Prelazimo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 607 Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, Ivica Buconjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite, državni tajniče.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Štovane dame i gospodo, saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju, s konačnim prijedlogom zakona. U obrazloženju piše da je jedan od razloga za donošenje ovog zakona i provođenje prijedloga i reorganizacije agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, a sve u smislu provedbe Programa gospodarskog oporavka Republike Hrvatske. Međutim, ja bih rekao da osim toga razloga je isto tako vrlo značajan i razlog da se donošenjem ovoga zakona treba provesti funkcionalna integracija kompletnih sastavnica sustava zaštite i spašavanja. Naime, ovaj centar u … [[Ne razumije se.]] je osnovan odlukom Vlade 2001. godine 29. studenoga, a nakon osnivanja ovoga centra je donesen novi Zakon o zaštiti i spašavanju te je osnovana i Državna uprava za zaštitu i spašavanje. I ako se pogleda opis djelatnosti Državne uprave za zaštitu i spašavanje i regionalnog središta, vidjet će se da se praktično djelatnosti preklapaju. Naime, ako se pogleda djelatnost regionalnog središta iz članka 3. uredbe ona je gotovo identična djelatnostima Državne uprave za zaštitu i spašavanje iz članka 34. i 5. Isto tako, se preklapa sa djelatnostima i obvezama Državne uprave za zaštitu i spašavanje iz članka 47., 48. i 49. i 50. zakona, 35 zakona. Znači, niza Zakona o zakonu o zaštiti i spašavanju odnosno iz nadležnosti Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Kao što sam rekao ovim se neće samo dati doprinos smanjivanju broja agencija u smislu provedbe Programa gospodarskog oporavka, nego će se izvršiti jedna vrlo važna funkcionalna integracija svih sastavnica sustava zaštite i spašavanja. Isto tako ste vidjeli da se prelazi i na jedinstveni broj 112, da taj jedinstveni broj prihvaćaju sve sastavnice iz sustava zaštite i spašavanja uključujući vatrogasce i MUP tako da će sve ostale hitne službe, odnosno službe koje sudjeluju u sustavu zaštite i spašavanja se integrirati s vremenom. U regionalnom središtu inače radi 24 djelatnika. Predviđeno je da će se njih 13 premjestiti u Državnu upravu za zaštitu i spašavanje sukladno stručnoj spremi i sistematizaciji državne uprave, a 11 će se staviti na raspolaganje Vladi Republike Hrvatske, odnosno postoji mogućnost da se i oni isto premjeste sukladno potrebama Državne uprave za zaštitu i spašavanje, odnosno njihovoj školskoj spremi, stručnoj spremi. Još samo da kažem da je do sada od 2004. godine, ovo su podaci do 2010. godine Regionalni centar za Divulje ukupno potrošio 29 milijuna 850 tisuća 577 kuna i očekujemo da će se ovim pripajanjem u Državnu upravu za spašavanje i ti troškovi smanjiti. Ovi djelatnici Regionalnog centra za Divulje će naći svoje mjesto u Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje i sigurno će se time dati još jedan dodatni poticaj za uspostavu jedinstvenog integriranog sustava zaštite i spašavanja gdje će svi oni koji imaju određene stručne kvalifikacije naći svoje mjesto i moći dati svoj doprinos. Hvala lijepa.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Netočan je navod da će se s ovim spajanjem ovakvog tipa postići veća funkcionalnost. To samo ako pročitate naziv. Dakle, riječ je o regionalnom središtu i riječ je o državnoj upravi. To da smo napravili drugačije, da smo državnu upravu utopili u regionalno središte onda bi dobili tu funkcionalnost. Jer da tome nije tako onda recimo ne bi te zadnjih mjeseci u Srbiji nakon što su načuli da će se ovo desiti imali napise da će novo regionalno središte ovakvog tipa biti formirano u Nišu. I zapravo mi uopće nije jasna ta logika, ali vjerojatno će biti kroz diskusiju prilike o tome nešto slušati i čuti.
Odbori? Unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost? Zakonodavstvo. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Državna uprava za zaštitu i spašavanje sa svojih pet službi – Službom za civilnu zaštitu, Službom za vatrogastvo, Službom za sustav 112, Službom zajedničkih poslova i Učilištem vatrogastva i zaštite spašavanja kao vodeća organizacija zaštite i spašavanja ljudi, dobara i okoliša u Republici Hrvatskoj priprema, planira i rukovodi operativnim snagama i koordinira djelovanje svih sudionika zaštite i spašavanja. U proteklih pet godina napravljen je veliki iskorak u izgradnji jedinstvenog sustava zaštite i spašavanja. Ovim prijedlogom Zakona o zaštiti i spašavanju uredit će se pitanje rada regionalnog središta za pružanje pomoći i uklanjanja posljedica katastrofa. Stupanjem na snagu Zakona o dopuni, Zakona o zaštiti i spašavanju prestaje važiti Uredba o osnivanju regionalnog središta, a regionalno središte za pružanje pomoći prestaje s radom danom upisa brisanja u sudskom registru. Regionalno središte je osnovano radi vođenja baze podataka o katastrofama, razmjene informacija važnih za zaštitu i spašavanje od katastrofa, poduzimanja preventivnih mjera za smanjenje, mogućnosti nastanka katastrofa, usklađivanja postupaka vezanih uz prelaske granica. Radi pružanja žurne pomoći namijenjene sprječavanju nastanka, odnosno uklanjanju posljedica katastrofa, usklađivanja zajedničkih planova djelovanja, primanja i pružanja pomoći drugim državama pri zaštiti i spašavanju, te uklanjanju posljedica u katastrofama. Obuka i osposobljavanje upravljačkih i specijalističkih timova iz područja zaštite i spašavanja, te planiranja i provedbe vježbi iz područja zaštite i spašavanja koje uključuju angažiranje međunarodnih upravljačkih i spasilačkih timova. Kako su djelatnosti regionalnog središta istovjetne sa djelatnostima Državne uprave za zaštitu i spašavanje, a evo navest ću i nekoliko primjera da se vidi da su nadležnosti Državne uprave za zaštitu i spašavanje preklapaju sa nadležnosti regionalnog središta. Nadležnosti Državne uprave za zaštitu i spašavanje su da obavlja procjenu rizika od nastanka katastrofe i veće nesreće prema području, uzroku ili subjektu, te je nositelj izrade procjene ugroženosti i planova zaštite i spašavanja jedinica lokalne i područne i regionalne samouprave. Izdaje obvezne upute za upravljanje rizikom svim sudionicima zaštite i spašavanja, prati i analizira stanje u području zaštite i spašavanja, te predlaže Vladi Republike Hrvatske mjere za poboljšanje stanja i usmjeravanje razvoja sustava zaštite i spašavanja. U jedinstvenom informacijskom sustavu prikuplja i raščlanjuje i usmjerava podatke o prijetnjama i posljedicama katastrofa i većih nesreća. Vodi jedinstvenu informacijsku bazu podataka o operativnim snagama, sredstvima i poduzetim mjerama u području zaštite i spašavanja. Koordinira, rukovodi i izravno zapovijeda operativnim snagama u katastrofama i većim nesrećama. Priprema i obavlja provedbu međunarodnih ugovora iz područja zaštite i spašavanja, obavlja razmjenu informacija s nadležnim tijelima drugih država i međunarodnih organizacija o zaštiti i spašavanju. Izravno komunicira s nadležnim tijelima drugih država i međunarodnim organizacijama u svezi sa traženjem i provedbom prijema ili pružanja žurne pomoći. Koordinira prelazak državnih granica tijekom primanja ili pružanja međunarodne pomoći. Usklađuje djelovanje međunarodnih snaga u zaštiti i spašavanju na području Republike Hrvatske. Priprema i provodi međunarodne konferencije, seminare, tečajeve, radionice i vježbe za zaštitu i spašavanje. Organizira i provodi vježbe sudionika zaštite i spašavanja radi provjere njihove sposobnosti predlože plan investicija kod velikih požara i kod, predlože plan intervencija kod velikih požara otvorenog prostora na teritoriju Republike Hrvatske, donosi plan potrebnih sredstava i vatrogasnih snaga za vatrogasne intervencije od značaja za Republiku Hrvatsku, donosi plan nabave opreme za provedbu aktivnosti iz programa aktivnosti u provedbi posebnih mjera zaštite od požara od interesa za Republiku Hrvatsku, neposredno usklađuje uključivanje postrojbi oružanih snaga Republike Hrvatske, odnosno pripadnika redarstvenih snaga u aktivnosti iz područja vatrogastva, prati stanje i pojave u području vatrogastva u Republici Hrvatskoj, sudjeluje u aktivnostima međunarodnih organizacija Ujedinjeni narodi, NATO, Europska unija i Vijeće Europe, i to sve kroz organizaciju vježbi, konferencija, radionica, seminara, koordinira aktivnostima nacionalnih službi za zaštitu i spašavanje, sudjeluje na međunarodnim vježbama, organizira zajedno sa NATO-om, Euroatlantskim centrom za koordinaciju reagiranja u slučaju katastrofe međunarodne vježbe gašenja požara, provodi suradnje u području prevencije pripravnosti pružanja pomoći i uklanjanje posljedica katastrofa temeljem sklopljenih međunarodnih ugovora iz područja zaštite i spašavanja sa drugim državama primjerice Mađarskom, Slovenijom, BiH, Slovačkom, Austrijom, Poljskom, Francuskom, Crnom Gorom, i Ruskom Federacijom. Nadalje iz ovoga je vidljivo da se ove nadležnosti preklapaju i onda je logično donošenje odluke o prestanku rada regionalnog središta za pružanje pomoći, i logična je i odluka da svi djelatnici regionalnog središta na dan stupanja na snagu ovog zakona postaju državni službenici ili namještenici, i nastavljaju obavljati poslove koje su obavljali, te u okviru državne uprave za zaštitu i spašavanje zadržavaju sva prava iz radnog odnosa do rasporeda prema propisima o državnim službenicima i namještenicima, sukladno preuzetim poslovima. Preuzeti državni službenici koji se ne mogu rasporediti stavit će se na raspolaganje Vladi Republike Hrvatske, sukladno propisima o državnim službenicima. Kako je državni tajnik i rekao radi se o 24 zaposlenika regionalnog središta. Ovim sve aktivnosti i projekti regionalnog središta se uključuju u financijski plan državne uprave za zaštitu i spašavanje, predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku, jer se njime u cilju postizanja svrhovitosti postojeće strukture javne uprave provodi jedna od mjera reforme javne uprave utvrđena programom gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske, vezano za reorganizaciju agencija i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima. Ovim zakonskim prijedlogom ostvarit će se oko 700 tisuća kuna ušteda u 2010. godini, isto tako u projekcijama proračuna za 2011. i 2012. godinu, procjenjuje se uštediti oko 800 tisuća kuna godišnje. Zbog svega navedenog, klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje Zakona o dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju, s konačnim prijedlogom zakona. Hvala.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Šime Lučin.
Pa netočno je ovdje da je sve logično. Ništa nije logično. Mislim kako da objasnim? Ako postoji nešto što je državno, postoji nešto što je regionalno, postoji nešto što je međunarodno. Mislim čudi me da gospodin tajnik nije rekao u uvodu da je regionalno središte nastalo kao zaključak kvadriterale … [[Ne razumije se.]] jedan od potpisnika Mađarske, Slovenije i Austrije, i zapravo ukida se nešto što bi trebalo postati zlatna koka u onom smislu da bi se moglo isfinancirati u cijelosti međunarodnim fondovima i partnerskim odnosima. To što Vlada nije znala proteklih godina prepoznati ili je to nekako samo malo onako prepoznala kroz odškrinuta vrata, to je jedan sasvim drugi problem.
Kolega Lučin, pa to nije bio ispravak netočnog navoda zastupnika. Ne može, nema ispravaka nelogičnog zaključka. Državni tajnik Ivica Buconjić. Izvolite.
Evo samo kratko da pojasnim gospodinu Lučinu. Vi ste osnivanje centra u Nišu pokazali kao gotovu stvar. To je prejudiciranje. Od toga centra, samo da vam malo pomognem, od tog centra vrlo vjerojatno neće biti ništa zbog toga što je najizglednije osnivanje novoga vatrogasnog središta regionalnoga u Splitu. Prema tome, koncepcija je malo drugačija od koncepcije koja je bila vašom uredbom o osnivanju ovoga centra, da se tamo rade neki poslovi logistički, ide se na ideju osnivanja jednoga operativnog središta koje će obavljati i poslove, i Hrvatska će vrlo vjerojatno, vi ste mi rekli kao gotovu stvar da je to u Nišu, ja vas uvjeravam da neće, vrlo vjerojatno da će Hrvatska biti središte, odnosno da će biti u Splitu to novo protupožarno vatrogasno središte, ali evo pustimo vremenu da se to pokaže, zbog toga što je obavljeno niz razgovora sa drugim zemljama, treba prije toga riješiti niz drugih pitanja oko prelaska granice, oko čuvanja i povrede zračnog prostora, ima tu puno stvari koje su definitivno određene i stvorene su pretpostavke da Hrvatska bude zemlja u kojoj će biti središte jednoga drugoga puno ozbiljnijega operativnog središta. Hvala lijepa.
Ispravak, gospodin zastupnik Igor Dragovan.
Ispravljam državnog tajnika koji je rekao u novom sustavu prethodno spomenutom. Samo istine radi, u strateškom planu MUP-a od 2011. do 2013. regionalno središte u kojem raspravljamo je dio tog strateškog plana Ministarstva unutarnjih poslova 2011. do 2013., s općim ciljem izgradnja integriranog sustava zaštite i spašavanja, i posebnim ciljem a to je uspostava sustava za pružanje pomoći i uklanjanja posljedica katastrofa u regionalnom okruženju. Znači govorimo o regionalnom središtu koje se nalazi u vašem strateškom planu MUP-a od 2011. do 2013. To samo ukazuje na način planiranja. Nešto što ste definirali kao vrlo važni faktor, unutar sustava, sada kažete da je nepotreban.
Vi ste sa malim zakašnjenjem reagirali, sad je, to ste trebali kad je državni tajnik imao svojevodno izlaganje. Vi ste reagirali sad na njegovo uvodno izlaganje. Sad je imao drugi dio u kojem se nije uopće osvrtao na ovaj dio nego je komentirao iz rasprave kolege Lučina jel'. I Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Dino Kozlevac, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine pomoćnik ravnatelja, poštovane kolegice i kolege, svi prisutni. Evo dozvolite mi da se osvrnem u ime kluba SDP-a na današnju točku dnevnog reda, a to su izmjene i dopune Zakona o zaštiti i spašavanju. Danas imamo na dnevnom redu jedan od zakona iz vladinog paketa za gospodarski oporavak kojih smo imali nekoliko u proteklom razdoblju i to kroz izmjene navedenog Zakona o zaštiti i spašavanju, a to se svodi na ukidanje Regionalnog središta za katastrofe. Tako piše, ukidanje. I to s razlogom o kojima smo sada čuli, iz preklapanja nadležnosti, ušteda, financijskih ušteda, racionalnosti itd. Odmah da kažem da će klub SDP-a biti protiv tog zakona i neće podržati navedene izmjene i dopune Zakona o zaštiti i spašavanju. Moram podsjetiti da je Regionalno središte osnovano kao što je maloprije rečeno upravo kvadrilateralom, znači da su to potpisale sporazum Hrvatska, Austrija, Mađarska, Slovenija i da je Regionalno središte upravo osnovano u Divuljama znači sa ciljem da postane Regionalno središte za katastrofe u kojemu će se početi razvijati aktivnosti sve koje su vezane kako za, da li je to logističkom, operativnom cilju, znači za katastrofe, za saniranje katastrofa ili za saniranje posljedica od katastrofa. Napominjem da je to bila 2001. godina. Središte je počelo raditi u Divuljama i u tom periodu primarno je provodilo aktivnosti na obuci, na međunarodnim aktivnostima kontaktima, vezama i evo ga sudjelovalo i u organizaciji jedne vježbe koja je do onda bila najveća. Nakon toga smo imali još jednu, zvala se - Kroćenje zmaja. Bilo je zamišljeno, odnosno sporazumom je predviđeno da će to Regionalno središte, znači u tom dijelu postojati i širiti se i da će u tom dijelu kako organizacijski i tehnički biti da tako kažem središte u smislu baze za ovaj dio Europe, odnosno vjerojatno u konačnici danas i za jugoistočnu Europu. Trebalo je, znači od tog središta Hrvatska je trebala imati velike koristi. Znači po ocjeni ljudi koji se bave u organizacijama i službi, koristi koje su se trebale ogledati u tome od dobivanja svega onoga znanja, organizacijskih sposobnosti koje imaju zemlje u okruženju do toga da je i trebala sudjelovati u najvišim standardima kako obuke, organizacije, tehničkog opremanja i normalno kad imate na jednom tom prostoru takvo jedno središte onda se u konačnici koristi i financijske za to područje, ali i generalno za Hrvatsku. Ponavljam, najveću korist su trebale imati službe, organizacije, neovisno o stupnju organiziranosti da li sa razine države, županija, općina, gradova da li su ustanove, službe, odnosno udruge. Evo ga, mi smo danas u konačnici došli u 2010. godini i nažalost evo ga sada imamo pred sobom taj zakon s kojim će to središte sa tom namjerom koja je bila nestati i ne radi se uopće o preklapanju aktivnosti jer je upravo djelatnost i cilj bio upravo taj. Vi znate da upravo radi apliciranja i primanja, znači i apsorbiranja svega onoga što očekujemo i što smo u ovom periodu vjerojatno mogli iskoristiti, ali nadam se, uvjeren sam da ćemo u narednom periodu koristiti sa razina EU je upravo apsorpcija da i u formalnom smislu i tehničkom smislu radi transparentnosti svega onoga što se događa, znači EU u pravilu ne poželi imati transparentnog subjekta sa druge strane i to je bilo upravo u ime države, znači u ime Vlade, odnosno u ime RH Regionalno središte koje je u konačnici bilo u resoru Ministarstva unutarnjih poslova. Krajem 2007. godine evo ga ja moram izraziti zadovoljstvo s ovim što sam čuo od državnog tajnika, međutim moram izraziti i skepsu ili sumnju kako reći da smo ovo čuli 2007. godine od ondašnjeg premijera ili početkom 2008. odmah i onda je to izgledalo vrlo izgledno i kao gotova stvar da će u Divuljama se napraviti, odnosno u Splitu ili Divuljama, da će biti Regionalni centar za borbu protiv šumskih požara ili kako se nazvalo i moramo reći da se to i medijski dosta eksploatiralo i naišlo je na odobravanje i na radost svih koji se bave sa tim poslovima, prvenstveno u borbi protiv šumskih požara, znači i zaštitom šuma od požara. Mada je to opet jedno usko specijalizirano područje za razliku od ovoga intenciju koje je imalo Regionalno središte za katastrofu koje je još multidisciplinarna grana koja praktički sve ono što je danas oko nas mora objediniti na jednom mjestu u određenoj situaciji, to je zaštita od katastrofa, to ću nešto kasnije reći. Danas smo krajem 2010. godine i mediji su prenijeli, nitko nije nikada demantirao, evo prvi puta čujem danas državnog tajnika koji je rekao da u Središtu za borbu protiv šumskih požara koji je predviđen u Nišu, znači u Srbiji nota bene koja nema mora, koja nije ni mediteranska u konačnici zemlja ili je ili nije, jest da je ugrožena u jednom dijelu požara, ali sustav zaštite šuma od požara i borbe protiv požara neusporediva sa resursima i svime onime što ima Hrvatska i to nas je sve skupa moram reći ražalostilo u konačnici da će jedan takav centar koji je trebao biti kod nas biti tamo. Ja se nadam da se još nije sve izgubljeno, mada ono što smo čitali i što znamo izgledalo je tako. I onda se pita čovjek uz sve te međunarodne kontakte, međunarodne odnose, evo na razini državne uprave postoji odjel za međunarodne odnose, zašto se uspjelo dozvoliti da jedan takav centar da se uopće razmišlja da on ne bude u Splitu nego da bude u Nišu. Nema apsolutno nikakve logike da u ovom okruženju ni stručne ni organizacijske normalno vjerojatno se svatko bori da to bude kod njega i to prihvaćam. Međutim, Hrvatska se po nama treba izboriti da taj Regionalni centar bude u Splitu jer ima svu logiku stručnu i inu logiku da bude u Splitu gdje bi mi koristili svoje resurse i kako stoje stvari davali najviše resursa, međutim imali bi i s druge strane neusporedivu korist od takvog jednog središta. Prema tome za očekivati je da će se ostvariti ovo. I ja vas pozivam da se to što prije ostvari. A upravo i to govori da treba postojati određeno Regionalno središte jer neće to moći biti niti dio državne uprave, neće moći biti dio državnog tijela nego će morati biti jedna organizacijska posebna jedinica koja će apsorbirati sve ovo što će se dešavati na tom prostoru ako do toga dođe. Međutim, kako sada stvari stoje po onome i saznanjima koje imamo, osim ovoga što sam danas ovdje čuo, stvari mi ne izgledaju tako dobro da ćemo mi taj centar imati. I to je nedopustivo u konačnici. Prema tome regionalni centar u Divuljama košta negdje oko 4 milijuna i 700 tisuća kuna za ovu godinu. 4 milijuna 700 tisuća kuna od 2001. kada je osnovano znam da od kada je nastala državna uprava u međuvremenu donijeli smo Zakon o zaštiti i spašavanju na razini države što je dobar u osnovi zakon. Posložili smo sustav tim zakonom što je u osnovi dobro i organizirana je i ustrojena je državna uprava kao stručno upravno tijelo za poslove zaštite i spašavanja, resorno tijelo je dalje Ministarstvo unutarnjih poslova. Državna uprava koja za razliku od ovih 4 milijuna 700 za ovu godinu mislim da je 171 milijun kuna koje će utrošiti upravo tijelo. I tu bih sada rekao da ako je cijena 4 milijuna 700 tisuća kuna bila i ušteda 700 tisuća kuna, a upravo je to bio uvjet da bi mogli imati jedan regionalni centar gdje bi onda uštede ili koristi bile neusporedive s tim ciframa prema tome samo od sebe govori sve. Prema tome, ne radi se o dva tijela, ne radi se o nikakvim preklapanjima, radi se o dvije nezavisne stvari koja svaka radi svoj posao utemeljen zakonom itd. Prema tome, ponavljam još jedanput nije se radilo o preklapanju posla, mada moram izraziti žaljenje u posljednjih godina su se aktivnosti sa razine državne uprave provodile upravo sa jedinom intencijom da se taj regionalni centar ugasi iz ne znam kojih inih razloga da li subjektivnih da li određenog "rivaliteta" nažalost, evo do toga će sada doći. Žeo nam je jer taj regionalni centar ima svoju funkciju. Ali no dobro. Sustav zaštite i spašavanja u RH je organiziran u skladu sa konvencijama UN-a sa europskim direktivama, konvencijama, deklaracijama i kako se sve zove po liniji supsidijarnosti. To znači da od općine, grada, županije i države organiziran je sustav. U sustavu sudjeluju neovisno o razini organizacije od državnih tijela, županijskih, upravnih tijela, ustanova do udruga. Da li su to udruge pravnih osoba, da li su to udruge građana. i sustav je počeo biti znači posložen i moram reći da je sustav u dobrom dijelu posložen, međutim trebat će završiti preslagivanje toga sustava, jer dolazi u jednom dijelu do preklapanja određenih kompetencija, rekao bih nedoumica, neću reći možda i gorih situacija da li se dešavaju ili koje se mogu desiti. Odnosno u sustav još uvijek s tim sustavom do kraja nisu zadovoljne mnoge organizacije. Znači smatraju da taj sustav bi morao malo drugačije djelovati. Postoje određeni izrazi i nezadovoljstva načinom na koji se to radi, zato što u tom sustavu sudjeluje ponavljam još jedanput puno i udruga i službi i ustanova, dobar dio ljudi koji sudjeluju volonterski u tom sustavu dobrovoljno, besplatno itd. Prema tome, u tom sustavu itekako treba imati senzibiliteta kako ga se uspostavlja. Kod uspostavljanja sustava zaštite i spašavanja u Hrvatskoj treba uvažavati i povijesne faktore, tradicijske faktore, treba uvažavati materijalne mogućnosti, mogućnosti koje trenutno imamo itd. i dostignuti razvoj određenih službi. Moram reći da su organizacije koje se bave zaštitom i spašavanjem svih vrsta u RH na zavidnoj razini organizacije. I mi ni blizu ne krećemo od početka nego trebamo samo taj sustav uvezati. Da postoje određeni problemi pogotovo na državnoj razini sa ustrojem takve državne uprave na takav način, prošlo je 6 godina i treba razmisliti o novom načinu, treba vidjeti što ne funkcionira. Da je tome tako da postoje imamo više puta i artikulirane stavove određenih organizacija da ima određenih problema, nažalost moram reći da se to vidjelo od Kornata, od pada aviona na Velebitu, od poplava u Lici, od zadnjih poplava itd. prema tome trebat će doći do preslagivanja u tom sustavu. Kada je državno upravo tijelo tako veliko, a državna uprava je velika u suštini je organizirana na način da praktički počinje biti u jednom dijelu i sama sebi svrha, onda je vrijeme da preispitamo taj sustav i da vidimo što možemo napraviti. A pogotovo kada košta velike milijune novca. A vi znate da nekoliko milijuna kuna ili desetaka milijuna kuna na određenoj razini u mnogome poboljšaju ili poprave situaciju pogotovo u zaštiti i spašavanju. Prema tome, to će trebati sagledati jer od raznih službi, odjela, pododsjeka, pododjela i odsjeka itd. organizacijski ne umanjujem i ne podcjenjujem sustav organizacije. Ali je činjenica da sustav danas počiva na općinama, gradovima i županijama, na temelju zakona su odgovorni načelnici, gradonačelnici i župani i onda taj sustav do kraja treba ga uspostaviti i omogućiti da na tim razinama gdje se 90% posla rješava da se kvalitetno rješava. I vidim da mi vrijeme već ističe, onda da završim. Evo što treba napraviti. Prvo bi trebali staviti regionalno središte ako je cijena 700 tisuća kuna da se omogući i na taj način, a smatramo da je to jedan od preduvjeta da dobijemo središte, odnosno regionalni centar koji je bio previđen u Splitu. Drugo, treba reformirati, transformirati državnu upravu na način da je funkcionalno i organizacijski do kraja povežemo na razini općina, gradova i županije. Isto tako sustav jedan, jedan, dva koji danas postoji treba ga organizirati na takav način funkcionalan i nadasve racionalan s kojim će se ostvariti velike uštede na razinama gradova, županija i države. Prema tome, ponavljam i tu završavam. EU ništa nam ne zapovijeda kako ćemo nešto napraviti u državi. EU deklaracije odnosno direktive govore da moramo uspostaviti sustav, da moramo imati kompatibilan sustav. Kako ćemo ga mi u nacionalnoj državi u nacionalnom sustavu uspostaviti na koji način, to zavisi o svakoj nacionalnoj državi. Trenutno sustav svaka nacionalna država u Europi ima drugačiji sustav. Nitko nema isti sustav i prema tome pogrešno je inzistirati na jednom nadsustavu, novom sustavu i graditi jedan sustav a to se nama u jednom momentu sada i događa da pokušavamo graditi u jednom dijelu sustav kojega trenutno nema nijedna zemlja u Europi osim jedne mi se čini. Kada govorim ne mislim na bivše zemlje biše željezne zavjese, ne mislim na istok, mislim na zapadne zemlje koje su nama uzor. Evo, još jedanputa zahvaljujem pa ću pojedinačno ako što ostane. Hvala.
Hvala. Dva ispravka. Prvi gospodin zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kozlevac, rekli ste da će prijedlogom ovog zakona Regionalni centar nestati. To nije točno. Pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom predviđeno je da Državna uprava za zaštitu i spašavanje preuzme poslove, opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju, financijska sredstva te sredstva i obveze regionalnog središta za pružanje pomoći i uklanjanje posljedica katastrofa, kao i službenike i namještenike zatečene na preuzetim poslovima. Dakle, neće ova služba nestati nego će biti preuzeta u Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje. Hvala.
I drugi ispravak, gospodin zastupnik Tomislav Čuljak.
Ispravljam netočni navod kolege Kozlevca da nema preklapanja nadležnosti između nadležnosti regionalnog središta i nadležnosti Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Kada se uspoređuju nadležnosti regionalnog središta i nadležnosti Državne uprave za zaštitu i spašavanje onda je jasno da se one u potpunosti preklapaju, a naravno ne treba zanemariti ni ove uštede koje će se postići. A budući ako znamo da je od 2004. godine do danas kroz regionalno središte potrošeno iz državnog proračuna oko 30 milijuna kuna, a da sada sve ove nadležnosti preuzima Uprava za zaštitu i spašavanje onda je vidljivo da dolazi do preklapanja, nepotrebnog preklapanja i trošenja sredstava na dvije strane.
Hvala. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15 sati. Na redu je u ime kluba HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir.
Dobro evo nastavit ćemo rad na ovom popodnevnom dijelu današnje sjednice. Prošli put kad sam vodio ovako negdje popodne sjednicu neslavni rekord je bio 6 zastupnika u Saboru. Sad je isto toliko, pa sve je po Poslovniku. Nastavljamo raspravom po klubovima. Za klub HSS-a poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, poštovani predlagatelju. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju je dakle jedna izmjena koju će Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržati. Tim izmjenama i dopunama zakona uređuje se prestanak rada Regionalnog središta za pružanje pomoći i uklanjanje posljedica katastrofa čija je djelatnost istovjetna jednom dijelu djelatnosti koju obavlja Državna uprava za zaštitu i spašavanje na temelju Zakona o zaštiti i spašavanju. Donošenjem ovog zakona postići će se svrhovitost postojeće strukture javne uprave. Ujedno se time provodi i jedna od mjera reforme javne uprave utvrđena Programom gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske, a to je reorganizacija agencija i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima. Stupanjem na snagu ovog zakona prestaje važiti Uredba o osnivanju regionalnog središta za pružanje pomoći, uklanjanje posljedica katastrofa, a Regionalno središte za pružanje pomoći i uklanjanje posljedica katastrofa prestaje sa radom danom upisa, brisanjem u sudskom registru. Državna uprava za zaštitu i spašavanje preuzima poslove, službenike i namještenike, poslovne prostore, opremu, prava i obaveze Regionalnog središta, te financijska sredstva potrebna za obavljanje preuzetih poslova. Sve aktivnosti i projekti regionalnog središta uključuju se u financijski plan Državne uprave za zaštitu i spašavanje, a ostvaruju se i uštede od 650000 kuna u proračunu. Mi u klubu Hrvatske seljačke stranke podržat ćemo donošenje ovog zakona, jer smatramo da je izuzetno važno imati jedinstveni sustav zaštite i spašavanja kada je riječ o postupanju u katastrofama bez obzira bile one prirodne ili tehnološke. Nemojmo zaboraviti da se u blizini naše granice u nekoliko susjednih zemalja nalaze energetski objekti uključujući i nuklearne elektrane koje predstavljaju potencijalnu opasnost, ali i da smo uslijed neprimjerenog djelovanja pojedinih tvrtki u susjednim državama izloženi različitim pritiscima na zdravlje ljudi i okoliš. Podsjetit ću i na zadnje događanje u mađarskom mjestu Kolontar kada je došlo do industrijskog incidenta. U tom incidentu izlilo se oko 800000 metara kubnih crvenog mulja. Bilo je poplavljeno oko 1000 ha površina od toga 7 naselja u kojima je 9 poginulih, 123 ozlijeđena, a 700 kontaminiranih osoba. Koordiniranim aktivnostima Centra 112, odnosno Državne uprave za zaštitu i spašavanje i Hrvatskih voda sa kolegama iz Mađarske u Hrvatskoj na svu sreću nema posljedica ove tehnološke katastrofe koja se dogodila u Mađarskoj. Republika Hrvatska uvezena je u međunarodne sustave razmjena informacija ranog upozoravanja u područjima radiološki nuklearne sigurnosti, obrane od poplava, metero podataka, informacija o epidemijama, pandemijama, infektivnim i drugim zaraznim bolestima, bolestima bilja, o sigurnosti prehrambenih proizvoda, te mjerama čije se provođenje preporučuje u interesu sigurnosti i zaštite i spašavanja stanovništva. Državni centar 112 je ulazna i izlazna nacionalna kontakt točka za razmjenu u većini informacija ranog upozoravanja. Mi u klubu HSS-a pozdravljamo odluku Vlade Republike Hrvatske koja je na sjednici održanoj 29. srpnja 2010. godine donijela Plan zaštite i spašavanja za područje Republike Hrvatske jer smatramo da nam je takav dokument bio nužno potreban. Naime, svakodnevno živimo sa rizicima od prirodnih opasnosti. Kad se radi o prirodnim opasnostima kao što su potresi, poplave, klizišta, suše, orkani oni se događaju kroz zemljinu povijest kontinuirano pa tako i danas. Klasificiraju se katastrofama ako štetno utječu na čovjeka i njegove aktivnosti. Bez obzira na vrstu opasnosti kada do katastrofe velikih nesreća dođe one uvijek rezultiraju primarnim sekundarnim i tercijarnim učincima. To je primjerice rušenje građevina ili žrtve koje nastaju u slučaju potresa, prekidi u opskrbi pitkom vodom i strujom u slučaju potresa ili poplave ili pak gubitak prostora za potrebe stanovanja uslijed promjena prouzročenih potresom ili poplavom, te gubitak ljetina kao posljedica prirodnih opasnosti. Iskustva pokazuju da ranjivost zajednice na prirodne katastrofe i velike nesreće opada sa rastom njihove ukupne razvijenosti. Razvijene zajednice su u razdoblju od 1990. do 2001. godine pretrpjele štete u iznosu od 2% njihovog BDP-a, a nerazvijene od čak 13% BDP-a. Zadnjih godina bilježi se porast broja katastrofa koji prati porast broja ljudskih žrtava i šteta izraženih u novcu. Komparativni pokazatelji ovog tipa koriste se kao globalne iskustvene podloge i od posebne su koristi za utvrđivanje planova zaštite i spašavanja, smjernica razvoja i željenih karakteristika sustava zaštite i spašavanja u Republici Hrvatskoj kojeg mi u HSS-u smatramo dobro organiziranim i zato ćemo i podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici i pozivam poštovanu zastupnicu Danicu Hursu da u ime Kluba HNS-a i HSU-a uzme riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani predlagatelji zakona, kolegice i kolege. Pred nama je još jedan zakon iz seta zakona koji ukidanjem, spajanjem ili pripajanjem raznih agencija, zavoda, fondova pokušava pomoći u racionalizaciji i uštedama na rashodovnoj strani proračuna. Čini mi se da je ovo već deseti zakon o kojem raspravljamo u tom slijedu. Ovog puta ukida se ustanova, regionalno središte za pružanje pomoći i uklanjanje posljedica katastrofa sa sjedištem u Divuljama, odnosno regionalno središte za katastrofe. Čime predlagatelj argumentira potrebu da se ukine ovo regionalno središte? Rekla bih ničim. Kakve uštede planira na rashodovnoj strani proračuna? Gdje je taj podatak? Ako uštede postoje, zašto je to tajna, za nas saborske zastupnike ili je to tajna i za samog predlagatelja? Ovaj način predlaganja zakona, ocjene stanja i obrazloženja koja prate cijeli zakonodavni postupak nije primjeren za predlagatelja, ali bome ni za nas saborske zastupnike. U proračunu za 2010. godinu, ali ne i u ovom zakonskom prijedlogu piše da će se za funkcioniranje regionalnog centra za katastrofe izdvojiti 5,6 milijuna kuna i to za plaće zaposlenika 2,6, za materijalne rashode 1,6, a za adaptaciju centra u Divuljama 1,1 milijun kuna. Jučer smo od predsjednice Vlade čuli kako ne povlači bolne poteze na rashodovnoj strani proračuna, jer nema podršku oporbe za svoja rješenja. Ovaj zakon je dobra ilustracija cijelog problema. Naime Vlada ni u naznakama ne daje naslutiti zašto vuče neke poteze, niti što time želi postići. Ovaj prijedlog zakona morao bi nužno u sadržaju imati koliko je posljednjih 5, 6 godina regionalno središte za katastrofe potrošilo proračunskog novca, i u koje namjene? Što je za uzvrat odradio i kakva je ocjena rada regionalnog središta? Koliko je zaposlenih u regionalnom središtu? Koje poslove bez problema može preuzeti državna uprava za zaštitu i spašavanje? Koliko zaposlenih službenika i namještenika će povući na nastavak tih poslova? Koliko ljudi će ostati bez posla? Koje se ukupne uštede predviđaju u proračunu? I konačno, što će se desiti sa centrom u Divuljama? Za tako transparentne prijedloge s javnim i argumentiranim obrazloženjima predlagatelj može računati i tražiti podršku u Saboru. Budući toga nema, predlagatelj ostavlja dojam da panično i bez ikakvog sustava donosi rješenja i odluke kao alibi da Vlada nešto radi. Klub HNS-a, HSU-a želi podržati dobre, i javno obrazložene prijedloge koji su na tragu ušteda u trošenju zajedničkog proračunskog novca. Zato tražimo prezentaciju svih relevantnih podataka o obavljanju javnih poslova, održivosti sustava i efekata koji će prouzročiti ovaj prijedlog zakona. Sukladno tim odgovorima klub HNS-a, HSU-a će se očitovati po ovom prijedlogu zakona.
Hvala vam lijepa. Sada smo čuli stavove svih prijavljenih klubova, i prijeći ćemo na pojedinačnu raspravu. Prvi prijavljeni, ustvari ajde da idemo redom, Zvonimir Mršić, Romana Jerković. Nisu tu. Dragutin Lesar. Nije tu. Ali Mirela Holy, poštovana zastupnica Holy je tu, pa izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja neću ponavljati ono što je već rečeno do sada u raspravi, o razlozima zbog kojih klub SDP-a neće podržati donošenje ovog zakona, već ću se osvrnuti na loše strane ovog zakona, a koje se dotiču i općenito sustava zaštite i spašavanja u Republici Hrvatskoj, koji je jako loš i koji funkcionira po principu ne zna se tko pije, tko plaća. Ovaj regionalni centar, odnosno regionalno središte je osnovano uredbom Vlade kao što znamo i osnovano je radi, ja sada citiram, radi vođenja baze podataka o katastrofama, razmjene informacija važnih za zaštitu i spašavanje od katastrofa, poduzimanje preventivnih mjera za smanjene mogućnosti nastanka katastrofa, usklađivanja postupaka vezanih uz prelaske granice radi pružanja žurne pomoći namijenjenih sprječavanju nastanka, odnosno uklanjanju posljedica katastrofa, usklađivanja zajedničkih planova djelovanja, primanja i pružanja pomoći drugim državama pri zaštiti i spašavanju, te uklanjanju posljedica u katastrofama, obuke i osposobljavanja upravljačkih i specijalističkih timova iz područja zaštite i spašavanja, te planiranja i provedbe vježbi iz područja zaštite i spašavanja, koje uključuju angažiranje međunarodnih upravljačkih i spasilačkih timova. Zbog čega sam ovo sve pročitala? Zbog toga kako bih istaknula da je iz ovog samog opisa vidljivo ustvari da je glavni posao ovog tijela bilo planiranje, odnosno izrada određenih planova, moglo bi se reći i intervencije, i protokola kojih se, znači nadležna tijela trebaju pridržavati u slučaju nekakve takve katastrofe. Mi smo na žalost imali do sada prilike vidjeti, već u nekoliko slučajeva, kako je taj sustav u Republici Hrvatskoj ustvari nedjelotvoran, manjkav, da se ne zna što se treba uopće događati, pa ću u tom smislu podsjetiti i na onu stravičnu tragediju na Kornatima koja se dogodila, gdje su zakazale sve moguće službe koje su trebale znači djelovati, a i poplave u Kosinjskoj dolini koje smo imali prilike vidjeti, a i nedavne poplave sa kojima se tijekom ove jeseni susrela Republika Hrvatska, isto nam ne pružaju ustvari jako puno optimizma u to kako će ovaj sustav uopće djelovati. Ne daj Bože da nam se ne dogodi nekakva još gora katastrofa, nekakav veliki ekološki akcident kakav smo imali prilike prije nešto malo manje od mjesec dana vidjeti u Mađarskoj, doista je pitanje na koji način bi se Republika Hrvatska nosila sa takvom katastrofom velikih razmjera. U tom smislu bih spomenula i još jedan slučaj, a to je slučaj koji se dogodio prilikom nedavne poplave, nedavnih poplava, radi se o tome da je prilikom nedavnih poplava bio poplavljen i djelomično teren oko Savskog Marofa gdje se nalazi tvornica Pliva, odnosno Teva i Kvasac. Javnosti je vrlo dobro poznato da su ova industrijska postrojenja uzrokovala veliko zagađenje, odnosno onečišćenje potoka Gorjak i da usprkos tome što je vlasnicima tvornice da su dužni sanirati potok Gorjak u kojem osim koncentracije teških metala su prisutne i bakterije koje su otporne na sve vrste antibiotika koji se dakle proizvode u tom pogonu, do današnjeg dana nije napravljeno ništa. Zbog čega spominjem? Zbog toga što je prilikom nedavnih poplava, prilikom znači poplavljenosti samog tog potoka Gorjaka došlo do prelijevanja sadržaja iz potoka Gorjak na okolna polja, oranice i kuće i nadležna tijela prema mojim saznanjima nisu učinila apsolutno ništa kako bi reagirala na ovaj vrlo uznemirujući slučaj jer nije baš bezazleno kada se bakterije otporne na sve vrste antibiotika razliju po poljima jer se na taj način može dogoditi doista zaraza ljudi, životinja ogromnih razmjera. I u tom smislu mislim da doista nemamo apsolutno nikakvog optimizma prema postojećem sustavu zaštite i spašavanja, a mislim da ukidanje ovog Regionalnog središta, doslovce ukidanje jer tako i piše u ovom prijedlogu zakona, neće doprinijeti uspostavi bolje i kvalitetnije zaštite i spašavanja u RH jer još uvijek bez obzira na to što smo dobili jedno središnje tijelo koje je nadležno za postupanje, a vidimo da Vlada potpuni kaos i da se doista ne zna tko pije, tko plaća i mislim da je ovo ozbiljna tema kojom bi se i mi u Saboru trebali pozabaviti na malo ozbiljniji način da vidimo uopće koji su sve problemi i što treba napraviti po ovom pitanju u RH kako se ne bi ne daj Bože dogodile neke katastrofe širih razmjera.
Hvala lijepa. Imamo prijavu za ispravak netočnoga navoda, poštovani zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravljam krivi navod gospođe Mirele Holy ne u krivom tumačenju, ali istine radi uz … [[Govornik se ne razumije.]] problema vezanih na Plivu i na sanaciju potoka Gorjaka s obzirom da je to područje kojim indirektno je vezan i moj grad. Činjenica dakle, taj problem stoji. Stoji unatrag 30, 40 ili 50 godina, ali ispravljam navod kojim se kaže da se po tom pitanju nije ili ništa se nije napravilo. Činjenica je da je nadležno ministarstvo i Hrvatske vode odredile i već sada izračunale financijsku vrijednost kompletne sanacije potoka Gorjaka kao takova na način da to ne može raditi Pliva ili na bilo koji način van institucija koje su za to nadležne. A da je tome tako govori i činjenica da je ta vrijednost te sanacije po troškovniku i poslu koji je napravila vrijedna oko 10-ak milijuna eura. Dakle, samo po sebi to govori o težini samog problema, ali i o tome da je po toj osnovi ipak poduzeto pa u tom kontekstu, a u sužavanju težine problematike konstatiramo da je pitanje sanacija dovedeno u stanje koje je već … za sanaciju i ne sumnjam da će to u kratkom vremenu biti i napravljeno. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo ga još jedanput poštovane kolegice i kolege. Pa dozvolite mi sljedeće reći vezano da razgovaramo danas o izmjenama i dopunama zakona kojim se ukida Regionalno središte u Divuljama, međutim razgovaramo o Zakonu o zaštiti i izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i spašavanju i kao što sam prije rekao Zakon o zaštiti i spašavanju, odnosno zaštita i spašavanje je jedno multidisciplinarno područje, ne znam kako ga nazvati, višeresorsko, više je djelatnosti u njemu, odnosno sve djelatnosti. Čak mislim da nijedno područje nije toliko kompleksno kao što je zaštita i spašavanje. Prema tome, nemoguće je sad samo razgovarati isključivo o Regionalnom središtu kao jednom od načina koji su bili u proteklih 10 godina pokušaj da se u Hrvatsku pomoću jednog mehanizma, znači ustrojavanja jednog regionalnog centra omogući daljnji razvoj i unapređenje da tako kažem i uvođenje tehnologija, organizacija opreme, iskustva, znanja, svega onoga što danas postoji u razvijenom svijetu oko nas. Kad ja govorim oko zaštite spašavanja ja moram biti vrlo precizan tu jer sam žalostan da se u dosadašnjem ustrojavanju sustava zaštite i spašavanja u RH, neću reći primarno, ali u dobrom dijelu ako ne i primarno koristila iskustvo istočnoeuropskih zemalja. Od Albanije, Bugarske, Rumunjske, Mađarske do Rusije. Iskustva koja Hrvatska mora koristiti u tom području su iskustva koja imaju zapadnoeuropske zemlje. Neću reći Slovenija, ajde tu smo, Austrija, Njemačka, Francuska, Italija, Španjolska itd., ne samo zato što su zapadna Europa, zato što su i mediteranske zemlje je dobar dio koji sam nabrojio i imamo istu tradiciju i istu povijest razvoja sustava pa pripadamo i kulturološki istom području. Prema tome, nažalost mnoga iskustva koja se implementiraju trenutno u sustavu zaštite i spašavanja u RH su iskustva tih zemalja iza "željezne zavjese". Moram reći da su to ta iskustva. Mi ipak cijeli razvoj službi pa i nakon '45. smo imali bitno drugačiji od tih istočnoeuropskih zemalja. Ja bih volio da se mi u kopiranju, rekao sam kopiranju možda i da jer više puta ne trebamo izmišljati toplu vodu za neke stvari, držimo zapadnoeuropskih zemalja i njihovih iskustva i njihovih rješenja. Prema tome Regionalni centar je bio upravo jedan pokušaj taj, rekli smo s kojim zemljama ok. Vjerojatno je trebao se širiti i u konačnici on bi trebao se bio pretvoriti u Centar za borbu protiv šumskih požara. Podrazumijeva u tom mediteranskom bazenu zemlje koje tu gravitiraju i on je imao tu funkciju. Nažalost mi ga gasimo za 700 tisuća kuna ušteda itd. i gasimo jedan mehanizam koji je tu bio spreman da može omogućiti upravo ustrojavanje onoga o čemu smo govorili. No ja bih se odmah sad i nadovezao na ovo s obzirom da smo rekli da je bilo preklapanja u poslovima. Ne radi se o preklapanjima radi se to o 2 potpuno različite stvari. Regionalni centar je jedna stvar, državna uprava je druga stvar. Što se tiče sustava zaštite spašavanja ja molim i znam da ćemo to napraviti jer tu postoje određeni problemi, trenutno implementacije sustava. U RH se trenutno pokušava godinu, dvije, tri unazad implementirati sustav koji nije komplementaran razvoju razini dosadašnjoj svih sustava koji tu postoje. Od ako hoćete vojske, policije, vatrogasaca, Crvenog križa, Gorske službe ne znam što sam sve zaboravio jer tu je teško nabrajati jer ima puno subjekata. Prema tome, koristiti treba zapadnoeuropske zemlje. Reći ću vam još jedanputa da nijedna zapadnoeuropska zemlja u Europi ako hoćete zemlje EU nemaju isti sustav. Nema istog sustava, nema. Niti jedna zemlja. Sustav jedan, jedan, dva na koji se sada moram reći agresivno na način da se ne želi brže od onoga što može apsorbirati organizacija službi, dosadašnji ustroj, sustavi koji postoje itd. apsorbirati pokušavati implementirati sustav gdje ga nitko nije u Europi implementirao. Nema ga. Od Austrije, Njemačke itd. postoje razno razna rješenja. Europa je direktivom naložila i tjera sve zemlje svoje članice da u nekom vremenskom periodu moram reći da ni ne znam točno, ima jedan vremenski period gdje moramo uspostaviti sustav, sustav jedan,jedan, dva sustav međusobne komunikacije preko jedinstvenog europskog centra itd. Kako ćemo mi to u vlastitoj kući napraviti? To prepušta svakoj zemlji da to napravi za sebe. Prema tome, nema. Mi više puta na način da nešto želimo implementirati kao ovaj zakon itd. onda EU traži, zahtjeva, moramo, direktiva, i normalno mi smo u fazi dvije, tri godine EU je rekla to odmah i odradimo. Mnogo puta ne trebamo nešto napraviti. Ali netko je rekao e sada je prilika da pod tim razlogom nešto i odradimo. Prema tome, tu će trebati doći do pomaka, do organizacije. Trebat će doći do pomaka i u organizaciji. U europskim državama postoji nacionalno tijelo, imate uprave, imate uprave pri ministarstvima, imate agencije. Zaštita i spašavanje je privremeno stručna djelatnost, manje upravna stručna djelatnost. Uprave poslove su države različito riješili. Mi imamo državnu upravu uredu, ona mora postojati, ali mora dođi do transformacije. Državna uprava njena je primarna uloga da stvori zakonske okvire, okvire s propisima gdje će se sustavi razvijati svaki za sebe, jer tu postoji splet sustava. Nama jedinstvenog sustava, nema. Postoji svaki taj sustav za sebe. Državna uprava je to tijelo mora predlagati okvire, propise gdje će svatko toj službi, organizaciji, udruzi, pravnoj osobi, ustanovi neovisno omogućiti da se još kvalitetnije razvija unutar svoje djelatnosti, a sve u cilju da u datom trenutku može odgovoriti na pitanja i probleme koje mogu nastati. Prema tome to je uloga državnog tijela. Državno tijelo se sa županijskog, lokalne razine mora odmaknuti, odnosno ono što danas imamo na lokalnoj razini mora biti u funkciji gradova i županija, isključivo u toj funkciji i to u stručnom obavljanju poslova. A država mora zadržati nadzor, kontrolu, inspekciju pa i pravo suspenzije određenog dijela sustava ako ne funkcionira. To je uloga centralne države u tome. Jer svaka katastrofa svaka nesreće počinje od općine, grada, županije, uloga države je da stvori okvire da inspicira, da kontrolira znači funkcioniranja sustava i uloga je da natjera da svaka pravna osoba poduzme mjere. I ne možemo stvarati nadslužbe, nadsustave koji će odgovoriti na sva pitanja koja se tu dešavaju. Prije ste spominjali atomsku energiju, kemijsko zagađenje, požare, poplave, potresi itd. i u svakoj toj branši imamo specijalizirane tvrtke, pravne osobe, ustanove službe itd. njih treba osposobljavati, stvoriti okvire i natjerati da naprave u ime države sve ono što treba napraviti. Tu je uloga toga dijela, a ne da se spušta određene stručne poslove, ine poslove na lokalnim razinama jer se tu gubi smisao cijelog sustava. To je uloga države u toj cijeloj priči. Evo idem prema kraju, prema tome vraćam se cijeloj implementaciji koja je već počela koja izaziva određene probleme na terenu. Implementacija mora biti delikatna, senzibilna, polako, radi se u mnogom dijelu sa udrugama, sa volonterima. Kada govorim o udrugama i tu želim samo naglasiti da se više puta pa baš sa državne razine sa državnih upravnih tijela o udruzi govori na jedan neprimjereni način. Europa teži da civilnom društvu pogotovo udrugama pravnih osoba gdje je izražena slobodna volja udruživanja radi nečega omogući da obavljaju stručne specijalizirane poslove za državu. To je razvoj civilnog društva. Prema tome, udrugama kada govorimo nikada sa omalovažavanjem. Što će neka udruga, država će, uprava će, služba će, ustanova će. Nije istina, pogotovo kada se radi o udrugama pravnih osoba pa i udrugama građana. na državi je da kontrolira inspicira i da li netko provodi i odradi one poslove koji su mu dati ili koje je preuzeo. To je uloga države. Prema tome, moramo tome težiti između ostaloga i radi faktora racionalnosti. Ne može se sve profesionalizirati stvoriti službe, aparate, uprave itd. U konačnici i državna uprava evo vidjeli smo košta 170 milijuna kuna. To je izuzetno veliki novac, a funkcionira 5 godina, a i prije toga je bio sustav nije bilo državne uprave recimo. Vi znate da do 2005. je bilo resorno tijelo Ministarstvo unutarnjih poslova sa dvadesetak službenika, bio je MORH sa onim sustavom 985 itd. prema tome i veliki su novci, moramo težiti racionalnosti jer se radi o jednom multidisciplinarnom integralnom sustavu. I tu bi završio.
Hvala vam lijepa. Replika poštovani zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine zastupniče spomenuli ste u svom govoru i problematiku dotaknuli ste se rubno i problematike zaštite od zračenja i nuklearne energetike. Htio bih samo reći da je taj segment u RH vrlo slabo pokriven nekim organiziranim planovima za slučaj nekakvog nuklearnog ili radiološkog udesa. Grad Zagreb je udaljen svega 25 km zračne linije od Nuklearne elektrane Krško. Međutim, mi nemamo razrađen sustav mjera primjerice kako zaštiti pučanstvo od one prve perjanice radioaktivnog joda. Npr. distribucija pilulalkalijevog jodida je još uvijek znanstvena fantastika na razini čiste teorije a ne prakse kako je to razrađeno u drugim državama koje na svom teritoriju ili blizu svog teritorija imaju nuklearna postrojenja. Na tome treba puno više poraditi da se integrira ovaj novi Zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost sa službama, znanstvenim institucijama itd.
Hvala lijepa. Na repliku će odgovoriti poštovani zastupnik Kozlevac.
Da, ovo što ste spomenuli ta problematika je problematika države već u startu. Prema tome to je državna razina, neovisno što se radi o graničnom području, neovisno što se radi šta ugrožava Grad Zagreb. Prema tome, tu ima i ulogu i općine u okruženju i Grad Zagreb i država u startu. Ono što je primarno i što napraviti, trebaju postojati planovi, prvo treba biti adekvatna prosudba, procjena, adekvatni plan i nakon toga u tom planu moraju pisati i predviđaju se obaveze, odgovornosti svakoga pojedinačnog nutra. Ono što je vrlo bitno, tu je uloga sustava da država mora natjerat da svatko tu napravi svoj dio posla, od specijaliziranih ustanova, pravnih osoba koje se u svojoj osnovnoj djelatnosti bave sa nuklearnim problemima, sa problemima radioaktivnosti itd. i do toga da onda i Grad Zagreb i država organizira, poduzme mjere, nabavi opremu i organizira sustav za u konačnici zbrinjavanje ljudi. Prema tome, to je uloga upravo države da u tome napravi, a ne da se na nekoj lokalnoj razini bavi da li je jedan požar izgorio 100 metara kvadratnih ili je desilo se neka nezgoda na cesti ili ne znam šta. Sustav na razini države se mora s time baviti, a na razinama općina, gradova, županija postoje sustavi na tim razinama.
Hvala lijepa. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanoga zastupnika Šime Lučina. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Pokušat ću u najkraćem mogućem roku obrazložit zašto neću glasati za ovaj zakon. Dakle, dva su osnovna razloga. Prvi je razlog jer ovaj zakon spada u grupu kozmetičkih zakona koje nam Vlada ovih dana šalje u Sabor. Tobože mi bi trebali glasati za ove zakone i za ovaj zakon jer će se na takav način osigurati nekakva značajnija ušteda pa će se rasteretiti proračun pa će onda od toga imati nekakve koristi gospodarstvo. Nažalost, ni u ovom zakonu kao ni svih onih, bilo ih je 10-tak zakona o kojima smo raspravljali, ne prethodi neka analiza. Tu se kaže da će se nešto ugasit, da će se oprema i ostali inventar pripojit negdje drugdje pa se kaže da će se dio djelatnika uzet, dakle rasporedit će se na druga radna mjesta u državnoj upravi, a dio će dobit otkaz. E sad, da smo mi dobili analizu koliko, gdje, kako i kakve su te uštede tako ja da ne vjerujem ono što je moj prethodnik Kozlevac rekao da će tu biti uštede od 700 kuna. Nisam baš siguran da će biti i tolika ušteda. Dakle jednostavno, ovi zakoni o kojima smo raspravljali ovih dana nisu ništa drugo nego pokušaj Vlade da nam pokaže da je zagrebala, a nije ni to napravila u reformu državne uprave. Dakle, sa svim ovim što smo do sada napravili Vlada se nije ni blizu približila cilju od 2500 ljudi koliko je rekla da ih se mora, da će smanjit broj državnih službenika itd., itd. Dakle jednostavno mislim da je sve to skupa neozbiljno i da je krajnje vrijeme da Vlada krene u ozbiljniju reformu državne uprave jer to nas čeka, a odgađanje tih bolnih rezova i promjena što se više odgađa bit će sve teže. I sad drugi razlog koji je zapravo specifičan razlog i odnosi se samo na ovaj zakon. Dakle sad je teza drugačija, ovim zakonom i gašenjem Regionalnog centra plašim se da će se napraviti velika politička šteta ili moguća politička šteta ili moguća politička korist koju je Hrvatska mogla imat postojanjem ovog Regionalnog centra. Dakle, ovim zakonom nije prvi put da se razmišlja, odnosno da se ukida regionalni centar. Ta intencija je postojala od 2004., 2005. već zapravo odmah kad je startao da ga se ukine. Dakle dok se pojedinim ministrima, dakle ljudima koji su tada bili mjerodavni nije objasnila intencija i sama svrha tog centra i dok sam premijer tadašnji Sanader nije na svojim putovanjima zapravo skužio o čemu se ovdje radi. Tada je i on javno podržao i rekao da treba izgrađivat ovaj centar. E sad pazite, dakle zašto je taj centar još bitan? Usudit ću se kazat da je to prva nekakva stanica na trasiranom putu za Europsku uniju koju je Hrvatska napravila. Dakle, rekao sam nešto u prijepodnevnoj raspravi, odnosno ispravku krivih navoda, dakle to je na drugom sastanku kvadriterale, tada smo dogovarali da se Hrvatska na jedan način uključi pomalo u europsku priču sa nekakvim konkretnim zadaćama i posebno u sferi sigurnost. I tada je, Slovenci su dobili jednu zadaću, Mađari drugu, a Hrvatska je tada dobila ovu, dakle usudit ću se kazat priču oko civilne zaštite odnosno segmenta gdje bi se na određeni način pokrivala cijela ova naša regija sa poslovima zaštite i spašavanja, a taj Regionalni centar trebao bi ono sve što je i navedeno u uredbi odnosno u zakonu. E sad, ja mogu vjerovat državnom tajniku da neće najvjerojatnije ništa biti od toga da će se recimo u nama susjednoj državi Republici Srbiji formirat Regionalni centar u Nišu, a i ne mora. Međutim ne bi mi bilo drago, obzirom da imamo već određenu tradiciju, da imamo određene reference pa i nekakve rezultate, da u našem okruženju se zapravo formira jedan takav centar kojeg mi već tu imamo. Dakle jednostavno bez obzira da li će biti nekakav novi koncept tog ustroja, da li će u Splitu biti to središte o kojem se nešto već priča, mislim da smo zapravo trebali čuvat položaje, odnosno da već ako se i mislilo ukinuti taj regionalni centar da ga je trebalo ostavit do onog momenta dok ne bude jasno kakva će nova koncepcija i šta će to novo biti i gdje će bit lokacija. Prema tome, sad opet se vraćamo na staru priču. Dakle, imate državnu upravu koja je takva kakva je, mogao bih puno pričat. Neću govorit ni o Kornatima ni o poplavama ni o kadrovskoj neosposobljenosti, neću govoriti o prevelikim administrativnim troškovima, dakle koji nemaju sa Cor biznisom nikakvom posla itd., itd. I jednostavno dakle imali smo jednu malu oazu koja je na određeni način funkcionirala i meni je žao što ovdje mi nemamo prikaz kakve su međunarodne reference, kakve je imalo to središte u Divuljama. Ja znam da već od kad se formirala Državna uprava nastoji usisati to sjedište u Divuljama. Pa možda bi bilo bolje da ga je usisalo, ali da je organizacijski ostalo ovakvo kakvo je da čuva taj dobar startni položaj za nekakvu buduću hrvatsku europsku priču ili priču Hrvatske u Europi. Stoga mi nije jasna zapravo ta logika. Za par mjesta, za par radnih mjesta, za uštede jednog rukovodećeg ili dva rukovodeća mjesta u Državnoj upravi mi ćemo izgubiti zapravo jednu dobru poziciju, jednu dobru situaciju. Dakle, jednostavno mi se čini da nedostatak koncepta i strategije u cijelom ovom segmentu zaštite i spašavanja zapravo rezultira ovakvim situacijama. Ja znam da to nije pitanje za državnog tajnika, da je netko drugi iz Vlade recimo gospodin Mlakar vjerojatno bih ga pitao zašto su uzeti recimo ne znam ove ustanove, zavodi, agencije koje su spajane, a neke druge nisu uzete i nisu spajane. Iako bih sad mogao do sutra nabrajati nekakve agencije koje su formirane, za koje nikad nitko nikad nije čuo ni u Hrvatskoj, a kamoli u Europi i za koje nitko ne zna šta radi, koga kontroliraju. Nego zapravo idemo uništavati ono šta ima već kao što sam rekao jednu tradiciju, što se već etabliralo i što je već poznato izvan granica Hrvatske i što ima da tako kažem određenu, odnosno ima svoju povijest. Dakle, evo da ne idem dalje u detalje i dalje elaboracije, da se ne osvrćem na generalno na propuste u upravi i na propuste u segmentu zaštite i spašavanja. Ali očito je problem nedostatka neću kazat vizije, nego zapravo koncepta i strategije. S ovim se ne zna šta se hoće, pa se onda čini mi se luta na ovakav način i onda, dakle ide se linijom manjeg otpora. Oni u čijem je ovo sektoru jednostavno eto to prihvate, ne bore se na Vladi ili već gdje treba na nekoj koordinaciji da dokažu da to nema smisla ukidati. Ako je trebalo uštediti, dakle 700, 500, milijun kuna onda je trebalo reći evo poslat ćemo 5, 10, 15 ljudi doma. Pazite nema se snage poslat 5 ljudi doma, nego se ide na ukidanje nečega što ima svoj rezon, što ima dakle sve ono, dakle što je mene na kraju krajeva i navelo da na ovakav način nego najprije ćemo nešto ukinuti pa ćemo ljude poslat doma. Dakle, evo ovako to su razlozi najkraće zbog čega jednostavno ne mogu glasati za ovakav prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imamo ispravak netočnoga navoda, poštovani zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Evo ispravljam netočni navod kolege Lučina. Rekao je da će gašenjem regionalnog centra, da će se napravit velika politička šteta. Možda je kolega Lučin malo sentimentalan jer je ovo regionalno središte zapravo osnovano u vrijeme kada je on bio ministar. Ali od tada je prošlo puno vremena, promijenilo se dosta toga. I mene čudi da kolega Lučin ne zna da je recimo u Beogradu održan sastanak 4. svibnja ove godine gdje je potpisan jedan ugovor gdje su bile zemlje potpisnice Republika Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija, Slovenija, Srbija i Hrvatska u kojem je dogovoreno, znači u kojem je potpisano da će specijalizirani Centar za obuku i praćenje reakcija, zapravo specijalizirani Centar za obuku biti u Divuljama i taj centar bi trebao biti za praćenje reakcija u slučaju šumskih požara. To znači da nije točno da će ovim, da se ništa ne događa i da postoji opasnost da u Nišu bude ovo regionalno središte kao što je bilo kod nas u Divuljama. I pogotovo što u Nišu je predviđeno nešto sasvim drugo. Znači, nekakav Centar za nekakvo protu kemijsko, obuku protu kemijskih sredstava. Znači, što se tiče ovoga ...
Hvala lijepa. Vrijeme je za ispravak isteklo. Imamo povredu Poslovnika.
209. Ne znam što je gospodin Čuljak ispravljao, moju sentimentalnost ili što. Ali vi ste bili skroz nelogični. Vi kažete da će se nešto formirati skoro isto na istom mjestu, a mi to ukidamo. Zašto nešto što ćemo formirati skoro isto na istom mjestu ukidamo?
Po meni je ispravak bio u okviru poslovničke odredbe. Ispravljao se navod onaj o nanošenju političke štete. Idemo sa sljedećim prijavljenim. To je kolega zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Programom gospodarskog oporavka Vlada Republike Hrvatske kao jedna od mjera reforme javne uprave predviđa analize svrhovitosti postojeće strukture agencija, zavoda i drugih regulatornih tijela. Reorganizacijom u ovoj fazi predlaže se ukidanje, spajanje, pripajanje pravnih osoba s javnim ovlastima kojim se ne utječe na ispunjavanje obveza koje je Republika Hrvatska preuzela tijekom pregovora o pristupu Europskoj uniji. Pri utvrđivanju svrhovitosti i djelokruga pojedinih agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, te izradi prijedloga reorganizacije vodilo se računa o istovjetnim poslovima koja se već obavljaju u pojedinim ministarstvima i u kojoj su čak ustrojene unutarnje ustrojstvene jedinice identične nazivu agencije, zavoda, odnosno fonda te je ujedno predloženo ukidanje regionalnog središta za pružanje pomoći i uklanjanje postojećih posljedica katastrofa. S obzirom da su djelatnosti regionalna središta istovjetne u dijelu djelatnosti Državne uprave za zaštiti i spašavanje koja se putem Službe za civilnu zaštitu je nositelj koordiniranja sudjelovanja operativnih snaga zaštite i spašavanja i drugih sudionika u aktivnostima zaštite i spašavanja, te neposredno rukovodi i zapovijeda snagama civilne zaštite o katastrofama i velikim nesrećama, a putem Odjela za međunarodnu suradnju koordinira izvršavanje posla vezanih za međunarodnu suradnju u području zaštite i spašavanja. Državna uprava za zaštitu i spašavanje preuzet će ovim zakonom poslove, opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju, sredstva za rad, financijska sredstva te prava i obaveze regionalnih središta za pružanje pomoći u otklanjanju posljedica katastrofa kao i službenike i namještenike zatečene nad preuzetim poslovima. Smatram opravdanim također da se donošenje ovog zakona bude po hitnom postupku jer se ovim zakonom provodi jedna od mjera utvrđena Programom gospodarskog oporavka. Zbog svega gore navedenog podržat ću donošenje ovog zakona.
Hvala vam lijepa. I posljednji prijavljeni za ovu raspravu je poštovani zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Gospodin državni tajnik je u svom uvodnom izlaganju rekao jednu rečenicu, ja ću citirati da je ovo u procesu, da je ovo, svrha je funkcionalna integracija svih sastavnica sustava zaštite i spašavanja, i ja se slažem s time, da je bitno da u zemlji svi oni resursi koji su u interesu prevencije svih oblika katastrofa i zaštite građana funkcioniraju na efikasan, moderan i način koji će osigurati građanima sigurnost, prevenirati određene katastrofe, a ako kojim slučajem do njih dođe da se reagira promptno, brzo, efikasno i da se ne događaju određene stvari kao što smo imali prilike vidjeti na žalost i sa smrtnim posljedicama. S obzirom da je ovo dopuna zakona, odnosno o državnoj upravi i zaštiti spašavanje, mislim da je potrebno reći par riječi o tome kako u ovom trenutku državna uprava funkcionira. Bojim se da državna uprava prerasta u jedan mastodont, u kojem je pitanje efikasnosti, brzine reakcije zadnje pitanje, mislim da je to osnovno pitanje državne uprave, uzima sve pod svoju kapu pa ćemo se dogovoriti kako će stvari funkcionirati. Činjenica je da postoje nesporazumi između državne uprave i primjerice vatrogasaca, da postoje nesporazumi u funkcioniranju između državne uprave i Hrvatske gorske službe za zaštitu i spašavanje, što zbog hrvatskih građana treba napomenuti da je to volonterska udruga, koja sa 6 milijuna kuna godišnje funkcionira, znači svi oni ljudi koji spašavaju naše građane od vrleti Velebita do svih ostalih stvari koji skaču iz helikoptera, to su volonteri. Odnos državne uprave za zaštitu i spašavanje prema njima nije adekvatan. Sigurno da se ti međusobni odnosi moraju popratiti, i sigurno da se svi segmenti državne uprave, odnosno sastavnica državne uprave moraju poštivati na način na posao koji obavljaju. Mislim da građani Republike Hrvatske prvenstveno znaju kada, ne daj Bože da dođe do određene halvarije, da su tu vatrogasci, da je tu policija, da je tu Hrvatska gorska služba za zaštitu i spašavanje, da su to ljudi koji će pomoći u slučaju nesreće, a da je državna uprava nešto što je tu, a da još uvijek nisu vidjeli kako i na koji način funkcionira, osim onda kada zakašnjelo reagira, a zadnji primjer je poplava koji su bili oko područja Zagreba, Velike Gorice, i u Sisačko-moslavačkoj županiji. A sada nešto i oko novaca. Rečeno je da je regionalno središte koštalo hrvatski proračun u proteklih 6 godina 29 milijuna, što je otprilike negdje do 5 milijuna godišnje. Usporedbe radi, prema zadnjem rebalansu proračuna, Državna uprava za zaštitu i spašavanje troši 21 milijun i 560 tisuća na rashode za usluge. Znači Državna uprava za zaštitu i spašavanje u proračunu ima 21 i pol milijuna kuna godišnje na rashode za usluge. Regionalno središte je u 6 godina koštalo hrvatske porezne obveznike 29 milijuna. Naravno da to takvih troškova dolazi kada se gotovo četvrtina od gotovo 10% proračuna regionalnog središta, a to je negdje 400 tisuća kuna, potroši za proslavu Dana Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Slažem se da je potrebno razmišljati o racionalizaciji, uštedi, uštedi proračunskih sredstava, smanjenju rashoda, ali isto tako smatram da svi skupa moramo gledati u budućnost, i vidjeti koje su koristi od onoga što u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo ustrojeno, što je ustrojeno na razini europskih standarda, po NATO standardima, i svim ostalima standardima koje su usvojene zemlje u kojima želimo se sutra pridružiti. Par rečenica o tome što je do sada ova institucija napravila. To je jedina institucija ovakvog tipa u regiji, i ovo što su kolege prethodno spominjale o opasnosti da se nešto ponovo ne preseli u Srbiju, svojevremeno prije dosta godina se razgovaralo i o kontroli zračnog prometa, koji je trebao biti ovdje u Hrvatskoj, pa je otišao u neko drugo mjesto, a reklo se da neće. Nemojmo da nam se takve stvari ponovo ponove. Regionalno središte u 6 godina rada organiziralo je 140 međunarodnih tečajeva, konferencija, radionica i vježbi, da je u svim tim aktivnostima sudjelovalo preko 5 tisuća sudionika, i ono što je vrlo važno reći da regionalno središte, a to državni tajnik vrlo dobro zna, i ljudi koji sada integriraju vrlo dobro znaju da postoje uistinu međunarodni ugled ljudi, odnosno regionalnog središta za katastrofe u Divuljama, međunarodni ugled u europskim i svjetskim razmjerima za poslove koji su do sada obavljeni. Vjerujem da kvaliteta, stručnost, sposobnost ljudi koji rade taj posao u proteklih 6 godina, koji su svojim znanjem, educiranošću, i stručnošću dosegli visoku razinu međunarodne suradnje, da to neće biti prepreka da svoj posao i sutra rade u okviru Državne uprave za zaštitu i spašavanje, jer bojim se da na način na koji smo krenuli, da bi ljudi koji su radili vrlo odgovorno, profesionalno i stručno svoj posao, a u Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje fali edukacije, ulaganja u opremu to je evidentno, da se sutra neće naći na ulici. Toliko. Hvala.
Hvala lijepa. Nemamo više prijavljenih. Evo i za završnu riječ se javio poštovani državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, gospodin Ivica Buconjić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo ja sam zaista pozorno slušao i meni je žao što je ovdje bilo dosta nerazumijevanja, u diskusijama pojedinih saborskih zastupnika, pa bih samo se referirao na ovaj element međunarodnosti, što je spomenuo gospodin Lučin, gospodin Dragovan, gospođa Holy. Jedna institucija ne može biti međunarodna zbog toga što vlada jedne zemlje donese uredbu i proglasi međunarodnom. Određena institucija postane međunarodna kad više država potpiše sporazume ili ugovore da formiraju neku međunarodnu instituciju. Ja mislim da je to jasno. I nakon toga ti sporazumni ugovori dolaze u parlament svake države na ratifikaciju, gdje se moraju ti sporazumi uskladiti sa domaćim pravnim poretkom svake od zemalja članica tih sporazuma i ugovora, i na taj način se osigurava element međunarodnosti. To nije bilo međunarodno središte zbog toga što je Vlada Republike Hrvatske 29. studenog 2001. godine donijela uredbu o osnivanju međunarodnog centra. Da je toj odluci o osnivanju pristupilo nekoliko institucija iz više zemalja, onda možemo govoriti da je to međunarodni centar. Ovo je bio hrvatski centar koji je osnovala hrvatska Vlada, i mi ne gasimo nikakvu međunarodnu instituciju koja će prouzročiti štetu u međunarodnoj javnosti. Što se tiče gospođe Holy, i njezinih komentara. Ona je tu govorila da su se mogle pružiti različite usluge pomoći. Isto to tako ne ide samo odlukom, odnosno uredbom Vlade. Naime, Vlada Republike Hrvatske je potpisala niz međunarodnih sporazuma sa vladama drugih država kojima je uredila pitanja pružanja pomoći da bi neke snage iz RH mogle ići u druge države moraju biti prije svega pozvane od nadležnih vlasti tih država i mora biti potpisan sporazum kojim će biti regulirano postupanje na području te druge države, eventualno obeštećivanje, naknade i sve ostalo. Nema jednostranog odlaska u druge države bez sporazuma između vlada dviju država, a Vlada Republike Hrvatske je u proteklih nekoliko godina potpisala nekoliko takvih sporazuma sa Slovačkom, sa Mađarskom, sa Češkom, sa BiH i sa nizom drugih zemalja. Time se osigurava međunarodni element, međunarodna komponenta, a ne time što Vlada svojom uredbom proglasi određenu instituciju međunarodnom. Što se tiče ove prilike da je Hrvatska mogla postati središte, Hrvatska zaista je uložila napore i ovo što je rekao gospodin Lučin da je u vrijeme Vlade premijera Sanadera bilo pokušaja to je bila 2005., 2006. Međutim, isto se sve skupa to svodila na postizanje sporazuma. Trebalo je postići konsenzus sa drugim eventualnim državama članicama tih međunarodnih centara. Naravno da je tu bilo dosta pregovora, bilo je dosta elemenata oko opreme. Tko će platiti opremu, kako će ona izgledati, kakvim će standardima odgovoriti i zbog toga ta inicijativa nije uspjela, ali se od te inicijative nije odustalo. Tako da Hrvatska neće izgubiti taj međunarodni centar. Naime, kao što je rekao zastupnik Čuljak 4. svibnja ove godine je u Srbiji su doneseni zaključci između ovlaštenih predstavnika država Albanije, BiH, Crne Gore, RH, Republike Makedonije, Republike Slovenije i Republike Srbije gdje se kaže da će RH biti domaćin regionalnom i sjedište Regionalnog centra, Regionalnog specijaliziranog centra za obuku i praćenje, reagiranje u slučaju šumskih požara Divulje. Ali će sve ove nabrojene države potpisati taj sporazum i time će se … da bude zaista istinski međunarodni centar. Ne proglašen odlukom ili uredbom Ministarstva unutarnjih poslova RH nego po uobičajenoj međunarodnoj proceduri će biti potpisani sporazumi i time će se osigurati međunarodni elemenat. Evo, mislim da je tu bilo malo nerazumijevanja. Znači, nije Hrvatska htjela nikakvu međunarodnu instituciju ukinuti, nije se htjela time blamirati u međunarodnim okvirima – naprotiv. I ovim, kada ovi zaključci budu operacionalizirani sporazumom ili odlukom ili ugovorom koji će biti ovdje u Hrvatskom saboru na potvrđivanju će EU osigurati na svaki euro iz hrvatskih izvora 10 eura iz međunarodnih fondova tako da će odnos sufinanciranja toga centra u Divuljama biti jedan prema deset; 1 euro iz hrvatskih sredstava, jedan dio iz europskih fondova. Evo, osjetio sam potrebu samo da malo pojasnim ove stvari zbog toga što sam osjetio da nije bilo dovoljno razumijevanja i vjerujem da će i zaključci sa sastanaka najviših predstavnika ovih u obrani zemalja vrlo brzo postati operativni i da će se pristupiti i potpisivanju sporazuma, a nakon toga i formiranju pravog međunarodnog centra za vatrogastvo u Divuljama. I još samo na kraju da ne bih zaboravio, prihvaćam amandman Odbora za zakonodavstvo. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Evo, ovim zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnoga reda, a o konačnom prijedlogu ovoga zakona glasovat ćemo čim se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju, bio je hitni postupak, P.Z. br. 607, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane te se o njima ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 74 glasa za, ništa suzdržani i 31 protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda. To je - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Malte o borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma, hitni postupak, to je P.Z.br. 611 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili poštom, a prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika znate da hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a da se amandmani mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu o ovome konačnome prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća odbora ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Državni tajnik, gospodin Ivica Buconjić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo samo kratko da istaknem da je pred vama Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Malte o borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima da sad sve skupa ne nabrajam. Ja bih rekao sa zadovoljstvom da je ovo još jedan u nizu sporazuma bilateralnih koji se našao na potvrdi u Hrvatskom saboru. Naime, RH je dosada potpisala 35 sporazuma sa, odnosno 34 dvostrana međunarodna ugovora sa različitim državama što EU, što jugoistočne Europe, ali i izvan EU. Ovim sporazumi su se pokazali kao izvrsni alati i instrumenti kojima se ministarstvima unutarnjih poslova zemalja potpisnica osigurava da budu još učinkovitiji, još efikasniji u borbi protiv različitih oblika kriminala. Sporazumi se potpisuju sa različitim državama sukladno problematici koja je najaktualnija i najprimjerenija između RH i druge zemlje potpisnice sporazuma. U zadnje vrijeme se potpisuju sporazumi po novim modelima, obnavljamo i neke stare ugovore koji su u međuvremenu zastarjeli, odnosno ne odgovaraju duhu vremena i siguran sam da će i ovim sporazumom Ministarstvo unutarnjih poslova dobiti jedan dobar instrument da zajedno sa nadležnim tijelima Malte imaju dobre alate, dobra oruđa u borbi protiv onih oblika kriminala koji su na neki način zajednički RH i Malti. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, ne žele. Pa onda otvaram raspravu. Krećemo po klubovima, najprije je klub HDZ-a i poštovani zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, ne žele. Pa onda otvaram raspravu. Krećemo po klubovima, najprije je klub HDZ-a i poštovani zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu sljedeći klub, to je klub HSS-a i poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Ovaj sporazum između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Malte rezultat je zajedničke želje za promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje u području borbe protiv nezakonite trgovine drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma. Njime se uspostavlja pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u području borbe protiv kriminala što konkretno podrazumijeva međusobno pružanje pomoći u nadzoru osoba koje su uključene u organizirani kriminal, razmjenu svih korisnih informacija, uspostavu najprikladnijih putova komunikacije, te međusobnu suradnju u području zaštite svjedoka. I mi u klubu HSS-a podržat ćemo ratifikaciju ovog sporazuma. Uzimajući u obzir činjenicu da je međunarodna suradnja jedan od važnijih čimbenika u sprečavanju i učinkovitom suzbijanju organiziranog kriminala posebice na području droga, Vlada Republike Hrvatske, MUP i Ured za suzbijanje zloupotreba droga Vlade Republike Hrvatske kao nacionalno koordinaciono tijelo za provedbu politike o drogama, posljednjih godina intenzivno rade na brojnim reformama i jačanju međunarodne i regionalne suradnje na području suzbijanja zloupotreba droga. Budući da Hrvatska prednjači u strukturi sustava suzbijanja zloupotreba droga u strateškom planiranju ali i u provedbi mjera te postignutim rezultatima prepoznati smo kao partner. Naš sustav predstavlja primjer dobre prakse, a iskustvo kvalitetan temelj za suradnju sa zemljama regije ali i sa zemljama EU. Nacionalna strategija suzbijanja zlouporabe droge u RH za 2006. do 2012. godinu koja je u cijelosti usklađena sa strateškim dokumentima EU na tom području omogućila je intenzivan razvoj programa smanjenja ponude i potražnje droga sa posebnim naglaskom na važnost međunarodne i regionalne suradnje. Ustrojavanjem odjela nacionalne informacijske jedinice za droge i poslove međunarodne suradnje pri Uredu za suzbijanje zlouporabe droga ostvarena je operativna suradnja sa Europskim centrom za praćenje droga i ovisnosti o drogama, dok je Nacionalni informacijski sustav za droge danas u visokom stupnju usklađen sa standardima te agencije EU. Hrvatska nastoji aktivnom suradnjom sa relevantnim međunarodnim organizacijama, bilatelarnom i regionalnom suradnjom te korištenjem raspoloživih europskih fondova unaprijediti rješavanje problematike povezane sa uporabom i zlouporabom droga te sudjelovati u kreiraju politike i stručnih pristupa na tom području. U sklopu pregovora za pristupanje RH EU u poglavlju 24. – Pravda, sloboda i sigurnost obuhvaćena je i tema suradnje na području droga. Na sastancima Pododbora za pravdu, slobodu i sigurnost Europske komisije prezentiran je sustav suzbijanje zlouporabe droga u RH sa osvrtom na tijek ispunjavanja obaveza koje proizlaze iz relevantnih dokumenata EU. Potrebno je istaknuti kako se donošenjem temeljnih strateških dokumenata na području suzbijanje zlouporabe droga, razvojem nacionalnog informacijskog sustava za droge u skladu sa standardima Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama i ustrojavanjem nacionalne kontaktne točke pri MUP-a kojim će se omogućiti prijenos i razmjena uzoraka droga zadovoljene obaveze koje proizlaze iz relevantne pravne stečevine EU. Hrvatska već niz godina aktivno sudjeluje u radu Europske mreže nacionalnih informacijskih jedinica za droge, Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama, zahvaljujući programima pretpristupne pomoći Europske komisije koji su omogućili razvoj Nacionalnog informacijskog sustava za droge u RH i usklađivanje nacionalne prakse sa europskim standardima. Potrebno je naglasiti kako od svih zemalja u regiji jedino Hrvatska i Turska imaju operativne nacionalne informacijske jedinice za droge, a to je ujedno i kontaktna točka Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama te će stoga u sklopu IPA projekta imati izdvojen napredan program rada. Putem inicijativa Vlade Republike Hrvatske i Vladinog Ureda za suzbijanje zlouporabe droga poticano je i jačanje regionalne suradnje na području suzbijanja problematike droga, sa posebnim osvrtom na programe smanjenja potražnje droge. Za nacionalni interes Republike Hrvatske izuzetno je značajan projekt koji se odnosi na ustrojavanje centra za obuku vodiča i dresuru službenih pasa pri Ministarstvu unutarnjih poslova. Naime, Republika Hrvatska je zahvaljujući dugogodišnjem iskustvu i pozitivnim rezultatima na tom području tijekom posljednjih godina zaprimila zamolbe i pomoć i podršku od nekoliko zemalja u regiji. Hrvatska je također uspostavila i bilateralnu suradnju sa nizom zemalja s kojima se razmatra i mogućnost planiranja zajedničkih projekata. Posebno se važnom smatra uspostava pune suradnje sa Velikom Britanijom, Španjolskom, Njemačkom i Austrijom. Ostvarena je bilateralna suradnja sa Ruskom federacijom te suradnja sa veleposlanstvima Sjedinjenih Američkih Država i Narodne Republike Kine u Republici Hrvatskoj, kao i suradnja sa izraelskom agencijom za borbu protiv droga. Vjerujemo da će sve te aktivnosti doprinijeti zajedničkoj borbi protiv nezakonite trgovine drogama i psihotropnim tvarima, borbi protiv organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma, a kojima je cilj prevencija od moderne kuge 21. stoljeća što droga svakako jest. Godišnje u Hrvatskoj zbog zlouporabe droga umire između 80 i 150 mladih ljudi stoga smatramo da je osim represivnih mjera nužno provoditi i mjere prevencije kako bi se smanjila ponuda i dostupnost droga na tržištu. Želim naglasiti da mi u klubu Hrvatske seljačke stranke smatramo da je obitelj ključna za zdrav odgoj mladih ljudi i da obitelj ima ključnu ulogu u prevenciji. Stoga sve razine vlasti trebaju davati maksimalnu podršku obitelji kao temeljnoj jedinici društva. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. I treći i posljednji prijavljeni klub je klub HNS-HSU-a. U ime kluba poštovana zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. 7. travnja 2010. godine potpisan je u Zagrebu Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Malte o borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma. Ovim zakonom predlaže se potvrditi potpisani sporazum čime se uspostavlja pravni okvir za međusobni suradnju dviju država na području borbe protiv kriminala. U cilju provedbe ovog sporazuma osnovat će se Odbor za suradnju u borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima i protiv organiziranog kriminala. Odbor čine predstavnici obaju ministarstava, policijski službenici i stručnjaci za područja navedena u ovom sporazumu. U posljednjem izvješću UN Odjela za borbu protiv droga i kriminaliteta u Beču rečeno je da se nezakonit transport i prodaja droge u Europi povećao za 40%, a uzimajući primjerice samo exctasy u obzir čak 68%. S obzirom na svoj geostrateški položaj Hrvatska je tranzitna zemlja preko koje se droga krijumčari na putu između zemalja proizvođača i zemalja potrošača i jedna je od aktivnijih karika balkanske rute. Ta ruta koja u Hrvatskoj počinje na graničnom prijelazu Bajakovo preko Crne Gore i Bosne i Hercegovine ulazi u Hrvatsku uglavnom cestovnim putem prema Sloveniji, a time i zapadno europskim zemljama, Skandinaviji te Velikoj Britaniji na sjeveru. U posljednje vrijeme ta ruta postala je dvosmjerna pa tako iz zemalja zlatnog polumjeseca preko Turske, Makedonije, Bugarske, Rumunjske i Srbije najčešće opijum, ali i druga droga ulazi u Hrvatsku prema zapadu. Isto tako se sa zapada kokain te sintetičke droge kao što su amfetamin i naročito među mladima popularan exctasy krijumčari preko zemalja istočne i jugoistočne Europe te zemljama zapadne Azije. Politika i droga u stalnoj su interakciji. Stupar organiziranosti i kvaliteta ustroja svake države može se mjeriti odnosom prema suzbijanju uporabe droga. U neprekidnom sukobu moćnog narko lobija i države nema pobjednika ni pobijeđenoga, postoje samo pomaci s pozitivnim ili negativnim predznacima. Nepobitna je dalje činjenica da su droge postale sastavnim dijelom odrastanja jednog velikog dijela naše hrvatske mladeži, ali i svjetske. U cilju suzbijanja zlouporabe droga definirana su tri segmenta. Prvi je sprečavanje prometa drogama, drugi je briga o korisnicima droga i ovisnicima i treće je prevencija. Uz intenzivan rad na sprečavanju prometa drogama, čemu će pridonijeti i ovaj zakon, te uz posebno intenzivnu i učinkovitu prevenciju zasigurno ćemo mi u Hrvatskoj imati manje briga o korisnicima i ovisnicima o drogama kao što sam već i rekla iz kojih razloga. Budući da organizirani kriminal kao i terorizam veoma često ne poznaju granice država u kojima djeluju pa do cilja dolaze ne mareći za žrtve koje im se nađu na putu, potrebno je uvesti učinkovite međunarodne mehanizme praćenja, suzbijanja i učinkovitog zaustavljanja istih. Međunarodna je dakle suradnja zaista važan čimbenik u sprečavanju i učinkovitom suzbijanju nezakonite trgovine drogama, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma, a ovaj je sporazum daljnji pozitivni pomak u odnosima države Hrvatske i Malte koje su do sada sklopile pet dvostranih međunarodnih ugovora kojima su pravno uređena područja suradnje od interesa za obje države. I na kraju, zbog bolje i zdravije i sigurnije sutrašnjice stanovnika naše zemlje klub HNS-HSU-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala vam lijepa. Imamo i dvije pojedinačne rasprave. Najprije poštovana zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, za reći je zapravo da potvrđivanjem ovoga sporazuma zakonom i borbom protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma postaju dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Glavni čimbenik u sprječavanju i učinkovitom suzbijanju organiziranog kriminala je međunarodna suradnja. Sporazum ujedno i predstavlja daljnje unapređenje međusobne suradnje kako Hrvatske tako i Malte i doprinosi isto tako razvijanju i učvršćivanju dosadašnjih prijateljskih odnosa. Sporazum je i utemeljen na uvjerenju i Vlade Republike Hrvatske i Vlade Malte da je međunarodna suradnja neophodna za učinkovito sprječavanje i suzbijanje nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima i za borbu protiv organiziranog kriminala. Nadalje, svijest da nezakonita trgovina opojnim drogama, njihova proizvodnja i širenje predstavlja zaista ozbiljnu prijetnju ispravnom društvenom i gospodarskom razvitku psihološkoj i fizičkoj dobrobiti građanka i građana. Utemeljen je isto tako i na svijesti da su zločinačke organizacije na međunarodnoj razini sve više uključene u nezakonitu trgovinu. Do sada je sklopljeno 5 dvostranih međunarodnih ugovora koji su od interesa i za Hrvatsku i za Maltu. Ovim Sporazumom realizirat će se pružanje uzajamne pomoći i poboljšati djelotvornosti kao što će se uskladiti djelovanje u borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, a isti je cilj i u borbi protiv organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma. Međusobna suradnja Hrvatske i Malte podrazumijeva međusobno pružanje pomoći u nadzoru osoba uključenih u organizirani kriminal, usaglašavanja najprikladnijih komunikacijskih puteva, razmjenu korisnih informacija i suradnju u području zaštite svjedoka. Sporazumom država i formalno se izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorom, a u ovoj fazi se ne mogu raditi izmjene i dopune teksta ugovora. Stoga evo podržat ću donošenje ovog prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I još rasprava pojedinačna poštovanog zastupnika Ivana Šanteka. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Zakon o utvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Malte o borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropskim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma rezultat je zajedničke želje za promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje u području borbe protiv nezakonite trgovine opojnim drogama, psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma. Upravo je međunarodna suradnja najvažniji čimbenik u sprječavanju i suzbijanju organiziranog kriminala pa ovaj Sporazum predstavlja i element daljnjeg unapređenja, međusobne suradnje dviju država i doprinosu, nastavku učvršćivanja i razvijanja prijateljskih odnosa Republike Hrvatske i Republike Malte. Cilj međusobne suradnje koja će se realizirati temeljem ovog Sporazuma je pružanje međusobne pomoći, te pospješivanje djelotvornosti i usklađivanja djelovanja u borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima te potrebe da bi takve suradnje trebale biti dio institucionalnih i stalnih aktivnosti svih nadležnih službi dviju država posebice Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske i Ministarstva pravosuđa i unutarnjih poslova Malte, te zbog toga postoji potreba da se djelovanjem na ovom području urede ... [[Govornik se ne razumije.]] međunarodnim ugovorom. Sporazum naše Vlade i Vlade Malte u borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma uspostavi se pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u području borbe protiv kriminala što konkretno podrazumijeva međusobno pružanje pomoći u nadzoru osoba koje su uključene u organizirani kriminal, razmjenu svih korisnih informacija, uspostavu najprikladnijih putova komunikacije, te međusobnu suradnju u području zaštite svjedoka. Premda sam zakon pripada skupini zakona kojima Republika Hrvatska regulira suradnju i odnose sa nizom država u sprječavanju suzbijanja korupcije i organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma smatram da je isti zakon opravdano donijeti po hitnom postupku jer je vrlo aktualan i potreban. Zbog svega toga podržat ću donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala vam lijepo. Evo zaključujem raspravu. A ovoj točci ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Treće, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Malte o borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma, bio je hitni postupak, P.Z. br. 611, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Malte o borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 99 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda, a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energiji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 616. Predlagatelj prijedloga zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnome postupku. Znači objedinjeno je prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za razvoj i obnovu i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Njihova izvješća ste primili na sjednici, a amandmane je podnio zastupnik Zvonimir Mršić. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva gospođa Nataša Vujec. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, dame i gospodo, uvaženi zastupnici Hrvatskog sabora. Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o energiji koji je pred vama donosi se zbog potrebe da se omogući da predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave, a ne Vlade Republike Hrvatske donosi visine pojedinih tarifnih stavki u tarifnim sustavima za toplinsku energiju, odnosno jednostavnije rečeno za cijenu toplinske energije. Na ovaj način se osigurava da cijene i dalje kontrolira Hrvatska energetska regulatorna agencija, a odluku donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave s obzirom da današnja situacija traži da se cijene korigiraju u vrlo kratkim vremenskim razdobljima. Dosadašnje zakonsko rješenje je da tarifne stavke za toplinsku energiju određuje Vlada Republike Hrvatske. Takvo rješenje je bilo moguće u uvjetima stabilnih cijena goriva za toplinarstvo, ali ne i sada kada se cijene mijenjaju najmanje svaka tri mjeseca. Nadalje, sustav toplinarstva postoji samo u pojedinim gradovima Republike Hrvatske, a ne predviđa se niti u budućnosti pokrivati veća područja. Ubrzane promjene cijene i relativno mali obuhvat toplinarstvom Republike Hrvatske praktički procjenjuje se da maksimalno 250000 korisnika u cijeloj Hrvatskoj koristi usluge toplinarstvo smatra se dovoljnim razlogom da cijene može odrediti predstavničko tijelo lokalne samouprave, ali samo na temelju prijedloga energetskog subjekta koji djelatnosti obavlja na tom području. Takvo rješenje smatra se ispravnim, tim više jer cijena toplinske energije nije identična svim potrošačima u Republici Hrvatskoj, nego ovisi o samom energetskom subjektu, o njihovom poslovanju u pojedinim gradovima i energentu koji koriste za proizvodnju toplinske energije. Nadalje potrebno je naglasiti da je sukladno Zakonu o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom obaveza predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave da se brine o djelatnosti distribucije toplinske energije, a također i dodjela koncesija za toplinsku energiju u njihovoj nadležnosti. Na kraju ovog obraćanja želim naglasiti samu proceduru promjene visine tarifnih stavki. Na prijedlog za promjenu visine tarifnih stavki koju je podnio energetski subjekt, predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave je dužno pribaviti mišljenje Hrvatske energetske regulatorne agencije. Hrvatska energetska regulatorna agencija ima u ovom slučaju ulogu stručnog tijela, koje mora analizirati cijenu i dati svoje mišljenje predstavničkom tijelu jedinica lokalne samouprave. Nakon mišljenja HERA-e predstavničko tijelo donosi odluku o visini pojedinih tarifnih stavki, te je dostavlja energetskom subjekti i HERA-i. S obzirom da se ovom promjenom želi omogućiti predstavničkom tijelu jedinica lokalne samouprave, a ne Vladi Republike Hrvatske da donosi visine pojedinih tarifnih stavki u tarifnom sustavu za toplinsku energiju, predlažemo hitni postupak sukladno članku 159. stavku 1. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Idemo po klubovima. Najprije je klub SDP-a, poštovani zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Ovaj zakon je još jedan u nizu skupih i nepotrebnih eksperimenata koji će u Hrvatskoj u narednom razdoblju prouzročiti organizirani kaos. I moja preporuka prije vama je da u najboljoj vjeri za ove građane taj zakon uopće povučete. Ne vama osobno, vama kao predstavnicima ministarstva. Znam da vi to ne možete. Dakle dobili smo nekoliko očitovanja, ja ću se samo referirati na jedan od, na nekoliko nizova i aspekata problema oko izmjene i dopune ovakvog zakona koji se donosi ja bih rekao eksperimentiranjem, preko koljena, neorganizirano, bez svjesnosti što će izabrati, a sa nikakvim obrazloženjem, odnosno bez ikakvog iole razumnog obrazloženja koje bi moglo kao ono što se inače crpi kao obrazloženje imati poslije za uzroke usklađivanje sa europskim zakonodavstvom, odnosno sa poglavljima koji kao Hrvatska, zemlja koja pristupa Europskoj uniji moramo zatvoriti. Problem jedan, strategija koju je predložila ova Vlada, mislim strategiju, energetsku strategiju ima za cilj povezivanje sustava, povezivanje sustava ponavljam, a ovom izmjenom dopuna i Zakona o energiji to se otežava. Imamo situaciju da će svaka jedinica lokalne samouprave sama za sebe, određuje način dodjeljivanja koncesije, a prema strategiji bi se trebali udruživati i spajati u centralizirani sustav opskrbe, kako će svaka jedinica lokalne samouprave sada imati mogućnost određivanja visinu pojedinih stavki, može doći i doći će do drugačijih prijedloga, čime će se otežati mogućnost povezivanja predviđena strategijom. Evo dakle prvi razlog ovo uopće nije koordinirano sa strategijom. Problem dva, regulacija cijene. Cijena toplinske energije do sada se određivala u konzultacijama s poglavarstvom lokalne zajednice, prema Zakonu o komunalnom gospodarstvu iz '95. godine, a visinu cijene i način plaćanja određivao je isporučitelj usluge, odnosno HEP. E sada to je ono mišljenje na koje upozorava i udruga gradova, a i Hrvatska gospodarska komora. Određivanjem tarifnih stavki u jedinicama lokalne samouprave, dolazi do problema kompetentnosti ljudi koji bi donosili odluke o visini tarifnih stavki, i postavlja se pitanje kojim bi se oni kriterijima morali voditi. Ekonomskim, da li je to cijena investicija, kvaliteta, ili neekonomskim. Znači socijalna politika, politika zaštite okoliša, što je također u domeni strategije. I evo vidite, imamo ono na što upozorava Hrvatska gospodarska komora, a to je da u ovom trenutku ne bi trebalo ići na izmjene Zakona o energiji u smislu prenošenja nadležnosti, jer jedinice lokalne samouprave ne raspolažu stručnim kapacitetima za rješavanje ove složene problematike. Dakle ove izmjene i dopune zakona nisu samo u suprotnosti sa strategijom, one su u suprotnosti i sa mišljenjem Hrvatske gospodarske komore, odnosno sa gospodarstvom. Dakle sa ovim zakonom se svađamo i sa gospodarstvom. Treći razlog je mišljenje o visini tarifnih stavki donosi agencija. Ali koje su sankcije ako se jedinica lokalne samouprave ne pridržava mišljenja koje je rekla agencija. Nema predviđenih zakonskih sankcija za one koji su donosili odluke, a one su se kasnije pokazale lošima. Što ako proizvođač toplinske energije predloži tržišnu cijenu koja se ne mora svidjeti jedinicama lokalne samouprave, što ako ta cijena bude previsoka po mišljenju jedinica lokalne samouprave ili preniska? Kako će agencija određivati mišljenja? Dakle postavlja se pitanje uopće razumskog prijedloga, da li će agencije uopće moći nametnuti ili odrediti mišljenje? I koji su to kriteriji. Na temelju čega će odlučiti da je nešto opravdano ili neopravdano? Četvrta stvar zbog čega je ovaj zakon u biti u sukobu sa onim mehanizmom koji je jedini objašnjen ovdje, a tiče se da se ubrza donošenje i olakša postupak donošenja cijene, u kratkom vremenskom razdoblju, je to što vam je predložila sama udruga gradova. Dakle vi imate situaciju da se predstavnička tijela sastaju jednom u tri mjeseca, u većini predstavničkih tijela, a da bi se cijene trebale, a da bi po 30 dana od traženja mišljenja bi se trebala formirati cijena, što je suludo. Znači, traži se mišljenje u mjesec dana, a predstavnička tijela se sastaju jednom u 3 mjeseca. Dakle, četvrti razlog je ovaj zakon je i u sukobu s onim što misli udruga gradova, odnosno jedinice lokalne samouprave koje ova odluka obuhvaća, ali i ne samo to nego je ona po onom što je bila obveza naše zemlje kao potpisnika ugovora Europske povelje o lokalnoj samoupravi da se konzultira sa jedinicama lokalne samouprave. I zbog toga je ovaj prijedlog i po ovom kriteriju zapravo neopravdan. Problem pet, otvaranje tržišta i korupcija. E sada u strategiji Povelje 5. točka 4. u procesu kogenereacije procesa za proizvodnju dvaju korisnih energetskih oblika toplinske energije i korisnog rada koja se koristi obično u bolnicama, hotelima, sportskim centrima i u području grijanja itd., određivanjem visini stavki od strane jedinice lokalne samouprave čime se utječe na konačnu cijenu toplinske energije i njezinu isplativost otvara se dakle mogućnost korupcije i divljanja na tržištu čime će u krajnjem slučaju biti pogođeni građani. Jer ako se pojedine stavke povećaju iznad potrebnih direktno se potiče proizvodnja iz kogenereacije jer će vrijeme isplativosti biti kraće, a zarada veća. Cijena za krajnjeg korisnika se povećava i kupac građanin ostaje oštećen. Svaka jedinica lokalne samouprave odlučuje o visinama pojedinih stavki i dolazi do nesrazmjera na tržištu kao što je npr. slučaj s vodom, negdje je cijena 3 kune, negdje je cijena 16 kuna. Iz svega navedenog, dakle prvi razlog je da ovaj zakon nema pod jedan ni valjano obrazloženje. Drugi razlog je da je ovaj zakon u suprotnosti sa strategijom koju smo sami ovdje donijeli. Treći razlog je neefikasnost u određivanju cijene na što upozorava udruga građana. Četvrti razlog je neosposobljenost jedinica lokalne samouprave na što upozorava HGK. Peti razlog je taj zakon uopće nije prihvatljiv hrvatskom gospodarstvu i HGK. Šesti razlog je on može samo usporiti proces budući da nije usklađen termin sa jedinicama lokalne samouprave i sedmi razlog je mogućnost kogeneracije, odnosno otvaranje mogućeg pritiska na cijenu od strane građana na tržištu uslijed procesa koji je predviđen ovom strategijom. Dakle, nakon 7 razloga koji su u suprotnosti pa ja bih rekao gotovo sa svim što u biti morate konzultirati u ovoj zemlji prije nego što donosite zakon ja vam predlažem u ime pameti da ovaj prijedlog povučete. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Na redu je klub HSS-a, poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospođo državna tajnice sa suradnikom. Ne tako davno neki su nas meteorolozi plašili rekordno hladnom čak sibirskom zimom da bi se ipak potvrdilo da je riječ o krivoj procjeni. No iako toplija zima znači manju potrošnju toplinske energije naravno ukoliko se racionalno ponašamo to ne znači da danas kad je mnoštvo hrvatskih građana suočeno s krizom njezina cijena nije pitanje od velikog interesa. Znamo da su cijene toplinske energije dosad bile tretirane kao socijalna kategorija te je njihovo donošenje bilo u nadležnosti Vlade RH. Međutim, obzirom na prilagodbu zahtjevima koji proizlaze iz želje za članstvom u EU traži se otvaranje tržišta i u ovom području. Tako je donošenjem prvog paketa energetskih zakona kojima se uređuje obavljanje pojedinih energetskih djelatnosti započela reforma energetskog sektora u RH. Na taj je način uspostavljen zakonodavni okvir za restrukturiranje i reorganizaciju energetskog sektora, otvaranje tržišta plina i regulaciju energetskih djelatnosti, a reformom je obuhvaćeno i restrukturiranje energetskih subjekata kao i utvrđivanje tržišnih pravila, obaveza javnih usluga i razdvajanje energetske djelatnosti na tržišne i regularne. Daljnja prilagodba hrvatskog energetskog zakonodavstva europskom uslijedila je donošenjem drugog paketa energetskih zakona, a do danas su sukladno sve većem otvaranju tržišta energijom u RH neki od donesenih zakona izmijenjeni i dopunjeni kako bi se stvorile pretpostavke da se tržišne energetske djelatnosti nesmetano odvijaju na temelju tržišnih pravila, a one koje se obavljaju kao javne usluge da se obavljaju u skladu sa propisanim uvjetima i pravilima. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o energiji omogućit će se da umjesto Vlade RH visinu pojedinih tarifnih stavki u tarifnim sustavima za toplinsku energiju, odnosno cijenu toplinske energije donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave. Cijene će i dalje kontrolirati Hrvatska energetska regulatorna agencija dok će odluku donositi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave. Razlog za tu izmjenu nalazi se u činjenici da se danas cijene korigiraju u kratkim vremenskim razdobljima tako se cijene prirodnog plina koji je gorivo za toplinarstvo mijenjaju svaka 3 mjeseca. Uz to sustav toplinarastva nije razvijen na području cijele RH pa postoji samo u pojedinim gradovima i općinama te se procjenjuje da ga koristi maksimalno 250 tisuća korisnika. Bez promjene cijena uz taj broj korisnika i razlike u cijenama toplinske energije koja ne košta isto sve potrošače već ovise o energetskim subjektima i njihovom poslovanju u gradovima u kojima djeluju dobar su razlog da predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave može odrediti cijene sa iznimkom za povlaštene kupce. Ovakvo rješenje ne samo da nameće postojeće stanje na tržištu već smo mišljenja da bi moglo potaknuti jedinice lokalne samouprave da više pažnje posvete svojoj ulozi u osiguranju adekvatne opskrbe energijom stanovništva na cijelom svom području. To je važno prije svega zato što korištenje obnovljivih izvora energije zasigurno može pripomoći u zadovoljavanju potreba stanovništva i gospodarstva i to ne samo za električnom već i za toplinskom energijom. Naime, energane na bioplin ili biomasu koje koriste lokalno dostupan energent poput šumske biomase ili ostataka iz poljoprivrede osim što povećavaju energetsku neovisnost ujedno su i rješenje za zbrinjavanje otpada čime se efikasno režu i emisije stakleničkih plinova, a znamo da je kao potpisnica Kyotskog protokola RH dužna sudjelovati u globalnim naporima da se ublaže klimatske promjene. Energija iz biomase donosi najviše socioekonomskih koristi za lokalnu zajednicu jer stvara stalnu potražnju za sirovinom. Time se stvara i nova gospodarska aktivnost u lokalnoj zajednici na čijem se području ili u čijoj se blizini nalazi energetski objekt na biomasu što znači i novo zapošljavanje. Bio plin je pak jedan od oblika energije iz biomase koji istovremeno mjera za zaštitu tla, podzemnih i nadzemnih voda i mjera za smanjenje emisije stakleničkih plinova. U skladu sa načelima ekološke poljoprivrede lokalna zajednica može naći interese u izgradnji bioplinskog postrojenja jer se dobiva korisna energija, zbrinjava se višak nitrata, proizvodi se ekološki prihvatljivo gnojivo, smanjuju se staklenički plinovi i neugodni mirisi. Lokalna proizvodnja energije je stoga po mišljenju nas u klubu HSS-a važna, jer se time može povećati sigurnost dostupnosti energije, može se stvoriti ugodnija životna sredina, no to svakako doprinosi uz ekološku poljoprivredu i razvoju eko turizma jer nema velikih i nepoželjnih energetskih objekata u prostoru. Mi u klubu HSS-a u proizvodnje lokalne energije vidimo dobre mogućnosti za ruralni i regionalni razvoj, za veću zaposlenost, za razvoj domaće industrije, za razvoj tehnologije, za očuvanje energetske sigurnosti, za proizvodnju električne i toplinske energije na mjestu potrošnje iz goriva u vlastitom dvorištu. Umjesto tisuću dimnjaka sa nekontroliranim emisijama, HSS se zalaže za jedan dimnjak sa kontroliranim emisijama, a takvom konceptu koji vodi energetskoj neovisnosti osim države mogu bitno pridonijeti i općine i gradovi i mi smatramo da je ovaj zakon poticaj na to te ćemo podržati njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Goran Heffer.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica je rekla da su nas donedavno određeni meteorolozi plašili jako oštrom odnosno polarnom zimom a sada vidimo da to nije tako. To je netočan navod,jer mi se nalazimo u sferi statističkih pretpostavki o tome kakva će zima biti i reći da danas 20. listopada da će zima biti blaga, odnosno da neće biti jako oštra, to je netočno. Jednako kao što je možda netočno da će biti jako oštra. Dakle, u tom segmentu. Jeste, preslušat ćemo zajedno ako treba ali ste rekli. Danas ćemo vidjeti da to nije tako. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Evo sada imamo ispravke i meteoroloških navoda. Idemo sa sljedećim klubom, to je klub HDZ-a. U ime kluba poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo državna tajnice. Pa evo dozvolite kratki osvrt na prijedlog ovog zakona. Više je nego očito da o jednom te istom zakonu možemo govoriti na različite načine što je potpuno razumljivo ovisno o interesu, ovisno o razumijevanju, političkim preferencima, prioritetima itd. ništa neobično i to je dio uobičajenih parlamentarnih rasprava. Ono temeljno pitanje koje se nameće što je najbolji način kombiniranja svih onih elemenata koji sudjeluju u formiranju konačne odluke, konačne cijene, tko treba preuzeti odgovornost, gdje se odgovornost nalazi, kako stvarno verificirati da su strukturirani troškovi objektivni, da su minimizirani u što je moguće većoj mjeri, no međutim to svakako ovisi ne samo o primarnim energentima ovisi o kvaliteti infrastrukture i čitavom nizu razloga. Ono što je ovdje intrigantno bilo rečeno u dosadašnjim raspravama je pitanje kompetencija. Mislim da je to vrlo interesantno i zaslužuje kratki osvrt posebno za nije za ispravljanje, ali u svakom slučaju zaslužuje komentar što raditi ako nemamo kompetencije na lokalnoj razini ako nemamo kompetencije u predstavničkim tijelima. Da li takav model delegiranja ili preuzimanja odgovornosti možemo prihvatiti? Ja mislim da je zajednički interes da se kompetencije šire da imamo što više kompetentnih ljudi na posebno lokalnim razinama. I mislim da u tom smislu ovaj zakon je prihvatljiv i da je dobar, jer prisiljava predstavnička tijela da razumiju puno kvalitetnije, kvalitetnije strukturiranje troškova i da na kraju u ovom sustavu i načinu donošenja odluke ne preuzimaju isključivo jedino odgovornost, jer u konzultacijama sa HERA-om mogu minimizirati ja bih rekao moguće promašaje zbog razumljivog nedostatnog znanja ali znanje je nešto što se stvara i za što je potrebno vrijeme. I mislim da je ovaj zakon u tom smislu dobar jel predstavnička tijela lokalnih jedinica stavlja u daleko težu poziciju nego što su to oni do sada bili. Inače daleko veću odgovornost, daleko veći rizik i mislim da ta suradnja u tom lancu između HERA-e predstavničkih tijela i normalno onoga tko je poduzetnik će omogućiti da se na određenom mjestu donese odluka koja će biti prihvatljiva. Dakle, mislim da je ovaj prijedlog zakona prihvatljiv i zbog toga će klub HDZ-a dati potporu njegovom donošenju. Ono što piše u materijalima koji su dostavljeni i mogu kratko ponoviti ono što je ve ć rečeno. Donošenje ove izmjene i dopune Zakona o energiji omogućuje da predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave a ne Vlada Republike Hrvatske donosi visine pojedinih tarifnih stavki u tarifnim sustavima za toplinsku energiju. Odgovornost, rizik, neizvjesnost. Bit će normalno da se dogode određeni propusti i greške, ali ja bih rekao to je dio procesa unutar kojeg će znanje i odgovornost za upravljanje energetskim resursima se unaprjeđivati. Na ovaj način se osigurava da se cijene i dalje kontroliraju od Hrvatske energetske regulatorne agencije koja svojim ekspertnim znanjima može pomoći predstavničkim tijelima u donošenju konačne odluke. Dosadašnje zakonsko rješenje da tarifne stavke za toplinsku energiju određuje Vlada Republike Hrvatske je bilo moguće u vrijeme kada je dinamika promjena cijena goriva bila daleko sporija. No međutim, te brze oscilacije i promjene tzv. spot cijena zahtijevaju da se te regulacije, ta usklađivanja rade na kraćim vremenskim intervalima. Isto tako u obrazloženju piše i sljedeće, da sustav toplinarstva postoji samo u pojedinim gradovima Republike Hrvatske te za sada, a neće niti ubuduće pokrivati veće područje nego je veoma ograničen u svom zemljopisnom obuhvatu. Ubrzane promjene cijena i relativno mali obuhvat toplinarstva u Republici Hrvatskoj procjenjuje se do maksimalno 250 tisuća korisnika u cijeloj Hrvatskoj, smatra se dovoljnim razlogom da cijene može odrediti predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave. Takvo rješenje se smatra ispravnim, tim više jer cijene toplinske energije nisu identične za potrošače u RH nego ovise o energetskim subjektima, njihovom poslovanju i čitavom nizu drugih tehničkih aspekata, kvaliteti infrastrukture, tehničkim gubicima, racionalnosti poslovanja, overheadu i mnogim drugim razlozima. Slijedom svega navedenog smatramo da nije potrebno kao u slučaju električne energije i prirodnog plina da cijene određuje Vlada Republike Hrvatske. Mislim da nije potrebno dužiti, klub HDZ-a dat će potporu prijedlogu ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. I još klub HNS-HSU-a, u ime kluba poštovani zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice sa suradnikom. Kolegice i kolege. Odmah na početku, klub Hrvatske narodne stranke će podržati ovaj prijedlog, ali pod uvjetom da predlagač uvaži amandmane koje je uputila na tekst prijedloga zakona Udruga gradova, a koji su pretočeni u amandmanu kolege Mršića. Naime, činjenica je da se s ovim zakonom pokušava uvesti reda i mogu slobodno reći da povećanje cijena ili moguće povećanje cijena ili toplinske energije je bilo direktni uzrok o čemu smo već i raspravljali u ovom Hrvatskom saboru, direktni uzrok smjene predsjednika Upravnog vijeća HERA-e, a čovjek je samo radio svoj posao. Ovim prijedlogom zakona ako se ne prihvati amandmani, mišljenje i primjedbe Udruge gradova gradovi u kojima je osigurana centralizirana opskrba toplinskom energijom su druga sljedeća žrtva. Jednostavno nije mi jasno da jedan takav prijedlog zakona dođe u saborsku proceduru ničim izazvan, doslovce ničim izazvan. Radi se o relativnom malom broju gradova, radi se o jednom relativnom malom broju korisnika te usluge. Reći ću na kraju s čime je izazvan po mišljenju nas iz kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika. Ali prije toga, o samom zakonu. Gospođa državna tajnica je pojasnila jer iz teksta zakona nije baš jednostavno shvatljiv tijek i procedura, ali gospođa državna tajnica je objasnila kako i na koji način teče ova procedura. Činjenica je da su predstavnička tijela, znači krenuli smo sa decentralizacijom što je dobro, ali ne ovako sasvim sigurno. Predstavničko tijelo dobilo je mogućnost da određuje visinu cijene toplinske energije na svom području na zahtjev distributera, uz prethodnu suglasnost Hrvatske regulatorne agencije. To nije čak ni loše. Međutim ja vas pitam, kako će ta priča funkcionirati. Prvo, već je poznato da predstavnička tijela se ne sastaju mjesečno jedanput, sastaju se u pravilu tromjesečno. Drugo, ja vas pitam kako će to funkcionirati u jedinicama lokalne samouprave gdje je prisutna kohabitacija između gradskog i općinskog vijeća ili načelnika i gradonačelnika. Kako to funkcionira. Naime, zašto postavljam to pitanje? U slučaju da distributer odlukom predstavničkog tijela pretrpi štetu on ima pravo tražiti naknadu štete, a za tu naknadu štete odgovorno je izvršno tijelo, načelnik ili gradonačelnik kao odgovorna osoba u jedinici lokalne samouprave. Prema tome, predstavničko tijelo može vrlo lako, ja vjerujem da do toga neće doći, ali može vrlo lako zaigrati i stvorit problem svom načelniku i gradonačelniku. Mišljenje udruge gradova i općina između ostalog, a i sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu gdje suglasnost na visinu usluge daje izvršno tijelo, mišljenje gradova i općina je da bi bilo logičnije, prihvatljivije iz čitavog niza razloga, a ne vidimo, stvarno ne vidimo razloga zašto i zbog čega ne i udruga gradova i općina to i predlaže i to je sadržano u amandmanu kolege Mršića, da to bude izvršno tijelo. Druga stvar i druga dilema koja se može razriješiti vrlo elegantno prihvaćanjem amandmana kolege Mršića na prijedlog udruge općina i gradova, a to je da rok od 30 dana počne teći od trenutka kad HERA dostavi svoje izvješće. Jer u ovom prijedlogu zakona nigdje ne postoji obveza u kom vremenu HERA mora dostavit svoje izvješće. Piše samo isključivo da u roku od 30 dana predstavničko tijelo mora donijeti odluku. Ne vidim razloga da se taj sustav ne uredi, ne vidim razloga da se taj sustav ne postavi na jedan funkcionalan način, izvediv način. Nadalje. Lokalna samouprava je dobila mogućnost da određuje visinu ili bolje rečeno cijenu toplinske energije. Da li lokalna samouprava ima mogućnost utjecati na racionalnost poslovanja distributera, da li lokalna samouprava ima utjecaja na cijenu energenta u konačnici. Znači dobila je mogućnost formalne naravi da odlučuje o nečemu na što nema praktički nikakav utjecaj osim da prihvati ili ne prihvati ili da se zaigra kroz onu varijantu kohabitacije, da se zaigra sa cijenom toplinske energije. I zato smatramo da bi bilo nužno prihvatiti prijedloge Udruge općina i gradova i bilo bi logično to prihvatiti. Još jedna činjenica. Decentralizacija na naš način. S ovim prijedlogom zakona spušta se ovlast na jedinice lokalne samouprave, a s tim da prilikom izrade ovog prijedloga zakona nije se zatražilo mišljenje ni Udruge gradova, ni Udruge općina. U suprotnosti, potpuno u suprotnosti što je ovo očito i postalo pravilo ponašanja, potpuno u suprotnosti i sa Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi, članku 27. Poslovnika Vlade Republike Hrvatske, a da kodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona i drugi propisi akta uopće ne spominjemo. To je nešto imaginarno inače u praksi funkcioniranje naše Vlade. I na kraju. S obzirom da skoro 90% ili bolje rečeno, točnije rečeno u najvećoj mjeri, osnovni energent je plin u proizvodnji toplinske energije. Ovim prijedlogom zakona neposredno prije neminovnog, znatnog poskupljenja plina jednostavno Vlada Republike Hrvatske prebacuje odgovornost na općine i gradove, jedno kukavičje jaje zapakirano u formu usklađivanja sa Europskom sa europskom praksom, usklađivanja energetskih zakona i da ne čitam sva objašnjenja koja pišu. To je prava istina. Predbacuje se buduće poskupljenje toplinske energije prema gradovima i općinama. Zašto će doći do toga? Vrlo jednostavno, poznato. Do prije 15 dana je bila državna tajna koja se zove Glavni ugovor o plinskom biznisu nešto, jedan uradak kao rezultat jednog stručnog odgovornog pregovaranja Vlade Republike Hrvatske sa MOL-om, drugim našim, drugim najvećim dioničarem. Prvi najveći dioničar Vlada Republike Hrvatske drugi najveći dioničar, prvim najvećim dioničarem INA-e. Nešto što su vrlo vješto i mudro ispregovarali i bivši premijer Sanader i bivši potpredsjednik Vlade Polančec i sadašnji potpredsjednik Vlade ministar Šuker kao predsjednik Nadzornog odbora INA-e. Nešto što je sadašnja premijerka gospođa Jadranka Kosor pokušala ublažiti dodatkom ugovora, nešto što uskoro s obzirom da nam se konac godine bliži, što uskoro direktno ulazi svim građanima Republike Hrvatske kroz znatno veću cijenu plina i nešto gdje država pokušava se u ovom trenutku izvući. Činjenica da smo tražili i da je traženo u nekoliko navrata za razno razne instance da se skine oznaka tajnosti s Ugovora o plinskom biznisu i da je to učinjeno tek nedavno potvrđuje sva ona razmišljanja prije svega stručne javnosti i strepnju građana koja je potpuno opravdana, nešto s čim građani ove države gube potpunu energetsku neovisnost kad govorimo o plinu. Omogućiti Mađarima, konkretno MOL-u ili INA-i kao većinskom vlasniku doduše ne većinskom nego prvi najveći dioničar ali vještim pregovaranjem na izmjenama dioničarskog ugovora je praktički MOL-u data ta mogućnost da se ponaša sa manjinskom vrijednošću dioničarskog paketa kao većinski. Između ostalog poklonjeno je i to da sav domaći plin u narednih 15 godina se otkupljuje po cijeni uvoznog plina franko granica Republike Hrvatske. To svi znamo. Poznato je. Jedan prekrasan poklon zamotan u celofan sa jednom divnom mašnom. Poklonjen zašto i zbog čega? Nadamo se da ćemo od institucije države dobiti taj odgovor, nadamo se da ćemo dobiti. Ali činjenica je da smo se doveli u poziciju kao država da u znatnom iznosu moramo platiti naše domaće rudno blago. Kao posljedica toga desit će se uskoro povećanje cijene plina, desit će se povećanje toplinske energije i da spriječimo moguće negativnosti otvorimo prostor za alibi priču. Hajmo to uvaliti općinama i gradovima i to je suština ovog prijedloga zakona. I zato još jedanput ponavljam u ime kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika da ćemo podržati ovaj prijedlog zakona ukoliko predlagač u cijelosti prihvati primjedbe na ovaj tekst zakona koje su date od strane udruga gradova i općina, a posebno u dijelu koji se odnosi na početak važenja ovog zakona a to je 1.1.2011. jer procjenjujemo da do tog vremena će se mnoge stvari iznivelirati, izriješiti i dovesti na tzv. nultu stopu s koje možemo krenuti u jednu ozbiljnu i odgovornu decentralizaciju, a ne na ovaj način podvaljujući općinama i gradovima kukavičje jaje zvano povećanje cijene toplinske energije.
Hvala vam lijepa. Sada ide još pojedinačna rasprava. Mislim da četiri prijavnice da imamo. Najprije poštovani zastupnik Zdenko Franić.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana gospođo državna tajnice, štovane kolegice i kolege. Ovo je, ovaj zakon je još jedan pokazni primjer načina funkcioniranja Vlade i ignoriranja javnosti, zainteresirane javnosti, stručne javnosti u ovom slučaju i udruge gradova koja nije bila konzultirana glede ovog zakona i ovog kukavičjeg jajeta koje im se daje na poklon. Dakle oni imaju zadovoljstvo donijeti odluku o cijeni energije, nakon što to odredi HERA. Izgleda da je naš energetski sustav u Republici Hrvatskoj osuđen na neku tajnovitost, na skandale, na izručivanje našeg rudnog blaga, plina, nafte u strane ruke, na način da mi više ne možemo time blagom upravljati. Sjetimo se malo i povijesti tih skandala, vezanih uz liberalizaciju energetskog tržišta, jer ovdje kaže kao obrazloženje razloga za donošenje zakona po hitnom postupku jest potrebna dinamike liberalizacije tržišta i njegovog otvaranja. Pa isto tako negdje krajem 90-ih godina, pod krinkom liberalizacije su razno razni lobisti Zdenka Gast, Rifkin, dobivale na stotine tisuća dolara kako bi Republiku Hrvatsku izručile ENORN-u, i onda je koalicijska Vlada premijera Račana imala posla razvrgnuti te ugovore kako ENORN ne bi skupa sa desecima tisuća svojih zaposlenika i dioničara u propast povukao i cijelu Hrvatsku. I za sve to zadovoljstvo smo eto mi ovim čuvenim lobistima još morali i plaćati. Onda se desila privatizacija INA-e, izručivanje prava odlučivanja na jedan zanimljiv čudesan način koji nije baš u demokratskom svijetu tržišne utakmice i poznat desio. Mi smo izgubili upravljačka prava. Plinski biznis evo kupovat ćemo vlastiti plin po skupljim cijenama, vjerojatno ćemo ga onda isporučivati INA-i i Petrokemiji po subvencioniranim povoljnim cijenama. I tko to sve plaća? Sve to plaćaju porezni obveznici kroz skuplju cijenu energije i ukupna davanja porezna koja su među najvišim u svijetu. Ovim zakonom dakle pod krinkom liberalizacije lokalnoj se samoupravi izručuje nešto za što je odgovorna HERA. Ona je regulator, energija je monopol, još uvijek, neka se onda i izvoli baviti svojim poslom, a ne da ove nepopularne mjere koje će neminovno morati nastupiti, pogotovo u svijetlu plinskog biznisa se svaljuje na lokalnu samoupravu, i da na lokalnu samoupravu padne sav odijum i bijes šire javnosti zbog skuplje energije. A oni nisu luk jeli, luk mirisali, nisu htjeli ovaj zakon, htjeli su pregovore, međutim na žalost toga nije bilo, bar ne prema nama dostupnim podacima i u onoj mjeri u kojoj bi to bilo primjereno. Dakle Vlada stalno donosi po hitnom postupku i pušta u proceduru zakone a da se struka i zainteresirane strane ne konzultiraju, u zakonima uglavnom nema ocjene stanja, referiram se sada na ovaj paket stabilizacijskih zakona gdje po tekućoj vrpci ukidamo razno razne agencije, institute, organizacije, pripajamo ih tamo i gdje spadaju i gdje ne spadaju, sve pod krinkom nekakve uštede. Kakva će biti ušteda, eto zbog ovog zakona ne znam, nije poznato, o njemu je obrazloženju liberalizacija tržišta, međutim osim što je to obveza pristupanja Hrvatske u Europsku uniju pitanje je što liberalizacija tržišta u ovom konkretnom slučaju donosi, osim što sada HEP-u umjesto jedne plaćamo dvije, tri uplatnice, sada više ljudi niti ne znaju jer jedno HEP distribucija, drugo je HEP opskrba itd., pa građani evo imaju zadovoljstvo da još umjesto jedne poštarine plaćaju dvije, tri poštarine i tako još više umanjuju svoje budžete. Dakle hoću reći Vlada bi trebala sustavnije nama zastupnicima prezentirati razloge donošenja pojedinih zakona, one zakone koji zaista nisu hitni pustiti u dva čitanja, a ne samo donositi zakone pod hitnom postupku, koji uglavnom počinju važiti, to nije slučaj sa ovim zakonom, ali uglavnom ovi zakoni koji su, se odnose na prilagođenje sustava sa europskom pravnom stečevinom, počinju vrijediti sa zadrškom, odnosno danom pristupanja RH u EU i taj dan će vjerojatno biti dan kolapsa za hrvatsko gospodarstvo jer će ogromna količina zakona biti u međusobnoj koliziji ili naprosto neprovediva zbog toga što nije izvršena određena prilagodba niti upoznavanje zainteresiranih strana o njihovim prednostima, manama, obvezama itd. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeća na redu je poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Evo ga ja ću isto kao i ostali kolege koji su govorili o ovom zakonu, a dolaze iz kluba SDP-a reći da neću podržati ovaj prijedlog zakona zato što smatram da ovaj zakon nije ništa drugo nego izraz kukavičluka i nesposobnosti Vlade RH da se odgovorno nosi s izazovima koje pred svaku Vladu donosi gospodarska kriza. Naime, ovaj zakon nije ništa drugo no želja Vlade RH da svoju odgovornost za teške odluke podijeli ili ih prebaci na lokalnu samoupravu. S obzirom na to da Hrvatska ima samo oko 250 tisuća korisnika što je bilo rečeno nekoliko puta tijekom rasprave, korisnika toplinske usluge, ovaj zakon nije ništa drugo no prebacivanje vlastite odgovornosti za podizanje cijena grijanja na Grad Zagreb u prvom redu, odnosno na zagrebačku Gradsku skupštinu ne bi li se gnjev građana i građanki Zagreba usmjerio prema Skupštini, a ne prema Vladi. Umjesto da se Vlada bavi takvim smicalicama kojima se bavi, Vlada bi trebala provoditi stvarne mjere decentralizacije i to ponajprije u smislu financiranja decentralizacije države. U energetskom smislu svoju sklonost i opredjeljenje za decentralizaciju o kojoj imamo prilike slušati svako malo iz usta vladinih dužnosnika i dužnosnica moglo se pokazati i kroz energetsku strategiju koju je spomenuo kolega Davor Bernardić, ali to naravno nije bio slučaj. Na koji način to mislim? Mislim na način da se umjesto opredjeljenja za megaenergetske projekte koji su obilježili cijelu energetsku strategiju Vlada mogla opredijeliti više za provedbu mjera energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije što naravno znači potpuno drugi slučaj od onoga koji je u smislu centralizacije samog energetskog sustava koji je karakteristika megaenergetskih projekata poput nuklearke i velikih termoelektrana što je slučaj sa energetskom strategijom koju smo imali prilike raspraviti i usvojiti u Saboru prije više od godinu dana. Osim same znači nesklonosti decentralizacije ne samo kroz financijsku decentralizaciju nego i kroz energetsku decentralizaciju bilo je riječi ovdje i o tome da je ovaj zakon dosta aljkavo pripremljen pa bih ja htjela reći da je određeni stupanj nepoštivanja prema zastupnicima i zastupnicama u Saboru, sami tekst zakona koji nije čak ni lektorski uređen pa bih pročitala jednu prilično nesuvislu rečenicu iz ovog prijedloga zakona, odnosno u obrazloženju uvodnom pa bi sad pročitala to: "Nadalje sustav toplinarstva postoji samo u pojedinim gradovima RH te je zasada, a neće niti ubuduće pokrivati veća područja nego mali obuhvat toplinarstva u RH, samo, oprostite, pokriva veća područja nego, … [[Upadica se ne razumije.]] Da veoma je ograničen u svom zemljopisnom obuhvatu. Oprostite ako meni netko može objasniti što ova rečenica znači. Ja pretpostavljam što bi trebala značiti, ali mislim da je doista nedopustivo da se ovakve rečenice šalju u Parlament u nekakvim zakonskim prijedlozima. Toliko.
Hvala vam lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Tonino Picula, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, državna tajnice. Pa ja mislim da je potrebno pružiti nekoliko informacija i pokazatelja kako bi se razumjeli motivi uvrštenja ovog zakonskog prijedloga po hitnom postupku. Nešto od toga su evo rekli i moji kolege prije mene. Ja bih zapravo počeo sa službenim izvještajem HEP-a o poslovanju za 2008. godinu kada je djelatnost toplinarstva u toj godini ostvarila gubitak iz poslovanja od gotovo 182 milijuna kuna. U usporedbi sa godinu dana ranije taj je gubitak čak i povećan za 80 milijuna kuna zbog velikog rasta cijena energetskog goriva. Kao glavni razlog takvog rezultata je taj da Vlada do tada još nije odobrila zahtjev za povećanje prodajne cijene toplinske energije koja nije mijenjana od 2004. godine premda su u međuvremenu zbog rasta cijena goriva znatno povećani troškovi proizvodnje. U Hrvatskoj za izdavanje dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti nadležna je Hrvatska energetska regulatorna agencija, a do 31.12.2007. izdano je ukupno 13 dozvola za elektroenergetske djelatnosti te 29 dozvola za djelatnost trgovanja, posredovanja ili zastupanja na tržištu energije. U Hrvatskoj ukupna potrošnja energije 2007. godine poskočila za 1,5% u odnosu na ostvarenu potrošnju u prethodnoj godini. Što se tiče obnovljivih izvora energije iako imaju visoku stopu porasta njihov udio te godine je iznosio samo 0,17%. Plan je da do 2030. godine smanjimo udio tekućih goriva na 36% te povećamo udio tih obnovljivih izvora na 6,7% i biomase na 5,5%. Gledano na razini cijeloga svijeta hrvatski energetski sektora predstavlja vrlo mali dio svjetskog gospodarstva, zanemarivih 0,05% proizvodnje te 0,1% potrošnje energije u svijetu. Valja naglasiti kako ukupno potrošene energije tek između 55% i 60% energije je dostupno neposrednoj potrošnji tj. krajnjim korisnicima dok ostatak otpada na gubitke u transformacijama, pogonsku potrošnju i gubitke u transportu i distribuciji. Hrvatska je ranih '90-ih prvenstveno zbog ratnih okolnosti doživjela smanjenje potrošnje energije no od 1995. godine ukupna potrošnja energije raste. Takav trend se naravno očekuje i u budućnosti. Zanimljiva predviđanja odnose se na ovisnost hrvatskog gospodarstva spram povećanja cijene energenata na svjetskom tržištu. Općenito primjenom različitih modela se zaključuje kako bi 10%-ni rast cijena energenata izazvao pad našeg BDP-a u visini od 1,5 do 2,5%. Postoji visoki koeficijent korelacije između energetike i razvijenosti neke zemlje, relativna razina potrošnje energije zapravo izražava razinu njezine ukupne razvijenosti. Trend razvijenosti u svijetu je da zemlje zadovolje svoju energetsku potrošnju iz ekonomski i ekološki prihvatljive uvjete. Zbog tog i postoji tendencija smanjenja potrošnje energije po jedinici proizvodnje u svijetu tj. rast ukupne potrošnje je sporiji od rasta ukupne proizvodnje energije. Iako naravno najrazvijenije zemlje najviše štede gledano po jedinici proizvodnje oni su zbog obujma vlastitih ekonomija i najveći potrošači energije. 10 glavnih potrošača sudjeluje sa oko 64% svjetske energetske potrošnje. Ovdje naravno prednjače SAD koji inače nisu zemlja potpisnica Protokola iz Kyota s 25% udjela u svjetskoj potrošnji, slijedi Kina sa 8 itd. Vrlo važno pitanje iz kompleksna proizvodnje, opskrbe i distribucije toplinske energije s kojim se susreću i predstavnici u lokalnim zajednicama i pitanja o kojem svakako treba voditi računa je vezano za koncesiju. Tko će ulagati u mrežna postrojenja i mrežni sustav? Da li će to raditi lokalna samouprava ili je to dužna raditi koncesionar s kojim lokalna samouprava mora i sklapati ugovor? Ako se zakonom ne odredi da je koncesionar dužan ulagati u energetska postrojenja i mrežni sustav niti jedan koncesionar u budućnosti to neće činiti, a lokalna samouprava za to naravno u HRvatskoj pogotovo neće imati novaca, tako da će održavanje modernizacija pasti na teret građana preko porezne presije, a koncesionar će godinama koristiti postrojenja i mrežu i na tome dalje zarađivati. Naknada a to će znati svatko tko je uključen u poslove lokalne samouprave, naknada koju se koncesionar plaćati lokalnoj samoupravi je simbolična i s tim iznosom ona ne može ništa učiniti u pogledu jeftinije isporuke toplinske energije. I tu dolazimo do teksta ovog prijedloga zakona. Svako zakonsko podcrtavanje uloge lokalne samouprave u određenju visine tarifnih stavki treba oprezno pozdraviti. Ova današnja rasprava je svakako i prilika da progovorimo o povezanosti poslovne politike javnih poduzeća i volje vladajuće politike u zemlji, politike koja ima presudan utjecaj na ponašanje javnih poduzeća i predložena promjena Zakona o energiji ne isključuje politički volontarizam i sustava određenja cijene toplinske energije. O simbiozi Vlade i javnih poduzeća možda se bolje možemo obavijestiti čitajući sudske spise sa tekućih procesa optuženim bivšim potpredsjednicima Vlade i članova uprava javnih poduzeća nego čitajući obrazloženja zakonskih prijedloga koje nam šalje Vlada. Pogotovo treba razmisliti i o kritici koju je uputila kolegica Holy na kvalitetu tih obrazloženja. Ali dobro je uočiti kako stoji u ovom prijedlogu da donošenje ove izmjene i dopune Zakona o energiji značajno je zbog potrebe da se omogući da predstavničko tijelo ili jedinice lokalne samouprave a ne Vlada donosi visine pojedinih tarifnih stavki u tarifnim sustavima za toplinsku energiju. Točno je da i sustav toplinarstva postoji samo u pojedinim gradovima RH, te za sada neće biti ni u buduće moći pokriti veća područja sa tim sustavom. Sve bi se to moglo priznati kao oblik decentralizacije našeg visokocentraliziranog sustava i poštovanja načela supsidijarnosti da nismo u HRvatskoj iskusili da je određivanje cijene energenata oblik i političkog reketa. Stoga se slažem s ocjenom koja kaže da je odgovornost za poskupljenje grijanja za 250 tisuća domaćinstava i poslovnih prostora u Hrvatskoj Vlada odlučila prebaciti na lokalne vlasti. Tako će ubuduće o tome koliko će koštati grijanje u stanovima koji se griju preko zajedničkih toplana određivati gradska vijeća, a ne Vlada. U svakom slučaju gotovo da se uklapa u obuhvat poslovice da "Ne treba vjerovati Danajcima ni kada ti darove nose". Ja bih iskoristio prigodu da ovo što sam kazao potkrijepim slučajem u kojem su isključivo politički razlozi doveli do manipulacije visinom grijanja u Velikoj Gorici prije lokalnih izbora 2009. kada Vlada nije htjela niti čuti o udaru na standard građana. jednako tako uoči parlamentarnih izbora iduće godine Vlada gura od sebe odgovornost za neminovno i nepopularno poskupljenje grijanja prebacujući problem lokalnoj samoupravi. Što je ako nije politički reket odluka Vlade od 19.12.2008. da građanima Velike Gorice od 1.1.2009. godine cijenu isporuke toplinske energije poveća za nominalno 48% u stvarnosti od 100 do 120% što je naravno prelazilo itekako granice ekonomske izdržljivosti. Svi pokušaji komunikacije sa vodećim ljudima koncesionara HEP-a Toplinarstvo POvjerenstva za praćenje cijena, ja bih volio doista znati da li to povjerenstvo i dalje postoji, i Vladom Republike Hrvatske nisu dali nikakve rezultate. Uz prkos pozitivnoj reakciji koncesionara iz 2005. godine kada je pristao da tada odobreno poskupljenje provede u dvije faze, sada je isti prijedlog odbačen i to u vrijeme galopiranja financijske krize. Jednostavno koncesionar se našao pod pritiskom pojedinca iz vlade jer su lokalni izbori bili preblizu, a njegov politički interes jasan. trebalo je optužiti čelnike lokalne samouprave za nedaće sa grijanjem i obećati kako će s promjenom vlasti na lokalnim izborima sve biti riješeno, pa će i računi za grijanje biti vraćeni u normalu. To se naravno nije dogodilo, ali projekt pritiska preko javnog poduzeća HEP-a Toplinarstvo je odigrao svoje. Zaključujući postavljam pitanje, hoće li nova lokalna vlast u Velikoj Gorici iskoristiti rješenje iz ovog izmijenjenog Zakona o energiji i utjecati na smanjivanje tarifne stavke grijanja i tako značajno olakšati nametnuti teret građanima?
Hvala vam lijepa. Imamo jedan ispravak netočnoga navoda, najprije ispravak, poštovana zastupnica Neda Klarić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodin Picula zapravo kaže što je nego politički reket u trenutku kada govori o tome kako je Vlada zapravo prebacila teret odgovornosti na jedinice lokalne samouprave. Gospodine Picula, vi znate jako dobro kao i što znamo svi mi, a isto tako sam i ja bila u političkoj ajmo to tako sportskim rječnikom nazvati trci, i kada znamo i možemo se jako dobro sjetiti da je to već biti početak gospodarske krize i kada su sve jedinice lokalne samouprave bile dužne donijeti mjere na koji način mogu zaštiti svoje građane kako ne bi udarali po džepu. Jednako tako ja moram sada kazati da je to doista netočan navod, jer to je bio početak krize i svi smo se morali upregnuti u ista kola. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Prva replika poštovani zastupnik Mario Hebek. Izvolite.
Poštovani kolega Picula, pa evo ovaj zakon ponovno pokazuje nesposobnost ove Vlade odnosno možda čak pokazuje i sposobnost koju ova Vlada ima odnosno kako prebaciti odgovornost na lokalnu samoupravu. Određivanjem odnosno ovaj zakon uvod je u određivanje cijene toplinske energije, odnosno drugim riječima možemo reći uvod u povećanje tih cijena. To je već dugogodišnja strategija ove Vlade koja vješto zna prikazati kako se prebacuje krivica na lokalnu odnosno regionalnu samoupravu. Imali smo već nekoliko takvih slučajeva, ovo je jedan od njih. Možemo se sjetiti i onog povodom doprinosa koji je nametnut lokalnoj samoupravi da ga ubire pa tako ispada da je lokalna uprava ta koja diže te cijene. To je ta decentralizacija o kojoj ova Vlada već dugi niz godina govori, no ne treba se bojati da će ova Vlada decentralizirati slučajno koja financijska sredstva u lokalnu samoupravu, ali kad je o takvim nekim novim nametima riječ odnosno povećanje cijena tu su jako vješti.
Hvala lijepo. Na repliku odgovor ima poštovani zastupnik Tonino Picula.
Naravno, ne treba ništa posebno dopuniti ovome što je kazao kolega Habek koji je vrlo precizno locirao problem koji je širi od ovog o kojem sad raspravljamo. No naravno, kolegica Klarić je mogla iskoristiti repliku pa da joj i direktno odgovorim na ovaj pokušaj na neki način upozorenja da nisam kao gradonačelnik reagirao na vrijeme. Kolegice bivša gradonačelnice Šibenika, vi znate za određivanje cijene isporuke toplinske energije isključivo je nadležna Vlada Republike Hrvatske i HERA. Gradska poglavarstva nikakva veze nisu imala sa mogućnošću da se spusti cijena. Isto tako, kad me pitate što sam napravio, jesam, reagirao sam, hvala vam na pitanju, odvojio sam milijun i 400 tisuća kuna na ime smanjenja komunalnih usluga jer na to kao gradonačelnik sam mogao utjecat i to je donekle olakšalo ovaj udar koji je naravno i insceniran odlukama Vlade Republike Hrvatske, a sproveden preko javnog poduzeća. Nemojte me još pitat tko je bio na čelu javnog poduzeća HEP tada i gdje je sad.
Hvala lijepa. I još jedna replika, poštovana zastupnica Mirela Holy.
Poštovani kolega Picula, ja mislim da se svi mi u SDP-u slažemo oko pravog karaktera ovog prijedloga zakona i na kraju krajeva svi smo govorili u istom pravcu po tom pitanju. Ja bih htjela također upozoriti da Vlada umjesto da se bavi ovim smicalicama poput ovog zakona odnosno prebacivanjem odgovornosti na lokalnu samoupravu za teške odluke koje bi ona trebala donijeti, nažalost ništa ne čini po pitanju sigurne opskrbe plinom Republike Hrvatske. A treba naravno naglasiti da je plin posebno u smislu opskrbe toplinske energije ključan energent u Republici Hrvatskoj pa bih tu u tom smislu podsjetila da nije napravljeno ništa po pitanju novog skladišta plina o kojem se pričalo u Energetskoj strategiji, da je projekt LNG-a na otoku Krku terminala za LNG propao, definitivno propao i da sada Vlada razmišlja o tome da putem Plinacro-a osigura alternativnu opskrbu plina uz pomoć brodova plutača, a to je prijedlog koji je klub SDP-a već prije dvije godine, znači u vrijeme najgore plinske krize predlagao Republici Hrvatskoj pa sam ja u tom smislu napisala i pisano zastupničko pitanje Vladi Republike Hrvatske na koje je Vlada odgovorila ustvari negativno, a sada vidimo da je nakon dvije godine premišljanja to odjednom postalo interesantno i aktualno. To vidi i govori o tome kolika je odgovornost Vlade po pitanju opskrbe energentima, ključnim energentima u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. I još posljednji prijavljeni za raspravu, poštovani zastupnik Luka Denona.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Ja za razliku od mojih kolega neću reći da ova Vlada nema pojma i da ova Vlada je nesposobna. Po ovom kratkom uratku kojega smo dobili, koji pokazuje, dobro ste primjetili kolegice da je pisan lijevom rukom, pokazuje se da je ova Vlada sposobna, ali da je kukavička Vlada i da svoju lijenost i nečinjenje pokušava jednim evo ovakvim zakonom prebaciti krupne odluke koje će se donašati, koje će osjećati građani, ovih 250 tisuća koji se griju, koji će oni osjetiti. Znači nema hrabrosti izaći pred te građane i reći ljudi, to je tako, kriza je i cijene su takve kakve jesu. A da bi taj svoj kukavičluk kamuflirali onda su donijeli ili nam predlažu da donesemo zakon po hitnom postupku. Ok, ali hitni postupak kažu da se zakoni koji se donose po hitnom postupku razlog je da se otklanjaju veći poremećaji u gospodarstvu uslijed postojećeg zakonodavstva na snazi. Možda ja nisam čitao nekakav dnevni tisak ili nekakve druge medije jer nisam primjetio da je negdje poremećaj u gospodarstvu zbog postojećeg zakonodavstva. Možda ste to vi negdje vidjeli ili se zaboravili objaviti da je taj poremećaj pa da onda ovakav zakon po hitnom postupku dođe u ovu sabornicu. Vjerujem da je hitni postupak zato što je temperatura vani pala pa i vjerojatno će doći do poskupljenja toplinske energije što je do sada trebala jer te cijene određuje HERA, do sada je to trebala određivati Vlada Republike Hrvatske. Ali kako su vremena teška i kako su vjerojatno neki budući izbori, a kako je predsjednica Vlade obećala da neće biti poskupljenja plina, neće biti ne znam kakvih događanja do kraja ove godine, očito je da eto sada pod firmom ili vidom decentralizacije vraćamo tu vruć krumpir ili lopticu, ajte sad vi dolje, primite sav bijes građana na svoja pleća, a mi ćemo odrediti koja će cijena biti. Ne da je perfidno, ne da je kukavički nego je prozirno da prozirnije ne može biti. i onda to ukamuflirate u hitni postupak jer eto zašto bi to trebale raditi jedinice lokalne samouprave, zato što se pretpostavlja da će svaka tri mjeseca doći do promjene cijene plina. A tko je to do sada radio, Vlada Republike Hrvatske. Zato kažem da je lijena, jer im je teško svaka tri mjeseca u HERA-i sa 42 zaposlenih brinuti i izračunati kolika bi ta cijena plina trebala biti. Mislim da je krajnje perfidno na ovakav način još govoriti o decentralizaciji. Eto sad vam je tu pa vi sami određujte kolika će cijena grijanja biti u vašim jedinicama lokalne samouprave. Naravno da to nečinjenje i neznanje je karakteristika cijele energetske politike u Hrvatskoj koja se bazira na nekakvim mega projektima atomske energije, a zbog nekorištenja domaćeg plina na način koji smo mi predlagali i kako smo mi govorili da treba to učiniti očito da od toga nema ništa. Za ovakav zakon ne treba puno, žali Bože papira. Trebali ste doći ovdje i reći ne treba ni papir, ne treba ni hitni postupak. Vraćamo jedinicama lokalne samouprave da oni potvrde cijenu koju će netko drugi odrediti i primite vijest građana na svoja pleća. Ali vi ste to rekli lijepo da sad tu treba biti i ministar gospodarstva koji također nema hrabrosti doći u sabornicu i kazati da, to će tako biti i ja stojim iza toga. E pa vidite, takova Vlada koja se čini dobrima svojim građanima, a čini im tako da onda tu dobrotu prepušta da neki drugi uzima bijes na svoja pleća mislim da takva Vlada zaista pokazuje kukavičluk i zaista takvoj Vladi u ovim teškim vremenima za koji je Vlada tvrdila da je spremna da donese teške odluke, da donese bolne rezove. Očito i ovaj zakon pokazuje da za to nije spremna, da za to uvijek ima nekakvo rezervno rješenje u tobožnjoj decentralizaciji koja je samo D od decentralizacije i sprdnja na ono što se decentralizacijom zove. To se tako ne smije raditi, jer ono što i lokalna samouprava, kao jedinice lokalne samouprave koje po Zakonu o lokalnoj samoupravi moraju biti konzultirane kad se donašaju ovakovi zakoni. Pa čak ni njihovi prijedlozi se ne uvažavaju. I gle čuda, od kad ovaj zakon stupa na snagu. Ne od 1.1. kao što je premijerka rekla da do tada neće ništa poskupiti, nego stupa na snagu osam dana od objave. Pa dajte molim vas, toliko je to prozirno da ja ne znam što vam više treba reći.
Hvala lijepa. Ispravak netočnoga navoda ima poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Denona je niz netočnih tvrdnji izrekao, a posebice kad se odnosi na Vladu da je kukavička, da ne zna, neće i tako još neke ima svoje. Ne, rekli ste da ne zna i neće pa u korist toga dozvolite da vam pokažem ovo izvješće o provedbi plana aktivnosti gospodarskog oporavka za 10 mjesec ove godine. Malo to sve skupa pročitajte. A što se tiče lokalne uprave i samouprave, ovako malo se u Zagreb vratite u kojem živi više od 800000 građana, pa kažete da se u lokalnoj upravi spušta vrući kesten. Molim vas lijepo jučer je gospodin Šprem rekao da su sa 36000 bruto dohotka u svojim holdinzima snizili plaću za 10%. Pa da li je to neko sniženje u odnosu na to da grad Zagreb ima najviše poreze, da grad Zagreb plaća najveće komunalne doprinose, da grad Zagreb naprosto ima, a i druge lokalne uprave. Pa o čemu govorimo gospodine Denona? O čemu se tu radi? A SDP-ova vlast to radi. Zašto malo ne pokažete senzibilnosti prema ljudima, pa malo ne spustite i ne snizite sve to.
Dobro. Vrijeme za ispravak je isteklo.
Pa to morate onda zato svojima reći da se ponašaju tako.
Gotovo je sa ispravkom netočnoga navoda, gotovo je sa raspravom po ovoj točci dnevnoga reda. I završnu riječ imat će poštovana državna tajnica gospođa Nataša Vujec. Izvolite.
Potpredsjedniče zahvaljujem, dame i gospodo, uvaženi zastupnici Hrvatskog sabora. Kao prvo zahvalila bih se svim zastupnicima ovog Sabora osobito gospođi doktor Mireli Holy što je pohvalila i uvidjela da postoje određeni pomaci barem što se tiče ovog dijela o kojem mi danas govorimo. Tako ih je adresirala i ja ih doživljavam kao jedan svojevrsni kompliment pokretanje velikih projekata, pa kako god oni veliki bili za nas, a mali možda za neke europske razmjere predstavlja jedan veliki rizik, a s druge strane ukazuje na jednu određenu hrabrost svih onih koji to pokreću. I zaista zato to doživljavam kao kompliment. O svim tim projektima može se reći da se govori već zadnjih 10 godina vrlo, vrlo intenzivno. Također se može reći da nije bilo nikakvih bitnih pomaka, niti donošenja nikakvih zaključaka koji bi omogućili, ubrzali pokretanje i realizaciju tih projekata. Također, tih zadnjih deset godina mi razgovaramo o jednoj liberalizaciji tržišta. Liberalizacija tržišta kao i sve što se događa vezano za liberalizaciju prvenstveno energetskog tržišta je jedan doista kontinuirani proces koji čak niti u zemljama Europske unije se nije dogodio preko noći, nego je još uvijek u tijeku. Na žalost u taj tijek ili na sreću po nas jer to znači da smo blizu ulaska u Europsku uniju ulazi i stalna izmjena zakonske regulative, a velikog broja također i podzakonskih akata. Što se tiče energetike želim ovdje konstatirati da smo u tom dijelu što se tiče zakonske regulative mi već u Europskoj uniji. Zatvaranjem poglavlja 15. mi smo jednostavno prihvatili da ćemo usklađivati našu zakonsku regulativu sa pravnom stečevinom Europske unije i to u rokovima i s kriterijima koje imaju i sve članice, države članice Europske unije. Tako da vezano za to mogu reći da donošenje trećeg paketa imamo kao obvezu na jednaki način kao i članice države Europske unije. Donošenje trećeg paketa i implementacija u našu energetsku zakonsku regulativu mora se dogoditi do 3. ožujka sljedeće godine. To praktički znači da do 3. ožujka sljedeće godine imat ćete pred sobom na stolu 6 novih zakona koji predstavljaju paket energetskih zakona. To je ogroman posao i taj posao zaista treba napraviti sa krajnjom odgovornošću i sa krajnjom koncentriranošću da se ne naprave velike pogreške koje će poslije trebati ispravljati i rješavati na način vrlo sličan i ovome zbog kojeg danas se ovdje nalazimo. Sve ste točno rekli u svojim izlaganjima da su cijene toplinske energije praktički određivale i regulirale nekad lokalne zajednice Zakonom o komunalnoj djelatnosti. Danas nemamo više Zakona o komunalnoj djelatnosti jer toplinarstvo predstavlja energetsku djelatnost i kao takvu energetsku dozvolu i regulirana je i kontrolirana od strane energetske regulatorne agencije, ali ovim zakonom mi želimo na neki način pomoći i tim tvrtkama, pomoći lokalnoj zajednici i pomoći svima nama u lakšoj implementaciji trećeg paketa. Treći paket će donijeti da sve cijene isključivo donosi HERA. Tvrtke koje se bave toplinarstvom su male tvrtke koje su strahovito osjetljive vezano za cijenu energenta koja u zadnje vrijeme varira svaka tri mjeseca. Ta varijacija cijene tvrtke, ako nemaju određene zalihe ili ako su opterećene prekobrojnim zaposlenicima, ili možda manje adekvatnim poslovanjem, tvrtke mogu vrlo lako dovesti u bankrot. Te tvrtke su u pravilu većinom u vlasništvu lokalne zajednice, evo osim HEP-a, znači HEP jedino nije u toj priči, sve druge uglavnom jesu, a u tim tvrtkama ima također, u određenim tvrtkama i udjel i strani kapitala. Te tvrtke su opet s druge strane i kontrolirane od te iste strane i lokalne zajednice, a praktički i koncesiju za obavljanje te djelatnosti im donosi ta lokalna zajednica, odnosno povjerenstvo jedinice lokalne samouprave, pa sukladno tome ne vidimo ni razlog zašto je veliki problem da to povjerenstvo, znači određuje visinu cijene. Sa određivanjem visine cijene i sa adekvatnim nadzorom tih tvrtki omogućava konkurentnost tih tvrtki, a s druge strane omogućava i građanima jednu želju za životom u tom dijelu grada, ako te cijene ne budu previsoke, ili ako budu konkurentnije od drugih gradova. Tako da u tom dijelu još samo želim reći da ta predstavnička tijela u pravilu mogu svojom odlukom prenijeti svoje ovlasti na izvršno tijelo. Pa ukoliko oni to žele oni mogu prenijeti to na izvršno tijelo, tako da gradonačelnik donosi takve odluke, ali to će biti praktički njihova volja. Razlog zašto je predloženo predstavničko tijelo je razlog, jer onda svi zastupnici tog tijela mogu biti upoznati sa zahtjevom i mogu na svojoj sjednici odlučivati o cijeni toplinske energije. Sa samim time oni i kontroliraju to mišljenje, pa malo po malo postaju kompetentni suditi o svim posljedicama i svim razlozima vezano i za regulaciju energetskog sektora, tako da u tom dijelu stvarno ne bih željela komentirati da ta povjerenstva nisu dovoljno kompetentna. Ako su dovoljno kompetentna donijeti odluku o dodjeli koncesije nekoj tvrtki, onda mogu biti i kompetentni da utvrde kako taj koncesionar vodi to područje. Nadalje također bih samo htjela reći da, taj zakon ustvari predstavlja i jedno određeno razdoblje, prijelazno razdoblje do potpune implementacije trećeg paketa, tako da ne bi trebao dugo trajati, a i taj kratki period omogućit će lokanoj zajednici kao vlasniku tih tvrtki da unaprijedi poslovanje ukoliko to bude htjela. Još je također potrebno naglasiti da reformu energetskog sektora praktički ne može provoditi samo Vlada, pa niti predstavnici Vlade koji odrađuju taj dio posla u ministarstvima. Reformu energetskog sektora mora biti na svima nama kao građanima, mora biti na svim pravnim subjektima i mora uzeti jedan širi razmjer. Ukoliko to tako doživimo, onda će nam biti možda i lakše podnositi sve promjene koje će nam ona donijeti, a zasigurno će nam donijeti puno više birokracije i puno više rada i truda u ostvarivanju svih tih ciljeva koji su nam zadani zbog ulaska u Europsku uniju. Hvala. Ja bih s time završila.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu o ovome konačnome prijedlogu zakona. Glasovat ćemo naknadno.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energiji, bio je hitni postupak, P.Z. br. 616, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Zvonimir Mršić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Gospođa Nataša Vujec, državna tajnica, izvolite se izjasniti na amandman gospodina Mršića na članak 1. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo uvaženi saborski zastupnici. Predlagatelj u ime Vlade Republike Hrvatske ne prihvaća amandman uz obrazloženje. Ukoliko cijene određuje predstavničko tijelo onda su svi zastupnici predstavničkog tijela upoznati sa zahtjevom mogu na svojoj sjednici odlučivati o cijeni toplinske energije koja je značajna građanima u toj jedinici lokalne samouprave, a najviše iz razloga jer je predstavničko tijelo zaduženo za dodjelu koncesija toj tvrtci, prati poslovanje tvrtke, a najčešće ta tvrtka je u vlasništvu jedinice lokalne samouprave. Ujedno napominjem da predstavničko tijelo može odlukom prenijeti svoje ovlasti na izvršno tijelo. Rokovi i obaveze Hrvatske energetske regulatorne agencije određeni su drugim zakonom. Hrvatska energetska regulatorna agencija posjeduje već duži niz godina podatke o svim energetskim subjektima te o mogućnosti u kratkim rokovima odgovoriti na pojedinačne zahtjeve jedinica lokalne uprave i samouprave ukoliko se radi o zahtjevima vezano samo za promjenu varijabilnog troška koji se odnosi na povećanje cijene goriva. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. Gospodin Mršić. Nema ga. Glasujemo o njegovom amandmanu kojeg predlagatelj ne prihvaća. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energiji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 73 glasa za, 3 suzdržana i 34 protiv.
Sada prelazimo na 6. točku ovog pročišćenog dnevnoga reda – - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Sultanata Omana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 617 predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. prijedlog akta ste primili poštom. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo hitan postupak, odnosno objedinjeno prvo i drugo čitanje. Amandmane možete podnositi do kraja rasprave. Raspravu u ovom konačnom prijedlogu zakona su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća odbora ste primili na sjednici. Evo želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Ne treba. Žele li predstavnici, odnosno izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Za raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege. Pa nisam u ime odbora, jer evo iskoristit ću i ovu priliku u ime kluba da i kažem da je i odbor jednoglasno dao potporu prijedlogu ovoga zakona, a inače od osamostaljenja do danas Republika Hrvatska je potpisala 47 ovakvih ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. To je jedan tehničkih zakon koji, jedan u nizu, a inače poznato da je Republika Hrvatska preuzela obvezu da će primjenjivati sve međunarodne ugovore koje je naslijedila iz bivše države, i ako nisu u suprotnosti sa Ustavom i pravnim poretkom Republike Hrvatske. U tom smislu je postignut sporazum sa mnogim državama da će se primjenjivati postojeći ugovori do stupanja na snagu novih ugovora o potvrđivanju, odnosno izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. I ovo potpisivanje ugovora između Sultanata Omana i Republike Hrvatske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza je samo jedan u nizu koraka koji ima cilj unapređenja gospodarske suradnje sa Sultanatom Omanom. Jedan od najvažnijih pojmova u ovom ugovoru je pojam rezidenta kojim se omogućuje izbjegavanje dvostrukog oporezivanja hrvatskih rezidenata. Naime, hrvatska građevinska poduzeća ne moraju plaćati porez na dobit temeljem ovog ugovora ukoliko izvođenje radova u Sultanatu Omanu nije dulje od 6 mjeseci. Isto tako oporezivanja dobiti od poslovanja generalno vrši država rezidentnosti društva osim u slučajevima kad postoje i stalne poslovne jedinice, a to znači kad postoje tvornice, uredi, uprave u drugim državama. Isto tako ovim ugovorom se omogućuje hrvatskim zrakoplovima i pomorskim društvima koja obavljaju prijevoz putnika i robe da ne plaćaju porez na dobit nego isključivo u RH. Regulirano je i oporezivanje dividende u državi rezidentnotsti, odnosno u državi stvarnog korisnika dividende. Ugovorom je i regulirana obvezna razmjena obavijesti što predstavlja posebno efikasno sredstvo za suzbijanje i zlouporabu izbjegavanja plaćanja poreza. Zbog svega navedenoga klub HDZ-a podržava donošenje ovoga prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Evo, hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Nemamo potrebe ni za zaključnu riječ. Zaključujem raspravu o ovoj točci i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti za to.
Prelazio na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Sultanata Omana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, bio je hitni postupak, P.Z. br. 617, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Sultanata Omana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 11 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o izmjeni Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji (2002. GODINA), hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 620 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta smo dobili poštom. Prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se konačni prijedlog raspravi u hitnom postupku. Amandmani se podnose do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješće odbora imamo, tu smo ih na sjednici primili. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno nešto obrazložiti? Nije potrebno. Izvjestitelji odbora? Također ne. Otvaram raspravu. Za raspravu najprije u ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, cijenjeni kolegice i kolege. Pa samo nekoliko napomena u vezi ovoga prijedloga zakona isključivo zbog važnosti gospodarske suradnje sa Republikom Njemačkom i opsega međusobne trgovinske razmjene. Isto tako zbog važnosti Savezne Republike Njemačke i njihov doprinos u osamostaljenju RH, ali i u gospodarskom razvoju RH. Poznato je da je Savezna Republika Njemačka treći ulagač u RH odmah iza Austrije i Nizozemske, a od '93. do danas od ukupno 24 milijarde i nešto milijuna kuna uloženih u RH 3 milijarde eura je uložila Savezna Republika Njemačka. Savezna Republika Njemačka je i najveći partner, gospodarski partner RH uz Italiju i godišnje, u 2009. primjerice je bila razmjena izvoza u Njemačku 800 milijuna eura dok je uvoz iz Njemačke bio 2 milijarde eura. S tim da je to znatno manje 20-ak% manje nego u ranijim razdobljima zbog ekonomske krize. Ovim prijedlogom Zakona o potvrđivanju ugovora mijenja se samo dosadašnji ugovor između Vlade Republike Njemačke i RH na način da se ugovor iz 2002. o financiranju za vodoopskrbu može primijeniti na cijelom području RH, a ne samo na južnom području. Stoga ovim ugovorom Hrvatska dobiva 12 milijuna eura kredita sa subvencioniranim kamatama 3 milijuna eura i posebno 1 milijun eura bespovratno u obliku pomoći. Stoga klub HDZ-a podržava ovakav prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o izmjeni Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji (2002. godina), hitni je bio postupak, P.Z. br. 620, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o izmjeni Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji (2002. godina). Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 111 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv.
Sada bi na redu trebao biti Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o pučkim otvorenim učilištima, međutim prihvatit ćemo prijedlog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu koji predlaže da se rasprava o ovoj točci odgodi dok predlagatelj ne izmijeni svoj prijedlog u smislu primjedaba koje mu je uputio odbor. Prema tome doći će naknadno na dnevni red ova točka, a mi prelazimo na 9. točku pročišćenoga dnevnoga reda. To je – - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakladi "Hrvatska za djecu", prvo čitanje, P.Z. 622 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obitelj, mladež i sport. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, državni tajnik, poštovani gospodin Stjepan Adanić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Na temelju analize koje smo izvršili o radu zaklade "Hrvatska za djecu" za 2009. godinu, uvide u nacionalnu populacijsku politiku i njene ciljeve po pojedinim područjima i Zakon o zakladi "Hrvatska za djecu", ocijenjeno je da postojeća zakonska rješenja ne ostvaruju punu mogućnost za afirmaciju uloge zaklade u stvaranju poticajnog ugroženja namijenjenog djeci, roditeljima i obiteljima. Isto tako ocjenjuju da je zaklada bez ustrojene stručne službe i odgovarajućih pomoćnih tijela, odnosno povjerenstva, da teško može ostvarivati očekivanu ulogu i unatoč osiguranim sredstvima. Iz navedenih razloga izrađen je nacrt prijedloga zakona kojim se predlaže sljedeće. Prvo, proširuje se krug korisnika prava na zakladne potpore, sukladnosti zadanostima iz nacionalne populacijske politike. Naime prema važećoj odredbi potpore su bile namijenjene obitelji s petero i više djece i djeci iz tih obitelji, a sve ostale obitelji i djeca su bile u kategoriji iznimno. Dva, kao korisnici zakladnih potpora predlažu se i pravne osobe u djelatnosti odgoja i obrazovanja, socijalne skrbi, zdravstva tako da ta potpora usmjerena djeci trudnicama odnosno rodiljama. Navedeno znači da predmetnu potporu može ostvariti Klinička bolnica u Klaićevoj to je Dječja bolnica u Klaićevoj. Znači to su djeca koja su oboljela od malignih bolesti ili neka druga bolnica u RH isto tako može ostvariti potporu u novcu za kupnju odgovarajuće opreme za liječenje navedene teško oboljele djece. Zaklada također može u suradnji sa školom na otoku ili planinskom području osigurati i provoditi određeni program namijenjen djeci i obiteljima koji žive na tom području. Ovdje je isto tako bitno istaknuti jer to u prošlom zakonu toga nije bilo da stručne službe iz sredstava zaklade mogu u iznosu od 7% godišnjih prihoda koristiti za svoje potrebe tj. za plaće djelatnika. Prema sadašnjem proračunu zaklade to bi moglo iznositi najviše do 680 tisuća kuna, ali kontrolu sredstava za potrebu stručne službe i povjerenstvu upravni odbora će utvrđivati proračunom zaklade za svaku proračunsku godinu. Propisuje se isto tako da se obaveza o usklađivanju općih akata zaklade sa ovim izmjenama zakona, što znači i proširenje ovlasti upravnom odboru, veću prisutnost povjerenstva zaklade u predlaganju potpora, te obavezu kontrole trošenja sredstava zaklade od strne korisnika. Ovo je prvo čitanje. Mi ćemo u zajedničkoj sinergiji doći do najboljih rezultata. Ja bih vam samo rekao da sada zaklada ostvaruje izuzetno velike zadatke i izuzetno velike poslove. Momentalno je još uvijek do kraja ovog tjedna znači zaklada je raspisala natječaj za stipendiranje tisuću studenata i tisuću učenika. Isto tako raspisala je natječaj za vikend programe za 2 tisuće djece iz cijele RH. Ove godine u organizaciji zaklade bilo je na ljetovanju 700 djece, a isto tako ove godine prilikom zimskih praznika zaklada financira 200 djece prvenstveno iz Dalmacije, znači financirano je zimovanje ovdje na Sljemenu u Crvenom križu. Evo toliko ukratko o toj zakladi, ako imate kakva pitanja stojim vam na raspolaganju. Hvala vam lijepa dame i gospodo.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Jedan prijavljeni klub HDZ-a. poštovana zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo zapravo je temeljni cilj izmjena ovoga zakona postići veću afirmaciju a isto tako i angažman sredstava zaklade. Već smo čuli od državnog tajnika da je tijekom 2009. godine zaklada jednokratno novčano pomagala djecu iz višečlanih obitelji, djecu bez oba roditelja, odobravala stipendije, pomagala u liječenju jednog teško bolesnog djeteta, a kroz 2010. godinu ne mali broj 700 je ljetovalo u Novom Vinodolskom i 200 djece će zimovati na Sljemenu ove zime. To je zaista veliki posao koji se dogodio u organizaciji zaklade. Izmjenom akata stipendirat će se i učenici srednjih škola. Prijedlog izmjena ovoga zakona je otvaranje mogućnosti zaklade izravnom pružanja potpora programu u skrbi za djecu, zaštiti majke i djeteta, te odgoja i obrazovanje koji se ne financiraju iz državnog proračuna. Predložene odredbe idu u prilog boljoj provedbi mjera Nacionalne populacijske politike u dimenziji skrbi o djeci i zaštiti majčinstva i djece, a isto tako je i elastičniji pristup provedbi posebnih ciljeva, a naročito u području sustava potpora obitelji, skrbi o djeci i zdravstvenoj zaštiti majke i djeteta. Predložene izmjene proširit će svrhu zaklade i na korisnike obitelji sa brojnom djecom ili djecu iz tih obitelji, ostvarivat će se bolja suradnja sa zdravstvenim, odgojno-obrazovnim i socijalnim ustanovama, ostvarivati će se bolja suradnja sa ustanovama za zdravstvenu zaštitu trudnica, rodilja, majki i novorođene djece, bit će i bolja suradnja sa jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i javnih ustanova radi provođenja programa namijenjenih djeci i obiteljima, a naročito djeci nastanjenoj u slabo naseljenim ili prometno izoliranim područjima. To svakako omogućava korištenje kulturnih, športskih i obrazovnih sadržaja u slobodno vrijeme djece. Ovim prijedlogom uredit će se i pitanje financiranja Stručne službe zaklade i njezinih privremenih i stalnih povjerenstava što će rezultirati bržom obradom podataka i bržim provođenjem programa. Zaklada sada zapošljava dvije radnice kojima podršku pružaju odgovarajuće službe Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Potrebno je ustrojiti stručnu službu zaklade s potrebnim brojem zaposlenika i privremena i stalna povjerenstva. Za donošenje ovoga zakona nije potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu. Zaklada se financira iz prihoda igra na sreću sukladno zakonu. Treba još reći da sredstva za rad zaklade se osiguravaju iz prihoda zaklade i ne smiju biti viša od 7% ukupnih prihoda zaklade za tu proračunsku godinu. Evo, Klub zastupnika HDZ-a podržava donošenje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Zakladi "Hrvatska za djecu". Hvala vam lijepa.
Hvala. I još jedna pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Šima Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Na osnovu ocjene stanja i dosadašnjeg iskustva u provođenju Zakona o zakladi "Hrvatska za djecu" potrebno je izvršiti izmjene i dopune Zakona, a one su upravo sada pred nama. Da bi stvorili približno jednake uvjete za rast i razvoj sve djece potrebno u ruralnom području dati podršku pojedinim programima. Posebno želim ukazati na program u godini prije polaska u osnovnu školu tzv. mala škola gdje su psihofizičke i motoričke sposobnosti djece u zaostatku u odnosu na djecu koja pohađaju vrtiće. U cilju unapređivanja populacijske politike potrebno je dati podršku i iskazati brigu za obitelj s više djece. Poseban je problem prijevoz učenika srednjih škola kada u obitelji imamo dva, tri srednjoškolca u pitanju, a putuju u školu iz mjesta koja su udaljena i do 60-tak kilometara gdje su troškovi putovanja i do 2500 kuna mjesečno. Za ove obitelji problem je i kupovina udžbenika i ostalog pribora za školu. Iz zaklade treba pružiti potporu udrugama koje svojim programima pomažu djeci, roditeljima gdje postoje problemi u razvoju djece, njihovom zdravstvenom stanju i liječenju. Za edukacijske programe za roditelje npr. škola za roditelje potrebno je osigurati sredstva. Vjerujem da će se donošenjem mjerila i kriterija iz članka 2. stavka 3. utvrditi prioriteti u ostvarivanju potpora. Potrebno je da stručne službe što je moguće više informiraju javnost o zakladi i mogućnostima potpore. Podupirem prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakladi "Hrvatska za djecu" u prvom čitanju. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu o ovom prijedlogu zakona. Glasovat ćemo kada se nadam se sutra steknu za to uvjeti. Evo to bi bilo sve za danas. Za sutra najavljujem da ćemo početi u 9,30 odnosno nastaviti rad u 9,30 s Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji i najavljujem glasovanje u 12 sati, točno u podne. Dobra vam noć svima i do sutra. Doviđenja.
Prelazimo na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Zakladi "Hrvatska za djecu", prvo je čitanje, P.Z. br. 622, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Zakladi "Hrvatska za djecu". 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se i glasujmo o predloženom zaključku. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 107 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Dobro jutro! Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, nastavit ćemo sa sjednicom. Odmah na početku klubovima da bi u 12,00 imali glasovanje. Isto tako najava da ima nesvršenih oko 60 točaka dnevnog reda, pa ćemo nastaviti rad sljedeći tjedan u srijedu 3. ovo zasjedanje. Naravno kad se skupimo i kad nas bude više još ću jedanput ponoviti to. Dakle, prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 623. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospođa Tatjana Vučetić, državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa. Izvolite.