Hvala lijepa predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bih progovorio o događanjima zadnjih dana vezano uz rad suda u Haagu.
Haag? Dobro. Kolega Bulj.
U ime kluba MOST-a tražim 10 minuta stanku kako bih progovorio o aktualnoj političkoj situaciji. Hvala.
Može. Jeste li se vi javili kolega Glasnović? Ne [[Upadica Glasnović: Ništa danas.]] Dobro. Kolegica Lukačić, izvolite.
Gospodine predsjedniče molim stanku u ime kluba HDZ-a vezano za Međunarodni dan osoba sa invaliditetom.
Dobro. Onda nastavljamo sa radom u 9 sati i 45 minuta. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi je poštovani kolega Bunjac u ime Kluba zastupnika Živog zida i SANGA-e. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Ovaj tjedan svjedočili smo završetku rada Haaškoga suda koji je obilježio našu suvremenu povijest, a po najviše izazivanjem brojnih kontroverzi. Žalosno je da u trenutku tragedije koja se dogodila prekjučer prilikom izricanja zadnje presude pojedini političari i stranke nisu reagirali smireno i dostojanstveno nego su na neki način stvarali histeriju iako je trebalo ostati miran, izreći eventualno svoj politički komentar, međutim ne i pozivati na nasilje, koristiti primitivni rječnik čemu smo mogli svjedočiti čak i u ovom Visokom domu jer su pojedini zastupnici vladajuće koalicije pozivali na fizički obračun i na bacanje stvari na druge zastupnike. Slijedom toga ne treba čuditi da su njihovi simpatizeri pozivali na ubojstvo tih istih određenih političara. Šteta je da sve do danas ujutro HDZ kao najveća stranka u vladajućoj koaliciji se nije ogradio od pozivanja na nasilje. S druge strane zastupnici GLASA i velika većina zastupnika SDP-a nije došla na izricanje minute šutnje, iako je minuta šutnje bila za sve poginule hrvatske branitelje i za sve žrtve rada u Hrvatskoj i BiH u čemu nema apsolutno ničega spornoga. Nijedno ime ni prezime se jučer na minuti šutnje nije spominjalo, nijedno. I s te strane reakcija koju smo vidjeli da zastupnici nisu došli u Sabor također je bila pretjerana, nepotrebna. Malo hladnokrvnosti u događajima zadnja tri dana svima bi nam dobrodošlo. A ono što možemo reći o Haaškomu sudu je da je taj sud u najmanju ruku donosio čudne presude, nejasne i nelogične. Izdvojio bi samo tri slučaja, prvi potpuno nevini general Ante Gotovina, prvostupanjskom presudom osuđen je na 20 godina zatvora. Druga, ratni zločinac Vojislav Šešelj pušten je Haaga bez krivnje, navodno je bio smrtno bolestan, a sada jasno vidimo da nije uopće bolestan nego da je pušten po nečijem nalogu. Treća stvar, general Šljivančanin koji je zaorio Vukovar dobio je samo deset godina zatvora. I što sada ljudi mogu o tome zaključiti ako mi u Hrvatskoj dajemo za jedno ubojstvo, teško ubojstvo 40 godina zatvora kaznu, a ovaj koji je razorio cijeli grad, počinio nezapamćene ratne zločine dobio je samo 10 i sada i dalje uživa na slobodi. Bez obzira na sve, ipak možemo zaključiti da su u Haagu prije svega sudilo pojedincima, koliko god to bilo kažem kontroverzno tamo se sudilo ljudima s imenom i prezimenom, nije se sudilo vojskama, a najmanje se sudilo državama ili narodima. Ono što vam mogu reći kao zastupnik, ali i kao povjesničar, budite sigurni da kakve god bile te presude da nam Haški sud neće pisati povijest, niti će nam pisati, niti bi oni to uopće znali napisati. S te strane hrvatska javnost može biti mirna. Ono što također možemo uzeti kao jedinu pozitivnu posljedicu cijelog ovog slučaja je to da Haški sud prestaje s radom i da neće više donositi nikakve presude, da smo ih se nakon 20 i više godina konačno usudio bih se reći, riješili skinuli ih s vrata. Ono što nam ostaje kao pouka jest činjenica da Hrvatska sljedeći put kada bude izručivala svoje građane bilo komu ili priznavala nadležnost bilo kojeg međunarodnog suda mora jako, jako dobro razmisliti, kako bi rekli u narodu brojati do deset. Hvala lijepa.
Druga rasprava Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista i poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Također bi se kao čovjek koji je sudjelovao u Domovinskom ratu na području BiH kao i brojne kolege u Saboru i naši hrvatski branitelji koji prate ovih dana sa očajem i gorčinom ova događanja, ovaj krik generala Praljka još jednom kazao na haške presude izokretanje istine. I naravno ono što najviše boli i hrvatske branitelje i ono što je najjači, najjasniji krik generala Praljka, to su politike Hrvatske koje su zaboravile te ljude dok su oni sami branili naše interese. Činjenica da je, ne smije se više nikada ponoviti hrvatskom branitelju, hrvatskom generalu, hrvatskom građaninu koji je isporučen što je se dogodilo šestorki, što je se dogodilo Gotovinu, Markaču, svima koji su bili isporučivani a da je država radila protiv njih a radila u interesu tužiteljstva. Ma tako jasno i ja ću spomenuti ovdje Stjepana Mesića koji je dilao transkripte, koji je to javno i snimale kamere, strane, i to je žalosno. Međutim, nije on i jedini posljednjih dana se spominje, i kolegica Vesna Pusić koja je u ime HNS-a cijelo vrijeme govorila da je Hrvatska država izvršila agresiju na BiH-a. To je neistina. Da nije bilo hrvatskog vojnika, ne bi bilo Hrvatske a ne bi bilo ni BiH-a. Moramo se sjetiti svega što se događalo otkada je naša šestorka u Hagu, od nemilih riječi Vladimira Šeksa locirati, uhititi, tranferirati i procesuirati. Da li je za vrijeme Mesića, Sanadera, tih ljudi, pa da li je moguće da je današnja ministrica Nina Obuljen knjigu generala Praljka koji je dokumentirao o Domovinskome ratu, na tome području proglasila šundom? Da li je gospodin Jandroković predsjednik Sabora mogao više napraviti tada kao ministar vanjskih poslova? Da li je štitio Hrvate u BiH-a i da li se je borio protiv trećeg … [[Govornik se ne razumije.]] da Hrvati budu jednako pravni u BiH-a? Da li je ministar Božinović koji je danas oličje hrvatske politike, ministar unutrašnjih poslova, čovjek koji se očito ne stidi ničega. On se zasigurno neće zacrveniti a kamoli popiti otrov što niti ne želim ali želim da bar malo obraza, kajanja o ovome što se danas dogodilo. Davor Božinović je čovjek koji je '87. godine postao savjetnik u Republičkom Sekretarijatu za Narodnu obranu Hrvatske. Onom Sekretarijatu koji je imao velike zasluge za razoružanje Hrvatske kada je teritorijalne obrane oružje predano JNA. Davor Božinović je čovjek koji je u vrijeme Račanove Vlade 2000. godine postao veleposlanik u Srbiji. Davor Božinović je čovjek koji je Stjepanu Mesiću kao osoba od najvećeg povjerenja 2004. godine imenovan predstavnik njegovog ureda. Zanimljivo i slučajno te iste godine je podignuta optužnica protiv haške šestorke. Davor Božinović je čovjek koji je … [[Govornik se ne razumije.]] s desne strane prekjučer licemjerno stajao uz Plenkovića glumeći tugu. Neka otvoreno kaže kakvu je politiku vodio a posebice dok je bio šef ureda 2004. godine Stjepanu Mesiću. Gospodine Božinoviću kao ključna osoba Stjepana Mesića, sada ste ministar unutarnjih poslova, što ste učinili za našu šestorku, za zaštitu naših interesa u Hrvatskoj i Hrvata u BiH-a. Kažite otvoreno narodu, pričajmo o tome, istina je stvar da naš predsjednik Sabora također pokazuje dokument iz WikiLeaksa protiv Hrvata, otvoreno radio protiv Hrvata u BiH-a. I na kraju mojim suborcima a danas ministru Damiru Krstičeviću, Tomi Medvedu želim poručiti, nemojte šutjeti. Naš suborac general Praljak je ovo napravio da ne šutimo. General Praljak je govorio svakome što ga ide i to je ono što mi moramo raditi. Hvala lijepa.
Kolega Bulj, vrlo ste nekorektni i ne prenosite točno ono što je događalo se i što je dio povijesti, tako da vas molim da to ne činite. Ako imate kakvih primjedbi, možemo razgovarati pa ću vam sve objasniti a ne da opet komentirate novinske tekstove i podmetanja koja su mi se događala kroz karijeru. U redu? Mislim preozbiljne su stvari da bi me ovdje prozivali za izdaju. Je li me čujete? … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega, Bulj, malo pazite što govorite. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče na dozvoljenoj povredi Poslovnika. Prekršili ste članak 238. jer ste me optužili i prijetili ste mi da pazim što govorim. Ja govorim ono što sam govorio i prije 10 godina kada su mi branili i govoriti o ovome, kada su mi branili da sudjelujem u Alci zbog ovog i govora za vrijeme Sanadera, jer sam i tada štitio i branio i generala kao obični čovjek i od Haškog tribunala i progona od te i takve politike. Prema tome, ja sam kazao svoj stav, onome kome nije jasno što sam kazao može opet preslušati. Hvala lijepa.
Idemo dalje, treća je na redu poštovana kolegice Ljubica Lukačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Za dva dana, dakle u nedjelju 3. prosinca obilježavamo Međunarodni dan osoba sa invaliditetom. Toga dana, pa i nekoliko dana ranije i kasnije održavati će se niz događanja kako bi osobe sa invaliditetom upozorile na svoj položaj u RH. Jučer je predsjednik hrvatske Vlade, gospodin Andrej Plenković sa svojim suradnicima primio predstavnike udruga i saveza osoba sa invaliditetom iz cijele RH kako bi vidjeli što je učinjeno u zadnjih godinu dana, gdje smo sada i koji su nam prioriteti u 2018. godini. Zajednički rad osoba sa invaliditetom i Vlade RH pokazao se u ovoj godini vrlo plodonosan. Ja ću samo napomenuti kratko što smo to učinili u ovoj godini. U ovom Visokom domu donijeli smo niz zakona kojima poboljšavamo kvalitetu življenja osobama s invaliditetom. Na nivou ministarstava donijeli smo također i niz podzakonskih akata kojima se također poboljšava kvaliteta življenja osoba s invaliditetom. Osobito mi je zadovoljstvo što mogu danas reći, da ovaj Visoki dom učinio sve kako bi sjednice Sabora i sjednice Vlade naši gluhi građani mogli pratiti. Ono što je izuzetno važno, da osobe s invaliditetom jesu zadovoljne, međutim, da se i dalje susreću s jednim ključnim problemom, a to je relativno niska razina, još uvijek, niska razina svijesti o njima. Stoga vas molim kolegice i kolege, vas zastupnike u ovom Visokom domu, kao i sve građane u RH, pa i medije, da zajedno, podižemo razinu svijesti o osobama s invaliditetom, jer ćemo jedino na taj način može izjednačavati njihove mogućnosti. Osobe s invaliditetom to zaslužuju. Nemojte to činiti iz samilosti, nego zato što nas na to obvezuje konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom koju je RH potpisala kao 3 zemlja u svijetu, ratificirala kao 4 zemlja. Stoga vjerujem da ćemo u 2018. g. donijeti još veći broj zakonskih propisa, kojima ćemo kvalitetu življenja osobama s invaliditetom poboljšati. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama.
Prelazimo na sljedeći - Konačni prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, drugo čitanje, P.Z. br. 200. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave, a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu. Želi li predstavnik predlagatelja odnosno državni tajnik gospodin Željko Tufekčić uzeti uvodnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dakle, pred vama je Konačni prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave. Sam prijedlog je u prvom čitanju raspravljen i prihvaćen u ovom Visokom domu početkom listopada. Ono što mogu reći da smo zadovoljni da je rasprava zaista bila konstruktivna, te da smo i mi kao predlagatelji dodatno razmotrili sve o čemu se ovdje govorilo. Dopustite mi da ponovno dam kraći pregled razloga donošenja, te osnovnih ciljeva i svrhe donošenja novog zakona na način kako je to predloženo sada konačnim prijedlogom zakona. Dakle, trenutno važeći Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave donesen je još 1993. godine i mijenjan je do sada čak 13 puta. S druge strane donošenje novog zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave dio je cjelovite i sveobuhvatne porezne reforme koja je započela 2016. godine. Ovim zakonom namjerava se na jednostavniji, razumljiviji i pravedniji način definirati sustav raspodjele prihoda od poreza na dohodak, sustav fiskalnog izravnanja jedinica lokalne i područne samouprave, te sustav financiranja decentraliziranih funkcija. Također se namjerava definirati sustav koji će svim jedinicama lokalne i područne samouprave osigurati potencijal za pružanje usporedive razine javnih usluga. Intencija i ambicija ovog zakona nije arbitrirati u području regionalnog razvoja, demografske obnove i drugih sličnih problema sa kojima se Hrvatska suočava. Ta i slična problematika rješavat će se u okviru drugih zakonskih propisa. Međutim, s obzirom na fiskalni učinak ovoga zakona na jedinice lokalne samouprave sigurni smo da će i ovaj zakon u značajnome doprinijeti i imati blagotvoran učinaka i na navedenu problematiku. Dakle, zakonom se prvenstveno uređuje raspodjela prihoda od poreza na dohodak, fiskalno izravnanje jedinica lokalne i područne samouprave, te financiranje decentraliziranih funkcija. Raspodjela poreza na dohodak po važećim odredbama Zakona o financiranju jedinca lokalne i područne samouprave, propisana je u 4 različite kategorije. Osnovnu raspodjelu, te još 3, a ovisno o području na kojem se grad, odnosno, općina nalazi, dakle, potpomognuto područje, brdsko planinsko područje te otoci. Osnovna raspodjela poreza na dohodak, primjenjuje se na samo 207 jedinica lokalne samouprave, od ukupno njih 556. Na ostalih 349 jedinica lokalne samouprave, primjenjuju se posebna pravila raspodjela poreza na dohodak. Pored navedenog županijama s područja 299 jedinica lokalne samouprave, pripada samo 12% udjela poreza na dohodak, dok niti jedna županija nema udio u porezu na dohodak od 16,5% sa cijelog svog područja, osim grada Zagreba. Odredbama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave propisana su 2 izvora prihoda, za pokriće rashoda za decentralizirane funkcije i to prihodi ostvareni iz dodatnog udjela od poreza na dohodak, po stopi od 6% i pozicije pomoći izravnanja za decentralizirane funkcije znači sredstva po stopi od 16%. Uz porez na dohodak, jedan od najznačajnim izvora financiranja za veći broj jedinica lokalne i područne samouprave su i pomoći koje se ostvaruju temeljem kriterija utvrđenih zakonima o izvršavanju državnih proračuna, za pojedinu proračunsku godinu. Veliki broj vrsta pomoći i kriteriji i dodjele pomoći, koji se često mijenjaju u dovoljnoj mjeri ne rješavaju probleme vezano uz ublažavanje fiskalne nejednakosti jedinica lokalne i područne samouprave. Temeljem odredbama zakona o izvršavanje državnog proračuna RH za 2017., jedinica lokalne i područne samouprave su koristile i korisnice su pomoći sa sljedećih osnova. Dakle, izvršenog povrata poreza na dohodak, prihod od poreza na dobit sa svog područja, izravne pomoći iz državnog proračuna. To su samo one jedinice koje su u 2014. g. bile korisnice pomoći iz državnog proračuna i dodatne pomoći za svih 264 jedinica lokalne samouprave i 12 jedinica područne samouprave, koje imaju status potpomognutog područja. I pomoći u prijelaznom razdoblju, samo za one jedinice lokalne samouprave, koje nemaju status potpomognutog područja. Dakle, iz svega navedenog, vidljivo je i razvidno je da je postojeći sustav raspodijele što prihoda od poreza na dohodak, što sustava financiranje … [[Govornik se ne razumije.]] funkcija, te sustav pomoći iz državnoga područja, vrlo složen, netransparentan i za jedinice lokalne samouprave često nepredvidiv. Dodatno, postojeći zakon ne osigurava i ne odgovara na izazove vrlo neujednačenog fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne samouprave. Stoga su ciljevi koji se namjeravaju postići dohođenjem ovog zakona, prvo na jednostavniji, razumljiviji i pravedniji način definirati sustav raspodijele prihoda od poreza na dohodak, sustav fiskalnog izravnanja jedinica lokalne i područne samouprave, te sustav financiranje … [[Govornik se ne razumije.]] funkcija i s druge strane definirati sustav, koji će svim jedinicama lokalne i područne samouprave, osigurati potencijal za pružanje usporedive razine javnih usluga. Dok će se u okviru drugih zakonskih propisa poticati regionalni razvoj i demografska obnova. Ključne izmjene koje donose ovaj zakon, prvo je prihod od poreza na dohodak u cijelosti se prepušta jedinicama lokalne i područne samouprave. Drugo, prihod od poreza na dohodak, po osnovi kamata na štednju, postaje također prihod jedinica lokalne i područne samouprave, a u 2016.g. prihod po toj osnovi, iznosio je 369 milijuna kn. Treće je 16% udjela od poreza na dohodak, koji je do sada namjenski korišten za financiranje decentraliziranih funkcija kroz sredstva pomoći što je u 2016. iznosilo 1,6 milijardi kuna. Prepušta se jedinicama lokalne i područne samouprave, dok će se decentralizirane funkcije financirati iz državnog proračuna. 4. ukidaju se pomoći temeljem Zakona o izvršavanju državnog proračuna, koje su u 2017. iznosile 695 milijuna kuna. A uspostavlja se novi model fiskalnog izravnanja koji se financira iz 17% udjela u prihodima poreza na dohodak. Ovim zakonom se dakle, namjerava postići uspostava jednostavnijeg, razumljivijeg i pravednijeg sustava raspodjele prihoda od poreza na dohodak, modela fiskalnog izravnanja te sustava financiranje decentraliziranih funkcija. Sama raspodjela prihoda od poreza na dohodak je pojednostavljena u odnosu na postojeću, s obzirom da se prijedlogom zakona predlaže jedinstvena raspodjela za sve jedinice lokalne samouprave i to po slijedećim udijelim. Dakle, udio općine, odnosno, grada iznosi 60%, udio županije iznosi 17%, udio za decentralizirane funkcije 6% i udio za fiskalno izravnanje 17%. Ovim zakonom predviđeno je da se od ukupno ostvarenih prihoda od poreza na dohodak dakle, 17% izdvaja za sredstva fiskalnog izravnanja. Cilj fiskalnog izravnanja je ujednačavanje fiskalnih kapaciteta jedinica lokalne i područne samouprave, s ciljem omogućavanja, pružanja, usporedive razine javnih usluga. U svrhu postizanja navedenog, postojeći sustav dodjele pomoći temeljem indeksa razvijenost, propisivan zakon o izvršavanju državnog proračuna za prevedenu g. prestaje se primjenjivati i isplaćivati s pozicija Ministarstva financija. Odredbama ovog zakona, propisuje se novi model fiskalnog izravnanja, u svrhu ublažavanja nejednakosti između fiskalnih kapaciteta, jedinica lokalne i područne samouprave. Sredstva fiskalnog izravnanja koji će se na dnevnoj bazi raspodjeljivati općini, gradu i županiji, ovise o ukupno raspoloživim sredstvima, prikupljenim iz udjela za fiskalno izravnanje, dakle ovih 17% i o udjelu potrebnih sredstava općine, grada i županije u ukupnim potrebnim sredstvima fiskalnog izravnanja u punom iznosu za sve jedinice lokalne i područne samouprave. Model fiskalnog izravnanja temelji se na izračunu fiskalnog kapaciteta i jedinica, pri čemu se u obzir uzimaju prihodi od poreza na dohodak ostvareni na području jedinice i prihodi ostvareni od najviše zakonom propisane stope prireza po stanovniku jedinice. Navedeni prihodi promatraju se za razdoblje od posljednjih 5 g. za koje su podaci poznati. Za potrebe fiskalnog izravnanja u 2018. primjerice koristit će se podaci za razdoblje 2012./2016. ovisno o odstupanju fiskalnog kapaciteta jedinice od utvrđene referentne vrijednosti i sredstvima prikupljenima iz 17% udjela za fiskalno izravnanje ovisiti će i visina sredstava za fiskalno izravnanje koje će pripasti pojedinoj jedinici. S obzirom na specifičnosti pojedine samouprave zakonom su utvrđene 3 referentne vrijednosti. Referentna vrijednost za općine za 2018. utvrđena je u iznosu od 1925 kuna, referentna vrijednost za gradove za 2018. u iznosu od 2583. kune i za županije ona iznosi 3019. kuna. Međutim, dio jedinica lokalne samouprave ostvariti će u 2018. godini manje prihode u odnosu na ranije godine i to ponajviše one jedinice koje su ostvarivale veći udio u porezu na dohodak, dakle onih 88% ili 70,5% od osnovnog, dakle 60% i ili iz sredstava pomoći iz pozicija Ministarstva financija a imaju porezne prihode po glavi stanovnika veće od prosjeka, odnosno referentne vrijednosti za gradove, odnosno općine što znači da imaju jaki fiskalni kapacitet. Imajući na umu osiguranje uvjeta za realno planiranje proračuna jedinica i izvršavanje ranije ugovorenih obveza u prijelaznim i završnim odredbama predviđene su kompenzacijske mjere navedenim jedinicama za idućih 5 godina a koje će se planirati u državnom proračunu na razdjelu Ministarstva financija. Tijekom rasprave o prijedlogu zakona u prvom čitanju značajan dio vremena raspravljalo se o nekoliko tema kao što su, zašto se kao kriterij mjerenja fiskalnog kapaciteta uzima porez na dohodak a ne nešto drugo kao npr. ukupan prihod pre capita, pitanje različite referentne veličine kod općina i gradova, pitanje otoka, zašto se za izračun referentnih veličina uzima petogodišnji a ne trogodišnji prosjek itd.. Stoga bi se kratko osvrnuo na neka od ovih pitanja. Dakle zašto porez na dohodak. Glede prihoda od poreza na dohodak kao kriterija mjerenja fiskalnog kapaciteta i fiskalnog poravnanja želim reći da smo se i sami tijekom izrade zakona dugo bavili ovim pitanjem. Naime, visina bruto domaćeg proizvoda najčešća je korištena vrijednost za prikaz stupnja gospodarske razvijenosti zemlje pa tako i pojedinog područja. S obzirom da vrijednosti BDP-a na razini gradova i općina nije poznata jer ne izračunava se, ocijenjeno je da ova varijabla vrlo dobro korespondira, dakle varijabla prihoda od poreza na dohodak, korespondira sa kretanjem BDP-a i da na dobar način aproksimira gospodarsku razvijenost pojedinog područja. Krivulje kretanja BDP-a na razini županija vrlo dobro korespondira sa kretanjem prihoda od poreza na dohodak. Pored navedenog treba istaknuti kako je prihod od poreza na dohodak za razliku od ostalih izvora prihoda jedini prihod koji je konstantna i usporediva stavka odnosno jedini prihod kojeg jedinice lokalne i područne samouprave ostvaruju pod jednakim uvjetima. Iz svega navedenog jasno je zašto je prilikom izračuna kapaciteta ostvarenih poreznih prihoda i referentnih vrijednosti korišten samo prihod od poreza na dohodak. Zašto su različite veličine referentne vrijednosti za gradove i općine? Raspodjela sredstava prihoda od poreza na dohodak te referente vrijednosti utvrđene ovim zakonom optimalno smanjuju nejednakosti fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne i područne samouprave što omogućuje ravnomjerno osiguravanje prihoda za obavljanje njihovih zakonom propisanih poslova. Provedbom ovog zakona očekuje se ujednačeniji fiskalni kapacitet jedinica lokalne i područne samouprave odnosno procjenjuje se da će Ginijev koeficijent za općine iznositi 0,35, za gradove 0,55, te za županije 0,36 što je zamjetno manje od sadašnjih vrijednosti istih koeficijenata za gradove, općine i županije. Ovdje je važno istaknuti da od iznosa, od ukupno negdje oko milijardu i 950 milijuna kuna koliko je procijenjeno da će biti ostvareno u 2018. godini iz udjela za fiskalno izravnanje, za fiskalno izravnanje općina u 2018. biti će izdvojeno negdje oko 900 milijuna kuna odnosno oko 46% od ukupno raspoloživih sredstava za fiskalno izravnanje. Usporedbe radi ukupni prihodi od poreza i prireza na dohodak svih općina u 2016. iznosili su negdje oko milijardu i 100 milijuna kuna. Gradovi, gradovima će u 2018. godini biti izdvojeno negdje oko 910 milijuna kuna, odnosno negdje oko 46,5% od ukupno raspoloživih sredstava za fiskalno izravnanje a radi usporedbe ukupni prihodi od poreza i prireza na dohodak svih gradova u 2016. iznosili su negdje oko 3,7 milijardi kuna. Nadalje, jedan od razloga što gradovi i općine nemaju iste referentne vrijednosti je činjenica da općine imaju daleko manji broj proračunskih korisnika u odnosu na gradove. Naime, općine u prosjeku imaju 0,55 proračunskih korisnika dok gradovi u prosjeku imaju 6,13 proračunskih korisnika. Dakle puno veće potrebe svakako za gradove u odnosu na općine u ovom dijelu. Dalje, imali smo pitanje otoka, ono što želimo istaknuti jest da je od 50 jedinica lokalne samouprave na otocima, prema procjenama Ministarstva financija njih će 20-ak temeljem ovog zakona ostvariti više prihode i biti u boljoj fiskalnoj poziciji nego li je to sada, dakle ne gube svi unatoč smanjenju opće stope za njih, odnosno ukidanju onih 16%, dakle dio njih, odnosno značajan dio njih ostvariti će čak i veće prihode. Kako bi se s jedne strane ostvarili temeljni ciljevi ovog zakona a s druge strane osiguralo izvršavanje ugovorenih obveza te daljnje ulaganje u kapitalne projekte općina i gradova na otocima predviđene su dakle kompenzacijske mjere za 5 idućih proračunskih godina. I na koncu razlike u odnosu na prvo čitanje. Uvaženi je prijedlog saborskih zastupnika a vezano na produženje roka osiguravanja sredstva za kompenzacijske mjere predložene u prijedlogu zakona za one općine i gradove koje će temeljem ovog zakona ostvariti i manje prihode. Naime, konačnim prijedlogom zakona se rok od 2 godine produžio sa onih u prvotnom prijedlogu, produžio na ukupno 5 godina. Dakle konačnim prijedlogom zakona propisano je da će se navedenim jedinicama, dakle onima koji će ostvariti manje prihode tijekom 2018., 2019. i 2020. iz državnog proračuna isplaćivati 100% te razlike, u 2021. 60% i 2022. 30% iznosa razlike odnosno manjka prihoda. Dakle kompenzacijske mjere predložene su na rok od 5 godina, odnosno do 2020. godine. I ovo smatramo primjerenim i dovoljnim kao nekakvo vrijeme za njihovu prilagodbu. Druge izmjene u odnosu na prvo čitanje nomotehničke su naravi te ih ne bi pojedinačno obrazlagao. Dakle ukupno i na koncu možemo reći i možemo govoriti o koraku prema fiskalnoj decentralizaciji, jačanju fiskalnih kapaciteta općina, gradova i županija, ravnomjernijom i pravednijoj raspodjeli prihoda od poreza na dohodak među jedinicama lokalne i regionalne samouprave, povećanju njihovih vlastitih prihoda što će olakšati njihovu poziciju u području planiranja proračuna, zaduživanja itd.. Ukupan iznos sredstava kojih se državni proračun odriče a u korist općina, gradova i županija za 2018. godinu procijenjen negdje na razini od oko milijardu i 400 milijuna kuna. I slijedom svega rečenog usuđujem se reći da se radi zaista o dobrom prijedlogu zakona, svakako o jako dobroj namjeri predlagatelja te pozivamo evo na prihvaćanje i izglasavanje ovoga prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo puno replika. Prva gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče, prije svega, u pravu ste i dobro je, pokazala je i porezna reforma da smanjivanje stope poreza na dohodak je povećalo zapravo porezne prihode i u svakom slučaju je za pozdraviti da prepuštate to jedinicama lokalne samouprave. Posebno je važno da tih 60%, sada koji će biti raspoređeni u njihove budžete su izvorni prihodi. To će znatno olakšati njihovo poslovanje. Međutim ono što, što uvijek kada govorimo o prosjecima, referentnim vrijednostima, uvijek nekako bode u oči a vidjeli smo i na prošlom ovom zakonu, prije što je bio ovaj, sada i ovaj zakon i mnogi zakoni koji se ovdje donose, je li doista oni uvažavaju stvarno sliku na terenu. Vidite vi, imamo referentnu vrijednost ostvarenog poreznog prihoda, od toga oduzimamo kapacitet ostvarenih prihoda. I onda znate šta je ključno? Onda množimo sa brojem stanovnika. A šta se događa nama na terenu? Nama mjesta i općine odumiru, ljudi odlaze. I sada će biti, naravno da će općine, ja sam vam to zadnji put i govorio isto i moja općina, premda ste me vi razuvjerili. Ja se zahvaljujem na onom objašnjenju. Ja sam se čak uplašio da neću dobiti ni ono što smo do sada dobivali prije što je kolega Grčić kada je napravio onaj svoj izračun, da ćemo čak ostati bez 2 milijuna prihoda. Vi ste me razuvjerili, ja vam vjerujem na riječ da će ostati prihodi ali evidentno je da one općine koje imaju manji broj stanovnika će dobiti puno manje. Mi moramo u budućnosti razmišljati kako da te nejednakosti još više ostvarimo. Zašto se ne uzmu i nekakvi drugi parametri vezani uz to da bi se ta formula, da bi se pojačalo tamo, jer i oni, da kažem ovako i tamo gdje ima 100 stanovnika ili 1000 i oni trebaju i vrtić, trebaju i vodovod, trebaju kanalizaciju, trebaju sve uvjete. A sve manje ih je na tim područjima. Hvala.
Hvala lijepa. Želite odgovoriti jedno? Dobro izvolite.
Hvala lijepa. Pa dakle, mi moramo postaviti nekakav robustan sustav, neki sustav koji je rezultat nekakvih mjerljivih kriterija, jednak za sve. Naravno da će se uvijek pojavljivati nekakvi pojedinačni primjeri, nekakvi primjeri koji odskaču i koji možda u danom trenutku možda ne odražavaju pa možda čak ni intenciju nas samih. Ovo se možda odnosi i kod same referentne veličine, da li je to porez na dohodak, da li je to ukupan prihod ili je to nešto treće. Uvijek ćemo imati primjera gdje možda će se dogoditi nešto što će odudarati od same intencije. Međutim da bi postali nekakav, jednostavan, razumljiv, prihvatljiv sustav moramo odrediti te nekakve kriterije i definirati nekakve veličine odnosno na koje ćemo se ravnati. To je svakako prihod po glavi stanovnika, nešto po glavi stanovnika da bi se moglo uopće i računati i poslije i s jedne i s druge strane. Dakle ako govorimo, ako sam vas dobro razumio s obzirom da se smanjuje broj stanovnika a mi dijelimo prihod po onom prijašnjem broju stanovnika pa je taj prihod de facto po glavi stanovnika manji nego što sada jest. Mislim to će se dogoditi i na jednoj i na drugoj strani. S druge strane mi iznose pomoći računamo sa tim većim brojem stanovnika nego što on u naravi jest. Mi ćemo se referirati na službene brojke ukupnog broja stanovnika. Hvala lijepa.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Evo, mogu reći naravno da ovaj Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave definitivno jest jedan korak unaprijed, ovo sve što ste naveli je točno, dakle da on uvelike pojednostavljuje sustav i naravno ono što je ključno da se jedinicama lokalne samouprave ostavlja nekih milijardu i 400 milijuna kuna. Pa ako gledate s obzirom na proračun, možda je moglo, možda je moglo i više. Ali imam nekoliko zapravo skepsi oko ovoga zakona a razgovarajući i sa kolegama načelnicima i gradonačelnicima prva stvar koja se postavlja, znači … [[Govornik se ne razumije.]] ovih 17% iz Fonda fiskalnog izravnanja, da li će on biti dovoljan za sve ono što smo izračunali sukladno, naravno mi prema onim uputama koje ste nam dali a neki od nas su i kontaktirali udruge, općine, udruge i gradove i dali su nam određene izračune, da li će ta sredstva u Fondu fiskalnoga izravnanja biti dovoljna zapravo da se to, da se ostvari ono što je planirano. Ja se nadam da hoće, ali tu se postavlja jedan veliki upitnik, ponavljam, razgovarajući sa kolegama načelnicima i gradonačelnicima. Druga stvar koju smatram da nije dobra da smo cijelo financiranje lokalne samouprave prebacili na porez na dohodak. A imate skroz od 2015. godine kontinuirano smanjivanje prihoda od poreza na dohodak, evo za prošlu godinu, ja mislim da smo imali nekih 8,3% manje prihoda od poreza na dohodak, dakle u 2017. u odnosu na 2016. godinu. Trebalo se i razmisliti o onome što se i razgovaralo da se osigura određeni dio u porezu na dobit, određeni dio u PDV-u kojega nismo smanjivali. Dakle prepuštate jedan porez lokalnim jedinicama dakle prepuštate jedan porez lokalnim jedinicama kod kojeg se prihodi na žalost iz godine u godinu smanjuju zbog politika koja ide prema tome. Naravno da se diže taj neoporezivi dio, da se smanjuju porezne stope, a imamo i preporuku Europske komisije da se zapravo manje smanjuje, da se manje oporezuje rad a više da se upotrebljavaju neki drugi porezi, prvenstveno porez na imovinu. Hvala.
Hvala. Želite odgovoriti? Dobro, izvolite.
Hvala lijepa. Pa čujte, činjenica jest da se zadnjim izmjenama Zakona o porezu na dohodak rasteretio dohodak pa slijedom toga naravno i umanjio ukupan prihod, ukupan agregatni prihod od ovog poreza. Međutim, mi smo u proračunu ove godine na pozicijama Ministarstva financija osigurali sredstva koja smo kompenzirali općinama i gradovima gubitke koji su slijedom toga ostvareni. A sve to će pak biti akceptirano i u ovom zakonu i u izračunima i modelu koji je postavljen, tako da će u konačnici kao što sam rekao negdje na razini od oko milijardu i 400, milijardu i 500 vidjet ćemo naravno koliki će biti ukupni prihod poreza na dohodak. Ovisi naravno i o procjenama ukupnog prihoda. Međutim, ne bih se složio da će se u budućnosti prihodi po ovom porezu smanjivati. Dapače, očekujemo rast neto plaća, očekujemo rast zaposlenosti, tako da očekujemo naravno normalan rast ovog prihoda po nekakvim očekivanim realnim stopama što zbog rasta neto plaća, što zbog rasta tj. bruto plaća, što zbog porasta broja zaposlenih.
Hvala lijepa. Gospodin Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ma više tehničko pitanje. Jučer ga nisam htio otvarati. Znam da se to ne tiče Ministarstva financija. Vi znate da se ovaj zakon trebao donijeti prije proračuna i da je on zapravo sastavni dio proračuna i čak u vašem govoru je ostalo da se taj dio, kao da se to planira u proračunu, a jučer se zapravo donio proračun. A danas raspravljamo o zakonu koji je trebao biti sastavni dio proračuna. Znači, to nije kritika vama. Ministarstvo financija i kolege znaju da je ovaj dio trebao biti paket zapravo prije proračuna i da je upravo ovaj dio što ste prebacivali lokalnim jedinicama zapravo je stavka u proračunu koja se tamo vidi i koja je tamo i prebačena. A sada naknadno zbog one izvanredne situacije koja se dogodila, tako da sad i postavlja se pitanje tehnički. Vjerojatno ovaj zakon ćemo glasati sljedeći tjedan, pa se postavlja i tehnički kako će ovo sve po proceduralnom da bi se zadovoljilo određene procedure. Ali kažem, to više nije pitanje za vas, jer vi znate da je taj dio tu, nego više na službe Sabora kada se donose ovakvi zakoni, da ipak se upozori jesu bile izvanredne situacije, ali da su ovaj i čini mi se ovaj jutrošnji zakon sastavni dio proračuna i da bi se trebali zajedno donositi sa proračunom. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor izvolite gospodine državni tajniče.
Hvala lijepa. Pa naravno da bi mi bili sretniji i zadovoljniji i da bi ako hoćete i tehnički ispravnije bilo da smo donijeli zakon prije samog proračuna, međutim mislim da nikako ovo nije jedini zakon čiji su se učinci akceptirali u budućem proračunu, a on još nije bio usvojen. Ja bih možda više ovdje apostrofirao žal za tim zbog jedinica lokalne samouprave jer se na njih odnosi izravno i na njihove prihode, a evo donesen je i u svom konačnom prijedlogu je tek sada, tako da kažem više ja bih rekao zbog njih, manje zbog državnog proračuna. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Grčić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Znači meni i dalje ovdje ostaje jedno pitanje. Govorili ste o milijardu i 400 milijuna kuna više za jedinice lokalne samouprave. Ja vas molim samo da pojasnite ljudima, dakle do sad su jedinice lokalne samouprave neke, dakle one na potpomognutim područjima, otocima i brdsko-planinskim imale uvećani dio u porezu na dohodak. Dakle, nešto vrlo slično ovome, ali ipak ne ovako. A s druge strane su jedan značajan broj tih jedinica imale direktne potpore iz proračuna u okviru Zakona o regionalnoj politici i ta sredstva od 670 i nešto milijuna kuna su sad ukinuta. Dakle, moramo to jasno reći ljudima. Tih sredstava sada nema i sve se to prelijeva u jednu veliku posudu iz koje se onda po određenom ključu dijeli jedinicama lokalne samouprave. Dakle, da li je to nešto što ste odbili od ovih milijardu i 400 ili se to odnosi na nešto što je plus. Dakle, kad se to makne da li je milijardu i 400 neto efekt za jedinice lokalne samouprave. To me jako zanima. Zanima me iz razloga što je danas na Vladi bio Zakon o regionalnom razvoju, ja ga još nisam dobro iščitao i vidio i vi mi tu možete isto tako pomoći i meni i javnosti i reći da li će i taj zakon donijeti određene efekte i da li se planira do kraja ove godine usvojiti u idućoj godini za jedinice lokalne samouprave. Zašto je to važno? Zato što će se efekt tog zakona ili vidjeti u 2018. ili se neće vidjeti. Ako se neće vidjeti, onda su oni ovih 700 milijuna kuna trajno izgubili kao mjere regionalne politike. Evo taj međuprostor molim vas evo da pojasnite i da vidimo što je s tim. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, i u prvom čitanju raspravljali smo ovdje i sad u uvodnom govoru. Naravno da pojedini gradovi i općine će ovom zakonskom izmjenom izgubit određeni izvorni udio u porezu na dohodak, odnosno da je stopa za neke sa 88 za neke sa 70,5 smanjena na 60%. To je činjenica. Međutim, imamo Fond izravnanja u kojih ide 17% i po ovom modelu fiskalnog izravnanja mnoge od tih općina će unatoč tome imati u konačnici veće prihode nego što su ih do sada imale. A sustav je puno jednostavniji, puno pravedniji, puno predvidiviji za njih i dobivaju milijardu i 400 milijuna kuna. Naravno u to je uključeno tih dosadašnjih 690 odnosno 670 milijuna kuna pomoći, njih više nema, međutim nema ni potrebe, neto učinak je minimalno po našim procjenama milijardu i 400 možda čak i više, a dakle, jednostavno je od ukupnog nekakvog prihoda od poreza na dohodak na razini nekih 2 milijarde i 170, odnosno možemo i s druge strane gledat decentralizirane funkcije milijardu 647 u ovogodišnjem proračunu, a što sad pada na teret države. Prihodi od kamata 360 milijuna kuna i onih 1,5% poreza koji je išao u fond za EU pomoći. To je negdje na razini 2 milijarde i 170 milijuna kuna, kad oduzmemo ovaj iznos koji ste spominjali dođemo neto na nekih milijardu 400 i nešto. Tako da je neto učinak zasigurno to. Još jednom za većinu gradova i općina pa čak i za ove potpomognutih područja, bez obzira što je stopa manja prihodi će biti veći. I ovo smo rekli mjera fiskalnog izravnanja, a ne regionalnog razvoja.
Hvala lijepa. Gospodin Varda izvolite.
Poštovani državni tajniče. Ako sam ja dobro razumio, a na osnovi ovih činjenica koje imam pred sobom, porezni prihodi grada Zagreba u razdoblju od 2015. – 2017. manji su za milijardu 191 milijun kuna, što je rezultat smanjenja poreznog opterećenja rada. Ali da li su kompenzacijske mjere koje predviđate, predlažete na ovih 5 godina, dostatne da se dio sredstava za izravnanja je moguće i koliko će Grad Zagreb ili veći gradovi koji imaju sličnu ili istu situaciju uopće moći računati na povrat?
Izvolite.
Mi nećemo i ovaj zakon neće bar što se tiče u ovom slučaju velikih gradova ne znam ove detaljno podatke za Grad Zagreb, kompenzirat možda nekakve bivše gubitke iz 2013., 2014., ne znam. Međutim, ono što je kod Grada Zagreba činjenica jest da će dobit veću stopu udjela u prihodu od poreza na dohodak, sada je 16,5%, po novom je 17%, dakle, 0,5% jednako kao i županije. Dakle, Grad Zagreb će dobiti veće prihode u odnosu na ovo što danas ima.
Hvala lijepa. Gospodin Demetlika, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče. U vašem uvodnom izlaganju da je u prošlosti ili u proteklom vremenu izmijenjeno više puta Zakon o financiranju lokalnih samouprava i jasna mi je vaša namjera da sa ovim zakonom koji sad predlažete da želite postići jednu ravnomjerniju fiskalnu podjelu u Republici Hrvatskoj. Međutim, ovim prijedlogom rekli ste da ste i sve temeljili na osnovnom prihodu od prihoda Poreza na dohodak. I rekli ste da je to jedini prihod koji je siguran na kojeg se može računat. Međutim, imate primjera gdje upravo što ste uzeli taj element kao osnovu da veliki broj ili određeni broj jedinica lokalne samouprave imaju isto tako stabilne prihode za koje se znaju npr. koncesija, iznajmljivanje prostora i sl. koji su isto tako stabilni. I šta će se desiti? Desit će se da je u tim općinama prihod od poreza na dohodak minimalan imat će pravo dobiti kompenzacijske znači mjere iz fonda za poravnanje, a ima po glavi stanovnika puno veći proračun od nekoga drugoga koji ima veći prihod od poreza na dohodak. Sljedeće što sam htio vam reći je da ste spomenuli da ste kroz, nagradili gradove zbog toga što imaju veći broj proračunskih, vanproračunskih korisnika u odnosu na općine. A u ovom dijelu niste uzeli u obradu i županije koje upravo te vanproračunske korisnike koje ne financiraju općine imaju u teret županije.
Hvala. Izvolite gospodine državni tajniče.
Hvala lijepa. Dakle, ja sam uvodno rekao, a to ću i ponovit, nema idealnog sustava koji će idealno pogoditi svaku pojedinu općinu ili grad. Jasno je da će na ovakav način mjerenjem prosječnog prihoda od poreza na dohodak neke općine koje imaju prihode od koncesija, od nekakvih drugih naknada ili rudnih naknada, ili ne znam ni ja, biti u situaciji da unatoč tome što im je prihod per capita znatno veći od prosjeka i po ovoj osnovi dobivat. Međutim, ovo je nešto što je najstabilnije, najsustavnije, najtrajnije, redovitije itd. i moramo postaviti sustav koji je robustan koji u najboljoj mjeri obuhvaća ukupnost svih jedinica lokalne samouprave. Što se tiče županija istina je da oni imaju isto tako više korisnika nego što je to slučaj kod općina. Međutim, u najvećem dijelu njihovi su korisnici, korisnici decentraliziranih sredstava ili drugih vrsta prihoda u odnosu na ono što je to slučaj kod gradova.
Hvala. Gospođa Jurićev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa državni tajniče, vi ste spomenuli u svojoj raspravi otočne jedinice lokalne samouprave da će pojedine dobiti nešto manje sredstava, ali naravno kompenzacijskim mjerama u roku od 5 godina njima taj gubitak neće biti toliki. Ja bih rekla da ova Vlada i 2018. godina još više sredstava izdvaja za otoke i to smo mogli vidjeti jučer u državnom proračunu. Naime, unutar Ministarstva regionalnog razvoja upravo Uprave za otoke znatno više sredstava je predviđeno za ta područja. Tako da u Fondu za regionalni razvoj predviđeno je 100% više sredstava, jer upravo dio sredstava će kaže biti usmjeren na poboljšanje životnih uvjeta na otocima. Nadalje održivi razvoj jadranskih otoka također bilježi povećanje od 12%. Vodoopskrba otoka 7% više sredstava. Poticanje otočnog gospodarstva 11%. Izrada studijski projektne i programske dokumentacije razvoj otoka 18% više. Fond za financiranje kapitalnih projekata od interesa za razvoj otoka 25%. Samo sam željela nadopuniti. Znači da ne možemo ovaj zakon gledati sam, nego ga moramo zajedno sa proračunom u kojem se predviđa znatno više sredstava za otoke.
Hvala. Odgovor izvolite. Ne. Dobro. Gospodin Prelec.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani državni tajniče evo prije svega pohvala za što ste obradili ono prvo čitanje da sam to dobro, pomno pročitao i stvarno ste sve objasnili iako nište uvažili, ali ste objasnili zbog čega niste uvažili neke naše primjedbe. Ja ću u ime Kluba govoriti o tome i dalje inzistirati da mislim da neke stvari bi trebali uvažiti da bi bile neke pravednije. Iz ovog vašeg izlaganja evo nisam potpuno shvatio, pa bih molio objašnjenje. Znači rekli ste da idemo daljnjih 5 godina u kompenzacijske mjere. Prvih 3 godine će biti 100% jel? A onda će biti 4. i 5. godina 50, 60 i nešto, evo. Hvala lijepa za to objašnjenje. Mislim to je dobro. Znam da smo u prvom čitanju imali da ćemo imati još samo iduće godine, pa onda 50%. To je bilo onako malo zabrinjavajuće. Evo, hvala vam na tome i to je jako dobra stvar. Dalje htio sam reći da evo govorili smo tu i o otocima. Otoci će po meni neki dobivati manja sredstva nego do sada. Da li je to dobro ili nije dobro, mislim da nije dobro. Htio bih da otoci pogotovo oni koji su ja nazivam to pasivni otoci koji možda nemaju tako veliki prihod od turizma da oni imaju veće prihode, da ljudi jednostavno ne iseljavaju iz otoka i moramo se svi boriti da nam ti otoci ostanu stvarno naseljeni, a znamo da to ovisi prije svega o financijskim sredstvima. Ja bih možda i spomenuo otoke koje imamo na kopnu, a imamo jako puno otoka na kopnu pod navodnicima otoka jer evo ga samo jedan podatak da među prvih 20 općina, a i 20 gradova po prihodu po broju stanovnika gotovo svih 20 i općina i gradova su to su gradovi i općine uz more ili na moru. Uz more ili na moru, znači gotovo ni jedan grad i općina među prvih 20 po broju stanovnika po prihodu nema s kopnom, a da ne govorimo kakvi su prihodi Slavonije. E, to je ono što bi trebali razmišljati možda više, ravnomjerniji razvoj Hrvatske kako njima pomoći, a da evo imamo doslovno ravnomjerni razvoj Hrvatske.
Hvala lijepa. Dobro, hvala. I na kraju gospodin Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče s obzirom na dohodovni potencijal pojedinih jedinica lokalne samouprave ovo je vjerojatno jedini model koji je podloga za nekakvi veći prihod prema jedinicama lokalne samouprave jer nemojmo zaboraviti prije 10-tak godina kada je jedinicama lokalne samouprave pripadao i porez na dobit 80% ukupnog poreza na dobit je praktički išlo u Grad Zagreb od onoga što pripada jedinicama lokalne samouprave i jedina pravična da tako kažem raspodjela prihoda je poreza na dohodak. Međutim, ono što je ključno s obzirom na probleme i u mirovinskom i u zdravstvenom sustavu koliko će državni proračun iz onih osnovnih prihoda moći preusmjeriti sredstava prema prije svega onim jedinicama lokalne samouprave koje su siromašnije. To je po meni ključno pitanje jer kada pogledate i vidjet ćete nakon 2, 3 mjeseca kada ovaj zakon bude u primjeni da velike i bogatije jedinice lokalne samouprave će ostati tu negdje. Neka će malo dobiti, neka će malo izgubiti. A ono što je ključno, najviše će dobiti one jedinice lokalne samouprave koje na žalost u skoro vrijeme neće imati veći dohodovni potencijal i to je možda najveća vrijednost ovoga zakona i to treba gledati na takav način. Jer kada uzmete sve olakšice koje su u porezu na dohodak rađene od povećanja neoporezivog dijela, smanjenja ove stope sa 15 na 12, pa ukidanje jedne stope poreza na dohodak, vama je uz sve to što se radilo proteklih 10 godina ukupni potencijal poreza na dohodak ostao negdje tu 14, 15 milijardi kuna dakle uz sve ono što se smanjivalo. I prema tome ovo je dobra podloga da se ide k decentralizaciji nekakvih prihoda, ali isto tako hoćemo govoriti i decentralizaciji određenih obveza jedinica lokalne samouprave tako da ih približimo građanima.
Hvala. Hvala lijepa. Dobro. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Gospodin Robert Podolnjak ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave kao drugi bitan zakon koji pokriva problematiku lokalnih prihoda. Drugi je Zakon o lokalnim porezima. I u obrazloženju državnog tajnika čuli smo o razlozima donošenja ovoga zakona i o jednostavnijem i sistematičnijem pregledu zajedničkih poreza i općenito financiranja lokalne samouprave. U tijeku je proces donošenja proračuna lokalnih samouprava i stoga u ovom trenutku i nemamo sve relevantne pokazatelje o prihodima lokalne samouprave za narednu proračunsku godinu kao što u ovom trenutku znamo za državni proračun koji je izglasan i u kojem znamo da su državni prihodi 129 milijardi kuna, a rashodi 133 milijarde kuna. Mi znamo da je Hrvatska iznimno centralizirana država u fiskalnim prihodima države u odnosu na lokalnu samoupravu. To su brojke uvijek jasno pokazivale. U ovom trenutku nemam sve brojke za proračune lokalnih samouprava koji se u ovom trenutku donose, ali primjerice Grad Zagreb koji je započeo postupak donošenja proračuna predviđa prihode u narednoj godini od oko 9 milijardi kuna. A znali smo da od prilike svi ostali prihodi općina, gradova i županija su od prilike tu negdje zajedno kao što ima Grad Zagreb. To jest jedan od onih loših paradoksa podjele prihoda u Republici Hrvatskoj, ali ako je to od prilike tako onda čitava lokalna samouprava sve općine, gradovi i županije vjerojatno nema više od 18 milijardi kuna prihoda u odnosu na državnih 133 milijarde rashoda, a 129 milijardi prihoda. To je ključni i temeljni problem ta fiskalna centralizacija i ni jedan zakon koji donosimo, pa niti ovaj, naročito ne ovaj u tom smislu neće bitno promijenit stvari. Jer ovaj zakon govori o nekim važnim prihodima jedinice lokalne samouprave, a mi koji smo bili u lokalnoj samoupravi bez obzira na kojoj dužnosti znamo da je porez na dohodak uvijek bio najvažniji prihod lokalne samouprave. U grubo rečeno možda ću pogriješiti 5 ili 10% ovisno o kojoj lokalnoj samoupravi govorimo o kojem području ali od prilike polovice prihoda jedinice lokalne samouprave je u pravilu se odnosilo na porez na dohodak. Gledam sadašnji proračun Grada Zagreba i vidim zapravo da od tih 9 milijardi kuna koje predviđaju u idućoj godini se od prilike polovica odnosi na porez na dohodak s prirezom, koji je istina u Zagrebu najveći. Govorim namjerno o Zagrebu jer sam vidio sada upravo da im je proračun u raspravi u prvom čitanju na Skupštini u mnogim drugim sredinama još proračuni još uvijek nisu dostupni da bi se o njima moglo govorit. A Zagreb jest neko ogledalo najvećeg grada i najvećih prihoda. Međutim, ako bi smo rekli da je pozitivna činjenica što porez na dohodak postaje prihod u cijelosti lokalne samouprave, to je samo pola istine. I neki moji kolege su ovdje već u replikama naznačili neke temeljne probleme poreza na dohodak koje zapravo uočavamo svaki puta kada zakonodavac intervenira u Zakon o porezu na dohodak. A zakonodavac u ovome trenutku to smo mi u ovoj funkciji saborski zastupnika, ali često na nekoj drugoj strani smo načelnici, gradonačelnici ili članovi predstavničkih tijela. Svjesni smo svaki puta kada zakonodavac dira u Zakon o porezu na dohodak da to u pravilu znači smanjenje prihoda lokalne samouprave. Ako se sjetim svih svojim godina kao člana predstavničkog tijela ili nekada kad sam bio i član poglavarstva, u pravilu smo sa zebnjom iščekivali donošenje Zakona o porezu na dohodak, jer u pravilu je bila riječ o povećanju osobnog odbitka za građane koji primaju dohodak i naravno da je to dobra činjenica sa stajališta svih koji primaju plaću ili neki drugi prihod od dohotka, jer to povećava osobni prihod svakog građana koji prima bilo koju vrstu dohotka. Ali za jedinice lokalne samouprave i veliki broj njih koji se u velikoj mjeri moraju oslonit na taj porez to je naravno situacija koja zahtjeva promišljanje kako nadoknaditi eventualno taj prihod u narednom proračunu. Posljednji puta kada smo intervenirali u Zakon o porezu na dohodak nismo to učinili samo radi povećanja osobnog odbitka, koeficijenata itd. nego smo mijenjali i porezne stope. I sasvim je sigurno da je promjena tih poreznih stopa uvjetovala i manji prihod od poreza na dohodak za jedinice lokalne samouprave. Evo moram se opet osvrnut na primjer Grada Zagreba ali ja sam siguran da će to važiti za mnoge druge općine, gradove i županije. Naime, u Gradu Zagrebu je već izračunali da će im prihod od poreza na dohodak i prireza u narednoj godini biti 364 milijuna kuna manji ili 7,4% u odnosu na raniji prihod od tog poreza. Ja samo vjerujem da će i mnogi drugi gradovi po istoj logici imati manji prihod jer ne vidim posebnu razliku u prikupljanju poreza u Gradu Zagrebu u odnosu na bilo koji drugi grad veći ili manji. Logika je da zbog drukčijeg osobnog odbitka iz zbog drukčijih poreznih stopa koje su zakonom propisane je taj porezni prihod manji. I činjenica je da će zakonodavac, u ovom slučaju mi često intervenirati u taj zakon i povećavati osobni odbitak, to se zapravo kontinuirano događa i da će eventualno mijenjati porezne stope. Ali to istovremeno znači iznimnu izloženost lokalne samouprave svakog grada, općine i županije jer će to strahovito reflektirati na njihov prihod pogotovo što vi u nekom trenutku ne znate kako zatvoriti gubitak veći ili manji, ali on nikad nije tako mali. Naravno da će to biti manje milijuna nego što je u gradu Zagrebu, ali opet i na prihod od 9 milijardi mora ukalkulirati da ima manje 400 milijuna kuna. Netko će na prihodu od 90 milijuna kuna imati manje 4 milijuna kuna, ali opet to znači da će smanjivati kapitalne projekte i investicije, kapitalne potpore, dotacije ili nešto drugo što je do tada bilo moguće. Zbog toga načelno smatramo da model nije dobar, da se lokalna samouprava prepusti da u toj mjeri ovisi o porezu na dohodak, a da istovremeno činjenica da ga zakonima smanjujemo kao prihod lokalne samouprave i da se to kontinuirano događa. Pritom želim ukazati da kada govorim o poreznoj reformi, naročito na lokalnoj razini, da mi zapravo nismo realizirali ključni aspekt te porezne reforme na lokalnoj razini koji je bio dijelom programa Ministarstva financija i Vlade, a to je porez na nekretnine. Zapravo mi danas znamo da nije osmišljen kvalitetan, dobar i provediv model poreza na nekretnine, a lokalne samouprave su po planu Vlade i Ministarstva financija se trebale osloniti u daleko većoj mjeri na taj porez u ukupnosti svojih lokalnih prihoda. Na žalost, to je izostalo. Mi i danas i pitanje kad ćemo imati neki provediv model poreza na nekretnine oko kojeg bi se uopće mogao ustanoviti konsenzus u ovom Hrvatskom saboru i sa lokalnom samoupravom i imajući u vidu naročito građane. A do tada jer mi se čini da je taj porez sigurno odgođen za jedno malo duže razdoblje, ja bih rekao čak i za mandat ovog Hrvatskog sabora da se vraćamo na stari model u kojem smo se koncentrirali na porez na dohodak, u kojem imamo komunalnu naknadu, u kojem smo izgubili neke prihode koje su lokalne samouprave imale. I u pravu je kolega Šuker kad je rekao da se morao povući porez na dobit kao prihod lokalne samouprave, jer na kraju krajeva on se centralizirao u gradu Zagrebu zbog sjedišta svih relevantnih institucija, banaka, velikih tvrtki. I to je činjenica. Ja se sjećam kao lokalni vijećnik kada je došao porez na dobit od lokalne banke da je to bio vrlo visok prihod dok te banke jednog dana nije nestalo i dok se nije sve centraliziralo u Zagrebu. Ali ako je to tako, zašto ne bismo razmišljali na način da dio tog poreza na dobit koji je sada prihod državnog proračuna ne bude dat lokalnoj samoupravi, dakle da se on prikupi na državnoj razini zbog logike stvari koju apsolutno smatram ispravnom. Ali da se dio tog poreza kojeg su nekada imale jedinice lokalne samouprave, dakle bio je dio njihovog prihoda da se vrati po određenim kriterijima koje bi zakonodavac trebao razraditi. Dakle, ovo je načelno sugestija kako bismo mi u MOST-u voljeli vidjeti raspodjelu ovih prihoda. Naravno u ovom trenutku i u ovom zakonu mi ne možemo intervenirati u neke druge segmente decentralizacije jačanja lokalne samouprave, veće učinkovitosti, smanjenja broja lokalnih samouprava, smanjenja troškova u tim lokalnim samoupravama na one troškove koji nisu nužni. O tome smo danas govorili u sklopu Zakona o lokalnoj samoupravi da čak i minimalne režijske, administrativne troškove ili troškove politike u lokalnoj samoupravi ne možemo smanjiti. Ali nismo skloni tome da lokalnu samoupravu prepustimo da svoj prihod i svoj proračun temelji u velikoj mjeri na porezu na dohodak nad kojim nema isključivu kontrolu kad se odnosi na osobni odbitak i kad se odnosi na porezne stope. Kada bi to lokalna samouprava mogla to bi bila naravno druga priča. Ono što ona može to je isključivo propisati prirez do određene razine, a to čak pravo nemaju sve jedinice, dakle nemaju županije i nikada nisu niti imale. U tom smislu dakle očekujemo da zakonodavac, da Vlada i Ministarstvo financija predloži jedan drugačiji zakon koji će uzeti u obzir ove činjenice jer brojke pokazuju da porez na dohodak ne može biti oslonac razvitka i stabilnog prihoda jedinica lokalne samouprave. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Grčić, replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Podolnjak, a malo prije i kolega Šuker spomenuli ste pitanje decentralizacije. Postavlja se pitanje da li ovih milijardu i 400 milijuna kuna više za jedinice lokalne samouprave je decentralizacija. Da, fiskalna je ali nije funkcionalna. Dakle, mi u ovom potezu zapravo ne vidimo ništa što bi upućivalo na to da su jedinice lokalne samouprave osim novca dobili i određene obveze koje idu u korist direktno građanima. Gdje je problem? Problem je jer su ovi prihodi, dodatni prihodi jedinica lokalne samouprave nenamjenski što znači da se mogu trošiti vi ste malo prije rekli i na režijske troškove, dakle plaće i sve ono što mi ne bi htjeli. A zašto ne bi htjeli? U našem mandatu smo jako precizno analizirali stanje u lokalnim samoupravama pa smo utvrdili da mnoge od njih upravo troše puno više od zakonom propisanih i dopuštenih 20% izvornih prihoda na plaće svojih službenika. Cilj je jedinica lokalne samouprave da poboljšavaju kvalitetu života građana, pa se postavlja objektivno pitanje što iz cijele ove priče dobivaju građani? I sada dolazimo na otoke. Dakle otoci su participirali sa 16% u porezu na dohodak isključivo za realizaciju kapitalnih projekata. Sada će npr. ovih 20 od 50 jedinica lokalne samouprave dobiti neke novce, ali se nigdje ne kaže na što ti novci trebaju ići. Da li na kapitalne projekte i razvoj ili na režijske troškove? I tu je isto tako veliki problem cijele ove priče. Ja znam da su naši gradonačelnici uključujući ovdje i moje kolege iz SDP-a vrlo zadovoljni sa ovom pričom. Ali da li su građani i da li će građani biti zadovoljni, to ćemo tek vidjeti.
Hvala. Odgovor na repliku gospodin Podolnjak.
Slažem se s vama da bi svi oni, sve one dotacije koje država daje trebale biti namjenske. Dakle jasno definirati za koju namjenu će se sredstva trošiti jer to je jedno od jamstava da će se ta sredstva trošiti za određene kapitalne investicije, a ne za nenamjenske ili administrativne troškove. Međutim problem je i onaj koji ste vi započeli prvom decentralizacijom 2001. godine da imamo veliki broj jedinica lokalne samouprave koje naprosto ne mogu preuzeti decentralizirane funkcije, naprosto ne mogu. I onda smo mi umjetno pretvorili županije kao djelomično općine jer moraju rješavati problem decentralizirane funkcije osnovnog školstva jer to ne mogu raditi i općine. To radi samo manji broj većih, razvijenijih gradova, a u drugim osnovnim školama brinu županije. To nije logika i ne bi smjela biti logika sustava. Mi zapravo smo zaustavili reformu u jednom trenutku kada se pokazalo da imamo preveliki broj malih jedinica koje ne mogu funkcionalno djelovati. Znate kako vani postoji jedno pravilo u državama koje su provele pravu funkcionalnu reformu, i kada sam bio u Danskoj, rekli su mi – jednostavno pravilo, općina koja ne može brinuti o osnovnoj školi ne može biti općina. Točka. Naprosto ne može biti. Ako ne može o osnovnoj školi brinuti, znači ono što je temelj da svaka općina ima jednu osnovnu školu o kojoj brine koja je najbliža toj društvenoj zajednici i ako o tome ne može brinuti onda zapravo ne može biti općina i to je točno. To je točno.
Hvala. Gospođa Perić izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Gospodine Podolnjak vi ste kritizirali u ovom dijelu zakon gdje je porez na dohodak se zapravo prepušta, ali je još uvijek nedovoljan. Međutim i 6% za decentralizirane funkcije se ne pokrivaju sve potrebe za decentralizirane funkcije. Dakle svu razliku koju treba svaka jedinica lokalne ili regionalne se nadomješta zapravo iz ostalih prihoda državnog proračuna, a to je nekih 1,6 milijardi kuna. Dakle do sada se taj dio pokrivao iz poreza na dohodak. Dakle, ne možemo reći da na ovaj način se državni proračun odriče jednog dijela prihoda u korist jedinica lokalne i regionalne samouprave, jer je to više nego očito.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Da, zahvaljujem na vašoj replici. Ali ako ste vidjeli i izvješće Odbora za lokalnu i područnu samoupravu, oni su reagirali između ostaloga i na ovo u svojem mišljenju jer su naveli da ovo se možda odnosi za fiskalno slabije jedinice lokalne samouprave kojima će se nadoknaditi nedostajući prihod. Ali da će veliki gradovi, razvijenije lokalne samouprave ipak biti na gubitku. Dakle njima to nitko neće nadoknadit. Pretpostavljam dakle da će ovi sa većim sredstvima razvijeniji gradovi, gradovi sjedišta županija biti na gubitku. E sada, koliko će on biti ne znam, ali opet dakle netko će eventualno biti obeštećen, ali netko drugi ja bih rekao ovi gradovi koji su motori razvitka koji zapravo najviše prednjače gdje zapravo imate najviše mogućnosti realizacije velikih projekata, gdje imate poduzetničke zone, gdje imate razvojne agencije, gdje imate trgovačka društva, gdje imate značajne mogućnosti da pomognete poduzetništvu tu će zapravo nedostajati taj prihod. Toga se bojim jer upravo su ti gradovi bili najveći motor razvoja u kada gledamo lokalnu samoupravu.
Hvala lijepa. Gospođa Božica Makar ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa pomoćnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo odmah na početku ispred Kluba HNS-a reći ću da ćemo mi ovaj zakon podržati. Podržat ćemo ga zbog toga jer smatramo da je on stvarno dobar zakon koji ide k decentralizaciji i financija, ali u neku ruku samim tim će se dobiti i više mogućnosti za realizaciju projekata. Mi u HNS-u smo govorili već godinama o potrebi ovakvog jednog zakona da li baš u ovakvom obliku možda nešto malom izmijenjenom, ali smatramo da je on izuzetno dobar. Sa mnom će se složiti većina naših načelnika i gradonačelnika jer će oni stvarno dobiti više sredstava za ostvarenje onih komunalnih potreba kojima zadovoljavaju potrebe svojih građana i zbog toga jedinice lokalne samouprave i postoje da zadovoljavaju potrebe svojih građana. Mi naime imamo jako puno zaposlenih na našem sjeveru Hrvatske, ali su plaće naših radnika odnosno zaposlenika izuzetno male i jako se osjetilo svako ovo porezno rasterećenje odnosno smanjenje neoporezivog dijela. Tako da su stvarno naši načelnici i gradonačelnici bili u situaciji da nisu mogli više u općini planirati svoje proračune ni zadovoljavati one osnovne potrebe, a kamoli razmišljati o daljnjem razvitku i nekim kapitalnim investicijama. Da idealne situacije nema, toga smo svjesni svi, da će biti uvijek onih više zadovoljnih, manje zadovoljnih, a i oni nezadovoljni. Međutim sigurna sam da je jako dobro što su uvažene i naše primjedbe u odnosu na prvo čitanje odnosno da je uvažena primjedba saborskih zastupnika vezano na kompenzacijske mjere, a to je da se povećava sa dvije godine rok na pet godina odnosno da imamo u konačnom prijedlogu zakona da će se primjenjivati od 2019. i 2020. iznos od 100%, dakle isplaćivat će se 100% iznosa u odnosu na ovaj dio, 2021. 60%, a 2022. 30% iznosa pomoći u odnosu na 2018. godinu. Evo neću dužiti s obzirom da smo stvarno već puno rekli svi o ovom zakonu i ponovno napominjem, ima onih više zadovoljnih, manje zadovoljnih ali mi u klubu smatramo da se radi o izuzetno dobrom zakonu koji ćemo podržati. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Grozdana Perić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolege iz Ministarstva financija i evo rijetki kolege ovdje u sabornici. Što je rekla gospođa Božica Makar, zaista smo puno toga rekli i imali smo puno vremena odnosno dovoljno vremena za prijedloge u odnosu na ovaj zakon koji se vrlo često nalazio u procedurama i koji se mijenjao, a sve da bi potaknuli rast, razvoj, da bi izišli iz krize i sve ostalo. Evo klub HDZ-a naravno da podržava ove promjene, a ja ću se fokusirati samo na tri točke. Dakle bitno je da s ovom izmjenom poreza na dohodak prepušta se jedinicama lokalne samouprave i regionalne veći dio. Normalno da će tu biti razlika kod pojedinih, međutim na ovaj način se pojednostavljuje cijela primjena zakona jel tu imamo samo četiri stope za razliku od prijašnjih gdje ih je bilo u raznim varijantama u odnosu na decentralizirane na pomoći izravnanja na općine odnosno gradove koji su na otocima i slično. Dakle ovo je bitna razlika iskorak da se cijeli sustav pojednostavljuje i da se fiskalno izravnaju i cilj je ovo što je i predlagatelj sam rekao uvodno, da se omogući da sada slabije fiskalno slabije općine i gradovi na ovaj način dobiju i ostvare nešto više i da im to da jedan kapacitet kojim će moći potaknuti svoj razvoj. Mi smo do sada imali situaciju da evo kao što se ovdje spominje dakle pokretači, motori su veliki gradovi itd. To je bilo dobro, ali ne dobro sada kada gledamo u odnosu na demografsku strukturu i na razvoj malih općina i manjih gradova jer su stanovništvo je odlazilo, zapošljavalo se u velikom, nije čak ostalo niti sa prebivalištem ili boravištem u svome gradu. I što se događalo? Imali smo odliv, nismo imali koncentrični nekakav razvoj nego odlijevanje stanovništva u velike gradove koji onda su predimenzionirani u odnosu na male. Ako želimo razvoj svih područja i ovih brdsko-planinskih i ostalih, a ne samo onih koji imaju velike potencijale onda je ovaj pristup daleko bolji jer će omogućiti upravo da po broju stanovnika i sa prosjecima do kojih se došlo po glavi stanovnika uvećano za općine za 50%, da se omogući da i te i takve općine i gradovi dobiju nešto više i da mogu se razvijati i na kraju krajeva da razina javnih usluga u tim sredinama bude puno kvalitetnija i bolja nego što je to bila do sada. Dakle sama mjera na ovaj način nije mjera kojom će se podstaknuti neke kapitalne efekte niti kapitalna ulaganja nego će na taj način potaknuti sam razvoj i povesti računa o tome kako će se sam razvoj događati prema potrebama tih stanovnika u općinama i gradovima. Rekla sam prije odgovarajući i na repliku da se na ovaj način zapravo, sredstva razlike za decentralizirane funkcije, prevaljuje država na sebe. Dakle, da li će to biti razlika kao što je to bila u 16% do sada, milijardu i 600, ili će to biti manje, s obzirom da se zahvaća drugačije u raspored poreza na dohodak, nije uopće važno. Ali je važno da te i takve jedinice, lokalne, regionalne samouprave, ostvaruju dakle, dodatna sredstva, za decentralizirane iz drugih izvora koje država namiruje. Dakle, da li će to biti iz poreza na dobit ili poreza na dodanu vrijednost, uopće nije važno. Ali je važno da se ona u potpunosti ostvaruju. Isto tako, spomenuto je porez na dohodak, po osnovi kamata na štednju, koji je u 2016. iznosio, preko 368 milijuna kuna. Dakle, isto tako se prepušta u cijelosti jedinicama lokalne samouprave, što je isto značajan iznos i na taj način se država ponovno odriče i tog dijela. Dakle, u potpunosti je u funkciji lokalnih uprava i samouprava. Drugo što bi željela isto tako spomenuti, da je važno, a evo već je rečeno jednim dijelom, da se razdoblje kompenzacijskih mjera produžava, to je sa 2 na 5 g. što će isto tako pomoći jedinicama da u tim odnosima i u tom razdoblju planiraju i rasporede način na koji će stimulirati svoje građane da ostaju i da na taj način zapravo omogućavaju, doprinose što više svojoj sredini. Znam da će pojedini gradovi, koji su upravno fiskalno moćni, ostvarivati manju stopu rasta i prihoda iz poreza na dohodak, ali s obzirom na to, da očekujem da će sve zajedno imati pozitivan učinak. Mislim da je to i pozitivno i da i ti veliki gradovi, moraju razmišljati o tome, kako će dalje razvijati svoje kapacitete, odnosno, kako će potaknuti zapošljavanje i ostanak na svom području i u svojim gradovima. Dakle, evo to su smjerovi u kojima, mislim da je važno napomenuti u kojem je išla ova izmjena zakona. Ono što bi ja još jednom htjela istaknuti, a da ne dužim previše, je ono što je državni tajnik spomenuo, a treba u svakom slučaju istaknuti, da je od udjela za fiskalno izravnanje, od 17% kojim se ostvaruje milijardu i 950 milijuna kuna, da će za općine biti izdvojeno 899 milijuna kuna u 2018., što je 46,1% raspoloživijih sredstava za fiskalno izravnanje. A za gradove, osim Zagreba, 908 milijuna kuna ili 46,5%. Evo, to dokazuje još jedanput, da se ovim modelom zapravo omogućava da manje općine mogu doseći određenu razinu razvoja, ako uzmemo u obzir da je u 2016. na njihovom području ostvareno iz poreza na dohodak, svega milijardu i 118 milijuna kuna. Dakle, moramo biti tu zaista objektivni i realni u odnosu na gradove koji su ostvarili u istoj godini 3,7 milijardi kuna. Dakle, vidimo da se na ovaj način utače zapravo u male općine veća sredstva i omogućava ravnomjerniji razvoj. Dakle, država na ovaj način sa 2,1 milijarde kuna, financira će iz drugih izvora iz državnog proračuna pomoć izravnanja, a kažem, svim ovim postupcima, zapravo omogućava se puno ravnomjerniji razvoj svih naših općina i gradova. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate jednu repliku, na repliku se odlučio gospodin Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Perić, ponovili ste jednu riječ koja stvarno onako bode u uho, a isto je izgovorio državni tajnik. Kažete da se država odriče. Ja bi vas tu možda ispravio. Vraćate nam ono što smo ostvarili i čime smo punili niz jedinica lokalne samouprave, državni proračun. I podsjetio ću vas da od tamo 2009. dok su jedinice lokalne samouprave, ulagale u industrijske zone, oslobađale gospodarstvenike plaćanje komunalnih doprinosa, upravo sa ciljem otvaranjem novih radnih mjesta i zapošljavanja i te uspješne jedinice lokalne samouprave, upravo su na račun toga ostvarile dodatne prihode na proreze na dohodak, da sa 3 izmjenama zakona, se taj porez na dohodak uvijek uzimao. Sada uvodimo opet fiskalno izravnanje i sami ste priznali da oni koji su ulagali, stvarali te veće prihode, sad će opet ostati bez tih prihoda. Ali, pogledajmo još jer ste spomenuli poticaje za dodatno zapošljavanje. Šta mi radimo? Kroz kompenzacijske mjere koje pozdravljam da se produžavaju na pet godina tri godine sto posto, četvrta, 65 trideset da opet nagrađujemo one koji nisu bili spremni ili nisu znali ili nisu imali kapacitete da ulažu u ovakve razvojne projekte. I sada kroz tu kompenzacijsku mjeru opet oni kojima raste prihod na dohodak, poreza na dohodak će biti zakinuti a oni koji ne rade će opet na neki način dobiti ta sredstva. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospođa Perić.
Pa hvala kolega Demetlika. Točno je da oni koji su razvijali zone da su sebi postavili zapravo preduvjete za rast i razvoj, međutim niti te zone koje su nastajale, pa isto morate priznati da su dijelom pomognute sa pomoćima država. Dakle, iz nekih izvora prethodnih je država na direktan ili indirektan način pomagala upravo da se one razvijaju. I ne možete reći da smo baš, da je svaki grad ili općina sve napravio sam. Dakle, u tom momentu onaj tko je imao i viziju i znao kako će to napraviti država ga je na taj način i podstaknula i pomogla, a zato sam i rekla sad se država odriče na drugi način jer mogla je to postaviti i potpuno drugačije. Dakle i točno je da smo sve to mi direktno ili indirektno zaradili, ali mora se priznati da je država isto tako znala prepoznati i u određenim momentima podstaknuti razvoj tamo gdje je čelnik ili načelnik zapravo prepoznao da može ostvariti određene prihode, odnosno dobit.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa klubovima. Gospodin Alen Prelec ispred kluba HDZ-a možda sa jednom tehničkom inovacijom, barem za taj Sabor iako postoji godinama. Izvolite.
Ja sam ispred SDP-a [[Upadica Radin: Znam. Rekao sam.]] Poštovani predsjedavajući Hrvatskog sabora, poštovani državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ja moram reći da, evo jasno da je iza mene, a vjerujem da za mnoge građane i sve građane bi trebao ovaj zakon biti od izuzetne važnosti jer ne postoji ni jedan građanin Hrvatske koji ne živi u nekoj jedinici lokalne samouprave. Pa evo zbog toga je to važno. Nadam se da će ova rasprava ići u tom smjeru. Prvo čitanje smo imali i dali smo neke primjedbe. Ja moram evo zahvaliti državnom tajniku i ministarstvu koji su uvažili ove naše primjedbe prije svega za ove kompenzacijske mjere koje su produžene sa tri godine na pet godina. To je dobra stvar. Daj Bože da je i duže. Ima neke stvari koje smo predlagali i nisu uvažene. Meni je žao zbog toga, ali ja ću danas onda pokušati sa jednom prezentacijom, reći u stvari zbog čega smo inzistirali i inzistiramo i dalje da se uvaže ove naše primjedbe koje će ići ka boljitku svake jedinice lokalne samouprave, a znamo da izvori financiranja su ključni za funkcioniranje svakog grada, općine i županije u Hrvatskoj. Ukratko utječu na budući razvoj lokalnih sredina, te je povezano s time i za razvoj cijele države. Mislim da je to važno, ali evo ja ću pokušati malo prezentacijom reći za one koji ne znaju, a nadam se da nas gledaju i građani, a evo ovdje imamo i malo više publike nego nas je dole u sabornici, da govorimo što je u stvari jedinica lokalne samouprave. I maknimo famu ono koliko jedinice lokalne uprave troše, koliko su oni potrošači, koliko imaju za plaću ili za bilo što drugo. Pa počinjemo. Evo ovako, prvo sam htio reći odnos proračuna, ukupnog proračuna, ovo je proračun iz 2016. godine. Znači imamo, u Hrvatskoj imamo 428 općina, 127 gradova. Ukupno općine troše 3,7 milijardi kuna, županije 3,6 milijardi kuna, gradovi 8,7 milijardi kuna, a grad Zagreb troši 6,3 milijarde kuna. Znači ukupni proračun svih jedinica lokalne samouprave je 22,4 milijarde kuna. Državni proračun, znači ukupni imamo 138 milijardi kuna. Od tih 138 milijardi kuna 116 milijardi kuna troši centralna država, a 22 milijarde kuna troše sve županije, svi gradovi, sve općine i jasno uključivši i grad Zagreb. E sad, što bih htio pokazati. Znači da od ukupnog proračuna RH svega 16% troši lokalna zajednica, 16%. Ovo ćemo zapamtiti jer kasnije ću pokazati kako je to u Europi u nekim razvijenijim državama, u nekim nerazvijenim. Zašto je ovaj 16% premalo? Država za plaće od ukupno svojih 116 milijardi izdvaja 22% ili 25 milijardi. Jedinice lokalne samouprave ukupno za svoje plaće od 22 milijarde koliko troše daju 2 milijarde kuna za plaće. Nadam se da vide svi zastupnici ovo. Proračun, znači svih gradova i općine od 22 milijarde kuna, općine to sam već rekao 3,7 milijardi, županije 3,6 milijardi, gradovi 8 i 7, a grad Zagreb troši 6,3 milijarde. Znači grad Zagreb troši više nego sve općine i županije zajedno, znači duplo više od svih općina, a imamo ih 428. E da, ovo će biti malo teže pratiti na žalost, slabo se vidi ali ja ću pokušati čitati, ne mogu prikazati. Ovdje govorimo o tome koliko općina, odnosno jedinica lokalne samouprave i gradova ima u razvijenoj Europi. Ovdje, jer u Austriji imamo preko 5 tisuća jedinica lokalne samouprave. To govorim zato što mnogi govore ne trebaju nam općine, toliko općina, treba smanjiti ne znam sa 400 na 100 jedinica lokalne samouprave što apsolutno nije točno a vidimo da razvijeno zapadno europske zemlje imaju puno, puno više gradova i općina od nas. Češka Republika ima 10 tisuća jedinica, pardon, ima, da, ima 10 tisuća jedinica lokalnih samouprava. Francuska, ima 36 tisuća jedinica lokalne samouprave, Njemačka ima 12 tisuća jedinica lokalne samouprave. I sada možemo pogledati recimo Grčku, Grčka koja je veća od Hrvatske ima 325 jedinica lokalne samouprave. Znači možemo konstatirati da one razvijene zapadnoeuropske zemlje imaju puno više jedinica lokalne samouprave, čak ako gledamo omjer broja stanovnika a Grčka manje. E sad, idemo dalje, koliko se izdvaja državnog proračuna za financiranje jedinica lokalne samouprave? Ovako, u Belgiji, izdvaja se, ovo su podaci iz 2009, 2010. godine. 38,5% ukupnih financija državnih dobivaju jedinice lokalne samouprave. U Danskoj, to je 66%. 66% ukupnih prihoda države ide jedinicama lokalne samouprave. I sada ćemo reći koliko ima Grčka. Grčka izdvaja 6,5% ukupnih državnih financija za jedinice lokalne samouprave. I sada vidimo omjer razvijenih, bogatih i omjer onih koji vjerojatno ne bi htjeli biti kao Grčka, 6% Grčka a 66% Danska. Ovo samo govorim kao činjenicu. Ja smatram da ako želimo biti jedna bogata, razvijena, država, država sa bogatim ljudima, sa infrastrakturom, sa svim onim što imamo i što želimo kao moderna država mislim da moramo apsolutno povećati prihode jedinice lokalne samouprave. Idemo dalje, ono što a govorio sam evo prije, državnom tajniku sam rekao, prvih 20 jedinica lokalnih samouprava po prihodu, po stanovniku, prvih 20 općina. Evo vidite na prezentaciji Janjina, Vir, Baška, Mošćenička draga, Sutivan, sve do jednog, svih 20 su općine koje su uz more, svih 20. Dalje, svih 20, odnosno 19 gradova po prihodima, po jedinici, po stanovniku, 19 gradova je uz more. Samo jedan grad, to je grad Zagreb je među tih 20 po broju, prihod po glavi stanovnika. Ovo ne govorim zbog toga da bih napravio neki antagonizam između kopna i mora, apsolutno ne, jer onda kada dođem na more vjerojatno neću moći dugo biti na moru, apsolutno mi to nije želja, nego kažem, to zbog toga što jednostavno želimo ravnomjerniji razvoj Hrvatske, apsolutno želimo, želimo da nam sa otoka ne odlaze ljudi, želimo ali jednostavno to moramo uzeti u obzir. U daljnjoj prezentaciji evo ovo je prijedlog jedinstvene raspodjele prihoda od poreza na dohodak, 60, 17, 6, 7, 17. Mislim da je on jednostavniji, to je korak naprijed, apsolutno, ali da li je u potpunosti pravedan, e ja se u potpunosti ne slažem sa time. Ne znam koliko još imam vremena, 6 minuta, morati ću malo ubrzati … … [[Upadica se ne čuje.]] malo sporo vozim, ubrzati, nego ću pokušati reći na jednom klasičnom primjeru zbog čega sam protiv toga da se uzima samo porez na dohodak, to je ono ključno, vi ste već to obrazlagali, ja poštujem vaše mišljenje, jasno, ali evo dopustite da ipak malo obrazložim. Imamo jednu općinu koja je prava, stvarna općina njihovih prihoda, nazvao sam ju općina Žuta. Ta općina ima prihod od 86 milijuna kuna. Porez na dohodak imaju 3,9 milijuna kuna a komunalni doprinos i naknade 45 milijuna kuna. Vidite točno u ovoj piti koliko je odnos poreza na dohodak koji je mali, vidite svega 5%, dodatna, i ovako imamo i ostali prihodi. E sad, ta općina za koju možemo reći da je bogata, ima znači prihod od 86 milijuna kuna, ona će po ovom zakonu dobiti dodatnih 1,82 milijuna kuna. 1,82 milijuna kuna a ima prihod od 86 milijuna kuna. Meni nije žao što oni dobivaju … [[Govornik se ne razumije.]] Ali gledajte sada jednu drugu općinu, evo općina Bijelo, isto jedna stvarna općina, stvarni podaci, ona ima prihode od 12 milijuna kuna ukupno, znači ona je prije imala 86, ova ima ukupno 12 milijuna kuna, poreza ima 2,5 milijuna kuna, komunalni doprinos i naknada 4,8 milijuna kuna. I vidite koliko je to u toj piti i ona će dobiti 771 tisuću kuna sredstava od države, znači gotovo polovicu, odnosno u odnosu na 1,82 milijuna kuna od ove općine druge koja ima 88 milijuna, 86 milijuna kuna ukupno prihoda. To je ono što kažem da je to nepravedno, da će općine koje imaju neke druge prihode, znači ne samo porez na dohodak, nego velike komunalne naknade, komunalne doprinose, porez na vikendice, koncesije ili neka druga prava iz imovine, da će dobivati decentralizirana sredstva iz državnog proračuna a unatoč svojim velikim prihodima, to je ključno ono što mislim da nije pravedno. Vi imate svoje mišljenje, ja sam ovdje pokušao obrazložiti na konkretnom primjeru da velim dvije općine koje imaju različite prihode od dohotka će dobiti različitu pomoć od decentraliziranih sredstava i to nije korektno i to nije dobro. I na kraju, evo zašto smo protiv novog Zakona o financiranju koji je korak naprijed, ide u pravom smjeru, ali nismo u potpunosti suglasni s tim. Znači treba uključiti neke druge prihode jedinice lokalne samouprave, po meni komunalna naknada je isto stalni prihod jedinica lokalne samouprave. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Treba smanjiti razliku referentne stope između gradova i općina. Mislim da to isto nije pravedno. Govorili ste o tome, da gradovi imaju puno proračunskih … [[Govornik se ne razumije.]] slažem se i to. Postoje i općine, kao recimo moja općina, koja je puna veća, odnosno, veći sam od 70% gradova u Hrvatskoj, od 70% gradova u Hrvatskoj. Evo i to je nešto što je neprevedeno. Kompenzacijske mjere, ok, 5g. dobro, to ste uvažili i u budućnosti, smanjujemo, smanjiti će se sigurno porezni prihodi, to je trend u svijetu u Europi, vjerojatno ćemo i mi smanjivati, a mi se vežemo uz porezne prihode. Evo, to mi je isto malo … [[Govornik se ne razumije.]] diskutabilno, da li ćemo opet morati mijenjati, zakone, a ovo je mislim 11 promjena zakona od kad imamo Hrvatske države. Mislim da je 11. Jasno bio je … [[Govornik se ne razumije.]] ili 13, 14 ovo je 14 verzija. Ja se nadam da stvarno ćemo napraviti jedan pravi, cjeloviti zakon o jedinicama lokalne samouprave, o financiranju, o „lex šerifu“ [[Upadica: Još 2 minute imate.]] Još dvije minute? Onda se ne moram žuriti. Velim u svakom slučaju … [[Upadica se ne čuje.]] U svakom slučaju, ovdje prisutne imamo dosta još uvijek čelnika jedinica lokalne samouprave, bivših čelnika jedinica lokalne samouprave koje su se možda i riješili ovih problema, koje mi ovdje imamo i danas puno govorili o ovim zakonima koji se tiču upravo općina i gradova. Mislim da ćemo zajedničkim, konkretnim stvarima, ovo ja nisam nikad bio nikakav rušitelj i govorio samo zato da kritiziram, nego jednostavno pokušavam dati svoj doprinos, ovoj raspravi, ovom zakonu, da donesemo jedan dobar zakon, koji će ići u korist svih naših gradova. A znamo da ih velikim većinom, kvaliteta života, u jedinicama lokalne samouprave ovisi upravo o gradovima i općinama. Mi rješavamo komunalnu infrastrukturu, rješavamo vrtiće, škole, prijevoz na našem području, pa i primarnu zaštitu, masu, masu toga i ako želimo da nam hrvatski građani žive bolje, moramo dozvoliti da jedinica lokalne samouprave, imaju još veći prihodi. Jasno preusmjeriti na njih određene nadležnosti, ali apsolutno fiskalizacija je nužna iz onog primjera koji sam govorio, ne želimo ići putem Grčke, nego želimo ići putem Danske i Njemačke koji imaju daleki veći postotak prihoda jedinica lokalne samouprave, od nas. Puno veći, Danska ima 66% a mi imamo 16%. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I na prezentaciju imate 4 replike, bez power point prezentacije, prva je gospodin Spozna. Izvolite.
Poštovani kolega, prije svega vam želim čestitati, želim vas pohvaliti, jer zapravo u našim raspravama brojnim, nedostaje sadržaja, a vis te danas svoju raspravu temeljili na temelju sadržaja. Doprinijeli ste i razumijevanju problema, ali ukazali put i rješavanju problema. Tako da vas još jedanput pohvaljujem. Nama ovakve rasprave trebaju. Poznavajući vas, što smo … [[Govornik se ne razumije.]] temama razgovarali, znam da niste isključiv čovjek i vrijedim da na tu temu, treba čuti druge argumente, druge činjenice, kako bi došli upravo do onog što ste na samome kraju i rekli, do svih onih zakona koji će ići u pravcu decentralizaciju. Ideja IDS-a koji kontinuirano govori da ovoj rigidnoj centraliziranoj Hrvatskoj je potrebna doista decentralizacija, što ste vi posvjedočili. O tome će više govoriti, danas u ime kluba moj kolega Tulio Demetlika, ali rješenje, gdje ćemo uvažiti specifičnosti, krajeva kojima treba pomoći, ali ne kočiti i gušiti oni koji imaju gospodarski potencijal i koji danas jedu lokomotive razvoja i asimetrična decentralizacija. Ali, to je tema na temelju argumenata i činjenica. No, međutim, na kraju bih se vratio, što je zapravo prvo gospođa Makar rekla, a vi ste u svojoj raspravi se dotaknuli 2 puta, kompenzacijske mjere. Koliko je to važno? Važno je, netko je išao, pred zadnje lokalne izbore, sa svojim programom, na temelju tog programa dobio je povjerenje građana, i vrlo je važno, da se taj rok, kompenzacijskih mjera, u odnosu na inicijalnu, produžio, jer daje garanciju, realizaciji programa i projekata. Tako da pohvale i HNS-u.
Hvala. Baš me zanima kako će izgledati prva power point svađa u ovom Saboru. Drugi, znači odgovor, vi ste tražili odgovor? Da. Izvolite.
Neće biti svađa, jer ja vidim da ovdje ni jedan lokalni čelnik ne misli drugačije, nego jednostavno svi smo nekako u istom pravcu, zato evo, hvala vam kolega Sponza, za ove pohvale. Ja sam se potrudio stvarno da budem konstruktivan, jasno ne možemo svi jednako razmišljati ići u istom smjeru. Ja uvažavam državnog tajnika i njegovo mišljenje i ministarstvo. Ali, evo ja neću odustati od ovoga i mislim da bi ovo trebalo uvažiti. Kaj se tiče kompenzacijskih mjera, da, ja zadnji puta kad sam govorio, onda sam se pribojavao toga, da ćemo u 2019.g. imati manje prihode nego u 2016., što opet ne isključujemo da će neke jedinice lokalne samouprave imati manje prihode kad dođemo na onih 60% kompenzacijskih mjera ili 40% kompenzacijskih mjera u 2020., '21. g. ili onda kad više ne bude bile kompenzacijske mjere. Nadam se da se to neće dogoditi, da ćemo imati svi skupa gospodarski rast u Hrvatskoj, da ćemo imati veće prihode o poreza, da ćemo imati veče komunalne naknade i doprinose i da onda će jedinice lokalne samouprave moći napraviti nešto za svoje građane. Bez novaca nema ništa. To se svi slažemo i lijevi i desni i ovo je jedna dobra rasprava. Nije ona rasprava politiziranja kakve uglavnom imamo u Saboru pa se sve svodi na partizane i ustaše nego govorimo o konkretnim stvarima, o konkretnim problemima i o živućim stvarima za boljitak naših građana.
Hvala. Gospodin Vešligaj, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Prelec, stvarno ste pokazali kroz ovaj presjek lokalne samouprave odnosno razvoj lokalne samouprave na razini EU-a usporedbom sa Hrvatskom kako to rade razvijene demokracije na koje bi se trebali ugledati. Mi smo naravno nakon stvaranja samostalne hrvatske države u ratnim okolnostima što je bilo i logično općenito vlast centralizirali. Dakle, to je bila politička odluka, u tim uvjetima opravdana. Ali nakon prestanka ratnog stanja smatram da je trebalo započeti sa procesom jedne istinske decentralizacije, nažalost to nismo radili. Bilo je pokušaja tamo negdje, prvo Vlada Ivice Račana 2001. da se krene sa decentralizacijom, nažalost to nje počelo nešto pa je onda stalo, zbog čega je to tako, zato jer centralna vlast voli imati uzde u svojim rukama i ne želi prepuštati ono što je najvažnije a to su financije lokalnim jedinicama. Zato imamo ove postotke. Nažalost zato imamo ove postotke s kojima raspolaže lokalna samouprava i oni su kad gledate u odnosu ono što postoji na razvijem zapadu jako mali. To je nešto što je činjenica. Ovo je jedan mali ipak korak unaprijed, makar moram reći, to se ostvaruje, ta sredstva se prepuštaju uvjetima jednoga dobroga ekonomskoga rasta i uz sve ove sumnje koje postoje još uvijek sve je na porezu na dohodak. Još jedanput ponavljam, to nije dobro, to nije dobro kad sve stavite u jednu košaru, opet ove općine, gradovi koji su u Primorju oni imaju još dosta dodatnih prihoda ako gledate njihove izvorne prihode po stanovniku, oni su puno veći ako ne gledamo samo porez na dohodak. Nažalost, mi na sjeveru samo ovisimo o porezu na dohodak, ne znam s obzirom na smanjenje ovih stopa od poreza na dohodak kako će se to reflektirati u budućnosti na naše proračune. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, da, govorio sam o decentralizaciji, fiskalnoj decentralizaciji, govorio sam o odnosima … [[Govornik se ne razumije.]] koliko troše ukupna sredstva u postotku, žao mi je što nije to bilo malo bolje vidljivo, evo oni bliži ekranu su možda bolje vidjeli. Stvarno sam htio jednim plastičnim primjerom pokazati kako to radi razvijena Europa, Danska, Švedska, Njemačka i kako ona možda manje razvijena da ih ne uvrijedim grčka, koja ulaže odnosno izdvaja za jedinice lokalne samouprave puno manje. Ali kad govorimo o decentralizaciji, ne možemo govoriti znate puna su nam usta decentralizacije a onda nekakvi stručnjaci da ih ne uvrijedim … [[Govornik se ne razumije.]] govore ajmo decentralizirati i onda ćemo ukinuti 50% općina ili ne znam, 50% gradova. Ja ne mogu razumjeti kako može netko pričati o decentralizaciji, idemo pola općina i gradova ukinuti. To nije decentralizacija. Ili da me netko možda pouči nečemu kaj ja onda ne znam, jel'. To sam opet u onoj drugoj tablici pokazao koliko Francuska, Njemačka imaju veliki broj jedinica lokalne samouprave. Mi možemo govoriti o tome da li imamo manje profesionalaca u jedinicama lokalne samouprave, da je tamo samo čelnik profesionalac, da nisu dva zamjenika, možemo govoriti da imamo neke objedinjene funkcije, da imamo komunalnih redara, prometnog redara, zajedničkih nekoliko općina. Možemo o tome govoriti, da budu one racionalnije, ali nemojmo govoriti o decentralizaciji i ajmo ukidati polovicu općina ili ne znam, 2/3 općina, to nijedno s drugim ne ide. Moramo donijeti prave, korektne zakone koji će urediti funkcioniranje jedinica lokalne samouprave da budu jeftinije, da te jedinice lokalne samouprave ne izdvajaju više od 20% za svoje plaće, s tim se slažem, ali to sve treba definirati i mislim da o tome trebamo razmišljati a ne o ukidanju općina i gradova.
Hvala. Gospođo Perić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Prelec, ja ću vas pohvaliti za ovo što ste napravili u prezentaciji, međutim dobro je da se vidi koliko je jedinica lokalne samouprave u razvijenim zemljama, koliko je to kod nas. Međutim, kod ove prezentacije nemamo usporedive podatke. Kada bi u to sve skupa ukalkulirali zdravstvo, školstvo, dio socijalne skrbi, kada bi to unijeli u prihode a i rashode jedinica lokalne samouprave, onda bi taj statistički omjer bio potpuno drugačiji jer rashode za zaposlene, za zdravstvo i školstvo imamo na razini države. Dakle, tada bi, ja savjetujem predstavnicima Ministarstva financija da to što prije decentraliziraju na način da to prebace na velike gradove jer onda ćete omjer troška države u odnosu na prihode zaista smanjiti. Pa onda će i udio u lokalnim samoupravama i prohoda jer ćete ih decentralizirati stvarno imati potpuno drugačije nego što je to sada. Dakle, statistika je vrlo neobična i može se interpretirati na razne načine ali evo, kada bi to promijenili u našem zakonodavstvu onda bi se i ta slika potpuno promijenila. Kada ti to promijenili u našem zakonodavstvu onda bi se i ta slika potpuno promijenila. Kada ste prezentirali one općine, neke općine su ostvarile dodatne prihode iz legalizacije jednokratno i imaju velike proračune ali to neće imati konstantno.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Slažem se kolegice sa vama da jednokratne prihode jedinica lokalne samouprave ne bi trebali uzimati u obzir i ja ih nisam uzeo u obzir. Ali komunalna naknada nije jednokratni prihod, ona je konstanta. Znači neki prihodi su osim poreza na dohodak konstantne i njih bi trebali uzeti u obzir. Što se tiče ove moje prezentacije jasno da ja nisam imao tim koji je radio na toj prezentaciji statističke podatke, ja sam se malo više evo pozabavio s time, pomogao mi je kolega oko ovih pitanja. Bilo bi dobro kad bi možda uključili u to Institut za javne financije da napravi jednu pravu analizu ne zbog toga koji će ići na lijevu ili desnu stranu, jer nema tu lijeve i desne strane, mi smo svi na istoj strani, da imamo jednu pravu analizu Instituta za financije. Evo tamo mi sufliraju da je nešto napravljeno. Ovakvu koju sam ja radio sa tim koliko stvarno jedinice lokalne samouprave troše, da vidimo do sve usporedivo. Oni sigurno će to napraviti bolje od mene ili jednostavno su sposobniji i educiraniji za takve stvari. To je veliki tim. Ali mislim da bi to bio početak da počnemo razgovarati kako ćemo ustrojiti Hrvatsku u jednom budućem vremenu. Ovo je ja bih rekao jedan sad možda nekakvo prijelazno razdoblje. Kolega Vešligaj je govorio, bio je rat, brinuli smo o nekim drugim stvarima. Danas moramo početi brinuti o nekim opet drugim stvarima, kvaliteti živoga, o kanalizaciji, o infrastrukturi, o školama, o vrtićima. To je sad neki drugi prioritet. Ali moramo imati polaznu osnovicu. Što imamo i prema čemu ćemo ići. To je ono najvažnije. Evo prijedlog da javne financije se malo više ovim pozabave i da nam daju prave, prave podatke..
Poštovani potpredsjedniče. Gospodine Prelec, nešto ste sad na samom kraju rekli što sam htio komparirati, ono što imamo nije ono što bi trebao biti ravnomjerni razvoj. Dakle, vjerujem ne znam sada točan podatak koliko je bilo ljudi u radnoj skupini kada su radili ovaj prijedlog modela financiranja jedinica lokalne i područne samouprave. Ali evo tu je državni tajnik, pa bi možda on mogao na to odgovoriti. Znam samo da je to bila jedna velika, široka grupa i praktičara i znanstvenika, ljudi koji se bave financijama. Ali nešto što smo imali od 1993. godine do danas i nešto što bismo mogli poboljšati da bude bolje. Ovaj model je siguran sam do sada jedan od najboljih. Naravno da bi on uz određene modifikacije mogao biti i bolji. Kad se sjetim recimo perioda od '94. ili '95. godine konkretno u jednoj maloj općini iz koje ja dolazim tada je izvorni prihod bio negdje oko pola milijuna kuna. Danas je on viši od pet milijuna kuna. Građani isto govore i onda kad je bilo 500 000 i danas kada je 5 milijuna kuna. Međutim kad ste u slajdu vašem govorili o tome koliko zapravo država troši od onih 133 milijarde to je bilo nekih 22% ako sam dobro zapamtio za plaće, dok je to na našim razinama, govorim našim općina i gradova nekih 10%. Ali ne treba zaboraviti i ovo što je govorila gospođa Perić. Dakle i kroz prosvjetu i kroz školstvo i kroz obranu i kroz socijalnu skrb se troši dio sredstava onih osoba koje su zapravo na mom i na vašem području, a kroz porez na dohodak zapravo taj porez na dohodak ide nama. Dakle, ovo je možda jedan od boljih za sada najbolji model, naravno i oni prethodnici su stremili k tome da budu dobri modeli što ne znači, a i sami ste rekli to je živo tkivo, mijenjat će se sigurno i u buduće će se ovaj model koji je sada sigurno mijenjati. Evo.
Hvala. Izvolite gospodine.
Da, ja sam odmah na početku rekao da se slažem da je ovo korak naprijed, da je korak naprijed, da je jednostavan zakon i da treba pohvaliti ono što je dobro. Međutim, evo ja smatram da je on mogao biti bolji zbog toga što smo i u prvom čitanju upozorili na neke stvari i ja ću ponovno upozoriti. Mogao je biti stvarno bolji, moglo je to bit bolje razrađeno. Mislim da neće biti u potpunosti taj ravnomjeran razvoj Hrvatske što mi svi želimo sa ovim zakonom napravljen. Zato evo klub SDP-a će biti ja se ispravljam suzdržan. Nećemo biti protiv, biti ćemo suzdržani za ovaj zakon. I molimo da u buduće evo kad neke ovako radimo da uključimo maksimalno i udrugu općina koji u ovom trenutku nisu bili toliko uključeni zbog nekih svojih kadrovskih problema. Udruga gradova je bila koliko ja znam maksimalno uključena i uvažili ste njihove zahtjeve, ne sve. Jasno i nije moguće sve. I zato velim jedan cjeloviti zakon, treba raditi na njemu. Treba poštivati kolege zastupnike koji su i načelnici i gradonačelnici, koji su praktičar, a ja znam da u Ministarstvu financija sigurno puno, puno stručnjaka radilo na tome. Međutim, teorija je više puta jedna stvar, praksa je nešto sasvim drugo. Treba praksu uvažavati i struku. I velim evo u svakom slučaju u pravom smjeru, ali zakon treba ga još malo popraviti i to je, zbog toga ćemo mi biti i suzdržani.
Hvala lijepa. I uz ispriku gospodin Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Prelec, meni je drago i svaka čast na ovoj prezentaciji bez obzira što možda neke stvari metodološki, ali ne bi o tome, dakle na jedan način i naprosto ova rasprava koja traje ovdje nekih sat i pol vremena pokazuje da možemo o nekim stvarima razgovarati normalno, argumentirati iako se oko nečega ne slažemo. Međutim, ono što je evidentno sad i ja se nadam da će i kolega Tulio i kolega Hrg to reći da u principu se slažemo da je ovo prvi korak koji je dobro napravljen. E sad logična stvar da ga svatko doživljava na drugačiji način. Pa ja bih postavio jedno pitanje. Zar stvarno mislite da je moguće sa jednim ovakvim modelom riješiti Zagreb, šta ja znam Mali Lošinj, Gospić, Kostajnicu, Vukovar, Benkovac koji imaju toliko različitosti. Jer porez na dohodak je recimo kod većina jedinica lokalne samouprave negdje 30, 35% prihoda, ne govorim o onim siromašnima. Dakle imate komunalnu naknadu, imate komunalni doprinos ovi dole imaju ogroman porez na vikendice imaju onu turističku pristojbu, zato kažem zato to metodološki treba posložiti da bi mogli raspravljati i to je vrlo teško govoriti. Međutim ono što je bitno intencija i ministarstva i Vlade je da se prihodi spuštaju prema jedinicama lokalne samouprave i da se njima otvara prostora za kreativnost, međutim ono što je ključno i šta ja govorim i dok sam bio ministar i kao zastupnik, a to je ajmo spuštat obaveze pa kada spustimo obaveze onda možemo govoriti o nekakvom značajnijem spuštanju nekih drugih prihoda. I mislim da bi svi trebali inzistirati na tome i onda više niko neće smjet govorit o smanjenju broja jedinica lokalne samouprave zato što će naša županija onda dobiti punu snagu jer će biti blizu građanima i radit će za građane. Ovako imate nekakve državne uprave, urede koje dragom Bogu nisu jasne čemu služe i zašto.
Hvala kolega Šuker. Odgovor, izvolite.
Da kolega Šuker ja se slažem s vama, treba spustiti obaveze apsolutno, ali onda trebamo napraviti i fiskalnu decentralizaciju, dati jedinicama lokalne samouprave i novac. Ne, ne, slažem se ja, slažem se apsolutno treba spustiti što više na jedinice lokalne samouprave jel evo konkretne stvari. Čelnik jedinice lokalne samouprave ne može da nešto ne napravi, a da građani ne interveniraju. Nikad niko nije došao ili ja se ispričavam možda je neko došao, niko ne dolazi u ministarstvo kod ministra intervenirati, svi dolaze kod čelnika jedinice lokalne samouprave intervenirati. I zato fiskalna i sva ostala decentralizacija Hrvatske se može postići da povećamo ovlasti i nadležnosti jedinica lokalne samouprave, povećamo im prihode da jednostavno imaju s čim raditi. A kaj se tiče ovoga da evo mislimo da taj zakon treba popraviti, mi ćemo dati u ime kluba SDP-a amandmane pa evo ako se uvaže ovi amandmani onda nema razloga da budemo protiv ovog zakona koji u konačnici ide u dobrom smjeru samo uz ove naše amandmane bi bio stvarno dobar. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Tulio Demetlika u ime kluba IDS, PGS i LRI. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, gospođo BAjo. Danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu Zakona o financiranju jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave. Ono što želim odmah naglasiti je da naše jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave zaista trebaju novi zakon o njihovom financiranju znajući da su upravo zadnje porezne reforme značajno utjecale na smanjenje njihovih prihoda. Mi u klubu IDS, PGS, LRI-a kao glavni razlog i potrebu na novi pristup jedinice lokalne i područne samouprave vidimo proces decentralizacije financijskih sredstava jedinice lokalne i područne samouprave i smatramo da treba dati mogućnost našim jedinicama lokalne samouprave da preuzmu odgovornost za razvoj i gospodarski napredak osobito onima koje za to imaju sve potrebne mogućnosti. Međutim svjedoci smo da ovaj predloženi konačni Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave u potpunosti ne ide u tom smjeru. Od ovog zakona smo očekivali početak postupka decentralizacije, ako je već nije moguće provesti na cijelom području RH moglo se razmotriti mogućnost uvođenja asimetrične decentralizacije koja omogućuje da pojedina područja imaju veću autonomiju od ostalih. Tako da se tu mi smo usklađeni sa izrekom državnog tajnika da mora biti jednako za sve, a to je bezbroj stručnjaka isto reklo kao jedan od modela. Time bi se omogućilo onim jedinicama lokalne samouprave koje imaju sposobnost, mogućnosti, kapacitete da samostalno upravljaju pri čemu bi državi ostali kontrolni mehanizmi za nadzor. Za klub IDS, PGS, LRI-a predloženi omjer raspodjele poreza na dohodak između gradova i općina 60%, županija 17%, decentraliziranih funkcija 6% i fonda izravnavanja 17% je neprihvatljiv. Ono što je govorio i kolega Prelec, trebalo je krenuti malo prema smjeru koji ima Danska, Belgija, razvijene europske države. Znači takva podjela prihoda od dohotka zasigurno neće osigurati značajni transfer sredstava našim županijama, gradovima i općinama niti možemo reći da se time postiže puna decentralizacija sredstava osobito kada znamo koliko su lokalne jedinice izgubile primjenom paketa poreznih zakona i da one razvijenije jedinice lokalne samouprave neće moći koristiti sredstva iz Fonda za fiskalno poravnanje. Takav prijedlog zakona ne usporava samo daljnji razvoj najnerazvijenijih regija nego i cijele Hrvatske. Stoga klub IDS, PGS, LRI-a smatra da je postotak raspodjele od dohotka trebalo povećati na način da se udio grada odnosno općine poveća na 65%, a udio županije na 20%. U navedenom slučaju bi i potreba fiskalnog izravnanja za županije bila manja te bi se udio Fonda za fiskalno izravnanje mogao smanjiti na 9%, a ostatak nadoknaditi iz državnog proračuna tj. iz drugih poreza primjerice PDV-a. Navedenom raspodjelom omogući bi da razvijenije ne usporavamo u njihovom razvoju, da oni i dalje budu pokretač ukupnog gospodarskog razvitka, da napokon omogućimo županijama da uistinu mogu preuzeti veću odgovornost u planiranju i provođenju regionalnih politika te daljnje ulaganje u razvojne projekte i programe svoje regije, što bi u praksi stvarno značilo da smo započeli s toliko potrebnom funkcionalnom i financijskom decentralizacijom. Stoga će klub IDS-a podnijeti amandman kojim ćemo tražiti od Vlade RH navedenu raspodjelu dohotka prema modelu 65% za općine i gradove, 20% za županije te nadoknada udjela za Fond za fiskalno izravnanje iz državnog proračuna. Iz navedenog prijedloga zakona, uzimajući u obzir Zakon o regionalnom razvoju koji nam nažalost još nije došao na dnevni red proizlazi da će razvijene općine, gradovi i županije biti oštećeni po dvije osnove. Prvo, zbog najavljenih indeksa razvijenosti neće moći imati mogućnost prijavljivanja i povlačenja sredstava iz EU fondova, te pod drugo predloženom raspodjelom poreza na dohodak za njih će izostati i sredstva za fiskalno izravnanje. A tu mogu dodati i onu treću da iz kompenzacijskih mjera za one razvijene kojima raste prihod od poreza na dohodak i ta sredstva će izostati. Ujedno prihodi državnog proračuna se najviše povećavaju na račun potrošnje, tj. iz PDV-a koji se isto tako u najvećem postotku ostvaruje u razvijenim dijelovima RH. Kako onda možete objasniti ravnomjeran razvoj? Moram također reći da je klub IDS-a, PGS-a i RI-a za ravnomjerni razvoj i da želimo da se sve jedinice lokalne i područne samouprave podignu na isti nivo razvoja, ali to moramo činiti na način da ne usporavamo one razvijenije već osmišljavanjem konkretnih i ciljanih mjera regionalnog razvoja za određena manje razvijena područja. Zbog svega navedenog ukoliko se ne uvaže traženja kluba IDS-a, PGS-a i RI-a naš klub neće podržati donošenje ovog zakona.
Hvala lijepa gospodine Demetlika. Gospodin Sponza je tražio repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zapravo nisam se javio da bih replicirao kolegi Tulju jer mi to unutar kluba nikad nismo radili, tako da se vama svima prisutnima ispričavam, a sama replika me ponukala na ovaj zadnji dio komunikacije između kolege Šukera i gospodina Preleca, gdje vidim potencijalno opasnu zamjenu teza. Dakle, gospodin Šuker je rekao mi imamo decentralizaciju, treba spustiti ovlasti. A gospodin Prelec je rekao da, slažem se što sam i ja u svim brojnim nastupima rekao da treba lokalnim jedinicama sa državne razine pokazati povjerenje i spustiti ovlasti. Ali idemo razgovarati na temelju istine. Prihodi koji su glavni za jedinice lokalne samouprave je porez na dohodak. U prosjeku se slažem da oni čini između 30 i 35% ukupnih izvornih prihoda. Hajmo napraviti temeljitu analizu unazad nekog perioda kako se kretao porez na dohodak u odnosu na ine izmjene Zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave, da li je on rasao, da li je uravnotežen ili je došlo do pada. Kad budemo te podatke usporedili onda ćemo doći na konstataciju sa kojom se osobno ja slažem sa gospodinom Prelecom. Spustimo najprije novce da bi mogli dati i ovlasti. Zato sam na samom početku rekao da je to dosta opasna zamjena teza, jer kao što smo danas raspravljali o lex šerifu, oni koji stalno napadaju i prozivaju lokalne čelnike zapravo ne konstatiraju nešto drugo što … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, hvala, hvala. Ja se zahvaljujem, samo malo. Ja se zahvaljujem svima i vama na dobroj replici ali gospodinu Prelecu i gospodinu Šukeru što nisu dali povredu Poslovnika, jer vi niste replicirali gospodinu Demetliki, nego njima. Tako da svima se zahvaljujem. Hvala lijepa. Svi smo tolerantni. Idemo dalje. Gospodin Hrg, izvolite ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a.
Koja lijepa, mirna rasprava. Hvala gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Ne, ne. Sve o.k., nisam zato šutio. Predzadnje izmjene Zakona o financiranju lokalne samouprave uzeli su lokalnoj samoupravi negdje oko milijardu i sto milijuna kuna bez ikakvih kompenzacijskih mjera, sjetimo se malo toga. Zadnje izmjene, one prošlogodišnje su također imale intenciju negdje gubljenja oko 750 milijuna kuna, ali su zakonom određene kompenzacijske mjere koje su to poravnavale. Tada je najavljeno da je 2017. godina prijelazno razdoblje, godina praćenja i da ćemo znači za 2018. godinu dobiti novi zakon, odnosno izmjene Zakona o financiranju lokalne samouprave sa jednim modelom koji je jedino pravedan i koji jedino osigurava jedan minimum proračunskog poreznog standarda svakom stanovniku RH ma gdje god on odlučio u RH živjeti. I to ovaj zakon upravo nudi. Ima ovdje prijepora oko toga da li bi taj iznos trebao biti isti za gradove i općine, da li neke općine imaju veću nadogradnju nego druge, imaju sigurno. Vjerojatno u nekom vremenu koje je pred nama će trebati malo još detaljnije razraditi ove modele, pa onda valorizirati upravo ono što je kolega Prelec govorio da neke općine imaju društvenu nadogradnju, pa da možda onda u tom dijelu se još neke korekcije naprave. Ali ovo je po prvi puta, po prvi puta da nakon više od 10 godina govorenja o tome da se mora omogućiti taj minimalni standard poreznog prihoda po stanovniku u Republici Hrvatskoj tamo gdje on živi da je Vlada predložila ovakav zakon. Ovo je po prvi puta. I ovo nije mali korak naprijed, ovo je veliki korak naprijed. I odlično je kolegica Perić malo prije rekla, kada bi sve izračunali što se u stvari slijeva prema lokalnoj samoupravi mi bi u stvari imali sasvim drugačije podatke koji bi u tim postotcima bili različito drugačiji. Ono što mene sad u ovoj doradi zakona između dva čitanja također raduje da se je produžio ovaj period izravnanja, da se onima koji bi eventualno gubili ovim zakonom ipak održava ipak jedna razina jer je to potrebno dok se prilagodi. Ali ono što sam govorio na Odboru za lokalnu samoupravu sa punom odgovornošću i bez ikakvog ustručavanja ovdje ću reći da onaj period jednog monitoringa koji će se pratiti nekakvih pet godina, treba dobro debelo pratiti analizirati i vidjeti da li će lokalne samouprave koje ovim zakonom odlično prolaze napredovati, da li će im se standard dizat, da li će im se prihod po stanovniku dizat. Ukoliko ne, ja apsolutno ovdje kažem da tada treba pristupiti reorganizaciji tih lokalnih samouprava jer ne možete stalno nekome dodavati i davati. Ovaj dio o čemu je ovdje bilo govora da bi trebalo uračunavati komunalnu naknadu i doprinose i sve ostalo, ne, jer bi time oštetili u principu one koji više prihoduju koji imaju pa bi još bio malo veći nesrazmjer i mislim da ovoga trenutka je to dobro da je tako napravljeno. Kuda će se trošiti ovaj novac? To je malo vezano na raspravu o prijašnjem Zakonu o lokalnoj samoupravi. Pa ljudi moji dragi, pa svi mi znamo ovdje, doduše ima nas tu desetak unutra ali nema veze, svi mi znamo da će svaki lokalni čelnik, svako predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave 90% ovih sredstava uložiti u razvoju u infrastrukturu, u izgradnje cesta, nogostupa, vodovoda, vrtića, dvorana, uređenje društvenih nekakvih prostora, znači pojačat će se i gospodarska aktivnost ovim izmjenama zakona i to u svim dijelovima Hrvatske. To su učinci o kojima ovdje nismo govorili, ali to će se dogoditi. Analizirao sam drugu izbornu jedinicu jer od tamo dolazim, prvenstveno Koprivničko-križevačku i Bjelovarsko-bilogorsku županiju i istočni dio Zagrebačke županije, skoro da i nema lokalne samouprave na ovom potezu od Zagreba na istok koja neće profitirati ovim izmjenama zakona, skoro da i nema. I ovaj zakon upravo ide u odličnom pravcu baš za takve jedinice lokalne samouprave, one su cijelo vrijeme do sada kaskale otraga, nisu se mogle razvijati, nisu imale elementarne mogućnosti za neki razvoj. Neki dan sam u Bjelovaru baš malo prezentirao taj dio izračuna, dakle u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji nema nijednoga grada, nijedne općine koji neće od milijun kuna pa na više dobiti više za svoj proračun u narednoj godini, da, zato što su vrlo niske, imate tamo prihod porezni po 600 kuna neki imaju. Znači koliko su ti ljudi tamo bili do sada osakaćeni uopće o mogućnostima razvoja, nismo ih razumjeli. Sada ih ovim izmjenama zakona, ja tako to doživljavam, razumijemo. I moj grad će dobiti i susjedni gradovi će dobiti, a da ne govorim o općinama. E sada je na čelnicima lokalnih samouprava da sredstva iskoriste na način da privuku ljude da dođu živjeti i da ostanu živjeti u tim sredinama kako ne bi gubili sutra na smanjenju broja stanovnika, to je opasnost, to je problem. Ali u svakom slučaju ja ne vidim nikakvog razloga da se ovakav prijedlog zakona ne pohvali, da kažemo da ovo jest fiskalna decentralizacija prema lokalnoj samoupravi, prema svakom čovjeku i da ona ima komponentu solidarnosti, izrazito veliku komponentu solidarnosti prema onima koji su do sada bili definitivno kontinuirano zakidani. Iz tih razloga uz sve ovo drugo navedeno klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a apsolutno podržava ovakve izmjene, ali kažem uz napomenu da se prati petogodišnji učinak i da se nakon toga oštro krene u neke rezove ako su potrebni. Dao Bog da neće trebati, da će biti razvoj svugdje, ali treba unaprijed reći da će se tako nešto raditi i pripremati. Hvala lijepa.
Hvala i vama gospodin Hrg. Imate dvije replike. Prva gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Kolega HRg, vi ste spominjali kretanje poreza na dohodak, ja sam u jednoj replici rekao, ali možemo reći u zadnjih 11, 12 godina da se on kreće negdje ukupni prihodi poreza na dohodak negdje između 12 i 14,5, 15 milijardi kuna. Uzmite ono smanjenje sa 15 na 12 pa neoporezivi dijelovi, onda razne političke opcije ove i one olakšice, ali uglavnom to se kreće tu. Da nije bilo tih recimo, da smo to statički ostavili ili šta ja znam na poreznu na dohodak kakav je bio negdje 2007., 2008. prihod od poreza na dohodak bi bio negdje na razini 19, 20 milijardi kuna, to su naprosto činjenice. E međutim ima nešto drugo. Kada govorimo o toj decentralizaciji niko ne kaže, dobro, a šta bi vi to htjeli decentralizirati? Školstvo i zdravstvo 37 milijardi kuna, mirovinama neću govoriti, školstvo i zdravstvo 37 milijardi kuna. E sada što bi trebalo, to decentralizirati dole onda iz državne blagajne usmjeravat novce dole jer nemate izvornih prihoda, svakom gradu i općini. Na kraju krajeva što se događa sa lošom decentralizacijom, to vam je najbolji primjer županijskih bolnica. Dakle 2002. su decentralizirane, neko im je decentralizirao nekakav iznos, neko im je odredio cijene po kojima mogu nešto fakturirati, a realan i stvarani život je negdje drugdje. I sve županijske bolnice izuzev možda jedne ili dvije su u strahovitim financijskim problemima. Dakle kada govorimo o decentralizaciji onda govorimo o decentralizaciji prava i decentralizaciji … i tu treba biti vrlo, vrlo oprezan s obzirom na našu različitost i kada uzmete najbogatije jedinice lokalne samouprave i najsiromašnije onda ćete vidjeti da li vam je odnos 1:7, osam pa čak možemo kada uzmemo sve prihode i više. I zato treba kada govorimo o ovoj temi, treba analitički to sve staviti, metodološki staviti na nekakvu razinu da se može uspoređivati i onda raspravljati na jednom stručnom nivou bez političkog opterećenja, bilo čega jer kolege iz Istre i Vukovarsko-srijemske županije ne mogu na isti način razgovarati pa da su si najbolji na ovome svijetu. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin Hrg.
Da, spuštanje ne samo novaca nego i obaveza. Pa ja osobno mislim da bi ovim izmjenama zakona trebalo na lokalne samouprave apsolutno spustiti recimo obavezu nabave školskih udžbenika za osnovnoškolsko obrazovanje. Sada više nema ni jedna lokalna samouprava argumenta reći da nije u stanju to napraviti. To je stvar koja se dakle može napraviti. A što se tiče ovoga ma apsolutno ste u pravu, to sam i spomenuo da je kolegica Perić u stvari o tome govorila prije. Dakle, neka je ovo jedan korak prema detaljnijem analiziranju svega što se događa i kad spominjete i bolnice i sve ostalo moramo se odlučiti u Hrvatskoj što u stvari želimo jer mi ispustimo kao neke fiktivne ovlasti, novce odredimo negdje drugdje, ti se sad tamo snađi ili ne snađi i to tako ide. Znači ti si osnivač nečega čega u stvari nisi osnivač. To vam je primjer sa školama. Pa lokalne samouprave i regionalne, znači županije realno gledajući nisu osnivači škola. Ma nemaju nikakve ovlasti osim onog tijela kapitalnih sredstava koje raspoređuju za neke investicije koliko su dobili iz državnog proračuna za decentralizirane funkcije. Nemaju odgovornosti, ne mogu ništa napraviti jer su im školski odbori, dakle mimo njih, imaju manjinu u školskim odborima. Kakav je to osnivač? Kakav je to vlasnik nečega koji o tome ne može odlučivati? Znači ove rasprave u stvari idu u dobrom pravcu po meni jer se otvaraju ti problemi. Pa i danas raspravljamo u krajnjem slučaju kao da nismo različite političke opcije.
Hvala. Imaju ovlasti da koče kad žele kočiti, to da. Gospodin Sponza, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo još jedanput moje isprike što se tiče prethodne replike. Sad ću se držati strogo Poslovnika. Naime, držim da je zapravo jedna od ključnih stvari u svojoj raspravi rekao kolega Hrg da je potrebno mjeriti efekte dodjele sredstava iz Fonda izravnanja. Temeljem ovog zakona nije definirana precizna namjena korištenja dodjele tih sredstava i zapravo ne može se to samo jednostrano gledati da je to loše ili da je dobro, zato što ako nekome treba da li u vrtiću, da li u školi neko osnovno sredstvo. Ja to gledam sa aspekta unapređenja društvenog standarda, gledam sa aspekta rasta, gledam sa aspekta razvoja i ne promatram u kontekstu potrošnje. No međutim, nas iskustva uče i zato vam i čestitam zato što ste vi to tako rekli i zato sam i ponovio da je to jedna od ključnih stvari koje je dobro još jedanput naznačiti u ovoj raspravi. Jer iskustvo nas uči da je brojnim jedinicama lokalne samouprave isključivo po političkom ključu jesu dodijeljena značajna sredstva koja su se trošila nenamjenski. Rekla je kolegica iz HDZ-a prije mom kolegi Demetliki država pomaže jedinicama lokalne samouprave. Ja ću vam kolegice kazati da upravo u vrijeme HDZ-ove Vlade prethodne jedne od, poduzetničke zone, zemljište za potrebe u poduzetničkim zonama su se dodjeljivale besplatno. Grad Rovinj je morao odustati od 8 milijuna kuna iz fonda gdje je država prikupila sredstva na ime prodaje stanova. U kontekstu namjene korištenja tih novaca kad je bilo vrijeme rata nema primjedbi, ali me smeta ako jednom dam, a drugom besplatno, a od drugog nešto pitam da li se odriče pa nismo svi istom primjerom.
Hvala lijepa. Hvala. Gospodin sad, nisam vidio. Dobro, izvolite gospodin Hrg, izvolite.
Ja ću se samo na onaj dio vratiti vezano na potrošnju tih sredstava, na njihovu namjenu. Dakle, rekao sam to i u raspravi. Uopće ne sumnjam da će čelnici lokalnih samouprava te novce u najvećoj mjeri potrošiti za razvoj, izgradnju i ono ponavljam i naglašavam jer treba to naglašavati. Ovim izmjenama zakona pokreću se i gospodarske aktivnosti apsolutno i to ne samo u nekoj velikoj tvrtki koja je dobila neki veliki posao, nego se disperzira po cijeloj Hrvatskoj tamo gdje su oni koji će profitirati, naravno tamo gdje će ostajati na istom će i dalje biti jer će se razvijati dalje i napredovati. To je normalna stvar. I to je još jedna dodatna komponenta. I to je sad ono što sam također povezivao sa prethodnim zakonom o kojem smo raspravljali. Znači svaki lokalni čelnik želi sebi pomoći na način da dobije političke poene kako bi ostvario svoja predizborna obećanja. To je njegov interes u tome. Građani naravno u tome naravno profitiraju iz sredina u kojoj živi, jer dobivaju onu infrastrukturu, ono što im je potrebno ili neke druge, socijalna davanja ili nešto sasvim drugo što je potrebno. I naravno država sama po sebi dobiva. Znači, svaka ta kuna koja se usmjeri prema lokalnoj samoupravi zanemarimo pojedinačne slučajeve. Ima ih, ima raznih gluposti. I bilo je slučajeva puno da se je novac dodjeljivao na načine koji nisu u redu. Ovaj puta dnevnim pražnjenjem, odnosno dnevnim prilivom na račune lokalnih samouprava po prvi puta dolazimo do jednog pražnjenja po određenom receptu koji je određen unaprijed. Znači nema više ono ja sam si s tobom dobar pa ti onda dajem, pa tko se bolje snađe.
Hvala lijepa. Gospodin Miro Bulj, pojedinačna. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mislim da je prije tri minute počelo izvlačenje skupina za Svjetsko prvenstvo u nogometu i mi ne znamo još uvijek hoće li Hrvatska imati sreće da prođe dobro. Ali ono što znam je da zbog ovog zakona općine i gradovi na otocima nisu imali sreće i neće proći dobro. Zbog toga sam uložio amandman da se u članku 5. dodaje još jedan stavak kojim bi se vratilo onih 16% sredstava za kapitalne projekte na otocima. Dakle, svaka Vlada, svaka vlast ima neku svoju regionalnu politiku i tu politiku prezentira na način da to stavi u zakone. Ja mislim da nije dobra politika da se otoci i kopno izjednačavaju na ovaj način na koji se to izjednačava. Naime, jedan od glavnih, dobro možda nije jedan od glavnih ali svakako je važan naglasak premijera u mnogim raspravama je bio da se u Ministarstvu regionalnog razvoja formirala Uprava za otoke, a sada se s druge strane nešto što postoji u postojećem zakonu se briše. Dakle, zašto je i gospodin Hrg je govorio u svojoj raspravi koliko će općine i gradovi u njegovoj izbornoj jedinici, odnosno u dijelu Hrvatske odakle dolazi dobiti više ovim zakonom, a ja bih morao govoriti o tome koliko će općine i gradovi u dijelu gdje ja živim dobiti manje. Zbog toga, bez obzira što je klub najavio da će biti suzdržan ja ću na žalost morati glasati protiv ovog zakona ako se ne bude prihvatio amandman. A obzirom da nas je u dvorani ostalo pet ja mislim da bi u stvari bilo dobro da zbog zalaganja se amandman onih koji su ostali do kraja rasprave da budu prihvaćeni ili barem dijelom prihvaćeni. Evo ja se nadam da će do donošenja, dakle do glasovanja da će se pokušati iznaći bolje rješenje za otoke, a ako ne, na žalost neću moći podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala i vama gospodine Bauk. Gospodin Željko Tufekčić ima pravo na završnu riječ ako želi naravno. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo samo ću kratko. Ono što prije svega u stvari želim je zahvaliti svim saborskim zastupnicima koji su u ime klubova ili u pojedinačnim raspravama raspravljali. Rasprave su zaista što mi je posebno drago bile i konstruktivne i sadržajne i evo zahvaljujem na podršci i pohvalama koje smo čuli. Čestitam i zahvaljujem na trudu uloženom u izradu prezentacije. Jedino što kolegica nešto spominje nekakve tablice i autorska prava pa ne znam kako ćete to riješiti, valjda poslije. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ono što svakako želim ponoviti je da mislim da se radi zaista o jako dobrom zakonu, o velikom iskoraku u smjeru decentralizacije, u smjeru veće jednakosti, transparentnosti, jednostavnosti, pravednosti, ali svakako i ono što je najvažnije jačanju fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne samouprave. U izradi zakonskog prijedloga i u svim ovim i analizama raznih varijanti, pa i ove konačne koju smo evo ovim putem predložili sudjelovali su brojni stručnjaci sa Ekonomskog fakulteta, Instituta za javne financije, ali i udruge gradova, udruge općina i županija. Dakle, ovim zakonom kao što smo rekli prepuštamo jedinicama lokalne samouprave godišnji iznos negdje na razini milijardu i 400, milijardu i 500 milijuna kuna. Ovo će im svakako omogućiti puno bolje i puno kvalitetnije pružanje općenito javnih usluga građanima, ali jednako tako i ulaganja u brojne kapitalne projekte, u investicije, u razvoj i sve ono što gradonačelnici ali vijeća budu ocijenili kao potrebno i najbolje za građane na njihovom prostoru. Evo očekujem u konačnici i podršku zakona i njegovo izglasavanje i evo svima još jednom zahvaljujem.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kako se kaže kad se steknu uvjeti, a u utorak nastavljamo u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o reviziji, znači drugo čitanje, drugo najvjerojatnije čitanje. Hvala lijepa i doviđenja! SJEDNICA PREKINUTA U 16,10 SATI.
Idemo na zadnji zakon o kojem ćemo danas glasovati. To je Konačni prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne samouprave), drugo čitanje, P.Z. br. 200. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika IDS-a, PGS-a, RI-a, zatim Kluba zastupnika SDP-a i zastupnik Arsen Bauk. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Sa nama je još jednom državni tajnik u Ministarstvu financija poštovani Željko Tufekčić. Idemo redom. Prvo je amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog za povećanje udjela općine, odnosno grada sa 60 na 65%, županije sa 17 na 20, te smanjenje udjela za fiskalno izravnanje sa 17 na 9%, a da se ostatak nadoknadi iz državnog proračuna, tj. iz drugih poreza primjerice PDV-a se ne prihvaća. Razlog tome je što provođenje ovog zakona već ima značajan fiskalan učinak na državni proračun budući da se sav prihod od poreza na dohodak prepušta jedinicama lokalne i područne samouprave. Država prepušta jedinicama lokalne i područne samouprave i prihod od poreza na dohodak po osnovi kamata na štednju. U 2016. taj prihod je iznosio oko 370 milijuna kuna, a preuzima financiranje pomoći izravnanja za decentralizirane funkcije koje se trenutno financiraju iz udjela u prihod od poreza na dohodak po stopi od 16%. Po toj osnovi u 2018. godini planirani iznos od oko milijardu i 650 milijuna kuna na razdjelima Ministarstava nadležnih za decentralizirane funkcije, a financiran je iz izvornih prihoda državnog proračuna.
Očitovanje. Izvolite kolega Demetlika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Nismo zadovoljni sa vašim obrazloženjem, tj. odbijanjem našeg amandmana, jer smatramo da upravo ovakva podjela prihoda od poreza na dohodak zasigurno neće osigurati značajni transfer sredstava našim županijama, gradovima i općinama i niti možemo reći da se time postiže decentralizacija. Osobito želim skrenuti pažnju kad znamo da sve porezne reforme, svi porezni paketi poreznih zakona su upravo išli na teret i prelamali se na leđa jedinica lokalne samouprave. I od 2009. na dalje se ti prihodi smanjuju. Isto tako moram reći da se zakidaju upravo i one razvijene jedinice lokalne samouprave, jer one neće moći koristiti sredstva iz fonda za fiskalno poravnanje i stoga smo predložili da se svim jedinicama lokalne samouprave, svim županijama poveća gradovima, općinama za 5% kao i županija za 3% i na taj način se može i smanjiti tj. smanjiti potreba za punjenje dijela za fiskalno izravnanje. A budući da proračun se puni, a vidimo pogotovo iz sredstava PDV-a koji se isto tako ostvaruje na područjima jedinica lokalne samouprave, da onda iz tog fonda izvršite punjenje Fonda za poravnanje. Tražim glasanje. Hvala lijepa.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 2. To je amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog o povećanju osnovne referentne vrijednosti općina za 80% umjesto za predloženih 50% se ne prihvaća. Kada bi se osnovna referentna vrijednost općina uvećala za 80, umjesto za predloženih 50%, nejednakost fiskalnog kapaciteta među općinama bio se neznatno smanjila dok bi se kod gradova i županija povećala. Raspodjela sredstava prihoda od poreza na dohodak, te referentne vrijednosti utvrđene ovim zakonom optimalno smanjuju nejednakosti fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne i područne samouprave što omogućuje ravnomjerno osiguravanje prihoda za obavljanje njihovih zakonom propisanih poslova. Osim navedenog, važno je istaknuti da od iznosa od oko milijardu i 950 milijuna kuna koliko je procijenjeno da će biti ostvareno u 2018. godini iz udjela za fiskalno izravnanje, na fiskalno izravnanje općina u 2018. bit će izdvojeno oko 900 milijuna kuna, a to je oko 46% od ukupno raspoloživih sredstava za fiskalno izravnanje. Usporedbe radi, ukupni prihodi od poreza i prireza na dohodak svih općina u 2016. iznosili su 1,1 milijardu kuna.
Klub zastupnika SDP-a, kolega Mateljan. Izvolite.
Pa ne možemo se složiti sa ovom vašom argumentacijom. Naime, ima puno više i puno kvalitetnih argumenata koji idu u prilog tome da se poveća referentna vrijednost za općinu, da se izjednači referentna vrijednost među općine i gradova iz razloga jer većina općina u RH nalaze se u ruralnom području. Ruralno područje ima čitav niz specifičnosti na primjer od demografske devastacije, od neadekvatne komunalne i socijalne infrastrukture i upravo ovaj naš amandman ide za time, dakle da se izjednači referentna vrijednost između općina i gradova kako bi stanovništvo u općinama imalo, dakle mogućnost biti konkurentno, imalo mogućnost razvoja poput urbanih zajednica. Tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. I idemo na zadnji amandman danas, to je amandman poštovanog kolege Arsena Bauka. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ovim je amandmanom predloženo da se na području općine, odnosno grada na otoku propiše sljedeća raspodjela prihoda od poreza na dohodak. Udio općine, odnosno grada 60%, udio županije 16 i pol posto, udio za decentralizirane funkcije 6%, udio za fiskalno izravnanje 17% i udio pozicije za pomoć za financiranje kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka 16%, sve navedeno daje ukupan postotak od 115,5% sve zajedno. Dakle predloženi amandman tehnički odnosno matematički neispravan i kao takav neprovediv.
Kolega Bauk, izvolite.
To vam je kao Kosi toranj u Pizi, da nije nakošen ne bi za njega niko znao. Dakle zahvaljujem gospodine državni tajniče. Obzirom da ste vi u obrazloženju zakona već naveli u odnosu na moju raspravu iz prvog čitanja da nećete prihvatiti da općinama i gradovima na otocima ostane onih 16% koji bi inače onda bi iz tog amandmana ispalo ovo za decentralizirana sredstva. Ispada da su ustvari najveći gubitnici ovoga Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave gradovi i općine na otocima, dakle svi nešto dobijaju, a oni gube. U tom smislu tražim glasanje o amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o financiranju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 88 glasova za, 3 suzdržana i 13 protiv donesen Zakon o financiranju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Poštovane kolegice i kolege, plan za idući tjedan dobit ćete danas tijekom popodneva, radit ćemo od utorka do petka, dosta će biti točaka koje moramo napraviti. A sada dajem pet minutnu stanku samo da prođe gužva ova dok ljudi napuštaju sabornicu. Nastavljamo s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. STANKA U 13,54 SATI. Javili su se kolega Bulj, kolega Glasnović, kolega Maras.