mislio sam o paušalu poreza na dohodak. Dakle, paušal poreza na dohodak je ostao neriješen, adresirali smo ove druge probleme i to je dobro da smo učinili. Međutim, našim privatnim iznajmljivačima ostaje paušal poreza na dohodak i isto bi viza vi onoga što je ministar govorio, niko ne govori o prvom tromjesečju, ono je prošlo, govorimo o drugom tromjesečju. Činjenica je da su sada sa Uskrsom naši iznajmljivači očekivali početak turističke sezone, činjenica je da toga neće biti, najave govore da ćemo najranije početkom lipnja početi sa popuštanjem mjera, što govori da je drugo tromjesečje izgubljeno i mislim da je već sada potrebno poslati jasnu poruku da se taj paušal za drugi tremestar kada govorimo o porezu na dohodak, neće naplaćivati. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kolega Grbin, istina je da turistička pristojba, taj paušal je smanjen za 50% odnosno na pomoćne ležajeve ne treba uopće platiti za ovu godinu. O tom porezu odnosno paušalu o kojem vi govorite, visinu određuje jedinica lokalne samouprave. Prema tome, očekuje se da kao što je Vlada RH izašla u susret svojim gospodarstvenicima, a i iznajmljivačima očekuje se da isto to naprave jedinice lokalne samouprave tako da mogu općine odnosno gradovi smanjiti taj paušal odnosno ih osloboditi u određenom postotku.
Hvala uvaženoj zastupnici. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Gorana Aleksića, njega nema. Onda imamo slijedeću pojedinačnu raspravu uvaženog g. Gordana Marasa koji upravo ulazi.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ispričavam se što ste čekali, da sam mogao sjedit na nekoj od ovih slobodnih stolaca ne bi se to desilo, ali vidite kako kruta pravila nekad život ne poznaju. Tako da, tako da, da još kažem par stvari vezano uz konkretne prijedloge. Moram reagirati i na kolegicu Branku koja je maloprije govorila o tome kako je HOK poduprijela. Mislim jasno je, oni su poduprijeli i prve mjere. To su profesionalni podupiratelji ovaj prijedloga Vlade g. Plenkovića. I g. Ranogajac, bivši kandidat za župana HDZ-ovog u Krapisnko-zagorskoj županiji i g. Burilović, bivši predsjednik Gradskog vijeća HDZ-a u, u Vinkovcima i predsjednik HDZ-a u Vinkovcima, znači od njih se ne može očekivati da se dogodi kritika kao što se dogodila od stotine i tisuće i desetke tisuća poduzetnika u, u grupi na facebooku koja je postala glavni artikulator ovaj i grupa koja najviše artikulira zahtjeve poduzetnika i na taj način u ovih nekoliko tjedana su se izborili za jedan status koji, i utjecaj koji HGK i HOK nikad neće imati zbog toga šta oni nažalost ne služe na taj način nego služe kao jedan politički inkubator koji je izgubio svoj smisao. Govorim za HOK, neke komore, županijske i gradske rade malo kvalitetnije, a za HGK zbilja mi je teško naći gdje se bave manje politikom, a više, više gospodarstvom. Većinom su to političari dali na lokalnoj ili na državnoj, na državnoj razini. Rekao sam Burilović je vrlo bio visoko pozicioniran u HDZ-u i defakto ga je HDZ postavio tamo za predsjednika. Tako da, ja bi volio da ovakve mjere pokušamo usuglasiti i ja podržavam na kraju krajeva da donesemo ovakve mjere, malo smo sa njima zakasnili, al su one puno kvalitetnije nego što su bile one prve, ali opet to nije nešto na temelju čega će neko dobiti neke posebne nagrade. Većina tih mjera ovaj podržava i predlaže i sve ostale zemlje u EU. Kada pogledate to su zbilja nijanse i tu nema neke velike mudrosti šta treba napravit. Treba se država zadužiti da se očuva gospodarstvo, točka i radna mjesta i da što prije kada kriza prestane nastavimo sa normalnim životom i gospodarskom aktivnosti. Znači, to je cijela mudrost u ovoj priči. Da li će to biti iz domaćih rezervi, da li će to biti iz međunarodnih rezervi, da li će Europa izdati tzv. korona obveznice za šta se zalažu manje razvijene zemlje koje imaju i koje su više pogođene krizom, a nisu za to zemlje poput Njemačke koje su najgospodarski najjače u EU, to ćemo vidjet jel ja se nadam da će tu Europa pokazat solidarnost i da ćemo na kraju krajeva nakon ove krize reć hrvatskim građanima evo vidite RH dobro da je u tom društvu, da smo bar bili 2008. u tom društvu puno prije bi se vratili na neke, na neke gospodarske tokove nego što smo se vratili ovako sami dok nismo bili dio jedne veće gospodarske zajednice. Tako da ja očekujem da Vlada bude tu vrlo efikasna, da se ne birokratizira. Gledao sam jučer izjavu šefa odnosno ministra financija SAD-a koji je rekao da će poduzetnici dobivati direktne poticaje, ja to također očekujem od Vlade, možda u obliku kredita HBOR-a do određenog iznosa, ukoliko se bude koristio za zapošljavanje neće bit potrebno vraćati u narednom periodu, da će poticaji prema malim i srednjim tvrtkama biti isplaćivani u dva tjedna, to je jučer rekao i da su spremili tolike poticaje da će sve tvrtke 30 milijuna malih i srednjih poduzetnika u Americi moći za to aplicirati i da će u dva tjedna isplaćivati novac. To je ono što u ovom trenutku hrvatskim tvrtkama treba uz ovu garanciju zapošljavanja, treba im i određeni novac da bi uspjeli preživjeti do sljedeće godine, sljedeće turističke sezone. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Marasu. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice i potpredsjedniče Sabora, vrijedni državni službenici i ministre. Evo ja mislim da bi trebao dobiti peticu iz zalaganja i da ćete mi onda odgovoriti u završnoj riječi, imam samo dva pitanja i zbog toga sam se i javio za raspravu. Prvo, tiče se jedinica lokalne samouprave u turističkim područjima dakle u pravilu se radi o jedinicama lokalne samouprave na obali koji su bili dužni završiti svoje građevinske radove do 31.svibnja kako bi se naravno mogli pripremiti za sezonu. Sada je relativno jasno da će ova sezona biti nešto lošija u odnosu na mnoge prošle sezone tamo negdje do ratnih i isto tako je činjenica da obzirom na tu sezonalnost da su radovi već započeli, a da jedinice lokalne samouprave imaju smanjen priliv u njihov proračun za negdje 90%, a pitanje šta će imati u odnosu na prošlo ljeto i evidentno je da neće moći platiti ni ove građevinske radove što su do sada imali. Dakle, moj prijedlog je i evo molim vas da razmislite, a po mogućnosti da se očitujete, da se tim jedinicama lokalne samouprave omogući ne otpis nego dizanje kredita od HBOR-a s počekom od godine dana da bi mogli platiti ono šta sad ne mogu platit. Jer u suprotnom što se može dogoditi? Mogu dobiti ovrhe, ako nemaju priliva sredstava nego eventualno od eu projekata može im se ovršiti taj dio i onda ćemo imati dvostruki problem, dakle neće imati sredstva za eu projekte, neće imat prihod iz proračuna i neće moći uopće funkcionirati. Dakle, ako bi se taj dio mogao sa kreditom odnosno sa zajmom s počekom od godine dana kada se stvar normalizira da oni to vrate premostiti, moj prijedlog je da im se to omogući. I evo molio bih i vaše mišljenje bilo na ovakav prijedlog, bilo na neki koji bi imao tu intenciju dakle da se s nekim kreditom premosti ovo vrijeme ne imanja prihoda. I drugo koje se tiče svih jedinica lokalne samouprave, to sam govorio i prekjučer, a tiče se javne rasvjete, da im se omogući nekakva u ovom trenutku od HEP-a povlaštena cijena za javnu rasvjetu. Dakle, imamo prazne ulice, imamo mračne ulice to se možda može prikazat kao demografska mjera, ali mislim da nije da ne bi to tako bilo. Prema tome, da se vidi sa HEP-om da se jedinicama lokalne samouprave može na taj način izać u susret da se da neka povlaštena cijena koja bi trajala samo za vrijeme dok traje ova situacija. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Bauku. Replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Bauk vi ste rekli i spominjali ste određene jedinice lokalne samouprave, ali ja sam siguran da i ministar to sigurno zna jer se kreće u svom sektoru da ima jako puno tvrtki, obrtnika, privatnih osoba koji su se zadužili u ovom periodu da bi pripremili svoje apartmane, ugostiteljske objekte sve ono šta treba da bi sezona krenula i da bi mogli na neki način poslovati. Znači ja mislim da je vrlo bitno i nužno da se tim ljudima osigura da li direktno sa bankama moratorij na kredite, a po meni bi bilo ispravno da HBOR uđe beskamatno na godinu dana dok sezone sljedeća ne krene i da se na taj način ljudima pomogne. A ukoliko zadrže zaposlene i u periodu nakon što istekne ova mjera od tri mjeseca da im se čak taj dio kredita i za isplate zaposlenima umanji. Moramo o tome razmišljati, takvih ima jako puno.
Odgovor.
Mislim da neću nikoga iznenadit ako kažem da se slažem s vama. Tu bih postavio jedan kriterij koji je recimo i ministar unutarnjih poslova opisujući ova ograničenja o kretanju postavlja to su nužni poslovi. Dakle, činjenica je da u ovome trenutku ljudi koji su se zadužili očekivaju očekujući opravdano da će to svoje zaduženje moći vratiti od turističke sezone koja će ove godine očito biti nešto slabije ili će biti totalno slaba, da im se omogući da to što su trebali vratiti ove godine vrate sljedeće godine i to je to. Dakle kako je ljudima ograničeno poslovanje, gospodarska djelatnost i kretanje za nešto što nije nužno tako se treba s moratorijem za takve stvari kako to volimo formulirati se nije znalo ili se nije moglo utjecati da se na taj način ljudima omogući normalan život i da premoste tih godinu dana. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Dakle, ono o čemu sam govorio i u replici uvaženom gospodinu ministru, ono što se ponavljalo i kroz repliku uvaženoj kolegici zastupnici je nešto što u ovom trenutku izuzetno muči privatne iznajmljivače. Naravno da oslobađanje od plaćanja paušalnog poreza na dohodak male iznajmljivače neće spasiti, to je činjenica. Ne moramo se zavaravati i reći da će to biti mjera koja će biti spas. Međutim, činjenica je da smo nedavno podigli, podigli smo odnosno zakonom smo povećali razrede naplate paušalnog prihoda poreza na dohodak i proširili smo ih na pomoćne ležajeve, time smo malim iznajmljivačima u ovoj godini stvorili daleko veći porezni teret nego što je to bilo u ranijim godinama, a oni prihoda nemaju. Mjera odgode je za sada funkcionirala dobro utoliko što je barem po informacijama koje ja imam, gotovo svima ako ne i svima zahtjev za odgodu kojeg su ga podnijeli prihvaćeni i to je u redu. Međutim, ponovit ću još jednom, potpuno je jasno da će prihodi u ovom kvartalu koji je pred nama dakle u drugom kvartalu 2020.godine u potpunosti izostati. Turizma nema, granice RH su skoru u potpunosti zatvorene, zabranjeno je kretanje između jedinica lokalne samouprave. Ako nema kretanja, ako vi iz Zagreba ne možete doći u Crikvenicu onda turizma nema. Odgoda u redu, ali isključivo i jedino do donošenja odluke o otpisu. I ta odluka mora biti donijeta od strane Sabora zato što se naprosto radi o obvezi koja proizlazi iz čl. 57. Zakona o porezu na dohodak. Čl. 57.je jedinicama lokalne samouprave samo omogućeno da u iznosu od 150 do 1.500 kuna odrede koliko će iznositi taj paušal, ali Sabor ga je propisao. Sabor je uveo obvezu plaćanja tog poreza i samo Sabor svojom odlukom to može ukinuti, ako to Vlada ne predloži potpuno je jasno da se to neće dogoditi. I zato na vas apeliram, ima vremena upravo zbog ove mjere odgode ima vremena da to napravimo što je prije moguće. Međutim, nije jedino porez na dohodak paušalni porez na dohodak bio predmet povećanja u proteklim godinama. Više puta sam o tome javno govorio, mi smo u 2018. imali, dvije godine za redom 2018. i za 2019. povećanje boravišne pristojbe, iako je u prethodnim godinama prihod turističke zajednice na razini države rastao od boravišnih prihoda za preko 20 milijuna kuna godišnje. Dakle turističke zajednice u ovom trenutku imaju barem su trebale imati ako su imalo, ali imalo mudro gospodarile tim novcem koji im je dolazio određene zalihe. Zašto je to bitno, zato što u jednom trenutku kada ova kriza prođe, a proći će Hrvatska mora odmah tražiti svoje mjesto na turističkom tržištu. Mi imamo određene komparativne prednosti prema drugim zemljama, dok Hrvatske možete doći motornim vozilom, možete se puno lakše odlučiti na putovanje u Hrvatsku nego što je to primjerice u Tunis ili neku drugu preokomorsku zemlju. Zbog toga apeliram na ministarstvo da pripremi jedan krizni program komuniciranja koji će biti spreman u trenutku kada mjere popuste, ne samo naravno u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama za aktivirane kako bi hrvatski turistički proizvod bio dodatno reklamiran na emitivnim tržištima. Na taj način ćemo osigurati da se spasi ono što se od ove turističke sezone spasiti da, ali to treba promišljati već sada, treba početi pripremati spotove, treba pronaći tržišta na koja ćemo se pojačano oglašavati i treba biti spreman da kada vlak oporavka krene mi budemo prvi u njemu. Hvala.
Hvala uvaženom zastupniku Grbinu. Ministre imate li potrebu završno nešto? Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo par pitanja koji ste još tu da odgovorimo. Dakle, mi imamo porez na dohodak tj. paušalni porez od 150 do 1.500 kuna koje određuje visinu jedinice lokalne samouprave. Taj paušalni porez smo mi odgodili plaćanje, to je jedno. Drugi paušal je boravišna pristojba ili turistička pristojbe kako god hoćemo, kako god razumijemo lakše, ona je isto paušalna i nju isto tako određuje visinu zato smo je decentralizirali i određuje paušal privatnog smještaja određuje jedinica lokalne samouprave i cijenu fiksnu za hotel znači po turistu kada dođe plaća po noći. Taj paušal smo mi za prvih 6 mjeseci izbrisali praktički i on se neće platiti za 108.000 privatnih iznajmljivača ion je za prvih 6 mjeseci izbrisan i neće biti plaćen. Paušal, treći paušal koji je treći paušal je članarine, dakle treći paušal su članarine koje sam maloprije rekao one će ići u paket parafiskalnih nameta. Dakle mi možemo pravilnikom regulirati da bude jednu kunu recimo kad se tiču uvijek govorimo o privatnim iznajmljivačima. Mi u ovom trenutku smo članarinu stavili sa strane jer nju se tretira praktički kao parafiskalni namet. S te strane imamo dakle tri paušala, riješili smo dva, ovaj treći će ići kao parafiskalni namet. Taj dio dakle da budemo jasni i taj dio od 6 mjeseci od boravišne pristojbe je praktički oko 164 milijuna kuna koje smo izbrisali za prvih 6 mjeseci i neće morati vlasnici apartmana i kuća za odmor platiti. Što se tiče gospođa Mrak Taritaš je pitala prije zašto znanje jezika, ne znanje jezika itd. to je u situaciji smo stavili gdje sada agencije male koje broje možda troje, četvero zaposlenih ode voditelj agencija ispostavljate vd i taj vd slučajno ne zna jezik i na mogućnost da damo da mogu funkcionirati. Što se tiče radova i sredstava koje jedinica lokalne samouprave nemaju, to je stvar jedinica lokalne samouprave da nađe model, a ja evo recimo predlažem da taj model bude faktoring koje sam kao i gradonačelnik nekada davno kada je pofalilo i premošćivao sa faktoringom, dakle koji je dozvoljen zakonom, dakle unutar jedne proračunske godine, može se uzeti određeni faktoring, iskoristiti da se plati izvođača radova i da se može raditi dalje, a što se tiče dozvole, da li mogu raditi ili ne mogu, to donosi jedinica lokalne samouprave temeljem zahtjeva turističkog od strane turističke zajednice, turistička zajednica mora prema jedinici lokalne samouprave dati dozvolu da li će moći se raditi i od kad, do kad i to mora po zakonu biti do kraja prošle godine, dakle. Ako su dali kakvu zamolbu, obično je to u terminu od 15.6. do 15.9. Što se tiče kredita, HBOR-ovi krediti, Ministarstvo turizma pripremilo je jedan, dakle jedan program gdje će plasirati 596, 7 milijuna, recimo, oko 600 milijuna kuna beskamatno, na 3 godine. Mi ćemo sufinancirati kamatu u visini od 24 milijuna i 100 tisuća kuna. To je program inače, bio za konkurentnost, koju smo mi davali dakle i od strane Ministarstva turizma. Što su g. Peđa Grbin je zamolio, vezano za mjere ukoliko dođe do aktivnosti, ako možemo reći, da budemo spremni, itd., Hrvatska turistička zajednica je već pripremila mjere i mi imamo baš u ponedjeljak ili utorak video-linkom upravo sjednicu vijeća HTZ-a gdje ćemo definirati da li je to to, da li još treba nešto korigirati, pripremiti. Temeljem 17 direktora voditelja ureda HTZ-a izvan Hrvatske koji nam tjedno daju izvješća u kom smjeru, kako, što se događa u tim zemljama, što radi naša konkurencija u tim zemljama, u ovim, u ovoj situaciji koja je, koja je praktički nemoguća, ali dobivamo konkretne mjere svakih 7 dana od njih i izvješća i temeljem tih izvješća i njihovih prijedloga smo nekako u pripremi prvih programa ukoliko i kad krene, što će biti. Po nekim našim evo saznanjima i onome što smo uspjeli locirati, dakle nekako nautika će se prva malo kvalitetnije probuditi jer se smatra da je nekako izolirana, nazovimo, pogotovo vlasnici brodova koji su u marinama vezani. Oni će dolaziti na svoje brodove i odlaziti će u luke, tj. izvan velikih središta, neće imati toliko kontakata, osjećat će se, nazovimo to, sigurnije, recimo negdje na Kornatima i sl. i prvo tržište koje se počelo buditi konkretno i razmišljati o turizmu je Kina. Dakle sva druga tržišta su u ovom trenutku zamrznuta, mogu reći i mi ćemo svejedno pripremiti sve i onog trenutka kad procijenimo i naši uredi vani i diplomacija i sve kažu da je to signal jedan prvi temeljem tih izvješća, mi ćemo krenuti, naravno da pokušamo bilo što pokrenuti. Bit ćemo spremni za to i od sredstva koja su bila rezervirana, ako možemo reći za marketinške i PR usluge mi već jednim dijelom nešto i radimo, ali pripremamo onu pravu, što se kaže, kampanju u onom trenutku kad bude to moguće. Evo, hvala lijepo.
Hvala ministre. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
7 sekundi. G. ministre, zahvaljujem na odgovoru. Dakle ono što je, nešto, faktoring nešto i košta, ali ono što je bitno, dakle, da postoji svijest da su jedinice lokalne samouprave kojima je prihod ovisi o turističkoj sezoni, koja imaju neka ulaganja prije turističke sezona koja su počela prije svega ovoga, da su oni u još težoj situaciji od drugih i da ovo ministarstvo, Ministarstvo turizma bude to kojemu će se oni moći obratiti za jednu posebnu pomoć u odnosu na sve druge jedinice lokalne samouprave kao što će vjerojatno to vrijediti za Ministarstvo poljoprivrede za onih, za one jedinice lokalne samouprave koje imaju problem u poljoprivrednom dijelu, itd. Evo, to je moj apel da budete, a to je dobro da ste bili gradonačelnik, ja vas se sjećam iz tog vremena, bili smo u onom mandatu i u Saboru, dakle da imate razumijevanje za taj dio i posebno naravno, za otočane koji sada i ne mogu baš putovati na otok sa otoka pa onda ti radnici koji bi inače to radili u normalnoj situaciji, sada ne mogu ni raditi. Dakle to je još jedan problem. Zahvaljujem.
Hvala.
Apel sigurno dobra, prijedlog je sigurno u svakom slučaju jasan. Da svi praktički ovih 7, pogotovo županija ovise najvećim dijelom morskih na turizam naslonjeno i da jedan model način financiranja, koji, kažem evo, jedan od prijedloga je upravo taj faktoring preko HBOR-a koji bi onda bio zbilja minimalno koštao da je na 2, 3 godine. Mislim da na taj način bi našli jedan od izlaza sigurno, koji bi prihvatile jedinice lokalne samouprave, a ne bi stala priprema one neke buduće jer mi se sad praktički pripremamo za 2021. i na taj način ćemo sigurno morati razmišljati da nam je cilj ovo da zadržimo radnu snagu, likvidnost i da se pripremimo za 2021. što bolje i što kvalitetnije. I na taj način gledamo i u Ministarstvu turizma i u Hrvatskoj turističkoj zajednici koja isto tako priprema svoj ... [[Govornik se ne razumije.]] Evo, hvala lijepo potpredsjedniče, hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženi g. ministre. S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu, zaključujem raspravu u 18,28. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo u ponedjeljak u 9,30 slobodnim govorom. Dobili ste elektronskim putem dnevni red i raspored. Hvala lijepa, ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA.
Prelazimo sada na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika GLAS-a i zastupnik Tomislav Panenić. Prvi je amandman Odbora za zakonodavstvo i to je amandman na članak 2. Gospodin Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Taj amandman se prihvaća. Nomotehničke je naravi, prihvaća se.
Hvala vam, hvala lijepa. Drugi je amandman Kluba zastupnika GLAS-a amandmani, prvi amandman na članak 1.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se ocjenjuje da će posljedice kovida u smislu poslovanja i očuvanja radnih mjesta turističkih zajednica biti prisute ne samo u ovoj turističkoj sezoni nego i u sezoni 2021. godine.
Izvolite gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Molit ću glasanje o ovom amandmanu. Dakle, turizam je važan za ovu zemlju. Turizam će uvijek biti važan za zemlju. Sva ova neprilika koju imamo, ako mogu uopće upotrijebiti tako nježnu riječ, neprilika, nego neku grublju riječ da upotrijebim će zasigurno ostaviti ne samo posljedicu na turizam nego će ostaviti i način promišljanja da ne možemo ovisiti da svaka 5 kuna ne može doći iz turizma, da ne možemo ovisiti na turizmu. Vi ste odmah sebi posložili vezano uz turističke zajednice i promicanje hrvatskog turizma da se ove mjere odnose na 2021. Mi cijenimo da bi bilo puno korektnije da ste se odlučili na 2020., a za 2021. možda ćete morati doći sa setom i nekih drugih izmjena i nekih drugim mjera, prema tome molim lijepo glasanje i o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Drugi amandman je na članak 2., gospodin Matušić.
Drugi amandman na članak 1. od gospodina Panenića ili?
Ne, na članak, drugi amandman je na članak 2.
Na članak 2., od GLAS-a, da u redu, isto ne prihvaća se. Dakle, novim Zakonom o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma propisani su dosta dugi rokovi za usklađivanje turističkih zajednica s tim zakonom. Postojeće lokalne turističke zajednice dužne su uskladiti svoje akte i ustrojstvo s odredbama navedenog zakona do 31. listopada 2020.g., regionalne turističke zajednice do 31. prosinca 2020.g., a Hrvatska turistička zajednica do 28. veljače 2021.g. Svrha ove odredbe da se tijelima turističkih zajednica omogući nesmetan rad do prestanka proglašenja epidemije bolesti COVID-a na teritoriju RH. Prijedlog Vlade RH je restriktivniji u odnosu na amandman.
gđa. Mrak-Taritaš.
Dakle, ono što i kroz naš amandman htjeli smo poslati jednu poruku vezano uz turizam i vezano uz važnosti turizma. Dakle, negdje stegnete, a negdje otpustite. Dajte imajte isti način, isti model, iste uvjete. Prema tome, ovo je bilo na način da se, da prvu stvar koju kad prestane ugroza se ne krene sa nekakvim formalnim stvarima, nego da imate mogućnost prilagodbe svemu tome. Stoga molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. I sada prelazimo na amandman g. Tomislava Panenića. To je amandman na čl. 1., izvolite g. Matušić.
Zahvaljujem. Ne prihvaća se amandman. Cilj dopuna Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma nije samo omogućiti turističkim zajednicama da u ovoj situaciji prebrode teškoće vezane uz financiranje svojih zadaća nego i da se uz smanjeni priljev sredstava iz turističke pristojbe i članarine sačuvaju radna mjesta u turističkim zajednicama. Zato se ograničenje iz st. 5. odnosi samo na 2020.g. i 2021.g.
Izvolite g. Panenić.
Hvala lijepo. Ja mislim da se možda državni tajniče nismo dobro razumjeli. Znači, ja uopće u ovome amandmanu ne tražim što se tiče toga, znači da se bilo koja ugroza radnog mjesta napravi, nego da u okviru oslobađanja prostora ne dođe do novoga zapošljavanja, što je i bila intencija vašega ministarstva donošenjem zapravo izmjena i Zakona o turističkim zajednicama gdje je bilo uočeno i to dobro ste uočili bili, prekomjerno zapošljavanje u turističkim zajednicama gdje su sredstva praktično služila isključivo za zapošljavanje prekobrojnog broja ljudi. Na ovaj način rokove koje ste bili definirali, oni se relaksiraju, što je razumljivo bit će pada prihoda, da ne dođe do ugroze zaposlenosti, onih koji su već u tim zajednicama, ali s druge strane da ne bi netko usudio se u ovim okolnostima ići zapošljavati i nove ljude, jel znamo da nije prihod turističke zajednice samo iz pristojbe jel tako, nego može bit i prihod iz lokalnoga proračuna i iz drugih izvora kojima može turistička zajednica pristupiti. Prema tome, upravo amandman je bio usmjeren isključivo na onemogućavanje novoga zapošljavanja jel je pritisak na javni sektor da sada se čak i smanjuje zapošljavanje, a ne da se možda otvori prostor da se poveća. Tražimo izjašnjavanje po ovome. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 903. Predlagatelj Vlada, rasprava zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika GLAS-a i zastupnik Tomislav Panenić. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, glasovat ćemo sada o onima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman dva istog kluba Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova i amandman tri odnosno prvi Tomislava Panenića, Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo tko je za? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskoga turizma. Tko je protiv? Tri su glasa protiv. Tko je suzdržan? Nema suzdržanih. I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma. 127 za, 3 protiv.
Sljedeća točka je set zakona vezan za turizam. Tu smo već prethodno prihvatili objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi ministar turizma Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, gospođe saborske zastupnice i zastupnici. Dakle mi ćemo ovo objediniti, ja ću par riječi samo reći koje se bitnije izmjene događaju u samim zakonima. Ali bih na početku rekao, podsjetio možda jer vidim da je dosta bilo razgovora u smislu da li je turizmu dovoljno pruženo, nije pruženo pomoći, turizam je specifičan jer moramo ga sagledavati horizontalno. Dakle, mjere koje su donešene praktički mogu reći 80% mjera se tiču i samog turizma i pomoći turizmu, od mjere 4.000 kuna osobni dohodak, pa do svih drugih mjera koje su danas više puta spomenute. Dokaz da te mjere u ovom trenutku mogu reći zadovoljavaju i u većem broju hotelskih kuća i iznajmljivača i ovim zakonom vidjet ćete mijenjamo nešto što će sigurno biti važno i za turističke vodiče. Dakle više segmenata s ovim što zakonima, što mjerama koje su horizontalno zahvaćene i zadovoljile u ovom trenutku da zadržimo prvenstveno radnu snagu i da na neki način riješimo pitanje likvidnosti. Što se tiče bitnih stvari koje su sigurno osim osobnog dohotka i svega onoga što je danas i potpredsjednik Vlade predsjednik Vlade što su razgovarali i predstavili zakone i mjere koje se tiču svih, a kažem i turizma itekako važno, dokaz je da su same udruge reagirale, da su sami djelatnici reagirali i potvrdili da u ovoj fazi praktički je pokriveno sve ono što se na neki način i moglo u ovoj drugoj fazi pokrit. Naravno da kao što je premijer već najavio da se i dalje idu pripremat mjere koje će i dalje sigurno doprinijeti i ljudima koji rade u turizmu, a naročito i onih 108.000 privatnih iznajmljivača koji su sigurno isto itekako očekivali da se jednim dijelom i njih uzme u nekakav okrilje i da o njima isto brinemo, bez obzira što su oni većinom fizičke osobe, ali ovim namjerama koje su itekako važne isticane i bile. Dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, ja ću možda reći jednu od bitnijih stvari koje da ne idem još u detalje su tehničkih detalja. Najbitnija stvar što se toga tiče je mogućnost vaučera, dakle onoga što smo razgovarali, mogućnost vaučera. Dakle svi oni koji su uplatili svoje aranžmane da u ovom trenutku naravno ne dovedeno i agencija u položaj koji sigurno ne želimo dovesti, a da damo mogućnosti i zaštitu potrošača, s druge strane da ukoliko budu htjeli nakon 180 dana za tih 180 dana dobit će vaučer, nakon 180 dana ako ne budu željeli neki drugi izlet ili neko drugo putovanje izabrat, odabrat, oni će moći dakle dobiti isplatu onoga što su bili uplatili dakle na, za, za to putovanje koje su planirali. To je bio dogovor dakle i sa sektorom i sa turističkim agencijama. Računajmo da u turističkim agencijama bez sezonskih djelatnika radi negdje oko 6500 zaposlenih i da itekako je važno da, to su te male i srednje i manje turističke agencije koje možda broje koji put i manje od 5-ero zaposlenih. Za njih inače mogu reć da osim ovih zakonskih izmjena imamo pripremljen kreditnu tj. mogu reć i da je i da nije kreditna, neće biti kamate na njih, pa možemo reć tekuća sredstva koja će itekako dobro doć upravo takvim malim i srednjim poduzetnica, hotelijerima do 50 soba, malim agencijama turističkim, pogotovo dakle nekih 600 milijuna kuna koje ćemo plasirati, dakle i dat jednu injekciju gdje će Ministarstvo turizma pokrit kamatnu stopu, dakle da ćete ta sredstva biti na 3.g. bez kamatne, bez kamata. Dakle, to su većinom, dakle turističke agencije, mali i srednji poduzetnici, hoteli ponavljam do 50 soba. To je kažem u ovom dijelu što se tiče Zakona o pružanju usluga u turizmu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, tu je sigurno ono bitno gdje ćemo zahvatiti i veliki dio svih iznajmljivača. Dakle, oni su imali obavezu oni koji su do 1. rujna 2007. prije toga se registrirali u smislu kategorizacije, oni neće morat, bila im je obaveza od ove godine da krenu svi u rekategorizaciju, oni ove godine neće morati dakle krenut u rekategorizaciju, mi to pomičemo praktički sve za 1.g. tako da na neki način nemaju tih obaveza. Što se tiče drugog dijela kategorizacije, to je prema hotelima i kampovima. Kao što znate i svi drugi imaju obavezu, hoteli i svake 4.g. da vrše kategorizaciju tj. novu rekategorizaciju ili kontrolu, nazovimo to tako i njima smo pružili priliku, dakle da u ovim uvjetima kada i ne rade i nemaju nekih aktivnosti da to prebacimo na slijedeću godinu i da na taj način nemaju drugih troškova. Isto tako što se tiče objekata koji su dali zahtjev na vrijeme za legalizaciju. Međutim, nisu stigli još na red da dobiju odgovor tj. rješenje o legalizaciji. Oni su imali privremeno mogućnost da se bave, dakle iznajmljivanjem apartmana i soba. Na taj način mi produžujemo tu mogućnost da se oni i dalje mogu s tim bavit slijedećih godinu dana dok ne dobiju redovnu legalizaciju. Što se tiče prijedloga Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, tu je jedna od bitnih stvari, dakle mi moramo na neki način s obzirom na sadašnji zakon koji kaže da se turističke zajednice ne mogu zaduživat iznad 10%, a plaće iznad 40%, tu bi došli na neki način i u problem jer oni će sigurno trebati sredstva koja sad ne uprihoduju jer nema aktivnosti, nema boravišne pristojbe, to su najveća sredstva koja su imali od boravišne pristojbe tj. turističke pristojbe ili članarine. Pošto tih sredstava … [[Govornik se ne razumije]] na neki način zamoljeni smo da im dozvolimo na neki način i na taj način naši su dogovorili da tih 313 turističkih zajednica sveukupno imaju mogućnost naravno svaka u razina mogućnosti koju ima, o tome će odlučivati i predsjednik tj. vijeće turističke zajednice ili skupština, da li se mogu, dakle zadužiti i iznad 10% ukoliko to bude potrebno, u ovom trenutku kad budu imali aktivnosti turističke da mogu na neki način doć do svježeg novca, likvidnost i pripremit se za eventualni iskorak koji bude trebao za taj dio eventualno turističke godine ukoliko to bude moguće. Što se tiče Zakona o turističkim zajednicama i drugog dijela što se tiče tijela koja se biraju, dakle u sklopu turističkih zajednica, mi bi na ovaj način dali mogućnost zbog posebnih okolnosti koje jesu da u ovom trenutku ne dođe jer je praktički nemoguće izvest da u 313 turističkih zajednica dođe do izbora tijela, pa na taj način bi to stavili na a/a što bi rekli za ovo vrijeme dok su događaji ti koji jesu, tako da postojeća tijela nastavljaju sa radom i na ovaj način ako to prihvatimo kao izmjenu, nastavljaju sa radom i imaju, dakle punu onu odgovornost koju su imali i do sada i da se nakon ovih posebnih okolnosti koje jesu dođe do mogućnosti opet izbora svih tijela koji ove godine ističu jer jednostavno kažem nemoguće bi bilo izvesti izbore u 313 turističkih zajednica, vijeća turistička i sve onoga što, dakle bi bilo po novom zakonu kojega smo usvojili prošle godine u saboru. Dakle, ove izmjene su kažem, jednostavno daju mogućnost lakšeg poslovanja, lakše mogućnosti da i ministar u određenim segmentima može reagirati na recimo visinu boravišne pristojbe koji ćemo onda uređivati uredbom. Mi smo u međuvremenu donijeli i dvije uredbi na Vladi prije par dana, al to su dvije važne uredbe koje oslobađaju na neki način onaj dio koncesije u kampovima i u turističkim naseljima i zemljište, turističko zemljište oko hotela. Dakle, na taj način dali smo mogućnost kroz te dvije uredbe da za prvih 6 mjeseci smo praktički dali za jednu kunu tj. nema plaćanja turističkog zemljišta koncesije u kampovima. Što se tiče isto tako za, za, za, to je za onaj dio varijabilni, a za fiksni dio koji treba platit, dakle do 31. kolovoza produžili smo do 31. studenog sa mogućnošću kao i ovaj prvi dio koji je varijabilni da, dakle ne dođe do plaćanja ukoliko ne bude nikakvih aktivnosti u tim kampovima ili hotelima koji imaju zemljište turističko s time da ovaj dio u kampovima je državno vlasništvo, a ovaj dio koji je pod jedinicama lokalne samouprave, zemljište oko hotela, naravno je dio koji je išao prema, plaćanje prema jedinicama lokalne samouprave. Dakle, te dvije stvari za sad dali smo mogućnost da se prvi dio ne plati uopće kao i ovaj dio boravišne pristojbe koji smo, dakle za prvih 6 mjeseci potpuno skinuli. To je kad se gledaju glavni kreveti i pomoćni kreveti koji su novim zakonom ušli u ovoj godini to je negdje oko 164 milijuna oprosta za prvih 6 mjeseci. Vidjet ćemo temeljem aktivnosti u drugom dijelu godine, ukoliko bude potrebno ćemo osloboditi eventualno i taj drugi dio godine boravišne pristojbe. To govorim taj dio koji je za privatne iznajmljivače, a njih je kažem negdje oko 108.000. Evo na taj način smo gledali da pokrijemo cijeli taj dio u svakom segmentu, da kroz ove horizontalni zakone damo mogućnost likvidnosti osobnih dohodaka, mogućnost moratorija na kredite dat i jedan dio mogućnosti podizanja ovih kredita koji su beskamatni ovo što će pružiti mogućnost kroz Ministarstvo turizma ovih prvih 600 milijuna. I naravno u daljnjim fazama ćemo gledati da recimo članarinu turističku koju ovo ako neko vjerojatno već je par ljudi i pitalo da mogućnost članarine, nju ćemo staviti skupa u onu košaru što bi se reklo o parafiskalnim nametima o kojima ovih dana itekako razgovaramo i sigurno će i oni doći na dnevni red, a onda kada dođu na dnevni red bit će i pitanje ove članarine, turističke članarine koja će onda biti u paketu parafiskalnih nameta. Gospodin Grbin vi ste me pitali vezano za da li mogu djelatnici doć ili ne mogu, inače od sljedećeg tjedna će HZZ staviti neka nova pravila, očito neki već pokušavaju iskoristiti, nažalost svaki zakon se pokuša nać model kako da neko iskoristi već mogućnost da ubaci nekog u mjeru od 4.000 kuna, dakle u svakom slučaju bit će moguće, ali ne za ovaj mjesec nego za sljedeći mjesec ukoliko ne otpusti nijednog radnika više moći će u 4. mjesecu primiti opet svoje djelatnike. I isto tako vrijedi za ono pitanje što ste mi rekli vezano za ukoliko želi onaj što je planirao primiti svaki zaprimljeni djelatnik ako nisu nijednog otpustili itekako je dobrodošao i moći će biti u tim mjerama. S time da od ponedjeljka, utorka će još se malo izbrusiti tu jel očito negdje neko želi neki propust iskoristiti, tako da će i te mjere biti još malo bolje zaštićeni ako to tako mogu reći onda ćete sljedeći tjedan još dobiti možda kvalitetniji odgovor. Ali u ovom prvom trenutku na ovaj način mogu vam reći da će moći. Evo predsjedniče hvala lijepo.
Hvala uvaženi ministre. Imamo 4 replika, prva je uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Gospodine ministre, govorili ste o boravišnoj pristojbi, govorili ste o turističkim pristojbama odnosno članarinama, međutim možda mi je promaklo ali nisam siguran da sam čuo bilo od vas, bilo od ministra Marića odgovor na jedno drugo pitanje koje u ovom trenutku izuzetno kopka naše privatne iznajmljivače, a to je pitanje paušala. Dakle, u onim mjerama iz ožujka omogućeno je odgoda plaćanja paušala, međutim i vi i ja smo svjesni da primjerice u drugom tromjesečju nije bilo i neće biti gostiju, neće biti turizma, neće biti prihoda. Moje pitanje vama je da li ćemo ići sukcesivno sa otpisom paušala, prvo za drugo, a onda vjerojatno bojim se i za sljedeće tromjesečje? Hvala.
Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Dakle, u prvih tri mjeseca još je i nekih aktivnosti bilo jer i rezultati tako kažu u noćenjima i dolascima turista, dakle 1., 2., 3. mjesec vidjet ćemo kako tu što, ali u svakom slučaju da će se razmatrati 4., 5. i 6. pa i dalje ukoliko ne bude aktivnosti naravno da će se i o tome itekako ozbiljno porazgovarat. Ja osobno sam rekao tamo gdje nijedna kuna nije zarađena ne bi bilo logično da i naplaćujemo neki porez. Prema tome u svakom slučaju i o tome će se razgovarati, za sada je mogućnost odgađanja plaćanja. Za prva tri mjeseca kažem imali smo rezultate koji su tu negdje oko 30% pada, ali sigurno da vaš prijedlog i prijedlog koji se odnosi na ovakve stvari sigurno da će se dobro razmotrit i ić u smjeru tamo gdje nije bilo aktivnosti.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Uvaženi ministre. Apsolutno je jasno da morate doć sa setom zakona da bi određene stvari prilagodili izvanrednim okolnostima koje su nastale zbog korona virusa. No, nama se u klubu GLAS-a čini da tu ima i niz stvari koji nemaju veze s korona virusom. Ja vas molim konkretan odgovor vezan uz Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti gdje ste vi vezano uz ugostiteljsku djelatnost u domaćinstvima uveli jednu odredbu kako se u izvanrednim okolnostima tu možete dakle ministar može propisati određena postupanja kada je riječ o kategorizaciji odnosno o uvjetima koje trebaju imat. Zašto odstupanja? O čemu je riječ ako je korona virus pa tamo ljudi ne mogu ni doć? Što vam ta odredba treba? Ta vam odredba možda treba za dan poslije da imate nekakva odstupanja kada se krene raditi da oni imaju, ali to nema veze sa ovom ugrozom koja je sa. Pa vas lijepo molim što je bila ideja predlagača kroz tu odredbu to vam je dodani čl. 41.a.
Hvala.
Odstupanja su bila u rekategorizaciji upravo kao što sam rekao da ne moraju rekategorizirati objekte. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ja imam nekoliko pitanja koja su tehničke prirode. Znači u prvom setu zakona smo vidjeli jako puno firmi iz turističkog sektora koji će aplicirati za određene mjere, mene zanima kako će se valorizirati i vrednovati one firme, a u vašem sektoru ih ima puno koje su recimo počele raditi 1.5. ili 1.7. prošle godine. Znači one neće moći ući u ove kategorije 20 i 50%-tnog prometa s obzirom da nemaju referentno razdoblje. Druga stvar koja me zanima, da li se razmišljalo na Vladi i o ovim ljudima koji su 9.000 završili proteklih nekoliko tjedana na burzi, da se njih vrati u sustav na način da im se prizna ovih 4.000 kuna i da ih ljudi konačno mogu ponovo prijaviti u svojim tvrtkama, znači ima jako puno ovih nedorečenih stvari. Ono što me smeta također je da ste više razmišljali o tome kako nadoknaditi novce turističkoj zajednici, a ne dugoročno osloboditi članarine recimo hrvatske tvrtke turističke zajednice, to bi im recimo puno više značilo u budućnosti što se tiče smanjena parafiskalnih nameta. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor.
Poštovani saborski zastupniče Maras, ja sam maloprije baš rekao što se tiče turističke članarine da ona ide kao parafiskalni namet i ona će kao takva biti u paketu parafiskalnog nameta. Zato je sad nismo uzeli u obzir, inače bi ona sigurno danas bila tu i raspravili bi na sličan način kao što smo raspravili o turističkom, o boravišnoj pristojbi dakle isti pristup bi bio. Dakle, mi samo čekamo taj paket koji će biti parafiskalnih nameta i ona će biti u tom paketu sigurno na određeni način riješena jer naravno ako nije bilo nikakvi aktivnosti naravno da neće tu sigurno biti veći problem razmišljanja o tome da li treba ili ne treba srezati. Tako da i taj dio ja osobno u tom smjeru sam dao prijedlog, prema tome to će ići. Što se tiče onih djelatnika što ste rekli za tvrtke koje su prošle godine u 5. mjesecu, uzimat ćemo jedan određeni prosjek i oni će isto doći u obzir. Tako da neće ispasti, sigurno.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala lijepo. Gospodine ministre poznato je da je svaka 6 kuna zarađena u Hrvatskoj zarađena u sektoru ugostiteljstva i turizma. Za to nije kriv sektor sam po sebi i ja bih volio da je puno više u apsolutnom broju ili apsolutnom iznosu zarađeno u turizmu, ali naravno da druge industrijske grane puno više i bolje rastu. Mi iz Kluba GLAS-a imat ćemo neke primjedbe na neka rješenja koja ste ovdje predložili jer smatramo da se u ovoj situaciji ni u snu ne smije srozavati kvaliteta. Dakle, moramo učiniti sve da nakon ove krize naš turizam i ugostiteljstvo budu još bolji, još bolje kapacitirani s višom razinom turističke usluge. Godinama je turizam i ugostiteljstvo kao grana su zapravo držale i lijevu i desnu ostacima hrvatske industrije i poljoprivrede. Sada kad je ta grana u velikoj krizi, primjerice u Istri koja generira 30% turističkih prihoda tim ljudima i rukama i nogama treba pomoći, oni su nas godinama držali iznad vode i stvarno su proizveli jedan proizvod po kojemu smo poznati. Zato treba držati kvalitetu na što višoj razini. Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Potpuno se slažem, nisam htio danas jer nije ni vrijeme za razgovarati o rezultatima prošlogodišnjim, ali pošto je izašlo jučer, prekjučer od narodne banke, HNB-a rezultat za prošlu godinu financijski, dakle 11% više prihoda nego 2018., dakle najbolji rezultat ikad turizma, kažem teško je razgovarati o tim rezultatima zato kao što vidite vrlo rijetko i nigdje ne spominjem to, ali što je najvrednije da smo zadnja 3 mjeseca prošle godine imali porast 34% prihoda. Dakle, govorimo 10., 11. i 12. mjesec, dakle definitivno došli smo do onoga da je hrvatski turizam bio cjelogodišnji turizam, a ne više turistička špica sezone. Isto tako treba podsjetiti kad se o tome govori da u prva 3 mjeseca mi ostvarujemo 5% prihoda turizma, u prvih 6 mjeseci ostvarujemo negdje oko 27% sve skupa, prvih 6 mjeseci, pa na taj način trebat ćemo i gledati kada budemo razgovarali o svim ovim mjerama, uvijek biti od toga kad, koliko se i ostvarivalo.
Hvala uvaženi gospodine ministre. Idemo sad sa iznošenjem stajališta klubova. Prvi je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Božo Petrov. Njega nema gubi pravo riječi. Drugi prijavljeni je Klub zastupnika Živog zida i SNAGE, Ivan Lovrinović, njega također nema, gubi pravo. Treći je Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, Marin Škibola, ni njega nema. Ona je na redu Klub zastupnika GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš, ona je tu.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre i državni tajniče, pred nama su 4 zakona odnosno 4 izmjene i dopune zakona. Turizam je izuzetno važna grana. Ono što mi cijelo vrijeme pokazujemo, a to je i ova neprilika, neman ili sve što nam se desilo sa korona virusom pokazala da nije dobro da samo visimo na turizmu. Korona virus je zapravo prvo napravila, ta velika neman je prvo napravila štetu u turizmu. Ja se duboko nadam da ona neće dugo trajati i kako smo mi poznati kao destinacija tzv. auto turizma odnosno oni koji su, zemlje koje su blizu nas dolaze, nadam se da ipak ovo ljeto će barem djelomično biti spašeno. Ono što je ministar rekao u odgovoru kolegi Beusu Richemberghu, a to je da smo uspjeli postići nekoliko stvari. Da nije turizam samo definiran uz ljetne mjesece, nego zaista imamo cijelu godinu i uspjeli smo postići jednu stvar koja je izuzetno bitna, a to je nivo turizma. Mi smo bili zemlja koja je bila karakteristična po tome da smo nudili plažu, ručnik na plaži i smještaj. To se je pretvorilo u nešto drugo. Za to treba puno rada, puno truda, puno angažmana. Nemojmo dopustiti da s jednim potezom, da olako se toga odreknemo. Mi zaista cijelo vrijeme moramo voditi računa o danu poslije, ne smijemo si dopustiti da dan poslije da srozamo ono što smo imali. Ja apsolutno razumijem da je korona izazvala veliku pomutnju vezanu uz turizam. Pomutnju u hotelima, dakle u hotelskom smještaju, a i pomutnju i u privatnom smještaju, dakle uobičajena je bila praksa da se tokom zime sređuje, uređuju pojedini privatan smještaj i da čekate ko zapeta puška Uskrs, pa s Uskrsom koji je ove godine 12. travanja, što je dobar datum, krene. Sve se je promijenilo. Nitko nije očekivao da će tako biti, sigurno će se stvari kad je vezano uz to, uz turizam promijeniti i u Gradu Zagrebu. Grad Zagreb je zaista u posljednje vrijeme kad, i odavde kad idete nema skoro ni jedne kuće u kojoj ne piše da ima nekakav apartman. To će možda olakšati neke druge stvari, možda će pojeftiniti stanovi za najam u Gradu Zagrebu, ali to je jedna druga tema. dakle znanje jezika, ovo čak ovo iskustvo smo odlučili ok, možda zaista nam je to problem ali to znanje jezika da se netko bavi turizmom bez znanja jezika bojim se da neće ići. I četvrti zakon koji je Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti. Sve ono gdje vi produžujete rokove, gdje dajete mogućnost ljudima da zaista sad ne luduju vezano uz kategorizacije, nama je apsolutno prihvatljivo. No, ono što sam i vama u replici rekla, a to je slijedeće. Vi ste dodali članak 41a. koji ima naslov obavljanje ugostiteljskih djelatnosti i pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i na obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu u uvjetima posebnih okolnosti. Ajmo probat razumjet, ako su uvjeti posebne okolnosti, a to je korona, tamo nitko nikom ništa ne pruža jer je zabranjeno da bilo tko bilo kome šta pruža u smislu turizma i ugostiteljstva. Kad prestane ugroza oni će i dalje raditi sukladno onom što su bili prije, kategorije će im i dalje vrijediti, imat će rok za produžavanje kategorija, imat će rok da se prilagode što je apsolutno legitimno. Morate im dati mogućnost da zaista ljudi u svoj ovoj situaciji kojoj se nalaze još nisu u ludosti i ja sad moram negdje neki zahtjev predati. Primjera radi, samo da napravim jednu usporedbu, dakle koji nema veze s vama ima veze sa zakonom koji smo raspravljali prije, to je onaj bio Zakon o računovodstvu gdje su sva računovodstva bila izbezumljena jer moraju predati nešto FINI do određenog datuma i apsolutno su bili ovaj izbezumljeni, a sad je kroz ovu izmjenu zakona je produžen datum što je ok. Ali vi dakle za nekog tko sad ne može zbog ugroze zbog kojeg donosimo ovaj zakon obavljati djelatnost, donosite članak 41a. kojem se ovlašćuje ministar da pravilnikom uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog dakle za područje požara, jer se tu baš i ne usudite, i područje zdravlja propiše odstupanja. Što će nam ta odstupanja? Ta vam odstupanja ili vam trebaju stalno, pa hoćete to stalno imati, ali za sada vam ni ne trebaju odstupanja kad taj ne može za vrijeme korone ni raditi, šta će vam propisat odstupanja nekom koji ne radi. Dakle, tu, ok imat ćete prilike u završnoj riječi objasniti o čemu je riječ, imat ćete priliku, mi smo već te amandmane i predali pa ćete imati priliku i u obrazloženju amandmana reći da smo možda nešto krivo razumjeli što ja mogu, apsolutno dopuštam da smo nešto krivo razumjeli, ali na ovaj način na koji je to napisano je apsolutno dakle nekako neprihvatljivo. Da svoju raspravu zaključim. Apsolutno moramo voditi računa i taj cijeli sektor turizma na kojem smo visili da on što prije bude sposoban, dan poslije krenuti raditi. U trenutku kad bude sposoban, dan poslije krenuti raditi im moramo omogućiti dati i lijevu i desnu ruku da zaista rade, jer su oni, oni se najbrže prilagođavaju nekim novim uvjetima i oni ako se prilagode nekim novim uvjetima i nešto se pokrene možemo imati nekakve dobre situacije. Ali pri tom ne smijemo pod krinkom te nesretne, nepoznate, nekakvog tog virusića koji je tamo negdje nastao, pretvorio se u neman koji je zavladala ovim svijetom u ovoj situaciji, ne smijemo pod tim krinkom sve ono što smo dobro do sada napravili, vi možete dobro radite znate, to kaže dobro radiš, dugo radiš i onda jednim krivim potezom padneš dolje, ne smijemo napraviti taj krivi potez jer ćemo onda taj krivi potez ne rješavati 6 mjeseci ili godinu dana, rješavat ćemo ih slijedećih 10 godina. U tom smislu mi smo u Klubu GLAS-a na svaki od ovih 4 prijedloga vaše izmjene i dopune dali amandmane. Tim amandmanima smo naravno htjeli neke stvari ograničiti koje su isključivo vezani uz koronu, ukazali smo na neke stvari koje mislimo da se ne trebaju desiti i ovisno o vašem stavu prema tim amandmanima će biti i naš stav vezano uz glasanje. Sve ono što ćete vi u turističkom sektoru pomoći da idemo brže i bolje, dobit ćete apsolutno bez obzira mi smo oporbeni klub, oporbena stranka, mi vam spadamo u grupu onih malih stranaka, ali se tako i zovemo, dosta smo glasni i nastojimo biti dosta glasni i dosta razumni i mislimo da dobre odluke treba podržati bez obzira i razumno obrazložiti, ali ne bih voljeli da se ovdje, ja sam to nazvala kukavičjim jajima prođu neke stvari od kojih ćemo imati štete i kojih se onda nećemo godinama moći riješiti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženog zastupnika Antona Klimana u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam gospodina ministra i državnog tajnika, sve kolegice i kolege koji su zadužene za raspravu po ovoj točci dnevnog reda. U prvom redu evo htio bih pohvaliti napore Vlade i mjere koje je predložila u horizontalnom smislu, dakle da svi zajedno pokušamo sa što manje štete izaći van iz ove krize koja je zaista toliko duboka da ni sami ne možemo vidjeti njezine, njezine srazmjere i mislim da Vlada je ovim potezom napravila odličan posao, komunicirala je sa zainteresiranom javnošću u prvom redu sa poslodavcima, sa radnicima, sa sindikatima i donijela je mjere koje mi se čini da daju jednu dobru perspektivu hrvatskom gospodarstvu da izađe iz ove zaista zahtjevne situacije sa što manje štete. U svakom slučaju i ove mjere koje je Vlada donijela tiču se i zaposlenika i poslodavaca i u turističkom sektoru koje rekao bih da je možda i najviše pogođen i ugostiteljstvu naravno, rekao bih da je najviše pogođen ovom krizom i kao takav mislim da i kroz ove mjere koje ćemo sada komentirati i na koje ćemo se osvrnuti da mu se mora dati šansa, dakle cijelom turističkom i ugostiteljskom sektoru da po završetku ove krize može što prije zauzeti opet svoju ulogu u hrvatskom gospodarstvu, a ono se po mom sudu neće baš dugo mijenjati, još uvijek će turistička djelatnost biti perjanica hrvatskog gospodarstva i stoga moramo zaista pomoći turizmu da što prije dođe u kondiciju da može izvršavati svoje zadaće. Ova, ovi prijedlozi zakona koje je Ministarstvo turizma predložilo, zaista imaju svoju svrhu, imaju svoj smisao i jedan su dobar doprinos ovim horizontalnim mjerama hrvatske Vlade i rekao bih da je, da su jedan zajednički dio napora hrvatske Vlade da se stabilizira gospodarstvo i da se pruži u ovim uvjetima i da se pruži jedna perspektiva nakon završetka ove krize. Dakle, ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, mislim da je dobro definirao neke stvari koje su trebale se definirati, a to je u prvom redu, dakle ovo, ova novela gdje bi se spriječilo oglašavanje i smanjila jedna presija na legalne iznajmljivače, dakle koji su se koristili dakle ovi koji sebe reklamiraju preko društvenih mreža i portala, da praktički u jednoj sivoj ekonomiji uzimaju kolač onima koji su registrirani legalno i koji plaćaju svoje obaveze i to je jako dobro da se sada definiralo da se moraju na takvim oglasima istaknuti identifikacijski broj pružatelja usluge, odnosno PDV broj, tako da se što manje grabiti u ovoj sivoj, crnoj zoni. Ovo oko brisanja uvjeta stranih jezika i poznavanja hrvatskog jezika u mjeri, itd., to će vjerojatno objasniti u završnoj riječi i državni tajnik ili ministar. Dakle, tu je stvar kako će se postaviti oko ovih mjeseci koji su pred nama, međutim, ja bih se htio dotaknuti jedne mjere koje, u načelu je dobra, a to se radi o putovanju paket aranžmanima u uvjetima posebnih okolnosti zbog nerealiziranog putovanja gdje se uređuje na način da se stavlja moratorij na raskid ugovora u trajanju od 180 dana od završetka posebnih okolnosti. A agencije umjesto povrata novca mogu nuditi vaučere koji će biti osigurani policom osiguranja te su na taj način zaštićena prava potrošača. Ovdje smatram da bi možda trebalo proširiti tu mjeru jer nisu u pitanju samo putničke agencije, nego, već znate da su jako puno direktnih ugovaranja i plaćanja avansa i kog hotelijera direktno, dakle bilo je uplaćivanja direktnog aranžmana kod kongresnog turizma koji se odgađa, dakle avansi su već na računima naših tvrtki, hotelijera, kod kampova isto tako, zakupa kampova. Kod privatnih iznajmljivača preko booking.com-a, ako hoćete, itd., itd. i mislim da bi trebalo tu mjeru proširiti na način da se obuhvate osim putničkih agencija i ti pružatelji usluga u turizmu i da te iste vaučere kao povrat, kao sredstvo za povrat novaca koriste da se od 1.3. do 15.9.2020. to, govorim konkretno o otkazima, ako se u tom periodu dogodi otkaz, da se vaučeri izdaju sa trajanjem do 31.12.2021. g. Dakle, cijelu tu sljedeću godinu gdje ga gost može koristiti za svoje usluge ili neke druge, kao što je rekao i ministar. Ili u tom periodu da mu se vrate sredstva. Već su neke članice EU, konkretno, Francuska, taj propis stavile u zakonsku proceduru i jako će biti interesantno ako se bude i korisno, ako se bude ta mjera i kod nas prihvatila jer je jako bitno da se relaksiraju financijski portfelji naših tvrtki da mogu što bezbolnije proći ovu krizu, a ja ću vam reći iz nekih procjena, da je to otprilike sada u ovom trenutku, trebalo bi raditi povrat oko 80 do 100 milijuna eura, dakle u povratu novca, tako da molim evo, ministra da sagleda tu mogućnost, mislim da bi to bilo jako korisno i za ove pružatelje usluga kao što su hotelijeri, kamperi i privatni iznajmljivači da im se to omogući jer smo već u ovim horizontalnim mjerama donijeli dobru odluku, a to su ove moratorije na otplate kredita, itd., pa da ih ne opterećujemo još sa ovom situacijom, to je izvanredna situacija i bilo bi dobro da se to uvaži. Što se tiče ovih zakona, dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, ovo je zaista sve pohvalno, ovo oko rekategorizacije hotela, kampova, marina i objekata u privatnom smještaju, jako dobro, razumno, mislim da je zaista za pozdraviti ove mjere i to je sasvim okej. Što se tiče i ovog prijašnjega zakona, još samo da kažem da je jako pohvalno što ste ušli u ovu situaciju dakle, oko pružanja usluga turističkog vodiča koji se upisuje u Središnji registar, da ste to riješili, to je po mom sudu zaista jedna dobra, jedna dobra odluka koja bi trebala ostati trajno u toj cijeloj priči dalje u zakonskom prijedlogu. Evo, replicirao bi na neki način i kolegici Taritaš, da je članarina parafiskalni namet, a boravišna pristojba nije parafiskalni namet, dakle to trebamo jasno razlučiti i rekao bih da smo i to i rekli, što se tiče privatnih iznajmljivača da smo već 50% odrezali paušala, boravišne pristojbe za prvih 6 mjeseci i evo, i rekao bih, pohvalio bih ministra da cijelo vrijeme komunicira, vidjet ćemo što se događati sa poslovanjem u turizmu u sljedećem periodu, to je jako dobar pristup. Ako poslovanja ne bude, neće biti ni plaćanja, ako smo svi dobro shvatili, a mislim da jesmo. mali, sitni poduzetnici, obrtnici, mikropoduzetnici koji jednostavno ne znaju kako ovu krizu preživjeti i kako se mogu nositi sa određenim troškovima. Znači puno važnija informacija za njih je da li će neko primjerice tko je osnovao tvrtku ili uredio apartman prošle godine u 9. Mjesecu i de facto nema referentno razdoblje u odnosu na ovo šta je ministar Marić danas ponudio, da li će i on moć recimo ostvariti određeni benefit, da li će HBOR davati kredite da ljudi izdrže ovu sezonu koje neće biti i da li će te novce moći koristiti u smislu zapošljavanja u smislu eventualnog nekog da iskoriste taj period za neke druge stvari i da li će imati perspektivu na neki način da kada sve skupa ponovo krene da nastave raditi na normalan način. To su odgovori koje njih muče i na koje bi mi danas trebali dobiti odgovor, to je ono što građane zanima. Svjesni smo koliko će upravo ova grana ekonomije biti pogođena, ja neću tu biti nešto posebno katastrofičan, ali svi smo svjesni kada ministar Božinović kaže da će se mjere ili ministar Beroš kada kažu da će se tijek mjera analizirat da li će se ukinuti u 6. Mjesecu vrlo teško je pretpostaviti da će nakon što se ukinu mjere evo za mjesec dana naši hoteli i naši apartmani puni. Vjerojatno će ova sezona jako istrpiti i zato je vrlo važno osmisliti mjere kako preživjeti do sljedeće pune turističke sezone koja će krenuti sa 2., 3. mjesecom sljedeće godine. To je ono što očekujemo od hrvatske Vlade i to je ono što želimo vidjeti. S druge strane možemo razgovarati primjerice o parafiskalnim nametima što sam ovdje pitao ministra, jedan ili dva zakona se vežu uz određene pristojbe i turističke članarine, ali ne na način da oslobodimo tvrtke turističkih članarina nego da vidimo kako će turistička zajednica preživjeti ovu godinu kada neće imati prihode kakve su imali proteklih godina. I izmjena zakona je korektna da im se to omogući da jednostavno zadrže ljude na jednom mjestu, vjerojatno će se i oni racionalizirati u nekom dijelu i što se plaća tiče jer to očekujemo od cijele države i apsolutno počevši sa Hrvatskim saborom i Vladom RH te mjere moraju biti što prije aplicirane jer ako neki ljudi ostanu bez prihoda preko noći, ako nemaju plaće jedan dio Hrvatske ne može se ponašati kao da se ništa ne dešava. Znači mi očekujemo i tražimo od Vlade RH što prije mjere tog tipa, doduše ja sam svjestan koliko je važno da zadržimo neku normalnu razinu potrošnje u Hrvatskoj i da tu izbalansiramo određene stvari jer ništa se ne postiže s time da totalna potrošnja ode dole, ali se mora razmišljati o tome da budemo racionalni. I sa te strane ja očekujem da se ova kriza iskoristi za potpunu reviziju parafiskalnih nameta, potpunu reviziju i turističke članarine i Obrtničke i Gospodarske komore i da vidimo da li ovaj koncept gdje „jako puno institucija“ koje kao pomažu jako gospodarstvo, a u biti u pravilu je ta pomoć vrlo mala ili nikakva pri tom ne mislim na turističke zajednice koje za svoje gradove, općine rade. Ja znam njih dosta koje rade dosta i dobro, ali primjerice Gospodarska komora je totalno beskorisna organizacija i ako mi iz ove krize izađemo i dalje sa obveznom članarinom za Gospodarsku komoru poslali smo jednu od najlošiji poruka iz javnog sektora prema gospodarstvu i prema našim građanima. Znači sa te strane treba napraviti potpunu reviziju parafiskalnih nameta i ja to očekuje na način kada dođu te mjere da razgovaramo o tome koje možemo sada, ne za vrijeme krize ukinuti nego zauvijek ukinuti, zauvijek ukinuti obavezu plaćanja određenih parafiskalnih nameta i određenih nameta koji su vezani za spomeničku rentu možda prema gospodarstvu i određenih nameta koji su vezani za opće korisnu uporabu šuma. Znači to su stvari o kojima treba sada kada smo u mogućnosti zbog krize razgovarati o svemu koje treba sada vidjeti i pokušati postaviti temelje da gospodarstvo kada kriza završi može što prije krenuti naprijed. I to je ono šta ja mislim da treba biti glavna poruka iz ovih rasprava i volio bih da hrvatski građani to odavde čuju, da čuju na koji način razmišljamo, šta želimo napraviti, šta mislimo odmah napraviti, šta je korisno i šta ćemo na kraju krajeva na čemu ćemo inzistirati. Žao mi je i ja vas molim gospodine potpredsjedniče prenesite predsjedniku Hrvatskog sabora da hrvatski građani ne slušaju, bez obzira da li je ovdje 40 ljudi ili 4 ili 6 nebitno, bitno je da naši građani čuju naše stavove i da čuju šta se nudi u ovim zakonima. Konkretno ova četiri zakona rekao sam, što se tiče Zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, ja mogu ovdje reći da razumijem intenciju da je podržavam da se turističke zajednice održe na neki način, ali bi isto tako volio da je hrvatska Vlada razmišljala o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave. Znači razmišljamo o turističkim zajednicama, a ne razmišljamo o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave jer gradovi više nemaju prihoda jer djeca ne idu u vrtić i nemaju prihoda i ne mogu, pogotovo manji financijski moćni gradovi ne mogu izdržati isplaćivati punu razinu plaća i pitanje je kako će to sve skupa opstati. Jedno je škole gdje plaće idu iz državnog proračuna, ali vrtići nemaju tu mogućnost. Sa druge strane nevjerojatna situacija u gradu Zagrebu gdje se kasni i ne daje se isplata prema vrtićima koji su u privatnom vlasništvu, a u koje idu djeca istog kao i u gradske vrtiće, zbog toga što nema, što nema dovoljno mjesta. Znači to je nešto što je nevjerojatno da, da o tome Vlada ne razgovara. Znači turističkih zajednica smo se sjetili odmah i tu možda ne znam u nekom gradu ili općini 10 ili 15 zaposlenih ako je veći, ako je manje 2-3, ali vrtića u toj općini i gradu se nismo sjetili, a tamo isto tako rade ljudi koji će sutra odmah morat počet ponovo se baviti sa našom djecom, odgajati našu djecu itd., i volio bi da recimo da Vlada na taj način razmišlja, malo šire i kada mi date ovakav zakon ispred mene odmah moram, odmah moram to napomenuti. Ista stvar je i sa turističkom pristojbom, ove tu stvari nisu niti od presudne važnosti niti mislim da bi se bilo šta desilo recimo da i nismo donijeli ovaj zakon ili Zakon o pružanju usluga u turizmu koji definira, mislim to čak malo i čudno i zvuči, kaže proglašena je epidemija Covid-19 i sada se daje uvod kao i za sve ostalo i kaže onda jedna od ključnih mjera odnosno prva mjera brisanje uvjeta znanja stranih jezika odnosno poznavanja hrvatskog jezika u mjeri dostatnoj za obavljanje posla voditelj turističke agencije, te radnog iskustva od 1 godine. Mislim s obzirom da u ovom trenutku turističke agencije uopće ne rade, ovo čisto sumnjam da će netko konzumirati ovu mjeru. Znači evo možemo napraviti analizu nakon 3 mjeseca ili pola godine, čisto sumnjam da će sad netko presudno konzumirati ovu mjeru i da će mu to nešto u životu značiti. Puno važnija je mjera da li će te turističke zajednice moći zadržati zaposlene sa ovih 4.000 kuna o kojim smo govorili malo prije, da li će turistička zajednica i to je sad recimo, doduše u ovom dijelu, u ovom dijelu to neće biti ja mislim problem jer će sve imati prihod manji od 50%. Ja sam skloniji tome da se otpis doprinosa i poreza radi na razini 30 ili 20% ovaj jer ja mislim da bi trebala biti intencija da jedan dio tvrtki pokušamo pomoći da održi poslovanje, ne da sad netko tko ima prihode od 40% razmišlja da li mu se više isplati smanjiti prihode 10% pa ući u mjeru potpune Vlade, ja mislim da bi trebali tu razinu spustiti toliko nismo da motiviramo ljude i da ih na neki način natjeramo da pokušaju, mada oni to sami i po sebi rade, da pokušaju održati poslovanje. Tako da evo, ja sam ovdje htio i tu ću i završiti spomenuti da ipak ovaj dio zakona neće biti od presudne važnosti za veliki dio, najveći dio turističkog sektora. Bit će važan za turističke zajednice, to podržavam. Još jednom kažem i apeliram da ministar preko Hrvatske turističke zajednice pokuša dogovoriti i vidjeti kako će oni opstati da se sad ne opteret u punom iznosu za neke naredne godine sa kreditima koji će biti samo za hladni pogon ovaj, ali više bih volio da razgovaramo ovdje o HBOR-ovim kreditima, više bi volio da razgovaramo ovdje kako će taj sektor preživjeti od danas realno 7, 8 mjeseca vjerojatno neće biti ili će biti minimalan ako se situacija normalizira u Hrvatskoj, posezona će biti još isto tako slaba, ne očekuje se da će nešto ljudi počet brzo putovat. Najvažnije je izdržati do slijedeće godine. I to je ono o čemu mi moramo ovdje razgovarati i nadam se da ćemo, da ćemo kad dođe slijedeći set mjera imati više informacija po tom pitanju. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženi zastupnik Maras. Slijedeća rasprava je u ime pojedinačnih zahtjeva, Nikola Grmoja uvaženi zastupnik nije tu gubi pravo. Slijedeći prijavljeni je Miro Bulj, ni njega nema gubi pravo. Slijedeća je uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege ovaj paket zakona smatramo dobrim, poticajnim i primjerenim trenutku. Turizam pridonosi, pridonosio je prepoznatljivosti RH, činio je gotovo petinu hrvatskog BDP-a, a sada je jedan od najpogođenijih grana i sektora gospodarstva. Uz to ne treba zaboraviti da brojne druge djelatnosti i sektori se upravo naslanjaju na turizam. Stoga je neophodno otkloniti i ublažiti ovaj gospodarski poremećaj i što lakše premostiti ovo razdoblje. Ovo je najveća kriza od Domovinskog rata, a veliki je problem što i ne znamo do kada će ovo trajati. Vlada je stoga prvim setom, prvim paketom mjera pomogla gospodarstvo sa 30 milijardi kuna i čujemo da do danas imamo preko 66.000 poduzetnika kojih se prijavilo na ovu mjeru spašavajući tu preko 400.000 radnih mjesta. Većina upravo se odnosi na turistički sektor. 19. ožujka obustavljen je rad ugostiteljskim objektima svih kategorija i usluge smještaja i upravo tog dana već je Hrvatski sabor usvojio 63 mjere odnosno paket zakona sa 63 mjere koje je predložila Vlada RH kako bi spasila i očuvala radna mjesta te osigurala plaće za gotovo sve gospodarske resore. Tako je za turizam propisana i mogućnost odgode plaćanja turističke članarine, odgodu ili oslobađanja plaćanja turističke pristojbe, predviđene su i različite potpore za financiranje obrtnih sredstava i poboljšanje likvidnosti kao i odgoda plaćanja naknade za korištenje koncesija na turističkom zemljištu u kampovima. Malo prije je kolega Peđa Grbin postavio pitanje što je sa paušalom. Pa naime već 23. ožujka usvojen je pravilnik kojim se smanjuje paušal turističke pristojbe za 50% a oslobađa plaćanja turističke pristojbe za sve pomoćne krevete za ovu godinu osobama koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu ili OPG-ovima i time su samo mali iznajmljivači kojih trenutno ima 108 tisuća rasterećeni za 164 milijuna kuna. Ovim pak drugim setom mjera predlaže se izmjena 4 turistička zakona gdje se želi dodatno rasteretiti i financijski i administrativno turistički sektor, sačuvati radna mjesta, osigurati likvidnost. Tako imamo dopunu Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, gdje je Vlada omogućava da 313 turističkih zajednica, koliko imamo u RH i plus Hrvatska turistička zajednica, a koji su nositelji turističkog razvoja, drugačije se financijsko zadužuju koje mogu to zaduženje može biti i veće od 10%, naravno, uz suglasnost turističkog vijeća, predsjednika i garanciju jedinice lokalne samouprave te daje mogućnost da i u narednoj godini se koristi troškove za plaća zaposlenika više od 40% prihoda te turističke zajednice. Zakonom o turističkim pristojbama omogućava da Vlada uredbom drugačije uredi pitanja koja se odnose na visinu turističke pristojbe kao i rokove uplate, namjenu i način raspodjele. Vlada će znači i dalje pratiti razvoj situacije te po potrebi, reagirati, a već imamo i najave ministra financija, kako će u narednom periodu pomoć ići i samim našim građanima. Zakonom o pružanju usluga u turizmu, odnosno izmjena i dopuna tog zakona, mijenja ishođenje rješenja o odobrenju za pružanje usluga uz samo rješenje o ispunjavanju uvjeta i tu imamo daleko jednostavnije i lakše uvjete. Ja tu se ne bih složila sa Klubom zastupnika GLAS-a već bi rekla da upravo je ovo pomoć i zaposlenim osobama, studentima i umirovljenicima da dodatno ostvare svoje prihode, a i nezaposleni da mogu pod lakšim uvjetima ostvariti poticaj za samozapošljavanje. Putničke agencije, također, trebaju sukladno potpisanim ugovorima, sad umjesto povrata novca omogućiti vaučere putnicima i u roku 180 dana ili im ponuditi neko drugo putanje, ako ga ne mogu iskoristiti ili ne žele, onda će tek dobiti novac. Znači nakon ovoga ne slijedi veliki financijski teret svim putničkim agencijama da odmah moraju ići sa isplatama nerealiziranih ugovora. Kad su u pitanju izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti [[Upadica: Vrijeme.]] čuli smo da idemo na produženje roka… Evo, hvala lijepo.
Imate replike pa ćete. Prva replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Evo g. Juričev-Martinčev. Recite, spominjali ste tvrtke, spominjali ste sada i ugostiteljsku djelatnost, na koji način će, po vašem mišljenju iz ove mjere koje smo čuli danas i od ministra Marića i od ministra Cappellija, na koji način će se postaviti država i u koje će ih kalupe ukalupiti one koji su recimo, počeli raditi u 5. mj. prošle godine? Znači ima takvih, pred sezonu prošlu su počeli, otvorili su svoje lokalne i kada budu uspoređivali promet, neće imati cijelu godinu, neće biti moguće to uopće komparirati jedno sa drugima, a vjerojatno, ako su 3., 4. mj. prošle godine nisu radili, imali su 0 prometa. Znači tu neće moći pokazati da im je promet pao 50 i više %. Znači tu je jedna velika rupa za jedan ozbiljan dio poduzetnika koji postoji u RH i mislim da o tome nisu u Vladi razmišljali i ja sad apeliram da se možda do glasanja, da Vlada da neki amandman ili ministarstvo do glasanja u utorak da pokušamo to ispraviti. Evo hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Kolega Maras. Pa, ja bih još naglasila da upravo ovaj paket zakona i čitav paket mjera je pohvaljen od strane i evo, dalmatinskih poduzetnika danas koji ih hvale, pa Obrtničke komore, Zajednica turističkih vodiča, svi hvale ovaj paket mjera, ali dosta toga će biti usklađeno i propisano pravilnikom odnosno Vladinim uredbama. Dosta slobode je dano da upravo u hodu se rješava kada se naiđu na neke specifične probleme.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvažena kolegica Juričev-Martinčev. Mene zanima vaš stav oko jedne stvari, ja to nisam vidjela, možda mi je nešto promaklo, ali imamo sljedeće situacije, dakle imamo ljude koji su već prošle godine, imaju stalne goste, dakle imaju 2, 3 apartmana u svojoj nekakvoj kući, imaju stalne goste i uzeli su od njih već određeni avans, sad da ne kažem možda i cijeli iznos za ovu sezonu. Oni će, onu su ta sredstva kad su uzeli, krenuli i uložili možda u taj objekt ili u nešto drugo iz jednostavnog razloga što smo postali svjesni svi ako se ne ulaže, neće doći gosti, dakle sav nivo je dignut. Kako ste razmišljali, vaše razmišljanje, što će biti s njima, oni će u jednom trenutku morati vratiti novce koje de facto neće imati? Kakvo je razmišljanje i što će se tu učiniti ili će se tu nekakvi rokovi dati ili nešto. Vežem se malo i za ove vaučere i ovih 180 dana i sve zajedno jer oni ako neće biti turizma, ni 180 dana neće biti dovoljno. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa kolegice Anka Mrak-Taritaš, pa upravo ovo što ste rekli, kod putničkih agencija je predviđeno, ako se ne realizira ugovor da se može u roku od 180 dana iskoristiti vaučer, uplata baš direktno iznajmljivaču, to je rijetkost, ja bih rekla, to je vrst kreditiranja, vjerojatno je to neki dugogodišnji gost sa kojim već ima poluprijateljske odnose pa će se to nekako privatno rješavati. Ono što može Vlada RH, resorno ministarstvo to upravo i čini, da ih je oslobodila 50% paušala, odgodila određena i druga i ostala plaćanja, a očekujemo ako se ovo vrijeme iako neizvjesno do kada će ovo sve trajati, oslobodi i dodatnih davanja.
Hvala. I uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev, ja se nadam možda sam bio malo nespretan u izrazu kada sam govorio, ali čini mi se da me ministar u potpunosti shvatio. Kada sam govorio o paušalu mislio sam o paušalu poreza na dohodak. Dakle, paušal poreza na dohodak je ostao neriješen, adresirali smo ove druge probleme i to je dobro da smo učinili. Međutim, našim privatnim iznajmljivačima ostaje paušal poreza na dohodak i isto bi viza vi onoga što je ministar govorio, niko ne govori o prvom tromjesečju, ono je prošlo, govorimo o drugom tromjesečju. Činjenica je da su sada sa Uskrsom naši iznajmljivači očekivali početak turističke sezone, činjenica je da toga neće biti, najave govore da ćemo najranije početkom lipnja početi sa popuštanjem mjera, što govori da je drugo tromjesečje izgubljeno i mislim da je već sada potrebno poslati jasnu poruku da se taj paušal za drugi tremestar kada govorimo o porezu na dohodak, neće naplaćivati. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kolega Grbin, istina je da turistička pristojba, taj paušal je smanjen za 50% odnosno na pomoćne ležajeve ne treba uopće platiti za ovu godinu. O tom porezu odnosno paušalu o kojem vi govorite, visinu određuje jedinica lokalne samouprave. Prema tome, očekuje se da kao što je Vlada RH izašla u susret svojim gospodarstvenicima, a i iznajmljivačima očekuje se da isto to naprave jedinice lokalne samouprave tako da mogu općine odnosno gradovi smanjiti taj paušal odnosno ih osloboditi u određenom postotku.
Hvala uvaženoj zastupnici. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Gorana Aleksića, njega nema. Onda imamo slijedeću pojedinačnu raspravu uvaženog g. Gordana Marasa koji upravo ulazi.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ispričavam se što ste čekali, da sam mogao sjedit na nekoj od ovih slobodnih stolaca ne bi se to desilo, ali vidite kako kruta pravila nekad život ne poznaju. Tako da, tako da, da još kažem par stvari vezano uz konkretne prijedloge. Moram reagirati i na kolegicu Branku koja je maloprije govorila o tome kako je HOK poduprijela. Mislim jasno je, oni su poduprijeli i prve mjere. To su profesionalni podupiratelji ovaj prijedloga Vlade g. Plenkovića. I g. Ranogajac, bivši kandidat za župana HDZ-ovog u Krapisnko-zagorskoj županiji i g. Burilović, bivši predsjednik Gradskog vijeća HDZ-a u, u Vinkovcima i predsjednik HDZ-a u Vinkovcima, znači od njih se ne može očekivati da se dogodi kritika kao što se dogodila od stotine i tisuće i desetke tisuća poduzetnika u, u grupi na facebooku koja je postala glavni artikulator ovaj i grupa koja najviše artikulira zahtjeve poduzetnika i na taj način u ovih nekoliko tjedana su se izborili za jedan status koji, i utjecaj koji HGK i HOK nikad neće imati zbog toga šta oni nažalost ne služe na taj način nego služe kao jedan politički inkubator koji je izgubio svoj smisao. Govorim za HOK, neke komore, županijske i gradske rade malo kvalitetnije, a za HGK zbilja mi je teško naći gdje se bave manje politikom, a više, više gospodarstvom. Većinom su to političari dali na lokalnoj ili na državnoj, na državnoj razini. Rekao sam Burilović je vrlo bio visoko pozicioniran u HDZ-u i defakto ga je HDZ postavio tamo za predsjednika. Tako da, ja bi volio da ovakve mjere pokušamo usuglasiti i ja podržavam na kraju krajeva da donesemo ovakve mjere, malo smo sa njima zakasnili, al su one puno kvalitetnije nego što su bile one prve, ali opet to nije nešto na temelju čega će neko dobiti neke posebne nagrade. Većina tih mjera ovaj podržava i predlaže i sve ostale zemlje u EU. Kada pogledate to su zbilja nijanse i tu nema neke velike mudrosti šta treba napravit. Treba se država zadužiti da se očuva gospodarstvo, točka i radna mjesta i da što prije kada kriza prestane nastavimo sa normalnim životom i gospodarskom aktivnosti. Znači, to je cijela mudrost u ovoj priči. Da li će to biti iz domaćih rezervi, da li će to biti iz međunarodnih rezervi, da li će Europa izdati tzv. korona obveznice za šta se zalažu manje razvijene zemlje koje imaju i koje su više pogođene krizom, a nisu za to zemlje poput Njemačke koje su najgospodarski najjače u EU, to ćemo vidjet jel ja se nadam da će tu Europa pokazat solidarnost i da ćemo na kraju krajeva nakon ove krize reć hrvatskim građanima evo vidite RH dobro da je u tom društvu, da smo bar bili 2008. u tom društvu puno prije bi se vratili na neke, na neke gospodarske tokove nego što smo se vratili ovako sami dok nismo bili dio jedne veće gospodarske zajednice. Tako da ja očekujem da Vlada bude tu vrlo efikasna, da se ne birokratizira. Gledao sam jučer izjavu šefa odnosno ministra financija SAD-a koji je rekao da će poduzetnici dobivati direktne poticaje, ja to također očekujem od Vlade, možda u obliku kredita HBOR-a do određenog iznosa, ukoliko se bude koristio za zapošljavanje neće bit potrebno vraćati u narednom periodu, da će poticaji prema malim i srednjim tvrtkama biti isplaćivani u dva tjedna, to je jučer rekao i da su spremili tolike poticaje da će sve tvrtke 30 milijuna malih i srednjih poduzetnika u Americi moći za to aplicirati i da će u dva tjedna isplaćivati novac. To je ono što u ovom trenutku hrvatskim tvrtkama treba uz ovu garanciju zapošljavanja, treba im i određeni novac da bi uspjeli preživjeti do sljedeće godine, sljedeće turističke sezone. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Marasu. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice i potpredsjedniče Sabora, vrijedni državni službenici i ministre. Evo ja mislim da bi trebao dobiti peticu iz zalaganja i da ćete mi onda odgovoriti u završnoj riječi, imam samo dva pitanja i zbog toga sam se i javio za raspravu. Prvo, tiče se jedinica lokalne samouprave u turističkim područjima dakle u pravilu se radi o jedinicama lokalne samouprave na obali koji su bili dužni završiti svoje građevinske radove do 31.svibnja kako bi se naravno mogli pripremiti za sezonu. Sada je relativno jasno da će ova sezona biti nešto lošija u odnosu na mnoge prošle sezone tamo negdje do ratnih i isto tako je činjenica da obzirom na tu sezonalnost da su radovi već započeli, a da jedinice lokalne samouprave imaju smanjen priliv u njihov proračun za negdje 90%, a pitanje šta će imati u odnosu na prošlo ljeto i evidentno je da neće moći platiti ni ove građevinske radove što su do sada imali. Dakle, moj prijedlog je i evo molim vas da razmislite, a po mogućnosti da se očitujete, da se tim jedinicama lokalne samouprave omogući ne otpis nego dizanje kredita od HBOR-a s počekom od godine dana da bi mogli platiti ono šta sad ne mogu platit. Jer u suprotnom što se može dogoditi? Mogu dobiti ovrhe, ako nemaju priliva sredstava nego eventualno od eu projekata može im se ovršiti taj dio i onda ćemo imati dvostruki problem, dakle neće imati sredstva za eu projekte, neće imat prihod iz proračuna i neće moći uopće funkcionirati. Dakle, ako bi se taj dio mogao sa kreditom odnosno sa zajmom s počekom od godine dana kada se stvar normalizira da oni to vrate premostiti, moj prijedlog je da im se to omogući. I evo molio bih i vaše mišljenje bilo na ovakav prijedlog, bilo na neki koji bi imao tu intenciju dakle da se s nekim kreditom premosti ovo vrijeme ne imanja prihoda. I drugo koje se tiče svih jedinica lokalne samouprave, to sam govorio i prekjučer, a tiče se javne rasvjete, da im se omogući nekakva u ovom trenutku od HEP-a povlaštena cijena za javnu rasvjetu. Dakle, imamo prazne ulice, imamo mračne ulice to se možda može prikazat kao demografska mjera, ali mislim da nije da ne bi to tako bilo. Prema tome, da se vidi sa HEP-om da se jedinicama lokalne samouprave može na taj način izać u susret da se da neka povlaštena cijena koja bi trajala samo za vrijeme dok traje ova situacija. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Bauku. Replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Bauk vi ste rekli i spominjali ste određene jedinice lokalne samouprave, ali ja sam siguran da i ministar to sigurno zna jer se kreće u svom sektoru da ima jako puno tvrtki, obrtnika, privatnih osoba koji su se zadužili u ovom periodu da bi pripremili svoje apartmane, ugostiteljske objekte sve ono šta treba da bi sezona krenula i da bi mogli na neki način poslovati. Znači ja mislim da je vrlo bitno i nužno da se tim ljudima osigura da li direktno sa bankama moratorij na kredite, a po meni bi bilo ispravno da HBOR uđe beskamatno na godinu dana dok sezone sljedeća ne krene i da se na taj način ljudima pomogne. A ukoliko zadrže zaposlene i u periodu nakon što istekne ova mjera od tri mjeseca da im se čak taj dio kredita i za isplate zaposlenima umanji. Moramo o tome razmišljati, takvih ima jako puno.
Odgovor.
Mislim da neću nikoga iznenadit ako kažem da se slažem s vama. Tu bih postavio jedan kriterij koji je recimo i ministar unutarnjih poslova opisujući ova ograničenja o kretanju postavlja to su nužni poslovi. Dakle, činjenica je da u ovome trenutku ljudi koji su se zadužili očekivaju očekujući opravdano da će to svoje zaduženje moći vratiti od turističke sezone koja će ove godine očito biti nešto slabije ili će biti totalno slaba, da im se omogući da to što su trebali vratiti ove godine vrate sljedeće godine i to je to. Dakle kako je ljudima ograničeno poslovanje, gospodarska djelatnost i kretanje za nešto što nije nužno tako se treba s moratorijem za takve stvari kako to volimo formulirati se nije znalo ili se nije moglo utjecati da se na taj način ljudima omogući normalan život i da premoste tih godinu dana. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Dakle, ono o čemu sam govorio i u replici uvaženom gospodinu ministru, ono što se ponavljalo i kroz repliku uvaženoj kolegici zastupnici je nešto što u ovom trenutku izuzetno muči privatne iznajmljivače. Naravno da oslobađanje od plaćanja paušalnog poreza na dohodak male iznajmljivače neće spasiti, to je činjenica. Ne moramo se zavaravati i reći da će to biti mjera koja će biti spas. Međutim, činjenica je da smo nedavno podigli, podigli smo odnosno zakonom smo povećali razrede naplate paušalnog prihoda poreza na dohodak i proširili smo ih na pomoćne ležajeve, time smo malim iznajmljivačima u ovoj godini stvorili daleko veći porezni teret nego što je to bilo u ranijim godinama, a oni prihoda nemaju. Mjera odgode je za sada funkcionirala dobro utoliko što je barem po informacijama koje ja imam, gotovo svima ako ne i svima zahtjev za odgodu kojeg su ga podnijeli prihvaćeni i to je u redu. Međutim, ponovit ću još jednom, potpuno je jasno da će prihodi u ovom kvartalu koji je pred nama dakle u drugom kvartalu 2020.godine u potpunosti izostati. Turizma nema, granice RH su skoru u potpunosti zatvorene, zabranjeno je kretanje između jedinica lokalne samouprave. Ako nema kretanja, ako vi iz Zagreba ne možete doći u Crikvenicu onda turizma nema. Odgoda u redu, ali isključivo i jedino do donošenja odluke o otpisu. I ta odluka mora biti donijeta od strane Sabora zato što se naprosto radi o obvezi koja proizlazi iz čl. 57. Zakona o porezu na dohodak. Čl. 57.je jedinicama lokalne samouprave samo omogućeno da u iznosu od 150 do 1.500 kuna odrede koliko će iznositi taj paušal, ali Sabor ga je propisao. Sabor je uveo obvezu plaćanja tog poreza i samo Sabor svojom odlukom to može ukinuti, ako to Vlada ne predloži potpuno je jasno da se to neće dogoditi. I zato na vas apeliram, ima vremena upravo zbog ove mjere odgode ima vremena da to napravimo što je prije moguće. Međutim, nije jedino porez na dohodak paušalni porez na dohodak bio predmet povećanja u proteklim godinama. Više puta sam o tome javno govorio, mi smo u 2018. imali, dvije godine za redom 2018. i za 2019. povećanje boravišne pristojbe, iako je u prethodnim godinama prihod turističke zajednice na razini države rastao od boravišnih prihoda za preko 20 milijuna kuna godišnje. Dakle turističke zajednice u ovom trenutku imaju barem su trebale imati ako su imalo, ali imalo mudro gospodarile tim novcem koji im je dolazio određene zalihe. Zašto je to bitno, zato što u jednom trenutku kada ova kriza prođe, a proći će Hrvatska mora odmah tražiti svoje mjesto na turističkom tržištu. Mi imamo određene komparativne prednosti prema drugim zemljama, dok Hrvatske možete doći motornim vozilom, možete se puno lakše odlučiti na putovanje u Hrvatsku nego što je to primjerice u Tunis ili neku drugu preokomorsku zemlju. Zbog toga apeliram na ministarstvo da pripremi jedan krizni program komuniciranja koji će biti spreman u trenutku kada mjere popuste, ne samo naravno u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama za aktivirane kako bi hrvatski turistički proizvod bio dodatno reklamiran na emitivnim tržištima. Na taj način ćemo osigurati da se spasi ono što se od ove turističke sezone spasiti da, ali to treba promišljati već sada, treba početi pripremati spotove, treba pronaći tržišta na koja ćemo se pojačano oglašavati i treba biti spreman da kada vlak oporavka krene mi budemo prvi u njemu. Hvala.
Hvala uvaženom zastupniku Grbinu. Ministre imate li potrebu završno nešto? Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo par pitanja koji ste još tu da odgovorimo. Dakle, mi imamo porez na dohodak tj. paušalni porez od 150 do 1.500 kuna koje određuje visinu jedinice lokalne samouprave. Taj paušalni porez smo mi odgodili plaćanje, to je jedno. Drugi paušal je boravišna pristojba ili turistička pristojbe kako god hoćemo, kako god razumijemo lakše, ona je isto paušalna i nju isto tako određuje visinu zato smo je decentralizirali i određuje paušal privatnog smještaja određuje jedinica lokalne samouprave i cijenu fiksnu za hotel znači po turistu kada dođe plaća po noći. Taj paušal smo mi za prvih 6 mjeseci izbrisali praktički i on se neće platiti za 108.000 privatnih iznajmljivača ion je za prvih 6 mjeseci izbrisan i neće biti plaćen. Paušal, treći paušal koji je treći paušal je članarine, dakle treći paušal su članarine koje sam maloprije rekao one će ići u paket parafiskalnih nameta. Dakle mi možemo pravilnikom regulirati da bude jednu kunu recimo kad se tiču uvijek govorimo o privatnim iznajmljivačima. Mi u ovom trenutku smo članarinu stavili sa strane jer nju se tretira praktički kao parafiskalni namet. S te strane imamo dakle tri paušala, riješili smo dva, ovaj treći će ići kao parafiskalni namet. Taj dio dakle da budemo jasni i taj dio od 6 mjeseci od boravišne pristojbe je praktički oko 164 milijuna kuna koje smo izbrisali za prvih 6 mjeseci i neće morati vlasnici apartmana i kuća za odmor platiti. Što se tiče gospođa Mrak Taritaš je pitala prije zašto znanje jezika, ne znanje jezika itd. to je u situaciji smo stavili gdje sada agencije male koje broje možda troje, četvero zaposlenih ode voditelj agencija ispostavljate vd i taj vd slučajno ne zna jezik i na mogućnost da damo da mogu funkcionirati. Što se tiče radova i sredstava koje jedinica lokalne samouprave nemaju, to je stvar jedinica lokalne samouprave da nađe model, a ja evo recimo predlažem da taj model bude faktoring koje sam kao i gradonačelnik nekada davno kada je pofalilo i premošćivao sa faktoringom, dakle koji je dozvoljen zakonom, dakle unutar jedne proračunske godine, može se uzeti određeni faktoring, iskoristiti da se plati izvođača radova i da se može raditi dalje, a što se tiče dozvole, da li mogu raditi ili ne mogu, to donosi jedinica lokalne samouprave temeljem zahtjeva turističkog od strane turističke zajednice, turistička zajednica mora prema jedinici lokalne samouprave dati dozvolu da li će moći se raditi i od kad, do kad i to mora po zakonu biti do kraja prošle godine, dakle. Ako su dali kakvu zamolbu, obično je to u terminu od 15.6. do 15.9. Što se tiče kredita, HBOR-ovi krediti, Ministarstvo turizma pripremilo je jedan, dakle jedan program gdje će plasirati 596, 7 milijuna, recimo, oko 600 milijuna kuna beskamatno, na 3 godine. Mi ćemo sufinancirati kamatu u visini od 24 milijuna i 100 tisuća kuna. To je program inače, bio za konkurentnost, koju smo mi davali dakle i od strane Ministarstva turizma. Što su g. Peđa Grbin je zamolio, vezano za mjere ukoliko dođe do aktivnosti, ako možemo reći, da budemo spremni, itd., Hrvatska turistička zajednica je već pripremila mjere i mi imamo baš u ponedjeljak ili utorak video-linkom upravo sjednicu vijeća HTZ-a gdje ćemo definirati da li je to to, da li još treba nešto korigirati, pripremiti. Temeljem 17 direktora voditelja ureda HTZ-a izvan Hrvatske koji nam tjedno daju izvješća u kom smjeru, kako, što se događa u tim zemljama, što radi naša konkurencija u tim zemljama, u ovim, u ovoj situaciji koja je, koja je praktički nemoguća, ali dobivamo konkretne mjere svakih 7 dana od njih i izvješća i temeljem tih izvješća i njihovih prijedloga smo nekako u pripremi prvih programa ukoliko i kad krene, što će biti. Po nekim našim evo saznanjima i onome što smo uspjeli locirati, dakle nekako nautika će se prva malo kvalitetnije probuditi jer se smatra da je nekako izolirana, nazovimo, pogotovo vlasnici brodova koji su u marinama vezani. Oni će dolaziti na svoje brodove i odlaziti će u luke, tj. izvan velikih središta, neće imati toliko kontakata, osjećat će se, nazovimo to, sigurnije, recimo negdje na Kornatima i sl. i prvo tržište koje se počelo buditi konkretno i razmišljati o turizmu je Kina. Dakle sva druga tržišta su u ovom trenutku zamrznuta, mogu reći i mi ćemo svejedno pripremiti sve i onog trenutka kad procijenimo i naši uredi vani i diplomacija i sve kažu da je to signal jedan prvi temeljem tih izvješća, mi ćemo krenuti, naravno da pokušamo bilo što pokrenuti. Bit ćemo spremni za to i od sredstva koja su bila rezervirana, ako možemo reći za marketinške i PR usluge mi već jednim dijelom nešto i radimo, ali pripremamo onu pravu, što se kaže, kampanju u onom trenutku kad bude to moguće. Evo, hvala lijepo.
Hvala ministre. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
7 sekundi. G. ministre, zahvaljujem na odgovoru. Dakle ono što je, nešto, faktoring nešto i košta, ali ono što je bitno, dakle, da postoji svijest da su jedinice lokalne samouprave kojima je prihod ovisi o turističkoj sezoni, koja imaju neka ulaganja prije turističke sezona koja su počela prije svega ovoga, da su oni u još težoj situaciji od drugih i da ovo ministarstvo, Ministarstvo turizma bude to kojemu će se oni moći obratiti za jednu posebnu pomoć u odnosu na sve druge jedinice lokalne samouprave kao što će vjerojatno to vrijediti za Ministarstvo poljoprivrede za onih, za one jedinice lokalne samouprave koje imaju problem u poljoprivrednom dijelu, itd. Evo, to je moj apel da budete, a to je dobro da ste bili gradonačelnik, ja vas se sjećam iz tog vremena, bili smo u onom mandatu i u Saboru, dakle da imate razumijevanje za taj dio i posebno naravno, za otočane koji sada i ne mogu baš putovati na otok sa otoka pa onda ti radnici koji bi inače to radili u normalnoj situaciji, sada ne mogu ni raditi. Dakle to je još jedan problem. Zahvaljujem.
Hvala.
Apel sigurno dobra, prijedlog je sigurno u svakom slučaju jasan. Da svi praktički ovih 7, pogotovo županija ovise najvećim dijelom morskih na turizam naslonjeno i da jedan model način financiranja, koji, kažem evo, jedan od prijedloga je upravo taj faktoring preko HBOR-a koji bi onda bio zbilja minimalno koštao da je na 2, 3 godine. Mislim da na taj način bi našli jedan od izlaza sigurno, koji bi prihvatile jedinice lokalne samouprave, a ne bi stala priprema one neke buduće jer mi se sad praktički pripremamo za 2021. i na taj način ćemo sigurno morati razmišljati da nam je cilj ovo da zadržimo radnu snagu, likvidnost i da se pripremimo za 2021. što bolje i što kvalitetnije. I na taj način gledamo i u Ministarstvu turizma i u Hrvatskoj turističkoj zajednici koja isto tako priprema svoj ... [[Govornik se ne razumije.]] Evo, hvala lijepo potpredsjedniče, hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženi g. ministre. S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu, zaključujem raspravu u 18,28. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo u ponedjeljak u 9,30 slobodnim govorom. Dobili ste elektronskim putem dnevni red i raspored. Hvala lijepa, ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o turističkoj pristojbi. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika GLAS-a i zastupnik Tomislav Panenić. A prvo ćemo se izjasniti na čl. 4. Odbora za zakonodavstvo. Izvolite.
Amandman se prihvaća, nomotehničke je naravi.
Fala lijepa. Nakon toga ćemo prelaziti na 4 amandmana, 4 amandmana Kluba zastupnika GLAS-a. Prvi amandman se odnosi na čl. 1. Izvolite g. Matušić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Prvi amandman se ne prihvaća. U st. 9. je već propisano ograničenje da Vlada RH uredbom navedeno pitanje može drugačije odrediti samo u uvjetima posebnih okolnosti. Kad ti uvjeti prestanu, Vlada RH neće imati ovlaštenje uređivati ta pitanja uredbom. Posebne okolnosti definirane su u Zakonu o dopuni Zakona o turističkoj pristojbi objavljenom u Narodnim novinama br. 32/20.
Hvala lijepa. Izvolite gđo. Mrak-Taritaš.
Molit ću glasovanje o ovom amandmanu. Obrazložit ću na čl. 1., a onda su na ova druga dva isto, samo na ovo različito, pa da sad ne trošim vrijeme i jer vjerojatno će i vaše obrazloženje biti slično. Kad smo oporbeni klubovi bili pozvani kod premijera, onda je premijer rekao da je jedna od ideja koja je da za vrijeme ove ugroze se propiše da Vlada može donositi uredbe sa zakonskom snagom, da se ne mora sabor oko svega očitovat. Mi smo tad rekli da nam je to neprihvatljivo i da želimo da na sabor dođu stvari da vidimo kako će se neke stvari definirati. Mi posve razumijemo da za vrijeme ovog će biti potrebno pojedinom uredbom nešto definirati. Ali uvijek kad imate neke financijske okvire i neke financijske posljedice, a riječ je o takvom setu zakona i tome, onda je jako dobro da se to definira i određenim rokom. Dakle, mi ovdje nismo osporavali činjenicu da će se donositi uredba, mi smo ovdje samo željeli zakonski ograničiti tu uredbu i valjanosti primjenu iste. Molim glasanje.
Hvala lijepa. Amandman, drugi amandman je na čl. 2. istog kluba, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. U st. 5. je već propisano ograničenje da Vlada RH uredbom navedeno pitanje može drugačije odrediti samo u uvjetima posebnih okolnosti. Dakle, obrazloženje jednako kao i za prethodni amandman.
Kao što sam već rekla obrazloženje je isto, pa samo molim glasanje o amandmanu da se ne ponavljamo i ne trošimo vrijeme bespotrebno.
Hvala lijepa. Članak broj 3. iste zastupnice.
Također se ne prihvaća u stavku 10. je već propisano ograničenje da Vlada RH uredbom o navedenom pitanju može drugačije odrediti samo u uvjetima posebnih okolnosti.
Molim glasanje o amandmanu. Isto je obrazloženje, dakle ista je tema, stoga molim glasanje o amandmanu.
Hvala lijepa gospođa Mrak Taritaš, imali ste riječ. Hvala.
Ispričavam se, malo sam ubrzala.
Dobro, idemo dalje. Na članak 3. iste zastupnice, 4. pardon, 4.
Članak, amandman Kluba zastupnika GLAS-a na članak 5. ne prihvaća se, u roku od 60 dana daje Vladi RH mogućnost da i više od jedanput može pojedina pitanja urediti drugačije bez novih izmjena Zakona o turističkoj pristojbi.
Gospođo Mrak Taritaš, izvolite.
Budući da niste prihvatili ovaj amandman o kojem mi tražimo glasanje, zapravo kroz vaše obrazloženje ste pokazali ono što mi cijelo vrijeme i tvrdimo. Da kroz problem ugroze i kroz donošenje uredba vi zapravo želite premostiti situaciju da ne morate doći u parlament i nešto objašnjavati. Ako imate ugrozu i ako vam to sve zajedno vrijedi za vrijeme ugroze zašto ste si propisali rok od 60 dana u kojem ćete donijeti uredbu, ako bude sve ok, u tom roku od 60 dana će ugroza prestati, neće trebati uredbi i sve zajedno. To znači, ako zaista želite biti korektni onda ćete tu uredbu donijeti u roku od 15 dana da vam može djelovati. A ne ovo, vi ćete, vi kažete sve za vrijeme ugroze, ugroza možda traje 60 dana, a dali ste si rok u 60 dana u kojem ćete donijeti uredbu. Nešto ne štima u sustavu odnosno u sistemu, a ponovo ponavljam ovo je set zakona koji ima financijske posljedice. Vi dobro znate da i uredbe sa zakonskom snagom koje možete donijeti za vrijeme kad sabor ne zasjeda ne mogu biti one koje imaju posljedice na financije. Stoga ste trebali ograničiti i ako zaista imate potrebu za uredbom onda je 15 dana sasvim primjereni rok za istu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I posljednji amandman na ovaj konačni prijedlog zakona je od gospodina Tomislava Panenića, na članak broj 1. Izvolite. Na članak broj 1. i na članak broj 5.
Da, dakle amandman se ne prihvaća. U uvjetima posebnih okolnosti tj. proglašenja epidemije bolesti Covida-19 uzrokovane virusom SARS na teritoriju RH, predlaže se da Vlada RH samo u tom razdoblju ima ovlaštenje da neka pitanja iz Zakona o turističkoj pristojbi odredi drugačije. Dopuna Zakon o turističkoj pristojbi iz ožujka 2020. godine ne rješava sva pitanja čije rješavanje se predlaže ovim zakonom.
Gospodin Panenić, izvolite.
Dobro, ajmo krenuti ovako. Znači, prvo smo se tada dogovorili, izglasali na kraju krajeva da ministar svojom odlukom može osloboditi ili umanjiti plaćanje turističke pristojbe. Savršeno, super. Sada dolazimo do toga da zapravo vi ovim člankom radite nešto kontra, a to je da se turistička pristojba može, rokovi plaćanja nekako izmijeniti. Znači, konkretno ste naveli ovlašćuje se Vlada da uredbom u uvjetima posebnih okolnosti drugačije odredi rokove. Što znači drugačije? Gledajući nekog korisnika, da li je to kraće, jeste mislili na kraće, možda? Pa, ne znamo, budite precizni. Kad idete nešto predložiti onda trebate biti precizni kad netko očekuje drugačije rokove. Danas ljudi očekuju, a ako ih nećete osloboditi, to je sad poruka iz ovoga. Znači, iz ovoga proizilazi mogućnost da zapravo vi ne, ministar neće odlukom umanjiti ili odgoditi nego će zapravo ne, neću reći tako, nego ide u smjeru odgađanja. Na neko neodređeno vrijeme će ostati obaveza. Do kada će ostati obaveza, koliko treba očekivati plaćanje, u kojim rokovima? Stavili ste jednu jako, jako široku, jako širok pojam koji zapravo ne sugerira nešto što je pozitivno. Pozitivno bi bilo da ste rekli umanjit ćemo, a i to možda što ćemo umanjiti, ne, to što ćemo sigurno umanjiti ćemo izvršavati onda tijekom slijedeće 2 godine, 3 godine ili koliko. Ovako je ostalo, ministar praktično može svakako odlučiti, a iz ovoga jedino što piše je drugačije. Ja drugačije ne mogu shvatiti ovo kao nešto što zapravo nije u duhu ovih promjena, traži se onako konkretno da ljudi mogu računati, da planiraju svoje prihode, planiraju svoje rashode i tu morate biti vrlo precizni kad navodite ako se nešto odgađa, što se odgađa i koliko će biti odgoda primjenjiva. Hvala lijepo, tražimo glasanje.
Hvala.
Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o turističkoj pristojbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 904. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika GLAS-a i zastupnik Tomislav Panenić. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je Klub zastupnika GLAS-a Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman istog kluba Vlada ga ne prihvaća. Glasujmo, tko je za? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3. istog kluba Vlada ga ne prihvaća. Glasujmo, tko je za? Nije dobio potreban broj glasova. I amandman br. 4. istog kluba Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandman, jedan je amandman zastupnika Tomislava Panenića, Vlada ga ne prihvaća, pa molim glasujmo tko je za? Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreba broj glasova. I sada ćemo glasovati o Konačnom prijedlogu Zakona o dopunama Zakona o turističkoj pristojbi. Tko je protiv? Tri, kolega Zekanović vi ste protiv, ne 3 su protiv. Tko je suzdržan? Jeste prebrojali. Možemo onda na one koji su za, molim dignite ruku. I molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o dopunama Zakona o turističkoj pristojbi. Rezultat je 120 za, 7 suzdržanih i 3 glasa protiv.
Sljedeća točka je set zakona vezan za turizam. Tu smo već prethodno prihvatili objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi ministar turizma Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, gospođe saborske zastupnice i zastupnici. Dakle mi ćemo ovo objediniti, ja ću par riječi samo reći koje se bitnije izmjene događaju u samim zakonima. Ali bih na početku rekao, podsjetio možda jer vidim da je dosta bilo razgovora u smislu da li je turizmu dovoljno pruženo, nije pruženo pomoći, turizam je specifičan jer moramo ga sagledavati horizontalno. Dakle, mjere koje su donešene praktički mogu reći 80% mjera se tiču i samog turizma i pomoći turizmu, od mjere 4.000 kuna osobni dohodak, pa do svih drugih mjera koje su danas više puta spomenute. Dokaz da te mjere u ovom trenutku mogu reći zadovoljavaju i u većem broju hotelskih kuća i iznajmljivača i ovim zakonom vidjet ćete mijenjamo nešto što će sigurno biti važno i za turističke vodiče. Dakle više segmenata s ovim što zakonima, što mjerama koje su horizontalno zahvaćene i zadovoljile u ovom trenutku da zadržimo prvenstveno radnu snagu i da na neki način riješimo pitanje likvidnosti. Što se tiče bitnih stvari koje su sigurno osim osobnog dohotka i svega onoga što je danas i potpredsjednik Vlade predsjednik Vlade što su razgovarali i predstavili zakone i mjere koje se tiču svih, a kažem i turizma itekako važno, dokaz je da su same udruge reagirale, da su sami djelatnici reagirali i potvrdili da u ovoj fazi praktički je pokriveno sve ono što se na neki način i moglo u ovoj drugoj fazi pokrit. Naravno da kao što je premijer već najavio da se i dalje idu pripremat mjere koje će i dalje sigurno doprinijeti i ljudima koji rade u turizmu, a naročito i onih 108.000 privatnih iznajmljivača koji su sigurno isto itekako očekivali da se jednim dijelom i njih uzme u nekakav okrilje i da o njima isto brinemo, bez obzira što su oni većinom fizičke osobe, ali ovim namjerama koje su itekako važne isticane i bile. Dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, ja ću možda reći jednu od bitnijih stvari koje da ne idem još u detalje su tehničkih detalja. Najbitnija stvar što se toga tiče je mogućnost vaučera, dakle onoga što smo razgovarali, mogućnost vaučera. Dakle svi oni koji su uplatili svoje aranžmane da u ovom trenutku naravno ne dovedeno i agencija u položaj koji sigurno ne želimo dovesti, a da damo mogućnosti i zaštitu potrošača, s druge strane da ukoliko budu htjeli nakon 180 dana za tih 180 dana dobit će vaučer, nakon 180 dana ako ne budu željeli neki drugi izlet ili neko drugo putovanje izabrat, odabrat, oni će moći dakle dobiti isplatu onoga što su bili uplatili dakle na, za, za to putovanje koje su planirali. To je bio dogovor dakle i sa sektorom i sa turističkim agencijama. Računajmo da u turističkim agencijama bez sezonskih djelatnika radi negdje oko 6500 zaposlenih i da itekako je važno da, to su te male i srednje i manje turističke agencije koje možda broje koji put i manje od 5-ero zaposlenih. Za njih inače mogu reć da osim ovih zakonskih izmjena imamo pripremljen kreditnu tj. mogu reć i da je i da nije kreditna, neće biti kamate na njih, pa možemo reć tekuća sredstva koja će itekako dobro doć upravo takvim malim i srednjim poduzetnica, hotelijerima do 50 soba, malim agencijama turističkim, pogotovo dakle nekih 600 milijuna kuna koje ćemo plasirati, dakle i dat jednu injekciju gdje će Ministarstvo turizma pokrit kamatnu stopu, dakle da ćete ta sredstva biti na 3.g. bez kamatne, bez kamata. Dakle, to su većinom, dakle turističke agencije, mali i srednji poduzetnici, hoteli ponavljam do 50 soba. To je kažem u ovom dijelu što se tiče Zakona o pružanju usluga u turizmu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, tu je sigurno ono bitno gdje ćemo zahvatiti i veliki dio svih iznajmljivača. Dakle, oni su imali obavezu oni koji su do 1. rujna 2007. prije toga se registrirali u smislu kategorizacije, oni neće morat, bila im je obaveza od ove godine da krenu svi u rekategorizaciju, oni ove godine neće morati dakle krenut u rekategorizaciju, mi to pomičemo praktički sve za 1.g. tako da na neki način nemaju tih obaveza. Što se tiče drugog dijela kategorizacije, to je prema hotelima i kampovima. Kao što znate i svi drugi imaju obavezu, hoteli i svake 4.g. da vrše kategorizaciju tj. novu rekategorizaciju ili kontrolu, nazovimo to tako i njima smo pružili priliku, dakle da u ovim uvjetima kada i ne rade i nemaju nekih aktivnosti da to prebacimo na slijedeću godinu i da na taj način nemaju drugih troškova. Isto tako što se tiče objekata koji su dali zahtjev na vrijeme za legalizaciju. Međutim, nisu stigli još na red da dobiju odgovor tj. rješenje o legalizaciji. Oni su imali privremeno mogućnost da se bave, dakle iznajmljivanjem apartmana i soba. Na taj način mi produžujemo tu mogućnost da se oni i dalje mogu s tim bavit slijedećih godinu dana dok ne dobiju redovnu legalizaciju. Što se tiče prijedloga Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, tu je jedna od bitnih stvari, dakle mi moramo na neki način s obzirom na sadašnji zakon koji kaže da se turističke zajednice ne mogu zaduživat iznad 10%, a plaće iznad 40%, tu bi došli na neki način i u problem jer oni će sigurno trebati sredstva koja sad ne uprihoduju jer nema aktivnosti, nema boravišne pristojbe, to su najveća sredstva koja su imali od boravišne pristojbe tj. turističke pristojbe ili članarine. Pošto tih sredstava … [[Govornik se ne razumije]] na neki način zamoljeni smo da im dozvolimo na neki način i na taj način naši su dogovorili da tih 313 turističkih zajednica sveukupno imaju mogućnost naravno svaka u razina mogućnosti koju ima, o tome će odlučivati i predsjednik tj. vijeće turističke zajednice ili skupština, da li se mogu, dakle zadužiti i iznad 10% ukoliko to bude potrebno, u ovom trenutku kad budu imali aktivnosti turističke da mogu na neki način doć do svježeg novca, likvidnost i pripremit se za eventualni iskorak koji bude trebao za taj dio eventualno turističke godine ukoliko to bude moguće. Što se tiče Zakona o turističkim zajednicama i drugog dijela što se tiče tijela koja se biraju, dakle u sklopu turističkih zajednica, mi bi na ovaj način dali mogućnost zbog posebnih okolnosti koje jesu da u ovom trenutku ne dođe jer je praktički nemoguće izvest da u 313 turističkih zajednica dođe do izbora tijela, pa na taj način bi to stavili na a/a što bi rekli za ovo vrijeme dok su događaji ti koji jesu, tako da postojeća tijela nastavljaju sa radom i na ovaj način ako to prihvatimo kao izmjenu, nastavljaju sa radom i imaju, dakle punu onu odgovornost koju su imali i do sada i da se nakon ovih posebnih okolnosti koje jesu dođe do mogućnosti opet izbora svih tijela koji ove godine ističu jer jednostavno kažem nemoguće bi bilo izvesti izbore u 313 turističkih zajednica, vijeća turistička i sve onoga što, dakle bi bilo po novom zakonu kojega smo usvojili prošle godine u saboru. Dakle, ove izmjene su kažem, jednostavno daju mogućnost lakšeg poslovanja, lakše mogućnosti da i ministar u određenim segmentima može reagirati na recimo visinu boravišne pristojbe koji ćemo onda uređivati uredbom. Mi smo u međuvremenu donijeli i dvije uredbi na Vladi prije par dana, al to su dvije važne uredbe koje oslobađaju na neki način onaj dio koncesije u kampovima i u turističkim naseljima i zemljište, turističko zemljište oko hotela. Dakle, na taj način dali smo mogućnost kroz te dvije uredbe da za prvih 6 mjeseci smo praktički dali za jednu kunu tj. nema plaćanja turističkog zemljišta koncesije u kampovima. Što se tiče isto tako za, za, za, to je za onaj dio varijabilni, a za fiksni dio koji treba platit, dakle do 31. kolovoza produžili smo do 31. studenog sa mogućnošću kao i ovaj prvi dio koji je varijabilni da, dakle ne dođe do plaćanja ukoliko ne bude nikakvih aktivnosti u tim kampovima ili hotelima koji imaju zemljište turističko s time da ovaj dio u kampovima je državno vlasništvo, a ovaj dio koji je pod jedinicama lokalne samouprave, zemljište oko hotela, naravno je dio koji je išao prema, plaćanje prema jedinicama lokalne samouprave. Dakle, te dvije stvari za sad dali smo mogućnost da se prvi dio ne plati uopće kao i ovaj dio boravišne pristojbe koji smo, dakle za prvih 6 mjeseci potpuno skinuli. To je kad se gledaju glavni kreveti i pomoćni kreveti koji su novim zakonom ušli u ovoj godini to je negdje oko 164 milijuna oprosta za prvih 6 mjeseci. Vidjet ćemo temeljem aktivnosti u drugom dijelu godine, ukoliko bude potrebno ćemo osloboditi eventualno i taj drugi dio godine boravišne pristojbe. To govorim taj dio koji je za privatne iznajmljivače, a njih je kažem negdje oko 108.000. Evo na taj način smo gledali da pokrijemo cijeli taj dio u svakom segmentu, da kroz ove horizontalni zakone damo mogućnost likvidnosti osobnih dohodaka, mogućnost moratorija na kredite dat i jedan dio mogućnosti podizanja ovih kredita koji su beskamatni ovo što će pružiti mogućnost kroz Ministarstvo turizma ovih prvih 600 milijuna. I naravno u daljnjim fazama ćemo gledati da recimo članarinu turističku koju ovo ako neko vjerojatno već je par ljudi i pitalo da mogućnost članarine, nju ćemo staviti skupa u onu košaru što bi se reklo o parafiskalnim nametima o kojima ovih dana itekako razgovaramo i sigurno će i oni doći na dnevni red, a onda kada dođu na dnevni red bit će i pitanje ove članarine, turističke članarine koja će onda biti u paketu parafiskalnih nameta. Gospodin Grbin vi ste me pitali vezano za da li mogu djelatnici doć ili ne mogu, inače od sljedećeg tjedna će HZZ staviti neka nova pravila, očito neki već pokušavaju iskoristiti, nažalost svaki zakon se pokuša nać model kako da neko iskoristi već mogućnost da ubaci nekog u mjeru od 4.000 kuna, dakle u svakom slučaju bit će moguće, ali ne za ovaj mjesec nego za sljedeći mjesec ukoliko ne otpusti nijednog radnika više moći će u 4. mjesecu primiti opet svoje djelatnike. I isto tako vrijedi za ono pitanje što ste mi rekli vezano za ukoliko želi onaj što je planirao primiti svaki zaprimljeni djelatnik ako nisu nijednog otpustili itekako je dobrodošao i moći će biti u tim mjerama. S time da od ponedjeljka, utorka će još se malo izbrusiti tu jel očito negdje neko želi neki propust iskoristiti, tako da će i te mjere biti još malo bolje zaštićeni ako to tako mogu reći onda ćete sljedeći tjedan još dobiti možda kvalitetniji odgovor. Ali u ovom prvom trenutku na ovaj način mogu vam reći da će moći. Evo predsjedniče hvala lijepo.
Hvala uvaženi ministre. Imamo 4 replika, prva je uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Gospodine ministre, govorili ste o boravišnoj pristojbi, govorili ste o turističkim pristojbama odnosno članarinama, međutim možda mi je promaklo ali nisam siguran da sam čuo bilo od vas, bilo od ministra Marića odgovor na jedno drugo pitanje koje u ovom trenutku izuzetno kopka naše privatne iznajmljivače, a to je pitanje paušala. Dakle, u onim mjerama iz ožujka omogućeno je odgoda plaćanja paušala, međutim i vi i ja smo svjesni da primjerice u drugom tromjesečju nije bilo i neće biti gostiju, neće biti turizma, neće biti prihoda. Moje pitanje vama je da li ćemo ići sukcesivno sa otpisom paušala, prvo za drugo, a onda vjerojatno bojim se i za sljedeće tromjesečje? Hvala.
Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Dakle, u prvih tri mjeseca još je i nekih aktivnosti bilo jer i rezultati tako kažu u noćenjima i dolascima turista, dakle 1., 2., 3. mjesec vidjet ćemo kako tu što, ali u svakom slučaju da će se razmatrati 4., 5. i 6. pa i dalje ukoliko ne bude aktivnosti naravno da će se i o tome itekako ozbiljno porazgovarat. Ja osobno sam rekao tamo gdje nijedna kuna nije zarađena ne bi bilo logično da i naplaćujemo neki porez. Prema tome u svakom slučaju i o tome će se razgovarati, za sada je mogućnost odgađanja plaćanja. Za prva tri mjeseca kažem imali smo rezultate koji su tu negdje oko 30% pada, ali sigurno da vaš prijedlog i prijedlog koji se odnosi na ovakve stvari sigurno da će se dobro razmotrit i ić u smjeru tamo gdje nije bilo aktivnosti.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Uvaženi ministre. Apsolutno je jasno da morate doć sa setom zakona da bi određene stvari prilagodili izvanrednim okolnostima koje su nastale zbog korona virusa. No, nama se u klubu GLAS-a čini da tu ima i niz stvari koji nemaju veze s korona virusom. Ja vas molim konkretan odgovor vezan uz Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti gdje ste vi vezano uz ugostiteljsku djelatnost u domaćinstvima uveli jednu odredbu kako se u izvanrednim okolnostima tu možete dakle ministar može propisati određena postupanja kada je riječ o kategorizaciji odnosno o uvjetima koje trebaju imat. Zašto odstupanja? O čemu je riječ ako je korona virus pa tamo ljudi ne mogu ni doć? Što vam ta odredba treba? Ta vam odredba možda treba za dan poslije da imate nekakva odstupanja kada se krene raditi da oni imaju, ali to nema veze sa ovom ugrozom koja je sa. Pa vas lijepo molim što je bila ideja predlagača kroz tu odredbu to vam je dodani čl. 41.a.
Hvala.
Odstupanja su bila u rekategorizaciji upravo kao što sam rekao da ne moraju rekategorizirati objekte. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ja imam nekoliko pitanja koja su tehničke prirode. Znači u prvom setu zakona smo vidjeli jako puno firmi iz turističkog sektora koji će aplicirati za određene mjere, mene zanima kako će se valorizirati i vrednovati one firme, a u vašem sektoru ih ima puno koje su recimo počele raditi 1.5. ili 1.7. prošle godine. Znači one neće moći ući u ove kategorije 20 i 50%-tnog prometa s obzirom da nemaju referentno razdoblje. Druga stvar koja me zanima, da li se razmišljalo na Vladi i o ovim ljudima koji su 9.000 završili proteklih nekoliko tjedana na burzi, da se njih vrati u sustav na način da im se prizna ovih 4.000 kuna i da ih ljudi konačno mogu ponovo prijaviti u svojim tvrtkama, znači ima jako puno ovih nedorečenih stvari. Ono što me smeta također je da ste više razmišljali o tome kako nadoknaditi novce turističkoj zajednici, a ne dugoročno osloboditi članarine recimo hrvatske tvrtke turističke zajednice, to bi im recimo puno više značilo u budućnosti što se tiče smanjena parafiskalnih nameta. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor.
Poštovani saborski zastupniče Maras, ja sam maloprije baš rekao što se tiče turističke članarine da ona ide kao parafiskalni namet i ona će kao takva biti u paketu parafiskalnog nameta. Zato je sad nismo uzeli u obzir, inače bi ona sigurno danas bila tu i raspravili bi na sličan način kao što smo raspravili o turističkom, o boravišnoj pristojbi dakle isti pristup bi bio. Dakle, mi samo čekamo taj paket koji će biti parafiskalnih nameta i ona će biti u tom paketu sigurno na određeni način riješena jer naravno ako nije bilo nikakvi aktivnosti naravno da neće tu sigurno biti veći problem razmišljanja o tome da li treba ili ne treba srezati. Tako da i taj dio ja osobno u tom smjeru sam dao prijedlog, prema tome to će ići. Što se tiče onih djelatnika što ste rekli za tvrtke koje su prošle godine u 5. mjesecu, uzimat ćemo jedan određeni prosjek i oni će isto doći u obzir. Tako da neće ispasti, sigurno.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala lijepo. Gospodine ministre poznato je da je svaka 6 kuna zarađena u Hrvatskoj zarađena u sektoru ugostiteljstva i turizma. Za to nije kriv sektor sam po sebi i ja bih volio da je puno više u apsolutnom broju ili apsolutnom iznosu zarađeno u turizmu, ali naravno da druge industrijske grane puno više i bolje rastu. Mi iz Kluba GLAS-a imat ćemo neke primjedbe na neka rješenja koja ste ovdje predložili jer smatramo da se u ovoj situaciji ni u snu ne smije srozavati kvaliteta. Dakle, moramo učiniti sve da nakon ove krize naš turizam i ugostiteljstvo budu još bolji, još bolje kapacitirani s višom razinom turističke usluge. Godinama je turizam i ugostiteljstvo kao grana su zapravo držale i lijevu i desnu ostacima hrvatske industrije i poljoprivrede. Sada kad je ta grana u velikoj krizi, primjerice u Istri koja generira 30% turističkih prihoda tim ljudima i rukama i nogama treba pomoći, oni su nas godinama držali iznad vode i stvarno su proizveli jedan proizvod po kojemu smo poznati. Zato treba držati kvalitetu na što višoj razini. Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Potpuno se slažem, nisam htio danas jer nije ni vrijeme za razgovarati o rezultatima prošlogodišnjim, ali pošto je izašlo jučer, prekjučer od narodne banke, HNB-a rezultat za prošlu godinu financijski, dakle 11% više prihoda nego 2018., dakle najbolji rezultat ikad turizma, kažem teško je razgovarati o tim rezultatima zato kao što vidite vrlo rijetko i nigdje ne spominjem to, ali što je najvrednije da smo zadnja 3 mjeseca prošle godine imali porast 34% prihoda. Dakle, govorimo 10., 11. i 12. mjesec, dakle definitivno došli smo do onoga da je hrvatski turizam bio cjelogodišnji turizam, a ne više turistička špica sezone. Isto tako treba podsjetiti kad se o tome govori da u prva 3 mjeseca mi ostvarujemo 5% prihoda turizma, u prvih 6 mjeseci ostvarujemo negdje oko 27% sve skupa, prvih 6 mjeseci, pa na taj način trebat ćemo i gledati kada budemo razgovarali o svim ovim mjerama, uvijek biti od toga kad, koliko se i ostvarivalo.
Hvala uvaženi gospodine ministre. Idemo sad sa iznošenjem stajališta klubova. Prvi je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Božo Petrov. Njega nema gubi pravo riječi. Drugi prijavljeni je Klub zastupnika Živog zida i SNAGE, Ivan Lovrinović, njega također nema, gubi pravo. Treći je Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, Marin Škibola, ni njega nema. Ona je na redu Klub zastupnika GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš, ona je tu.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre i državni tajniče, pred nama su 4 zakona odnosno 4 izmjene i dopune zakona. Turizam je izuzetno važna grana. Ono što mi cijelo vrijeme pokazujemo, a to je i ova neprilika, neman ili sve što nam se desilo sa korona virusom pokazala da nije dobro da samo visimo na turizmu. Korona virus je zapravo prvo napravila, ta velika neman je prvo napravila štetu u turizmu. Ja se duboko nadam da ona neće dugo trajati i kako smo mi poznati kao destinacija tzv. auto turizma odnosno oni koji su, zemlje koje su blizu nas dolaze, nadam se da ipak ovo ljeto će barem djelomično biti spašeno. Ono što je ministar rekao u odgovoru kolegi Beusu Richemberghu, a to je da smo uspjeli postići nekoliko stvari. Da nije turizam samo definiran uz ljetne mjesece, nego zaista imamo cijelu godinu i uspjeli smo postići jednu stvar koja je izuzetno bitna, a to je nivo turizma. Mi smo bili zemlja koja je bila karakteristična po tome da smo nudili plažu, ručnik na plaži i smještaj. To se je pretvorilo u nešto drugo. Za to treba puno rada, puno truda, puno angažmana. Nemojmo dopustiti da s jednim potezom, da olako se toga odreknemo. Mi zaista cijelo vrijeme moramo voditi računa o danu poslije, ne smijemo si dopustiti da dan poslije da srozamo ono što smo imali. Ja apsolutno razumijem da je korona izazvala veliku pomutnju vezanu uz turizam. Pomutnju u hotelima, dakle u hotelskom smještaju, a i pomutnju i u privatnom smještaju, dakle uobičajena je bila praksa da se tokom zime sređuje, uređuju pojedini privatan smještaj i da čekate ko zapeta puška Uskrs, pa s Uskrsom koji je ove godine 12. travanja, što je dobar datum, krene. Sve se je promijenilo. Nitko nije očekivao da će tako biti, sigurno će se stvari kad je vezano uz to, uz turizam promijeniti i u Gradu Zagrebu. Grad Zagreb je zaista u posljednje vrijeme kad, i odavde kad idete nema skoro ni jedne kuće u kojoj ne piše da ima nekakav apartman. To će možda olakšati neke druge stvari, možda će pojeftiniti stanovi za najam u Gradu Zagrebu, ali to je jedna druga tema. dakle znanje jezika, ovo čak ovo iskustvo smo odlučili ok, možda zaista nam je to problem ali to znanje jezika da se netko bavi turizmom bez znanja jezika bojim se da neće ići. I četvrti zakon koji je Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti. Sve ono gdje vi produžujete rokove, gdje dajete mogućnost ljudima da zaista sad ne luduju vezano uz kategorizacije, nama je apsolutno prihvatljivo. No, ono što sam i vama u replici rekla, a to je slijedeće. Vi ste dodali članak 41a. koji ima naslov obavljanje ugostiteljskih djelatnosti i pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i na obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu u uvjetima posebnih okolnosti. Ajmo probat razumjet, ako su uvjeti posebne okolnosti, a to je korona, tamo nitko nikom ništa ne pruža jer je zabranjeno da bilo tko bilo kome šta pruža u smislu turizma i ugostiteljstva. Kad prestane ugroza oni će i dalje raditi sukladno onom što su bili prije, kategorije će im i dalje vrijediti, imat će rok za produžavanje kategorija, imat će rok da se prilagode što je apsolutno legitimno. Morate im dati mogućnost da zaista ljudi u svoj ovoj situaciji kojoj se nalaze još nisu u ludosti i ja sad moram negdje neki zahtjev predati. Primjera radi, samo da napravim jednu usporedbu, dakle koji nema veze s vama ima veze sa zakonom koji smo raspravljali prije, to je onaj bio Zakon o računovodstvu gdje su sva računovodstva bila izbezumljena jer moraju predati nešto FINI do određenog datuma i apsolutno su bili ovaj izbezumljeni, a sad je kroz ovu izmjenu zakona je produžen datum što je ok. Ali vi dakle za nekog tko sad ne može zbog ugroze zbog kojeg donosimo ovaj zakon obavljati djelatnost, donosite članak 41a. kojem se ovlašćuje ministar da pravilnikom uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog dakle za područje požara, jer se tu baš i ne usudite, i područje zdravlja propiše odstupanja. Što će nam ta odstupanja? Ta vam odstupanja ili vam trebaju stalno, pa hoćete to stalno imati, ali za sada vam ni ne trebaju odstupanja kad taj ne može za vrijeme korone ni raditi, šta će vam propisat odstupanja nekom koji ne radi. Dakle, tu, ok imat ćete prilike u završnoj riječi objasniti o čemu je riječ, imat ćete priliku, mi smo već te amandmane i predali pa ćete imati priliku i u obrazloženju amandmana reći da smo možda nešto krivo razumjeli što ja mogu, apsolutno dopuštam da smo nešto krivo razumjeli, ali na ovaj način na koji je to napisano je apsolutno dakle nekako neprihvatljivo. Da svoju raspravu zaključim. Apsolutno moramo voditi računa i taj cijeli sektor turizma na kojem smo visili da on što prije bude sposoban, dan poslije krenuti raditi. U trenutku kad bude sposoban, dan poslije krenuti raditi im moramo omogućiti dati i lijevu i desnu ruku da zaista rade, jer su oni, oni se najbrže prilagođavaju nekim novim uvjetima i oni ako se prilagode nekim novim uvjetima i nešto se pokrene možemo imati nekakve dobre situacije. Ali pri tom ne smijemo pod krinkom te nesretne, nepoznate, nekakvog tog virusića koji je tamo negdje nastao, pretvorio se u neman koji je zavladala ovim svijetom u ovoj situaciji, ne smijemo pod tim krinkom sve ono što smo dobro do sada napravili, vi možete dobro radite znate, to kaže dobro radiš, dugo radiš i onda jednim krivim potezom padneš dolje, ne smijemo napraviti taj krivi potez jer ćemo onda taj krivi potez ne rješavati 6 mjeseci ili godinu dana, rješavat ćemo ih slijedećih 10 godina. U tom smislu mi smo u Klubu GLAS-a na svaki od ovih 4 prijedloga vaše izmjene i dopune dali amandmane. Tim amandmanima smo naravno htjeli neke stvari ograničiti koje su isključivo vezani uz koronu, ukazali smo na neke stvari koje mislimo da se ne trebaju desiti i ovisno o vašem stavu prema tim amandmanima će biti i naš stav vezano uz glasanje. Sve ono što ćete vi u turističkom sektoru pomoći da idemo brže i bolje, dobit ćete apsolutno bez obzira mi smo oporbeni klub, oporbena stranka, mi vam spadamo u grupu onih malih stranaka, ali se tako i zovemo, dosta smo glasni i nastojimo biti dosta glasni i dosta razumni i mislimo da dobre odluke treba podržati bez obzira i razumno obrazložiti, ali ne bih voljeli da se ovdje, ja sam to nazvala kukavičjim jajima prođu neke stvari od kojih ćemo imati štete i kojih se onda nećemo godinama moći riješiti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženog zastupnika Antona Klimana u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam gospodina ministra i državnog tajnika, sve kolegice i kolege koji su zadužene za raspravu po ovoj točci dnevnog reda. U prvom redu evo htio bih pohvaliti napore Vlade i mjere koje je predložila u horizontalnom smislu, dakle da svi zajedno pokušamo sa što manje štete izaći van iz ove krize koja je zaista toliko duboka da ni sami ne možemo vidjeti njezine, njezine srazmjere i mislim da Vlada je ovim potezom napravila odličan posao, komunicirala je sa zainteresiranom javnošću u prvom redu sa poslodavcima, sa radnicima, sa sindikatima i donijela je mjere koje mi se čini da daju jednu dobru perspektivu hrvatskom gospodarstvu da izađe iz ove zaista zahtjevne situacije sa što manje štete. U svakom slučaju i ove mjere koje je Vlada donijela tiču se i zaposlenika i poslodavaca i u turističkom sektoru koje rekao bih da je možda i najviše pogođen i ugostiteljstvu naravno, rekao bih da je najviše pogođen ovom krizom i kao takav mislim da i kroz ove mjere koje ćemo sada komentirati i na koje ćemo se osvrnuti da mu se mora dati šansa, dakle cijelom turističkom i ugostiteljskom sektoru da po završetku ove krize može što prije zauzeti opet svoju ulogu u hrvatskom gospodarstvu, a ono se po mom sudu neće baš dugo mijenjati, još uvijek će turistička djelatnost biti perjanica hrvatskog gospodarstva i stoga moramo zaista pomoći turizmu da što prije dođe u kondiciju da može izvršavati svoje zadaće. Ova, ovi prijedlozi zakona koje je Ministarstvo turizma predložilo, zaista imaju svoju svrhu, imaju svoj smisao i jedan su dobar doprinos ovim horizontalnim mjerama hrvatske Vlade i rekao bih da je, da su jedan zajednički dio napora hrvatske Vlade da se stabilizira gospodarstvo i da se pruži u ovim uvjetima i da se pruži jedna perspektiva nakon završetka ove krize. Dakle, ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, mislim da je dobro definirao neke stvari koje su trebale se definirati, a to je u prvom redu, dakle ovo, ova novela gdje bi se spriječilo oglašavanje i smanjila jedna presija na legalne iznajmljivače, dakle koji su se koristili dakle ovi koji sebe reklamiraju preko društvenih mreža i portala, da praktički u jednoj sivoj ekonomiji uzimaju kolač onima koji su registrirani legalno i koji plaćaju svoje obaveze i to je jako dobro da se sada definiralo da se moraju na takvim oglasima istaknuti identifikacijski broj pružatelja usluge, odnosno PDV broj, tako da se što manje grabiti u ovoj sivoj, crnoj zoni. Ovo oko brisanja uvjeta stranih jezika i poznavanja hrvatskog jezika u mjeri, itd., to će vjerojatno objasniti u završnoj riječi i državni tajnik ili ministar. Dakle, tu je stvar kako će se postaviti oko ovih mjeseci koji su pred nama, međutim, ja bih se htio dotaknuti jedne mjere koje, u načelu je dobra, a to se radi o putovanju paket aranžmanima u uvjetima posebnih okolnosti zbog nerealiziranog putovanja gdje se uređuje na način da se stavlja moratorij na raskid ugovora u trajanju od 180 dana od završetka posebnih okolnosti. A agencije umjesto povrata novca mogu nuditi vaučere koji će biti osigurani policom osiguranja te su na taj način zaštićena prava potrošača. Ovdje smatram da bi možda trebalo proširiti tu mjeru jer nisu u pitanju samo putničke agencije, nego, već znate da su jako puno direktnih ugovaranja i plaćanja avansa i kog hotelijera direktno, dakle bilo je uplaćivanja direktnog aranžmana kod kongresnog turizma koji se odgađa, dakle avansi su već na računima naših tvrtki, hotelijera, kod kampova isto tako, zakupa kampova. Kod privatnih iznajmljivača preko booking.com-a, ako hoćete, itd., itd. i mislim da bi trebalo tu mjeru proširiti na način da se obuhvate osim putničkih agencija i ti pružatelji usluga u turizmu i da te iste vaučere kao povrat, kao sredstvo za povrat novaca koriste da se od 1.3. do 15.9.2020. to, govorim konkretno o otkazima, ako se u tom periodu dogodi otkaz, da se vaučeri izdaju sa trajanjem do 31.12.2021. g. Dakle, cijelu tu sljedeću godinu gdje ga gost može koristiti za svoje usluge ili neke druge, kao što je rekao i ministar. Ili u tom periodu da mu se vrate sredstva. Već su neke članice EU, konkretno, Francuska, taj propis stavile u zakonsku proceduru i jako će biti interesantno ako se bude i korisno, ako se bude ta mjera i kod nas prihvatila jer je jako bitno da se relaksiraju financijski portfelji naših tvrtki da mogu što bezbolnije proći ovu krizu, a ja ću vam reći iz nekih procjena, da je to otprilike sada u ovom trenutku, trebalo bi raditi povrat oko 80 do 100 milijuna eura, dakle u povratu novca, tako da molim evo, ministra da sagleda tu mogućnost, mislim da bi to bilo jako korisno i za ove pružatelje usluga kao što su hotelijeri, kamperi i privatni iznajmljivači da im se to omogući jer smo već u ovim horizontalnim mjerama donijeli dobru odluku, a to su ove moratorije na otplate kredita, itd., pa da ih ne opterećujemo još sa ovom situacijom, to je izvanredna situacija i bilo bi dobro da se to uvaži. Što se tiče ovih zakona, dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, ovo je zaista sve pohvalno, ovo oko rekategorizacije hotela, kampova, marina i objekata u privatnom smještaju, jako dobro, razumno, mislim da je zaista za pozdraviti ove mjere i to je sasvim okej. Što se tiče i ovog prijašnjega zakona, još samo da kažem da je jako pohvalno što ste ušli u ovu situaciju dakle, oko pružanja usluga turističkog vodiča koji se upisuje u Središnji registar, da ste to riješili, to je po mom sudu zaista jedna dobra, jedna dobra odluka koja bi trebala ostati trajno u toj cijeloj priči dalje u zakonskom prijedlogu. Evo, replicirao bi na neki način i kolegici Taritaš, da je članarina parafiskalni namet, a boravišna pristojba nije parafiskalni namet, dakle to trebamo jasno razlučiti i rekao bih da smo i to i rekli, što se tiče privatnih iznajmljivača da smo već 50% odrezali paušala, boravišne pristojbe za prvih 6 mjeseci i evo, i rekao bih, pohvalio bih ministra da cijelo vrijeme komunicira, vidjet ćemo što se događati sa poslovanjem u turizmu u sljedećem periodu, to je jako dobar pristup. Ako poslovanja ne bude, neće biti ni plaćanja, ako smo svi dobro shvatili, a mislim da jesmo. mali, sitni poduzetnici, obrtnici, mikropoduzetnici koji jednostavno ne znaju kako ovu krizu preživjeti i kako se mogu nositi sa određenim troškovima. Znači puno važnija informacija za njih je da li će neko primjerice tko je osnovao tvrtku ili uredio apartman prošle godine u 9. Mjesecu i de facto nema referentno razdoblje u odnosu na ovo šta je ministar Marić danas ponudio, da li će i on moć recimo ostvariti određeni benefit, da li će HBOR davati kredite da ljudi izdrže ovu sezonu koje neće biti i da li će te novce moći koristiti u smislu zapošljavanja u smislu eventualnog nekog da iskoriste taj period za neke druge stvari i da li će imati perspektivu na neki način da kada sve skupa ponovo krene da nastave raditi na normalan način. To su odgovori koje njih muče i na koje bi mi danas trebali dobiti odgovor, to je ono što građane zanima. Svjesni smo koliko će upravo ova grana ekonomije biti pogođena, ja neću tu biti nešto posebno katastrofičan, ali svi smo svjesni kada ministar Božinović kaže da će se mjere ili ministar Beroš kada kažu da će se tijek mjera analizirat da li će se ukinuti u 6. Mjesecu vrlo teško je pretpostaviti da će nakon što se ukinu mjere evo za mjesec dana naši hoteli i naši apartmani puni. Vjerojatno će ova sezona jako istrpiti i zato je vrlo važno osmisliti mjere kako preživjeti do sljedeće pune turističke sezone koja će krenuti sa 2., 3. mjesecom sljedeće godine. To je ono što očekujemo od hrvatske Vlade i to je ono što želimo vidjeti. S druge strane možemo razgovarati primjerice o parafiskalnim nametima što sam ovdje pitao ministra, jedan ili dva zakona se vežu uz određene pristojbe i turističke članarine, ali ne na način da oslobodimo tvrtke turističkih članarina nego da vidimo kako će turistička zajednica preživjeti ovu godinu kada neće imati prihode kakve su imali proteklih godina. I izmjena zakona je korektna da im se to omogući da jednostavno zadrže ljude na jednom mjestu, vjerojatno će se i oni racionalizirati u nekom dijelu i što se plaća tiče jer to očekujemo od cijele države i apsolutno počevši sa Hrvatskim saborom i Vladom RH te mjere moraju biti što prije aplicirane jer ako neki ljudi ostanu bez prihoda preko noći, ako nemaju plaće jedan dio Hrvatske ne može se ponašati kao da se ništa ne dešava. Znači mi očekujemo i tražimo od Vlade RH što prije mjere tog tipa, doduše ja sam svjestan koliko je važno da zadržimo neku normalnu razinu potrošnje u Hrvatskoj i da tu izbalansiramo određene stvari jer ništa se ne postiže s time da totalna potrošnja ode dole, ali se mora razmišljati o tome da budemo racionalni. I sa te strane ja očekujem da se ova kriza iskoristi za potpunu reviziju parafiskalnih nameta, potpunu reviziju i turističke članarine i Obrtničke i Gospodarske komore i da vidimo da li ovaj koncept gdje „jako puno institucija“ koje kao pomažu jako gospodarstvo, a u biti u pravilu je ta pomoć vrlo mala ili nikakva pri tom ne mislim na turističke zajednice koje za svoje gradove, općine rade. Ja znam njih dosta koje rade dosta i dobro, ali primjerice Gospodarska komora je totalno beskorisna organizacija i ako mi iz ove krize izađemo i dalje sa obveznom članarinom za Gospodarsku komoru poslali smo jednu od najlošiji poruka iz javnog sektora prema gospodarstvu i prema našim građanima. Znači sa te strane treba napraviti potpunu reviziju parafiskalnih nameta i ja to očekuje na način kada dođu te mjere da razgovaramo o tome koje možemo sada, ne za vrijeme krize ukinuti nego zauvijek ukinuti, zauvijek ukinuti obavezu plaćanja određenih parafiskalnih nameta i određenih nameta koji su vezani za spomeničku rentu možda prema gospodarstvu i određenih nameta koji su vezani za opće korisnu uporabu šuma. Znači to su stvari o kojima treba sada kada smo u mogućnosti zbog krize razgovarati o svemu koje treba sada vidjeti i pokušati postaviti temelje da gospodarstvo kada kriza završi može što prije krenuti naprijed. I to je ono šta ja mislim da treba biti glavna poruka iz ovih rasprava i volio bih da hrvatski građani to odavde čuju, da čuju na koji način razmišljamo, šta želimo napraviti, šta mislimo odmah napraviti, šta je korisno i šta ćemo na kraju krajeva na čemu ćemo inzistirati. Žao mi je i ja vas molim gospodine potpredsjedniče prenesite predsjedniku Hrvatskog sabora da hrvatski građani ne slušaju, bez obzira da li je ovdje 40 ljudi ili 4 ili 6 nebitno, bitno je da naši građani čuju naše stavove i da čuju šta se nudi u ovim zakonima. Konkretno ova četiri zakona rekao sam, što se tiče Zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, ja mogu ovdje reći da razumijem intenciju da je podržavam da se turističke zajednice održe na neki način, ali bi isto tako volio da je hrvatska Vlada razmišljala o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave. Znači razmišljamo o turističkim zajednicama, a ne razmišljamo o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave jer gradovi više nemaju prihoda jer djeca ne idu u vrtić i nemaju prihoda i ne mogu, pogotovo manji financijski moćni gradovi ne mogu izdržati isplaćivati punu razinu plaća i pitanje je kako će to sve skupa opstati. Jedno je škole gdje plaće idu iz državnog proračuna, ali vrtići nemaju tu mogućnost. Sa druge strane nevjerojatna situacija u gradu Zagrebu gdje se kasni i ne daje se isplata prema vrtićima koji su u privatnom vlasništvu, a u koje idu djeca istog kao i u gradske vrtiće, zbog toga što nema, što nema dovoljno mjesta. Znači to je nešto što je nevjerojatno da, da o tome Vlada ne razgovara. Znači turističkih zajednica smo se sjetili odmah i tu možda ne znam u nekom gradu ili općini 10 ili 15 zaposlenih ako je veći, ako je manje 2-3, ali vrtića u toj općini i gradu se nismo sjetili, a tamo isto tako rade ljudi koji će sutra odmah morat počet ponovo se baviti sa našom djecom, odgajati našu djecu itd., i volio bi da recimo da Vlada na taj način razmišlja, malo šire i kada mi date ovakav zakon ispred mene odmah moram, odmah moram to napomenuti. Ista stvar je i sa turističkom pristojbom, ove tu stvari nisu niti od presudne važnosti niti mislim da bi se bilo šta desilo recimo da i nismo donijeli ovaj zakon ili Zakon o pružanju usluga u turizmu koji definira, mislim to čak malo i čudno i zvuči, kaže proglašena je epidemija Covid-19 i sada se daje uvod kao i za sve ostalo i kaže onda jedna od ključnih mjera odnosno prva mjera brisanje uvjeta znanja stranih jezika odnosno poznavanja hrvatskog jezika u mjeri dostatnoj za obavljanje posla voditelj turističke agencije, te radnog iskustva od 1 godine. Mislim s obzirom da u ovom trenutku turističke agencije uopće ne rade, ovo čisto sumnjam da će netko konzumirati ovu mjeru. Znači evo možemo napraviti analizu nakon 3 mjeseca ili pola godine, čisto sumnjam da će sad netko presudno konzumirati ovu mjeru i da će mu to nešto u životu značiti. Puno važnija je mjera da li će te turističke zajednice moći zadržati zaposlene sa ovih 4.000 kuna o kojim smo govorili malo prije, da li će turistička zajednica i to je sad recimo, doduše u ovom dijelu, u ovom dijelu to neće biti ja mislim problem jer će sve imati prihod manji od 50%. Ja sam skloniji tome da se otpis doprinosa i poreza radi na razini 30 ili 20% ovaj jer ja mislim da bi trebala biti intencija da jedan dio tvrtki pokušamo pomoći da održi poslovanje, ne da sad netko tko ima prihode od 40% razmišlja da li mu se više isplati smanjiti prihode 10% pa ući u mjeru potpune Vlade, ja mislim da bi trebali tu razinu spustiti toliko nismo da motiviramo ljude i da ih na neki način natjeramo da pokušaju, mada oni to sami i po sebi rade, da pokušaju održati poslovanje. Tako da evo, ja sam ovdje htio i tu ću i završiti spomenuti da ipak ovaj dio zakona neće biti od presudne važnosti za veliki dio, najveći dio turističkog sektora. Bit će važan za turističke zajednice, to podržavam. Još jednom kažem i apeliram da ministar preko Hrvatske turističke zajednice pokuša dogovoriti i vidjeti kako će oni opstati da se sad ne opteret u punom iznosu za neke naredne godine sa kreditima koji će biti samo za hladni pogon ovaj, ali više bih volio da razgovaramo ovdje o HBOR-ovim kreditima, više bi volio da razgovaramo ovdje kako će taj sektor preživjeti od danas realno 7, 8 mjeseca vjerojatno neće biti ili će biti minimalan ako se situacija normalizira u Hrvatskoj, posezona će biti još isto tako slaba, ne očekuje se da će nešto ljudi počet brzo putovat. Najvažnije je izdržati do slijedeće godine. I to je ono o čemu mi moramo ovdje razgovarati i nadam se da ćemo, da ćemo kad dođe slijedeći set mjera imati više informacija po tom pitanju. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženi zastupnik Maras. Slijedeća rasprava je u ime pojedinačnih zahtjeva, Nikola Grmoja uvaženi zastupnik nije tu gubi pravo. Slijedeći prijavljeni je Miro Bulj, ni njega nema gubi pravo. Slijedeća je uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege ovaj paket zakona smatramo dobrim, poticajnim i primjerenim trenutku. Turizam pridonosi, pridonosio je prepoznatljivosti RH, činio je gotovo petinu hrvatskog BDP-a, a sada je jedan od najpogođenijih grana i sektora gospodarstva. Uz to ne treba zaboraviti da brojne druge djelatnosti i sektori se upravo naslanjaju na turizam. Stoga je neophodno otkloniti i ublažiti ovaj gospodarski poremećaj i što lakše premostiti ovo razdoblje. Ovo je najveća kriza od Domovinskog rata, a veliki je problem što i ne znamo do kada će ovo trajati. Vlada je stoga prvim setom, prvim paketom mjera pomogla gospodarstvo sa 30 milijardi kuna i čujemo da do danas imamo preko 66.000 poduzetnika kojih se prijavilo na ovu mjeru spašavajući tu preko 400.000 radnih mjesta. Većina upravo se odnosi na turistički sektor. 19. ožujka obustavljen je rad ugostiteljskim objektima svih kategorija i usluge smještaja i upravo tog dana već je Hrvatski sabor usvojio 63 mjere odnosno paket zakona sa 63 mjere koje je predložila Vlada RH kako bi spasila i očuvala radna mjesta te osigurala plaće za gotovo sve gospodarske resore. Tako je za turizam propisana i mogućnost odgode plaćanja turističke članarine, odgodu ili oslobađanja plaćanja turističke pristojbe, predviđene su i različite potpore za financiranje obrtnih sredstava i poboljšanje likvidnosti kao i odgoda plaćanja naknade za korištenje koncesija na turističkom zemljištu u kampovima. Malo prije je kolega Peđa Grbin postavio pitanje što je sa paušalom. Pa naime već 23. ožujka usvojen je pravilnik kojim se smanjuje paušal turističke pristojbe za 50% a oslobađa plaćanja turističke pristojbe za sve pomoćne krevete za ovu godinu osobama koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu ili OPG-ovima i time su samo mali iznajmljivači kojih trenutno ima 108 tisuća rasterećeni za 164 milijuna kuna. Ovim pak drugim setom mjera predlaže se izmjena 4 turistička zakona gdje se želi dodatno rasteretiti i financijski i administrativno turistički sektor, sačuvati radna mjesta, osigurati likvidnost. Tako imamo dopunu Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, gdje je Vlada omogućava da 313 turističkih zajednica, koliko imamo u RH i plus Hrvatska turistička zajednica, a koji su nositelji turističkog razvoja, drugačije se financijsko zadužuju koje mogu to zaduženje može biti i veće od 10%, naravno, uz suglasnost turističkog vijeća, predsjednika i garanciju jedinice lokalne samouprave te daje mogućnost da i u narednoj godini se koristi troškove za plaća zaposlenika više od 40% prihoda te turističke zajednice. Zakonom o turističkim pristojbama omogućava da Vlada uredbom drugačije uredi pitanja koja se odnose na visinu turističke pristojbe kao i rokove uplate, namjenu i način raspodjele. Vlada će znači i dalje pratiti razvoj situacije te po potrebi, reagirati, a već imamo i najave ministra financija, kako će u narednom periodu pomoć ići i samim našim građanima. Zakonom o pružanju usluga u turizmu, odnosno izmjena i dopuna tog zakona, mijenja ishođenje rješenja o odobrenju za pružanje usluga uz samo rješenje o ispunjavanju uvjeta i tu imamo daleko jednostavnije i lakše uvjete. Ja tu se ne bih složila sa Klubom zastupnika GLAS-a već bi rekla da upravo je ovo pomoć i zaposlenim osobama, studentima i umirovljenicima da dodatno ostvare svoje prihode, a i nezaposleni da mogu pod lakšim uvjetima ostvariti poticaj za samozapošljavanje. Putničke agencije, također, trebaju sukladno potpisanim ugovorima, sad umjesto povrata novca omogućiti vaučere putnicima i u roku 180 dana ili im ponuditi neko drugo putanje, ako ga ne mogu iskoristiti ili ne žele, onda će tek dobiti novac. Znači nakon ovoga ne slijedi veliki financijski teret svim putničkim agencijama da odmah moraju ići sa isplatama nerealiziranih ugovora. Kad su u pitanju izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti [[Upadica: Vrijeme.]] čuli smo da idemo na produženje roka… Evo, hvala lijepo.
Imate replike pa ćete. Prva replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Evo g. Juričev-Martinčev. Recite, spominjali ste tvrtke, spominjali ste sada i ugostiteljsku djelatnost, na koji način će, po vašem mišljenju iz ove mjere koje smo čuli danas i od ministra Marića i od ministra Cappellija, na koji način će se postaviti država i u koje će ih kalupe ukalupiti one koji su recimo, počeli raditi u 5. mj. prošle godine? Znači ima takvih, pred sezonu prošlu su počeli, otvorili su svoje lokalne i kada budu uspoređivali promet, neće imati cijelu godinu, neće biti moguće to uopće komparirati jedno sa drugima, a vjerojatno, ako su 3., 4. mj. prošle godine nisu radili, imali su 0 prometa. Znači tu neće moći pokazati da im je promet pao 50 i više %. Znači tu je jedna velika rupa za jedan ozbiljan dio poduzetnika koji postoji u RH i mislim da o tome nisu u Vladi razmišljali i ja sad apeliram da se možda do glasanja, da Vlada da neki amandman ili ministarstvo do glasanja u utorak da pokušamo to ispraviti. Evo hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Kolega Maras. Pa, ja bih još naglasila da upravo ovaj paket zakona i čitav paket mjera je pohvaljen od strane i evo, dalmatinskih poduzetnika danas koji ih hvale, pa Obrtničke komore, Zajednica turističkih vodiča, svi hvale ovaj paket mjera, ali dosta toga će biti usklađeno i propisano pravilnikom odnosno Vladinim uredbama. Dosta slobode je dano da upravo u hodu se rješava kada se naiđu na neke specifične probleme.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvažena kolegica Juričev-Martinčev. Mene zanima vaš stav oko jedne stvari, ja to nisam vidjela, možda mi je nešto promaklo, ali imamo sljedeće situacije, dakle imamo ljude koji su već prošle godine, imaju stalne goste, dakle imaju 2, 3 apartmana u svojoj nekakvoj kući, imaju stalne goste i uzeli su od njih već određeni avans, sad da ne kažem možda i cijeli iznos za ovu sezonu. Oni će, onu su ta sredstva kad su uzeli, krenuli i uložili možda u taj objekt ili u nešto drugo iz jednostavnog razloga što smo postali svjesni svi ako se ne ulaže, neće doći gosti, dakle sav nivo je dignut. Kako ste razmišljali, vaše razmišljanje, što će biti s njima, oni će u jednom trenutku morati vratiti novce koje de facto neće imati? Kakvo je razmišljanje i što će se tu učiniti ili će se tu nekakvi rokovi dati ili nešto. Vežem se malo i za ove vaučere i ovih 180 dana i sve zajedno jer oni ako neće biti turizma, ni 180 dana neće biti dovoljno. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa kolegice Anka Mrak-Taritaš, pa upravo ovo što ste rekli, kod putničkih agencija je predviđeno, ako se ne realizira ugovor da se može u roku od 180 dana iskoristiti vaučer, uplata baš direktno iznajmljivaču, to je rijetkost, ja bih rekla, to je vrst kreditiranja, vjerojatno je to neki dugogodišnji gost sa kojim već ima poluprijateljske odnose pa će se to nekako privatno rješavati. Ono što može Vlada RH, resorno ministarstvo to upravo i čini, da ih je oslobodila 50% paušala, odgodila određena i druga i ostala plaćanja, a očekujemo ako se ovo vrijeme iako neizvjesno do kada će ovo sve trajati, oslobodi i dodatnih davanja.
Hvala. I uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev, ja se nadam možda sam bio malo nespretan u izrazu kada sam govorio, ali čini mi se da me ministar u potpunosti shvatio. Kada sam govorio o paušalu mislio sam o paušalu poreza na dohodak. Dakle, paušal poreza na dohodak je ostao neriješen, adresirali smo ove druge probleme i to je dobro da smo učinili. Međutim, našim privatnim iznajmljivačima ostaje paušal poreza na dohodak i isto bi viza vi onoga što je ministar govorio, niko ne govori o prvom tromjesečju, ono je prošlo, govorimo o drugom tromjesečju. Činjenica je da su sada sa Uskrsom naši iznajmljivači očekivali početak turističke sezone, činjenica je da toga neće biti, najave govore da ćemo najranije početkom lipnja početi sa popuštanjem mjera, što govori da je drugo tromjesečje izgubljeno i mislim da je već sada potrebno poslati jasnu poruku da se taj paušal za drugi tremestar kada govorimo o porezu na dohodak, neće naplaćivati. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kolega Grbin, istina je da turistička pristojba, taj paušal je smanjen za 50% odnosno na pomoćne ležajeve ne treba uopće platiti za ovu godinu. O tom porezu odnosno paušalu o kojem vi govorite, visinu određuje jedinica lokalne samouprave. Prema tome, očekuje se da kao što je Vlada RH izašla u susret svojim gospodarstvenicima, a i iznajmljivačima očekuje se da isto to naprave jedinice lokalne samouprave tako da mogu općine odnosno gradovi smanjiti taj paušal odnosno ih osloboditi u određenom postotku.
Hvala uvaženoj zastupnici. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Gorana Aleksića, njega nema. Onda imamo slijedeću pojedinačnu raspravu uvaženog g. Gordana Marasa koji upravo ulazi.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ispričavam se što ste čekali, da sam mogao sjedit na nekoj od ovih slobodnih stolaca ne bi se to desilo, ali vidite kako kruta pravila nekad život ne poznaju. Tako da, tako da, da još kažem par stvari vezano uz konkretne prijedloge. Moram reagirati i na kolegicu Branku koja je maloprije govorila o tome kako je HOK poduprijela. Mislim jasno je, oni su poduprijeli i prve mjere. To su profesionalni podupiratelji ovaj prijedloga Vlade g. Plenkovića. I g. Ranogajac, bivši kandidat za župana HDZ-ovog u Krapisnko-zagorskoj županiji i g. Burilović, bivši predsjednik Gradskog vijeća HDZ-a u, u Vinkovcima i predsjednik HDZ-a u Vinkovcima, znači od njih se ne može očekivati da se dogodi kritika kao što se dogodila od stotine i tisuće i desetke tisuća poduzetnika u, u grupi na facebooku koja je postala glavni artikulator ovaj i grupa koja najviše artikulira zahtjeve poduzetnika i na taj način u ovih nekoliko tjedana su se izborili za jedan status koji, i utjecaj koji HGK i HOK nikad neće imati zbog toga šta oni nažalost ne služe na taj način nego služe kao jedan politički inkubator koji je izgubio svoj smisao. Govorim za HOK, neke komore, županijske i gradske rade malo kvalitetnije, a za HGK zbilja mi je teško naći gdje se bave manje politikom, a više, više gospodarstvom. Većinom su to političari dali na lokalnoj ili na državnoj, na državnoj razini. Rekao sam Burilović je vrlo bio visoko pozicioniran u HDZ-u i defakto ga je HDZ postavio tamo za predsjednika. Tako da, ja bi volio da ovakve mjere pokušamo usuglasiti i ja podržavam na kraju krajeva da donesemo ovakve mjere, malo smo sa njima zakasnili, al su one puno kvalitetnije nego što su bile one prve, ali opet to nije nešto na temelju čega će neko dobiti neke posebne nagrade. Većina tih mjera ovaj podržava i predlaže i sve ostale zemlje u EU. Kada pogledate to su zbilja nijanse i tu nema neke velike mudrosti šta treba napravit. Treba se država zadužiti da se očuva gospodarstvo, točka i radna mjesta i da što prije kada kriza prestane nastavimo sa normalnim životom i gospodarskom aktivnosti. Znači, to je cijela mudrost u ovoj priči. Da li će to biti iz domaćih rezervi, da li će to biti iz međunarodnih rezervi, da li će Europa izdati tzv. korona obveznice za šta se zalažu manje razvijene zemlje koje imaju i koje su više pogođene krizom, a nisu za to zemlje poput Njemačke koje su najgospodarski najjače u EU, to ćemo vidjet jel ja se nadam da će tu Europa pokazat solidarnost i da ćemo na kraju krajeva nakon ove krize reć hrvatskim građanima evo vidite RH dobro da je u tom društvu, da smo bar bili 2008. u tom društvu puno prije bi se vratili na neke, na neke gospodarske tokove nego što smo se vratili ovako sami dok nismo bili dio jedne veće gospodarske zajednice. Tako da ja očekujem da Vlada bude tu vrlo efikasna, da se ne birokratizira. Gledao sam jučer izjavu šefa odnosno ministra financija SAD-a koji je rekao da će poduzetnici dobivati direktne poticaje, ja to također očekujem od Vlade, možda u obliku kredita HBOR-a do određenog iznosa, ukoliko se bude koristio za zapošljavanje neće bit potrebno vraćati u narednom periodu, da će poticaji prema malim i srednjim tvrtkama biti isplaćivani u dva tjedna, to je jučer rekao i da su spremili tolike poticaje da će sve tvrtke 30 milijuna malih i srednjih poduzetnika u Americi moći za to aplicirati i da će u dva tjedna isplaćivati novac. To je ono što u ovom trenutku hrvatskim tvrtkama treba uz ovu garanciju zapošljavanja, treba im i određeni novac da bi uspjeli preživjeti do sljedeće godine, sljedeće turističke sezone. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Marasu. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice i potpredsjedniče Sabora, vrijedni državni službenici i ministre. Evo ja mislim da bi trebao dobiti peticu iz zalaganja i da ćete mi onda odgovoriti u završnoj riječi, imam samo dva pitanja i zbog toga sam se i javio za raspravu. Prvo, tiče se jedinica lokalne samouprave u turističkim područjima dakle u pravilu se radi o jedinicama lokalne samouprave na obali koji su bili dužni završiti svoje građevinske radove do 31.svibnja kako bi se naravno mogli pripremiti za sezonu. Sada je relativno jasno da će ova sezona biti nešto lošija u odnosu na mnoge prošle sezone tamo negdje do ratnih i isto tako je činjenica da obzirom na tu sezonalnost da su radovi već započeli, a da jedinice lokalne samouprave imaju smanjen priliv u njihov proračun za negdje 90%, a pitanje šta će imati u odnosu na prošlo ljeto i evidentno je da neće moći platiti ni ove građevinske radove što su do sada imali. Dakle, moj prijedlog je i evo molim vas da razmislite, a po mogućnosti da se očitujete, da se tim jedinicama lokalne samouprave omogući ne otpis nego dizanje kredita od HBOR-a s počekom od godine dana da bi mogli platiti ono šta sad ne mogu platit. Jer u suprotnom što se može dogoditi? Mogu dobiti ovrhe, ako nemaju priliva sredstava nego eventualno od eu projekata može im se ovršiti taj dio i onda ćemo imati dvostruki problem, dakle neće imati sredstva za eu projekte, neće imat prihod iz proračuna i neće moći uopće funkcionirati. Dakle, ako bi se taj dio mogao sa kreditom odnosno sa zajmom s počekom od godine dana kada se stvar normalizira da oni to vrate premostiti, moj prijedlog je da im se to omogući. I evo molio bih i vaše mišljenje bilo na ovakav prijedlog, bilo na neki koji bi imao tu intenciju dakle da se s nekim kreditom premosti ovo vrijeme ne imanja prihoda. I drugo koje se tiče svih jedinica lokalne samouprave, to sam govorio i prekjučer, a tiče se javne rasvjete, da im se omogući nekakva u ovom trenutku od HEP-a povlaštena cijena za javnu rasvjetu. Dakle, imamo prazne ulice, imamo mračne ulice to se možda može prikazat kao demografska mjera, ali mislim da nije da ne bi to tako bilo. Prema tome, da se vidi sa HEP-om da se jedinicama lokalne samouprave može na taj način izać u susret da se da neka povlaštena cijena koja bi trajala samo za vrijeme dok traje ova situacija. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Bauku. Replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Bauk vi ste rekli i spominjali ste određene jedinice lokalne samouprave, ali ja sam siguran da i ministar to sigurno zna jer se kreće u svom sektoru da ima jako puno tvrtki, obrtnika, privatnih osoba koji su se zadužili u ovom periodu da bi pripremili svoje apartmane, ugostiteljske objekte sve ono šta treba da bi sezona krenula i da bi mogli na neki način poslovati. Znači ja mislim da je vrlo bitno i nužno da se tim ljudima osigura da li direktno sa bankama moratorij na kredite, a po meni bi bilo ispravno da HBOR uđe beskamatno na godinu dana dok sezone sljedeća ne krene i da se na taj način ljudima pomogne. A ukoliko zadrže zaposlene i u periodu nakon što istekne ova mjera od tri mjeseca da im se čak taj dio kredita i za isplate zaposlenima umanji. Moramo o tome razmišljati, takvih ima jako puno.
Odgovor.
Mislim da neću nikoga iznenadit ako kažem da se slažem s vama. Tu bih postavio jedan kriterij koji je recimo i ministar unutarnjih poslova opisujući ova ograničenja o kretanju postavlja to su nužni poslovi. Dakle, činjenica je da u ovome trenutku ljudi koji su se zadužili očekivaju očekujući opravdano da će to svoje zaduženje moći vratiti od turističke sezone koja će ove godine očito biti nešto slabije ili će biti totalno slaba, da im se omogući da to što su trebali vratiti ove godine vrate sljedeće godine i to je to. Dakle kako je ljudima ograničeno poslovanje, gospodarska djelatnost i kretanje za nešto što nije nužno tako se treba s moratorijem za takve stvari kako to volimo formulirati se nije znalo ili se nije moglo utjecati da se na taj način ljudima omogući normalan život i da premoste tih godinu dana. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Dakle, ono o čemu sam govorio i u replici uvaženom gospodinu ministru, ono što se ponavljalo i kroz repliku uvaženoj kolegici zastupnici je nešto što u ovom trenutku izuzetno muči privatne iznajmljivače. Naravno da oslobađanje od plaćanja paušalnog poreza na dohodak male iznajmljivače neće spasiti, to je činjenica. Ne moramo se zavaravati i reći da će to biti mjera koja će biti spas. Međutim, činjenica je da smo nedavno podigli, podigli smo odnosno zakonom smo povećali razrede naplate paušalnog prihoda poreza na dohodak i proširili smo ih na pomoćne ležajeve, time smo malim iznajmljivačima u ovoj godini stvorili daleko veći porezni teret nego što je to bilo u ranijim godinama, a oni prihoda nemaju. Mjera odgode je za sada funkcionirala dobro utoliko što je barem po informacijama koje ja imam, gotovo svima ako ne i svima zahtjev za odgodu kojeg su ga podnijeli prihvaćeni i to je u redu. Međutim, ponovit ću još jednom, potpuno je jasno da će prihodi u ovom kvartalu koji je pred nama dakle u drugom kvartalu 2020.godine u potpunosti izostati. Turizma nema, granice RH su skoru u potpunosti zatvorene, zabranjeno je kretanje između jedinica lokalne samouprave. Ako nema kretanja, ako vi iz Zagreba ne možete doći u Crikvenicu onda turizma nema. Odgoda u redu, ali isključivo i jedino do donošenja odluke o otpisu. I ta odluka mora biti donijeta od strane Sabora zato što se naprosto radi o obvezi koja proizlazi iz čl. 57. Zakona o porezu na dohodak. Čl. 57.je jedinicama lokalne samouprave samo omogućeno da u iznosu od 150 do 1.500 kuna odrede koliko će iznositi taj paušal, ali Sabor ga je propisao. Sabor je uveo obvezu plaćanja tog poreza i samo Sabor svojom odlukom to može ukinuti, ako to Vlada ne predloži potpuno je jasno da se to neće dogoditi. I zato na vas apeliram, ima vremena upravo zbog ove mjere odgode ima vremena da to napravimo što je prije moguće. Međutim, nije jedino porez na dohodak paušalni porez na dohodak bio predmet povećanja u proteklim godinama. Više puta sam o tome javno govorio, mi smo u 2018. imali, dvije godine za redom 2018. i za 2019. povećanje boravišne pristojbe, iako je u prethodnim godinama prihod turističke zajednice na razini države rastao od boravišnih prihoda za preko 20 milijuna kuna godišnje. Dakle turističke zajednice u ovom trenutku imaju barem su trebale imati ako su imalo, ali imalo mudro gospodarile tim novcem koji im je dolazio određene zalihe. Zašto je to bitno, zato što u jednom trenutku kada ova kriza prođe, a proći će Hrvatska mora odmah tražiti svoje mjesto na turističkom tržištu. Mi imamo određene komparativne prednosti prema drugim zemljama, dok Hrvatske možete doći motornim vozilom, možete se puno lakše odlučiti na putovanje u Hrvatsku nego što je to primjerice u Tunis ili neku drugu preokomorsku zemlju. Zbog toga apeliram na ministarstvo da pripremi jedan krizni program komuniciranja koji će biti spreman u trenutku kada mjere popuste, ne samo naravno u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama za aktivirane kako bi hrvatski turistički proizvod bio dodatno reklamiran na emitivnim tržištima. Na taj način ćemo osigurati da se spasi ono što se od ove turističke sezone spasiti da, ali to treba promišljati već sada, treba početi pripremati spotove, treba pronaći tržišta na koja ćemo se pojačano oglašavati i treba biti spreman da kada vlak oporavka krene mi budemo prvi u njemu. Hvala.
Hvala uvaženom zastupniku Grbinu. Ministre imate li potrebu završno nešto? Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo par pitanja koji ste još tu da odgovorimo. Dakle, mi imamo porez na dohodak tj. paušalni porez od 150 do 1.500 kuna koje određuje visinu jedinice lokalne samouprave. Taj paušalni porez smo mi odgodili plaćanje, to je jedno. Drugi paušal je boravišna pristojba ili turistička pristojbe kako god hoćemo, kako god razumijemo lakše, ona je isto paušalna i nju isto tako određuje visinu zato smo je decentralizirali i određuje paušal privatnog smještaja određuje jedinica lokalne samouprave i cijenu fiksnu za hotel znači po turistu kada dođe plaća po noći. Taj paušal smo mi za prvih 6 mjeseci izbrisali praktički i on se neće platiti za 108.000 privatnih iznajmljivača ion je za prvih 6 mjeseci izbrisan i neće biti plaćen. Paušal, treći paušal koji je treći paušal je članarine, dakle treći paušal su članarine koje sam maloprije rekao one će ići u paket parafiskalnih nameta. Dakle mi možemo pravilnikom regulirati da bude jednu kunu recimo kad se tiču uvijek govorimo o privatnim iznajmljivačima. Mi u ovom trenutku smo članarinu stavili sa strane jer nju se tretira praktički kao parafiskalni namet. S te strane imamo dakle tri paušala, riješili smo dva, ovaj treći će ići kao parafiskalni namet. Taj dio dakle da budemo jasni i taj dio od 6 mjeseci od boravišne pristojbe je praktički oko 164 milijuna kuna koje smo izbrisali za prvih 6 mjeseci i neće morati vlasnici apartmana i kuća za odmor platiti. Što se tiče gospođa Mrak Taritaš je pitala prije zašto znanje jezika, ne znanje jezika itd. to je u situaciji smo stavili gdje sada agencije male koje broje možda troje, četvero zaposlenih ode voditelj agencija ispostavljate vd i taj vd slučajno ne zna jezik i na mogućnost da damo da mogu funkcionirati. Što se tiče radova i sredstava koje jedinica lokalne samouprave nemaju, to je stvar jedinica lokalne samouprave da nađe model, a ja evo recimo predlažem da taj model bude faktoring koje sam kao i gradonačelnik nekada davno kada je pofalilo i premošćivao sa faktoringom, dakle koji je dozvoljen zakonom, dakle unutar jedne proračunske godine, može se uzeti određeni faktoring, iskoristiti da se plati izvođača radova i da se može raditi dalje, a što se tiče dozvole, da li mogu raditi ili ne mogu, to donosi jedinica lokalne samouprave temeljem zahtjeva turističkog od strane turističke zajednice, turistička zajednica mora prema jedinici lokalne samouprave dati dozvolu da li će moći se raditi i od kad, do kad i to mora po zakonu biti do kraja prošle godine, dakle. Ako su dali kakvu zamolbu, obično je to u terminu od 15.6. do 15.9. Što se tiče kredita, HBOR-ovi krediti, Ministarstvo turizma pripremilo je jedan, dakle jedan program gdje će plasirati 596, 7 milijuna, recimo, oko 600 milijuna kuna beskamatno, na 3 godine. Mi ćemo sufinancirati kamatu u visini od 24 milijuna i 100 tisuća kuna. To je program inače, bio za konkurentnost, koju smo mi davali dakle i od strane Ministarstva turizma. Što su g. Peđa Grbin je zamolio, vezano za mjere ukoliko dođe do aktivnosti, ako možemo reći, da budemo spremni, itd., Hrvatska turistička zajednica je već pripremila mjere i mi imamo baš u ponedjeljak ili utorak video-linkom upravo sjednicu vijeća HTZ-a gdje ćemo definirati da li je to to, da li još treba nešto korigirati, pripremiti. Temeljem 17 direktora voditelja ureda HTZ-a izvan Hrvatske koji nam tjedno daju izvješća u kom smjeru, kako, što se događa u tim zemljama, što radi naša konkurencija u tim zemljama, u ovim, u ovoj situaciji koja je, koja je praktički nemoguća, ali dobivamo konkretne mjere svakih 7 dana od njih i izvješća i temeljem tih izvješća i njihovih prijedloga smo nekako u pripremi prvih programa ukoliko i kad krene, što će biti. Po nekim našim evo saznanjima i onome što smo uspjeli locirati, dakle nekako nautika će se prva malo kvalitetnije probuditi jer se smatra da je nekako izolirana, nazovimo, pogotovo vlasnici brodova koji su u marinama vezani. Oni će dolaziti na svoje brodove i odlaziti će u luke, tj. izvan velikih središta, neće imati toliko kontakata, osjećat će se, nazovimo to, sigurnije, recimo negdje na Kornatima i sl. i prvo tržište koje se počelo buditi konkretno i razmišljati o turizmu je Kina. Dakle sva druga tržišta su u ovom trenutku zamrznuta, mogu reći i mi ćemo svejedno pripremiti sve i onog trenutka kad procijenimo i naši uredi vani i diplomacija i sve kažu da je to signal jedan prvi temeljem tih izvješća, mi ćemo krenuti, naravno da pokušamo bilo što pokrenuti. Bit ćemo spremni za to i od sredstva koja su bila rezervirana, ako možemo reći za marketinške i PR usluge mi već jednim dijelom nešto i radimo, ali pripremamo onu pravu, što se kaže, kampanju u onom trenutku kad bude to moguće. Evo, hvala lijepo.
Hvala ministre. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
7 sekundi. G. ministre, zahvaljujem na odgovoru. Dakle ono što je, nešto, faktoring nešto i košta, ali ono što je bitno, dakle, da postoji svijest da su jedinice lokalne samouprave kojima je prihod ovisi o turističkoj sezoni, koja imaju neka ulaganja prije turističke sezona koja su počela prije svega ovoga, da su oni u još težoj situaciji od drugih i da ovo ministarstvo, Ministarstvo turizma bude to kojemu će se oni moći obratiti za jednu posebnu pomoć u odnosu na sve druge jedinice lokalne samouprave kao što će vjerojatno to vrijediti za Ministarstvo poljoprivrede za onih, za one jedinice lokalne samouprave koje imaju problem u poljoprivrednom dijelu, itd. Evo, to je moj apel da budete, a to je dobro da ste bili gradonačelnik, ja vas se sjećam iz tog vremena, bili smo u onom mandatu i u Saboru, dakle da imate razumijevanje za taj dio i posebno naravno, za otočane koji sada i ne mogu baš putovati na otok sa otoka pa onda ti radnici koji bi inače to radili u normalnoj situaciji, sada ne mogu ni raditi. Dakle to je još jedan problem. Zahvaljujem.
Hvala.
Apel sigurno dobra, prijedlog je sigurno u svakom slučaju jasan. Da svi praktički ovih 7, pogotovo županija ovise najvećim dijelom morskih na turizam naslonjeno i da jedan model način financiranja, koji, kažem evo, jedan od prijedloga je upravo taj faktoring preko HBOR-a koji bi onda bio zbilja minimalno koštao da je na 2, 3 godine. Mislim da na taj način bi našli jedan od izlaza sigurno, koji bi prihvatile jedinice lokalne samouprave, a ne bi stala priprema one neke buduće jer mi se sad praktički pripremamo za 2021. i na taj način ćemo sigurno morati razmišljati da nam je cilj ovo da zadržimo radnu snagu, likvidnost i da se pripremimo za 2021. što bolje i što kvalitetnije. I na taj način gledamo i u Ministarstvu turizma i u Hrvatskoj turističkoj zajednici koja isto tako priprema svoj ... [[Govornik se ne razumije.]] Evo, hvala lijepo potpredsjedniče, hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženi g. ministre. S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu, zaključujem raspravu u 18,28. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo u ponedjeljak u 9,30 slobodnim govorom. Dobili ste elektronskim putem dnevni red i raspored. Hvala lijepa, ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika GLAS-a i zastupnik Tomislav Panenić. Prvi je amandman Kluba zastupnika GLAS-a na članak 4. Izvolite gospodine Matušić.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Amandman na članak 4. ne prihvaća se. Amandman se ne prihvaća iz razloga što se ocijenilo da uvjet znanja stranih jezika, pa i poznavanje hrvatskog jezika u mjeri dostatnoj za pružanje tih usluga mora biti poslovna odluka odnosno prepušteno odgovornosti pojedinih poduzetnika, vlasnika turističkih agencija, da traže ili ne traže znanje i razinu znanja odnosno poznavanja stranih jezika svojih voditelja poslova. Dokazivanje razine znanja razine jezika B2 i A2 prema stupnjevima zajedničkog europskog referentnog okvira najčešće je zahtijevalo da dodatno vrijeme i trošak za vlasnike turističkih agencija ili osobe koje su htjele biti voditelji poslova jer samo one svjedodžbe, uvjerenja o znanju stranog jezika koje su sadržavale naznake razine znanja B2 odnosno A2 mogle su se prihvatiti kao odgovarajuće za prijavu u popis turističkih agencija. Stoga su mnogi bili primorani dodatno ishoditi svjedodžbu neke od škole stranih jezika ili eventualno drugih obrazovnih institucija da nivo njihovog znanja utvrđen u tim dokumentima odgovara potrebnim razinama B2 i A2. Navedeno smanjenje uvjeta za voditelja poslova posebice je potrebno prihvatiti kao posljedicu proglašenja epidemije bolesti kovida na teritoriju RH radi smanjenja prepreka za početak odnosno pružanje usluga turističkih agencija uopće, ali i kao mjeru liberalizacije tržišta usluga.
Gospođa Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, živimo u jednom vrlo neobičnom vremenu. U vremenu, mi smo narod i nacija koja se voli rukovati, mi se grlimo, mi kad se dugo ne vidimo iza tog pa se ponovo vidimo ljubimo, živimo u nekom vremenu kad to više nije tako. Ostalo nam je da se razumijemo, ostalo nam je da kad netko nešto kaže ili predloži drugi razumije o čemu je riječ. Mi razumijemo sve one izmjene zakona koje trebaju biti, a koji su vezani uz ugrozu koju imamo korona virusom. I vidite da bez obzira što smo oporba i bez obzira što ćemo dvojiti i sve ostalo, mi ćemo i za to i glasati i glasamo. Riječ je o zakonu koji se zove Zakon o pružanju usluga u turizmu. Mi smo sa svojim turizmom došli na određenu razinu. Da bi došli do te razine trebalo nam je jako, jako puno vremena, a da to spustimo ispod nivoa treba nam vrlo kratko. Kad je bio zakon u raspravi u parlamentu tad smo ukazivali na niz stvari, pogotovo kad je bilo riječi o turističkim vodičima i vidite da tu nismo dali amandman vezano uz to, da ste prerestriktivni, da ograničujete i sve ostalo, a sad pod ugrozom od korona virusa vi ste odlučili napraviti izmjenu zakona i reći da kad je riječ o turizmu da voditelj ne treba imati strani jezik. To znači korona virus nas je prosvijetlila na način da kažemo kad je riječ o voditelju poslova u turizmu on ne mora znati strani jezik. Mene zanima, jer ovi svi zakoni koji jesu je pretpostavka da će funkcionirati za vrijeme korone, dakle za vrijeme korone ne mora znati strani jezik, a možda kad prestane korona će morati ili trajno ne mora znati. Lijepo glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Sada uvaženi zastupnik gospodin Tomislav Panenić ima amandman na članak 1. Izvolite gospodine Matušić.
Zahvaljujem. Amandman na članak 1. se ne prihvaća jer iako nema prekršajne odredbe za nepoštivanje odredbe očekuje se da će internetske platforme istu poštivati. Naime, internetske platforme posebice poznati veliki posluju kao ozbiljni poduzetnici kojima je stalo svoju djelatnost obavljati poštujući zakone država u kojima posreduju usluge pružatelja usluga radi već stečenoga ugleda i uspješnog budućeg poslovanja s korisnicima usluga. Odredba ujedno omogućuje internetskim platformama da od pružatelja usluga traže podatke o poreznom broju odnosno PDV identifikacijskom broju jer je isto propisano pozitivnim propisima države u kojoj pružaju usluge, a što doprinosi ozbiljnosti njihovog poslovanja. S obzirom na nedavne probleme velikih platformi u vezi oglašavanja neadekvatnog smještaja, a radi zadržavanja ugleda na tržištu i zaštite potrošača očekuje se prihvaćanje obveze od strane internetskih platformi. Isto bi za posljedicu trebali imati smanjenje i nelegalnog poslovanja i nelojalne konkurencije u odnosu na legalne pružatelje usluga, kao i poštivanje obveza pružatelja usluga propisanih propisima kojima je uređena ugostiteljska djelatnost, turistička pristojba, članarina u turističkim zajednicama i porezi.
Gospodin Panenić.
Državni tajniče, sada ste izgovorili diskriminaciju. Vi ste rekli da su internetske platforme koje povezuju pružatelje smještaja sa korisnicima ozbiljni poduzetnici i da ne treba uopće predviđati sankcije jer oni će poštivati ovo što ste naveli. Državni tajniče ja bi molio da prenesete i predsjedniku Vlade da ukinemo za vrijeme, prvenstveno za vrijeme krize sve odredbe koje sankcioniraju hrvatske poduzetnike i sve ostale poduzetnike koje djeluju u Hrvatskoj za bilo što, što je napomenuto u bilo koje zakonu radi toga što po vašim riječima i ja se slažem s time hrvatski poduzetnici će poštivati sve odredbe koje su u zakonu jer su oni ozbiljni poduzetnici. Ja mislim da je to pravilo koje bi trebali napraviti da izmijenimo naše zakonodavstvo. Ukinimo te prekršajne odredbe sve i svi ćemo biti vrlo ozbiljni i poštivati hrvatske zakone. Ja bi rekao da je to u duhu ovoga što ste predložili ovdje. Jedna vrlo inovativna, napredna ideja i ja je kao takvu podržavam i podržat će je i svi naši poduzetnici. Ali vratimo se u stvarnost koja nije takva i na kraju ja pitam vas kako će neka platforma uopće prihvatiti ovakvu odredbu i sad će izmijeniti na svojim stranicama samo za hrvatske pružatelje usluga staviti porezni broj, a za druge ne stavljaju. Znači to će biti automatski ak se logiraš na Airbnb tamo za hrvatske, moraš prvo unijeti naš OIB inače ne možete predati uopće svoj zahtjev. Nadam se da ste tako dogovorili sa pružateljima i da je to uvjeti samo za hrvatske poduzetnike i da će se prepoznavati ako smo iz Hrvatske imamo posebne uvjete i uvijek smo mi ti koji smo nešto posebni, ali ja vam kažem oni neće to tako prihvatiti imamo još jednu samo praznu odredbu. Tražimo glasanje po ovome.
Hvala. Sada gospodin Tomislav Panenić također ima amandman na članak 3. i na članak 4. u jednom amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ja bih rado polemizirao sa gospodinom Panenićem, ali to mi pravila ne dopuštaju, ali samo ću generalno reći da sve mjere koje provodimo, provodimo samo s jednom namjerom, da pomognemo svima u turizmu i opstati i da bi mjere koje smo predvidjeli da im pomognu da opstane njihovo poslovanje i da zadrže radna mjesta. Dakle, sve mjere su u tom smjeru nikako u drugom nekom smjeru u kojem se ovdje insumira. Al, dakle, amandman na čl. 3. također se ne prihvaća jer prijedlog da se u čl. 17. st. 2. važećeg zakona brišu riječi „3.g.“ je restriktivniji u odnosu na odredbe važećeg zakona. Naime, odredba čl. 17. st. 2. važećeg zakona odnosi se na slučajeve opravdane spriječenosti, bolovanja, porodiljni dopust i slično ili prestanka radnog odnosa voditelja poslova prema kojoj je turistička agencija mogla privremeno, ali ne duže od 6 mjeseci u 3.g. za vršitelja tih poslova odrediti osobu koja ispunjava sve uvjete za voditelja poslova osim da ima položen stručni ispit za voditelja poslova. Sada se prijedlogom zakona kroz izmjenu čl. 17. st. 2. za vršitelja poslova voditelja poslova u navedenim situacijama može odrediti osoba koja ispunjava samo uvjet da ima najmanje srednjoškolsku spremu. Ova odredba se ne odnosi na situaciju u uvjetima posebnih okolnosti. Uvjet koji mora ispunjavati vršitelj poslova voditelja poslova u uvjetima posebnih okolnosti vezano uz proglašenje epidemije bolesti COVID-19 na teritoriju RH propisano je u čl. 17., dodanom st. 3., a taj uvjet je samo da vršitelj poslova ima najmanje srednju školsku spremu. U čl. 17., dodanom st. 4. propisuje se rok od 6 mjeseci nakon okončanja proglašenja epidemije bolesti COVID-a do kada se može primjenjivati odredba iz st. 3. nakon čega voditelj poslova mora ispuniti i uvjet da ima položen stručni ispit za voditelja poslova.
Hvala. g. Panenić ima, samo malo da vidim, g. Panenić ima sada treći svoj amandman i to na čl. 7., drugi, drugi. Izvolite g. Panenić.
Okej, hvala lijepo. U biti, što je? Naravno da je intencija iz samog amandmana je da se olakša administrativno, da ne bude samo jedno privremeno rješenje nego da bude trajno rješenje i tu ću ja i reći upravo o tome da mi trebao očekivati zapravo od poduzetnika da on prepozna što je kvalitetna radna snaga i da pruža kvalitetu i na kraju će tržište to kao takvo prepoznati. Dva kriterija, posjedovanje srednje stručne spreme i taj ispit koji na kraju pokazuje kvalifikaciju toga je sasvim dovoljno da bi neko mogao obavljati, znači državno tijelo ima putem toga mogućnosti da provjeri. Prema tome, tu smo mi blizu ovoga razmišljanja samo je taj jedan detalj gdje u biti bi to trebalo biti jedno trajno stanje da nam se kasnije ne događa da opet imamo dodatne kriterije, da određujemo rokove, da pritiskamo poduzetnika jel s ovim bi zapravo poduzetnik svakako i prihvatio da pošalje zaposlenika da položi taj ispit koji je potreban za obavljanje i na kraju da onda olakša si i zapravo unaprijedi da ne dajemo dodatne rokove u kome pritiskamo poduzetnika da nešto mora napraviti, a s ovim zapravo bi otvorili veći prostor. Evo, molio bi glasovanje po ovom.
Hvala lijepa. I na kraju g. Panenić ima treći svoj amandman i to na dva članka, na čl. 7. i na čl. 12. Izvolite g. Matušić.
Ima i na čl. 4., al dobro, mogu prvo na čl. 7.?
7 i 12.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Amandman na čl. 7. se ne prihvaća iz razloga da je čl. 73. st. 2. toč. 3. važećeg zakona propisano da turistički vodić mora znati jezik na kojem će pružati usluge turističkog vodića i to razine B2 prema stupnjevima zajedničkog Europskog referentnog okvira, a što znači da se odredba jednako odnosi i na hrvatske državljane, državljane druge države ugovornice Ugovora o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarske konfederacije, te državljani država koji nisu države ugovornice Ugovor o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarske konfederacije, ali imaju prijavljeno prebivalište u RH. Ti državljani trećih zemalja mogu sukladno čl. 69. st. 3. važećeg zakona pružati usluge turističkog vodića. Stoga nije potrebno za turističke vodiće koji nisu hrvatski državljani dodatno propisivati uvjete za znanje hrvatskog jezika jer kada turistički vodić koji nije hrvatski državljanin pruža usluge na hrvatskom jeziku mora znati hrvatski jezik na razini B, B2 sukladno odredbi čl. 73. st. 2. toč. 3. važećeg zakona.
Izvolite g. Panenić.
Upravo je pitanje pružanja usluge, kvalitete usluge je i povezano sa ovom, s ovim amandmanom koji sam pružio. Znači, strani državljanin koji je na strani jezik, dođe i vodi grupu po hrvatskom nekom prostoru, gradu ili nekom drugom mjestu i ako ga netko pita jel mi možete nešto pomoći tu, on će reći žao nam je, al ne znam hrvatski jezik. Znači, mogu vam sve, ja vam mogu pričati o ovome hotelu, ali ne znam pitati na recepciji da vam, na hrvatskom jeziku ne zna pitat da vam nešto riješe što bi u sklopu toga bilo. Mislim da, nemojte sužavati upravo ulogu turističkog vodića, to je zapravo osoba koja nije samo da govori o svemu tome, nego isto tako da grupu koju vodi da je u bilo kojoj situaciji riješe i smatram da ukoliko strani jezik mora poznavat na razini B2, da bi minimum trebao biti da i hrvatski jezik poznaje na toj razini da može komunicirati i rješavati probleme koji su tu vezani. Al ja bi se odma, u ovom amandmanu se nalazi i ona odredba o kojoj se niste očitovali vezano za uvjetovanje oblika poslovanja turističkog vodića. Ne znam zbog čega idete dodatno to propisivati jel osobno ne da smatram nego je to propisano drugim zakonima kojim se definira pružanje usluga, znači biti u radnom odnosu ili Ugovorom o djelu il neki drugi oblik je propisano drugim zakonima i smatram da je nepotrebno dodatno birokratizirat ovaj zakon, navoditi stavku u kojoj zapravo se traži da on mora biti nekim ugovorom, eto to je, ja smatram da se to kod nas podrazumijeva. Ne znam jel se do sada nije podrazumijevalo da turistički vodič mora imati ugovornu obvezu ili je on to radio na crno. Znači kršio je i naše druge zakone, Zakon o radu i još neke određene zakone, prema tome nebitno je da imamo samo zakon, u ovome zakonu to navedeno jer svi drugi zakoni to propisuju i [[Upadica: Vrijeme.]] tražimo glasanje o ovome.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 905. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika GLAS-a i zastupnik Tomislav Panenić. Izjašnjavanje smo proveli ranije, glasovat ćemo sada o onim amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je Klub zastupnika GLAS-a dakle Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman zastupnika Tomislava Panenića Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko jeza? Amandman nije dobio potreban broj glasova. I amandman broj 3 istog zastupnika Vlada ne prihvaća pa molim glasajmo tko je za. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo onda glasovati o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu. Tko je protiv? Nema Tko je suzdržan? Molim vas da prebrojite. I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu 126 je za, 4 suzdržana i nitko nije protiv.
Sljedeća točka je set zakona vezan za turizam. Tu smo već prethodno prihvatili objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi ministar turizma Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, gospođe saborske zastupnice i zastupnici. Dakle mi ćemo ovo objediniti, ja ću par riječi samo reći koje se bitnije izmjene događaju u samim zakonima. Ali bih na početku rekao, podsjetio možda jer vidim da je dosta bilo razgovora u smislu da li je turizmu dovoljno pruženo, nije pruženo pomoći, turizam je specifičan jer moramo ga sagledavati horizontalno. Dakle, mjere koje su donešene praktički mogu reći 80% mjera se tiču i samog turizma i pomoći turizmu, od mjere 4.000 kuna osobni dohodak, pa do svih drugih mjera koje su danas više puta spomenute. Dokaz da te mjere u ovom trenutku mogu reći zadovoljavaju i u većem broju hotelskih kuća i iznajmljivača i ovim zakonom vidjet ćete mijenjamo nešto što će sigurno biti važno i za turističke vodiče. Dakle više segmenata s ovim što zakonima, što mjerama koje su horizontalno zahvaćene i zadovoljile u ovom trenutku da zadržimo prvenstveno radnu snagu i da na neki način riješimo pitanje likvidnosti. Što se tiče bitnih stvari koje su sigurno osim osobnog dohotka i svega onoga što je danas i potpredsjednik Vlade predsjednik Vlade što su razgovarali i predstavili zakone i mjere koje se tiču svih, a kažem i turizma itekako važno, dokaz je da su same udruge reagirale, da su sami djelatnici reagirali i potvrdili da u ovoj fazi praktički je pokriveno sve ono što se na neki način i moglo u ovoj drugoj fazi pokrit. Naravno da kao što je premijer već najavio da se i dalje idu pripremat mjere koje će i dalje sigurno doprinijeti i ljudima koji rade u turizmu, a naročito i onih 108.000 privatnih iznajmljivača koji su sigurno isto itekako očekivali da se jednim dijelom i njih uzme u nekakav okrilje i da o njima isto brinemo, bez obzira što su oni većinom fizičke osobe, ali ovim namjerama koje su itekako važne isticane i bile. Dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, ja ću možda reći jednu od bitnijih stvari koje da ne idem još u detalje su tehničkih detalja. Najbitnija stvar što se toga tiče je mogućnost vaučera, dakle onoga što smo razgovarali, mogućnost vaučera. Dakle svi oni koji su uplatili svoje aranžmane da u ovom trenutku naravno ne dovedeno i agencija u položaj koji sigurno ne želimo dovesti, a da damo mogućnosti i zaštitu potrošača, s druge strane da ukoliko budu htjeli nakon 180 dana za tih 180 dana dobit će vaučer, nakon 180 dana ako ne budu željeli neki drugi izlet ili neko drugo putovanje izabrat, odabrat, oni će moći dakle dobiti isplatu onoga što su bili uplatili dakle na, za, za to putovanje koje su planirali. To je bio dogovor dakle i sa sektorom i sa turističkim agencijama. Računajmo da u turističkim agencijama bez sezonskih djelatnika radi negdje oko 6500 zaposlenih i da itekako je važno da, to su te male i srednje i manje turističke agencije koje možda broje koji put i manje od 5-ero zaposlenih. Za njih inače mogu reć da osim ovih zakonskih izmjena imamo pripremljen kreditnu tj. mogu reć i da je i da nije kreditna, neće biti kamate na njih, pa možemo reć tekuća sredstva koja će itekako dobro doć upravo takvim malim i srednjim poduzetnica, hotelijerima do 50 soba, malim agencijama turističkim, pogotovo dakle nekih 600 milijuna kuna koje ćemo plasirati, dakle i dat jednu injekciju gdje će Ministarstvo turizma pokrit kamatnu stopu, dakle da ćete ta sredstva biti na 3.g. bez kamatne, bez kamata. Dakle, to su većinom, dakle turističke agencije, mali i srednji poduzetnici, hoteli ponavljam do 50 soba. To je kažem u ovom dijelu što se tiče Zakona o pružanju usluga u turizmu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, tu je sigurno ono bitno gdje ćemo zahvatiti i veliki dio svih iznajmljivača. Dakle, oni su imali obavezu oni koji su do 1. rujna 2007. prije toga se registrirali u smislu kategorizacije, oni neće morat, bila im je obaveza od ove godine da krenu svi u rekategorizaciju, oni ove godine neće morati dakle krenut u rekategorizaciju, mi to pomičemo praktički sve za 1.g. tako da na neki način nemaju tih obaveza. Što se tiče drugog dijela kategorizacije, to je prema hotelima i kampovima. Kao što znate i svi drugi imaju obavezu, hoteli i svake 4.g. da vrše kategorizaciju tj. novu rekategorizaciju ili kontrolu, nazovimo to tako i njima smo pružili priliku, dakle da u ovim uvjetima kada i ne rade i nemaju nekih aktivnosti da to prebacimo na slijedeću godinu i da na taj način nemaju drugih troškova. Isto tako što se tiče objekata koji su dali zahtjev na vrijeme za legalizaciju. Međutim, nisu stigli još na red da dobiju odgovor tj. rješenje o legalizaciji. Oni su imali privremeno mogućnost da se bave, dakle iznajmljivanjem apartmana i soba. Na taj način mi produžujemo tu mogućnost da se oni i dalje mogu s tim bavit slijedećih godinu dana dok ne dobiju redovnu legalizaciju. Što se tiče prijedloga Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, tu je jedna od bitnih stvari, dakle mi moramo na neki način s obzirom na sadašnji zakon koji kaže da se turističke zajednice ne mogu zaduživat iznad 10%, a plaće iznad 40%, tu bi došli na neki način i u problem jer oni će sigurno trebati sredstva koja sad ne uprihoduju jer nema aktivnosti, nema boravišne pristojbe, to su najveća sredstva koja su imali od boravišne pristojbe tj. turističke pristojbe ili članarine. Pošto tih sredstava … [[Govornik se ne razumije]] na neki način zamoljeni smo da im dozvolimo na neki način i na taj način naši su dogovorili da tih 313 turističkih zajednica sveukupno imaju mogućnost naravno svaka u razina mogućnosti koju ima, o tome će odlučivati i predsjednik tj. vijeće turističke zajednice ili skupština, da li se mogu, dakle zadužiti i iznad 10% ukoliko to bude potrebno, u ovom trenutku kad budu imali aktivnosti turističke da mogu na neki način doć do svježeg novca, likvidnost i pripremit se za eventualni iskorak koji bude trebao za taj dio eventualno turističke godine ukoliko to bude moguće. Što se tiče Zakona o turističkim zajednicama i drugog dijela što se tiče tijela koja se biraju, dakle u sklopu turističkih zajednica, mi bi na ovaj način dali mogućnost zbog posebnih okolnosti koje jesu da u ovom trenutku ne dođe jer je praktički nemoguće izvest da u 313 turističkih zajednica dođe do izbora tijela, pa na taj način bi to stavili na a/a što bi rekli za ovo vrijeme dok su događaji ti koji jesu, tako da postojeća tijela nastavljaju sa radom i na ovaj način ako to prihvatimo kao izmjenu, nastavljaju sa radom i imaju, dakle punu onu odgovornost koju su imali i do sada i da se nakon ovih posebnih okolnosti koje jesu dođe do mogućnosti opet izbora svih tijela koji ove godine ističu jer jednostavno kažem nemoguće bi bilo izvesti izbore u 313 turističkih zajednica, vijeća turistička i sve onoga što, dakle bi bilo po novom zakonu kojega smo usvojili prošle godine u saboru. Dakle, ove izmjene su kažem, jednostavno daju mogućnost lakšeg poslovanja, lakše mogućnosti da i ministar u određenim segmentima može reagirati na recimo visinu boravišne pristojbe koji ćemo onda uređivati uredbom. Mi smo u međuvremenu donijeli i dvije uredbi na Vladi prije par dana, al to su dvije važne uredbe koje oslobađaju na neki način onaj dio koncesije u kampovima i u turističkim naseljima i zemljište, turističko zemljište oko hotela. Dakle, na taj način dali smo mogućnost kroz te dvije uredbe da za prvih 6 mjeseci smo praktički dali za jednu kunu tj. nema plaćanja turističkog zemljišta koncesije u kampovima. Što se tiče isto tako za, za, za, to je za onaj dio varijabilni, a za fiksni dio koji treba platit, dakle do 31. kolovoza produžili smo do 31. studenog sa mogućnošću kao i ovaj prvi dio koji je varijabilni da, dakle ne dođe do plaćanja ukoliko ne bude nikakvih aktivnosti u tim kampovima ili hotelima koji imaju zemljište turističko s time da ovaj dio u kampovima je državno vlasništvo, a ovaj dio koji je pod jedinicama lokalne samouprave, zemljište oko hotela, naravno je dio koji je išao prema, plaćanje prema jedinicama lokalne samouprave. Dakle, te dvije stvari za sad dali smo mogućnost da se prvi dio ne plati uopće kao i ovaj dio boravišne pristojbe koji smo, dakle za prvih 6 mjeseci potpuno skinuli. To je kad se gledaju glavni kreveti i pomoćni kreveti koji su novim zakonom ušli u ovoj godini to je negdje oko 164 milijuna oprosta za prvih 6 mjeseci. Vidjet ćemo temeljem aktivnosti u drugom dijelu godine, ukoliko bude potrebno ćemo osloboditi eventualno i taj drugi dio godine boravišne pristojbe. To govorim taj dio koji je za privatne iznajmljivače, a njih je kažem negdje oko 108.000. Evo na taj način smo gledali da pokrijemo cijeli taj dio u svakom segmentu, da kroz ove horizontalni zakone damo mogućnost likvidnosti osobnih dohodaka, mogućnost moratorija na kredite dat i jedan dio mogućnosti podizanja ovih kredita koji su beskamatni ovo što će pružiti mogućnost kroz Ministarstvo turizma ovih prvih 600 milijuna. I naravno u daljnjim fazama ćemo gledati da recimo članarinu turističku koju ovo ako neko vjerojatno već je par ljudi i pitalo da mogućnost članarine, nju ćemo staviti skupa u onu košaru što bi se reklo o parafiskalnim nametima o kojima ovih dana itekako razgovaramo i sigurno će i oni doći na dnevni red, a onda kada dođu na dnevni red bit će i pitanje ove članarine, turističke članarine koja će onda biti u paketu parafiskalnih nameta. Gospodin Grbin vi ste me pitali vezano za da li mogu djelatnici doć ili ne mogu, inače od sljedećeg tjedna će HZZ staviti neka nova pravila, očito neki već pokušavaju iskoristiti, nažalost svaki zakon se pokuša nać model kako da neko iskoristi već mogućnost da ubaci nekog u mjeru od 4.000 kuna, dakle u svakom slučaju bit će moguće, ali ne za ovaj mjesec nego za sljedeći mjesec ukoliko ne otpusti nijednog radnika više moći će u 4. mjesecu primiti opet svoje djelatnike. I isto tako vrijedi za ono pitanje što ste mi rekli vezano za ukoliko želi onaj što je planirao primiti svaki zaprimljeni djelatnik ako nisu nijednog otpustili itekako je dobrodošao i moći će biti u tim mjerama. S time da od ponedjeljka, utorka će još se malo izbrusiti tu jel očito negdje neko želi neki propust iskoristiti, tako da će i te mjere biti još malo bolje zaštićeni ako to tako mogu reći onda ćete sljedeći tjedan još dobiti možda kvalitetniji odgovor. Ali u ovom prvom trenutku na ovaj način mogu vam reći da će moći. Evo predsjedniče hvala lijepo.
Hvala uvaženi ministre. Imamo 4 replika, prva je uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Gospodine ministre, govorili ste o boravišnoj pristojbi, govorili ste o turističkim pristojbama odnosno članarinama, međutim možda mi je promaklo ali nisam siguran da sam čuo bilo od vas, bilo od ministra Marića odgovor na jedno drugo pitanje koje u ovom trenutku izuzetno kopka naše privatne iznajmljivače, a to je pitanje paušala. Dakle, u onim mjerama iz ožujka omogućeno je odgoda plaćanja paušala, međutim i vi i ja smo svjesni da primjerice u drugom tromjesečju nije bilo i neće biti gostiju, neće biti turizma, neće biti prihoda. Moje pitanje vama je da li ćemo ići sukcesivno sa otpisom paušala, prvo za drugo, a onda vjerojatno bojim se i za sljedeće tromjesečje? Hvala.
Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Dakle, u prvih tri mjeseca još je i nekih aktivnosti bilo jer i rezultati tako kažu u noćenjima i dolascima turista, dakle 1., 2., 3. mjesec vidjet ćemo kako tu što, ali u svakom slučaju da će se razmatrati 4., 5. i 6. pa i dalje ukoliko ne bude aktivnosti naravno da će se i o tome itekako ozbiljno porazgovarat. Ja osobno sam rekao tamo gdje nijedna kuna nije zarađena ne bi bilo logično da i naplaćujemo neki porez. Prema tome u svakom slučaju i o tome će se razgovarati, za sada je mogućnost odgađanja plaćanja. Za prva tri mjeseca kažem imali smo rezultate koji su tu negdje oko 30% pada, ali sigurno da vaš prijedlog i prijedlog koji se odnosi na ovakve stvari sigurno da će se dobro razmotrit i ić u smjeru tamo gdje nije bilo aktivnosti.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Uvaženi ministre. Apsolutno je jasno da morate doć sa setom zakona da bi određene stvari prilagodili izvanrednim okolnostima koje su nastale zbog korona virusa. No, nama se u klubu GLAS-a čini da tu ima i niz stvari koji nemaju veze s korona virusom. Ja vas molim konkretan odgovor vezan uz Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti gdje ste vi vezano uz ugostiteljsku djelatnost u domaćinstvima uveli jednu odredbu kako se u izvanrednim okolnostima tu možete dakle ministar može propisati određena postupanja kada je riječ o kategorizaciji odnosno o uvjetima koje trebaju imat. Zašto odstupanja? O čemu je riječ ako je korona virus pa tamo ljudi ne mogu ni doć? Što vam ta odredba treba? Ta vam odredba možda treba za dan poslije da imate nekakva odstupanja kada se krene raditi da oni imaju, ali to nema veze sa ovom ugrozom koja je sa. Pa vas lijepo molim što je bila ideja predlagača kroz tu odredbu to vam je dodani čl. 41.a.
Hvala.
Odstupanja su bila u rekategorizaciji upravo kao što sam rekao da ne moraju rekategorizirati objekte. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ja imam nekoliko pitanja koja su tehničke prirode. Znači u prvom setu zakona smo vidjeli jako puno firmi iz turističkog sektora koji će aplicirati za određene mjere, mene zanima kako će se valorizirati i vrednovati one firme, a u vašem sektoru ih ima puno koje su recimo počele raditi 1.5. ili 1.7. prošle godine. Znači one neće moći ući u ove kategorije 20 i 50%-tnog prometa s obzirom da nemaju referentno razdoblje. Druga stvar koja me zanima, da li se razmišljalo na Vladi i o ovim ljudima koji su 9.000 završili proteklih nekoliko tjedana na burzi, da se njih vrati u sustav na način da im se prizna ovih 4.000 kuna i da ih ljudi konačno mogu ponovo prijaviti u svojim tvrtkama, znači ima jako puno ovih nedorečenih stvari. Ono što me smeta također je da ste više razmišljali o tome kako nadoknaditi novce turističkoj zajednici, a ne dugoročno osloboditi članarine recimo hrvatske tvrtke turističke zajednice, to bi im recimo puno više značilo u budućnosti što se tiče smanjena parafiskalnih nameta. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor.
Poštovani saborski zastupniče Maras, ja sam maloprije baš rekao što se tiče turističke članarine da ona ide kao parafiskalni namet i ona će kao takva biti u paketu parafiskalnog nameta. Zato je sad nismo uzeli u obzir, inače bi ona sigurno danas bila tu i raspravili bi na sličan način kao što smo raspravili o turističkom, o boravišnoj pristojbi dakle isti pristup bi bio. Dakle, mi samo čekamo taj paket koji će biti parafiskalnih nameta i ona će biti u tom paketu sigurno na određeni način riješena jer naravno ako nije bilo nikakvi aktivnosti naravno da neće tu sigurno biti veći problem razmišljanja o tome da li treba ili ne treba srezati. Tako da i taj dio ja osobno u tom smjeru sam dao prijedlog, prema tome to će ići. Što se tiče onih djelatnika što ste rekli za tvrtke koje su prošle godine u 5. mjesecu, uzimat ćemo jedan određeni prosjek i oni će isto doći u obzir. Tako da neće ispasti, sigurno.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala lijepo. Gospodine ministre poznato je da je svaka 6 kuna zarađena u Hrvatskoj zarađena u sektoru ugostiteljstva i turizma. Za to nije kriv sektor sam po sebi i ja bih volio da je puno više u apsolutnom broju ili apsolutnom iznosu zarađeno u turizmu, ali naravno da druge industrijske grane puno više i bolje rastu. Mi iz Kluba GLAS-a imat ćemo neke primjedbe na neka rješenja koja ste ovdje predložili jer smatramo da se u ovoj situaciji ni u snu ne smije srozavati kvaliteta. Dakle, moramo učiniti sve da nakon ove krize naš turizam i ugostiteljstvo budu još bolji, još bolje kapacitirani s višom razinom turističke usluge. Godinama je turizam i ugostiteljstvo kao grana su zapravo držale i lijevu i desnu ostacima hrvatske industrije i poljoprivrede. Sada kad je ta grana u velikoj krizi, primjerice u Istri koja generira 30% turističkih prihoda tim ljudima i rukama i nogama treba pomoći, oni su nas godinama držali iznad vode i stvarno su proizveli jedan proizvod po kojemu smo poznati. Zato treba držati kvalitetu na što višoj razini. Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Potpuno se slažem, nisam htio danas jer nije ni vrijeme za razgovarati o rezultatima prošlogodišnjim, ali pošto je izašlo jučer, prekjučer od narodne banke, HNB-a rezultat za prošlu godinu financijski, dakle 11% više prihoda nego 2018., dakle najbolji rezultat ikad turizma, kažem teško je razgovarati o tim rezultatima zato kao što vidite vrlo rijetko i nigdje ne spominjem to, ali što je najvrednije da smo zadnja 3 mjeseca prošle godine imali porast 34% prihoda. Dakle, govorimo 10., 11. i 12. mjesec, dakle definitivno došli smo do onoga da je hrvatski turizam bio cjelogodišnji turizam, a ne više turistička špica sezone. Isto tako treba podsjetiti kad se o tome govori da u prva 3 mjeseca mi ostvarujemo 5% prihoda turizma, u prvih 6 mjeseci ostvarujemo negdje oko 27% sve skupa, prvih 6 mjeseci, pa na taj način trebat ćemo i gledati kada budemo razgovarali o svim ovim mjerama, uvijek biti od toga kad, koliko se i ostvarivalo.
Hvala uvaženi gospodine ministre. Idemo sad sa iznošenjem stajališta klubova. Prvi je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Božo Petrov. Njega nema gubi pravo riječi. Drugi prijavljeni je Klub zastupnika Živog zida i SNAGE, Ivan Lovrinović, njega također nema, gubi pravo. Treći je Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, Marin Škibola, ni njega nema. Ona je na redu Klub zastupnika GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš, ona je tu.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre i državni tajniče, pred nama su 4 zakona odnosno 4 izmjene i dopune zakona. Turizam je izuzetno važna grana. Ono što mi cijelo vrijeme pokazujemo, a to je i ova neprilika, neman ili sve što nam se desilo sa korona virusom pokazala da nije dobro da samo visimo na turizmu. Korona virus je zapravo prvo napravila, ta velika neman je prvo napravila štetu u turizmu. Ja se duboko nadam da ona neće dugo trajati i kako smo mi poznati kao destinacija tzv. auto turizma odnosno oni koji su, zemlje koje su blizu nas dolaze, nadam se da ipak ovo ljeto će barem djelomično biti spašeno. Ono što je ministar rekao u odgovoru kolegi Beusu Richemberghu, a to je da smo uspjeli postići nekoliko stvari. Da nije turizam samo definiran uz ljetne mjesece, nego zaista imamo cijelu godinu i uspjeli smo postići jednu stvar koja je izuzetno bitna, a to je nivo turizma. Mi smo bili zemlja koja je bila karakteristična po tome da smo nudili plažu, ručnik na plaži i smještaj. To se je pretvorilo u nešto drugo. Za to treba puno rada, puno truda, puno angažmana. Nemojmo dopustiti da s jednim potezom, da olako se toga odreknemo. Mi zaista cijelo vrijeme moramo voditi računa o danu poslije, ne smijemo si dopustiti da dan poslije da srozamo ono što smo imali. Ja apsolutno razumijem da je korona izazvala veliku pomutnju vezanu uz turizam. Pomutnju u hotelima, dakle u hotelskom smještaju, a i pomutnju i u privatnom smještaju, dakle uobičajena je bila praksa da se tokom zime sređuje, uređuju pojedini privatan smještaj i da čekate ko zapeta puška Uskrs, pa s Uskrsom koji je ove godine 12. travanja, što je dobar datum, krene. Sve se je promijenilo. Nitko nije očekivao da će tako biti, sigurno će se stvari kad je vezano uz to, uz turizam promijeniti i u Gradu Zagrebu. Grad Zagreb je zaista u posljednje vrijeme kad, i odavde kad idete nema skoro ni jedne kuće u kojoj ne piše da ima nekakav apartman. To će možda olakšati neke druge stvari, možda će pojeftiniti stanovi za najam u Gradu Zagrebu, ali to je jedna druga tema. dakle znanje jezika, ovo čak ovo iskustvo smo odlučili ok, možda zaista nam je to problem ali to znanje jezika da se netko bavi turizmom bez znanja jezika bojim se da neće ići. I četvrti zakon koji je Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti. Sve ono gdje vi produžujete rokove, gdje dajete mogućnost ljudima da zaista sad ne luduju vezano uz kategorizacije, nama je apsolutno prihvatljivo. No, ono što sam i vama u replici rekla, a to je slijedeće. Vi ste dodali članak 41a. koji ima naslov obavljanje ugostiteljskih djelatnosti i pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i na obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu u uvjetima posebnih okolnosti. Ajmo probat razumjet, ako su uvjeti posebne okolnosti, a to je korona, tamo nitko nikom ništa ne pruža jer je zabranjeno da bilo tko bilo kome šta pruža u smislu turizma i ugostiteljstva. Kad prestane ugroza oni će i dalje raditi sukladno onom što su bili prije, kategorije će im i dalje vrijediti, imat će rok za produžavanje kategorija, imat će rok da se prilagode što je apsolutno legitimno. Morate im dati mogućnost da zaista ljudi u svoj ovoj situaciji kojoj se nalaze još nisu u ludosti i ja sad moram negdje neki zahtjev predati. Primjera radi, samo da napravim jednu usporedbu, dakle koji nema veze s vama ima veze sa zakonom koji smo raspravljali prije, to je onaj bio Zakon o računovodstvu gdje su sva računovodstva bila izbezumljena jer moraju predati nešto FINI do određenog datuma i apsolutno su bili ovaj izbezumljeni, a sad je kroz ovu izmjenu zakona je produžen datum što je ok. Ali vi dakle za nekog tko sad ne može zbog ugroze zbog kojeg donosimo ovaj zakon obavljati djelatnost, donosite članak 41a. kojem se ovlašćuje ministar da pravilnikom uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog dakle za područje požara, jer se tu baš i ne usudite, i područje zdravlja propiše odstupanja. Što će nam ta odstupanja? Ta vam odstupanja ili vam trebaju stalno, pa hoćete to stalno imati, ali za sada vam ni ne trebaju odstupanja kad taj ne može za vrijeme korone ni raditi, šta će vam propisat odstupanja nekom koji ne radi. Dakle, tu, ok imat ćete prilike u završnoj riječi objasniti o čemu je riječ, imat ćete priliku, mi smo već te amandmane i predali pa ćete imati priliku i u obrazloženju amandmana reći da smo možda nešto krivo razumjeli što ja mogu, apsolutno dopuštam da smo nešto krivo razumjeli, ali na ovaj način na koji je to napisano je apsolutno dakle nekako neprihvatljivo. Da svoju raspravu zaključim. Apsolutno moramo voditi računa i taj cijeli sektor turizma na kojem smo visili da on što prije bude sposoban, dan poslije krenuti raditi. U trenutku kad bude sposoban, dan poslije krenuti raditi im moramo omogućiti dati i lijevu i desnu ruku da zaista rade, jer su oni, oni se najbrže prilagođavaju nekim novim uvjetima i oni ako se prilagode nekim novim uvjetima i nešto se pokrene možemo imati nekakve dobre situacije. Ali pri tom ne smijemo pod krinkom te nesretne, nepoznate, nekakvog tog virusića koji je tamo negdje nastao, pretvorio se u neman koji je zavladala ovim svijetom u ovoj situaciji, ne smijemo pod tim krinkom sve ono što smo dobro do sada napravili, vi možete dobro radite znate, to kaže dobro radiš, dugo radiš i onda jednim krivim potezom padneš dolje, ne smijemo napraviti taj krivi potez jer ćemo onda taj krivi potez ne rješavati 6 mjeseci ili godinu dana, rješavat ćemo ih slijedećih 10 godina. U tom smislu mi smo u Klubu GLAS-a na svaki od ovih 4 prijedloga vaše izmjene i dopune dali amandmane. Tim amandmanima smo naravno htjeli neke stvari ograničiti koje su isključivo vezani uz koronu, ukazali smo na neke stvari koje mislimo da se ne trebaju desiti i ovisno o vašem stavu prema tim amandmanima će biti i naš stav vezano uz glasanje. Sve ono što ćete vi u turističkom sektoru pomoći da idemo brže i bolje, dobit ćete apsolutno bez obzira mi smo oporbeni klub, oporbena stranka, mi vam spadamo u grupu onih malih stranaka, ali se tako i zovemo, dosta smo glasni i nastojimo biti dosta glasni i dosta razumni i mislimo da dobre odluke treba podržati bez obzira i razumno obrazložiti, ali ne bih voljeli da se ovdje, ja sam to nazvala kukavičjim jajima prođu neke stvari od kojih ćemo imati štete i kojih se onda nećemo godinama moći riješiti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženog zastupnika Antona Klimana u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam gospodina ministra i državnog tajnika, sve kolegice i kolege koji su zadužene za raspravu po ovoj točci dnevnog reda. U prvom redu evo htio bih pohvaliti napore Vlade i mjere koje je predložila u horizontalnom smislu, dakle da svi zajedno pokušamo sa što manje štete izaći van iz ove krize koja je zaista toliko duboka da ni sami ne možemo vidjeti njezine, njezine srazmjere i mislim da Vlada je ovim potezom napravila odličan posao, komunicirala je sa zainteresiranom javnošću u prvom redu sa poslodavcima, sa radnicima, sa sindikatima i donijela je mjere koje mi se čini da daju jednu dobru perspektivu hrvatskom gospodarstvu da izađe iz ove zaista zahtjevne situacije sa što manje štete. U svakom slučaju i ove mjere koje je Vlada donijela tiču se i zaposlenika i poslodavaca i u turističkom sektoru koje rekao bih da je možda i najviše pogođen i ugostiteljstvu naravno, rekao bih da je najviše pogođen ovom krizom i kao takav mislim da i kroz ove mjere koje ćemo sada komentirati i na koje ćemo se osvrnuti da mu se mora dati šansa, dakle cijelom turističkom i ugostiteljskom sektoru da po završetku ove krize može što prije zauzeti opet svoju ulogu u hrvatskom gospodarstvu, a ono se po mom sudu neće baš dugo mijenjati, još uvijek će turistička djelatnost biti perjanica hrvatskog gospodarstva i stoga moramo zaista pomoći turizmu da što prije dođe u kondiciju da može izvršavati svoje zadaće. Ova, ovi prijedlozi zakona koje je Ministarstvo turizma predložilo, zaista imaju svoju svrhu, imaju svoj smisao i jedan su dobar doprinos ovim horizontalnim mjerama hrvatske Vlade i rekao bih da je, da su jedan zajednički dio napora hrvatske Vlade da se stabilizira gospodarstvo i da se pruži u ovim uvjetima i da se pruži jedna perspektiva nakon završetka ove krize. Dakle, ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, mislim da je dobro definirao neke stvari koje su trebale se definirati, a to je u prvom redu, dakle ovo, ova novela gdje bi se spriječilo oglašavanje i smanjila jedna presija na legalne iznajmljivače, dakle koji su se koristili dakle ovi koji sebe reklamiraju preko društvenih mreža i portala, da praktički u jednoj sivoj ekonomiji uzimaju kolač onima koji su registrirani legalno i koji plaćaju svoje obaveze i to je jako dobro da se sada definiralo da se moraju na takvim oglasima istaknuti identifikacijski broj pružatelja usluge, odnosno PDV broj, tako da se što manje grabiti u ovoj sivoj, crnoj zoni. Ovo oko brisanja uvjeta stranih jezika i poznavanja hrvatskog jezika u mjeri, itd., to će vjerojatno objasniti u završnoj riječi i državni tajnik ili ministar. Dakle, tu je stvar kako će se postaviti oko ovih mjeseci koji su pred nama, međutim, ja bih se htio dotaknuti jedne mjere koje, u načelu je dobra, a to se radi o putovanju paket aranžmanima u uvjetima posebnih okolnosti zbog nerealiziranog putovanja gdje se uređuje na način da se stavlja moratorij na raskid ugovora u trajanju od 180 dana od završetka posebnih okolnosti. A agencije umjesto povrata novca mogu nuditi vaučere koji će biti osigurani policom osiguranja te su na taj način zaštićena prava potrošača. Ovdje smatram da bi možda trebalo proširiti tu mjeru jer nisu u pitanju samo putničke agencije, nego, već znate da su jako puno direktnih ugovaranja i plaćanja avansa i kog hotelijera direktno, dakle bilo je uplaćivanja direktnog aranžmana kod kongresnog turizma koji se odgađa, dakle avansi su već na računima naših tvrtki, hotelijera, kod kampova isto tako, zakupa kampova. Kod privatnih iznajmljivača preko booking.com-a, ako hoćete, itd., itd. i mislim da bi trebalo tu mjeru proširiti na način da se obuhvate osim putničkih agencija i ti pružatelji usluga u turizmu i da te iste vaučere kao povrat, kao sredstvo za povrat novaca koriste da se od 1.3. do 15.9.2020. to, govorim konkretno o otkazima, ako se u tom periodu dogodi otkaz, da se vaučeri izdaju sa trajanjem do 31.12.2021. g. Dakle, cijelu tu sljedeću godinu gdje ga gost može koristiti za svoje usluge ili neke druge, kao što je rekao i ministar. Ili u tom periodu da mu se vrate sredstva. Već su neke članice EU, konkretno, Francuska, taj propis stavile u zakonsku proceduru i jako će biti interesantno ako se bude i korisno, ako se bude ta mjera i kod nas prihvatila jer je jako bitno da se relaksiraju financijski portfelji naših tvrtki da mogu što bezbolnije proći ovu krizu, a ja ću vam reći iz nekih procjena, da je to otprilike sada u ovom trenutku, trebalo bi raditi povrat oko 80 do 100 milijuna eura, dakle u povratu novca, tako da molim evo, ministra da sagleda tu mogućnost, mislim da bi to bilo jako korisno i za ove pružatelje usluga kao što su hotelijeri, kamperi i privatni iznajmljivači da im se to omogući jer smo već u ovim horizontalnim mjerama donijeli dobru odluku, a to su ove moratorije na otplate kredita, itd., pa da ih ne opterećujemo još sa ovom situacijom, to je izvanredna situacija i bilo bi dobro da se to uvaži. Što se tiče ovih zakona, dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, ovo je zaista sve pohvalno, ovo oko rekategorizacije hotela, kampova, marina i objekata u privatnom smještaju, jako dobro, razumno, mislim da je zaista za pozdraviti ove mjere i to je sasvim okej. Što se tiče i ovog prijašnjega zakona, još samo da kažem da je jako pohvalno što ste ušli u ovu situaciju dakle, oko pružanja usluga turističkog vodiča koji se upisuje u Središnji registar, da ste to riješili, to je po mom sudu zaista jedna dobra, jedna dobra odluka koja bi trebala ostati trajno u toj cijeloj priči dalje u zakonskom prijedlogu. Evo, replicirao bi na neki način i kolegici Taritaš, da je članarina parafiskalni namet, a boravišna pristojba nije parafiskalni namet, dakle to trebamo jasno razlučiti i rekao bih da smo i to i rekli, što se tiče privatnih iznajmljivača da smo već 50% odrezali paušala, boravišne pristojbe za prvih 6 mjeseci i evo, i rekao bih, pohvalio bih ministra da cijelo vrijeme komunicira, vidjet ćemo što se događati sa poslovanjem u turizmu u sljedećem periodu, to je jako dobar pristup. Ako poslovanja ne bude, neće biti ni plaćanja, ako smo svi dobro shvatili, a mislim da jesmo. mali, sitni poduzetnici, obrtnici, mikropoduzetnici koji jednostavno ne znaju kako ovu krizu preživjeti i kako se mogu nositi sa određenim troškovima. Znači puno važnija informacija za njih je da li će neko primjerice tko je osnovao tvrtku ili uredio apartman prošle godine u 9. Mjesecu i de facto nema referentno razdoblje u odnosu na ovo šta je ministar Marić danas ponudio, da li će i on moć recimo ostvariti određeni benefit, da li će HBOR davati kredite da ljudi izdrže ovu sezonu koje neće biti i da li će te novce moći koristiti u smislu zapošljavanja u smislu eventualnog nekog da iskoriste taj period za neke druge stvari i da li će imati perspektivu na neki način da kada sve skupa ponovo krene da nastave raditi na normalan način. To su odgovori koje njih muče i na koje bi mi danas trebali dobiti odgovor, to je ono što građane zanima. Svjesni smo koliko će upravo ova grana ekonomije biti pogođena, ja neću tu biti nešto posebno katastrofičan, ali svi smo svjesni kada ministar Božinović kaže da će se mjere ili ministar Beroš kada kažu da će se tijek mjera analizirat da li će se ukinuti u 6. Mjesecu vrlo teško je pretpostaviti da će nakon što se ukinu mjere evo za mjesec dana naši hoteli i naši apartmani puni. Vjerojatno će ova sezona jako istrpiti i zato je vrlo važno osmisliti mjere kako preživjeti do sljedeće pune turističke sezone koja će krenuti sa 2., 3. mjesecom sljedeće godine. To je ono što očekujemo od hrvatske Vlade i to je ono što želimo vidjeti. S druge strane možemo razgovarati primjerice o parafiskalnim nametima što sam ovdje pitao ministra, jedan ili dva zakona se vežu uz određene pristojbe i turističke članarine, ali ne na način da oslobodimo tvrtke turističkih članarina nego da vidimo kako će turistička zajednica preživjeti ovu godinu kada neće imati prihode kakve su imali proteklih godina. I izmjena zakona je korektna da im se to omogući da jednostavno zadrže ljude na jednom mjestu, vjerojatno će se i oni racionalizirati u nekom dijelu i što se plaća tiče jer to očekujemo od cijele države i apsolutno počevši sa Hrvatskim saborom i Vladom RH te mjere moraju biti što prije aplicirane jer ako neki ljudi ostanu bez prihoda preko noći, ako nemaju plaće jedan dio Hrvatske ne može se ponašati kao da se ništa ne dešava. Znači mi očekujemo i tražimo od Vlade RH što prije mjere tog tipa, doduše ja sam svjestan koliko je važno da zadržimo neku normalnu razinu potrošnje u Hrvatskoj i da tu izbalansiramo određene stvari jer ništa se ne postiže s time da totalna potrošnja ode dole, ali se mora razmišljati o tome da budemo racionalni. I sa te strane ja očekujem da se ova kriza iskoristi za potpunu reviziju parafiskalnih nameta, potpunu reviziju i turističke članarine i Obrtničke i Gospodarske komore i da vidimo da li ovaj koncept gdje „jako puno institucija“ koje kao pomažu jako gospodarstvo, a u biti u pravilu je ta pomoć vrlo mala ili nikakva pri tom ne mislim na turističke zajednice koje za svoje gradove, općine rade. Ja znam njih dosta koje rade dosta i dobro, ali primjerice Gospodarska komora je totalno beskorisna organizacija i ako mi iz ove krize izađemo i dalje sa obveznom članarinom za Gospodarsku komoru poslali smo jednu od najlošiji poruka iz javnog sektora prema gospodarstvu i prema našim građanima. Znači sa te strane treba napraviti potpunu reviziju parafiskalnih nameta i ja to očekuje na način kada dođu te mjere da razgovaramo o tome koje možemo sada, ne za vrijeme krize ukinuti nego zauvijek ukinuti, zauvijek ukinuti obavezu plaćanja određenih parafiskalnih nameta i određenih nameta koji su vezani za spomeničku rentu možda prema gospodarstvu i određenih nameta koji su vezani za opće korisnu uporabu šuma. Znači to su stvari o kojima treba sada kada smo u mogućnosti zbog krize razgovarati o svemu koje treba sada vidjeti i pokušati postaviti temelje da gospodarstvo kada kriza završi može što prije krenuti naprijed. I to je ono šta ja mislim da treba biti glavna poruka iz ovih rasprava i volio bih da hrvatski građani to odavde čuju, da čuju na koji način razmišljamo, šta želimo napraviti, šta mislimo odmah napraviti, šta je korisno i šta ćemo na kraju krajeva na čemu ćemo inzistirati. Žao mi je i ja vas molim gospodine potpredsjedniče prenesite predsjedniku Hrvatskog sabora da hrvatski građani ne slušaju, bez obzira da li je ovdje 40 ljudi ili 4 ili 6 nebitno, bitno je da naši građani čuju naše stavove i da čuju šta se nudi u ovim zakonima. Konkretno ova četiri zakona rekao sam, što se tiče Zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, ja mogu ovdje reći da razumijem intenciju da je podržavam da se turističke zajednice održe na neki način, ali bi isto tako volio da je hrvatska Vlada razmišljala o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave. Znači razmišljamo o turističkim zajednicama, a ne razmišljamo o vrtićima u jedinicama lokalne samouprave jer gradovi više nemaju prihoda jer djeca ne idu u vrtić i nemaju prihoda i ne mogu, pogotovo manji financijski moćni gradovi ne mogu izdržati isplaćivati punu razinu plaća i pitanje je kako će to sve skupa opstati. Jedno je škole gdje plaće idu iz državnog proračuna, ali vrtići nemaju tu mogućnost. Sa druge strane nevjerojatna situacija u gradu Zagrebu gdje se kasni i ne daje se isplata prema vrtićima koji su u privatnom vlasništvu, a u koje idu djeca istog kao i u gradske vrtiće, zbog toga što nema, što nema dovoljno mjesta. Znači to je nešto što je nevjerojatno da, da o tome Vlada ne razgovara. Znači turističkih zajednica smo se sjetili odmah i tu možda ne znam u nekom gradu ili općini 10 ili 15 zaposlenih ako je veći, ako je manje 2-3, ali vrtića u toj općini i gradu se nismo sjetili, a tamo isto tako rade ljudi koji će sutra odmah morat počet ponovo se baviti sa našom djecom, odgajati našu djecu itd., i volio bi da recimo da Vlada na taj način razmišlja, malo šire i kada mi date ovakav zakon ispred mene odmah moram, odmah moram to napomenuti. Ista stvar je i sa turističkom pristojbom, ove tu stvari nisu niti od presudne važnosti niti mislim da bi se bilo šta desilo recimo da i nismo donijeli ovaj zakon ili Zakon o pružanju usluga u turizmu koji definira, mislim to čak malo i čudno i zvuči, kaže proglašena je epidemija Covid-19 i sada se daje uvod kao i za sve ostalo i kaže onda jedna od ključnih mjera odnosno prva mjera brisanje uvjeta znanja stranih jezika odnosno poznavanja hrvatskog jezika u mjeri dostatnoj za obavljanje posla voditelj turističke agencije, te radnog iskustva od 1 godine. Mislim s obzirom da u ovom trenutku turističke agencije uopće ne rade, ovo čisto sumnjam da će netko konzumirati ovu mjeru. Znači evo možemo napraviti analizu nakon 3 mjeseca ili pola godine, čisto sumnjam da će sad netko presudno konzumirati ovu mjeru i da će mu to nešto u životu značiti. Puno važnija je mjera da li će te turističke zajednice moći zadržati zaposlene sa ovih 4.000 kuna o kojim smo govorili malo prije, da li će turistička zajednica i to je sad recimo, doduše u ovom dijelu, u ovom dijelu to neće biti ja mislim problem jer će sve imati prihod manji od 50%. Ja sam skloniji tome da se otpis doprinosa i poreza radi na razini 30 ili 20% ovaj jer ja mislim da bi trebala biti intencija da jedan dio tvrtki pokušamo pomoći da održi poslovanje, ne da sad netko tko ima prihode od 40% razmišlja da li mu se više isplati smanjiti prihode 10% pa ući u mjeru potpune Vlade, ja mislim da bi trebali tu razinu spustiti toliko nismo da motiviramo ljude i da ih na neki način natjeramo da pokušaju, mada oni to sami i po sebi rade, da pokušaju održati poslovanje. Tako da evo, ja sam ovdje htio i tu ću i završiti spomenuti da ipak ovaj dio zakona neće biti od presudne važnosti za veliki dio, najveći dio turističkog sektora. Bit će važan za turističke zajednice, to podržavam. Još jednom kažem i apeliram da ministar preko Hrvatske turističke zajednice pokuša dogovoriti i vidjeti kako će oni opstati da se sad ne opteret u punom iznosu za neke naredne godine sa kreditima koji će biti samo za hladni pogon ovaj, ali više bih volio da razgovaramo ovdje o HBOR-ovim kreditima, više bi volio da razgovaramo ovdje kako će taj sektor preživjeti od danas realno 7, 8 mjeseca vjerojatno neće biti ili će biti minimalan ako se situacija normalizira u Hrvatskoj, posezona će biti još isto tako slaba, ne očekuje se da će nešto ljudi počet brzo putovat. Najvažnije je izdržati do slijedeće godine. I to je ono o čemu mi moramo ovdje razgovarati i nadam se da ćemo, da ćemo kad dođe slijedeći set mjera imati više informacija po tom pitanju. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženi zastupnik Maras. Slijedeća rasprava je u ime pojedinačnih zahtjeva, Nikola Grmoja uvaženi zastupnik nije tu gubi pravo. Slijedeći prijavljeni je Miro Bulj, ni njega nema gubi pravo. Slijedeća je uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege ovaj paket zakona smatramo dobrim, poticajnim i primjerenim trenutku. Turizam pridonosi, pridonosio je prepoznatljivosti RH, činio je gotovo petinu hrvatskog BDP-a, a sada je jedan od najpogođenijih grana i sektora gospodarstva. Uz to ne treba zaboraviti da brojne druge djelatnosti i sektori se upravo naslanjaju na turizam. Stoga je neophodno otkloniti i ublažiti ovaj gospodarski poremećaj i što lakše premostiti ovo razdoblje. Ovo je najveća kriza od Domovinskog rata, a veliki je problem što i ne znamo do kada će ovo trajati. Vlada je stoga prvim setom, prvim paketom mjera pomogla gospodarstvo sa 30 milijardi kuna i čujemo da do danas imamo preko 66.000 poduzetnika kojih se prijavilo na ovu mjeru spašavajući tu preko 400.000 radnih mjesta. Većina upravo se odnosi na turistički sektor. 19. ožujka obustavljen je rad ugostiteljskim objektima svih kategorija i usluge smještaja i upravo tog dana već je Hrvatski sabor usvojio 63 mjere odnosno paket zakona sa 63 mjere koje je predložila Vlada RH kako bi spasila i očuvala radna mjesta te osigurala plaće za gotovo sve gospodarske resore. Tako je za turizam propisana i mogućnost odgode plaćanja turističke članarine, odgodu ili oslobađanja plaćanja turističke pristojbe, predviđene su i različite potpore za financiranje obrtnih sredstava i poboljšanje likvidnosti kao i odgoda plaćanja naknade za korištenje koncesija na turističkom zemljištu u kampovima. Malo prije je kolega Peđa Grbin postavio pitanje što je sa paušalom. Pa naime već 23. ožujka usvojen je pravilnik kojim se smanjuje paušal turističke pristojbe za 50% a oslobađa plaćanja turističke pristojbe za sve pomoćne krevete za ovu godinu osobama koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu ili OPG-ovima i time su samo mali iznajmljivači kojih trenutno ima 108 tisuća rasterećeni za 164 milijuna kuna. Ovim pak drugim setom mjera predlaže se izmjena 4 turistička zakona gdje se želi dodatno rasteretiti i financijski i administrativno turistički sektor, sačuvati radna mjesta, osigurati likvidnost. Tako imamo dopunu Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, gdje je Vlada omogućava da 313 turističkih zajednica, koliko imamo u RH i plus Hrvatska turistička zajednica, a koji su nositelji turističkog razvoja, drugačije se financijsko zadužuju koje mogu to zaduženje može biti i veće od 10%, naravno, uz suglasnost turističkog vijeća, predsjednika i garanciju jedinice lokalne samouprave te daje mogućnost da i u narednoj godini se koristi troškove za plaća zaposlenika više od 40% prihoda te turističke zajednice. Zakonom o turističkim pristojbama omogućava da Vlada uredbom drugačije uredi pitanja koja se odnose na visinu turističke pristojbe kao i rokove uplate, namjenu i način raspodjele. Vlada će znači i dalje pratiti razvoj situacije te po potrebi, reagirati, a već imamo i najave ministra financija, kako će u narednom periodu pomoć ići i samim našim građanima. Zakonom o pružanju usluga u turizmu, odnosno izmjena i dopuna tog zakona, mijenja ishođenje rješenja o odobrenju za pružanje usluga uz samo rješenje o ispunjavanju uvjeta i tu imamo daleko jednostavnije i lakše uvjete. Ja tu se ne bih složila sa Klubom zastupnika GLAS-a već bi rekla da upravo je ovo pomoć i zaposlenim osobama, studentima i umirovljenicima da dodatno ostvare svoje prihode, a i nezaposleni da mogu pod lakšim uvjetima ostvariti poticaj za samozapošljavanje. Putničke agencije, također, trebaju sukladno potpisanim ugovorima, sad umjesto povrata novca omogućiti vaučere putnicima i u roku 180 dana ili im ponuditi neko drugo putanje, ako ga ne mogu iskoristiti ili ne žele, onda će tek dobiti novac. Znači nakon ovoga ne slijedi veliki financijski teret svim putničkim agencijama da odmah moraju ići sa isplatama nerealiziranih ugovora. Kad su u pitanju izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti [[Upadica: Vrijeme.]] čuli smo da idemo na produženje roka… Evo, hvala lijepo.
Imate replike pa ćete. Prva replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Evo g. Juričev-Martinčev. Recite, spominjali ste tvrtke, spominjali ste sada i ugostiteljsku djelatnost, na koji način će, po vašem mišljenju iz ove mjere koje smo čuli danas i od ministra Marića i od ministra Cappellija, na koji način će se postaviti država i u koje će ih kalupe ukalupiti one koji su recimo, počeli raditi u 5. mj. prošle godine? Znači ima takvih, pred sezonu prošlu su počeli, otvorili su svoje lokalne i kada budu uspoređivali promet, neće imati cijelu godinu, neće biti moguće to uopće komparirati jedno sa drugima, a vjerojatno, ako su 3., 4. mj. prošle godine nisu radili, imali su 0 prometa. Znači tu neće moći pokazati da im je promet pao 50 i više %. Znači tu je jedna velika rupa za jedan ozbiljan dio poduzetnika koji postoji u RH i mislim da o tome nisu u Vladi razmišljali i ja sad apeliram da se možda do glasanja, da Vlada da neki amandman ili ministarstvo do glasanja u utorak da pokušamo to ispraviti. Evo hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Kolega Maras. Pa, ja bih još naglasila da upravo ovaj paket zakona i čitav paket mjera je pohvaljen od strane i evo, dalmatinskih poduzetnika danas koji ih hvale, pa Obrtničke komore, Zajednica turističkih vodiča, svi hvale ovaj paket mjera, ali dosta toga će biti usklađeno i propisano pravilnikom odnosno Vladinim uredbama. Dosta slobode je dano da upravo u hodu se rješava kada se naiđu na neke specifične probleme.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvažena kolegica Juričev-Martinčev. Mene zanima vaš stav oko jedne stvari, ja to nisam vidjela, možda mi je nešto promaklo, ali imamo sljedeće situacije, dakle imamo ljude koji su već prošle godine, imaju stalne goste, dakle imaju 2, 3 apartmana u svojoj nekakvoj kući, imaju stalne goste i uzeli su od njih već određeni avans, sad da ne kažem možda i cijeli iznos za ovu sezonu. Oni će, onu su ta sredstva kad su uzeli, krenuli i uložili možda u taj objekt ili u nešto drugo iz jednostavnog razloga što smo postali svjesni svi ako se ne ulaže, neće doći gosti, dakle sav nivo je dignut. Kako ste razmišljali, vaše razmišljanje, što će biti s njima, oni će u jednom trenutku morati vratiti novce koje de facto neće imati? Kakvo je razmišljanje i što će se tu učiniti ili će se tu nekakvi rokovi dati ili nešto. Vežem se malo i za ove vaučere i ovih 180 dana i sve zajedno jer oni ako neće biti turizma, ni 180 dana neće biti dovoljno. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa kolegice Anka Mrak-Taritaš, pa upravo ovo što ste rekli, kod putničkih agencija je predviđeno, ako se ne realizira ugovor da se može u roku od 180 dana iskoristiti vaučer, uplata baš direktno iznajmljivaču, to je rijetkost, ja bih rekla, to je vrst kreditiranja, vjerojatno je to neki dugogodišnji gost sa kojim već ima poluprijateljske odnose pa će se to nekako privatno rješavati. Ono što može Vlada RH, resorno ministarstvo to upravo i čini, da ih je oslobodila 50% paušala, odgodila određena i druga i ostala plaćanja, a očekujemo ako se ovo vrijeme iako neizvjesno do kada će ovo sve trajati, oslobodi i dodatnih davanja.
Hvala. I uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev, ja se nadam možda sam bio malo nespretan u izrazu kada sam govorio, ali čini mi se da me ministar u potpunosti shvatio. Kada sam govorio o paušalu mislio sam o paušalu poreza na dohodak. Dakle, paušal poreza na dohodak je ostao neriješen, adresirali smo ove druge probleme i to je dobro da smo učinili. Međutim, našim privatnim iznajmljivačima ostaje paušal poreza na dohodak i isto bi viza vi onoga što je ministar govorio, niko ne govori o prvom tromjesečju, ono je prošlo, govorimo o drugom tromjesečju. Činjenica je da su sada sa Uskrsom naši iznajmljivači očekivali početak turističke sezone, činjenica je da toga neće biti, najave govore da ćemo najranije početkom lipnja početi sa popuštanjem mjera, što govori da je drugo tromjesečje izgubljeno i mislim da je već sada potrebno poslati jasnu poruku da se taj paušal za drugi tremestar kada govorimo o porezu na dohodak, neće naplaćivati. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kolega Grbin, istina je da turistička pristojba, taj paušal je smanjen za 50% odnosno na pomoćne ležajeve ne treba uopće platiti za ovu godinu. O tom porezu odnosno paušalu o kojem vi govorite, visinu određuje jedinica lokalne samouprave. Prema tome, očekuje se da kao što je Vlada RH izašla u susret svojim gospodarstvenicima, a i iznajmljivačima očekuje se da isto to naprave jedinice lokalne samouprave tako da mogu općine odnosno gradovi smanjiti taj paušal odnosno ih osloboditi u određenom postotku.
Hvala uvaženoj zastupnici. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Gorana Aleksića, njega nema. Onda imamo slijedeću pojedinačnu raspravu uvaženog g. Gordana Marasa koji upravo ulazi.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ispričavam se što ste čekali, da sam mogao sjedit na nekoj od ovih slobodnih stolaca ne bi se to desilo, ali vidite kako kruta pravila nekad život ne poznaju. Tako da, tako da, da još kažem par stvari vezano uz konkretne prijedloge. Moram reagirati i na kolegicu Branku koja je maloprije govorila o tome kako je HOK poduprijela. Mislim jasno je, oni su poduprijeli i prve mjere. To su profesionalni podupiratelji ovaj prijedloga Vlade g. Plenkovića. I g. Ranogajac, bivši kandidat za župana HDZ-ovog u Krapisnko-zagorskoj županiji i g. Burilović, bivši predsjednik Gradskog vijeća HDZ-a u, u Vinkovcima i predsjednik HDZ-a u Vinkovcima, znači od njih se ne može očekivati da se dogodi kritika kao što se dogodila od stotine i tisuće i desetke tisuća poduzetnika u, u grupi na facebooku koja je postala glavni artikulator ovaj i grupa koja najviše artikulira zahtjeve poduzetnika i na taj način u ovih nekoliko tjedana su se izborili za jedan status koji, i utjecaj koji HGK i HOK nikad neće imati zbog toga šta oni nažalost ne služe na taj način nego služe kao jedan politički inkubator koji je izgubio svoj smisao. Govorim za HOK, neke komore, županijske i gradske rade malo kvalitetnije, a za HGK zbilja mi je teško naći gdje se bave manje politikom, a više, više gospodarstvom. Većinom su to političari dali na lokalnoj ili na državnoj, na državnoj razini. Rekao sam Burilović je vrlo bio visoko pozicioniran u HDZ-u i defakto ga je HDZ postavio tamo za predsjednika. Tako da, ja bi volio da ovakve mjere pokušamo usuglasiti i ja podržavam na kraju krajeva da donesemo ovakve mjere, malo smo sa njima zakasnili, al su one puno kvalitetnije nego što su bile one prve, ali opet to nije nešto na temelju čega će neko dobiti neke posebne nagrade. Većina tih mjera ovaj podržava i predlaže i sve ostale zemlje u EU. Kada pogledate to su zbilja nijanse i tu nema neke velike mudrosti šta treba napravit. Treba se država zadužiti da se očuva gospodarstvo, točka i radna mjesta i da što prije kada kriza prestane nastavimo sa normalnim životom i gospodarskom aktivnosti. Znači, to je cijela mudrost u ovoj priči. Da li će to biti iz domaćih rezervi, da li će to biti iz međunarodnih rezervi, da li će Europa izdati tzv. korona obveznice za šta se zalažu manje razvijene zemlje koje imaju i koje su više pogođene krizom, a nisu za to zemlje poput Njemačke koje su najgospodarski najjače u EU, to ćemo vidjet jel ja se nadam da će tu Europa pokazat solidarnost i da ćemo na kraju krajeva nakon ove krize reć hrvatskim građanima evo vidite RH dobro da je u tom društvu, da smo bar bili 2008. u tom društvu puno prije bi se vratili na neke, na neke gospodarske tokove nego što smo se vratili ovako sami dok nismo bili dio jedne veće gospodarske zajednice. Tako da ja očekujem da Vlada bude tu vrlo efikasna, da se ne birokratizira. Gledao sam jučer izjavu šefa odnosno ministra financija SAD-a koji je rekao da će poduzetnici dobivati direktne poticaje, ja to također očekujem od Vlade, možda u obliku kredita HBOR-a do određenog iznosa, ukoliko se bude koristio za zapošljavanje neće bit potrebno vraćati u narednom periodu, da će poticaji prema malim i srednjim tvrtkama biti isplaćivani u dva tjedna, to je jučer rekao i da su spremili tolike poticaje da će sve tvrtke 30 milijuna malih i srednjih poduzetnika u Americi moći za to aplicirati i da će u dva tjedna isplaćivati novac. To je ono što u ovom trenutku hrvatskim tvrtkama treba uz ovu garanciju zapošljavanja, treba im i određeni novac da bi uspjeli preživjeti do sljedeće godine, sljedeće turističke sezone. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Marasu. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice i potpredsjedniče Sabora, vrijedni državni službenici i ministre. Evo ja mislim da bi trebao dobiti peticu iz zalaganja i da ćete mi onda odgovoriti u završnoj riječi, imam samo dva pitanja i zbog toga sam se i javio za raspravu. Prvo, tiče se jedinica lokalne samouprave u turističkim područjima dakle u pravilu se radi o jedinicama lokalne samouprave na obali koji su bili dužni završiti svoje građevinske radove do 31.svibnja kako bi se naravno mogli pripremiti za sezonu. Sada je relativno jasno da će ova sezona biti nešto lošija u odnosu na mnoge prošle sezone tamo negdje do ratnih i isto tako je činjenica da obzirom na tu sezonalnost da su radovi već započeli, a da jedinice lokalne samouprave imaju smanjen priliv u njihov proračun za negdje 90%, a pitanje šta će imati u odnosu na prošlo ljeto i evidentno je da neće moći platiti ni ove građevinske radove što su do sada imali. Dakle, moj prijedlog je i evo molim vas da razmislite, a po mogućnosti da se očitujete, da se tim jedinicama lokalne samouprave omogući ne otpis nego dizanje kredita od HBOR-a s počekom od godine dana da bi mogli platiti ono šta sad ne mogu platit. Jer u suprotnom što se može dogoditi? Mogu dobiti ovrhe, ako nemaju priliva sredstava nego eventualno od eu projekata može im se ovršiti taj dio i onda ćemo imati dvostruki problem, dakle neće imati sredstva za eu projekte, neće imat prihod iz proračuna i neće moći uopće funkcionirati. Dakle, ako bi se taj dio mogao sa kreditom odnosno sa zajmom s počekom od godine dana kada se stvar normalizira da oni to vrate premostiti, moj prijedlog je da im se to omogući. I evo molio bih i vaše mišljenje bilo na ovakav prijedlog, bilo na neki koji bi imao tu intenciju dakle da se s nekim kreditom premosti ovo vrijeme ne imanja prihoda. I drugo koje se tiče svih jedinica lokalne samouprave, to sam govorio i prekjučer, a tiče se javne rasvjete, da im se omogući nekakva u ovom trenutku od HEP-a povlaštena cijena za javnu rasvjetu. Dakle, imamo prazne ulice, imamo mračne ulice to se možda može prikazat kao demografska mjera, ali mislim da nije da ne bi to tako bilo. Prema tome, da se vidi sa HEP-om da se jedinicama lokalne samouprave može na taj način izać u susret da se da neka povlaštena cijena koja bi trajala samo za vrijeme dok traje ova situacija. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Bauku. Replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Bauk vi ste rekli i spominjali ste određene jedinice lokalne samouprave, ali ja sam siguran da i ministar to sigurno zna jer se kreće u svom sektoru da ima jako puno tvrtki, obrtnika, privatnih osoba koji su se zadužili u ovom periodu da bi pripremili svoje apartmane, ugostiteljske objekte sve ono šta treba da bi sezona krenula i da bi mogli na neki način poslovati. Znači ja mislim da je vrlo bitno i nužno da se tim ljudima osigura da li direktno sa bankama moratorij na kredite, a po meni bi bilo ispravno da HBOR uđe beskamatno na godinu dana dok sezone sljedeća ne krene i da se na taj način ljudima pomogne. A ukoliko zadrže zaposlene i u periodu nakon što istekne ova mjera od tri mjeseca da im se čak taj dio kredita i za isplate zaposlenima umanji. Moramo o tome razmišljati, takvih ima jako puno.
Odgovor.
Mislim da neću nikoga iznenadit ako kažem da se slažem s vama. Tu bih postavio jedan kriterij koji je recimo i ministar unutarnjih poslova opisujući ova ograničenja o kretanju postavlja to su nužni poslovi. Dakle, činjenica je da u ovome trenutku ljudi koji su se zadužili očekivaju očekujući opravdano da će to svoje zaduženje moći vratiti od turističke sezone koja će ove godine očito biti nešto slabije ili će biti totalno slaba, da im se omogući da to što su trebali vratiti ove godine vrate sljedeće godine i to je to. Dakle kako je ljudima ograničeno poslovanje, gospodarska djelatnost i kretanje za nešto što nije nužno tako se treba s moratorijem za takve stvari kako to volimo formulirati se nije znalo ili se nije moglo utjecati da se na taj način ljudima omogući normalan život i da premoste tih godinu dana. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Dakle, ono o čemu sam govorio i u replici uvaženom gospodinu ministru, ono što se ponavljalo i kroz repliku uvaženoj kolegici zastupnici je nešto što u ovom trenutku izuzetno muči privatne iznajmljivače. Naravno da oslobađanje od plaćanja paušalnog poreza na dohodak male iznajmljivače neće spasiti, to je činjenica. Ne moramo se zavaravati i reći da će to biti mjera koja će biti spas. Međutim, činjenica je da smo nedavno podigli, podigli smo odnosno zakonom smo povećali razrede naplate paušalnog prihoda poreza na dohodak i proširili smo ih na pomoćne ležajeve, time smo malim iznajmljivačima u ovoj godini stvorili daleko veći porezni teret nego što je to bilo u ranijim godinama, a oni prihoda nemaju. Mjera odgode je za sada funkcionirala dobro utoliko što je barem po informacijama koje ja imam, gotovo svima ako ne i svima zahtjev za odgodu kojeg su ga podnijeli prihvaćeni i to je u redu. Međutim, ponovit ću još jednom, potpuno je jasno da će prihodi u ovom kvartalu koji je pred nama dakle u drugom kvartalu 2020.godine u potpunosti izostati. Turizma nema, granice RH su skoru u potpunosti zatvorene, zabranjeno je kretanje između jedinica lokalne samouprave. Ako nema kretanja, ako vi iz Zagreba ne možete doći u Crikvenicu onda turizma nema. Odgoda u redu, ali isključivo i jedino do donošenja odluke o otpisu. I ta odluka mora biti donijeta od strane Sabora zato što se naprosto radi o obvezi koja proizlazi iz čl. 57. Zakona o porezu na dohodak. Čl. 57.je jedinicama lokalne samouprave samo omogućeno da u iznosu od 150 do 1.500 kuna odrede koliko će iznositi taj paušal, ali Sabor ga je propisao. Sabor je uveo obvezu plaćanja tog poreza i samo Sabor svojom odlukom to može ukinuti, ako to Vlada ne predloži potpuno je jasno da se to neće dogoditi. I zato na vas apeliram, ima vremena upravo zbog ove mjere odgode ima vremena da to napravimo što je prije moguće. Međutim, nije jedino porez na dohodak paušalni porez na dohodak bio predmet povećanja u proteklim godinama. Više puta sam o tome javno govorio, mi smo u 2018. imali, dvije godine za redom 2018. i za 2019. povećanje boravišne pristojbe, iako je u prethodnim godinama prihod turističke zajednice na razini države rastao od boravišnih prihoda za preko 20 milijuna kuna godišnje. Dakle turističke zajednice u ovom trenutku imaju barem su trebale imati ako su imalo, ali imalo mudro gospodarile tim novcem koji im je dolazio određene zalihe. Zašto je to bitno, zato što u jednom trenutku kada ova kriza prođe, a proći će Hrvatska mora odmah tražiti svoje mjesto na turističkom tržištu. Mi imamo određene komparativne prednosti prema drugim zemljama, dok Hrvatske možete doći motornim vozilom, možete se puno lakše odlučiti na putovanje u Hrvatsku nego što je to primjerice u Tunis ili neku drugu preokomorsku zemlju. Zbog toga apeliram na ministarstvo da pripremi jedan krizni program komuniciranja koji će biti spreman u trenutku kada mjere popuste, ne samo naravno u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama za aktivirane kako bi hrvatski turistički proizvod bio dodatno reklamiran na emitivnim tržištima. Na taj način ćemo osigurati da se spasi ono što se od ove turističke sezone spasiti da, ali to treba promišljati već sada, treba početi pripremati spotove, treba pronaći tržišta na koja ćemo se pojačano oglašavati i treba biti spreman da kada vlak oporavka krene mi budemo prvi u njemu. Hvala.
Hvala uvaženom zastupniku Grbinu. Ministre imate li potrebu završno nešto? Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo par pitanja koji ste još tu da odgovorimo. Dakle, mi imamo porez na dohodak tj. paušalni porez od 150 do 1.500 kuna koje određuje visinu jedinice lokalne samouprave. Taj paušalni porez smo mi odgodili plaćanje, to je jedno. Drugi paušal je boravišna pristojba ili turistička pristojbe kako god hoćemo, kako god razumijemo lakše, ona je isto paušalna i nju isto tako određuje visinu zato smo je decentralizirali i određuje paušal privatnog smještaja određuje jedinica lokalne samouprave i cijenu fiksnu za hotel znači po turistu kada dođe plaća po noći. Taj paušal smo mi za prvih 6 mjeseci izbrisali praktički i on se neće platiti za 108.000 privatnih iznajmljivača ion je za prvih 6 mjeseci izbrisan i neće biti plaćen. Paušal, treći paušal koji je treći paušal je članarine, dakle treći paušal su članarine koje sam maloprije rekao one će ići u paket parafiskalnih nameta. Dakle mi možemo pravilnikom regulirati da bude jednu kunu recimo kad se tiču uvijek govorimo o privatnim iznajmljivačima. Mi u ovom trenutku smo članarinu stavili sa strane jer nju se tretira praktički kao parafiskalni namet. S te strane imamo dakle tri paušala, riješili smo dva, ovaj treći će ići kao parafiskalni namet. Taj dio dakle da budemo jasni i taj dio od 6 mjeseci od boravišne pristojbe je praktički oko 164 milijuna kuna koje smo izbrisali za prvih 6 mjeseci i neće morati vlasnici apartmana i kuća za odmor platiti. Što se tiče gospođa Mrak Taritaš je pitala prije zašto znanje jezika, ne znanje jezika itd. to je u situaciji smo stavili gdje sada agencije male koje broje možda troje, četvero zaposlenih ode voditelj agencija ispostavljate vd i taj vd slučajno ne zna jezik i na mogućnost da damo da mogu funkcionirati. Što se tiče radova i sredstava koje jedinica lokalne samouprave nemaju, to je stvar jedinica lokalne samouprave da nađe model, a ja evo recimo predlažem da taj model bude faktoring koje sam kao i gradonačelnik nekada davno kada je pofalilo i premošćivao sa faktoringom, dakle koji je dozvoljen zakonom, dakle unutar jedne proračunske godine, može se uzeti određeni faktoring, iskoristiti da se plati izvođača radova i da se može raditi dalje, a što se tiče dozvole, da li mogu raditi ili ne mogu, to donosi jedinica lokalne samouprave temeljem zahtjeva turističkog od strane turističke zajednice, turistička zajednica mora prema jedinici lokalne samouprave dati dozvolu da li će moći se raditi i od kad, do kad i to mora po zakonu biti do kraja prošle godine, dakle. Ako su dali kakvu zamolbu, obično je to u terminu od 15.6. do 15.9. Što se tiče kredita, HBOR-ovi krediti, Ministarstvo turizma pripremilo je jedan, dakle jedan program gdje će plasirati 596, 7 milijuna, recimo, oko 600 milijuna kuna beskamatno, na 3 godine. Mi ćemo sufinancirati kamatu u visini od 24 milijuna i 100 tisuća kuna. To je program inače, bio za konkurentnost, koju smo mi davali dakle i od strane Ministarstva turizma. Što su g. Peđa Grbin je zamolio, vezano za mjere ukoliko dođe do aktivnosti, ako možemo reći, da budemo spremni, itd., Hrvatska turistička zajednica je već pripremila mjere i mi imamo baš u ponedjeljak ili utorak video-linkom upravo sjednicu vijeća HTZ-a gdje ćemo definirati da li je to to, da li još treba nešto korigirati, pripremiti. Temeljem 17 direktora voditelja ureda HTZ-a izvan Hrvatske koji nam tjedno daju izvješća u kom smjeru, kako, što se događa u tim zemljama, što radi naša konkurencija u tim zemljama, u ovim, u ovoj situaciji koja je, koja je praktički nemoguća, ali dobivamo konkretne mjere svakih 7 dana od njih i izvješća i temeljem tih izvješća i njihovih prijedloga smo nekako u pripremi prvih programa ukoliko i kad krene, što će biti. Po nekim našim evo saznanjima i onome što smo uspjeli locirati, dakle nekako nautika će se prva malo kvalitetnije probuditi jer se smatra da je nekako izolirana, nazovimo, pogotovo vlasnici brodova koji su u marinama vezani. Oni će dolaziti na svoje brodove i odlaziti će u luke, tj. izvan velikih središta, neće imati toliko kontakata, osjećat će se, nazovimo to, sigurnije, recimo negdje na Kornatima i sl. i prvo tržište koje se počelo buditi konkretno i razmišljati o turizmu je Kina. Dakle sva druga tržišta su u ovom trenutku zamrznuta, mogu reći i mi ćemo svejedno pripremiti sve i onog trenutka kad procijenimo i naši uredi vani i diplomacija i sve kažu da je to signal jedan prvi temeljem tih izvješća, mi ćemo krenuti, naravno da pokušamo bilo što pokrenuti. Bit ćemo spremni za to i od sredstva koja su bila rezervirana, ako možemo reći za marketinške i PR usluge mi već jednim dijelom nešto i radimo, ali pripremamo onu pravu, što se kaže, kampanju u onom trenutku kad bude to moguće. Evo, hvala lijepo.
Hvala ministre. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
7 sekundi. G. ministre, zahvaljujem na odgovoru. Dakle ono što je, nešto, faktoring nešto i košta, ali ono što je bitno, dakle, da postoji svijest da su jedinice lokalne samouprave kojima je prihod ovisi o turističkoj sezoni, koja imaju neka ulaganja prije turističke sezona koja su počela prije svega ovoga, da su oni u još težoj situaciji od drugih i da ovo ministarstvo, Ministarstvo turizma bude to kojemu će se oni moći obratiti za jednu posebnu pomoć u odnosu na sve druge jedinice lokalne samouprave kao što će vjerojatno to vrijediti za Ministarstvo poljoprivrede za onih, za one jedinice lokalne samouprave koje imaju problem u poljoprivrednom dijelu, itd. Evo, to je moj apel da budete, a to je dobro da ste bili gradonačelnik, ja vas se sjećam iz tog vremena, bili smo u onom mandatu i u Saboru, dakle da imate razumijevanje za taj dio i posebno naravno, za otočane koji sada i ne mogu baš putovati na otok sa otoka pa onda ti radnici koji bi inače to radili u normalnoj situaciji, sada ne mogu ni raditi. Dakle to je još jedan problem. Zahvaljujem.
Hvala.
Apel sigurno dobra, prijedlog je sigurno u svakom slučaju jasan. Da svi praktički ovih 7, pogotovo županija ovise najvećim dijelom morskih na turizam naslonjeno i da jedan model način financiranja, koji, kažem evo, jedan od prijedloga je upravo taj faktoring preko HBOR-a koji bi onda bio zbilja minimalno koštao da je na 2, 3 godine. Mislim da na taj način bi našli jedan od izlaza sigurno, koji bi prihvatile jedinice lokalne samouprave, a ne bi stala priprema one neke buduće jer mi se sad praktički pripremamo za 2021. i na taj način ćemo sigurno morati razmišljati da nam je cilj ovo da zadržimo radnu snagu, likvidnost i da se pripremimo za 2021. što bolje i što kvalitetnije. I na taj način gledamo i u Ministarstvu turizma i u Hrvatskoj turističkoj zajednici koja isto tako priprema svoj ... [[Govornik se ne razumije.]] Evo, hvala lijepo potpredsjedniče, hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženi g. ministre. S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu, zaključujem raspravu u 18,28. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo u ponedjeljak u 9,30 slobodnim govorom. Dobili ste elektronskim putem dnevni red i raspored. Hvala lijepa, ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA.
Izjašnjavanje će sada biti o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava za zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika GLAS-a. Molim gospodina Franu Matušića, državni tajnik u Ministarstvu turizma da se očituje o amandmanu na članku 8.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, amandman se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća iz razloga što se ocjenjuje da je potrebno ministru turizma u uvjetima posebnih okolnosti dati ovlaštenje da može za obavljanje ugostiteljske djelatnosti u ugostiteljskim objektima i za pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu propisati odstupanje od minimalnih uvjeta za vrstu i/ili kategoriju glede uređenja i opreme ugostiteljskih objekata. Zakon, navedena odstupanja popisat će se kako bi se ugostitelji i pružatelji usluga u domaćinstvu oslobodili obveza koje im predstavljaju opterećenje u poslovanju za vrijeme trajanja posebnih okolnosti. Pravilnik o odstupanju od minimalnih uvjeta za vrstu i/ili kategoriju donosit će se uz prethodno mišljenje ministra zdravstva i ministar nadležnog za zaštitu od požara, dakle ministra unutarnjih poslova iz razloga jer su pravilnici o minimalnim uvjetima i uvjetima za vrstu ili kategoriju donijeti uz njihovo prethodno mišljenje te je i za odstupanje od propisan uvjeta potrebno prethodno mišljenje ministra zdravstva i ministra unutarnjih poslova. Odstupanje od minimalnih uvjeta jednako će se odnositi na one koji već obavljaju ugostiteljske djelatnosti odnosno pružaju ugostiteljske usluge i one koji će eventualno započeti s poslovanjem za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, ali za najduže 3 mjeseca od dana prestanka posebnih okolnosti.
Znači, na očitovanje gospodina Matušića očitovat će se predsjednica Kluba zastupnika GLAS-a gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Molim glasanje o ovom amandmanu. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da ste vrlo komplicirano i vrlo zamumuljasto da tako kažem propisali jednu odredbu umjesto da ste rekli da ministar može izmijeniti pravilnik. O čemu je riječ? Riječ o tome da za vrijeme dok su posebne okolnosti oni ne rade, plaćaju HRT pretplatu i neke druge stvari i vi morate izmijeniti pravilnik kojim ćete definirati da oni ne, za vrijeme tih okolnosti nemaju televizor i ne moraju imati prijavljen televizor da bi dobili kategorizaciju da ne bi to plaćali. Dakle, mi razumijemo potrebu da se olakša zaista turizmu za vrijeme izvanrednih okolnosti niz mjera, ali način na koji ste ovo napisali je takav da sam ja morala s državnim tajnikom posebno razgovarati da bih razumjela o čemu je riječ. To ste trebali propisati jednostavnije. Korona virus nam je dala jednu priliku, priliku da možda zaista probamo i naše propise pisati jednostavnije i razumnije. Mogli ste prihvatiti naš amandman, mogli ste ovo izmijeniti na način da bude svima jasno, jer ovako je u najmanju ruku odredba napisana bedasto. Za vrijeme kad netko ne može raditi jer su posebne okolnosti vi ćete mu mijenjati pravilnik i utvrditi kako treba izgledati sukladno posebnim okolnostima. Mogli ste normu napisati puno jednostavnije, stoga molim glasanje o tome. Hvala.
Hvala i vama.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 906. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika GLAS-a, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, sada ćemo glasovati o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Tko je protiv? Nitko. Tko je suzdržan? Nitko. Tko je za? Utvrđujem onda da je jednoglasno donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti sa 130 glasova za. Sada krećemo sa prvom objedinjenom raspravom, to su 4 zakona: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama i - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana Svi su hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. od 899 do 902. Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Prije predstavnika predlagatelja, to će biti potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova poštovani Davor Božinović, kolega Bernardić tražili ste stanku. Možete tamo, svejedno, kako hoćete.