Dame i gospodo molim vas da zauzmete svoja mjesta da počnemo sa radom. Otvaram 38. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Kašnjenje je najavio poslanik Sadik Ahmetović. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 38 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i održavanje. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda želim da napomenem sljedeće. Sa dnevnog reda na zahtjev Komisije za spoljne poslove skinuta je: Tačka 90. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o operativnoj i strateškoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Kancelarije Evropske policije, broj: 01,02-05-2-2866/16, od 09.11.2016. godine. Ma dnevni red dodate su: Tačka 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-2947/16, od 18.11.2016. godine. Tačka 88. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2194/16, od 05.08.2016. godine). Tačka 89. Prijedlog zaključka poslanika iz Kluba Srpske demokratske stranke „Zadužuje se Savjet ministara BiH da u roku od 120 dana u Parlamentarnu skupštinu BiH dostavi Prijedlog zakona o transparentnosti vlasništva i ograničavanju koncentracije vlasništva nad medijima“, akt broj 01-50-1-3004/16, od 28.11.2016. godine. Otvaram raspravu prema predloženom dnevnom redu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Budući da nije bilo nikakvih prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda konstatujem da 38. sjednica Doma ima dnevni red koji ste dobili na svojim stolovima i ekranima: 2 Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 37. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-2947/16, od 18.11.2016. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-33/15, od 25.01.2016. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02- 02-1-2509/16, od 28.09.2016. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16, od 11.10.2016. godine (drugo čitanje), skraćeni postupak; 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016. godine (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2017. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2914/16, od 15.11.2016. godine (prvo čitanje); 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine); 10. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2015. – podnosilac: Visoki sudski i tužilački savjet BiH, broj: 01,02-08-2601/16 od 07.10.2016. godine (odgođena rasprava na 37. sjednici Doma, održanoj 09.11.2016. godine); 11. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-1827/16, od 04.07.2016. godine; 12. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2131/16, od 04.08.2016. godine; 13. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2124/16, od 04.08.2016. godine; 14. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2125/16, od 04.08.2016. godine; 15. Izvještaj Kacelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2126/16, od 04.08.2016. godine; 16. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16- 1-2127/16, od 04.08.2016. godine; 3 17. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2128/16, od 04.08.2016. godine; 18. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2129/16, od 04.08.2016. godine; 19. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2130/16 od 04.08.2016. godine; 20. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2136/16, od 04.08.2016. godine; 21. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2137/16, od 04.08.2016. godine; 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2138/16, od 04.08.2016. godine; 23. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2139/16, od 04.08.2016. godine; 24. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2140/16, od 04.08.2016. godine; 25. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu, broj: 01- 16-1-2142/16, od 04.08.2016. godine; 26. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za unapređenje stranih investicija u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2143/16, od 04.08.2016. godine; 27. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje za 2015. godinu, broj:01-16-1-2144/16, od 04.08.2016. godine; 28. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2145/16, od 04.08.2016. godine; 29. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za bezbjednost hrane Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2146/16, od 04.08.2016. godine; 30. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2147/16, od 04.08.2016. godine: 31. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za školstvo i stručno usavršavanje kadrova Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2148/16, od 04.08.2016. godine; 32. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2150/16, od 04.08.2016. godine; 33. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Arhiva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2151/16, od 04.08.2016. godine; 4 34. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za informisanje i priznavanje dokumenata u oblasti visokog obrazovanja Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2152/16, od 04.08.2016. godine; 35. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2153/16, od 04.08.2016. godine; 36. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno vazduhoplovstvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2154/16, od 04.08.2016. godine; 37. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2155/16, od 04.08.2016. godine; 38. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2156/16, od 04.08.2016. godine; 39. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2157/16, od 04.08.2016. godine; 40. Izvještaj Kacelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2158/16, od 04.08.2016. godine; 41. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Fonda za povratak Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2159/16, od 04.08.2016. godine; 42. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarijata Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2160/16, od 04.08.2016. godine; 43. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Granične policije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2161/16, od 04.08.2016. godine; 44. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombdusmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2162/16, od 04.08.2016. godine; 45. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombdusmena za zaštitu potrošača u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, broj: 01-16- 1-2163/16, od 04.08.2016. godine; 46. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za akreditovanje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2164/16, od 04.08.2016. godine; 47. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualnu svojinu Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2165/16, od 04.08.2016. godine; 48. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za metrologiju Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2166/16, od 04.08.2016. godine; 49. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2167/16, od 04.08.2016. godine; 5 50. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2168/16, od 04.08.2016. godine; 51. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Jedinice za realizaciju projekta izgradnje Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2169/16, od 04.08.2016. godine; 52. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2170/16, od 04.08.2016. godine; 53. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Konkurencijskog savjeta Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2171/16, od 04.08.2016. godine; 54. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica – Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2172/16, od 04.08.2016. godine; 55. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1-2173/16, od 04.08.2016. godine; 56. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2174/16, od 04.08.2016. godine; 57. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva odbrane Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2175/16, od 04.08.2016. godine; 58. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2176/16, od 04.08.2016. godine; 59. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i transporta Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2177/16, od 04.08.2016. godine; 60. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva bezbjednosti Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2178/16, od 04.08.2016. godine; 61. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2179/16, od 04.08.2016. godine; 62. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva inostranih poslova Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2180/16, od 04.08.2016. godine; 63. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2181/16, od 04.08.2016. godine; 64. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2182/16, od 04.08.2016. godine; 65. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2183/16, od 04.08.2016. godine; 6 66. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16- 1-2184/16, od 04.08.2016. godine; 67. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2185/16, od 04.08.2016. godine; 68. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Predsjedništva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2186/16, od 04.08.2016. godine; 69. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2187/16, od 04.08.2016. godine; 70. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2188/16, od 04.08.2016. godine; 71. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2189/16, od 04.08.2016. godine; 72. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne jedinice za harmonizaciju Ministarstva finansija i trezora Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2190/16, od 04.08.2016. godine; 73. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2191/16, od 04.08.2016. godine; 74. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Suda Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2192/16, od 04.08.2016. godine; 75. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2193/16, od 04.08.2016. godine; 76. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave Bosne i Hercegovine za zaštitu bilja za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2195/16, od 04.08.2016. godine; 77. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1- 2196/16, od 04.08.2016. godine; 78. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01- 16-1-2197/16, od 04.08.2016. godine; 79. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za harmonizaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2198/16, od 04.08.2016. godine; 80. Izvještaj o Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2199/16, od 04.08.2016. godine; 81. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za veterinarstvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2200/16, od 04.08.2016. godine; 82. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za zakonodavstvo Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2201/16, od 04.08.2016. godine; 83. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ustavnog suda Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2202/16, od 04.08.2016. godine; 7 84. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Savjeta za državnu pomoć Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01-16-1-2203/16, od 04.08.2016. godine; 85. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 02-16-1- 2204/16, od 04.08.2016. godine; 86. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 19.10.2016. godine, koja glasi: “Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Ustava Bosne i Hercegovine kojim se obezbjeđuje potpuno i dosljedno izvršenje presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci protiv BiH'', akt broj: 01-50-1-2674/16; 87. Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, podnesene 07.11.2016. godine, koja glasi: „Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da na osnovu analize (ne)opravdanosti postojanja nezavisnih i nadzornih tijela policijske strukture u formi kako je to sada zakonski propisano – najkasnije u roku od 60 dana od usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH – u parlamentarnu proceduru dostavi izmjenu postojećih propisa, odnosno nova zakonska rješenja koja podrazumijevaju i donošenje zakona o stavljanju van snage Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', broj 36/08)'', akt broj: 01-50-1-2850/16; 88. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016. godine); 89. Prijedlog zaključka poslanika iz Kluba Srpske demokratske stranke Zadužuje se Savjet ministara BiH da u roku od 120 dana u Parlamentarnu skupštinu BiH dostavi Prijedlog zakona o transparentnosti vlasništva i ograničavanju koncentracije vlasništva nad medijima, akt broj 01-50-1-3004/16, od 28.11.2016. godine; 90. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u oblasti zaštite životne sredine i održivog razvoja, broj: 01,02-05-2-2638/16, od 13.10.2016. godine; 91. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Gruzije o međunarodnom drumskom prevozu, broj: 01,02-05-2-2855/16, od 08.11.2016. godine; 92. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske unije o učešću Bosne i Hercegvoine u programu Unije „Konkurentnost preduzeća i malih i srednjih preduzeća ( Zapisnik ste dobili. Ima diskusija, poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Samo molim za intervenciju na Zapisnik, dakle, u dijelu u kojem, koji je rezervisan za tekst poslaničkih pitanja. Primjetno je da već neko vrijeme službe parafriziraju, ovaj, ono što je u pitanju napisano. Podsjećam da Poslovnik dozvoljava poslaničko pitanje do jedne stranice, i ukoliko poslanik ispoštuje to da je do jedne stranice molim da službe onda prepišu pitanje kako je postavljeno, jer, evo, ovdje se gubi sva smisao pitanja kada se parafrazira na ovakav način.
Znači, zaključak je da treba ispraviti u Zapisniku Vaše pitanje onako kako je postavljeno, je li tako? Mislim to je u redu. Ima li dalje? Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobar dan. Pozdravljam vas predsjedavajući i sve koleginice i kolege ... na sjednici. Dakle, na stranici 12. kada je u pitanju Zapisnik predlažem da se dopuni ondje gdje sam ja govorio o odgovorima na pitanja, pa tamo stoji u trećem redu, negdje u sredini stranice 12., na moj komentar, pa iza riječi: „BiH“, znači doda se – „izražavajući nadu da će u sljedećem Pravilniku, da će se u sljedećem Pravilniku otkloniti diskriminatorska odredba u komentarima“, znači govori se o prijevozu na posao. I predlažem da se iza riječi: „Nevenke Filipović“ doda tekst – „te da očekuje nastavak aktivnosti Ministarstva u smislu pune ... odgovora nakon nove godine“. I na stranici 14. predlažem da se, dakle u točci 6., „time su usvojeni amandmani“ , da se stavi – „Nikole Lovrinovića koji glase“. Ništa više. Hvala lijepo.
Hvala. Znači, ako nema dalje komentara ove prijedloge ćemo uvrstiti u izmijenjeni Zapisnik. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanoj formi postavili su poslanici: Denis Bećirović uputio dvije inicijative Kolegijumu Doma; Jasmin 9 Emrić postavio dopunsko pitanje Upravi za indirektno oporezivanje BiH, te uputio urgenciju Državnoj komisiji za integrisano upravljanje granicom BiH; Mirsad Đonlagić postavio pitanje ministarki odbrane BiH; Damir Bećirović postavio pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara BiH; Saša Magazinović postavio pitanje Ministarstvu bezbjednosti BiH; Safer Demirović postavio pitanje Institutu za standardizaciju BiH; Nikola Špirić postavio pitanje ministru komunikacija i transporta BiH, ministru civilnih poslova BiH i ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH; Šefik Džaferović postavio dopunsko pitanje Savjetu ministara BiH; Mensura Beganović postavila pitanje Ministarstvu komunikacija i transporta BiH; Borislav Bojić uputio inicijativu Kolegijumu Doma; Hanka Vajzović postavila pitanje ministru bezbjednosti BiH i predsjedniku Vlade Federacije BiH, Maja Gasal-Vražalica postavila dopunsko pitanje ministru zdravstva Federacije BiH, te pitanje direktoru Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH i predsjedavajućem Savjeta ministara BiH; Damir Arnaut postavio pitanje ministru finansija i trezora BiH. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanje Dušanke Majkić, postavljeno u usmenoj formi na 36. sjednici, Savjet ministara BiH proslijedio je odgovor Ministarstva odbrane BiH, na pitanje, postavljeno u pisanoj formi na 37. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH, te na pitanje, postavljeno u usmenoj formi na 37. sjednici, Savjet ministara BiH proslijedio je odgovor Ministarstva pravde BiH; na pitanje Jasmina Emrića, postavljeno u pisanoj formi na 34. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara BiH; na pitanja Aleksandre Pandurević, postavljeno u usmenoj formi na 37. sjednici, Ministarstvo civilnih poslova BiH proslijedilo je odgovor Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH; na pitanje Hanke Vajzović, postavljeno u usmenoj formi na 36. sjednici, Savjet ministara BiH proslijedio je odgovor Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, te na pitanje, postavljeno u usmenoj formi na 37. sjednici , Savjet ministara BiH je proslijedio odgovor Ministarstva komunikacija i transporta BiH; na inicijativu i pitanje Senada Šepića, postavljene u pisanoj formi na 28. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH, te na pitanje, postavljeno u pisanoj formi na 36. sjednici, odgovor dostavila Centralna izborna komisija BiH; na urgenciju Damira Arnauta za dostavljanje odgovora na pitanje, postavljeno u pisanoj formi na 36. sjednici, dopunu odgovora dostavio agent Savjeta ministara BiH pred Evropskim sudom za ljudska prava i na pitanje, postavljeno u pisanoj formi na 36. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje i dopunu istog pitanja Saše Magazinovića, postavljenoj u pisanoj formi na 37. sjednici, odgovor dostavila Agencija za rad i zapošljavanje BiH, te na pitanje, postavljeno u pisanoj formi na 34. sjednici, Savjet ministara BiH proslijedio je odgovor Ministarstva odbrane; na pitanje Monike Tomić, postavljeno u usmenoj formi na 37. sjednici, dopunu odgovora dostavilo Ministarstvo bezbjednosti BiH; na pitanje Fehima Škaljića, postavljeno u usmenoj formi na 37. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanja Amira Fazlića, postavljena u usmenoj formi na 36. i 37. sjednici, odgovore dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Salke Sokolovića, postavljeno u usmenoj formi na 37. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Safera Demirovića, postavljeno u pisanoj formi u pripremi 38. sjednice, odgovor dostavio Institut za standardizaciju BiH. Za komentar odgovora su se javili poslanici, prvi poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas, zamjenike, kolegice i kolege poslanike, poslanice, predstavnike Vijća ministara, ostale prisutne. Ja želim da kratko prokomentarišem odgovor na poslaničko pitanje koji sam dobio od Agencije za rad i zapošljavanje. Moje pitanje je bilo usmjereno na to da vidimo da li agencije za 10 zapošljavanje u Bosni i Hercegovini znaju koliko ljudi je otišlo iz Bosne i Hercegovine i brisano je iz evidencije po osnovu zaposlenja. Odgovor koji sam dobio je da manje-više agencije u Bosni i Hercegovini nemaju tu informaciju. Odgovor je da u Republici Srpskoj se radi o 600 osoba, a u Federaciji nemaju tu informaciju, odnosno imaju informaciju da je u toku prošle godine oko 2.000 ljudi preselilo sa područja jedne opštine u drugu ili napustilo državu. Dakle, ne zna se šta se dešava. Mislim da svakodnevne informacije u medijima nam govore da je ovo jedan vrlo, jedna vrlo ozbiljna pojava i smatram da bi institucije države trebale znati mnogo više o tome kako bi imali institucionalan odgovor na ovu pojavu. Međutim, ono što je u ovom odgovoru zaista nešto što, o čemu bi možda u nekoj formi kao redovna tačka dnevnog reda trebao raspravljati i ovaj Parlament, ali i svi ostali parlamenti, je informacija da je sa Biroa za zapošljavanje u toku 2015. i prvih 10 mjeseci ove godine po osnovu zaposlenja izbrisano 213.000 ljudi. Od toga po osnovu zaposlenja sa biroa je u 2015. godini brisano 111.000, a u prvih 10 mjeseci 2016. 102.000 ljudi u Bosni i Hercegovini. Naravno, kad bi gledali ovako suhu informaciju neko bi mogao i pomisliti da, ovaj, je krenulo zapošljavanje u državi. Zapravo ne radi se o tome, radi se o ljudima koji se prijavljuju i odjavljuju sa biroa od strane firmi koje dobijaju poticaj države. Dakle, dok traje plaćanje sa državnog budžeta za zapošljavanje ljudi od šest mjeseci ili godinu dana [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ti ljudi su zaposleni. Završavam, oni se, dakle, nakon isteka tih programa otpuštaju, zapošljavaju se novi i odatle ta populacija na biroima. Ovo je jedna pojava velike zloupotrebe koju je otkrilo ovo poslaničko pitanje i ja želim postaviti dodatno pitanje – Koliko zaposlenih po isteku programa poticaja zaposlenja ostaju na radnim mjestima i gdje su zaposleni po osnovu tih programa? Hvala vam.
Hvala Vama. Komentar ima gospođa Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane koleginice i kolege, poštovani ostali prisutni. Želim da komentarišem dobijena dva odgovora. Prvo je vezano za naoružane helikoptere u Turskoj. Dakle, ni na jedno od pitanja postavljeno tom prilikom nisam dobila od Ministarstva odbrane, niti znamo zašto su oni 20 godina u Turskoj. Zašto navedenom Odlukom Predsjedništva nije obuhvaćeno 125 stavki borbenih sredstava i rezervnih dijelova. I uopšte cijela situacija oko tih helikoptera je zaista mučna i neko bi trebao da korektno iznese šta se dešava i zbog čega ti helikopteri toliko godina nisu povučeni u zemlju, a postojeću flotu koju imamo ona je u mnogo lošijem stanju od ovih helikoptera koje treba, koje, evo ovdje kako kaže Ministarstvo, trebamo uništiti. Dakle, apsolutno nezadovoljna odgovorom. I drugo pitanje više dijagnosticira stanje kakvo nam je. Moje pitanje je bilo, tri pravilnika koje je Ministarstvo finansija, odnosno Savjet ministara usvojio, to je Pravilnik o korištenju telefona, Pravilnik o korištenju sredstava reprezentacije i Pravilnik o uslovima nabavke i načinu korištenja službenih vozila u institucijama Bosne i Hercegovine koji je stupio na snagu 01.01.2015. godine, tražila sam da mi se kaže koje sve institucije su bile u obavezi, dakle, da primijene, i koje to nisu primijenile, ta tri pravilnika. I odgovor Ministarstva zaista iznenađuje jer 11 kaže da Ministarstvo nema informaciju koje institucije nisu uskladile svoje pravilnike, a to znači da sve ovo što piše u revizorskim izvještajima, sve ove anomalije koje se iz godine u godinu pojavljuju postaju bezpredmetne jer niko u Savjetu ministara ne nadzire poštovanje pravilnika koje sami donesu. Dakle, veoma nezadovoljna i jednim i drugim. Hvala.
Hvala Vama. Komentar ima gospodin Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, komentar je na odgovor Vijeća ministara, odnosno Ministarstva civilnih poslova, da u 2017. godini nisu predvidjeli aktivnost revizije diploma zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine, a na osnovu nekih prijedloga koje sam im slao. Ja bih zamolio da Ministarstvo civilnih poslova razmotri ponovo ovu mogućnost i da da pozitivan odgovor na jedan ovakav zahtjev, jer, s obzirom na određene prigovore, na određene zahtjeve, na određene informacije koje nam dolaze iz raznih institucija, ima jako osnovan, ima jako puno osnovanih, ovaj, razloga zašto bismo trebali u tom smislu provesti jednu reviziju koja bi osigurala transparentnost, vratila povjerenje u potpunosti u državu i u državne institucije. Dakle, ja znam da Ministarstvo nema u tom smislu tu vrstu kapaciteta, ali ima druga državna institucija u kojoj radi 10 ljudi, formiran je Centar za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja. Ja vjerujem da oni imaju i kapacitet, i vremena, i prostora i mogu jednu takvu aktivnost uraditi. I zato molim da se dopuni ovaj, zato molim dodatno obrazloženje. I prijedlog Ministarstvu civilnih poslova, odnosno Vijeću ministara da prihvati ovu inicijativu. Druga je vezana za mogućnost da se na dan izbora osigura glasanje u zdravstvenim ustanovama. Ja sam dobio odgovor od Centralne izborne komisije kako to trenutno izgleda, koliko je ljudi koristilo, odnosno koliko nije iskoristilo to pravo, i u ovome odgovoru stoji da nema zakonske mogućnosti, sad prema postojećem Izbornom zakonu da ne postoji zakonska mogućnost da se to uradi. A moja inicijativa je išla u pravcu toga da se predloži prijedlog izmjena Izbornog zakona koji će na osnovu nepotvrđenih, odnosno kovertiranih glasačkih listića omogućiti ljudima koji se nalaze na dan izbora u zdravstvenim ustanovama. Više je hiljada ljudi širom Bosne i Hercegovine u takvom statusu i mislim da ima osnove i da ima, rekao bih, logike osigurati tim ljudima mogućnost da na dan izbora mogu, da mogu izvršiti to svoje glasačko pravo. Hvala.
Hvala. Komentar ima gospođa Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Sve vas srdačno pozdravljam. 12 Ja zapravo imam komentar na dva postavljena pitanja, jedno je bilo upućeno Ministarstvu komunikacija. Nisam zadovoljna odgovorom. Pitala sam zašto za četiri godine od kada je započeo projekat postavljanja oznaka na graničnim prijelazima i za granicu, i signalizacije, nisam dobila odgovor zašto, ali je odgovor, zapravo, sveden – akobogda mi ćemo to uraditi. To, četiri godine traje tako jednostavan posao, sredstva su tu. Od postavljanja pitanja do danas kažu da su uspostavili komisiju koja će raspisati tender. Drugo pitanje, koje mislim da je bilo važnije, bilo je upućeno, zapravo, na nekoliko adresa – Ministarstvu vanjskih poslova, Graničnoj policiji, Upravi za indirektno, Federalnoj upravi za inspekcijske poslove. I ovom prilikom se zahvaljujem uvaženom ministru Šaroviću, on je odgovorio, kao i u vijek, meritorno, kompetentno, ali takođe veli da bi trebalo ovo, u ovo pitanje uključiti i druge institucije. Suština je da od jednog lokalnog ekološkog problema da smo saznali kako zapravo imamo i jedan državni sigurnosni problem. Riječ je o prelasku smeća iz Hrvatske, odnosno EU u Neum. Tako da se, evo, u međuvremenu ispostavilo da o tome Granična policija ništa ne zna, Uprava za indirektno oporezivanje, sudeći po prilozima koji su uslijedili, medijskim prilozima koji su uslijedili nakon mog pitanja, ispostavilo se da ni Uprava za indirektno oporezivanje ne zna šta joj je činiti, da je problem otišao vrlo široko, u Hrvatskoj znaju za to, itd. Dakle, puno problema, zato sam ovaj put uputila Ministarstvu sigurnosti pitanje. I odgovorom ministra Šarovića jesam zadovoljna, ali situacijom i onim od koga sam očekivala svakako nisam. Hvala.
Hvala Vama. Komentar ima gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo na odgovor Ministarstva pravde nisam u potpunosti zadovoljan, te ću uputiti dopunsko poslaničko pitanje sa dodatnim, sa zahtjevom za dodatna pojašnjenja. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima da da komentar gospodin Fehim Škaljić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo poslanici, ministri, pozdravljam vas. Zahvaljujem se na efikasnosti, 37. sjednica postavljeno, sad dobio, radi se o IPA fondovima. Ali odgovor je formalan, zapravo ne govori o suštini onoga što je, kad je u pitanju utrošak sredstava građana EU koji su usmjereni prema nama, naš odnos i naša uloga. Podaci koje sam dobio pokazuju da smo u prvom ciklusu koji je obuhvatio ovaj period 2007.-2013. godina od 513 miliona eura na prostoru Bosne i Hercegovine ostalo nerealizirano 120 miliona. Zašto? Zbog toga što mi nismo na ovoj razini usvojili neke dokumente koji bi omogućavali povlačenje tih sredstava, to moramo otvoreno reći. S druge strane cijela situacija oko IPA fondova i vlasti u Bosni i Hercegovini, i nas ovdje, pokazuju da smo mi potpuno po strani, da nismo informisani ni 13 o čemu i da se nama za ova zasjedanja dostavlja kamara predmeta, pa i za ovu sjednicu, čiji je kapacitet našeg određenja primili k znanju, a nismo nikad dobili pregled onoga što Vijeće ministara priprema vezano za IPA fondove da primimo k znanju. Anketirao sam građane zadnjih dana, poslije ovoga pitanja, 20-ak ljudi sam ad hok upitao šta znaju o IPA fondovima i koji su to. Niko mi nije zano reći ništa. To nije dobro. Mi moramo imati odgovornost da građanima Bosne i Hercegovine predstavimo šta su to sredstva koja građani Evrope upućuju nama da bi mi na putu ... kondicioniranja ove zemlje učinili više. Vidi se da je drugi ciklus nas drastično zbog takvog ponašanja srezao. U prvom ciklusu smo imali odobreno 513 miliona, a u drugom ciklusu 168, i taj kapacitet pada. Znamo mi šta su uloge Evropske komisije i kancelarije u Sarajevu, i to je stvar njihovog određenja, ali u ohrabrivanju građana Bosne i Hercegovine na evropskom putu naše zemlje benefiti [[poslanik se upozorava na vrijeme]] na tom putu moraju biti transparentnije predstavljeni. Zato predlažem Vijeću ministara da razmotri da za jednu od narednih sjednica da nam jednu širu informaciju ... vlasti Bosne i Hercegovine na implementaciji IPA projekata. Hvala.
Hvala Vama. Komentar na odgovor na poslaničko pitanje gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja moram reći da nisam zadovoljna odgovorom na poslaničko pitanje koje je doduše proslijedio uvaženi ministar Osmanović, i on je samo dostavio informacije koje je i sam dobio od Agencije za identifikaciona dokumenta, koje se odnose na dva poništena tendera, jedan za nabavku pasoša vrijednosti 22 miliona maraka i drugi za nabavku objekta u Banja Luci vrijedan 15 miliona KM sa PDV-om. Nažalost više ne mogu kriviti ni ljude u Agenciji za identifikaciona dokumenta jer nam se stara praksa ponavlja, isključiv krivac za ovakvo stanje je naš pravosudni sistem. Prvo, Ugovor za nabavku pasoša vrijednosti 22 miliona maraka dobila je firma Milbauer za koju su svi iz medija vidjeli da je predmet istrage. Na žalbu drugog ponuđača tender poništen. Ja ne vidim zašto, ne vidim kako je Milbauer izabran, na osnovu čega, to ne vidim iz ovog odgovora. Druga stvar, izgradnja zgrade, počeo je prethodni menadžment i to zgradu koja je šest puta veće površine nego što je potrebna Agenciji za identifikaciona dokumenta, posao dobio Integral inženjering, gle čuda. I Kancelarija za razmatranje žalbi ponovo poništila. Znači, nešto ovdje debelo ne štima. Ja predlažem, evo, da Tužilaštvo BiH, kad već nije u stanju da se izbori sa kriminalom, da uhapsi ministra Mektića. Makar nek nešto urade. Ali takođe od ministra Osmanovića očekujem, i uputiću dopunsko pitanje, od ministra Osmanovića očekujem, ja želim da kažem da tamo i Savez za promjene ima zamjenika direktora, i nismo zadovoljni, i očekujem od gospodina Osmanovića da pokrene pitanje odgovornosti i sadašnjeg menadžmenta Agencije za identifikaciona dokumenta. Hvala.
Hvala Vama. Komentar ima gospođa Monika Tomić. Izvolite. 14
Poštovane kolegice i kolege, sve vas sredačno pozdravljam. Moje pitanje je bilo upućeno Ministarstvu sigurnosti, a vezano je bilo za ono usmeno pitanje, to je bilo otuđenje motornih vozila. Nažalost ja sam zbilja dobila jedan opširan odgovor na koji se očito trebalo i potruditi i napisati ga, ali ja ne vidim nigdje prevenciju, ne vidimo je nigdje u praksi, a znamo ovako medicinskim žargonom da je za svaku bolest prevencija u biti najvažnija, a ovo je vrlo ozbiljna bolest o kojoj smo mi pričali zadnji put. Hvala vam.
Hvala Vama. I na kraju komentar ima gospodin Amir Fazlić. Izvolite.
Cijenjene kolege, gospodine predsjedavajući. Ja sam zadovoljan odgovorom koji sam dobio u pisanoj formi i dobio sam odgovor veoma brzo za razliku od nekih odgovora koji se duže, na kojeg duže vremena čekamo, a samo da ponovim da se moje pitanje odnosi na, odnosilo na sredstva za realizaciju višegodišnjih kapitalnih projekata u 2015. godini, njihovu realizaciju i koliko je preneseno u 2016. godini. I imamo mi te podatke i u budžetu, i svi poslanici, ali ja se zahvaljujem ministru koji je to detaljno i analitički kroz odgovor predstavio, i na taj dio nemam komentar, osim jednu zabrinutost da je riječ o veoma velikoj sumi od 144.814.000 maraka. Međutim na jedan komentar od strane Vijeća ministara u ovom odgovoru, citiraću, kaže – napominjem da za sporost u realizaciji ovih kapitalnih projekata u nekim institucijama Bosne i Hercegovine obrazloženje može dati institucija koja provodi određene višegodišnje projekte. Ja hoću da smatram da je Vijeće ministara nadležno za te institucije, da kontroliše taj proces, i ovaj segment odgovora me navodi na razmišljanje i na jedan odgovor zašto se ta sredstva prenose, znači da te institucije mogu više godina to prenositi ali treba neko da ih pita. Nećemo mi ... pitati, nego očekujemo da Vijeće ministara prati realizaciju tih projekata, jer u ovakvoj ekonomskoj krizi i ovakvoj suštoj potrebi za infrastrukturnu izgradnju da ovoliko sredstava na nivou budžeta Bosne i Hercegovine, znači 144 miliona, bude zamrznuto i da se prenosi iz godine u godinu zaista je jedno zvono za uzbunu, da Vijeće ministara napravi neki plan, program, ili već kako, i da ubrza potrošnju th sredstava ili da ta sredstva se prenose tamo gdje su potrebna da se utroše. Evo, toliko, znači u suštini zadovoljan sam odgovorom, ali nisam zadovoljan nekim konstatacijama u odgovoru, i ne tražim dopunu odgovora.
Hvala Vam. Više nemamo prijavljenih poslanika za komentare na dobijene odgovore. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-2947/16, od 18.11.2016. godine 15 Zakonodavno-pravni sektor je 23.11.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih poslanika za raspravu. Zatvaram raspravu. Sada prelazimo na glasanje o hitnoj proceduri. Ponovo ćemo otvoriti raspravu o Zakonu ukoliko prođe podrška za hitnu proceduru. Molim vas pripremite se za glasanje. Za 23, protiv 4, uzdržanih 9. Postoji enitetetska i opšta većina, znači ulazimo u raspravu po hitnoj proceduri. Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih poslanika? Nemamo prijavljenih poslanika za raspravu o Zakonu. Zaključujem treću tačku dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-33/15, od 25.01.2016. godine (drugo čitanje)
Pozdravljam donošenje ovoga Zakona. Posebno želim u diskusiji apostrofirati vrijednost dvofaznog postupka javne rasprave. Može biti da je to u cijelom ovome mandatu najbolji primjer kapaciteta i potrebe da se zakoni donose u redovnoj proceduri i da se obavlja javna rasprava. U izradi ovog zakonskog teksta koji je danas pred nama zapravo došlo je do mobilizacije širih struktura stručne javnosti, nevladinog sektora, biznisa, koji su svi na svoj način nastojali doprinjeti da se tekst Zakona dogradi na način da bude kvalitetniji, ja bih posebno apostrofirao činjenicu prihvatljiv za veliki broj subjekata. Ono što smo imali u procesu donošenja ovoga zakonskog prijedloga je zapravo, po mom mišljenju, nešto što se mora primjenjivati u većini zakonskih projekata koje donosimo. To vraća povjerenje prema Parlamentu, to mobilizira šire strukture društva i to doprinosi da dobijemo zakonski tekst koji je kvalitetniji. Pozdravljam sve one koji su doprinijeli tome i zahvaljujem se. 16
Hvala. Poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Već smo u nekoliko navrata govorili o ovom Zakonu, čak i onda kad on nije bio na dnevnom redu kroz različite rasprave, poslanička pitanja, aktuelni sat kad smo postavljali pitanja čelnicima Vijeća ministara, a povećanje kazni, koji je možda za javnost najinteresantniji dio ovog Zakona, je bila tema čak i u prošlom mandatu. Ja sam kada smo razgovarali o Zakonu u prvom čitanju kazao da mi je drago i da se zahvaljujem Ministarstvu što je prihvatilo neke sugestije koje su u proteklom periodu davane, između ostalog, i od strane zastupnika iz Kluba SDP-a. Na jednoj od prethodnih sjednica, dok je ovaj Zakon još bio u fazi kada se može mijenjati, tražio sam od Vijeća ministara, odnosno od predstavnika Ministarstva prometa da se očituje o tome da li planiraju u Zakon o sigurnosti saobraćaja ugraditi definiciju bahate vožnje, te to obrazložio zakonskim rješenjima u susjednim državama gdje je čak predviđena kazna, za neke od takvih slučajeva, i zatvora do tri godine. U komunikaciji i sa samim ministrom, a i sa ljudima iz Ministarstva, nakon što na toj sjednici nisam od zamjenika ministra dobio adekvatan odgovor mi je rečeno da Ministarstvo podržava jednu takvu mjeru, i ne samo u kontekstu zadnjeg tragičnog događaja kada su nesretno život izgubile dvije djevojke ovdje u Sarajevu, nego i u kontekstu svega onoga što se dešava na cestama u Bosni i Hercegovini, da postoji mogućnost da se jedno takvo rješenje, naravno uz angažman Vijeća ministara, pa možda i promjenu Krivičnog zakona, usvoji. Tada smo govorili o saobraćajnim prekršajima u zemljama EU za čije počinjenje finansijske kazne su povećane pa čak i do preko 10.000 eura. Naravno nije primjenjivo ovdje ali smo u kontekstu jednog političkog pravca sagledavanja ove teme razgovarali i o tome. Mi u Klubu SDP-a razumijemo da možda nije bilo dovoljno vremena da se sada u ovaj Zakon na odgovarajući način inkorporira i ova mjera. Zato ćemo predložiti zaključak, a ja očekujem da će, prije svega, ministar dati podršku tom zaključku, koji glasi: – Zadužuje se Ministarstvo prometa i komunikacija BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci izradi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini u dijelu koji se odnosi na definiranje i adekvatno sankcionisanje prekršaja koji se definiše kao naročito bahata vožnja. Na tragu naših ranijih razgovora predpostavljam da ćemo, ovaj, imati saglasnost i mislim da bi definisanjem i ovog prekršaja zaokružili jedan ciklus koji je započet izmjenama ovog Zakona gdje se postrožava ono što je danas svakodnevnica u činjenju prekršaja. Dakle, Klub SDP-a će potpisati i dostaviti na usvajanje ovaj zaključak. Hvala vam.
Hvala. Damir Arnaut, izvinjavam se, Šefik Džaferović, zamjenik predsjedavajućeg, povreda Poslovnika. Izvolite. 17
Dakle, ja sam ovo mogao da uradim i u Kolegiju, ali namjerno sam izašao za govornicu da, mi smo prošli put započeli sa jednom praksom koja je, ja mislim, na tragu Poslovnika. Mi smo Zakon usvojili u prvom čitanju, principi su završeni. Ovo je rasprava o amandmanima, ovo je drugo čitanje. Imamo amandmane koje je usvojila Komisija, i nemamo negiranje tih amandmana, i imamo 12 amandmana gospodina Košarca, i oni su danas predmet rasprave. Ja mislim da treba pozvati predstavnika predlagača da nam kaže šta misli o tih 12 amandmana, i to treba da bude sadržaj današnje rasprave. Ako budemo ponovo se vraćali na principe i ponovo govorili o nekim stvarima koje smo trebali završiti prvi put, onda ćemo mi stalno i uvijek govoriti, ovaj, u drugom čitanju i o prvom čitanju i o drugom čitanju. Ja mislim da to nije u redu i da trebamo početi lagano da se navikavamo na ovakvu praksu. Toliko, hvala vam.
Hvala. Znači, tačno je, mi bi trebali u drugom čitanju da pričamo o izmjenama, u amandmanskoj fazi se nalazimo, molim poslanike da imaju to u vidu kada diskutuju. Poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se. Intervencija kolege Džaferovića je u potpunosti u skladu sa Poslovnikom i to znamo i sa prošle sjednice, kako je i on pomenuo oko onog Zakona o otpremninama. Ja ću govoriti o amandmanima, mislim da tu Poslovnik dopušta fleksibilnost, uzimajući u obzir da sam bio predlagač tri amandmana od kojih je jedan usvojen, a druga dva sam povukao, s obzirom da se ne odnose na tekst Prijedloga zakona kao takvog, odnosno Prijedloga izmjena i dopuna. Radi se, dakle, o amandmanima kojima sam htio ukinuti praksu da vozila pod pratnjom imaju pravo prvenstva nad vozilima hitne pomoć i vatrogasnim vozilima dok koriste zvučne i svjetlosne signale. Dakle, apsolutno je nelogična situacija da hitna pomoć i vatrogasci kad koriste zvučne i svjetlosne signale trebaju dati pravo prvenstva vozilima pod pratnjom, dakle vozilima u kojima se voze funkcioneri različitih nivoa vlasti. Međutim, s obzirom da to nije tretirano, taj član Zakona nije tretiran izmjenama i dopunama ovog Zakona onda po ustaljenoj praksi, kako je predsjedavajući Komisije rekao, iako ta praksa nigdje nema uporište u tekstu Poslovnika, itd., sam povukao amandmane, međutim pozdravljam činjenicu da je predsjedavajući Komisije jasno istakao da svaki poslanik može i treba podnijeti Prijedlog izmjena i dopuna Zakona. Tako da se ja nadam da klub, Savez za promjene, tako je, odustaje od onih tvrdnji da poslanici ne trebaju podnositi prijedloge zakona samostalno, tako da ja najavljujem, s obzirom da ovi amandmani nisu mogli ići u skladu sa ustaljenom praksom, da ću podnijeti Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti saobraćaja koji će tretirati ovo, vozila pod pratnjom i vozila hitne pomoći. Ali želim naglasiti da je Zakon kao takav izuzetno dobar, radi se o jednom od najsveobuhvatnijih zakona u ovom mandatu Parlamentarne skupštine koji je došao od Vijeća ministara i u svakom slučaju ovo je izuzetno dobar korak u pravom pravcu. Zahvaljujem.
Hvala. 18 Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ja zaista ne znam ko će podnijeti zakon, Prijedlog izmjena i dopuna Zakona, gospodin Arnaut ili Klub SBB-a. Mislim, gospodine Arnaut, da je to jako nekorektno prema vašem ministru, jer vi imate upravo resornog ministra koji odlično radi svoj posao, i da ste mu kolegijalno sugerisali ja sam sasvim sigurna da bi ministar Jusko, kao što ima odličnu saradnju sa našim Klubom, i svaku sugestiju koju mu uputimo čovjek podrži i uvaži, vjerujem da bi isto tako i svaku vašu sugestiju uvažio. I nemojte ponižavati svog ministra gospodine Arnaut, molim Vas.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ne znam otkud kolegi moj stav da sam protiv da poslanici predlažu, ovaj, prijedloge zakona, zaista ja to nikad nisam rekao. U mandatu 2006.-2010. godina u prva tri mjeseca ja sam imao više predloženih zakona od Savjeta ministara, jer sam se, dakle, ja pojavljivao kao predlagač i bilo bi stvarno, ovaj, smiješno da nakon toga sad ja bude protiv. Ono što sam ja tada uradio na komisiji je ustvari bila pravna pouka predlagaču da ima pravo poslovnički, kako god hoćete, da predloži to što nije tada bilo u tekstu predloži kao zakon. I ja to i sada mislim da bi bilo dobro da kolega sve što ima, sve na što ima primjedbi pretoči u zakon i stavi ovdje u Parlament, i uvijek ću biti za to. Ono što neću nikad podžati neću podržati ni jedan zakon kojeg predlože kolege, a koji ima za cilj, koji ima za cilj ličnu promociju na štetu ostalih kolega ovdje u Parlamentu. I to sad kažem javno, i to sam uvijek govorio javno, i nema potrebe iz mene to ni na koji način čupati, jer ja to javno govorim.
Hvala Vam. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem oboma kolega koji su upravo govorili prije mene. Meni je drago što je gospodin Novaković iskristalisao da je ukidanje „bijelog hljeba“ i ostalih privilegija smatra svojom ličnom štetom. A što se tiče komentara gospođe Pandurević, ministar SBB-a ima punu i nekvalifikovanu podršku Kluba poslanika SBB-a, međutim činjenica je da je Prijedlog zakona ušao u proceduru u januaru ove godine kada ministar iz SBB-a nije bio na toj poziciji i kao takav nije mogao poslije mijenjati Prijedlog zakona. Da je mogao ja sam siguran da bi on, pogotovo ovaj ministar, prvi išao na to da hitna pomoć i vatrogasci imaju pravo prvenstva nad vozilima pod pratnjom, jer je ovo ja mislim jedini ministar koji ne koristi vozila pod pratnjom, za razliku od nekih ministara iz Vašeg Saveza. Prema tome, to apsolutno nije upitno, na kraju krajeva ovaj Zakon koji je predložio bivši ministar ili zamjenik ministra, ne sjećam se sad ko je tačno tad bio na poziciji, jer smo tad imali neka osporavanja oko postavljanja SBB-ovog ministra, znamo od 19 koga, ovaj ministar je ustvari otkočio i odčepio proces usvajanja ovog Zakona, jer je ovaj Prijedlog zakona koji je, kako sam rekao, neko prije njega uvrstio u proceduru jako dugo vremena stajao. Tek kada je ministar iz SBB-a došao na poziciju otčepljen je proces, održana je javna rasprava, koja je izuzetno bila korisna, kako je gospodin Škaljić rekao, i koja je na kraju rezultirala izuzetno dobrim zakonom. A kad je nešto izuzetno dobro ne znači da se ne može dalje popravljati. Prema tome, svi pokušaji unošenja razdora unutar SBB-a neće uspjeti bez obzira šta kažete, kome telefonirate, itd. Zahvaljujem se.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ne telefoniram nikome, uvaženi kolega Arnaut, jer ovdje nemamo signala. Znači, gledam poruku jednu, ta poruka kaže, kad već pričamo o „bijelom heljebu“ ovdje i otpremninama, o licemjerstvu, da je Vaš otac uzeo otpremninu za penziju, da je Vaš stric uzeo otpremninu za penziju, mogu vam pročitati i iznose. Dakle, da biste nekom držali moralne lekcije očekujem da taj novac vratite u budžet institucija Bosne i Hercegovine. Tto je jedna stvar. Druga stvar, meni je drago da cijenite i rad kolege, bivšeg ministra Matanovića, jer je on zaista bio takođe dobar ministar, koji je dobro radio svoj posao, kao što radi i ministar Jusko. Ja evo nadam se da smo sad shvatili, ministar Jusko ima stručne kapacitete, ljude u svom Ministarstvu i vjerujem da će sljedeće izmjene i dopune zakona uz podršku čitavog ovog Parlamenta uputiti u roku od tri, četiri mjeseca, uopšte nije sporno. Ja Vam samo kažem nemojte da mi ovdje pišemo rješenja koja će nam poslije donijeti glavobolje kad imamo stručne i kompetentne ljude i u vidu Vašeg ministra koji će to da uradi. Ne želim dalje s Vama da polemišem, jer ste pokazali svoju ozbiljnost na posljednjoj sjednici Ustavnopravne komisije kad ste nas optužili da Vas pokušavamo natjerati da sjednicu zakažete 25. novembra. Ja sad tražim, gospodine Arnaut, da ovdje kažete ko Vas je tjerao imenom i prezimenom i da Vas ujedno informišem da 25. novembra Srbi hodaju po slavama jer je sveti Jovan Milostivi, tako da naša namjera sigurno nije bila da taj dan dolazimo na Ustavnopravnu komisiju. Hvala.
Slažem se sa poslanikom koji se prijavio za nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Znači, molim poslanike da se koncentrišu na amandmane i na Zakon. Mirsad Đonlagić, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne u ovoj sali. Naravno da su ovo interesantne teme o kojima treba raspravljati i o kojima će se sasvim sigurno raspravljati, ali ja bih ipak rekao da Klub SBB zdušno podržava Prijedlog ovog zakona i usvojene amandmane i tako da ćemo mi pozitivno glasati kad je ovaj Zakon u pitanju. Ovo mi je i prije sveg bila želja da se vratimo na suštinu onoga šta predstavlja ova tačka dnevnog reda. Hvala. 20
U pravu ste. Idemo sljedeća diskusija, poslanica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Visoko uvažavajući Vaš autoritet i autoritet dopredsjedavajućeg koji u Vašoj tvrdnji da se treba držati samo merituma amandmana, ja želim da kažem da i SDA, naravno, podržava sve amandmane koje je usvojili Komisija, ali Vas molim da mi dozvolite pravo, vodeći računa o činjenici da se radi o meritumu Zakona, da je konačni cilj stvaranje visokog stepena bezbjednosti saobraćaja, i ja Vas molim da mi dozvolite samo jednu i po rečenicu. Dakle, visoko podržavajući sve ono što uvaženi ministar radi i sasvim svjesna njegove spremnosti da napravi pozitivne pomake u stvaranju sigurnog ambijenta u sigurnosti saobraćaja i svjesna činjenice da će u vrlo skoro vrijeme se morati pristupiti izradi novog teksta Zakona, moliću da se samo na znanju zadrži dio naše diskusije, za koju ja vjerujem da se i Vi kao predsjedavajući sjećate, prilikom prvog čitanja potrebno je da se u vozačke dozvole napiše krvna grupa i mislim da postoji potreba za tim, s jednestrane. I s druge u saglasnosti, dakle u zajedničkoj dobroj saradnji vašeg Ministarstva i Ministarstva pravde treba naći mogućnost za oduzimanje vozila višestrukim povratnicima u činjenju krivičnih djela. Dakle, samo u kontekstu toga. Ja Vam se izvinjavam zašto sam odstupila od dnevnog reda i zahvaljujem Vam se.
Nemate šta da se izvinjavate, jer mislim da je to važnija stvar od većine ovih drugih koje smo pričali, jer može konkretno spasiti živote. Izvolite, Momčilo Novaković, sljedeći za diskusiju.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Reći ću nekoliko riječi s obzirom da je, da sam kao predsjedavajući Komisije bio u prilici da čujem, i prilikom javne rasprave, i niz prijedloga koji takođe nisu imali, ovaj, mogućnosti da uđu u Zakon jer nisu se nalazili u ovom tekstu Zakona, odnosno ti članovi nisu bili predmet teksta ovog Zakona. Činjenica je da smo mi do sada imali sedam izmjena Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja, što samo po sebi pokazuje da je krajnje vrijeme ustvari da donesemo jedan novi zakon koji bi obuhvatio i sve ove primjedbe na koje su, koje su danas, na članove na koje su danas ukazane, ali ne samo to, nego i ono što je u javnoj raspravi rečeno, a, ponavljam, nije bilo tretirano ovim Zakonom. Dakle, bilo bi dobro, i ne predlažem da danas donesemo zaključak, ovo je više sugestija Ministarstvu da možda u narednom periodu pokrene proceduru za donošenje potpuno novog zakona koji bi se u svim elementima usaglasio sa evropskim zakonodavstvom, koji bi, naravno, sa druge strane oslikao i sve ove primjedbe o kojima je ovdje bilo govora, kako bismo dobili jedan zakon a ne prečišćeni tekst niza izmjena zakona sa osnovnim tekstom Zakona. Takođe želim reći da smo veoma ozbiljno kao Komisija radili sa Ministarstvom i da iskreno, imali smo iskrenu podršku i Ministarstva, naravno i kolega u ovom Parlamentu, da dođemo do teksta zakona da usvojimo veliki broj amandmana i Savjeta ministara i pojedinih kolega. I ono što nismo uradili ili nismo usvojili su amandmani kolege Staše Košarca. Mi smo na 21 Komisiji, nismo ih izglasali, naravno kolega Košaraca ih je predložio. Dio njegovih amandmana je usvojen na Komisiji, to su oni amandmani koje je prihvatilo Ministarstvo, radi se o amandmanim, ovaj, Ministarstvo saobraćaja i veza, radi se o amandmanima koje je dalo Ministarstvo saobraćaja i veza Republike Srpske, odnosno Vlada Republike Srpske. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda.
Ima Maja, ima Maja.
Izvinjavam se, Maja Gasal-Vražalica u međuvremenu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, sam Prijedlog izmjene i dopune Zakona žao mi je što ne podrazumijeva nešto što smo mi kao zemlja, predpristupna zemlja u EU trebali i bili u obavezi usvojiti, a što je EU direktiva 1. siječnja 2016. godine propisala na europskim putevima. O čemu se radi? Radi se da svi prijevoznici, upravljači motornim vozilima na evropskim putevima bi trebali da imaju liječničku potvrdu da nisu apnejičari. Dakle, slip apneja je jedna pojava koja se pretežno javlja kod prijevoznika gdje dolazi do prestanka disanja u jednom trenutku, odnosno do spavanja, pospanosti, što može rezultirati ugrožavanjem saobraćaja, odnosno vrlo često, i neke analize pokazuju da 30% na putevima bivaju izazvane te nesreće zato što su prijevoznici, odnosno upravljači motornim vozilima slip apnejičari. Što želim reći? Želim reći da Ministarstvo treba da uz ovaj Prijedlog izmjene i dopune, odnosno da se pozabvi u narednom periodu novim zakonom koji bi tretirao ovu oblast, gdje bi u Bosni i Hercegovini uz liječnički pregled koji podrazumijeva standardni pregled, bilo u obavezi da svi prijevoznici podliježu ovoj intervenciji, odnosno da se pregledaju i dobiju potvrdu da li je, da li su apnejičari ili ne. Jer 30% nije zanemariv postotak, mi danas pričamo o sigurnosti u saobraćaju gdje se baziramo pretežno na postotak ili procenat prisutnosti alkohola ili droge u krvi, gdje ovu pojavu apsolutno nismo tretirali. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Dakle, ja podsjećam gospođu Gasal-Vražalicu Slavko Matanović je pripremio, tako da je on bio taj koji je trebao to uvrstiti. Onog trenutka kad je Zakon ušao u proceduru ministar iz SBB-a nakon što je došao na poziciju jedino što je mogao uraditi da potpuno popravi taj Zakon i da ga povuče iz procedure, naprotiv njegov cilj je bio da što prije ovo prođe. I Vijeće ministara, odnosno njegovo Ministarstvo je na one članove koji su bili tretirani Zakonom moglo amandmanski djelovati i mislim da je bio niz amandmana koje je Ministarstvo uradilo, te 22 dodatno poboljšalo Zakon. Tako da u konačnici imamo puno bolji prijedlog od onog kojeg je Matanović uputio u proceduru. I ono što je najbitnije, opet podsjećam, izuzetno hitno je to urađeno i na izuzetno kvalitetan način i zato konačo i imamo ovakav Prijedlog zakona pred sobom. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Još jedna potvrda moga uvaženog kolege Damira Arnauta da ne sluša druge sagovornike, odnosno kolegice i kolege u ovom Domu. Dakle, ako sam ja i u jednom svom izlaganju spomenula da član Vijeća ministara, odnosno uvaženi ministar iz SBB-a da nije uputio ili nije uradio Zakon kako treba. Ja ga doživljavam kao čovjeka koji je član Vijeća ministara koji treba da radi na reformama u Bosni i Hercegovini, a ako gospodin Arnaut ima kontinuiranu potrebu da vrši promociju SBB-a, odnosno članova SBB-a u ovome Domu ja mu zaista tu ne mogu pomoći. Shvatam da je to jedan od načina da se dođe na novinske članke, samo ja apsolutno nisam ovdje pričala šta je prethodni ministar uradio, šta je uradio ovaj. Ja smatram da mi kao predstavnici građana i građanki u Bosni i Hercegovini treba da damo sugestije koje bi vodile ka tome da unaprijedimo položaj u Bosni i Hercegovini i da se pozabavimo kvalitetno donošenjem zakona, a ne da prebacujemo krivnju jedni na druge, odnosno čiji ministar je radio, čiji ne. Na kraju krajeva predsjedavajući Vijeća ministara kada ste vi vršili, kada ste ustvari dolazili na vlast, a kada je Demokratska fronta, odnosno njeni članovi Vijeća ministara smijenjeni na način na koji su smjenjeni, su dobili sve pohvale za svoj rad, tako da zaista ovo nije tema. I podsjećam gospodina Arnauta, koji vrlo dobro poznaje Poslovnik o radu Predstavničkog doma, da to nije danas tema ovog razgovora. Hvala.
Evo ja vas još jednom upozoravam da recimo ove dvije zadnje diskusije po ispravku krivog navoda su očit primjer kako vodimo raspravu o nečemu što nije na dnevnom redu. Diskusija, poslanik Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koritim priliku da pozdravim vas u Kolegiju, članove Savjeta ministara i kolegice i kolege. Mislim da ovaj Zakon tretira važnu temu, riječ o bezbjednosti građana na putevima u Bosni i Hercegovini i mislim da je u proteklom periodu kroz samu raspravu u Komisiji označen taj problem kao veoma važan i mislim da je kroz zaključak Komisije ovoga Doma da se zakaže javna rasprava i o tome priča bio, rekao bih žargonski, pun pogodak. Imali smo situaciju da kompletna stručna javnost kaže svoje mišljenje o ovim ponuđenim izmjenama i dopunama. Ja ne bih danas govorio o tome da li je riječ o „bijelom hljebu“, da li je jedan ministar radio ovako, drugi onako, ali mislim da se treba fokusirati na sadržaj onoga što je pred nama. Ja sam iskoristio poslovničku mogućnost i u skladu sa Poslovnikom u komisijskoj fazi u Komisiji predložio 19 amandmana, na temelju zainteresovanosti i iskazanih potreba stručne zajednice u Republici 23 Srpskoj. Od 19 amandmana koji su dostavljeni kroz komisijsku fazu usvojeno je 7, a 12 amandmana nije. Koristeći član 124. stav (2) Poslovnika Predstavničkog doma obnovio sam 12 amandmana s ciljem da se ovdje u Predstavničkom domu otvori rasprava. Čini mi se da je neko od članova Kolegija diskutovao o tome da koristeći Poslovnik bi bilo vrlo racionalno da raspravljamo o 12 amandmana koji su danas na dnevnom redu, a cijeneći vrijeme i obiman dnevni red ja bih zamolio samo Kolegij, odnosno predstavnika, odnosno resornog ministra koji je prisutan u sali, da nas informiše zbog čega je 12 ovih amandmana sporno. I ja bih Vam zaista sugerisao da nam možete reći o tome kako bismo se mi u konačnici izjasnili o izmjenama i dopunama Zakona. Hvala vam.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, ne treba trošiti riječi da bi se kazalo o koliko važnom Zakonu mi danas raspravljamo. Dakle, mi raspravljamo o Zakonu koji se u procedurama kada dođe do njegove primjene na sudovima, kada se učini krivično djelo, smatra blanketnim propisom, dakle vezanim propisom, suštinskim temeljem. Ja sam u amandmanima danas gospodina Košarca, recimo, pročitao pokušaj da se da peciznija definicija šta je to bicikl npr., zatim šta je to vozilo za prevoz pčela, to su jako važne stvari. Od ovih definicija zavise sudbine ljudi koji će se sutra naći u ovoj situaciji kada je u pitanju ovaj Zakon, učesnika u saobraćaju. Zato bih ja, dakle dobio sam odgovor od gospodina Košarca da su ovi amandmani bili dio paketa amandmana koje nije prihvatila Komisija, i to je činjenica, dakle ove amandmane nije prihvatila Komisija. Postoje razlozi. Ja bih samo zamolio sada, ako, dakle, postoji spremnost, da nam se od strane predlagača kaže ovdje za svaki od ovih amandmana je li definicija bicikla u postojećem tekstu Zakona kompletnija od ove definicije koja se daje? Je li struka kazala to, da je to tako? Ja pretpostavljam da je struka kazala da ovi amandmani ne mogu da budu usvojeni, samo dajte da to čujemo, jer, kažem, radi se o neobično važnoj stvari. Toliko, hvala vam.
Hvala. Diskusija, poslanica Diana Zelenika. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam sve nazočne. Amandmane nisam dostavila u vremenskom periodu kada sam trebala iz razloga bolesti u obitelji, nebitno. Koliko vidim rasprava se vodi o tome da će doći do izmjena ovoga Zakona i ponukana svojom strukom i komentarom kolegice Maje Gasal-Vražalica vezano za slip apneu postoji još jedna bolest koja bi mogla biti jako značajna u transportu, osobito kada se radi o prijevozu, hajmo reći, najugroženije populacije djece, da epileptički napad je također nešto što, prikriveni epileptički napad je nešto što vrlo četo dovede, ono što bi rekli, naglog skretanja s puta, nije ni CD, nije niti zapaljena cigareta, nije niti mobitel, nego je vozač iz nepoznatih 24 razloga skrenuo na drugu stranu i doveo do tragedije. Sama sam se bavila dosta dugo ovom problematikom tako da, recimo, jedan test to je EG nakon neprospavane noći, onda bi bila dijagnostička metoda koja bi potvrdila da takvi ljudi koji se bave prijevozom nemaju takve napade i da neće ugroziti živote naših najmilijih u transportu. Tako da je to jedna, ovako evo, od sugestija, i ovaj, koje bi mogli ugraditi u sljedeće izmjene. I još jedna možda mala vezana za pušenje, iako kao bivši pušač možda nemam pravo, ali evo bilo bi zgodno da se uvede zabrana pušenja u automobilu gdje se voze maloljetan djeca. Tako da sa zdravstvenog aspekta, ako dođe do izmjena mi ćemo pripremiti ove amandmane, ali bi bilo zgodno ovako napraviti jednu sugestiju prema ministru da se ovo uvaži prigodom sljedećih izmjena Zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Znači, imamo dogovor da se obrati ispred Ministarstva zamjenik ministra koji je vjerovatno, pomoćnik ministra koji je učestvovao direktno u pravljenju ovog Zakona, ali ja predlažem da prvo završimo raspravu. Poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja ne bih raspravljao o ovom Prijedlogu zakona, ali su mi vrlo znakovite diskusije kolege Košarca, posebno kolege Džaferovića, i zaista mislim ukoliko se u suštini, mene sad interesuje suštinsko pitanje – da li se sa ovim amandmanima remeti koncept Zakona ili se doprinosi kvalitetnijim pojašnjenjima da taj Zakon bude cjelovitiji? Naravno, ne pretendujem ja i nisam opterećen tom činjenicom da mi želimo po svaku cijenu sto postotno dobiti idealan zakonski tekst, mi ćemo tek da vidimo kako će u primjeni taj da funkcionira Zakon i vidjećemo nakon određenog vremena kako te, kako svi ovi prijedlozi ili kako prijedlog tog zakonskog teksta ima povratne efekte. Po meni i ova zakonska akta koja su postojala su bila dobra, dobro rješenje ali nisu bila dobra u primjeni jer se nisu striktno sprovodila. Ali evo, ja sam rekao da ću kao klub podržati ovaj prijelog ovoga teksta, ali evo, sad evo uz ovu dopunu, naravno ukoliko Ministarstvo može da odgovori sad ili ministar može sad u ovom trenutku da odgovori na ovo – da li se tekst Zakona mijenja suštinski sa prihvatanjem ovih amandmana ili je to naprotiv poboljšanje predloženog teksta da bi se mogli, kako bih rekao, jasnije odrediti prema predloženim amandmanima? Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, poslanica Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući imam potrebu da reagujem na ovo što ste maloprije rekli, da nam ovdje neke stvari objasni pomoćnik ministra. Prvo hoću da Vam kažem da je maloprije, pričali smo o kvalitetu ministara, i bez toga ministar je odgovorno lice ispred ministarstva ima 25 obavezu da brani stavove ministarstva, što znači obrazlaže zakone koji dolaze iz njegovog ministarstva. Nikada se ne dešava da pomoćnik ministra brani stavove ministarstva. Dakle, gdje se nalazimo mi, devalvirali smo mnoge stvari u posljednjih dvije godine. Dakle, ja vas molim, to treba da radi čovjek koji je za to plaćen i zato odgovoran i nema smisla da pravimo ovakve manipulacije kao ovom prilikom.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović. Izvolite.
Predsjedavajući, ovaj, moja ispravka odnosi se na uvažene kolege Maju Gasal-Vražalicu i uvaženog kolegu Dianu Zeleniku. Dakle, htio sam reći teško je odrediti ovo što ste Vi rekli šta je apnea, odnosno kad, to je predpostavka kada će neko biti u apnei da ne bi mogao biti vozač. Ono što je sasvim jasno, dakle to je hipotetička pretpostavka da se nekom može desiti, to je isto kad, ako biste rekli potencijalno svaki vozač koji ima više od 40 godina je, potencijalno se može desiti infarkt miokarda i on ne može biti vozač, recimo, u javnom prevozu. Dakle, nemoguće je na taj način definisati, i to vam niko ne bi priznao u smislu ocjene sposobnosti za profesionalnog vozača. Ali se slažem sa Vama da, recimo, hronične, dakle vozač sa hroničnom opstruktivnom bolešću pluća, bilo da je to astma alergijske ili neke druge prirode bez ikakve sumnje ne može biti vozač, profesionalni vozač bilo teretnog vozila ili recimo prevoza u javnom saobraćaju. I takođe mislim, ovo što je uvažena koleginica Diana Zelenika rekla, ako vi neuropsihijatre pitate da li epileptičar može biti vozač, on će vam reći to apsolutno može biti vozač. Dakle, ničim neće isključiti, ali podzakonskim aktom treba, dakle može biti vozač u smislu korišćenja auta ukoliko koristi redovnu terapiju, ukoliko se epileptički napadi nisu pojavili uzastopno u određenom periodu, ali podzakonskim aktom treba jasno reći – vozač, profesionalni vozač u javnom prevozu i vozač teretnog vozila ne može biti osoba kojoj je u bilo kom smislu verifikovana epilepsija kao bolest i koji je, bez obzira da li koristi ili ne koristi terapiju. Dakle, ovo su dvije stvari koje je nemoguće zakonom riješiti. Nažalost ogromne zloupotrebe u Bosni i Hercegovini i u regionu, svuda se dešavaju vezano za izdavanje ljekarskih uvjerenja, oni su, ona su nažalost obična formalnost sa katastrofalnim posljedicama. Smatram da moraju se oglasiti nadležne institucije koje se mogu baviti ovim pitanjima, dakle izdavanje uvjerenja za profesionalne vozače, gdje je moguće tražiti krivičnu odgovornost za zloupotrebe, ali nemoguće je zakonom, amandmanima navesti sva stanja koja ne mogu dovesti do nečega. Hvala vam.
Hvala. Ponovo poslanik Mirsad Đonlagić, povreda Poslovnika. Izvolie.
Ma evo, nekako izgleda da se danas ja baš bavim Poslovnikom, nije mi to baš neko, kako bi rekao, trajno opredjeljenje, ali to je sticaj okolnosti, ali ja u ime Kluba tražim pauzu od 15 minuta, 15 minuta, izvinite molim vas, da bi na taj način dali priliku da se Ministarstvo pripremi, da odgovori i da komentar na ovih 12 predloženih amandmana za, da možemo o tome valjano raspravljati poslije stava Ministarstva. 26
Pa valjda je Ministarstvo spremno. Možemo li prevazići, vidite imamo 90 tačaka dnevnog reda.
Pa nije to dokaz ozbiljnosti da imamo danas 90 tačaka. A još nešto da kažem ...
Pa nije ni dokaz ozbiljnosti da treba Ministarstvu sad 15 minuta. Jel' Vi insistirate, ja ću dati pauzu ako insistirate?
Izvinite, dobro, izvinite, ja se izvinjavam. Izvolite.
Znači, ako insistirate daću pauzu, ja Vas samo podsjećam da imamo izuzetno obiman dnevni red i da Ministarstvo pretpostavljam da već zna odgovore na tih, kako komentarisati tih 15 amandmana. Znači, za 15 minuta, ako će sad oni čitati te amandmane nije im dovoljno ni 15 minuta. Ja vas molim da razmotrimo da li da idemo na pauzu, ako insistirate dajem pauzu. Je li insistirate na pauzi?
Ako ministar može da komentira ovih 15 amandmana sad, ja odustajem od zahtjeva za 15 minuta pauze, ali molim Vas nemojte mi govoriti o obimnom dnevnom redu, ovo je neozbiljno da danas imamo 73 revizorska izvještaja na sjednici na kojoj imamo oko 90 tačaka, to baš i nije ozbiljno, ali evo. ____________(?) Pa Vi ste glasali za dnevni red.
Je li insistirate na pauzi?
Ja molim kolege da ne ubacuju i ne dobacuju sa strane, nego da se jave za riječ pa da kažu.
Predstavnik Ministarstva je li treba Vama pauza? Izvolite, ministar Jusko.
Poštovani predsjedavajući i zamjenici, uvaženi delegati. 27 Apsolutno podržavam uvaženu zastupnicu Majkić i oni koji me imalo poznaju znaju da ne bježim ni od kakve odgovornosti i da sam apsolutno spreman da se konfrontiram sa njom u bojem momentu. Međutim, ovdje imamo stručni tim eksperata koji rade više na tome od 6 mjeseci, da bi zastupnici dobili kvalitetne odgovore ja odgovorno tvrdim da nikada vam neću dati odgovor kao što će dati moj pomoćnik koji je aktivno radio na tome. Ovo nije bježanje od odgovornosti nego samo želimo da jednostavno efektivnije i efikasnije uradimo. U potpunosti vas podržavam, preuzimam svaku odgovornost za sve što radimo, al' pomoćnik Zoran Andrić je čovjek koji je radio na tome aktivno i ako mi dozvolite ja bi ipak ovaj put dao riječ da moj pomoćnik elaborira sve ono što se nalazi ... Ovo nije bježanje od odgovornosti, nego jednostavno želimo da damo prave odgovore. ____________(?) Vi ga ovlašćujete. U potpunosti ga ovlašćujem. Hvala vam.
Znači, idemo dalje, povreda Poslovnika, poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja Vas samo molim da od sad držite se Poslovnika onako kako je propisano. Znači, mi smo razriješili ovu situaciju, al' molim vas Poslovnik jasno kaže kada klub poslanika traži pauzu predsjedavajući je daje. Vi ste ušli u raspravu, ušli ste u debatu, ušli ste u polemiku, molim Vas držite se Poslovnika.
Vidite, nećete baš moći da mi ograničite da kao predsjedavajući nemam pravo ništa da kažem. Prema tome, ja sam rekao ono što mislim, pitao sam je li insistirate na pauzi, ako insistirate daću. Niste insistirali, nastavili smo dalje. Je li tražite sad pauzu, tražite pauzu?
Mislim da je nađeno solomonsko rješenje i odustajem od zahtjeva za pauzu.
Ne treba pauza. Hvala. Sljedeća ispravka krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja nisam rekao, ali valjda se to podrazumijevalo, svi amandmani koji nisu prihvaćeni u parlamentarnoj proceduri na Komisiji su odbijeni od Ministarstva. Dakle, Ministarstvo je imalo već stav o svim amandmanima i nema zaista potrebe za nekim pauzama, za pripremama posebnim Ministarstva, itd. Jednostavno ja to nisam rekao, ali s obzirom da je Ministarstvo neke 28 prihvatilo podrazumijevalo se, po meni, da neke nije prihvatilo i da su kolege ti što nisu prihvaćeni predložili ovdje u proceduru. Dakle, Ministarstvo je dalo stav da ni jedan od ovih amandmana nije prihvatljiv. Svi amandmani za koje je Ministarstvo smatralo da su prihvatljivi su prihvaćeni od strane Komisije i ugrađeni u tekst Zakona.
Hvala. Poslanica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Nemam druge mogućnosti, ali jedna je vid, odnosno ispravak krivog navoda mog kolege, uvaženog gospodina Prodanovića.
Molim vas za pažnju. MAJA
Ja nisam doktorica, ne dolazim iz te struke, naravno da uvažavam ove komentare koje je i, je li, sugestije koje je uvaženi kolega rekao, međutim u komunikaciji sa subspecijalistima, specijalistima koji su sugerisali da bi ovo bilo vrlo kvalitetno da se ugradi u naš Zakon, zato što postoje već aparati koji u Bosni i Hercegovini se koriste, recimo na Podhrastovima ja lično znam da se taj aparat, da može utvrditi da li imate apneju ili ne, odnosno da je novi Holter EKG, to gospodin Prodanović sigurno zna, da mogu utvrditi da li ste apnejičari ili ne. Tako da ja ne vidim razloga ako već u EU je to na putevima vrlo, direktiva takva donesena da postoji razlog za tim utvrđivanjem, odnosno da se u zakon ugradi, ja ne vidim razloga da Bosna i Hercegovina koja teži ka EU da to nema u svom zakonu. Drugo bih replicirala svojim, uvaženom kolegi, odnosno ispravak krivog navoda kolegi Damiru Arnautu. Evo, sada smo imali priliku da čujemo kako je kroz ovu diskusiju htio da, je li, pohvali svog ministra, a da degradira ministra koji je bio u prethodnom mandatu, da kaže da eto nije kvalitetno urađen, pa ja sada pitam, odnosno ne znam da li je pomoćnik član SBB-a ili nije, odnosno evo kvalitetu koju nam je pokazao i žao mi je što je doveden gospodin ministar u ovaj položaj da se diskutuje o njegovoj ekspertizi ili ne i da njegove kolege traže 15 minuta da ga savjetuju šta treba da izrekne za govornicom. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih dio svoje replike usmjerio na diskusiju gospodina Novakovića. Istina je da su ovi amandmani bili na Komisiji, istina je da je dio obrazloženja dalo resorno Ministarstvo, ali zašto ograničavati Parlament. Parlament donosi zakone, zašto ograničavati raspravu u Parlamentu na 29 način da, iako imamo mišljenje, ograničeno mišljenje resornog Ministarstva, da o tome Parlament, svi članovi Parlamenta koliko ih ukupno ima u Predstavničkom domu iznesu svoje mišljen je o amandmanima, napominjući da je ovo važno pitanje za sve građane Bosne i Hercegovine jer je riječ o bezbjednosti na putevima. Zašto mi moramo da prihvatimo mišljenje Ministarstva, zbog čega? Zašto Parlametn ne može da utvrdi određeno pitanje koje tretira ovu oblast, zbog čega? Pa zakon donosi Parlament, zakon ne donosi Savjet ministara. Ja vas molim da u tom pravcu pričamo. Istina je da je član 17. precizirao da predlagač može da ovlasti nekoga, ali u komisijskoj fazi. Kolegij želim da upozorim derogiramo značaj Parlamenta, uvažavajući lično i pomoćnika ministra i ministra, narušavamo praksu da pored ministra i zamjenika ministra koji prisustvuju sjednicama Predstavničkog doma sada dajemo mogućnost da to radi pomoćnik ministra. Ja želim da pričam o dignitetu. Još jedanput, mislim da je prijedlog gospodina Đonlagića bio najracionalniji, postojalo je dovoljno vrijeme da se ministar uključi potpuno na temelju ekspertnih stavova, ako tako mogu da kažem, i da obavijesti Parlament, ali nemojte da dozvoljavamo da to radi, da to rade pomoćnici. I tražim pauzu 15 minuta u ime Kluba poslanika SNSD-a.
15 minuta pauza. Molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo sa radom sjednice. Dajem riječ Damiru Bećiroviću, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja se nadam da ćemo se vratiti ovome što je kolega Košarac rekao, da ćemo raspravljati o amandmanima, a ne znam čemu potreba da nam se obraća pomoćnik ministra, jer ovo jednostavnim upisivanjem imena čovjeka došli smo da je Sud BiH izdao rješenje da potpis pomoćnika ministra tog ne važi, u januaru 2016. Ne znam da li je čovjek zaista pomoćnik ministra ili ne, tako da, ja poštujem ono, cijenim što radi ministar Jusko, nadam se da ćemo vidjeti i druge zakone iz njegove nadležnosti, npr. Zakon o aviosaobraćaju, da ćemo i to dobiti u proceduru, ali ne vidim svrhu uopšte obraćanja pomoćnika ministra. Hvala.
Hala. Dobro, evo, u konsultacijama prije početka ovog nastavka dogovorili smo da na kraju diskusija ministar se obrati Parlamentu. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, dakle, evo većini ispravak krivog navoda. Ja kao član Povjerenstva za promet i komunikacije mislim da nema smisla obraćanje ministra. Ima ako ima novih elemenata koji nisu izloženi na sjednici Povjerenstva, u suprotnom, dakle, ako budu danas neki novi elementi bez valjanog razloga onda nije na Komisiji rečeno, odnosno na Povjerenstvu ono što smo mi trebali 30 znati. Mi smo, dakle, dobili obrazloženje ministra, od amandmana do amandmana smo išli, dakle nema potrebe. Dakle, mi možemo raspravljati o amandmanima gospodina Košarca, prihvatiti, ne prihvatiti, nije nikakav problem, a da ministar sad izađe i recimo na 12 amandmana kaže nešto drugo što nije bilo na Povjerenstvu onda nije Povjerenstvo radilo svoj posao, odnosno bilo je ono obmanuto. Ja mislim da ima potreba samo ako ima nekih novih elemenata po bilo kojem od ovih amandmana i da su uvjerljivi, ako nema ja ne vidim razlog nikakav. Mi smo to sve prošli od amandmana do amandmana.
Dobro, slažem se. Dajem riječ ministru Jusku da ne bi ispalo da Ministarstvo bježi od odgovora, za što sam ja siguran da nije tako. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, zastupnici. Ne da ne bježim, ali evo ja moram opet istaći jednu stvar da bez obzira na sve prijedlozi zastupnika koji su došli u, mogu reći, velikom broju slučajeva su doprinijeli da ovaj Zakon bude itekako kvalitetno dobro urađen. Ja ću stvarno biti kratak i ono što sam znao i prije dolaska na ovu sjednicu da svi amandmani koje, na koje je reagovalo Ministarstvo i dalo Vijeću ministara, mi u potpunosti ostajemo pri tom stavu da prijedlozi Ministarstva budu u ovoj formi u kojoj jesu, koji su donešeni i na Komisiju. Sa druge strane veliki broj prijedloga od uvaženog zastupnika Košarca su već ugrađeni u Zakon samo što su proformilisane riječi na drugi način. I to uvaženi zastupnik može sigurno vidjeti, i na kraju krajeva ja ga pozivam da dođe i da mu obrazložimo sve, da se radi maltene o nekim sitnim detaljima. U nekim amandmanima nisu vođene usaglašenosti za zakonima EU, a mi smo se držali da ipak trebamo ostati na toj liniji. Tako da Ministarstvo je stava da ono sve što je bilo na Komisiji bude u izvornom ... Hvala.
Hvala Vam. Znači, završavamo ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1- 2509/16, od 28.09.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 37. sjednici Doma, održanoj 09.11.2016. Komisija za saobraćaj i komunikacije dostavila je 28.11.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila tekst Zakona sa usvojena tri amandmana. Nema novih amandmana. Otvaram raspravu. Gospođa Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite. 31
Gospodine predsjedavajući zahvaljujem. Molim opet samo jednu rečenicu da kažem. Opet, cijeneći napore Ministarstva na donošenju dobrih zakona, mislim da je riječ o dobrom zakonu, ali zamolila bih kao članica Komisije za evropske integracije, bilo bi dobro da sada u fazi u kojoj jesmo, u kojoj smo dobili kakvo takvo mišljenje Evropske komisije, odnosno ja smatram da je ono vrlo objektivno, bilo bi dobro da se preporuke Direkcije evropskih integracija usklađenosti sa aktima EU, odnosno sa uredbama, kako za ovo Ministarstvo tako i za sva ostala, naročito za ovaj Zakon bilo bi dobro da su se te sugestije Direkcije evropskih integracija prihvatile zato što smo mi prihvatanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju prešli, dakle, iz ..., na snagu je, ... dobrovoljne implementacije prelazimo u fazu obavezne implementacije uredbi EU. Tako da bih ja sugerisala uvaženom ministru i predstavnicima Ministarstva da bi bilo dobro da u izradi uzmu u obzir i pravnu stečevinu EU, da ne čekamo sticanje statusa kandidata, jer mislim da nećemo praviti onda dobar zakon. Zahvaljujem.
Dobro. Ovo je sugestija za novi zakon. U ovom Prijedlogu zakona nismo imali amandmane tako da u suštini i nemamo o čemu da raspravljamo. Nemamo više prijavljenih. Zatvaram diskusiju po petoj tačci. Prelazimo na šetu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16, od 11.10.2016. godine (drugo čitanje), skraćeni postupak Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 37. sjednici Doma, održanoj 19.11.2016. Komisija za finansije i budžet dostavila je 29.11.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa usvojenim jednim amandmanom. Otvaram raspravu. Damir Bećirović, diskusija. Izvolite.
Ja jednostavno moram komentarisati ovaj dio zbog toga, zbog pisma koje smo dobili od nositelja pravosudnih institucija u kojima prijete tužbom parlamentarcima ukoliko usvoje, ukoliko prođe ovaj Zakon. Očigledno je da ti ljudi znaju samo te tužbe dizati. Umjesto da se bave borbom protiv kriminala i korupcije bave se očuvanjem svojih ličnih primanja. Zašto bi bilo koji sudija ili tužilac imao primanja, regres, znači, za, naknada za godišnji odmor u visini od 50% svoje plate, koja je vrlo visoka, zašto takođe ne bi imao regres u iznosu koji primaju, evo parlamentarci, članovi Predsjedništva, koji se utvrdi odlukom Savjeta ministara? Samo jedina stvar koja se radi, evo svjedoci smo napada, evo, i na ministra Mektića o čemu se ćuti u ovom Domu, što je također trebalo biti jedan dio rasprave, jedna tačka dnevnog reda, ali očigledno je 32 da je pravosuđe jedan od najgorih dijelova ovog društva, i ljudi se ne bave svojim poslom godinama već. I zbog toga imamo situaciju kakvu imamo u ovoj državi. Ja opet savjetujem da se počnu baviti svojim poslom, a ne prijetiti parlamentarcima da donose zakone.
Hvala Vam. Nemamo više prijavljenih po ovoj tačci dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 07.11.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma, te je djelimično usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komisija je 30.11.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je utvrdila principe Prijedloga zakona i usaglašenost sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, u ime Kluba SNSD-a ostajemo na stavovima koje smo iznijeli na prošloj sjednici Predstavničkog doma. Takav stav sam imao jedino i na Ustavnopravnoj komisiji, nadam se da će sasvim biti jasno nakon današnjeg glasanja kakvi su nam stavovi. Dakle, mi smatramo da je izmjena člana 15. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima u Bosne i Hercegovine prenos nadležnosti sa entiteta na Bosnu i Hercegovinu i za nas su izmjene ovog Zakona neprihvaljive. Nepotrebno je da se Savjetu ministara daje mogućnost da predlaže po jednog člana Stručnog savjeta Agencije za lijekove iz jednog i drugog entiteta, dakle da uzme, preuzmu nadležnost u smislu entiteta i u tom smislu mijenjati ovaj Zakon samo zbog toga, pozivajući se na sporost uspostavljanja Stručnog savjeta Agencije za lijekove, ne postoji opravdanje. Dakle, Ministarstvo zdravlja Republike Srpske je prethodno uradilo, a i sada će uraditi, u skladu sa onim što smo tražili pauzu na prethodnoj sjednici zasijedanja, dakle predložiće tri kandidata za člana Stručnog savjeta Agencije za lijekove koje imenuje Savjet ministara BiH u skladu sa sadašnjim Zakonom o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine. I tu neće biti apsolutno nikakvih problema da se ovo uradi. Ukoliko, dakle, Klub poslanika Saveza za promjene prihvata ovaj prijedlog koji je sasvim jasan, a zasnovan je na tome da se, dakle, zdravstvo finansira isključivo iz prihoda entiteta, odnosno kantona u Bosni i Hercegovini, i da u tom smislu je, a znamo situaciju kako je donešen Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima, vrlo mukotrpno, vrlo teško, sa dosta, jako velikim brojem sastanaka i rasprava o ovoj temi, ovaj, smatrali smo da u smislu ove nadležnosti članove komisija i stručnih tijela treba da predlažu, u skladu sa zakonom, 33 ministarstva zdravlja entiteta 3 + 3, odnosno jednog Odsjek za zdravstvo Brčko Distrikta. Isti način, isti način je i princip primjenjen kod komisija koje su sastavni dio ovog Zakona. I ovo bi bio samo početak, dakle, prenosa nadležnosti koja je izvorna nadležnost Bosne i Hercegovine. Prošli put sam rekao, takođe, da nema problema, ne vidim razlog da nadležna agencija i Savjet ministara organizuju raspravu o implementaciji Zakona o lijekovima Bosne i Hercegovine, ima potrebe, ima dosta značajnijih stvari o kojima treba voditi raspravu, i nakon toga razmotriti mogućnost eventualnih promjena Zakona, poboljšanja, koji bi bili u interesu građana Bosne i Hercegovine, u interesu digniteta ove Agencije i u smislu obavljanja pozicije u skladu sa ustavnim nadležnostima u Bosni i Hercegovini. Pozivam Savez za promjene da predloži kandidata Stručnog savjeta Agencije za lijekove ministru zdravlja Republike Srpske. Ministarstvo zdravlja Republike Srpske će istog momenta nakon toga dostaviti listu prijedloga kandidata za članstvo u Stručnom savjetu. I ovo je moguće riješiti, a moguću raspavu o ovom Zakonu koja bi bila uvjerljivija, od interesa za građane Bosne i Hercegovine, od interesa za javnu, poziciju javne funkcije koju obavljamo, i u skladu sa zakonskim ovlaštenjima moguće bi bilo voditi nakon sveobuhvatne rasprave i ukazivanja na probleme o funkcionisanju Agencije za lijekove. Želim napomenuti javnost da u Bosni i Hercegovini Sektor za farmakovigilancu čije je sjedište u Mostaru nikada nije proradilo. To je mnogo veći problem nego pitanje bilo kog člana, bilo kog stručnog tijela unutar Agencije. U tom smislu pozivam vas, dakle, da odbijemo ovaj Zakon u prvom čitanju, jer on nema svoje niti ustavne nadležnosti, niti su za nas prihvatljivi ovi principi. Hvala vam.
Hvala. Diskusija, Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege. Kada sam pročitao obrazloženje ovog Zakona, a onda pogledao sve ove članove siguran sam da ovako promijenjen zakon neće ustvari promijeniti ništa od onoga zbog čega se ovaj Zakon navodno donosi. Naime, u razlozima za donošenje Zakona je rečeno da je to nemogućnost imenovanja novog saziva Stručnog savjeta Agencije za lijekove i medicinska sredstva. Predpostavljam da iz Republike Srpske ili iz Federacije nisu došli prijedlozi za ovaj Stručni savjet i ... Savjet ministara ne može imenovati. Međutim, član 15.7. Zakona kaže – ukoliko mandat Stručnog savjeta ne istekne prije, istekne prije imenovanja novog saziva postojeći stručni saziv Stručnog savjeta može nastaviti da obavlja dužnost u periodu ne dužem od 90 dana. Šta će se desiti ako i u tih 90 dana ne dobijemo po dva člana iz entiteta? Hoćemo li onda mijenjati Zakon pa i ta dva člana što daju entiteti prenijeti u nadležnost Savjeta ministara? Ovdje nije suština prijedloga u izmjeni Zakona, odnosno potrebi izmjene Zakona kao što je u obrazloženju, jer vidimo da, evo, ovim nećemo riješiti problem. Kada smo usvajali ovaj Zakon svojevremeno, pored onog što je bio cilj, cilj je bio i saradnja između institucija na nivou entiteta i institucija na nivou Bosne i Hercegovine kako bi ovaj posao kvalitetno obavljali i kako bi spriječili neke druge stvari koje nažalost i ova Agencija nije uradila, a ni ovaj Zakon nije uradio. I imajući u vidu da Zakon zaista neće ispuniti cilj i razloge zbog kojih je predložen ja neću podržati ovaj Zakon. 34
Hvala. Diskusija, poslanik Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ne ulazeći u meritum, odnosno u to da ili ne, jeste ili nije uzimanje entitetske, neentitetske nadležnosti, ja ovdje govorim sa aspekta interesa korisnika. Ovdje smo mi zbog onih koji su korisnici usluga i kojima u konačnosti treba da se vrati ono što oni daju svojim radom, odnosno doprinose da bi ... mogli da funkcionišu sistemi kao što su zavodi zdravstvenog osiguranja. Nakon što smo prvi put o ovome raspravljali došao mi je veći broj mejlova, vrlo zanimljivo, iz oba entiteta. I dobio sam upite, vjerovatno nakon one diskusije da li mogu da objasnim kako je moguće da na prostoru koji nema vazdušne udaljenosti 30 km jedno od drugoga u tri lokacije za isti lijek tri različite cijene, potpuno isti, u Lukavici, u Konjicu, u Sarajevu, u Kiseljaku, izvinjavam se četiri različite cijene su mi poslali, četiri različite. A obzirom da se radi o izuzetno skupim lijekovima koji moraju koristiti hronični srčani bolesnici, u Kiseljaku je 260 maraka, u Konjicu je, da, da, 260, to je bayerov, one male crvene tabletice ... Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tako je. U Konjicu je 180 maraka, u Lukavici 210, u Sarajevu 60. Objasnite mi to, objasnite građanima kako je to moguće. I mi onda oko ovoga ovdje, oko Zakona hoćemo ili nećemo, možemo danima, satima, mjesecima, godinama, na drugoj strani će se mešetarenje listama nastaviti, i to veliko mešetarenje listama. Uzimite samo najobičniji, koji svi oni koji potencijalno imaju probleme unutar svojih krvotoka, Aspirin plus da li mu je ista cijena na ovih pet prostora, bayerov. Zašto i kako je to moguće da u jednoj zemlji na različitim lokacijama, a nije tržišno, nego je preko zavoda, budu različite cijene. Posebno su interesantne liste, posebno. Lista koju donosi i ovjeravam Ministarstvo zdravstva Republike Srpske, Lista koju donosi Federalno ministarstvo, liste koje donose kantonalna ministarsta i onda se nađete u čudu, i vidite da postoji protekcionizam, ekskluzivitet i tako redom. Pa onda Hemofarm bude izbačen sa lista u kantonima pojedinim, ali zato Bosnalijek, Farmavita, ..., budu izbačeni potpuno u Republici Srpskoj, pa onda u drugom kantonu budu izbačeni ovi. To je prosto nevjerovatno koja je realno anarhija u toj oblasti. Nemojmo se igrati sa zdravljem i sudbinama onih koji drže te zavode i plaćaju te zavode. Mi moramo biti vrlo odgovorni prema građanima, mi nismo odgovorni tim što ovdje pričamo hoće li biti dva odande ili tri odavde. Ja predlažem da ih svih pet bude iz Republike Srpske, ali da rade u interesu građana, da rade u interesu korisnika, da ne daje penzioner koji ima 320 maraka penziju u Kiseljaku 260 maraka za ovaj lijek, jer ga mora kupiti jer nije na esencijalnoj listi. E u Sarajevu je 60 participacija jer je na esencijalnoj listi, ali samo u Sarajevu, već u Zenici nije. U tome su problemi ove zemlje, što mi građanima nedamo da mogu oni osjetiti dobrobit našeg ... Mi se ovdje hoće li biti ovaj ili će biti onaj, a ne pitamo se hoće li raditi u interesu onih koji daju iz svojih džepov novac za funkcionisanje tih zavoda. A oni funkcionišu odlično. Borba za zapošljenje u te zavode je grčevita, što znači da se dobro živi, opet na račun onih koji pune te zavode, financijski, grčevita borba ko će sa njima upravljati. Zašto to? 35 Hoće li upravljati SDA, HDZ, SBB, SDS, SNSD, zašto je baš toliko grčevita borba? Zato što su ukupni budžeti u zbiru tih zavoda veći nego budžet države. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Pa, ja sam se stvarno trudio da povežem diskusiju kolege Backovića sa ovim Zakonom i moram reći da nisam našao nigdje da ovim Zakonom se difiniše ovo o čemu on govori. Koliko ja znam Pravilnik kojim se omogućuje smanjenje cijena lijekova je usvojen i usvojena određena dinamika tamo, ovaj Zakon nema veze sa cijenama lijekova. Dakle, molio bih predsjedavajućeg a i kolege, znači kad o tome raspravljamo da raspravljamo o Zakonu, a ne o cijenama lijekova koji, ponavljam, ovaj Zakona, koje ovaj Zakon ne tretira.
Dobro. Ja vas samo napominjem da je ovo prva rasprava i rasprava ... načelu, tako da je dopušteno govoriti o temi u širem obimu. Milica Marković, ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja se slažem da na raspravi o principima možemo razgovarati šire i opširnije, ali u svakom slučaju mislim da danas nije tačka dnevnog reda u okviru ove tačke, zapravo nije predviđeno ovdje da pričamo i komentarišemo ko koristi aspirin a ko ne, dali neko koristi bayerov ili nekog drugog proizvođača, to apsolutno se ne uklapa u ovaj dnevni red. I to je moja primjedba gospodinu Backoviću, a uz to da kažem da to nije sadržaj materijala koji je na dnevnom redu. Znači, to je pitanje Pravilnika i to je neka druga priča koja, naravno, ima veze sa ovom, ali to nije tačka dnevnog reda. A usput da kažem da stvarni razlozi za izmjene ovog Zakona jesu, kao što je predlagač i napisao ovdje, razlog za donošenje ovog Zakona je nemogućnost imenovanja novog saziva Stručnog vijeća Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH, u daljem tekstu Stručno vijeće Agencije. Znači, ovdje je pitanje svih pitanja kako će se ukloniti ova postava i dovesti neki drugi ljudi na njihova mjesta da posjedaju, znači namještanje ljudi a ne interes građana. I u tom dijelu ja mogu da se složim sa gospodinom Backovićem da se predlagač, niti oni koji bi danas eventualno podržali ovaj Prijedlog izmjena Zakona, se ne vode interesom građana, nego se vode nekim stranačkim interesima, ali, naravno, o tome ćemo još razgovarati. I mislim da je zbog toga, usput još ovo što je gospodin Prodanović rekao, to je prenos, direktan prenos nadležnosti sa entiteta, entitetskih ministarstava na nivo Bosne i Hercegovine. I sad bi trebalo neki poslanici iz Republike Srpske da to podrže da to prođe. Mislim da je to nedopustivo, a mi iz SNSD-a smo rekli da to nikako nećemo učiniti i pozivamo i druge da to ne učine. Hvala. 36
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mojim prethodnicima, da bude jedna, da ne bude dva puta da govorim, i koleginici i kolegi. Kao što je rekla, sama je to rekla, posredno ima, i ono što je posredno šta su implikacije ovog Zakona treba da kažemo. Znači, posredno ima kao konsekvenca u konačnosti direktan uticaj na formiranje lista i cijena, jer oni koji budu radili, između ostalog, će raditi nešto i na tu temu. Takođe mom kolegi Novakoviću, ovo je prvo čitanje i ukoliko nećemo reći šta je širi obuhvat ovog Zakona, šta će se u konačnosti dešavati ukoliko ne budemo uradili kako treba, ne naveli ovakve primjere kao što je apsolutna disharmonija izbora, apsolutna samovolja u formiranju, apsolutna samovolja u izboru, ovdje kad mislim na izboru mislim na proizvođača i dobavljača, onda mi nismo ispunili svoju svrhu. Ovim se želi urediti prostor i tim uređenim prostorom u konačnosti, ono što je kao krajnja konsekvenca, dovesti potrošače, ovo je gruba riječ, jer to je nužda, znači, lijekovi se ne uzimaju iz ćeifa nego iz nužde, dovesti one koji to moraju u nešto povoljniji položaj nego što ga sad imamo. A nisam džaba rekao zašto je baš tolika borba da se ovlada zavodima zdravstvenog osiguranja, isključivo zbog sume sredstava koji tuda kolaju. Ja se nadam da svi znate za seminare, nazovimo pod navodnim znacima, koje, ne znam, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] godine sve farmaceute u Istambul, dvije godine ih je vodila u Rio de Ženeiro [[poslanik se upozorava na vrijeme]] vodi u Španiju, onaj ih vodi, jao baš iz ljubavi prema njima, stvarno ih vodi zato što ih voli. Hvala.
Hvala. Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, Vi ste sami rekli da je ovo prvo čitanje i Zakon je prijedlog Vijeća ministara, i svakako da možemo u širem obliku razgovarati i raspravljati, naravno, da bismo pripremili Zakon za konačnu varijantu, tj. u drugom čitanju, eventualno amandmane, međutim ja ću, ovo više ne mogu, dakle, da stoji u meni, nego moram reći danas kod ovog Zakona, dakle ja čestitam ovom Parlamentu na razvitku parlamentarne demokracije. Ovo ne postoji, dakle, nigdje, koliko ja znam, toliko smo dosege dostigli da mi imamo prijedloge, dakle, Vijeća ministara i onda kolege koje su u parlamentarnoj većini, čiji su ministri u Vijeću ministara ne prihvaćaju zakone koje njihovo Vijeće ministara nudi. To nije prvi put. Dakle, podsjetiću vas da je prošli put Zakon o pravobraniteljstvu pao, takođe iz Vijeća ministara, inicijative padaju. Dakle, jedino mi preostaje kao gospodinu Novakoviću da ove preostale dvije godine jedno 60 zakona i ja sam ponudim, pa evo kad već onda radimo tako jednu demokraciju koja ne postoji. Dakle, ovo je nevjerovatno, ovo ja čestitam na razvitku ovakve demokracije, onda ću i ja lobirati bilo koga iz oporbe pa ćemo jednostavno ... donositi zakone, ako nekog uspijem privoliti za moj prijedlog. I evo, ja se nadam da ću i ja u naredne dvije godine jedno 60 zakona, ili već koliko mognem, 37 predložiti, pa se nadam da će proći u Parlamentarnoj skupštini, jer očito da ovdje mi tako i funkcioniramo. Hvala lijepo.
Hvala. Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavjući. Zahvaljujem takođe kolegi Lovrinoviću što je napravio dobar uvod za ovo što sam isto htio reći. Dakle, ja ću ostati, naravno, u okviru Zakona, a u obrazloženju se navodi, ja opet podsjećam Vijeće ministara je tražilo ne samo da ovaj, Parlamentarna skupština usvoji ovaj Zakon već da ga usvoji po hitnom postupku. I prošli put je pao zahtjev za hitni postupka zato što su se poslanici iz Saveza za promjene predomislili u zadnji čas, odnosno išli kontra onome što su njihovi ministri u Vijeću ministara glasali, dakle zahtjev za hitni postupak. A hitni postupak je tražen zato što je, citiram – Vijeće ministara imalo, dakle kompletno Vijeće ministara, ovo je jednoglasno usvojeno na Vijeću ministara, Vijeće ministara je imalo u vidu činjenicu da je razlog za donošenje ovog Zakona nemogućnost imenovanja novog saziva Stručnog vijeća Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH. Dakle, očito ima razloga za hitnost, razlog je jasno naveden, a i sto tako Zakon je toliko jednostavan da se može usvojiti u jednom čitanju. I prošli put imamo prvo, znači, situaciju da poslanici iz Saveza za promjene odbiju zahtjev, svojih ministara između ostalog, za hitni postupak. Ja ne znam, mislim stav SNSD-a je jasan i od prošlog puta i evo sada, a čini mi se ipak na osnovu diskusije kolege Novakovića da ovaj Zakon neće dobiti entitetsku većinu, kažem opet SNSD je bio jasan oko svog glasanja, ali ako stav gospodina Novakovića odražava stav Saveza za promjene onda jednostavno vi danas nećet imati 5 glasova iz entiteta Republika Srpska, eventualno u drugom krugu 10 će biti, više od 10 će biti protiv i ovaj Zakon će pasti, da budemo jasni. E tu sad nešto apsolutno nije jasno. Dakle, čuli smo od kolege Novakovića da neka rješenja ne valjaju i čuli smo, mada manje direktno nego ovo što su njegove kolege iz SNSD-a rekle, da se radi o prenosu nadležnosti. Pa dobro ko ovdje ponižava ministre svoje? Znaju li vaši ministri išta o prenosu nadležnosti, ta trojica? Mislim, jesu oni o tome razmišljali ili dođu ovdje vama po lekcije? Nešto mi apsolutno nije jasno, dakle ako govorimo o ponižavanju svojih ministara kome tu Savez za promjene drži lekcije. Tri ministra su glasala za hitni postupak, dakle time su se opredijelili i da je Zakon potreban i da je hitno potreban, a onda dođe ovdje u Predstavnički dom, pa ljudi su poniženi, vaša tri ministra su na prošloj sjednici kad ste odbili hitni postupak poniženi, danas su dvostruko poniženi. I vi ćete pričati o ponižavanju ministara, Klub koji ima apsolutno jasnu i krstalno čistu saradnju sa vojim ministrima. I kolega Lovrinović je u pravu, izgleda da jednio što ostaje kad se nešto ne može usvojiti da poslanici djeluju. I ja sam u više navrata rekao ja ću djelovati, ne s ciljem da uzimam posao Vijeću ministara, pa nekad je lakše kad poslanik predloži zakon, brže ide procedure. Vi znate i sami u Vijeću ministara treba proći, treba dobiti milion mišljenja, itd. Kad se radi o nekim stvarima koje se jasno mogu završiti i koje se mogu završiti sa nekoliko članova puno je lakše kad poslanik predloži nešto i zašto to ne bi radili, pogotovo u ovakvim situacijama kad ne možemo računati na isti stav vaših ministara i vaših poslanika. Zahvaljujem se. 38
Hvala. Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite.
Bilo bi dobro kad bi mi jedni druge slušali kad diskutujemo, vjerovatno bi dio diskusija postao suvišan poslije toga. Ja sam iznio moj lični stav i rekao – ja neću glasati za ovaj Zakon, dakle nisam rekao da Savez za promjene neć glasati. Ja ne znam kako će glasati, nisam ovlašten da iznosim stavove Kluba, ima predsjednik, ima njegov zamjenik, odnosno predsjedavajući i njegov zamjenik, tako da nisam iznio ni stav Kluba nego isključivo lični stav o ovom Zakonu. Ako neko od kolega misli da me disciplinuje na način da samim tim što pripadam parlamentarnoj većini moram glasati kako oni to misle, onda moram reći da je to propala mislija. Kako je moguće da Agencija za poštanski saobraćaj, odnosno Odbor godinu dana ne funkcioniše i da to nikom ne smeta, a ovo smeta, i za godinu dana nije izabran Odbor ove Agencije. I da ne nabrajam dalje, da nam u pojedinim agencijama sjede ljudi kojima je istekao mandat više od godinu dana i više godina i da nam to nije problem, a ovo nam je problem. Dakle, u čemu je suština netačnog navoda, nisam iznio stav ni jedne grupacije osim svoj lični stav i ponavljam, ovaj Zakon je ušao u parlamentarnu proceduru da se o njemu izjasni Parlament, a ne Savjet ministara. Savjet ministara je svoj stav rekao, i ja sam rekao svoj stav i Parlament će reći svoj stav, kakav će biti vidjećemo.
Hvala lijepo. Ispravak krivog navoda, predsjedavajući Mladen Bosić. Izvolite.
Evo ja bih prokomentarisao ovo što je rekao gospodin Arnaut. Znači, ima raznih politika i političkih taktika, ima ljudi koji su dobri u argumetnima, ima onih koji su dobri u zavađanju drugih, ima, na mnogo načina se može voditi politika. Ovdje je pitanje da li funkcioniše Agencija za lijekova u interesu građana u obliku i na način kako je to sad definisano Zakonom, i to je valjda bio motiv da se uđe u ovu proceduru. Agencija očito ima problema sa Savjetom, blokade nisu u interesu građana i to je bio motiv Savjeta ministara i Saveza za promjene da pokušaju nešto da promijene. I sad da vam kažem oko prenosa nadležnosti. Prvo da definišemo ponovo ko smo mi ovdje kao poslanici Predstavničkog doma Parlamenta BiH iz Republike Srpske, jesmo li mi predstavnici građana Republike Srpske koji su za nas glasali ili smo mi ovdje predstavnici skupštinske većine, odnosno Vlade u Banja Luci, odnosno u Republici Srpskoj. Da li neko misli ako predlože ministri iz Republike Srpske neko rješenje za koje su ubijeđeni da je u interesu Republike Srpske da oni to nelegalno rade. Pa, oni su izabrani od predstavnika iz Republike Srpske koji su ovdje digli ruku za Savjet ministara. Prema tome, sve ono što rade ministri i što rade poslanici ovdje ima direktan legitimitet preko glasova građana. I nemojte misliti, sad se obraćam poslanicima Saveza nezavisnih socijaldemokrata, nemojte misliti da ćemo mi ovdje 39 prenositi i zastupati stavove skupštinske većine u Republici Srpskoj, odnosno Vlade Republike Srpske, zato što ne mislimo da su u interesu građana Republike Srpske. Za ono što mislimo da je u redu, u redu je, blokade rada agencija, kao što je Agencija lijekova, nije u interesu građana, nije ni Federacije ni Republike Srpske i moramo naći nova rješenja. Zašto smo mi glasali protiv hitne procedure? Glasali smo protiv hitne procedure zato što smatramo da treba razjasniti pojedine članove i da treba predložiti možda i neka rješenja koja bi bila bolja u amandmanskoj fazi. I evo sad se nalazimo, još iduću sjednicu ćemo raspravljati o ovome i to je to. Znači, nemojte gospodine Arnaut da pokušavate da iz diskusije gospodina Novakovića napravite neki novi politički razdor ili svađu, nema potrebe za to. Znači, Srpska demokratska stranka i poslanici Saveza za promjene, osim gospodina Novakovića koji se ovdje javno izjasnio da neće tako glasati, će podržati ovaj Zakon u prvom čitanju i dati prijedloge za njegovu promjenu ili poboljšanje u amandmanskoj fazi. Hvala.
Hvala predsjedavajućem Bosiću. Za riječ se javila, evo imamo sad ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović. Izvolite.
Dakle, koristim priliku pošto sam diskutovao već, a inače moglo bi se da pojasnim ... Dakle, moram reći apsolutno su neargumentovane i netačne tvrdnje Savjeta ministara da je bilo koji član Stručnog savjeta u bilo kom smislu, bilo kada ili ikada blokirao. Ja dozvoljavam da poslanici dobiju informacije i da oni tako mogu misliti, dakle odmah moram reći, ako je blokada rada Agencije za lijekove jeftiniji lijekovi u Bosni i Hercegovini, to je tačno, dakle u tom smislu je to tačno, nije niti u jednom drugom smislu, niti u jednom drugom smislu. Uvažene kolege, odmah vam moram reći nemam nikakvog razloga da u bilo kom smislu branim. Takođe mislim da ni jedna agencija, niti institucija Bosne i Hercegovine ne treba da funkcioniše u tehničkom mandatu, i ja nemam dileme da treba raspisati konkurs ili proceduru obaviti u skladu sa Zakonom da se na vrijeme imenuju članovi Stručnog savjeta isto, dakle najmanje 90 dana, ili 120, ili 150 dana prije ili da se predlože od nadležnih ministarstava. Takođe moram reći nikada do sada nije postojao problem na relaciji Ministarstvo civilnih poslova, u ovom segmentu, Ministarstvo zdravlja Republike Srpske. Ranije je istekao mandat, koji nema veza sa ovim sazivom Savjeta ministara, ranije je istekao mandat, dakle, koji je bio, blokirala je, blokiralo je Ministarstvo zdravlja Federacije BiH zbog nekompatibilnosti nivoa, dakle parlamentarne većina jedne ..., na jednom drugom nivou. Mislim da zadnjih mjesec dana pažnju javnosti je privlačilo niz važnijih stvari, mislim da je dobro da smo ih iznijeli ovdje. Mislim da treba napraviti još veći stepen saradnje izvršnih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, kako Savjeta ministara i nadležnog ministarstva u Savjetu ministara tako i Vlade Republike Srpske, i Vlade Federacije, i nadležnih ministarstava i Sektora za zdravstvo Brčko Distrikta. Takođe smatram, i to sam prošli put rekao, da je potpuno prirodno da onaj ko ima ovdje parlamentarnu većinu, a dolazi iz izbornih jedinica iz Republike Srpske, treba da ima uticaja na način rada koji bi bilo kvalitetniji u tom smislu. I mi parlamentarci imamo odgovornost, kako prema svojoj izbornoj jedinici, tako, dakle, i prema građanima i mislim da tu apsolutno nije nikakav problem da se na takav način radi. Nedavno smo čuli pozitivne pohvale, ovo je dio jedne sinhronizovane aktivnosti koji je bio dio kompromisa, da li je dobar, nije dobar, nije najbolji ali je mogao biti bolji, ali je dobar početak da adekvatno radimo. Dakle, ja mislim ako smo postupili 40 u skladu sa onim stavovima Svjetske banke i ..., dakle nadležna ministarstva u entitetskim vladama i Savjet ministara, ako je Stručno tijelo donijelo taj, ovaj, dakle, usvojilo Pravilnik priče nadležnog ministra su, žao mi je što nije tu, apsolutno neosnovane, nema veze sa kapacitetom da li neko funkcioniše u tehničkom ili drugom mandatu. Pa koliko je godina funkcionisala Regulatorna agencija za medije u takvom mandatu? Ne treba ponižavati ljude koji su, kao što ne podcjenjujem one koji će u novom smislu biti predloženi, naš cilj je da imamo kvalitetan zakon koji će poštovati Ustav ove zemlje, ali i Ustav entiteta i nadležnost. Dakle, jedini je to razlog, ne želim u tom smislu da optužujem bilo koga, ja smatram da smo uspostavili dio saradnje, iako ponekad različito razmišljamo o tome, ali mislim da je moguće postići dogovor. Hvala vam.
Hvala. Ipravak krivog navoda, Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. S obzirom da se predsjedavajući, gospodin Bosić, direktno obratio Klubu SNSD-a našao sam za potrebu da intervenišem. Ja ne mogu da vjerujem, naprosto ne mogu da vjerujem, nisu ovo novi izazovi za ovu samo parlamentarnu većinu, s ovakvim izazovima smo se suočavali i kada sam sam bio dio parlamentarne većine radi uspostavljanja različitih balansa, nacionalnih, entitetskih, itd., i svi mi znamo kako je ko izabran, dakle ne treba niko da drži lekciju. Ali ja sam i prošli put rekao da je nelogično, nemoguće, i nije dobro da ovdje zamajavamo ljude da dvije godine smo izabrani u ovaj Parlament, a da poslanici koji dolaze iz istog entiteta iz različitih partija, radi ne znam kojih razloga, ni jednom nisu prošli kroz dnevni red ni jednu tačku dnevnog reda. To govori o zajedničkoj sramoti, to nije za pohvaliti ovdje da se jedni drugima lično obraćamo. Znam ja i gdje problem ovdje, problem je da sjedne dio novih posada, pa zašto to krijete. I tačno je da u načinu odlučivanja jeste prenos nadležnosti, ali je to moguće riješiti bez toga. Prošli put sam rekao da li se Savez za promjene pismom obratio resornom ministarstvu i rekao da želi da u Stručnom timu ima svoga člana. Šta sam rekao, ukoliko Vlada Republike Srpske odbije ok, idite dalje u proceduru. Znam da postoje i nesporazumi u Federaciji kako izbalansirati 2+2, jer niko ne zna kog će predložiti Brčko Distrikt, hoće li Bošnjaka, Srbina i Hrvata, hoće li napraviti debalans. Sve se to jednom ljudskom korespodencijom može riješiti bez izmjene zakona. Dakle, nemam ja ništa protiv ljudi da se preuzimaju kormila tamo gdje objektivno vlast to treba, treba da radi. I neću ovdje da govorim o drugim pričama, obično kad se želi nešto riješiti onda se tome doda nešto da se građanima zgade i Agencija, i lijekovi, i Parlament, i direktori i službe. I još uvijek mislim da se ne trebamo jedni drugima direktno obraćati, nego sjesti i popiti kafu, da jedni drugima, ne zamarimo ljude, objasnimo zašto je bitno da se ne mijenja Zakon, a da se postigne cilj. I mislim da to treba da sjednu i u Federaciji jer se vješto sakriva ovo tobože između srpsko-srpskog nesporazuma, a nije tako, ja znam da nije tako. Bio sam u mandatu kada nismo mogli doći do ovoga rješenja i tada Republika Srpska nije bila uopšte sporna. Otkud najednom da je spor u Republici Srpskoj kada je u pitanju Agencija o lijekovima. Zato što gospodo ljudi koji su izabrani u ime naroda nemaju komunikaciju. Komunikacija je nezamjenjiva za sva dobra [[poslanik se upozorava na vrijeme]] politička rješenja. I ovdje ću zaključiti, ja vas molim ako treba napraviti milion pauza bolje ih je napraviti prije izgovorenih ružnih riječi. Možda sam jedan od rijetkih koji stalno poziva na to, da se 41 nebismo kajali. I nije nebitno i kad bude parlamentarnu većinu u Republici Srpskoj činio SDS ili bilo ko drugi tako ću da pričam. Nije nebitno iz koje se izborne jedince dolazi, da je nebitno bila bi jedna.
Gospodine Špiriću, vrijeme, moram Vas upozoriti.
Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, voljela bi da danas nisam bila ovdje i čula ovo što ste rekli, nikada tako neko na surov način nije izgovorio, nikada niko tako na surov način nije izgovorio ono što ste izgovorili, dakle, da nemate obavezu nikakvu da poštujete institucije Republike Srpske. Vas jesu izabrali građani, kao i ostale ovdje koji sjede, ali pitanje je kako Vi artikulišete mišljenje tih građana koje zastupate u institucijama Bosne i Hercegovine. To je pitanje na koje bi nam ... odgovor ... Bilo bi logično da, ako već ne poštujete ono što kaže Vlada Republike Srpske, bilo bi logično da o tome razgovaramo kao kolege koji dolaze iz istog entiteta van ovih prostora i da ne pravimo komediju i cirkus kod ostalih kolega kojima je ovo potpuni višak. Zamjeram Vam što puštate da se ovo spusti sve na dno, i ne mogu da Vam oprostim kako je moguće da ste omogućili ovim Zakonom da Adil Osmanović treba da bude predlagač tog, tog lica iz reda srpskog naroda umjesto da to bude Vlada Republike Srpske. Dakle, to je nešto što je zaista neoprostivo i od Vas to nisam očekivala.
/nije uključen mikrofon/
Ne, prvo će Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda, pa ću ja. Izvolite.
Odustajem ...
Vidite li da sam samo, uz gospodina Novakovića samo ja diskutovao o ovoj temi i to kao ispravak krivog navoda, da pojasnim neke stvari. Nisam ja počeo ovu diskusiju za koju Vi kažete da ne treba da se odigrava ovdje i pred javnošću, nego Vi vašim tvrdnjama i optužbama da se radi o prenosu nadležnosti. Ko je ministar civilnih poslova zavisi od toga kako se rasporede funkcije nakon izbora, u ovom mandatu je to Adil Osmanović. Ali ne može Adil Osmanović reći ko će biti iz Republike Srpske zato što postoje u Savjetu ministara ministri iz Republike Srpske koji moraju da dignu ruku za taj prijedlog. Znači, ministri iz Republike Srpske moraju da kažu biće taj i taj čovjek da bi taj prijedlog prošao, i Vi to odlično znate kao i ja. Priča o Adilu Osmanoviću kao neko ko će određivati predstavnika Republike Srpske jednostavno nije tačna, i 42 to odlično znate da je to tako. Ja razumijem Vašu potrebu da to prikažete u svjetlu kako prikazujete radi medija, radi RTRS-a koja će sigurno, ubjeđen sam, napraviti vrlo srčan prilog o ovoj tački dnevnog reda, i ne sumnjam da će te i Vi dati doprinos tom prilogu, ali činjenice jednostavno govore ovo. Da li smo trebali da se dogovaramo? Uvijek, ali nismo mi ti koji smo prekinuli komunikaciju. Ja vas nikad nisam nazvao izdajnicima, nikad od vas nisam pravio nekoga ko, da pozivam narod da vas linčuje zbog nečega što nije tačno. Ja vjerujem da vi radite u interesu građana Republike Srpske jer tako mislite, ali mi očito o mnogim stvarim različito mislimo. I da vam, da vas podsjetim, znači nismo mi ti koji smo vrijeđali ikada vas, nismo mi ti koji smo prekidali komunikaciju niskim, bili opozicija ili bili vlast. Prema tome, to je politika koju vodi vaš predsjednik stranke, politika konflikta, on to radi u kontinuitetu, on to radi dobro za taj nivo politike konflikta. E sad je stvar u tome što mi ne vodimo takvu politiku, ja se ne slažem s takvom politikom. Prema tome, možemo pričati sa svima i podržaćemo svako dobro rješenje, pričaćemo i o ovom rješenju u amandmanskoj fazi, vidjećemo šta je rješenje, ali prije svega treba da bude interes građana iza ovog. Znači, sve ovo što mi pričamo tačno je, ovdje se radi o raspodjeli vlasti, a ne o interesu građana. Funkcionisanje Agencije za lijekove i Savjeta Agencije za lijekove nije bilo do sada u interesu građana. Znači, ako to poboljšamo pa nešto smo uradili, nešto što će građani osjećati, možda neće cjeniti na izborima, ali je naš zadatak da uradimo nešto jer zato smo izabrani i svaša smo obećavali građanima u izborima a malo toga smo uradili zato što se međusobno prepucavamo i dokazujemo ko je veći patriota ili ko je pošteniji čovjek. Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege. Ovdje je izrečena jedna konstatacija, mislim da je koleginica Majkić rekla, kako mi ovdje treba da slušamo stavove Vlade Republike Srpske. Moram reći da se s tim apsolutno ne slažem. Dakle, ljudi koji su izabrani ovdje imaju legitimitet da provode politike zbog kojih su izabrani, i ovdje u Parlamentu i u Savjetu ministara. Ali se slažem da treba postojati i saradnja između ljudi izabranih u Savjet ministara i izabranih u Vladu Republike Srpske, i toga je falilo. Ne znam, možda griješim, ali kad Vlada Republike Srpske bude slušala nas onda ćemo i mi imati obavezu da slušamo Vladu. Ovdje se ne radi o slušanju ili ne slušanju Vlade, ovdje se radi o političkim stavovima jedne, odnosno druge grupacije, koji se nekad slažu, nekad ne slažu, ali kad se radi o interesima Republike Srpske više sam nego siguran da će se stavovi tih grupacija složiti i da do sada nije bilo problema pa neće ih biti ni sada. Ja sam rekao na početku kad sam govorio, ne mislim ja da ovdje ima prenosa nadležnosti i zato sam rekao jasno, da ne bi drugačije to bilo tretirano, zbog čega neću podržati Zakon, zato što mislim da ovim promjenama Zakon ne omogućuje ono što piše u razlozima za donošenje Zakona, a ne zbog toga što ima ili nema prenosa nadležnosti i što neko omogućuje ili ne omogućuje Agenciji da radi.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite. 43
Imali smo zaista povjerenja na početku, jer nismo imali drugog razloga da vam ne vjerujemo, sve dok nisu neka mjesta na volšeban način prestala biti vlasništvo pripadnika srpskog naroda, koja su pripadala nama. Znamo da su neka mjesta na volšeban način data drugima. Tu postoji, znači, potencijalna opasnost da se nešto istrguje, a to nismo spremni da prihvatimo, ono što pripada predstavnicima srpskog naroda treba da pripadne, kao što je i ostalo koje je predviđeno za druge narode. Dakle, to je razlog zbog koga ovako reagujemo. Biti samostalan u radu može samo da bude poslanik koji je izabran kao nezavisan i njega ništa ne obavezuje. Pripadati određenoj političkoj partiji znači zastupati te stavove ..., ali institucije Republike Srpske nas obavezuju sviju, i vas i nas, i možemo na tu temu da se sukobljavamo i kažemo da vidimo gdje se nalazimo u tome i da vrlo zahtjevno i hrabro branite stavove, kao i što mi činimo sada, ali da ne poštujete ništa što odande dolazi to nije, jednostavno nije moguće. Mi nismo, kao što ni vi niste, slobdni strijelci ovdje i treba nam mišljenje šta kaže Vlada o pojedinim postupcima. U protivnom koga ćete slušati. Dakle, moramo slušati onoga iz koga smo, odakle smo došli i Vladu koja predstavlja. Možda to vama bude ... toliko smiješno, ali narod kaže na kraju na izborima je li to smiješno ili nije.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pošto prvi put uzimam riječ koristim priliku da pozdravim sve prisutne. Ovdje je suštinski problem nepoštivanje Ustava države Bosne i Hercegovine i ravnopravnosti konstitutivnih naroda u Bosni i Hercgovini, odnosno ostalih. Zašto to kažem? Kad bi mi poštovali ravnopravnost konstitutivnih naroda u državi Bosn i Hercegovini onda bi prirodno bilo da sa prostora Republike Srpske u ovaj i u druge savjete dolaze predstavnici bošnjačkog, srpskog i hrvatskog naroda ili iz reda Ostalih, odnosno iz Federacije bošnjačkog, srpskog, hrvatskog naroda, odnosno iz reda Ostalih i onda ne bi imali ovaj problem. Međutim, mi svaki dan sve više se zatvaramo u ove prostore nacionalnog i imamo ove probleme koje danas imamo. Mada ovo o čemu vi danas govorite nije taj problem, ovo je problem političke naravi, priča dominacije, itd. Ali evo, ja sve nas pozivam da krenemo u primjenu Ustava države Bosne i Hercegovine, da o toj ravnopravnosti konstitutivnih naroda govorimo na jedan drugačiji način kroz primjere, kroz djelovanje i onda nećemo imati ovaj problem, onda neće biti sporno da iz Republike Srpske dođe Bošnjak i Hrvat, a iz prostora Federacije Srbin i Hrvat. Kad to u sebi prelomimo, kad u tu priču krenemo onda će u ovoj državi krenuti nabolje, a ovako ćemo se samo zatvarati i imati neke svoje prostore. Zato se u nekim stvarima ne slažem sa mnogim politikama u Bosni i Hercegovini što na ovakav način gleda budućnost Bosne koja, ako se ovako bude gledala, neće biti izvjesna. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite. 44
Zahaljujem se predsjedavajući. Prije svega ja zaista moram ponoviti, u Zakonu koji smo ovdje dobili ne stoji da ministar civilnih poslova predlaže Srbina iz Republike Srpske, nego da ministar civilnih poslova na prijedlog Savjeta ministara, dakle bez glasa Mirka Šarovića i Dragana Mektića ili Igora Crnadka je tako nešto nemoguće uraditi. Uvažena gospođa Majkić je govorila o nepoštovanju institucija Republike Srpske od strane Srpske demokratske stranke. Gospođo Majkić niko to ovdje nije rekao, izvršna vlast crpi svoj legitimitet iz zakonodavne vlasti i mi poštujemo stavove Vlade, ali prije svega ako imamo obavezu imamo obavezu prema Narodnoj skupštini koja ima svoj izborni legitimitet. Pa oprostite, da li gospodinu Bosiću koji ima 50 hiljada ličnih glasova na prošlim izborima treba da diktira ministar koji je na ovim sad lokalnim izborima dobio 60 glasova ili ministar Bogdanić, koji je doživio debakl u Tesliću. Ko ima veći izborni legitimitet od njih? Ko je taj ko daje licencu ko je dobar ko loš Srbin, ko radi u interesu a ko ne radi u interesu Republike Srpske? Ako govorimo, jasno mi je i zašto sve ovo odavde, i završiću tim i mislim da sve ovo postaje besmisleno. Kao što je i u prethodne dvije godine, ono što ovdje slušamo od SNSD-a, završiću citatom od 30.09.2016. godine sa skupa na kome je govorio predsjednik SNSD-a, gospodin Milorad Dodik – politička greška bi bila da SNSD sada preuzme vlast i uđe u zajedničke institucije, mi njih tamo moramo ostaviti i moramo ih dovoljno mrcvariti da budu neuspješni. Dakle, nije ..., jedina vaša logika je da mi ništa ne uradimo, iako ceh tog plaćaju građani Republike Srpske. To vam je jedini, nažalost, motiv koji se skrije iza ovih spinovanja preko fabrike laži zvane RTRS koji se zove, ne znam izdaja, prodaja, itd, a u tom ste i sami gospođo Majkić učestvovali. Evo pričamo o prodaji viškova oružja, pa desilo se nešto iz sporazuma koji [[poslanica se upozorava na vrijeme]] je potpisao gospodin Špirić, gospodin Dodik i gospodin Nedžad Branković, Ministarstvo odbrane je realizovalo taj sporazum i Vi tvrdite da je došlo do izdaje, prodaje i ne znam čega. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa to stalno vrdite na RTRS-u, 15 dana svaku veče gledamo takve priloge kao sad s lijekovima. Nemojte gospođo Majkić.
Hvala. Zaim Backović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem se. U skladu sa Poslovnikom, u skladu sa odrebama Poslovnika koje definišu tok sjednice ja bih Vas zamolio da vratite ovu sjednicu u koletečinu dnevnog reda. Ovdje nije rasrpava ni o Federaciji, ni o Republici Srpskoj, ni o onima koji vode Federaciju, ni onima koji vode Republiku Srpsku, ni o politikama koje se vode lijevo ili desno, nego o onome što je dužnost i obaveza nas kao državnih poslanika u Zastupničkom domu i tema je predloženi Zakon. Ovo se 45 pretvorilo u svoju krajnost, teatar u kojem predstavljamo naše političke opcije. Ako će biti tako onda ću početi svaku narednu diskusiju sa citatima iz Statuta političke stranke koju predstavljam.
Valjda nećemo dotle doći gospodine Backoviću. Ispravka krivog navoda, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih želio da kažem da mi se čini da od ovih izmjena i dopuna Zakona građani, niti u Republici Srpskoj, niti u Federaciji, neće imati nikakvu korist i vidljivo je šta se želi postići izmjenama i dopunama Zakona, o tome smo pričali na prošloj sjednici, pričamo danas, pričali smo u medijima i ko zna do kad ćemo pričati. Razumijem da pripadamo različitim političkim partijama, govorim za nas iz Republike Srpske, razumijem da se manje ili više volimo, razumijem da postoje pitanja o kojima se možemo dogovoriti, da postoje pitanja o kojima se nećemo dogovoriti, ali ne razumijem konstataciju da sam ja koji sam dobio 25 hiljada glasova jači od Narodne skupštine, Vlade ili nekih drugih institucija. Ja mislim da i ministri podnose izvještaj Narodnoj skupštini Republike Srpske, da je to kolektivni organ koji funkcioniše u skladu sa Ustavom, isto tako i Vlada Republike Srpske i druge isntitucije. I razumijem da je mnogo, mnogo puta bilo različitih političkih stavova između dva suprotstavljena politička bloka SNSD-a i Saveza za promjene, i sigurno će to biti do kraja. Bilo je i bolnih pitanja, tema, tačno, i s jedne i s druge strane, možda će ih biti još, ali ako uočimo da nešto, u što, evo, u ovom slučaju ulazi Savez za promjene, nije dobar model, u čemu je problem da o tome razgovaramo i da sarađujemo. I, naravno, ja ne smatram ovo adekvatnu pozornicu i arenu u kojoj to treba, niti je ovo mjesto da o tome pričamo, ali ako uvodimo model da smanjujem ingerenciju Vlade Republike Srpske, u kojoj će sutra neko drugi sjediti, a da jačamo model jačanja ingerencija Savjeta ministara, u kome će isto tako nekad neko sjediti, ja mislim da nije dobro, mislim da nije dobro i to želimo da kažemo. Ne želimo mi da čitamo niti citate, ne želimo niti da prepričavamo određene medije iz Republike Srpske o neistinama koje šire o ljudima iz SNSD-a, jer mislimo da to nije adekvatan ovdje pozornica, niti arena. Ali ja mislim da ovdje treba smoći dovoljno snage da ako nešto identifikujemo i detektujemo kao problem, promjenu modela [[poslanik se upozoraa na vrijeme]] da je neophodno, gospodine predsjedavajući, sjesti i razgovarati. Bili smo svjedoci, nemojte da se ljutite, možete i da me prekinete, da niste željeli da idete na pozive predsjednika Republike o nekim važnim pitanjima, niste kao bivši predsjednik SDS-a. Ja Vas pitam kada ste Vi kao član Kolegija, koji dolazi iz Republike Srpske, pozvali dva predsjedavajuća kluba da sjednemo da razgovaramo o pitanjima koja su na dnevnom redu? Nikada, i nemojte drugima držati lekcije. Hvala.
Hvala. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja ću, evo, samo kratko. Gospodine predsjedavajući, ja predlažem da, s najboljom namjerom, dakle da ostanemo u granicama pristojnosti kada se obraćamo jedni drugima i da ovu 46 raspravu danas prekinemo, ona je u interesu svih. Ono što ne mogu da prihvatim da su dva kluba iz Republike Srpske na sebe prihvatila odgovornost što situacija nije dobra. Tvrdim da nije tako, i nikog nećemo ovdje ni ojačati ni oslabiti ovakvim raspravama, govorićemo ružno o sebi. I zato vas molimo kako god se hoćete ponašajte se prema ..., dakle kako god, a ja mislim da naprosto nije dobro da ova dva kluba dalje zabijaju klin između sebe, nije korisno ni za Republiku Srpsku, ni za jednu političku opciju, ako hoćete nije korisno ni za Federaciju, ni za Bosnu i Hercegovinu. Zato molim, ako je moguće, da u ... upristojimo rasprave i da izbjegnemo lična obraćanja i lične opservacije ljudi koji danas, koji danas nisu ovdje. I ja bih volio da na ovome danas završimo ovu raspravu međusobnu, jer zapravo mislim da je ona apsolutno beskorisna. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Samo zaista moram reagovati na ovo da Vi kao član Kolegijuma niste nikad pozvali šefove dva kluba da sjednemo zajedno. Sjedili smo zajedno samo kada smo imali zajedničku platformu i gospodin Bosić nas je pozvao da zajedno sjedimo taman onoliko puta koliko je gospodin Živković kad nismo imali zajedničku platformu. Dakle, praksa je prekinuta zajedničkih razgovora onog momenta kada ste vi odlučili da Srpsku demokratsku stranku, prije četiri godine, izbacite iz Savjeta ministara i tog momenta ste prekinuli praksu razgovora i dogovaranja. A ovo što je diskutovao uvaženi kolega Nikola Špirić ja zaista pozdravljam, jer mi to govori da je on kao jedan odgovoran čovjek spreman da odustane od politike mrcvarenja koju je promovisao gospodin Dodik i drago mi je da i on slijedi primjer Vlade koja je ignorisala stavove gospodina Dodika i njegove poruke da moraju zaobilaziti opštine u kojima je na vlasti Srpska demokratska stranka. Hvala vam.
Hvala. Vjerujem da smo završili ovaj dio rasprave i da ćemo se vratiti u ono što je suština tačke dnevnog reda. Diskusija, Diana Zelenika. Izvolite.
Zahvaljujem. Izgleda da bi puno bolje bilo da sam se javila za ispravak krivog navoda, jer bi puno prije došla na red, a ovako slušajući kolege vjerujte mi da iz mene progovara liječnica, pa ću iskoristiti to da je, da se radi o prvom čitanju i upozoriti da rijetki od vas, od nas ovdje su imali prigode, kao što su moje kolege i ja, da vide ljude u dobi od 70, 80 godina koji vam dođu, guše se ili su oduzeti, jako su dobro bili liječeni u bolnici, popravljeni, a onda vam dođu u tako teškom stanju. Pitate ih – zašto? Nisu pili lijekove. Zašto? Nismo ih imali za što kupiti. To je recimo jedan od razloga i mog ulaska u politiku, jer po definiciji Svjetske zdravstvene organizacije zdravlje je psihofizičko i socijalno blagostanje. Kad radite samo kao liječnik, odnosno liječnica onda 47 možete pružiti ovo prvo, a ovo treće koje sam navela socijalno blagostanje bi se trebalo odvijati ovdje, a očito po ovim raspravama meni se čini da je to zadnji cilj, neću reći da nije ali mislim da je na zadnjem mjestu. Zašto? Upozoriću vas da nešto što se zove urgencija, hitni postupak u medicini je četiri minute, jel' toliko mozak može raditi bez kisika. Ako sam ja dobro vidjela ovdje da ovaj mandat ljudima u Agenciji za lijekove je istekao 2012. godine. Bože urgencije od četiri godine. Sad usporedite to sa našom strukom i našim mentalnim sklopom koji je naviknut da sasvim drugačije intervenira. Pri tome ću spomenuti, odnosno zahtjevati od vas da se ... vrati struci, da poštujemo struku i nešto što se u medicini zove ... benefit, koliko nešto košta i što donosi. Sretna bi bila da su svi ovi lijekovi, o kojima je gospodin Backović govorio, na esencijalnoj listi lijekova, jer ako bi ih naši pacijenti pili sigurno ne bi dobivali u tako velikom postotku ni moždani udar, niti bi bili liječeni zbog srčanog udara i brojnih dijagnoza, da ih ne spominjem ovdje, jer jedan moždani udar koji nosi invaliditet sigurno puno više košta nego stavljanje određenog lijeka na esencijalnu listu. I stoga, evo ja vas sve pozivam da se ne bavite kampanjom, ne bavite ili ne bavimo, kako god hoćete, nekakvim nacionalnim, stranačkim tenzijama, nego da se vratimo suštini. Iscrpljujemo se nebitnim stvarima, mogu reći na naki način, i onda nam u ovoj cijeloj priči je važnija osoba koja je u vozilu pod pratnjom, što smo čuli pri prethodnim točkama, nego osoba koja je u kolima hitne medicinske pomoći. A ja ću vas upozoriti da je puno ugroženija ona koja je u kolima hitne pomoći. Prestanimo se baviti politikanstvom ili prestanite, birajmo struku koja će pomoći svim našim građanima da ostavare svoje osnovno ljudsko pravo. Hvala vam lijepa.
Hvala. Rasprava, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Meni je iskreno žao što se danas opet pokazalo da mi, odnosno ovaj Dom, nema kopetnecije da raspravlja upravo o ovome što je gospođa Diana Zelenika spomenula, da bavimo se stručnošću, kadroviranjem na način kopetencija, odnosno da uvažavamo struku bez obzira na krvna zrnca koja, i to više ne krvna zrnca jel' se ovdjen mnogi kriju pod plaštom da štite svoj narod iz kojeg dolaze, ne ovdje se štite pojedinci. Štite se pojedinci na način da mnogi iz svih ovih konstitutivnih naroda, da ne kažm građani, koji nisu ničiji, pate na način da svi nemaju apsolutno zaštitu i osnovna ljudska prava u Bosni i Hercegovini. Danas se pokazalo da je najbitnije na temu Agencije, odnosno rukovodstva Agencije za lijekove i medicinska pomagala pokazalo se, uvažavajući sve moje kolegice i kolege, da smo mi bolesni. Bolesni smo na način da raspravljamo o krvnim zrncima, da raspravljamo ko će biti rukovoditelj, mi da smo se pozabavili da, zaista ukoliko želimo prmjene, da se pozabavimo na način da li je ovo rukovodstvo u okviru zakona djelovalo, da li je se pozabavilo esencijalnim listama, da li oni daju neke prijedloge izmjene i dopune kako bi građanima olakšali ovaj život. Da ne kažem da li su nešto poduzeli pošto mi nismo sposobni da donesemo Zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji, pa barem da te lijekove ženama koje moraju da se liječe, da liječe svoje reproduktivne organe, pa da stave na esencijalne liste ili da cijenu, koja je najskuplja u Bosni i Hercegovini, učine više dostupnom građankama i građanima koje ne uživaju privilegije da imaju visoke plate u Bosni i Hercegovini. Meni je zaista žao i žao mi je naših građana, bez obzira na njihovu rasnu, etničku, nacionalnu, vjersku pripadnost, jer se danas pokazalo koliko se neki od vas zalažu, ili neki od nas, zalažu 48 samo da svoje kadrove iz političkih partija imenuju ili kako da ih očuvaju da se ne smjene. To je se pokazalo i kad smo se bavili Neovisnim odborom, štite se pojedinci, ne štiti se narod ni jedan, ni drugi, građani ponajmanje. Hvala.
Hvala. Završili smo sa ovom tačkom dnevnog reda, nema više prijavljenih za diskusiju. Idemo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2017. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2914/16, od 15.11.2016. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 17.11.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma, a usklađen je sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Kolegijum doma je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Komisiju za finansije i budžet. Komsija za finansije i budžet je 29.11.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija je 30.11.2016. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakonu. Komisija je utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Ministarstvo finansija i trezora dostavilo je 29.11.2016. dopunu obrazloženja Prijedloga zakona, odnosno načela na kojima je zasnovan Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Prva za diskusiju se javila poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, evo dolaze prave teme, ali sad imamo jednog ministra koji je prisutan ovdje i vidjećemo koliko će ova najinteresantnija tema, u mnogim zemljama se vode žestoke debate kad je u pitanju budžet, jer to je jedan od najvažnijih dokumenata koji Parlament razmatra, jer trebalo bi da vidimo da parlamentarci kontrolišu kako to izvršna vlast namjerava da troši javni novac, a stvari koje se dešavaju kod nas su nezabilježene i nigdje više se ne dešavaju kad su u pitanju parlamenti. Prvo što hoću da kažem da je juče zasijedala Komisija za finansije i budžet, koja je trebala da da mišljenje vezano za Prijedlog budžeta za 2017. godinu i, nevjerovatno ali istinito, Budžet pred članovima Komisije su branili šef kabineta ministra finansija i savjetnik ministra finansija. E sad, ja mogu da budem, da razumijem da argument kao što je imati istovremeno sjednicu Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje je zadatak koji ministar nije mogao da preskoči, ali ne razumijem da nije poslato pismo i da se traži da jutros u 7:00 sati, prije, znači, sjednice Doma, završimo raspravu o Budžetu. Dakle, bilo je tužno slušati pokušaje kako su se dvoje ljudi, koje svako radi svoj posao, i možda besprijekorno, našli u poziciji da 49 brane ono, političke stavove zašto su stvari takve kakve jesu. To je sramotno. U poziciji kad treba da analiziramo svaku stavku, kad treba, naročito kad trebamo da dobijemo odgovore na neka pitanja, mi smo u poziciji da dvoje ljudi koji nisu ovlašteni za to, podsjećam vas na član 117. Poslovnika koji kaže – ako predlagač ili ovlašteni predstavnik predlagača ne prisustvuje sjednici komisije, a ona utvrdi da je prisustvo predlagača ili ovlaštenog predstavnika predlagača potrebno, komisija može odgoditi raspravu o tome. Na nesreću predsjedavajući Komisije koji pripada parlamentarnoj većini nije prihvatio taj stav, iako mislim da je to bilo jedino što smo mogli uraditi. Dakle, ja sam mogla koliko sam mogla da predložim da se na tu temu Komisija izjasni, ali bilo je važnije usvojiti Budžet nego pričati o Budžetu. E sad, nekoliko stvari koje bih htjela reći kao doprinos, samo napomenu, nekoliko stvari gdje mislim da je odgovornost Parlamenta najveća. U članu 7. koji se odnosi na namjenske prihode, na stranici 102. kaže se – da akumulirani namjenski prihodi ostvarni u prethodnim godinama koji nije utrošen za programirane namjene do kraja 2016. prenose se u 2017. I tako svake godine. Dakle, prihodi se prenose, a poslije kako će se potrošiti Parlament nema nikakvu predstavu o tome. Mi smo jedini Parlament koji ne zna poslije usvajanja budžeta šta se dešava. Znači, sad vidimo budžet i vidjećemo ga u decembru iduće godine kad sve bude kasno i za svaku reakciju kad bude kasno. Druga stvar, pozivam se na član 9. višegodišnji projekti, na strani 103., i ti višegodišnji projekti iz pregleda projekata u budžetima usvojeni u prethodnim godinama prenose se u 2017. u visini nerealizovanih sredstava za iste namjene. A zamislite ako dođe do prekida višegodišnjih projekata Savjet ministara može posebnim odlukama preusmjeriti rezervisana sredstva za realizaciju drugih višegodišnjih projekata koje je odobrio Savjet ministara u 2017. Opet baš nas briga za Parlament, on i onako razmatra samo materijale koji su nebitni. Dalje, sljedeća stavka je tekući grantovi. I na tom planu ukupna rezervisanja, dakle budžetska rezerva povećana je sa 1,4 miliona u 2016. na 3,5 miliona u 2017. To su neoprostive stvari. Dakle, Savjet ministara na prijedlog Ministarstva civilnih poslova utvrđuje kriterijume za raspored sredstava namijenjen za tekuće grantove. Za šta, šta se sve finansira? Nikad ovaj Parlament ne bi digao ruku da se to finansira na način kako se predlaže unutar Savjeta ministara. Ovdje je ogroman prostor za korupciju, to je potpuno netransparentan proces i Parlament ako nastavlja da ovako indiferentno posmatra ove stvari sami snosimo odgovornost, jer očito ne pratimo ono što revizorski izvještaji kažu, ni na koji način se ne pokušavamo izboriti da se stanje popravi. Dakle, parlamentarna većina kad funkcioniše u durgim stvarima dobro mogla bi pokazati i primjer kako funckoniše i na stvarima koje treba da uradi bolje nego što je radila bivša vlast. Čuvena budžetska rezerva je priča koja je po sebi plijenila godinama pažnju i ona je u 2017. godini ponovo vraćena da predsjedavajući Savjeta ministara i njegovi zamjenici imaju ponovo 180 hiljada, a sva tri člana Predsejdništva po 120 hiljada, ukupno je 540 hiljada koji su sada u budžetu. Neobično je, neko je rekao kako je bilo neobično na Savjetu ministara koji, znači Ministarstvo finansija nije predložilo uopšte da se ta stavka vrati, ali je neko, mislim predsjedavajući, komentarisao da bi bilo dobro da ta stavka postoji i ona je vraćena. Dakle, to je način koji pokazuje kako izvršna vlast dobro funkconiše kad su u pitanju stvari koje su od interesa svima. Šta ustvari ovo sve pokazuje? Da se novac iz tekućih rezervi ne koristi za ono što, za što tretira Zakon o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine. Znači, nijedna od stavki, a to je da se, da ne postoje pravila i procedure korištenja sredstava tekuće rezerve, da ne postoje oblasti u kojima se treba prioritetno ulagati i da ne postoji efikasan način kontrole kako se troše tolika sredstva. Kad je u pitanju korištenje telefona, sredstava reprezentacije i korištenje službenih vozila, vidjeli smo da zalud Savjet ministara i kad donese neku odluku institucije nisu u obavezi da je 50 poštuju, tako da odgovor koji sam dobila da nema, da se ne zna ni koliko institucija Bosne i Hercegovine poštuje ove pravilnike koji su doneseni, cijeli ovaj sistem dovodi do totalnog apsurda. Prestrukturiranje, ta čuvena stavka prestrukturiranja, dakle napisane stavke koje su danas, poslije usvajanja budžeta Ministarstvo finansija će napraviti prijedlog kako se to vrši i počinje nasrtaj na budžet kako bi se promijenile stavke koje će omogućiti da se realizuje ono što nije se smjelo napisati u prvi mah. Znači, poslanici dobijete jednu zamagljenu količinu novca i njen raspored, a poslije nastaje prestrukturiranje kako ko želi od institucija. Ima mnogo stvari još o kojima bih mogla govoriti, ali evo i vremenski mi to ne dozvoljava, ali hoću da kažem da o ovako ozbiljnoj stavci i ovako ozbiljnoj temi ne pridajemo nikakav značaj. Evo vidjećemo uopšte koliko ćemo imati odjek i koliko će priča oko budžeta, oko pojedinih stavki njegovih koje su toliko značajne za 2017. godinu biti predmet interesovanja poslanika, a vidimo da nije predmet interesovanja Savjeta ministara. Hvala.
Hvala. Samo da vas obavjestim da će pauza biti u 14:00 časova. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 imamo već prijavljenih to je, hoćemo li smanjivati na 5 minuta? [[zajednička diskusija]] Većina misli da stavimo 5 minuta. 5 minuta diskusija ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Možemo Vama za 15 ...
Vama, ako ima nešto pametno da kažete, vjerujem da ćemo tolirisati to. Diskusija, Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem.
Samo, molim Vas, da Vas, ja sam napravio grešku, znači imao sam molbu ministra finansija da prije diskusija daljih da se on obrati, možda će to i skratiti i razjasniti pojedine tačke. 51
Neće, ali dobro.
Molim Vas da, dajem riječ ministru Bevandi. Izvolite.
Pozdrav svima. Znam ja Saša da neće, ovaj, nema problema. Evo samo kratko, da par stvar razjasnim i da pokušam samo iznijeti kronologiju kako se došlo do ovog proračuna. Izgleda da je jedini problem što prvi put u jedanaestom mjesecu, ovaj, od rata razmatramo proračun i ne razmatramo ga poslije 15 mjeseci privremenog finansiranja, kao što je to bilo ranije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja govorim, oprostite. Da odmah razjasnimo, predlagatelj nije ni Ministarstvo financija, ni Vijeće ministara, znači predlagatelj ovog dokumenta je Predsjedništvo BiH. Mi smo dobili dopis gdje kaže, od Predsjedništva, Predsjedništva, piše – molimo vas da na sastanke vaših komisija, odnosno sjednica Doma pored predstavnika Predsjedništva pozovete i predstavnike ministarstava. I to smo ispoštovali, dalje rečenica – napominjemo da će izvjestilac na sjednici Predstavničkog doma i Doma naroda biti Vjekoslav Bevanda, ministar financija i trezora koji će zastupnicima, odnosno delegatima dati sve potrebne informacije u vezi ovoga. I mi smo to ispoštovali. Vrlo kratko ću, ovaj, pošto je ovo bilo ćirilicimo pa čitam onakav dopis kakav sam dobio. Ja samo da kratko kažem kronološki kako je rađen proračun. Proračun ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala ministru. Saša Magazinović, ... greška, počeli smo pa smo prekinuli. Izvolite gospodine Magazinoviću.
Zahvaljujem. Dok je, izvinjavam se ja, prije svega, ministru na šali da njegovo izlaganje neće pomoći, pomoglo je, ako ništa time da nam je i on pojasnio ono što bi mi zastupnici svakako već rekli, da 53 predlagač nije prisutan na današnjoj sjednici, ali ja neću, kao što smo to ranije tražili pauzu da neko iz Predsjedništva dođe, predpostavljam da će to kolega Arnaut kao zaštitnik Poslovnika učiniti kada za to dođe vrijeme. Ja ću podsjetit malo na usvajanje budžeta koji, ne mogu reći da je identičan, ali u 5 deka, sa ovim budžetom 2012. godine, kada je došlo do pucanja koalicije što je bilo uvod u jednu veliku i dugotrajnu političku krizu. Tada je rečeno, od strane kolega iz SDA, da budžetom zamrznutim na 950 miliona mogao bi u pitanje biti doveden rad državnih institucija. Takođe je rečeno da budžet od 950 miliona predstavlja direktan atak na državu i njen euroatlanski put. Dodali su tad i to da glas za budžet od 950 miliona je glas za otežavanje rada, a možda i zaustavljanje rada institucija za provođenje zakona, a da će sve istrage iz oblasti ratnih zločina biti paralizovane. Tada je budžet od 950 miliona, identičan ovom koji se danas usvaja, značio slabljenje države a jačanje entiteta. Poručivali su nam tada iz SDA da se iza budžeta od 950 miliona krije neki tajni politički dogovor na rušenju Bosne i Hercegovine. Jedna od izjava, u to vrijeme vrlo ilustrativnih, je bila i ta da budžet od 950 miliona Bosnu i Hercegovinu stavlja u invalidska kolica. Pored ostalog spominjalo se da je budžet od 950 miliona kraj Oružanih snaga BiH, spominjala se i Srebrenica, itd., itd. Ja mislim da mi ne bi pet minuta bilo dovoljno da vam citiram sve to što je rečeno za budžet od 950 miliona koliki je i danas. U čemu je razlika? Razlika je što je tada SDA bila opozicija, sad je pozicija, i sad je 950 miliona sasvim dovoljno i to je budžet koji će oni podržati. Što se tiče fiskalnog okvira, prošle godine je bilo opravdanje da je 950 miliona za SDA prihvatljivo zato što je to dio fiskalnog okvira 2014.-2016., međutim u međuvremenu je ova vlast usvojila fiskalni okvir '16.-'18. koji je takođe 950 miliona, što im u tom trenutku nije smetalo, jer 950 miliona kad su oni vlast i 950 miliona kad su opozicija nije ni blizu jednako. U to vrijeme su partneri u vlasti, koji su i danas partneri ove stranke, kazali da su svi ljudi u ovoj zemlji i čitava zemlja taoci neodgovorne politike SDA koja je sve dovela u šizofrenu situaciju. Mi smo tada govorili da je 950 miliona dovoljan budžetski okvir i da se ta sredstva iz godine u godinu ne uspijevaju potrošiti. Danas na sjednici imamo sljedeću tačku gdje ćemo vidjeti kako se novac trošio u 2015. godini i vidjet ćete da je u 2015. potrošeno 905 miliona, dakle da i u toj prošloj godini nije se uspio potrošiti budžet u cjelokupnom iznosu, nego je izvršenje oko 95%. Ono što smo govorili tada govorimo i mislimo i danas za razliku od onih koji su tad govorili jedno, danas drugo. Tada je, sjećam se dobro, bila priča da je Nikola Špirić otišao u Banja Luku da donese budžet, evo Nikola je tu može to potvrditi, koji je napisao Milorad Dodik, i da je on taj budžet iz Banja Luke donio i mi usvojili kako je to Dodik napisao. Evo Nikola je tu pa nek on potvrdi je li to bilo tako. Ja sad pitam – je li i ovo Nikola donio iz Banja Luke, da ga je Dodik napisao, ili je ovo na neki drugi način urađeno. Je li i ovaj budžet neoprostivo mali, rušili se država, jačaju entiteti, hoće li stati sve u državi i kako je već to bilo 2012. godine [[poslanik se upozorava na vrijeme]] I, da završim, što se tiče raspodjele imat ćemo amandmane, Klub poslanika SDP-a će dati svoje amandmane, a što se tiče ovog okvira od 950 miliona za ovu tzv. trotoar koaliciju, čiji je najveći infrastrukturni projekat šetnica ispred Predsjedništva, ja mislim da je i ovo previše. Hvala.
Hvala. Sljedeća diskusija, Jasmin Emrić. Izvolite. 54
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, nakon ovih uvodnih riječi ministra mi ćemo imati manje posla u smislu komentara na Prijedlog budžeta ali mislim da je vrijedno istaknuti to da mi ipak ovaj budžet razmatramo u jedanaestom mjesecu tekuće godine za narednu godinu, što nije bila praksa ranijih godina kako smo to čuli od ministra. Naravno, da ovo nije trenutak radovanja zbog toga što mi poštujemo budžetski kalendar i zakone ali možemo reći da je možda, ovaj, bolja praksa od prethodnog perioda kada smo i prvo i drugo čitanje imali na istoj sjednici, te nismo imali dovoljno vremena kao zastupnici da se upoznamo sa sadržajem budžeta. U članu 3. – raspored rashoda po budžetskim korisnicima, ja sam zapazi dvije stavke koje su uočljive u smislu povećanja i smanjenja za 2017. godinu, a to je stavka – izdvojena sredstva za povlačenje IPA fondova, ona se smanjuje za 19%, odnosno za 1.200.000 se smanjuje ova stavka u odnosu na 2016. godinu. U članu 11. je navedeno zašto će se ova sredstva koristiti i da su to sredstva koja će pratiti projekte koji su započeti, nema govora o nekim novim projektima. I ja postavljam pitanje, mada to nije sada stvar ovog Prijedloga budžeta, ali postavljam pitanje – jesmo li mi tako bogata država da nam IPA sredstva ne trebaju, i gdje je problem? Da li je problem u neaktivizmu nadležnih institucija ili nešto drugo. Ja nisam našao neko detaljnije obrazloženje za ovu stavku osim da Ministarstvo finansija prati one projekte koje je Direkcija za evropske integracije predložila da se prate, i to je to. Ali ja mislim da to nije dovoljno i smatram da se moramo daleko više pozabaviti ovim problemom, odnosno mogućnošću iskorištavanja instrumenta za predpristupnu pomoć. Šta mi to radimo? Pa evo, samo podsjećanja radi, ... operativna struktura još uvijek nije usaglašena, jer da je usaglašena mi bi bili u mogućnosti da koristimo sredstva za razvoj poljoprivrede. Ta sredstva su na raspolaganju poljoprivrednim proizvođačima u Bosni i Hercegovini i ta sredstva su na raspolaganju za ruralni razvoj, ali nažalost mi to ne koristimo. I to je prilika, ovo je ustvari prilika da kažemo da mi kao zastupnici očekujemo taj aktivizam i te aktivnosti Vijeća ministara, i svih drugih koji su nadležni, da se te stvari poboljšaju, a kasnije ću ja podsjetiti i na zaključak ovog Doma gdje smo rekli da se pozivaju svi nadležni nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini da se konačno usaglasi ta ... struktura i da ta sredstva budu na raspolaganju i onda bi ova stavka bila daleko, daleko veća. I mislim da je ovo neka naša razvojna šansa, neka naša mogućnost kao Zastupničkog doma da ovaj budžet bude interesantniji našim građanima, jer on ovako kao administrativni budžet on naravno da nije interesantan i ne zavređuje toliku pažnju, ali se moramo onda usmjeriti tamo gdje mi možemo pridonijeti da pomognemo, prije svega, privrednom i ekonomskom razvoju ove države. Bilo je nagovještaja od strane Vijeća ministara, neću otići preširoko, da će se pratiti taj razvojni put Bosne i Hercegovine, odnosno da će se unaprijediti poduzetništvo i privredni ambijent, itd., ali naravno od toga nema ništa, bar u ovom budžetu nema tih stavki. I što je još povećanje, znači ovo je bilo smanje, a gdje je povećanje, povećanje tekuće rezerve. Povećanje tekuće rezerve ili budžetske rezerve za 264%. Tražio sam obrazloženje da vidimo zašto je potrebno rezervirati toliko interventna sredstva, nisam pronašao to obrazloženje, nema obrazloženja. Naravno, u članu 17. je propisano kako će se ta budžetska rezerva raspoređivati. Pokušao sam da shvatim ovaj član 17. Prijedloga budžeta i da ga usporedim sa članom 17. Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine i nisam mogao tu pronaći utemeljenost raspodjele sredstava članovima Predsjedništva, jer u članu 17. Zakona o finansiranju nigdje ne kaže da se iznimno može nešto dalje prenijeti nekome da koristi ovu tekuću rezervu. Toga nema. Da bi se ovo postiglo, što je u Prijedlogu budžeta, u članu 17., morao je prethodno biti izmijenjen Zakon o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine gdje bi se dodao jedan novi član, novi stav koji bi rekao i članovima Predsjedništva će se [[poslanik 55 se upozorava na vrijeme]] budžetska rezerva ili i predsjedavajući i njegovi zamjenici imaju pravo da koriste budžetsku rezervu. A onda mi poslanici kažemo – pa čekaj da se i mi malo ugradimo, da i mi ovo proširimo ako to tako može, pa npr. da svi ministri mogu koristiti tekuću budžetsku rezervu. A ovdje kažu samo interventno korištenje tih sredstava. Mislim da je to, ovaj, potpuno pogrešno i nije primjereno u ovom Prijedlogu budžeta. Nažalost skratili smo diskusiju i moram završiti. Hvala.
Ako imate potrebu možemo mi, ako imate potrebu baš da završite.
Ne, hvala.
Hvala. Mirsad Isaković, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Odmah na samom početku želim reći da će Klub SBB-a podržati ovaj budžet. Ono što želim reći to ne znači da ne možemo konstatovati ono sa čime se ne slažemo u ovom budžetu, odnosno naša zapažanja u ovom budžetu. Dakle, i dalje imamo jedan administrativni, odnosno linearni budžet, nemamo programskog budžeta, nažalost, iako smo u nekim dokumentima rekli da ćemo od 2017. godine upravo imati takav budžet. Ovaj budžet, po nama, nije, ne prepoznaje, dakle, gender senzitivno budžetiranje iako smo uradili Priručnik o takvom budžetiranju, dakle nemamo takve budžete. Što je interesantno s naše strane gledišta je 1.961.000 i on je isti kao i proteklih pet godina, kako je rekao sam ministar, 950 miliona, 950 hiljada služi za finansiranje institucija Bosne i Hercegovine i uvećan je za razliku dospjelih anuiteta po ranijim kreditima. Dakle, to je ovaj put više od same milijarde. Dakle, dajemo više za dospjele kredite, više nego za finansiranje, dakle, institucija Bosne i Hercegovine. Ono što je interesantno, dakle, ostaje ostaju i dalje prihodi od indirektnih poreza 750 miliona, neporezni prihodi su nešto manji u odnosu na 2016. godinu, dakle za 10 miliona ili 137 miliona i prihodi od Centralne banke, meni najinteresantnija stvar, s obzirom da dobit Centralne banke iz godine u godinu raste, ovaj put je manja u odnosu na prošlu godinu za 10,5 miliona, dakle samo 7,5 miliona. Ovo zaista zavređuje posebnu pažnju i pitanje zašto je to tako. Nešto što nismo vidjeli u budžetu, dakle kad su u pitanju prihodi, je prihod od sukcesije. Jesmo li mi to završili sukcesiju? Nije mi jasno da nemamo ni jednog jedinog dinara predviđeno, konvertibilne marke predviđeno u izvorima za ovu godinu u budžetu za 2017. godinu. I ono što zabrinjava, dakle, a to smo ukazivali na budžet 2016. godine, su prihodi od zahtjeva za odustajanja od državljanstva. Dakle, i ove godine su veći nego prošle godine, a prošle godine su opet bili veći nego 2015. godine. I ako možemo zapaziti, dakle rapidno rastu iz godine u godinu, nažalost, prihodi po ovom osnovu odustajanje od državljanstva, još ako imamo činjenicu da je 80.000 ljudi napustilo Bosnu i Hercegovinu, dakle, možemo očekivati još veće prihode po ovom osnovu. Na prihodima imamo i prenešena sredstva iz prethodne godine, dakle, nekih 60 miliona. Moram da kažem da smo i u 2016. godini imali prenešena sredstva iz 2015. godine 49 miliona. Dakle, i sad za 2017. godinu imamo 60 miliona. Radi se vjerovatno o kapitalnim ulaganjima, ali ko nije ta kapitalna ulaganja dobro predvidio to je sad pitanje. Pitanje sredstava, zaleđenih sredstava i sa stanovišta, sa dva aspekta gledajući to je 56 uticaj količine novca u opticaju i vremenske vrijednosti novca. Dakle, vidimo neke stvari koje, po meni, nisu dobre. Kad su u pitanju rashodni budžet, budžet nema sredstva za učešće u projektima IPA programa, o čemu je govorio gospodin Emrić. Mi sada radimo predpristupne fondove, nadam se da ćemo u 2017. godini početi raditi pristupne fondove u kojima, koji su mnogo veći u odnosu na predpristupne. Nemamo sredstava za ekonomsko osnaživanje žena, socijalni status žena. Govorili smo o sredstvima rezervi, ako ta sredstva iz godine u godinu rastu i revizorski izvještaji jasno govore svaki put o tim sredstvima da su netransparentno trošeni, da su trošeni bez određenih procedura i da ... samim tim sredstvima imamo korisnika koji su dobili sredstva iz dva ili tri izvora, onda dolazimo u situaciju da stvarno ta sredstva, ovaj, moramo dobro razmisliti o njima ili da ih kanališemo u smislu da uradimo program utroška tih sredstava, odosno interesantno je trošenje, dakle, tih sredstava. 30.06.2016. godine imali smo vrlo mali procenat iskorištenih sredstava, a 30.06.-30.09., dakle ogroman broj, odnosno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] sredstva su istrošena iz prostog razloga što je to bila izborna godina pa su potrošena. Dozvolićete još samo par rečenica, jer su konkretne stvari, pa. Dakle, rekli smo da je Komisija za napredovanje Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope jasno stavila do znanja da su sredstva, javna sredstva, dakle, sa jedinstvenog računa, odnosno trezora nisu dovoljno transparentna i da se nalazimo negdje na zadnjem mjestu, je li, po transparentnosti budžeta. I ono što je za mene vrlo važno, a govorila je gospođa Majkić, je, dakle, prestrukuiranje sredstava po budžetskim stavkama, odnosno budžetskim korisnicima. Zagovornik sam, dakle, s obzirom da nemamo mogućnosti rebalansa budžeta, dok drugi imaju, dakle druge institucije imaju, da do 3% sredstava, 2%, ili, ne znam koliko, dakle, ne budemo obaviješteni, ali preko 3% u odnosu na budžet da ova institucija, odnosno Parlament ili komisija koja je, Parlamentarne skupštine bude upoznata sa tim utroškom sredstava. Dakle, evo ja toliko ovaj put o budžetu. Naravno da će i Klub SBB-a u prilici biti da podnese amandmane na ovaj ... Hvala lijepo.
Hvala. Uprkos kritičkom osvrtu gospodina Isakovića ja vjerujem da će SBB ipak podržati Prijedlog budžeta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Vjerujem, vjerujem. Gospodin Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
... ispravak krivog navoda i poslovnička intervencija. Dakle, gospodine Bosiću ako želite uzeti učešće u raspravi, što ste ovim komentarom uzeli, dakle niste uopšte kao predsjedavajući govorili, onda dajete stolicu predsjedavajućem, vašem prvom zamjeniku i izlazite za govornicu. Dakle, bio je komentar izuzetno maliciozan, nije bio kritički komentar ili osvrt gospodina 57 Isakovića, vrlo je jasan bio po pitanju da ćemo podržati budžet, a ukazao je na neke činjenice koje smo primijetili. I na kraju krajeva ovo je budžet koji će se razmatrati u dvije faze, postoji mogućnost i za amandmane, tako da taj komentar, pogotovo zloupotrebljavajući funkciju predsjedavajućeg, ne izlazeći za govornicu, je zaista maliciozan. Zahvaljujem se.
Hvala. Ja vjerujem da ćete vi na takav način voditi Parlament kad budete imali priliku da sjedite u ovoj stolici. Sada smo na 14 časova, znači imamo sat vremena pauze. Za sat vremena nastavak sjednice. Imamo kvorum, nastavljamo sa radom. Prvi za raspravu je poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Nema ministra, evo sad još uvijek nema nikoga iz Vijeća ministara, ne znam koga sad, koga posebno ružiti, mislim kakve poruke poslati, nema ljudi. Ali evo, imam potrebu da kažem nešto ovo o budžetu. Jedino šta u svemu ovome vidimo krajnje pozitivno jeste da smo ga nekako dobili kalendarski u boljoj nekoj poziciji, u bolje vrijeme nego što je to slučaj bio prije. Kad su u pitanju principi, kad uzmemo strukturu ovoga budžeta onda otprilike dobijemo jednu poruku kako vidimo zemlju, kakva je uloga države, kakva je uloga institucija Bosne i Hercegovine, kako vidimo kapacitet naših institucija. Način na koji se priprema i pošalje u parlamentarnu proceduru budžet je otprilike ona neka forma oko koje smo prošle godine više sati potrošili razgovora. Imali smo neko obećanje da će se to promijeniti, da će se ustvari više uključiti ovi ljudi koji sjede ovdje, jer mi trebamo na kraju izglasati ovaj budžet, da se od nas baš ne pravi protočni bojler pa nam ovako ovo pošalju, kako se zove, ujutro, a vi danas poslije podne trebate glasati o nekom, o jednom od najvažnijih dokumenata u zemlji po principu uzmi ili ostavi. Dakle, to su stvari koje se moraju, onaj, suštinski i sistemski mijenjati, da napravimo drugačiji pristup, drugačiji odnos u državi. Ove godine imamo milijardu maraka više, ovaj, prikupljenih na osnovu prihoda Uprave za indirektno oporezivanje, a imamo 750 miliona, imamo isti iznos sredstava planiranih za državu i za državne institucije, recimo na nivou na kojem je to bilo 2012. godine kad smo imali više od milijardu i po maraka manje prikupljenih po osnovu ove Uprave za indirektno oporezivanje. Neću posebno obrazlagati način kako se planirala, kako se povećavala, kako se troši i koliko je transparentno ovaj odnos kad su u pitanju tekuće rezerve, grantovi, Predsjedništvo, Vijeće ministara, na osnovu čega se to dodjeljuje i kako se to radi. To postajemo sami sebi mi ovdje u ovoj Parlamentarnoj skupštini, rekao bih, smiješnim oko tih stvari, kad svake godine, onaj, ponovo pričamo iste stvari. Ništa se ne mijenja zato što ne postoji ključne političke volje kod ključnih ljudi u ovoj zemlji. Umjesto da okrenu procese i okrenu zemlju na jednu novu tračnicu, jednim novim putem, oni uporno podebljavaju one loše stvari koje imamo u 58 sistemu. I evo, kao što recimo vidimo sad ovaj odnos prema ovim grantovima još ga dodatno i sa nekih drugih stvari, i u nekim drugim pozicijama dodatno ga negativno tretiraju. Dakle, ovaj odnos prema planiranim i neiskorištenim sredstvima od telekomunikacija, od ove mobilne licence, itd., da sad ne bih oko tih posebno detalja govorio. Ono što je moja posebna poruka, dakle u ovome budžetu se otprilike pokazuje kako mi, odnosno kako ova, kako naši vladajući lideri, kako ljudi koji vode ovu zemlju vide državu Bosnu i Hercegovinu. Dakle, nema, uprkos tome što imamo milijardu maraka više, dakle nemate kapitalnih, nemate povećanja u kapitalnim institucijama kad su u pitanju smještaj institucija države Bosne i Hercegovine, u koju se kunemo. Najviše se, dakle znamo ko se najviše kune, ko se najviše klete u državu, a vidimo kako otprilike posmatra recimo poziciju države u onome što jesu sredstva i što jeste potencijal svih nas, dakle ukupljeni prihodi na osnovu ovih poreza Uprave za indirektno oporezivanje, sa puno više mogućnosti. Dakle, mi sad procentualno imamo puno slabiju poziciju i puno slabiji, puno lošiji, onaj, odnos države Bosne i Hercegovine. Ne moramo govoriti u kakvom su nam recimo, u kakvom su stanju naše DKP mreže, u kakvom su stanju ambasade, imamo li smještaj tih naših, ovaj, potencijala izvan države Bosne i Hercegovine, a mislim da postoji prostor, i u planiranju budžeta se to moralo prepoznati. Dakle, jačanje države i kapacitet za put, za naš evropski put. U ovome kako vidimo sad budžet, dakle ovo je činjenica da mi politički želimo jačati entitete, želimo jačati niže nivoe vlasti, dakle bez nekog racionalnog odnosa, bez nekog racionalnog pristupa, a da u ovakvom potenciju kad imamo puno više prikupljenih sredstava ne mislimo recimo o tome da jačamo državne institucije, da jačamo institucije koje trebaju da pregovaraju naš ovaj evropski put, da ne govorim o tome, recimo da se na državnom nivou policajac, inspektor, neki drugi službenik da ima puno manje, kako se zove, puno manje prihode, puno manju i lošiju platu, lošiju poziciju nego što to imaju njegove kolege na kantonalnim, čak na kantonalnim nivoima. Dakle, ja ne mislim da je to put i da je to odnos kakav trebamo imati prema državi Bosni i Hercegovini. Način na koji je napravljen ovaj novi fiskalni okvir je nešto što, dakle nek odgovore ljudi koji su ovo napravili na ovakav način kako oni vide razvoj države Bosne i Hercegovine u narednom periodu. Imate sad u ovome momentu recimo prijedlog i novog zakona koji treba da popravi ovaj odnos prema policajcima, ovo što je podnio kolega Šemsudin Mehmedović, nema ovdje sredstava koja bi mogla recimo taj, sutra kad usvojimo taj zakon, koja bi mogla, ova sredstva koja bi mogla biti planirana za taj dio. 2012. godine, moj kolega Magazinović nešto je spominjao oko toga, imali smo mi jedan, kako se zove, pristup, 2012. godine imali smo tu vrstu argumentacije sa puno manje prikupljenih sredstava nego što imamo danas. Ja zaista mislim da je, dakle, pravo vrijeme i da je ovo prostor kad mora, kad se mora u političkom smislu najodgovornijim ljudima poslati poruka – otvorite drugačiju politiku, ponudite drugačiji odnos, odgovorite, kako se zove, na odnose i na stanje koje imamo u zemlji, kako vidimo državu Bosnu i Hercegovinu i šta je ustvari taj naš evropski put u koji se mi kunemo. Možemo li sa ovim potencijalom i sa ovim kapacitetom kako smo postavili ovaj budžet, možemo li mi odgovoriti ili, ustvari pravo je pitanje da li najodgovorniji ljudi u ovoj zemlji uopšte žele da mi odgovorimo na te naše izazove na evropskom putu. Dakle, ovako kako je postavljen budžet ja ga ne mogu, ovaj, podržati, a očekujem da se otvori ova rasprava u smislu jednog drugačijeg pristupa planiranja i dogovaranja, odnosno usvajanja našeg drugačijeg fiskalnog okvira koji će [[poslanik se upozorava na vrijeme]] odražavati stvarnu politiku i stvarni odnos države Bosne i Hercegovine onako kako mi formalno govorimo, dakle, jer očito je jedno govorimo, a u institucijama i u planiranju budžeta ... potpuno drugačiji. Hvala lijepa. 59
Hvala Vam. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja moram konstatovati da je uvaženi kolega Šepić preskočio početak časa kada je govorio uvaženi ministar Bevanda i jasno istakao i šta će se sve finansirati iz Ruskog klirinškog duga. Institucijama Bosne i Hercegovine pripada 21 milion i svih tih 21 milion ići će u kapitalne investicije, plus ono što se nalazi u budžetu. Ja mislim da ni na nivou nijedne godine toliki iznos sredstava neće ići, dosad, u ranijem periodu. Kako je to nekad bilo, kolega Šepiću Vi znate kad ste Vi sjedili u Savjetu ministara, bili smo u poziciji, Vi lično, bili ste doduše zamjenik ministra, da uopšte nemamo budžeta. Moram izraziti svoje neslaganje s tezom da je Bosna i Hercegovina, to provejava iz Vašeg izlaganja, da je Bosna i Hercegovina jaka onoliko koliko je visok budžet. To je apsolutno netačno, jer je riječ o potrošačkom budžetu koji uglavnom ide na plate, nešto malo kapitalnih investicija, dok ..., ono što se zovu socijalna davanja, što se zove razvojna komponenta, leži na entitetskim, lokalnim, kantonalnim i opštinskim nivoima. Bosna i Hercegovina je, uvaženi kolega Šepiću, jaka onoliko koliko su njeni budžeti na svim onim dole nižim nivoima razvojnog karaktera, koliko ulaže u svoju poljoprivredu, koliki dajemo podsticaj poljoprivrednicima, koliko ulažemo u zdravstveni sektor, a sve su to nadležnosti nekog drugog, nekih drugih nivoa vlasti i njihovih budžeta. I Bosna i Hercegovina je jaka, vjerujte, onoliko koliko su jaki njeni entiteti. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Senad Šepić. Izvolite.
Evo kratko. Dakle, Bosna i Hercegovina je naravno jaka onoliko koliko smo mi svi koji živimo ovdje jaki, koliko je svaki dio Bosne i Hercegovine, koliko se on razvija, koliko su ti poljoprivrednici, koje je spomenula Aleksandra Pandurević, bolji, koliko oni imaju bolju poziciju. Hajte sad da napravimo, dakle, tu analitiku, jesu li ti poljoprivrednici u boljoj poziciji kada ova sredstva, ovako kako ..., usmjeravamo prema poljoprivredi, jesu li ustvari te plate, jesu li ti, kako se zove, ti penzioneri, jesu li ti profesori, jesu li ti ljudi koji žive, odnosno koji se sa tih entitetskih nivoa, kako se zove, finansiraju, je li oni imaju bolji status, je li imaju bolja primanja. Tako da nije izgovor to da se kaže, znate – jeste to je sve negdje na tom dole, drugim nivoima, pa iz tog razloga treba više sredstava planirati dole. Naravno da treba, ali način kako se to troši i način kako se ustvari upravlja s tim i način kako mi, koji kad planiramo državni budžet, kako ga postavljamo, mi govorimo o tome šta vidimo, šta mislimo o ovoj državi i kako je mi vidimo. Ja mislim da način na koji je ovo postavljeno nije dobar i o njemu sam maloprije govorio, a evo biće prilike da i u narednom, kako se zove, periodu još detaljnije govorim o tome.
Hvala. 60 Diskusija, poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću nekoliko reći, ovaj, svojih zapažanja vezano za predloženi materijal i predloženi budžet. Iz nekoliko prethodnih diskusija i ono što je evidentno po dokumentima jeste da budžet za 2017. godinu je nešto promijenjen u odnosu na prethodnu godinu iz razloga što su povećana sredstva za servisiranje međunarodnih obaveza, što je varijabilna kategorija kad pogledamo i neke budžete unazad nekoliko godina. Ono što je konstantno u budžetu je, i za ovaj, jeste dio iz kog se finansiraju institucija Bosne i Hercegovine i on sad iznosi 950 miliona kao što je iznosio u nekim prethodnim godinama. Ono što smo danas mogli čuti iz nekih diskusija jeste da i ovih 950 miliona koji su određeni i namijenjeni za finansiranje institucija Bosne i Hercegovine su u nekoliko prethodnih godina ostali nepotrošeni, kao npr. što za 2015. je umjesto, 950 je bilo isto namijenjeno, potrošeno je 905, znači ostalo je, ostatak je prenesen u narednu godinu, kad pogledate ... '14. na '15. tu je takođe ostalo nekih 60 miliona nepotrošenih. I onda, naravno, postavlja se potpuno racionalno pitanje da li je potrebno da i ovaj budžet za finansiranje institucija bude 950 miliona. Ja naravno neću da kažem, možda će to da pokušaju da razumiju tako oni koji se ne slažu samnom, moja namjera nije da kažem da treba smanjiti budžet Bosne i Hercegovine, mada i o tome se može razgovarati, ali hoću da kažem jednu drugu stvar. Ako iz godine u godinu ostaju nepotrošena sredstva koja su namijenjena za institucije Bosne i Hercegovine s jedne strane, a s druge strane imamo realnost i činjenično stanje da entitetski budžeti grcaju u problemima da se izbore sa svim obavezama koje moraju da izmire prema budžetskim korisnicima gdje se izmiruju socijalne, programske, razvojne komponente iz entitetskih budžeta, onda se postavlja pitanje da li treba Bosni i Hercegovini 950 miliona, a s druge strane imamo entitetske budžete kojima hronično nedostaje novca. Mislim da bi imalo rezona razmišljati u tom pravcu. To je jedna stvar. Druga stvar, ono što je karakteristično za predloženi ovaj budžet za 2017. jeste realokacija sredstava. Za neke prethodne je bilo karakteristično da se recimo smanjivalo jednoj instituciji, jednom budžetskom korisniku pa su se ta sredstva prenosila i davala nekoj drugoj instituciji. Sada imamo realokaciju sredstava unutar budžeta jednog budžetskog korisnika i meni se to učinilo kao posebna karakteristika prijedloga ovog budžeta. I kada to pogledate onda, naravno kad vidite kako se ta sredstva kreću, negdje se smanjuju, negdje povećavaju, onda ono što je za mene bilo pitanje koje se, kome se ne možete oteti, o kome morate razmišljati, jeste da li su opravdano nekim budžetskim korisnicima povećavana sredstva, a nekim drugim smanjivana. Pa se postavlja pitanje i u ovom budžetu kao i u nekom prethodnom, da li pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, mislim tu od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, preko Ustavnog suda, Suda i Tužilaštva BiH, da li su oni svojim radom, efektivnim aktivnostima koje su imali, opravdali ona sredstva koja su koristili. To je, znači to je pitanje za razmišljanje i za analizu. Ja mislim da nisu i da i u ovoj godini imamo tendenciju povećanja sredstava tim institucijama, a naravno znamo kakvi su efekti tih institucija, naročito Suda i Tužilaštva, pa i Ustavnog suda BiH, da li oni zaista zavređuju da im se sredstva povećavaju. S druge strane imate činjenično stanje da neki budžetski korisnici su dobili kao nagradu da im se povećaju sredstva u 2017. Ja ću samo uzeti dva, tri primjera, recimo Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, njima je na stavci za bruto plate povećano 278.000 maraka. Da li neko od vas u ovom trenutku može da kaže koji su efekti te Komisije i šta su rezultati njihovog rada. Drugi još drastičniji primjer je Agencija za promociju stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini. U 2016. ta Agencija je imala na raspolaganju 1,4 miliona KM, a neki 61 izvještaji govore da strane investicije na kojima, koje su oni učinili, privukli, da kažem tako kolokvijalno, u Bosnu i Hercegovinu iznose svega nekih 700 hiljada maraka. Dakle, kad uporedite to koji je njihov efekat rada sa sredstvima koje su potrošili i sad im se još dodaju sredstva nova u 2017. godini, mislim da je apsolutno bezrazložno i neopravdano. Sličan primjer je Agencija za nadzor nad tržištem u Bosni i Hercegovini. O tržištu i o tržišnim uslovima u Bosni i Hercegovini mislim da ne trebamo danas pričati, to je priča za sebe koju sigurno treba otvoriti i treba analizirati, ali ne možemo danas o tome pričati u okviru budžeta, ali ono što su efekti te Agencije i ono što vidimo na tržištu Bosne i Hercegovine, dakle šta je ta institucija učinila, nije učinila ništa da se uslovi poboljšaju. I njima su naravno sredstva povećana u ovoj godini. Dakle, da svedem sve ovo, mislim da bi bilo potrebno i neophodno izanalizirati budžetske subjekte koji će primati ova sredstva, koji će trošiti, šta su oni uradili za prethodni period. Naravno, mi smo imali nekih od njih izvještaje ovdje i Klub SNSD-a se izjasnio [[poslanica se upozorava na vrijeme]] negativno o tim izvještajima, to nije pilo vode da bi se to uvažilo i prihvatilo. Ali hoću da kažem da treba ponekad preuzeti dobru praksu od nekih drugih u dobroj namjeri, a to je, još samo jednu rečenicu, Vlada Republike Srpske svake godine ima ekonomsku politiku za narednu godinu koja se razmatra i usvaja u Narodnoj skupštini Republike Srpske i iz nje proizilazi dokument koji se zove Budžet za narednu godinu. Dakle, treba voditi računa o svakoj marki u ovoj zemlji zato što do nje se teško dolazi i puno je ljudi koji su možda i oštećeni zato što imamo ovakve dokumente i ovakve planove. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege. U proceduri donošenja ovog budžeta Fiskalno vijeće, Fiskalni savjet utvrđuje okvir, znači, za kretanje ovog budžeta. Drugim riječima saglasnost na ovaj okvir je dao ministar finansija u Vladi Republike Srpske. Danas diskutovati na način kako je ovaj budžet mogao biti manji ili veći nema smisla ako znamo kako smo do njega došli i ako znamo da su ova tri budžeta, znači budžet koji mi usvajamo i budžeti entiteta ustvari konsolidovani budžeti i da pomjeranje bilo kog budžeta podrazumijeva pomjeranje i u drugim budžetim. Govorim o okviru budžeta. Tako da ono što mi danas realno možemo možemo se baviti, ako se možemo baviti, znači, unutar budžeta pojedinim stavkama, da li smo mogli na jedno ili na drugo mjesto postaviti neki drugi iznos, manji veći, itd. Mijenjanje okvira bi izašlo, ponovo otvorilo novu proceduru, znači novu priču na Fiskalnom savjetu. Ponavljam, znamo svi kakav je sastav Fiskalnog savjeta i ovaj budžet je praktično dobio saglasnost Republike Srpske, govorim o okviru budžeta ne o unutrašnjim odnosima u budžetu, i mislim da je besmisleno sad govoriti je li on mali ili veliki. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Milica Marković. Izvolite. 62
Pa, mislim da je ova replika kolege Novakovića replika radi replike i neshvatljivo mi je da i za neki problem koji postoji, koji se navede, uvijek je kriva ili Vlada Republike Srpske ili njen predstavnik. Ja sam ubijeđena i sigurna da ministar Tegeltija da može sam da odlučuje u ime Fisklanog vijeća on bi sigurno tražio smanjenje sredstava za Budžet Bosne i Hercegovine zato što činjenica da sredstva preostaju i da se ne utroše na kraju svake godine govori da se ta sredstva i ne potroše. Dakle, mi nešto namijenimo, namijenimo Bosni i Hercegovini što ne može da se potroši i nije se potrošilo iz određenih razloga. Tako da nemojte imputirati, ovaj, Vladi ili predstavniku Vlade Republike Srpske tamo gdje on, gdje se ne pita samo on. Dakle, to je čitav sastav ljudi koji o tome odlučuju, i Vi to odlično znate, i nemojte Vladu Republike Srpske i njene predstavnike optuživati i okrivljivati za sve i svašta ovdje.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Kolegi Novakoviću. Istina, sreća pa postoji nešto što se zove Fiskalni savjet i odluke Fiskalnog savjeta očito se poštuju, jelr da se ne poštuju ne bismo imali uopšte Prijedlog budžeta kod sebe. Ali ono o čemu Vi kažete da ne govorimo, a to je unutrašnje stavke, a to je upravo zadatak Parlamenta, mi se ponašamo u okviru koji je Fiskalni savjet dogovorio. A šta se dešava u unutrašnjim stavkama? Kako je moguće, recimo, da gotovo sva ministarstva su sebi povećala budžet, nema veze za koliko, ali gotovo sva, nisu sva ali gotovo sva. I recimo gledala sam Direkciju za evropske integracije kao instituciju koja sigurno treba da pojača svoje kapacitete za naredni period, ona je, povaćao se, čini mi se, za 2 ili 3%, ali zato recimo institucije kao što su, evo Sud je 4%, Generalni sekretarijat 5%, Ministarstvo spoljne trgovine 3%, gledam institucije koje su, evo Direkcija za civilno vazduhoplovstvo 9%, RAK 8%, Ministarstvo finansija 5%, Ministarstvo pravde 24%, Ministarstvo bezbjednosti 4%, i sad kad sam vidjela koji su argumenti za to povećanje, pa ljudi božiji. Dakle, očito je bio pritisak na ministra, de ti meni ovdje malo, de i meni malo, samo onaj kome nije dao malo taj nije u dobrim odnosima vjerovatno bio. Dajte molim vas pa o tome valjda treba Parlament da govori, i to je ono oko čega treba da se danas koncentiršemo, a da pitamo što Direkciji za evropske integracije, zašto ona nije u prioritetu i ... Time iskazujemo naš odnos, to je politički stav prema evropskim integracijama. Evo, predsjedavajući Komisije za evropske integracije gdje Vam se nalazi vaša glavna tema.
Hvala Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite.
Evo, ja sad da se ubijem ne znam šta mi je replicirala koleginica, koleginica Majkić. Ja rekao da to, da mi možemo raspravljati o onom o čem je ona rekla da možemo raspravljati, a ona meni replicirala. Dakle, sad sam i ja javio se da repliciram, a ne znam šta da Vam repliciram, kad ste Vi sve ponovili što sam ja rekao. Ja sam samo ustao jer nema ovdje da piše nigdje da je izrazim svoje čuđenje, a ne mogu izraziti čuđenje drugačije nego da ovo ovdje kliknem, šta ste 63 Vi to meni replicirali. Ja replicirao koleginici Marković, što je ona govorila da je prevelik budžet za institucije Bosne i Hercegovine, a ja rekao da je taj okvir utvrđen na Fiskalnom savjetu, fala Bogu da ga imamo, slažem se s Vama, jer da nema njega ne bi bilo budžeta, a onda Vi meni replicirali i ponovili sve što sam ja rekao.
Hvala. Rasprava, poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, uglavnom većina stvari je rečena, ali mislim da je budžet zakonski projekat vrlo važan u jednoj fiskalnoj godini i da treba o njemu reći par riječi. Evo, ja se obraćam članovima Predsjedništva kao predlagačima ovoga budžeta i, evo, želim im reći da budžetski kalendar nije sporan, ali nije dovoljan u ovom momenut, jer, po meni, neke stvari unutar budžeta nisu dobro definisane i o njima treba porazgovarati i probati, ako ništa, da do drugog čitanja neke stvari korigujemo. Puno je više ovih suštinskih stvari o kojima bih ja htio govoriti, ali nabrojaću samo par zbog skraćenog vremena. Takođe i moje je mišljenje da je Dokument okvirnog budžeta proizašao iz Globalnog fiskalnog okvira za '17.-'19. godinu od 950 miliona, odnosno 750 miliona od indirektnih poreza mal i da ne može zadovoljiti potrebe finansiranja institucija države Bosne i Hercegovine. Taj budžetski okvir garantuje određenu stagnaciju, ali ne može garantovati razvoj. On je, podsjetiću nas, i u tome je gospodin Magazinović bio u pravu, zamrznut na budžetsku potrošnju na nivou 2008. godine, iako, evo, znamo da je upravo ta, ti indirektni porezi daleko veći nego što je to uplaćeni na Jedinstven račun, daleko veći nego što su bili 2012. godine. Dalje, ovakav budžet, po meni, je, onaj, degradacija državnih institucija i paralizovanje daljeg njihovog rada. Evo, kad bi bilo tih sredstava ili da su ona planirana, ovaj, u Dokumentu okvirnog budžeta ima par stavki na koje bi trebali pod hitno intervenisati da bi popravili stanje i funkcionisanje. Evo, ja ću vas podsjetiti gledajući ovaj, analizirajući ovaj budžet da Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo finansija nije planiralo ni sredstva koja bi bila potrebna obezbjediti po osnovu njihovog Zakon o platama i nakanadama u institucijama koji su predložili, a koji mi u parlamentarnoj raspravi još nismo, ovaj, razmatrali. Dalje, mi smo ovih dana imali inicijativu našeg kolege Šemsudina Mehmedovića, isto Zakon o platama i naknadama, gdje on pokušava da policijski službenici i zaposleni u Agenciji za provedbu zakona, da popravi njihovo stanje, odnosno diskriminaciju koja postoji, odnosno na zaposlenike i državne službenike. Upravo te 2012. godine koeficijenti, znači, zaposlenih u agencijama za provedbu zakona su smanjeni. Ako mislimo u narednom periodu da nastavimo borbu protiv kriminala, terorizma i svega onoga što je negativno u ovoj državi, a potreba je da djeluju agencije za provedbu zakona, onda na neki način moramo tu diskriminaciju ukloniti. Podsjetiću nas, evo još jednom, da trenutno zaposlenici i državni službenici, ovaj, u institucijama države Bosne i Hercegovina imaju veći koeficijent i veću platu od zaposlenih u Agenciji za provedbu zakona, što je u suprotnosti sa Zakonom o platama i nakandama u institucijama Bosne i Hercegovine koji, između ostalog, definiše da će zaposleni u institucijama koji obavljaju iste ili slične poslove planirati, primati istu platu. Mislim da je Vijeće ministara moralo voditi računa o tome i riješiti ovaj problem, planirano je negdje oko 5 miliona maraka po ovome Prijedlogu 64 zakona. Znači to su ta sredstva koja su potrebna. Evo, ja govorim samo jedan segment da bi, ovaj, zbog čega bi Budžet Bosne i Hercegovine trebao biti daleko veći. Dalje, evo ja, ona moja stara kritika vezana za sredstva koja dobivaju članovi Predsjedništva, evo sad ove godine proširen je na predsjedavajućeg Vijeća ministara i njegove zamjenike, oni će potrošiti u narednoj godini oko 540 miliona, hiljada maraka. Ja mislim da to nije dobro, da nema niko pravo u ovoj državi trošiti novac poreskih obveznika na takav način kroz svoj kriterije. I to, po meni, ulazi u neku sferu korupcije, jer oni na takav način kupuju glasove za sljedeće izbore. Imamo priču, znači ja ću vas, evo još jednom, uzeću samo još pola minute vremena, kad je u pitanju povećanje Budžeta po meni i zbog čega bi nam trebala dodatna sredstva. Mi moramo jačati Oružane snage, znači ko god kaže da ne treba, treba pogledati u okruženju i vidjeti da Republika Srbija i Republika Hrvatska jačaju svoje Oružane snage. Zbog čega je Bosna i Hercegovina ostala slijepa i gluha na to? Znači, mi u svakom slučaju kad su Oružane snage moramo nešto poraditi, zato nam treba novac i on se mora planirati u budžetu. I zbog toga taj budžetski okvir nije dobar, on je kratak da bi sve ove obaveze koje bi trebalo u narednom periodu da finansiramo, onaj, mogli finansirati. Dalje, nismo završili priču oko kupovine objekata za smještaj državnih institucija, i dalje egzistira priča najma koja je takođe u sferi korupcije, dokazaće to neko nakad u [[poslanik se upozorava na vrijeme]] narednom periodu. Ali evo, sve su to neki bitni razlozi zbog čega ja smatram da je ovaj budžetski okvir mali i da je morao biti veći i ta izdvojena sredstva su se mogla, evo, kroz ovih nekoliko mojih primjera usmjeriti i popraviti. Ja ću kroz amandmansku fazu probati da to ispravim i pozivam poslanike da me podrže. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ispred sebe imamo dokument kojim bi trebalo da se, kojim bi, naglašavam, trebalo da se definiše ukupno finansiranje države Bosne i Hercegovine u narednoj godini. I naravno kalkulator nam je ovo poslao, kad kažem kalkulator, jer to što je predlagač to je samo zbir želja onih koji su dostavili, obradilo Ministarstvo finansija i oni nam to onda proslijedili. Ne trebamo previše pažnje na to da su, da je predlagač to bi značilo da ga je on i struktuirao, znači predlagač ga nije struktuirao. Dio moje diskusije su uzeli, kad kažem uzeli nisu ukrali, naravno, nije autorsko pravo, prethodni diskutanti i samo ću par segmenata reći. To su budžetske rezerve, nedefinisanost njihovog utroška i trebalo bi, ako ništa, zaključkom ove Skuštine reći da se one mogu koristiti u svrhu, pa toga, toga, toga i toga, tačka. Jer kada pogledate u šta su sve korištene onda vidite da to nije korišteno nego da je to kupovano. Šta je kupovano znaju oni koji su davali. Znači, bar da se zaključkom donese u koju svrhu se budžetska rezerva može koristiti i ništa više. Ovo što je govorio moj kolega sa desne strane Saša je apsolutno u pravu, govori se o kvantumu budžeta. Izgleda da u ovoj državi mi koji ovdje sjedimo zaboravljamo šta su realne potrebe ove države. 65 Ako pratimo, a mislim da svi ovdje prate medije, kaže se koliko granice nije zaštićeno, koliko graničnih, divljih graničnih prelaza postoji u ovoj zemlji, koliko fali onih koji bi trebali da rade na obezbjeđenju te granice. A ako je to tako onda treba obezbjediti i sredstva da se naša granica obezbijedi, mi hoćemo da ih umanjima. To je jedno. Drugo, nedavno gospođa iz Ministarstva odbrane hvali se kako smanjujemo kvantum Oružanih snaga. Ja sam da se ukinu ali ako ćemo imati sigurnost da će ga i sa strana ukinuti. Međutim šta se dešava? I lijevi i desni susjed, ne govorim da neko ima pretenzije, ja o tome uopšte ne govorim, samo govorim o balansu, avioni, helikopteri, borbena kola, moderno naoružanje i više ne znam šta ne i povećanje broja vojnika. A mi i ono što ni u kom slučaju ne bi moglo, ne postoji sila kojom bi oni mogli to da odbrane, taj kvantum vojnika, razbijen kako je razbijen, još smanjujemo. Umjesto da učinimo da po Sporazumu, koji je postignut, o ravnoteži, mi smo izgleda to zaboravili, evo ovdje su predstavnici iz vlade, gospodine ministre Vi znate da je potpisan Sporazum o ravnoteži u naoružanju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? Nemate pojma, potpisan, potpisan, i taj Sporazum je na snazi, ali izgleda da mi to zaboravljamo da on uopšte postoji.
/nije uključen mikrofon/
Ja znam o čemu govorim gospodine. Ja odlično znam o čemu govorim.
Molim vas diskusija, nema rasprave između zastupnika i ...
Ne, ne, znači ja odlično znam o čemu govorim. I na taj dio se potpuno zaboravlja. Znate šta bi bilo jako interesantno, obzirom da je usaglasilo Fiskalno vijeće, da nam gospoda iz Fiskalnog vijeća kažu kolika je mjesečna prinadležnost svakog člana Fiskalnog vijeća. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? Sigurno.
Molim Vas, gospodine Backoviću dajte diskusiju.
Pa ovo je diskusija, ja diskutujem cijelo vrijeme. 66
To je rasprava sa gostima, to nije ...
Nije rasprava, meni je pokazano ...
Diskusija, nemojte ni ... ZAIM
i ja sam odgovorio
Nemojte ni sa mnom da ..., diskusija molim Vas.
Ne diskutujem ni s Vama, niti imam namjeru. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Još malo. [[zajednička diskusija]]
Molim vas da se držimo određenog vremena. Gospodin Nikola Špirić, diskusija, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice. Ja ću na samom početku da kažem da je dobro da je, da danas govorimo o Nacrtu budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2016. godinu. Sjećam se godina i kad to nije bilo tako i činjenica je da je danas kolega Magazinović fantastično govorio o tome, tada sam bio možda jedan od rijetkih koji je govorio da nema potrebe da Bosna i Hercegovina posluje sa suficitom, a 67 da entitetske vlade, ljudi koji ostaju bez posla, koji sa socijalni potrebama demoliraju, tada je to bilo tumačeno kao moj obračun sa državom. Ali pošto se ja ovim dugo godina bavim, kad napravite dobar okvir onda on traje, evo koliko, osma godina, 2011. smo imali privremeno finansiranje i tada je gospodin ministar Vjekoslav Bevanda i ja zajedno kada smo radili u okviru Fiskalnog vijeća došli do stava, i mislim da je to podržala i Federalna Vlada i Vlada Republike Srpske. Zapravo ovaj budžet niti može biti razvojni, niti može biti socijalni, ovo je budžet za plate u institucijama Bosne i Hercegovine i nešto što ima kapitalnih ulaganja, i on je u odnosu na 2012. ±1 ili 2% gore ili dole i moguće je, naravno, kroz amandmansku fazu, ali uz puno argumenata, pokušati da se nebitno promijeni struktura ovakvog budžeta. I ovaj budžetski okvir od 950 miliona zapravo svake godine završava se sa prenesenim prihodima u odnosu na rashode. I kada su sa mnom razgovarali sa međunarodnih adresa zašto Bosna i Hercegovina ne izdvaja više za neke bitne institucije koje su partnerske, ja sam rekao dajte nam pomognite da razvijemo kapacitete da potroše novac koji je planiran u budžetu. I mislim da se i taj film lagano razvija uz pomoć Ministarstva finansija. Oni koji su govorili o budžestkim rezervama, i sam sam bio u prilici i nekad govorio da bogdo da ih nema. Teško je se baviti bilo čime u jednoj ozbiljnoj zemlji sa ozbiljnim izazovima sa malim budžetskim rezervama. Prošle godine ja sam takođe bio opozicija, ... da opozicija sam molio Boga da se ništa nepredviđeno ne desi u ovoj zemlji, ni poplave, ni suše, ni potresi, ni katastrofe, jer prošle godine je budžetska rezerva bila gotovo milion, 600 hiljada maraka. Zamislite jednu zemlju sa 600.000 maraka budžetske rezerve, ove godine neko spominje 3,5 miliona, iako zakon kaže koliko može da iznosi budžetska rezerva. Ja mislim da tu moramo pokazati jednu vrstu komocije, niko neće te pare da odnese kući. I kada se govori čak i o budžetskoj, kada se govori o tekućoj rezervi, nije isto tekuća rezerva i interventna rezerva, ja sam to morao da obrazlažem u pravosudnim institucijama, jer je bilo anonimnih prijava, jer sam tad po zakonu mogao, pa i moji zamjenici, ili u svojstvu zamjenika da raspolažemo na 120 zahtjeva sa 40 hiljada maraka ... Nema zemlje u kojoj predsjednik države, ili njegovi zamjenici, ili ministar i njegovi zamjenici ne bi trebali imati ... sredstava koji će interventno, dakle interventna rezerva samo joj ime govori je rezerva gdje se ne može predvidjeti način upotrebe. Ne možete nekog ko ima hitan slučaj bolesti i ne znam čega, tragedije u porodici, da predvidite u budžetu, zato se i zove interventa. Ja predlažem korisnicima, dakle i predsjedavajućem, i zamjenicima, i predsjedavajućem Predsjedništva i zamjenicima, da internim pravilnikom to dobro razrade da ne bi bili u prilici da to objašnjavaju kao i ja. Dakle, nisam zlurad, mislim da je dobro da smo dobili ovaj budžet, on ne može biti drugačiji i ja hoću da kažem da bi dobro bilo da ovaj budžet usvojimo do konca ove kalendarske godine, jer faktički drastične promjene strukture budžeta nisu moguće i bez obzira na različite želje. Kada sam ja predlagao budžet i ovo je dobro da je Predsjedništvo vratilo Nacrt budžeta bez primjedbe, ja sam imao problem kad predložim isti budžet da dobijemo zahtjev od Predsjedništva da pronađemo 150 miliona za rješavanje izbjegličkog problema. Zato smo imali zastoje, zato smo usvajali budžete u martu mjesecu, a ne u decembru. I, dakle, dobro je da ove godine usvojimo budžet tokom ove kalendarske godine, a uz sve ove naznake koje pojedinci s razlogom daju, ima amandmanska faza, Ministarsto će se očitovati. I želim da kažem da je dobro, i ono što mislim da bi moglo da se ugradi u ovaj budžet, želim da sugerišem Ministarstvu, ovih dana smo kao Komisija za nadzor nad radom obavještajnog sektora obilazili sve institucije na koje se odnosi primjena Zakona o zaštiti tajnih podataka, to su institucije koje i po dubini imaju problema, ne trebaju velika sredstva, ali izvještaji koji idu u Brisel vezano za primjenu Zakona o zaštiti tajnih podataka nisu dobri, a u prelaznim i završnim odredbama Zakona kaže da treba puna implementacija u roku od 18 mjeseci, a Zakon je usvojen prije 10 godina. Niti policijske agencije, niti pravosudne agencije, ni krovne, ni entitetske, ni kantonalne nisu taj 68 Zakon, dakle primjenu Zakona dovele do kraja i zato bi molio ministra da pokažu jednu širinu ili kroz prestruktuiranje ili da se to nađe kao posebna stavka. A ono što je zamjerka jeste tačka 3. danas koja takođe ima veze s ovim Budžetom, to je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, zapravo odnosi se na budžet jer se kaže da [[poslanik se upozorava na vrijeme]] zbog nedostatka, dakle to se prije svega odnosi na unutrašnje platne razrede i mogućnost napredovanja administracije, pa je primjena tog Zakona radi stend baj aranžaman i Agende odgođena za 2018. godinu. Nisam siguran da je ovo sretno rješenje, jer ako dekuražirate administraciju po dubini [[poslanik se upozorava na vrijeme]] kvalitetom napreduje nećemo pomoći Bosni i Hercegovini i zato mislim da u strukturi ovog budžeta je moguće pronaći sredstva, ne znam ni kolika su, ako su ..., vjerujem da se ne radi o bitnim sredstvima, da se pronađu sredstva, a da se ne usvaja Zakon, jer time ćemo snažno dekuražirati ljude da kvalitetno obavljaju svoj posao. Hvala vam lijepo.
EHvala i Vama. Riječ ima gospodin Damir, izvinjavam se, ispravka krivog navoda, gospodin Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, osjećam potrebu da objasnim kad su u pitanju ova interventna sredstva, jer sam kritikovao u smilu, u svojoj diskusiju, u smislu trošenja tih sredstava. Dakle, kritika je bila upravo upućena na to da ne postoji pravilnik o trošenju tih sredstava, odnosno revizija je upravo ukazala na te probleme, i to ne sad nego od samog početka. To je s jedne strane. I s druge strane dijelim pohvale u smislu da smo imali budžet u toku ove godine i da smo ga imali, dakle, u 11. mjesecu i ima dovoljno prilike za amandmane. Ono što je po meni problematično je da je, dakle, u ovoj državi imamo još 14 budžeta koje usvajaju parlamenti, odnosno skupštine. Dakle, iz svih tih 14 budžeta ima i kod sebe stavku interventnih sredstava. Kad saberete taj iznos dobićete ogromnu cifru za koju prosto nećete vjerovati koliko iznosi. Dakle, od federalnog, Republike Srpske do Distrikta Brčkog i deset kantona vidjećete, ako pri tom još dodamo sto i nešto budžeta opštinskih, vidjećete da i tamo imaju interventna sredstva, pa ćete vidjeti s koliko sredstava nemamo kontrolu, odnosno nema pravilnika o korištenju takvih sredstava. Evo, to je bila moja intervencija, mislim da je to, uostalom sve ostalo prihvatam sugestije gospodina Špirića.
Hvala Vam. Ispravak krivog navoda, Nikola Špirić. Izvolite.
Pa, ja se slažem da stvari trebaju biti uređene, ne znam gdje nisu, ja sam pozivan u pravosudne institucije i imao sam ja taj Pravilnik o raspodjeli sredstava, mislim da su i ostale kolege imali, ali je bio problem u tumačenju rezerve i interventnih sredstava pojmovno. Budžetska rezerva i potrošnja je definisana zakonom, a interventna rezerva internim 69 pravilnikom. Dakle, pa se kaže – za fizičko lice može do 1.000 maraka, zavisi šta traži, za pravna lica od 1.000 do 2.500, dakle to su ta interna pravila. Možda neko nema, i slažem se i zato sam rekao sugerišem korisnicima da pravila dobro razrade da ne bi morali davati odgovore koje sam ja davao. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, uz uvažavanje ovoga o čemu je govorio gospodin Špirić, samo da kažem, jer je to istaknuto i te 2012. godine, ovaj, kad smo govorili o budžetu, a tiče se jačanja, tad je neko rekao jačanje entiteta, višak sredstava koji je išao prema entitetima. Ali ustanovljeno je da je gro tih sredstava koji su išli prema entitetima korištena nenamjenski, pa prevashodno u smislu novih zapošljavanja, gomilanja administracije. Sad kad bi napravili analizu stanja zaposlenosti '12. godine i danas '16. u entitetima, odnosno u administrativnom prostoru vidjeli bi koliko je to povećanje. Dio ili gro tih sredstava upravo je trošen tu, nenamjnski, to je bila tada primjedba.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Mirsad Isaković. Izvolite.
Nemam običaj da se javljam po ovom osnovu, ali evo, onaj, prisiljen sam, u smislu da kažem da između ova dva, dvije diskusije gospodina Sokolovića i Špirića stoji nešto i između. Dakle, Izvještaj o izvršenju budžeta sa 30.06.2016. godine govori da smo vrlo malo tih sredstava iskoristili, sa 31.12. vidjećemo da su 100% gotovo iskorištena, ne gotovo nego 100% iskorištena. Hoću da kažem da je bila izborna godina i da su ta sredstva uglavnom išla tamo gdje nisu namjenjena. To je s jedne strane. I s druge strane, analizirajući to isto u prethodnom periodu, jer smo imali i Budžet za 2015. godinu vidjećete da je 80 do 85% tih sredstava otišlo nenamjenski upravo za vjerske zajednice, odnosno vjerske institucije a ne ovo o čemu smo govorili maloprije šta im je namjena i ostalo. Evo to je, znači pravilnik koji će usmjeriti gdje se ta sredstva koriste, to je svrha svega toga. Hvala.
Hvala. Rasprava, Damir Bećirović. Izvolite.
Pa evo, ja sam slušao pažljivo ove rasprave od početka i niko nije spomenuo neke ovako dvije vrlo bitne cifre, po meni, povećanje u ovom budžetu za plate i naknade iznosi skoro 6 70 miliona KM, povećanje za putne troškove iznosi skoro milion i 300 hiljada KM. Znamo koliko svi pričamo o uštedama, o budžetu koji treba da bude programski, gdje imamo problem, a evo čuli smo i priče oko fiskalnog okvira i onome što imamo u entitetima i što imamo u Republici Srpskoj, u Federaciji. Ja se ne slažem tu s kolegicim Marković, jer mislim da sami entiteti moraju odgovarati za stanje zaduženosti i dubioze u budžetima zbog donošenja izbornih zakona, na primjer, koji se koriste u predizborne svrhe. Ali ovaj problem kod našeg budžeta je sama pozicija sredstava, jer jednostavno određena je na taj način da ne možemo imati razvojni budžet ovako na ovaj način kako se, kako radimo ovdje. Kada se priča o uštedama, svi pričamo i o evropskim integracijama, evo kolega Lovrinović već je ... o tome, ja mislim da bi naš zaključak trebao biti da članovi Predsjedništva koji su najveći zagovarači evropskih integracija u Bosni i Hercegovini, da se odreknu budžetske rezerve i da preusmjere tu rezervu u Direkciju za evropske integracije. Znači postoji mogućnost i tu na taj način da oni pokažu s ličnim potezom šta to znači, jer imamo situacije, ovo o čemu smo pričali, da jednostavno u Predsjedništvu ne postoji nijedan pravilnik koji utvrđuje kriterije za dodjelu tih sredstava. Iz tih sredstava su se finansirale npr. stranačke proslave, proslave stranačkih listova, obljetnice raznih brigada, ili ne znam ni ja čega, tako da jednostavno ne postoji nikakav kriterij za dodjelu skoro pola miliona konvertibilnih maraka. A puna su nam usta ušteda, priča o evropskim integracijama i svemu onom što nas očekuje. Kad se govori o povećanju budžeta, mislim da u našoj situaciji, u situaciji kakvo imamo pravosuđe da jednostavno ne treba povećavati ovaj budžet i da je ovaj budžet dovoljan, jer imamo samo još više mogućnost za korupciju, za kriminal, koji niko ne rješava, koji nema nikakvog efekta. I da povećate ovaj budžet za još 400 miliona nećemo imati nikakv efekat u zemlji i to jeste naš problem. Ovdje su potrebni neki drugi potezi da bi dobili, ovaj, budžet na način da bi se utrošio, način na koji bi trebao, ali jednostavno za to nema spremnosti ovdje i nećemo imati još dugo tu spremnost. I očigledno je najveći uspjeh kada se budžet donese u roku. Hvala.
Hvala Vam. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, pa evo, dva puta sam na neki način prozvan kao predsjednik Povjerenstva za evropske integracije. Neću reći da za te namjene ne treba više sredstava, ali ću reći da treba više volje. Dakle, mi pričamo o ovome a nemamo volje da usvojimo Poslovnik o radu ovog Povjerenstva ili recimo da smo smanjili IPA fondove koje ćemo dobiti ako usvojimo strategije. Prema tome, čini mi se da više volje treba za ovo nego što novca, ali kažem neću reći da ne bi trebalo više, međutim dajte da budemo korektni.
Hvala Vam. Ovim završavamo raspravu po osmoj tački dnevnog reda. Prelazimo na devetu tačku, 71 Ad. 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine) Zakon o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH usvojen je na 36. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 19.10.2016. i na 27. sjednici Doma naroda, održanoj 27.10.2016. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu te je formirana Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona. Zajednička komisija je dostavila Izvještaj 18.11.2016. Komisija je postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH kako je usvojen u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Po ovom nemamo raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda,
Zahvaljujem. Pa dakle, ja bih htio malo prokomentirati ono što imamo u ovome dokumentu, možda je prošli put to bilo, na neki način, svrsishodnije, ali evo, bolje ikad nego nikad. Dakle, ako ste gledali ovo Izvješće i ako ste ga čitali, nadam se da jeste, koleginice i kolege, dakle, vi vidite da ovdje ima različitih poglavlja i različitih situacija, odnosno stanja u pravosuđu u kojem, na koje se osvrće, dakle, ovo Izvješće i o kojima govori, kao npr. imenovanje i ocjenjivanje, učinkovitost pravosuđa, kvalitet rada pravosudnih institucija, itd. U uvodnoj riječi gospodina predsjedavajućeg VSTV-a, a i dalje u razradi Izvješća govori se i o ovim poglavljima, međutim ja bih volio, a nisam ni prošle godine ni ove, možda se varam, a ispraviće me ako netko treba da 72 me ispravi, dakle nisu se našla npr. stajališta VSTV-a o tome da na Parlamentu BiH u oba doma gotovo redovito padaju izvješća Tužiteljstva npr., dakle nema osvrta šta se dogaša i zašto, kakav je stav VSTV-a o tome. Da ne ulazim u pitanja koja su postavljena prije svega Tužiteljstvu, a i drugim pravosudnim institucijama, na koje često puta dobivamo nekakav stav o političkom pritisku ili stav obrambeni u smislu da se ipak uradilo što je se moglo više, što se vidi iz ovog Izvješća kad se govori o brojkama i postocima. Nešto od, u ovom Izvješću se nalazi od nalaza gospođe Korner koja je, dakle, analizirala stanje u Tužiteljstvu i nešto od toga je stavljeno u ovo Izvješće, ali čini mi se da je to trebalo primjetiti sa, da su to trebali ljudi iz VSTV-a sami primjetiti, ali su, kažem, nešto vjerojatno možda, evo da ne griješim, preuzeli od ovoga. Npr. kaže gospođa Korner, a ja bih volio da vidim osvrt, dakle, i u ovome Izvješću o tome, da u točci 34. i 55. konstatira se da je po mišljenju sudaca glavni tužitelj opsjednut sam uspješnim rezultatima u statističkom smislu, a ne kvalitetu optužnica. Npr. u točci 38. i 94. konstatira da je Sud višestruko u nekim slučajevima vraćao optužnice na doradu zbog nedovoljnog iskustva većine tužitelja, dok glavni tužitelj smatra da je problem u sudijama koji ne poznaju pravo. Dakle, to su, evo, nalazi. Dakle, imamo još nekoliko, u točci 51. govori se o nepostojanju politike rada unutar Tužiteljstva na temelju kojih bi se utvrđivali prioriteti i kriteriji za zaključivanje predmeta. Ili u točci 96. upozorava se da su optužnice pokretane i prije nego je istraga završena zbog inzistiranja glavnog tužitelja, itd. Dakle, to su i kad biste pročitali, to je na četrdesetak i nešto stranica vidjeli bi, to je riječ, dakle, o Tužiteljstvu, dosta stvari koje stvarno treba prokomentirati, prije svega oni koji vode politiku u pravosuđu, dakle imenovanje, smjenjivanje, ocjenjivanje, itd. Ovdje u Izvješću se meni dopada, i ja bi na tome potencirao, dakle na stranici 31. recimo da će VSTV u narednom razdoblju aktivno raditi na unapređenju i izjednačavanju kriterija za procjenu stvarnih kompetencija kandidata u postupku imenovanja i napredovanja na tragu ovoga, dakle što je ovdje izrečeno. Ili govori se o tome da se od 2013. godine VSTV pokušava izmjeniti vlastiti zakon, a na tragu, dakle, nadzora rada i ocjenjivanja rada sudija, i čini mi se da je nešto već i stiglo, ako se ne varam, na tom tragu. I ja bih takođe na tome potencirao i onda ćemo vjerojatno imati možda manje žučne rasprave kad su u pitanju dokumenti koji dolaze pred ovaj Dom kao što su izvješća ili planovi rada ili slično. Dakle, volio bih da su neke od ovih stvari, i prije i sada, prepoznate u ovom Izvješću, kad govorim recimo o onome što je gospođa Korner npr. našla i da to, da u tome prednjači VSTV. Istina ... nešto od toga, rekao sam, ima, ali evo, dakle, ja sam bio u obvezi da skrenem pozornost na neka zapažanja koja sam ja ovdje vidio. Hvala lijepo.
Hvala. Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti, prvi put se javljam pa vas sve srdačno pozdravljam. Pa, ja ću se u ovom Izvješću, ima tu dosta podataka, tablica dosta, možda stvari s kojima bi se eventualno moglo polemizirati, ali ću se fokusirati na dvije stvari. Na stranici 29. imamo jednu malu tablicu na kojoj piše – pregled odobrenih proračuna i procjena VSTV-a za potrebnim sredstvima Suda BiH i Tužiteljstva BiH, pa stoji ovako – procjene VSTV-a za potrbnim sredstvima u 2015. godini 28.222.102 marke, odobreni proračun za 2015. je 28.468.000 maraka. 73 Dakle, odobreni proračun je u odnosu na procjenu VSTV-a veći za otprilike 1%. To na neki način govori o odnosu Vijeća ministara i ovog Parlamenta prema Sudu BiH i Tužiteljstvu, govori o korektnom odnosu, sve što su tražili dobili su i malo više. Mi ovdje uglavnom ne prihvaćamo izvješća Tužiteljstva, često postavljamo pitanje i Tužiteljstvu i Sudu i nismo zadovoljni radom tih institucija. To se vani najčešće tumači kao neprincipijelni politički pritisak, a odnos je zapravo u ovim brojkama. I jednu drugu stvar s kojom bih htio polemizirati ili razgovarati ovdje sa ljudima iz VSTV-a, na sljedećoj 30. stranici pod naslovom – procedura za imenovanje nositelja pravosudne funkcije, kaže se – na temelju članka 37. Poslovnika VSTV-a, itd., natječajna procedura obuhvaća kvalifikacijsko i pismeno testiranje kandidata, obavljanje razgovora s kandidatima, rangiranje i predlaganje kandidata. Odlično. Zadnje imenovanje u Opštinski sud u Čitluku VSTV-a bilo je ovakvo, rangiranje i predlaganje je učinjeno, ali su imenovani prvi, jedanaesti i trinaesti ili prva, jedanaesta i trinaesta s te liste. I možda to ne bi u toj mjeri upalo u oči da se ne radi o općini Čitluk koja je po popisu '91., po popisu 2013., općina sa 99 i nešto posto hrvatskog stanovništva. Kandidati sa 11. i 13. mjesta su srpske i bošnjačke nacionalnosti i na posao u Čitluk će dolaziti na neki način iz Gradiške i iz Zenice. Između ostalog to iziskuje i troškove. A eklatantna je provokacija, i to je ono što nije vezano za ovo Izvješće VSTV-a, ali mi je dobra prilika da o tome govorim, u Čitluku i Zapadnoj Hercegovini, odakle ja dolazim, negdje tamo '45., itd., bio je običaj da policajac, šumar i učitelj ne smiju biti iz tog kraja i hrvatske nacionalnosti. Ljudi ovo imenovanje VSTV-a povezuju s tim vremenom i s tim običajem, kažu vraća se ta situacija, taj običaj i to vrijeme. Toliko.
Hvala. Diskusija, Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, kojih nema. Pred nama je Izvještaj, odnosno informacija o radu VSTV-a. Ja neću danas govoriti o formi, o formi vjerovatno će govoriti moje kolege i već su i neki govorili, ali želim da nešto kažem o suštini rada VSTV-a. Naime, ja VSTV doživljavam kao regulator u pravosuđu u Bosni i Hercegovini, regulator koji treba da obezbijedi zadovoljenje pravde u Bosni i Hercegovini, odnosno da budemo pravedno drštvo. Očigledno je da iz ovih ili onih razloga danas nemamo takav osjećaj, ne mi zastupnici u Parlamentu, nego nemamo takav osjećaj u bosanskohercegovačkom društvu. Napravite anketu vidjećete koliko građani Bosne i Hercegovine vjeruju u zadovoljenje pravde, biće to porazan podatak. Zašto je to tako? Čini mi se da ključni problem, zbog čega se građani Bosne i Hercegovine tako osjećaju, je u kadrovskoj politici. Nažalost mi iz godine u godinu, evo, ovdje u Parlamentu razmatramo informaciju, primimo ili ne primimo k znanju Informaciju o radu VSTV-a. Neki koji imaju interes da primimo to k znanju glasaju za, neki budu protiv koji ne žele ni da čuju za takav izvještaj. Nažalost čini mi se da sve više naše pravosuđe, tu mislim i na Sud i na Tužilaštvo, pa i na VSTV, ponašaju se kao porodične firme, zato što se tamo imenuju članovi porodica sudija, tužilaca, pa i nažalost kolega zastupnika. Mislim da takva praksa nije dobra i takva praksa ne vodi ka ostvarenju zacrtanog cilja, a to je da građani Bosne i Hercegovine osjećaju pravdu u bh društvu. Zašto ovo govorim? Mogu vam navesti koliko god hoćete primjera neprofesionalnog i 74 nezakonitog rada i Tužilaštva, a nažalost i korumpiranih sudija na svim nivoima, a vi ste odgovorni zašto je to tako. Do vas dolaze i disciplinske prijave, do vas dolaze i informacije o nezakonitom i neprincipijelnom radu i sudija i tužilaca, ali očigledno ja nisam stekao dojam da vi rigorozno kažnjavate one koji ne poštuju zakon i pravila igre. Navešću samo neke. Naime svi su se usredsredili sad na prepucavanje između ministra Mektića i Tužilaštva, nažalist u pojedinim segmentima ministar Mektić je u pravu, i nemojte to shvatati kao pritisak na rad Tužilaštva, nego, ja sam to bar na takav način doživio, to je neki vapaj očajnika da se nešto promijeni i u Tužilaštvu i u Sudu, a može se promijeniti isključivo vašim djelovanjem. Jer zamislite uhapsite čovjeka zbog, ne znam ni ja, zloupotrebe položaja, bude u pritvoru mjesec, dva ili tri, zavisno od toga koliko žele neki tamo da ga držite, i onda nakon toga ga pustite i nema optužnica, nema ništa, nema ni odgovora. Vi ne samo da uništavate biznis tom čovjeku, jer zamislite nakon tri mjeseca pustite čovjeka od njegovog biznisa i njegove firme nema ništa, vi uništavate i ljudske živote, a vi kao VSTV treba da reagujete na takvim, u takvim slučajevima. Nažalost nisam stekao dojam da ste skloni da reagujete na takve slučajeve. Imate zadatak da sudovi djeluju ujednačeno kada su u pitanju suđenja i primjena sudske prakse. Takvih situacija, odnosno situacija gdje sudovi djeluju potpuno suprotno imate koliko hoćete, ja ću vam navesti ime i prezime sudije iz Zeničko-dobojskog kantona, to je Mario Anić koji je veoma korumpiran čovjek, koji ne poštuje sudsku praksu, mogu vam donijeti i presude koje je on donio. Ja znam da mogu imati probleme zbog ovakve diskusije, ali spreman sam ja na to, jer sam ja prolazio i puno teže situacije. Možete misliti šta hoćete, ali ovo moje izlaganje nije nikakav pritisak na rad niti Suda, niti Tužilašta, nego takođe vapaj očajnika koji želi, koji, evo zbog pritiska građana želim da se promijeni stanje u Bosni i Hercegovini, da građani Bosne i Hercegovine imaju osjećaj da vlada pravda, ali očigledno je da takvih situacija nema. Ali kažem kao, slično kao kolega Kožul, da kadrovska politika, za koju ste vi odgovorni, za koju ste vi odgovorni, nije adekvatna zato što najveći uticaj tamo imaju sudije, tužioci, advokati, koji smještaju svoje, svoju djecu prvenstveno, nažalost i naših kolega zastupnika. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ako bih posmatrao Izvještaj onda je to zbir konstatacija, zbir cifara i trebao bih reći sve je u redu. No ja ću morati da govorim na ovaj način obzirom da sam kao čovjek odgovoran pred javnošću, dužan govoriti o onome što je istina, ne govoriti o onome što je konstatacija i već ne znam šta. Činjenica je da se Visoko sudsko i tužilačko vijeće treba da ponaša kao regulator koji će učiniti da se ukupan odnos u Tužilaštvu i Sudu poboljša, da se efikasnost njihovog rada poboljša. Šta mi ustvari imamo? Imamo sljedeće, krenuću od onoga što se zove financijski kriminal. Ako ova voda košta 1 marku, a neko je plati 10 maraka onda Tužilaštvo kao nešto istražuje pa kaže – ovo nije slučaj za nas i prebaci ga na sljedeći nivo niži, recimo entitetski ili kantonalni, govorim o državnom. Takva dva slučaja, eklatantna slučaja imam, eklatantna, jedan je afera „Reket“, drugi je, sticajem okolnosti znam svaki detalj, izgradnja zgrade Vlade Republike Srpske. I vidi čuda to se dešava u trenutku kada treba da se neko usaglasi i napravi koaliciju da bi se formirala državna vlast, nema uticaja na sudstvo i tužiteljstvo, ali to se prebaci Kantonu sarajevskom i Specijalnom tužilaštvu Republike Srpske. U roku od 7 dana i jedni i 75 drugi kažu nema osnova za krivično gonjenje. Samo me živo interesuje hiljade stranica kako su uspjeli proučiti za 7 dana. Sljedeći ponedjeljak predsjednici stranaka izlaze zagrljeni i formiraju koaliciju, ko se toga ne sjeća onda, to je samo jedan primjer. A zašto govorim ovo, 1 marka? Od iste firme od koje je pepeljara kupljena, kupljene su pepeljare za Vijeće ministara, iste firme, deset puta je manje koštala u ovoj zgradi Vijeća ministara nego u zgradi Republike Srpske. Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne znam ja ko je kupovao, ja znam ko je to radio. Nikola, sarađivali smo i znaš da je Grčka Vlada finansirala, a da je radove izvodila firma „Unioninvest“, pa evo ja ti kažem, ja ti kažem, ja to znam. Ja ne govorim ko je radio u Republici Srpskoj zgradu, ja govorim ovdje i znam kako je to koštalo. I interesantno davali smo Tužiteljstvu ove podatke, i džaba smo ih davali, džab-džaba. A onda govorimo o ubistvima bilo politički motiviranim, bilo nekim drugim. Sticajem okolnosti mogao sam glavu da izgubim u tom slučaju, to je Jozo Leotar. Jozo Leotar je bio moj lični prijatelj i od njegove sestre djeca su svake godine ljetovala kod mene u mojoj kući. Sin od sestre mu je, nek mu je pokoj duši, poginuo u saobraćajnoj nesreći u Njemačkoj, da vidite da znam svaki detalj. To jutro sam ja onaj plavi Polo bio ispred tog vozila koje je eksplodiralo, mom djetetu je geler rascjepkao uho, ja sam mislio da je granata 155. I daj izjave Tužiteljstvu, i pozovu me na Sud, i na silu hoće da kažu da ja kažem da je mogući ubica onaj krvavi čovjek iz auta, vozač. I onda kažu, nema ništa, i do danas nema ništa. Slučaj postavljanja, nesporno dokazanog postavljanja eksploziva na balkon porodice Halilović, znači sudskim vještacima, odnosno vještaci iz te struke našli gelere granata 122, 155, minobacačkih granata, znači jedna eksplodirala a gelera od svih vrsta granata, to je vrlo čudno, nesporno postavljen eksploziv. Poginule dvije osobe i sad se slučaj šeta od tužiteljstva do tužiteljstva, ja tebi ti meni. Državno tužiteljstvo kaže znate ovo je sad slučaj za kanton, pa ga šutne u kanton [[poslanik se upozorava na vrijeme]] drži ga dvije, tri godine, šutne ga sad dole da dole se još kiseli 10 godina. Jednostavno [[poslnik se upozorava na vrijeme]] i ovo je preširoka tema da ste uskratili ovo vrijeme gospodine. I dozvolite mi da još tri rečenice završim, ja Vas molim.
Može.
Posebna stvar su politički montirani procesi, čovjek koji se zvao Piter Nikol, bio je guverner naše Centralne banke, izlazi na sud i kaže pred tužiocima, pred tužiocem i sudijama – svjestan sam da je ovo politički proces, nikada u svom životu nisam sreo, parafraziram vam, uzmite spis, sposobnijeg, kvalitetnijeg bankara i da je profitabilnije radio nego što je gospodin taj i taj. Proces se nastavlja i traje 10 godina, uništeni životi porodica. Danas kada tuženi tuže državu već pet godina dražva neće da donese presudu protiv sebe. Uništili su porodice. Taj tužioc koji je uzeo spis da nije istraga završena i podigao optužnicu je avanzirao prvo sa kantona 76
Molim Vas. ZAIM
federalni, pa sad na državni nivo.
Gospodine .. ZAIM
Aferim.
Gospodine Backoviću zbilja moram da, ovaj, izvinjavam se.
Dobro ja vam govorim, ja vam govorim slučajeve.
Ne, ne, Vi odlično govorite i to su primjeri, ja vjerujem da bi mogli još čitav dan navoditi tih primjera koliko ih ima, ali jednostavno imamo ograničenje vremena.
Onda treba izvještaj radit onako kako je stvarno stanje, a ne izvještaj frizirati, treba reći da ne rade kako treba. Šta je sa čitavim slučajem Uprave za indirektno oporezivanje? Čitavu javnost ste uzbudili, gdje je to, šta se s tim danas dešava? Jednako nula. Sjećate li se afere pranja novca ...
Gospodine Backoviću zaista ... ZAIM
sa kompanijom „Stanić“, sve nula, nula.
Nemojte da, gospdine Backoviću nemojte molim Vas, nemojte me tjerati da moram da Vam oduzimam riječ, mislim ne, ne želim to.
Ne rade kako treba.
Imate, imate još dva puta pravo kroz ove replike i ovo,
Hvala. 77
a vjerujem da ćete se javiti. Gospođa Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Sagledavajući vladavinu prava kao dio političkih kriterija koje sagledava Evropska komisija svake godine za Bosnu i Hercegovinu ja želim predstavnicima Visokog sudskog i tužilačkog vijeća kao iz ključne institucije koja upravlja pravosuđem u cijeloj zemlji čestitati na činjenici da jesu iskazali određeni nivo pripremljenosti i da jesu napravili određeni napredak u smislu preporuka Evropske komisije po pitanju odgovornosti i integriteta u pravosuđu, u smislu usvajanja seta smjernica o sukobu interesa od strane VSTV-a, izrade planova integriteta i disciplinskih mjera. Međutim, ja bih više voljela da su u ovim prilično idilično napisanim preporukama, a još idiličnije napisanom uvodnom pismu, bez namjere da budem previše lična, uvrstili sve ono što ih Evropska komisija godinama upozorava, a pomaka nema. I ove godine Evropska komisija konstatuje da veći broj preporuka koji su oni dali nije ispunjen, nije usvojen akcioni plan za provedbu Strategije za reformu Sektora pravde za period 2014.-2018. vrlo je sporo rješavanje zaostalih komunalnih predmeta u sudovima i neadekvatne procedure za izvršenje sudskih odluka. I to onda dalje narušava efikasnost pravosudnih organa i stvara prilično lošu sliku i percepciju javnosti. Evorpska komisija predlaže, sugeriše VSTV-u da usvoji akcioni plan za provedbu Strategije koju sam spomenula, da uspostavi jasan sistem za praćenje, što nisu uradili do sad, da provedu, da se konačno provedu te smjernice koje su usvojili vezano za sukob interesa, disciplinske sankcije, integritet u pravosuđu i ono o čemu, zbog čega je stvorena negativna percepcija javnosti, potrebno je uvesti više kvalitativnih kriterija za imenovanje i ocjenjivanje rada tužilaca i sudija i provesti, naravno, reformu Zakona o izvršnom postupku kako bi se efikasno smanjio zaostatak u rješavanju komunalnih predmeta u sudovima, a o čemu smo mi govorili davne dvije hiljade ne znam više treće ili četvrte, kada smo pokušavali da vam objasnimo da nije dobro spajanje prekršajnih sudova sa osnovnim sudovima, jer će se dogoditi fenomen zastare, nagomilavaće se strašno veliki broj slučajeva. Ali te godine nam je Visoko sudskoo i tužilačko vijeće zastupnicima u Parlamentu Federacije zavrnulo rukav i dali su nam naredbu da glasamo za to. Naravno, ja nisam tad glasala, i sad sam uvjerena da sam bila u pravu, jer jako puno snage trošite na činjenicu da morate riješiti zaostale predmete, i vidim da ste formirali određene strategije i načine kako ćete riješiti te predmete. Apsurdno je, apsurdno je da Ministarska konferencija, koja uključuje ministre pravde na svim nivoima, predstavnike Pravosudne komisije Distrikta Brčko i VSTV-a, koja je odgovorna za nadleganje provedbe strategije za reformu Sektora pravde, da je Konferencija sazvana u martu i da još uvijek nije usvojila svoj poslovnik o radu, a što predstavlja preduslov za uspostavljanje svih struktura za realizaciju, dakle u svim oblastima te strategije. VSTV, Zakon o VSTV-u ima još uvijek puno nedostatak, dakle naročito u pogledu imenovanja i disciplinskih postupaka, sukoba interesa, prijave imovinskih stanja, a sve u svjetlu mišljenja Venecijanske komisije i preporuka u okviru Struktuiranog dijaloga o pravosuđu između EU i Bosne i Hercegovine. Opominju vas da nema dovoljno transparentnosti u vašem radu, pa želim da vam kažem da u ovim preporukama, kroz svjetlo evropskih integracija, više je puta iskazana želja predstavnika VSTV-a da se uključe u sustav, odnosno sastav, ja sam dobili hrvatsku varijantu, koordinacije procesa evropskih integracija. Obrazloženje zašto vi smatrate da treba da budete dio vrhovnog tijela u aspektu odlučivanja i razlozi nisu, ne korespondiraju jedni s drugima i nemaju baš veze s 78 evropskim putem Bosne i Hercegovine, i nisam sigurna da Evropska komisija smatra da vi treba da budete dio koordinacijskog mehanizma, bar ne na krovnom nivou. Što se tiče neovisnosti pravosuđa u percepciji javnosti, a i između zastupnika, mi se vrlo često pitamo da li vi želite da budete nezavisni ili nedodirljivi, i nama to nije jasno. Ne smatramo, većina nas ne smatra da vi treba da imate neovisnost u proračunskom procesu i da predlažete vi sami proračune za pravosudne institucije na svim nivoima, ali vaša, način na koji ste vi poredali ove preporuke apsolutno ne koresporendira sa stvarnim stanjem unutar pravosuđa. Kažete da u smislu učinkovitosti, u stavci 1., potrebno je pojačati napore pravosudne zajednice i kontinuirano raditi na unapređenju komunikacije i odnosa s medijima, a u cilju vraćanja povjerenja javnosti u pravosudne institucije. Kako, kako? To možete svojim radom, brzinom rješavanja slučajeva, objektivnošću u svom radu, pojačavanjem kriterija pri izboru sudija i tužilaca, a ne tako da vam to bude prva aktivnost za vašu učinkovitost odnos s medijima, naprosto, naprosto jedno s drugim se ne slaže. Dio zastupnika, takođe, s kojima sam ja razgovarala smatraju da nije neophodno ovo što vi predlažete u stavci 2. da se nastavi sa aktivnostima jačanja menadžerskih kapaciteta predsjednika sudova, glavnih tužitelja, zamjenika i šefova odjela kroz specijalističke edukacije. Mi bismo više voljeli da se vi manje bavite menadžerskim radom, a da se bavite objektivno činjenicom fenomena zastare, nagomilavanjem predmeta, imenovanjem sudija [[poslanica e upozorav ana vrijeme]] evo završavam, oprostite, imenovanjem sudija za koje i sami niste sigurni da li ste uvijek u pravu ili niste. I stoga mislim da ovaj vaš Izvještaj bi više trebao da bude, naročito u segmentu preporuka, više bi trebao da se osloni na preporuke Evropske komisije koja uistinu dobronamjerno ukazuje na probleme u bh pravosuđu sa vašim fokusiranjem na preporuke Evropske komisije. Mislim da ćete na taj način, poštujući pravo i nas zastupnika, a i osoba u Vijeću ministara koje imaju pravo na slobodu mišljenja i izražavanja onoga što misle, stvorićete tako povjerenje javnosti, a ne njegujući odnose sa medijima, a naročito ne jačajući vaše menadžerske sposobnosti. Pustite ekonomiste neka se bave time, a vi vraćajte povjerenje javnosti pravilnim rješavanjem. I dozvolite nam, molim vas, slobodu da mi izrazimo ono šta mislimo i naročito zbog toga što Evropska komisija i ove godine u Izvještaju za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu i '16., dakle za dvije godine, izražava visoku zabrinutost zvog činjenice da sloboda izražavanja u Bosni i Hercegovini je u supresiji, dakle represivne su mjere, nemamo pravo da izrazimo ono što mislimo. I evo, mi vam bez straha kažemo ono što mislimu na čemu biste vi trebali raditi da biste vratili povjerenje javnosti. Hvala.
Hvala. Riječ ima Mladen Bosić, predsjedavajući Doma. Izvolite.
Mi danas pričamo o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, nama ustvari treba rasprava o najtežem problemu ove zemlje. Ja sam ubijeđen da je bolesno pravosuđe u ovom trenutku najveći problem Bosne i Hercegovine, korupcija i kriminal koji je ono omogućilo svojim nečinjenjem praktično koči sve druge procese, ne samo demokratiju, nego ekonomski razvoj. Odluke o poslovima se donose na način kako izvući više para tako što ćeš namjestiti svojim tajkunima da rade taj posao. I svi to znamo ovdje, svi su svjesni te činjenice i pitanje je kako izaći iz tog začaranog kruga. Ko je odgovoran da spriječi ovo što se dešava sad, koji organ i koja institucija? Je li to Parlament BiH? Visoki sudski i tužilački savjet je regulatorni organ koji bi trebao kroz pravilan izbor sudija i tužilaca i kroz njihov nadzor kroz disciplinsku ... da 79 obezbijedi borbu protiv korupcije u pravosuđu. Jeste li vi to uradili? Ima li borbe protiv korupcije u pravosuđu za koju svi znamo? Znači, mi smo u situaciji da smo u sindromu kuvane žabe, znači žabu, polako podgrijavaju vodu, ona sjedi u sudu, dok je ne skuvaju ne zna da iskoči iz suda zato što se polako navikava na temperaturu. Ovdje je čitav narod navikao da je normalno da neko preko vršenja vlasti ili na bilo koji drugi način iz vašeg džepa, iz vašeg budžeta izvuče milione i stotine miliona maraka i da se ništa ne desi. Čak glavno pitanje je, kad kaže, potegnete to pitanje glavni odgovor je – pa dobro, šta ćeš, i ti bi uzeo da možeš. To je znači mentalitet koji je stvoren ovakvom korupcijom. Pravosuđe je odgovorno, a Regulatorna agencija, odnosno Visoki sudski i tužilački savjet je direktno odgovoran za stanje u pravosuđu. Ja mislim da treba hitnu reformu napraviti pravosuđa ako uopšte mislimo da dobijemo šansu da se izvučemo iz ove spirale u koju smo ušli. Ako se mi oglušimo o to ovdje, kao Parlament, ako ništa ne uradimo mi snosimo odgovornost, jer mi smo napravili ovaj zakonodavni okvir. Možda nismo mi, možda je visoki predstavnik, ne znam istoriju toga. Ali mi ovdje možemo promijeniti taj zakonodavni okvir. Znači, moramo pokrenuti mehanizme koji će otvoriti raspravu i koji će dovesti do nečega novog i kvalitetnijeg u odnosu na ovo što imamo. I da, treba li uopšte da pominjem o čemu pričam, treba li da pominjem afere koje nisu dobile sudski epilog, „Pandora“, Uprava za indirektno oporezivanje, milijarda maraka preko televizije, SIPA, tužilaštva, 300 miliona oštetio budžet neki uvoznik tekstila iz Turske, i ne znam iz Kine, pušten sa kaucijom od 290.000 maraka na slobodu, to je bilo prije dvije godine. Imali ste rok šest mjeseci po zakonu da se digne optužnica, ništa nije, ništa se nije desilo. Ko je kriv za to? Da li ti ljudi nisu krivi što je oštećen budžet ili budžet možda nije oštećen, ko je kriv što je napravio takvu galamu? I onda se čudimo što građani misle ono što misle i o pravosuđu, i o političarima, i o svakoj drugoj vrsti korupcije. Banka Srpske, molim vas, 56 miliona direktna šteta, 150 miliona indirektna šteta. Otvore istragu u Specijalnom sudu ili tužilaštvu u Republici Srpskoj, normalno ne dođe do optužnice jer ukinu, vlasti Republike Srpske ukinu taj sud koji vodi tu istragu. I ništa, neko je oštećen za 150 miliona, ništa se nije desilo. I svakako, šta je to? To je poruka sljedećim koji budu imali šansu da to isto urade. Treba li da spominjem Bobar banku i ovo što se dešava sad? Treba li Pavlović banku i način na koji se vodi istraga koja je očigledno vođena na način da se oni koji su odgovorni za to izvuku od odgovornosti. I sad, šta je rješenje? Ja mislim da mi ovdje treba da održimo posebnu sjednicu o stanju sudstva u Bosni i Hercegovini, na svim nivoima. I treba mi da preuzmemo odgovornost kao oni koji donose zakone, koji su odgovorni za Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. Ja nisam pravnik, ja sam inžinjer, ali jasno mi je nešto treba mijenjati. Zašto ne podijeliti taj Savjet na visoki sudski i visoki tužilački savjet, zašto ne krenuti od nečega? Dajte da otvorimo raspravu oko toga. Nisam, ne mogu podržati ovaj Izvještaj, ne mogu podržati zato što lažno prikazuje stanje u pravosuđu. Ono je neuporedivo gore nego što je ovdje konstatovano u ovom Izvještaju, vi možete pričati o tehničkim naprecima šta smo uradili, možete brojke da navodite. Ja živim u Brčko Distriktu, znate koliko je efikasno pravosuđe u Brčko Distriktu za naplatu RTV takse? To je nevjerovatno, ja mislim da imaju 90% ..., tu su stotine i hiljade predmeta koji se efikasno naplaćuju, idu ljudi plijene po kućama. I to rade, ali nema ni jedan slučaj korupcije koji je značajniji i svi politički slučajevi koji se pokrenu ne dobiju efekat, odnosno ovi ljudi koji su odgovorni za njih ne budu osuđeni. Znači, nemojte da bježimo od odgovornosti. Ako je mogla, može se to uraditi, Rumunija je to uradila, [[predsjedavajući se upozorava na vrijeme]] , Hrvatska je pokušala, možda i uradila, Srbija pokušava, jedino Bosna i Hercegovina ovdje ništa ne pokušava da uradi po tom pitanju. Znači ima šanse, a na nama je odgovornost, da se ne bi sutra, nije odgovornost na Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, sad je u ovom trenutku na nama odgovornost, oni su pokazali da taj posao ne mogu da rade. I šta reći kada glavni tužilac Republike Srpske izjavi da nema političke volje za borbu protiv korupcije. Čovjek koji je 80 odgovoran, ja mislim da je to bivši tužilac, da li je bivši ili sadašnji ne znam, čovjek koji je odgovoran da ganja one koji su korumpirani izjavi kako nema političke volje. Pa nije uslov politička volja, to je njegov posao za koji prima platu. I kako ćete očekivati onda da neki drugi tužilac uđe u sukob sa političarima. Ovdje očigledno treba neko tipa Eliota Nesa, neko ko će biti spreman da razvali ovaj sistem. Ministar Mektić ima punu našu podršku, on ne vrši pritisak na pravosuđe, on vrši pritisak da pravosuđe, odnosno Tužilaštvo počne da radi svoj posao za šta primaju plate i zašto su formirani kao institucija. On ima pravo da vrši pritisak na nešto što ne funkcioniše, to je njegov zadatak, on je političar, ministri su političari, on izvršava planski zadatke, a naš zadatak je bio da pokušamo pokrenuti ovaj točak koji se zaglibio duboko u blatu. Evo ja sad plaćam cijenu toga što je 5 minuta ograničena rasprava. Zaista o ovom, razmislićemo da pričamo, da čitavu jednu sjednicu predložimo da se održi po ovoj temi.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Gospodine Bosiću o svemu ovome što ste govorili samo ste u naznaci dali da nije samo finansijski koruptivni kriminal, nego, nemojte zaboraviti ubistvo novinara, politička ubistva, i ništa nije riješeno, ni jedno. I samo da vam citiram, pošto ste navodili slučajeve, dvije presude – obustavlja se postupak zbog zastare. Pazite 2.800.000 maraka u porodičnim vrijednostima i novcu lopovi su ukrali iz 40 stanova, uhvaćeni su, zamislite zastara, i u preambuli presude piše – deponovano se vraća lopovu. Zamislite ukradeno se vraća lopovu, to vam piše u presudi, predsjednik tog suda postaje državni tužilac, gospodin Salihović, koji takvu presudu donese, i uvuče 40 ljudi u građansku parnicu da sad traže da se njima njihovo vrati, jer je sud lopovu vratio ukradeno. Jeste li čuli za takvu presudu? Dostaviću vam tu presudu da je pročitate. To je svjetski presedan, svjetski presedan. I još jedan svjetski presedan, sudija postaje notar, ovjerava dokumente kojima briše od 11 braće i sestara devetoro kao da nikad nisu rođeni, i proglašava nasljednicima oca dvoje, to niko od ovih ostalih ne zna, ne zna. Sve se vrši uknjižba, prebacuje se na ovo dvoje [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Sud kaže nastupila zastara i poziva se na presudu koje su sve poništene zbog rata, to je sud u Sarajevu, na presudu 1993. iz Banja Luke, kao pravni presedan, što si izbrisao pravo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nasljeđa devet osoba. I tu ću vam presudu dostaviti. U ovoj državi čuda sve je moguće. I takav sudija sa Kantonalnog ode, vi ga imenujete, u federalni sud, vjerovatno će sad brzo doći i na državni sud. Aferim.
Hvala. Diskusija, Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle evo, svake godine dočekamo taj dan kada dođe Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i sav onaj gnjev koji javnost, pa preko javnosti poslanici kao izabranici ove javnosti iznesu to je ova prilika kad raspravljamo o ovom Izvještaju. Veoma zapušteni odnosi 81 između Parlamenta i tog nivoa vlasti govori u prilog tome da jedni i drugi bi imali šta da učine, i jedni i drugi bi imali čime da se pozabave. I čini mi se da se više poznajemo, da imamo mogućnost da češće razmijenimo mišljenje, da čujemo obrazloženja ... pitanja, možda bi nešto popravili. Ovako nam se često dešava da poslanici pitaju, ne dobijaju odgovor, da se žale na pojedine predstavnike pravosuđa disciplinskom tužiocu, da je on sveta krava kojoj nikad ništa ne može nedostajati, da on može i ne mora da odgovara, a rezultate, radovi disciplinskog tužioca su nam poznati. O radu Suda i Tužilaštva to imamo svakodnevno, javnost o tome govori, čak evo vidimo u zadnje vrijeme je moderno da pojedini predstavnici izvršne vlasti javno promovišu neka postavljenja na ključne pozicije u pravosuđu, što je neka nova moda. Do sada nismo imali takve slučajeve, i uglavnom su se time bavili u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, malo, to je nekad bilo uz pomoć OHR-a, ali evo u zadnje vrijeme opet vidimo da se izvršna vlast na neki način upliće pokušavajući da proturi neke valjda vlastite kadrove koji bi bili po njihovoj mjeri. Ali postoji nešto što značajno odstupa od nekih stavova koji bi zaista trebali biti objašnjeni, a navedeni su u vašem izvještaju. Recimo budžet Suda i Tužilaštva BiH za 2015. je bio 28 miliona, dok je sudsku i tužilačku praksu obavljalo 100 sudija i tužilaca. E sad kad taj podatak stavite u kontekst da je budžet sudova i tužilaštava u Republici Srpskoj u 2015. godini iznosio oko 60 miliona, dok je sudijsku i tužilačku praksu u odnosu na Sud i Tužilaštvo BiH obavljalo skoro pet puta više sudija i tužilaca. Dakle, 61 milion budžet, 470 sudija i tužilaca. U Sudu BiH u 2015. godini sudijsku funkciju obavljalo je 48 sudija, a u toku 2015. primljeno je u Sud BiH 5.844 predmeta, od čega je riješeno 6.400, uzevši u obzir i neriješene predmete iz prethodnih godina. Dakle, svaki sudija je bio zadužen za 122 predmeta u toku godine. E sad, kakav je odnos ... Republiku Srpsku. Sudijsku funkciju obavljalo je 365 redovnih i dodatnih sudija. Primljeno je u toku 2015. godine 667 hiljada predmeta, od čega je priliv za tekući period bio oko 200 hiljada, a riješeno je 253 hiljade predmeta, od čega je, otpada da je 1.874 predmetno riješio pojedinačno svaki sudija. Dakle, ljudi o čemu pričamo. Kad je u pitanju Tužilaštvo, tužilačku funkciju u 2015. godini obavlja, dakle na nivou Bosne i Hercegovine, obavlja 53 tužioca, dok je u Tužilaštvu Republike Srpske 85 tužilaca. Sad gledajte rezultate, broj podignutih optužnica po predmeti u Bosni i Hercegovini, na nivou Bosne i Hercegovine, znači Tužilaštvo, 181, na nivou Republike Srpske 5.101. Po ukupnom broju podignutih optužnica, znači po broju lica, na nivou Bosne i Hercegovine 432, na nivou Republike Srpske 6.230. Pa ljudi moji o čemu govorimo. Broj donesenih presuda, Bosna i Hercegovine, znači na nivou Bosne i Hercegovine 112, na nivou Republike Srpske broj osuđujućih presuda 4.350. Dakle, ispada da je na nivou Bosne i Hecegovine u Tužilaštvu tri predmeta, po tri predmeta zadužen svaki sudija, dok je u Republici Srpskoj 60 predmeta. Dakle, efikasan biti sa ovolikim brojem predmeta ja ne znam kako to izgleda. Ja se nadam da Visoki sudski i tužilački savjet, pored toga što ima značajan budžet, nešto jače od 7 miliona, i pored toga što je primio značajan broj donacija iz međunarodne zajednice, i na taj način je mogao modernizovati vlastiti sistem i pomoći pravosuđu u tom informatičkom dijelu da bude uspješnije. Ostaje ključno pitanje kad ćemo riješiti ove ovako frapantne stvari da je ovoliko različit broj predmeta i po sudijama i tužiocima, odnosno po broju riješenih predmeta u institucijama pravosuđa. Voljela bih da ova današnja sjednica posluži i kao razmišljanje na koji način da unaprijedimo vlastite odnose i to može biti jedino mjera stvari da se ubuduće bolje razumijemo i da svi zajedno imamo manje problema.
Hvala. 82 Diskusija, Damir Bećirović. Izvolite.
Ovdje se očigledno ne zna više odakle krenuti i ne zna se šta je smješnije, ovaj Izvještaj VSTV-a ili njihovo današnje saopštenje. Čuli smo neke od problema ovdje danas, znači prvenstveno to se odnosi na posao koji oni rade, a to je odabir sudija i tužitelja. Meni ovdje što, ne da mi je zasmetalo, nego kada pročitate Izvještaj imate jednu rečenicu koja kaže da su oni revolucionirali postupak odabira sudija i tužitelja, što je nevjerovatna stvar, da bi onda na sljedećoj strani rekli da imaju, često se navodi nedostatak adekvatne stručne osposobljenosti i nedovoljnog iskustva pojedinih tužitelja u postupanju po ovoj vrsti predmeta, mislili su na organizovani kriminal i korupciju. Pa da li je revolucionirano ili biraju ljude koji nemaju iskustva? Znači, sami vidimo po ovim predmetima, i ovo što je gospođa Majkić rekla je samo jedan dio onoga što bi trebali da imamo u Izvještaju. Znači, trebamo da dobijemo od Tužiteljstva uz ime tužitelja koliko je to predmeta na kojima on radi, koliko oslobađajućih presuda, koliko osuđujućih, koliko neosnovanih pritvora i kolika je kazna, znači kolike su štete za budžet Bosne i Hercegovine po osnovu neosnovanih pritvora. Ko su ti tužitelji u Tužilaštvu BiH koji imaju najveći broj neosnovanih pritvora, na koji način se biraju tužitelji? Znači, vi ovdje pričate o revolucioniranju izbora tužitelja, dok u isto vrijeme birate npr. tužiteljicu čiji je muž u bijegu pred organima gonjenja 4 godine zadnje, čini mi se, postavljate je za tužiteljicu BiH. Imate sudiju koji se hapsi zbog pedofilije, imate predsjednika suda koji je disciplinski tužilac, dopušta da se bavi svojim poslom, dok se u isto vrijeme u drugom sudu protiv njega vode krivični postupci. Je li to to reformisano pravosuđe, jesu li to sudije i tužitelji koji treba da se izbore protiv kriminala i korupcije koji izjeda ovu zemlju. Ko su ljudi koji sjede u VSTV-u? Na koji način vi imate, kako ćete imati neovisno pravosuđe kada imate advakote koji su učesnici u procesima i koji su branioci političkih lidera u ovoj zemlji. Znači, jednostavno ti ljudi dovode i tužitelje, dovode i sudije, tako da imamo situaciju kakvu imamo. Vi pričate o vašem današnjem saopštenju o povjerenju u VSTV, u pravosuđe. Koje povjerenje, čije? ne postoji povjerenje građana u pravosuđe, to je najgori segment ove države zbog toga što su političari to učinili na taj način. Kada počne neko iz Federacije priču o pravosuđu obično se ide, onda počne ona priča kako ste vi protiv države, protiv ukidanja ovog, onog. Znači, nismo, mi smo samo za poštovanje zakona i za borbu protiv kriminala i korupcije, nismo za tužitelje koji montiraju procese, nismo za tužitelje koji drže predmete u svojim ladicama po 10 godina, nismo za namještanje predmeta koji će kojem tužitelju ići, nismo za namještanje sudija koji će se premještati od opštinskih sudova pa do državnih sudija, nismo za zapošljavanje djece, žena, svekrva, sestri, znači, nosilaca političkih funkcija, nosilaca pravosudnih funkcija, nosilaca svih sunkcija, policijskih funkcija. Znači, vi imate takvo isprepleteno pravosuđe da jednostavno ono nije u mogućnosti više da odgovori zahtjevima koje ovi građani i ova država ima, a to je borba protiv kriminala, korupcije, otvaranje političkih predmeta, hapšenje političara na visokih pozicijama i njihovo presuđivanje. Vi imate hapšenje, evo čuli smo akcija Pandora ili Uprava za indirektno oporezivanje, čovjek je uhapšen, govori se o ovakvom kriminalu, o iznosu milijarde, ne postoji predmet. Imate od ranije predmete, evo iz Federacije da ne bude da samo, predmet Autoceste, Bošnjačkog instituta, imate razne predmete koji se drže po ladicama i onda se izvlače po potrebi. To nije način na koji pravosuđe treba da radi. Nikada ne pričamo, od Vijeća ministara pa ni od vas nismo dobili Zakon o sukobu interesa u kojem će se i nositelj pravosudnih funkcija uvrstiti u Zakon o sukobu interesa, što je ključna stvar. Takođe postoje zamjerke, znači, da ste vi jedini ..., znači, odluke, ne postoji mogućnost žalbe, tako da imamo ovakav izbor sudija i tužitelja koji su došli tu po političkoj, rodbinskoj ili 83 bilo kojoj drugoj vezi i rijetko koji, znači čast izuzecima, i u Državnom tužiteljstvu pogotovo ih ima koji žele da rade svoj posao na pravi način. Za nas je rješenje, kao što je i gospodin Bosić rekao, mi smo krivi za to što dopuštamo, za nas je rješenje i ukidanje VSTV-a. Zašto da ne? Izmještanje izbora sudija i tužitelja npr. u neke nevladine organizacije koje imaju određeni ugled u borbi protiv kriminala i korupcije. Vama to može biti smješno, ali to je izlaz za ovu zemlju, jer dok god postavljaju politički lideri tužitelje i sudije imaćemo ovakvu situaciju. Glavni tužitelj se može birati u ovome Parlamentu. Zašto da ne? I treba da se bira i treba da podnosi izvještaj ovom Parlamentu, ali sudije i tužitelji se mogu birati na drugi način. Treba ograničiti i mandat nositeljima sudskih i tužilačkih funkcija, jer imate uvijek problem kada imate nekog ko ima neograničen mandat normalno da njega ne zanima da radi svoj posao kako treba. A vidimo koliko su ažurni, evo VSTV. Ja moram opet spomenuti ono što sam rekao što se tiče Zakona o platama i naknadama, kada se radi o njihovom regresu, kada dobijamo upozorenja od njih da će, pozivaju se na Ustav, znači, koji propisuje da se naknada za lica koja obavljaju funkcije u institucijama Bosne i Hercegovine ne može biti umanjena za vrijeme trajanja mandata nosioca funkcije. Znači, ne može im doživotno biti umanjena ta naknada za regres. I to je ono što dobijamo. Umjesto da dobijamo izvještaje u kojima piše koliko imamo osuđujućih presuda na nivou Tužilaštva BiH, ... svih ostalih, mi dobijamo ovakve stvari. Znači, borba za naknade, za plate, za regres [[poslanik se upozoravas na vrijeme]] Ja se izvinjavam, evo sigurno da ima i da se slažem sa ovim da treba organizovati tematsku sjednicu koja će se ticati pogotovo tužiteljstva i sudstva u Bosni i Hercegovini, jer ovo što sada mi imamo ne liči ni na šta.
Hvala. Diskusija, poslanik Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni čanovi Savjeta ministara, uvažene kolege i kolegice, predsjedavajući Visokog sudskog i tužilačkog savjeta gospodine Tegeltija. Zapravo način na koji danas mi želimo da razgovaramo bojim se da neće ništa riješiti u ovoj zemlji. Drago mi je kad vidim poslanike sa kojim žarom govore o svim institucijama i o njihovom radu sem o vlastitom radu. I nas kada ocjenjuju kažu mogli ste donijeti 150 zakona, što niste. A što ... predstavu pojačamo u Bosni da su svi kriminalci, da su svi neradnici, da niko ne radi svoj posao, kako očekivati idealan Sud, Tužilašvo i Visoko sudsko i tužilačko vijeće. Da li iko od nas, dakle mi sporimo temeljni osnov, ustavni osnov na kojem su nastale te institucije, su nametnute od visokog predstavnika, u uslovima kada je 100 hiljada mrtvih u Bosni i Hercegovini, puta četiri člana to je 400 hiljada ljudi najmanje koji traže pravdu, u uslovima kada su sva preduzeća privatizovana na način Bog zna kakav, u uslovima pojačanog kriminala i korupcije, sprege sa politikom, itd. Da li iko od nas pita, da li iko od nas želi da čita ovaj materijal ili želi da ove institucije, dakle ne želim da ih branim, naravno da može bolje, izuzev, a i moram da kažem da mi je žao kad vidim da imamo poslanike, naravno poslanici to i mogu, biti i sudije, i tužioci, i profesori, i policajci, i šefovi agencija, sve možemo biti i sve jednako znamo, a zapravo da li se mi pitamo kakve uslove treba stvoriti i hoćemo li da stvorimo uslove da imamo efikasno pravosuđe. Je li nam to zabranjeno? Pa, između ostalog, niko ovaj materijal ne čita koje su naše obaveze da bismo dobili Tužilaštvo, pravosuđe, VSTV kakvo očekujemo. Dakle, ja sam 84 protiv toga da mi Tužilaštvo i pravosuđe pretvorimo u kažnjeničke ekspedicije i ... Ne može niko biti amnestiran od kriminala i korupcije, od procesuiranja za ubistva, itd., a ne može ni biti gonjen zato što Nikola Špirić to misli, nego zato ima li argumenata ili nema. A ovdje, dame i gospodo, dakle, sve može biti bolje, i saradnja može biti bolja. Ja bih volio, dakle, da neko želi da se bavi Izvještajem, ali nemam namjeru da falim Izvještaj, kad se govori ovdje o rezultatima o broju riješenih predmeta, i mislim da nije korektno ko god se danas dalje izmakne od Tužilaštva i pravosudnog sistema i jače pljune na njih taj je veći patriota i poziva se na mišljenje građana. Ko stvara takvu viziju? Pomažemo li mi, mijenjamo li one za koje možemo da mijenjamo? Ne. Podjeljeno sve kao i što je podijeljeno društvo. I šta mi tražimo idealno pravosuđe u zemlji koja ima milion izazova. Ova zemlja ima izazov hoće li da opstane, ovo pravosuđe je neželjeno dijete. Kako bi se vi osjećali da vas svaki dan osporavaju, dakle, a ima rezultata, nije tačno da ništa ne valja, ljudi. A, evo ja predlažem da ukinemo Sud, Tužilaštvo i Visoko sudsko i tužilačko vijeće i tražim da glasamo danas. Znate šta će mi ovi odgovoriti koji ih kritikuju – on je protiv države. Pa dajte jednom da budemo iskreni. A ovdje se govori koliko je smanjeno .... Ja hoću samo da se osvrnem na par stvari za koje mislim da su korisne i koje se tiču uloge državnog Parlamenta. Kada kaže – s obzirom na to da strukturalni dijalog je dobra prilika da se na ravnopravnim osnovama i uz poštovanje ustavnih i zakonskih nadležnosti postignu osnove za unapređenje čitavog sektora, svim predstavnicima političke vlasti u Bosni i Hercegovini preporučuje se postizanje konsenzusa u vezi sa osnovnim pitanjima unapređenja reforme i procesa u sektoru pravde. Je li to zadatak naš? Da nam ljudi kažu, hajte evo strukturalnog dijaloga, evo Evropa hoće da pomogne, ima li tu obaveze državnog Parlamenta? Dakle, ljudi nas pitaju hoćete li strukturirani dijalog ili mi ne možemo iz ovoga. Druga stvar u kojoj traže centralizaciju vezano za budžetiranje pravosudnih institucija, hoćemo li reda ili nećemo. Pa evo, ja sam bio za centralizaciju kad smo donosili Zakon o platama, pa su se svi izuzimali, neće niko u sistem. Kad ljudi traže sistem mi kažemo – e nemojte baš sistem, bolje da možemo s vama kako hoćemo. Pa imate zahtjev tijelima izvršne i zakonodavne vlasti na razini Bosne i Hercegovine preporučuje se da provedu inicijativu VSTV-a za usvajanje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH u cilju unapređenja zakonodavnog okvira za ocjenjivanje rada svih nositelja pravosudnih funcija u sudovima i tužilaštvima, o čemu ste vi maloprije govorili. Dakle, hoćemo li ili nemećmo, ili mi mislimo da treba početi ispočetka. Evo, ja se slažem, hajte danas da glasamo da ukinemo pravosudne institucije, pa evo da vidimo rezultat glasanja. Ja, mi sporimo ustavni osnov i ne negiramo da ima uspjeha, on nije dovoljan, ali nema dovoljan, dame i gospodo, uspjeha u čitavoj zemlji. Ova zemlja danas ima više izazova hoće li opstati nego hoće li provoditi reforme. Zato pozivam poslanike, nemojte se utrkivati ko mrežu plete u nju sam skače. Ja sam protiv toga da mi danas licitiramo o predmetima ... nek rješavaju, da ih, dakle zaključak Parlamenta, pozivamo Sud i Tužilaštvo da utvrdi, da rasvijetli ubistva. Ima li u svijetu ubistava koja nisu rasvijetljena 50 godina, ne pravdam, dakle, ono što nije urađeno, ima li ili nema? A to su najrazvijenije i najdemokratskije zemlje, ali ovo je [[poslanik se upozorava na vrijeme]] priča za mase nećete, možemo mi narodu zgaditi državu, na dobrom smo putu da to uradimo. Dakle, ono što ja stojim jeste ustavni osnov, nije tačno i ne treba ići negacijski i ja mislim da je greška pravosuđa što je dozvolilo ko se god dalje odmakne od njih i snažnije ih pljune da se polako od toga [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i to nije dobro. Svi moraju biti jednaki pred zakonom od prvog čvojeka u državi, poslanika, pa do običnog smrtnika. Budemo li dijelili ljude da je poželjno procesuirati samo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] jedne, a ostaviti druge ja nisam siguran da je to pravosuđe koje treba Bosni i Hercegovini. Hvala vam lijepo. 85
Hvala. Ispravak krivog navoda, Denis Bećirović. Izvolite.
Diskusije su takve da je pravo pitanje da li i na koji način uopšte u njima i participirati, ali kada vam drugi čovjek SNSD-a, kao vladajuće partije u jednom od entiteta, ovdje u državnom Parlamentu dva puta ponovi da postoji izazov hoće li opstati ova zemlja ili neće, onda ne može čovjek i da ne ustane da ne kaže, i radi stenograma i radi drugih stvari. Nema tog izazova u Bosni i Hercegovini, ako je i postojao prekinut je datumom potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma. I kolega Špiriću i Vi kao i ja i svi ostali zakleli smo se da ćemo poštivati Ustav BiH na prvoj sjednici. Sa tom zakletvom preuzeli smo i ključno opredjeljenje tog Ustava, tu piše, citiram – opredjeljeni za suverenitet i nezavisnost i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine. Dakle, nema hoćemo li nećemo li, izazov, „opredjeljeni“ tako piše u Ustavu. Ne znam zašto takva stvar da se ovdje ponavlja. Ja bi zamolio da to više nikada ne izgovorimo ovdje u ovom Parlamentu.
Hvala. Diskusija, izvinjavam se ima Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zapravo ja bih htio danas da se mi razumijemo da razgovaramo kao poslanici. Zakleli su se na Ustav i poslanici Saveznog parlamenta bivše Jugoslavije i na cjelovitost i na teritorijalni integritet, pa nažalost raspala se. Ja poštujem Ustav, nema zemlje koja nema taj izazov. Pa mora imati odane i jasne državne strukture koje ne dozvoljavaju da bilo ko ko to hoće ... taj izazov. Nije valjda zabranjeno da čovjek kaže da ga je strah. One koje nije bilo strah ti danas nisu živi. ... da porazgovaramo o našoj zemlji. Koji je sektor u ovoj zemlji uređen da odgovara interesima građana, ima li ijedan? Zašto smo slijepi, pa mi mislimo da ćemo optužbama jednih prema drugima riješiti sve izazove u ovoj zemlji. Nećemo. Hajte da pogledamo istini u oči. Evo, ako je Nikola Špirić odgovoran za bilo šta prvi nek bude na institucijama. ... dajte ljudi da pojednostavimo stvari, nisu toliko složene, ali ne može ... nas neko pita zašto niste donijeli 200 zakona a hoćete u EU? Na koga da se vadimo, jel' nam kriv Sud, Tužilaštvo, je li, jesu li krivi građani? ..., a onda smo postali poslanici opšte prakse, niko ne valja sem mi. I to nije u redu, nije.
Upozoravam vas na, da se držite dnevnog reda i ove sadašnje tačke koja se tiče Izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, i priča o pravosuđu kroz taj Izvještaj je u radu, ali vidim da ova diskusija ide na sasvim drugi teren. Ispravak krivog navoda, Denis Bećirović. Izvolite.
Ja sam ispravio krivi navod u onom dijelu gdje je neko govorio o tome da li postoji izazov opstanka države Bosne i Hercegovine. Ponavljam, nema te dileme, opstala je kad je bila 86 puno slabija i opstaće sigurno. To da se ta argumentacija brani time da se prvo kaže nešto o SFRJ pa onda o Bosni i Hercegovini i pravi ta paralela to je prazna priča. Paralela između Bosne i Hercegovine i bivše SFRJ je nemoguće. Bosna i Hercegovina je država koja ima svoju državnosti gotovo hiljadu godina, Jugoslavija je država koja je nastala i nestala u 20. stoljeću, znamo i kako, i zbog koga, i u kojim okolnostima, ali to je apsolutno, dakle, neuporedivo. A da ne kažem još desetine drugih razloga zašto je to neuporedivo. Tako da bolje bi bilo da se koncentrišemo na temu, da damo svoj doprinos da unutar Bosne i Hercegovine stvari budu poštenije, bolje, efikasnije uređene nego što trenutno jesu, nego da otvaramo neke teme koje su toliko zapaljive da ne samo da bi zapalile Bosnu i Hercegovinu već i čitav ovaj region.
Hvala. Diskusija, zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mi danas raspravljamo o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i ja držim da je tema koju imamo na dnevnom redu iznimno ozbiljna i da zahtijeva ozbiljnost i odgovornost svih nas koji učestvujemo u ovoj raspravi. U dosadašnjem toku rasprave bilo je međustranačkih, čak i personalnih prepucavanja, ili potkusurivanja, ili pokušaja da se krene tim putem. Ja mislim da to nije doprinos ozbiljnosti rasprave kakva treba da bude kada je ova tema u pitanju. Zato ću ja, dakle, zamoliti sve nas da se lišimo u svojim diskusijama međustranačkih, političkih rasprava i obračuna, čak i personalnih, i zamoliti da kažemo nešto što mislimo da treba zaista uraditi kako bi ovaj sisem vlasti u Bosni i Hercegovini, mislim na sudsku vlast, bio zaista neovisan, efikasan i funkcionalan. Mi smo zakonodavna vlast i imamo poprilično izgrađen sistem zakonodavne vlasti u Bosni i Hercegovini. Izvršna vlast izvršava zakone koje mi donosimo, i mislim da imamo poprilično dobro izgrađen sistem izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini. Sudska vlast treba da tumači zakone u situacijama kada se to od njih zahtjeva, da primjenjuje zakone i da bude, na neki način, regulator u svemu ovom. I mislim da nemamo do kraja izgrađen sistem sudske vlasti koji treba da bude samostalan, profesionalan, efikasan, nezavisan i sve ono što su međunarodni standardi u ovoj oblasti. Bosna i Hercegovina je krenula putem izgradnje sistema sudske vlasti i Visoko sudsko i tužilačko vijeće je centralna figura tog procesa. Visoko sudsko i tužilačko vijeće je regulator sistema sudske vlasti u Bosni i Hercegovini i mi trebamo da raspravljamo oko toga kako taj regulator treba da izgleda i kako on treba da obavlja svoj posao. Za to su potrebne, naravno, određene pretpostavke. Bosna i Hercegovina ne daje danas te elementarne pretpostavke, u Bosni i Hercegovini je potreban ambijent za takvo nešto i dokle god u Bosni i Hercegovini, a političari su najodgovorniji u svakom sistemu, pa i u Bosni i Hercegovini, dokle god u Bosni i Hercegovini postoji ijedan političar koji može da kaže, a pogotovo onaj koji zauzima izvršnu funkciju, koji kaže da se neće odazvati na poziv neke pravosudne institucije i neće doći u to i to mjesto, i da to prođe bez posledica mi teško možemo izgraditi sistem samostalne, nezavisne, efikasne i funkcionalne sudske vlasti u Bosni i Hrecegovini. To je poruka svima, i političari to moraju znati. Političar kada dobije poziv on treba odmah da ode prije poziva da pita mogu li ja doći prije da dam izjavu i da dam svoj doprinos, jer to je u funkciji uspostave ambijenta u kojem je moguće razviti jedan ovakav sistem. 87 I drugo, kada počnemo raspravu o ovome, a to je strukturalni dijalog pokazao, čim se upustimo u raspravu o ovim temama odmah počnemo da razmišljamo kako da oduzmemo nadležnosti Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, kako da izmjestimo imenovanje tužilaca na neka druga mjesta, kako da razbijemo taj sistem, kako da Sud BiH bezrazložno podjelimo na dva suda ne povećavajući nadležnosti, izmještamo sjedišta, uvedemo paritete, itd., itd. To nije doprinos toj reformi. Ja sam sagovornik i spreman sam da učestvujem jer mislim da ima stvari koje treba da se urade kada je u pitanju sistem sudske vlasti u Bosni i Hercegovini, ali zato trebamo svi da damo svoj doprinos. Prije svega konstruktivan politički dijalog na tu temu u Bosni i Hercegovini, da zakon bude jednak za sve, za svakog pojedinca pa i najodgovornijeg u ovoj državi da se primjenjuje zakona kao na običnog građanina. I drugo, da u raspravi nema pokušaja da se oduzimaju nadležnosti i da se urušava dosadašnji dostignuti nivo reformi kada je ova oblast u pitanju, a ima prostora na kojem treba raditi. Evo, ovdje je danas čovjek koji je najodgovorniji, odnosno on je na prvom jestu, ne bih rekao da je najodgovonriji, ali na prvom mjestu je u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, ja molim da se kaže da li je izbor sudija i tužilaca uređen, prvo da li je izbor članova Visokog sudskog i tužilačkog vijeća uređen na način kako bi to možda trebalo da bude, da li je najbolji način kojeg mi danas imamo izbora članova VSTV-a. Odatle treba krenuti – kako se oni biraju, koja je struktura i šta treba da uradimo da taj sistem potpuno zaštitimo izvan bilo kakvih uticaja? Drugo, kakav je način izbora sudija i tužilaca? Je li to transparentno, šta je sve urađeno u procedurama, jesu li popravljene procedure, poboljšane, šta treba da uradimo kada su u pitanju popravke tih procedura da bismo dobili izbor sudija i tužilaca bez ikakvih primjedbi, da najbolji, najkvalificiraniji i najsposobniji dođu na te pozicije, a ne da se o tome politizira? I vrlo često ističu s pravom argumenti na neka imenovanja koja nisu bila u redu, koja nisu u skladu sa pravilima struke i sa onim što Bosna i Hercegovina treba? Treće, da li je pitanje mjerila rada, orjentaconih mjerila rada sudija i tužilaca dovedeno na pravu mjeru? Imamo li mi porpisana mjerila, poštuju li se ta mjerila? Nekada kada sam ja bio sudija nije se mogla primiti plaća ukoliko se u općinskom sudu ne završi 20 krivičnih, odnosno 30 parničnih predmeta, na Okružnom sudu V. Šta je danas, zašto nam suđenja u pojedinim predmetima traju po nekoliko godina, je li nam možda krivična procedura u redu? I ja mislim da nam ne trebaju trajati suđenja po nekoliko godina, da trebamo nešto da uradimo sa krivičnom procedurom i to neće biti na štetu materijalne istine. I na kraju, evo završavam predsjedavajući, ja znam da sam izašao izvan ovoga vremena, pitanje odgovornosti. Da li je uređen sistem odgovornosti nosilaca pravosudnih funkcija na odgovarajući način, odnosno je li ovo što mi danas imamo ono što je Bosni i Hercegovini potrebno? Spreman sam, dakle, da učestvujem i da dam svoj doprinos po svim ovim elementima koje sam ja nabrojao, uz pozivanje svih nas da uspostavljamo pozitivnu političku klimu u kojoj je to moguće raditi, potpunog poštivanja pravosudnih institucija u Bosni i Hercegovini i naravno izostanka bilo kakvih zadnjih namjera u tom procesu. Za mene je zadnja namjera kod svakoga ko pokuša u ovoj reformi, koja će, ja se nadam, uslijediti, jer mora doći do nekih rasprava u Bosni i Hercegovini na ovu temu, ko pokuša da devastira dostignuti nivo reformi. Toliko, hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite. 88
Poštovani gospodine Džaferoviću kad već govorite onda morate reći da jedan dio neće da poštuje, morate tako. Ja moram ovdje ovako da reagujem, ustvari koristim onu lijepu instrukciju gospodina Bosića. Gospodine Tegeltija, jedanaest puta sam lično otišao u Tužilaštvo i davao izjavu, sam, o nespornim pljačkama, zadnju sam uputio prije sedam dana. Ukoliko Tužilaštvo i bilo koja ne reaguju do 9. ta ogromna pljačka bosanske imovine će biti završena. To vam je uništavanje firme „Uniklima“. Bez bilansa stanja i uspjeha formalni vlasnik donosi odluku o prestanku rada privrednog društva. Za to vrijeme je prodao svu imovinu, novac trasportovao u Sloveniju, pripremio, upakovao svu opremu transportuje je za Sloveniju, Tužilaštvo ne reaguje. Na imovini tih ljudi i te firme niklo je stambeno naselje kod Doma zdravlja „Kumrovec“ u Sarajevu. Ja ću sutra ujutro protiv Tužilaštva podnijeti krivičnu prijavu, jer ne reaguju, znači pod punim imenom i prezimenom sam to poslao, Zaim Backović, kompletan sljed dostavio. Udostojili se nisu da mi odgovore, pa mi Vi recite o čemu se radi. To je novi „Tuš“, pare otišle, to je novi SCC, pare otišle. I gospodine ministre financija – koliko nam je tako para iz ove zemlje otišlo? Kao i gospodine ministre bezbjednosti – koliko nam je tako novaca iz ove zemlje otišlo bestraga? Napominjem vam još jedanput slučaj „Uniklima“ Sarajevo, formalno formirana firma „Otoka“. Imovina prodata firmi „Otoka“, firma „Otoka“ prodala ovima, ovi prodali za marku „Otoci“, ovi za, po zadnjim informacijama 9 miliona, to otišlo u Sloveniju, radnici na ulicu, na biro, firme više [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nema. I jedina smo država u regionu koja neće više imati proizvodnju klima opreme za velike sisteme, jedna jedina [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ali eto, Tužilaštvo ne reaguje, zato ću sutra, evo napominjem Vama, podnijeti krivičnu prijavu protiv Tužilaštva jer uopšte ne reaguje. Hvala.
Hvala Vam. Diskusija, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Uvaženi kolega Džaferović, a i Vi predsjedavajući, otvorili ste ovdje neka pitanja, i raduje me što danas vidim u ovom Parlamentu da postoji volja na svim stranama nakon konačno dugo vremena da otvorimo i da preuzmemo svoj dio odgovornosti i da otvorimo ovdje, možda napravimo jednu tematsku sjednicu na koju ćemo pozvati predstavnike i Visokog sudskot i tužilačkog savjeta, i Suda i Tužilaštva, i da vidimo kako izaći iz ove situacije. Jer današnje diskusije u Parlamentu su pokazale da, čini mi se izuzev jednog kolege poslanika, niko nije zadovoljan stanjem u pravosuđu i da svi vidimo kuda ovo ide, a ide ka tom da ova zemlja gubi perspektivu, da se ekonomski i dalje urušava i tone, da ljudi odlaze jer ne osjećaju pravnu sigurnost. Više niko ovdje ne vjeruje pravosudnom sistemu. Krenimo od sebe, kad vidimo da je neko uhapšen, da je predmet istrage i da je podignuta optužnica, ako je zvučno ime sebi postavimo pitanje ko mu je spakovao, ne pitamo se da li tu zaista nešto ima. I ni jedno od takvih krupnih hapšenja nije dobilo epilog u vidu pravosnažne sudske presude. 89 Ja se danas evo pitam, rizikujući da i ja dobijem jedno saopštenje VSTV-a kao i uvaženi ministar Mektić, da li je možda hapšenje Kemala Čauševića bilo nečija politička odmazda, predstava, scenario, jer zašto čovjek nije do danas odgovarao? A evo pokazaću vam, pošto se ocjenjuje da mi političari kad pričamo o pravosuđu vršimo pritisak, pa ministar Mektić kad postavi pitanje vrši pritisak, neko, očito nezadovoljan radom pravosuđa ko je bio uključen u predmet, mi je dostavio poštom, poštom sam dobila isfotokopirano sve, još u doba uvaženog gospodina Čauševića u Upravi, toj strašnoj Upravi za indirektno oporezivanje, jedan, a znači vjerovatno je to bio povod, jer sam tad pominjala jednog visokog tajkuna u Republici Srpskoj koji je želio da se domogne posljednjeg privrednog resursa tamo preostalog. Šta se desilo? Unutrašnja kontrola je otkrila čovjek je uvozio visokoakciznu robu koja je carinjena kao cigla, i za mjesec dana, samo za mjesec dana na toj visokoakciznoj robi je Bosna i Hercegovina oštećena za pola miliona maraka. Carinici su odgovarali, pravosnažno presuđeni, a zamislite, uvoznik – naredba o obustavljanju istrage. Znači, čovjek čije je preduzeće i onaj ko je uvozio – naredba o obustavljanju istrage. Oprostite, ali ja takvu logiku ne mogu da shvatim. Kažu, kao garant pravde temeljne vrijednosti u pravnoj državi pravosuđe mora da uživa povjerenje javnosti da bi uspješno obavljalo svoje dužnosti. Sudeći prema ovom što smo danas slušali ovdje, pa izgleda da bi jedan referendum da li ste zadovoljni radom pravosuđa u Bosni i Hercegovini ovaj put mogao imati podršku u cijeloj Bosni i Hercegovini, jer iz diskusija je jasno da nešto nije u redu. Iz diskusija je jasno da ..., uostalom sama činjenica da nijedan glavni tužilac nije otišao prirodnim putem s te pozicije govori da nešto debelo, debelo smrdi u ovoj zemlji. I onda kad iznesete svoje mišljenje, kad kao građanin koji je i poreski obveznik, ne samo ministar bezbjednosti, postavite pitanje u što ja trošim svoje pare, jer i ja plaćam te tužioce i sudije, dobijete, kaže današnje saopštenje da ministar Mektić vrši pritisak, odnosno da izvršna vlast vrši pritisak na pravosudni sistem. Što uvažena gospođa Kapetanović ovdje maloprije lijepo reče, ne znamo da li naš pravosudni sistem želi da bude nezavisna ili nedodirljiv. Čini mi se da želi da bude nedodirljiv. Naravno, i u pravosudnom sistemu, opet podvlačim, ima jako, jako mnogo časnih, čestitih i poštenih ljudi koji časno, čestito, pošteno i odgovorno rade svoj posao i ja želim da vjerujem da je 90% takvih, al' nažalost ona ružna slika seže od ovih 5%, 10%. I zato, nadam se, naš Klub će predložiti zaključak da ovdje održimo jednu tematsku sjednicu, tematsku sjednicu, ne s ciljem nekog politikanstva, nego da preuzmemo odgovornost. Ako strukturalni dijalog ne daje rješenja, hajde da mi preuzmemo ovdje na sebe odgovornost da mi tražimo rješenja, hajde da pomognemo Savjetu ministara da vidimo hoćemo li odvojiti Visoki sudski savjet i Visoki tužilački savjet, hoćemo li otvoriti sva ova pitanja, imamo li snage o kojim je govorio kolega Džaferović i da zaista tragamo za rješenjima, jer bojim se da je u pitanju budućnost zemlje. Odlaze nam ljudi iz zemlje, odlaze nam ljudi zato što ne osjećaju pravnu sigurnost i zato što imamo uništenu ekonomiju u ovoj zemlji. I ja mislim da su nas ovdje ljudi birali da bismo mi pokazali i odgovornost prema njima. I zato pozivam sve kolege da pokažemo odgovornost i da zajedno tražimo rješenja da ne čekamo da nam rješenja napiše neko iz EU, iz OSCE-a ili ne znam odakle, nego da fino ovdje formiramo radnu grupu i da mi tragamo za tim rješenjima. Hvala.
Hvala. Zamjnica predsjedavajućeg, poslanica Borjana Krišto. Izvolite. 90
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministri, uvaženi gosti, poštovani predsjedatelju Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća kao podnositelj ovog Izvješća i svi uvažni gosti, sve vas lijepo pozdravljam. Evo ja ću se osvrnuti na Izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća za 2015. godinu, ali uistinu držeći se ovog Izvješća, i sadržajno, da kažem, i, evo, sa svim onim što je ovdje napomenuto. Ovdje ste, kao i svake godine, znači imate u samom uvodu vašu riječ i imate ono što je zapravo izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća. I uz zadovoljstvo koje svaki put izražavate prilikom prezentiranja izvješća za svaku godinu navode se, otprilike, stvari, ja sam pravila, ovaj, uporedbe sa ranijim, a svake godine, naravno, pratim i čitam, pa ću, evo, i sada, na neki način, podsjetiti, kaže se da su u protekloj godini provedene mnoge aktivnosti koje su za rezultat imale poboljšanje učinkovitosti rada sudova i tužiteljstva, uz osiguranje boljih uvjeta rada za suce i tužitelje i učinkovitiji pristup pravdi građanima. I, naravno, opet, učinjen je značajan pomak ka postizanju objektivnog, transparentnog i učinkovitog postupka imenovanja. Onda opet ponavljate da se već dugi niz godina poduzimaju različite mjere u cilju povećanja učinkovitosti rada pravosudnih institucija i smanjenja trajanja procedura. I na kraju ovog vašeg uvoda spominjete da su ostvareni značajni rezultati kada je u pitanju Tužiteljstvo i Sud BiH. Ja se osobno pitam, obzirom na sve ono što znamo šta je ova reforma nosila sa sobom, ne znam temeljem čega ste mogli, na neki način, i raditi neke stvari ili činiti nekakve iskorake, obzirom na legislastivu i na stanje koje mi danas imamo. Zašto sve pričam ovo i ja, a i, ja se nadam, naravno, i moje uvažene kolege i kolegice? Zato što je svima nama u ovoj Bosni i Hercegovini cilj da Bosna i Hercegovina funkcionira i bude sigurna država, da bude uistinu pravna država, a temelj za funkcioniranje pravne države je uistinu neovisno, nepristrano i učinkovito pravosuđe. U Poglavlju 2 kod neovisnosti pravosuđa, pa bih ja samo podsjetila da se spominje da su evidentirani i neprimjereni pritisci na pravosudni sustav, a jedan od bitnih preduvjeta za neovisnost, u kojem 2015. nije bilo napretka, je neovisnost u finaciranju pravosudnih institucija. Nadalje ću podsjetiti, naravno, ove vaše koji su pisali, da ovdje pod Poglavljem 2 govorite – nedovoljne ovlasti pravosudnih institucija i fragmentiranost financiranja i dalje neomogućavaju neovisnost pravosuđa u proračunskom procesu, niti omogućavaju racionalan raspored sredstava. Pa vam se ta ista rečenica sa zarezom i točkom ponavlja odmah u Poglavlju 2.1 Evo, ja samo toliko, malo da vodimo računa, svi mi to jako dobro čitamo i razumijemo. Šta hoću reći u ovom Poglavlju? Da se kao problem funkcioniranja i neovisnosti pravosuđa ističe nedovoljna samostalnost VSTV-a u smislu određivanja prijedloga proračuna, odnosno fragmentiranost proračuna u smislu, ne znam, 14 različitih razina koje odlučuju o proračunima nižih razina vlasti. Ja osobno mislim da to nije jedini način za funkcioniranje, ali ako mislimo da jeste i taj onda ga svi mi ovdje moramo dobro razumjeti, a ne ga ponavljati iz godine u godinu. Idemo riješiti i taj problem ako će on biti uistinu, i ako je jedini za funkcioniranje neovisnog i samostalnog pravosuđa, učinkovitog. Kada je u pitanju Poglavlje 2.2 gdje govorite opet o sudjelovanju VSTV-a u proračunskom procesu opet kažete – uspoređujući sa ovlastima koje imaju pravosudne institucije u određenom broju zemalja kao i u većini može se dati ocjena da su ovlasti VSTV-a nedovoljne, te da onemogućavaju neovisnost pravosudnih institucija, opet u pogledu financiranja. Hoću reći stalno se spominje to financiranje, a prisjetiću sve nas kad je reforma išla da se VSTV uistinu uspostavljalo kao neovisno tijelo da bi uspostavilo nepristrasne suce i tužitelje baš u pogledu izbora, ali i u pogledu kvalitete i kvantitete rada tih sudica i tužitelja. Međutim, danas to ni izbliza nije. Pa, ne znam, samo ću podsjetiti, ja sam sinoć došla iz bilateralne posjete Parlamentu 91 Slovenije, između ostalog smo imali susret sa zastupnicima koji su do prije par godina bili predsjednici vrhovnih sudova. Ja sam ih, između ostalog, pitala kako im funkcionira pravosuđe, ko im imenuje, jer se često mi obmanjujemo da je glavni problem, pa smo i danas to čuli ovdje, neka neovisnost od nekih političara, od ovih, onih, itd., međutim u Sloveniji Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće samo provodi natječajnu proceduru i vrši formalne uvjete i pretpostavke. A znate ko im imenuje suce i tužitelje? Državni zbor republike Slovenije. I oni ne pričaju ovako kao što mi pričamo. Ja sam ovo samo napomenula iz razloga, danas smo čuli ovdje različite stvari, pa je neko sebi uzeo i za način da kaže da li se neko nasmijao ili se nije nasmijao, ja ću samo reći da ću podržati svaku vrstu, pa čak i neke nevladine prijedloge da ih rješavaju, da nam budu u pravosuđu ukoliko će biti kompetentni, sposobni i ukoliko će uistinu dovesti pravosuđe u situaciju gdje će biti neovisni, samostalni i da će nakon toga funkcionirati Bosna i Hercegovina kao pravna država. Ali, evo, da ne bih dalje, mislim da smo puno toga danas ovdje kazali i čuli, ja ne bih ponavljala ono s čim se i slažem, dobar dio je tih rasprava, ali želim se takođe prikloniti na kraju svima onima koji se zalažu za to da ovdje, i danas ovo Izvješće koje imamo pred sobom kad je u pitanju VSTV, nije krivo samo Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće i predsjednik Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, nego upravo mi ovdje kome je nametnuta ova reforma, koji imamo zadatak da dobivamo to neko izvješće godišnje da se možemo ovako ispričati, da može neko kazati ovdje danas nešto, otići svojim kućama i zaboraviti, i onda opet dogodine za 2016. pričati na jedan način ovakav, sličan, ili pak gori. Za reformu pravosuđa, i da ne bi pričali o stvarima o kojima pričamo danas, ja ne bih ulazila u nikakve pojedinačne slučajeve, samo želim reći da smo svjedoci, i ovdje u Parlamentu, rada sudaca i tužitelja koji su dostavljali i tražili određena izvješća, pa sam prošli put ponavljala, gdje se kazalo – dajte nam dostavite izvješće, provode se određene istrage protiv nekih zastupnika zato što su otišli u mirovinu i primili su otpremninu, a sve je bilo po zakonu, to zna svaki sudac. Ali kažu – nije to moralno. Ko je taj ko je pozvan da kaže šta je to moralno, je li sudac, je li ovdje zastupnik, parlamentarac ili netko drugi, ili smo mi pozvani svi, a naročito suci i tužitelji da rade isključivo po zakonu, Ustavu i da su jedino od toga ovisni. Evo, stoga u prilog svih ovih rasprava ja želim reći da ovo će funkcionirati sve dok se ne uspostavi sustav odgovornosti. To sam svaki put ponavljala, to ću i danas reći. Bilo je odgovornosti Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, jer ovo podnošenje Izvješća ne znači vašu odgovornost, znači prije svega to, ako se zalažemo podržaću svaku priču o reformi pravosuđa ovdje kroz Parlament i da ga, na neki način, uredimo i organizacijski i sa aspekta odgovornosti. I samo ću još dodati na kraju da nije samo to organizacija pravosuđa i odgovornost rezultat situacije u pravosuđu danas kakve imamo, nego je i legislativa temeljem koje rade i naši suci i tužitelji. Pogledajte samo ko se iti malo razumije u Zakono o kaznenom postupku vidjećete kakav je. U suštini on daje i omogućava ovakve mogućnosti i ovakve manipulacije u pravosuđu. Hvala vam lijepa. Nadam se da će sve ove konstruktivne rasprave i prijedlozi biti onda kada budemo raspravljali o organizaciji novoj pravosuđa i odgovornosti, a, još jednom ponavljam, sve u cilju uspostave neovisnog, funkcionalnog, učinkovitog pravosuđa, a s ciljem uspostave Bosne i Hercegovine kao pravne države. Hvala iljepa.
Hvala. Diskusija, Lazar Prodanović. Izvolite. 92
Predsjedavajući, razmišljao sam da li, da li da odustanem od rasprave, obzirom da je veći broj kolega i koleginica uvaženih iznio niz primjedbi, a posebno nakon ovih čestih medijskih rasprava. Juče smo takođe od vrlo uticajnog predstavnika izvršne vlasti čuli da tamo se sve urušilo, tamo ništa ne postoji. Ja ne znam da li mi sada treba o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu uopšte da raspravljamo ako je takva situacija. Nažalost, Visoki sudski i tužilački savjet, dakle, pravosuđe u Bosni i Hercegovini je uglavnom slika i prilika stvarnosti u kojoj se nalazimo. Promijeniti tu stvarnost moguće je samo provođenjem zakona. Tto bi bilo hiljadu puta vrijednije nego bilo koja medijska prepucavanja između bilo koga političara, predstavnika izvršne, zakonodavne vlasti ili ..., i još gore i vrlo opsano, vrlo opasno je učešće pravosudnih institucija u ovakvim raspravama. Jedini vaš odgovor je, dakle, da tužioci podignu optužnice, da se optužnice potvrde, a da sudije provedu postupak u skladu sa zakonom, da se, dakle pokaže, u Bosni i Hercegovini na svim nivoima, pravosnažna presuda koja će svaku drugu priču potpuno poništiti. I u tome vas nikada niko nije sprječavao. Bilo kakav poziv u bilo kom smislu pritiska nije opravdanje, dakle samo argumentovan, argumentovano djelovanje može učiniti da pravosuđe izađe iz stanja u kome se nalazi. Da li je ono sada bolje nego što je bilo prije 15 godina, govorim od najnižeg do najvišeg nivoa? Jeste, ali to nije vidljivo, to nije vidljivo. Vi kada date odgovor javnosti na sumnje koje se pokazuju, pokušaćete da se uspravite, inače sistem je u velikoj mjeri urušen, on je urušen kako iznutra tako i spolja. I to priča o nepostojanju volje to nema nikakve veze, kako profesionalac treba da govori o profesionalnoj volji, on ima svu snagu u tome što je zakon propisao i ničim ga ništa neće spriječiti. Veoma su sumnjiva djelovanja koja su dio pritiska javnosti. Ima sjajnih slučajeva, podsjetiću vas na tragičnu situaciju u Olovu, to je sjajno pravosuđe odgovorilo takvom zločinu. Da li pravosuđe, tužilaštvo i sudovi Bosne i Hercegovine mogu odgovoriti za koruptivne afere, da li mogu odgovoriti i mogu li to izvesti do kraja, zašto se toga sjete kada se uključe i političari i predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti i mediji vrlo sistematično i upućeno prema tome? Je li treba nekom govoriti da ima koruptivnih radnji u carinskom sistemu, da li to treba govoriti uopšte? Kome to treba? Pa ljudi ne, mislim smješne su stvari koje u medijima pročitamo šta je koja uprava otkrila, to je toliko smješno da bi to čovjek koji nema nikakvog stepena obrazovanja mogao otkriti. Moraju se pokazati ozbiljni, ozbiljna djela na ozbiljnim pitanjima koje u velikoj mjeri onemogućavaju bilo kakav ekonomski, bilo kakav drugi napredak u ovoj zemlji. U ovoj zemlji vrijednosti su što je kriminal, u ovoj zemlji je vrijednost i što je nesposobnost, u ovoj zemlji je vrijedno sve što nema nikakve niti moralne, niti zakonodavne vrijednosti. Da li to možemo spriječiti? E vidite da biste to uradilo morate i vi biti uvjerljivi. Vi ste bili vrlo efikasni, kolege su govorili, o pitanju koje je veoma diskutabilno i to javnost, odmah da se razumijemo, nemaju mnogo većeg povjerenja ni u nas, ni u izvršnu vlast, ni u policiju, ni u obrazovanje, ne znam, ni u vjerske zajednice u kolikoj mjeri i u bilo kakve značajne moralne vrijednosti. Kako je moguće da se zapletete u takvoj priči koja je, pitanje o platama i naknadama, to je potpuno nepotrebno ako saberete da mnogo više dobivate sa ovim novim zakonom, to je potpuno nepotrebno. I vidite o čemu se radi, jer to nije uvjerljivo niti bilo kom ..., napomenuću vas da su po toj logici uradili izabrani zvaničnici Bosne i Hercegovine bili bi linčovani, i ovako su stalno izloženi na stub srama, iako im je svima, bez obzira na Ustav BiH, koji nije važan, važan je moralni odnos prema tome, smanjena plata od 2008. godine, dakle smanjna vrijednost koeficijenta sa 535 na 475 maraka, to uopšte nije bitno i sad je ona jako visoka. I vratiću se na još jedno pitanje koje ja smatram da je nedozvoljivo u pravosudnim institucijama. Šta je razlog da Visoki sudski i tužilački savjet ne daje javnosti na uvid imovinske kartone sudija i tužilaca? Koji uopšte zakonski razlog ima u tome? Vi, molim vas, primate na 93 godišnjem nivou 1% bruto nacionalnog dohotka Bosne i Hercegovine, na svim nivoima, to je, to je dakle 20% ukupnih troškova za sve nivoe obrazovanja u Bosni i Hercegovini, to je 17% ukupnih troškova za čitavu zdravstvenu, govorim samo za funkcionisanje pravosudnih institucija od osnovnih sudova, do okružnih sudova i ne znam opštinskih sudova, kantonalnih sudova, vrhovnog suda i, ne znam, do ovih Suda i Tužilaštva BiH. Nemate razloga za to. Uvjeren sam 99% sudija i tužilaca nemaju razloga da se stide toga, ako ima da se ... ne može vam 1% biti motiv da se kriju kartoni. Ne, da li će vam neko sigurnost ugroziti, neće, nikada u Bosni i Hercegovini niko nije ugrožen ako nije u vezi sa mafijom, ako je sa mafijom to je druga priča. Dakle, molim vas pošaljite poruku, spremni smo to da radimo, nemate nikakvog razloga to da uradite i napravite pomak ... Zašto se stidite vaše imovine? Da li treba da budet plaćeni, pa treba da budete plaćeni. I najviše moguće, ali ne treba da se krije to na bilo, to kad govorim o vama, govorim o sebi, smatram da moju imovinu ima pravo svaki građanin Bosne i Hercegovine i svakog momenta da je prebrojava, što se kaže, kao krvna zrnca. Nas građani ove zemlje plaćaju kao i vas, očekujemo rezultate. Hvala vam.
Hvala. Diskusija, poslanik Fehim Škaljić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodine Tegeltija, dame i gospodo. Bosna i Hercegovina ima slabosti u funkcionisanju vlasti, i zakonodavne, i izvršne, i sudske i svjesni smo toga. Vidjeli smo danas i kroz brojne diskusije da se ističu primjeri te slabosti, ali efikasnost svakog od tih segmenata koji predstavljaju neovisne subjekte zapravo čini efikasnu državu. Danas imamo Izvještaj, jednog od segmenata pravosudne vlasti, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća koji je regulator, čija je uloga da podstavlja, da popravlja i nadgleda, ali on nije vlasnik ni sudova, ni tužilaštava. Ima tu puno toga što treba izgrađivati, što je pokazalo u praksi manjkavost. Mi smo zakonodavna vlast, naš proizvod se realizira u segmentu pravosuđa. Kad i na koji smo način funkcionalno razgovarali kakav je naš međusobni sparing u toj neovisnoj dimenziji uloga da bi proces bio efikasniji. Danas ne vidim ni jednog razloga da ovaj Izvještaj ne usvojimo, ali vidim razloga da zaključimo da bi dobro bilo sjesti, šta je to što možemo mi zajedno činiti da bi stvar funkcionisala. Igramo se gluhih telefona u mnogo čemu i ne sarađujemo kad je u pitanju izgradnja pravne norme i provjere kako ta pravna norma na tržištu upotrebe prolazi, i to je ono što moramo raditi. Brojne su slabosti i kod nas u parlamentima, u zakonodavnim strukturama, kakva je naša efikasnost, šta smo mi to donosili. I nije to samo karakteristika jednog segmenta vlasti, rekao bih da je to sindrom slabosti ili bolest svih segmenata. Hajmo se mi udržiti u zajedničkom djelovanju, svak u svojim ulogama, da napravimo od toga bolje od onoga što je sad na sonu. Pred svima nama stoji mjera odgovornosti pred javnošću, a kad se razgovara sa javnošću onda za sva tri segmenta vlasti postoji nizak nivo povjerenja. Jedan je zbog onoga kako radimo, drugi je zbog onoga kako informišemo, a mi smo se opredijelili da ćemo na evropskom putu primjenjivati standarde evropske pravne tečevine i taj nam je koridor dao prednost da se biraju rješenja koja su kompatibilna sa razvojem. Predlažem vam da danas diskusije koje smo imali ovdje koristimo za jednu od sjednica koja će tematski biti posvećena tome, a prihvatimo Izvještaj. Hvala. 94
Hvala. Poslasnik Hazim Rančić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući, ministri, poštovani predsjedavajući Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Dakle, razumijem ovo od Monteskeja pa na ovamo diobu vlasti i razumijem da su i zakonodavna, i izvršna, i sudska i ravnopravne, i neovisne, i profesionalne, i stručne i da rade svoj posao u skladu sa Ustavom i zakonom. Naravno, svaka vlast treba i polagati račune, i zakonodavna, izvršna, a Boga mi i sudska, i tek tad, to je, dakle, jedan od uslova one prethodne rečenice o nezavisnosti, profesionalnosti, stručnosti. A od tih stvari ovisi, dakle od naših sudova i tužilaštava i od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, ovisi hoćemo li imati pravnu državu, vladavinu prava i vjeru građana u pravo i pravdu. Obzirom da i sudska vlast mora polagati račune da krenemo od imenovanja, naravno koje je u skladu sa Zakonom VSTV-a, njih je, naime, tamo 15, kako stoji u Izvještaju, to svi znate, i njih 12 sudija i tužilaca i advokata biraju oni sami sebe. Dakle, sudije biraju sudije, tužioci biraju tužioce, advokati biraju advokate, članove Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Jedno, koje isto tako, u ovom slučaju sudija bira, ova komisija, pravosudna komisija u Brčkom, jedno bira Vijeće ministara, u ovom slučaju je to pomoćnica ministra za pravdu, jedno bira Predstavnički dom, ovaj, dakle, Dom, i to jedno je advokat. Dakle od njih 15 njih 14 su sudije, tužioci i advokati. I nije to problem, to je sve ok, i ja sam pravnik, ja to nesebično podržavam, ali šta je, po meni, tu problem. Mogući sukob interesa, jer oni kao VSTV biraju, prate, ocjenjuju rad sudija i tužilaca. Pa kako će neki sudija ili tužilac koji je u VSTV-u odlučivati o svome šefu, glavnom tužiocu ili predsjedniku suda. Nije li to klasičan sukob interesa. Kad je ko kome šef, kad je glavni tužilac nekog nivoa koji je, je li, izabran za glavnog tužioca mogao biti šef svome kolegi zamjeniku tužioca, koji je istovremeno i član VSTV-a, i on kao dio toga je onda nadređen tom tužiocu i prati njegov rad. Inače bilo je puno uglavnom priče vezano za krivični dio pravosuđa, a mnogo veći je vezano za parnicu i ovaj drugi dio. Pa, dakle, evo ja govorim slučajno za tužioce, ista je situacija i za sudije. Sudija član VSTV-a odlučuje o svojoj predsjednici, svom predsjedniku, zavisno ko je, muško ili žensko. Pa kad je ko kome tu nadređen? Sudija koji je član VSTV-a i radi kao sudija u sudu ili predsjednik suda koji je predsjednik i tom sudiji. Mislim da tu leži jedan dio problema. Ljudi koji su profesionalno vezani kao strane u postupku, bilo da su sudije, tužioci ili advokata, istovremeno odlučuju o cijelom pravosudnom sistemu. Tu nema građana, nema medija, nema nevladinog sektora. Zar ne bi mogao biti neki ugledni profesor sa prava ili sa kriminalistike, ili sa nekih drugih fakulteta, ili neki ugledni borac za ljudska prava, član VSTV-a? Sigurno da bi mogao, jer njemu ne trebaju profesionalne reference da zna optuživati i da zna suditi u prvom i drugostepenom postupku, on bi bio dio regulatornog tijela koje bi imao svoje nadležnosti u skladu sa zakonom. Dakle, to je prvi moj prijedlog, dakle razmisliti o izmjenama i dopunama Zakona o načinu izbora VSTV-a i njihovog rada. Na strani 13. Izvještaja u vezi ovih donacija i njihove realizacije, po meni jako je ružno definisan ovaj cilj, radi se o donaciji Švedske vlade, strana 13, prvi pasus, ova je donacija trebala biti realizovana od studenog '12. do lipnja 2016., kako bi rekli braća Hrvati. Prvi cilj je, pročitaću – u prvostupanjskim sudovima neće biti predmeta izuzev komunalnih starijih od 5 godina. Ne znam pošto je juni prošao jesu li tu stvar postigli. Ja mislim da nisu, jer tamo, kasnije ću se osvrnuti upravo na te starije predmete. E sad, kad samo pročitate ovo na ovaj način ispade da je njima prihvatljivo da u prvostepenom postupku imamo predmete stare do 5 godina. Ako je to 95 matematika VSTV-a i cjelokupne pravosudne zajednice onda ih pitam – koliki je rok za drugostepene presude, koliki je rok za, eventualno, Vrhovni sud za ... pravne lijekove, koliki je rok za apelaciju i koliki je rok za Sud u Strazburu vezano za ljudska prava. Je li 20 godina prihvatljiv rok za traženje pravde i pristup pravdi i sudu u razumnom roku? Nije, to je neprihvatljivo. Znači, ne može biti prihvatljiv cilj da u prvostepenom postupku imamo predmete stare 5 godina, jer onda to vuče dalje svoje posljedice. Naravno, ovaj cilj se može i drukčije shvatiti [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Mogu li nastaviti? Hvala. Može se i drukčije shvatiti da kažu da će do juna 2016. riješiti ove predmete sve starije od 5 godina, međutim u Izvještaju na 33., ... stranici vide se indirektno da upravo nisu uspjeli riješiti ovaj cilj, da još uvijek imaju predmeta i starijih i od 14, i od 10, i od 8, i od 5 godina. Takođe na strani 33. stoji, kolega Špirić je govorio, da zakonima o Sudu BiH i o tužiteljstvima nije uopće propisana njihova nadležnost i procedura ocjene tužitelja. Dakle, na nama je da mijenjamo zakone i da i ove osobe uvedemo pod obavezu i nadležnost VSTV-a, da prate njihov rad i vrše njihovo ocjenjivanje, ali i da nešto progovorimo, eventualno, i o tim kriterijima kako bi njima pomogli, kako to ne bi bio podzakonski akt koji oni nešto izmišljaju, smišljaju i na osnovu toga vrše ocjenu rada sudija i tužilaca. Obzirom da je na strani 36 [[poslanik se upozorava na vrijeme]] dat relativan broj u procentima riješenih predmeta starijih 14, 10, 8 i 5 godina ne vidimo u apsolutnom broju koji je to broj i koliko je još takvih ostalo u radu u sudovima i u tužiteljstvima. Dakle, tamo se kaže da je 97%. I ima jedna kvaka, vrlo mudro od vas, ali mislim to nije korektno, o tim procentima govorite za izvještaj za prošlu godinu u odnosu na 2010., pa kažete tamo – 97% smo smanjili ali u odnosu na 2010. godinu. Znači, jeste, ovo je Izvještaj za 2015., i onda taj procenat i broj mora biti samo u odnosu na 2014. Ne možete rezultate 4 ili 5 godina zbirno prikazati i kazati ...
Gospodine Rančiću vrijeme, ako možete da privodite kraju.
Ok, hvala lijepo.
Hvala Vam.
Da li, mogu li samo dvije rečenice, da li su ti koji su držali te predmete po 14, 10 ili 8 godina još u pravosuđu ili su možda i napredovali kroz odluke VSTV-a. Možda su napredovali, držali neke predmete, držali, nisu ih riješili i tako su to dobro držali da su otišli na sljedeću pravosudnu instancu. Naravno, porastao je broj predmeta na vrhovnim sudovima, 180 i nešto hiljada riješenih predmeta, svaka čast smanjem broj, ali me i dalje zabrinjava porast predmeta na vrhovnim sudovima, kantonalnim, Višem privrednom Banja Luka, Apelacioni sud Brčko Distrikt. Čini mi se da ne poštujete preporuke revizije oko ovih nadoknata, tamo dnevnica, vidim i prošle godine i ove u izvještaju revizije nekako niste voljni, iako vi isteknete ono pozitivno iz revizije što vam ide u prilog ... tom prikazivanju, ali ima tamo ta primjedba, čini mi se da je i u zadnjoj, imamo mi danas i tu reviziju, vi tu stvar niste razriješili. Na kraju, neophodno je zajedničku raspravu i o sudovima, i o tužilaštvima, i o VSTV-u pa da dođemo do rezultata. Hvala i izvinjavam se svima vama. 96
Hvala. Diskusija, poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista je teško opisati zadovoljstvo kad vidite da sada mnogi pričaju istu priču za koju smo mi prošle godine bili usamljeni. I meni je žao što u ovom Izvještaju VSTV-a nema ništa o onoj epizodi sa izvještajem sutkinje Korner, odnosno sa, kako je ta priča počela i kako je mučno počela, jer upravo želim započeti sa izvještajem sutkinje Korner. Kako je došlo do tog izvještaja? Pa tako što je OSCE, vi se sjećate, tražio da sutkinja Korner dobije pristup materijalima Tužilaštva BiH i pristup samom Tužilaštvu BiH, a puna saradnja sa OSCE-om je obveza iz Aneksa VI Dejtonskog sporazuma. I tada je, sada već suspendovani, glavni tužilac svim silama osporavao taj pristup, odnosno davanje tog pristupa. To je čak osporavano i pred tijelima ovog Parlamenta, na sjednici Ustavnopravne komisije, ja se dobro sjećam, otprilike godinu i nešto, prije godinu i nešto. I tad su kolega Komšić i kolegica Pandurević bili ujedinjeni u tom osporavanju pristupa i u podršci tom glavnom tužiocu. Tada su izrečene teške optužbe na račun ambasadora Džonatana Mura od strane istog kolege i iste kolegice, i to čak i nakon što sam ja tražio da to prestane, jer je Džonatan Mur dokazani prijatelj Bosne i Hercegovine. Čak je i to osporeno od strane istog kolege i kolegice. Tad je brutalno napadnut vaš djelatnik VSTV-a Hajro, ne mogu se sjetiti, koji je, ovaj, branio pristup, i želim odmah istaći VSTV je bio na dobroj strani te priče tada. Meni je samo žao što u ovom Izvještaju niste istakli ove mučne stvari koje su se tad dešavale, i zaista je bio napadnut vaš djelatnik na sjednici Ustavnopravne komisije verbalno od strane navedenih kolega. Međutim, kao što smo i tada govorili, u pravosuđu Bosne i Hercegovine radi more časnih, poštenih i stručnih sudija i tužioca. U pravosuđu Bosne i Hercegovine takvih je preko 95%, ali oni su doslovno postali taoci jednog malog broja nečasnih, nestručnih i malicioznih kolega. I uprvo na to je i ukazala sutkinja Korner u svom izvještaju. Pogledajte taj izvještaj, taj izvještaj je u mnogome zasnovan i na razgovorima sa tih 95% časnih, poštenih i stručnih nosioca pravosudnih funkcija, i tih 95% su sutkinji Korner rekli o nestručnosti, nerealnim abicijama i mahinacijama ove manjine koja je upravo takvim nečasnim i nepoštenim radnjama uspjela ... strahovladu unutar tih pravosudnih institucija. I to su razlozi, između ostalog, i kroz neprimjereno uplitanje u političke procese i kroz kreiranje takvih procesa. Tako da ovaj Izvještaj VSTV-a treba posmatrati u kombinaciji sa izvještajem sutkinje Korner, treba poslužiti kao katalizator promjena i to na način da ovih 95% časni i poštenih ljudi i stručnih u pravosuđu Bosne i Hercegovine konačno dobije šansu da pokažu sve što znaju, a ne da im se uzimaju predmeti, da se predmeti drže u ladicama ili da se mimo ustaljenog sistema dodjeljuju onim podobnim, onim nestručnim, onim nepoštenim. I da budem još jednom jasan, VSTV je tada podržao pristup OSCE-a, a potom ste podržali i izvještaj sutkinje Korner nakon što su ga neki u Tužilaštvu BiH brutalno i primitivno napali. Ja bih samo, opet kažem, volio da ste u vašem Izvještaju rekli nešto o toj epizodi od prošle godine, kako je počelo sve sa tim izvještajm, to se dešavalo u 2015., osporavanju pristupa, atacima na sutkinju Korner, atacima na OSCE, atacima na ambasadora Džonatana Mura. Volio bih da ste nešto o tome rekli u Izvještaju za 2015., a nadam se da ćete u izvještaju za iduću godinu reći nešto o samom izvještaju sutkinje Korner koji je objavljen u ovoj godini. I evo, sad samo na kraju da se osvrnem, da kažem da je onaj prijedlog kolegice Pandurević o referendumu na nivou cijele Bosne i Hercegovine zaista interesantan i možda to 97 signalizira da bi postojala podrška u smislu entitetskog glasanja, za donošenje Zakona o referendumu na nivou Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu, izvinjavam se, pošto imamo ovdje predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog savjeta možda bi bio red da mu damo riječ. Izvolite gospodine Tegeltija.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Da vas slušam to sam mogao i preko televizije ali da vam se obratim ... Hvala vam što ste mi dali mogućnost da odgovorim na neke od ovih navoda koje sam čuo na ovoj sjednici, a prije toga dozvolite da vas pozdravim u svoje lično ime i u ime svih članova Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Unaprijed želim da se izvinim što na mnoge od ovih primjedbi neću stiću, ili sugestija, neću stići da odgovorim, jer tako ih puno ima, a prekratko je vremena da se na sve njih osvrnem. Prema tome krenuću od početka, a to je da Visoki sudski i tužilački savjet je, kako to neko reče ovdje, regulatorno tijelo i on je nastao Sporazumom o prenosu nadležnosti. To je jedina, jedna od rijetkih institucija koja je nastala Sporazumom o prenosu nadležnosti i na osnovu tog Sporazuma donešen je zakon. Visoki sudski i tužilački savjet ne postoji u Ustavu BiH, on postoji samo u ustavima entiteta. Prema tome, jedini osnov njegovo, on kao institucija svoje korjene vuče u tom Sporazumu i taj zakon koji je donešen donešen je na osnovu tog Sporazuma. Izbor članova Savjeta, već je neko govorio, u Savjetu je 11 članova, od 15, koji su sudije i tužioci. Neko je dao pogrešnu informaciju ovdje, ne znam tačno ko je bio, da li Vi gospodine Rančiću, oko prestavnika Parlamenta u Savjetu, to više nije gospodin Zdravko Rajić koji je bio advokat, sad je to gospođa Milijana Buha koja je profesor na Pravnom fakultetu u Banja Luci. To je iz prošle godine Izvještaj, znači ... je Izvještaj za prošlu godinu. Savjet jeste formiran sa prioritetnim i najažnijim zadatkom da vrši izbor i imenovanje sudija i tužilac, jer na taj način obezbjeđuje njihovu nezavisnost. Dvotrećinska većina je sudija i tužilaca u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, prema tome ova dva advokata koja postoje, koji su predsjednici dvije advokatske komore iz entiteta, ni na koji način ne mogu da poremete tu dvotrećinsku većinu sudija i tužilaca, pa čak ni uz ova dva člana koja su ispred Parlamenta i ispred Savjeta ministara. I to je važno, važno zbog danas i važno zbog sutra. Ono što je ovdje često bilo spominjano to je da, ja prije svega moram da kažem da nisam ovdje advokat ni Tužilaštva, ni Suda BiH, vama bi najvjerovatnije bilo puno interesantnije da vam je ovdje bio predstavnik Tužilaštva BiH pa da njemu postavite pitanja koja se odnose na konkretne predmete, ja vam na takva pitanja zaista ne mogu da dam nikakve odgovore. Ono što želim na početku da kažem je da pravosuđe u Bosni i Hercegovini daleko od idealnog, daleko od savršenog, daleko od toga da ne zaslužuje unapređenje u brojnim oblastima, međutim daleko je od toga da bude najlošiji dio društva. Naprotiv, ja moram da kažem, mnogi su to ovdje rekli, 95%, njamnje, sudija i tužilaca su čestiti, pošteni i vrijedni ljudi koji čestito i pošteno rade svoj posao i zarađuju svoje plate koje više uopšte nisu onoliko visoke koliko su bile 2003. godine kad je sva ta reforma otpočela. A počela je 2003. godine i u toj reformi, naravno, uz brojne, uz mnoge uspjehe bilo je i onih tekućih, a i sistemskih neuspjeha koji se moraju vremenom 98 otklanjati. Mi to radimo onoliko koliko znamo, znamo i umijemo, i meni je drago što čujem ovdje tonove koji govere o potrebi saradnje između Parlamenta i Visokog sudskog i tužilačkog savjeta o čemu mi konstantno već godinama govorimo da nam je ta saradnja i ta interakcija s Parlamentom nužno potrebna. Biće mi drago ukoliko organizujete tematsku sjednicu na kojoj ćemo moći da raspravljamo o svim ovim pitanjima. Činjenica jeste da se, kad se radi o pravosuđu, oko organizacije pravosuđa da se vodi taj strukturalni dijalog i, ne znam, vjerovatno niste prisutni na tim sastancima, često tu ne postoji upravo ono što se zove ta politička volja da se nađu rješenja za neke situacije koje su predmet tog strukturalnog dijaloga. I upravo to je razlog zašto taj strukturalni dijalog nije otišao dalje od onog mjeste gdje se nalazi sada, a ne to zato što to nije volja Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Kad je u pitanju pritisak, kad je u pitanju komentarisanje priča o pravosuđu, naravno pravosuđe kao dio društva i kao dio, jedan od segmenata vlasti je podložno javnoj kritici, kako građana, tako i svih političara, parlamentaraca, podložno kritici čak i izvršne vlasti. To uopšte nije problem, ja podržavam svaku konstruktivnu kritiku, pa i onu nekonstruktivnu kritiku, ona je dozvoljena, mada je ne podržavam ali ona je dozvoljena. Nije problem kad se kritikuje, svako ima pravo da kaže, ja smatram da ima percepciju o pravosuđu da kaže pravosuđe je loše, najlošije na svijetu, nema goreg, problem s pritiscima nastaje onda kada predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti uđu u sferu pojedinačnih predmeta i počnu da komentarišu pojedinačne predmete, jer jednak je pritisak kad vam neko kaže nemojte to da radite, kao ... vam kaže morate to da radite. I ulica je ista samo su dva različita smjera, mi se moramo zaštititi od oba ta smjera ukoliko želimo da budemo nezavisni, jer nemojte dozvoliti da zbog nekog, jednog ili dva predmeta mi uništimo čitav sistem zbog kile mesa usječemo vola. Znači, zato mi moramo da reagujemo na ovakve situacije, i kad to radimo reagujemo poprilično, rekao bih, tad blago, skrećemo pažnju da to nije način komunikacije između ovih segmenata, segmenata vlasti. Ono što mi nemamo i što tražimo stalno to je da upravo uspostavimo te korektivne mehanizme. Sistem kao sistem svaki ima devijacije, ima ga i pravosuđe u svim njegovim segmentima, ali za ispravljanje devijacija vi morate imati adekvatne korektivne mehanizme koji su podobni da izmjene sistem. Evo, čuli ste i ovdje u raspravama da mi uopšte nemamo, ni u zakonu nema mogućnosti ni da ocijenimo sudije i tužioce Suda i Tužilaštva BiH. Ako nemate načina da ih ocijenite po zakonu, ako nemate osnova, kako da prema njima preduzimate bilo kakve druge mjere, a na stranu to što i za one koje imamo mogućnosti da ih ocijenimo nemamo mogućnost da prema njima preduzimamo sankcije, izuzev u slučaju ukoliko ne počine disciplinski prekršaj. Znači, neefikasnost nije dovoljan razlog da preduzimamo bilo kakvu sankciju, ona će samo spriječiti tužioca da napreduje ili sudiju, al mu neće, neće se odraziti na sadašnji posao. On može da dobije dvije jedinice kao ocjenu, to mu neće ništa značiti u njegovoj karijeri ukoliko ne želi da napreduje. Tako da, povjerenje javnosti, slažem se da pravosuđe nema ni blizu potrebno povjerenje javnosti, ali vjerujte nema ga ni Parlament, nema ga ni Savjet ministara. Javne institucije generalno u Bosni i Hercegovini nemaju povjerenje javnosti jer ljudi loše žive, ljudi žive, imaju loš životni standard. I teško, je ne želim da trvrdim da u jednom lošem životnom ambijenut sad smo mi nekakav posebno dobar dio društva, ne, mi smo, sudije i tužioci potiču iz naroda kojem pripadaju, oni potiču iz tog društva, nisu oni dio nekakve, nisu to neki vanzemaljci, to su ljudi koje smo izabrali nakon što su oni završili faklutete, proveli određeni broj godina u praksi, stvarali te uslove. Prije svega, zaključiću ovu raspravu, neću se osvrtati na pojedinačne rasprave ovdje koje su bile, zaista ih je bilo puno, ja sam spreman da razgovaram na toj tematskoj konferenciji o bilo čemu. Prošle godine smo imali konferenciju na Jahorini, tematsku na, znači – Tok reforme pravosuđa od 2003. godine do prošle godine, pozvali smo parlamentarce, samo je gospodin Džaferović tamo bio prisutan, čini mi se, niko drugi. Ja vas pozivam i ove godine 99 pravimo takvu konferenciju 08. i 09. decembra u Mostaru. To je jedna, jedna od prilika da razgovaramo, da na tom mjestu kažete i sudijama i tužiocima šta mislite o njima. Jer ono što utvrdimo u decembru mjesecu to će nam biti pravci razvoja za čitavu narednu godinu. Ne koristimo priliku da međusobno komuniciramo i onda imamo nerazumijevanje. Nerazumijevanje je počelo od toga šta je to uopšte uloga Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, a šta, šta, kako ono neko reče, mi nismo vlasnici ni Suda, ni Tužilaštva BiH, to su samostalne institucije. Čak ja kao predsjednik Savjeta ili Savjet kad bi se uplitao u pojedinačne predmete u Tužilaštvu ili Sudu vršio bi jednak pritisak kao što ga vrši bilo koji političar, ministar, ili predsjednik parlamenta, ili bilo ko ko bi tako nešto uradio. Prema tome, to je nedozvoljeno i za mene kao predsjednika Savjeta i za bilo kojeg člana Savjeta. Sudovi su prije svega samostalini od svih, pa tako i od onih koji, znači mi, mi kada razmatramo efikasnost sudova razmatramo ih u njihovom globalu, a nikako u njihovim detaljima, odnosno pojedinačnim predmetima. Ja zaista neću više trošiti vaše vrijeme, svjestan sam da bi mi trebalo puno više vremena ukoliko bi došao u priliku da razgovaram o svim ovim pitanjima, samo ću reći jednu stvar, kao što sam rekao da su većina sudija, 95% najmanje sudija i tužilaca, čestiti i pošteni ljudi, tako ću vam reći da pravosudni sistem koliko god to, koliko god kritike bile i javnosti i vas parlamentaraca i Savjeta ministara, ... pravosudni sistem izražen kroz VSTS funkcioniše. I kad se, kad kažete smijenjeni su tužioci ovi raniji jer su postojale devijacije, ok, bili su pogrešni izbori, ali sistem je odreagovao na devijaciju, on je uklonio tijelo iz organizma koje je u tom trenutku ometalo rad organizma. I suspenzije i, brojne su suspenzije nosilaca pravosudnih funkcija, ima u pravosudnom ... ima preko 2 hiljade ljudi, svakakvih ljudi ima. Mi, izbori nisu idealni, daleko su od idealnih, mi smo te mehanizme izbora zaista unaprijedili. Vi ste govorili o, ... revolucija. Jeste revolucija kod prvog ulaska u pravosuđe, pitajte ljude koji pokušavaju da postanu sudije kako je to teško izgleda, ali mi moramo da vodimo računa i o nacionalnom balansu, to nam je jedan od zakonskih zahtjeva kad biramo sudije i tužioce. Tako da nismo mi jedna jednostavna zemlja pa je sve komlikovano pa je komplikovan i izbor sudija i tužilaca. A u svakom slučaju ono što mi možemo a to je da sasvim sigurno smo otvoreni za jedan razgovor na bilo koju temu i mi ni od jedne teme ne bježimo, a ja naročito nema namjeru da bježim od vas kad god god me pozovete u ovaj Parlament ja ću doći, izuzev onda kad imam sjednicu, a sjednice zakazujemo godišnje, imamo godišnji plan sjednica, evo prošla, ova što je bila prošla dva dana za nju se znalo već u januaru mjesecu da će biti. Pa zamoliću radna tijela Parlamenta kad me zovu na sjednicu da, nađite web sajt ako ništa drugo, postoji naš plan održavanja sjednica kad planirate našu tačku da samo ne budemo u tom terminu kad je sjednica VSTS-a. Zahvaljujem vam se.
Hvala. Znači, zaključujem raspravu. Mi smo htjeli da podnesemo neke prijedloge zaključaka, odustali smo od toga, vidjećemo da li postoji politička volja i uslovi da se zakaže jedna kompletna sjednica o radu pravosuđa, gdje bi možda bila sjednica oba doma Parlamenta BiH. Zaključujem raspravu po ovoj tačci. Imamo prijedlog, da, zbog vrlo važnih tema koje nas čekaju oko revizorskih izvještaja, da se dogovorimo da tačke koje se odnose na revizorske izvještaje odradimo prije početka sljedeće sjednice 14., a da sad završimo ove tačke još koje su ostale ovdje. Mislim da suviše dugo radimo i suviše su ozbiljne teme, ako se slažete oko toga. Morat ćemo glasati oko toga. Molim da se pripremite za glasanje. 100 Za 30, protiv 4, uzdržanih 7. Postoji entitetska i opšta većina, znači tačke od broja 11. do 85. odlažemo za sljedeću sjednicu. Znači nastavit ćemo sada sa 86. tačkom dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Vidi, znači bio je prijedlog da može ići u paketu izvršenje budžeta i revizija budžeta. To je prijedlog otprilike zašto smo stavili i to u isti koš. Prelazimo na tačku 86., Ad. 86. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 19.10.2016. godine, koja glasi: “Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Ustava Bosne i Hercegovine kojim se obezbjeđuje potpuno i dosljedno izvršenje presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci protiv BiH'', akt broj: 01-50-1- 2674/16
Riječ je o presudi Evropskog suda za ljudska prava koji je, kao što znamo, 2009. donio ovu presudu i ona je obavezujuća za državu Bosnu i Hercegovinu kao članicu Vijeća Evrope. Nažalost ovo je treći mandatni period kako ta presuda nije implementirana u Bosni i Hercegovini. To nije uradio ni onaj saziv, mandatni period do 2010., ni prošli, ali interesanto da za ove dvije godine nije pokrenuta ni jedna inicijativa formalno u najvišem zakonodavnom organu Bosne i Hercegovine da tu presudu implementira. Stoga je, dakle, ovo prvo, da tako kažem, izjašnjavanje o ovome u ovom Parlamentu, u ovom sazivu Parlamentarne skupštine BiH. S obzirom da je u pitanju presuda Evropskog suda za ljudska prava zaista očekujem da prilikom glasanja jednoglasno ovu inicijativu podržimo, bez ijednog suzdržanog glasa.
Hvala. Damir Arnaut, rasprava. Izvolite. 101
Zahvaljujem. Ja sam zaista bio iznenađen kada je, kada ova inicijativa nije dobila većinu na Ustavnopravnoj komisiji, glasanje je bilo podijeljeno, jednostavno nije bilo većine za, ovaj, isti, jednak broj glasova za i protiv. Ono o čemu se eventualno moglo raspravljati, međutim nije bilo prijavljenih za raspravu u tom smislu na Ustavnopravnoj komisiji, je rok, rok koji je postavljen od 90 dana. Moglo se raspravljati o tome je li to dovljno, nije li dovoljno. Ono što je činjenica i, dakle, jedina, ne mogu čak reći ni zamjerka, nego dopuna ove inicijative, što bih ja insistirao da se tu uvrste i predmeti Pilav i Zornić, dakle, presude Evropskog suda u Strazburu koje su donešene prošle, odnosno ove godine i koje su također obavezujuće po Bosnu i Hercegovinu. Međutim, ono što svi trebamo uzeti u razmatranje ovdje je da će ishod ovog glasanja definitivno biti uzeto u obzir od strane relevantnih tijela EU, Vijeća Evrope i svih drugih tijela koje se bave Bosnom i Hercegovinom. Dakle, ova inicijativa sve što traži od Vijeća ministara da dostavi prijedlog izmjena Ustava BiH koje se tiču implementacije, odnosno koje se odnose na implementaciju koja je obavezujuća, presuda navedenih i ove dvije koje bih ja također dodao. Dakle, izuzetno je neozbiljan pristup odbacivati takvu inicijativu a ne uzimati u obzir da će se to odbcivanje sigurno naći u nizu izvještaja o Bosni i Hercegovini, i ne trebam vas podsjećati da to neće biti nimalo u pozitivnom svjetlu već da će biti u izuzetno negativnom svjetlu. Dakle, apsolutno mi nije jasno da oni koji glasaju protiv ove inicijative ne razmišljaju izgleda o posljedicama koje će to polučiti po Bosnu i Hercegovinu. Na kraju krajeva niko ne garantuje da Vijeće ministara može za tri, šet mjeseci ili svejedno koliko im damo, dostaviti rješenje ovog pitanja, ali ukoliko inicijativu odbacimo, kao što je to urađeno jutros na Ustavnopravnoj komisiji, mi ćemo poslati poruku evropskim institucijama da mi to ne želimo da uradimo, odnosno da nismo dovoljno zainteresovani da to uradimo. I to je izuzetno opasna poruka, ne samo po pitanju evropskog puta Bosne i Hercegovine, tu je čak opasnost manja. Ja vas kao član Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Vijeću Evrope upozoravam da je to izuzetno opasna poruka po pitanju našeg članstva u Vijeću Evrope. Oni koji su samnom u toj delegaciji vrlo dobro znaju koliko često mi dobivamo upozoravanja da naše članstvo može biti, postati upitno, da li kroz potpuno izbacivanje, da li kroz suspenziju, da li kroz uskraćivanje prava glasa našoj delegaciji. Niz je mjera koje Vijeće Evrope može upotrijebiti i nijedna nije ugodna, jer se onda Bosna i Hercegovina nađe u istom rangu s Bjelorusijom, i onda o vama pričaju na taj način. Prema tome, ja bih pozvao kolege da vrlo dobro razmisle o posljedicama po međunarodni ugled, ali i druge interese Bosne i Hercegovine na međunarodnom nivou, prije nego što daju glas po pitanju ove incijative. Ja mogu reći da će je Klub SBB-a definitivno podržati i da podržavamo sve napore. Ne može se garantovati da će Vijeće ministara uspjeti u ovom zadatku, ali isto tako mislim da je apsolutno neodgovorno poslati poruku da mi apsolutno nismo zainteresovani da damo Vijeću ministara šansu da to pokuša. Zahvaljujem se.
Hvala. Diskusija, poslanik Zaim Backović, izvinjavam se, Aleksandra Pandurević se prijavila za ispravak krivog navoda. Izvolite. 102
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ma zaista uvijek se nerado javim da ispravim krivi navod uvaženog kolege Arnauta jer on uživa moje simpatije još od vremena kad je srušio Aprilski paket i spasio Republiku Srpsku. Što se tiče neozbiljnog ponašanja bojim se, kolega Arnaut, da je to neozbiljno ponašanje vrlo davno ovdje počelo. Ministarstvo pravde nam je svima, svim klubovima uputilo jedan dopis prije možda, ja mislim da ima i pola godine, u kojem se tražilo da delegiramo po jednog predstavnika iz svakog kluba koji bi bio u radnoj grupi. I u toj radnoj grupi bi bili i predstavnici Savjeta ministara koje će se upravo baviti ovim pitanjem. I znate li šta se desilo? Pola klubova nije dostavilo, delegiralo svoje predstavnike. I to je razlog što smo u zastoju. Mi smo, kao i uvijek, za sistemska rješenja i podržavamo tu radnu grupu koju je predložilo Ministarstvo pravde i koju bi trebalo da oformi Savjet ministara koje treba da se bavi ovim pitanje, ali ne podržavamo, hoćemo sad, 30 poslanika je moglo pokrenuti ovakvu inicijativu, pa postoji takva inicijativa na jednom mjestu i zadatak Savjeta ministara je da to radi. I Savjet ministara se trudi da to radi ali ga ovdje mi opstruišemo zato što nismo svi klubovi delegirali imena i prezimena svojih ljudi. Hvala.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja bih volio da mogu reći da i Vi uživate moje simpatije iz bar nekog razloga, ali zaista to nije slučaj. Kada je u pitanju inicijativa Ministarstva pravde Klub SBB-a je delegirao predstavnika u tu radnu grupu. I ono što je činjenica je da drugi klubovi to nisu uradili. I šta sada treba? I nije to prije pola godine, ima tome više od godinu dana, to je bilo u septembru 2015. godine, i mi smo, ja mislim, nakon dva, tri dana nakon što smo dobili tu inicijativu delegirali predstavnika, znam dobro jer sam ja delegiran ispred Kluba. Ništa se nije uradilo po tom pitanju, čak ni sami klubovi ništa nisu uradili po tom pitanju. Dakle, već smo jednu poruku međunarodnim institucijama po tom pitanju poslali, negativnu poruku. I mislim da je inicijativa kolege Bećirovića sasvim opravdana u tom smislu. Evo, čovjek je čekao, godinu dana je dao toj radnoj grupi, odnosno dao je klubovima šansu da delegiraju svoje predstavnike. Već 13 mjeseci, 14 mjeseci im daje šansu a to nisu uradili. U tom smislu inicijativa je potpuno opravdana. Ali ja opet upozoravam, poruka će biti poslana i EU i Vijeću Evrope i biće posljedice ukoliko pošaljemo negativnu poruku. Zahvaljujem.
Hvala. Diskusija, poslanik Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Naravno da ne rješavanje nečega što je jedan od uslova da bismo mi uopšte mogli ići prema EU, odnosno da bismo mogli ispuniti sve uslove, je nešto što će vjerovatno frustrirati ovu 103 zemlju još dugo zato što se pitanje rješavanja ovog problema povezuje sa desetinama drugih koji objektivno, funkcionalno, kako god hoćete, nema dodirne tačke sa ovim pitanjem. Ali neću o tome. Pa naš Ustav, ova presuda je donešena na osnovu našeg Ustava, Dejtonskog, kako vole da kažu, mirovnog sporazuma. Prvi član tog Ustava je Evropska konvencija o ljudskim pravima na koju smo se mi naslonili i onda dalje razvijamo. I mi sami svoj Ustav nećemo da poštujemo. Koliko ja znam mi koji sjedimo ovdje zakleli smo se na poštivanje, očuvanje, i šta ti ga ja više znam, ali osnovno Ustava BiH i njegovog člana, naravno, I – konvencije o ljudskim pravima. Obzirom da je Evropski sud za ljudska prava potvrdio da su ljudi u pravu mi smo dužni kao odgovorni prema svojoj zemlji da odluku sprovedemo. Stvarno je to vrlo ružna poruka da mi koji bi trebali da čuvamo ustavno uređenje, nadograđujemo ga, nećemo da ga poštujemo. Ukoliko je to tako onda bi bilo dobro da svi mi, ili svi oni koji neće da poštuju Ustav na koji su se zakleli se zahvale na radu u ovom tijelu, ili da nam to građani kažu. I ja predlažem da, ukoliko postoje nedoumice u pogledu roka, u pogledu, više ne znam čega, da se to ispravi, ali da se ne glasa protiv. Šta to znači glasati protiv? Zašto ne učiniti ovim presiju da se postupak ubrza, da se dođe do rješenja, jer nije ovo jedina presuda. Spomenuo je Damir i neke druge, i ima ih još koje nisu samo da se odnose na ovo, na diskriminaciju, imate vi drugih presuda, i ide val presuda protiv Bosne i Hercegovine, jer upravo ono što se zove Konvencija o ljudskim pravima se ne poštuje, a sastavni je dio tvog Ustava. I ja predlažem da razmislimo malo, možda da date pet minuta pauze pa da se malo uskladimo. Tako je. Hvala.
Bogami rasuli bi se, ne bi nas više niko skupio, imam osjećaj. Diskusija, Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam bio iznenađen glasanjem na Komisiji, pa mi je rečeno, ne znam da li je tačna informacija, pretpostavljam da jeste, da su predstavnici HDZ-a, SNSD-a i SDS-a bili protiv, pa je bilo 3:3 glasanje, je li. E sad, prvo što me je iznenadilo to je što je HDZ bio protiv, onda sam ustvari shvatio da je to logično. Moj uvaženi kolega Bećirović je predložio da se ovaj posao završi za 90 dana, a to je jednostavno za HDZ presporo. Gospodin Čović odavno najavljuje da će ovaj posao biti završen s novom godinom i prvim radnim danima poslije, i ovakva inicijativa gospodina Bećirovića, ukoliko bi bila usvojena, na neki način bi usporila taj evropski put za koji se zalaže HDZ. Možda bi bilo rješenje u tome da smanjimo ovaj rok, da se skrati rok, kako bi, evo kolega Emrić predlaže 15 dana, može i 20, kako bi HDZ promijenio svoj stav prema ovome i glasao. Ja vjerujem da bi u tom slučaju i SNSD onda prihvatio i ova poruka, o kojoj gospodin Arnaut malo predramatično govori da bi bila negativna, zaista ne bi otišla odavde na taj način. Dakle, pretpostavljam da uz malo dobre volje kolega iz HDZ-a i predlagača koji bi trebao skratiti ovaj rok mislim da bi mogli izaći iz ove situaicje i riješiti Sejdić-Finci kao što gospodin Čović, koji me je iznenadio ponovo svojim optimizmom, najavljuje nekad u januaru. Hvala vam.
Hvala. Završavamo diskusiju po ovoj tačci. 104 Prelazimo na 87. tačku dnevnog reda, Ad. 87. Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, podnesene 07.11.2016. godine, koja glasi: „Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da na osnovu analize (ne)opravdanosti postojanja nezavisnih i nadzornih tijela policijske strukture u formi kako je to sada zakonski propisano – najkasnije u roku od 60 dana od usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH – u parlamentarnu proceduru dostavi izmjenu postojećih propisa, odnosno nova zakonska rješenja koja podrazumijevaju i donošenje zakona o stavljanju van snage Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', broj 36/08)'', akt broj: 01-50-1-2850/16 Kolegij Doma odredio je Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost kao nadležnu za razmatranje ove inicijative. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje o inicijativi 24.11.2016. Komisija nije podržala inicijativu. Otvaram raspravu. Predlagač, gospođa Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ne mislim da trebam puno ulaziti, svi ste dobili ovaj papir, da trebam nešto opširno objašnjavati zašto sam pokrenula ovakvu inicijativu, Nezavisni odbor je osobito bio predmetom ovdje diskusija, kao tačka dnevnog reda, Izvještaja Ad hok komisije, moje inicijative, pitanja, tako da nema vjerovatno potrebe da ja puno ovo obrazlažem osim da kažem kako sam ustvrdila i utvrdila, analizirajući i njihove izvještaje, da je riječ o nezavisnim i nadzornim tijelima ... policijske strukture koja su uspostavljena zakonski 2008. i praktično 2009. kad su imenovani ljudi, da se to pokazalo kao jedan zaista neuspio eksperiment. Analizirala sam pojedinačno čak sva tri takva odbora i mislim da nisu svrsishodni, nisu učinkoviti i mislim da nam nisu potrebni i nisu nezavisni, iako se nezavisni tako i zove. I eto, pretpostavljam da ste iščitali ovo što sam ja napisala uz čak mogućnost ili neka prije mogućnost rješenja prelaznog ili prijedloge koje sam ovdje dala na Komisiji. Pošto ovdje nije predsjedavajući Komisije da o tome kaže nešto, na Komisiji je većina podržala, međutim kako se to kod nas kaže iz hrvatskog naroda nije bilo glasova, nije bilo podrške, bilo je naprotiv komentari da je to reforma policije, što ne mislim da je tačno. Jedan komentar je bio, delegat iz Doma naroda je rekao da je ovo, da u pravili ne podržava inicijative, nego trebaju zastupnici sjesti napisati zakon pa ga onda ponuditi, a ova inicijativa ga podsjeća na Zakon o silovanju i tako uz te takve komentare, uglavnom nije bilo podrške. No kad se analizira članstvo ko je bio sve član ovih odbora vidi se da su praktično vrtili se isti ljudi, ako nije u jednom odboru jeste u drugom. I eto, uz sve ove argumenta, ako ima kakvih pitanja, ali svi ste pročitali ne mislim da trebam puno o ovome govoriti. Hvala.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović. Izvolite. 105
Pa, gospođo Vajzović ja zaista Vas poštujem i pratim to šta radite i šta napišete i šta predlažete i ja Vas moram pitati, ovaj, šta ako mi ovo usvojimo i Vijeće ministara tako postupi? Evo Vi nama predlažete i da mi ukinemo neka nadzorna tijela, šta ćemo onda? Ja nemam odgovora, ja moram imati odgovor na to pitanje. Ja ovo ovako ne mogu da prihvatim, jer mi treba sad da donesemo, zato što smo nezadovoljni radom nekih tijela, zakon kojim ćemo ukinuti postojeća tijela, a Vi znate da mi na nivou Bosne i Hercegovine imamo značajnu policijsku strukturu koja je vezana za ova tijela. Šta da radimo onda? Ili nam predložite do kraja neko rješenje pa da vidimo šta ćemo da radimo ili dajte da ovo popravljamo što imamo. Dakle, ja sam ustao da Vam postavim ovo pitanje, ja ovo ovako ne mogu da podržim jer ako to ukinemo onda ćemo ukinuti SIPA-u, ukinućemo Državnu graničnu službu, Direkciju za koordinaciju policijskih tijela, ovaj, sve one institucije koje su vezane za ova tijela. Malo, malo mi ovo, pravo da Vam kažem, nije jasno. Ja bih Vas zamolio ako možete da odgovorite.
Hvala. Ispravak krivog navoda, poslanica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam zato i tražila u inicijativi da se to proslijedi Vijeću ministara koje bi našlo neko rješenje uz moje nekakve zaključke, moje neke prijedloge. Dakle, ništa se ne ukida osim ove vrste nadzora, pogotovo što Odbor za žalbe građana prema Zakonu o upravi BiH, evo i „Službeni glasnik“ sam navela, već je, riječ je samo o policijskim tijelima, oni već imaju mehanizam unutar Ministarstva sigurnosti. Nezavisni odbor bi mogao na drugi način se riješiti, dakle ja tražim u roku od 60 dana da Vijeće ministara razmotri i vidi na koji bi način. Ovako, riječ je o praktično savjetodavnim tijelima, oni ne donose odluke, Vijeće ministara donosi odluke na prijedlog, oni prate rad i ne znam šta bi se desilo ako njih nema. Ni jedna agencija nigdje ništa, ovo je samo parlamentarni nadzor koji može u ovom pogledu i ostati unutar parlamentarnog nadzora. Šta je sa Komisijom koja nadzire rad Agencije za prevenciju borbe protiv korupcije ili drugostepeno žalbe policijskih službenika, oni su pri tom pri Vijeću ministara nisu pri Parlamentu, ova dva odbora jesu. Tako, evo ako iščitate ovo onda ćete vidjeti zašto, ako se nešto pokazalo neučinkovitim, ako se pokazalo da od toga nemamo koristi što ne bismo nešto mijenjali. Ja ne insistiram, moje je bilo da iniciram, da predložim da ide Vijeću ministara, a oni da nam to pripreme evo u nekom ovom razumnom roku da vide kakvu mogućnost.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džafevorić. Izvolite.
Vidite poštovana gospođo Vajzović, ako se ovo usvoji, onda će predsjedavajući Bosić morati da potpiše jedan zaključak ili jednu odluku u kojoj će pisati kako piše ovdje, a pisalo bi tada – Zadužuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da na osnovu analize (ne)opravdanosti postojanja nezavisnih i nadzornih tijela policijske strukture u formi kako je to sada zakonski 106 propisano, najkasnije u roku od 60 dana od usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, u parlamentarnu proceduru dostavi izmjenu postojećih propisa, odnosno nova zakonska rješenja koja podrazumijevaju i donošenje zakona o stavljanju van snage Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijske strukture u Bosni i Hercegovini, „Službeni glasnik BiH“ broj taj i taj, od tada i tada. Ovo bi bila obaveza za Vijeće ministara i ovo je kraj nezavisnih tijela policijske strukture. To što Vi govorite je potreba da se napravi reforma da se postojeća tijele učine funkcionalnijim i efikasnijim, to je nešto drugo što ja, dakle, mogu da prihvatim, ali to nije ovo što piše ovdje. I zbog toga Vas ja molim da Vi ovo povučete, ako mogu da Vas zamolim, da se onda definira inicijativa koja će biti razmotrena u ovom Domu, što se mene tiče i podržana, kojom će se zadužiti Vijeća ministara da razmotri te zakone i da nam predloži neka rješenja koja su efikasnija i funkcionalnija kako bi se unaprijedio rad postojećih policijskih struktura pa i nezavisnih tijela kao njihovih regulatora u Bosni i Hercegovini. To bi moglo da bude neko rješenje. Toliko, hvala vam.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dakle, ja mislim da zaista, evo kratko samo, kad ljudi predlažu inicijative zaista bi morali da se malo bolje informišu i znaju o čemu se radi. Mi smo veoma teško došli do ovog dijela kada je odluka za izbor policijskih, direktora policijskih institucija i ovaj pokušaj da se izvuče iz direktnih kandži politike i izbaci sa Vijeća ministara i prebaci na Parlament, zato je osnovana, zato su osnovana ova tijela i Nezavisni odbor i ovaj drugi odbor. Dakle, vraćati to ponovo u nadležnost Savjeta ministara, pa to bi značilo direktno podrediti izbor direktora policijskih agencija Savjetu ministara, odnosno ljudima koji u tom momentu obnašaju vlast. U Parlamentu je ipak stanje drugačije, na kraju u Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost koja prati rad nezavisnih tijela takođe je poseban način glasanja i nije to baš tako moguće izvesti. Dakle, jeste, jesmo, mi svi bavimo se politikom i jesmo predstavnici političkih partija, ali se zna da pored toga mora imati i jedan glas iz domova, pa mora biti iz naroda, pa svašta nešto. Dakle, apsurd je ovo što Vi govorite, to je vraćanje unazad, nema ko nije bio uključen oko toga da narpavimo ova dva tijela. Dakle, Vi ste prvi eto u novom sazivu koji ste došli, nikad niko do sad nije rekao da ta tijela su problematična, vi cijelo vrijeme insistirate na tom, to pretpostavljam da postoje neki Vaši lični razlozi koji Vas opredjeljuju u tome, ali Vas molim nemojte, malo znanja imamo svi da bismo vraćali te stvari koje smo uspješno uradili da bismo vraćali unazad. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, poslanica Hanka Vajzović. Izvolite.
Prvo, najmanje može biti mojih ličnih razloga, drugi su imenovali nije ovdje sigurno riječ o nezavisnom tijelu i to smo ustvrdili opet i na ovom Domu. A ako govorimo o Komisiji, čak je moj prijedlog bio, dakle, parlamentarni nadzor nek se prenese na Komisiju za odbranu i 107 sigurnost Nezavisni odbor, ovaj Odbor već postoji unutar, Odbor za žalbe građana ima, ne znam, nekoliko desetina žalbi u toku godine i uglavnom se odnose na Graničnu policiju. Ovim se niti jedno policijsko tijelo, dakle agencija, nigdje se ništa ne dodiruje, riječ je samo o parlamentarnom nadzoru toga. Ako ćemo se boriti za nezavisnost nje ovdje odavno nema to je sigurno, samo što nam Komisija za sukob interesa nije ništa o tome rekla. Ne znam šta sa prijedlogom ... povući, slažem se možda je ovdje samo trebalo reći da razmotre i ponude oni, ovo je bio neki moj prijedlog na koji način je moguće riješiti. A o ličnom, šta ja imam, pa nemojte odmahivati rukama, vaši ljudi tamo sjede, o kojoj nezavisnosti, manje je nezavisna Komisija za odbranu i sigurnost.
Hvala Vam. Ispravak krivog navoda, poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ja moram zaista priznati da sam zbunjena. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jel'? Znači, prijedlog uvažene koleginice Vajzović, pa ja mislim da je potpuno opravdan, imamo nešto što ne funkcioniše dobro i treba da preispitamo. I to je jedan racionalan odnos, pazite, znači, međutim ja ne, ne, ja ne mogu da shvatim SNSD, znate prije 21. novembra predsjednik Republike Srpske kaže – mi ćemo u narednom periodu nastojati da preispitamo sve prenesene nadležnosti sa Srpske na BiH, a ovo je jedna od prenesenih nadležnosti. To sigurno neće biti lagan posao, ali smo uvjereni da ćemo u tome postepeno uspjeti. I konačno imamo saglasnost i podršku iz Federacije da ukinemo jednu takvu instituciju. I SNSD ...
/nije uključen mikrofon/
Ali ne treba nam ovaj Nezavisni, ukidamo jednu instituciju gospođo Majkić, pa ja sam mislila da ćete Vi ovo objeručke, ne znam kako će Vam partijski šef reagovati, ništa mi nije jasno.
Imamo ispravak krivog navoda sada, zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović. Izvolite.
Ja vas molim, dakle, da oko ovih stvari ne politiziramo, nema potrebe zaista za tim, uvijek je moguće naći temu za politizaciju. Dakle, ja mislim da namjera gospođe Hanke 108 Vajzović, i zato sam ja ustao ovdje za govornicu, nije bila ovakva kuda ide diskusija. I zato sam ja ustao i lijepo upozorio, dakle, na ovu stvar, ukoliko se ukine ovaj Nezavisni odbor onda praktično nema tih institucija, jer je on regulator, njegova je uloga takva po zakonu, i ova, policijskih tijela ove strukture. Zato Vas ja molim gospođo Vajzović da mi ovo prekinemo, ja Vas molim i pozivam Vas odustanite Vi od ovoga, a onda ću Vam ja pomoći, ako želite, ili da nekog drugog nađete, da se ono što Vi želite da se postigne, to želim i ja, definira i uputi ovdje u Parlament. Toliko, hvala vam.
Hvala. Diskusija, poslanica maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista ne mogu da se otisnem dojmu da uvažena kolegica, koju ja cijenim i poštujem, gospođa Majkić dobacuje mojoj kolegici da ne zna ništa o tome, da ne posjeduje, valjda, dovoljno ekspertizu ili je to mjerilo kada treba da se mjerimo na način ko je u ovom Domu pustio već korjenje, ne znam, 12 godina, pa ovi koji kao dođu tek novi, dosada zaboga nije bilo ovakvih inicijativa. Pa naravno, gospođo Majkić, da nije bilo, jer principijelnosti u ovom Domu sumnjam da je bilo ikada osim Demokratske fronte i njenih predstavnika. A na to ću Vas podsjetiti da je bio Izvještaj o radu Ad hok komisije koja se bavila Neovisnim odborom, koja je ustvrdila, ne samo ona da je ustvrdila sve to, nego i mnogi stručnjaci, odnosno mnogi mediji koji su neovisni u Bosni i Hercegovini, zaista su rijetki pa ih treba spomenuti, su ustvrdili ko sve sjedi već godinama, dakle to su sve ista lica koja sjede u Neovisnom odboru koji su u centralama određenih partija, kao npr. Vaše, upisani, pa su izvršni direktori Ugljevika, pa su federalni ministri pravde, pa su u centrali SBB-a, pa su čak i u Neovisnom odboru i u Uredu za razmatranje žalbi, da ne nabrajam dalje, i svi oni kao su pod plaštom neovisnog tijela jako neovisni da bi se bavili poslom postavljanja svih rukovodilaca na niovu policijskih struktura u Bosni i Hercegovini. Dakle, Vi ako želite da kažete da neko ne posjeduje dovoljno ekspertizu, evo ja Vas pozivam kao osobu koja je u, evo, 12 godina u Parlamentarnoj skupštini BiH, da nam Vi ponudite neko rješenje koje bi nama dalo zakonski okvir gdje će ti ljudi biti od stručnosti ali će biti manje, odnosno biti skroz neovisni od političkih partija o kojima sada trenutno ovise. A kakva je struktura unutar Parlamenta BiH jeste da je taj izvještaj koji je delegirao čak i ovoj Komisiji za odlučivanje o sukobu interesa, koju čine, je li, delegati i zastupnici Parlamentarne skupštine BiH, da ispita da li zaista po Zakonu o sukobu interesa te osobe koje sjede u Neovisnom odboru su u sukobu interesa, dakle jesu ili nisu. Ja mislim da se ta Komisija nije nikad ni sastala, odnosno sastali su se onda da se dogovore da će pečat prebaciti iz ove institucije u drugu i to je sve što su oni uradili po tom pitanju. Dakle, ja zaista, osim što, ja zaboravila sam napomenuti da u Domu naroda zbog političke, je li, ovisnosti taj izvještaj nije podržan. Dakle, mi smo kao najviše zakonodavno tijelo dali puni legitimitet Neovisnom odboru, dakle ovo pod navodnicima, da dalje nastavi sa svojim neradom, da se ne bavi ničim, nikakvom sigurnošću u Bosni i Hercegovini, da dalje politički podobne postavlja u policijske strukture Bosne i Hercegovine, i naravno za to sve bude vrlo dobro plaćeno. Hvala. 109
Hvala. Ispravak krivog navoda, poslanik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, nisam mislio sudjelovati u ovome, ali moram. Dakle, podsjetio bih vas i u ovoj i u prethodnoj točci mi razgoravamo o negativnom mišljenju povrjerenstava, a priča je otišla, dakle, i diskutiralo se kao da je otvorena diskusija o temama, dakle, koje su bile predmet ovih inicijativa. Zato gospodi, maloprije nisam odgovorio, da se igraju populizmom jer je dosta bio kraći rok pedviđen da govorim o jednom drugom tijelu, oni se samo bave populizmom i ponovno nude ono što je već negdje dogovoreno da se radi. Zato kažem razgovaramo o negativnom mišljenju, a sad smo raspravu odveli do besmisla. Dakle, dajte vratite se onome šta je tema razgovora, ako već gospođa neće povući, dajte da glasujemo i gotovo.
Ali čini mi se da postoji neka živost kod poslanika, možda smo mogli vratiti i revizorske izvještaje, kako se rasplamsava i želja za daljom diskusijom. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Pa jeste krenulo u politizaciju, međutim radi se o preozbiljnom pitanju da bi se oko istog politiziralo. Ja podsjećam da je ovaj Zakon donesen ne samo na inicijativu nego na insistiranje EU i da je ovaj Zakon bio upravo uslov za parafiranje, prvo za viznu liberalizaciju, hvala kolega Prodanovići, a onda i za parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridurživanju. I tad je bila jedna zaista široka interresorna radna grupa koja se sastojala od ljudi sa entitetskih i državnog nivoa, i u toj radnoj grupi su sjedili ljudi neki od kojih su sada istaknuti funkcioneri SDS-a između ostalog. Tako da to politiziranje između ove dvije stranke je meni zaista smiješno, jer ja znam tačno ko je sjedio u toj radnoj grupi, neki od vaših sada istaknutih funkcionere su tad sjedili u toj radnoj grupi i napisali ovaj Zakon, koji je dobar Zakon, i ja sam zaista začuđen da se u potpunosti, znači ignoriše istorijat njegovog usvajanja i razloga za njegovo usvajanje. Dakle, vizna liberalizacija i parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridurživanju su bili uslovljeni, prvo to je, tome je prethodila Deklaracija i Izjava političkih lidera, a potom usvajanje ovog Zakona. Dakle, ovo je pre, pre ozbiljno pitanje da bi se o njemu raspravljalo na ovakav način, uključujući i ovo što je kolega Bosić upravo istakao, jel' da se ovdje sad unijela jedna određena živost. Pa hajte, zamislite da ukinemo ovo, jer mislite da je EU, koja insistirala na ovom Zakonu, da bi nam ukinula vize, možda ne bi razmislila o ponovnom uvođenju viza bez obzira koliko to predramatično izgledalo kolegi, ko je, Magazinović jel' ili šta već. Ovaj, ono što je mene, ovaj, ponukalo da se javim, ja sam zaista na početku rasprave mislio da je ovo poslanička inicijativa koju je kolegica, vjerovatno iz najboljih namjera, predložila i da se o tome treba očitovati glasanjem, itd., međutim diskusija kolegice Gasal- Vražalica mi je ukazala da je ovo izgleda stav Kluba DF-a, vidjećemo kad se to, ovaj, kad se bude glasalo. Međutim meni je onda već zaista zabrinjavajuće da stranka, politička stranka koja ima sve resurse na svom raspolaganju nije to pitanje dobro razmotrila, nije razmotrila istorijat ovog pitanja na adekvatan način i opasnosti koje slijede ukoliko se, da ne govorim o usvajanju 110 Zakona, to bi bila katastrofa, ali ukoliko se samo poruka o usvajanju ove inicijative pošalje ka EU. Zahvaljujem.
Hvala. Mirsad Đonlagić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja bih Vas zamolio da gospođa Krišto koja je zadužena da ispred komisije, Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, a u vezi ovoga prijedloga, ove inicijative, gdje imamo negativan, negativno Mišljenje Zajedničke komisije koje je potpisao između ostalog i kolega Podžić, dobro bi bilo da čujemo i to da bi, evo u krajnjem slučaju jedna diskusija koja je otišla u neku drgu stranu i ko zna gdje će završiti ukoliko Vi ovo ne prekinete, da bi možda pomoglo da donesemo konačan sud o jednoj ovakvoj inicijativi za koju ja smatram da je unijela više konfuzije nego što je dala jasne pokazatelje i smjernice u kojem bi možda mogla da ide jedna ovakva inicijativa. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Jasmin Emrić. Izvolite.
Kao predsjednik Komisije za odlučivanje o sukobu interesa želim ispraviti navod kolegice Maje. Komisija o odlučivanju o sukobu interesa je prošle sedmice imala sjednicu, doduše Komisija nije imala kvorum te stoga nije mogla donijeti odluke, ali ja kao predsjednik Komisije činim sve napore da Komisija ipak radi u skladu sa Zakonom o sukobu interesa u institucijama Bosne i Hercegovine. Naravno, zakonsko rješenje je veoma složeno i znamo kako je propisano kada Komisija može da odlučuje i da radi i sigurno će i dalje Komisija zakazivati sjednice i nastaviti sa radom. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Denis Bećirović. Izvolite.
Kolega Lovrinović je rekao da to što smo mi iz Kluba SDP-a predložili da implementiramo presudu u predmetu Sejdić-Finci je populizam. Evo, ja ga želim informirati da je veliki broj medija u Bosni i Hercegovini upravo objavio da je danas predsjednik HDZ-a imao sastanak, između ostalog, i sa ambasadoricom SAD i da je doslovice izjavio da je rješavanje i provedba presude Sejdić-Finci prioritet broj jedan u Bosni i Hercegovini. Toliko dakle o populizmu. Ne znam šta je populizam ako ovdje iskoristimo svoje poslaničke ovlasti i želimo da 111 istinski riješimo pitanje ljudi koji se tretiraju kao ostali u ovoj zemlji, a koji su potpuno neravnopravni.
To je bilo oko Sejdić-Finci na prethodnoj tačci.
/nije uključen mikrofon/
Molim? Dobro, nećete valjda sad Vi, gospodine Lovrinoviću. Izvolite hajde.
Znao sam kući otići, dakle, rekao sam da je populizam zato što je to, rekao sam, ako me je pratio, već dogovoreno i u rokovima drugačije nego što je gospodin rekao, on na dogovoreno već predlaže inicijativu. Dakle, zato ona nema smisla, ali govorim o negativnom Mišljenju povjerenstva, ništa drugo. Dakle, ništa mu ja drugo nisam rekao.
Gospođo Vajzović, Vi ste imali već, imali ste već dva i nemate više prostor, žao mi je. Denis Bećivorić, drugi ispravak krivog navoda. Izvolite.
Bilo bi sjajno kada bi kolega Lovrinović sada moga odgovoriti na neka naizgled prosta pitanja – S kim je to dogovorio, kad su to dogovorili i u kojem roku će taj dogovor realizirati? Ništa drugo.
Povreda Poslovnika, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući,Vama lično, iz razloga što je danas Vaša kolegica Aleksandra Pandurević imala tri replike koje ste Vi dozvolili i Vaše kolege su primjetile pa Vam u dosluhu to sugerirale, ali Vi ste to dopustili. Moja kolegica do sada ima tri ...
Niste u pravu, vidite ... MAJA
evo to, ja sam slikala ...
Ne, niste u pravu, nego smo njoj oduzeli riječ pošto se pojavio, odustala je jednu prvu i onda, niste u pravu oko toga. Završavam diskusiju po ovoj tačci dnevnog reda. 112 Prelazimo na 88. tačku, Ad. 88. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016. godine) Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama usvojen je na 37. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 09.11.2016., i na 24. sjednici Doma naroda, održanoj 22.11.2016. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu te je potrebno imenovati tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta. Za članove Zajedničke komisije Kolegij Doma predlaže poslanike: Hazima Rančića, Jovana Vukovljaka i Nikolu Lovrinovića. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 89. tačku, Ad. 89. Prijedlog zaključka poslanika iz Kluba Srpske demokratske stranke: Zadužuje se Savjet ministara BiH da u roku od 120 dana u Parlamentarnu skupštinu BiH dostavi Prijedlog zakona o transparentnosti vlasništva i ograničavanju koncentracije vlasništva nad medijima, akt broj: 01-50-1-3004/16, od 25.11.2016. godine
Zahvaljujem se predsjedavajući u ime predlagača, znači u ime Kluba Srpske demokratske stranke. Biću kratka pošto je, već su svi umorni, reći ću samo dvije rečenice, da je Zakon o transparentnosti i vlasništva nad medijima nešto što je u Izvještaju o napretku ocijenjeno kao oblast gdje smo nazadovali, gdje Bosna i Hercegovina ne ispunjava svoje obaveze. Jako je bitno da takav zakon dobijemo prije druge faze digitalizacija kad se može očekivati veća koncentracija vlasništva u medijima, što u krajnjoj liniji može dovesti i do ugrožavanja i slobode govora i ugrožavanja demokratskih tekovina. I još, evo samo da kažem da je Hrvatska 2011. izmjenila Zakon o elektronskim medijima kako bi vlasništvo nad medijima bilo transparentno. U Srbiji, evo oni su, recimo, to uradili 2014. godine, i godinu dana po primjeni tog Zakona čitala sam da njihove analize kažu da i dalje nisu uspjeli da uvedu red u tu oblast i da od 50 medija za 27 još uvijek ne znaju ko su im vlasnici. Tako da se i nama to ne bi desilo, možda je krajnje vrijeme da reagujemo i ja vjerujem da će Savjet ministara i resorni ministar kvalitetno uraditi taj posao. Hvala. 113
Hvala. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Sada predlažem da objedinimo raspravu o tačkama od 90. do 94. s obzirom da se radi o međunarodnim sporazumima. Molim da se pripremite za glasanje oko objedinjavanja tačaka. Za 32, protiv nema, uzdržanih 8. Enitetska i opšta većina postoje, objedinili smo raspravu. Ad. 90. – 94. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, Ugovora i Protokola Mišljenje nadležne komisije ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad prije nego što zatvorim ovaj dio sjednice, nastavak je, čuli ste 14. decembra, da vas obavjestim da moj mandat predsjedavanja ističe 09. decembra i ovo je, s ovom praktično sjednicom, jer će sljedeću voditi gospodin Džaferović, ja završavam ovaj mandat i želim da vam se zahvalim na kooperativnosti i na uvažavanju i solidarnosti. Hvala vam. Za 15 minuta pristupićemo glasanju.
U paketu.
Je li dogovoreno u paketu? U paketu. Za 5, protiv 27, uzdržanih 5. Ne postoji opšta većina, znači da amandmani nisu usvojeni. Sada glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 29, protiv 5, uzdržana 3. Postoje opšta i entitetska većina, usvojili smo Prijedlog zakona u drugom čitanju. Sada ćemo glasati o usvajanju prijedloga zaključka poslanika Kluba SDP-a. Za 26, protiv 5, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, usvojen je prijedlog zaključka poslaničkog Kluba SDP-a. Tačka 5. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1- 2509/16, od 28.09.2016. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 24, protiv 5, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili Zakon. 115 Tačka 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16, od 11.10.2016. godine (drugo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 20, protiv 9, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, Zakon je usvojen. Tačka 7. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 24, protiv 6, uzdržanih 7. Opšta i entitetska većina postoji, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Tačka 8. – Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2017. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2914/16, od 15.11.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Predloga zakona u prvom čitanju. Za 21, protiv 11, uzdržanih 5. Opšta i entitetska većina postoji, znači da smo usvojili Prijedlog zakona o Budžetu u prvom čitanju. Tačka 9. – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine). Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 26, protiv nema, uzdržanih 11. Opšta i entitetska većina postoji, znači usvojili smo Izvještaj. Tačka 10. – Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2015. – podnosilac: Visoki sudski i tužilački savjet BiH, broj: 01,02-08- 2601/16 od 07.10.2016. godine (odgođena rasprava na 37. sjednici Doma, održanoj 09.11.2016. godine). Glasamo o primanju k znanju Izvještaja. Za 9, protiv 23, uzdržanih 5. Ne postoji opšta većina, znači da Izvještaj nije usvojen.
Nije primljen k znanju.
Nije primljen k znanju. Tačka 86. – Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 19.10.2016. godine, koja glasi: “Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu 116 Parlamentarne skupštine BiH, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Ustava Bosne i Hercegovine kojim se obezbjeđuje potpuno i dosljedno izvršenje presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci protiv BiH'', akt broj: 01-50-1-2674/16. Glasamo o usvajanju inicijative. Za 28, protiv 9, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina, znači da je inicijativa usvojena. Tačka 87. – Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, podnesene 07.11.2016. godine, koja glasi: „Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da na osnovu analize (ne)opravdanosti postojanja nezavisnih i nadzornih tijela policijske strukture u formi kako je to sada zakonski propisano – najkasnije u roku od 60 dana od usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH – u parlamentarnu proceduru dostavi izmjenu postojećih propisa, odnosno nova zakonska rješenja koja podrazumijevaju i donošenje zakona o stavljanju van snage Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', broj 36/08)'', akt broj: 01-50-1-2850/16. Glasamo o usvajanju inicijative. Za 10, protiv 20, uzdržanih 7. Ne postoji opšta većina, inicijativa nije usvojena. Tačka 88. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016. godine. Glasamo o imenovanju Hazima Rančića, Jovana Vukovljaka i Nikole Lovrinovića u Zajedničku komisiju. Za 22, protiv 5, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili imenovanje. Tačka 89. – Prijedlog zaključka poslanika iz Kluba Srpske demokratske stranke Zadužuje se Savjet ministara BiH da u roku od 120 dana u Parlamentarnu skupštinu BiH dostavi Prijedlog zakona o transparentnosti vlasništva i ograničavanju koncentracije vlasništva nad medijima, akt broj 01-50-1-3004/16, od 28.11.2016. godine. Glasamo o usvajanju prijedloga zaključka. Za 26, protiv 7, uzdržanih 4. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili zaključak. Sada ćemo glasati o objedinjavanju glasanja o tačkama od 90. do 94. Pripremite se za glasanje o objedinjavanju glasanja. Za 33, protiv 3, uzdržan 1. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili prijedlog. Sada glasamo o tačkama od 90. do 94. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, Ugovora i Protokola. Za 35, protiv 2, uzdržanih nema. Opšta i entitetska većina postoji, znači da smo usvojili tačke od 90. do 94. 117 Zaključujem 38. sjednicu Predstavničkog doma. Još jednom vam se zahvaljujem na saradnji za vrijeme predsjedavanja. Napominjem da je naredna sjednica 14. decembra 2016. godine. Hvala vam. Sjednica završena u 19:50 sati.