Prelazimo na točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, drugo čitanje, P.Z. br. 516; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim državnu tajnicu Ministarstva uprave gđu. Katicu Prpić da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Ovaj zakon zajedno sa Zakonom o plaćama državnih službenika i namještenika čini paket normativnih rješenja kojima će se revidirati sustav plaća sukladno Nacionalnom programu reformi. Sukladno Nacionalnom programu reformi novi Zakon o plaćama će na jedinstven i sveobuhvatan način riješiti pitanja koja se odnose na plaće, klasifikaciju radnih mjesta, ocjenjivanje i nagrađivanje. Stoga se predlaže brisanje odredbi Zakona o državnim službenicima kojima se uređuju navedena pitanja s time da te odredbe ostaju na snazi do donošenja Zakona o plaćama i provedbenih propisa kojima će se urediti navedena pitanja. Nadalje, predlaže se između ostaloga umjesto dosadašnjeg položaja pomoćnika ministra koji su državni dužnosnici ukida se ukupno 96 dužnosničkih mjesta, predlažu se radna mjesta rukovodećih državnih službenika, ravnatelja i glavnog inspektora koji upravljaju upravnom organizacijom u sustavu ministarstva. Time se provodi depolitizacija državne uprave jer će se na navedena radna mjesta umjesto političkom odlukom imenovati ravnatelji i na temelju javnog natječaja na vrijeme do 4 godine u propisanom postupku i ispunjenje propisanih uvjeta za obavljanje poslova. Time će se ostvariti transparentnost zapošljavanja, jednaka dostupnost navedenih radnih mjesta svim građanima pod jednakim uvjetima. Predlaže se i povećati učinkovitost državne službe i kontinuitet u obavljanju povjerenih poslova tako što će se omogućiti službenicima koji rade na određeno vrijeme do godinu dana na poslovima koji se tiču preuzetih međunarodnih obveza ili se odnose na posebne programe Vlade, obavljanje tih poslova dok traje ta potreba. Na taj način nakon isteka godine dana nije potrebno raspisivati novi oglas zapošljavanje, provoditi novi postupak i pripremati nove službenike koji tek trebaju uputiti se u posao jer državno tijelo već ima na tim poslovima zaposlene, osposobljene službenike. Pri tome treba naglasiti da tim službenicima državna služba na određeno vrijeme ne može postati državna služba na neodređeno vrijeme jer je to zakonom, izrijekom isključeno. Predlaže se redefinirati državni stručni ispit u stručni ispit jer će se u okviru tog ispita polagati opći predmeti zajednički za sve službenike neovisno od toga u kojem su državnom tijelu zaposleni. Mogućnost polaganja dosadašnjeg posebnog dijela ispita može se provoditi kao stručni ispit ako je propisano posebnim zakonom za službenike pojedinih službi npr. za matičarstvo, carinu, katastarsko geodetske poslove, poslove inspekcijske poslove, pojedine inspekcije poslove i dr. Pri tome predlaže se propisati i obvezu polaganja državnog ispita na dvije razine. Prva razina je za srednju stručnu spremu a druga razina za višu stručnu spremu i visoku stručnu spremu, odnosno prvostupnike i magistre. S time da će se u ispitnim katalozima jasno propisati područje ispitivanja i ishodi učenja. U tom smislu Ministarstvo uprave je već pripremilo odgovarajuće ispitne materijale. Predlaže se i uspostava novog načina polaganja državnog ispita pisanim putem na regionalnoj razini suvremenim metodama ispitivanja kako bi se postigla transparentnost, stručnost i objektivnost ispitivanja svih kandidata pod jednakim uvjetima. Pri tome značajno će se smanjiti ukupni troškovi polaganja državnog ispita koji su do sada uključivali troškove dolaska kandidata u Zagreb na polaganje ispita, često i troškove noćenja u Zagrebu te naknade članovima i tajnicima državne ispitne komisije, minimalno 5 članova, ispitivač i tajnik. Radi jednoobrazne i nesmetane primjene Zakona o plaćama za državne službenike i namještenike predlaže se promijeniti sustav namještenika na način da se i na njih primjenjuje Zakon o državnim službenicima a ne opći propisi u radu. Stoga se sa namještenicima više neće sklapati ugovor o radu već će se o njihovom zapošljavanju, te pravima i obvezama odlučivati rješenjem, jednostranim aktom poslodavca čime će se omogućiti smanjivanje plaće zbog niže ocjene radnog učinka bez pristanka namještenika. Predlaže se stupanje na snagu ovog Zakona 8. dana od objave u Narodnim novinama s time da pojedine odredbe stupaju na snagu kasnije i to odredbe kojima se brišu odredbe o klasifikaciji radnih mjesta, ocjenjivanju, napredovanju i promicanju. Istekom tri mjeseca od stupanja na snagu Zakona o plaćama, odredbe o ravnatelju i glavnom inspektoru koji upravlja upravnom organizacijom u sustavu ministarstva danom stupanja na snagu novog Zakona o sustavu državne uprave jer se tim zakonom predviđa ukidanje položaja pomoćnika ministra te uvođenje ravnatelja i glavnog inspektora koji upravlja upravnom organizacijom u sastavu ministarstva. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice. Odlukom iz 2016. g. koje je donijela Vlada Republike Hrvatske ipak smo imali zabranu novoga zapošljavanja u državnoj upravi i samo iznimno se moglo zaposliti nove službenike i to ukoliko su primjerice 2 službenika otišla u mirovinu, pa je zaposlen jedan novi ili radi zamjene nekog službenika koji je privremeno na bolovanju ili ne radi. Međutim, vi otvarate ovim zakonom širom vrata za zapošljavanje na određeno vrijeme i to ne na godinu dana, nego prema zakonskim formulacijama, na mnogo duže razdoblje, sa vrlo maglovitim odredbama i stavljate jedan potpuno novi sloj državnih službenika na određeno vrijeme, koji će možda u državnoj upravi biti 2, 3, 4 g. neograničenog broja i što smo dobili umjesto racionalizacije koju smo htjeli u državnoj upravi?
Zahvaljujem poštovani kolega. Izvolite državna tajnice, odgovor.
Poštovani, prema odluci o zabrani novog zapošljavanja državnih službenika, da ne čitam cijeli naziv, također je predviđeno kada se može i na koji način pristupit novom zapošljavanju. Znači novo zapošljavanje u skladu s planom prijama u državnu službu i osiguranim financijskim sredstvima što je izuzetno važno naglasiti također kao što ste naveli klauzulom 2 za 1 i na određeno vrijeme radi zamjene duže odsutnih službenika. Ovaj prijedlog je u potpunosti u skladu s tim, jer se ne uvodi novo zapošljavanje, nego zapošljavanje na određeno vrijeme u trenutku povećanja obima poslova. U ovome trenutku najznačajnije i koje bi se moglo kao primjer istaknuti, jest zapošljavanje koje je odlukom odobrilo Ministarstvo vanjskih poslova, točno je propisan koji broj, za koje ministarstvo i da su osigurana financijska sredstva.
Zahvaljujem na odgovoru državnoj tajnici. Sljedeća replika poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, gledajući prijedloge između, razlike između prvog i drugog čitanja, vidim da od ovih mojih, ovdje navedenih 5 prijedloga nije prihvaćeno, međutim, ja želim ovim putem jasno ponoviti, da sustav prijama u državnu službu treba razmotriti, ne samo razmotriti, nego treba promijeniti. Ovdje ste stavili da ćete razmotriti, a želim kod donošenje jedinstvenog zakona o službenicima i namještenicima, ja želim zbilja da se omogući transparentno, jedinstveni natječaj, jedinstvenu rang listu prilikom zapošljavanja, da kompetencije budu najosnovniji kriterij, na razini određenih struka i pojedinih dijelova koji se zapošljavaju, tako da bi jednom za svagdje, maknuli bilo kakvu primislu sumnje, da je netko negdje došao, po bilo kakvoj drugoj osnovni osim one kompetencije. I to je ono što ću sigurno inzistirati i ja bi vas molio da tio ne piše, ramotriti, nego da će se to i napraviti. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državna tajnice, izvolite.
Hvala lijepo. Doista ovu primjedbu prihvaćamo i ne da ćemo ju razmotriti nego ćete biti upućeni, ako ništa putem e-savjetovanja da aktivno učestvujete u izradi postupka donošenja novog zakona.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, ovo bi pitanje valjalo postaviti ministru, ja ću je postaviti vama, pa nadam se ako možete odgovoriti. Spomenuli ste ponovno ovdje, da se ukida položaj pomoćnika ministara i novim Zakonom o sustavu državne uprave, će se javni natječaj imenovati rukovodeća osoba na 4 g. A vi ovaj zakon samo usklađujete da uvrštavate i tu funkciju sustava plaća. Međutim, rekli ste u svom obrazloženju, kako se na taj način nastoji depolitizirati javna državna uprava. To je i ministar, čuo sam ga u medijima izjavio, međutim, kako to mislite, ako je riječ ovdje opet o 4 g.? Raspisati ćete natječaj, nekoga ćete imati na 4 g. kako čovjek taj ima zaštitu i što on zapravo će nakon te provedene 4 g. ponovno raditi? On bez političke zaštite na to mjesto neće niti doći. Mislim da ta mjera nije dobra, ali kažem ako želite komentirajte, ako ne, na ovo pitanje će svakako morati odgovoriti ministar.
Zahvaljujem, odgovor državna tajnice, izvolite.
Poštovani, mogu samo odgovoriti da u ovom trenutku, ovo nije predmet ovog zakona.
Zahvaljujem sljedeća replika poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovana državna tajnice, za reformu akcijskim planom razvoja javne uprave, osigurano je 880 milijuna kuna, vezano za centralno zapošljavanje, jedinstveno mjesto gdje bi zapravo na temelju transparentnih kriterija, objektivnih kriterija i gdje bi svi pristupnici imali jednaku priliku postati državnim službenicima. Projekt je bio planiran, razvoj ljudskih potencijala u 3. kvartalu 2017. g. iz kojih razloga taj projekt još nije počeo, iz kojih razloga, on nije zaživio, obzirom da su financijska sredstva osigurana još operativnim programom razvoja ljudskih potencijala od 2014. g. a samim time, bi se pružila jedna prilika, uveo bi se red u sam sustav državne uprave, javne uprave, a isto tako, bi se na taj način otklonila svaka mogućnost korištenja javnih službi i državnih službi kao stranačkih poligona za zapošljavanje. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici, odgovor državna tajnica, izvolite.
Poštovana zastupnice, kao što svi znamo i vi ste bili zaposlenica Ministarstva uprave, pa znate da je nas 2017. g. dočekao akcijski plan koji ste vi donesli i da su ta sredstva osigurana. Međutim, osim akcijskog plana i naziva projekta koje treba donesti, provesti, samo … [[Govornik se ne razumije.]] kao naziv tih projekata, EU projekata, tako da nakon toga, smo trebali i napraviti i sažetke i imenovati projektne timove i dobiti odobrenje PT2 i sve ostale radnje koje su ostale nama, a konkretno ste me pitali za ugovaranje projekta HRM-a on je u izradi sažetka, kao što znate to je jedan od najobuhvatnijih projekata koji se radi u Ministarstvu uprave.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Tajnice, podsjetio bih da se zakon mijenjao u 6.mjesecu 2017. pa tako ispada da se mijenja zakon svako u godini dva puta. Od 2005., ja ne znam što to ministarstvo radi. Ovaj zakon je mijenjan 16 puta. Ovdje je bitno navesti da natječaji poglavito kod primanja u državnu službu pa tako i u javnu službu, trebali biti utemeljeni na transparentnosti, objektivnosti i profesionalnosti. Ja ću napomenuti da se ne znaju kriteriji ili ako se znaju kriteriji, navest ću vam primjer doduše javne službe, NP Krka gdje osoba koja je imala bolje profesionalne kvalitete, status branitelja, nije primljena ali je zato primljena osoba koja ima u isto vrijeme iskaznicu HDZ-a i HNS-a za ravnateljicu NP Krka. Jesu li to načela objektivnosti, profesionalnosti i transparentnosti? Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor, državna tajnica.
Poštovani, na ovo nemam komentar jer nije u opisu mog radnog mjesta.
Zahvaljujem poštivanoj državnoj tajnici. Kolega Bulj, govorimo ovdje o državnim službenicima a ne govorimo o javnim ustanovama ni o javnim poduzećima. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Gđo. državna tajnice, mislim da prilikom obrazlaganja ovog zakon treba naglasiti bez obzira dal se to nekome sviđalo ili ne, da je ovo prvi korak ka depolitizaciji u profesionalizaciji državne uprave međutim ono što će vjerojatno danas u raspravama biti, mislim da ste ovdje u obrazloženju zakona trebali točno naznačiti koliko ima državnih službenika, koliko ima javnih službenika i koliko državnim službenicima, pripadnika HV-a, koliko je pripadnika policije, koliko je pripadnika pravosuđa, pravosudne policije, koliko je pripadnika porezne uprave i carine jer to su državne uprave koje su naprosto zbog raznoraznih stvari definiran broj zaposlenih i onda će broj državnih službenika i razgovor o njima biti puno jasniji a i slika će biti puno jasnija. Ovako kad vi kažete da imate u državi zaposleno 250 000 ljudi pa još u lokalnim samoupravama onda sve se misli da je to u državnoj upravi i to točno treba naglasiti na koliko tisuća, ne desetina tisuća nego tisuća državnih službenika se odnosi ovaj zakon.
Zahvaljujem poštovani kolega Šuker. Odgovor, državna tajnica, izvolite.
Zahvaljujem se. Prema podacima, 31. 12. 2018. g. bilo je 229 681 ali mogu reći da tu spada samo 35 000 kao što ste i rekli državnih službenika tako da ne možemo, to je jako bitno, hvala vam lijepa na postavljenom pitanju, skroz drugačiji kontekst ali treba i prekinuti sa kontekstom da su državni službenici neradnici, ja se s tim ne bi nikako složila, tu ima izuzetno vrijednih, radnih, sposobnih i profesionalnih osoba i cijelo vrijeme to mantranje te ljude itekako vrijeđa.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika, poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo u ime kluba HDZ-a izložit ću nekoliko rečenica o prijedlogu ovog zakona. Zakon o državnim službenicima do sada je doživio brojne izmjene i dopune i svakako bi bilo dobro razmišljati i o novom cjelovitom zakonu. Taj propis regulira prava, obveze i dogovornosti državnih službenika, njihov prijem u državnu službu, način popunjavanja radnih mjesta, klasifikaciju radnih mjesta, ocjenjivanje državnih službenika, njihovu izobrazbu, način prestanka državne službe, zatim posebno regulira status namještenika a na sve ono iz područja radno-pravnih odnosa na što nije regulirano ovim propisom ili drugim posebnim zakonom, primjenjuje se odredba općeg propisa tj. Zakona o radu. Zbog pripreme novog normativnog okvira za jedinstveno uređenje sustava plaća, potrebno je neke odredbe ovog zakona koje se odnose na klasifikaciju radnih mjesta, brisati ili redefinirati kako ista materija ne bi bila regulirana u više zakona. Članak 10. Zakona o državnim službenicima upućuje da će se plaće i druga materijalna prava državnih službenika urediti posebnim zakonom. Predviđa se donošenje novog Zakona o plaćama državnih službenika i namještenika i provedbenih propisa, tj. uredbe o klasifikaciji radnih mjesta u državnoj službi i uredbe o ocjenjivanju državnih službenika i namještenika. Stručna radna skupina u kojoj su i predstavnici sindikata, razmatra različite modele platnog sustava koji uključuju i nagrađivanje i napredovanje službenika s obzirom na ostvarene rezultate rada ali isto tako i sankcioniranje službenika koji ne ostvaruju planirani i očekivani radni učinak. Predloženim izmjenama mijenja se status namještenika na način da se i na njih primjenjuju odredbe Zakona o državnim službenicima a ne kao do sada Zakona o radu a vezano za zasnivanje radnog odnosa odnosno oni će stupanjem na snagu ovog zakona dobiti kao akt kojim reguliraju svoj radno-pravni status rješenje kao i službenici. Mislim da je ovo dobro, takvo rješenje već sada imamo sukladno Zakonu o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi koji isto tako dobivaju rješenje prilikom zaključivanja radnog odnosa. Dosadašnjim izmjenama zakona već se pridonijelo ubrzavanju i pojednostavljenju postupka zapošljavanja državnih službenika i to prije svega vezano uz povlačenje EU sredstava. Mislim da ne treba postojati zabrinutost vezano za kako je rekao kolega Podolnjak, otvaranje vrata, stvaranju nove kategorije državnih službenika na određeno vrijeme samim time što smo ovim prijedlogom zakona omogućili da se u specifičnim uvjetima stvore mogućnosti da se određeni broj ljudi, koji je potreban za izvršavanje poslova, čije je trajanje vremenski ograničeno, ali je, ne može se točno predvidjeti i nije unutar godine dana, kao što će to biti sada za predsjedanjem vijećem EU, treba dakle, stvoriti mogućnost da se zaposli onoliki broj službenika na ono vrijeme koliko će ti poslovi trajati. Mislim da ne trebamo se libiti stvoriti one uvjete da nam sustav bude efikasna. Ne trebamo uvijek težiti samo strogoj formi, nego moramo razmišljati kako stvoriti što efikasniji sustav i mislim da na taj način ne otvaramo prostor za nekakvo nekontrolirano zapošljavanje državnih službenika ili za njihovo prevođenje kasnije u radni odnos na neodređeno vrijeme, jer to niti ovim zakonom nije na taj način predviđeno. Također je potrebno redefinirati odredbu vezano na zaključivanje ugovora o dijelu pružateljima usluga za pojedine tehničke i stručne poslove, jer će ustvari nove aktivnosti i zahtijevati promptno rješavanje pojedinih zadataka. Zbog određenih dvojbenih situacija, koje su se do sada pojavljivale u praski pokazuje se potrebnim intervenirati i odredbe o polaganju državnog stručnog ispita, koji je sada prilično složen. Uspostavom novog načina, predloženog načina polaganja državnog ispita, pisanim putem, unaprijediti će se kvaliteta polaganja ispita, uz racionalizaciju korištenja resursa. U budućnosti taj ispit bi se sastajao samo od sadašnjeg, općeg dijela, a polaganje posebnog dijela, provodilo bi se samo i izuzetno ako se posebnim propisom to predviđa. To znači da bi npr. za inspekcijske poslove nadležna državna tijela za pojedine inspekcije preuzela odgovornost, za provedbu stručnih ispita za inspektore. Također se predlaže propisivanje polaganja državnog ispita, na 2 razine i to prva razina za radna mjesta srednje štucne spreme i druge za radna mjesta viših stupnjeva obrazovanja. Mislim da je to dobar prijedlog i da će uvelike omogućiti da svi pod jednakim uvjetima, u što kraćem vremenu, za razliku od sada kada imamo situaciju da nam polaganje državnog stručnog ispita, u pravilu traje jedan cijeli dan, mislim da će se sada prije svega skratiti vrijeme polaganje državnog stručnog ispita i da će svi to obaviti na puno efikasniji način. Također ono što je bitna novina, a obzirom da na do sada neprecizno definiran ulog u nadređenog službenika u odnosu na pokretanje postupka zbog povrede službene dužnosti i njemu podređenog službenika, predlaže se sada obveza nadređenog službenika, da o svakoj povredi službene dužnosti, obavijesti čelnika tijela u roku od 15 dana od saznanja za povredu, a nečinjenje toga, predstavlja laku povredu službene dužnosti. Iz zakona se također briše negativna osoba ne zadovoljava, koja je do sada bila razlog za prestanak državne službe po sili zakona, jer će ocjenjivanje, pa tako i posljedice ocjena biti propisane u zakon o plaćama državnih službenika i namještenika. Ove predložene izmjene čine paket normativnog rješenja, kojim se predlaže reforme sustava plaća i vrednovanje rada, temeljem rezultata rada i stručnosti, te će se na taj način riješiti neki postojeći dualizmi u primjeni zakona, a na taj način će se povećati i pravna sigurnost. Slažem se također sa kolegom Šukerom i sa ovim što je izrekla državna tajnica, dosta dugo u našem društvu vlada fama, kako su ustvari državni službenici samo neki balans u društvu, odnosno, opterećenje u državnom proračunu kako se radi o kategoriji ljudi koji nemaju dovoljno stručnosti, koji su eto tu samo da dobivaju plaću. Mislim da je to nepravedno prema tim ljudima, koji se nalaze u sustavu i odrađuju poslove državne uprave. Mislim da bi trebali, ako želimo imati efikasnu upravu, prije svega razmišljati kako postići to da nam ljudi budu motivirani, mladi ljudi, koji su prije svega i obrazovani i stručno kvalificirani ući u državnu upravu. A to prije svega govorim zbog plaća koje nisu velike u državnoj upravi i mislim da bismo morali razmišljati, kako u budućnosti postići to da ustvari nam državna uprava bude što efikasnija, obzirom na to, da nam se ostvari svakodnevno, da ne kažem povećavaju obveze, a stupanjem na snagu raznih izmjena i zakona povećavaju obveze i tereti koji prelaze na ustvari leđa državnih službenika. Evo, ukratko o prijedlogu zakona, ovoliko. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o državnim službenicima, je prvi od niza zakona koji se bavi državnom upravo o kojoj ćemo raspravljati ovog tjedna. U ovom slučaju riječ je o konačnom prijedlogu, koji će dakle, raspravljamo o drugome čitanju i prije svega moramo uočiti da ono što smo u navedenom zakonu rekli u prvom čitanju, nije se u mnogome izmijenilo, sada u drugom čitanju, predlagatelj u pravilu nije usvojio one naše ključne primjedbe koje smo iznijeli u raspravi i zapravo se pokazuje da rasprava između 1. i 2. čitanja nije dovela po našem mišljenju do kvalitativno boljih rješenja. Prije svega, sama činjenica da ovaj zakon toliko često mijenjamo, više od 10 puta, govori o tome da nam ovaj sustav nije posložen, nije stabilan, nije kvalitetno definiran. Niz posebnih zakona uređuje područje državne uprave i tek se predviđa donošenje Zakona o plaćama državnih službenika i namještenika prema Prijedlogu Zakona o sustavu državne uprave koji će se kroz par dana naći na raspravi u prvom čitanju. Predviđaju se nove intervencije u tom podruju. U pravilu, loše intervencije prema onome što smo mogli pročitati u prijedlogu zakona. U raspravi ću se prvenstveno koncentrirati na one aspekte konačnog prijedloga zakona koji smatramo najspornijim, a koji i nisu izmijenjeni od prvog čitanja. Doista, a to valja reći, u pravilu vidimo da predlagatelj, Vlada RH ne odustaje od svojih prijedloga između prvog i drugog čitanja bez obzira na argumente koji su iznijeti protiv takvih rješenja u saborskoj raspravi. Vlada nažalost, po nama, i nadalje inzistira na svom konceptu tzv. fleksibilizacije zapošljavanja u državnoj službi i povećanju troškova za ugovore o djelu. Prema zakonu, kako propisuje čl. 53. zakona, osobe bi se u državnu službu trebale u pravilu primati na neodređeno vrijeme i uz obvezni probni rad. Naravno, prema zakonu moguće je primanje službenika i na određeno vrijeme, ako se privremeno povećava opseg poslova, ali najduže do godinu dana i to su zapravo temeljne zakonske odredbe koje se trebaju odnositi na prijem državnih službenika. Nažalost, u mnogo čemu te temeljne odredbe danas zapravo i eventualno nakon donošenja ovog zakona neće više biti pravilo, nego ja bih prije rekao izuzetak. Od 2016. mi imamo na snazi Odluku Vlade o zabrani novog zapošljavanja državnih službenika i namještenika u tijelima državne uprave i stručnim službama i uredima Vlade RH. I naravno, zapošljavanje državnih službenika iznimno je moguće ako se, dakle, ne može osigurati redovito obavljanje poslova preraspodjelom poslova među postojećim državnim službenicima. Predviđeno je, dakle i svojevrsna racionalizacija državne uprave, dakle, da se umjesto dva zaposlenika, koji odlaze u mirovinu, može zaposliti jedan novozaposleni, što je, dakle, trebalo progresivno voditi smanjivanju državne uprave. Određeno vrijeme bilo je moguće zapošljavanje radi zamjene duže odsutnih službenika, ali do godine dana. Međutim, intervencijama u Zakonu o državnim službenicima, mi smo zapravo počeli sve više, a naročito ovim prijedlogom širiti kategoriju službenika koji će se primati u državnu upravu na određeno vrijeme, ali na duže od godinu dana. Zakon je izmijenjen u lipnju 2017. godine i tada se, za potrebe rada na projektima koji se financiraju iz fondova ili programa EU, ugradila zakonska odredba da se osobe mogu u državnu službu primiti na razdoblje duže od godine dana na određeno vrijeme, ali za trajanja projekta na kojem na osoba radi. Ono što je važno reći, zbog te zakonske izmjene 2017. godine, da smo omogućili da službenici rade i duže od godine dana, ali je precizno definirano da je to za vrijeme trajanja određenog EU projekta i što je drugo važno, ti službenici su plaćeni iz tih fondova s kojima se financiraju EU projekti. Dakle, ne tereti se državni proračun. Međutim, ono što se predlaže ovim zakonom je zapravo bitna novina. Mi predlažemo da se za razdoblje duže od godine dana, to je važno reći, duže od godine dana, mogu zaposliti u državnu službu nove osobe radi obavljanja poslova koji se odnose na izvršavanje preuzetih međunarodnih obveza RH, do izvršenja međunarodnih obveza, odnosno radi obavljanja poslova koji se odnose na izvršavanje obveza iz posebnih programa Vlade do izvršenja tih obaveza. Namjerno sam naglasio pojedine riječi u ovim formulacijama. Kada je predlagatelj nakon rasprave u prvom čitanju odbio naše primjedbe na nedefinirane formulacije, potpuno nejasnoće oko toga do kada bi trajale te međunarodne obveze jer vremenski nisu definirane, predlagatelj zapravo uvijek govori da se to odnosi u pravilu na vjerojatno novo zapošljavanje na određeno vrijeme radi predsjedavanja RH Vijećem EU. Međutim, vrlo precizno se zna, da će Hrvatska predsjedavati Vijećem EU od 1. siječnja do 30. lipnja sljedeće godine. Načelno se može reći da će to zapošljavanje sigurno trajati duže, da će možda započeti već sa 1. srpnja ove godine i da će trajati do kraja sljedeće 2020. godine. Međutim, opet bi se moglo puno preciznije definirati rok zapošljavanja na određeno vrijeme i mogli bi se reći da je to radi predsjedavanja RH Vijećem EU. Međutim, takve formulacije u zakonskom tekstu nema. Ona je daleko šira, sveobuhvatnija, ona govori o bilo kojoj preuzetoj međunarodnoj obvezi RH koja može biti vezana uz neku drugu međunarodnu organizaciju kojoj Hrvatska pripada u kojoj će imati neke povećane međunarodne obveze. Moglo se u novinama čitati da se već sada razmišlja o tome koliko će stotina novih službenika trebati od našeg veleposlanstva u Briselu ili u RH da postoje veliki interes za takvim zaposlenjem. Ja se doista pitam tko će biti te kvalificirane osobe koje mi nemamo u državnoj službi a koje će biti spremne ostaviti neki posao koji sada imaju na neodređeno vrijeme da bi preuzele posao na određeno vrijeme primjerice za trajanja predsjedanja RH Vijećem EU na moguće recimo godinu i pol dana. Tko će to tko ima kvalitetno radno mjesto, rad na neodređeno vrijeme preuzeti posao na određeno vrijeme? Ja to od predlagatelja nisam čuo. I doista se pitam je li to logično očekivati jer ćemo dobiti zapravo mnoštvo ljudi koji će postati službenici na, ne na godinu i pol dana, nego na možda i puno više, koji će se kako popularno kažemo uhljebiti na pojedinim pozicijama, ako hoćete od veleposlanstva u Briselu do mnogih drugih radnih mjesta, koji će godinama raditi na određenim poslovima jer smo mi preuzeli određene međunarodne obveze, toga se zapravo bojimo, da će to otvoriti širom vrata da se zapošljavaju stotine i stotine novih zaposlenika koji će se zapravo stalno obnavljati na određeno vrijeme. Pa mislim da smo upoznati s time da takvih osoba već na duže vrijeme, određeno vrijeme postoje i u Hrvatskom saboru. Znam da postoje ljudi koji i godinama su ovdje bili na određeno vrijeme sa ugovorima o djelu koji nisu primljeni na neodređeno vrijeme, ali rade, oni su ovdje rade na određenim, određenim poslovima. Ne znam da li momentalno još ima ali znam da ih je do nedavno bilo dosta. I što nije naravno dobro i za te službenike koji zapravo nikad nemaju regulirani svoj radni status poput drugih službenika koji rade na neodređeno vrijeme. Formulacija da će se radi obavljanja poslova na izvršavanju obveza iz posebnih programa Vlade zapošljavati osobe u državnu službu je apsolutno nedefinirano. Što znači posebni programi Vlade koji će se definirati odlukom Vlade. Dakle kada mi kao zakonodavac donosimo zakon sa ovakvom odredbom mi ne možemo znati niti približno o kakvom će se zapošljavanju dodatnom raditi, koliko će biti dodatno zaposlenih na kojim programima, o kojem trošku i koji je uopće potencijalni financijski trošak. Naime, za ove kategorije osoba za koje se predlaže zapošljavanje duže od godine dana na određeno vrijeme oni će teretiti proračun RH. Za razliku od ove postojeće kategorije koju imamo dakle službenici koji rade na projektima EU koji su plaćeni iz tih sredstava, oni ne terete državni proračun, to je kvalitativa razlika, oni ne terete državni proračun i oni znaju da će njihov rad na određeno vrijeme završiti sa završetkom rada na tom projektu. Dakle ne možete reći da je to, da sad zapravo samo širimo slične kategorije, ove su kvalitativno drugačije, one jesu u istom članku, one su navedene kao nove alineje ali to nije isto. Ovdje će se teretiti i državni proračun, ovdje imamo nedefinirane kategorije međunarodnih obveza ili posebnih programa Vlade i to nije dobro. I bojimo se da će daleko više takvih osoba sada biti zaposleno na određeno vrijeme i mi zapravo u Saboru nećemo niti znati financijski učinak tog dodatnog zapošljavanja a mimo, mimo onog transparentnog redovitog zapošljavanja na neodređeno vrijeme kako se zapošljavaju službenici ili kako bi se trebali zapošljavati u državnu upravu. I na kraju, još jedna odredba koja nije dobra a to je mogućnost koja se daje člankom 16.-tim dakle to je povjeravanje poslova temeljem ugovora o djelu pružateljima usluga izvan državne službe. Sadašnja je zakonska odredba, propisuje da ti izdaci za pružatelje tih stručnih usluga ne smiju prelaziti 2% ukupnog iznosa sredstava za osnovne plaće sa doprinosima u tekućoj godini osiguranim za to tijelo. I mi to ovim zakonom ograničenje ukidamo tih 2% ukidamo. Dakle niste predložili čak niti povećanje tog iznosa za ugovore o djelu na 3%, na 4%, dakle niste čak predložili dvostruko više, vi ste naprosto ukinuli bilo kakvo ograničenje. Dakle očita je namjera da se putem ugovora o djelu troši daleko više novaca pružateljima usluga izvan državne službe. Što vam to govori? Dakle ovo što vi zapravo ugrađujete je rad na određeno vrijeme duže od godine dana i daleko više novaca očito za ugovore o djelu osobama izvan državne službe. To je istovremeno i silno nepovjerenje prema državnim službenicima. Vi ste znali kada Hrvatska predsjedava Vijećem EU i vi ste na vrijeme mogli stotine i stotine državnih službenika dodatno educirati, poslati ih na učenje stranih jezika, na upoznavanje sa strukturom EU i mogli ste iskoristiti potencijal koji imamo u RH. To bi napravio netko tko racionalno gospodari državnim proračunom. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika nezavisnih poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege imam jedan malo vremenski, vremenski rascjep od danas do četvrtka kad će se ovdje raspravljati o Zakonu o sustavu državne uprave i zato je malo nezahvalno sad reći da mi kao klub možemo podržati ovaj zakonski prijedlog, međutim ključna rasprava je u četvrtak. Naime, smatramo da su ovi zakonski prijedlozi trebaju doći u paketu, ali na taj način da ili vremenski, možda je trebao ovaj Zakon o sustavu državne uprave treba doći praktički istovremeno ili malo nešto prije, jer će nastupiti niz problema koji meni se čini u praksi će biti teško rješivi, ali ajmo redom. Svima nam je cilj da imamo efikasnu državnu upravu, pod upravom mislim da je ministar u nekoliko navrata javno govorio u najširem smislu ne samo državne uprave, nego javne uprave općenito kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave i njihovim zaposlenicima trebalo je razmišljati o jednom cjelovitom zakonu koji će objediniti ili koji će uravnotežiti situaciju koja se nalazi u RH. Posebno sa ciljem da se izvrši kvalitetno ocjenjivanje rada državnih i javnih službenika jer u javnosti se najčešće spominje problem da iako ne rade svi jednako dobivaju iste plaće ili oni koji rade više, koji se trude više nisu adekvatno plaćeni. Ja se s državnom tajnicom u potpunosti slažem i to treba ovdje još jedanput naglasiti. U državnoj upravi rade doista vrijedni i marljivi ljudi, nije ih pošteno zvati uhljebima, nije ih pošteno nazivati pogrdnim imenima, rade vrlo ozbiljne i zahtjevne poslove, a na nama kao zakonodavcima je da im taj posao omogućimo uopće izvodivim. Mi ćemo imati sad već slijedeću točku kad budemo govorili o Zakonu o gradnji pa ćete vidjeti i tamo koje nelogičnosti mi stavljamo pred ljude koji rade u svakodnevno i koji trebaju određene odluke donositi. Naime, oni su stručni ljudi oni nisu politički tamo, ne bi trebali tamo politički postavljeni, biti postavljeni, međutim oni moraju nekad donositi odluke koje izlaze iz okvira njihove da kažem nadležnosti i šta onda oni rade, oni ne donose odluke i naravno da se onda dogodi da nam je državna javna uprava općenito nekvalitetna ili manje kvalitetna nego što bi to trebalo biti, tako je općenito ocjena javnosti. Cilj nam je da u državnoj upravi rade kvalitetni ljudi i upravo evo sad sve one primjedbe koje smo govorili u prvom čitanju su odbijene od strane predstavnika ministarstva je rečeno da nisu predmet ovog zakona. I tu nema se šta prigovoriti ali kako ćemo mi depolitizaciju napraviti, kako ćemo to u okvirima i ovoga što je prof. Podolnjak sad govorio vezano za novo zapošljavanje, kako će ljudi vjerovati da to nije, da je situacija se izmakla iz ralja nepotizma, klijentelizma i svega drugoga, ako, ako doista ne učinimo sve da bi postupci prijama i postupci ocjena bili takvi. Zakonom o sustavu državne uprave se predviđa, ja to spominjem jer se spominje i u ovom zakonu, predviđa se depolitizacija pomoćnika da više neće biti pomoćnici ministara kao državni dužnosnici već će oni biti ravnatelji uprava kao državni službenici. Iako nije predmet ovog zakona dosta je slikovito, njih će se imenovati javnim natječajem na 4 godine. Mi prema Zakonu o obvezama i pravima državnih dužnosnika u Članku 15e. koji je dodan kasnije jer mnogi od nas i mnogi kolege ovdje u saboru koji su stupili na dužnost prije tog vremena nisu mogli sklopiti s poslodavcem ugovor o povratku na radno mjesto. Člankom 15e. to je omogućeno, međutim sad prevedemo te državne dužnosnike u ravnatelje koji su državni službenici oni nemaju pravo sklopiti takav ugovor, oni će biti imenovani na 4 godine i što onda. Pa nitko ovdje ozbiljan i u saboru i u državi ne može reći da će netko biti toliko lud, oprostite na izrazu, ali moram tako reći, da će otić 4 godine negdje raditi, a da nakon toga ne zna što će s njim biti. To je slikoviti prikaz ono što moramo biti vrlo obazrivi i ozbiljni kad predlažemo ovakve zakonske prijedloge. U tom smislu ovoj se odredbi protivim i vidjet ćemo u četvrtak će biti o tome više riječi. Da ne iznosimo samo kritike ja se ipak ne slažem u konačnici potpuno sa prof. Podolnjakom inače on je u pravu kad govori da nije jasno precizirano što su to, znamo da su međunarodne obveze sigurno predsjedanje Vijećem EU, međutim kad se spominje programi vlade to može biti toliko rastezljivo da ne znamo zapravo što se događa, ali ja to ne govorim sa stajališta kritike ili pretpostavke zle namjere vlade ili vladajućih da tako uhljebe neke svoje ljude, već govorim sa stajališta onih ljudi koji trebaju doći, doći raditi na takva radna mjesta, jer tome je trebalo ozbiljnije pristupiti, fleksilibizirati taj postupak ne samo u odnosu na vremenski tijek toga posla, nego u odnosu na sve one druge odredbe koje se odnose na državne službenike kako bi to zapošljavanje bilo onda stvarno ono što ono jest. Ograničeno zapošljavanje sa određenim, za one koji se žele zaposliti na takav motivacija da se osposobljavaju, a za predstavnika državne uprave tj. ministarstvo da se odradi posao. Netko je ovdje reko, mislim da kolegica u ime Kluba HDZ-a da nam je cilj da se posao odradi, to je cilj i to je istina. Sama birokratizacija nas često dovodi do toga da zaboravimo na osnovno načelo zašto su ljudi zaposleni, a to je da se posao odradi. Vi ako dođete u bilo koju, negdje u državnu upravu, recimo ako to poduzetnik, vrlo lako ćete doći do 10 odgovora kako se nešto ne može napraviti, ali vrlo malo ili jedan odgovor će biti kako se nešto može. Na tome trebamo raditi. Dakle, ljudi su slabo plaćeni, ovim odredbama ako im još donesemo nesigurnost za njihovo radno mjesto onda doista je pitanje kako ćemo dobiti kvalitetne ljude i kako će ti kvalitetni ljudi ostati u državnoj upravi jer vidimo prema istraživanjima, više od polovice ljudi koji odlaze iz Hrvatske imaju radno mjesto ali nisu zadovoljni s tim statusom. Što se tiče stručnog ispita tu pozdravljam odredbe kojima se on precizira, kojima se smanjuje njegov opseg, gdje se precizira koji je to opći dio, koji stručni dio koji moraju kandidati položiti i možda je tu bilo u javnoj raspravi, vidim da je bilo pitanje oko toga financiranja stručnog ispita, posebno za one koji ponavljaju, mislim da tu nema konkretnijih primjedbi, u tom djelu to treba pohvaliti. Ono što isto je vezano za samu zapreku u prijemu u službu i kasnije razlozi za prestanak službe, tu sam kao primjedbu u prvom čitanju, vidim da je odbijen ali nije predmet ovog zakona ali o tome svakako treba razmišljati da se ljudi ne dovedu u nepravedan položaj, ovisno o tome kad su počinili određeno kazneno djelo. U ime kluba evo mogu reći nema zapreke da se ovaj zakonski prijedlog podrži ali eto u četvrtak ćemo imat kako bi ja se izrazio sad, novo čitanje ove reforme. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Žagaru. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Neću ponavljati raspravu iz prvog čitanja i mislim da samo treba reći da apsolutno podržavam i klub HNS-a podržava razloge donošenje ovih izmjena i dopuna Zakona o državnim službenicima. Predsjedanje EU-om kao osnovni i glavni razlog zašto smo pristupili ovome, to zahtjeva, to zaslužuje i to je nama odgovornost i obveza ali ujedno i prilika za Hrvatsku da kroz tih 6 mj. koje nije samo zapravo 6 mj. nego mi sada sudjelujemo i u predsjedništvu Europskog vijeća, dakle da uz ovih godinu i pol odnosno 2 g. zbilja se onako kako bi rekli, pokažemo u najboljem svjetlu ali ne samo radi pokazivanja nego i radi ostvarivanja svih naših ne samo vanjskopolitičkih ciljeva ili unutareuropskih ciljeva nego i svih onih agendi koje su nama izuzetno bitne a poglavito tu se odnosi na ulazak u Schengen i ostala europska pitanja koja još nisu riješena. Ono što je svakako povod kad god govorimo o državnim a ja bi tu dodao i o javnim službenicima je sigurno tema koju nebrojeno puta smo slušali smo o njoj govorili o tome kako imamo kao i u svakom sustavu, u svakoj privatnoj, javnoj tvrtci pa u konačnici u svakoj obitelji gdje god su dva čovjeka, ona nikada nisu ista i nikada ih ne možeš stavit uvijek u isti koš niti jednako vrednovati u pravo nama treba novi zakon što ovdje i navedeno u krajnjoj liniji u obrazlaganju da se ide ka izradi jedinstvenog Zakona o službenicima i namještenicima i zapravo tu trebamo riješiti jedno zasvagda mogućnosti i prijema o kojima sam govorio, osnovni dio da primamo najkvalitetnije kadrove bez trunke sumnje sa najvećom dozom i transparentnošću po principu Europske komisije. Ne treba izmišljati toplu vodu, treba uspostaviti jedinstveni sustav natječaja za pojedina područja, dati to Agenciji za vanjsko vrednovanje i obrazovanje da radi po principu i državne mature gdje je striktno jasno, pravilo se znaju, testovi, ne daj bože da nešto izađe ranije van, vidjeli ste kakve konzekvence mogu biti, dakle da nema ni trunke više sumnje u samo provođenje natječaja, testiranja i onda sa tom jedinstvenom rang listom zapravo se ljudi javljaju na pojedine natječaje kako bivaju otvoreni. I znaju točno koji su koji su na listi, ako se kraj njih, ako su 280 od njih 4500, ako se pred njih javilo njih 50, neće biti pozvani, ako su oni možda peti, onda će biti pozvani na daljnji razgovor i razmatranje i to nam zapravo omogućava prvi i osnovni preduvjet a koji mora biti cilj svake državne uprave a to je efikasnost i ekonomičnost. Ne možemo imati efikasnost i ekonomičnost ako nemamo najkvalitetniji mogući kadar da to rade. Kao što sam na početku rekao, nisu ni dva čovjeka ista ni dva brata ista, tako ne mogu biti ni dva službenika, tu ima puno vrijednih ljudi, ja se ne bi i također bi tu podržao i državnu tajnicu kad je rekla dakle da tu ima puno vrijednih ljudi, sposobnih ljudi kojima samo treba dati priliku da rade i nagraditi ih. Tu kad govorimo o onome nagrađivanju, to je izuzetno bitno da razlikujemo one koji znaju, mogu, hoće i dat nešto više i bolje i to treba vrednovati, nije to neka uravnilovka, nismo svi isti, davno su prošla ta vremena i treba cijeniti rad, trud i sposobnost. U krajnjoj liniji i znanje. Ja sam ovdje i u prvom čitanju iznio neke od prijedloga, nisu prihvaćeni i ja mogu prihvatiti obrazlaganje zašto je i razlozi zbog ovog zakona i u krajnjoj liniji da se ti moji prijedlozi odnose možda na širi obuhvat, ja bi zbilja volio da se tu donese jedno jedinstveno rješenje, upravo sveobuhvatno kako ste i vi ovdje naveli da ćete razmotriti ali bi volio zbilja se više to napraviti više nego samo razmotri jer time ćemo dati perspektivu našim mladim građanima da znaju da nije onako kako se govori, da je sve nešto unaprijed dogovoreno, moraš imat neku ne daj bože vezu, bilokakvu na bilokoju stranu nego zbilja da netko svojim znanjem, strukom, kvalifikacijama i kompetencijama koje pokažu na testiranju koje je jedno od najvažniji elemenata ocjenjivanja odnosno uvjeta za pristup državnoj službi da zbilja to može i biti. Ostvarivo i može biti dokučivo i da tu perspektivu dajemo našim mladim ljudima jer i to je jedan od razloga zašto oni odlaze a ne samo financijske mogućnosti i stanja. Mi apsolutno ovim izmjenama, mogu samo reći na ono što se odnosi na razliku između dva čitanja, da je dobro da se precizirano da službenik koji je primljen u državnu službu manje od godinu dana, onaj rok da položi ispit u godinu dana, to zbilja nema smisla, to samo vrijedi za one koji su u startu primljeni za više, mene samo zanima kada imamo mogućnost produljenja onda to bi trebalo samo taj kumulativu uzeti u obzir jer netko može biti primljen na 6 pa plus 3 pa plus 3 pa onda plus 3 i tada zapravo mora mu se aktivirati ta obveza da položi a on ako nije znao da će biti, možda tu samo treba naći neki model da se i to još bolje možda nekim pravilnikom ili način postupanja uredi jer ako čovjek je prvotno primljen na 6 pa mu je produženo na još 3 mj. pa eventualno još 3, nema obvezu tu polaganja, ali ako mu se onda položi za 3, imao je obvezu polaganju u roku godinu dana a to mu je već prošlo. I samo taj dio kod, to prije svega snose odgovornost čelnici tih službi da vode računa o tom planiranju i polaganju jer nam se može dogoditi ne krivnjom samog zaposlenika da nešto ne položi jer de facto po zakonu sada niti ne mora. Također je brisan članak 21. prijedloga zakona, premještaj službenika na bilokoje radno mjesto ukoliko ispunjava uvjete uključujući premještaj bez suglasnosti službenika na radno mjesto za koje je propisan niži stupanj obrazovanja, to se ocijenilo neprihvatljivim, to pozdravljam, mislim da ste to nešto i spominjali u prvome čitanju i generalno gledano, možemo mi ovdje širiti priču, govoriti i o javnim službama i o državnim službenicima i sigurno je ono da ima puno vrijednih, puno ljudi, tu smo govorili, bio je Zakon o policiji ako se ne varam i govorio sam ja i osobno o tim početnim plaćama oko 4000 kuna prosječnoj plaći i da sigurno treba naći modela da se oni koji rade čestito, kvalitetno svoj posao itekako zato adekvatno plate jer time ćemo ne smanjivanjem uvjeta za prijem službu kao što je bio Zakon o policiji nego povećavanjem same mogućnosti napredovanja i adekvatne financijske nagrade zato učiniti to interesantnijima jer nama to je već više puta rečeno, doslovce možda možemo reći da imamo 30% viška zaposlenih a 15% manjka i to je ta razlika u kvaliteti u kojoj mi želimo napraviti da budemo efikasniji i ekonomičniji. Mislim da sve drugo, ja ću ostati kod vaših obrazloženja, neprihvaćanju nekih prijedloga a što se tiče i postupka bodovanja kandidata i što se tiče iako ove povrede lake službene dužnosti, to bi mogli još malo razgovarati ali nije toliko presudno i mislim da je zbilja ta dva smjera su bitna prijem i onda sustav nagrađivanja i vrednovanje i napredovanje unutar državne službe gdje uvijek se mora dati mogućnost i napredovanja i motivacije i naravno onaj dio koji sam ovdje naveo, sigurno da u nekoj sferi uključiti i same korisnike jer naravno da korisnik će uvijek bit subjektivan da li mu je pozitivno ili negativno riješen njegov predmet, ono dobio rješenje pa će možda tako ocjenjivati ali treba sigurno to uzeti u obzir i vidjeti naše same korisnike, zna se dogoditi da pojedinci, zbilja pojedinci koji onda bacaju ružno svjetlo na sve državne službenike i zaposlenike u javnom sektoru znaju sebi priuštiti neke stvari koje nisu prilične za njihovu poziciju jer oni su u pravilu službenici, njihova svrha i naša ovdje i kao dužnosnika je da služimo građanima i to ne treba zaboraviti. Klub HNS-a naravno prihvatit će ove izmjene i dopune jer sigurno da onaj glavni cilj i razlog zašto ovo radimo opravdava i da moramo biti izuzetno spremni dočekati do predsjedanje sa što više stručnog kadra, zato govorim o tim prijemima, što više stručnog i kvalitetnog kadra koji ćemo onda to iznjedriti najbolju korist našoj cijeloj zemlji jer tako nešto će nam se ponoviti za 14-ak, 15-ak godina ako se nastavi ovakvim tempom tako da sigurno sve podrške idu svim našim zaposlenicima i naravno da ćemo i dalje nastojati ovo implementirati ove sve prijedloge u taj konačni prijedloga objedinjeni zapravo za sve državne i javne službenike, zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Prije nastavka rasprava, pozdravimo naše goste na galeriji, poštovane učenice i učenike OS Vladimira Nazora iz Pazina i njihove profesorice i profesore, dobrodošli u ugodan boravak. [[Pljesak.]] U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, gđo. državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Između prvog i drugog čitanja ovaj prijedlog zakona nije doživio neke promjene, tehnički je dodan mislim jedan članak u uvodnom djelu ali de facto sadržajno sve što smo govorili i pohvalili u prvom čitanju je ostalo tako ali i sve što smo kritizirali i tražili promjene u prvom čitanju je također ostalo isto kakvo je i bilo. Dakle predložene izmjene jednim djelom imaju zaista veze sa hrvatskim predsjedanjem Europskim vijećem i u tom djelu su racionalne i imaju smisla. Ja bi rekla da su u još jednoj dimenziji racionalne kad se radi o toj fleksibilizciji u zapošljavanju državnih službenika, Hrvatska će imati mnogo različitih prvo međunarodnih obaveza odnosno obveza vezanih za svoje članstvo u međunarodnim organizacijama ili specijalizirane projekte i dobro je da je moguće zapošljavati državne službenike na projekte da tako kažem, dakle za vrijeme trajanja projekta, dobro je i zbog samih projekata, dobro je i zbog toga da se ne nagomilavaju ljudi koji će kasnije biti nepotrebni u državnu službu ali dobro je i zato jer ova ideja da jedanput kad se zaposliš u državnu službu je to zauvijek i možeš prestat se brinut kako ćeš radi posao, prestat se dodatno obrazovat, prestat učit stvari koje treba učiti uključujući i strane jezike je pogrešna i preživjela je. Većina mlade generacije ako pogledate dakle generacija naše djece ne gleda na zapošljavanje kao što je naša generacija gledala a to je jedanput kad negdje uhvatiš radno mjesto, tu sjediš do penzije. Oni se mijenjaju radna mjesta, prekvalificiraju se i nama u državnoj službi je potrebno ljudi i sa novim znanjima i potreban je jedan mehanizam izbora i selekcije ljudi koji se pokažu kvalitetni i dobri naročito obzirom da plaće nisu primamljive da tako kažem, dakle to nisu plaće koje bi mogle ljude privući da tamo sjede naročito ljude sa dodatnim znanjima i kvalifikacijama, da tamo sjede u nedogled. Dakle, ono što je pozitivno smatramo da je ta mogućnost ugovora na određeno vrijeme koje može trajati duže od jedne godine ako se radi o konkretnom projektu na kojem osoba radi, to da državni službenici mogu biti premješteni na druga odgovarajuća mjesta u skladu sa zahtjevima posla, to je nešto što čak i u industriji se predviđa i ne vidim zašto ne bi bilo moguće u državnoj službi. Dakle, sigurno je pozitivno. Međutim, ima i niz upitnih promjena odnosno niz promjena koje nisu logične i nisu funkcionalne. Vrte se uglavnom oko centralnog problema jednog koji se ovim zakonom uvodi, a to je da se na neki način kola stavljaju ispred konja. Dakle, da se mnoge stvari koje su do sada bile regulirane Zakonom o državnim službenicima sada prebacuju u Zakon o plaćama i reguliraju se Zakonom o plaćama, što na nekim mjestima potpuno nerazumljivo zašto je to tako. Naime, Zakon o plaćama bi trebao na neki način bit izvedenica iz Zakona o državnim službenicima, ono što se od ljudi traži, ono što se postavljaju kao kriteriji za napredovanje, za dodatno obrazovanje ili dodatno školovanje. Ako ljudi to odrade iz toga bi se trebale onda izvesti i njihove plaće ili povećanje ili smanjenje plaća ili bilo kakve sankcije. U ovom, iz ovog zakona je vidljivo da se to mijenja i umjesto da se definiraju kriteriji u, i za kažnjavanje i za pohvalu ili nagrađivanje i za napredovanje i sve ostalo u ovom zakonu, a iz tih pravila se onda izvedu i konsekvence u plaćama, dakle kako se to onda odražava i financijski, radi se obrnuto. Dakle, ovdje se ne izbacuje niz tih stvari, nešto od toga ću spomenuti i kaže se to će se definirati u Zakonu o plaćama pa će se onda reflektirati na položaj državnih službenika. Neke manje primjedbe, recimo izbacuje se objavljivanje natječaja između ostalog ne samo na internetskim stranicama, nego do sada je bilo i u jednom nacionalnom dnevnom listu, odnosno dnevnom listu koji nacionalnu distribuciju, to se ukida i objavljuje se sada samo u Narodnim novinama i internetskim stranicama ministarstva. To smatramo da je naprosto dodatno otežavanje života ljudima odnosno mogućnosti da se ljudi prijave na natječaje za državnu službu koje de facto predstavlja minimalni trošak i smatramo da bi trebalo zadržati obzirom da je istina da puno ljudi koristi internet, ali to da će baš ići gledati na internetske stranice ministarstva nije naročito uvjerljivo u ovom trenutku. Dakle, smatramo da bi to bilo potrebno zadržati. Iznijet ću nekoliko primjera koji se odnose na ovaj problem kola ispred konja. Dakle, u članku sada 17. brišu se rješenja o ocjenjivanju državnih službenik, također Članak 18. određuje da nema više klasifikacije radnih mjesta državnih službenika osim izuzetna u slučaju rukovodećih radnih mjesta. Ako želimo naći odgovor zašto je to tako, zašto se to izbacuje iz ovog zakona? Objašnjenje je to će biti u Zakonu o plaćama. To vam je dobar, dobar primjer, smatramo to izrazito lošim rješenjem i smatramo da bi trebalo biti upravo obrnuto kao što sam rekla Zakon o plaćama treba se rukovoditi i poštivati i izvoditi se iz klasifikacije državnih službenika koja treba biti definirana u ovom zakonu. Drugo kad se radi o ocjenjivanju ono što je potrebno i pokazalo se u nizu ranijih primjera i kad se odnosi na reguliranje rada u pravosuđu to smo u onoj famoznoj reformi pravosuđa naročito iskusili kad smo se pripremali za članstvo u EU, jasni kriteriji moraju biti u ovom zakonu. Sve što prepustite različitim pravilnicima, dakle naknadno će to se riješiti pravilnikom to na kraju završi na kraju sa jako puno proizvoljnosti i arbitrarnosti. Dakle, jako puno nejasnih kriterija koji ostavljaju prostor da ako je netko iz bilo kojeg razloga simpatičan ili u nekom drugom povezanom odnosu ga mogu promovirat i on nije u stanju, a ako nije mogu ga sankcionirat, i on nije u stanju u naprijed biti svjestan i imat uvid u kriterije po kojima će se tu osobu dakle ocjenjivati i zato mislim da dosadašnje iskustvo govori u korist da se ti kriteriji definiraju zakonom, a ne prepuštaju pravilnicima, naročito obzirom da je to ocjenjivanje i temelj za napredovanje i za plaće, ali i za druge oblike stimulacije, dakle doškolovanje, odlazak na međunarodne skupove, seminare itd., sve što koristi jednoj osobi u unapređivanju svog znanja i konačno i u mogućnosti daljnjeg napredovanja. U Članku 19. još jednom se potvrđuje izbacivanja jasne klasifikacije radnih mjesta. Člankom 28. ispunjavanja uvjeta za napredovanje se veže uz Zakon o plaćama. Dakle, to je potpuno pogrešno po mišljenju Kluba GLAS-a i HSU-a, zašto se za Zakon o plaćama veše napredovanje, umjesto da se napredovanje veže uz doškolovanje, rezultate posla, efikasnost na poslu, a plaća ako si dobar u svom poslu, plaća je izvedenica. Onda ako te pozitivno ocijene dobiješ kao rezultat i bolju i veću plaću. Dakle, to bi moralo rezultirati boljom plaćom. Kako se uvjeti za napredovanje mogu regulirati Zakonom o plaćama? To je, to gotovo da čini ovaj zakon potpuno nepotrebnim, dakle to bi jedna od temeljnih stvari ovog zakona trebala biti upravo ta činjenica reguliranja uvjeta za napredovanje i ocjene kad su ljudi bolje radili svoj posao, kvalitetnije se obrazovali i onda ih naravno nagrađivati plaćama. Ono što je naročito nerazumljivo i po našem mišljenju apsurdno je da se razdvajaju nagrade i kazne. Nagrade se reguliraju ili kaže se ovdje će se regulirati Zakonom o plaćama, a kazne za lakšu povredu službene dužnosti se reguliraju ovim zakonom. Dakle, procjenu da li netko loše ili dobro radi svoj posao ste razdvojili u dva različita zakona i tu ne vidimo koja je logika, smatramo da bi jedno i drugo trebalo biti u ovom zakonu, a onda kao što sam rekla Zakon o plaćama bi samo trebao biti izveden iz tih kriterija. Uvodi se jedna novina ja bi rekla za namještenika odnosno približava ih se po mnogo čemu statusu državnih službenika, to je posebna tema i mislim da o toj temi bi trebalo posebno razgovarati koje to konsekvence ima i šta to znači. Još jedna tema koja se ne određuje ovim zakonom, nego se kaže da će se odrediti pravilnikom, a također iz iskustva reforme pravosuđa se pokazalo da kad se to prepusti pravilnicima postaje arbitrarno i kako se kome svidi i da je zato jedini de facto, jedini način na koji to možete regulirat da se ljudi koliko toliko mogu osloniti na objektivnosti, a da se to odredi zakonom, a to je sadržaj i metode državnog ispita. Reforma pravosuđa je počela na dobar način zato jer je mali broj bodova bio određen za temu usmenog intervjua, dakle gdje je arbitrarnost moguća, a veći za pisani test. Kako su se proširivali bodovi koji su se dobili na usmeni intervju tako je ta reforma de facto padala i zbog toga poučeni tim iskustvom ovdje bi trebali to definirat zakonom, a ne pravilnikom. Također, ocjenjivanje se ovdje će se definirati točno kriteriji provedbenim propisom, također po našem mišljenju moralo bi se odrediti zakonom. Zaključno, klasifikaciju i uredbu o ocjenjivanju po našem mišljenju, dakle mišljenju GLAS-a i HSU-a trebalo bi ostaviti u ovom zakonu, a ne u Zakonu o plaćama i Zakon o plaćama tretirati kao izvedenicu. I konačno u završnom članku kaže se zakon stupa na snagu osmog dana od objave u Narodnim novinama, osim 36% zakona. Dakle, više od trećine zakona ovoga ne stupa na snagu objavom u Narodnim novinama, nego stupa na snagu kad se zadovolje druge uvjeti. To postavlja pitanje zašto uopće se ovaj zakon u ovom trenutku donosi, umjesto kad se donesu zakoni o kojima njegova provedba ovisi. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Dobar dan, poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici, mislio sam u stvari započet sa čime je završila gospođa Pusić, a to je da ovaj zakon ova izmjena Zakona o državnim službenicima u svom važnijem dijelu u stvari stupa na snagu kada se ovaj donesu posebni zakoni. Jedan od njih je Zakon o sustavu državne uprave koji će se po mojoj procjeni relativno brzo donijeti i drugi je Zakon o plaćama državnih službenika koji je u postupku donošenja zadnjih 18 godina. U postupku donošenja, razgovora sa sindikatima, osmišljavanjima raznih formula i u tom smislu nisam siguran da će prioritet ove Vlade biti svađa sa sindikatima u izbornoj godini. To mi se nekako ne čini logičnim. Dakle, takav zakon bi, će se donijeti onda kada nikome plaća neće past, a nekima će rast, to je, a u zadnjih evo koliko 18 godina tih uvjeta se nije još, nije se još stvorilo. Inače o tom zakonu se, dosta često su se vodile rasprave, bilo u vladinim tijelima, bilo sa sindikatima, dva puta i u ovome saboru, međutim zakon još nije ugledao svijetlo dana. Zašto? Zato što je Vladi puno lakše da i dalje Uredbom o koeficijentima koja se mijenjala od tada, a koja je također privremena, koja se mijenjala trideset i nešto puta čini mi se, oko četrdeset, navodno u Ministarstvu uprave postoji službenik koji zna kako izgleda pročišćeni tekst, to redovno radi, tako je bilo dok sam ja bio ministar pa nema razloga da to ne bude, da to ne bude i sada, i ona je u pravilu uvijek bila jedna vrsta samoposluge raznim ministrima koji su od Ministarstva uprave tražili da prepozna specifičnost radnih mjesta baš u njihovom Ministarstvu, a kada taj pritisak na Ministarstvo uprave ne bi u potpunosti urodio plodom, onda je bio jocker zovi pa su onda iz Vlade uvjeravali da je to baš, da je to baš tako. Tako što se tiče, što se tiče dijela ovoga Zakona koji govori o plaćama i ovih članaka koji stupaju na snagu kada stupi Zakon o plaćama, mislim da je ovo jedna vrsta, ajde tako recimo pripreme i čišćenje Zakona o službenicima i priprema za Zakon o plaćama kad god on bude, prema tome to je jedna vrsta nomotehničke gimnastike jer se to moglo napraviti i na način da kada bude stupio na snagu Zakon o plaćama da se u prijelaznim odredbama propiše da prestaju vrijediti odredbe Zakona o državnim službenicima, to je svejedno kako će to bit nomotehnički napisano. Drugi dio tiče se važnijeg dijela Zakona, dakle stvarnog razloga zašto se ovaj Zakon donosi sada, a to je olakšavanje ili produljenje trajanja službe službenicima koji su zaposleni na poslovima, kako tu piše međunarodnih obaveza, izvršavanja preuzetih međunarodnih obaveza Republike Hrvatske iako je kolega Podolnjak primijetio da je to malo preširoki pojam, i da bi bilo korektnije napisati ovo o čemu se stvarno radi, a to je predsjedanje Republike Hrvatske Europskom unijom. Dakle, taj dio Zakona je nešto opravdaniji za donošenje uz određene naravno rezerve oko preširokih, preširokih formulacija. Što se tiče, što se tiče državnog ispita, dakle radi se o modernizaciji postojećih odredbi Zakona, mislim da se nema previše toga prigovoriti takvom rješenju. Ono što sam ukazao u prvom čitanju, to je članak 30., a to je da je stavljen mali presing na rukovodeće službenike koji ako ne pokrenu pisani, ne podnesu pisani prijedlog za pokretanje postupka zbog lake povrede službene dužnosti, onda je to njihova povreda službene dužnosti, pa onda ima perpetum mobile ako ovaj nadređeni ne pokrene pisani prijedlog onda je i on počinio povredu službene dužnosti pa se onda njegovog nadređenog, dakle onog drugog u nizu bi tehnički gledano i on trebao pokrenuti pisani prijedlog za laku povredu i tako jednim perpetum mobilom došlo bi se i do ministra da bi trebao onda cijelu hijerarhiju pokrenuti postupak za pisani prijedlog za laku povredu službene dužnosti jer onomu najnižemu u lancu nisu, nije pokrenuta. Mislim da je to nepotrebno stavljanje pritiska na rukovodeće službenike, ali ja sam to prigovorio u prvom čitanju, predlagatelj je ostao kod tog prijedloga pa ćemo vidjeti u praksi kako će se, kako će se to podnositi. Dio koji se tiče dakle plaća, jednostavno je nešto što dvadeset godina se, odnosno osamnaest godina se pokušava napraviti, ali postoji jedna američka poslovica, a to je da ako nešto nije razbijeno, da se i ne popravlja, i mislim da su se sve Vlade, uključujući o ovu, držale tog načela, obzirom da nije bilo nekog velikog, prevelikog pritiska da se to promijeni jer se to uvijek mijenjalo samo pojedinačnim nekakvim intervencijama da se nekome poveća plaća. Ako je baš u državi tako loša situacija onda se manji svima, a ne samo nekima, pa je onda manje smanjenje, prema tome bit će zanimljivo pratiti ovaj dio oko donošenje Zakona o plaćama kojima bi se uredile plaće državnih službenika, a nakon što se definiraju plaće državnih službenika, taj Zakon je u stvari samo početni dio jer onda uvijek postoji Kolektivni ugovor, pa onda ono što nije ušlo u Zakon se svaka od, odnosno u ovom slučaju državni službenici pokušavaju izboriti Kolektivnim ugovorom koji košta, a onda svaka ekscesna i pojedina situacija daje nove ideje za izmjene Kolektivnog ugovora, kao recimo ova sa iznošenjem kolege Pernara i ovih ostalih korpulentnijih zastupnika iz Sabora, pa onda ponovno umjesto u Zakonu, to ide u Kolektivni ugovor. Kad se donese taj Zakon i kad se sklopi Kolektivni ugovor, onda nam dolaze na dnevni red javne službe kojih je puno više nego državnih službenika, pa onda još i vojska posebno, pa nakon toga Kolektivni ugovori za, ovaj grantski kolektivni ugovori, pa onda su liječnici tražili strukovni kolektivni ugovor, prema tome svaka, svako zadiranje, ovako pokušaj sustavnog zadiranja u sustav plaća jednoj široj skupini otvara veliki broj neriješenih pitanja odnosno novih pitanja u koji se uključuju svi drugi ministri. Dakle, ako bi se nešto mijenjalo za državne službenike pretpostavljam da bi ministar zdravstva bio izložen zahtjevu sindikata zdravstva da se to uskladi sa njihovim pravima, pa bi onda ministrica demografije bila suočena sa zahtjevima od sindikata socijale da se to napravi, pa ministrica obrazovanja sa zahtjevom obrazovanja, prema tome posao uređivanja sustav plaća u državi je nešto čemu, na kraju sve dođe do premijera ili barem njegovog zamjenika odnosno podpredsjednika Vlade, i to iziskuje jedan doista veliki zakonodavno pregovarački zahvat koji doista nitko onda neće baš u izbornoj godini na njemu riskirati, osim ako to doista ne dovede do općeg povećanja plaća svim službenicima, ako bi se to pak desilo, onda bi javnost ocijenila da je to preveliko trošenje na državnu administraciju, da je država rastrošna pa i to može bit minus u političkom smislu. U tom smislu Klub zastupnika SDP-a bit će suzdržan oko donošenja ovoga zakona, ocjenjujemo dakle da obzirom da trećina zakona stupa na snagu ne zna se kad će, a da je ovaj važniji dio samo tiče se zapošljavanja za potrebe predsjedanja EU, a da je preširoko ocjenjen u tom smislu su naše rezerve iskazane kroz suzdržano glasanje. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Izmjenama i dopunama Zakon o državnim službenicima neće biti riješen glavni problem, a to je poltronski odnos unutar piramide moći u državnim strukturama. Naime, država kao takva funkcionira kao jedna piramida, međutim na njenom vrhu nažalost nisu političari koji su nominalno na vodećim funkcijama već su strane strukture, one zapravo donose odluke. I državni službenici su zapravo tu u jednom sluganskom odnosu jer oni samo mogu reflektirati volju onih koji su na vrhu. Žive u strahu od otkaza ukoliko nešto kažu itd. Mi zapravo imamo jednu kulturu šutnje, cenzuru i usudio bi se reći autocenzuru. Autocenzura je još strašnija od cenzure jer kod klasične cenzure vama netko drugi brani da govorite ono što mislite, međutim kod autocenzure ljudi kao takvi se ne usude govoriti odnosno reći ono što misle. U konačnici dolazimo do toga da nam prolaze razni štetni projekti i da mi u Hrvatskoj zapravo živimo pod neprekidnim nasiljem od strane institucija. Poskupljenje struje, vode i plina je nasilje institucija. Bogati smo vodom, raste cijena vode. Gdje je tu logika? Cijena plina pada na međunarodnom tržištu u Hrvatskoj cijena plina raste. Ista stvar je i sa strujom, HEP ima dobit godišnje preko 2 milijarde kuna, znači evidentno HEP ima dovoljno novaca, cijena struje raste. Postavlja se pitanje zašto je tome tako odnosno zašto državni službenici ne viču na sav glas da se radi o jednom suludom razvoju događaja? Odgovor na to pitanje proizlazi iz njihove funkcije, a to je da time što rade za državu oni zapravo više nisu slobodne i samostalne strukture ličnosti već su prisiljene na neki način biti na liniji svojeg poslodavca. Država u kojoj je malo ljudi u privatnom, a puno ljudi u javnom sektoru nije slobodna država zato jer svi ti ljudi koji rade u javnom sektoru, svi ti ljudi koji su ovisni o političkoj vlasti oni kao takvi nisu slobodni. I samim time ni mi kao društvo nismo slobodni također. Ono što bi hitio istaknuti kao jedan od problema svakako je situacija u Konjšćini, naime ne znam koliko ste upućeni ali u Konjšćini se planira gradnja spalionice i to nakon što je odbijena gradnja iste u Resniku. Sada vladajuće strukture žele tu istu spalionicu napraviti samo malo dalje. Logika stvari nalaže da bi svaka osoba pri zdravoj svijesti morala dići svoj glas, kako dužnosnici u ministarstvima odnosno državni službenici u svim mogućim agencijama, institucijama tako i obični građani. Međutim, ljudi koji rade u institucijama odnosno državni službenici šute, ne smiju reći očitu istinu, a očita istina je da rješenje za otpad i njegovo odvojeno sakupljanje odnosno njegova reciklaža i da spalionica ako u teoriji i postoji može biti tek da tako kažem način na koji ćete obradit možda 5% otpada koji ne možete na ni jedan drugi način. Znači kada, recimo razdvojite papir, bio otpad, staklo, plastiku i metale, tek recimo nešto što ako ostane ne znate što ćete s tim hipotetski da se to ide spaliti. Međutim, mi u Hrvatskoj nemamo takav sustav reciklaže i državni službenici koji bi trebali ukazivati na to oni na to ne ukazuju, oni jednostavno su dio jedne mreže, mreže koja ima onaj zakon tihi ne talasaj, jednostavno svako šuti gleda svoja posla, a u međuvremenu država propada, režije poskupljuju, ljudi se iz nje iseljavaju i na kraju zbog ove katastrofalne politike gospodarenja otpadom stanovnicima Konjšćine prijeti nažalost i trovanje putem spalionice. I stoga mi iz Živog zida želimo reći da svaka promjena Zakona o državnim službenicima koja će ići za tim da državni službenici dobiju više slobode u smislu izražavanja svojeg mišljenja mi ćemo ju podržat. Međutim, ove izmjene zakona ne mijenjaju odnose unutar piramide moći, ne mijenjaju uopće niti stanje svijest, ove izmjene zakona neće promijeniti niti odnos državnih službenika prema ostalim stanovnicima odnosno prema onima koji trebaju usluge te iste države. Ove izmjene su samo jedan u dugom nizu zakona u kojima se zakonodavac odnosno država bavi sama sobom i regulira neke unutarnje odnose, a koji se na same građane uopće neće utjecati. Iz tog razloga, pozivam sve građane odnosno birače da na izborima ne podržavaju stranke koje drže ljestve ovom sustavu već da tom sustavu izmaknu tlo pod nogama odnosno ljestve na kojima taj sustav stoji. Glas za Živi zid predstavlja glas za drugačiju Hrvatsku i glas za sustav u kojem ljudi mogu slobodno misliti odnosno reći ono što misle, nažalost ta tortura nad mišljenjem danas je ušla u gotovo sve institucije. Rekao je svojedobno Željko Pervan poznati komičar, da na HRT-u stanje po tom pitanju nikad nije bilo gore, pa to je njegova onako subjektivna procjena, međutim nije tu stvar Željko Pervan, nije tu stvar uopće o HRT-u, ovdje je stvar doslovce o cjelokupnom društvu. Profesori se boje u školama reći ono što misle, profesori na fakultetima, ljudi koji rade u Ministarstvima, policajci se boje reći ono što misle, vojnici, jednostavno cijelo društvo je natjerano živjeti u strahu od strane svog poslodavca, a to je država. Nažalost ta država budući da je upravljana izvana nama više nije majka, nego je na neki način postala maćeha koja se prema nama odnosi maćehinski, znači umjesto da štiti naša prava, da radi za naše interese, jednostavno ona radi kontra nas. Htio bi se ovom prilikom naravno ispričati svim maćehama odnosno pomajkama i poočevima koji vole djecu za koju brinu, ne mislim ovdje ništa negativno spram njih, nego govorim izraz o maćehinski odnos u figurativnom smislu, jer je takva jezična konstrukcija uvažena u našem narodu. Svako dobro i živili.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega profesor Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Ovaj Zakon kao što smo čuli ima zapravo tu temeljnu svrhu sa ovim izmjenama da pripremi Hrvatsku za ove obveze koje stoje kao države u predsjedavanju Europskom unijom, i taj dio treba pozdraviti i ne bi se na to više osvrtao. Međutim htio bih možda reći na nešto što je propušteno ovom prilikom da se barem otvori ili posebno naglasi jedna druga odgovornost državnih službenika i namještenika, a to je ono što svi želimo i čemu težimo da državna uprava bude na usluzi građanima. Prema tome ovdje bi, ovdje bi po mom mišljenju trebalo otvoriti barem sa jednim određenim načelnim stavom odgovornost i obavezu državnih službenika da rješavaju probleme građana na način da kada netko u figurativnom smislu dođe na šalter sa svojim problemom, da ne bude suočen sa odgovorom da su određeni problemi nerješivi zato što su Zakoni nedorečeni ili pak da su postojeća rješenja po Zakonu u određenim, u određenom procentu u suprotnosti sa duhom Zakona, ili pak da su nekoliko Zakona međusobno u koliziji jer znamo da s obzirom na ovu veliku produkciju Zakona koju imamo, da se to isto tako događa. Odgovor bi trebao biti, moguće rješenje bi u takvim slučajevima trebalo biti tako da se, da službenici i namještenici isto tako imaju obvezu po svojom strukturi odnosno svojoj hijerarhiji predlagati i zagovarati rješenja kako ove, ove probleme rješavati. Ako to ne omogućimo što, sa čime smo suočeni? Ili sa tome da politika država ili Vlada, ili Ministarstva stalno moraju predorađivati te Zakone onda kada se taj broj neriješenih problema toliko nagomila da postaju javni problem ili pak da mediji koji prate takve slučajeve po logici stvari nameću i prozivaju državnu upravu i nadležna Ministarstva da razrješavaju te probleme, a i u jednom i u drugom slučaju zapravo smo suočeni da moramo se baviti sa aferama većeg ili manjega dometa. Bilo bi prema tome normalno da sve državne službenike bez obzira radilo se o ovoj klasifikaciji viši, niži ili rukovodeći, da svi oni budu odgovorni za učinkovitost i rad državne uprave. Obveza prema tome bi trebala biti da u slučaju nedorečenosti Zakona, disfunkcionalnosti zakonskih odredbi ili konfliktnih odredbi da se naprosto obvežu svi oni koji rade u državnoj upravi da trebaju na to upozoriti i imati odgovor klijentima odnosno korisnicima kada će njihovi, na koji način biti problem riješen. Imate ovdje i takvih benignih stvari kao recimo da svaki Zakon, naime ne svaki nego određeni Zakoni propisuju liječničke pregleda pa onda jedna osoba u šest mjeseci mora ići na liječnički pregled obično u istu, pogotovo kad se radi o malim sredinama u istu ambulantu da bi dobio liječnički pregled kao vatrogasac ili kao lovac, ili ne znam za vozačku dozvolu, a tri puta mora to radit zato što Zakon kaže ti liječnički pregledi su, potvrde o izvršenom pregledu se mogu koristiti samo za jednu svrhu a ne više. Prema tome, želim na ovom, da kažem malom primjeru ukazati da netko mora stalno upozoravati da se ti Zakoni moraju ili ujednačiti odnosno da netko mora te korekcije raditi. Ono što bi u jednoj drugoj terminologiji se to moglo reći, a to je da znači, obveza je da sam sustav sebe mora korigirati, da se uspostavi ta povratna veza koja će korigirati ponašanje tog sustava. Vani su, neka su rješenja u pojedinim zemljama u praksi, uvijek se zna da zakon ne može predvidjeti sve moguće slučajeve, pa ponekad je protivno duhu zakona ako se striktno drže te odredbe postojeće. Prema tome, trebalo bi vidjeti kako definirati problem presedana da bi se stvari rješavale, a ne stavljale u ladicu ili pak trebali bi oni koji svoj problem ne mogu riješiti postao u postojećem zakonu, trebali bi u određenim slučajevima znati odgovor na to kada će izmjena zakona odnosno usvajanje novog zakona doći na dnevni red. Ovaj jedan angažman je odgovornost za učinkovitog sustava, po mom mišljenju, presudna je i za ocjenjivanje, vrednovanje i napredovanje državnih službenika jer ako taj segment ne uzmemo u obzir, onda je ostaje ocjenjivanje i napredovanje prvenstveno po formalnim nekakvim značajkama, a ne toliko po onome što bi trebao biti, po mom mišljenju, presudan doprinos njihov na unaprjeđivanju, izmjeni i dopuni i zakona i procedura i funkcioniranja i učinkovitosti državne uprave. Jasna stvar da će digitalizacija dio riješiti ovih problema o kojem bih želio upozoriti, ali neke suprotnosti, konflikte, nedorečenosti zakona, neće. Prema tome, vjerujem da bi trebalo jednu načelnu ovakvu odredbu unijeti u ovaj zakon da bi se potom u podzakonskim aktima te odredbe mogle preciznije odrediti i razraditi, ali isto tako u sklopu državne uprave, što nije onda predmet ovog zakona, ali trebalo bi u tom zakonu onda definirat tijelo koje će biti adresa gdje bi ili građani ili državni službenici i namještenici mogli predlagati odnosno upozoravati na nedorečenosti kako bi se onda na toj međuresornoj razini između ministarstva znalo tko je odgovoran da se pojedine zakonske odredbe usklade. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na raspravu. Slijedeća je rasprava Mire Bulja, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS. gđo. Državna tajnice sa suradnikom, pred nama je jedan da kažem naočigled tehnički zakon. Međutim, zakon koji regulira one na koje je vrlo često i usmjeren bijes i hrvatskih građana, više puta neopravdano, a i danas smo imali priliku vidjeti i čuti pokušaj nekih da u ovaj zakon uguraju nešto što mu naprosto nije mjesto. Pa zato možda u predlaganju ovakvih zakona uz ove tehničke odredbe koje jasno reguliraju da će se određene stvari, prije svega mislim što se tiče plaća i ustroja vodećih dužnosnika u državnoj upravi, regulirat nekim drugim zakonima. Međutim, ovaj zakon predviđa i nešto što očekuje u RH u nekim budućim vremenima i daje mogućnost kvalitetnog rješenja toga, ali kažem, vrlo često se državna uprava spominje u negativnom kontekstu, vrlo često nažalost koji govore ne razumiju koja je razlika između državnog službenika i državnog namještenika i onda se tu javljaju silni problemi, pa danas smo imali čak i čut priliku spominjanja čelnih ljudi nekih ustanova itd. Međutim, ono što definitivno treba spomenuti uz ove tehničke odredbe i jasnu definiciju je na koliko tisuća ljudi se ovaj zakon će se primjenjivat? To je vrlo bitno. Zašto? Zato što postoje i kolektivni ugovori i neki drugi zakoni koji definiraju prava tih službenika. I ono što je vrlo bitno, a tu su neki kolege prije mene govorile koji su radile nekad u državnim institucijama je plaća ili nagrada, pa i kazna onih koji rade u državnoj upravi. Dakle, ovim zakonom se predviđa da će to bit regulirano Zakonom o plaćama i možda je šteta što danas nemamo sva tri zakona u paketu, onda bi vjerojatno i rasprave onih koji dobronamjerno gledaju na ovo i žele pomoć bile i svrsishodnije i kvalitetnije i bolje. Ovako govorit o državnim službenicima, nedotaknut se Zakona o plaćama je naprosto nemoguće. Zašto? Zato što, kažem, svjesni smo činjenice, nekad opravdanog, a nekad neopravdanog nezadovoljstva hrvatskih građana jer naprosto ti državni službenici prije svega u uredima državne uprave koji su smješteni po jedinicama lokalne samouprave su prvi kontakt hrvatskih građana u principu sa državnom administracijom. I može državna administracija funkcionirat fantastično. Međutim, ako vi da dođete po neki komad papira, nije bitno, neću ga sad uopće reć koji je, on je vama životno važan i vrlo bitan je i vama se ta priča odugovlači, vi ste automatski nezadovoljni sa funkcioniranjem državne uprave. Zašto? Zato što ona u datom momentu nije adekvatno odgovorila na ono što je vama trebalo. Dakle, s jedne strane je razumljiva nezadovoljstvo onoga tko očekuje to, a s druge strane nije dobro generalizirati i kvalificirati silni rad i pošteni rad i kvalitetan rad, pa na kraju krajeva i ovaj zakon o kojem mi danas govorimo je proizvod normativaca u Ministarstvu uprave, napravili su ga, oni su državni službenici. Dakle, mi svakodnevno imamo priliku raspravljati o proizvodu, mi kao saborski zastupnici tih državnih službenika, jer te zakone oni rade u ovoga u ministarstvima, ali kažem onaj prvi kontakt sa građanima, sa državnom upravom je upravo u uredima državne uprave koji su u ovom trenutku možda iskreno govoreći najnejasnije definirani njihov status i položaj su ostali negdje zbog nejasnog statusa lokalne samouprave u županijama i tog ureda državne uprave u nekakvom ajde da kažem zrakopraznom prostoru. Nekada je župan vodio brigu o tim državnim uredima, uredima državne uprave onda nas Europska komisija malo dala po prstima rekla da ne možemo imati lokalnu i državnu upravu u jednom i da se to mora razdvojiti. Kažem to je nešto što bi trebalo, to je prvi kontakt hrvatskih građana sa državnom administracijom. Također ono što je dobro i to želim ovdje jasno reći i kao član vladajuće stranke, a na određeni način i dat dodatni argument Hrvatskoj Vladi, prvi put se jasno u zakonu kaže da postoji potreba za nečim, zbog nečega i da to treba predvidjet zakonom. Ne zbog toga da bi se zaposlila silna, silne tisuće novih ljudi, zašto, zato što se to naprosto ne može dogoditi jer prva stvar o kojoj, da bi se to dogodilo je rasprava o državnom proračunu. Vi ako u državnom proračunu vidite povećanje neke stavke pa to je onda jasno da netko namjerava nešto napraviti e onda je prilika da se kaže da se to ne smije napraviti ili da se treba obrazložiti zašto se to napravilo. Dakle, ovdje se zakonski želi preduhitriti neke stvari koje su nažalost neki prethodnici radili. Pa mi smo 2010. imali zakon o gdje su pomoćnici ministara postali ravnatelji pa se to nekome nije sviđalo, pa je došo pa je reko ja kad dođem na vlast hoću da dođu ljudi sa mnom i onda je u kabinetima i svuda su se zapošljavali ljudi, ali to nije bilo regulirano zakonom. A kad vi sad u zakon ugradite jasnu naznaku da će zbog i pozicije Hrvatske, na kraju krajeva jednog ogromnog posla koji čeka i politiku i državnu administraciju hrvatsku za nekoliko mjeseci i kad mi zakonski želimo to preduhitriti i dat mogućnost da se to na vrijeme riješi e dolaze kritike. Dolaze kritike onih koji naprosto ne razumiju kako sustav funkcionira. I zato kažem možda kad ovakvi zakoni donose, ovakve zakonske odredbe koje se donose a mogu biti dvojbene zato što ih netko zlorabi, možda neke stvari treba jasnije pojasniti, jasnije napisati da svatko vidi naprosto ovoga o čemu se radi. Također, uz polaganje državnog ispita dobro je da se razdvojila srednja stručna sprema od visoke stručne spreme. Zašto, zato što naprosto razina poslova i odgovornost i na kraju krajeva ovlasti koje ima državni službenik, vi morate znati da različite ovlasti ima državni službenici sa srednjom stručnom spremom i oni sa visokom stručnom spremom i razina dakle propitivanja, ispitivanja njihovih na državnom ispitu naprosto mora biti različita. Međutim, ono što meni fali ili u ovom zakonu negdje drugdje, a to je edukacija tih ljudi, jer mi smo svjesni koliko mi zakona svakodnevno imamo ovdje, koliko se oni mijenjaju i mi naprosto moramo tim ljudima za koje smo rekli da je prvi kontakt hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika sa državnom administracijom mi ih naprosto moramo educirati da oni budu upoznati sa svim i da budu spremni odgovoriti određenim promjenama ovoga što od njih očekuju građani. Plaće, gledajte već dugo, to je kolega isto tako spomenuo problem plaća u državnoj upravi je i javnim službama takav kakav je i budimo iskreni ti ljudi su neadekvatno plaćeni, to jasno treba reći. Ali Zakon o plaćama naprosto treba konačno eliminirat tome, ja mislim da nitko u ovoj sabornici nije protiv toga, da se mogu nagradit oni koji rade kvalitetno i koji dobro, a isto tako da neko ko se zaposlio u državnu službu ne mora značit da je to poso za čitav život i da može ne radit ništa, da mu nitko ništa ne može. I druga stvar da se ne plaća stolica na kojoj neko sjedi i ta formacijski pripada negdje, nego da se plaća stvari rad koji taj državni službenik ili u nekim javnim službama obavlja jer gledajte da li u MUP-u netko sjedi pripada interventnoj policiji i sad on ne izlazi van kad su neredi i ovo sve skupa ima izloženost i životnu ovakvu i onakvu, nego sjedi u kancelariji, međutim on formacijski pripada tu i dodatak na plaću ima takvu ili u zdravstvu ili negdje drugdje. Dakle, to je to što Zakon o plaćama naprosto mora riješiti, jer i s tim ću završiti. Cilj ovog zakona i ova dva zakona koja bi trebali donesti u nekim budućim vremenima je po meni profesionalizacija i depolitizacija državne uprave. A profesionalizirat državnu upravu i kvalitetne ljude u državnoj upravni ne možemo imati ako im nećemo omogućiti edukaciju, ako im nećemo omogućiti kvalitetne uvjete rada i ako ih u konačnici nećemo kvalitetno platiti, jer to je naprosto nešto što je nemoguće i logična stvar oni koji su dobri će otić nekud drugdje i njih će privatni sektor i te kako kao već gotove formirane stručnjake platiti nego da moraju ovoga se ti ljudi educirati. I to je ono što naprosto gledajući ovaj zakon i druge treba nam biti isključivi cilj. Dakle, depolitizacija, profesionalizacija državne uprave, ja se iskreno nadam da ova oba dva zakona koja dolaze posle ovog zakona idu u tom smjeru i da više si nećemo dozvoliti da paušalno napadamo i prozivamo ljude koji nekada i u poprilično neadekvatnim uvjetima rade i te kako složen i odgovoran poso i dobro i kvalitetno ga rade i kolegice i kolege nemojmo zaboraviti kad govorimo o ovom zakonu da govorimo o ljudima koji su prvi susret građana, poduzetnika ili bilo tko tko želi nešto obaviti sa državnom upravom i općenito sa državnom administracijom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Šuker mislim da ste jednu dobru stvar detektirali kad ste govorili o provom kontaktu i dojmu građana o radu državne uprave pa ja bi reko i javne uprave, to je upravo ono s čim se oni susreću prvi puta na tom šalteru i upravo je bitno da ti ljudi koji predstavljaju u konačnici državu i sve i tu instituciju, ukupnu u kojoj oni rade i nas sve i jako bitno ti ljudi su adekvatno plaćeni, adekvatno stimulirani i motivirani. A s druge strane da imamo mehanizme za one koji su utvrdili da ne rade svoj posao. To je najbitnije, nagraditi koji rade, a imati mogućnost zahvaliti se onima koji ne žele, ne mogu, neće ili imaju bilo koji drugi razlog, zašto nešto nisu napravili kako treba. Jer mislim da je danas izuzetno i teško naći kvalitetniji kadar, motivirati ga u radu državne uprave, a naravno pogotovo kada oni ljudi dođu tamo, dočekati svoju mirovinu i ono što kažu jedinu, smrću ili vlastitom otkazom mogu izaći iz državnog … [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Da kolega Čuraj, slažemo se i to nije predmet ovog zakona, ali je predmet odredbe o zakonu koji kaže da se to više ne regulira ovim zakonom, nego će se regulirati Zakonom o plaćama. I upravo o čemu ste vi govorili se može jedino regulirati Zakonom o plaćama. Mi konačno moramo shvatiti, da u državnoj upravi moramo plaćati rad, a ne formacijsku pripadnost nečemu. I ako se budemo na takav način, mi koji donosimo zakone ponašali, onda će i ta državna uprava, biti efikasnija. I ono što je vrlo bitno donošenjem OIB-a informatizacijom državne uprave, mi smo trebali spriječiti ono hodočašćenje građana od vrata do vrata. Vi kada podnesete nekakav zahtjev, … [[Govornik se ne razumije.]] bi naprosto po službenoj dužnosti, putem OIB-a I informatičke povezanosti trebali pribaviti sve podatke, onda bi hrvatski građani itekako bili zadovoljni sa funkcioniranjem državne uprave.
Sljedeća replika, poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker, potpisujem sve ovo što ste rekli vezano na plaće i elemente koji bi trebali biti osnovani prilikom utvrđivanja plaća i vjerujem da će što se tiče i nagrađivanja i kažnjavanja biti vrlo mjerljivi kriteriji o Zakonu o plaćama. Međutim, htjela bih još jednom reći, da je ovo što je regulirano ovim zakonom važno da razlozi zbog kojih smo omogućili ovaj rad, na određeno, duže od godine dana, upravo da bi sustav bolje funkcionirao, a ne da bi protekom godine dana, morali čovjeka, koji je unutra, koji se osposobio, prestao bi mu ugovor o radu, a morali bi ponovno ići u natječaj. Znači ovim se omogućili da tamo gdje će postojati duža potreba sustav bude efikasniji. Hvala.
Poštovani zastupnik Šuker.
Da, kolegice Jelkovac, meni je drago da ste vi to po 2 puta naglasili. To ste rekli u raspravi u ime kluba i sada pojedinačno, jer to je, naprosto, zapravo u replici je to naprosto nešto što treba istaknuti. Kao protuargument onima koji tvrde da će se se ovim izbornim zakonom vršiti silna zapošljavanja. Dakle, naprosto ovaj zakon predviđa nešto, potrebe, u državnoj upravi u RH, što će se događati u budućnosti. I naprosto ti ljudi koje rade taj posao morao imati sigurnost. On je svjestan da je došao odraditi to, to i to. I ako to traje 2 g. pitanje je što će biti nakon 2 g. ali ako vi njemu date na godinu dana, a ta cijela priča traje, još godinu, godinu i pol dana, vi kod njega stvarate određenu nesigurnost, jer on nije siguran da njega netko neće, ne iz nekog reala, nego iz nekog nekorektnog i nepoštenog razloga, maknuti, a zaposliti nekoga drugoga. Dakle, to je isključivo odredba koja garantira kvalitetu i profesionalnost nešto drugo.
Hvala pozdravimo sada na galeriji, učenice i učenike OŠ Glina. … [[Pljesak.]] Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker vi ste rekli da već prvi susret građana sa državnom upravom stvara sliku o toj državi, ali i o tome, da li on, građanin ima povratnu informaciju, kada i u kojoj brzini će se riješiti njegov problem. Međutim, da bi to moglo se postići, taj službenik, mora biti isto tako odgovoran za funkcioniranje te države, a mora postojati procedura kako se dolazi do odgovora, na koje se ne može dati odgovor u istom trenutku kada je postavljen. Prema tome, depolitizacija, državne uprave, počinje upravo u trenutku prvoga susreta, kada postaje odgovornost svih onih sudionika u državnoj upravi. Ono što po mom mišljenju nedostaje, to je definiranje toga lanca, odgovora, odnosno, lanca odgovornosti od najniže, od nižeg službenika, do … [[Govornik se ne razumije.]] ili vlade.
Hvala, poštovani zastupnik Šuker.
… [[Govornik naknadno uključen.]] onda smo predvidjeli da će se državna uprava informatizirati i da će u poreznoj upravi biti registar koji će skupljati sve informacije i da će biti potpisan, jasno protokol sa svim dionicama državne uprave, način na koji se razmjenjuju podaci. I to je trebalo eliminirati u potpunosti, to što građani moraju kucati na 10 vrata da bi se to znatno smanjilo, a eliminirati do kraja. Isto tako da građani kojim smo mi zakonom, koji donosimo u ovom Visokom domu, jasno definirali, kako do određene potvrde do određenog papira, može doći, da ga netko ne zavlači mjesec, dva, tri, pet i deset, nego da se jasno zna u kojemu vremenu on taj papir može dobiti. I onda ćemo onaj da tako kažem prvi kontakt u državnoj upravi, u uredima državne uprave građana sa državnom upravom, biti, imati kvalitetniji i građani će biti sigurno zadovoljniji, jer njima je njihov problem najbitniji u tom trenutku.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, s pravom ste rekli da ovaj zakon treba promatrati zajedno sa Zakonom o sustavu državne uprave i Zakonom o pravima i vezama državnih dužnosnika, a koja ćemo dva zakona raspraviti u četvrtak, jer on zajedno sa ova dva zakona, jest na tragu depolitizacije i profesionalizacije državne uprave. … [[Govornik se ne razumije.]] s tim setom zakona vraćamo se ne rješenja koja smo bili još nacrtali 2010. g. kada smo propisali do koje razine se mogu mijenjati upravne strukture u ministarstvu i drugim državnim tijelima prilikom promjene vlasti. I tada smo rekli da čelni ljudi, uprava, direkcija ili kako god hoćemo, nazovimo te upravne organizacije, ne bi trebali biti podložni promjenama vlasti, već bi čelni ljudi tih uprava trebali biti najobrazovaniji, najbolje školovani, najeduciraniji državni službenici. Pa prema tome, u tome smislu, jasno gledam i ovaj zakon i s druge strane [[Upadica: Hvala.]] jasno da treba biti usklađen s njihovim plaćama.
Poštovani zastupnik Šuker.
Gledajte kolega Bačić. Ja se tu u potpunosti s vama slažem. Napisati ovaj zakon treba itekako treba biti stručan, da tako kažem, zanatski obrazovan, to su tzv. normativci u državnoj upravi da bi se napravio kvalitetan zakon. I ako vi tim ljudima ne osigurate sigurnost i dobru plaću, a osobito čelnim ljudima nego svakih, promjenom političke vlasti ti čelni ljudi se mijenjaju, vrlo često dolaze i ljudi koji nisu do sada usko radili u toj branši, bi logično stvar da nemate kvalitetu rada. Ali, programom gospodarskog oporavka iz 2010. se upravo htjelo to spriječiti, dakle, staviti profesionalne ljude na čelo državne uprave iz jednostavnog razloga da oni rade u interesu hrvatskog gospodarstva i hrvatskih građana. Netko drugi kad je preuzeo vlast 2012. je naprosto to eliminirao sa uzrečicom ja sam došao, ja snosim političku odgovornost, ja ću zaposliti koga god hoću. I onda nisu krivi državni službenici nego je kriv onaj koji je to napravio 2012. godine.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Pernara, ali ga nema pa gubi pravo na raspravu, izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bi se konzultirali o činjenici da u Hrvatskoj državni službenici, kada razotkriju kriminal državnih dužnosnika, događa im se da budu udaljeni iz službe. Naime, ja sam ovdje u HS-u u više navrata govorio o slučaju diplomata Damira Sabljaka, zaposlenika Ministarstva vanjskih i europskih poslova, koji je razotkrio protupravno trošenje novca u Veleposlanstvima u Canberri i Washingtonu. Čovjek je u sustavu upozoravao više od godinu dana svoje nadređene, nitko nije reagirao. Kada se obratio HS-u, ja sam inicirao sjednicu Antikorupcijskog vijeća na kojem je glavni inspektor ministarstva priznao da su prekršeni pravilnici i poštovani potpredsjedniče, umjesto da Damir Sabljak bude nagrađen zbog profesionalizma i domoljublja jer je razotkrio kriminalne radnje u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, on biva udaljen iz službe. Da stvar bude gora, kada sam to pitanje postavio premijeru Plenkoviću u HS-u, on je sa najviše pozicije u državi ovdje u najvišem tijelu, poslao poruku da takve predstavke obično ne vode ničemu. Ipak, na kraju premijer Plenković je smijenio glavnu tajnicu ministarstva koja je sudjelovala u ovim rabotama, ali epiloga nemamo. Na isti dan kad sam postavio to pitanje, DORH je odbacio kaznenu prijavu, što znači da DORH funkcionira onako kako mu kaže premijer, predstavke ne vode ničemu pa ćemo onda i tu kaznenu prijavu odbaciti bez da se g. Sabljaka ispitalo, a do dan danas mu nije dostavljen uvid u rješenje o odbačaju kaznene prijave. A ministrica meni na zastupničko pitanje odbija odgovoriti punih 6 mjeseci [[Upadica: Hvala.]] čime se krši Poslovnik HS-a i molim vas predsjedavajući da reagirate, da dobijem konačno odgovor [[Upadica: Hvala lijepo.]] na ovo zastupničko pitanje. Hvala.
Hvala lijepa. Naravno, dat ću vam stanku. Vidimo se u 12,38. [[STANKA U 12,30 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,38 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo već je 12,38 je prošlo značajno, nažalost, nema kolege Grmoje ovdje, makar je bio prije tu, pa gubi pravo na raspravu i time ću ja onda zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Poštovane kolegice i kolege, dobar dan vam želim, krećemo sa točkom dnevnog reda: - Izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicama, drugo čitanje, P.Z. broj 516. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnica Sonja Čikotić. Molim predstavnicu predlagatelja, poštovanu državnu tajnicu Ministarstva uprave gđu. Katicu Prpić da nam se očituje o prvom amandmanu Kluba zastupnika MOST-a, izvolite državna tajnice.
Hvala lijepa. Sve vas pozdravljam od srca, znači na temelju Ustava, odluke Ustavnog suda, Poslovnika HS, Vlada RH na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima podnosi slijedeći amandman.
Gđo. Prpić, ja vas lijepo molim očitujte se na prvi amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Aha, oprostite, amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i obrazloženje odbora.
Kao i.
Obrazloženje odbora.
Obrazloženje odbora?
HS, da.
Dobro, pročitajte nam obrazloženje. Jel imate? Ne. Dobro, predlagatelj amandmana molim vaše očitovanje, izvolite.
Dakle, mi se ne slažemo i tražimo glasovanje budući da sad.
Dobro, zahvaljujem. Prelazimo na drugi amandman Kluba zastupnika MOST-a, izvolite državna tajnice. Molim očitovanje.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Isto kao što ste dobili u materijalima.
Zahvaljujem. Molim kolegu Grmoju da se izjasni, izvolite.
Znači ne prihvaćamo stav Vlade i tražimo glasovanje.
Hvala lijepo. Molim obrazloženje za treći amandman MOST-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Isto kao u materijalima.
Hvala. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Ne prihvaćamo i tražimo glasovanje.
Hvala lijepo. Četvrti amandman MOST-a, izvolite državna tajnice.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Isto kao u materijalima.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja izvolite.
Ne prihvaćamo, tražimo glasovanje.
Hvala lijepo Peti amandman Kluba zastupnika MOST-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Isto kao u dobivenim materijalima.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja izvolite.
Tražimo glasovanje.
Hvala lijepo kolega Grmoja. Šesti amandman Kluba zastupnika MOST-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Isto kao u dobivenim materijalima.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Grmoja.
Tražimo glasovanje.
Hvala lijepo. Sedmi amandman Kluba zastupnika MOST-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Isto kao u dobivenim materijalima.
Hvala lijepo. Izvolite kolega Grmoja.
Ne prihvaćamo, tražimo glasovanje.
Hvala lijepo. Osmi amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Isto kao u dobivenim materijalima.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja izvolite.
Ne prihvaćamo, tražimo glasovanje.
Hvala lijepo. Prelazimo na amandman poštovane zastupnice Sonje Čikotić, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, isto kao u dobivenim materijalima.
Dobro, vidim da predlagateljice nema, glasovat ćemo, hvala lijepo.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, drugo čitanje, P.Z. br. 516. Predlagatelj je Vlada RH. Kolegice i kolege, kolegice i kolege, ja vas molim da možemo normalno raditi, ne možemo glasno govoriti. Molim vas za pozornost. Dakle, nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandman sukladno čl. 199. Poslovnika. O ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina zastupnika. Izvolite kolega Maras.
G. predsjedniče, čini mi se da se desila omaška. Jučer smo imali raspravu ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo je još i rasprava o g. Kuščeviću. Njega ste zaboravili slučajno ili? [[Upadica: Kolega Maras, izvolite sjesti.]] A kad ćemo o njemu glasati?
Pa to ću ja odlučiti, izvolite sjesti [[Upadica: Aha, hvala lijepo.]] Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanu Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno, 104 glasa za odlučili provesti raspravu o amandmanu Vlade RH pa bih molio poštovanu državnu tajnicu u Ministarstvu uprave, Katicu Prpić da da obrazloženje podnesenog amandmana. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH podnesla je amandman na način da u čl. 47. riječi „te odredbe čl. 20. i 37. koji stupaju snagu danom stupanja na snagu novog zakona kojim će se urediti sustav državne uprave“, brišu se. S obzirom da novi Zakon o sustavu državne uprave stupa na snagu prije stupanja na snagu predloženog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnim službenicima, treba brisati dio završne odredbe u dijelu u kojem je propisano da se odredbe čl. 20. i 37. stupaju na snagu danom novog zakona kojim će se urediti sustav državne uprave. Brisanjem dijela teksta iz čl. 47. konačnog prijedloga zakona koji se predlaže ovim amandmanom, odredbe čl. 20. i 37. stupiti će na snagu danom stupanja na snagu predloženog zakona. Hvala.
Otvaram raspravu o amandmanu Vlade. Ako nema rasprave, zaključujem raspravu pa dajem na glasovanje amandman Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 77 za, 30 suzdržanih i 1 protiv prihvatili amandman Vlade i on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada ćemo prijeći na odlučivanje o ostalim amandmanima koje je podnio Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista i zastupnica Sonja Čikotić. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa prelazimo na glasovanje o amandmanima. Idemo redom. Prvi je amandman Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2 istog kluba Vlada ne prihvaća. Molim vas, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 4, isti klub, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5. isti klub zastupnika Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo amandman br. 6. isti klub zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 7. Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. I amandman br. 8. isti klub zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Imamo jedan amandman zastupnice Sonje Čikotić, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Molim glasovanje. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 2 suzdržana i 40 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona od državnim službenicima.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,38 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo već je 12,38 je prošlo značajno, nažalost, nema kolege Grmoje ovdje, makar je bio prije tu, pa gubi pravo na raspravu i time ću ja onda zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Ja bih sukladno čl. 247. Poslovnika, a koji je Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo predložio da slijedeći dvije točke provedemo objedinjenu raspravu, to su: -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 623. … [[Upadica iz sabornice se ne razumije]] A niste bili tu [[Upadica iz sabornice: u 39, evo došo]] ali u 38 sam rekao da počinje, počeli smo na vrijeme i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 624. Jeste li suglasni s tim prijedlogom? Nitko nije protiv, onda pretpostavljam da jesmo. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, odvojeno će za oba zakona dati poštovani državni tajnici u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja Dunja Magaš i Danijel Meštrić. Prvo poštovana državna tajnica Magaš.
Donošenjem ovog zakona će se pojednostaviti, ubrzati i olakšati postupak ishođenja lokacijskih dozvola odnosno poboljšati će se učinkovitost provedbe Zakona o prostornom uređenju, što će utjecati na povećanje isplativosti investiranja u građenje građevina na različite namjene i time na povećanje broja investicija u RH, a što će dovesti do jačanja konkurentnosti i rezultirati pozitivnim učinkom na položaj RH na ljestvici konkurentnosti. Osnovna pitanja koja se uređuju ovim zakonom su sadržaj i značaj podataka informacijskog sustava prostornog uređenja, izrada i donošenje prostornih planova nove generacije, izrada i donošenje u elektroničkom obliku, sudjelovanje javnopravnih tijela djelatnosti Zavoda za prostorno uređenje, sadržaj prostornih planova, uvjeti za planiranje prostora, mogućnost donošenja prostornih planova, izrada i donošenje izmjena i dopuna prostornih planova, te provedba prostornih planova donesenih na temelju zakona koji su važili prije Zakona o prostornom uređenju iz 2013.g. Komunikacija u postupku izrade i donošenja prostornih planova elektroničkim putem, izrada idejnog projekta u elektroničkom obliku, te smanjivanje njegovog sadržaja i troškova izrade, oslobađanje investitora od obveze pribavljanja posebnih uvjeta i uvjeta priključenja, koji su uvjet za izdavanje lokacijske dozvole. Postupak utvrđivanja posebnih uvjeta i uvjeta priključenja na način koji će osigurati njihovo brže utvrđivanje odnosno utvrđivanje u propisanim rokovima i smanjenje troškova njihova utvrđivanja. Komunikacija između javnopravnih tijela koja utvrđuju posebne uvjete i uvjete priključenja, tijela koja izdaju lokacijske dozvole i projektanata elektroničkim putem. Popunjavanje pravnih praznina vezano za nostrifikaciju idejnog projekta i izvješće o stanju u prostoru. Izdavanje lokacijske dozvole odnosno olakšavanje izdavanje građevinskih dozvola za fazno i etapno građenje i u slučajevima u kojima nije donesen urbanistički plan uređenje, smanjenja obveze podnositelja zahtjeva, komunikacija elektroničkim putem, važenje lokacijske dozvole. Donošenje rješenja o utvrđivanju građevne čestice, imovinski instituti uređenja građevinskog zemljišta i nadzor nad provedbom zakona. Evo, to bi ukratko bilo, hvala lijepa.
Hvala. Nastaviti će državni tajnik, poštovani Danijel Meštrić, izvolite.
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, pred vama je Nacrt prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji sa Konačnim prijedlogom zakona. Donošenje ovog zakona pojednostavit će se i ubrzati, te olakšati postupak ishođenja građevinskih i uporabnih dozvola, te samim time poboljšati i učinkovitost provedbe Zakona o gradnji, a što će imati od utjecaja na jačanje konkurentnosti i boljim rezultatom u položaju RH na ljestvici konkurentnosti Doing Business. Time će se naravno povećat i isplativost investiranje u građenje građevina i povećat će se broj investicija i zaposlenih u građevinarstvu. Osnovna pitanja koja smo uredili u ovom prijedlogu zakonu, u samom uvodnom dijelu razdvojili smo zapravo posebne uvjete i uvjete priključenja. Naime, iz razloga da se kasnije kroz proceduru upravo ti uvjeti priključenja ne idu na potvrđivanje od strane javnopravnih tijela. Isto tako, ovim zakonom je predviđeno razvrstavanje građevina na malo drugačiji način, znači, prema zahtjevnosti, sve je vezano zapravo uz tehnički pregled i uporabnu dozvolu, pa imamo razvrstavanje na prvu grupu, to su državni značaj, drugu grupu, to su sve one građevine koje su prepoznate prema posebnim propisima i treću grupu, to su one građevine koje nisu prema posebnim propisima kao takve prepoznate s time da smo u drugoj grupi rasčlanili na 2a i na 2b, gdje smo dali u dva, znači, gdje smo dali ipak onim građevinama koje idu na… [[Govornik se ne razumije]] na okoliš odnosno ocjenu o potrebi procijene i ocijene za ekološku mrežu smo dali nekakvu veću razinu, a sve vezano uz informatičke sustave da bih ih javno objavljivali u nekim drugim rokovima. Isto tako, ovim zakonom je drugačije definirano i dopušteno odstupanje sada je moguće odstupanje u odnosu na glavni projekt u veličini od 30 centimetara, znači 0,3m s time da nema odstupanja u pogledu obveznog građevinskog pravca i ne odstupanja od najmanje udaljenosti međe i isto tako nema odstupanja za one građevine koje su upisane u registar kulturnih dobara, znači sve što ide prema zakonu o, iz domene Ministarstva kulture. Ono što je glavna novina, uvodimo glavni, odnosno projektnu dokumentaciju elektroničkom obliku digitalno potpisanu. Izuzetno važno zbog komunikacije među javno pravnim tijelima, znači više neće biti potrebno izrađivati desetke glavnih projekata i investitor neće morati ići od vrata do vrata da skuplja potvrde ili da prikuplja posebne uvjete, to će sada jednom interoperabilnošću biti riješeno kroz elektroničke sustave. Isto tako investitora se oslobađa obveza prikupljanja posebnih uvjeta za to je zakonom pripisano da radi projektant, on naravno sastavlja zahtjev koji, gdje opisuje one elemente koji su potrebni da bi se ti posebni uvjeti i utvrdili. Ono isto tako što je novina, potvrđivanje glavnog projekta koje je do sada bilo prema pravilniku o jednostavnim građevinama, ići će kroz elektronički sustav, znači investitor će se tamo prijaviti, znači to nije građevinska dozvola nego će samo kroz taj elektronički sustav prikupiti potvrde glavnog projekta. Isto tako su propisani i jasni rokovi, utvrđivanja potvrda na glavni projekt, znači u roku od 15 dana, sve se radi isključivo elektronički i ta komunikacija je isto tako propisana ovim propisom. Što se pak tiče dostave dokumentacije isto tako je definirana elektronička oglasna ploča gdje će se sva dokumentacija, znači sve dozvole digitalno potpisane dostavljati javno pravnim tijelima, znači nakon dozvole jedinicama lokalne samouprave, Hrvatskim vodama i drugim tijelima koja su zakonom određena, znači Državnoj geodetskoj upravi itd.. Kod izdavanja građevinske dozvole, uvodno je već bilo i rečeno olakšano je izdavanje vezano uz urbanistički plan uređenja. Bitno se tu pojednostavljuje postupak izdavanja dozvola i isto tako kod uporabne dozvole više neće trebati potvrđivati elaborate nego će se samo raditi projekti iz ... [[Govornik se ne razumije.]] stanja a ukoliko taj elaborat bude donesen onda naravno mora biti i potvrđen i on ide kao takav na provedbu. Što se tiče novine kod ... [[Govornik se ne razumije.]] projekata maknuta je odredba da se ... [[Govornik se ne razumije.]] projekti propisuju, propisuju kroz glavni nego je to stvar ugovora između investitora i izvođača. I kratko što se tiče samog hitnog postupka, vrlo nam je važno da ovaj zakon u ovom roku stupi na snagu obzirom da nam je sa 1.5. ističe rok za prijavu reformi na ljestvici doing business konkurentnost, zato nam je važno da je ovaj zakon išao u hitni postupak da se ti svi rokovi stignu. Evo, hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Lijepo ste objasnili i zašto hitnost, no bez obzira išlo to u prva dva čitanja, ono što je ključno, čak ja mislim da nije problem, odnosno da neće biti problem vezano za djelovanje gradskih ureda, odnosno onih koji izdaju same dozvole nego upravo u odnosu javnopravnih tijela spram tih dozvola. Mi znamo da do sada se tu dosta čekalo, sada će se točno ... [[Govornik se ne razumije.]] gdje njihovi uvjeti će biti ili u roku od 15 dana dani, primjedbe ili će se smatrati da je sve prihvaćeno onako kako je u prijedlogu. No međutim, što ukoliko, a tu može se naći neko usko grlo, što ukoliko te javno pravne tvrtke a recimo govorimo o nekom vodovodu konkretno, ne bude niti odgovorio a niti bude ispoštovao svoju dužnost i da tu nađe se kasnije problem sa samim projektantom odnosno investitorom, odnosno da li imamo i rješenja za njih i što su upute prema njima.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala na pitanju, dobro ste primijetili sve te rokove. Šutnja administracije znači odobravanje. Znači ako je neko tijelo dobilo od ureda zadatak da treba utvrditi posebne uvjete a nije ih utvrdilo, znači smatra se da ih nema. Ako je nekom tijelu dostavljen glavni projekt na potvrđivanje a nije izdana ta potvrda smatra se da je glavni projekt izrađen u skladu sa posebnim propisima. Što se tiče uvjeta priključenja i danas imamo tih problema. I danas imamo tih problema da neki uredi idu i van roka, to se može i sada desiti, no međutim elektronički sustav je i dalje otvoren, znači kada to javno pravno tijelo naknadno dostavi kroz elektronički sustav te posebne uvjete projektant uvijek sa svojom osobnom iskaznicom ima mogućnost gledanja cijelog tog predmeta.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Prostor je nešto najvrjednije, trebamo ga čuvati, ja bih vam postavio jedno pitanje, da li ste ovim zakonom predvidjeli ... [[Govornik se ne razumije.]] predvidjeli da baze stanice, antenski stupovi se postavljaju kao i u drugim državama da moraju imati građevinsku dozvolu, da moraju, kao i u drugim državama? Ja sam taj zakon dao kao izmjene zakona, ka prijedlog nije došao na dnevni red, bio je na odboru, ja ovdje ne mogu iščitati da će bazne stanice, atenski stupovi biti potrebno da imaju građevinsku dozvolu kao što imaju npr. u Njemačkoj, Deutche Telekom treba, pa treba ovo i ovdje imati. Pa bih vas molio da mi odgovorite na ovo pitanje.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
U tom segmentu ovog zakona nije se ništa mijenjalo. Znači bazne stanice su predviđene pravilnikom o jednostavnim građevinama, građevinama i radovima naravno, one moraju ići na uporabnu dozvolu ali sada imaju obvezu da kroz elektronički sustav skupe potvrde glavnog projekta. I uporabnu dozvolu, da to sam napomenuo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ono što bi posebno istaknuo iz vašeg uvodnog izlaganja, to je činjenica da temeljem ovog zakona više investitor niti projektant ne trebaju obilaziti javno-pravna tijela kako bi priskrbili njihove suglasnosti nego putem e-konferencije će nadležni državni službenik provesti proceduru i ukoliko javno-pravno tijelo ne izda suglasnost postupku koji je predviđen, smatrat će se da je on ako to ne napravi u roku 15 dana, smatrat će se da je on pozitivno se odredio prema projektu. Prema tome, to je vrlo važan trenutak u kojemu će se doista smanjiti vrijeme potrebno za izdavanje građevinske dozvole s jedne strane a s druge strane olakšati investitorima i projektantima ta procedura i to posebno je ono što ću u ime kluba kasnije reć, izdvojio za ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. Budući sam tamo brbljava onda nema repliku na tajnicu Magaš ali imam na vas. Riječ je o e-dozvoli. Dakle e-dozvola je nešto u što je u principu projekt o kojem vi jako puno znate i vi u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo tri e-dozvole. Jedna e-dozvola koji vodi država i druga e-dozvola koju vodi grad Zagreba, treća e-dozvola koju vodi Primorsko-goranska županija. Znamo zašto je to nastalo, kad se država odlučila za e-dozvolu grad Zagreb je već imao svoju, Primorsko-goranska županija, grad Rijeka i županija iz koje vi dolazite Varaždinska je imala svoju i ta prilagodba ide teško. Mene sad zanima da nam odgovorite koliko je daleko otišla prilagodba odnosno taj link što se tiče grada Zagreba pa da barem isti podaci budu, da se isti podaci mogu izvuć van i puniti baza podataka odnosno koliko daleko smo otišli sa Primorsko-goranskom županijom, hvala lijepo.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Projekt e-dozvola je krenula još 2014. g., kao takav sa početkom primjene 2015. g. Što se tiče danas, mi smo sa gradom Zagrebom uspostavili sustav ako gledamo projekt e-dozvola, znači to nije ista aplikacija koja je i državna aplikacija gdje su svi ostali uredi osim Primorsko-goranske županije međutim s gradom Zagrebom smo uspostavili komunikaciju, znači oni nam dostavljaju svako jutro podatke prema informacijskom sustavu tako da mi možemo vidjeti njihove podatke, oni su sada meta podatkovno upareni znači koriste naš šifrarnike i sve da bi mogli razmjenjivati podatke tako da je taj dio završen. Velim, nismo imali potrebu ih gurati u sustav ako su oni napravili isto tako repliku i manje-više imaju sve isto što imamo i mi. A što se tiče Primorsko-goranske županije [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepa.]] Hvala lijepa. A da, pardon.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tulija Demetlike.
Zahvaljujem. Evo g. državni tajniče iz predloženih prijedloga zakona, iz vašeg uvodnog izlaganja možemo zaključiti da uvođenjem digitalizacije se ubrzava cijeli postupak. Mislim da to nije dovoljno jer kao što je već rečeno, da li e-raspravama, e-dozvolama, e-konferencijama postupak ostaje i dalje isti. U ovom prijedlogu zakona nijedan postupak se nije smanjio i opet javno-pravna tijela će morati davati posebne te uvjete investitorima. Znači uskraćuje se samo vrijeme podnošenja zahtjeva. Znači proces po nama jednostavno nije zauzeo novi sadržaj koji bi stvarno skratio cijeli postupak ishodovanja akata za građenje.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Pa ja sam, ispričavam se uvaženi saborski zastupniče, u uvodu sam rekao da je došlo do promjene procedure a i saborski zastupnik Bačić je to dobro pojasnio. Znači procedura se mijenjala u onome djelu gdje je danas usko grlo a to ej da investitori morali su prije ići od ureda do ureda, otvarati vrata, trošiti 30, 60, 90 dana skupljanjem raznih potvrda, te potvrde su prema posebnim propisima znači ne prema ovom zakonu nego su posebni propisi se derogirali da ih treba prilikom izdavanja građevinske odnosno lokacijske dozvole pitati. Mi smo stvar stavili unutar postupka građevinske dozvole, znači investitor to više ne mora raditi, on mora samo podnijet zahtjev za građevinsku dozvolu a tijela, državna tijela se među sobom moraju koordinirati upravo preko tog softvera e-konferencije, to je jedan softver koji smo mi za njih napravili da bi bili brzi i interoperabilni. Znači bitno je promijenjena procedura za investitora, bitno je manje posla za investitora.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, nezavisnih zastupnika govoriti poštovani zastupnik Kažimir Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ja sam siguran da u ovom Saboru ima daleko kvalificiranijih i stručnijih saborskih zastupnica i zastupnika koji mogu o ovoj temi govoriti međutim a nešto iz prakse a nešto iz tuđih iskustava pa čak nešto i iz vlastitih, mislim da generalno možemo reći da ovaj paket zakona donosi određeno pojednostavljenje i ubrzava postupak i ja bi sveo na slijedeće. Smanjit ćemo reketarenja kod izdavanja građevinskih dozvola. Ja sam i sam za jednu malu građevinu potrošio puno vremena da bi dobio rješenje o građenju odnosno građevinsku dozvolu ali sad ako je to i namjera ne samo ubrzanje, ne samo skraćivanje rokova, što bi zapravo i je normalno, ako određeno tijelo ne u određenom roku ne da svoje mišljenje ili svoje zahtjeve ili svoje rješenje, onda protekom roka se smatra da je suglasan sa zahtjevom. Međutim, kad govorite o pojednostavljenju i ubrzanju postupka, osvrnut ću se samo na čl. 51. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji s Konačnim prijedlogom zakona. U tom čl. 51. govorite da zahtjevu za izdavanje uporabne dozvole investitor odnosno vlasnik građevine prilaže u toč. 1. fotokopiju građevinske dozvole odnosno primjerak glavnog projekta, pa svi su ti papiri već kod izdavatelja građevinske dozvole. Dakle, pored digitalizacije, pored svega, vi opet s ovim člankom izmjena i dopuna gomilate papire. Dakle, kod izdavatelja koji je izdao građevinsku dozvolu se sve to nalazi. I želio bi upozoriti iz prakse, ne vlastite, na još jedan problem. U toč. 2. kažete podatke o sudionicima u izgradnji. Ja sam pravnik, ja čitam točno kako piše. Danas dobit majstora za mali objekt, dignit kat, je vrlo teško. A da ne govorim, bez obzira sad na porezni sustav, ako mu kažete da treba dat račun ili da treba upisat u onaj Dnevnik o građenju, kaže imam posla, mene više nema i vi ćete ostat bez vodovodne instalacije, ostat ćete bez električne instalacije i nikako doć na temelju građevne dozvole do uporabne dozvole, nikako, to su objektivne situacije. To, mislim da ovo podatke o sudionicima brišite. Nama je važno građevinska dozvola, važno nam je da je ona u okviru gabarita, izgrađena građevina u okviru gabarita koja jeste i važno nam je da izvođači, recimo onog građevinskog dijela, imaju i svoj, bilo bi bedastoća uzet nekoga tko nema bar obrt da to gradi jer nam to pruža sigurnost da će on u skladu sa građevinskom dozvolom, svim onim mehaničkim, statističkim itd., napraviti taj objekt, al ovo unutra što zapravo treba bit gotovo, di su mali obrtnički radovi, zaboravimo, zaboravimo danas već, a pogotovo sutra, zaboravimo, to vam mislim da vam to, da vam to ne treba. Dakle, ovo gomilanje papirologije i ove podatke o sudionicima u gradnji jer ćete to imati u građevinskom dnevniku odnosno onome što je, što imate. Što se tiče Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju s Konačnim prijedlogom zakona, moram reći danas na Odboru za zakonodavstvo bilo je pitanje vezano za ulogu lokalne samouprave. Ja moram reć da nisam potpuno razumio, možda ćete u završnom izlaganju nešto iskazati, ali mi se čini da vas i struka upozorava da može doći do ugrožavanja prostora zbog nedostatka urbanističkih planova na lokalnim sredinama. Na kraju mi dopustite da kažem da će klub prihvatiti normalno ova dva zakona uz amandmane koje smo već pustili u proceduru, to je amandman koji se odnosi na donošenje zakona vezano za Direktive EU prema zelenijoj Europi bez ugljika, da sad ne obrazlažem cijeli amandman jer će, o tome ćete se očitovati i vi i Vlada. I amandman 2 koji govori da se urbanistički projekt kao urbanističko tehnički dokument prostornog uređenja izrađuje u cilju planskog razvoja određenog područja, racionalnog korištenja prostora, ali na temelju detaljne urbanističko arhitektonske razrade prostora. I 3-ći amandman koji govori da se uvođenjem urbanističkih projekata kao novog urbanističko tehničkog dokumenta prostornog uređenja nužna je izmjena čl. 94. zakona zbog pojašnjenja i provođenja procedure novog dokumenta prostornog uređenja. Ove amandmane ovaj klub i ja osobno smo radili u suradnji sa nadležnim službama grada i Zavoda za planiranje, pa vjerujem da ćete ih detaljno i s dužnom pažnjom razmotriti kod donošenja stava o amandmanima, da bi se mi mogli onda i odlučiti za izglasavanje samih zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici sa suradnikom, Klub HDZ-a podržati će i donošenje odnosno Zakona o prostornom uređenju, izmjene i dopune Zakona o prostornom uređenju i izmjene i dopune Zakona o gradnji, kako je predloženo u samim aktima. Dobro je da je ministarstvo odnosno Vlada predložila izmjenu ovih zakona kako bi se skratile procedure i ubrzalo donošenje lokacijskih dozvola i kako bi se skratio rok za ishođenje građevinskih dozvola. Držimo da je jedna od najvažnijih karakteristika rada državne uprave odnosno parametar po kojemu se mjeri uspješnost, brzina, ažurnost u radu državne uprave, izdavanje akata za građenje, kako lokacijskih, tako i građevinskih dozvola. I stoga ta percepcija prema kojoj hrvatski građani teško mogu brzo realizirati i ishoditi nekakav akt od državne uprave u velikom, velikoj se mjeri svodi na pitanje izdavanje lokacijskih odnosno građevinskih dozvola. Neovisno o tome što se pri tome često puta kao krimen državnoj upravi i radu državnih službenika stavlja na teret odnosno podrazumijeva neriješeni imovinsko-pravni odnosi pa se kod građana u to vrijeme koje je potrebno za ishodit građevinsku dozvolu više puta promatra i vrijeme koliko je potrebo da bi građanin uopće mogao doći u prigodu da podnese građevinsku dozvolu, a to su neriješeni imovinsko-pravni odnosi. Ovim zakonima i njihovim izmjenama jasno da se ne ulazi u tu problematiku s obzirom da se ona rješava i drugim zakonima i ona govori o nesređenom stanju katastra i zemljišnih knjiga u Hrvatskoj, ali držim da je potrebno promatrati i takvu percepciju u javnosti stvarati od onog trenutka od kada su riješeni imovinsko-pravni odnosi koliko je vremena potrebno da bi se ishodio pojedini akt koji je definiran i čija je procedura donošenja definirana ovim zakonima. U tom smislu daljnje skraćivanje procedura od 22 koliko je sada otprilike potrebno da bi se izdala građevinska dozvola na 14 odnosno 10 svakako da će bitno skratiti taj vremenski period ishođenja građevinske dozvole odnosno akta za građenje s jedne strane, a s druge strane što je vrlo važno omogućiti će građanima da i njihovim projektantima odnosno svim investitorima i projektantima, da jednostavnije brže bez da obilaze druga državna tijela i javna pravna tijela itd., mogu ishoditi akt za građenje. U tom smislu svakako da je potrebno podržati i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, ali svakako i Zakon o gradnji. Ovo što bi ja izdvojio, a što sam već i na odboru govorio to je da prilikom, prilikom provedbe ovih zakona ako govorimo prije svega o Zakonu o prostornom uređenju treba paziti da ne bi se narušilo u RH prilikom donošenja prostorno-planskih dokumenata bilo prostornog plana uređenja općine odnosno grada, ta harmoničnost i usklađenost sa planovima višeg reda. Dakle, ne bi trebali u bitnome osim tamo gdje je ovim zakonom propisano, ali ne bi bilo dobro da se na razini provedbe kroz zavode za prostorno uređenje županija ili kroz upravna tijela jedinica lokalne samouprave u bitnome dođe do neusklađenosti i u provedbi dvaju, dviju razina. Dakle, kako one na županijskoj razini kroz županijski plan prostornog uređenja tako kroz prostorni plan uređenja gradova i općina. Tu vrlo trebam biti jasan da Vlada ostaje i mi kao Hrvatska, kao država ostajemo na toj sintagmi harmonizacije usklađenosti planova višeg i nižeg reda i onda izdavanja akata bilo lokacijskih, bilo građevinskih dozvola. Mora biti jasno temeljeno na tom postulatu harmoničnosti prostorno planske dokumentacije u RH. To je vrlo važno za spomenuti i ja sam to već i govorio, dakle ukoliko bi dolazilo do promjena prostornih planova niže razine prije svega prostornih planova uređenja gradova i općina da onda je nužno prilikom prvih izmjena županijskih prostornih planova, jasno i uz njihovu suglasnost mijenjati županijski prostorni plan i da u svakom trenutku prostorno planska dokumentacija, bez obzira radilo se o objektima državnog, županijskog ili lokalnog značaja budu usuglašeni. Na taj način možemo držati tu rekao sam harmoničnost između prostornih planova više i niže razine. Druga stvar, koju sam također upozorio i koju mislim da ovdje također treba izdvojiti to je mogućnost gradnje na području za koje je predviđeno donošenje urbanističkog plana uređenja. Već sadašnji zakon, već sadašnji zakon propisuje određene iznimke, sada se iznimkama idemo korak dalje, dakle da je moguće tamo gdje postoji prometnica i riješen sustav odvodnje otpadnih voda sukladno mjesnim prilikama ili prilikama u pojedinom naselju. Ja i ovdje držim da je potrebno vrlo biti pažljiv što znači omogućavanje gradnje bez plana, bez detaljnog plana što svakako jest urbanistički plan uređenja. Prema tome, to treba istaknuti i ubrzati realizaciju investicija na tom prostoru ali ću reći nešto što sam kao ministar 2011. godine kada smo shvatili da su prostorni planovi u Hrvatskoj opterećeni, preopterećeni potrebom izrade ogromnog čini mi se da je bilo preko 2.500 urbanističkih planova uređenja u RH i da je ta činjenica tako velike, velikog broja UPU-a doista često puta prepreka u realizaciji određenih investicija i gradnji u RH pa smo si bili zadali rok da bismo išli u analizu prostora i definirali za koje, koja područja doista nije potrebno raditi UPU, ali tamo gdje ostaje za izrade UPU-a da ga se doista izradi i da nema gradnje na tom prostoru dok se taj UPU ne donese, ali kažem kao prethodno pitanje smanjiti preveliku umreženost na prostoru Hrvatske pogotovo u zaštićenom obalnom području velikog broja urbanističkih planova uređenja. E sad ne bi bilo dobro da pod tim pritiskom potrebe izrade vrlo velikog broja UPU-a upadnemo u zamku pa da onda radi ubrzavanja investicija u Hrvatskoj dođe do zaobilaženja izrade UPU-a i pristupimo jednoj takvoj, jednom takvom, utvrdimo pristup koji bi onda praktično omogućio da se izigra obveza donošenja urbanističkih planova uređenja. Dakle, to mi se čini da su te dvije, te dvije postavke na njima treba Vlada, ministarstvo uporno inzistirati to je dakle na usklađenosti planova višeg i nižeg reda kao sveto pravilo, rekao bih u prostornom uređenju, i druga stvar da se omogući doista tamo gdje je zakonom predviđeno gradnja bez izrade UPU-a ali da to, da se ne dogodi da iznimka praktično postaje pravilo i da na kraju iznimka bude izrada urbanističkih planova uređenja, to je vrlo važno i tu treba biti, tu treba biti osjetljiv. Kad govorim o Zakonu o gradnji, o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji onda želim reć da sam 2013.g. kada smo Zakon o prostornom uređenju i gradnji podijelili s jedne strane na Zakon o prostornom uređenju, s druge strane na Zakon o gradnji i kada smo uveli kategorizaciju građevina, tad sam imao određene primjedbe i neslaganja s takvom jednom klasifikacijom građevina. Dakle, podržavam sada tu određenu izmjenu jer držim da će se na ovaj način lakše definirati i postupati u izradi projekata s jedne strane, a s druge strane onda jasno o ishođenju akata za građenjem. Slažem se i sa dopuštenim odstupanja u gradnji pri tome da dvije mjere budu uvjet točno, a to je zadržavanje građevinske linije i udaljenost sa susjeda, da tu ne bi trebale biti odstupanja, to mi se čini da su dva podatka na kojima treba uvijek prilikom utvrđivanja uporabne dozvole odnosno prilikom nadzora voditi posebno računa. Ono što sam rekao maloprije u replici, to ću sada izdvojiti, dakle, posebno je važno odredba prema kojemu sada državna tijela, bila su to jedinstveni upravni odjeli županija ili velikih gradova, u svom postupanju, oni budu ti koji će pribaviti određene suglasnosti javnopravnih tijela da se rastereti kako investitor, tako i projektant i da se propiše konačno rok u ovoj državi da kada službenik ne izda dokument u propisanom roku ili javnopravno tijelo, da se onda smatra da je riješio pozitivnim. Naime, nitko nije gurao pojedina javnopravna tijela da se ubacuju, ako tako mogu reć, u Zakon o gradnji i na određeni način traže da ih se pita o i treba pribaviti njihovu suglasnost, e pa kad je već to u zakonu, onda nek ti službenici koji u tim javnim pravnim tijelima reagiraju u posve primjerenom roku koji je rok ovim zakonom predviđen od 15 dana da onda nakon toga se može to sve zajedno realizirati. Zaključno hoću reći slijedeće, dakle, da dobro je da se i ovim zakonima odnosno izmjenama ovih zakona regulira jedna vrlo važna djelatnost u RH. Otprilike se može povući sintagma kad građevinarstvu odnosno kad graditeljstvu ide dobro da onda je to uz najbolji znak da raste životni standard, da raste BDP, da građevinarstvo naslanja na sebe i brojne druge djelatnosti, da naime, graditeljstvo, bilo da ako govorimo o visokoj ili niskoj gradnji, pokretač razvoja i drugih djelatnosti. U tom smislu da idemo ka povećanju i poboljšanju stanja u građevinarstvu najbolje govori činjenica da je čini mi se 2017.g. bilo 2016.g. izdano negdje oko 6700 građevinskih dozvola, a da je prošle godine negdje oko 9500 što je vrlo veliki rast, što znači govori da se obujam građevinskih radova u RH povećava na godišnjoj razini negdje oko 2,7 do 2,3% ukupnim obujam građevinskih radova se u RH povećava, a to dokazuje, kažem, i veliki broj izdanih, više izdanih građevinskih dozvola. Samim time jasno da dolazi onda do povećanja broja zaposlenih u građevinarstvu. Mislim da je na početku krize 2008.g. bilo negdje oko 135 do 140 000 zaposlenih u građevinarstvu, da ih je onda kroz krizu palo na 91 000, čak i ispod toga, da se sada ponovno značajno raste broj zaposlenih u građevinarstvu kako raste, kažem, i ovaj obujam, a jasno kako raste i BDP i kako se otvaraju nove investicije itd., itd. Tako da je dobro da onda Vlada sa ovim zakonima koji u bitnome definiraju postupanje u tom sektoru, skrati, pojednostavi procedure i na taj način omogući daljnju realizaciju svih tih građevinskih radova u RH. Ono što bih još svakako rekao, da bi se poboljšale investicije u RH, nije samo potrebno reagirati sa ovim izmjenama ovih dvaju zakona, svakako da je donošenje prostornih planova, pokrivenost RH s prostornim planovima, kako višeg, tako i nižih redova, pa i onda sa urbanističkim planovima uređenja, nije dovoljna pretpostavka da će se investiranje u RH jako ubrzati, to moraju platiti još dvije osnovne, rekao bih, djelatnosti odnosno još dva osnovna preduvjeta. S jedne strane, to sam maloprije u uvodu rekao, a to je da moramo konačno prići realizaciji i izradi novog katastra, nove zemljišne knjige koja će omogućiti rješavanje imovinskopravnih odnosa koja će onda značajno ubrzati investicije i bit će pretpostavka bržem donošenju odnosno ishođenju kako lokacijskih dozvola, tako u stvari prije svega akata za građenje, to je jedna stvar, a druga stvar, stabilan porezni sustav, to su ta 3 osnovna elementa koja idu u prilog bržem investiranju u RH. Mislim da smo sa 3 kruga porezne reforme na određeni način išli u, in faura, ako tako mogu reći, išli ka poboljšanju tog okvira i ozračja za investiranje u RH. Ovim zakonima svakako smanjujemo potrebno vrijeme do ishođenja akata za građenje, kažem, ostaje nam još obveza da priđemo jednoj sustavnoj geodetskoj izmjeri katastra nekretnina kako bismo sredili dvije najvažnije investicije, dvije najvažnije evidencije nekretnina, to je katastar i zemljišna knjiga i na taj način možemo reći onda da smo doista postali država koja jest prijateljski raspoložena prema investicijama. Na ovom tragu, dakle, i ovome što sam rekao, naš će klub podržati jednu i drugu izmjenu zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi tajniče sa suradnicima, evo ja ću krenuti od Zakona o gradnji. Od 22 procedure prepoznate iz cijelog, znači, procesa izbacuju se samo 2 što se tiče Zakona o gradnji i to je geodetski projekt i plaćanje komunalnog vodnog doprinosa. 8 procedura ostaje u procesu, al se prebacuju s investitora na tijelo graditeljstva i projektanata i vezane su uz ishođenje posebnih uvjeta i uvjeta priključenja objekta najčešće zastupljenih u procesu ozbiljnih investicija, te potvrda glavnog projekta javnih tijela. Još neke manje promjene u sustavu razvrstavanja građevina gdje su ovim izmjenama i dopunama nastoji zgrade razvrstati po procedurama koje moraju proć u procesu ishođenja građevinske i uporabne dozvole. U tom kontekstu većina građevina moći će se i dalje pronalaziti jednostavnija procedura za ishođenje građevinske dozvole. Ja bi ovdje napomenio ono što sam govorio da ovim zakonom, znači, čl. 128. se mijenja, ali ja sam očekivao da će se promijeniti da i atenski stupovi i bazne stanice, kao i u drugim državama, trebaju građevinsku dozvolu, a ne da se postavljaju čl. 128. Zakona o gradnji. Međutim, taj sam ja prijedlog i dao, dat ću i amandman jel bazne stanice se postavljaju kao u nijednoj državi, u nijednoj državi EU se ne postavljaju bazne stanice, atenske stupove gdje kome pane na pamet. Na kulturna dobra, na zvonike, na bolnice, na vrtiće, bez suglasnosti susjeda. Ja sam imao problem u Sinju, u mjestu Radošić gdje nakon 4.g. prosvjedi, postavljanje, privođenja policije, da je se uvidilo da bazna stanica nije postavljena na kuću koja ima uporabnu dozvolu, tek sada, a stavilo je čovjeku 5m od spavaće sobe gdje spavaju djeca, na napuštenu građevinu. Očekivao sam to da minimalno što triba biti isti uvjeti kao što su u Njemačkoj, šta u Švedskoj i u drugim državama odakle dolaze ti teleoperateri. Ja ću dat amandman, ja sam dao i zakon izmjena u proceduru, bio je odbor, međutim i dalje se pogoduje teleoperaterima koji imaju ogromnu dobit i ne brigaju se gdje će to postavit, njima je bitno da oni nađu gdje će postaviti i da to zakamufliraju da se ne vidi, pa čak evo rekao sam, na crkvene zvonike su stavljali kao primjer što je u Zadru, a u bolnicama, rekao sam, u vrtićima i drugim školama i drugim ustanovama, bez bilo čije suglasnosti. Zamislite vi da vama osvane kraj vaše spavaće sobe bazna stanica 5m gdje vam djeca spavaju. To je u RH moguće, čak ne poštivanju ni prostorne planove jedinica lokalne samouprave gdje imaju ograničenja i nitko ništa ne poduzima, nego ljudi moraju prosvjedovati, to je dobro riješeno u Istarskoj županiji, što se tiče pitanja postavljanja baznih stanica, oni su to prostornim planom, ja ne znam šta je unutar tog, dal ima nelegalno postavljenih baznih stanica, oni su to dobro riješili. Međutim, nad cijelim području RH i ova uporabna dozvola, krši se. Na kulturna dobra, pa vidjet ćete kada iđete put Klisa, pa vidjet ćete na tvrđavi kolka je ta bazna stanica, mislim nevjerojatno, a brdo je nedaleko. Međutim, problem je zbog čega imaju teleoperateri najveću dobit, 42% imaju dobit il maržu, a u EU imaju 20% u prosjeku Deutsche telekom. Zbog čega? Baš zbog ovoga jel oni bi trebali ishodovati građevinsku dozvolu, tribali bi napraviti projekte, platiti, tribalo bi im uložiti u infrastrukturu jel potrebna je struja, potreban je put, međutim, oni nađu nekakav objekat di ima blizu struja, priključe se i to je to, pozovu zaštitare, policiju i oni štitu, a ugroženo je i zdravlje, nagrđuju prostor, jel prostor je sve od kulturnih dobara, rekao sam, sve nagrđuju. Ja mislim da je s ovim zakonom trebalo to riješiti ovim čl. 128. Ja ću i dati amandman po pitanju ovih postavljanja baznih stanica i isključivo ne da mi radimo represiju i pritisak na teleoperatere, neg to je minimum, minimum što oni moraju imati kao u svojim državama. Ja sam to pitanje postavio ovdje i premijeru Plenkoviću, nikada nisam dobio na aktualnom satu odgovor, ni od ministra… [[Govornik se ne razumije]] odgovorit ministar prometa Oleg Butković, međutim, nije odgovorio. Dakle, koliko je za shvatiti ovdje, miče se uloga geodeta iz postupka ishođenja građevinske dozvole. Međutim, to je neprovedivo. Imamo još jedan zakon na papiru koji je neprovediv. Naime, karte su iz Austro-Ugarske, potpuno su usklađene, a razlika između, znači, potpuno su neusklađene, a razlika između stvarnog stanja i međa ili u mojoj Zagori kažu mejaša, kako su nacrtani u kartama iz Austro-Ugarske i stvarnim stanjem je minimalno 5m jel prija su, znači, određivali granice sa kamenom, gomilom nekakvom, kamenom i to sad ne postoji. Pa vi ćete jednostavno, može se s ovim postupkom dogoditi da susjedi ne znaju gdje im je međa, a to se vjerojatno i događa, poglavito u mojoj Zagori, al tako je i u većini jel zato šta, da nije bilo Austro-Ugarske ne bi imali ni te karte kolko smo, poglavito šta je u zemišljniku i vamo u katastru, da su to razlike ogromne i bez geodetske podloge će nastati kaos jel stvarno stanje i stvarno stanje i karte koje su ucrtane jednostavno neće moć bit odrediti i to će nastati jedan veliki kaos jel kako sam rekao, granice su se tada, međe su se određivale ili mejaši su se određivali po suhozidima, kamenima nekakvim ili nekakvim drugim stvarima, a i to nije naravno sad sa stvarnim stanjem. Ja znam kako je kod mene u Zagori, ponavljam, a vjerojatno je na većem području RH da je to uređeno, pa tako se može da susjed, dogodit da susjed radi kuću na tuđem i uvest će im se sa ovim zakonom samo još jedan veći problem, a to je sudski spor, imat ćemo sudski spor. Da su one knjige usklađene, zemljišnik i gruntovnica, onda bi to bilo okej, a ovako, mislim ne zna se, jednostavno Austro-Ugarske zemljišne knjige nisu jednostavno, to nije odrađeno. I sada dolazimo ogroman problem. Isto tako, ako zakon propisuje ukidanje prihodne geodetske podloge, tijekom prijave i gradnje, morati će se raditi iskoličenjem, za koje je neophodno ispravna geodetska podloga i ne znam kako ste zamislili onda to napraviti? Dakle nećete ovim zakonom smanjiti troškove, samo ćete unijeti zbrku narodu i zakomplicirane dobivanje građevinske dozvole. Smanjite namete na građevinsku dozvolu, to bi bilo puno bolje a da ostane ovaj dio koji će zakomplicirati jer jednostavno ponavljam stvarno stanje u zemljišnoj gruntovnici i sa stvarnim stanjem u stvarnosti je ogromna razlika. Ja svjedočim to jer živim jednostavno, to nije rješavano rekao sam od Austro-Ugarske. Gospodo ako želite rediti proeuropski osvrnite se na komentare struke o savjetovanju. Uključite javnost i ne osvrćete se na komentare struke, jer je skrivate. Nikakva reforma, niti pojeftinjenje, neće izaći iz ovoga zakona. Od ovih vaših reformi ljudi su se jedinio gube po hodnicima i gube novac i vrijeme, a investicija nema ni traga. Jednostavno donosimo zakon koji je neprovediv, izmjene zakona, pored dvije bitne stvari, od 22 izmjene je neprovediv. Ja znam da je interes ovim zakonom povećati investicije, ubrzati postupke, manjke, ali je neostvarivo. Neostvarivo baš zbog neusklađenosti zemljišnih … [[Govornik se ne razumije.]] izbaciti iz geodete iz ovoga kada nisu usklađene zemljišne i gruntovnice sa stvarnim stanjem. Pa znaju ljudi, ovdje koji su iz mojih krajeva dole, 90% tih zemljišnima nije riješeno. U nekim je, ali ja govorim o većinom nije rješiv. I vi ste donijeli zakon, sa namjerom da olakšate, međutim, nećete, nego ćete zakomplicirati, dovesti ćete do sudskih sporova. Jer stvarno stanje na terenu nije, kao što je u zemljišnim knjigama. U biti ići će se u sudske sporove, još dodatne troškove. Zastoj investicija, da su uređene knjige, zemljišne, gruntovnice, da je to sve, onda ovaj zakon bi imao smisla, a ovako ćemo samo napraviti kaos, kaos investitorima, kaos onima koji žele, vlasnicima, tih zemljišta na tom prostoru. Govoriti ću i pojedinačno, jer ima previše toga, a kada sam se pripremao i razgovor sa stručnim ljudima, ima dosta nedostataka, opet ponavljam, ovaj zakon je neprovediv, ne znam zbog čega žurite s ovim zakonom jer ovdje nije reforma, ovdje se ne događa reforma, a ja ću objasniti zbog čega, jer javna, pravna tijela, u biti vi ćete napraviti ovdje toliki kaos da ćete donijeti zakon gdje će nekome morati, on će morati ići u sporove, tj. geodete ako geodetske podloge ne budu, on će morati, kako će on riješiti, kako će on riješiti? Tko zna sada nakon 3, 4 generacije, točno gdje mu je međa ili mejaš? Znači nisu stvarno stanje, ja vam razgovarao sam previše vremena, strukovno, jer dolazim iz tih krajeva, smatram da ste zakomplicirali s ovim, zakon je neprovediv, vaša namjera ovim zakonom je da vi uštedite da smanjite proceduru, ona je ali vi ih jednostavno, stanje u stvarnosti je nepovredivo, nepovredivo. Knjige su zemljišne iz Austro Ugarske ljudi, nisu krečani, a vi izbacivate, vi ih smanjite ako želite građanima da bude, građevinske dozvole, da budu jeftinije 70%, ali ne možete zakomplicirati sudske sporove, vjerujte mi da će biti sudskih sporova, kao i ovaj zakon prođe, da će biti sudski sporovi, koji su puno dugotrajniji, gdje će biti, puno, puno više problema, puno više. Evo, ja na kraju bi još jednom ponovio, ono što me najviše boli, to je uzurpacija teleoperatera našega prostora. O tome sam govorio bezbroj puta, dao sam i zakon u proceduru, izmjena članka 128 gdje o jednostavnim građevinama, moramo kao i u drugim državama, jednostavno ne mogu biti one bazne stanice. Bazne stanice moraju biti kao u Austriji, kao u drugim državama, imati građevinsku dozvolu i atenski stupovi. Jednostavno teleoperateri moraju ulagati u infrastrukturu, u skladu sa prostornim planovima. Oni to ne rade, sad trenutno kreše zakon, kao što … [[Govornik se ne razumije.]] , kod mog Sinja iz Zadra iz … [[Govornik se ne razumije.]] iz Zaprešića, tu iz Zagorja, bio sam na stotine mjesta, ljudi me zovu, stotine mjesta da im bazne stanice dovoljno preko noći, doslovno, u mome Sinju, ima jedan ogroman dimnjak u sred grada, bivša pekara, preko noći osvanula bazna stanica na ogromnom … [[Govornik se ne razumije.]] tu zgrade tu žive ljudi … [[Govornik se ne razumije.]] mislim katastrofa. Oni se kriju u noći postavlja bazne stanice, a kamoli da traže suglasnost, to vam je isto, da ja imam kraj vaše kuće, gdje vi živite, ili stane ili kuće, da imam nekakvo staru građevinu ili nekakvo zemljišne i struja i da to nekom za 100, 500 eura mjesečno iznajmim i vama kraj sobe osvane bazna stanica. To je u Hrvatskoj rade teleoperateri koji dolaze iz EU. Al ne smiju to napraviti u svojim državama, znate. Zato što se oni prema nama ponašaju ne ravnopravno, kao što bi trebali, ako smo u EU, navodno doduše, ošli smo na koljenima, jer smo tribali sve potpisati kako su … [[Govornik se ne razumije.]] rekle, trebali smo pohapsiti sve generale, trebali smo, nismo smjeli zaštiti more. A naravno, da smo im i ovo dozvolili da bi se Nijemcima ili bilo kome drugome dodvorili. Ništa ne tražimo više ni manje nego da se ponašaju teleoperateri i ostali kao u zemljama odakle dolaze u Europu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Prije svega, htio bi se osvrnuti na više problema koje muče graditelje, a osnovni problem je neusklađenost zemljišnih knjiga i katastra. Znači mi se nalazimo u situaciji da postoje dva paralelna sustava vođenja zemljišta i koji se ne poklapaju. I to je uzrok mnogim sudskim sporovima. Zakon o gradnji neće riješiti ono što reklamiraju, a poanta je svega da se smanji birokracija, količina potrošenog papira štambilji i ured informacijski sustav prostornog uređenja. Mi imamo toliko propisa koji su vezani uz zakonitu gradnju. A kada imate tu šumu propisa vezano uz zakonitu gradnju, koji je onda smisao legalizacije bespravne gradnje, nelegalne gradnje. Najbolji način na koji država može spriječiti ilegalnu gradnju tako da olakša legalnu, međutim, kao što i sami znate, nameti su enormni, proces dobivanja dozvole, je skup, jako je puno jako je puno papirologije potrebno. Pazite ovu misao, struka nije uključena u izradu propisa i investitori, znači mi smo trebali u ministarstvu dovesti predstavnike investitora ljude koji se bave gradnjom i reći ljudi, dajte recite što vama predstavlja problem, međutim, država to nije napravila. Mi imamo loše i neujednačena tumačenja, česte izmjene zakona, službenici nisu obrazovani za taj rad, nema odgovornosti i reda, ne rješavaju se krucijalni problemi, zemljišta i vlasništva. Još uvijek imamo 2 nepotrebna pojma, korištenje zemljišta, katastar i vlasništvo gruntovnicu. To dvoje nije usklađeno, a godinama se novci bacaju u propale izmjere i nikakve izmjere. Samo se mijenjaju strukture unutar državne geodetske uprave, a nema koraka naprijed. Mogućnost ispisa ZK izvadak putem interneta nije nikakav uspjeh, razni lokalni šerifi, politički moćnici, svoje kupoprodajne ugovore, mogu držati kod kuće u ladicama i ne evidentirati imovinu u zemljišnim knjigama. Poreze ne plaćaju. Zašto se ne donese zakon u kojem će se u određenom roku, sva vlasništva morati evidentirati i sva usklađenja provesti? Zašto ne provode državne izmjene, tj. reambulacije? Zašto još uvijek nije riješen povrat imovine, oduzetoj u bivšoj državi? Naravno, čeka se da stvarne vlasnike i njihove nasljednike, proguta mrak, odnosno, da oni umru. Štromer neka prvo riješi usklađivanje gruntovnice i katastra, što je primarni i alarmantni problem, kojeg su započeli uz veliku, famoznu najavu, pa stali na 5% jer nisu u stanju. Tj. red u prostoru nije u interesu vladajućih, jer ih im je ovako lakše muljati sa kupoprodajnim ugovorima, za koje nitko ne zna i koji nisu evidentirani na općinskim sudovima. Država i narod bez zemljišta ne postoje. Zašto je prošlim izmjenama uvedeno izvlaštenje i privremeni akt privremeno uporabne dozvole, koje omogućuje da sagradi, bez brige, hoće li postupak izvlaštenja ikada biti okončan. Tako se sudovi zatrpavaju tj. tako se Hrvatska kotrlja preko brda kuglica i tako dalje, i tako dalje. Radi se o tome da svi problemi koje postoje, nisu ovim, ovim izmjenama riješeni, ali nisu ni oni ključni. A jedan od ključnih problema ja bi svakako naveo, je komunalni doprinos, koji se i dan danas plaća po metru kubičnom, odnosno, po metru kvadratnom. Komunalni doprinos je namet koji je štetan, a zašto? Zato jer ako uđete u stare zgrade i stare objekte u Zagrebu, vidjeti ćete da su stropovi visoki, a da su novogradnje niski. Razlog zašto u novogradnji, mala visina stropa, u stanovima je među ostalima i komunalni doprinos, jer ulagači štede na visini prostora. Na taj način, mi kao nove generacije, u nekom društvenom smislu, zapravo padamo dole, mi se spuštamo, znači naši preci su živjeli u komfornijim stanovima, nego mi danas živimo. Zašto ljudi, gospodo saborski zastupnici razmišljajte o sebi, o svojim stanovima, o svojim kućama. Tko ne bi htio živjeti u stanu, odnosno, u kući, gdje svaka etaža je višlja, gdje ima više prostora? Vjerujem da bi svatko od vas htio živjeti u stanu koji ima visok strop. Međutim, komunalni doprinos je namet koji to sprječava, kao izgradnju velikih skladišta, koje u Hrvatskoj nije isplativo proizvoditi. Bez izmjene tih odredbi, vezanih uz komunalne doprinose, da se plaća on po kvadratu, a ne po metru kubičnome, bez usklađenja, gruntovnice i katastra, mi nećemo gospodo i dame, daleko dogurati u situaciji gdje vlasništvo na papiru ne mora označavati nužno vlasništvo, gdje postoji bezbroj propisa nepotrebnih odnosno komplicira se ljudima život dok se bitne stvari ne rješavaju mi ne možemo napredovat kao društvo. Hrvatska država ne potiče razvoj i rast naše zemlje, ne potiče gradnju, cijeli fenomen bespravne gradnje u Dalmaciji nije krivnja bespravnih graditelja nego države koja ne želi omogućiti legalnu gradnju i to regulirati. Država jednostavnim propisima može dozvoliti urbanizaciju odnosno izgradnju obale. Naravno, treba paziti da se zaštiti priobalni pojas odnosno da postoji pristup moru, da se on ne ograničava, da ne može netko da tako kažem, zauzeti dio mora odnosno dio obale za sebe ali gradnja tipa 12 m od obale ne bi smjela biti sporna. Mi imamo ogromnu i razvedenu obalu, mi doslovce možemo, svaki građanin Hrvatske može imati vilu na moru bez problema ako se zakonom dozvoli gradnja, ako država izda povoljne kredite, svi ti ljudi mogu zarađivati novac međutim zato jer se ne daju dozvole za gradnju, zato jer imate hrpu propisa koji otežavaju gradnju, upravo zato postoji ilegalna gradnja, nelegalna gradnja. A kod nelegalne gradnje je sve teže, teže je dobit kredit, teže je, sve je teže. I država to ne rješava, država samo birokratizira i zapravo čini ljude ovisnima o sustavu koji im radi o glavi. Međutim čak i kad napravite nekretninu, imamo drugi problem. Pođimo od pretpostavke da ljudi moraju plaćati recimo namet da bi se spojili struju na svoj objekt, a zašto, HEP kaže jednostavno, oni kažu kao to je trošak kao gradnje, infrastrukture, ma je li? Ok ako ćemo mi iz svojih džepova financirati gradnju HEP-ove infrastrukture, zašto onda država ne da dionice odnosno dionice HEP-a tim ljudima ako su oni ulagali u gradnju infrastrukture? Ne, nego sustav funkcionira na način da svatko tko gradi, ulaže u infrastrukturu HEP-a znači sav trošak je na nama a imovina ostaje HEP-u a HEP se ponaša kao maćeha prema svima nama jer usprkos tome što su prošle godine imali preko 2 milijarde kuna, dodatno je povisio cijenu struje. Oni rade budale od nas. Cijena na međunarodnom tržištu plina je pala. Međutim kod nas cijena plina od ovog mjeseca raste. Ista stvar je i sa vodom, zemlja smo druga najbogatija vodom u Europi, mi moramo tj. država poskupljuje vodu. Kako? Kamo, gdje to vodi, ljudi moji? I onda ljudi imaju visoke režije, imamo visoke poreze, PDV 25%, komunalni doprinos se obračunava po kubiku iako se radi o zraku, znači mogu razumjeti recimo bazen gdje se koristi, koji se puni vodom pa da kažu gledajte, možda mi nismo toliko bogati vodom pa tu da ne bi ljudi radili ne znam kolike bazene, tu će se naplaćivati po kubiku ali ne mogu razumjet da korištenje zraka naplaćuju po kubiku, to mi je neshvatljivo. Ovakav sustav kakav postoji u Hrvatskoj je protiv naših građana, Živi zid to želi promijeniti, Živ zid želi da se usklade gruntovnica i katastar što već 30 g. nije napravljeno. Živi zid želi da se komunalni doprinos računa po metru kvadratnom a ne metru kubičnom, da trošak izgradnje infrastrukture, bilo vodovodne, bilo električne nije na investitoru nego na HEP-u odnosno komunalnim poduzećima. Ako HEP želi da ulagači plaćaju HEP-ovu infrastrukturu, neka im da udjela u kapitalu koliko ta infrastruktura vrijedi. Zna se točno koliko vrijedi imovina HEP-a, zna se koliko vrijedi infrastruktura koju su ulagači morali platiti, dajte im, dokapitalizirajte, dajte im tu adekvatnu zamjenu za imovinu pa onda oni mogu trgovati sa tim dionicama na burzi ali ovo što se događa je da za pravo država odnosno državno poduzeće uzima imovinu koja je stvorena privatnim novcem k sebi i pri tom još kroz skupu cijenu pljačka građane. EU od nas radi budale, objasnit ću vam kako i zašto. EU je dozvolila Sjeverni tok II. A Sjeverni tok II u suštini znači jeftiniji plin za Njemačku. Međutim ista ta EU nije dozvolila Južni tok koji bi od Rusije išao kroz Crno more do Bugarske. Jel' uviđate koji je to paradoks? Znači kad se radi o jeftinom plinu za Njemačku, e onda to može, onda se Angela Merkel izbori za to, onda Angela Merkel lupa šakama o stol i kaže Sjeverni tok II mora ić ali onda ista ta Angela Merkel kaže ne, ne, ali Južni tok, južni plinski tok koji bi nama u Hrvatskoj dao jeftiniji plin, e to ne može. Znači za njemačku industriju jeftiniji plin može, za Hrvatsku jeftiniji plin ne može. Ma je li? Sjeverni tok II da, Južni tok ne. I onda mi budale sudjelujemo u toj farsi i glasamo sami protiv onoga što nam ide u korist kao mi tobože kažnjavamo Rusiju, pa šta, pa plaćat ćemo ruski plin i ovako i onako jer samo 5% plina koje Europa uvozi dolazi iz Amerika. Rusija prodaje i LNG plin u Europi i ono što je najgore, znači umjesto da Hrvatska podrži gradnju Južnog toga koji bi omogućio jeftiniji plin, Hrvatska ide u gradnju čega, LNG terminala na Omišlju koji će dovesti do, koji i služi za uvoz LNG plina koji je skuplji od cjevovodnog. I šta se događa, nema zainteresiranih, onda država sugerira državnim poduzećima da kupuju taj skuplji LNG plin ali ni onda sustav ne radi u punom kapacitetu. Ni onda. Radit će na 15% kapaciteta taj terminal a cijena njegovog održavanja i cijena ta skupljeg plina će bit jednostavno enormni, država ulazi u projekt koji je katastrofalan. LNG na Krku je katastrofa i poskupit će se time cijena plina za sve građane jer je taj plin skuplji, netko mora platiti cijenu održavanja tog terminala a to smo mi građani. Znači ova država i u pogledu prava odnosno pravosuđa, znači zemljišnih knjiga odnosno što sam rekao, katastra i gruntovnice i u pogledu cijena komunalija i u pogledu obračuna komunalnog doprinosa, jednostavno država na svim sferama donosi sulude odluke. Dajte ljudima da grade, nemam ništa protiv toga da se gradnja regulira, da se kaže gledajte, tu, tu, tu i tu može se graditi itd. ali nemojte ograničavat gradnju, dajte ljudima da grade. Samo pazite da se gradi u skladu s određenim standardima. Ali mi ne želimo donijeti građevinske odnosno te prostorne planove, ne želimo dozvoliti razvoj obale, ne želimo da ljudi imaju visoke stropove u stanovima nego želimo da žive sa niskim stropom, to je sve usmjereno protiv ljudi. Pa država postoji radi ljudi, propisi postoje radi ljudi, sve postoji radi ljudi a ovi zakoni nažalost postaju samo zbog onih koji su ih pisali. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a i govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice gđo. Magaš, uvaženi državni tajniče g. Meštrić. Evo imamo objedinjenu raspravu oko dva zakona, jedan je zakon iz oblasti prostornog uređenja a drugi zakon je iz oblasti gradnje, objedinjena rasprava i hitno postupak. Ja znam da su to zakoni koji ne izazivaju baš nekakvu veliku pažnju u Hrvatskom saboru, da su nekakvi svjetonazorski, sigurno bi bila puno žešća rasprava, ovo su tzv. tehnički zakoni ali ja ih cijenim i ocjenjujem izuzetno važnim iz jednostavnog razloga nema te familije u Hrvatskoj koja se nije prije ili kasnije ili će se susresti s nekom vrstom ulaganja, gradnje, željom da ili poboljša svoje stanovanje ili da ulaže vezano uz poslovanje. Tamo negdje prije 15-ak godina ja sam dobila od jedne kolegice koja živi u Australiji, koja je tamo arhitektica, jednu knjigu koja se zvala „Grad za budućnost“. I u toj knjizi je govoreno zapravo kakvi će se morati gradovi planirati u budućnosti i kakve će se zgrade morati raditi i bila je pretpostavka da će u budućnosti ljudi živjeti u svojim stanovima i da neće imat uopće potrebu izlaziti iz svog stana ili iz svoje zgrade jer će moći obavljati posao putem kompjutera, sve one potrebe, ne znam, kućnih potrepština putem kompjutera, u svojoj zgradi će imati odlične fitnesse, wellnesse što će moći zadovoljavati a sve će biti tako putem ekrana gdje će im biti bolje nego da su u nekakvom kazalištu ili na predstavi a jednako tako će i obrazovanje moći raditi iz svog stana odnosno iz svoje zgrade. Knjiga je vrlo zanimljiva i ja sam kad sam ju pročitala, pomislila super, to ja neću doživjeti. No kad se malo oko sebe osvrnete, vidite da tome baš i nije tako i sve napore koje Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja čini u smislu da podaci budu dostupniji, da podaci budu prihvatljiviji, da građani mogu jednostavnije doći do tih podataka, da se svi ovi postupci ubrzaju su hvalevrijedni i jednako tako znamo da smo 2014. odnosno 2013. donijeli dva zakona, jedan je zakon bio o prostornomu uređenju, drugi je zakon bio o gradnji kojim su se stvorile pretpostavke za funkcioniranje informacijskog sustava prostornog uređenja i jednako tako pretpostavke za e-dozvola koja je u principu sve zajedno tamo nježno i stidljivo počelo funkcionirati 2015. i sada sredinom 2019. dolazi do ovih dviju izmjena zakona sa željom da sve ono što su u zakonima eventualno bili propusti i u zakonima nešto je trebalo doraditi, da se doradi ali vam je često put do pakla popločen dobrim namjerama. I sad dolazi ono veliko ali i zarez i ja zaista imam tu jednu posebnu situaciju, kad sam ja bila resorna ministrica, onda je bio jedan saborski zastupnik koji je tad bio oporba, ja da sam došla sa izmjenom zakona u kojem mijenjamo č u ć ili obrnuto, taj bio kolega bio protiv, rekao bi da mi to ministarstvo nismo dobro napravili. Ja kad je riječ o zakonima koji dolaze iz Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja uvijek nastojim naći i argumente, to rade u principu kolege koji su radili sa mnom i ne mogu bez obzira s koje strane sam sabornice, različito govoriti i ne mogu tu biti, dakle licemjerstvo je nešto što u životu teško podnosim no mi u klubu GLAS-a i HSU- nećemo podržati ove dvije izmjene zakona i ja ću vrlo razumno i vrlo argumentirano reći zašto je to tako. Ono što meni apsolutno je neprihvatljivo su određene izmjene koje su u Zakonu o prostornom uređenju, o Zakonu o gradnji su neke druge stvari problem i imam i pojedinačnu raspravu pa ono što ne uspijem eventualno reći u ovoj raspravi ću reći u pojedinačnoj raspravi. Ono što je ovaj zakon izmjenom u članku 4. napravio, govorim o Zakonu o prostornom uređenju koji kaže očuvati postojeće resurse, revitalizacija, ponovno uporaba, učinkovito gospodarenje resursima, to je apsolutno nešto što je prihvatljivo ali ajdemo vidjeti što u zakonu nije dobro i što će uvesti, zamislite si branu i kolegica i kolega su građevinski inženjeri, kad na brani prvi put stavite jednu malu rupicu i ne sanirate, nakon toga će ta rupa biti sve veća i veća i brana će otići dođavola i prostor će se poplaviti ili će se desiti već što je. U zakonu, čini se da su to neke sitne stvari, ali nisu sitne stvari jer urušavate sustav prostornog planiranja s dvije velike stvari. Jedna stvar, da prvi put u sustavu prostornog planiranja u RH kažete kad dva plana nisu međusobno usuglašena bez obzira na hijerarhiji primjenjivat ćete dakle plan, odnosno primjenjivat ćete neusuglašeni plan, a nećete ići usuglašavati. Desit će vam se ono što vam je već vaš koalicijski partner, Klub Bandić Milan 365 najavio kao amandman. Uvodi vam urbanistički projekt i želi uvesti urbanistički projekt. Bez javne rasprave, bez plana, na način da može graditi jedan neboder u Zagrebu. To vam je najavio u amandmanu i na tome će inzistirati. Mi, svijet ne počinje s nama niti ne završava s nama. Bio je prije nas, bit će i iza nas. 94.-e godine u zakonodavstvu RH krenuli su uvođenje i lokacijske dozvole i nešto drugo. Zašto? Jer smo prije imali sve podruštvljeno i kad ste vi planirali, bilo je samo dobro da lijepo isplanirate. Čije je zemljište ispod, to nije bilo važno. Od 94.-e je bilo važno. Uvedena je lokacijska dozvola kao upravni akt da zaštiti investitora i do 98.-e godine smo imali hijerarhiju takvu da su se mogli donositi prostorni planovi različitih sadržaja, prostorni planovi bez javne rasprave, prostorni planovi za koje se nije znalo tko će ih donositi i onda je čovjek, puno mu je bilo jednostavnije donijet prostorni plan za svoju parcelu nego ići u lokacijsku dozvolu i lokacijska dozvola je upravni postupak pa se pitaju susjedi, pa se tu nešto radi. Na ovaj način se zapravo vraćamo u to da sustav prostornog uređenja ćemo ga urušiti bespovratno i to će biti odgovornost na vama. Nemojte to činiti. Dakle, nemojte urušavati taj sustav jer to jednostavno nije dobro. Druga tema na koju je upozorio i g. Bačić, činjenica je da smo on i ja upozoravali na građevinsku inspekciju. To što meni nije pošlo za rukom je jasno, ali zašto g. Bačiću, ja bih voljela da je njemu pošlo za rukom. Urbanistički plan uređenja. Kaže izdavat će se ponovo dozvole. Ljudi moji, nema više štićenja prostora za nekakve javne sadržaje, za prometnice. Kad vam na prostoru jednog urbanističkog plana uređenja se donesu građevinske dozvole, lokacijske građevinske dozvole, pa tko će više ikad provesti cestu, pa tko će više ikad uspjeti tu nekakav javni sadržaj? Nemojte to činiti, to smo imali pa smo od toga odustali u ovom zakonu koji je na snazi od 2014. radite nered. Jednako tako, sudjelovanje građana. Tu je jedan moj kolega govorio o spalionici u Konjščini, dakle, dovoljno je da vi sad odete u bilo koju općinu ili grad i da kažete, tu će se graditi nuklearna elektrana. Bez obzira, to može biti i kriva informacija, taj čas ćete za tjedan dana imati građane vani, oni će se boriti protiv nuklearne elektrane, kad nekog pitate da li negdje je o tome nitko nema pojma da li je ili nije. Zašto je tome tako? Kad vi dođete na građevinsku dozvolu, dakle, naši građani i svi zajedno reagirate i kad krenete kopati rupu, kad dođete na rupu i dođete na građevinsku dozvolu, sve je prekasno. Jer prije toga je bio neki prostorni plan koji je bio u javnoj raspravi, bila je neka studija utjecaja na okoliš koja je bila u javnoj raspravi, bila je neka lokacijska dozvola koja je bila jednako tako su građani obaviješteni i kad dođete na građevinsku dozvolu, svi naprave ovo i kažu žao nam je. Sve ste imali. A vi sad radite slijedeću stvar. U zakonu je bilo da se 8 dana prije objave javne rasprave obavještavaju građani da je objavljena javna rasprava. vi to brišete van jer to nekom smeta i obrazloženje je državna tajnica ... [[Govornik se ne razumije.]] meni rekla pa netko može nekog obavijestiti i mjesec dana ranije pa nema veze. Sve vam ima veze. Dakle, sve vam bazira na prostornom planiranju. Vi možete napraviti u životu lošu kuću i srušit ćete ju i napravit ćete drugu ili ćete ju redizajnirati. Ako u prostornom planu donesete krivu odluku, to je trajna posljedica za prostor. Prema tome, kad je riječ o prostornim planovima, u odnosu na to postaje razlog zašto su ti rokovi. Postoje zatim i sljedeća stvar koju ste napravili, zašto je bila odluka da se odluka o izradi prostornog plana, ako se u roku od 2 godine smatra nevažećima? Pa iz razloga, imali smo jedan grad, koji je imao na snazi 8 odluka o izradi i izmjeni istog prostornog plana donesene u različita vremena u različitim sastavima gradskog vijeća i više nitko, kad je taj prostorni plan, inače je bilo o ZOP-u, zaštićenom obalnom pojasu, kad je taj prostorni plan došao na suglasnost, više nitko nije znao na koju se odluku odnosi. I to je bio razlog. Nekom odluka smeta i tu odluku će, tu odluku ste sada odlučili izbaciti van. Mi kao Klub GLAS-a i HSU-a, dat ćemo samo 2 amandmana iz jednostavnog razloga što znamo da ih nećemo prihvatiti pa onda da, jer tome tako ide. Ta dva amandmana će se odnositi na dvije stvari. Jedna stvar je vezano usklađenost prostornih planova, dakle to je ova odredba čl. 123. koji ste odlučili promijeniti odnosno izmijeniti iz razloga što zaista otvarate rupu u brani, brana će otići i nećemo imati što braniti. I druga odluka, drugi je vrlo interesantno. Kada tu sjede u sabornici načelnici i gradonačelnici, iako rijetko, ali ih ima, kad gradonačelnik nekog grada odluči ići u izradu, izmjene i dopune plana ili ide, odluči raditi novi plan, tu odluku donosi gradsko vijeće. Dakle, gradsko vijeće donosi odluku o izradi plana, gradsko vijeće donosi plan. Kada je država odlučila raditi državni prostorni plan i sve što je vezano s državnim prostornim planom mi kad smo radili zakon, tad smo se jako mučili tko će donositi odluku, samo da se ne ide dvaput u Sabor i tad je rečeno neka Vlada donese odluku, dakle, rađena je paralela sa Programom i Strategijom da vas previše ne davim, da Vlada Republike Hrvatske donosi Odluku, a Državni prostorni plan donosi Sabor. E sad, ovom izmjenom i dopunom Odluku o izradi plana će donositi ministar, i ja ne bih imala ništa protiv da ste se odlučili da Odluku onda o svim drugim prostornim planovima, o županijskom donosi župan, o gradskim gradonačelnik, o općinskim načelnik, a ovo je kontra sve ideje, sve priče, da ste se odlučili da i Odluku o izradi plana donosi Sabor, to bi mi bilo neusporedivo prihvatljivije nego što ste ovo prebacili na to. Zašto onda gradonačelnik ne može donijeti Odluku o izradi plana? Zašto? Ja da sam gradonačelnik bi se ... [[Govornik se ne razumije.]] ili da sam načelnik bi se to pitala. Ako ministar donosi Odluku o izradi Državnog plana zašto načelnik ne može donijeti Odluku o urbanističkom planu ili općinskom planu svoje Općine, ili urbanističkom planu? Toliko o prostornom planiranju, samo ću nekoliko rečenica vezano uz e-dozvole. E-dozvola je dobar projekt, e-dozvola je projekt koji se mora razvijati i koji rasti dalje, i na Odboru, a i ovdje u obrazloženju je državni tajnik gospodin Meštrić rekao moramo do kraja mjeseca, vezano nam je uz doing business. Mi smo na ljestvici doing businessa, Hrvatska, narasla u trenutku kad je bio donešen Zakon o gradnji kojim je definirao e-dozvolu, i možemo opet narast kad ćemo napraviti neke druge procedure, ali te procedure trebaju, trebamo poštovati, te procedure moramo razvijati, moramo znati kol'ko smo spremni za to sve zajedno, Hrvatska nije Grad Zagreb. Kad smo krenuli sa e-dozvolom, dakle za e-dozvolu u tom trenutku je bila spremna Varaždinska županija, bila je spremna Međimurska županija i svi drugi su odbijali e-dozvolu. Mučili ste se, zajedno sa mnom ste obilazili Hrvatsku i svima je to bilo teret užasni. U ovom trenutku imamo tri e-dozvole, jednu ima Grad Zagreb, jednu ima Primorsko-goranska županija, jednu ima država, ali ja nisam za to da ih tjeramo da oni mijenjaju, ali ih moramo natjerati za podatke da stave. I ono što ću, još ću zaista iskoristiti pojedinačnu raspravu imam dosta toga za reć', '86.-te godine je prvi put u naše zakonodavstvo su uvedeni posebni uvjeti, ja ne znam po koji put mi u Zakonu malo skupljamo sami, malo skuplja Ured, malo skuplja projektant, malo skuplja investitor, ja vam cijelo vrijeme imam osjećaj da resorno Ministarstvo kao da je jedan veliki vlak, gdje resorno Ministarstvo pokušava iz prvog i drugog vagona izbaciti sav višak, ali dok ne gleda u one zadnje vagone netko ubacuje cijelo vrijeme sljedeći materijal. Hvala.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vedran Babić.
Hvala podpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama su dva Zakona vezana za prostorno planiranje i gradnju, rasprava nam je objedinjena, pozdravljam tu inicijativu sa Odbora, isto sam i glasao da raspravljamo na taj način, onda se kolege vrlo često referiraju u pojedinim raspravama sa jedan na drugi Zakon, pa evo ovo shvaćam kao nešto dobro. Na samoj sjednici Odbora postavio sam pitanje zašto po, zašto ovaj Zakon po hitnom postupku, obrazloženje je bilo da eto zbog doing business ljestvice konkurentnosti Svjetske banke bilo je dobro, moramo ga do 01.05. donijeti, i ja osobno mislim da ako je to bio jedini motiv da radimo Zakon ovako brzo, da nismo na dobrom tragu. Pozdravljam sve ove pozitivne namjere koje su napisane u Prijedlogu, ali stavljam veliki upitnik. Kad govorimo o samom postupku ishođenja građevinske dozvole odnosno o samom rješenju, percepcija javnosti je onda da se to događa samo kad ti podneseš, kad stranka podnese zahtjev u nadležni ured i kad mu se izdaje dozvola, bojim se da ste vi na isti način postupili i pisanju ovog Zakona. Znači ignorirajući one, na neki način ne ignorirajući nego stavljajući na leđa projektantima što može biti dobro, al' i ne mora, da ishode posebne uvjete gradnje, jednostavno ste ih stavili mimo tih okvira odnosno računanja vremena koliko nam je potrebno da se dozvola ishodi. Isto tako ako nemamo formulaciju idejnog projekta, idejnog rješenja, dragom bogu svejedno, ja se samo pitam kako će neko nadležno tijelo izdati posebne uvjete građenja, recimo u zaštićenoj jezgri, ako konzervator ne zna kako taj objekt izgleda. Primjer, znači jednostavno postupci postoje, da li ih mi stavljamo samo u okvir nadležnog tijela, ali bez ishođenja posebnih uvjeta gradnje, bez svih pripremnih radnji koje su potrebne da se ishode posebni uvjeti, taj postupak neće biti brži. Evo kolega Lončar je odlično rekao na sjednici Odbora, da jedini način kada vi možete brzo ishoditi dozvolu je taj kad imamo detaljni plan uređenja, u drugim situacijama ne postoji, u drugim situacijama nadležna tijela moraju izdavati posebne uvjete građenja, i ako ne idemo u tom smjeru da jedinice lokalne samouprave da što brže i kvalitetniji način donose detaljne planove uređenja, nećemo ovaj problem nikada riješiti, uvijek će, morati će se izdavati posebni uvjeti građenja, jesam za to da se izdaju posebni uvjeti građenja, čak štoviše malo me strah one, onog slučaja kada, sad imamo, uvodimo ... [[Govornik se ne razumije.]] , 15 dana ako ne dobiješ posebne uvjete, tjeraj dalje. Što će se dogoditi ako projektant odluči krivo? Ljudski je griješiti. Što će se dogoditi ako se taj distributer pojavi poslije i shvati da dokumentacija nije u redu? Treba i o tim stvarima razmisliti, treba inzistirati da izdaju posebne uvjete, jer bez posebnih uvjeta gradnje nema dobrog projektiranja. Također ukidanje, formalno, ja bih čak rekao, ajde recimo da nije ukidanje nego ... [[Govornik se ne razumije.]] izvedbenog projekta ili dijelova projektne dokumentacije, nije suština, nije projektna, ne radi se projektna dokumentacija da bi se izdala dozvola, da je to prioritet. Projekta dokumentacija se radi da se izradi objekt što kvalitetnije i sigurnije i po svim kriterijima koji su potrebni. Davanje pristupa investitora da može nešto preskočiti, on automatski, ako nešto nije po zakonu, misli da nije potrebno u suštini, potrebno je. Banalna stvar, formalno plan … [[Govornik se ne razumije.]] je izvedbeni projekt. U nijednom glavnom projektu nemate armaturu temelja, npr. Zašto bi obrtnik morao znati iščitati iz glavnog projekta, koju armaturu treba staviti? To su, ja bi rekao pitanja iz prakse, na koja vi kao zakonodavac morate misliti i morate ih propisati. Ovdje to koliko sam shvatio nije propisano, dozvoljavam da griješim, ali stvaranjem slike, da postupak traje kreće, a u suštini ne traje kraće, da li ćemo uskočiti više. Ako je to motiv bio, da se to na taj način odredi, onda budimo iskreni prema sebi i reći, evo to radimo zbog njih, ali ovo će se raditi ovako ili onako. Također vidim, opća javnost nije toliko zainteresirana za ove rasprave, ali … [[Govornik se ne razumije.]] definitivno je i ja bi pohvalio da jeste napravili, jeste puno tih prezentacija pred kolegama, ali napraviti prezentaciju i ne prihvatiti sugestije opet nije dobro. Bilo je više tisuću pisanih primjedbi na oba zakona, prihvaćeno je tek 15-tak posto, možda čak i manje i vjerujem da ste, čak i evo, što se kolege … [[Govornik se ne razumije.]] vjerujem i poslije će se referirati na sve ono na što se odnosilo, da ste napravili velike propuste, u prvom smislu, što ste ovim prijedlogom zakona, urušili sam sustav prostornog planiranja, na način da znači, prilikom donošenja evo, sada kako sam ja shvatio, a nisam laik, to mi je struka, znači kada netko donese novi plan, on ne mora uvažavati stari, mislim recimo konkretno, ajmo neku općinu, on može donijeti jednostavno prostorni plan koji nije u skladu sa županijskim planom, po toj logici ili njegov novi, sada je, po novom i raditi što god hoće. Evo demantirajte, ako mislite da govorim gluposti. Također se ignoriraju one stvari, evo što su mnogi kolege upozorile, a to je usklađivanje katastra i gruntovnice, mislim da evo i čitajući sve ove primjedbe, kolege iz Komore geodeta pohvalile jesu, recimo, izradu geodetskog projekta i shvatili i rekli da je to nešto što je dobro i da treba još raditi na tome da bude bolje, a mi to sada ovim prijedlogom ukidamo. Također sjetite se sada znači, evo kada sam se baš uhvatio geodetskog projekta, prilikom donošenja prošle izmjene zakona, kada je taj geodetski projekt kao pojam stupio na snagu, 2 ili 3 mjeseca je prošlo dok se nije znalo kako će izgledati taj geodetski projekt. Da li će to utjecati na Duing biznis ljestvicu? Nadam se iskreno da ne, ali u praksi, definitivno hoće. U masi ovih primjedbi, rekli ste da će neke stvari biti riješene pravilnikom. Ja podsjećam da svaki put nakon donošenja zakona, čekamo donošenje tih pravilnika i jednostavno, naši sugrađani i sugrađanke koji rade na izdavanju dozvola, jednostavno, nisu spremni donositi pisati dozvole, odnosno, dozvole, jer jednostavno su nespremni, zato što im fali, inputa, informacija, a sada se pitam, volio bi isto to da mi odgovorite, da li su oni već obučeni i da li se priprema obuka zaposlenika u koji će pisati, koji će izdavati te građevinske dozvole? Samo stvaranje loše klime oko donošenja ovog zakona od struke pogrešno ja bi čak rekao, jedno, dva ili tri mjesta na Duing biznis ljestvici je manje zlo nego kada te struka upozorava i ne prihvaća ove prijedloge, koje kao zakonodavac daješ, bolje bi bilo po mome, ispeglati stvar, neki su rekli, mogli ste ići ranije, shvaćam, radilo se nije to jednostavan postupak, ali ovakav zakonski prijedlog, definitivno, treba puno, treba dva čitanja, možda čak i tri. Ja sam tu sada nabrajao, dosta naveo, dosta propusta, koji će u praksi dovesti do istoga, ali jednostavno neprihvaćanje, Komora, arhitektonske, inženjera u graditeljstvu, kojima je ovo, kojima se ovo temeljni zakoni, vama kao zakonodavcu, vama kao predlagatelju ovog zakona, bi stvarno trebala biti, nešto na čim se treba zamisliti i napraviti zakon, da je što jasniji, da jednostavno ne ulazimo u prostor, da službenik, odlučuje kako će i što će, konkretno mislim na urbanističke planove uređenja, da ono odluči, šta je … [[Govornik se ne razumije.]] šta nije, da li ga treba ignorirati ili ne. Nije svaki čovjek isti, ima ih onih koji su ziheraši, pa neće odlučiti nikad, a opet imaš zakonsku osnovnu, a ima i onih koji će napraviti sve. Tako da mi nismo društvo koje treba davati toliku slobodu, jer kada su tolike slobode, opet dolazi do toga da će se možda donositi prostorni planovi, koji nisu u skladu sa županijskim planom, jer da bi se pogodovalo investitorima potencijalima pod svaku cijenu, ja vjerujem da u takvim okolnostima je moguće da vam … [[Govornik se ne razumije.]] sa 1 eura, skoči na 500 eura po kvadratu, to je isto moguće, a opet bez šire zainteresirane javnosti i činjenice da evo, kolegica Mrak Taritaš je govorila da prostorni plan se ne donosi vijeće, donose ljudi koji nužno ne moraju razumjeti, isto kojih će čak može i prevariti ako se nešto loše misli raditi. Sve u svemu da ne kritiziram više. Klub SDP-a neće podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći je Klub nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Naravno opet da ponovim i onu primjedbu koju su neke kolegice i kolege već iznesli. Nije dobro da ovaj zakonski prijedlog ide u hitnom postupku. Shvaćamo motivaciju, ali radi se o da kažem do kraja slikovito doista o fundamentalnom ili temeljnom zakonu vezano uz gradnju i prostorno uređenje, pa onda s te strane nije to dobro. Međutim, razumijem da je potreba takva da bi se kako je predlagatelj rekao da bi se poboljšalo mjesto zapravo rang mjesto na duing biznis ljestvici. Međutim, ovi zakoni se donose ne zbog toga da bi se to napravilo, već zbog toga da bi imali učinkovitu sigurnu gradnju, gradnju koju će svi sudionici u gradnji počevši od investitora preko projektanata i nadzora do izvođača i naravno javnih tijela koja taj proces čitavi okružuju i kontroliraju da bi svi obavili svoj dio posla za koji su stručni i koji trebaju obavljati. Bilo bi idealno u idealnom nekakvom smislu kada bi investitor imao sva znanja koja su potrebna, pa ne bi trebalo ni projektanta, ni nadzora. Ostao bi investitor i izvođač, pa bi se stvari jednostavnije rješavale. Međutim, tome nije tako. Vratimo se na pitanje projektanata dakle onih ljudi koji su stručni, koji su odgovorni, koji su polagali stručne ispite i odgovorni su da poštuju ne samo Zakon o gradnji ili prostornom uređenju, nego sve zakone, posebne, specijalne zakone koji kasnije imaju duboke posljedice na sigurnost i samog objekta koji se gradi. Dobro je da ste vratili, čini mi se da sam pročitao da je u javnoj raspravi bila primjedba na strojarski i elektro dio projekta da ste to vratili, jer doista se radi o važnom dijelu. Ono što nije dobro kada je u pitanju osiguranje zgrada od opasnosti od požara. Do sada su to projektirali ovlašteni projektanti. Mislim da, ne znam jeste li to vratili ili je to izbačeno. I to je će od sada raditi glavni projektant, uglavnom arhitekti koji nisu stručni za to područje, dakle zaštita od požara. Ako je to vraćeno ne znam, ali znači smisao zaštita od požara posebno u današnje vrijeme kada je ta opasnost sve veća i upravo kroz taj elaborat. Ako to budu radili projektanti, oni nisu za to obučeni. Jedan poznati arhitekt je rekao svojevremeno kako se nekada crtalo rukom, pa su imali arhitekti više vremena za razmišljanje. Danas se crta elektronski uz pomoć računala, pa je manje vremena. Brže se crta, manje vremena za razmišljanje, pa u tom smislu nekako i ova i priča ok e-dozvola može biti dobra priča za javnost, može biti dobra priča za pijar. Međutim, posao se svakako mora odraditi. Posao neovisno od tehnologije koja nam je dostupna, riječ je o vrlo ozbiljnom i odgovornom poslu i netko ga treba odraditi. Zato je rok ishođenja dozvola od 15 dana, nisam baš siguran koliko je to ostvarivo. Sljedeća stvar na koju trebamo ukazati a budući da su ova dva zakona objedinjena, a to je ona već priča koja je malo u Republici Hrvatskoj kažem postala i šala jer ona izreka „kad na vrbi rodi grožđe“ se zamijenilo kada se objedine katastar i gruntovnica. Dakle, imamo nesređeno stanje u tom prostoru. Kada pitamo ljude iz struke koji su tamo do koje faze je to stiglo, kaže još nije ni počelo. Naravno radi se na tome nešto, ali i treba uvažiti kod donošenja ovakvih zakona i te primjedbe. Ono što je sada najvažnije spomenuti, a vezano je uz samu nakanu zakonodavca tj. predlagatelja, ispričavam se, predlagatelja da se ubrza postupak dobivanja građevinske dozvole, to su sve suglasnosti koje treba, posebni uvjeti koje trebaju izdati javnopravna tijela pa se onda pretpostavlja ako u 15 dana ne izdaju da su oni izdali. Međutim, koliko je to investitoru donesti problema u budućnosti? Što ako se oni ogluše, ne izdaju a smatra se da su izdani, a kasnije investitor se želi priključiti recimo na vodovodnu ili neku drugu mrežu i onda nastaju problemi? Mi znamo ili bilo je slučajeva u praksi gdje takvi propusti uzrokuju i određene i to znatne, velike materijalne troškove. Recimo prilikom izgradnje vodovodne infrastrukture došlo je do ozbiljne potrebe za izmjenom projekta, pri čemu je projektant napravio tu izmjenu projekta i trasu voda je umjesto predviđene prebacio u zonu ceste. Nije razmišljao, nije u tom trenutku ishođena, nisu ishođeni posebni uvjeti od Hrvatskih cesta. Nakon toga projekt je završen. Trebalo je napraviti tehnički pregled. Hrvatske ceste nisu htjeli izdati posebne uvjete i nastala je znatna materijalna šteta. To bi se moglo dogoditi i ovakvim predloženim rješenjem da se kasnije ostvari materijalna i onda se zapravo ne zna tko će, hoće li tu štetu snositi sam projektant koji je a projektanti su isto ljudi koji rade za plaću, njih se ovdje navodi kao fizičke osobe i to su onda znatne štete. Dakle, riječ je o izmjenama zakona koji sam po sebi već je bio dosta i problematičan u praksi i bojimo se da će ove izmjene još više zakomplicirati situaciju, a posebno je tome argument to što se struka buni da se nisu slušali njihovi prijedlozi. Kolega Babić je rekao a to vidimo kroz javnu raspravu da je jako puno primjedbi uvršteno i ministarstvo ili predstavnici ministarstva su vrlo malo toga uvažili to nije dobro. Dakle, ovdje je riječ o stručnim zakonima, struku bi trebalo svakako pitati, ne treba ih na neki način ni provocirati. Pa recimo, evo, vi ste g. državni tajniče izjavili izvedbeni projekt nije potreban na danima arhitekata održanim u Splitu. To nije dobra poruka zato što vi na neki način na taj način struci odašiljete poruku koja njih može vrijeđati jel, jel oni svakodnevno rade s tim poslovima. Dakle, trebalo je pitati struku i mislimo da ove zakonske izmjene neće pomoći budućnosti, da će izazvati još niz drugih problema, trebalo bi ovom problemu pristupiti sustavnije, izraditi novi zakon, novi zakon koji ne bi izmišljao toplu vodu, već bi slušao struku i sva pozitivna rješenja koja se nalaze u zemljama u našem, u razvijenim zemljama našeg okruženja. Dakle, Klub nezavisnih zastupnika neće podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a, a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Topolko i kolega Čuraj, izvolite.
Poštovani državni tajnici sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici, evo pred nama su dva prijedloga zakona, Zakon o gradnji s Konačnim prijedlogom zakona i Zakon o prostornom uređenju s Konačnim prijedlogom zakona, po hitnom postupku i na početku ću reći da će Klub HNS-a podržati oba zakona. Što se tiče Zakona o prostornom uređenju s Konačnim prijedlogom zakona s ovim zakonom se ide na izmjene zakona koje su nužne i koje su hitne. Želi se pojednostaviti, ubrzati, olakšati postupak ishođenja lokacijskih dozvola i povećati učinkovitost provedbe Zakona o prostornom uređenju i to je ono što ćemo dobiti usvajanjem ovog prijedloga zakona. Također, potreba za izradom ovog prijedloga zakona proizašla je iz sagledavajući dosadašnjih iskustva upravo… [[Govornik se ne razumije]] postojećih zakona koje je pokazalo da pojedina područja i pojedine odredbe potrebno doraditi i otkloniti postojeće nedostatke i pravne praznine i u zakon unijeti elemente koji do sad nisu bili obuhvaćeni njime. Konkretno, jedno od pitanja koje će se ovim zakonom urediti je sadržaj i značajke podataka koje obuhvaćaju informacijski sustav prostornog uređenja. Čl. 9. određuje da akti o podacima iz tog sustava u upravnim i drugim aktima nadležnih tijela koriste izdaju i koji su izdani u svrhu provedbe prostornih planova građenja, upotrebe i uklanjanja građevina, imaju snagu javne isprave. Također, prijedlog zakona propisuje dužnosti i drugih javnopravnih tijela pored do sada u postojećem zakonu navedenih upravnih tijela, stručnih upravnih tijela i ministarstva, učiniti dostupnim podatke značajne za prostorno uređenje kojima raspolažu putem informacijskog sustava, te propisuju da ona nemaju pravo na naknadu za dostavljanje podataka, niti za omogućavanje korištenje predmetnih podataka. Dopunjuje se djelokrug poslova Zavoda za prostorno uređenje županije na način da isti mogu izrađivati i prostorni plan područja posebnih obilježja ako to zatraži ministarstvo ili župan. Sukladno čl. 16. prostornim će se planom izrađivati i donositi u elektroničkom obliku. Uređuje se i pitanje komunikacije u postupku izrade i donošenja prostornih planova električnim putem. Nadalje, ovim se zakonom uređuju i pitanja izrade i donošenja izmjena i dopuna prostornih planova donesenih na temelju propisa koji su bili na snazi prije donošenja Zakona o prostornom uređenju iz 2013.g., te provedba prostornih planova donesenih na temelju tih propisa. Čl. 30. propisuje se dokumentacija koju je potrebno priložiti za izdavanje lokacijske dozvole, te da se predmetna dokumentacija može podijeliti i u elektroničkom obliku i elektroničkim putem. Po pitanju idejnog projekta, on će morati sadržavati izjavu projektanata da je izgrađen u skladu s prostornim planom, te posebnim zakonom i propisima u skladu s kojim se izdaju lokacijske dozvole. Također, ovaj zakon definira i izradu idejnog projekta u elektroničkom obliku. Smanjen je sadržaj idejnog projekta i troškovi njegove izrade. Čl. 33. definira da se idejni projekat odnosno njegovi dijelovi izrađuju kao elektronički zapis, tako da je onemogućena promjena njegovog sadržaja odnosno zamjena njegovih dijelova osim u propisanim slučaju, te se potpisuju elektroničkim potpisom. Investitor se oslobađa od obveze pribavljanja posebnih uvjeta i uvjeta priključenja koji su uvjet za izdavanje lokacijske dozvole. Utvrđivanje posebnih uvjeta i uvjeta priključenja traži projektant putem upravnog tijela odnosno ministarstva koje je nadležno za izdavanje lokacijske dozvole za zahvat u prostoru za čiju se provedbu izrađuje idejni projekat. Dakle, uređuje se pitanje komunikacije između javnopravnih tijela koja utvrđuju posebne uvjete i uvjete priključenja tijela koje izdaju lokacijske dozvole i projektanata i elektroničkim putem primjenom elektroničkih programa e-dozvola, a posebni uvjeti i uvjeti priključenja se utvrđuju kao elektroničke isprave. Navedene će odredbe ubrzati postupak i smanjiti troškove utvrđivanja posebnih uvjeta i uvjeta priključenja i osigurati njihovo utvrđivanje u propisanim rokovima. Odredbama čl. 47. dopunjuju se odredba Zakona o prostornom uređenju kojim je uređeno pitanje uvjeta za izdavanje lokacijske dozvole. Propisuje se da idejni projekat mora biti izrađen u skladu s posebnim uvjetima i uvjetima priključenja, kao i da su utvrđeni uvjeti priključenja. Ujedno se mijenja način na koji je uređena iznimka za izdavanje lokacijske dozvole u slučaju u kojem nije donesen urbanistički plan uređenja. Rezultat ovih izmjena je smanjenje broja obveza podnositelja zahtjeva za izdavanje lokacijske dozvole. Lokacijska će se dozvola u određenim propisima, propisanim slučajevima prema čl. 48. dostavljati i putem elektroničke oglasne ploče. Uređuje se i pitanje usklađenosti odnosno nostrificiranja idejnog projekta izrađenog prema stranim propisima. U čl. 35. uređuje se način i postupak nostrificiranja idejnog projekta. Osoba koja obavi nostrifikaciju, dužna je o tome na propisan način sastaviti pisano izvješće, ovjeriti projekat i dati izjavu, a izvješće i ovjera će se izrađivati kao elektronički zapis i potpisivati elektroničkim potpisom. Ove izmjene o kojima sam govorila, ali i brojne druge izmjene i dopune navedene u ovom prijedlogu zakona, zasigurno će dati odgovor na veliki broj pitanja i problema u provedbi postojećeg Zakona o prostornom uređenju. U sustavu će se digitalizacijom uvesti red i stvoriti administracija koja će učinkovito služiti građanima. Ovom dodatnom informatizacijom sustava ministarstvo je u svojoj nadležnosti napravio značajan iskorak koji i ostala tijela javne vlasti u sustavu moraju proći i moći pratiti. Razvoj informacijskog sustava prostornog uređenja gdje je cilj na jednom mjestu prikupiti sve prostorne planove i sve intervencije u prostoru, uključuje još i razvoj e-Inspekcije, e-Arhiva, gdje će biti pohranjene sve dozvole i svi e-Planovi. Ovo pokazuje da je Vlada RH odlučna u provođenju reformi i u području prostornog uređenja. Digitalizacija procesa i umrežavanje institucija je ključno u uspostavi kvalitete i moderne administracije. Vjerujemo u ... [[Govornik se ne razumije.]] da će ovaj prijedlog zakona naići na vaše odobravanje upravo zbog jedne od osnovnih tendencija predlagatelja, a to je da pojednostavi, ubrza i olakša postupak ishođenja lokacijskih dozvola, a to znači još bolja učinkovitost provedbe samog Zakona o prostornom uređenju. Vjerujem da će ovakav prijedlog zakona pozitivno utjecati na povećanje broja investicija u Hrvatskoj, a samim time i na gospodarsko kretanje. U pogledu financijskih sredstva, važno je reći da za provedbu ovakvog zakona nisu potrebna dodatna sredstva iz državnog proračuna. I s obzirom na vrijeme, samo kratko, što se tiče Prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o gradnji, kao što sam bila napomenula, Klub HNS-a će podržati i ovaj prijedlog zakona i drago mi je da danas možemo raspravljati o prijedlogu zakona i mjerama koje se već neko vrijeme najavljuju i koje su dio nacionalnog programa reformi. Osim što se prijedlogom zakona uvodi veliki broj novina, prijedlog zakona također preciznije definira pojedine odredbe postojećeg zakona, a za koje je tijekom provedbe zakona uočeno da nisu sasvim jasno definirane te da uzrokuju usporavanje i otežavanje postupka i sam početak gradnje. Evo, sad će kolega Čuraj nastaviti. Hvala.
Poštovani zastupnik Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Vrlo kratko, probati onako najjednostavnije moguće reći što mi i zašto danas, o čemu raspravljamo i zašto je ovo čak i po hitnom postupku. Čuli smo od državnog tajnika da je rekao da do 1.5. se prati rezultat za utvrđivanje parametara za Doing Business ljestvice. Nije to bitno samo zato da može reći ova Vlada da uđe negdje pa da netko nešto pohvali, to je bitno zato što tu ljestvicu gledaju investitori. I mi danas ovu upravo radimo, kako bi po hitnom postupku što prije napravili nešto što smo možda trebali već imati prije 10, 15 godina. Ako ništa drugo, mogli smo imati što se tiče neke, nekih tehničkih pretpostavki, umrežavanja, itd. Ovim izmjenama, prije svega štedimo novac. Znači nema kopiranja, bezbroj papira, itd., sve se obavlja digitalnim putem i smanjuje troškove ishođenja dozvola s prosječnih 11% vrijednosti investicije na 3,7, što je čak manje od europskog prosjeka, koji je na 4%. Štedimo novac. Štedimo vrijeme, iako kažu da je vrijeme novac. Nema više odlazaka na šaltere, čekanja, po svakom onom javnopravnom tijelu, pa posebno sa plinom, vodom, strujom, ne znam s čim sve ne, koliko tu, dvadesetak tih javnopravnih, 30 čak tijela ima u postupku ishođenja građevinske dozvole, da ne govorimo samu administraciju. Procedure su smanjene sa 22 na 10. u iznimnim slučajevima, maksimalno 14. U Europi je to, recimo, 12,7. Opet čak i ispod onoga što je europski prosjek. Dakle, da i tu budemo prvi jer očigledno se može. Naravno, ono što je isto tako bitno u cijeloj priči je transparentnost. Da u svakom trenutku, ne samo investitor koji sad ovdje postaje sa strane i puštamo struci da vodi glavnu riječ, a tu govorimo o projektantu, koji maltene postaje ovlaštenik u postupku i stranku, on ima i svi, naravno i investitor uvid u predmet gdje je, zašto je, kod koga je, zbog čega, koje ... [[Govornik se ne razumije.]] i tko je odgovorna osoba i kako postupa ili ne postupa. Dakle, ima ime i prezime svaki dan koji se čeka. Ili barem instituciju. Ono što je možda najbitnije i što je primjer za sva ostala postupanja u državi, kada govorimo o administraciji, u državnoj službi, je šutnja administracije, koja do sada, ako ja dobro znam, bila jedino korištenja, kod principa korištenja prava prvokupa od strne lokalne, regionalne ili državne razine. Po principu ako imate nekretninu, koja je tako proglašena vi ste morali to prvo ponuditi državi, onda 60 dana bi vam država ništa ne odgovarala i to bi značilo da ona prihvaća, da vi možete tu nekretninu prodati dalje. To do sada je bio, ja mislim jedini primjer, sada se uvede to u zakon, da u roku od 15 dana moraju se očitovati ukoliko imaju kakvih primjedbi, ako 16 dan nisu se očitovali, smatraju se, odnosno, čak i ako se očituju, smatra se ako u tih 15 dana nije bilo očitovanja, da se slažu na da je to zapravo kao pozitivan odgovor. Time više nema nepotrebnog čekanja u ladicama, moljenja, kako volimo mi ono uvijek neku vezu tražiti, da netko stavi nešto na vrh itd. Točno se vidi, kada je koji predmet ušao, gdje stoji i onda možemo postaviti legitimno pitanje zašto stoji. Kažem legitimno, mogu biti da su neki uvjeti, može biti da se nešto razmatra, jednom kada to krene, kada jednom natjeramo sva ravnopravna tijela u postupku, da jasno i glasno za svu svoju poziciju stave uvjete za priključak, za što god treba, onda nema više nedoumica, nema više zovi, pitaj, ne znam, projektant misli jedno, radi drugo, ljudi moji on je napravio projekt sukladno zakonima i propisima. Ukoliko nešto … [[Govornik se ne razumije.]] onda se javite ili kao što bi ljudi rekli, zauvijek šutite i to je ono što ovaj zakon dovodi. Digitalno doba, digitalna konferencija, umrežavanje svih tih, ne morate vi više nikoga zvati. Državna … [[Govornik se ne razumije.]] ima obveza sama po sebi to raditi, ljudi moji to zvuči kao znanstvena fantastika za Hrvatsku, a mi danas o tom raspravljamo a to od 1.5. može biti već. I to je zapravo primjer kako treba raditi i da se može samo kada se skupimo svi zajedno i radimo u dobrom smjeru, zato još jednom Klub HNS-a naravno da ćemo podržati. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj IDS-a, PGS-a i RI-a, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tulio Demetlika, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. U ime Kluba IDS-a, PGS-a i RI-a ukratko ću se osvrnuti na ova dva prijedloga zakona. Na samom početku želim pozdraviti namjeru ministarstva da se ovim izmjenama i dopuna zakona, želi otkloniti nedostatke, koji usporavaju mogućnost početka građenje i izdavanje uporabnih dozvola za građevina u RH, s ciljem stvaranja povoljnije, poslovne klime i konkurentnosti gospodarstva. Postavljam si pitanje, hoćemo li to postići u praski? Sumnjam. Drugo pitanje, hoće li se uvođenjem digitalizacije skratiti cjelokupni proces ishodovanje akata za građenje? Bojim se da ne. Na prvi pogled, stječe se dojam, kako će se građevinska dozvola dobiti preko noći i to maltene na Kiosku tiska. No nemojmo se zavaravati jer to u stvarnosti neće biti tako. Nemojmo zavaravati potencijalne investitore. Ishodovanje građevinske dozvole, prisjetiti ću se one 2008. kada je prebačeno na gradove, tj. županije, građevinska dozvola se danas, relativno brzo ishoduje, međutim, postavljam pitanje predstavnicima ministarstva, da li vi imate odgovor, kada dođe investitor i iskaže interes za određenim ulaganjima, da li mu možete dati odgovor od trenutka kada podnese zahtjev do trenutka kada dobi upravnu dozvolu, koliko mu roka treba? To gradonačelnici na lokalnoj nivou se susreću svaki dan. I recite mi na koji način ćete vi biti siguran da tom investitoru kažete za cijeli proces ti treba 6 mjeseci, 3 mjeseca, godina dana? Građevinska dozvola je formalnost koja se izda u većini tih uspješnih gradova ili županija, u roku 8, 10 ili čak i manje dana. Međutim, cijeli proces je kompliciran. I zato ću se ja osvrnuti na jedan detalj u cjelokupnom tom procesu, zbog kojeg se najčešće produljuju rokovi ishodovanju potrebnih akata. Činjenica da se zahtjevi za posebne uvjete dostavljaju javnopravnim tijelima, digitalnim putem kako ste rekli, ali to ne znači pojednostavljenje postupka, niti skraćivanje procesnih radnji. Jer iz konačnog prijedloga zakona, nedvojbeno proizlazi da su sve procesne radnje, iz važećeg zakona i dalje na snazi. Nadalje, u prijelaznim i završnim odredbama, određen je rok od 2 g. za prelazak na digitalno izdavanja uvjeta, iz čega se može očekivati, da će većina javnopravnih tijela i dalje nastaviti izdavati te uvjete u analognom obliku. Temeljni problem je to da javnopravna tijela, nemaju sustav koji je prilagođen tom novom sustavu. I za prilagodbu će njima biti potrebno određeno neko vrijeme. Trebati će uložiti dodatno u opremu, kao i u edukaciju kadra. To su upravo problemi provedivosti ovog zakona i nemojmo očekivati pozitivne rezultate preko noći. Uvodimo digitalizaciju, što je naravno pozitivno, ali temelji su nam klimavi. S ovim zakonima, nećemo otkloniti preostale probleme koji su se već odavno trebali riješiti i neki prethodnici su to spomenuli, to je neusklađenost katastra i zemljišnih knjiga sa stvarnim stanjem na terenu, neriješen povrat oduzete mirovine, bespotrebni i dugogodišnji sudski sporovi između države i gradova i općina oko dokazivanja vlasništva nad zemljištem i statusom zemljišta, kao i status tzv. turističkog zemljišta. I da ne nabrajam dalje, to su sve kočnice razvoja i ulaganja u nove investicije. Nedostaje nam dalje koordinacija više ministarstava, konkretno vašeg ministarstva, pravosuđa, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo državne imovine, državne geodetske uprave. Tako da donošenje ovih zakona je jedno parcijalno rješenje, koje osim dizanja rejtinga na ljestvici povoljne poslovne klime i konkurentnosti gospodarstva neće donijeti željeni rast investicija i gospodarskog razvitka. Slikovito rečeno saniramo krov narušenoj zgradi. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, tajnici, pomoćnici. Naš Klub će podržati ove izmjene zakona jer one u svakom slučaju imaju pozitivan učinak. Dakle, ova oba dva zakona imaju za cilj pojednostaviti postupke, ubrzati postupke, poboljšati rejting Hrvatske u ovom dijelu. Imaju za cilj poboljšati investicijsku klimu. Dakle, nema razloga ako se radi o smanjenju dokumentacije, ako se radi o izdavanju uvjeta da se ne ide od vrata do vrata, nego da se sve rješava digitalnim putem onda je to stvarno intencija ubrzavanja ukupnog procesa. I smatramo da iz tog razloga apsolutno zakone vrijedi i podržati. Točno je ono što je kolega Demetlika malo prije govorio. Svi ti problemi su pred nama i oni će u dobrom dijelu ostati i morat će se naravno i oni rješavati da bi onda ove izmjene zakona ustvari dobile puni učinak. Jer ako neće biti opet tog drugog rješavanja problema s kojima se srećemo i s kojima se sreću svi oni koji nešto žele graditi u Hrvatskoj, onda ćemo opet biti ukočeni, zakočeni i pitanje je koliko će trebati vremena da ovo sve skupa saživi, jer jednostavno najveći problem i najteži problem kao što u većini stvari biva će biti povezivanje sustava. Znači, ne samo unutar Ureda za graditeljstvo i investitora i projektanata, nego naravno i javnih tijela znači koji će trebati davati uvjete i posebne uvjete. Svi će oni morati biti uvezani, a danas imamo situaciju da i danas kasne, i da danas kada traže se neki uvjeti za određeno priključenje, ili kada se traže neki uvjeti Hrvatskih šuma, Hrvatskih voda, bilo kojih drugih državnih institucija onda to sve rokove prekorači. Tako da ova odredba da će se nakon 15 dana ako se ne izdaju uvjeti za priključenje smatrati da je sve u redu i da se može krenuti izdavanje građevinske dozvole ili posebni uvjeti, pa onda da to bude 30 dana. Bojim se da će tu doći do određenih problema i da će onda investitori malo zastati kod same realizacije dakle, priključenja koja će biti. Imamo situacija iz prakse koje stvarno nalažu da se krene u ovom pravcu rješavanja izdavanja građevinskih dozvola. Imao sam jedan primjer gdje su mi se ljudi žalili, radi se o Dalmaciji, naravno da nije to nikakav atak i udar niti na jedno područje Republike Hrvatske, ali ljudi su dobili građevinsku dozvolu, dobili su čak i sve uvjete. Onda kada su trebali priključiti struju onda im je HEP izdao odluku, rješenje da trebaju izgraditi vod, trafostanicu, ne znam što sve ne skupa i da to sve skupa košta jedno 12 milijuna kuna. Naravno da tu nastaje onda problem. E sada, treba vidjeti da se takve situacije izbjegnu, da ne dođe do toga da investitor krene. Nema prethodne uvjete o takvom obliku, takvom vidu, a onda mu dođe neka takva faktura ili neki takav zahtjev. Hrvatska nije jednaka u svim dijelovima. Posebno se to može reći za djelatnost izdavanja građevinskih dozvola. Dakle, poznata je stvar da ishoditi građevinsku dozvolu u nekom većem gradu u Republici Hrvatskoj ili na našoj obali da je to potpuno drugačije, različito od izdavanja građevinskih dozvola u onom ruralnijem dijelu Republike Hrvatske. Izdavanje građevinske dozvole u ovakvim prostorima, evo ja ću, uvijek navodim primjer prostora iz kojega ja dolazim Grada Križevaca traje od mjesec do tri mjeseca. Kada se svi dokumenti predaju u ured, u roku dva dana se u principu izdaje građevinska dozvola bez obzira da li se radi o poslovnom subjektu ili o privatnoj nekoj investiciji, privatnoj obiteljskoj kući. S druge strane imam vrlo svježe primjere da je čovjek u jednom dalmatinskom gradu pred dvije godine započeo proces ishođenja građevinske dozvole i još ju nema. Znači, na svakom koraku, na svakom izdavanju uvjeta, na svakom dokumentu koji je trebalo izdati se je to držalo u ladicama, kočilo, kočilo, kočilo i još uvijek ishođuje te papire. Ja vjerujem da će upravo ove izmjene zakona malo uravnotežiti ovu priču da će se onemogućiti upravo ovakovo kočenje investicija izdavanja građevinskih dozvola kao što je ovaj primjer o kojem ovdje govorim. No, ono što bih još volio i želio ovdje naglasiti je jedna druga vrsta problema i to je onaj drugi dio, znači koji nema izravne veze sa ova dva zakona. Ali ima veze sa investicijama koju praktički ova dva zakona imaju intenciju poboljšavati investicijsku klimu i poboljšavati mogućnosti ulaganja. Dakle, ljubi božji, imamo problem u funkcioniranju sustava države. Dva državna tijela ne funkcioniraju. Imam situaciju i slučaj, evo zna i pomoćnik ministra za to na području općine Sveti Ivan Žabno ljudi su dobili novce za izgradnju dječjeg vrtića. Imaju i građevinsku koja nije pravomoćna jer su imali problem imovinsko-pravnih odnosa. Imali su čak i upravni spor. Na kraju je tužitelj odustao od upravnog spora i rekao – ok evo vam zemlja da se gradi vrtić, radi se o crkvenom zemljištu i Crkva je bez naknade, znači odustala i ponudila je Općini to, i onda počinje show, onda počinje show. Oni odustaju, Upravni sud, čeka se na red da se donese Odluka, donese Odluku, onda ta Odluka stoji, ovi čekaju, rokovi teku, dakle vrtić se mora izgradit u određenom roku jer su dobili europske novce. Onda sad dobiju rješenje, znači da je postupak obustavljen, da su istekli rokovi žalbi iako su se oni odrekli rokova, iako su se odrekli žalbi u onom prvom dijelu, i sada to opet sve skupa stoji, obavijest dobi odvjetnički ured tužitelja, obavijest dobije Općina kao tuženik, ali papiri iz Upravnog suda prema Ministarstvu graditeljstva nisu otišli i Ministarstvo graditeljstva po našem Zakonima i propisima ne može praktički dati dozvolu da se izda pravomoćna građevinska dozvola. I to traje. I pišu se požurnice, i to se vrti, vrti, vrti, evo ja osobno sam u to uključen jer na kraju krajeva svaki dan nazivamo da vidimo da li će to proći, da li će doći. E sad, postupci koji dalje idu, bez rješavanja ovakvih stvari, bez ovakvih problema, neće se ubrzavat jer većinom postoje imovinsko-pravni odnosi, i kada je u to uključena neka, neko državno tijelo, neki proces ili državna imovina, ili ovakav problem, nećemo riješiti problem, i opet ćemo zaustavljati investicije. Znači, jednostavno treba nastaviti u ovom pravcu, treba mijenjati druge akte, druge Zakone da se sve to skupa na kraju objedini i da se postigne onaj cilj koji se želi postići ovim Zakonima. Ova dva, ove dvije izmjene Zakona po našem sudu u Klubu idu u tom pravcu i podržavamo ih stoga, ali i ukazujemo na to da treba sukladno tome mijenjati i druge propise koji također koče investicije i izdavanje građevinske dozvole. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, i prvi će biti poštovani zastupnik Davor Lončar. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolege i kolegice. Danas ili jutros na Odboru sam dao svoje primjedbe vezano kad je u pitanju jedan i drugi Zakon, i kratko ću se osvrnut vezano na moje mišljenje kako i na koji način ubrzat postupke i procedure kod dobivanja akata za gradnju. ... [[Govornik se ne razumije.]] pripremio jako puno ovdje materijala o kojem ću skratiti ovako kroz iznošenje, moje, glavna tema jutros je bila da se kad je u pitanju izrada urbanističkih planova to sve skrati na drugi način izradom detaljnih planova. Zašto? Zato što je razlog između jednog i drugog gdje se u detaljnom planu isključivo definiraju svi tehnički parametri na način koje projektant treba projektirati ... [[Govornik se ne razumije.]] određeni projekt i način kako izvodit te i gradnju tih, te infrastrukture ... [[Govornik se ne razumije.]] tog detaljnog plana. Kroz detaljni plan se dogodi dio procedure koji skrati izdavanje akta za gradnju, a posebno lokacijske dozvole koja u tom momentu nije potrebna. Zašto? Zato što se detaljnim planom ili izvodom iz detaljnog plana mijenja lokacijska dozvola, a to je u zadnjem postupku za izdavanje građevinske dozvole najmanje pola godine. Što se tiče uvjeta neophodnih od javno-pravnih tijela za izdavanje akata za gradnju, predlažem da se oni koriste kad je u pitanju, a posebice stambena izgradnja, i dio objekata za poslovnu namjenu ukoliko oni nisu zagađivači ili nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] namjene da se na taj način koriste iz prostornih planova odnosno detaljnog plana, što bi također u odnosu na sadašnje stanje prikupljanje uvjeta ubrzalo postupak jer bi se skratio način i koristeći njega iz prostornog plana odnosno detaljnog plana. Što se tiče traženje suglasnosti od susjeda vezano za izdavanje akta za gradnju, to smatram apsolutno nepotrebnim. Zašto? Zato što se u detaljnom planu, su formirane doslovce svaka čestica ponaosob. Znači nema nikog razloga da ja ili bilo tko drugi kada tražim građevinsku dozvolu mora zatražit suglasnost od svog susjeda ukoliko je parcela formirana, zavedena kroz katastar, i zavedena čak i kroz zemljišne knjige. Tako da kroz taj vid i to daje jednu bržu mogućnost dobivanja akta za gradnju, a ono što je u konačnici najbitnije investitora ne interesira način kako dobiti građevinsku dozvolu. Njega ... [[Govornik se ne razumije.]] da dobije dozvolu što je moguće prije, znači upravo ovim načinom i ovim Zakonom koji je bio od 2003. do 2009., u kojem ja ovo sad upravo vama prenosim, upravo se na tragu detaljnog plana i skraćenja lokacijskih dozvola pomoglo investitorima da dođu što prije do akta za gradnju. Ono što se tiče Općina i Gradova, ne vidim razloga da se sve odredbe i mjere iz prostornog plana ne ... [[Govornik se ne razumije.]] kroz planove nižeg reda, i nije točno kad netko kaže da planovi Općina i Gradova nisu usuglašeni sa Županijskim planovima. To nikad u praksi bilo nije. Znači svi smo mi koordinirali, čak jedno razdoblje i s Ministarstvima u kojima smo tražili mišljenje na prostorne planove, a posebice dio koji se odnosi na priobalje odnosno obalu. Nešto je to bilo različito u ruralnim dijelovima, međutim u ovom dijelu kojim se, o kojem ja pričam je zapravo to bilo i pomoglo na takav način ubrzanju dobivanja akata za gradnju. Ja i na Klubu sam kaz'o da ću podržati ovo iz razloga što nam je to jako bitno kroz dizanje rejtinga. Međutim, predlažem i dalje da nakon svega ovoga donesemo konačno zakon jedan i drugi, ne za 6 mjeseci ili 2 godine, nego da donesemo zakon koji će dugo trajati i kojeg ćemo dugo primjenjivati u praksi i da stvarno analitički i sudio priđemo u izradi ovakva dva zakona. Nismo mi ništa pametniji od bilo koga. Znam iz iskustva jer sam prošao Sloveniju i Švicarsku i znam način kako oni to zapravo rade. Jedna jako važna stvar. Nije referent koji izdaje građevinsku dozvolu ili lokacijsku nije njegova dužnost da on traga po projektu da li on ima armaturu, da li on ima stabilnost od … [[ne razumije se]] itd. Upravni postupak kod drugih naših susjednih država traje jako kratko na način da je projektant jedini, isključivi dužan poštivati sva pravila iz prostornog plana i iz uvjeta koja su mu dala javnopravna tijela, a ne da referent gubi mjesece i mjesece tragajući za u projektnoj dokumentaciji da li je nešto - postavljena dobra armatura, vijenac, krov itd. To je što se tiče Zakona o građenju. Što se tiče uporabne dozvole posebice kada su u pitanju stambeni objekti do 400 metara kvadratnih, to je nekada bilo idealno zamišljeno, idealno se provodilo i zato predlažem da lokacijsku dozvolu za gradnju kuće ili stambenog objekta, ili objekta koji služi poslovnoj svrsi a nije zagađivač da se ne izdaje lokacijska dozvola, nego da ju ukinemo i da izdamo uvjete gradnje za izgradnju kuće do 400 metara kvadratnih u skladu sa prostornim planom općine ili grada. Obavezno zadužiti projektanta po ovlasti o projektiranju da mora preuzeti odgovornost u skladu sa glavnim projektom do 400 metara kvadratnih. Također do 400 metara kvadratnih od posebnih uvjeta uvesti samo izradu elaborata u zaštitu od požara. Zašto? Zato što jer razlika samo u metrima kvadratnim poslovnog prostora odnosno zgrade. I drugo, uvesti obavezu … [[ne razumije se]] građevine sa izradom elaborata o … [[ne razumije se]] i elaborata o izvedenom stanju kojim se može evidentirati građevina u katastru. Nadalje, što se tiče javnopravnih tijela treba ograničiti kako sam malo prije kazao isključivo da se oni baziraju ukoliko se ne radi o zagađivačima iz prostornog plana. Pa mi prilikom izrade prostornih planova koji traje po godinu i pol do dvije zavisno kako gdje zapravo prođemo sito i rešeto ono što naš narod kaže da dobijemo taj temeljni akt koji je osnova za bilo kakvo provođenje u jedinicama lokalnih uprava i mogu čak reći regionalnih uprava. Prema tome, sve ono što je bitno kroz parametar pa čak i zaštita okoliša ili studija zaštite okoliša, mi to odradimo na način da to uđe u izradu prostornog plana. I ne vidim razloga ukoliko planirate neki stambeni prostor od 5 hektara da na tom prostoru posebno ponovno morate ponavljati dodatno isto tražiti uvjete i zaštitu okoliša kad je to već odrađeno izradom prostornog plana. Što se tiče Zakona o prostornom planiranju ovdje sam malo prije samo nekoliko u člancima, u članku 141. kaže: „Zaključak o razmatranju … [[ne razumije se]] stanju u prostoru … [[ne razumije se]] u prostoru se objavljuje“ itd. „u Narodnim novinama i glasilu“. Predlažem da se umjesto riječi: „razmatraju“ uvede riječ: „usvajaju“. Zašto? Zato što to upravo usvajaju tijela općina i grada. Ne razmatraju, nego usvajaju taj akt i on nakon usvajanja postaje pravomoćan odnosno pravan i stupa na snagu. Što se tiče članka 44. a radi se o izradi kampova moram istaći da tu u ovom zakonu dajemo slobodu što nije dobro, jer po ovoj situaciji se može graditi izgleda kamp … [[ne razumije se]] želi i bit će jako velikih pritisaka na jedinice lokalnih uprava od strane onih koji su zainteresirani da im se dodjeli određeno zemljište koje nisu u skladu ni obuhvatom prostornog plana, a kamoli da smo prišli izradi obvezi ili … [[ne razumije se]] ili detaljnog plana. Prema tome to treba zaustaviti, a posebice u toj jadranskoj regiji. Što se tiče članka 79. stavka 4. kaže se: „Rekonstrukcija postojeće građevine“. Što ako je ona starija od 68.? Dosadašnjim zakonom je kazano ukoliko je starija od 68. da ne treba građevinska dozvola, da uvjerenje o starosti mijenja građevinsku dozvolu i ne vidim razloga da to ne ostane tako.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Lončar, vidim da ste u vašoj raspravi imali još ponešto za reći, pa evo da vam sa replikom omogućim još jednu minutu da obrazložite i te neke stvari koje niste stigli. Ali ono što je po meni ključno i rekli ste to na samom početku da ovaj zakon nije konačno rješenje odnosno nije rješenje koje bi trebalo biti za Republiku Hrvatsku dobro, nego da će ga još biti potrebno mijenjati. Tako da sa te strane zanima me vaše mišljenje, što bi još trebalo odmah napraviti kako možda da to probamo i u daljnjoj raspravi i možda sa nekim prijedlozima, možda kasnije i sa amandmanima popraviti da se to ne mijenja svakih pola godine, godinu. Sa te strane evo htio bih čuti vaš pregled, jer vidim da ste se jako dobro pripremili i da vam je potrebno još malo vremena, pa evo izvolite još jednu minutu imate. Hvala lijepa.
Gospodin Lončar izvolite.
Hvala. Ne treba se bojati kolega Maras napraviti ovakav dokument i duže razdoblje, a da bude stvaran dokument koji će biti od koristi svima. I treba stvarno uključiti javnost i posebice struku da se ovaj dio dokumenta napravi kvalitetno i da on služi ovo, ne samo 2 nego 10 pa i više godina. Evo, hvala.
Nastavljamo sa pojedinačnim raspravama, g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, voljeli bi da nemate stranački sastanak tu s HNS-om, znam da ste ih HNS-a, ako možete saslušati, ja ću pričekati 20 sekundi. Tajniče, uvaženi. Uvaženi tajniče, uvaženi tajniče, mogu vam reći nešto. Uvaženi tajniče, mogu vam se obratiti? A već ako imate stranački sastanak, ja mislim da Sabor ne treba biti baš [[Upadica: G. Bulj, nastavite samo.]] Imam vam nešto reći, niste bili maloprije [[Upadica: Ali, nastavite, molim vas sa raspravom.]] Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Ja vam još jednom upozorio, niste bili ovdje u ime Kluba. Znate, bili ste na odborima, da sam predložio zakon izmjenama prijedloga zakona o dopuni Zakona o gradnji gdje sam tražio da se u čl. 128. mijenja i da se doda da bazne stanice, tj. da ne budu u ovaj se pravilnikom određi da se ne ministar nema pravo pravilnikom odrediti da su jednostavne građevine. Nego da u zakonu bude dodato da bazne stanice, antenski stupovi, gdje su ljudi dugotrajno borave, da bude znači građevinska dozvola potrebna. Zašto? Jednostavno, u cijeloj Europi, ne EU, nego Europi, u svim državama treba građevinska dozvola. O tome smo pričali na odboru, već ovo 10. put. Sada ste donijeli Zakon o gradnji, izmjenu i u tome zakonu vi baš to ne mijenjate. Mijenjate taj članak, ali ne mijenjate to što je vrlo bitno, znači da, kao što je u Njemačkoj, Deutsche Telekom, tako da i u Hrvatskoj, nije ova ispostava, HT, da ima, da treba im građevinska dozvola. Razloge sam naveo. Bazne stanice u RH postavljaju na vrtiće, bolnice, škole, kraj zgrada za stanovanje, pod prozore djeci, na kulturna dobra, spomenut ću, evo kad budete išli put Klisa, pa ćete vidjeti dolje na tvrđavi, povijesnoj tvrđavi, bazna stanica strši. Zbog čega oni to rade? I zbog čega je najveća dobit, 42% teleoperateru, ovome HT-u u Hrvatskoj, tj. Deutsche Telekom? 42% dobiti? Isključivo zbog toga što od nas nema obavezu građevinske dozvole. I čak i uporabnu dozvolu bi trebali imati, krše zakon. Ali, kao što sam ja na ... [[Govornik se ne razumije.]] morao prosvjedovati, policija je dolazila, godinama su to bile borbe i na kraju se utvrdilo da su ljudi u pravu koji su prosvjedovali, ja sam tu bio. Prije 5 godina. I što se događa? I sad je to, to nešto malo plate jer su napravili tu antenu su stavili na objekat koji nema uporabnu dozvolu. I i dalje stoji. A čovjek došao iz Australije. Sav svoj kapital uložio ovdje radi cijeli život u tu kući i točno mu pod prozor dici i unucima stavilo baznu stanicu. Bez suglasnosti susjeda, bez da je pitalo lokalnu samoupravu. Pa je li to moguće u Hrvatskoj? Jesmo li mi kolonija? Ja sam ... [[Govornik se ne razumije.]] kad je bila povjerenica za pravosuđe, ja sam pitao mi smo kolonija. Hrvatska je trenutno kolonija, ona nije ravnopravna članica EU. Pitao sam premijera Andreja Plenkovića ovdje, zbog čega se teleoperateri ne ponašaju u RH i zbog čega ne donesemo zakon da bude istovjetan, ni manje ni više, kao što je u Njemačkoj. Na odboru sam vama, kad sam dao izmjene Zakona o gradnji di je bazne stanice moraju imati antenski stupovi građevinsku dozvolu, isto kao u Austriji, isto kao u Njemačkoj, isto, pa čak u Srbiji, u Crnoj Gori, znači u zemljama koje su van EU, treba im građevinska dozvola. Ja ne vidim niti jedan razlog, mislim, pa na stotine ljudi me zove. U Splitu, Kaštelima, Sinju, Zaprešiću, Zagorju, po Zagrebu. Pa na vrtiće dječje stavljaju, na bolnice. Pa zamislite da vašem djetetu ili mome metiju uz prozor di imate svoju kuću, di živite ili stan, da jedno jutro osvane bazna stanica. Što bi vi? Zašto oni to rade? Zašto im pogodujete? Jer ne trebaju ulagati u projektnu dokumentaciju, ne trebaju ulagati u infrastrukturu, jer ako bi trebalo se maknuti 400 m, ili ne znam, onda bi morali ulagati u infrastrukturu. Pa zašto ih se toliko bojite? Pa ja znam da je značajna premijer i vama Angela Merkel, ali ovo je Hrvatska, ovdje mi moramo mi imati zakone kao što oni imaju gore i zaštiti svoj prostor i naplatiti im to, normalno kao i u Njemačkoj. A ne da imaju dobit 42% i s tim se hvali šef Uprave HT-a kako imaju najveći dobit u Europi. Od svih država. HT ima od Deutsche Telekom grupaciji. A 20% je prosjek u EU. Pa ljudi se, mislim u Zadru, u Zadru metlo u crkveni zvonik da se ne vidi bazna stanica. Pa zamislite dokle je to otišlo? U crkveni zvonik, stani, je li to moguće u Njemačkoj da se napravi i onda kriju, onda rade to uz kuće pa meću dimnjake lažne ljudima u Kaštelima, ma ne, gledaj, nema iz kraja, niču kao gljive poslije kiše. Umjesto da mi ulažemo novac koji je odobren u svoju mrežu, koja imamo, ne znam koliko, 200 milijuna, ogroman iznos ovaj sredstava za našu mrežu digitalnu, oni nama postavljaju bazne stanice gdje im god padne na pamet. Gdje im god padne na pamet. Ništa mi više ne tražimo ni manje ovim amandmanom što sam ga dao na čl. 128., ni manje ni više nego što je u Njemačkoj, u Austriji, u Švedskoj, čak sam pisao i di je postavio Tele2 svoju baznu stanicu na način preko noći, pisao sam švedskom veleposlaniku, ekscelenciji, da li bi se tako u Švedskoj ponašalo, da preko noći nekome kraj 5 m od dječje sobe postave antenski stup ili baznu stanicu i da njihova dica budu pokusni kunići. ka' kontrolirate uredno zračenja i frekvencije, ... [[Govornik se ne razumije.]] nelegalno postavljeno. Čovjeku kraj spavaće, gdje mu unuci spavaju, vratia se iz Australije, i tako cijela Hrvatska je njihova kolonija, ovo nije kolonija Angele Merkel, ni Junckera, ni Tuska, ni Macrona, ... [[Govornik se ne razumije.]] ovo je Hrvatska, i ne vidim niti jedan razlog da se ne podrži ovaj amandman koji sam dao. Dao sam i zakonske izmjene, bili ste na Odboru ali nikako da dođe na dnevni red, ja mislim kolege zastupnici da je minimalno što moramo da, teleoperateri su kod postavljanja svojih objekata dužni se ponašati kao u svojim državama, to je minimum, i mislim da bi to tribalo odradit. Što se tiče samoga Zakona, još bi morao kazati da geodete izbacivate, geodetsku podlogu što će izazvati kaos. Kaos. Od Austro-Ugarske katastarske knjige se nisu mijenjale, i kako će te vi, al' prije se ... [[Govornik se ne razumije.]] se kaže, međa, mejašnici, su se mećali kamenja, gomile kamenja, jednostavno u stvarnosti više nije kao što je onda kad je bila Austrija to crta, Austro-Ugarska ej, to će, iz toga će ... [[Govornik se ne razumije.]] , vi ste kao smanjili proceduru, a u biti će iz toga proizać sudski proces koji će biti puno teži i bolniji, puno teži i bolniji. Znači kad donosite Zakon, onda ne žurite, slušajte javnu raspravu, uključite struku, jer ovo nije nikakva reforma, u nas nisu zemljišnici, zemljišne knjige nisu riješene, nije katastar, jer nije stvarno stanje kao što je ucrtano tamo, jednostavno nije. A vi bez geodetske, ne, ne, o tome pričam sad jer mi je struka to napisala i ljudi su koji znadu puno bolje možda nego, ljudi od struke. Dal' su u nas sređene zemljišne knjige? Jesu sređene katastarske knjige? To je obaveza jel? Ali nije, to znači da je ovaj Zakon neprovediv, da je ovo dvoje napravljeno, da su zemljišne knjige, onda bi ovo imalo smisla, a ovako nema bez geodetske podloge smisla, zbog toga što će biti sudski sporovi, jer jednostavno stvarno stanje na terenu sa zemljišnim knjigama nije, neusporedivo je, po pet metara ima, po deset metara. E pa dobro, to piše, al kako će te vi onda riješit kad smanjujete proceduru ovu geodetsku podlogu, kako će te to riješit? Vaša je namjera poslat poruku da vam je do investiranja, da investitor dolazi da se olakša procedura, ja razumim koja je vaša poruka, ali je vaš Zakon nepovrediv, baš zbog ovi dvi stvari. Dok se ovi dvi stvari ne naprave, ova je dobra stvar da su zemljišne knjige i gruntovnica, da su, i katastar, da su riješene, ali nisu riješene, prema tome kompliciramo, samo će biti više sudskih sporova. Hvala lijepo.
Dvije replike. Gospodin Sladoljev.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj govorili ste dakle o baznim stanicama u Zagrebu, Zagreb doista je eldorado za bazne stanice, postavlja se i blizu vrtića, i blizu škola, međutim ovaj Zakon na neki način degradira struku. Mi smo imali prije mjesec dana najavu projekta Manhattan u Zagrebu, na kojem društvo arhitekta izreklo ozbiljno primjedbe, dakle ovdje se u Gradu Zagrebu ne sluša struka, dakle, ako imate jedno društvo arhitekata koje ... [[Govornik se ne razumije.]] vrsnih stručnjaka i koji kažu da taj projekt treba ozbiljno promisliti, gdje ovo što se radi u Zagrebu, a s obzirom da u Beogradu imate slično iskustvo koje je vrlo loše završilo, i opterećen je brojnim i aferama, dakle, mi ne učimo na greškama drugih, kako komentirate tu činjenicu da se kod nas struka zapravo opće ne sluša.
Pa nažalost evo užurbano se radi Zakoni, ovaj Zakon je napravljen,
Gospodin Bulj, gospodin Bulj, gospodin Bulj, imate pravo na odgovor, izvolite.
Hvala lijepo.
Molim. Izvolite.
Ispričavam se što nisam dobio vaše odobrenje.
Izvolite. Izvolite.
Hvala lijepo. Tu i je problem, ovoga Zakona se ne sluša struka, ista se struka ne poštiva, i kroz javnu raspravu nije uključena na najbolji način. Jednostavno to je ko da je neka zavlada stra' nekaka. Donijeti Zakon, a cilo vrime upozoravaju ljudi, znači na tisuću mista, jedino u Istri je prostornim planom su dobro definirali, još neki gradovi, al' koji opet teleoperateri krše, to su mi kolege iz IDS-a rekli, gdje postavljaju unutar zabranjenih zona bazne stanice. Bazne stanice postavljaju im tko god padne na pamet. I još jednom kolege zastupnici. Zamislite da kraj vaše kuće, stana pod prozor vaše djece preko noći ostane bazna stanica usmjerena prema tome prozoru. Nema druge nego ispilati. I mi ćemo ih ispilati, a to se radi samo zbog struke i dodvoravanja Angele Merkel, Macronu, Tusku, Junckeru i tim gore koji svima zapovijedaju. Hvala lijepo.
Vrijeme. Gopodin Ronko.
Kolega Bulj, nije sporno da ima i dobrih rješenja u ovom prijedlogu, da ima također i dobrih namjera. Ali i put u pakao je posut dobrim namjerama. Ja bih samo htio skrenuti pozornost na ovo forsiranje hitnosti kako bi se prijavili na natječaj i eventualno pomakli za koje mjesto na ljestvici, zna se čak i iz kojeg razloga. Ali evo prouzročili smo jednu strašnu ogluhu na posljedice tog i takvog eventualno donesenog zakona na posljedice na koje nas upozorava i podsjeća struka. I još jedan momenat, možda je malo ostao negdje u sjeni. Šutnja administracije, taj institut šutnja administracije i nastavak procesa to je podloga za mnoga kaznena djela od bespravne gradnje pa sve do korupcije i o tome bi trebalo povesti računa. Hvala lijepa.
Gospodin Bulj odgovor.
Pa složio bih se da je šutnja administracije jedna od većih problema, ali ta šutnja administracije u biti je šutnja administracija. Naša administracija bi trebala točno u zakonskim propisima donositi i davati odgovore i pomoći investitorima da ulažu. Mi smo na dnu po investiranju isključivo zbog ovoga. Ovaj zakon je namjera njegova je dobra, ona je plemenita, ona je u biti bi riješila, ona je smanjila proceduru, određene stvari koje moraju plaćat. Međutim, bolje bi bilo da je građevinska dozvola jeftinija, nego da se ovo sada ovu geodetsko podlogu mislim, a još su nam katastarske knjige iz Austro-Ugarske na većem dijelu. Znači, napravit će samo još gore, napravit će sudske sporove jel mejašnici, nekad se to prema kamenu, gomili nekakvoj određivalo u mojoj Zagori, a vjerojatno i oni su napravili, tu će bit samo sporovi, vi ćete napraviti problem, sudske sporove. Ovaj zakon je dobar jer smo mi riješili knjige, zemljišne knjige i katastar, onda bi ovaj zakon bio dobar, a ovako niste slušali struku, hitno ovo želite riješiti, kao mi [[Upadica: Hvala]] želimo pozvat investitore. U biti ovo će biti puno skuplje za investitore. Hvala vam.
gđa. Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, državna tajnice i tajniče, kolegice i kolege, ja ću nastaviti tamo gdje sam u ime kluba stala, mislim da mi je zadnja rečenica koju sam rekla da često imam osjećaj da kolege koji rade u ministarstvu i koje se nekako bave i zakonom, žele iz tog jednog velikog vlaka, iz prvog i drugog vagona, istrpat sve dalje, ali ne kontroliraju zadnje vagone, pa se u zadnje vagone utrpava i što treba i što ne treba. Da netko od nas ima rješenje i da netko od nas ima čarobni štapić, ja sam sigurna da bi ga upotrijebio i da se ne bi taj zakon, sad ću se referirat malo više na Zakon o gradnji, toliko puta mijenjao. Pa ću ja samo iskoristiti i spomenuti, dakle, otkad je hrvatske države, Zakon o gradnji, nabrojit ću godine u kojim smo ga donosili ili mijenjali, 92. prvi put, 92. drugi put, 93., 95., 99. prvi put, 99. drugi put, 2001., 2003., pa 2003. drugi put, pa 2004., pa 2007., pa 2009., pa 2011. dva puta, pa 2012. dva puta i onda smo ga donijeli 2013. i do 2017. on nije mijenjan. Što govori? Govori o tome da zapravo znamo da imamo problem, znamo da nam se građevinske dozvole izdaju sporo, znamo da ne uspijevamo riješiti svu problematiku i da ju želimo riješit. Kad se uvela e-dozvola, dakle, u zakonodavstvo 2013. odnosno tek 2015. smo počeli s e-dozvolom, onda je rekao jedan kolega i mislim da je on apsolutno u pravu i da je istina, da mi smo sad otkrili kotač i vozimo se u kočiji, a mi bi se htjeli voziti u svemirskom brodu. I to je suština problema ovog zakona. I vi ćete ovim zakonom stvoriti uvjete, stvoriti modele, ali će to u RH moći koristiti rijetki. Zašto je tome tako? Dakle, prva stvar je neriješen katastar i zemljišne knjige. Ona Vlada koja zaista će htjeti napraviti pravu reformu će morati napraviti poseban državni ured, zajednički katastar i gruntovnicu na jedno mjesto. Ja sam to…/Govornik se razumije/…u jednom času i rekla zaključat 100 ljudi i reć, RH ima građevinskog područja negdje 7 do 8% teritorija, uzmite 7 do 8% teritorija i riješite. Dakle, to je prva stvar koju treba napraviti. Druga stvar, stvarno izdefinirati koji ti posebni odnosno pojednostaviti planove da su brzo i moguće donositi, ali proceduru javne rasprave ne možete. Dakle, procedure javne rasprave je nešto što mora bit jer se na prostornim planovima odlučuje. Dalje, kad vi dođete u lokacijsku ili građevinsku dozvolu, prošla baba s kolačima. Na građevinskoj dozvoli ovi može samo slegnut ramenima i reć, to ti je bilo u prostornom planu. I treća stvar, ljudi, dakle, ajdemo vidjeti što mi u ovom trenutku imamo. Imamo odnos investitora koji naravno ima želju što prije dobiti svoju građevinsku dozvolu i gradit, imamo projektanta koji tu sudjeluje i koji pokušava to najkvalitetnije moguće napraviti i imamo ljude u uredima. Sjetite se kako je teško bilo uvođenje e-dozvole, pokušalo se naći sve, a e-dozvola je bilo samo da na isti način bude u prvoj fazi, da bude ista građevinska dozvola u svim dijelovima RH, da isto kad netko dobije građevinsku dozvolu u Šibeniku i kad ju dobije u Bjelovaru, da je ista građevinska dozvola. Dakle, to je ono što se moramo mijenjat i to je onaj napor koji ministarstvo mora napravit, obić sve urede, pa ih obuć drugi put, pa ih obić treći put, pa im dati sve alate da oni tu te alate mogu koristiti. Ali ljudi moji, dok nemamo sređen katastar i gruntovnicu, nemamo bazu. I mi sad tu cijelo vrijeme petljamo i pogledajte što petljamo, malo posebne uvjete su tražili uredi, pa je malo tražio investitor, pa je malo tražio projektant, pa puno puta je u zakonu bilo ako u roku od 15 dana se ne izda poseban uvjet ili suglasnost ili bez obzira potvrda, smatramo da je izdana. Pogledajte koliko je puta to korišteno, vrlo malo jer se ljudi u uredima to jednostavno ne usude jer će jednog dana doći investitori i reć gle, izdao si mi dozvolu bez posebnog uvjeta ili bez potvrde i imam problem. Dakle, tu ima nekoliko stvari. Dakle, mora biti zakon jednostavan, morate imati sve alate u svojim rukama, ne smijete dopustiti da vam u zakonu prođu stvari pojedinačne koje nisu dobre i onda kontrola, nema druge. I to je jedini način iz kojeg, koji se to može napravit, da je jednostavno, nije, da se tu morate zamjerit puno njih, morate, da ćete doći i do župana jer, dakle, vi imate s jedne strane, ajde da razumijemo stvar do kraja. Ministarstvo radi zakon, HS donosi zakon, al provedba zakona je, sad ću ja reći kolegi Bulju ono što je on rekao nedavno jednom drugom kolegi, ja ću stati sa svojom raspravom dok kolega Bulj ne riješi svoje dogovore, jer ako vrijede za neke druge, onda vrijedi i za kolegu Bulja… [[Upadica iz sabornice se ne čuje]] Fala, pa da vrijedi sve isto, ja bih samo da vrijedi za sve isto. Dakle, tu su alati, ministarstvo priprema zakon, HS donosi zakon, ali gdje je primjena zakona na terenu, u uredima koji imaju ili gradovi ili županije, bez suradnje s njima, nećemo postić efekt. E sad je tu konačni smisao te suradnje koja cijelo vrijeme mora biti, dakle, to je ono što sam ja rekla, zakon može biti najbolji na ovom svijetu, ali ako u provedbi imate sve one koji vam podmeću noge u vrata i koji kažu ne mogu. Dakle, 100 puta sam čula razloge zašto ne možeš. Svaki put sam molila reci mi tri razloga zašto možeš. Ja znam još duplo više razloga zašto ne. Stoga ova dva zakona imaju stvari koje ste unutra iz pragmatičnosti ili zbog neobične koalicije prihvatili da vam u zakone bude unešeno. To će vam unijeti nered. Ja vam još jedanput ponavljam, u Zakonu prostornom uređenju taj problem neusklađenosti, to izdavanje dozvola, a tamo i urbanistički plan uređenja sa nekim uvjetima. To da više nemate roka za koji treba napraviti izvješće o javnoj raspravi je uvođenje nereda. Na taj način ste na mala vrata pustili nešto i ta vrata više nećete zatvoriti. U Zakonu o gradnji vam je problem koji je. Ja se pitam, zašto Ministarstvo treba izdavati dozvolu nacionalnom parku? Ne treba. Nemojte na ministarstvo vući ono što ministarstvo treba ili ne treba. Maknite iz ministarstva van. Pustite na teren. I nešto što ja u ovom sazivu ministarstva dakle, neke stvari morate ovako, neke onako, neke ste malo manje pragmatični, a druge ne. Niste smjeli pustiti inspekciju. Inspekcija mora biti pod okriljem ministarstva. Kada uzmete legalizaciju, koja su dva bitna glavna razloga što svi navode zašto su bespravno gradili? Neriješeni imovinsko-pravni odnosi na zemlji. I drugi razlog je sporo izdavanje dozvola. I što je bilo smisao legalizacije i e-dozvole, hajmo se prisjetiti. Rekli smo – hajmo dati mogućnost da se što više toga legalizira. Paralelno s tim hajmo dati e-dozvolu da građevinska dozvola bude što jednostavnija da se brže može dobiti. I apsolutno obrambene redove sa jakom inspekcijom. Ono što smo propustili? Propustili smo jaku inspekciju. Inspekcija je ostala tu gdje je. Ide u veliki inspektorat. Bilo bi neusporedivo bolje da je inspekcija otišla gradovima gdje se izdaju dozvole i županijama jer se na terenu izdaju dozvole. Mi ne izdajemo dozvolu nekom imaginarnom prostoru. Mi izdajemo dozvolu na terenu jedne općine, jednoga grada, jedne županije, a država po meni ja sam to uvijek tvrdila i tvrdit ću skroz dok ću imati prilike govoriti, ministarstvo treba izdavati samo dozvole od značaja za državu: za autocestu, za elektrane, za nešto bitno. Drugim stvarima se ministarstvo ne treba baviti. Ali onda ako dajete alat, kao što smo u legalizaciji dali smo Zakon o legalizaciji, rekli smo da se legalizacija rješava tamo gdje se desila, da sredstva od legalizacije ostaju tamo gdje se je bespravna gradnja desila i to jedino ima smisla. Ja, mislim moje iskustvo je dosta dugo u ovoj priči i ja sam sigurna i znam zašto ste išli ovo duing biznis je pa ćete imati zakon. Ali to je šarena laža. Ono što ministarstvo u ovom trenutku treba raditi: obići sve urede, stvoriti na terenu uvjete da ovi zakoni koliko toliko mogu biti provedivi. Mislim da je i kolega Lončar to rekao ne treba referent gledati armaturu jer ju on ne može niti gledati. Referent gleda sa usklađenosti sa prostornim planom i štrigulira da li sve imate što imate. To je tako sofisticirano svi ti postupci da to postoji revident i sve ostalo. Ali nemojte dopustiti da vam se u sustav nakrcava ono što ne i nemojte dopustiti da vam u sustav prostornog planiranja uđe nešto što je bilo što se 98. pokazalo kao loše. Hvala.
-Hvala i vama. Gospodin Lončar repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Taritaš, jedno pitanje vas molim, radi se o tipskoj gradnji objekata posebice stambene naravi. Da li smatrate da je dovoljna jedna građevinska dozvola za 10 tipskih kuća u nizu i da se samo bazni podaci mijenjaju u projektu? Zašto to pitam? Zato što jako puno općina i gradova želi napraviti jedan projekt za tipsku gradnju i to ponuditi svojima za stambeno zbrinjavanje. Evo hvala.
Odgovor gospođa Mrak Taritaš.
Apsolutno mislim da je to u redu. Ali vi i danas kada imate tipski projekt možete dobiti rješenje o tipskom projektu i temeljem njega raditi. To vam rješenje izdaje Ministarstvo. Javite se kolegici i kolegi i dogovorite se kako to ide. I smisao je dakle, uvijek morate gledati što je zadnji smisao. Ja apsolutno se zalažem za to da za sve što je jednostavno da bude tako. Mi imamo od kada je bio Zakon iz 2013. i Pravilnik o jednostavnim radovima gdje vi za pomoćni objekt do 50 kvadrata ne morate, mora biti sukladan prostornom planu, ne idete više na građevinsku dozvolu, nego imate glavni projekt, prijava početka radova i uporabnu dozvolu. Dakle mi imamo još jedan pravilnik koji je omogućio niz stvari jer zaista ne treba sve kapacitirati. Pa naravno kada čovjek dođe u ured i ako mu vi kažete da za njegovu garažu treba to, to, to i to, on će reći – doviđenja, s dečkima preko vikenda ćemo mi napraviti garažu a to ću naknadno rješavati. Smisao je da olakšate ljudima život. Ali smisao je da kontrolirate prostor.
Vrijeme. Hvala. Gospođa Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege. Ova dva Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji treba podržati i mislim da je cilj i namjera predlagatelja, Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva jako dobra. Naime, trebamo se podsjetiti da je građevinarstvo u Republici Hrvatskoj u 2018. opet bilježilo rast i to treću godinu za redom i doseglo razinu najvišu od 2008. godine. Upravo ti pokazatelji su razlog zašto imamo i poboljšanje makroekonomske situacije u zemlji, rast BDP-a, povećanje zaposlenosti i sl. Međutim, kada govorimo o broju ispuštenih dozvola tu je stanje nešto drugačije. Broj izdanih dozvola za zadruge i tu bilježimo rast. Međutim, kada se govori o drugim dozvolama, e tu već bilježimo pad ne zbog toga što nema dovoljno predanih zahtjeva, nego upravo zbog toga što je sigurno presložena procedura. Složit ćemo se da nije svejedno dobiti građevnu dozvolu za izgradnju manje obiteljske kuće ili ako se radi npr. kao kod nas u Vodicama izgradnja kanalizacijskog sustava koji predviđa priključak do svake kuće i čitavo područje grada gdje boravi preko 8 800 građana, preko 2 tisuće kućanstava i sl., preko tijekom turističke sezone i to će sve biti obuhvaćeno sa možda nekih 5 ili 6 dozvola. Međutim, sve je to razlog zbog kojih se moramo zapitati kako pomoći i kako bi situacija na terenu bila bolja. Kako dolazi iz Šibensko-kninske županije, dobila sam iz njihovog Ureda za prostorno uređenje i gradnju par podataka. Naime, i oni također podržavaju ove izmjene i dopune oba zakona, međutim i oni, a i ja želim da naši građani znaju kakva je stvarna situacija i zbog čega i zakonodavac i predlagatelj ide u ovom smjeru. Naime, u drugoj polovini prošle godine, riješeno je u tom uredu 714 predmeta, negdje oko 120 predmeta mjesečno. Upravnih predmeta i uz to neupravnih 1291, međutim u istom vremenu je zaprimljeno 895 upravnih i 1332 neupravna predmeta, što govori, rekla sam maloprije, da se rješava 120 upravnih predmeta mjesečno, a dobiva 150, što znači da opet imaju solidno zakašnjenje da sve zaostatke od ranije imaju riješen. Tako sa 1. siječnja 2019. oni imaju 9 700 neriješenih. Kad tome pribrojimo predmete koje će sad dobiti s obzirom da više nema agencije i očekuju oko 3 000 predmeta koja će se vratiti za obradu ponovno kod njih, vidimo koliko će im trebati vremena bez zaprimanja novih predmeta. Ove promjene zakona će sigurno olakšati i njihov zadatak je da on smanji broj procesa, da ograniči rokove javnim službama za očitovanje, a i da pojeftini izdavanje dozvola, međutim treba reći da oni u ovom trenu nisu ni informatički spremni. Što se tiče kadrova, znamo da mlađi kadrovi su daleko spretniji da ne podcjenjujemo starije koji imaju iskustva, opet i kod njih ima različitih djelatnika koji brže i sporije usvajaju znanja. Pohvalno je što je već ministarstvo krenulo sa edukacijama, međutim oni imaju izvjesni strah od toga jer i ministar i evo, tu danas jako malo se govori o tome kad će se moći na takav način dobiti jedna takva dozvola. Prema čl. 64. Zakona o gradnji fino stoji, a malo se danas o tome čulo, pa bih ja voljela da naši i potencijalni investitori i naši građani znaju da je rok 2 godine od dana stupanja na snagu ovog zakona, da županije, veliki gradovi i gradovi čija upravna tijela obavljaju upravne poslove stvore uvjete, unatoč tome što govorimo da zakon stupa na snagu 8. dana od dana objave. Tu će sigurno naše županije sve dati truda iako moramo znati da ima onih koji još nisu uveli ni e-Dozvole, tako da i velika je razlika od županija do županija. Ali, javna pravna tijela poput, ne znam, Vodovoda i odvodnje, Elektre, rok od 15 dana u kojem, ako se ne očituju smatrat će se da su suglasni sa određenim projektom, može stvoriti prilikom realizacije odnosno izgradnje tog objekta poprilično problema. Reći će, mi nismo imali vremena ili nismo dovoljno kadrovski jaki ili nemamo tehničke uvjete, naš server ne podržava takvo primanje takvih mailova i sl. i zbog toga kasnije neće dobiti određeni priključak na, ne znam, Elektru ili vodu. Kad je u pitanju Zakon o prostornom uređenju, maloprije su i kolege pričale i mislim da je za pohvalu da se odluka o izradi prostornog plana državne razine donosi ministar umjesto Vlade i evo, ja i ovom prilikom apeliram i već sam molila i pismeno i ovako usmeno, da se konačno krene u izradu prostornog plana Nacionalnog parka Kornati, koji je sad važeći je stupio na snagu i izrađen 2003., znamo da je u međuvremenu došlo do dosta i intervencija u prostoru, a i novih nekakvih zahtjeva, evo, nedavno sam imala i osobno zahtjev da se paneli i nova energetska učinkovitost ugradi u jedno od objekata na Kornatima s obzirom da to prostorni plan iz 2003. nije predvidio, nije se mogla ishodovati dozvola odnosno dobiti uvjerenje i potencijalni investitor je morao odustati od toga. Hvale vrijedno je da je, evo po pitanju Nacionalnog parka Krka upravo u izradi prostorni plan. Međutim, evo sad vidimo da će ministarstvo umjesto županijskog ureda izdavati akte za provedbu tog prostornog plana za zahvate u prostoru na području nacionalnog parka, sad ne znam da li ćemo onda sad ovim ubrzati izradu prostornih planova, a onda ponovno dozvole usporiti, to će vrijeme pokazati. Poziv za uvid da se izlaže na nekretnini za koju se izdaje lokacijska dozvola kada se radi o više od 10 susjeda i da će se oni pozivati putem javnog poziva. Mislim da će trebati poprilično vremena dok to saživi, ružno je bilo, na ne znam, nekom kamenu ili drvetu objaviti jedan takav poziv, ali, evo, kad se radi o, ne znam, izgradnji zaobilaznice grada Vodica, onda ljudi koji su dolazili u svoje maslinike, polje, onda su tako nešto vidjeli, javljali su jedan drugima, tko će oni svakodnevno gledati ili ne znam, jedanput tjedno, mjesečno, da li će netko na susjednoj čestici nešto planirati graditi, bojim se da će za to proći još dosta vremena. I na kraju bih pohvalila odredbu kojom vlasnik građevinskog zemljišta dužan je prije dobivanja lokacijske dozvole prenijeti na jedinicu lokalne samouprave u vlasništvo dio zemljišta koji je po prostornom planu određen za građenje komunalne infrastrukture jer time smo svi mi u općini i gradovima imali jako puno problema, svi žele i široku prometnicu, žele priključak na vodovod, na odvodnju i sl., a jako teško se odriču jednog metra kvadratnog svog zemljišta. Hvala lijepo.
I vama. Imate jednu repliku od g. Vlaovića.
Hvala. Poštovana kolegice, drago mi je da ste spomenuli županije i njihove aktivnosti na preuzimanju poslova Ureda za graditeljstvo i poslovi izdavanja građevinskih dozvola. Treba reći da su to županije kvalitetno odradile, da su sustigle zaostatke i da nije fer prema njima što se kroz decentralizaciju posla nisu decentralizirala i sredstva jer je samo prve godine smo dobili novce iz državnog proračuna za plaće tih osoba koje rade na tim poslovima, a već dalje ste morali iz izvornih prihoda, a znamo da županije smiju do 20% izvornih prihoda izdvajati za plaće i onda se pribjeglo zapošljavanju ljudi na određeno vrijeme i to uglavnom pravnike, za te plaće niste mogli dobit inženjere, građevinare i arhitekte i šaljemo lošu poruku mladima da ih zapošljavamo na određeno vrijeme. I ne bojim se da se sad opet kroz preuzimanja poslova Ureda državne uprave ne bi dogodilo isto, preuzet ćemo ljude, a županije neće dobit novce, mislim da to se ne smije dogodit. Hvala.
I vama. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vlaoviću, slažem se sa vama da je zaista naše županije su preuzeli veliki odnosno u cijelosti sve djelatnike, nisu dobile odgovarajuća sredstva, čak gradovi i općina po osnovi komunalnog doprinosa prilikom izdavanja dozvola ubiru značajan prihod, a naše županije ostaju uskraćene. Ali evo jedan primjer grada Vodica, pa ovom prilikom apeliram i na druge. Grad Vodice plaća dva djelatnika u Uredu za prostorno uređenje županije šibensko-kninske kako bi ta dva djelatnika isključivo i samo radila područja grada Vodica jer nama je to u interesu s obzirom na komunalni doprinos, kasnije naknadu i sl.
Idemo dalje. g. Josip Borić, izvolite, pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim nešto reći o ova dva zakona jer mislim da zaista je bilo potrebno učiniti određene iskorake i u Zakonu o gradnji, ali i u prostornom uređenju i mislim da, kako i govore u ministarstvu da se to i dogodilo i mislim da im se može vjerovati kad kažu da ćemo sada lakše dolaziti, znači, do akata potrebnih za gradnju jer jednostavno činjenica jest da već desetljećima se bavimo s tim problemom, na koji način doći do uvjeta da možemo početi graditi i najjednostavniji objekt. I tu smo kroz mnoge Vlade raspravljali o tome i onda kad smo imali sustav u kojem je gradnja bez akata gotovo nagrdila cijelu obalu tj. preizgradila velik dio hrvatskog Jadrana, otoka, priobalja, kada jednostavno se pokazalo da ljudi mogu i bez takvih akata dostizati određenu razinu izgradnje i da se postavlja pitanje što učiniti da se to više ne ponavlja? I zaista, država je reagirala i 2010., 2011., i tako svaka Vlada slijedeća najprije pokušala riješiti pitanje nelegalnih objekata, a onda jasno postaviti pravila da se objekti konačno grade u skladu sa svim potrebnim normama i da se ponašamo u skladu sa svim normama koje vrijede i u drugim zemljama i da gradnja objekta nije nekakav hir, nešto neorganizirano ili samo nekakva puka želja bez da se ikoga išta treba pitati, nego jednostavno da postoje pravila i da se pravila poštivati moraju. Kad govorimo o Zakonu o gradnji, vidimo da se ovim zakonom uređuje razvrstavanje građevina obzirom na zahtjevnost gradnje na zahtjevnijim prema manje zahtjevnijim. Jasnije se, znači, dosadašnje razvrstavanje, znači je bilo prema zahtjevnosti, sada kažem po određenim propisima će to biti dosta manje zahtjevno. Dopušteno odstupanje u građenju dozvoljeno samo, znači u pogledu vanjske mjere građevine do 0,30 m ili 30 cm, osim u pogledu obaveznog pravca i najmanje udaljenosti od međe i to je u redu. Imamo problema na terenu što se izdaju akti, a onda se uvijek dogodi da u gradnji dođe i nešto više kvadrata, posebno u popularnim Penthausima ili na zadnjim razinama, potkrovljima i tada nailazimo na probleme svi, od lokalne samouprave, pa do investitora i onog koji je objekt gradio, ali i onoga koji je akte izdavao. Imamo izradu glavnog i drugih projekata u elektroničkom obliku, te smanjivanje njegova sadržaja i troškova izrade. Elektronički oblik je puno pogodniji za razmjenu i naravno da unutar kolanja tih dokumenata jasnije je da sve možemo raditi brže i da ne treba nešto kopirati više u 10 o 20 primjeraka da bi dobili nekakav akt o gradnji i to svakako treba podržati. Taj projekt bit će gotov onog trenutka kad bude službeno i digitalno potpisan. Obveza oslobađanja investitora obveza je prikupljanja posebnih uvjeta i uvjeta priključenja koji su uvjet za izdavanje građevinske dozvole. E tu sada dolazimo do toga da to obavlja projektant. Što ćemo mi u lokalnoj samoupravi kad nam projektant radi na 70 projekata? To je pitanje hoćemo li se usporiti i koliko ćemo ovisiti o njegovoj volji i što on smije ili što on može. Mi znamo da imamo velikih projektnih biroa, imamo i malih, imamo ih svakakvih, ne i to je nešto što nas može realno usporiti ukoliko mi nismo uključeni i mislim da to možda i nije najsretnije rješenje bez obzira što su i do sada radili jedan veliki dio posla, ali lokalna samouprava glumi malo svoju nekakvu kontrolu nad cijelim procesom i kažem, postajemo ovisi o tome što on želi ili koliko on bude u mogućnosti nešto odraditi, a nisu za nas svi, barem iz nekih iskustava vidimo kad govorimo i o prostornom planiranju i o projektiranju, da nisu baš svi na najvišoj razini koje mi očekujemo za novac koji plaćamo i tu se dolazi do problema. Moja iskustva s prostornim planiranjem da vam se na javni natječaj javi netko tko je malo jeftiniji, naravno, morate ga izabrati itd., to ako se dogodi i onda imamo problema da već nekoju godinu ne možemo izraditi prostorni plan kako treba, stalno se mijenjaju nekakvi ljudi koji planiraju unutar tih kuća itd. i došli smo do toga da su i prostorni planovi postali sredstvo političkog pritiska. Znači, da se danas bez problema na jednoj javnoj raspravi možete politički organizirati, ukoliko vam smeta, ne znam, načelnik ili manjina ili većina u vijeću, sasvim svejedno i da se možete organizirano sa nekakvim građanima pojaviti i na neki način eksploatirati javno takav prostorni plan, a onda stvoriti pritisak i svi dolaze pod jedan utjecaj, znači, jedne mase ljudi, velikog broja primjedbi, niti čovjek koji vodi izvršno tijelo ili samo grad ili općinu, niti oni koji ga izrađuju, jednostavno nalazimo se u problemu. Mislim da javne rasprave moraju biti, ali jednostavno imamo takav problem sa javnim raspravama, barem ja za sebe govorim, znači, da jednostavno kad dobijete 400, 500 primjedbi na jednu raspravu i ne možete zadovoljiti niti osnovne nekakve uvjete da možete reći da ste nešto normalno planirali ili da želite nešto dobro planirati. Znači, kako odvojiti nešto što je politika od stvarnog onog što je? Znači, kad se bavimo sa neznanjem ili vas netko nagovara da trebate nešto potpisati, pa vam napiše i tekst, pa se vi potpišete bez obzira koliko znate o nečemu ili ne znate i dolazimo do toga da se prostorni planovi onda zaista odrađuju na način na koji se odrađuju. Ovdje imamo u čl. 20. st. 3. što se sve dozvoljava, znači, kad govorimo o izdavanju lokacijske i građevinske dozvole. Znači, građenje nove zgrade koja ima pristup na prometnu površinu i mogućnost spajanja na odvodnju i u prostoru gdje nema upova. To je odredba koja otvara mogućnost da gradimo svagdje ako imamo pristup i odvodnju, bez obzira što nam je nacrtano ili nam je u prostornom planu označeno, mislim mora bit građevinsko barem izgrađeno, neizgrađeno ako dobro razumijem, ako piše još i upu, onda ga ne moramo poštivati tj. ne trebamo ga čekat, možemo dati dozvolu, ako sam dobro razumio. Jel to to? Je. Mislim da će to otvoriti prostor samo onima koji su blizu ceste i prvi u redu do ceste bilo koje. Prvi u redu do mora koja prolazi cesta blizu mora, prvi u redu do ceste koja prolazi uz naselje ili negdje van naselja i ti se spajaju i njima se izdaju građevinske dozvole, svi iza njih postaju problem. Mislim da o toj odredbi treba razmisliti. Ja mislim da nije jednostavno nekome reć, ja sam blizu ceste, imam odvodnju i dobit ću dozvolu, ovaj iza njega 10 m nije blizu ceste, ima odvodnju, ne može. To će bit problem gdje će nam prostori koji su u obuhvatu upova ostati izgrađeni samo u rubnim dijelovima koje pokrivaju postojeće ceste. Još jedno što mene interesira u ovom drugom Zakonu o prostornom planiranju, čl. 102. priprema izvješća, rok 30 dana za novi plan, 15 za izmjene i dopune. Priprema izvješća sa javne rasprave se brka sa, često imam ta pitanja svojih vijećnika, što je točno tu, znači, priprema je priprema i može trajati godinu dana i dvije godine i tri godine. Znači, da li smo dovoljno jasni s ovim člankom do kad se nešto mora izradit? Mi jesmo rekli ako u dvije godine nemamo javnu raspravu, odluku, bit ćete van snage, idemo ispočetka, ali ako donesete odluku i u zadnjem dijelu neke druge godine vi nešto napravite, pa opet si tako rastežemo prostorne planove po 10-tak godina. Da li me razumite što hoću reć? Znači, tu bi možda trebali biti jasniji, jel ovakav formulirani članak stvara zabludu. Priprema je nešto što može trajati, kažem, nekoliko mjeseci, godina, 10, 15 dana, a može trajati i više i nikome tu ne možemo ništa reć, pogotovo ne izrađivaču plana koji se na to izvlači i kaže, a imamo vremena, ne. Tako da jednostavno, evo možda da točno kažemo za što, koliko, pa ako nisu u tom roku, prijatelju izvoli preuzmi odgovornost jer ovako se svi mi u tome snalazimo. Ja znam da je nekad i potrebno da se snalazimo, ali to ne znači da smo onda uredili sustav kako treba jer očekujemo kad uzmemo nekoga i ponudi se kao izvođač ili izrađivač plana da on barata s materijom, da zna šta radi, a ne da ako se njemu nešto da ili ne da, da lokalni čelnik može samo čekati i misliti što je krivo ili nije napravio krivo, mislim, tako da evo možda te neke manje sitnice, kažem, možda treba jasnije odrediti, ali sve u svemu, kažem, ovo je sigurno napredak u dijelu kako se to i objasnilo od ministarstva i osobno to podržavam.
Nemamo replike, g. Ante Pranić, izvolite, nema ga [[Upadica iz sabornice: Tu je, tu je]] gdje je? [[Upadica iz sabornice: Bauk je prije]] Bauk je prije? [[Upadica iz sabornice: Arsen Bauk, je]] Ispričavam se. g. Bauk izvolite, ispričavam se, vas sam vidio, al nisam vas vidio gore, moja greška.
Viđat ćete vi mene gore isto, dole, gore.
Šta, šta?
Kaže ja nemam ništa protiv da sam gore.
Ali zaustavimo vrijeme dok traje ova prijateljska rasprava.
Ma neću ja, ne treba, ne treba vrijeme, ja neću dugo.
Onda možete počet, izvolite.
Ja mogu i počet. Dakle, ja bi upozorio na 5 stvari koje mislim da bi trebalo objasniti i da predlagatelji vode računa o tome. Dakle, prvo tiče se ukidanje elaborata zaštite od požara, to je čl. 69 i 70. Dakle, izgleda da se neki posao, upotrijebit ću izraz uvaljuje arhitektima, da ono što je u tom elaboratu zaštite od požara, obrađuju u kod sebe i ja pretpostavljam da zato i postoji pečat za požarstvo i da tu, dakle, arhitekti ne žele obavljati to jer za to postoje ljudi koji su obučeni. Ne znam što vam je MUP rekao o ovom pitanju jer ovo nije bilo ni na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću. Drugo, tiče se čl. 81. i 82., a to je pitanje očitovanja o posebnim uvjetima. Dakle, ako sam dobro shvatio, u zakonu piše da ako se tijelo ne očituje u 15 dana da se smatra da nema posebnih uvjeta, to ovako generalno čak nije ni loše, međutim životne situacije mogu potpuno drugačiju stvar izazvati, a to je da se neko tijelo iz objektivnih razloga nije moglo očitovati što ne znači da toga nema, i onda ovoga ljudi nastave dalje raditi i onda dođu na tehnički pregled, i ovi im kažu pa nemate, ne možete dobiti dozvolu jer nemate posebne uvjete. Ono što također bi želio skrenuti pažnju a to je u članku 4. da se u najjednostavnije skupine, u najjednostavnije skupine, e ne zgrada nego građevina uvrsti bazen, jer kako sada piše tu su samo zgrade, a bazen nije zgrada nego građevina, pa bi to isto bilo dobro razmisliti. Što se tiče četvrte stvari, treba vidjeti što se promijenilo geodetima obzirom na ukidanje geodetskog projekta i ono što je možda najzanimljivije ne postoji nakon stupanja na snagu ovoga Zakona još dvije godine se neće ništa promijeniti po prijelaznim i završnim odredbama jer te stvari stupaju na snagu za dvije godine, dakle neće sutra bit sve u gotovo u tri klika stupanjem na snagu Zakona nego će još neko vrijeme ljudi morat šetat od vodovoda, MUP-a, sanitaraca i tako dalje, i tu bi gospodine podpredsjedniče moje izlaganja bilo završeno u dvije minute i četrdeset sekundi. Hvala.
Nisam čuo, ali ovaj apriori se slažem s vama. Idemo dalje, gospodin Ante Pranić sada stvarno. Izvolite.
Hvala uvaženi podpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Ja znam da je glavni razlog za izmjenu Zakona o gradnji vezan za politiku Vlade Republike Hrvatske koja želi do kraja mandata poboljšati poziciju na doing business ljestvici, kao i u Zakon o komunalnom gospodarstvu gdje su komunalni doprinosi dolazili na naplatu po sada nakon uporabne dozvole gdje je svim Gradovima i Općinama dovedena upitnost izvođenja javne infrastrukture do objekata, gdje vidimo da sada već imamo probleme od Zakona koji je donesen radi sličnog koncepta lani. Tako smatram da i ovaj Zakon koji bi mogao možda ubrzati intenciju donošenja građevinskih dozvola u konačnici može dovesti do stvaranja investicija koje su nesigurnije za investitore. Nije mi jasno zašto se ukida elaborat zaštite od požara vezano za ove manje građevine i prebacuje se ta jedna velika odgovornost na arhitekte, kad svi znamo što to znači za sigurnost građevina. Također mi nije jasan zakonski institut po kojem javno-pravno tijelo ima 15 dana se mora očitovati na zahtjev, inače se smatra pozitivnim odgovorom za investitore. Imamo jednu pretpostavku da za potrebe jedne investicije potrebno je ishoditi posebne uvjete i potvrdu glavnog projekta od strane Ministarstva unutarnjih poslova, Inspekcije zaštite od požara, gdje uredno to javno-pravno tijelo dostavi uvjete projektantima, projektanti dostave glavni projekt javno-pravni tijelima na potvrdu, potvrda se ne izda u zakonskomu propisanom roku 15 dana, smatra se da je sve usklađeno i što kasnije biva?, dolazimo na uporabnu dozvolu gdje se pozivaju javno-pravna tijela, javno-pravno tijelo koje nije dostavilo smatra se, odnosno koje nije ajmo reć' dostavilo u zakonskom roku 15 dana, smatra se da je pozitivno, ali vidimo da u fazi procesa izvođenja same građevine nije sve usklađeno sa samim propisima. I bez obzira što smo investitoru ajmo reć' omogućili lakše izdavanje građevinskih, građevinske dozvole, vidimo da smo investitora kasnije na uporabnoj dozvoli itekako zakočili, i ne samo to, nego je ta investicija, ta građevina u budućem razdoblju isto tako podložna inspekcijskom nalazu nadležnih inspektora gdje u svakom trenutku mogu te sve nepravilnosti koje su nastale u procesima građenja već kad se objekt sagradio višemilijunskim investicijama ili manjim investicijama, ugrozit njegovu samu upotrebu. Što se tiče javno-pravnih tijela i ovih 15 dana, gledajte zna se događati u procesu izvođenja prostornih planova jedinica lokalne samouprave, regionalne, prije svega jedinice lokalne samouprave da javno-pravna tijela dostavljaju svoja očitovanja van zakonskog roka i nas dovode zaista u velike probleme, gradonačelnike i načelnike, a da ne govorim o još nekim drugim stvarima što se tiče studija utjecaja na okoliš. To je zapravo rezultat rada javne uprave Hrvatske koja po svim parametrima, svjetskim parametrima se nalazi na začelju država svijeta. I ako bi mi, ako mi mislimo na doing business ljestvici povećati se odnosno bit konkurentniji, naša javna uprava generalno treba bit znatno konkurentnija, pogotovo ona javno-pravna tijela koja sudjeluju i u dostavljanju i uvjeta, a i dostavljanju potvrda na glavne projekte. Ovakvom jednom intencijom da, odnosno zakonskim instrumentom po kojim javno-pravno tijelo u roku 15 dana ne dostavi svoje mišljenje, ono je pozitivno za investitore, napravit će te zaista jedan veliki problem prilikom ishodovanja uporabne dozvole i upotrebe same građevine, isto k'o što ste sada stvorili problem svim Gradovima i Općinama izmjenom Zakona o građenju, gdje sada vidimo kako dolaze poglavito one Općine i Gradovi s malim fiskalnim kapacitetima u velike probleme, gdje se nas primora graditi investicije milijunske do proizvodnih određenih pogona, a nemamo prihod od komunalnog doprinos a prije nego što uporabna dozvola postane pravomoćna. Znači samo zbog takvih članaka u Zakonu o komunalnom gospodarstvu gdje smo mi upućivali, imali ste primjedbu i od Udruge Gradova i Udruge Općina, danas se u stvarnosti događa sve ono što smo najavljivali, a isto tako po meni će se dogoditi i u ovim odredbama što se tiče ovog zakonskog instituta od 15 dana i uporabne dozvole, a da ne govorimo elaborata zaštite od požara. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odnosno imate 3 replike. Prvu repliku je tražio gospodin Lončar.
Hvala potpredsjedniče, kolega Praniću samo jedno pitanje vas molim. Istina da treba tražiti javnu, uvjete iz javnopravnih tijela i oni ga …/nerazumljivo/… izuju odnosno projektant onda projektira, međutim ima jedna stvar da ponovo javno pravno tijelo prije već je izdalo javnopravne uvjete, projektant izradi projekt u skladu sa njegovim uvjetima, ponovo traži izdavanje potvrde na glavni projekt. Smatrate ti ispravnim i da li je to uopće potrebno?
Odgovor. Izvolite gospodin Pranić.
Pa gledajte ako smatram da se to može pojednostavnit, prije svega ove sfere gdje se ponovo zovu i na uporabnu dozvolu, ponovno. Ali gledajte hajmo pokušat kazneno odnosno novčano kazniti određena javnopravna tijela gdje bi se lako to moglo na službenike koji ne rade svoj posao konkretno u pojedinim javnopravnim tijelima, a ne po sistemu da doslovno se, znate kako se u praksi rješavaju javnopravna tijela, da pojedini mi gradonačelnici i načelnici i za privatne investicije i za javne uzmemo mobitel pa zovemo po službama i molimo doslovno da dostave nam ili uvjete ili potvrde bilo za naše građane, bilo za poduzetnike ili bilo za vlastite institucije. E to se u Hrvatskoj trenutno događa. I na kraju to dođe van zakonskog roka ali se opet bojite ove uporabne dozvole da ne bi slučajno koje javnopravno tijelo izostavili, a šta vam znači višemilijunska investicija koju ste sagradili koja ne može dobiti uporabnu dozvolu.
Gospodin Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče, poštovani kolega Pranić evo samo jedno pitanje pošto ste spominjali i rang liste i Duing biznis i kako stojimo kao Hrvatska na svemu tome, Vlada i ministarstvo tvrde da će ovim zakonom ubrzati, olakšati ishođenje dozvola te tako da ćemo postati malo privlačniji što se tiče investicija investitora. Znamo da u Vrgorcu se evo zona i širi, da su došli neki novi investitori, po vašem mišljenju ovaj zakona tj. ova dva zakona hoće li pomoći, hoće li Vrgoračka zona postat privlačnija investitorima ili će ostat sve isto? Hvala.
Odgovor gospodin Pranić.
Ma gledajte, što se tiče gospodarskih zona i Hrvatske mi moramo biti svjesni da je 40% Hrvatske Natura 2000, znači onaj tko je to napravio i zakočio Hrvatsku trajno po pitanju investicija i Dalmatinske zagore i pitanju Gorskog kotara i Like i dijela Ravnih kotara i dijela Zagorja, onog trenutka kada se to reformira znači ta Natura 2000 tada moj poduzetnik iz gospodarske zone neće godinu dana vodit rat sa Ministarstvom zaštite okoliša da bi dokazao da njegova investicija ne ugrožava prelet ptica na 30, na visini od 10 metara od hale. Eto to vam je rak rana svih gospodarskih zona na našem području i zašto se Dalmatinska zagora općenito stoji po pitanju tih investicija. Po pitanju ovog zakona sam sam vam rekao, vjerojatno će se građevinske dozvole brže ishodovat, ali pitanje što će biti s upravnim dozvolama prije svega u ovom dijelu javnopravnih tijela koji se ne očituju, a kasnije vas mogu i te kako zezat na uporabnim dozvolama.
I gospodin Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče, kolega Pranić slažem se s vama da donošenje ovakva dva zakona u hitnoj proceduri s ciljem da se poboljša konkurentnost Hrvatske u privlačenju investicija i olakšavanju izdavanja građevinskih dozvola, nije dobro iz razloga što može proizvest pravnu nesigurnost. I mi ne smijemo dozvolit da ovakvi zakoni idu u hitnu proceduru i da nisu dovoljno iskomunicirani, ali vidimo da ima dosta primjedbi i od same struke s terena, jer će sigurno biti sutra mijenjani. Upravo su nam to investitori rekli da imamo previše zakona, da ih prečesto mijenjamo i da se ne primjenjuju dosljedno u svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave jednako. To se ne smije događati i mislim da bi trebalo ove detalje koje ste vi spominjali preciznije urediti. Hvala.
Hvala i vama, idemo dalje, a pardon odgovor da.
Apsolutno se slažem s vama kolega Vlaović. Mi imamo trenutno zakone jer se događa jedna situacija da investitor dođe, kupi zemljište, krene projektirat, od trenutka kupnje zemljišta do trenutka uporabne dozvole promijeni mu se pola zakona temelju čega ishoduje pojedina javnopravna tijela uvjete ili određena projektiranja ili samo, same procese građenja. To je ona nesigurnost, to je nestabilnost, a što se tiče reformskog zaokreta ja sam davno ovdje u saborskim klupama kad je bio Zakon o državnoj imovini odnosno predlagao jednu reformu, a to je ono sve što se tiče obuhvata do '91. kad je bio Zakon o poljoprivrednom zemljištu da se jednostavno ovi sad smo rekli 10% teritorija Hrvatske da, prepusti jedinicama lokalne samouprave i da na takav način mi kreiramo, decentraliziramo funkcije, da mi vlastito kreiramo strategije razvoja na našim teritorijima, a ne da za 3, 4 kvadrata ponovno se moraju vuči podređeni ministarstvu, a neko za rukav i molit da vam ubrza proces. Hvala.
Idemo dalje. Slijedeća pojedinačna rasprava pripada gospođi Grozdani Perić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege već je puno toga rečeno, međutim evo imam potrebu i ja reći nekoliko riječi o ova dva zakona. U 2018. je zaista izdano preko 9.000 skoro 10.000 dozvola što je u odnosu na 2017. gotovo identično, međutim vrijednosno su one puno veće u odnosu na prethodnu godinu skoro 10%. Kada to usporedimo sa podacima koje smo svi dobili od Gospodarske komore onda se vidi da je građevinska djelatnost i obujam građevinskih radova povećan za nekih 5% što zaista daje itekako velike nade i optimizam da se naše gospodarstvo bolje i kvalitetnije razvija, da je zaposlenost sve veća. Kad usporedimo to sa podacima da je u, prema vrstama građenja to je preko 83% su kolektivna gradnja, dakle gradnja stanova a sve ostalo su ostale građevine, puno manje. Onda zapravo postavljamo pitanje što je sa malim investitorima tipa privatnih kuća, vjerojatno su pribrojeni u ove ostale građevine. Zapravo tu bi trebali isto tako motivirati sa svim ovim izmjenama da svatko od nas građana ima potrebu i primjenjuje zakon na način da zaista traži određene dokumente i građevne dozvole a ne da se događa ponovno nekakva nelegalna gradnja jer će opet kroz neko vrijeme se morati to sve skupa regulirati. Kad to usporedim sa mojom županijom onda vidim da je tamo preko 1800 stanova je izdato dozvolu za građenje i to je veliki, jako puno stanova, dakle to je skoro 160 tisuća kvadrata koji su izgrađeni na našem području. Ja ću se ovdje referirati sada na nekoliko članaka i držim da izmjene zakona su zaista potrebne da bi pospješile i omogućile investitorima brže dobivanje, ishođenje svih dokumenata za građenje i ono što je značajno spomenuti to je članak, između ostalog članak 79. Zakona o prostornom uređenju. Već je kolega govorio o tome da se tim člankom omogućava zapravo da se ubrza građevinska dozvola za one građevine gdje se dogodilo zapravo, gdje se događa rekonstrukcija ili gdje se gradi nova građevina i ona građevina gdje ima pristup na prometnu površinu, tu na ovaj način se zaista ubrzava jer su kod nedonošenja recimo nekih posebnih uvjeta u prethodnom zakonu bilo onemogućeno izdavanje građevne dozvole jer to tadašnji urbanistički plan uređenja nije predvidio. Dakle mislim da je to dobro bez obzira što možda sa tim će biti oštećen netko u drugom redu, trećem i ostalo ali nepravedno su ovdje bili ti investitori zaista zakinuti u tom slučaju. Isto tako kada govorimo o članku 136 koji se mijenja u Zakonu o prostornom uređenju, onda moram reći da se tu isto tako događaju promjene i to s obzirom na rokove izdavanja odnosno u kojem roku upravno tijelo ili ministarstvo traži od javno pravnih tijela uvjete za priključenje ili utvrđivanje posebnih uvjeta. Isto tako u kojem roku je obvezno izdati to javno pravno tijelo svoje uvjete i rješenje. To je dobro, međutim, ono što znam s terena mislim da su već neki kolege i to spomenuli, zapravo koliko su javno pravna tijela spremna da to u tom roku mogu izdati. Imam primjer, evo npr. HEP-a koji će u tom postupku je ishođenja dozvole davao suglasnosti, međutim, događalo se da po ishođenju uporabne dozvole da se dogodilo da taj investitor koji je napravio ogromnu investiciju i građevinu nije se mogao priključiti na električnu energiju. Dakle ovo je sve dobro ali mislim da paralelno moramo raditi i na stvaranju preduvjeta da ta javno pravna tijela zaista se pravovremeno prilagode i uključe u sve te promjene da bi onda taj postupak zaista išao postupno kako treba, da bi se on događao u što kraćem vremenu i da se ne bi događalo da onda dolazimo u situacije da možda zbog te brzine nekog investitora oštetimo što sigurno nije intencija ovog zakona nego da zaista se to dogodi u što kraćem roku. Isto tako jako je važno a sada se to vidi iz svih ovih rasprava da svi zakoni koji su povezani a to je i Zakon o komunalnom gospodarstvu, dakle načina financiranja svih od lokalne jedinice pristupa i svega onoga što treba jedinica lokalne samouprave omogućiti do priključaka na infrastrukturu da je isto tako jako važno i da u svemu tome moramo voditi računa o ujednačenosti kod donošenja svih tih zakona i voditi računa što to onda implicira na fiskalne kapacitete samih gradova i općina. Hvala lijepa.
Gospodin Kliman je tražio repliku.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Perić, sada ste spomenuli hrvatsku elektroprivredu, da, slažem se s vama da tu treba biti puno oprezniji jer investitori su jako izloženi troškovima. Ja sam stava ali želio bih čuti i vaš komentar da bi sve potvrde javnopravnih osoba u postupku trebale biti besplatne ili samo take, platiti takse. Jer mi dolazimo u situaciju upravo kod HEP-a da se traže novci za 20% početka investicije da bi dali suglasnost da bi izdali, da bi dali suglasnost na projekat, dakle, prethodno plati. Sada zamislite, da je projekat od nekih 2 milijuna kuna, 20%, 400 tisuća kuna treba platiti prvo HEP-u da bi vam izdali tu suglasnost, jer oni moraju raditi projekat za energetske kablove itd. To odmah dovodi u probleme investitore, zašto? Zbog toga što je preduvjet za dobivanje kredita upravo građevinska dozvola, a veoma često su troškovi građevinske dozvole upravo u kreditu. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Želite li odgovoriti? Izvolite gospođo Perić.
Da, točno je, to što ste rekli i misli da bi puno više trebalo biti koordinacije između samih javnopravnih subjekta sa jedinicama lokalne samouprave, a isto tako vidjeti način na koji se može olakšati zaista investitorima da ishode dozvole prije nekoga lansiranja takvog troška jer je to sigurno veliki problem, jer onda ne znamo što je prije, dal je kokoš ili jaje.
Hvala. sljedeća pojedinačna rasprava gospodin Gordan Maras.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o investicijama, o Zakonu o gradnji, o tome, koliko je teško u RH u biti poslovati, dovoljno je pogledati neke pokazatelje koji će vam u biti pokazati, gdje leži problem i zbog čega Hrvatska iz godine u godinu posustaje što se investicija tiče, što se tiče stranih posebno investicija, zašto ljudi zaobilaze našu zemlju. Jedan od takvih pokazatelj je i Duing biznis ljestvica, gdje je Hrvatska u samo nekoliko godina potonula 17, 18 mjesta i sada se trenutno nalazi na 58 mjestu. Samo u jednoj, zadnjoj godini je potonula sa 51 na 58 mjesto. Prestigli su nas svi naši susjedi, da ne govorim i u regiji nismo među boljima, kada govorimo i istočnije od nas, znači Makedonija, Srbija, tu su iz godine u godine napreduju nažalost Hrvatska ide u potpunom suprotnom smjeru. Jedan od tih pokazatelja je pokazatelj izdavanja građevinskih dozvola, odnosno, mogućnosti da ljudi u Hrvatskoj investiraju, koji u jednoj godini se srušio sa 126 mjesta na 159 mjesto. Znači Hrvatska je u cijelom svijetu, u zemljama koje se rangiraju, što se tiče izdavanje građevinskih dozvola, mogućnosti za investiranje 159. I onda se jasno može iz toga zaključiti da nešto nije u radu sa našim i zakonodavstvom, ali i nažalost i sa onima koji bi trebali to zakonodavstvo provoditi. Što se tiče same rasprave i brzine i želje da se određene stvari ubrzaju i poprave, jasno da smo svi zainteresirani da ta rasprava bude što brža i što efikasnija, ali nekada brzati i ne provesti kvalitetnu raspravu u Hrvatskom saboru, nije dobro. Nije dobro, da pod krinkom da što brže riješimo određene probleme, mada smo svi svjesni ovdje u Hrvatskom saboru, da to nećemo riješiti, već sada u samoj raspravi, pa i zastupnici, koji imaju želju podržati taj zakon, govore o mnogim primjedbama na zakon s kojima nisu zadovoljni i govore da bi se već sad trebao i ovaj prijedlog mijenjati. I onda se postavlja pitanja, zbog čega zakonodavac nije, odnosno, ne zakonodavac, nego predlagatelj zakonodavcu, nije dao mogućnost da se očituje kroz jednu, dvije rasprave, odnosno, ne kroz jednu, dvije, nego kroz dvije rasprave kako bi se što bolje pripremili i amandmani odnosno, mogućnost da se određene stvari u zakonima promijene. Uz to što u sferi gradnje, odnosno, investicija, zaostajemo za zemljama EU, kolege su maloprije o tome govorile, u nekim područjima, standardi koje mi postavljamo, su daleko niži od zemalja u EU. Netko je maloprije spominjao bazne stanice, odnosno, stavljanje na određene lokacije stanica za telekomunikacijske usluge, da se to radi na jednoj od najlabavijih europskih procedura. Ja se s time slažem. Tu bi trebalo voditi računa da se poštuju određena pravila i standardi, recimo u Gradu Zagrebu bi bazne stanice trebale imati određene dozvole i postavljati se n a način da budu u krugu određenom, oko zgrada, na najvišoj točci, pa čak i 50-tak metara na stupu, kako ne bi možda ugrožavali zdravlje naših sugrađana i kako bi postavili standarde koji su svagdje normalni u EU, osim u RH, gdje se dopušta maltene, da se stavljaju bazne stanice tamo gdje je riješeno vlasništvo i gdje ti netko kaže, stavi baznu stanicu, plati mi najamninu, ja imam slučaj u svojoj ulici, gdje se radi o osobi, koja je iznajmila svoju cijelu kuću ne bi li se bazna stanica na nju postavila. I normalno da su ljudi onda u okružju uznemireni mada treba biti svjestan i realan i reći ukoliko želimo određene usluge i mogućnosti da se njima koristimo, da je nemogući izbjeći i takvu tehnologiju. Ali zbog čega ne bi postavili određene standarde? Zbog čega ne bi napravili to da se naši građani osjećaju sigurnije? I zbog čega ne bi danas sutra mi bili ti koji imamo što se tiče takvih modela i standarda vezanih uz telekomunikacijske usluge, zbog čega mi u Gradu Zagrebu ili u Hrvatskoj ne bi bili ti koji imaju najviše obzira prema tome, što je za zdravlje naših građana dobro, a šta vjerojatno nije? Mada još dugi niz godina nećemo biti ni potpuno sigurno, koliko ta sva tehnologija utječe na zdravlje naših ljudi. Tako da, volio bi da se te neke stvari i obrade zakonom, volio bih da imamo određene standarde koji idu korak ispred EU. Volio bih također da Hrvatska konačno poboljša svoje mjesto na doing business ljestvici što se tiče same gradnje a da se u zakonu ne mijenjaju stvari i ne ubrzavaju stvari koje su bitne za sigurnost naših građana. Recimo kao šta smo čuli u samoj raspravi ukidanje elaborata zaštite od požara, odnosno rok u kojem se to mora, u kojem se to mora definirati. Inače se smatra da je stvar gotova, odnosno prihvaćena. Mislim da je opasno da se neko tijelo 15 dana a ukoliko se ne očituje po posebnim uvjetima uzimati situaciju zdravo za gotovo. Znači mi moramo omogućiti u određenoj situaciji da naši građani imaju apsolutno sigurnu gradnju i sigurnu situaciju vezano uz požare iz moguće izvanredne situacije koje se dešavaju uz građevine. Također u samom turizmu moramo također voditi računa i o tome kako naši sugrađani mogu oplemeniti što jednostavnije svoje turističke objekte. Govorim ovdje o bazenima koji, koji ja mislim da bi bilo u interesu kao dodatna ponuda da se što jednostavnije mogu graditi i da ljudi što jednostavnije mogu definirati dozvole potrebne za gradnju bazena jer se dosta često u praksi dešava da ljudi moraju rješavati nekoliko mjeseci, pa čak nekad i godinu dana da riješe najosnovnije papire kako bi izgradili tu, taj dodatni sadržaj koji bi im onda omogućavao da se eventualno na njihovoj turističkoj imovini, odnosno apartmanu ili kući ostvaruju dodatni prihodi. Znači još jednom da evo rezimiram, radi se o tome da moramo voditi računa kakve zakone donosimo, da ti zakoni ne budu zbrda zdola na brzinu sklepani koji vjerojatno će se ovdje usuglasiti zastupnici i biti će određena podrška i iz opozicijskih redova izmjeni ovih zakona ali da kad već mijenjamo zakone da se onda napravi jedna sveobuhvatna izmjena, odnosno reforma koja bi omogućila da sutra ili za godinu dana na ovim podacima o kojima sam malo prije govorio vidimo direktan napredak RH a ne nazadovanje koje je iz godine u godinu. Doduše nazadovanje je i u samom pogledu investicija odnosno gradnje i u tome da više gotovo da nemamo ni majstora u RH jer je politika plaća i porezna presija koju promovira Vlada Andreja Plenkovića dovela do toga da ljudi odlaze iz Hrvatske, da radije nađu 200, 300km dalje posao za duplo veći ili tri puta veći novac nego da ostaju u Hrvatskoj i da ovdje rade. Znači mi smo građevinski sektor što se tiče ljudstva i kadrova gotovo uništili i to je ta vrsta nesposobnosti i ne vođenja brige o tome kako se pomoći u situacijama, ili kako pomoći u situacijama poduzetnicima, odnosno zaposlenima u tom sektoru da mogu imati manje troškove, da mogu omogućiti ljudima veće plaće jer sigurno ljudi ne bi imali nikakav problem sa time kada bi imali mala porezna opterećenja da i dignu plaće. Moramo postati svjesni da u RH što se tiče zaposlenosti u građevini neće biti kruha i neće biti ljudi što je još gore dok se plaće barem ne poduplaju. O tome treba razmišljati i nažalost naša Vlada o tome vodi jako malo računa. Hvala lijepa.
Prvu repliku ima gospodin Davor Lončar.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, jedna mala, samo mala ispravka, kada su u pitanju izgradnja bazena. Ja jako dobro znam da nigdje u Hrvatskoj nije potrebna građevinska dozvola za izgraditi bilo gdje bazen u Hrvatskoj nego je to jednostavna građevina koja je dopuštena bilo kome da može graditi to u svome dvorištu ili blizini. Hvala lijepa.
Gospodin Maras, odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine Lončar, vi ste u svojoj raspravi sami rekli određene činjenice a to je da niste zadovoljni sa određenim rješenjima u zakonu. Ja sam u svojoj samom raspravi govorio o tome da bi bilo dobro da zakoni dolaze u Hrvatski sabor sveobuhvatno pripremljeni odnosno da omogućimo kvalitetne zakone a da oni nisu dovoljno kvalitetni danas u RH govori sama činjenica ova malo prije koju sam spomenuo a to je da smo samo u jednoj godini izgubili preko 36 mjesta na doing business ljestvici u području gradnje. Znači to vam dovoljno govori koliko su naši ljudi u Vladi, odnosno koliko je Vlada Andreja Plenkovića sposobna poboljšati situaciju vezanu uz samu gradnju odnosno uz ove zakone o kojima danas govorimo. Hvala lijepa.
Gospođa Juričev-Martinčev.
E pa kolega Maras, rekli ste kako je između ostalog uništeno građevinarstvo. Da li znate da je u posljednje 3 godine građevinarstvo upravo bilježi rast i sada je u 2018. imalo najvišu razinu koju nije imalo od 2008. godine. I građevinarstvo je jedno od onih djelatnosti koje je donijelo poboljšanju makroekonomske situacije u zemlji i rastu BDP-a i povećanju zaposlenosti.
Gospodin Maras, odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice moramo vidjeti o čemu točno govorimo. Znači treba vidjeti i tko radi, koje zaposlene imamo, gdje naše tvrtke rade. Znači u RH jako malo naših tvrtki, evo sad kad govorimo o Pelješkom mostu, odite, pogledajte tko radi na Pelješkom mostu. Naše tvrtke nažalost u Hrvatskoj nemaju posla, odnosno većina stvari koje i ovih trendova o kojima vi govorite ostvaruju naše tvrtke u izvozu. To su naše najveće građevinske tvrtke. Sa te strane volio bih da hrvatska Vlada stvori uvjete da naše tvrtke u Hrvatskoj mogu zaposliti ljude i stvoriti kvalitetne plaće kako bi oni radili. Pogledajte malo oko sebe i vidjeti ćete da u Hrvatskoj nema previše investicija, osim ovih nekoliko koji se u ovom trenutku, europskih odvija, za koje smo situaciju pripremili, mi još prije 3-4 godine.
Gospodin Vlaović na kraju.
Hvala kolega Maras. Slažemo se s vama i mi iz HSS-a da su ova dva zakona trebala ići u redovnu proceduru, da se kvalitetno iskomunicira i sa stručnom i zainteresiranom javnošću, jer vidimo da ima niz primjedbi na iste. Da slažemo se treba povećati način kako privući investicije u Hrvatsku, ali investicija nema, nema ih iz razloga što je veliko nepovjerenje poduzetnika i zbog čestih promjena zakona, ali sigurno da i država ne čini dovoljno da bi zaposlila domaće kapacitete. Evo, recimo, najavljivalo se prvom početkom ove godine, natječaj za energetsku obnovu stambenih kuća. Sada je informacija da to ipak neće biti u prvoj polovici ove godine, a znamo da su te poslove upravo radili naši domaći obrtnici i poduzetnici, planirali nekakve svoja zapošljavanja, prema tome, a sada tih natječaja neće biti. Na taj način se ne prihvaća investicije i ne daje potporu građevinskom sektoru u Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor, gospodin Maras.
Hvala lijepo. Najveći problem je gospodine Vlaović taj što hrvatska vlada ne uspijeva stvoriti konkurente uvjete, da ljudima se povećaju plaće. Znači porezna opterećenja, troškovi poslovanja, nekonkretnost u mnogim segmentima, najviše birokracije i opterećenje birokracije, dovodi do toga da ljudi u Hrvatskoj, bez obzira što su cijene, nisu puno niže nego što bi bilo u nekim drugim europskim zemljama, taj novac nije usmjeren u plaće, nego je usmjeren na trošak države. Jer HDZ-u je očito u interesu da što više ljudi ode u Irsku, u Njemačku, Austriju i onda je normalan da manje ostaje zaposlenih u realnom sektoru i oni više moraju hraniti one koji radi u administraciji. I normalno je da se plaće ne mogu povećati. Dok to ne napravimo, nema sreće u građevini, odnosno, nema mogućnosti, da se naš građevinski sektor popravi i da se pomaknemo sa ovog 159 mjesta na kojem smo trenutno.
Hvala lijepo, hvala. Sada imamo završnu riječ Kluba zastupnika GLAS-a i HSU, govoriti će gđa. Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolege iz Ministarstva graditeljstva i prostornog u ređenja, kolegice i kolege. Ništa s nama nije počelo i ništa s nama neće ni završiti. Kada je riječ o Zakonu o prostornom uređenju i Zakona o gradnji, samo vidite kako se svi zajedno s ta dva zakona mučimo tamo od kada imamo Hrvatsku državu, što nije čutno. Kao prvo što se tiče, uopće i uređenje je drugačije, ali i ja sam studirala i učila u jednom vremenu, kada vlasništvo zapravo nije bilo bitno, kada ste se bavili prostornim planiranjem, dobili ste prostor i niste vodili računa, čija je zemlja ispod i preko čije zemlje će ići cesta, a preko čije zemlje će ići javna nabava, nego ste gledali da to lijepo izgleda i da to bude funkcionalno. Tamo od '92, 3, 4, 5 stvari su se naravno promijenile, jer ste ne samo u fazi lekcijskih građevinske dozvole pitali čije je vlasništvo, nego ste i u planovima i onda je ispalo da sve to zajedno se mora promijeniti. Ja se sjećam tamo '95. g. kada je otprilike 150 detaljnih planova uređenja, koje Grad Zagreb imao na snazi, jednom olukom stavljeno van znate. Što je zapravo za posljedicu imalo nered u prostoru, za posljedicu je imalo tzv. lokacijski urbanizam. Sve to nam se je desilo kroz povijest. Sjećam se i '86. g. kada smo prvi put uveli posebne uvjete i kada nitko nije znao što su to posebni uvjeti i dalje razlika između onoga što utvrđuju požari, oni koji se bave zaštitom spomenika kulture, vodovoda, kanalizacije i ostalog. I ja često imam osjećaj, kao ona mačka koja se za vlastiti rep lovi, da se mi u toj problemu prostornog uređenja i problemu gradnje lovimo za vlastiti rep i vraćamo se na nešto što smo već imali. Kada je riječ o posebnim uvjetima, prošli smo sve. Tražili su sami investitori, pa su za investitori tražili projektanti, pa su se izdavali u uredu, pa se je kombiniralo i jedno i drugo i sada imamo ovu varijantu. Za neke stvari morate biti spremni. Ponoviti ću rečenicu, koju sam rekla u pojedinačnoj raspravi. Ja imam osjećaj i to ne da imam osjećaj, nego i tako, znate, mi smo u fazi recimo kočije prema autu, dakle, idemo od kočije prema autu, a mi bi vozili ne samo avion nego svemirski brod. Dakle, ovaj prijedlog koji je u Zakonu o gradnji, vezano uz e-dozvolu, to je zapravo veliki iskorak, dobra je priča, ali za to moramo biti spremni. Za to ne samo da morate, pogledajte onu odredbu, koja kaže da će se primjenjivati 2 godine od stupanja na snagu ovog zakona, odnosno, kada Ministarstvo bude spremno sa svim ostalim, odnosno, ako tako ne bude i dalje će se izdavati u analognom obliku. Kao prvo, još uvijek nije zaživilo razlika između uvjeta priključenje i posebnih uvjeta. To još uvijek nije do kraja na terenu, da se zna, što su uvjeti priključeni, što su posebni uvjeti. To drugim riječima hoću reći sljedeće. Ja razumijem kolege koji su odlučili vezano uz ljestvicu Duing biznisa ići sa ovako jednom izmjenom zakona i pokazati iskorak koji radi Hrvatska. Da bi bili do kraja korektni trebamo reći, da je najveći skok na ljestvici Duing biznisa, vezano uz građevinske dozvole, napravljene u trenutku kada smo donijeli zakon. Zakon je stupio na snagu 1.1.2014. i de facto je e-dozvola krenula polako funkcionirati 2015. jer prije toga nije mogla. Dakle, neke stvari u životu trebaju vrijeme da bi i ovo moglo funkcionirati, treba vrijeme, morate imati dobro složene platforme, moraju svi uredi biti spremni za to, morate imati dobru edukaciju ljudi, ljudi moraju biti spremni tako raditi, jer još uvijek kolege koji izdaju lokacijske i građevinske dozvole najviše vole gledati ono što zapravo ne trebaju gledati. One trebaju gledati usklađenje sa dokumentom prostornog uređenja, odnosno s prostornim planom i da li sve ostalo ima. Dakle, to su stvari koje se moraju mijenjati, neke stvari ne možete preskočiti i neke stvari ne možete mijenjati na način na koji to nije jednostavno, jednostavno to mora biti zrelo. Ono što definitivno mora voditi o sljedećem. Mora se voditi računa da ne možete izbjeći kvalitetne javne rasprave vezano uz prostorne planove i na to se treba inzistirati, zaista omogućiti da se dozvole što prije izdaju i ostaje problem građevinske inspekcije. Kada jako liberalizirate uvjete i način onda imate problem građevinske inspekcije i to će zasigurno biti jer rezultat svega ovog je pojačana gradnja i pojačana bespravna gradnja i zadatak treba biti svih nas priječiti daljnju bespravnu gradnju.
Hvala lijepa, hvala. Sada opet završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti će gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana državna tajnice sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo završno ću u ime kluba reći da mi je zadovoljstvo što smo na temelju one rasprave koju sam jutros u ime kluba iznio, zajedno sa predstavnicima Kluba Hrvatske narodne stranke, dogovorili amandmane koji će upravo biti na tragu onoga što sam iznosio a to je dakle da smo skloni zadržati odredbu prema kojoj je uspostavljena hijerarhija o važenju i odlučivanju u prostorno planskoj dokumentaciji na način da planovi višeg reda budu jasno nadređeni planovima nižeg reda s jedne strane. S druge strane da i dalje ostajemo na stajalištu potrebe izrade UPU-a osim u onome dijelu u kojemu je to već bilo ranije propisano i što mislim da je i opravdano i u tom dijelu nemam doista nikakve zamjerke. Ono što bih sada na kraju izdvojio a što nisam rekao jutros uvodno u ime Kluba zastupnika HDZ-a da bi bilo dobro da Ministarstvo prilikom buduće, sljedeće izmjene ovih zakona ili izrade potpuno novih zakona vodi računa da bismo još dodatno napravili iskorak prema ubrzavanju izdavanja uvjeta, odnosno uvjeta gradnje ili izdavanja akata o građenju da u svakoj proceduri neovisno o vrsti građevine vratimo se na jedan upravni postupak. Kada sam ja započeo rad 1982. godine postojali su uvjeti uređenja prostora, uvjeta uređenja prostora nisu bili upravni akt, kroz uvjete uređenja prostora dan je jasan signal projektantu što mora napraviti kroz izradu samoga projekta. Nije bilo lokacijskih dozvola, lokacijska dozvola, htjeli to ili ne ona je u jednom trenutku bila važan dokument, definirala je postupanje u prostoru. Ali danas kad gledamo držimo da kad, ako postoji građevinska dozvola za koju se vodi upravni postupak nije nam nužan još jedan upravni postupak jer kroz istu proceduru pozivamo iste stranke, iste se stranke očituju. Mislim da je došlo vrijeme i to nije hereza u ovoj struci da se pokušamo razmisliti da se vratimo na jedan upravni postupak i time smo još dalje ubrzali same procedure. I zaključno reći ću još jedan prijedlog ukoliko budemo o tome raspravljali, naime, danas govorimo o važnosti investiranja i brzini ishođenja dokumenata za samo investiranje. Ja držim da bi ministarstvo doista trebalo razmisliti da u suradnji da u suradnji sa Državnom geodetskom upravom propišemo mogućnost da investitoru koji u RH investira, ne ovisno o tome je li on domaćin ili strani investitor, neovisno o tome tko je investitor možemo omogućiti da za potrebe ishođenja uporabne dozvole, za potrebe u zemljišnu knjigu omogućimo takvu zakonsku regulativu da na njegovoj građevinskoj čestici koja se sastoji od čestice koja je u režimu privatnog vlasništva, primjerice i drugog dijela te iste čestice koja je u režimu primjerice prava građenja može oformiti jedinstvenu građevinsku parcelu na koju će onda kasnije moći ishoditi uporabnu dozvolu, upis u zemljišnu knjigu i olakšati njegovo funkcioniranje i kroz upis u zemljišnu knjigu i kroz ishođenje dokumenata a i što je vrlo važno i zbog kreditnog zaduživanja. Dakle bilo bi dobro da osmislimo takvu proceduru koja će nekom investitoru koji gradi svoju investiciju, bilo to turistički resort, bilo da je industrijski objekat, bilo koji objekat društvene namjene ili neke druge namjene da može na česticama različitog režima vlasništva gdje je s jedne strane privatno, s druge koncesija ili pravo građenja, ne znam ili neka druga varijanta, može se oformiti jedinstvena čestica bez obzira što postoji u različitom režimu vlasništva kako bi onda mogao jednostavnije proći kroz proceduru ishođenja uporabne dozvole. To se može, može se tome doskočiti, ne mora biti jedinstvena čestica ali kasnije u tretiranju uknjižbe, u tretiranju upravne dozvole, u tretmanu koji mu slijedi nakon što ishodi građevinsku dozvolu da se omogući jednostavnija realizacija samoga projekta. Ja držim da bismo smo, dakle u tom novom, noveli ovoga zakona mogli dakle još dodatno ubrzati investiranje u Hrvatsku sa kažem jednim upravnim postupkom s jedne strane i s druge strane rješavanje ovakvih slučajeva koji će biti sve više u Hrvatskoj s obzirom da smo i druge zakone, prije svega Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima pokušali prilagoditi što je moguće jednostavnijem investiranju u Hrvatskoj. Dakle zaključno, mi ćemo u klubu ovaj zakon o prostornom uređenju, odnosno izmjene zakona, Izmjene zakona o gradnji podržati. Hvala lijepa.
I na kraju gospodin Milorad Batinić će govoriti ispred Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, državni tajniče, državna tajnice, pomoćniče, kolegice i kolege. Mi u HNS-u smo zadovoljni što je ovaj zakon dobio potporu, ne samo ovdje, očekujem potporu u Saboru, nego dobio potporu i stručne javnosti. Naime u ovom zakonu nema ideoloških tema, ideologije koja bi možda podijelila jednu ili drugu stranu Sabora, ovaj zakon je u svakom slučaju boljitak za razvoj u cjelini RH. Znači zakona, Izmjene i dopune o prostornom planiranju, prostornom uređenju Zakona o gradnji cilj je da poboljšanja koja su išla po hitnoj proceduri znamo iz kojih razloga vjerujem da postoji još u dogledno vrijeme, a ministarstvo radi na tome da bi trebalo i određene stvari poboljšati. Naime, svako vrijeme je jedan novi izazov, svaki zakon koji dođe u primjenu vidi se da bi trebalo određena poboljšanja učiniti, tako da vjerujem da će i s obzirom na novonastale okolnosti i na onaj investicijski ciklus koji se očekuje, jer Hrvatska je izašla iz nepovoljnog kreditnog rejtinga, ušla u investicijski, da će i slijedom pojačanih investicija trebati određene stvari korigirati pogotovo u dijelu ne samo prostornog planiranja gradnje nego i što se tiče zemljišnih knjiga gdje je najviše očito najviše problema. Ono što bi želio također kazati ono što ovakve vrste zakona koji više su tehničke naravi vidimo da je i amandmani koji se donose, da se donose praktički identični u dijelu koji se predlažu, a sa osnovnim ciljem poboljšanja postojećih zakona. Činjenica je da određene stvari ne možemo možda na želju ili planera u cijelosti riješiti ili samih investitora, naprosto ipak red u prostoru koji postoji, koji mora biti i drago mi je da smo uspjeli usuglasiti i određene točke koje su bile na očigled sporne, a to je upravo što se tiče same razine planskih dokumenata. Činjenica je da postojeći zakoni uvijek se trebaju dorađivati i činjenica je da je praksa pokazala možda i suvišnost predetaljnoga planiranja u određenim dijelovima. To je upravo pokazao i novi zakon i izmjene i dopune zakona, a pogotovo pokazala je praksa. Činjenica je da je do sada bilo velikih problema što se tiče donošenja planova općina i gradova u odnosu usklađivanja ili usuglašavanja sa planovima višeg reda to jest županijskim planovima, međutim ne smijemo zanemariti i onu osnovnu, osnovni postulat kojim se moramo voditi, a to je plan višeg reda je taj koji se mora poštovati. Vjerujem da će ovim donošenjem ovih izmjena i dopuna zakona uslijediti niz aktivnosti na lokalnoj, regionalnoj razini, usklađivanja onih koji još nisu svojih prostornih, prostorno planske dokumentacije upravo iz razloga da bi se i na lokalnoj i na djelom na regionalnoj, ali prvenstveno na lokalnoj gdje se i kreće u najveće investicije upravo da se taj investicijski zamah koji trenutno postoji da se još ubrza. I ponavljam Klub HNS-a će podržati ove prijedloge Zakona i prostornog planiranja i jednako tako i Zakon o gradnji. Hvala.
Hvala i vama. Time zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sada ćemo preći na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 623. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, amandmane je podnio Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke i liberalni demokrati i Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, Danijel Meštrić. Najprije o amandmanu Kluba zastupnika Rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika Amandman broj 1.
Amandman na izmjenu Članka 7. on se ne prihvaća jer bi omogućavanje izrade prostornih planova lokalne razine od strane Zavoda za prostorno planiranje Grada Zagreba na području drugih jedinica lokalne samouprave bilo u koliziji sa opredjeljenjem da se ti planovi izrađuju na tržištu.
U ime kluba poštovani zastupnik Kažimir Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, stvarno ja nisam gluh, ali se jako slabo čuje, sagnite glavu i ja ne čujem šta ste rekli zapravo, jel se prihvaća amandman sa izmjenama ili ne [[Upadica: Ne.]] ne prihvaća se [[Upadica: Ne.]] a gledajte mi smo zapravo pokušali napraviti ovim amandmanom ono što bi trebao zapravo biti ambiciozni cilj i RH vezano za dekarbonizaciju, opskrbu energijom i smanjenje konačne potrošnje energije. To je u skladu i sa Direktivama EU, a bit će i posebno u skladu sa EU politikama i novim financijskim okvirom 2021., 2027., pa mi se čini da ćete onda morat ić u izmjene i dopune ovog Zakona o prostornom uređenju kad ova Direktiva stupi na snagu. Tražimo glasovanje.
Amandman br. 2. istoga kluba.
Amandman br. 2. na dopunu čl. 20.a ne prihvaća se jer je protivno osnovnom načelu zakona prema kojem se uvjeti za provedbu zahvata u prostoru određuju prostornim planovima koje donose predstavnička tijela nakon provedene javne rasprave.
U ime kluba poštovani zastupnik Varda.
Poštovani potpredsjedniče HS, zahvaljujem. Mislim da smo dali debelo obrazloženje za ovaj amandman, nemam ga namjeru čitat jer je on vrlo jasan i vrlo konkretan, tražim glasovanje.
Sad ćemo ići na amandmane Kluba zastupnika HNS-a i Liberalnih demokrata, prvo amandman br. 1.
Amandman za brisanje čl. 17. se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 2. istog kluba.
Amandman za izmjenu čl. 20. se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. I amandman br. 3. istog kluba.
Amandman za brisanje čl. 28. se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Slijedeći su amandmani Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, najprije amandman br. 1.
Amandman za brisanje čl. 21. se ne prihvaća jer je predloženi amandman protivan cilju zakona, te ubrzanju postupaka izrade i donošenja prostornih planova.
Nema nikoga iz kluba, prema tome, morat ćemo o tome glasovati. Amandman br. 2. istoga kluba.
Amandman Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a identičan je Klubu zastupnika HNS Liberalni demokrati i HDZ-a, a koje smo već prethodno prihvatili.
Znači, prihvaćate taj amandman ili ne prihvaćate? On je već prihvaćen, jel?
On je već prihvaćen, tako je.
Dobro, sada ćemo budući da smo završili raspravu o amandmanima, nastaviti sa pojedinačnim raspravama o prethodnoj točci
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,34 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Prva točka o kojoj glasujemo je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 623. Izvolite kolega Jankovics.
Gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika molim vas stanku od deset minuta da se Klub stigne konzultirati oko glasanja po točkama jedan i dva.
Dobro. Traži li još netko stanku? Stanka do 18,45 sati. SJEDNICA PREKINUTA U 18,36 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavit ćemo sada sa radom, kao što sam rekao Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 623. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-u, Klub zastupnika Hrvatske narodne strane liberalni demokrati i Klub zastupnika HDZ-a. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo na sjednici, a sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, ne prihvaća ga Vlada. Molim glasujmo. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman istog kluba zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke liberalni demokrati i Kluba HDZ-a. Amandman broj 1. je prihvaćen, Amandman broj 2. je prihvaćen i Amandman broj 3. je prihvaćen te postaju sastavni dio zakona. Sada idemo na Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, Amandman broj 1. ne prihvaća Vlada, pa molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. I idemo na drugi amandman istog kluba zastupnika, on je u stvari već prihvaćen jer je isti kao Amandman broj 3. HNS-a i HDZ-a koji je prihvaćen pa ne trebamo o njemu glasovat. Sada idemo na glasovanje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 70 za, 13 suzdržanih i 1 glas protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju.
Sukladno Članku 247. Poslovnika predlažem da u slijedeće dvije točke provedemo objedinjeno, objedinjenu raspravu, to su: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 599 i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, drugo čitanje, P.Z. broj 600 Da li ste suglasni s ovim prijedlogom? Ima li primjedbi? Nema. Idemo dalje. Znači predlagatelj ovih zakona, ovih konačnih prijedloga zakona je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Primjenjuju se naravno odredbe koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja ministar pravosuđa gospodin Dražen Bošnjaković dati dodatno obrazloženje? Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici pred vama je dakle Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru. Dakle, oba zakona nisu doživjela neke značajnije promjene u odnosu na prvo čitanje i ostajemo kod svih onih postavki koje smo ovdje branili u prvom čitanju, ostajemo kod svih onih navoda. Ovim izmjenama zakona omogućit ćemo brže osnivanje trgovačkih društava, uvodimo dakle on-line osnivanje društva sa ograničenom odgovornošću i jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću. Tih društava je zapravo posebno društava sa ograničenom odgovornošću je najviše registriranih u RH i na ovaj način zapravo on line osnivanjem mi ćemo doći u poziciju da poduzetnicima, onim budućim poduzetnicima koja žele registrirat trgovačko društvo omogućimo brži postupak, omogućit ćemo im znači da ne idu ovaj na mnoga šalterska mjesta, da ne idu na druge institucije gdje moraju obavljati te stvari, to će moći iz svog ureda, to će moći iz udobnosti svog doma i na taj način ćemo napraviti da postupak bude brži, da postupak bude jeftiniji i unosimo u zakon određene promjene koje su sve dobrodošle. Kao prvo recimo imamo svi onaj predmet poslovanja to je u sadašnjem sustavu bilo jedno ovaj vrlo teško ja bih rekao pitanje, gdje su ljudi da ne bi prolazili 2 ili 3 puta istu priču registrirali kao predmet poslovanja cijeli niz djelatnosti za koje su smatrali po principu neka mi se nađe u registraciji pa ako ću se jednog dana time bavit da ne moram mijenjat sve te akte i da ne moram prolaziti administrativnu priču, ali i da ne moram prolaziti i troškove same koje to sa sobom nosi. Mi sada predmet poslovanja djelatnosti vodimo kao evidencijski podataka, neće on bit sastavni dio društvenog ugovora ili izjave osnivanja, nego će ga znači Trgovački sud vodit u posebnoj evidenciji. I ako neko se bavi djelatnošću A želi još dopuniti i bavit se djelatnošću B to će moći u jednom brzom, tako da kažem, postupku na jedan način lakši način ovaj ostvarit. Također ćemo i ime koje je danas cijela procedura zapravo treba ime rezervirati da nije upotrebljeno 2 puta ovim on line osnivanjem, znači kad budemo popunjavali prijavu na ovakav način bit ćemo blokirani dok ne nađemo ime koje zapravo nije već iskorišteno. Evo i na taj način ćemo preskočit sve ono što je to zahtijevalo, podnošenje prijedloga za rezervaciju, odlučivanje o tom prijedlogu, jedan cijeli mali postupak koji je nepotreban. Olakšat ćemo malo i vezano za temeljni kapital. U ovom zakonu kažemo da je potrebno prilikom osnivanja, dakle, uplatiti najmanje ¼ svog uloga, što ipak onaj prag od 20.000,00 kn koji je minimum, znači, temeljnog kapitala, spuštamo na 5.000,00 kn, tako da je to ipak nešto lakše iako temeljni kapital je kategorija ako se netko želi bavit nekakvim poslovanjem, tih 20.000,00 kn na računu trgovačkog društva je u korist trgovačkog društva, dakle, ne može to nitko nikome oduzet. Ali ovdje se ispostavilo i u mnogim komunikacijama da su rekli da je to problem i evo mi sada na taj način rješavamo i taj problem. Također jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću moći će osnivati, danas je to maksimum 3 osobe, sada ćemo to proširiti na 5 osoba. Dakle, također uvodit ćemo i elektroničku komunikaciju sa sudskim registrom. Znači, i javni bilježnici i odvjetnici i HGK, oni će također biti uvezani elektroničkim vezama i elektronički sa trgovačkim sudom. Svi kažu trgovačko društvo se i danas dosta pristojno osnuje, nije potrebno neko vrijeme, međutim, problem je zapravo izlazak iz svijeta poslovanja, dakle, postupak brisanja društva, postupak likvidacije koje je ove složenije. Jasno je da to tako u određenoj mjeri mora i bit jel društvo kad je osnovano, ono nema odmak od osnivanja određene obveze koje ima, nego društvo koje je radilo i koje želi izaći, naravno, ono mora regulirat prije brisanja, mora regulirat sve one obveze koje su zapravo u tom poslovanju nastale. Mi ovdje uvodimo u ovom zakonu jedan brži izlazak za ona društva koja nemaju obveze, gdje će osnivač reći mi, moje društvo gdje sam ja osnivač, nema obveza, ali s time da će on onda svojom osobnom imovinom jamčiti dvije godine nakon osnivanja ovog društva. Mnogi će reć, ima i tome načina da se tome doskoči i takve stvari. Međutim, nije to baš tako, sve neke stvari gdje to netko želi zaobići ili ovaj način nekakav prijevarni, podliježu zapravo kaznenoj odgovornosti i tu, ja mislim da je naše zakonodavstvo dosta čisto. Također ovim nacrtom prijedloga zakona o izmjenama i dopunama prenosimo u pravni sustav i odredbe Direktive Europskog parlamenta i vijeća u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara gdje primitke članova uprave i nadzornog odbora stavljamo pod nekakav ipak nadzor skupština dioničkih društava, društava s ograničenom odgovornošću i na neki način je sve to transparentnije, kao i transparentnost za poslove koji nastaju među povezanim osobama. Što se tiče Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, važno je reć da ovaj sustav osnivanja on line, to je dio jedan dio projekta start gdje mi želimo sa Ministarstvom gospodarstva isprojektirati jedan sustav u ulazak svijet rada, poslovanja. To nije samo po sebi osnivanje trgovačkog društva. Osnovat trgovačko društvo, to je tek prvi korak da se dobije pravni subjektivitet, a nakon toga cijeli niz koraka slijedi da bi to trgovačko društvo postalo pravi dionik u samom poslovanju. E, tu ćemo zapravo, dakle, imat mogućnosti on line i prijavit se u Državni ured za statistiku i prijavit se u HZZO, u HZMO, nadležnu poreznu upravu, što zapravo će omogućit jednu brzinu i da poduzetnik budući koji želi poslovat, ne mora ić od šaltera do šaltera, nego da to sve može obaviti on line. Također smanjujemo, dakle, i vrijeme potrebno za donošenje rješenja, ovdje onaj rok od 15 dana u kojem nadležni sud mora donijeti rješenje, smanjujemo na 5 dana i evo, otprilike to su, to su najvažnije promjene koje ovaj sustav donosi, ja mislim da je to jedan dobar iskorak, da ćemo time omogućit lakši ulazak u svijet rada, a posebno evo ovi zakoni se referiraju, znači, za, vezano za osnivanje trgovačkog društva, društva s ograničenom odgovornošću i jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću. Hvala vam lijepo. Predlažem da nakon rasprave ove izmjene zakona podržimo.
Prvu repliku je tražio g. Ante Babić, Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, državni tajniče, pomoćniče, upravo jedno pitanje, prva stvar pohvale na sustav digitalizacije što idemo u tom smjeru vezano za osnivanje društava, što izbjegavamo sve ove prepreke, javne bilježnike i ostalu administraciju. A zanima me upravo kod ove aplikacije što je ministarstvo osmislilo, to je ta aplikacija start, hoće li u konačnici bit ona vezana ili dio sustava e-građanina ili samo aplikacija za sebe tj. hoće li bit olakšano ako bude dio sustava e-građana da povlači te podatke sa sobom ili će bit za sebe, pa će se naknadno spajat na druge sustave? Hvala.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala vam, vrlo kratko. Bit će vezano za sustav e-građanina. Dakle, mi već danas imamo cijeli niz mogućnosti u sustava e-građanin, samo ih zapravo ne koristimo, ali u ovom sustavu e-građanin, ovaj sustav će funkcionirat.
g. Ivan Šuker.
g. Ministre, sami ste rekli da po ovim izmjenama i Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru, bit će vrlo jednostavno, vrlo brzo otvorit tvrtku. Međutim, ima nešto što u svakodnevnom životu stvara problem, a to je da vi da bi dobili određene dozvole u Uredu za gospodarstvo, mora se zatražiti potvrda da li ste u kaznenoj evidenciji, ta cijela procedura traje po 20, 30 dana i praktički sve ovo što će se pozitivno postići sa ovim zakonom, u ovim slijedećim koracima da bi tvrtka mogla počet funkcionirat se gubi. Druga stvar, brzo otvaranje tvrtki, nažalost, nas je dovelo tamo iz 2005. i 2006. nas je dovelo do toga da, puno je tvrtki otvoreno koje su njihovi vlasnici bili porezni dužnici i nažalost, njih je u ovom trenutku među blokiranim tvrtkama u Hrvatskoj. Tako da tu moramo biti izuzetno oprezni [[Upadica: Hvala.]] da oni koji nemaju podmirene obveze [[Upadica: Hvala lijepa.]] ne mogu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Želite odgovoriti, izvolite.
Hvala lijepo. G. zastupniče, postoje ove dvije potvrde vezano za kaznene evidencije i eventualne terete kaznenih postupaka. Jedna je gdje čovjek može sam dobiti na nadležnom sudu potvrdu da se protiv njega ne vodi kazneni postupak, a ova druga gdje zainteresirana nadležna institucija traži od Ministarstva pravosuđa da se izda potvrda da li je netko tko aplicira na neko mjesto ili nešto slično, da li je upisan u kaznenu evidenciju. Dozvoljavam da je ovaj postupak dugi, mi ćemo to izanalizirati, tu ne trebaju neke zakonske promjene ako postupak ide sporo, poduzet ćemo sve da to ide brzo. Ovo se sa vama slažem, imali smo mi u povijesti, znate, mnogi su osnivali trgovačka društva tek tako da mi se nađe, možda ću u budućnosti nešto raditi, a ovdje treba zaista voditi računa, ima ona izjava gdje se pod kaznenom i materijalnom i drugom odgovornošću jamči da nema ovih stvari o kojima ste govorili.
G. Gordan Maras.
Hvala lijepo. G. ministre, zakonske izmjene ovog tipa se mogu podržati, ali ono što mene zanima što nažalost, je činjenica je da smo u 2 godine izgubili po lakoći poslovanja u RH 15-ak mjesta. Znači, samo u zadnjoj godini dana 2017./2018. radi se o 7, 8 mjesta, znači s 51. na 59. smo pali na Doing Business ljestvici. Zbog čega mislite da je tome tako odnosno koji su po vama glavni uzroci? Znači, vi predlažete ovdje određene izmjene koje bi trebalo olakšati poslovanje u RH, a dešava se upravo suprotno. Uz sve vaše prijedloge, nažalost rezultat je negativan. To je ono što nas brine i što se nije dešavalo 2014., 15. kad je situacija bila puno, puno teža, ali evo, zadnjih 3 godine konstantno tonemo. Hvala lijepa.
G. ministre.
Hvala lijepo g. zastupniče. Ja mislim da će se ove promjene pozitivno reflektirati na naša mjesta na Doing Business ljestvici. Ja obično volim reći da svi koji su bili i prije mene ministri pravosuđa, da su svi napravili određene iskorak naprijed i iza svih postoje određeni pozitivni rezultati. Mislim da i ovo što sada ova Vlada će napraviti u segmentu Zakona o trgovačkim društvima i mogućnosti da se trgovačka društva lakše osnuju nego do sada, da će biti dobar korak i da će to poduzetnici i te kako osjetiti, a osjetiti će se onda i na ovim ljestvicama.
Hvala. Gđa. Nada Turina-Đurić.
Hvala g. potpredsjedniče. G. ministre, ja ću se u stvari ponoviti sa svojim pitanjem iz prvog čitanja, a to je situacija gdje nije to baš tako sve sjajno i bajno kako vi nama govorite. Naime, možemo se nadati, možda da će se ovim zakonom stvari promijeniti, no činjenica je da recimo, poduzetnici naši koji imaju registrirane tvrtke pri trgovačkim sudovima, mogu te svoje registracije isprintati na e-Građani, međutim, te iste registracije izvodi im ne vrijeme kad ih podnose, recimo, konkretno MUP-u. Znači, bez obzira na to što sa e-Građani možete isprintati izvod iz registra, taj izvod iz registra, vam, recimo u MUP-u ne prihvaćaju dok vam pečat ne udari trgovački sud i dok to naravno, ne platite. Što ja mogu sasvim razumjeti da treba platiti, ali da se to već do sada nije uredilo na način da to možete napraviti online, ono što ste vi rekli iz dnevnog boravka, stvarno je sramotno.
G. ministre, izvolite.
Poštovana zastupnice, slušali smo mi vas u prvom čitanju i sada smo to ugradili u izmjene Zakona o sudskom registru, tako da to će sad biti moguće.
G. Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. G. ministre sa suradnicima pozdravljam. Mi iz HSS-a, ja osobno pozdravljam sve izmjene zakona koje idu u pravcu da se poduzetnička klima, bolja stvori u RH, da se olakša poslovanje poduzetnicima i naravno, da se lakše omogući mladima koji su zainteresirani da uđu u svijet poduzetništva. Međutim, želim vam ukazati na dva problema koja su trenutno prisutna. Naime, mnogi su poletjeli u svijet biznisa, sa 10 kuna osnovali j.d.o.o., a onda kad su vidjeli da to baš i nije za njih, htjeli su ga ugasiti pa to onda se vidi da to treba i godinu dana i više i nekoliko desetaka tisuća kuna da bi ugasili društvo ili što se sad događa, da FINA šalje kazne onima koji su zaboravili poslati financijske izvješća, odnosno koji su zaboravili predati izjavu o neaktivnosti u prošloj godini, a kazne su nekoliko isto tisuća kuna i mislim da moramo biti partneri onda tim mladim društvima, a ne ih odmah kažnjavati. Hvala.
G. ministre.
Slažem se, moramo biti partneri, ali moramo zapravo i poštivati zakone koji su važeći i mislim da to nije problem nikakav da se dostave izvješća o svemu tome što FINA traži i bila bi loša poruka kada bismo rekli da to nije potrebno, a što se tiče postupanja, slažem se da tu treba biti fleksibilan.
Želi li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Idemo sada sa raspravom. Prvi je Klub zastupnika HDZ-a kojih će predstaviti g. Žarko Tušek, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa zapravo, više-manje smo sve rekli u prvom čitanju u kontekstu izmjene i dopune jednog i drugo od ova dva zakona. Osnovni okvir je akcija, tj. nacionalni program reformi aktualne Vlade iz 2017. godine koji je obuhvaćen uz Direktive EU parlamenta i Vijeća iz 2006. godine, tzv. Direktive o uslugama, a kojima sa ciljem u kratko kompletno pojednostaviti administrativno poslovanje u svim razinama poslovanja. U ovom trenutku poslovanju gospodarstvenika, poduzetnika u kontekstu osnivanja trgovačkih društava i svega onoga što se prema gospodarstvu odnosi sa pozicije Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru. Naravno ključni cilj je kompletno jačanje konkurentnosti našeg gospodarstva, njegove jače otvorenosti investicijama i jednostavno lakše poslovanje našim gospodarstvenicima, poduzetnicima koji imaju niz barijera u svojem poslovanju birokratizirana ili administrativno kapacitirana država samo je jedan od tih. Da podsjetim na ključne momente, znači ove izmjene i dopune omogućavaju da se u potpunosti na daljinu bez javnog bilježnika i sa minimalnim troškovima osniva d.o.o. j.d.o.o. Napuštaju se obveze utvrđivanja predmeta poslovanja u društvenom ugovoru. To niti nije bilo bitno za samo poslovanje, poduzetnik, poduzetnik, gospodarstvenik, gospodarstvenik, više za definiranje unutarnjih odnosa u menadžmentu ili upravi društva u kontekstu potencijalne naknade, štete sa pozicije lošeg menadžiranja i upravljanja društvom i neke druge vrijednosti koje zakon nosi. Izmjene koje su prihvaćene, tj. prijedlozi koji su prihvaćeni u odnosu na prvo čitanje u sada Konačnom prijedlogu Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru u odnosu na Zakon o trgovačkim društvima na prvo čitanje uvažene su primjedbe Ministarstva financija tj. obveze javnog bilježnika odnosno poduzetnika o dostavi tajnog ugovora i to poreznoj upravi kod osnivanja trgovačkog tajnog, društva u odnosu na Zakon o sudskim registrima omogućava se ono što smo upravo čuli izdavanje izvadaka iz sudskog registra elektroničkim putem i taj on-line izvadak iskoristiv je u pravnom poretku kao što je već iskoristim e-zemljoknjižnični izvadak. Također brisanje odredbi o rezervaciji imena ili naziva društva. Ono što je važno reći, Vlada RH prihvatila je i donijela akcijski plan za administrativna rasterećenja gospodarstva u 2019. godini. Taj plan sadrži 314 mjera, neke od ovih mjera su inkorporirane, implementirane u ovaj zakon, on sa pozicije gospodarstva rasterećuje gospodarstvo za više od 600 milijuna kuna. Ciljevi tog plana su potpuna digitalna transformacija posebno u segmentu načina poslovanja, ukidanje kao što smo rekli svih nepotrebnih administrativnih obveza, smanjenje opsega dokumentacije koju poduzetnici trebaju dostaviti prilikom ispunjenja i te ukidanje ili smanjenje iznosa financijskih naknada gdje god je to moguće na minimalnu razinu. Sve ono što svi zajedno moramo raditi, prije svega Vlada RH ali to je zapravo na neki način prostor gdje postoje apsolutno suglasja, ja vjerujem i sa jedne i sa druge strane naše sabornice jest da učinimo našu ekonomiju i naše gospodarstvo što je to moguće konkurentnijim i da naš realni sektor koji prednjači ajmo to tako reći u prihodima i u stvaranju nove vrijednosti i u kontekstu našeg izvoza učinimo što konkurentnijim i da ljudima jednostavno omogućimo da im država bude gdje je to god moguće partner a što je to manje moguće maćeha, pogotovo tamo gdje to nije potrebno. I u tom kontekstu naravno ispred kluba HDZ-a pozdravljamo i podržavamo izmjene i dopune ova dva zakona u drugom čitanju i veselimo se i drugim prijedlozima izmjenama i dopunama zakona iz konteksta ukupnih administrativnih rasterećenja i programa Vlade RH koji Vlada provodi. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Tomislav Panenić, ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima, pozdravljam vas ovdje kao i moje cijenjenje kolegice i kolege. Danas imamo, vidimo niz zakona koji imaju samo jednu svrhu a to je ostvarenja boljega rankinga na listi doing businessa. Naravno da proučavajući listu doing business, ono što je bitno samo reći da na čemu se bazira? Bazira se na primjeru jednoga trgovačkog društva koje treba da djeluje na području grada Zagreba što čini jednu onako, ja bih rekao referentnu, referentno trgovačko društvo i na njemu se testiraju svi naši zakoni koji pospješuju, odnosno koji isto tako ograničavaju njegove mogućnosti poslovanja od samoga postupka osnivanja njegovog djelovanja pa na kraju krajeva i do njegovih poslovnih aktivnosti i zatvaranja. Sama lista doing businessa pokazala je da ukoliko ne ništa ne učinimo u jednoj godini i ostanemo na istim bodovima netko nas pretekne. I ovu Vladu već je preteklo njih više pa umjesto 51 mjesta koje je bilo 2017., 2018., završilo na 58 mjestu a bodovi su ostali tu negdje 71 40, 71 70, prema tome znači nije tu bilo nekih značajnih promjena. Samo što govori? Govori da drugi značajno više ulažu napora da postanu konkurentniji i da pruže veću mogućnost poslovanja poduzetnicima. Ako pogledamo sastavnice samog doing businessa, najveća primjedba, zapravo najveći pad dogodio se upravo na pokretanju poslovanja gdje smo pali sa 87 mjesta na toj listi na 123 mjesto. I meni je zapravo opravdano da je ministar sa svojim suradnicima pokrenuo postupke koji bi trebali unaprijediti upravo ovaj segment, znači segment osnivanja. I ono što, možemo reći nije to samo da je sada želja ministra nego je to želja i poduzetnika, davna želja poduzetnika da skratimo procedure, da bude što jednostavnije i da trgovačka društva se osnivaju prema potrebi. Znači ja danas imam poslovnu ideju, ja danas pokrećem svoje poslovanje i ako treba već danas vršim prvu transakciju bez svih onih nepotrebnih možda nama koji smo naučili živjeti u svijetu da su svi, prvo osnovana sumnja da su svi lopovi, pa ajmo preduhitriti da ne postanu, tako onda ih ograničavamo sa brojnim regulama. Ali svijet napreduje drugačije, znači ne ograničava se, ne razmišlja o tome, razmišlja samo o kapitalu, o ulaganju, o stvaranju novih radnih mjesta, o konkurentnosti na tržištu. I onda zašto nam je teško prihvatiti da mi ne koristimo benefite EU. Koristili smo već i prije prednosti kretanja, slobodnog kretanja kapitala, roba, usluga, sada imamo i slobodu kretanja tržišne snage, radne snage i mi nismo uspjeli te benefite iskoristiti radi toga što smo dovoljno rigidni i ovaj napor što je napravilo sada ministarstvo, ono zapravo pokazuje želimo dosegnuti druge, nekako mi uvijek nedostaje ta naša želja za inovacijama da se realizira, ajmo u jednom trenutku biti nešto i predvodnik, ajmo biti broj 1, ajmo ući u taj rizik, ajmo biti netko tko će riskirati ali ako ne riskiraš, sigurno nećeš niti profitirati jer s ovim mjerama koje su ovdje, o kojima mi generalno ovako dajemo i podršku u svemu tome, znači neće nitko reći da je to nešto što pridonosi poboljšanju poslovanja ali ono što možemo reći, bit ćemo na razini tu negdje kao i neki napi potencijalni konkurenti ništa značajno bolji, nećemo nam biti možda biti ništa značajno lošije, ... [[Govornik se ne razumije.]] možda ovo regionalno okruženje ali nismo napravili onaj wow efekt, ono da ljudi kažu u Hrvatskoj se nešto dogodilo, da veleposlanici drugih zemalja kažu ovdje je došlo do napretka u svojim izvješćima, da na nekim gospodarskim događanjima možemo promovirati da smo napravili stvarno iskorak koji će nekoga zagolicati da kažu ok, idemo vidjeti u toj Hrvatskoj da iskoristimo priliku koja nam je omogućena. Mi još uvijek se bakćemo sa duljim registracije koja biti trebala biti u elektroničkom svijetu, djelovanju zapravo nešto današnja moja odluka, vežite uz moje ime, ja danas svojim imenom i prezimenom otvaram tu tvrtku i želim da poslujem i u onome vremenu će se možda rješavati neke pravne ja bi rekao onako pozadinske aktivnosti, teretite mene, ja odgovaram za to, ja želim pokrenuti, ja sam taj poduzetnik, ja sam taj koji ulažem kapital sebe, svoje obitelji, svojih prijatelja, svoje rodbine, kapital koji sam uzajmio od ljudi ili od financijskih institucija, nemojte čekati da dokažete da ja imam tu namjeru nego odmah danas vežite na mene. Pa čak kako govorimo evo možda i o jednoj banalnosti a to je pečat, susrećem se sa situacijama gdje je npr. za udruge pečat ukinut, više nije obavezan ali vjerujte mi gdje god dođem u neku instituciju i sam predsjednik sam KUD-a, pa kažu ali molim vas, jel' možete staviti pečat. Znači ja njima objašnjavam da zakonom je nepotrebno, ukinuto, ali znate imamo obrazac, imamo formu, stavili smo čak i u javne pozive za dodjelu financijskih sredstava udruga, stoji takva odredba znači koja je nezakonita. Zapravo neću reći da je nezakonita, ne može nitko reći da je nezakonito, ne može nitko reći da komad nečega što ostavlja trag je nezakonito jer on se koristi u dobroj namjeri nego je nepotreban, birokratski je i stvara povjerenje, umjesto da kažemo ali taj pečat stvarno možete otići u bilokoji print shop koji to rade i oni van naprave što god poželite i što je tu povjerenje? Opet je povjerenje samo ta osoba, nije taj komad gume koji ostavlja otisak. Ono što bismo pohvalili evo jednim djelom pa da probamo malo i to unaprjeđenje napraviti, djelatnosti nisu obvezne više da se sve upišu prilikom registracije ili kroz doregistraciju koje su bile zahtjevne, zahtijevale procedure nego se može i dopuniti, relativno brzo ćete to odraditi ali opet nismo to oslobodili u cijelosti. Zapravo postavlja se pitanje zašto je potrebno da bilokoje trgovačko društvo registrira bilokoju djelatnost ako ona nije određena nekim specijalnim zapravo uvjetima podređenoga zakona kao nešto što zahtjeva posebnu dozvolu za obavljanje. Danas ako želite se baviti trgovinom, dal' netko nekoga će spriječiti? Pa bavite se trgovinom jer ste stavili to u djelatnost, niste, pa jel' spriječeno da netko trguje nekom robom ili uslugom ili pružanje neke usluge, pa i sami navodimo da se može baviti i određenim djelatnostima u manjem opsegu, znači prema tome, uvođenje svih tih djelatnosti zapravo stvara u onom upisu sudski registar jedan beskrajan tekst kojega ja vjerujem da nitko ili rijetko bi moralo biti stalno nešto što onako forenzički se izučava tko je što upisao i da li je ovlašten, ja vjerujem da neka tvrtka i da nije nešto upisala u registar i s tim se bavi godinama i da je sve u redu financijski i bez ikakvih problema, da im nitko neće reć niti jednu jedinu primjedbu iako je do sada to bila obveza, s ovim bi se promijenilo. Prema tome, mi govorimo o tome da stvarna djelatnost je samo tada kada zahtjeva možda gdje je ugroza, ne znam ljudi ili kroz neki drugi oblik pa treba suglasnosti posebno, zapravo posebno suglasnost ministarstva, sve ostalo su trgovačke, mislim djelatnosti trgovačkih društva ili bilokojega poslovnoga subjekta koje obavlja s namjerom da bi ostvarilo dobit tako da smo ovdje napravili jedan iskorak naprijed ali ja smatram da se tu moglo bit još liberalniji pa na kraju ostavit poduzetniku da se on sam identificira sa djelatnostima koje želi obavljati. Malo bih nekako se vezao i na ovo pitanje nazivlja tvrtke, s jedne strane znači sloboda je, možete nazvati tvrtku kako želite, s druge strane znači sad ovim prijedlogom ide da ne mogu biti dva ista naziva onda vidimo da postoje dva različita OIB-a. pa i sami ljudi imaju ista imena pa čak i u jednoj obitelji, imaju istu adresu i imaju različit OIB pa ih nitko nije tjerao da promijene svoje ime ili prezime. Ali mi ne dozvoljavamo dvije tvrtke da iz različitih krajeva, nakana ili bilo čega možda imaju neki takav naziv koji je vezan uz njihovo ime, prezime ili bilo što što identificira nego ukoliko vam je netko nešto uzeo, prije toga vi više to ne možete, znači ne govorimo o zaštićenim nekim nazivima i to nego govorimo o jednostavnim nazivima gdje tvrtka stvarno može dobiti naziv po prezimenu svog osnivača što je vrlo često slučaj, što bismo trebali nekome reći to je evo ima isto to prezime, ne vi ne možete imati takav naziv, naravno da tu evo napravit ću ja ogradu i reći da svatko tko bi htio možda i staviti isti naziv mora biti svjestan da ne smije to zloupotrebljavati i zato odgovara ako treba prekršajno ili kazneno za ono što će učiniti ako nekoga dovede u zabludu. Mi govorimo znači o zakonu koji treba promovirati dobru namjeru. Došo bi do možda jednu stvar koja je stvarno bitna evo i dobar je pokušaj radi se o članovima nadzornog odbora gdje definirate da nadzorni odbori trgovačkih društava čijim dionicama se trguje na uređenom tržištu mora biti stručan u području računovodstva ili revizije financijskih izvješća. Ja ću sad postavit pitanje, a zašto se to samo odnosi na nadzorne odbore trgovačkih društava koji su izlistana na našim burzama, zašto ne bi bilo to i na primjer za trgovačka društva u vlasništvu RH ili d.o.o. koji su u vlasništvu lokalne samouprave ili bilo koji drugi d.o.o. gdje vlasnik smatra da ili vlasnici smatraju da trebaju staviti ljude koji će nadzirati poslovanje i ja bi reko da, trebamo imamo ne samo da bismo trebali imati one koji razumiju financijsko poslovanje trebali bi imati jednog pravnika, jel tako koji pravne poslove razumije, trebali bi imati nekoga tko je iz te branše da razumije poslovanje subjekta ono temeljno poslovanje koje bi bilo jel ovako smo ostali samo ograničeni na jedan dio trgovačkih društava, a ja sam se susreo, a vjerojatno i još neki ovdje prisutni kolegice i kolege gdje, evo sad smo imali u Uljaniku, govorimo o odgovornosti uprave, svi se slažemo da je uprava tamo napravila propuste koji su doveli do dijela koja su praktično možemo ih okarakterizirati kriminalnim ali će sud to dokazivati vjerojatno godinama. Al onda ja postavim pitanje, a što je radio nadzorni odbor, nadzorni odbor koji je trebao kontrolirati rad tog trgovačkog društva, kontrolirati u ime vlasnika rad uprave, oni nisu ništa zamijetili, oni su nakon gubitka od gotovo milijardu kuna jednostavno dali razrješnicu upravu, produžili su mandat predsjedniku prave i smatrali da su učinili ono što je zapravo njihova uloga. Ja kad sam ono čuo za taj podatak nisam mogao vjerovati. Prvo osobno da sam član takvog nadzornog odbora u najmanju ruku bi takvu odluku prenio na skupštinu, ne bi se izložio. Prema tome kad se ideš izložiti osobno, imenom i prezimenom kroz nadzorni odbor u tom smislu onda znači da moraš biti na neki način uključen u to, povezan s time i ne može meni osobno nitko reći da članovi uprave, članovi nadzornog odbora nisu zajedno radili i preuzeli su zapravo vlasništvo od stvarnih vlasnika. Oni su bili ti koji su zlouporabili zapravo povjerenje vlasnika tamo prvenstveno onih malih koji imaju najmanja znanja o tome. I onda nam se događa na sve strane problemi sa upravljanjem trgovačkim društvima, zlouporabe položaja, ovlasti, ne znam nekih poreznih prekršaja ili kaznenih dijela koja se izvrše i na kraju odgovornost uprave je mala i sad bismo mi trebali kod jednoga oblika, jedna osoba koja će biti financijski potkovana moći utvrditi znači da je baš to nastalo. Jel da li time delegitimiramo i ostale članove nadzornog odbora, zašto kažemo da jedan član nadzornog odbora mora biti taj koji mora to utvrditi. Nadzorni odbor može za svoje potrebe isto tako tražiti i vanjsku ekspertizu, ali ako ideš biti član nadzornog odbora moraš poznavati poslovanje trgovačkih društava. Susreo sam se sa slučajem gdje uprava nije skupštini davala uopće prijedlog da se raspravlja o razrješnici uprave, jel kažu nije se to nikada radilo, to što stoji u Zakonu o trgovačkim društvima oni nisu to nikada primjenjivali pa je bila dobra praksa, pa čak i kad je osnovan nadzorni odbor ni njima nisu stavljali to na dnevni red. Ovi nisu znali, skupština nije znala, sve je bilo dobro dok nije nastao problem. Jel imat ćemo neke amandmane ali evo u pozitivnom duhu da podržimo zakon. Hvala lijepo.
Sada je na redu gospodin Orsat Miljenić, Orsat Miljenić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a [[Upadica: Ne nego SDP-a.]] a pardon SDP-a, to je prva greška te vrste. Čekaj, nadam se da će, nadam se žarko da će biti zadnja.
Gospodine potpredsjedniče, ministre vaše kolege sam već danas vidio pozdravio, kolegice i kolege zastupnici, naravno kao netko ko dolazi iz opozicije nije uvijek lako izgovoriti da ćemo podržat zakon je li, a hoćemo. To sam već reko i u prvom čitanju. Dakle, sve ovo šta ste tu predvidjeli, a ja bih rekao i sa ovom izmjenom koja se ne čini velika u sudskom registru oko imena i registracije imena ne čini se velika, ali mislim da je sigurno velika izmjena, između dva čitanja su odlične stvari. I mislim da trebamo podržat i da će ovo biti jedan dobar korak naprijed, sad ću reći i zašto, a isto ću tako izrazit skepsu prema nekakvim širim okvirima koji se ne tiču samo ovog zakona. Dakle, cijeli dan ovdje kroz raspravu se zapravo provlači, ovo nisu jedini zakoni, provlači se ovaj famozni Duing biznis i svi pričaju o tome što će nam pomoći na ljestvici, hoće, neće itd. Budimo realni, ovaj zakon će bitno pomoći da skočimo na toj ljestvici, to je dobra stvar. Isto tako budimo realni nitko zbog pozicije na ljestvici nit će doć, niti neće doći u Hrvatsku investirat i ja stojim iza toga, ali igramo se u tome, pristali smo na ta pravila i u interesu nam je svima, kao zemlji, kao državi i poziciji i opoziciji da budemo što bolje rangirani i zato to podržavamo svako mjesto koje idemo gore bolji smo od nekog drugog barem u tome pa je to dobra stvar. Ali kažem nitko neće isto kao nemojmo imati iluziju da će netko zato što će brže osnovati trgovačko društvo jedan ili dva dana, da će zbog toga odlučit doći investirat u Hrvatsku 10 miliona EUR-a, neće i to je tako, ali dobro je vidjet, u konkurenciji smo s drugim zemljama i nacionalni interes je da tu budemo što bolji i zato je ovo dobra stvar što radite i adresirali ste zapravo bitne točke po Doing Businessu, to je tako i skočit ćemo tu. Međutim, ono što je možda još veći doprinos ovog zakona, a to je što on je na tragu mijenjanja filozofije u smislu odmicanja od tradicionalog pristupa poslovanju, kroz papire, kroz odlaske, kroz razne institucije itd. i to je najveći doprinos i kad god nekoga već na početku poslovanja usmjerite da radi na takav način, da sjedi od doma i da može neke stvari tako riješit, vi ste ga zapravo usmjerili na drugačiji način poslovanja i nije bitno sad hoće to trajati 24 sata, 48 sati ili više, ali vi ste ga usmjerili u potpuno novi iskorak rada i to ljudima daje priliku da zakorače u jedno novo okruženje i to je po meni najveći doprinos ovom, pogotovo ako ga odnosno ne ako ga, nego kad se uspije spojit sa e-građaninom i kad ne bude ovo samo početak poslovanja, nego kad budu sve ove druge stvari koje su povezane sa poslovanjem, kad budu digitalizirane i kad ih možete zapravo riješit bez odlaska u instituciju i to je ono što je pokazatelj onoga prema čemu treba ić RH. Znači, jednom modernom društvu, ovo je iskorak ka modernosti i to je dobra stvar, to je odlična stvar. Dakle, rekoh, početak ulaska u poslovanje je jednostavniji, to je dobro, odlična stvar je drugačiji pristup tom početku i to je veliki iskorak. Ono što mislim neće nam to, nažalost, previše pomoć, kod, kažem, kod samog obavljanja poslovanja, jer kao što i je i sva istraživanja koja su rađena, vi ako imate ozbiljnog investitora, on savladava te prepreke, njemu vrijeme nije toliko bitno. Ono što bih ukazao, što sam govorio u prvom, u raspravi, u prvom krugu, u prvom čitanju, to su, mislim da nije dobro ovo što ste smanjili pravila o uplati osnivačkog kapitala. Zašto? Zato što već sad imamo mogućnost osnivanja jednostavnog trgovačkog društva za 10,00 kn, imali smo za 20.000,00 kn, sad smo zapravo se sveli na to da imamo 10,00 kn i 5.000,00 kn. Po meni, ispravniji put bi bio ostavimo 10,00 kn za sve one koji se žele okušat u privatnom, u biznisu, žele uć u tržište, žele vidjet kako je, imaju nekakvu ideju, nemaju novaca, ostavimo im 10,00 kn, ali ovo drugo dignimo 50, 70.000,00 kn. Zašto? Svatko onaj ima mogućnost ići po 10,00 kn, a ako hoćeš pokazat možda neku veću ozbiljnost, dakle, ideš u nekakav ozbiljniji projekt, onda uloži i više jer s tim ćeš i partneru i svima s kojima ćeš poslovat sutra, pokazat da jesi ozbiljniji. Dakle, tu bi onda bila nekakva distinkcija važnija, ovako po meni ako se ide na 5.000,00 kn, a realno sad je 5.000,00 kn, onda su mogli ukinuti ovo jednostavno, ostaviti samo jedan. Dakle, kažem, to je jedna stvar gdje zapravo gubimo, imamo sad jednu stvar viška, a veća razlika, znate kad je netko ušao u tržište, onda ga ti gledaš, ovaj je za 10.000,00 kn ovo uplatio, 50.000,00 kn, naravno, da ih on može povuć, al to je 50.000,00 kn koje su ušle u firmu, može se s njima nešto napravit, pokazuje se ozbiljnost. Dakle, to mi je zamjerka koja je, mislim da tu rješenje dobro. Naravno, vi ste ga izabrali ovako kako je, ali kažem, ono ništa ne donosi. Druga stvar se ne tiče samo ovih zakona, ona je malo šira, a to je, mi i dalje zapravo u zemlji od 4 milijuna stanovnika, zadržavamo koliko, 15 sudskih registara. Koliko imamo trgovačkih sudova sad ni ne znam? 8, pardon 8 sudskih registara, dobro, nije 15, 8 je. 8 na 4 milijuna stanovnika, pa trebalo bi doć vrijeme, a nadam se da vam je ovo i je podloga za to i zato sam i pohvalio ovu digitalizaciju da bude podloga, da mi idemo samo prema jednome, da se vodi na jednom mjestu. Ako mogu sve napravit digitalno, ne moram dolazit nigdje fizički, onda sve može bit na jednom mjestu, onda se ove stvari oko imena, oko poslovanja, oko svih tih stvari zapravo drugačiji i onda bi se pojednostavila cijela procedura. To je možda prvi korak, al drugi korak je nešto što stvarno vjerujem da trebamo radit gdje možemo, a to je micanje svih registara sa sudova gdje god možemo. Sud je tu da sudi, a ne da registrira određene odnose. Kad dođe neki spor, onda dajte sudu, ali sama registracija, početak poslovanja, pa šta ima sud s tim? Pogotovo kod ovih jednostavnijih trgovačkih, kod trgovačkih, dakle, sa ograničenom odgovornošću. Dakle, kažem, to je bio jedan veliki iskorak, ali sam uvjeren da dok se na njega ne odlučimo, nećemo zaokružit drugačiji način poslovanja. Čim vi imate dva postupka koji se preklapaju, sudski i upravni u bilo čemu, to uvijek ispadne malo duže nego što smo htjeli i malo kompliciranije itd. Dakle, dobar dio zemalja koje gledamo i koje mislimo da su napredne, imaju takve, imaju pojednostavljenu stvar, registriramo jednostavno ili pri nekoj komori ili nije bitno, ako je nešto sporno, riješit će o tome sud i stvar ide dalje. Ali da se vratim na početak, pozdravljamo promjene u zakonu, sigurno ćemo skočit na listi Doing Businessa, digitalizacija je odlična stvar i ona će vam poslužit danas sutra kroz ovo i takav poduzetnik će sutra ako ne bude imao sreće, pa će imat neki spor, lakše će funkcionirat u e-spisu odnosno u digitalnom sporu itd., to su sve odlične stvari. Ali nemojmo imat iluziju da ćemo s ovakvim, samo ovakvim stvarima nešto bitno olakšat ljudima. Poslovanje će nažalost i s ovim ostat kao što je i sad I to je nešto o čemu trebamo razmišljati, dakle postoje kozmetičke promjene koje treba pohvaliti, ali veliki rezultat, nažalost mi kao, ne ova Vlada, nisu ni prethodne Vlade, nije uspjela uhvatiti nešto o čemu, pošto je kolega Panenić govorio, bi se jako razlikovalo od drugih. I da netko kaže, da, idem u Hrvatsku, idem investirati, tamo je odlično za poslovanje. To još, taj ključ mi vidjeli nismo u ovom Saboru. Tako da, promjene su dobre, bit ćemo bolji, ali nećemo biti dovoljno dobri da bi svi bili zadovoljni. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Orsat Miljenić govorio je u ime Kluba SDP-a, tako da bude jasno, još jednom. Sada je na redu g. Ivan Lovrinović, koji će imati, koji bi imao pojedinačnu raspravu, da ga ima u sabornici, ali ga nema, pa gubi pravo. I sada zaključujem raspravu i glasovat ćemo poslovično kada se steknu uvjeti.
Sada ćemo se izjašnjavati o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 599., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo te zastupnica Ivana Ninčević Lesandrić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima ponovo državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Josip Salapić. Najprije o amandmanu Odbora za zakonodavstvo na članak 51.
Amandman se prihvaća.
Na članak 96.
Amandman se prihvaća.
Na amandman zastupnice Ivane Ninčević Lesandrić, ... [[Govornik se ne razumije.]]
Amandman se ne prihvaća, hvala. Amandman se ne prihvaća, člankom 390. stavkom 1. Zakon o trgovačkim društvima propisano je da nominalni iznos poslovnog udjela mora biti izražen cijelim brojem koji je višekratnih broja 100. Predmetno se odnosi na iznos poslovnog udjela a ne na postotak kojim poslovni udjel predstavlja u temeljnom kapitalu d.o.o.
Poštovana zastupnica Lesandrić.
Poštovani državni tajniče … [[Govornik se ne razumije.]] o izmjeni jedne riječi. Ne razumijem što vam to predstavlja toliki problem, nemam puno vremena, ali zato … [[Govornik se ne razumije.]] problem koji to predstavlja poduzetnicima, posebno ovim stranim investitorima, na koji se mi svi pozivamo da dođu u Hrvatsku, pa onda ljudi kada dođu, naravno, da odu, pogotovo kada naiđu na ovakvu glupost, pa samo jedan primjer. Evo još jedan apsurd u Hrvatskoj, ušao sam u vlasničku strukturu jedne postojeće tvrtke, udio sam vlasnikom 50, 50. Temeljni kapital 24 tisuće 500 kuna, sve provedeno kod javnog bilježnika otišlo na trgovački sud. Slučaj su naravno vratili jer 24 tisuće i 500 dijeljeno na 2 puta 100 zamislite nije okrugli broj. E sada lako što ja moram sa jednog kraja države na drugi kraj države, izgubiti 2 dana trošak uopće ne računam da bi to ponovno potpisali, zbog toga što naš zakon kaže da mora biti cijeli broj. U Americi bez problema, kupim 20,03 dionice i bitcoin sa 0,03. ja ne razumijem zbog čega u Hrvatskoj mora biti cijeli broj. Valjda smo mi jedina državan na svijetu koja to tako mora biti. Evo razmisliste pa sami to primijenite. Hvala.
Hvala.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, drugo čitanje, P.Z. br. 599. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle, Odbor za zakonodavstvo, amandman 1. prihvaćen i amandman 2. prihvaćen. Kod amandmana zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić, Vlada ga ne prihvaća, pa moramo glasovati, molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. I dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 106 glasova ZA donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prva točka je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službeni, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 612 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom posutu. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Molio bi predstavnika predlagatelja, da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, Zdravko Zrinušić. Izvolite.