Izvolite kolega Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče smijem?
Naravno. Izvolite.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku u trajanju od 15 minuta zbog odluke Europskog suda u predmetu koji se vodi protiv Privredne banke Zagreb i gospodina Bože Prke. Hvala.
Bilo tko drugi? Ne. Dakle, određujem stanku od 10 minuta. Vidjet ćemo se, dakle u 14 i 10. Hvala. STANKA U 13,59 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,10 SATI]] Evo kolegice i kolege stanka je završena. Sad će u ime Kluba zastupnika SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege kao što vam je poznato Europski sud kao najviše pravosudno tijelo EU može odlučivati u postupcima oko prethodnih pitanja koja su im uputili hrvatski odnosno sudovi drugih država članica EU. U jednom od prvih postupaka koji je pokrenut radi davanja tzv. prethodnog mišljenja Europski sud je odlučivao na zahtjev Prekršajnog suda u Bjelovaru koji je u predmetu Horžić i Pušić protiv Privredne banke Zagreb i Bože Prke dostavio svoje mišljenje odnosno rješenje glede odredbi Zakona o potrošačkom kreditiranju kojeg je donio Hrvatski sabor. Kako bi vam bilo jasno o kojem se predmetu radi pojasnit ću da se radi o onim odredbama Zakona o potrošačkom kreditiranju koje su odredile mogućnost izricanja prekršajne kazne kada banke nisu definirale parametre na temelju kojih se određuju kamatne stope u slučaju promjenjivih kamatnih stopa. S time da je predmetnim zakonom određena i retroaktivna primjena tih mjera i retroaktivno kažnjavanje za one banke koje u postojećim ugovorima o kreditima nisu dužnicima dostavile podatke kako se određuje njihova promjenjiva kamatna stopa. Po određenim procjenama radi se o nekakvih stotinu tisuća kredita u kojima banke nisu ispoštovale svoju ugovornu odnosno zakonsku obvezu. Međutim, nije ovdje pitanje samo stotinu tisuća ugovora o kreditu već je i pitanje kazne koju prekršajni sudovi mogu izreći u svakom od pojedinih predmeta. A kazna se za odgovornu banku kreće u rasponu od 80 do 200 tisuća kuna a za odgovornu osobu u svakom od navedenih ugovora o kreditu kazna se kreće u iznosu od 10 do 50 tisuća kuna. Kao što vam je jasno iz osoba koje su bile predmet ovog postupka odgovorne osobe su predsjednici uprava konkretnih banaka koje su u pitanju. Dakle, jasno je da je Europski sud u ovom trenutku stao na stranu Hrvatske države, stao na stranu zakona kojeg je predložila Vlada na čelu sa Zoranom Milanovićem a i usvojio Hrvatski sabor a protiv banaka. Jasno je da se radi o potencijalnim kaznama koje mogu iznositi i 9 milijardi kuna. Jasno je da se radi o pitanju koje je potencijalno financijski teže za banke nego što je bilo pitanje konverzije kredita u švicarskim francima i jasno je kolegice i kolege zašto banke ne žele da se postupak radi konverzije kredita u švicarskim francima vodi pred Europskim pravosudnim sustavom nego sa tim postupcima bježe u Washington. Jasno je jer je Europski pravosudni sustav pokazao zbog čega smo članica EU, zbog čega postupke trebamo rješavati u okviru prava EU a ne micati se i bježati od njega. Jako je dobro što se potrefilo da smo za ovu odluku saznali upravo sada dok traje rasprava o HNB-u jer je upravo HNB ali i Ministarstvo financija ta koja je nadležna za provođenje ovog zakona i procesuiranja banaka koje su kršile odredbe ovog zakona. Uvaženi gospodine guverneru u ovom trenutku imate odluku Ustavnog suda Republike Hrvatske koja kaže da je zakon usklađen sa Ustavom. Imate odluku Europskog suda koji kaže da je zakon usklađen sa pravnim poretkom EU. Što znači da nemate apsolutno nikakve zapreke da onog trenutka kada se vratite u svoju kancelariju naložite pokretanje postupka protiv svih onih banaka koje su kršile odredbe ovog zakona i naplatite iznose o kojima govorimo. Kada ih naplatite biti će potpuno svejedno da li će Hrvatska u što sam uvjeren da neće možda i izgubiti postupak zbog konverzije kredita u švicarskim francima jer će sve ovo o čemu govorimo biti naplaćeno. I još jedna stvar, imajući u vidu stajalište Europskog suda u predmetu koji se tiče Zakona o potrošačkom kreditiranju, imajući u vidu da je predmet itekako povezan sa predmetom koji se tiče konverzije u švicarskim francima jer je valutna klauzula sa promjenjivom kamatnom stopom neraskidivo vezana uz problem kreditiranja građana Republike Hrvatske pozivam sa ovog mjesta u ime Kluba zastupnika SDP-a Vladu Republike Hrvatske da žurno objavi odgovor koji je Europskoj komisiji uputila vezano uz kreditiranje u švicarskim francima. Građani Republike Hrvatske i mi saborski zastupnici imamo pravo znati u kom smjeru ide taj postupak. Hvala vam.
Hvala lijepa.
Poštovane kolegice i kolege, dobar dan želim. Srdačno vas pozdravljam. Nastavljamo dalje s radom s točkom tri dnevnog reda: - Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike Podnositelj informacija Hrvatska narodna banka temeljem članka 62. Zakona o HNB-u. Materijal vam je dostavljen u pretince. Raspravu je proveo Odbor za financiranje i Odbor za državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Izvolite. Gospodin Boris Vujčić, guverner HNB-a.
Dobro jutro. Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Čast mi je i zadovoljstvo pozdraviti vas na 9. sazivu Hrvatskog sabora i prvoj informaciju koju pred njom podnosim. Sukladno zakonskoj obvezi ukratko bih predstavio Polugodišnju informaciju o financijskom stanju stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike koji se odnosi na drugih šest mjeseci 2015. godine. Započet ću svoje izlaganje osvrtom na najvažnije makroekonomske trendove u drugoj polovini 2015. godine u kojem je HNB ostvari svoje zakonom propisane ciljeve stabilnosti cijena i financijsku stabilnost i raspoloživim mjerama monetarne politike djelovao u pravcu stvaranja uvjeta za jači rast kreditiranja u prvom redu gospodarstva, a time i snažniji gospodarski rast. Osvrnut ću se i na proces konverzije kredita u švicarskom franku koji je započeo u tom razdoblju. Gospodarska aktivnost u Hrvatskoj nakon šest uzastopnih godina kontrakcije u 2015. godini konačno je ušla u fazu oporavka. Rast gospodarske aktivnosti nastavio se ubrzavati i u drugom polugodištu 2015. kada je dosegnuo 1,5% u odnosu na prvu polovinu godine. Sve sastavnice domaće potražnje kao izvoz nastavile su rasti u drugom polugodištu 2015. godine. Povoljna ostvarenja na strani izvoza usluga, poglavito zrcale iznimno dobra ostvarenja u turizmu. Rast osobne potrošnje u najvećoj se mjeri može povezati s povoljnim kretanjima na tržištu rada, poreznom reformom i daljnjim padom cijena nafte kao i prehrane. To je jačalo potrošačke mogućnosti kućanstava kao i optimizam potrošača i pridonijelo povećanju sklonosti potrošnje. Kada je riječ o investicijama, rast u drugoj polovini 2015. pretežito su generirale privatne investicije. Rast izvoza i domaće potražnje doveo je do snažnog porasta uvoza. Na razini cijelog drugog polugodišta 2015. godine gospodarska je aktivnost bila za 2,4% viša nego u istom razdoblju prethodne godine, dok je na razini cijele godine zabilježen rast od 1,6%. Jačanje ekonomske aktivnosti potaknula je nešto povoljnija kretanja na tržištu rada, vidljiva u rastu broja zaposlenih posebno u uslužnim djelatnostima tijekom drugog polugodišta 2015. Zaposlenost se također povećala na godišnjoj razini ostvarivši rast od 0,7% čime je prekinut višegodišnji negativan trend kretanja zaposlenosti. Također u drugoj polovini 2015. nastavljen je i blagi rast bruto plaća. Osvrnut ću se sada na inflacijska kretanja. Inflacija potrošačkih cijena u drugom se polugodištu snizila sa 0% u lipnju na minus 0,6% u procesu 2015. i to uglavnom kao rezultat prelijevanja nižih svjetskih cijena sirove nafte i prehrambenih sirovina na domaće cijene. Godišnji pad cijena energije tako se blago ubrza na minus 5% u prosincu 2015., a smanjila se i godišnja stopa promjene cijena prehrambenih proizvoda te usluga. S druge strane povećala se godišnja stopa promjene cijene industrijskih proizvoda. Ako se pak promatra stopa promjene deflatora BDP-a znači široko definiranog indeksa cijena koji iz izračuna isključuje uvozne cijene, one u drugom polugodištu 2015. prosječno je iznosila minus 0,1% što je slično kao i u prethodnom razdoblju. Kod kretanja u platnoj bilanci istaknuo bi da je višak salda tekućeg računa platne bilance u cijeloj 2015. dosegnuo 5,2% BDP-a. Rezultat je to već spomenutih dobrih rezultata u turizmu kao i snažnijeg korištenja raspoloživih sredstava iz fondova EU, ali i statističkog tretmana konverzije kredita u švicarskim francima kroz poboljšanje salda primarnog dohotka samo zbog konverzije od otprilike 2%-tna boda. Tokove kapitala s inozemstvom u drugoj polovini 2015. obilježio je neto odljev kapitala na financijskom računu platne bilance i to kao rezultat zamjetnog poboljšanja neto dužničke pozicije domaćeg sektora. Posljedično, relativni pokazatelji bruto i neto inozemne zaduženosti poboljšale su se u odnosu na kraj lipnja. Najveći utjecaj na tokove kapitala je imala reakcija banaka na usvajanje izmjena i dopuna Zakon o potrošačkom kreditiranju krajem rujna. Konkretno, tijekom rujna i listopada 2015. godine, banke su položile u inozemstvo ili vratile inozemne kredite u iznosu od preko 12 milijardi kuna. U navedenim su mjesecima učinci sezonskog porasta neto inozemne aktive bankarskog sektora pod utjecajem turističke sezone obično već iscrpljeni, pa se može utvrditi da su aktivnosti u koje su banke poduzimale u cilju usklađivanja valutnih pozicija nakon ozakonjivanja konverzije kredita u francima, rezultirale velikim odjelom sredstava u inozemstvo. Time ujedno prelazim na djelovanje HNB-a koja je u velikoj mjeri bila obilježeno upravo navedenim odljevom sredstava u inozemstvo. HNB u otežanim uvjetima na financijskom tržištu nastavio je provoditi ekspanzivnu monetarnu politiku istodobno održavajući glavni cilj … [[Govornik se ne razumije.]] u postizanju cilja financijske stabilnosti i cijena a to je stabilnost tečaja kune prema euru. Nizom povezanih mjera u drugoj polovini rujna i početkom listopada HNB je dodatno povećao likvidnost monetarnog sustava kako bi se smirili pritisci na tečaj i kamatne stope koji su se javili na financijskom tržištu kao posljedica zakonskih izmjena kojima se regulira konverzija i djelomičan otpis kredita sa valutnom klauzulom u švicarskom franku. Nominalni tečaj kune prema eura tijekom većeg dijela trećeg tromjesečja zadržavao se na malo nižim razinama u odnosu na prvu polovicu godine. Međutim u drugoj polovini rujna kuna je oslabila u odnosu na euro. Slabljenje kune bilo je potaknuto povećanom potražnjom banaka za devizama vezanom uz prilagodbu njihove devizne pozicije neravnoteži uzrokovanoj knjiženjem očekivanog otpisa dijela kredita vezanih uz švicarski franak. HNB deviznom intervencijom je osigurao likvidnost na deviznom tržištu čime je smirio pritiske na tečaj domaće valute. Nakon devizne intervencije i drugih mjera HNB-a tečaj se stabilizirao pa je prosječan tečaj u drugoj polovici 2015. iznosio 7,59 kuna za euro što je za 0,6% niže od prosjeka ostvarenog u istom razdoblju 2014. Usporedno s pritiscima na tečaj tenzije na novčanom tržištu očitovale su se u porastu prekonoćnih kamatnih stopa na oko 2% u drugoj polovini rujna. HNB je te tenzije ublažio povećanjem likvidnost kroz ponovno uvođenje redovitih obratnih repo operacija i ukidanjem obveznih blagajničkih zapisa. Pri tome je HNB djelovao u razmjerno povoljnim uvjetima i jačanja viška na tekućem računu, snažne fiskalne prilagodbe i priljeva velikog inozemnog izravnog ulaganja upravo u vrijeme kada su banke bilježile, odnosno knjižile prve procjene učinka konverzije i … [[Govornik se ne razumije.]] povezane transakcijom. Monetarna politika s jedne je strane reagirala kako bi u što većoj mjeri otklonila poremećaje koji su se javili na novčanom deviznom tržištu krajem rujna. Istovremeno su se nastojali i iskoristiti dodatni stupnjevi slobode u vođenju monetarne politike koji su pružili kontinuirano jačanje necjenovne konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i poboljšanje salda tekućeg računa platne bilance kao i snažna fiskalna prilagodba koju smo vidjeli u protekloj godini. Govoreći o uvjetima financiranja države i ostalih domaćih sektora u uvjetima visoke likvidnosti koju podržava ekspanzivna monetarna politika HNB-a domaći troškovi financiranja u drugoj polovini 2015. zadržali su se na povijesno niskim razinama. Uz to anketa o kreditnoj aktivnosti banaka pokazuje da su se i standardi odobravanja kredita nastavili postupno ublažavati. Unatoč tome razduživanje sektora stanovništva i poduzeće na domaćem tržištu nastavilo se i tijekom druge polovine 2015. Ipak vidljivo je okretanje prema kunskom kreditiranju prvenstveno građana. Sredstva međunarodnih pričuva HNB ulaže pretežito u američke i njemačke državne vrijednosne papire i bruto međunarodne pričuve HNB-a na kraju 2015. iznosile su 13,7 milijardi eura. Stopa povrata … [[Govornik se ne razumije.]] portfelja HNB-a iznosila je 0,25% dok je stopa povrata europskog portfelja HNB-a za trgovanje u istom razdoblju iznosila … [[Govornik se ne razumije.]] %. Pri tome valja naglasiti kako negativne kamatne stope gotovo svih zemalja … [[Govornik se ne razumije.]] ulaganja HNB značajno ograničavaju mogućnost ostvarivanja povoljnijih stopa povrata. Naime u ovom trenutku djelujemo u situaciji kada dospijeće do 6 godina, praktički kompletni europski portfelj u koji ulaže HNB nosi negativnu kamatnu stopu. Nešto je više o kretanjima u bankarskom sektoru. Ukupno se u 2015. imovina banaka smanjila za 1,2% nakon isključivanja utjecaja tečajnih kretanja. To je posljedica izostanka kreditnog rasta, prodaje nenaplativih potraživanja i nastavka razduživanja banaka ali i primjene zakonskih izmjena vezanih uz kredite u švicarskim francima koja je rezultirala gubicima u poslovanju. Banke su u cijeloj godini iskazale gubitak prije poreza u visini od 4,7 milijardi kuna. Isključi li se utjecaj troška konverzije dobit banaka pokazuje blagi porast u 2015. što je uglavnom rezultat nižih troškova rezerviranja za gubitke u kreditnom portfelju. Što se tiče djelomično i potpuno nenaplativnih kredita, tijekom 2015. zaustavio se njihov rast započet još 2008. godine. Udio kredita rizičnih skupina B i C smanjio se sa 17,1% koliko je iznosio na kraju 2014. na 16,6% na kraju 2015. Ključan utjecaj na kretanje kvalitete kredita imale su prodaje potraživanja osobito u sektoru trgovačkih društava. Starenje portfelja ojačano utjecajem regulatornih pravila o postotnom povećavanju ispravaka vrijednosti za dugotrajne neuredne plasmane utjecalo je na zamjetan rast pokrivenosti kredita skupina B i C … [[Govornik se ne razumije.]] vrijednosti sa 51,3% na 56,6%. Samo da posjetim da kada je HNB uveo strože zahtjeve za rezerviranje nenaplativih kredita, loših kredita de facto je rezerviranost tih kredita bila svega malo veća od trećine a sada smo došli na 56% rezerviranja tih kredita. Primjena zakonskih odredbi o konverziji kredita u švicarskom franku utjecala je i na pad stope ukupnog kapitala banaka, s jedne strane smanjenjem regulatornog kapitala zbog gubitka tekuće godine a s druge strane povećanjem izloženosti banaka valutnom riziku. Uz to na smanjenje regulatornog kapitala utjecale su i veće isplate dividendi. Unatoč tome stopa ukupnog kapitala i dalje je ostala visoka, na kraju 2015. iznosila je 20,9% zametno više od propisane minimalne stope ukupnog kapitala i ostalih regulatornih kapitalnih zahtjeva i zaštitnih slojeva kapitala. Koja su bila osnovna obilježja fiskalne politike u promatranom razdoblju? U drugoj polovini prošle godine nastavilo se smanjivanje manjka opće države na godišnjoj razini kako zbog daljnjeg rasta prihoda tako i zbog pada rashoda. Rast ukupnih prihoda i dalje su najviše pridonosili prihodi od neizravnih poreza dok se na rashodnoj strani proračuna stavilo snažno smanjivanje investicija opće države. Promatra li se cijela 2015. manjak opće države iznosio je 10,7 milijardi kuna odnosno 3,2% BDP-a što je za 7,4 milijarde kuna odnosno 2,3 postotna boda BDP-a manje u odnosu na 2014. Kada je riječ o dugu opće države on je na kraju prosinca iznosio 289,7 milijardi kuna ili 86,7% BDP-a. Nekoliko napomena o konverziji kredita u švicarskim francima koji su tada počeli, završili su ove godine. Odmah po stupanju na snagu ZID ZPK HNB je započela sa izvršavanjem svoje zakonske obaveze nadzora provođenja konverzije su svim kreditnim institucijama na koje se odnosila obveza konverzije. Nadzor HNB-a je bio kontinuiran tijekom čitavog postupka pripreme i provođenja konverzije te su od svih uključenih banaka dnevno tražene obavijesti, dokumentacija i očitovanja o svim okolnostima relevantnim za provođenje konverzije kao i izvješća o izvršenju svih obveza uz konverziju. Na taj način su od banaka pribavljeni nacrti aneksa ugovara, obrasci izračuna konverzija, pregledi kamatnih stopa, tečajeva, vrsta i modela kredita, uvjeta kredita i to kako za odobrene kredite u švicarskom franku tako i iz tzv. parnjačke kredite u eurima. U slučajevima kada je na osnovi zaprimljene dokumentacije i informacija od banaka ocjenjeno potrebnim zatražene su korekcije dokumenata i uočenih nepravilnosti u iskazanim postupanjima. Na taj način je tijekom provedbe konverzije te u vezi sa supervizorskim aktivnostima HNB-a učinjeno slijedeće. Prvo, nekoliko je banaka iz prijedloga aneksa ugovora isključilo sporne odredbe te su izmijenjeni aneksi ponovno dostavljeni klijentima čim je izmijenjeno, ponuđeno i ponovno dostavljeno klijentima banaka 27 220 aneksa ugovora. Dvije banke ponovile su izračune konverzije za sve klijente koji su imali pravo na konverziju kako svoje klijente ne bi doveli u nepovoljniji položaj u odnosu na klijente drugih banaka. Na osnovi čega su izrađena 6 954 nova, tj. ponovljena izračuna konverzije koji su ponuđeni i dostavljeni klijentima tih banaka. Dvije su banke naknadno izradile i dostavile klijentima izračune konverzije za otkazane ugovore o kreditu čime su pripremljena i klijentima ponuđena 544 dodatna izračuna konverzije. Zatim naknadni izračun konverzije je proveden za dužnike jedne banke kod kojih je u konverziji pogrešno primijenjena kamatna stopa važeća na dan odobravanja a ne na dan ugovaranja kredita čiju je pripremljenu i klijentima ponuđeno 400 novih izračuna konverzije. I napokon pokrenute su formalne mjere protiv banaka u slučajevima utvrđenih nezakonitosti u primjeni ZID ZPK, zapisnici, rješenja i prekršajni postupci. HNB je izdao pet zapisnika i dva rješenja, a pokrenuta su i tri prekršajna postupka. Spomenutim aktivnostima bilo je obuhvaćeno više od 35 tisuća izračuna konverzije, odnosno aneksa ugovora što čini natpolovičan udio u ukupnom broju od 54 663 prihvaćenih konverzija prema podacima koje su banke dostavile Ministarstvu financija. Istodobno od sredine studenog 2015. do druge polovine travnja 2016. u HNB je zaprimljen i obrađen 2251 prigovor potrošača vezan uz konverziju. Napominjemo da ovaj broj obrađenih prigovora potrošača u vezi sa konverzijom prelazi trogodišnji prosjek svih zaprimljenih prigovora potrošača u HNB-u. Tri stvari koje bih htio u zaključnim razmatranjima dotaknuti tiču se rasprave koja je zadnja dva dana bila u Saboru i odnose se na neka pitanja koja mislim da su bitna raščistiti odnosno razjasniti za građane. Prvo pitanje je pitanje transparentnosti rada HNB-a koje se spominjalo. Protekla se dva dana puno raspravljalo o transparentnosti, no iz rasprave je jasno da se očito nije razumjelo o čemu se govori što je jasno … jednog istraživanja u pogrešnom kontekstu. Dopustite mi da kratko obrazložim kako HNB kotira prema različitim mjerama transparentnosti. Ekonomisti su razvili niz indeksa transparentnosti monetarne politike kojima se pokušava mjeriti preciznost s kojom središnje banke kvantificiraju ciljeve, specificiraju instrumente i razrađuju detalje mehanizama kojima postižu svoje ciljeve. Otvoreno se može mjeriti u više dimenzija, može se mjeriti transparentnost u vođenju monetarne politike kao i transparentnost politika usmjerenih na održavanje financijske stabilnosti. Prema indeksu … koji su konstruirali jedan od pokazatelja transparentnosti monetarne politike a za koje pretpostavljam da se spominjao u raspravi u zadnja dva dana u Saboru. HNB doista jest jedna od najmanje transparentni središnjih banaka u Europi. Međutim, što to znači? Za to postoje vrlo jasno specificirani razlozi koje ću objasniti. S druge strane druga vrsta indeksa transparentnosti konstruirana recimo od Horvata i Vaška 2013. koji su konstruirali indeks transparentnosti politika usmjerenih na održavanje financijske stabilnosti pokazuje da je HNB jedna od najtransparentnijih odnosno najotvorenijih središnjih banaka na svijetu. Takva kombinacija visoke transparentnosti u pitanjima financijske stabilnosti i niske transparentnosti u dimenziji provođenja monetarne politike razmjerno je neuobičajena. Zašto? Zato jer dvije dimenzije transparentnosti obično idu zajedno ruku pod ruku, budući da institucionalni razvoj unaprjeđuje sva područja djelovanja središnje banke. O čemu se tu radi? Radi se o tome da transparentnost u ovom obliku kako ju definiraju … kao poželjna odrednica vođenja monetarne politike se povezuje sa monetarnim režimom ciljanja inflacije. Ciljanje inflacije pretpostavlja fleksibilan tečaj budući da se tečajne intervencije smatraju izrazito netransparentnim instrumentom monetarne politike pogotovo ukoliko se najavljuju unaprijed tržištu. Ne najavljuju unaprijed, ne. Prije dvadesetak godina međutim HNB krajem '93. početkom '94. godine, više od 20 godina, HNB je započela voditi tečajni režim upravljanog fluktuiranja tečaja kune. U takvim uvjetima ukoliko je Središnja banka transparentna u smislu definicije ovog indeksa, onda se špekulantima vrlo jeftino kladiti protiv tečajnog režima, a Središnjoj banci može biti vrlo skupo braniti stabilnost tečaja. Zašto? Zato što najavljuje špekulantima što će raditi. I zato HNB-ova monetarna politika ne može biti transparentna po toj mjeri koju u tom članku navodi … [[Govornik se ne razumije.]] Kada bi bila HNB bi gubila novce RH za račun špekulanata. To nadam se ne želimo. S obzirom na iznos deviznog duga svih sektora stanovništva, poduzeća i države a koja iznosi gotovo 550 milijardi kuna, odnosno otprilike 160% bruto domaćeg proizvoda stabilan tečaj apsolutni je preduvjet očuvanja financijske stabilnosti. S druge strane, HNB se nikada nije založio za fiksiranje tečaja kune što bi također pod definiciji bio transparentan oblik monetarne politike. To je čisti fiks. I ostavio je mogućnost da se tečaj postupno prilagođava ekonomskim fundamentima u Hrvatskoj onoliko koliko to ne narušava financijsku stabilnost hrvatskog sustava što znači da smo vidjeli i '99. godine da je tečaj otklizao 11% i da smo vidjeli prilagodbu tečaja tijekom ove krize kada je isto tako depricirao, a da se ne ugrozi stabilnost financijskog sustava. Za transparentnost i uspjeh u održavanju financijske stabilnosti koji je naravno usko vezan i uz vođenje ispravne monetarne politike Hrvatska je rangirana među najtransparentnije i najuspješnije zemlje u svijetu. No, puno je bitnija činjenica da se financijska stabilnost ne odnosi kako se često kritizira samo na sigurnost bankovnog sustava već posljedično i na svakog građanina naše zemlje. Građani Hrvatske i to nam je drago financijsku stabilnost doživljavaju danas kao svoju normalnu svakodnevnicu. Nije bilo tako pred 15, 20 ili 30 godina. Mogu se sigurno probudit svakog dana i znati kolika je stvarna vrijednost njihove plaće, izračunati što sa njom mogu kupiti i kako mogu planirati svoju budućnost i budućnost svojih obitelji. Ne moraju sa zebnjom gledati prema naprijed i bojati se hoće li sutra ili prekosutra njihova primanja biti dvaput ili triput manje vrijednosti što su doživljavali više puta u prošlosti. Ne moraju se bojati niti da će im štednja manje vrijediti kao što se u prošlosti više puta događalo kada im je de facto štednja ostala konfiscirana u bankama koje su propale. Ista ta sigurnost je od ključne važnosti za funkcioniranje ekonomije u našoj zemlji, za svakog poduzetnika, za sve one koji moraju uraditi i zaraditi novce na otvorenom tržištu kako bi platili svoje radnike, obveze prema državi i investirali. Dakle, HNB je vrlo transparentan tamo gdje smije i može biti s obzirom na monetarni i tečajni režim i nužnost očuvanja financijske stabilnosti. No, nužnost očuvanja tečajnog režima i financijske stabilnosti ponekad su brana komunikacijskog otvorenosti koju HNB želi barem isto toliko koliko i pojedini kritičari. U okviru tako određenog manevarskog prostora u pogledu transparentnosti HNB bila je i ostaje otvorena za komunikaciju sa javnošću uključivo za argumentiranu javnu raspravu o svim aspektima djelovanja središnje banke. Nekoliko riječi o troškovnoj učinkovitosti HNB-a, o tome je isto bilo puno riječi. Prvo moram istaknuti da suprotno tvrdnjama koje su se zadnjih dana čule HNB se ne financira iz državnog proračuna već iz vlastitih prihoda. HNB o svom poslovanju svake godine izrađuje financijska izvješća koja su podložna reviziji u skladu sa međunarodnim računovodstvenim standardima i domaćim propisima o reviziji. Što se revizije poslovanja Središnje banke tiče ona dakle svih ovih godina postoji i provodi ju sukladno zakonu koji je donio Sabor RH, vanjski revizor kojeg imenuje Sabor RH putem svog Odbora za proračun i financije, te isti izvješće o reviziji podnosi Saboru RH. To znači da Sabor RH već godinama raspolaže svim podacima o radu i poslovanju HNB-a te revizijskom ocjenom učinkovitosti poslovanja, a dodatne podatke od revizora kojeg imenuje u svakom trenutku mogao i može zatražiti. Osim toga HNB je u skladu sa najboljom praksom u središnjim bankama uspostavio i vanjski revizorski odbor koji čine nezavisni stručnjaci, a koji ocjenjuju kvalitetu rada neovisnog vanjskog revizora. Bitno je istaknuti kako HNB dovoljno zarađuje za pokriće troškova svojeg poslovanja i za transfere Ministarstva financija u uvjetima povijesno najnižih kamatnih stopa, odnosno kao što sam već rekao negativnih eurskih kamatnih stopa na sve obveznice recimo u Njemačkoj je dospijeće do 6 godina. Kako to postižem? To je pitanje koje ja mislim bi se trebalo postaviti u Saboru. To postiže dobrom politikom upravljanja financijskim sredstvima i ponajprije ispravnom odlukom o kupnji dugoročnih vrijednosnica od 2011. godine na dalje čime je produženo dospijeće portfelja što se pokazalo vrlo dobrom investicijskom odlukom s obzirom na jak pad prinosa ne eurske obveznice koji je uslijedio. Tim smo potezom prihode HNB-a za razdoblje od 2012. do 2015. povećali za milijardu i 800 milijuna kuna što je de facto sve preneseno Ministarstvu financija. U idućim godinama dakle od 2012. na dalje donesene su i odluke o povećanju istog portfelja kao i produženju njegove ročnosti čime su osigurani stabilni prihodi i u godinama od 2016. na dalje. Prema tome, ja mogu reći danas da se HNB pozicionirao da ostvaruje stabilne prihode isključujući naravno tečajne razlike od 2016. u središnjem razdoblju bez obzira na povijesno najniže kamatne stope. Hrvatska narodna banka među zemljama EU izdvaja se kao banka sa ispodprosječnim troškovima poslovanja i nadprosječnom dobiti. Dobit nije cilj djelovanja središnje banke no dobit HNB-a povijesno je bila među najvišima u EU. Ako se troškovi poslovanja HNB-a koji su 0,09% BDP-a usporede s troškovima središnjih banaka zemalja s relativno sličnim brojem stanovnika primjerice sa Latvijom 0,15%, Bugarskom 0,12%, Irskom i Litvom 0,11%, Austrijom i Slovačkom 0,10%, Mađarskom 0,09% ili Slovenijom 0,08% očito je da se HNB smjestila među štedljivije i ekonomičnije središnje banke. Promatra li se apsolutni iznos troška poslovanja po zaposlenom o kojima je u prethodna dva dana također bilo riječi može se primijetiti da među usporedivim zemljama samo Središnja banka Bugarske koja ima znatno nižu razinu BDP-a po glavi i najniže plaće ima niže troškove od HNB-a sve ostale središnje banke EU imaju više troškove od HNB-a. Također, što se tiče troškova poslovanja HNB ih kao obveznik javne nabave vrlo transparentno iskazuje na svojoj internetskoj stranici. Dakle, ti su podaci isto potpuno javno dostupni. Angažman Državne revizije kao što smo rekli mogao bi pridonijeti dodatnoj transparentnosti u poslovanju HNB-a pogotovo kad bi ona metodom usporednih europskih vrijednosnih kriterija odnosno benchmarkinga koja se inače koristi za ocjenu učinkovitosti neke institucije ili poduzeća a na planu operativnih troškova procjenjivala ima li Hrvatska efikasnu ekonomičnu i učinkovitu središnju banku. U istu svrhu i na isti način naravno Ured za državnu reviziju ima naravno mogućnost analizirati i ocijeniti sve ostale institucije koje revidira čime građanima može na najbolji način ukazati na učinkovitost državnih institucija, na to imaju li previše ili premalo zaposlenih, imaju li više ili niže troškove od usporedivih institucija s kojima se oni uspoređuju. I da to dapače HNB podržava. Dakle, suprotno tvrdnjama koje su se čule zadnjih dana HNB se ni na koji način ne zatvara pred Državnom revizijom već bi volio da njezino djelovanje ne samo bude zakonski usklađeno s europskom pravnom stečevinom odnosno s propisanim načelima u kontroli institucija središnjih banaka u EU već i da doprinese ocjeni učinkovitosti HNB-a na uobičajeni način benchmarkinga HNB-a sa usporedivim europskim institucijama. To je sigurno najkvalitetnija informacija koju građani mogu dobiti kako o HNB-u tako i o ostalim državnim institucijama. Konačno, moram se osvrnuti na mjeru u kojoj su ostvareni ciljevi stabilnosti cijena i financijske stabilnosti. U pogledu stabilnosti cijena kako se moglo čuti isto u raspravi prethodnih dana Hrvatska bilježi vrlo blagi pad opće razine potrošačkih cijena. Međutim, važno je naglasiti da je taj pad potrošačkih cijena u cijelosti rezultat pada uvoznih cijena. Deflator BDP-a znači najšira mjera cijena kojom se deflacionira cjelokupna gospodarska aktivnost i koja isključuje uvozne cijene … [[Ne razumije se.]] na razini otprilike nule. Budući da su izvozne cijene … [[Ne razumije se.]] manje od uvoznih uvjeti međunarodne razine za Hrvatsku su se popravljali. Ili pojednostavljeno za jednu jedinicu izvozne robe Hrvatska je mogla uvesti više jedinica uvoznih roba nego ranije. Taj pad cijene je povećavao kupovnu moć kućanstava i nije slučajno što je osobna potrošnja u promatranom razdoblju nastavila snažno rasti. U pogledu financijske stabilnosti Hrvatska je ostvarila stabilnost bankovnog sustava. Znači nijedna kuna sanacije pomoći bankama nije pala na teret poreznih obveznika u uvjetima u kojima je Hrvatska imala drugi najveći pad BDP-a u EU. U većini drugih zemalja EU su porezni obveznici morali pomagati ili sanirati banke koje su imale manji pad BDP-a. Pa to je ja mislim najbolja ocjena učinkovitosti politike HNB-a u regulaciji bankovnog sustava. I samo zadnja stvar, uz puno uvažavanje svih kritičkih istupa uvaženih zastupnica i zastupnika u protekla dva dana moram ipak reći da mi je izuzetno žao što su izrečene i neistine koje u krajnjoj liniji pogađaju sve djelatnike HNB-a. Reći ću samo kratko, HNB nikome ne plaća saune i masaže, ne služimo škampe i jastoge niti isplaćujemo božićnice i regrese. Isto tako ne zapošljavamo nikakve masterchefove i sommeliere već smo usluge restorana i nekih drugih usluga eksternalizirali. Znači, to nisu uopće zaposlenici HNB-a. I time smo ostvarili uštede između 20% i 40% u odnosu na to da sami zapošljavamo te djelatnike. Po troškovima smo pri dnu ljestvice europskih
Gospodine Vujčiću ja se ispričavam, vrijeme vam je isteklo. Nije to tema ovog vašeg izvješća, molim vas. Hvala lijepo. Zahvaljujem se izvjestitelju gospodinu Vujčiću na ovom izvješću. Imamo nekoliko replika na ovo izvješće. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine guverneru prije rasprave o meritumu ove informacije ja bih htio da definiramo formu na koji način je ova informacija došla u Sabor. Naime, kao što znate dosada je Hrvatski sabor u pravilu raspravljao o izvješćima HNB-a i to na način da je prvih 6 mjeseci bilo obuhvaćeno izvješćem a drugih 6 mjeseci je bilo obuhvaćeno Godišnjim izvješćem HNB-a koje je onda uključivalo pregled pokazatelja za cijelu godinu. Koliko se meni čini ovo je prvi puta da mi raspravljamo o drugom polugodištu, a da Hrvatski sabor nije raspravio prvih 6 mjeseci 2015. godine pa me i interesira da li će nakon ovog polugodišnjeg izvješća za drugu polovinu 2015. godine Hrvatski sabor raspravljati i o cjelokupnom Godišnjem izvješću za 2015. godinu što je dosada inače i bio slučaj. Naime, prema članku 62. Zakona o Narodnoj banci predviđeno je da HNB dva puta godišnje Hrvatski sabor izvještava o pokazateljima i stanju monetarne politike u Republici Hrvatskoj. Ovo vas pitam iz razloga što ste i sami u svojoj raspravi u nekoliko navrata spominjali raspravu u Hrvatskome saboru u protekla dva dana pa vi znate da je prijedlogom zakona predviđeno da se Hrvatski sabor očituje sa za ili protiv o godišnjem izvješću i izvješćima HNB-a. Interesira me zašto smo promijenili tu formu i okvir koja je do sada bila i da li ćemo kao zastupnici u Hrvatskome saboru raspraviti cjelokupno godišnje izvješće 2015. godine ili na ovaj način HNB uvodi novu praksu izvještavanja u Hrvatski sabor?
Zahvaljujem se na replici gospodinu Branku Bačiću. Odgovor na repliku izvjestitelj gospodin Vujčić. Izvolite.
Hvala na pitanju. Dakle u zakonu piše da HNB dva puta godišnje informira Sabor o stupnju ostvarivanja stabilnosti cijena i zadaćama HNB-a, ne piše u kojem obliku. Znači mi smo prvi šest mjeseci već raspravili znači imali smo to izvješće i Sabor ga je već raspravio, ovo je drugih šest mjeseci. Znači mi dva puta godišnje smo podnijeli informaciju prema Zakonu o ostvarivanju stupnju stabilnosti cijena i ostalim zadaćama HNB-a. Što se tiče glasanja ili ne glasanja, ja mislim da je to pitanje koje je otvoreno u raspravi o novom zakonu. Ja o tome nisam do sada htio ništa govoriti, međutim činjenica je da je praksa u svim zemljama EU, znači 27 zemalja od 28 da se ne glasa o izvješćima središnjih banaka nego da se ona samo raspravljaju. Jedina zemlja u kojoj je bilo glasanje je bila Češka koja je zbog toga već dobila prigovor Europske komisije da to nije u skladu sa europskom pravnom stečevinom. A što se tiče velim ovih informacija, one i dalje ćemo svakih šest mjeseci, ja sam uvijek bio otvoren u biti, ja sam to nekoliko puta rekao u ovome Domu za različite forme tih informacija. Meni osobno bi bilo zanimljivije pričati s vama o trenutnoj monetarnoj politici nego ono što se događalo u zadnjih šest mjeseci 2015. godine, ali je nekako uvijek bilo upravo ovdje u Saboru od mene traženo da se držim kaže onoga što kaže pa govori samo o onome što je bilo pred šest mjeseci. Jel dok mi pošaljemo to izvješće, dok ono dođe na dnevni red, mi uvijek raspravljamo o prošlosti. Meni je zanimljivije pričati o sadašnjosti, ako to vama odgovara. A to ćemo raditi u svakom slučaju i dalje svakih šest mjeseci kao što zakon predviđa.
Zahvaljujem se na odgovoru gospodinu Vujčiću. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Vujčiću vi ste govorili više o sadašnjosti tj. više polovinu vremena ste govorili o raspravama o izmjeni zakona u Saboru. Kažete da se hrvatska banka ne financira iz državnoga proračuna, da, ali se financira iz sredstava koji su vlasnici građana RH. Kažete da doslovno u svom izvješću da sve cvjeta, pa možete li kazati koliki je to utjecaj na uvoz, na nezaposlene, na izvoz, na općenitu sliku koju imamo u RH. Govorite o transparentnosti, da li je transparentna ova odluka Upravnog suda u slučaju Franak, čiji su se interesi štitili u slučaju Franak? Što se nije transparentno i javno dala informacija kolegama iz Udruge Franak? Kažete jeli transparentno što banke u RH rade ono što ne mogu raditi u svojim državama, da preko noći 300% kamate narastu, primjer imamo jednu općinu gdje je preko noći za 300% narasla kamata? Jeli transparentno, kažete dobit je najveća u HNB-u, da, dok je najveća dobit u HNB-u pohvalno a nije pohvalno što je narod u kontejneru. Koliko je to utjecaj na opći život u RH, HNB i monetarna politika do sada dovela? Jedno pitanje, ako jedna država i glasa o izvješćima svojih banaka centralnih, bit ćemo mi drugo. To je pravo narodnih zastupnika. O tome ne možete odlučiti vi ni ja sam nego većina i tako će biti. To je pravo vi možete držati nama predavanja, ali to je pravo onih koji su izabrali građani jel mi smo predstavnici građana, a ne dopisi nekakvih činovnika iz EU koji će naređivati nama što ćemo raditi. I što se tiče revizije samo kratko još već kada sam premašio vrijeme i gospodin Vujčić, što se tiče Državne revizije, isti uvjeti poslovanja kao i drugih institucija u RH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na replici uvaženom kolegi Bulju. Odgovor na repliku uvaženi izvjestitelj gospodin Vujčić. Izvolite.
Hvala lijepo na vašim pitanjima. Dakle što se tiče mojih pojašnjenja, ja sam to samo htio pojasniti da HNB nije proračunski korisnik, znači mi to stvarno nismo iako se to spominjalo. Mi jednostavno razliku u našim prihodima i rashodima transferiramo Ministarstvu financija. Može se pitati bilo koje stručnjake o upravljanju … menadžment upravljanju sredstvima kako je to taj posao radila HNB svih ovih godina. Ako neko kaže da smo to radili loše, ja to prihvaćam. Koliko ja shvaćam mi smo to radili izuzetno dobro, mi smo od 2000. godine transferirali Ministarstvu financija 5,5 milijardi kuna i tu se vidi doprinos HNB i onda i proračunu i o troškovima proračuna i to ja mislim je u potpunosti neupitno. Što se tiče odluke Upravnog suda koju ste spomenuli, postoje tri zakona koje je donio Sabor RH, koja slovom zakona nama zabranjuju objavu tih podataka. Prema tome, da ih mi objavimo mi se izlažemo pravnom riziku da nas se tuži i da izgubimo taj spor i mi budemo u biti krivi. Ovako kada imamo odluku Upravnog suda pravni rizik za HNB je bitno manji. Sve ostale informacije osim imena banaka koja nam tri zakona brane da objavimo, mi smo objavili odmah na vrijeme. Sada smo objavili i imena banaka s time da je pravni rizik sada za HNB bitno manji.
Zahvaljujem na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Vujčiću, slušajući vaš izvješće vi ste spomenuli da smo jedna od najboljih banaka u Europi, da najbolje radimo a vjerojatno za interese Europe a ne za interese hrvatskih građana koji imamo 300 tisuća blokiranih, gospodarstvo uništeno isto tako. A ja postavljam vama pitanje da li je moguće da su sve banke Hrvatske uništene ustvari da imamo 90% banaka u tuđem vlasništvu? Zašto narodna banka dozvoli tolike kamate, lihvarske za naše građane? I je li to ovo izvješće o kojem vi pričate kako smo mi dobri i kako naša, jedino naša narodna banka nije niti jednu banku sanirala? Pa kako će je sanirati narodna banka kada su oni sanirali kompletno građanstvo u ovoj državi? Pa oni su puni novaca, građani prazni. Ako smatrate to dobrim, onda ja ne znam šta je onda loše. Druga stvar, ako istina o vašim troškovima u narodnoj banci u kojoj se u građanstvu priča onda tu nešto ne valja. Zašto sami ne kažete ajde da dođe revizija u narodnu banku i napravi reviziju da vidite da vi to radite kako treba i pošteno sve prema pravilniku Hrvatske države? Jednostavno građani moraju znati šta se dešava u ovoj državi, šta se dešava u narodnoj banci, po svim ovim izvješćima i ovim pravilnicima narodna banka je možemo reći država za sebe. Prema tome, volio bih od vas čuti na ovo što sam vam rekao. Hvala.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi Mišiću. Odgovor na repliku izvjestitelj gospodin Vujčić Boris.
Hvala lijepo na pitanjima. Prva dva pitanja zašto su banke u stranom vlasništvu. Zato jer je Vlada RH ih odlučila prodati '90.-tih godina a ja sam tada bio na fakultetu. Zašto su prodane? Zato jer nisu dobro poslovale dok su bile u domaćem vlasništvu. Da li su kamate visoke? Ne, kamate u Hrvatskoj su prilagođene za rizične zemlje, znači ako ih usporedite sa rejtingom zemlje niže nego što bi predviđao rejting zemlje. One su povijesno najniže danas. A ja sam ponovio nekoliko put dobra poduzeća se u Hrvatskoj sada financiraju po fiksnim kamatnim stopama na kunu od 2 do 3%. Država se financira po povijesno najnižim kamatnim stopama što je posljedica monetarne politike a hrvatske kamatne stope u usporedbi sa drugim zemljama prilagođene za rejting su niže nego što bi inače trebalo biti. A što se tiče državne revizije, ja mislim da sam sve rekao malo prije, tako da neću ponavljati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom gospodinu Vujčiću. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi guverneru Vujčić, ovdje smo čuli iz vaših izlaganja mnogih lijepih kovanica. Rekli ste da za ono što nas zanima možemo pitati stručnjake. Ali ja mislim da u biti mi ne moramo pitati stručnjake, dovoljno je okrenuti se oko sebe, izići među građane, ne znam kada ste zadnji put bili među njima, imamo svoje uši, svoje oči, svoj mozak i vrlo lako možemo primijetiti da građani žive katastrofalno i da oni ustvari uopće nisu zaštićeni od špekulanata kao što vi kažete nego se naime stječe dojam da upravo vi špekulante štitite. Jer da ne štitite špekulante zabranili biste još sredinom prošlog desetljeća kredite u švicarskim francima. Vi ste vrlo dobro znali da su krediti u švicarskim francima uništili australske poljoprivrednike '80.-tih godina prošlog stoljeća isto kao i krediti u japanskim jenima za to ste obrazovani, vrhunski ste stručnjak i trebali ste nešto poduzeti. A dozvolili ste da 70 tisuća hrvatskih obitelji padne na prosjački štap i to obitelji koje su pripadale srednjemu sloju, obitelji su patile 7, 8 godina zbog vašega zločina nečinjenja. Također i sada ne poduzimate ništa da biste vratili, da biste prisilili banke da vrate novac po preplaćenim nezakonitim kamatama za što postoje pravomoćne presude, niti činite bilo što da zaštitite građane od porasta kamatnih stopa koje uskoro slijede s obzirom da su vezane za EURIBOR I LIBOR. Prema tome, nemojte govoriti da štitite građane jer vaša djela pokazuju potpuno suprotno. Vaše riječi su lijepe ali djela su drugačija. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi gospodin izvjestitelj Boris Vujčić. Izvolite.
Hvala lijepo na pitanju odnosno primjedbama. Ja bih samo rekao i ponovio da sam ja vjerojatno zadnja osoba kojoj možete govoriti o tome da sredinom prošlog desetljeća nije bila svjesna rizika kredita u švicarskim francima, ja sam za ovom govornicom o njima govorio. Međutim, u to vrijeme osim jednoga analitičkoga članka ne sjećam se da je itko drugi u Hrvatskoj uključujući i sve one koji se danas sa naknadnom pameću prave da su to znali ili da su trebali znati javio i podržao me. Nitko me nije podržao, dapače, tada je u novinama pisano da Vujčić želi ljudima uskratiti jeftine kredite i da pravi od buhe slona. Evo. Tako da ja sam zadnji čovjek kojem to možete reći, morate reći prvo svima ostalima oko sebe koji nisu reagirali. Onaj koji je mogao zabraniti te kredite i koji danas ih može, jer oni još uvijek nisu zabranjeni je Hrvatski sabor promjenama Zakona o obveznim odnosima. Mogu se jednostavno reći fino krediti stambeni, dugoročni stanovništvu mogu biti samo u kunama i eurima. Ne mogu biti u drugim valutama. Što se tiče samog švicarskog franka spominjali ste jen, bilo je jako puno takvih valuta u kojima se diljem svijeta kreditiralo potrošače. Znači bio je to i australski dolar u neko vrijeme, bio je sam američki dolar, britanska funta itd. U nekim slučajevima ljudi su prošli jako dobro, a u nekim slučajevima su izgubili sve zavisi kako se kretao tečaj. I u slučaju švicarskog franka dio ljudi u Hrvatskoj koji je digao te kredite je prošao bolje od onih koji su ih digli u kunama ili eurima. Dapače nakon konverzije oni koji su uzeli kredite u švicarskim francima su svi prošli bolje od onih koji su ih tada digli u kunama. Prema tome, vi možete imati različite rezultate koji vam se mogu pojaviti, to unaprijed nitko ne može znati u kojem će smjeru tečaj ići. Kad bi netko to znao onda bi ga zaposlila svaka banka na svijetu da im ostvari ogroman profit ali ljudi moraju biti svjesni na što sam ja upozoravao da se preuzima rizik.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom gospodinu Vujčiću na odgovoru na repliku. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi guverneru sa suradnicima. Pa jučer smo dobili odgovor Europske centralne banke na upit kolega predlagatelja iz nezavisnih lista MOST-a o njihovom mišljenju na uvođenje Državnog ureda za reviziju u reviziju učinkovitosti poslovanja HNB-a. Ja sam pri kraju vašeg današnjeg izlaganja zapravo čuo da, a vi ćete mi to potvrditi je li je ili nije, da vi zapravo nemate ništa protiv da revizija sukladno pravima kao što imaju i u drugim europskim zemljama obavi reviziju poslovanja i učinkovitosti HNB-a ali me čisto zanima vaše mišljenje budući da je po meni na jedan vrlo grub način odgovoreno u ovome visokome domu da se Državnom uredu za reviziju radi o jednoj političkoj, jednoj neprofesionalnoj i jednoj nekompetentnoj instituciji jer tamo su se zapravo odgovori ECB-a bili prema jednoj državnoj instituciji Državnom uredu za reviziju. A kada se postavilo pitanje odnosno odgovor na tome da li mi uopće ovdje možemo raspravljati odnosno glasovati o polugodišnjoj informaciji ili godišnjem izvješću također je navedeno da uopće to ne bi trebalo dolaziti u obzir budući da će se na taj način miješamo u monetarnu politiku HNB-a. Budući da smo mi danas zapravo čuli ovo danas polugodišnju informaciju ja mislim da mi danas više nemamo šta tu raditi, nemamo šta danas raditi i čuli smo tu polugodišnju informaciju, poslije toga možemo se skupiti, otići, zahvaliti i reći ovu informaciju koju ste vi tamo dali proslijediti Europskoj centralnoj banci i sve je u redu. I mislim da današnji dan bi zapravo trebao biti završen. I nemao mi tu šta više raspravljati, dobili smo takvo mišljenje Europske centralne banke, tako vi mislite kao guverner. I zapravo mi danas u ovome Saboru evo dobili smo tu informaciju, svi smo sretni i zadovoljni i mislim da ćemo danas završiti puno ranije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lalovcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi gospodin izvjestitelj Vujčić. Izvolite.
Dvije stvari. Prvo ja sam detaljno pročitao to mišljenje Europske središnje banke i u njemu nigdje ne piše koliko sam ja vidio niti da se radi o … ili političkoj organizaciji državne revizije, to nigdje ne piše samo piše da su to preduvjeti za obavljanje revizije nepolitičke stručnosti itd. Što se tiče toga što vi imate raditi ovdje, pa ja se nadam raspravljati o monetarnoj politici. Ja sam shvatio da je smisao podnošenja izvješća Saboru upravo transparentno raspravljanje o vođenju monetarne politike i regulatorne politike HNB-a. Znači ako imate kakve primjedbe recite ih, ja ću ih vrlo rado sa vama raspraviti, ako imate druga mišljenja od onih koja smo mi iznijeli iznesite ih ja ću ih vrlo rado raspraviti. To je smisao koliko ja shvaćam ovoga.
Zahvaljujem se na odgovoru uvaženom gospodinu Vujčiću. Slijedeći za repliko se javio uvaženi kolega Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Gospodine Vujčić, vi spominjete financijsku stabilnost građana RH, kakva financijska stabilnost građana RH? Pogledajte kakvo je siromaštvo? 350 tisuća ljudi u blokadi. I vi pričate o nekoj dobroj monetarnoj politici. U svojem izvještaju spomenuli ste ekspanzivnu monetarnu politiku, to je demagogija, vi ne provodite ekspanzivnu monetarnu politiku vi provodite isključivo restriktivnu monetarnu politiku visokih kamatnih stopa i jakog tečaja uvoznog lobija. Što ste napravili po pitanju RBA zadruga? Možete mi to odgovoriti. Di je ta regulatorna politika po pitanju RBA zadruga koje su ilegalne? I ne može primarni cilj HNB-a biti isključivo stabilnost cijena, to ne može biti primarni cilj. Primarni cilj HNB-a treba biti gospodarski razvoj i puna zaposlenost. Budite odgovorni i nemojte stvarati državu u državi što je HNB trenutno. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Škiboli na ovoj replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega izvjestitelj gospodin Vujčić. Izvolite.
Hvala lijepo na vašem pitanju i primjedbama. Što se tiče toga da je 300 tisuća ljudi u blokadi o čemu pričate, da je standard života ljudi nego što bi mi to svi htjeli to je činjenica, međutim to ne može riješiti monetarna politika sama kao što pričamo. Znači postoji cijeli niz drugih politika koje moraju odraditi svoj posao kako bi gospodarski rast bio viši nego što je. Ako pogledate bilo koje ozbiljne analize onda ćete vidjeti da je ocjena da je upravno monetarna politika ona koja je osigurala stabilnost tijekom krize odnosno da kriza ne bude još veća, da broj bankrota bude još veći i da ljudi još teže žive. A ostale politike su puno manje odradile svoj dio posla. Što se tiče RBA zadruga evo moj kolega viceguverner Fras on je pravnik i on će vam reći.
Hvala lijepa. Dobro jutro svima. Kratak odgovor. Znači u pogledu RBA zadruga to je zaista pitanje kojim se i HNB bavila. Međutim, ono što moramo reći je da postoje zakonska ograničenja iz našeg djelovanja. Naime, o čemu se tu radi? RBA zadruge o kojima se u posljednje vrijeme nekoliko godina već zapravo priča i čije je poslovanje se ukazuje spornim u RH i od strane brojnih korisnika kredita, odnosno prema njihovim izjavama su strane kreditne institucije. Već dulje vrijeme naši građani imaju pravo zaduživat se kod stranih kreditnih institucija i uzimati kredite i za potrebe financiranja njihovih potreba u Republici Hrvatskoj. Suština činjenica što se radi o stranim kreditnim institucijama je da HNB ne licencira te institucije niti ih može nadzirati. Prema tome, poslovi supervizije u odnosu na strane kreditne institucije i u odnosu na konkretno RBA zadruge koje su sporne jednostavno ne postoji nadležnost HNB-a da se njima, da ih nadzire odnosno supervizira. I zbog toga, ja mislim da je ovo odlična prilika da ponovimo ono što smo već mislim nekoliko puta rekli. Ako postoji problem, ako postoji nezakonitost oko rada i načina kako su te RBA zadruge davale kredite i kako naplaćuju svoje kredite u RH onda postoje druga nadležna državna tijela, ne HNB koje mogu zakone … [[Govornik se ne razumije.]] Evo o tome se radi. Mislim da je to značajno da razumijemo. Radi se o stranim kreditnim institucijama koje su sukladno pravima građana Republike Hrvatske da se zadužuju u inozemstvu financira njihove potrebe. Evo.
Zahvaljujem se na odgovoru izvjestiteljima. Sljedeći se za repliku j avio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Vujčić, evo pokušat ću postaviti dva pitanja. Ispričavam se što će to biti na trivijalan način, ali eto pokušat ću i sam sebi neke stvari rastumačiti. U prethodnim raspravama, evo tu se i dva dana vodila rasprava vezana uz MOST-ov prijedlog. I danas vidimo to, pa mi se čini da zakonska definicija vašeg cilja HNB-a je održavanje stabilnosti cijena ili ono kako ste vi rekli u svojoj sad raspravi, s tim ste se i pohvalili stabilnost tečaja ili stabilnost onda u životima građana, da se građani mogu osjećati sigurno, da njihova plaća vrijedi danas jednako kao jučer ili prekjučer. Međutim, ovdje se u raspravama dotakla jedna tema a vezana je za rast industrijske proizvodnje općenito proizvodnje, industrija, a posebno izvoza. Čak je bilo teških optužbi da ste vi zapravo kočnica gospodarskog rasta u RH i to upravo zbog tečaja kune, jer svi izvoznici upozoravaju da je precijenjeni tečaj kune zapravo brana konkurentnosti na inozemnom tržištu zapravo i onda brana izvozu. E sad moje pitanje glasi je li vas zakonska odredba zapravo koči u tome, jer vi imate baš jasno definirano. Vi morate držati stabilnost cijena, a onda i stabilnost tečaja. Znači, vi da hoćete vi ne možete urušit tečaj kune. I drugo čitanje. Kad govorim opet o stabilnosti cijena, a ja se malo i našalim ja nisam za stabilnost cijena ako govorim o internetu, ako imamo najskuplji Internet u EU. Znači, uzmimo ovako stvar. Ako cijena jahti ili luksuznih vozila pada, a cijena kruha i mlijeka raste i u nekoj bilanci kad sve zbrojimo kao što smo ja i Peđa, kolega Peđa Grbin u prosjeku prilično visoki ljudi, onda sve u prosjeku to ispadne da je u redu, cijene su stabilne i za vas je to o.k. Je li to za vas onda o.k. ili vi možete išta drugo poduzimati a i uz prijašnju repliku kad ste rekli ne biste vi zapravo htjeli raditi ono što nije vaš posao. Evo možda ne znam da li je dovoljno jasno, ali evo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na replici. Odgovor na repliku izvjestitelj gospodin Vujčić. Izvolite.
Hvala lijepo. Znači što se tiče tečaja, ja sam rekao isto već nekoliko puta ja bih bio najsretniji da je tečaj kune i eura 10 prema 1, da su svi izvoznici zadovoljni i da sve ostane isto. Ali ne može ostati isto, u tome i je problem. Znači, budući da je 160% duga hrvatskoga denominirano u euru svaka deprecijacija tečaja kune prema euru diže taj dug proporcionalno. Znači za jedan posto deprecijacije hrvatski dug raste i kućanstava i poduzeća i države. Zbog toga je deprecijacija u takvim uvjetima prorecesijska, zato jer ako im raste dug imaju manje raspoloživog dohotka za trošenje kućanstva, poduzeća imaju manje novaca za investiranje, a država mora povećavati poreze i tako povećavati poreznu presiju kako bi dug otplaćivala. Znači, to je jedan razlog zašto ne možemo dopustiti deprecijaciju tečaja. S druge strane financijska stabilnost bankarskog sustava onda dolazi u pitanje, jer ako poraste dug svih tih sektora i ne mogu vraćati kredite, onda ćemo naravno imati problema u bankama, pa ćemo morati opet sanirati banke. To nam se već dogodilo '92. godine kada smo ih morali sanirati. Znate da je u bivšoj Jugoslaviji nije postojala valutna klauzula. Ljudi su štedili u markama, banke su davale kredite u dinarima dok sve to skupa nije kolabiralo i onda smo to skupo morali platiti. Zato sam ponovio, nemojmo se vraćati u Jugoslaviju. Da je to valjalo još uvijek bi funkcioniralo. To ne možemo napraviti, to bi bilo pogrešno. Što se tiče toga da li tečaj koči izvoz pa pogledajte. Od ulaska u EU i izvoz u Hrvatskoj raste dvoznamenkastim brojevima. Znači glavni razlog zašto se Hrvatska oporavila jeste rast izvoza, a glavna determinanta rasta tog izvoza nije promjena tečaja nego ulazak u EU. Dobili smo konačno pristup tržištu od 500 milijuna ljudi koji su sve zemlje prije nas već imale, a mi nismo imali i normalno da smo bili u lošijoj poziciji od njih. Što se tiče uvoznih cijena prvenstveno padaju cijene energije i hrane, znači energije i hrane koju koriste najsiromašniji, najviši dio dohotka troše na energiju i hranu. S druge strane energija je jako bitna zbog industrije naše. Ona troši isto puno energije, premda input troškovi njima padaju i zbog toga se uvjeti trgovine u ovom trenutku za Hrvatsku poboljšavaju i zbog toga je izvoz na koncu bio glavni generator izlaska Hrvatske iz recesije, a na njega se sad tek nadovezuje optimizam kućanstava gdje su ljudi vidjeli da se nova radna mjesta otvaraju i sad su spremni više trošiti [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] I to je, sad smo ušli u jedan taj dobri ciklus koji … Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru gospodinu Vujčiću. S ovime smo iscrpili replike po ovom izvješću. Da li možda izvjestitelj odbora želi uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Prelazimo na rasprave. U ime Kluba zastupnika HDZ-a za raspravu se javila uvažena kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine guverneru i viceguverneri. U ime Kluba zastupnika HDZ-a evo dat ću i ja jedan kratak pregled onoga što ste vi dosta iscrpno i rekli i napisali. Ono što niste možda spomenuli, a važno je reći da bi mogli sagledati cjelovito stanje privrede trebamo zapravo imati neke parametre kretanja svjetskog gospodarstva koje je isto tako u drugoj polovini 2015. nastavilo rast. Sami ste rekli sada u samoj replici da je pad cijena sirove nafte i drugih sirovina zapravo doveo do tog rasta djelomično, ali taj rast je bio nešto slabiji u prvom polugodištu 2015. dok je u drugom nešto jači. Isto tako slabiji rast gospodarstva i inače gospodarskog rasta bio je u zemljama u razvoju i u zemljama s tržištima u nastajanju te došlo je do određenog restrukturiranja kineskog gospodarstva dok u isto vrijeme zemlje neto izvoznice nafte Rusija i zemlje Latinske Amerike i dalje su bile pogođene recesijom. Tu možemo sada spomenuti utjecaj američkog gospodarstva koje je svojevremeno prouzročilo i krizu a sada ono se zapravo u ovom periodu znatno poboljšalo i njihov rast je 2,4% gdje su nositelji američke monetarne politike zapravo pokazali sa povećanjem raspona referentne kamatne stope od 0,25 do 0,5 da je zapravo Amerika odnosno SAD izašao iz financijske krize. U našem okruženju Europska središnja banka zadržala je ključnu kamatnu stopu na nultoj razini i ono što je nastavila i dalje i nastavljat će do ožujka 2017. kako piše u vašem izvješću otkup obveznica na sekundarnom tržištu od najmanje 60 milijardi eura mjesečno. Ono što sve to djeluje na nas a važno je naše okruženje koje se odnosi na naše neposredno susjedstvo svi vanjsko-trgovinski partneri Hrvatske izuzevši Srbiju ostvarili su u drugom polugodištu gospodarski rast pri čemu je najizraženiji rast u Sloveniji, zatim Njemačkoj kao i Austrija i Italija. Naravno sve to i ulaskom Hrvatske u EU zapravo otvorili su mogućnosti upravo ovo što ste rekli da se povećava i naš izvoz i poboljšava status u okruženju. Ono na što bih se ja osvrnula je u ovom izvješću vrlo detaljno prikazano, a ja bih se osvrnula na gospodarsku aktivnost u Hrvatskoj koja je u 2015. u drugom polugodištu nastavila rasti i to radi povoljnih kretanja kod izvoza usluga, investicija i osobne potrošnje. Na razini cijelog drugog polugodišta gospodarska aktivnost bila je 2,4% viša nego u istom razdoblju prethodne godine dok je na razini cijele godine zabilježen rast od 1,6%. U 2015. ukupni izvoz roba i usluga bio je 9,2% veći od onog ostvarenog u prethodnoj godini tako da ova je kategorija agregatne potražnje najviše pridonijela početku gospodarskog oporavka u protekloj godini. Rast osobne potrošnje je zapravo razlog povećanje same prosječne neto plaće od cca 2% a ta osobna potrošnja porasla je zapravo ukupno za 1,2% u odnosu na prethodne godine. Isto tako bruto investicije u fiksni kapital su povećane za 1,6% te je stopa rasta investicija, što je jako važno, u odnosu na razdoblje prethodno 3,7% je bila stopa rasta investicija a to je najviša stopa još od 2008. godine. Kada govorimo o nezaposlenosti i dalje smo opterećeni s tim da je velika nezaposlenost. Međutim, prema zadnjim podacima desezoniranim u prosincu 2015. ona je iznosila 16,4% a u lipnju prije toga je bila 17%. Dakle, ipak određeni pomaci i određene dinamike se itekako osjećaju. Rekla sam prije da je rast osobne potrošnje porastao prvenstveno iz razloga što je došlo do povećanja osobnih dohodaka odnosno primanja i to intervencijom koja se dogodila sa određenom mini poreznom reformom, a ukupne potrošačke mogućnosti kućanstva povećali su također rast broja zaposlenih i pad cijene energenata i prehrane. Kada govorimo o rastu bruto dodane vrijednosti, onda možemo reći u samoj agregatnoj ponudi da je u drugoj polovini 2015. je povećanje za 1,9% pri tome je ubrzanje rasta na razini cijelog gospodarstva u odnosu na prvo polugodište gotovo u potpunosti određeno snažnim porastom bruto domaće vrijednosti u industriji. Na tržištu rada obilježeno je povoljno kretanje, tako da je u drugom polugodištu broj zaposlenih je nastavio rasti tako da je tijelom trećeg i četvrtog tromjesečja zapravo broj nezaposlenih se smanjio, a zaposlenost se podigla, tako da je zaposlenost bila veća za 1% u odnosu na isto razdoblje 2014. godine. Ako se osvrnemo na to kolika je inflacija, vi ste prije spominjali nešto vezano za to, prosječna godišnja stopa inflacije potrošačkih cijena bila je negativna u drugom polugodištu 2015. te je iznosila 0,7% dok je u prvoj polovici bila minus 0,7% dok je u prvoj bila minus 0,2%. Kada govorimo o vanjskoj politici i vanjskoj trgovini i konkurentnosti onda možemo reći, a vi ste spomenuli isto tako da je saldo tekućeg računa platne bilance se poboljšao pa je u 2015. u drugoj polovici ostvaren višak od 3,5 milijarde eura. Višak u međunarodnoj razmjeni usluga povećao se u drugom polugodištu 2015. za 7,3% u odnosu na isto razdoblje prethodne godine, a njega je uglavnom potaknuo rast prihoda od usluga putovanja uz izraženi rast fizičkih pokazatelja. To navodno govori da je turizam i broj dolazaka stranih gostiju koji se povećao za 9,4%, te broj noćenja za 7,9% itekako utjecao na našu ukupnu bilancu. U uvjetima visoke likvidnosti monetarnog sustava domaći troškovi financiranja države u drugoj polovini 2015. godine zadržani su na iznimno niskim razinama. Vi ste isto tako govorili o kamatnim stopama i normalno da mi moramo s druge strane priznati da su kamatne stope zaista u ovom periodu povijesno najniže i da je to itekako važno za stabilnost cijelog sustava financijskog i financijskog tržišta. Kamatni rizik u RH odnosno prosječna kamatna stopa na novoodobrene stambene kredite bila je tijekom prvih pet mjeseci jednaka onoj u prvoj polovini godine, pri čemu je takvim kretanjima pridonio veći udio novoodobrenih kunskih kredita čije se kamatne stope prosječno i nadalje zadržavaju na višim razinama u odnosu na eurske kredite. Svi jesmo i dalje pod utjecajem dojma švicaraca i svega ovog što se događalo u proteklom razdoblju, ali ipak moramo reći da su to bile zapravo procjene pojedinačne i ovo što ste rekli intervencija se može raditi kroz izmjenu cijelog sustava odnosno Zakona o obveznim odnosima. Ono što bi još s obzirom na cijeli sklop koji je ovdje vrlo detaljno prikazan, ja bi samo još rekla da je do 2013. godine, a to ste spomenuli u samom izvješću regulacija kamatnih stopa u Hrvatskoj dopuštala tzv. administrativne kamatne stope što je davalo mogućnost bankama da mijenjaju kamatne stope na postojeće kredite ovisno o internim procedurama. Tu je nastao cijeli problem vezan i za same kredite u švicarskim francima. No stupanjem na snagu Zakona o potrošačkom kreditiranju 2013., administrativna kamatna stopa zamijenjena promjenjivom pri čemu su banke bile dužne vezati uz neki promjenjivi parametar. Različiti parametri postoje. Dakle, sažeto trenutačno niske kamatne stope i formalni nestanak administrativne kamatne stope nisu eliminirali kamatni rizik. No klijentima danas sve banke nude kredite s fiksnom kamatnom stopom, a neke i specifične instrumente zaštite od kamatnog rizika. Moramo priznati da je u monetarnoj politici je zaista HNB nastavio provoditi ekspanzivnu monetarnu politiku i povećala se likvidnost monetarnog sustava čime se zapravo smirio pritisak na deviznom tržištu i novčanom tržištu te je održana stabilnost zaista naše valute. Ja bih još samo na kraju uz sve ono što se vrlo detaljno ovdje navodi zapravo rekla iako je ovo izvješće povijesno i ne možemo reći da je HNB radila loše svoj posao. Ja bih samo željela reći da je zadatak u budućem razdoblju daljnje jačanje povjerenja u naš financijski sustav i dalje održavanje zapravo cijene kapitala na što nižoj i po mogućnosti još nižoj razini. Da je, evo zadnja informacija da je stopa nezaposlenosti pala u odnosu na prošli rujan 2015., da je ona sada 12,8 ili 12,6%, znači i dalje pada a to znači da će, da povjerenjem u cjelokupan privredni i financijski sustav donijeti poboljšanje svima nama a daljnji cilj mora biti u svakom slučaju smanjivanje uvoza i povećanje BDP-a. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na ovoj raspravi. Imamo par replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Perić, vi ste u svom izlaganju napravili lijep uvod kako se različite države i ekonomije pa i monetarne politike su utjecale na gospodarski rast u Americi, u nekim drugim europskim i ne europskim državama, međutim naše građane pa i mene zanima što je to u Hrvatskoj, što ste napravili i kako ljudi žive u Hrvatskoj. A činjenica je da jako teško žive, da je veliki broj onih koji su na granici, na rubu siromaštva i da je najveća stopa rizika i siromaštva upravo u Slavoniji i Baranji i drugim nerazvijenim regijama a da je ovakva politika nacionalna putem narodne banke i drugih institucija dovela do toga da imamo i 350 tisuća blokiranih i da oni jednostavno nemaju kupovne moći. Pa stoga boli mene a i druge kada čujemo da je za jednu izlaznu jedinicu se moglo uvesti jedinicu i pol ili dvije jedinice u RH da je to dobro za Hrvatsku. Zbog toga imamo pad proizvodnje mlijeka, pad proizvodnje mesa, pad proizvodnje jaja, zbog toga naši proizvođači cvijeća nisu ovih dana mogli prodati cvijeće. Pa ne možemo se hvaliti s time da s povećanim uvozom i padom cijena hrane ćemo stabilizirati život u državi Hrvatskoj i omogućiti bolji i kvalitetniji život našim sugrađanima. Narodna banka i monetarna politika mora biti alat državi u gospodarskom rastu i razvoju a to ovi pokazatelji govore da nije. Govori se i o padu nezaposlenih. Pa postavimo si pitanje da li je pad nezaposlenosti i zbog toga što je 100 tisuća mladih iselilo iz Hrvatske. Govori se o rastu zaposlenosti, O.K., ali znate da najveći dio ugovora o radu je na određeno vrijeme, na godinu dana, 6 mjeseci, mogu li ti ljudi planirati svoju budućnost? Ne mogu, mora se mijenjati naša nacionalna politika, monetarna politika i sve druge politike? Nismo imali situaciju da su narodna banka, Ministarstvo financija i druga nadležna državna tijela bili partneri da se ovakva situacija riješi a to je učinila Europska unija kroz Junckerov plan i druge planovi. Gdje su naši planovi da dignemo kvalitetu života u Hrvatskoj?
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Vlaoviću na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Da, kolega, ja sam spomenula da je pad uvoza se dogodio i da je to jedan od faktora koji je zapravo pospješio i na jedan način podigao gospodarski rast. I u svakom slučaju intencija svih nas pa tako i monetarne politike, fiskalne i svih ostalih politika mora biti da se taj uvoz itekako kontrolira. A ono što je padom, što sam spomenula padom cijena nafte i naftnih derivata utjecalo na cijene unutar našeg sustava zapravo može samo doprinijeti da je naša cijena proizvodnje puno manja i da onda u tom slučaju zaista budemo konkurentni i da ne posežemo za uvozom proizvoda onih koje možemo osigurati na našem tržištu. I dapače, prva sam ta koja itekako nastoji i želi da naše tržište i naši proizvođači itekako nađu mjesto ne samo u hrvatskom i na hrvatskom tržištu nego i u Europi. Što se tiče ugovora o radu i statusa ovo su činjenice o kretanju i padu broja, odnosno stope nezaposlenosti. Ne kažem da unutra nema elemenata i tih koji ste rekli odlaska naših mladih vani. Ja se iskreno nadam da će se to itekako o tome voditi računa. O tome ne može voditi računa samo HNB, na kraju krajeva to nije u opsegu njihovog djelovanja ali je u opsegu djelovanja svih ostalih institucija koje moraju i mi skupa sa tim institucijama voditi računa da se stvaraju pravni okviri u kojima će ti ugovori o radu biti kvalitetni a ne da budu ugovori o djelu koji će onda biti ne kvalitetni.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici Perić na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo kolegice Perić, vi ste u svojoj raspravi dosta u biti tehnički to proanalizirali tako da nije jasno a u biti je vrlo bitno šta misli HDZ konkretno o radu HNB-a, to bi bilo dobro da ovdje čujemo, šta misli posebno kod situacija oko švicarskog franka. S obzirom da mi se čini da je HDZ imao slične rezerve kao i HNB vezano uz rješenje švicarskog franka a i dalje ih ima bez obzira što je 5 do 12 podržao zakon. To su stvari koje ovdje hrvatski građani trebaju čuti. Još jedna stvar je zanimljiva da mi danas imamo ovu raspravu o HNB-u i izvješću a u zakonu koji smo jučer raspravljali se traži glasanje o prihvaćanju odnosno ne prihvaćanju. S obzirom da ja pretpostavljam da ste vi zato da se to uvrsti u zakon čudno je da danas raspravljamo već dan poslije o tome bez takvog glasanja. Znači bilo bi dobro da smo pričekali s ovim izvješćem i da smo onda imali mogućnost glasati o tome da li ga prihvaćamo ili ga ne prihvaćamo jer se ovako stječe dojam da je opet na mala vrata gurnuto to da dobijemo još 6 mjeseci, 7 „mira“ oko tog problema. A opet kažem evo to je dojam da HDZ baš tu nije najiskreniji u ovom djelu suradnje oko MOST-ovog prijedloga i dajte molim vas evo razjasnite malo hrvatskoj javnosti da li ste zadovoljni sa radom HNB-a dosada, da li podržavate iskreno ovo glasanje o prihvaćanju odnosno neprihvaćanju i zbog čega onda nismo išli sa tom situacijom odmah sada kada se to moglo tako riješiti.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi Marasu. Odgovor na repliku uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Pa rekli smo u samoj raspravi i u prijedlogu koji je uputio MOST za uvođenje državne revizije da u svakom slučaju državna revizija ne može biti nešto što bi bila smetnja u kontroli bilo koje državne institucije iako u samom Zakonu o državnoj reviziji nije dakle i to paralelno promijenjeno pa je onda napor da se i izmjeni Zakon o državnoj reviziji kojim bi ulazak državne revizije bio i pokriven legitimno i legalno. Što se tiče samog poslovanja HNB-a ja osobno smatram da svi postupci koji su napravljeni i koji su ovdje iskazani i koji su pokazali ove rezultate je kvalitetno i korektno odrađen posao u uvjetima u okruženju. Da li se moglo više i bolje to je nešto što bi mogli prosuđivati i evo mislim da to kolege i očekuju od nas da onda dajemo određene smjernice i zahtjeve. A što se tiče švicarskog franka mislim da smo dosada u tim uvjetima, u uvjetima mogućnosti uopće regulacije mislim da se tu korektno postupilo i da se napravio maksimum koji se mogao u ovim uvjetima napraviti i da tu moja stranka nije zapravo, nije na ni jedan način onemogućila rješavanje tih problema ali da se i dalje treba u ovim uvjetima i dalje o svemu tome duboko i daleko više voditi računa treba i da tu nije kraj priče jer nažalost ti krediti su bili vrlo dugoročni i to je zapravo cijeli problem koji je onda sve odvukao u problem.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Perići na odgovoru na repliku. Sa ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Slijedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a javio uvaženi kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolege, guverneru sa suradnicima, dame i gospodu danas se pred nama nalazi polugodišnja informacija o financijskom stanju i provedbi monetarne politike. Međutim, u tom izvješću koje je sveobuhvatno daju se određeni makroekonomski pokazatelji kakvo je stanje u 2015. godini, kako je godina završila. Te se daju određeni pokazatelji stanja po sektorima od izvoza, uvoza i brojnih drugih pokazatelja. Ja ću samo izvaditi jedan dio budući da je sveobuhvatno izvješće i osvrnut se samo na jedan dio a odnosi se na jedno aktualno pitanje al to pitanje još nije završeno je pitanje konverzije kredita u švicarskim francima i način na koji je zapravo HNB izvijestila ovaj visoki dom kroz ovu polugodišnju informaciju. Od 2000. godine u Hrvatskoj je zapravo dano oko 28 milijardi kuna odobrenih uglavnom za stambene kredite, da je bilo oko 73 700 kreditnih partija te da je zapravo nekakav prosječni stambeni kredit iznosio oko 82 tisuće švicarskih franaka. Zašto to govorim? Zato što je u javnosti dosta je bilo informacija onih koji su se protivili toj određenoj konverziji da se radi, da se konverzija zahvatila je najveći dio onih bogatih koji je kupovao, koji su konvertirale su se određene brodice, jahte itd. brojne nekakve druge i očito je jedan od razloga bio gdje su govorili da ne bi trebalo krenuti u tu određenu konverziju. Ukoliko se vidi da je sam čin konverzije na 30.09.2015. godine da je bilo 17,9 milijardi kuna, da se uglavnom tih 17,9 milijardi kuna odnosilo na stambene kredite a da se samo 0,5 milijardi kuna odnosilo na nestambene kredite i ako uzimamo u ovaj dio prosječan iznos ovog djela od 82 tisuće švicarskih franaka vidi se da je najveći dio zapravo tih kredita bilo za realizaciju stambenog pitanja uglavnom rješavanja svojih stambenih problema. Međutim, ovdje se vidi znači da je ova konverzija također da je prihvatilo veći broj korisnika, odnosno 54,7 tisuća, da je njih prihvatilo odnosno oko 94%. A odnosno što je najbitnije da je od ukupnog broja ugovora čak 81% bilo ih je u pretplati. Također pokazuje odnose kakav je bio omjer onih koji su imali te kredite u eurima i one kredite koje su imali u švicarskim francima. Također jedan podatak koji je ovdje mene iznenadio je da su banke kada su krenule u konverziju, kada su spominjale i kada su postavljale određene naknadne odluke gdje su banke postavljale one sporne odredbe gdje se zapravo i Udruga Franak a i samo to Ministarstvo financija kada je govorilo i Ministarstvo pravosuđa kada je govorilo da ne smiju biti te sporne odredbe u tim odlukama banke su ih i dalje držale sve dok nije HNB odnosno i Ustavni sud rekao da ih moraju izbaciti. I oni su stvorili dodatni trošak jer su morali ponovo printati 27220 aneksa ugovora. To vam pokazuje u ovome jednu bahatost bankarskog sektora da nisu htjeli na mišljenje Ministarstva financija i Ministarstva pravosuđa kada smo ih upozorili da ne smiju te odredbe stajati u tim ugovorima da su ih i dalje držale u tim ugovorima. I tek po odluci Ustavnog suda odnosno i kasnijim naknadnim pritiskom HNB izbacili te sporne odredbe. Ali je ono bitno reći da su već formirali dodatni trošak od 27000 ugovora koje su ponovno preporučenom poštom slali itd. stvarali su dodatni trošak. Tko je platio ponovo taj trošak? Ponovo su ga prebacili na građane. Znači ponovo da kažemo na kakav način su poslovali i kako su uopće htjeli sudjelovati u tome procesu konverzije. I ovdje je vrlo bitno reći da ovo je sad jedna prva stanica, jer znamo da je skoro ovaj proces švicarskog franka trajao negdje 8 do 10 godina, a on je eskalirao, eskalirao je tamo 2011. i kasnije 2013. godine. I ovdje bih kratko progovorio zapravo o rizicima ne samo toga da li je HNB nešto mogao ili nije nešto mogao učiniti, nego zapravo o suštinskoj stvari o upravljanju rizicima. Zapravo u zakonu koji definiraju bankarsko poslovanje definira se da je upravljanje rizicima isključivo bankarski posao. Međutim, ono što se dogodilo u Republici Hrvatskoj jer vidite da su svi oblici rizika zapravo bili prebačeni na jednu stranu, bili su prebačeni na građanine. Znači prvi uvjet govorimo o kamatnom riziku. Kamatni rizik i definiranjem kamatnih stopa u RH se svaki put kada su zbog određene ročnosti poslovnih banaka i u tom dijelu su se te njihove marže smanjile, odnosno izvori poskupjeli prebacivali su cijeli kamatni rizik na rizik potrošača. To se i danas događa kod tipa eura. Znači, sav kamatni rizik u upravljanju kamatnim rizicima je na građanima. Druga vrsta rizika je rizik tečajni. Također bez obzira koliki tečaj bio po kojoj valuti vi zapravo uzeli, cijeli rizik zapravo tečaj rizika se prebaciva na jednu stranu, odnosno prebaciva se na stranu građanina. Treća vrsta rizika, a to je rizik procjene vrijednosti nekretnine, odnosno kolaterala koji je zapravo osiguranje za taj dio također je na korisniku kredita. Znači, vi kada ste uzeli kredit i oni su vam procijenili kredit da je u početku je 100 tisuća eura. Ukoliko se dogodio slom tržišta, nekretninskog tržišta kojeg je tko definirao cijene najveći dio nekretninskog dijela biznisa u Hrvatskoj definiraju poslovne banke kreditnom ekspanzijom, odnosno financiranjem građevinskog sektora i pumpanjem novaca, ubacivanje novaca u građevinski sektor. Šta vam se radi? Radi vam se na taj način da se stvara dodatni pritisak, odnosno cijene po kojima su hrvatski građani kupovali nekretnine su negdje bile do 2 i pol do 3 tisuće eura i na taj način, jer su zapravo banke cijelo vrijeme financirale određeni građevinski sektor jer se tada određivalo da se tu može jako dobro zaraditi. Kada su se povukli iz te utakmice, kada su rekli nećemo to više raditi dogodio se određeni kreditni slom, odnosno i slom tržišta nekretnina koji dan danas nije oporavljen. I sada ta cijena koja bi me koštala 100 tisuća pa je narasla na 120 danas vam je pala na 60 ili 70 tisuća eura. U banci vam kažu sory, to je vaš rizik i zapravo cjelokupni rizik poslovanja da vi apsolutno ništa niste utjecali kao građanin i na kamatu i na cijenu tržišta kapitala i na građevinski ovaj dio vi to morate snositi. Kako to morate snositi? Da ukoliko vi jednostavno ne možete izaći, odnosno ne možete platiti nekretninu, znači ako vi nekretninu tu i vratite oni vas terete za tu razliku. Znači vi jednostavno ne možete izaći iz tog jednog modela i ako vratite nekretninu i ako ste plaćali sve što ste plaćati vi jednostavno ne možete izaći iz tog modela. I vi ste onda još i kad vratite nekretninu vi ste njima dužni onu razliku i po tržišnoj vrijednosti nekretnine. I onda nam zapravo Hrvatska udruga banaka govori u ovom slučaju konverzije da nisu ravnomjerno raspoređeni troškovi konverzije švicarskog franka između građana i banaka. Jednostavno ne žele prihvatiti ideju, ne ideju nego činjenicu da zapravo građani inače nose najveći dio rizika na sebi. Banke apsolutno nikakvog rizika poslovanja nemaju. Kada se govori o građanima znate gdje oni imaju probleme? Oni imaju probleme sa svojim plasmanima u nekretninskim biznisima u Hrvatskoj. I ovdje i te rizike koji jednostavno su se zalomili tamo, polomili su se imaju jako visoke iznose nenaplaćenih potraživanja u građevinskom poslovanju i to govore ova izvješća. Jer prema izvješćima vidite da najveći dio nenaplativih potraživanja se nalazi u građevinskom sektoru. Ja ponovno ne bih kudio ove koji su u građevinskom sektoru bili, jer jednostavno su bili financirani na taj način. U konačnici oni su im samo izmakli taj dio. Nije, jako puno nezavršenih objekata, jednostavno to sve stoji tako. I sad se postavlja odgovornost cjelokupnog procesa kako su na taj način bili financirani. I onda se dogodi da jednostavno ne možete izaći iz tog procesa. I na taj način kada smo ovdje govorili, znači nije istina i zbog toga argumenti Hrvatske vlade zapravo da su svi rizici odnosno da nije trošak konverzije da je trebao biti ravnomjerno raspoređen. On je ravnomjerno raspoređen jer sve oblike rizika su zapravo nosili građani u tom dijelu. Kada sam govorio o ovom građevinskom sektoru ovdje imate podatak da imaju 26 milijardi kuna ne mogu naplatiti duže od godinu dana. Znači, 26 milijardi kuna banke ovdje kad govorimo o ročnosti na stranici 110., 23 milijarde odnose se da ne mogu naplatiti duže od godinu dana. Taj trošak poslovanja koji im je HNB nametnuo jer oni zbog ovoga što smo ovdje danas čuli znači su digli rezervacije, ovo što smo danas govorili pokrivenost plasmana sa negdje 34%, 35% na 56% zapravo banke moraju odnekud pokriti. Znači, ove gubitke koje su imali u svojim politikama koje su jednostavno bile neusmjerene i uništile su najveći dio hrvatskog gospodarstva jer se zapravo u tom dijelu rentijerske ekonomije očekivao najveći prinos i najveće zarade, u tim gubicima od 26 milijardi koje ne mogu naplatiti, 0 je naplata, jer ne mogu ni prodati tu nekretninu jer tržište nekretnina ne postoji jednostavno ne mogu izaći i na nekome moraju prevaliti. Oni jednostavno moraju taj teret troška na nekoga prevaliti. Na koga ga prevaljuju cijelo vrijeme? Prevaljuju ga cijelo vrijeme na one koji najurednije plaćaju kredite. Koji najurednije plaćaju kredite prema ovom izvješću? Građani. Znači građani su, pogledajte udio loših plasmana u ukupnim plasmanima vam je za eurske kredite oko 6%. Zbog konverzije švicarskog franka odnosno zbog velikih tečajnih razlika koje građani jednostavno na sebi nisu mogli nositi jer su im uzeli dva i tri dohotka mjesečna … [[Ne razumije se.]] 16%. Znate koliki su plasmani, loši plasmani prema ovima što sam vam rekao? Preko 50%. I znači kada vidite omjere ulaganja, njihovog ulaganja kapitala, ulaganja kapitala bankarskog kapitala prema građanima koji uredno vraćaju i njihovi povrati su izuzetno mali. Zašto? Zato što se radi o njihovoj egzistenciji, jednostavno ne žele i ne mogu izaći iz ovih problema. I onda nam se jednostavno događaju ove situacije da građani nose najveći dio rizika a da taj rizik koji je generiran na drugim elementima, a generiran je i na drugim da ne kažem pohlepnim poslovima jer znate da su u cjelokupnim tim poslovima najvažniji bili bonusi. Najvažniji su bili bonusi u cjelokupnom tom sustavu financiranja gospodarskih aktivnosti. I onda se postavlja pitanje odgovornosti bankarskog sektora za stanje u gospodarstvu u Hrvatskoj. Ova priča koja se dogodila u Hrvatskoj je ista priča koja se dogodila u Velikoj Britaniji, koja se dogodila u SAD-u, apsolutno ista priča. Isti model, isti kalup, sve se isto dogodilo. Samo koja je razlika između Velike Britanije, Amerike ili Islanda u odnosu na Hrvatsku? E njima je netko ispostavio račun. Znači, netko je bankarima ispostavio račun. Ispostavljen je račun u Islandu, ispostavljen je račun u SAD-u. A što ti bankari rade u Hrvatskoj? Žele ispostaviti račun Hrvatskoj državi i narugat se ovome Visokome domu koji je donosio vrlo važne odluke, a jedna od tih vrlo važnih odluka je Zakon o potrošačkom kreditiranju i konverziji koji je jednoglasno donio međutim ovi bankari što kažu? Ma to vama ništa ne vrijedi, mi ćemo otići u Washington, mi ćemo se preko reda naplatiti, vi možete tu izglasavati u ovoj državi što god hoćete, možete raditi što god hoćete. Da ne kažemo da uopće nisu htjeli poštovati odluku o konverziji pa smo morali vršiti kroz HNB i pritiske da je idu poštovati. Znači ovdje se radi o puno širem problemu nego što je samo ovo određeno izvješće. I zbog toga kada govorimo o ovim brojkama, kada govorimo o načinu poslovanja hrvatskog gospodarstva i pogotovo nošenju tereta određenih svih rizika moramo govoriti pune informacije. Isto tako kao što su pune informacije da cjelokupni ovaj proces neće tako brzo završiti. Međutim, ovdje imamo problem i zato smo i pozivali HNB kako se uključiti da se taj gordijski čvor razriješi. On se ne može samo riješiti problemom Ovršnog zakona djelovanjem izvršne vlasti, tu se svakako mora uključiti monetarna vlast. I zbog toga ja se nadam da će biti i dalje drugih prijedloga gdje ćemo pomoći zajedno monetarnoj vlasti da razriješe te probleme jer na ovaj način ćemo imati dugo godina ovakva izvješća o kojima mi jednostavno nećemo moći ništa evo ovdje ni raspravljati. Koliko vidim od Europske centralne banke nemojte slučajno raspravljati o takvim izvješćima odnosno glasati. Znači uskraćuje nam se određeno pravo da uopće raspravljamo i postavljamo određena pitanja koja vidim određene ljude pogotovo iz tog dijela bole. I zato mislim da je vrlo važno stvoriti jednu parlamentarnu komunikaciju u ovome Visokome domu i uznositi sve te probleme koji zapravo muče hrvatske građane a zapravo koje ne vidite u ovim izvješćima, jednostavno ih ne vidite. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lalovcu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Maro Kristić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega Lalovac u svom izlaganju ste dosta govorili o problemu konverzije. Ja ću vam sada citirati jedan odlomak iz izvješća nadležnog saborskog Odbora za financije i državni proračun koji kaže ovako: „ Konstatirano je da se nisu ostvarila negativna predviđanja HNB-a iz rujna 2015. godine koja je smatrala da bi se izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju mogle ugroziti stabilnost hrvatske kune i dovesti do daljnjeg zaduživanja na inozemnim tržištima.“ Dakle, to bi otprilike trebalo značiti da u HNB-u ili Savjetu HNB-a ne sjede dovoljno stručni ljudi što ja ne mislim, mislim da sjede jako stručni ljudi jer takav promašaj u predviđanjima je vrlo teško napraviti. To prije svega znači da se u tom trenutku kada se donosio takav zakon HNB zapravo potpuno stavila u službu stranih banaka u odnosu na stvarne probleme hrvatskih građana. Smatrate li vi da s obzirom na jedno takvo autistično ponašanje HNB-a treba pojačati sustav državnog nadzora nad samom HNB-om pogotovo s obzirom na činjenicu da kada govorimo o sustavu nadzora mogu nabrojati otprilike je u kojim zemljama je kako rangirani taj sustav nadzora, pa možemo reći da države koje imaju puni nadzor nad svime i centralnom bankom i poslovnim bankama koje nadzire centralna banka su Njemačka, Španjolska, Francuska, Cipar, Nizozemska, Malta, Danska, Poljska i Švedska. Puni nadzor nad centralnom bankom imaju još Estonija, Irska, Portugal i Rumunjska, a nešto labaviji nadzor imaju Austrija, Češka, Mađarska, Slovačka, Bugarska, Litva i Slovačka, dok bez prava nadzora ili s velikim ograničenjima i regulativama Grčka, Latvija, Finska, Luksemburg, Hrvatska i Ujedinjeno Kraljevstvo.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem na pitanju uvaženi kolega zastupniče. Pa da, mi smo jučer otvorili raspravu i mislim da nas je guverner čuo i zato je došao danas tu. Pitanje da li bi došao da tu jučer nije bila rasprava jel mi smo znali svjedočiti više puta kada se govorilo o polugodišnjoj informaciji da dođe treći ešalon ili četvrti ešalon u ovaj Visoki dom i zato je dobro da danas čujemo neke odgovore, a danas smo ih čuli, no u njegovom uvodnom izlaganju o njegovom stavu o reviziji, tako da vidimo da li se to razlikuje u odnosu na stav na Europsku centralnu banku. Nažalost nisam uspio dobiti odgovor da li se slaže sa pismom Europske centralne banke ali ja se nadam da svi smo ovdje napravili jučer izrazili svoje zgražanje nad takvim pismom i ja se nadam da ćemo isto kao što ste vi da ćete odgovoriti, da bi tako trebala zapravo odgovoriti možda i HNB, da se postave da kaže gospodo u Europskoj centralnoj banci, mi smo HNB, mi poštujemo Sabor koji nas je glasao jel tko su dioničari HNB-a? Ovdje ljudi. Znači mi smo skupština jel tako, jel ih mi biramo, znači mi smo u ovome nema doma iznad kojega oni zapravo trebaju odgovarati. I sve određene probleme koje imamo možemo ih rješavati u svom dvorištu. Nije dobro da određena pitanja kao što su legitimna prava zastupnika da postavljaju pitanja, da predlažu zakone, da se miješaju u apsolutno druge institucije, da nam sole pamet što bi mi smjeli, što bi mi ne smjeli ono kao da smo mi malte ne tu ne znamo šta radimo, kao da se oni bolje brinu o Hrvatskoj nego mi. Evo to je njihov nekakav odgovor da će se ECB bolje brinuti o Hrvatskoj nego što se to brine Hrvatski sabor. Tako da svakako još jedna podrška vezana za zakon i za ovaj nadzor mislim da će to samo povećati transparentnost poslovanja hrvatskih institucija.
Hvala lijepa. Druga replika, uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac u vašoj raspravi ste rekli nekoliko stvari koje su me zainteresirale, jedna od tih je da su slični problemima kreditiranja građana i nekretninskog sektora bili i na Islandu i u Americi, s time da su tamo banke podnijele dio troška odnosno podnijele i ispostavio im je netko račun i puno više odgovornosti su pokazale nego što je to u Hrvatskoj. Zanima me konkretnije malo da kažete o tome. I sa druge strane ono što me zanima, imali smo problem švicarskog franka i jedan dio ljudi u HNB-u je upozoravao da je guverner rekao kada je taj proizvod krenuo na tržište da je on kao zamjenik guvernera dosta upozoravao hrvatske građane da ne uzimaju, ali me zanima zbog čega po vašem mišljenju tada nije bilo reakcije HNB-a kao što je bio u slučaju donošenja Zakona o potrošačkom kreditiranju kada je Vlada bila izložena i pismenom pritisku HNB da se taj zakon ne donosi. Zbog čega recimo tada banke kada su se krediti u švicarskim francima donosili, zbog čega HNB nije takav dopis poslao svim bankama? Nemojte davati takve kredite, nemojte stvarati takav proizvod. Zbog čega im nije zabranio da naprave takav proizvod šta je mogao napravit? Ali kada se desila kontra situacija, kada su banke „trebale izgubiti“, a ja tvrdim da nisu izgubile ništa nego su i zaradile u proteklom periodu 10, 20 godina, onda smo dobili pisani materijal od HNB-a nemojte to raditi, a banke tada nisu dobile ništa. I zanima me vaše mišljenje, zbog čega je toliko bio izražen interes HNB-a u ovoj situaciji, a kada je trebalo građanima pomoći na način da se ne nudi takav proizvod je reakcija izostala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da konkretan slučaj vezano za poslovanje banka u Americi vam je bio kada su oni plasirali te kredite sa promjenjivim kamata i onda vam se dogodilo da su također vrlo slično kao što se to dogodilo Hrvatskoj, znači po istim metodama su radili. Ljude koji nisu zadovoljavali određene kreditnu mogućnost se smanjivala kamatna stopa, prepakiravalo u drugi nekakav oblik, kreditni oblik i onda se puštalo na tržište i onda se zapravo dogodilo to što se dogodilo. Međutim znate kako je to kod njih završilo? Ne da su banke tužile SAD, vladu SAD-a nego su ih pozvali ministarstva pravosuđa ih je pozvalo bolje nego da ih je FBI pozvao i onda su sjeli u ministarstvo pravosuđa i onda su rekli platit ćete ovoj državi u proračunu pet milijardi dolara. To je dogovor između Ministarstva pravosuđa SAD-a i banaka da oni uplate da banke na ime toga uplate u državni proračun pet milijardi dolara i rekli su nemojte nas dalje tužiti. Pogledajte što se događa u Hrvatskoj. Upravo suprotno, upravo suprotno se događa, bahate se, prijete se, pokušavaju sada ono što gledate u najnovije vrijeme da će oni povući sve svoje podružnice pa da će ih otvarati po Austriji itd., po tim zemljama. A vidite iz ovoga izvješća što su još ponovo ove godine napravili. Ponovo 2,5 milijarde poslali u Austriju dividende, prošle godine milijarda i 800, prošle godine itd., sve dok je Hrvatska grcala u dugovima, ne samo građani i poduzeća nego i gospodarstvo. E sada ako mi netko ekonomski dokaže, ako gospodarstvo pada 5 ili 10% a oni izvlače dividendu godišnje 10 milijardi godišnje kada su izvlačili ja moram priznati da tu nešto vjerojatno ne štima, to građani razumiju, mi ovdje razumijemo, jedino je u izvješću HNB sve u redu.
Hvala. Iduća replika uvaženi kolega Željko Glasnović.
Poštovane kolege, svi se slažemo ja mislim da je bankarski sustav jedan integralni dio ukupnog sustava nacionalne sigurnosti. Imam neka pitanja, ja kao laik ekonomski nemam odgovor, tražio sam od nekih ljudi, možda je gospodin Lalovac spreman odgovoriti na ta pitanja … [[Govornik se ne razumije.]] ovi begler begovi iz HNB-a. Ovako ja bih se pitao prvenstveno ako HNB nadzire sve kreditne institucije u Hrvatskoj kako je moguće da je stvoren nekakav paralelni bankarski sustav i toga, čisti dokaz je tih 330 tisuća ljudi pod blokadom, ti zelenaški ugovori koji uopće nemaju temelja u domaćem civilnom pravu. Prvo, to je prvo pitanje kako je to moguće. Drugo pitanje imamo ovdje još jedna Potemkinova … [[Govornik se ne razumije.]] , selo recimo, dobro je napisano, ekonomsko … [[Govornik se ne razumije.]] ali ima tu jedan članak 7. ja mislim, poglavlje 7, tokovi novca između Hrvatske i inozemstva. Koliko je u stvarnosti siva ekonomija prisutna u Hrvatskoj, koliko se novca odavde izvlači. Imate jednu instituciju što sam spomenuo više puta a treba opet spomenuti, Global Financial Integrity koji dokazuje da je iz Hrvatske izvučeno između 2006. i 2013. 34 milijarde dolara, … [[Govornik se ne razumije.]] dolar veće od izravne ratne štete. Prvenstveno tko je odgovoran u toj post komunističkoj disorijentaciji da narod školuje po pitanju financijske pismenosti? Toga nije bilo u jednom partijskom sustavu. Tko je ukinuo financijsku školu? Druge zemlje imaju financijsku policiju. Jednostavno, niste platili porez, vama dođu u 3 ujutro, zatvore vas i doviđenja, adios. To su neka od tih pitanja. I mislim da nije primjereno uspostaviti komentar jedan na kraju da mi spominjemo recimo Njemačku i druge zemlje i gdje nije nikada poništeno privatno vlasništvo a to je sve privatno vlasništvo poništeno. Hvala.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, da u pravu ste, u jednom dijelu poslovanja kada je jedan dio ograničenja bio za rast kreditnih aktivnosti putem HNB-a kada su ograničavali kreditni bum kada je bilo puno jeftinog novca na tržištu, bilo ga je jako puno tamo od 2000 kada su zapravo financirali. Određene grupacije, određene grupacije a znamo od njih iz Austrije zapravo su financirale mimo, znači ne samo u ovom dijelu mimo cjelokupnog bankarskog sektora su financirale naše građane po hrvatskoj obali. I mislim da je u tom dijelu napravljen jedan najveći užas koji će se još dugo, dugo otplaćivati, morati, ne znamo kako ga riješiti. Znači to je dio gdje su ljudi kroz RBA zadruge dobivali jedan dio novaca znači direktno tada se postavljalo pitanje kako je prenošeno preko granice i financirani. Međutim kada bi postavili to određeno pitanje tada u tom dijelu u državi nitko o tome ne zna ili pere se ili ne možemo se raditi itd.. Znači mi ovdje imamo veliki problem. Ako HNB ne može u budućnosti zabraniti takva financiranja a ovdje smo čuli da mogu zabraniti nekakve špekulativne napade na Hrvatsku jer mi smo mala osjetljiva ekonomija. Vi kada vam netko uđe sa takvim novcem u Hrvatsku sa 10 ili 20 ili 50 milijuna eura to jako pogađa hrvatske građane, to se osjeti u Hrvatskoj. Mi nismo Amerika da se sa 50 milijuna dolara ništa ne osjeti. I sada kada ulazi vam takav jedan vrući novac u Hrvatsku, znate da nemate kreditne sposobnosti, da jednostavno su nudili tim ljudima i uzeli hipoteke te kuće. Kada imate primjer švicarskog franka koji se zapravo ovdje vidi 28 milijardi kuna je financirano postavlja se pitanje ili mi imamo velikih problema sa Hrvatskom narodnom bankom ili sa našim zakonima. Jer je nemoguće da nam u jednom dijelu 10 godina naše ekonomije nam netko pohara naše građane uvede ih u takav dužnički robnički odnos i zapravo da to u ovoj zemlji nitko za to ne odgovara odnosno čak da ne smijemo postavljati pitanja o tome.
Hvala vam lijepa. Iduća replika uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Lalovac vi kao bivši ministar financija, vidjeli ste u izvješću HNB-a da kažu da sve cvjeta. Očito da iz izvješća tako i je. Sad da li je to realno, nerealno, vi ćete bolje to prepoznati, kažu da ima najveću dobit u Europi HNB od svih i sličnih institucija u EU. Zaboravljaju napomenuti koliki su to utjecaji i realni rezultati uvoz na kamate banaka koje su, nisu u matičnim državama banaka koje posluju u Hrvatskoj, na poljoprivredu, na gospodarstvo, na nerazvijene krajeve, da li HNB, šta je sa zlatom? Da li je moguće da jedna institucija pokušava saborske zastupnike, umjesto da kaže da, imate pravo glasati, narod vas je izabrao, vi ste skupštinari, vi ste oni kojima je narod delegirao taj glas, elektron, da je toliko protivljenje da čak europski činovnici planiraju preko očito isključivo iz unutar HNB-a kazati pa tko ste vi saborski zastupnici, pa vi nemate pravo o tome niti raspravljati. Ali narod je birao nas, to je realitet, imamo pravo glasati kao i za sve druge institucije. Pa kad pogledamo kamate preko noći 30%. Raiffeisen zadruga šta rade ljudima, osvajaju, nekada se puškom osvajao teritorij sad tim kreditima osvajaju naš teritorij strane banke. Udruga Franak se izborila na Upravnom sudu, Visokom upravno sudu ono što je cijelo vrijeme tajio o bankama i poslovanju narodnih banaka. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa vi ste zapravo u samom vašem pitanju zapravo i kroz moje nekakvo izlaganje zapravo postavili smo pitanje društvene odgovornosti i cjelokupnog bankarskog sustava i HNB-a unutar cjelokupnog paketa. Jer ovo zapravo što se događa zapravo govori se, i vidi se zapravo kroz njihove pokazatelje da najveći dio nenaplativih plasmana, to cijelo vrijeme govorimo, nije vam se dogodio u poljoprivredi, nije vam se dogodio u industriji, nije vam se dogodio onome koji stvara dodanu vrijednost. Znači dogodio se kod određenih skupina špekulanata koji su zapravo ostvarivali i pokušavali preprodavati, kupiti ili ostvariti određene prinose iz financiranja da bi mogli vrlo brzo dobiti određene kredite i na taj način plasirati. I zato se ovdje postavlja pitanje i sutra ćemo imati izvješće Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Znači ono što ne može proći u bankama a bilo bi normalno da prolazi u bankama, ako netko kupi stroj, ako netko kupi nešto za proizvoditi, ako neko želi stvoriti dodanu vrijednost da dobije taj kredit. Takav ne može dobit kredit u bankama, takav mora doći u Hrvatsku banku za obnovu i razvoj koja se ponovno financira putem proračuna. Znači u potpunosti imamo poremećen sustav. Međutim, ako želite napraviti bilo kakve velebne da dođete bez 20 tisuća kuna kompaniju, je li takvih ima jako puno, ja sam o tome govorio, 6 milijardi kuna ne naplativih potraživanja koja su vam blokirana u FINA-i odnosi vam se samo na 100 hrvatskih građana, 100 hrvatskih građana. E sad nek mi netko kaže ovi znalci koji znaju tamo u bankama upravljati, koji dobro rade kako je neko mogao dobiti 100 milijardi kuna, 6 milijardi kuna samo ovih 100? Ja da odem kao bivši ministar vjerojatno imam ono prekoračenje do minusa 15, 20 tisuća kuna i to je to. Znači apsolutno imamo velike probleme, ja sam te stvari kad sam bio ministar govorio. To su pravi problemi i način financiranja hrvatskog gospodarstva jer to nisu ljudi iz industrije iz poljoprivrede.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvaženi kolega Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lalovac, slušajući vaše izlaganje uistinu sam shvatio da se kroz cijelo izlaganje provlači jedna nit a da je primarna monetarna politika zaštita građana, zaštita obrtnika, poduzetnika i da bi to trebalo biti sastavni dio odnosno primarni dio monetarne politike HNB-a. Jako fino, jako dobro no ono što me ponukalo na repliku je u prethodnom izlaganju naše zastupnice gospođe Perić je replicirao gospodin Maras tražeći stav i mišljenje decidirano našeg klupa pa i nje osobno a ja ću reći ovako mene zainteresira kakav je stav i mišljenje predsjednika vašeg kluba vezano za ovu problematiku, vezano za jučerašnju točku dnevnog reda koju smo imali ovdje i na koncu kakav je stav predsjednika vašeg kluba generalno za monetarnu politiku HNB-a? Da li takav kakav ste vi ovdje u ime kluba iznijeli ili nekakav drugi vodeći računa o tome da je 8. srpnja 2012. godine upravo ovaj ovdje guverner Vujčić koji je pred nama pod palicom tadašnjeg predsjednika Vlade a današnjeg predsjednika vašeg kluba postao guverner HNB-a. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ne mogu vam odgovoriti na mišljenje predsjednika mog kluba kojeg nema danas u Saboru. Ja uvijek ovdje govorim prvenstveno u svoje ime i u ime kada sam izabran od strane SDP-a da govorim u ime kluba SDP-a. Ne moramo se svi uvijek slagati isto kao što se unutar kluba HDZ-a vjerojatno ne slaže gospođa Dalić i gospodin Goran Marić oko pitanja HNB-a, pa isto ne pitamo, nisam vas pitao kakvo je mišljenje predsjednika vašeg kluba kada govori gospodin Goran Marić ili kada govori gospođa Martina Dalić. Tako da svako od nas ima svoje mišljenje. Mislim da je dobro da o tome raspravljamo. Nitko se ne bi trebao uvrijediti ni gospoda koja sjede tamo sa strane ukoliko dajemo određene kritike i prijedloge. Znači ne govori se ovdje o nikome naosobno nego govorimo da imamo velike probleme o kojima smo ovdje govorili u hrvatskom društvu i vrlo će teško biti i vašoj Vladi raditi, vrlo teško će biti raditi, ostvarivati određeni gospodarski rast koji nam treba od 4, 5% jer čuli ste ovo što je danas guverner rekao, mi smo na povijesno niskim kamatnim stopama. Što ukoliko se dogodi i te kamatne stope počnu ići, 2 ili 3, 4% gore? Još nismo riješili suštinske probleme, a danas sam ovdje govorio o tim suštinskim problemima gdje su se banke zalupale, gdje još uvijek ima i ne mogu izvući svoje novce na koji način to prebacuju još uvijek na građane i ovaj rast ja se nadam da će on potrajati. Ali on može biti vrlo kratkog trajanja. I ovdje nismo riješili suštinski problem ekonomske i fiskalne, odnosno monetarne politike, nismo ga riješili i zbog toga je dobro da govorimo o tome. Jel ukoliko nam ovaj rast bude kratko trajao, a vrlo na visokim smo razinama duga i država i građani i poduzeća naći ćemo se u vrlo teškim problemima. A ovdje smo danas samo otvorili samo jedan dio pitanja i utjecaja bankarskog sektora i monetarne politike na gospodarstvo. I zato vam kažem svatko ima svoje mišljenje, ja sam iznosio svoje mišljenje.
Hvala. Ispričavam se ipak ima još jedna replika, nije mi bila zapisana uvaženi kolega Davor Vlaović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Među prvima sam digao ruku, prihvaćam ispriku. Kolega Lalovac vi ste u svojim raspravama jučer rekli da se guverner, mislim ako griješim ispričavam se, ali mislim da ste vi rekli da se ponašao u ovoj situaciji kao meteorolog, da je samo najavio da dolazi problem, da dolazi oluja, oluja promjena tečaja švicarca koja je pomela džepove naših sugrađana. I zato imamo ovakvu tešku situaciju. A spomenuli ste i da je pad kreditnih aktivnosti u gospodarstvu i da je najveći plasman išao prema građanstvu koje uredno vraća svoje kredite koliko to može što sigurno nije dobro za Hrvatsku jer imamo situaciju da imamo pad gospodarske proizvodnje, pad ukupne proizvodnje. I stoga je moje pitanje prema vama gdje je tu mjesto i uloga, ako već HNB nije reagirala, gdje je tu mjesto i uloga Vlade, ministra financija, drugih nadležnih državnih tijela, zašto se nije reagiralo, nego sad samo vi kao da ste kvalitetan liječnik, internista dali ste lijepu dijagnozu ali niste dali i na koji način izliječiti, izići iz ove situacije. Pa moje je pitanje i svih naših građana, nas zanima kako riješiti ovu situaciju sa dužničkim ropstvom naših građana, sa kojom monetarnom politikom i drugim politikama dići gospodarstvo. To su prava pitanja koja moramo otvarati. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Zahvaljujem na pitanju. Da, vrlo konkretno vezano za politike koje je Vlada činila i koje mislim ali to je mali dio što se zapravo u ovom cjelokupnom se uspjelo napraviti. A ovdje sam spomenuo HBOR. Za mene nije normalno da jednostavno kada vi dođete u bankarski sektor ne možete dobiti obrtnički kredit ili za malo poduzeće itd., da to mora financirati isključivo HBOR. HBOR ima svoje kapacitete. Mi smo ubrizgali u HBOR preko 3 milijarde kuna dodatnog temeljnog kapitala i taj dio mi smo došli sada do određene granice negdje blizu 7 milijardi kuna i HBOR je zapravo isfinancirao jedan dio takvih. Međutim, on ne može nositi cjelokupno gospodarstvo i to će se vama sad isto stvoriti problem. Šta smo mi htjeli dalje raditi? Mi smo htjeli dodatno dokapitalizirati HBOR jer smo vidjeli da bankarski sektor ima apsolutnu averziju prema riziku. Šta su nam odgovorili iz Europske komisije? Ne možete više dokapitalizirati HBOR, on će sada se vodi pod proračunom i imat će sada, ono što je veliki problem, a o tome još nismo razgovarali to će imati problem ova Vlada da iz Bruxellesa žele da HBOR bude pod nadzorom Hrvatske narodne banke, što znači da će se morati isključivo ponašati po svim tim regulama kao što to rade poslovne banke. Znate šta će vam se po tom dijelu dogoditi? Apsolutno će stati način financiranja i prema poljoprivredi i prema malim obrtnicima i prema cjelokupnom ovom dijelu javnosti koji ne može dobiti kredit putem poslovnih banaka. E to je ono pitanje koje će se ovdje vjerojatno otvoriti. Mi smo se strogo borili protiv toga. Znači, mi smo kroz investicijski, a vidjet ćete u izvješću HBOR-a 80% su zapravo davali investicije, HBOR dao investicije. A također vezano za ove odgovore. Više puta sam nudio, znači način na koji se može rješavati ova pitanja. Znate da smo smanjivali i zateznu kamatnu stopu, da smo htjeli, a ovdje nije uspjelo proći da se prvo zatvara glavnica. Jer mi smo se našli u jednom dužničkom ropstvu kojeg nikad nećemo moći zatvoriti, jer prvo se trebala zapravo zatvarati glavnica, pa onda doći do zatezne kamate. Jer onaj koji nema, on nikad neće moći doći do kamate. Jer mi smo se našli [[Upadica Jandroković: Isteklo je vrijeme.]] u jednom problemu, znači puno ima o tome. Ja se nadam da ćemo o tome još razgovarati.
Hvala vam. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Idući je Klub zastupnika Živog zida uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti iz HNB-a. Danas trebamo raspravljati o polugodišnjoj informaciji, dakle o ovom dokumentu koji smo dobili prije dva dana. I radi se dakle o jednom dokumentu koji je dobro napisan, u gramatičkom smislu uredno izgleda i što je najzanimljivije od svega čak točno iskazuje stanje u hrvatskom gospodarstvu. S obzirom da ga točno iskazuje mogli bismo ga na određeni način nazvati obdukcijom, jer je ovo dakle analiza jednoga beživotnoga bića dakle hrvatskoga gospodarstva. Ovdje sasvim jasno piše da je dug Hrvatske abnormalan, da se on povećava i da je Hrvatska na korak do grčkoga scenarija. Piše vam to na stranici 41. ako se ne varam, 42. Između ostaloga ovdje sasvim jasno piše da će se kamate povećavati i to građanima i da će oni sve teže vraćati svoje kredite, štoviše da ih neće moći vraćati pa će se povećavati broj deložacija, broj ovrha i blokada. Ovdje isto tako piše da se hrvatski izvoz nešto kao povećao ali se uvoz još više povećao. Znači koliko god hrvatski izvoz poraste toliko ga uvoz uspije nadmašiti. I sve to lijepo piše, međutim ne piše dvije bitne stvari a to je tko je za to kriv i kakva su rješenja moguća da bi se ovo stanje konačno prekinulo. A kriva je jednim velikim dijelom Hrvatska narodna banka koja provodi katastrofalnu monetarnu politiku već 22 pune godine od potpisivanja Mastriškoga sporazuma u kojoj je glavni cilj kao što čujemo održanje tečaja na 7 i pol kuna za jedan euro. Taj tečaj potpuno je nerealan, a cijene su potpuno nestabilne. Gospodine Vujčić, otiđite u bilo koju trgovinu u Zagrebu i pogledajte kakve su cijene. Sve se smanjuju za 20, 30, 40, 50, 70%. Zašto se cijene smanjuju? Pa zato što nisu realne te cijene. Znači, nema proizvoda u Hrvatskoj koji se ne prodaje na nekakvoj akciji. Vaš fiksni tečaj 7 i pol kuna za jedan eura podsjeća me recimo na sliku u kojoj bi ja morao 365 dana u godini nositi zimski kaput, jer sve mora biti strogo zamrznuto na jednoj točki i ne smijemo se pomaknuti ni lijevo, ni desno jer će se navodno dogoditi nešto strašno. Jeste proučavali rad češke Narodne banke? Jel' proučavate rad švicarske Narodne banke? Pa tamo se franci štancaju 24 sata na dan. I u američkoj centralnoj banci. Što je učinila Europska centralna banka kad je vidjela da je stanje u gospodarstvu teško? Tiskala je 1600 milijardi eura. A vi u 22 godine niste otisnuli 5 kuna izuzev onih kuna koje ste zamijenili za eure koje je ova država posudila. Uz sve to HNB provodila je kriminalne radnje, gospodo iz HNB vas sve treba smijeniti od prvog do zadnjega i ne vam dovesti reviziju nego vam dovesti pravosudne organe da odgovorite tko je prodao hrvatske banke strancima za 5% do 10% vrijednosti nakon što su sanirane novcima hrvatskih poreznih obveznika. Čime vi to raspolažete? Ako je 92% štednje hrvatskih građana u tuđim rukama. Tko je prodao hrvatsko zlato ispod cijene u trenutku kad je zlato bilo najjeftinije 2005. godine i time napravio milijardsku štetu u hrvatskom gospodarstvu i građanima? Tko je dozvolio toksične kredite u švicarskim francima, nezakonite kamate? Zašto dozvoljavate trošak obrade kredita, klasični parafiskalni namet koji ne postoji nigdje u Europi? Zašto pljačkate hrvatske građane? Iziđite, evo ja ću vas večeras povesti u šetnju Importane galerijom evo tu je blizu, Importane centrom pa da vidite ljude koji spavaju na podu. Jeste li takve slike gledali prije 22 godine, dovoljno ste stari? Sjećate li se da su ljudima iskopčavali struju, vodu, telefon, grijanje kad ste vi bili mladi? Sjećate li se da su ljude vukli po podu dok ih se izbacuje iz njihovih domova? Ne sjećate se toga. Ali ste spremni ovdje mudrovati o monetarnoj politici koju je provodila neka bivša Uprava HNB-a. Napravili ste i vi ste odgovorni osobno svi vi iz HNB-a za zločin nad hrvatskim narodom, zločin ovrha i blokada, beskućništva, dužničkog ropstva i neotplativih kredita. Hrvatska danas da bi otplatila dugove koji su stvoreni nerealnim tečajem i valutnom klauzulom mora davati svoju imovinu, mi moramo davati infrastrukturu Končar, Podravku i da ne nabrajam. Morali smo predati ne samo banke nego i svoje najbolje tvrtke. Sutra ćemo predavati što? Otoke poput Grčke, aerodrome, željeznicu, ceste? Davat ćemo Brijune u koncesiju i Plitvička jezera? Kao što sad već dajemo svoje kuće, okućnice, vrtove da bi platili dugove kojima nema kraja. Vi se naravno svemu tome smijete, vas je briga ne za mene nego za cijeli Hrvatski sabor jer ste zaštićeni kao lički medvjedi od onih čija naređenja slušate, a to nije Hrvatski sabor. I mislite da će takvo stanje vječno potrajati. E pa neće. Vidite, hrvatski narod je izabrao jednog Branimira Bunjca u Sabor, a uskoro će ih biti još iz Živoga zida. Nećete dovijeka, razmislite o tome. Dakle, također vi tvrdite da je deficit Hrvatske 2%, to potvrđuje i ministar financija koji je iz istog miljea došao kao i vi i tamo će se i vratiti. Ako su prihodi hrvatskog proračuna 113 milijardi kuna, a mi vraćamo dug na godišnjoj razini 27 milijardi kuna dajte mi objasnite kako je 27 od 113 2%? Znači 27 od 113 je 2%? Po meni je 2% od 113 bi bilo nekih 2, 3 ili 5 milijardi kuna ali nikako 27. Ali vi otplatu vanjskoga duga prikazujete u nekom odvojenom knjigovodstvu. To nije državni dug to je evo neki dug što sam ga ja sakrio kod sebe u ladicu. A tko ga plaća? Hrvatski porezni obveznici. Prema tome, tečaj koji vi dakle imate već 22 godine nerealan je i pod hitno ga treba promijeniti. Treba ga dovesti u realno stanje. Ne naravno hiper inflacijom što cijelo vrijeme želite podmetnuti aludirajući na bivšu Jugoslaviju nego ciljanom inflacijom. Ponavljam, poput Češke. Ona je 2013. godine srušila tečaj krune za 10%. Češka ponavljam ima 4% nezaposlenih danas, 21% PDV-a, duplo je jače i konkurentnije njezino gospodarstvo od hrvatskog, 20% je veći češki standard nego standard hrvatskih građana. Euro, jučer vam je ili prekjučer sam direktor Europske centralne banke rekao da Hrvatska nije za euro, ne samo euro nego općenito mediteranske zemlje, da je to pogrešna i promašena politika. Odustanite od eura, imamo kunu. Dugoročno to je sigurno najbolje i najsigurnije rješenje koje Hrvatska ima. Nadalje, kreditirajte hrvatsko gospodarstvo sa kreditima visine 0,5%, sudjelujte u tome a ne dozvoljavajte da umjesto vas to čine poslovne banke u stranom vlasništvu. Pokrenite pitanje poništenja privatizacije hrvatskih banaka. To nije bila privatizacija, to je bio El Dorado za kojekakve lopove u sprezi s političarima koji su dakle za male novce postali milijarderi. Pa proučite slučaj Dubrovačke banke, sanirana sa 3 milijarde i 600 tisuća kuna hrvatskih poreznih obveznika a prodana za 200 milijuna. Uništenje Riječke banke, vaš guverner prethodnik Marko Škreb '99. godine je znao da Riječka banka ide u stečaj. Te podatke je sakrio. Maknite valutnu klauzulu, zaštite hrvatske građane od ovih kamatnih stopa koje će rasti na stranici broj 49, znači one će rasti. Što poduzimate? Znate li vi što znači porast kamatnih stopa za 2% za obične hrvatske građane? Pa oni sada nemaju za kruh, kud će imati nakon još ovih porasta kamata. Vi njih upozoravate, ko da recimo dođe bolesni čovjek od raka onkologu, a on mu kaže jesam vam govorio da ne pušite. Pa piše vam na kutiji. Nije vaš zadatak da pametujete, vaš je zadatak da nešto poduzmete, da spasite živote za to dobivate plaću. HNB mora se vratiti u hrvatske ruke. Ona nije trenutno nije ni hrvatska, ni narodna. Ona je nekakva navodno neovisna banka, promijenite tablu tamo na HNB pa napišite neovisna banka. Neovisna od čega? Kolega Pernar je rekao, da mu je guverner Rohatinski osobno rekao da on nije odlučivao ni o čemu u HNB-u. Odlučujete li vi guverneru o bilo čemu u toj Narodnoj banci ili ste samo jedan kotačić u sustavu koji melje i vodi ovu državu u propisat. U gospodarsku propast, društvenu propast i što je najgore od svega u put u kojemu će Hrvatska ostati bez onoga najvrednijega od svega, a to su ljudi. Ja vam želim sada reći ovdje da sam vam rekao put kojim Hrvatska može ići i siguran sam i već mi je sada srce na mjestu da će vam za deset ili dvadeset godina ovaj moj govor biti poput kugle na nozi. Nisam prorok ali vam to proročki tvrdim, a vi samo dalje provodite ovu politiku koja je dovela hrvatsko društvo i državu na sam rub ponora i nemojte poslije reći da vam ja sada to nisam rekao. Srest ćemo se gospodine Vujčiću. Hvala lijepa.
Na ovo izlaganje imamo tri replike. Prva replika je uvaženi kolega Ivan Pernar.
Poštovani kolege zastupnici, poštovani guverner gospodin Vujčić. Pa htio bi reći da slušajući izlaganje kolege Bunjca vidimo da postoje mnogi problemi u društvu i postavlja se pitanje vaše uloge u svemu tome. Guverner Rohatinski rekao mi je mladiću ja sam najmanje o svemu odlučivao, ja vjerujem da ni vi kao ni vaš prethodnik ne odlučujete puno odnosno da ste tamo gdje jeste samo zato da se provodi politika koja se provodi tj. da nije vaša odluka da kreirate politiku već samo da provodite ono što nam je nametnuto. Samim time jasno je iz aviona da vi u svojem radu niste samostalni i nezavisni jer čak i da želite provoditi drugačiju monetarnu politiku, vama je Zakonom o narodnoj banci to onemogućeno. Smatram da pod hitno treba izmijeniti Zakon o narodnoj banci, vratiti državi mogućnost da se izravno financira iz središnje banke i da treba vaš mandat staviti na raspolaganje Hrvatskom saboru odnosno da Sabor ima pravo i priliku izglasati vama nepovjerenje. Suština cijele priče u kojoj se nalazimo je sljedeća, vi morate provoditi politiku koju nameće EU, a za uzvrat EU veže nama ruke da vas ne možemo smijeniti. I zapravo nalazimo se u jednoj pat poziciji u poziciji iz koje se mi međusobno nadmudrujemo, a dok se mi nadmudrujemo ljudi svakog dana završavaju s blokiranim računima i deložirani. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Naravno da HNB ne vodi samostalnu politiku, ona tvrdi da je to nemoguće, međutim postoji još primjera. Zašto je Mađarska ukinula valutnu klauzulu depreciralo forintu i udarila bankama porez? Zašto mađarsko gospodarstvo danas raste više nego hrvatsko? Također, zašto se Poljska odvažila? Zašto Poljsku danas nazivaju hit državom u Europi po njezinom gospodarstvo? Da li su se oni bojali uvesti reda u svoju narodnu banku i ući u otvoreni sukob sa stranim bankama koje ne rade u korist poljskoga gospodarstva? To su primjeri tranzicijskih država. Mi se ne moramo povoditi za primjerima Amerike ili ne znam Japana, mi se trebamo uspoređivati s onim državama koje su bile u komunizmu jednako kao i bivša Jugoslavija i iz tih primjera izvući nekakve pozitivne uzore koje bi Hrvatska trebala slijediti. Ali iznad svega Hrvatska mora biti samostalna i suverena država, a ona sa ovakvom monetarnom politikom to definitivno nije. Rezultate i dokaze za takvu tvrdnju vidimo svugdje oko nas gdje god se okrenemo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Evo poštovani gospodine Bunjac, mene zaista fascinira i drago mi je da imate tako visoku socijalnu osjetljivost i što se toliko trudite pokazati kako niko drugi o tome ne razmišlja i ne brine se. Da li znate koje u strukturi dužnika od ovih 20 tisuća u kojim institucijama su ti dužnici zapravo, kojih je najviše? Pa najviše dužnika je bilo prema teleoperaterima a svi ostali vjerovnici su bili u manjem broju. I to se pokazalo kod onih pokušaja da se iznađe načina kako postići sporazume određene sa jedinicama lokalne samouprave, sa bankama itd. kako bi se olakšalo dužnicima da plaćaju svoje obveze. Činjenica je da najviše dužnika je prema teleoperaterima iako ne umanjujemo činjenicu da je, uz pretpostavku da su svih ovih 70 tisuća osobe koje su podigle kredite u švicarcima dužne, što vjerojatno nisu ali su ovo činjenice. S druga strane, da li vam je poznato isto tako da su neki vrsni financijski stručnjaci dizali kredite u švicarskim francima iako je poznato i to je osnova, abeceda zapravo financija da se krediti u švicarskim francima ne podižu za dugoročne kredite.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Bunjac.
Koliko je meni poznato većina ovrha ide zbog HRT pretplate, znači preko 100 tisuća ovrha. A s druge strane krediti, što se tiče ovrha nekretnine, pa što treba više reći u prilog teze o nepoštenju banaka kada vi imate slučaj da dakle gotovo svaka treća nekretnina u Hrvatskoj koja je kupljena kreditom da joj prijeti dakle ovrha. Samo prošle godine je bilo 6 tisuća dakle nekretnina koje su završile pod ovrhom. Prema tome tvrdnja da su građani telefonirali pa je zato izbila dužnička kriza i zato su došli do blokade je krajnje licemjerna. Ako vi ne znate kako građani žive evo ja ću izdvojiti svoje vrijeme pa ću vas provesti kroz bilo koju ulicu u RH pa ćete primijetiti da se u svakoj ulici prodaje [[Upadica predsjednik: Ja bih zamolio za malo mira.]] najmanje 10 nekretnina a barem 10… … [[Upadica se ne čuje.]]
Ispričavam se, poštovani zastupnik Bunjac, ispričavam se, samo trenutak. Ja vas molim da u trenutku kada neki zastupnik izriče svoju repliku da saslušamo korektno zastupnika, molio bih. Gospodine Bunjac želite li nastaviti ili ne? Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac govorili ste o nepoduzimanju HNB-a, ja sam jučer govorio o grijesima HNB-a. Upravo se radi o nepoduzimanju, HNB je morao kao što je Austrijska narodna banka to učinila naložiti hrvatskim bankama da prije podizanja kredita sa valutnom klauzulom švicarski franak upozori svoje dužnike na rizike koji iz toga proizlaze a na kraju krajeva HNB je mogla i morala zabraniti valutnu klauzulu švicarski franak i bilo koju valutnu klauzulu osim eura da je to HNB učinila, mi ne bismo imali slučaj franak. Drugi veliki grijeh HNB-a je to što i dan danas drži lojtricu bankama u manipuliranju kamatnim stopama, bane u preko 100 tisuća kredita nisu ugovorile sa svojim dužnicima način promjene kamatnih stopa, HNB to tolerira, ne želi prekršajno goniti banke zbog toga i to je žalosno i to je poražavajuće i to je katastrofa za ovu državu i to je katastrofa za banku koja se zove narodna.
Zahvaljujem se. Sada kratko pauziramo sjednicu i ovu točku, nastaviti ćemo je poslije. Prije nastavka rasprave o informaciji HNB-a. Pozivam odbore da rasprave točke iz svoje nadležnosti u utorak kako bi mogli nastaviti rad plenarne sjednice u srijedu 9.11. u 9,30. Nastavak rada u srijedu je s točkom Godišnje financijsko izvješće HBOR-a a nakon toga su prijedlozi zakona, trinaesti prijedlog zakona, četrnaest. Nastavljamo raspravu. Sljedeći na redu je Klub zastupnika „Promijenimo Hrvatsku“, “SNAGA“. U njihovo ime predstavnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Kolegice i kolege, molim vas zauzmite svoja mjesta kako bismo omogućili da kolega Lovrinović u ime Kluba zastupnika „Promijenimo Hrvatsku“ kaže što je naumio. Izvolite kolega Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine guverneru, suradnici, poštovane zastupnice i zastupnici. Evo [[Upadica Reiner: Molim vas malo mira!]] nadam se da će ova zainteresirana javnost imati mira da čuje ono što mislim reći. Upravo suprotno, treba nekad šutjet, nekad i to. Hvala lijepo. Vidite u životu neke stvari ne vidimo, razaraju nas. To su virusi, bakterije, moramo ih vidjeti pod mikroskopom, moramo biti stručnjaci da vidimo što nam nanosi zlo da to prepoznamo pa se obratimo liječniku koji je za to specijalist. Vrlo je slično ekonomija, a posebno u području monetarne politike da tečaj i kamatna stopa razaraju ljude, uništavaju obitelji tiho. To su tihi ubojice, a ljudi ne razumiju kako. Oni stvaraju dužničke robove. Vidjeli smo kako valutna klauzula, divljanje tečaja uništava također ljude i obitelj, a sve je to posljedica lošeg vođenja u ovom slučaju monetarno kreditne politike o čemu je nešto bilo ovdje riječi. Moj je cilj kao sveučilišnog profesora koji se bavi još 26 godina područjem monetarne politike, međunarodnih financija da se osvrnem na ova pitanja jer dosada je bilo prilično lako u Saboru pričati, oslikavati jedan svijet u kojem mi realno ne živimo. Ali sad se situacija u Saboru promijenila. Na temelju onog što smo čuli od guvernera u uvodnom izlaganju uistinu se da zaključiti da mi živimo u dva različita svijeta. Ovaj je ružičasti a ovaj u kojem mi živimo je zaista težak, mukotrpan. Vidimo da propadaju građani, poduzeća, iseljavaju se ljudi i to najviše naši mladi ljudi. Koji je ključni cilj HNB-a gospodo? Ako pogledate zakon to je stabilnost cijena. Pa zapitajmo se, evo ja vas ovdje pitam i guvernera prije svega jeste li vi ostvarili taj ključni cilj monetarne politike? Zanimljivo je da ste vi rekli jeste ali gospodine guverneru to možete pričati nekom tko ne razumije. Ja sam sveučilišni profesor iz tog područja. Tri godine Hrvatska ima deflaciju ili da bolje razumijete negativnu inflaciju a to se u ekonomskoj teoriji i politici smatra nestabilnošću cijena. I Hrvatska danas, posebno zadnjih godinu dana, ima najvišu stopu deflacije u EU. I vi to zovete stabilnošću? Za vas koji niste ekonomisti samo kratko da kažem ukoliko uspijem to približiti, deflacija je jednako opaka bolest kao i inflacija. Međutim, HNB se dugo trudi da prikaže da je ključna opasnost za ovu zemlju i gospodarstvo inflacija. To već godinama nije problem, već 20 godina nije problem. Pa nije ni EU. Prosječna stopa inflacije u EU od '92. do danas je 2,1%. Deflacija, što ona znači ustvari? Opći pad cijena. Kad imamo opći pad cijena prihodi poduzeća padaju. Kad prihodi poduzeća padaju što imamo? Otpuštanje radnika, smanjenu proizvodnju i na kraju imamo pad BDP-a. Dakle, može biti i gora bolest od inflacije. Pa zato je Europska središnja banka i njen guverner Mario Draggi rekao učinit ćemo sve da spriječimo nastanak deflacije, a ona otvara put recesiji znači rastu nezaposlenosti i padu BDP-a. On je otvorio sve mjere i instrumente monetarne politike i ponudio a također i druge središnje banke drugih zemalja koje su željele i bile u funkciji razvoja njihovih gospodarstava. Vi ste ovdje i dalje nas plašili inflacijom. Dakle ponavljam vi niste već tri godine ne ispunjavate svoj ključni cilj stabilnost cijena i dobro je da vi gospodo zastupnice i zastupnici to znate. Dakle, ne možemo prihvatiti da ste izvršili svoj zadatak jer naprosto niste. U tom kontekstu pogledajmo što je radila, nećemo se mi uspoređivati sa Njemačkom, Italijom, Francuskom, ajmo vidjeti što je radila Mađarska, Češka, Poljska, Slovačka itd. Maloprije je dr. Bunjac rekao nezaposlenost u Mađarskoj je oko 5%, ustvari to smatramo prirodnom nezaposlenošću. U Češkoj isto otprilike toliko. Postotak nezaposlenosti mladih u tim zemljama je 9%, 10%. Znate li gospodo koliko je kod nas? 45%! Poljska ima nezaposlenost oko 8%, 9%. Pa gdje smo mi? Samo je još Bugarska ispod nas. Pa kako nam netko može doći ovdje u ovaj Sabor i pričati priče? Ovdje su ljudi razumni. Znate što je zanimljivo? Vi ste gospodo s ove strane izabrali ovo rukovodstvo ali najviše kritika dolazi od vas. A zanimljivo da ovoj strani koja nije izabrala ona danas podržava ovu politiku, što je meni čudno, čak i uvažena predsjednica Odbora za financije HDZ-a. Pa se pitam hoće li MOST čiji prijedlog izmjena Zakona o HNB-u podržavam kako će on uopće provesti ovo što namjerava? Dakle, imam tu dileme ozbiljne. Ali vratimo se temeljnim pitanjima. Tečajna politika, 22 godine imamo fiksni devizni tečaj. I usput da kažem gospodine guverneru nemamo mi nikakav upravljano fluktuirajući devizni tečaj mi imamo neokolonijalni model valutnog odbora i vi dobro znate kao i ja ali ne govorite o tome da je u tom sustavu nemoguće imati drugačiji tečaj već ga morate čuvati ovakvim kakav je. Takav sustav ima BiH i Bugarska ali je naš još rigidniji. Ali nije ovo mjesto za šire znanstvene eksplikacije. Mi gospodo zastupnice i zastupnici imamo ljetni devizni tečaj. Evo smislio sam tu konstrukciju. Čemu on služi? Početak 5. mjeseca, počinje jačati kuna. Kraj 9. mjeseca početak 10. počinje slabiti kuna. Pa upravo jača kuna u vrijeme kad treba slabiti, kad dolaze turisti. Vi tjerate turiste iz Hrvatske. A ovo što je došlo, došlo je zbog terorizma u tamošnjim zemljama i smanjuje se prihod. Vi ustvari vodite politiku protiv interesa ove ekonomije, ove zemlje. Nitko ovdje nije za devalvaciju ali da ste svake godine po 1% slabili tečaj kune a to se u teoriji i politici smatra bezazlenim i je, to nitko ne primjećuje, mi bismo danas imali tečaj ne 7,5 nego otprilike 9,6 i stotine poduzeća izvoznih bi bilo spašeno, tisuće mladih ljudi ne bi odlazilo vani, nezaposlenost ne bi bila tolika. To su posljedice vaše politike, to je tihi ubojica hrvatskog gospodarstva i društva. On je naravno ljudima teško vidljiv. Vi ste jedina članica središnja banka u jugoistočnoj Europi koja nije mijenjala tečaj 22 godine. Kao što netko maloprije reče to je kao čovjek koji čitavu godinu nosi zimski kaput, nema veze što je temperatura ljeti 39 stupnjeva. Nemoguće je vi držite dva najvažnija instrumenta makroekonomske politike to je devizni tečaj i kamatna stopa u svojim rukama, ni jedan ni drugi niste iskoristili za poticanje razvoja ove zemlje i zaštitu gospodarstva. Pa ajmo vidjeti malo oko kamatnih stopa, vi kažete da su one na povijesno najnižoj razini. Da, u Njemačkoj, pa i Sloveniji. Kakve su kod nas? Višestruko više u odnosu upravo na te zemlje. Pa nemojte nam prepričavat, mi to znamo ali zašto to niste i ovdje napravili. E sada vi mijenjate teze, kažete ne može kamatna stopa biti u Hrvatskoj tako niska jer mi smo rizičnija zemlja. Molim vas nemojte manipulirati, to nema veze. Točno je kada uzmemo kredit u Njemačkoj ili u Italiji, u Hrvatskoj devizni kredit onda ste u pravu. Ali kada naša banka daje kredit domaćem subjektu onda niste u pravu, ovo je naša zemlja, tu nema rizika zemlje. Ali vi ne vodite politiku kamatne stope, vi nemate temeljnu kamatnu stopu. Vi naprosto niste središnja banka, mi trebamo tek izgraditi središnju banku. I dobro je netko rekao, vi ste obična velika mjenjačnica. Vi se ne vodite ono što je najgore, ne vodite se praksom Europskom središnje banke. pa dajte molim vas ako je nama cilj da se uskladimo sa Europskom središnjom bankom pa dajte se vi uskladite. Nitko ovdje ne traži da se usklađujete sa nečim čemu ne težimo. I evo vam još jedan podatak, ako govorite o kamatnim stopama da mi ne možemo, da smo rizična zemlja, da moraju biti ipak više kamatne stope u 7. mjesecu ove godine Centrala banka BiH donijela je odluku i nametnula negativne kamatne stope bankama da depozite koje drže kod nje. Zašto? Da ih prisili da ulaze u gospodarstvo i odobrava stanovništvu. Pazite jedna BiH koja nije ni u EU, koja je puno rizičnija od nas. Pa molim vas, pa može li ovo izdržati ikakvu kritiku? Možete li ovaj argument izdržati? Ne može. U tom kontekstu još bih rekao nešto o transparentnosti. Transparentnost rada naše Središnje banke vidjelo se najbolje u slučaju Franak, tražila je udruga podatke, nisu dali. Udruga je tužila, presuda, žalili su se i javnoj pravobraniteljici, ne, Upravni sud je donio rješenje tek sad. A znate što su otkrili? Samo imena tri banke, a nisu otkrili ono što je najvažnije da se ide otkrivati, kako to da su banke odobravale kredite vezane uz švicarski franak kada banke nisu u najvećoj mjeri imale u izvorima sredstava te franke. E takvih podataka nema, a to ste trebali reći. Mi u stvari što se tiče transparentnosti ne znamo kakvo je stanje stvari u HNB-u i zato sam rekao jučer, podržavam prijedlog, inicijativu MOST-a da što prije uđe Državna revizija. I pazite jučer netko govori kako mi možemo vjerovati Državnoj reviziji. Znači onoj reviziji koju plaća HNB njoj treba vjerovati isključivo, a ovu koju ne plaća … nju treba dovesti u pitanje. Sve je jasno. Kreditna aktivnost banaka, kada govorimo o njoj mi vidimo da ona pada i prema sektoru gospodarstva i prema sektoru stanovništva, mi vidimo da mi zaista živimo u pravom svijetu gdje sve više propada sustav, ljudi bježe iz zemlje trbuhom za kruhom i to je to. Kada govorimo o regulaciji i nadzoru banaka, ne mogu ne reći ovdje da HNB primjenjuje dvostruke kriterije. Posebno pritišće male banke, regionalne banke i mi smo svjedoci da u zadnjih petnaestak godina oko dvadesetak i više malih banaka jednostavno nestalo sa hrvatskog bankarskog tržišta. Mogu reći da je HNB ustvari naš najveći zajednički problem i danas mi je na ovom glasovanju bilo vrlo drago da sam vidio da se ide u smjeru promjene ove situacije, iako su neki nervozni i vrlo zabrinuti zbog toga. I još nekoliko riječi samo dok imam vremena, o neovisnosti HNB-a. Zanimljivo je tko je kreirao ovu neovisnost HNB-a. 2008. godine i 2013. godine dva puta se mijenjao Zakon o HNB-u. Odakle je došao prijedlog tih promjena? Iz HNB-a. prema tome, pazite HNB je sam sebi odredio kako će pravni okvir kako će funkcionirat i isključio je nas od odlučivanju u nekim stvarima. Ali znate što je zanimljivo? Zašto ste 2008. i 2013. SDP i HDZ dopustili da tako nešto prihvatite? Danas se mi moramo boriti da promijenimo ovakvu jednu nepodnošljivu situaciju. U tom kontekstu treba reći još jednu važnu stvar, vi ste ustvari najviše neovisni ali od vlastite odgovornosti. Pazite gospodo, ja sam sveučilišni profesor, izašao sam na izbore sa svim rizikom ja imam izborni legitimitet. Vas je izabralo društvo iz peperminta i nama morate podnositi račune, a frendovima koji vam pišu pisme iz ECD-a neka dođu ovdje i neka nam objasne ono što oni rade, a nama poručuju da ne smijemo raditi. Mi ovdje štitimo interese hrvatskog gospodarstva, hrvatskih građana, a ono što bi bilo najvažnije ako već trenutno nemamo takvu odredbu da se zna tko vas imenuje, a ne tko razrješava, iz moralnih razloga biste trebali neke konkretne poteze napraviti. Hvala.
Hvala vam lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prava je ona uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Lovrinoviću. Slušao sam pa ste rekli za male banke, zašto su male banke uništene. I ja sada vama postavljam pitanje zašto su male banke uništene kada znamo da su nekakve banke u Slavoniji koje ja poznajem bile su i zdrave i dosta dobro stajale međutim dolaze nekakve pretvorbe gdje se vadi taj novac iz tih malih banaka i na kraju narodna banka šalje svoje povjerenike u te male banke, interesantno je da sve gdje je narodna banka poslala povjerenike, gdje su povjerenici bili u tim malim bankama da su sve te male banke ispropadale. Zašto, postavljam pitanje. Hvala.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Mišiću točno je ovo što ste rekli. Nama su prije 10 ili 20 godina kada smo tek ušli u tranziciju govorili, nisu, vidite banke su vaše ne vrijede ništa, mi smo ih sanirali sa oko 70 milijardi kuna proračunskog novca i treba to privatizirati. I 92%, nije problem što se privatizira, ja nisam protiv privatnog vlasništva, ja sam isto za tržišnu ekonomiju ali nađite mi zemlju u zapadnoj Europi koja ima 92% stranog bankarstva, vlasnika stranih iako su i tu neke stvari upitne ali ne bih otvarao to pitanje nije sad predmet razgovora. Ali ovo što vi govorite, svakoj zemlji trebaju, vidite Austrija ima oko 700 banaka, ona ima te Raiffeisen banke, znači lokalne, Njemačka ima, dakle one su potrebne za razvoj određenih županija da ne kažem više općina, pojedinih segmenata gospodarstva. Ali očito su nekome smetale, zašto? Da jednostavno da se uspostavi svojevrsni da tako kažem oligopol i da se svi novčani tokovi, financijski tokovi drže pod kontrolom. A kada jednoj zemlji preuzmete bankarski sustav onda ni ta Vlada te države ne može provoditi ekonomsku politiku kakvu ona hoće. Već smo primijetili, ima, bilo je takvih slučajeva da Vlada želi ostvariti nešto a banka, čujte, mi ne mislimo baš tako. I dakle žao mi je da je propalo toliko banaka i žao mi je da se to radi na takav način a pokušaji spašavanja putem povjerenika, u pravu ste, nisu uspjeli, one su propale, likvidirane, imam osjećaj da se vodi obračun sa malim bankama u Hrvatskoj.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Profesore kazali ste da jednostavno imamo dva svijeta. Imamo svijet koji predstavlja HNB ili kako ste vi rekli pepermintna banka. Da li je moguće vi kao profesor da objasnite da se je pojavio kredit u švicarcima koji je napravio učinke koje imamo, ogromne kamate, tečaj razlika. Da li je moguće da je to HNB znala a nije zaustavila? Znači da treba jasno reći, odgovornost je na HNB-u jer nije stala u zaštitu hrvatskih ljudi, to je dokazala i udruga Franak sadašnjim presudama gdje su se tajile brojne informacije koje nisu, koje bi, iz kojih je vidljivo da se nije stalo na stranu nacionalnih interesa tj. građana i pojedinaca. To je ključni problem. Što se tiče vašeg izlaganja rekli ste na kraju da promatrajući vaš aspekt kao profesora sveučilišnoga koji imate legitimet, izabrani su u Sabor kao i mi pojedinci koji nismo toga, financijske pismenosti kao vi, zaista čemu mi onda služimo ako nam neki europski činovnici zapovijedaju tj. naređuju zašto mi uopće imamo pravo promatrati izvješća, raspravljati a ujedno i glasati? Da li je to suverena država Hrvatska? Borili smo se za hrvatsku lisnicu u hrvatskom džepu, opljačkali su banke koje je hrvatski narod financirao, kada ih je financirao, dokapitalizirao tada su ih predali u strane ruke a isključivo to su Judini sinovi i europski poslušnici. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Bulj, glede prvog pitanja koje se odnosi na franak evo ovdje smo čuli i bivšeg ministra financija Lalovca, ovdje je i dugogodišnji član Udruge Franak gospodin Aleksić i ja sam u tom surađivao kao savjetnik i poznato mi je dosta toga. Ali najveći je problem nastao kada smo otprilike prije dvije godine prof. Jakovčević i ja u jednoj stručnoj analizi otkrili i javnosti prezentirali da banke nisu imale u svojim izvorima sredstava švicarske franke u dovoljnoj mjeri, u prosjeku oko 30% a odobravale su znači a kunske kredite su odobravali a vezali su iz za švicarske franke. E taj dio istine će morati kad-tad netko otkriti u HNB-u kako se to radilo. A danas se govori da je to bio trošak, pazite između, oko 7 milijardi kuna da je to trošak konverzije. Nema tu troška konverzije, tu je vraćeno samo ono što je uzeto. Pa nema potrebe, već smo o tome, ponovo da o tome govorim. HNB je morala zaustaviti odobravanje takvog jednog pokvarenog financijskog proizvoda, ona to nije činila. To što se ponašala kao meteorolog za vremensku prognozu, to ništa ne znači, ona je tu da djeluje, ona je tu da djeluje. Pa prema tome naneseno je puno štete. A kada gospodine Bulj pitate o suverenitetu zašto mi možemo ovako i onako, ja vam ponovno navodim primjer od jučer Slovenije kada je specijalna policija ušla u njihovu središnju banku i tražila određene dokumente, došli su i ništa, dobro protivila se Europska središnja banka, ništa poslije toga. Mi ovdje određujemo hoćemo li imati suverenitet ili ne, ne netko izvana nego mi ovdje. Ako se ne budemo držali kako treba i branili interese Hrvatske šta će nam onda suverenitet, onda nismo zaslužili.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika uvaženog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege koristim ovaj jedan dio rasprave kolege Lovrinovića o deflaciji da ukažem na činjenicu da u vremenu deflacije postoji i veća fleksibilnost u vođenju monetarne politike na određeni način, a posebno u smjeru jačanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i tog finog niveliranja određenih parametara koje monetarna politika kontrolira a to su tečaj i cijene. Ali nešto drugo želim ovdje istaknuti što mi ovdje u Saboru prerijetko spominjemo a što je prevažno za jednu ogromnu populaciju ljudi u Hrvatskoj, dakle ljude koji su došli do mirovine, do male mirovine, premale mirovine koja u ovom vremenu zadnjih par godina a evo sada i sa novom poreznom reformom će biti u situaciji da će i dalje padati u udjelu u plaći. Dakle s jedne strane zahvaljujući poreznom rasterećenju plaće lagano rastu a mirovine kontinuirano padaju u udjelu u toj plaći i sad su već ispod 40% u prosjeku, dakle prosječna mirovina u prosječnoj plaći. Između ostalog povezujem to sa ovom temom što je indeksacija mirovina izravno vezana za stopu inflacije, dakle indeks opće razine cijena u državi a koji nažalost umirovljenika prije svega u ovom vremenu iza nas je negativnog predznaka. Pa su onda recimo u prošloj godini plaće narasle nominalno pa i realno nešto malo više zbog tog negativnog indeksa cijena, gotovo 4% a prosječna mirovina je narasla dakle mirovina iz rada za 9 kuna ili negdje malo više od 0,3%. Prema tome, nešto tu ne štima. I u svrhu poboljšanja položaja umirovljenika u ovakvim ekstremnim situacijama svakako će trebati nešto napraviti a mislim i da monetarna politika na određeni način može tu malo efikasnije djelovati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Grčić počet ću od vaše konstatacije da ovdje nešto ne štima, ovdje puno toga ne štima. Naravno 22 godine u ovoj zemlji su se povećavale plaće i nominalno i realno, rasli su i drugi troškovi, koliko to se može pratiti dinamika ali tečaj je ostao isti, a vi također kao profesor ekonomije kao i ja zna da je to nemoguće, da tečaj mora održavati sve te promjene. Pa ne možete imati 22 godine tako zdrav devizni tečaj u tako oboljeloj ekonomiji. To ne postoji. Al iako to radite onda moraju nastradati drugi sektori a to je između ostalog i umirovljenici i sve ostalo. Ovdje ću iskoristiti priliku kad već govorite o tome kaže se da imamo deflaciju zbog toga što su pale cijene energenata. Pa čekajte, pa valjda su pale i za Mađarsku, za Češku i za Poljsku, pa kako onda one imaju uglavnom pozitivnu, znači imaju inflaciju. Mi trebamo ustvari reflacionirati ekonomiju na oko 2%. Vi to niste napravili. Kažete da ne možete, da se ne može a znate tko govorio da se ne može? Onaj tko ne zna. A ako kažete da se ne smije, onda ja postavljam pitanje a čije vi onda interese štitite i tko vam to naređuje da ne smijete?
Hvala lijepa. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovani gospodine Lovrinović, profesore vidite vi ste stručnjak za monetarnu politiku međutim ljudi vašeg profila nisu potrebni ni jednoj sluganskoj Vladi jer ni jedna sluganska Vlada ne želi u sebi imati ljude poput vas,. Pa tako ni ova, ni prošla, ni ona prije nje, ni ona poslije nje koja će biti ukoliko će po svojoj prirodi biti ista kako i trenutna. Mi se danas ovdje opet vrtimo oko pitanja je li, zašto HNB nije reagirao? Vidite da je netko od nas ovdje ukrao 1000 kuna ili 2000 kuna ili ajmo reći 5000 kuna bila bi kaznena prijava, bio bi optužen za krađu, pljačku što god već, međutim kada HNB dozvoli golemu pljačku zvanu švicarski franak gdje banke izdaju kredit u valuti za koju se nisu u toj mjeri zaduživale i na tu foru izvuku milijarde iz džepova građana. I onda još kad država zaustavi to onda još tuže i državu i traže odštetu, onda odgovornosti nema, onda nema nikakvih kaznenih prijava protiv guvernera, nema nikakve ni njegove kaznene odgovornosti, on nije kriv za ništa. A zašto? Zato jer je u Hrvatskoj kriminal najviše razine legaliziran. Legalizirano je to što je HNB mjenjačnica, legalizirano je to što postoji valutna klauzula, legalizirano je to što je novac dug i zapravo naši građani mogu se samo nadati da neće završiti kao pas Medo. Jer vidite gospodine Vujčić pas Medo je osuđen i kriv je a vi niste krivi. A zapitajte se kolika je šteta od onoga što ste vi radili za naše društvo, a kolika psa Mede? I što je najgore od svega tom psu se sudilo a vama se ne može suditi. Hvala.
Hvala. O psu Medi sve će znati u odgovoru uvaženi zastupniku Ivan Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Pernar, drugačije rečeno vi ste poručili da „Psi laju karavane prolaze.“ Ali ima to smisla znate. Ipak u ovaj sastav Sabor su došle neke nove snage, novi ljudi i evo nas javnost gleda, građani nas gledaju, mi smo njihov glas oni do sada nisu mogli čuti ovakve rasprave u Saboru, o Hrvatskoj narodnoj banci. Oni nisu do sad mogli otkriti te viruse koji ih ubijaju, koji ih zavijaju u crno. Ali nama su dali svoj glas da o tome progovorimo. Ja sam ipak optimist što se toga tiče bez obzira nisam došao ovdje da se borim za fotelje i da sudjelujem u izvršnoj vlasti. Vjerojatno više mogu napraviti kao i vi i ostali ovdje u Saboru. Ali moramo vratiti dignitet ovom Saboru. Ponovno vam svraćam pažnju zašto ne može rukovodstvo, u stvari odgovornost zašto mi nemamo? Pa zato što je prijedlog ta protekla dva Zakona o HNB-u došao iz HNB-a. Kad vi pišete sami za sebe zakon zar biste vi drugačije napisali? I onda kažu ljudi pa šta ćemo. Pa zato kažem dobra je ova inicijativa MOST-a. Ja ne znam hoće li oni imati sad nakon ovoga što sam danas snimio da nema reakcija iz HDZ-a hoće imati otvoren put i hrabrosti da dođe ova priča do kraja, a ona mora doći do kraja. Interesne skupine su jake u ovoj zemlji, drže uvozni lobij. Pa gledajte tečajnim rizikom ne upravljaju što se tiče eura banke, ne trebaju. Upravlja HNB. Drži fiksni i devizni tečaj. Njima ne treba znači risk management kad je riječ o deviznom tečaju. Sve je manje-više rečeno. Znamo što treba napraviti. Imamo ljude u Hrvatskoj za sve, ali mora, ja sam optimist u naredno vrijeme sigurno će morati doći do promjene ovako ili onako.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinoviću, na žalost švicarski franak bio je pokriven derivatima. Dakle, bio je pokriven taj pravni posao koji se događao između hrvatskih banaka i građana, ali derivatima. Derivati su u stvari kockarski posao. Na derivatima netko zarađuje na tečaju. Na derivatima su zaradile banke majke. Razliku tečaja od 6 i pol milijardi kuna koja se prikazuje kao 7 i pol milijardi kuna u konverziji meni potpuno nejasno odakle se ta milijarda kuna pojavila, jer se vidi da je razlika između preostale glavnice i one glavnice koja je bila i kamata 5 i pol milijardi kuna plus milijardu kuna viška. To je šest i pol milijardi. Gdje se pojavljuje ta milijarda kuna meni to nije jasno i nitko mi na to nije odgovorio čak niti ministar financija. Dakle, tih šest i pol milijardi kuna troška konverzije završava u blagajnama u inozemstvu bez ijedne lipe plaćenog poreza. Rekli ste da je kamatna stopa visoka u RH. Kamatna stopa je visoka u kreditima zbog toga jer su krediti s nezakonitim kamatnim stopama, a Hrvatska narodna banka je kriva zašto banke i dan danas manipuliraju kamatnim stopama. Do presude Vrhovnoga suda na stranicama Hrvatske narodne banke je pisalo, na stranicama za zaštitu potrošača da banke smiju svojim administrativnim odlukama samostalno mijenjati kamatne stope. To je pisalo na stranicama za zaštitu potrošača. Nakon presude Vrhovnoga suda to je maknuto sa stranice za zaštitu potrošača. Sada Hrvatska narodna banka kaže da su banke dovoljno je da su definirale kamatne stope usred ugovornog odnosa, da nisu morale ugovoriti to. A Zakon o obveznim odnosima jasno kaže da se uvjeti vraćanja kredita moraju ugovoriti pisanim putem. Ne može banka samostalno definirati promjenu kamatne stope. Dakle, Hrvatska narodna banka drži lojtrice bankama u nezakonitom poslovanju.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Aleksić, upravo smo u tom našem istraživanju i jednoj kratkoj analizi mi i prikazali da su i prihvatili hajmo tako reći informaciju da su korištene financijske izvedenice, a njih je Warren Buffett jedan od najbogatijih ljudi na svijetu nazvao oružjem za masovno uništenje i ljudi i poduzetnika. Nije prilika jer ovo nije znanstveni skup da govorim o tim financijskim izvedenicama. O tome sam prošle godine napisao knjigu od 734 stranice, pa između ostalog o tome nešto piše. Ali molim vas ne postoji SVOP na 20, 30 godina kad već o tome govorimo. I to bi trebalo ući u analizu, ali ja nemam pristup tome da vidimo kako su sklapani ti ugovori. Ali jedini odgovor Hrvatske narodne banke na ovu našu analizu od prije skoro dvije godine. Pisalo je samo jedna rečenica, sve je bilo po zakonu. Eto vidite, tako to bude, a zna se tko piše zakone i kako ih piše i u čiju korist. E pa mi smo upravo ovdje mjesto gdje se trebaju pisati, mijenjati zakoni, poništavati, donositi novi. Od nas to građani očekuju. To nije napravljeno, pa prema tome Hrvatska narodna banka nije štitila interese građana. Ona ih je prepustila na milost i nemilost ovih 7 odnosno 8 banaka koje su špekulirale jer su tražile u tome velike dobiti, velike profite a Hrvatska narodna banka nas je u stvari plašila i govorila da je to trošak, da ako se napravila konverzija da će pobjeći, da će doći do rasta kamatnih stopa, da ovo, da ono. Ništa se od toga nije desilo. Prema tome, svakome je ovo jasno o čemu se radi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Lovrinović. Ono što se kao glavna nit provuklo kroz vaše izlaganje, a što je bila i tema svih ovih dana dok smo raspravljali znači o ovom našem prijedlogu zakona je nečinjenje HNB-a, znači nečinjenje po pitanju znači rasta kamata, odnosno nezakonitog dizanja kamatnih stopa, zatim slučaja franak. A jedino što su činili to smo vidjeli, imali smo raspravu jučer je pokušaj da se sačuva njihova vlastita pozicija, pa smo onda jučer raspravljali o tom pismu koje je stiglo, koje je pisao netko najvjerojatnije na nagovor guvernera Vujčića da se zaštiti njegova pozicija da Državna revizija ne uđe u HNB, da ovaj Visoki dom ne glasuje o izvješću HNB-a. Ali ono što ću ja sada iznijeti pitat ću vas, bilo bi bolje da mogu pitati guvernera, ali on može kasnije se na to očitovati. Ja imam ovdje jedan zanimljiv podatak koji sam vidio. Radi se također o nečinjenju HNB-a. Znači, znakovit moment. Banke su znači u Hrvatskoj na 20-ak tvrtki plasirale kredite visine nekoliko desetaka milijuna kuna, a ono što je zanimljivo da te tvrtke imaju 0 zaposlenih. Jako je upitno, ja ne znam je li HNB reagirao, pitanje je jesu li znali za to, ako nisu zašto nisu znali za to, a ako jesu znali jesu li išta poduzeli? Ja ne znam znate li vi išta o tome, ja ću evo sad pročitati te tvrtke. Znači radi se Urba-jug, Promissio, SANABILIS NEKRETNINE, Zelina Centar, Nautica Hotels&Resorts, Prigorka, Otpadne vode Zaprešić, Slobodna plovidba, CAVTAT PANORAMA, Adria Lux, UVALA ŽNJAN, Voće Royal, PARK VILA, IČIĆI PROJEKT, VENUSTAS SPLIT, Civitas Nova, OBLAKODER, Jankomir Nekretnine. Znači 0 zaposlenih, a milijunski iznosi.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Grmoja nečinjenje za jednu stranu znači činjenje za drugu stranu. Znači da se čuvaju nečiji interesi. Ovo što ste naveli na tragu je, ove podatke koje ste pročitali, na tragu je onoga što je komentirao prije otprilike sat vremena i gospodin Lalovac bivši ministar financija rekavši da je oko 100 ljudi dužno koliko 5, 6 milijardi kuna bankama. Pa gospodine Grmoja i vi i ja trebamo postaviti pitanje Narodnoj banci, ona je zadužena za regulaciju i nadzor banaka, oni moraju imati izravni pristup da vide kome su ti krediti odobravani, zašto sa 0 zaposlenih. Iza toga će se sve vidjeti. To će biti kao kad padne snijeg pa … [[Ne razumije se.]] otkrije trag znači kuda je hodala. O tome se radi. Ali mogu vam još nešto reći, pitajte, evo sad ste u poziciji jačoj jer sudjelujete u vlasti, zašto u neke banke ne ulazi taj nadzor? Kad je zadnji put bio? Pa će vam biti jasno zašto sam govorio o dvostrukim kriterijima, pa će nam svima biti jasno kakva je transparentnost HNB-a. Sve to ukazuje, i dobro je da mijenjamo ovaj zakon, evo ja sam vam jučer zaista nesebično, ne želim ništa pridavati zaista sam spreman se žrtvovati, da izmijenimo ono što treba, a sve što je tamo napisano usklađeno je sa hrvatskim zakonima jer ovaj zakon je u koliziji sa drugim zakonima čak i nekim direktivama EU. I zato mi je drago da ćemo u narednim mjesecima doći do nekih zanimljivih informacija.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Lackovića, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvenstveno želim pohvaliti izlaganje cijenjenog prof. Lovrinovića i njegovu jednu izvanrednu opservaciju jer ja ipak ne želim biti indiferentan, a vjerujem niti mi svi ovdje u odnosu na ovako bitno pitanje. Ja smatram da nismo na karminama i da možemo nešto promijeniti bez obzira koliko nas sprječavala ova situacija koju ste opisali a to je da su gospoda iz banke izabrana od lijeve strane, da ih podržava desna strana a da ih napada sada lijeva strana. Možda je to ta dijagnoza koja bi trebala biti vodilja prema kako ste opisali bolest koju stvara HNB za društvo ubijanja virusa. Ali bojim se da će svaki put koji će biti odabran voditi k tome da ima i dobrih virusa i da ćemo onda ubiti zapravo cijeli organizam. Pa bi trebalo nekako smisliti pametne lijekove. A ja mislim da u ovom sazivu Hrvatskog sabora bi trebalo biti dovoljno odgovornih političara koji bez obzira da li su birali guvernera a sada ga napadaju ili ga brane a nisu ga birali i nas ovdje negdje u sredini da iznađemo pravi put jer vas velikom većinom koji dolazite iz Živog zida i iz ove formacije izabrala je sudbina pojedinaca koji su patili zbog ovakvog neuređenog sustava. Ali ja se više uzdam u namjere i moć poduzetnika koji trebaju stvoriti preduvjete za zapošljavanje i koji najviše su na udaru ovakvih rješenja kakve nudi HNB. Eto ja molim odgovor u tom smjeru od vas. I recite mi da li ste upoznati recimo sa situacijom koja je bila '90-ih u Republici Austriji gdje su jen krediti također špekulativno bili morali osigurati se kod osiguravateljskih kuća radi promjena valutnog tečaja?
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Lacković vi ste govorili o pametnim lijekovima, znači pravi liječnik će znati propisati pravu terapiju a da ne uništi organizam i za to sigurno imamo stručnjake. Ono što je zanimljivo ja bih se ovdje fokusirao na jednu stvar koju ste također pitali, monetarna politika nije svemoćna i nama je to jasno. Kao i sve i ona ima svoja ograničenja. Najvažnije je ono što se dešava u realnoj ekonomiji ali je također činjenica da se ne možete razvijati u realnoj ekonomiji ako vama novčana ekonomija predstavlja problem, ako imate previsoke kamatne stope, ako imate nerealan devizni tečaj, ako ne možete dobiti kredit itd. Pa što brine danas poduzetnike? Da ne mogu prodati robu, potražnja je slaba, pad cijena. I s druge strane naplaćivanje potraživanja, nelikvidnost je u Hrvatskoj i dalje ogromna. Sve su to znakovi defekta monetarne i kreditne politike. A onda se kaže pa banke imaju dovoljno novaca ali loši su klijenti znate. Pa to su govorili i u Njemačkoj i u svim drugim zemljama EU. Ali središnja banka ima instrumente i mjere kako prisiliti ne samo prisiliti nego kako pokrenuti taj proces da poveća potražnju, kako da poveća proizvodnju, zapošljavanje itd. Dakle ovdje se ne traži ništa nerealno, ali to se sigurno može napraviti, to nam govori iskustva Mađarske, Češke, Poljske i drugih zemalja koje su još uvijek imaju svoju valutu i pametno je koriste i zato oni su otišli. Mi smo danas ono što su oni bili prije 30 godina.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Andrije Mikulića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Profesore Lovrinović, pa evo potaknuli ste me svojim nastupom na dvije, tri stvari, dakle danas cijelo vrijeme govorimo o transparentnosti poslovanja HNB-a, govorimo o provođenju monetarne politike i onda nam se u jednom trenu kaže, niste shvatili. Ne znam što bi mi to trebali shvatiti. Da li smo mi dva svijeta? Apsolutno, očito ste vi jedan svijet, a mi drugi. Ali ja želim pripadati svijetu onih ljudi koji u Hrvatskoj preskupu kamatu plaćaju za kredite i tome pripadam. A vas ću podsjetiti da oni koji nisu shvatili što govorite očito nisu shvatili ni koga biraju u ovom Visokom domu. Pa tako ne bi se na vašem mjestu svaki treći ili na svaku treću rečenicu sa podsmjehom okretao i gledao ovu sabornicu jer ovo su ljudi koji će sutra birati nekoga na mjesta na kojima ste vi ili vas. Prema tome, jedan dignitet morate imati i slušati ono što vam se govori jel mi slušamo i vaša izvješća, nažalost iz kojih nemamo uvid u poslovanje HNB i ona su potpuno nedovoljna, što god vi o tome mislili. Ali profesore Lovrinović, ja vas molim kao profesora što i kako dalje, koji su to koraci, možda da nam kažete u dva ili tri koraka za ove široke mase koje to ne shvaćaju zajedno sa mnom, pa da nam pojednostavite tu priču onako plastično da shvatimo što bi ustvari to trebalo biti, koji su to koraci k stabilnosti. Nadzor HNB-a, apsolutno, pa niste vi poseban svijet. Da, nadzor, ne vidim ništa sporno. I na kraju, nema apsolutne samostalnosti, to je relativan pojam, prema tome i vas netko treba kontrolirati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Mikulić, evo vidim da ste vrlo pedantno opisivali i primijetili neke stvari koje ne bi ponavljao oko toga da li ljudi koji sjede ovdje pred nama da li nas doživljavaju ozbiljno ili ne, ali slušao sam pažljivo vašu impresiju. Kada pitate o tome što bi trebalo napraviti drugo u dva, tri koraka, od mene previše tražite u ove dvije minute, ali ću vam reći jednu ključnu stvar odakle polazi sve, a to je da moramo ovu instituciju staviti pod demokratski nadzor ove države odnosno Sabora. Ne u smislu da joj određujemo kako će voditi monetarnu politiku jer ona tu mora imati neovisnost, ali sve drugo moramo znati i moramo odlučivati na kraju o jednoj stvari. Ako je izvještaj HNB-a pozitivan mi ćemo ga ispratiti aplauzom, ako je loš onda zato se moraju snositi konsekvence i mora se odstupiti. Kada to definiramo onda će se moći promijeniti i monetarna politika, a rekao sam ona mora biti u funkciji razvoja hrvatskog gospodarstva, stabilnosti građana znači da od posla koji rade dobijati plaću uz koju mogu živjeti. To su vrlo precizne konkretne stvari, ne trebamo otkrivati toplu vodu. Evo ponavljam kako su to napravile Poljska, Češka, Mađarska da ne idemo dalje, pa sigurno vjerujte da u ovoj zemlji ima stručnjaka, nema previše, ali ima ih, nisu svi otišli van, da to znamo napraviti. Ali mi moramo ovdje donijeti određene promjene da bi onda mogli raditi promjene u sustavu pa tako i u HNB-u.
Hvala lijepa. Sada bismo prešli na pojedinačne rasprave i prvi se javio uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine guverneru sa suradnicima, kolegice i kolege. Kada raspravljamo o ovom izvješću odnosno o Polugodišnjoj informaciji o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike u RH pogotovo u kontekstu koji je obilježio proteklo razdoblje, a to je nešto napisano i u izvješću i o situaciji u hrvatskom gospodarstvu koje je bolje nego što je bilo proteklih godina, kada govorimo i o problemu švicarskog franka sve to zahtjeva ja bi rekao jednu dosta ozbiljnu raspravu. I ovaj Sabor o tome uz to što raspravlja treba i glasati jer mi svakim činom i radom HNB iz godine u godinu trebamo ocijeniti da li smo kao zastupnici zadovoljni tim radom. Neovisnost u području monetarne politike ne znači da Hrvatski sabor kao što je rekao kolega Lalovac, ne može kao skupština kao stvarni udjelničar stakeholder u HNB-u ne može donositi odluku o tome da li je zadovoljan ili nije radom HNB-a. Ono što mene zadovoljava je da je situacija iz izvješća se to vidi, od 2011. do 2015. se dramatično promijenila na bolje. 2015. godina obilježena je čitavim nizom pozitivnih ekonomskih pokazatelja od rasta BDP-a, od toga da povećava se po prvi puta zaposlenost, od toga da imamo i pad ja bi rekao deficita znači mi smo u situaciji 2011. bili kada je deficit bio preko 6, 7% BDP-a sada je nešto iznad 2%. Znači svi ti pokazatelji govore da Hrvatska gospodarski ide u pravom smjeru i da moramo iskoristiti ovaj trenutak kako bi to nastavili i dalje. Nažalost recentne mjere koje Vlada HDZ-a i MOST predlaže a doživljavaju velike kritike u javnosti i od struke i od građana i od svih osim onih interesnih skupina kojima to odgovara a to su bogati ljudi, to su interesne skupine koje prevladavaju u trgovini, samo ih oni hvale a većina ih kudi i ne želi te promjene koje će sigurno ugroziti daljnji pozitivni rasplet što se tiče gospodarske situacije u RH. Mi imamo situaciju da evo danas čitam da se i unutar Vlade ministar turizma popunio protiv najave porasta 12% PDV-a u turizmu. A zašto je to bitno povezati i sa ovim izvješćem. Pogledajte kako je i kolika je kontribucija turizma u BDP-u, pogledajte kolika je kontribucija turizma u investicijama, odnosno u građevinarstvu i po prvi puta nakon 6, 7 godina u građevini imamo i pozitivne trendove vezane uz zaposlene, imamo pozitivne trendove vezane uz to šta ljudi koji su investirali protekle godine investicije koje su krenule ove godine sada dovode u pitanje to za 2017., 2018. da li će te investicije biti isplative. Građevina koja se trgnula najviše na turizmu sada opet dolazi u probleme. I zato moramo shvatiti da ove trendove koji su pozitivni u 2015. godini ne smijemo ugroziti sa nepromišljenim mjerama koje su nam sada pripremili u poreznoj reformi kolege iz HDZ-a. Nadam se da će se te neke izmjene desiti dok o tome budemo raspravljali u Saboru. Što se tiče HDZ-a, moram priznati da sam pomalo zbunjen jer vidim da HDZ u biti snažno podržava rad, ovakav rad HNB-a, to smo čuli i iz izlaganja predstavnice kluba HDZ-a, da snažno podržava način na koji se HNB postavio u određenim stvarima i da HDZ nije de facto onemogućio, to je također rekla predstavnica kluba rješavanje švicarskog franka. Pa to HDZ nije ni mogao onemogućiti jer je Vlada Zorana Milanovića taj problem riješila donošenjem zakona. HDZ se doduše u zadnji trenutak prištepao tome i de facto do zadnjeg trena bio na pozicijama HNB-a koja je svim silama se upirala da se taj zakon ne donese, upozoravajući, protestirajući, dovodeći u pitanje da li će ostati stabilan financijski sustav u Hrvatskoj, da li će se hrvatska moći zaduživati, da li će valuta ostati stabilna, sva ta upozorenja smo dobivali prije godinu dana u 9 mjesecu 2015. godine. Hvala Bogu ništa od toga se nije desilo. I mi imamo situaciju kakvu imamo sada. 54 tisuće hrvatskih obitelji je riješilo svoj problem. U ovom izvješću se vidi da su velika većina od njih pretplatili i kamate i da su im se glavnice smanjile. Znači 15 tisuća kuna preplaćenih u prosjeku kamata po kreditnoj partiji i 150 tisuća kuna u prosjeku manja glavnica također po pojedinom kreditu šta je Vlada Zorana Milanovića omogućila hrvatskim građanima a de facto s druge strane nije ugrozila financijski sektor, bankarski sektor, svi oni posluju vrlo dobro, nitko nije zatvorio poslovanje i uz sve te prijetnje koje smo slušali protekle godine i dalje posluju, zarađuju i nemaju apsolutno nikakvih problema. I mislim da je to minimalno što se moglo napraviti da se pomogne ljudima a de facto da jedan dio profita koji se zarađivao proteklih 20 godina se vrati društvu u kojem se taj profit i ostvario. HDZ također podržava i ulazak državne revizije u HNB, to je dobro ali opet ništa ne govori i imam osjećaj da ne podržava glasanje o izvješću koje nam podnosi HNB. Jer da to nije tako danas ne bi raspravljali o tome nego bi imali situaciju da pričekamo da donesemo zakon koji je predložio MOST a nakon toga da glasamo o ovom izvješću i da se na taj način očitujemo u HNB-u. Mi imamo situaciju danas u Hrvatskoj da nam se dijele lekcije iz Frankfurta. Europska centralna banka se postavlja kao suveren na području RH štiteći na taj način HNB od navodnih pritisaka, transparentnosti. Od toga da u biti odgovara HNB ovom Saboru i hrvatskim građanima. Jer da to nije tako ne bi imali takvu hajku i takve pritiske kroz medije da se zakon ne donosi. A ja vas požurujem, bilo bi puno bolje da ste taj zakon stavili u hitnu proceduru umjesto Zakona o izmjeni hrvatske Vlade i formiranju novog ministarstva. Znači opet evo, rješavanje unutarstranačkih, unutar kadrovskih problema unutar HDZ-a je dobilo prioritet pred redefiniranjem odnosa prema HNB-u. Znači danas smo donijeli zakon i uvrstili ga u hitnu proceduru kako bi jedan ministar iz HDZ-a dobio svoje ministarstvo ali pitanje HNB-a nije ono od prioriteta koji HDZ i MOST prepoznaju i nije išao u hitnu proceduru. Sa druge strane pogledamo li malo ova izvješća vidjeti ćemo koliko se HNB i kako se HNB odnosi konzervativno i prema novcu, ponaša se poput hrčka, ja bih rekao, gomilajući međunarodne, odnosno međunarodne pričuve koje su u 15 godina narasle za duplo, sa 6 milijardi eura na 12 milijardi eura. Moje pitanje koja ovdje ja postavljam da li je HNB nešto od tog novca, većina tog novca je došla od dobiti HNB-a u proteklim godinama, da li je HNB mogao vratiti nešto u gospodarstvo i na taj način smanjiti kamatne stope našim tvrtkama kako bi gospodarstvo i kako bi one bile u što jednostavnijoj poziciji da rade i da dolaze do jeftinijeg kapitala? Znači ta politika ziheraštva, ta politika da se gomilaju sredstva a sa druge strane da se ne investira u gospodarstvo ta politika da se čuva tečaj koji nas je nažalost zacementirao tu di jesmo 90.tih godina kada se očito HNB odlučio na jednu takvu konzervativnu politiku koja pogoduje uvoznicima i trgovini a ne industriji mislim da ne pomaže našim tvrtkama i našim gospodarstvenicima. Puno toga se treba u HNB-u mijenjati i ja se nadam da ćemo to suglasje ovdje u Hrvatskom saboru oko toga i postići.
Hvala. I vaše izlaganje izazvalo je priličan niz replika. Prava je ona uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovane kolege ne znam o čemu mi razgovaramo ovdje u ovom Saboru. Jel se mi bavimo kritičnim informacijama? Neki sjede ljudi ovdje duže nego je Saddam Husein bio na vlasti. Nekad su neki hodočastili u Beograd, sad hodočaste u Bruxelles i još nismo stvorili funkcionalni sustav. Kako je moguće čuli smo gospodina Lovrinović i ja se slažem potpuno s tim. Ne možete imati zdrav financijski monetarni sustav unutar disfunkcionalne države. Tu su sve institucije još disfunkcionalne. Slušamo već mjesecima, imamo 20, gospodin Grmoja imamo 20 tisuća poduzeća bez jednog zaposlenika. Imao 330 tisuća ljudi blokiranih koji su dobivali lovu od nekakvog paralelnog kreditnog sustava koji nije utemeljen na domaćem pravu, ko je to dopustio? Gospodin Lalovac govori da nitko nije kriv, imamo … bez ikakve odgovornosti. Gdje su lijekovi, gdje je financijska policija koju većina država ima zapadne Europe, gdje je financijska škola koja će, jel i jedan odgovornost financijskih krugova u Hrvatskoj, da … ljude pa u financijskim pitanjima. Kako je moguće da izašli smo iz jedne aplikacije u drugu, gdje je odgovor o sivoj ekonomiji, koliko love se ovdje iznosi svake godine po pitanju sive ekonomije? Tu sjede neki ljudi koji imaju milijune dolara na bankovnim računima vani. Drugo pitanje, koji se novac vraća ovdje izvana i šta je porijeklo toga novca? Imate puno primjer, ljudi kupuju dalje na ACI Marine, brodogradilišta, vjetroelektrane, ne bavim se ključnim pitanjima. Dok mi ne stvorimo socijalni i pravni sustav i dok nema sinergije između HNB-a, USKOK-a, Ministarstva pravosuđa ovo će se događati, ova rasprava će se voditi do beskonačnosti dok mi ne stvorimo temelje pravne države. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras, neće. Hvala. Slijedeći se za repliku javio poštovani zastupnik Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo iako nema veza sa temom vi ste me ponukali kolega Maras u vezi povećanja stopa PDV-a u turizmu. Ja koji dolazim, koji sam načelnik.
Ja vas molim sami ste rekli da nema veze sa temom.
Ima veze, repliciram na kolegu Marasa. Jel mi dozvoljavate?
Ok, samo izvolite.
Inače vaša praksa da vi mene odmah u startu prve sjednice uvijek zaustavljate, tako se ta dobra praksa i ponavlja ali dobro. Kažem gospodine Maras što se tiče izmjena stopa u ugostiteljstvu i u turizmu ja mislim da će to uvelike naštetiti našem turističkom sektoru i ugostiteljstvu. Naime, naša Vlada, Vlada Zorana Milanovića je te stope sa 13% podigla na, sa 25 spustila na 13% i sada se to ponovno diže na 25. Ja ne znam da li svi oni u ministarstvu, pogotovo Ministarstvu financija jer vidim da se malo ministar turizma odmakao od ministra financija i da najavljuje da se on ipak s tim ne slaže što pozdravljam i podržavam. Ja mislim da oni bi trebali vidjeti vapaje ugostitelja sa jadranske obale što znači ne smo za jadransku obalu, za Dalmaciju i naše priobalne županije nego što turizam kao osnovna grana znači za kompletno gospodarstvo u RH. Ja u ovoj replici apeliram da me čuje i ministar financija, ali i kolege u HDZ-u da se jednostavnog od tog suludog poteza odustane. Hvala.
Hvala. Imali ste pravo, nije imalo veze sa točkom. Slijedeća replika, a niste se bili javili za odgovor. Jest, oprostite, izvolite.
Jesam. Prošli put se nisam javio pa ste me prozvali, sad sam se javio pa me niste prozvali.
Oprostite.
Apsolutno ovo ima i veze sa ovim izvješćem jer ćete vidjeti gospodine Klarin u izvješću da je i građevina živnula i da je doprinos BDP-u od uslužnih djelatnosti i rastu BDP-a od uslužnih djelatnosti nemjerljiv. I onda u situaciji kada je tu krenulo dobro, kada su ljudi krenuli investirati, kad se otvara godišnje 10, 20 novih hotela sa visokom kategorijom u RH udariti na turizam da bi se prebacilo negdje drugdje, vidjet ćemo kad dobijemo prijedlog točno gdje, precizno ćemo secirati da vidimo ko su dobitnici. A vjerujte mi osim ovih nekoliko tisuća ili promila ljudi koji će dobiti značajni novac izmjenom poreza na dohodak ima i velikih grana koje su veliki dobitnici. Ništa nije slučajno, izanalizirat ćemo i složit ćemo kockice i pokazat ćemo hrvatskoj javnosti u biti o čemu se tu sve skupa radi. Ovdje smo uradili na sektor koji nas je iz krize dobrim djelom izvukao i ja se nadam da će u ime zdrave pameti razuma Vlada od toga odustati. Gospodin Marić ako treba dat ćemo i stručnu pomoć kako bi sastavio što bolji prijedlog ali ovakav prijedlog što se tiče ugostitelja, što se tiče ljudi u RH ne bi smio biti usvojen.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, to nije, ne pretendiram da zaključujem ali kolega Maras me naveo na to da još jednom kažem što je HNB? HNB je regulator ljudi i to neovisni regulator. A što to znači? Koga on regulira? Poslovne banke. A što to znači? To znači da HNB ne može stajati iza leđa bankarskog sektora, nego upravo obrnuto. Ispred banaka i voditi računa da taj sustav funkcionira. Da li je to u ovom trenutku tako, ja u to nisam siguran. Dakle, po meni nije. Znači, puno previše pitanja koja su otvorena ovih dva dana u ovoj bogatoj raspravi ja bih rekao na koja mi moramo sami sebi dati odgovor. Ako to nije tako, to znači da je politika HNB-a nepotpuna, pogrešna, nije ona politika koja ide u interesu u potpunosti, da se razumijemo u potpunosti prema Hrvatskoj državi i hrvatskim građanima. Prije svega, to je ključna poruka ove rasprave u ova dva dana i oko toga se moramo zapitati. I oko toga i iz toga proizlazi sve ono drugo. Dakle, mi kao Sabor smo zastupnici građana prije svega i kada razgovaramo sa HNB-om i bilo kojom drugom institucijom to je jednostavno tako. A vidite, zašto se taj više glas ova dva dana čuje sa ove strane bez obzira što smo mi ovdje izabrali većinom sadašnjeg guvernera. Guverner se bira tako kako se bira, a to ne znači da mi ne preispitujemo cijelo vrijeme ono što guverner i njegovi suradnici i HNB kao institucija radi i tako ćemo to raditi i u buduće. Mi smo po definiciji socijaldemokratska stranka. Socijaldemokracija je briga o građanima i to treba znati i to je ta razlika koja se ovdje kod kolega primjećuje.
Hvala vam što ste se, sad se stvarno niste javili za raspravu. Hvala vam što ste se vratili na temu, kolega Grčić. Dobro. Hajde izvolite.
Hvala vam lijepa. Ne ozbiljno, kimnuli ste glavom. Gospodine Grčić, vi ste rekli dobro i to je cijela priča, ja bih rekao i sukus ove rasprave. HNB mora biti iznad banaka i mora biti regulator i kontrolirati stvari. Isto kao šta kad HNB dobije ili guverner i njegov tim dobiju mandat na šest godina, pa to ne znači da između u periodu od tih 6 godina mogu raditi kaj hoće i da Hrvatski sabor ne smije propitkivati, preispitivati što se radi i dati svoj zaključak da li je zadovoljan sa tim radom. Pa to bi bilo suludo. Znači date nekom bianco ček šest godina i radi kaj hoćeš. Jedino ako sam odlučiš otići ili ne dao bog ti se nešto desi više nisi u poziciji. Pa mora biti neka kontrola. Pa i saborski zastupnici imaju kontrolu da ne kažem mogućnosti da ih se revidira, da se o njima govori kako i na koji način radi. Daje se neki sud, a da guverner, odnosno njegov tim ne u jednom mandatu nego u jednom i po mandatu nemaju apsolutno nikakvog mogućnosti nadzora ili glasanja o njihovom radu i da se tu pozivaju na način da se ugrožava njihov suverenitet. A sa druge strane, ja prepoznajem još jedan problem funkcioniranja Hrvatske narodne banke. Nije dobro da iz bankarskog sektora ljudi dolaze u vodstvo Hrvatske narodne banke. Evo recimo gospodin Vujčić je imao karijeru koja nije doticala bankarski sektor i to je dobro. Znači došao je sa Ekonomskog instituta u Hrvatsku narodnu banku kao mlad čovjek, ne kako je netko spomenuo iz Peperminta, nego devedeset i neke godine ne znam kada je počeo tamo raditi. Tada još Peperminta još nije ni bilo. Bio je direktor jednog sektora. Nakon toga je 2000. postao zamjenik guvernera i 2012. je postao guverner. Ali ima jako puno ljudi koji su uskočili iz uprava banaka u vodstvo Hrvatske narodne banke [[Upadica Reiner: Hvala.]] Postavimo si pitanje da li je to ispravno?
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, pažljivo cijelo jutro slušam raspravu i kolege Lalovca a i vašu i replike. Ja moram reći da meni nije jasan stav kluba SDP-a. I ja mislim da nitko u ovoj dvorani ne zna kako će se postaviti klub SDP-a prema ovom izvješću. S jedne strane ovo izvješće pokriva područje zadnjih šest mjeseci Vlade Zorana Milanovića, Vlade SDP-a čiji ste vi bili član i koje u sebi sadržava kroz makro ekonomske pokazatelje i rad vaše Vlade odnosno provođenje fiskalne politike Vlade SDP-a. Tako da što se tiče merituma tu me zanima stav SDP-a o vlastitoj Vladi kad govorimo o pokazateljima koje je Narodna banka kroz svoje izvješće, odnosno informaciju ovdje nama upućuje. S druge strane, vi sada se čudite kako i na koji način provodi politiku HNB-a guverner sa svojim suradnicima. Kad je, kad smo 8. čini mi se srpnja 2012. godine ovdje u ovoj sabornici imenovali guvernera vi ste ga predložili i vaša ga je većina izglasovala i jako ste dobro znali koju će politiku provoditi guverner Narodne banke. On je u svom govoru i u svom programu najavio kontinuitet u provođenju monetarne politike i vi ste to dobro znali. Prema tome sad iščuđavanje i gospodina Lalovca i kluba SDP-a o tome što to sada na koji način provodi politiku Narodna banka meni je malo moram reći, neću reći smiješno. Ali mene čudi da se vi čudite onome što ste znali kada ste predložili gospodina Vujčića. Što se tiče stava HDZ-a mi smo do kraja jasni i mi smo naš stav rekli i kad je u pitanju prijedlog zakona kojega predlažu kolege iz MOST-a i mi jesmo da revizija uđe u HNB, da ta revizija ima određena ograničenja zbog podataka koji su važni za sudbinu države, a odnose se na monetarnu politiku. Mi smo da se glasuje i da zastupnici u Hrvatskom saboru imaju pravo se izjasniti o i ovoj informaciji iako po meni to treba biti izvješće a ne informacija, što je za mene jako važno. Dakle, i da se ograniči mandat iako ograničavanje mandata ne znači ništa kad smo mi oni koji određuju mandat guverneru HNB-a.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa ne znam zbog čega se čudite ukoliko se o tome neće glasati, znači ovo je čista tehnika, primanje na znanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Zašto? Pa zato što je to tako definirano. Da se glasa o izvješću i o nekim dijelovima izvješća onda bi mi vrlo jasno rekli da nismo zadovoljni kako je HNB se postavila u slučaju švicarskog franka i mogli bi o tome glasati. U ovoj situaciji to ne možemo. U ovoj situaciji smo dobili fakte što se desilo i tu nema glasanja. Kada bude ovaj zakon MOST-a onda ću ja moći reći da ne prihvaćam Izvješće HNB-a zbog toga što nisam zadovoljan sa time kako se HNB postavila u slučaju švicarskog franka. Isto tako kao što nisam to znao 2012. godine. Da sam znao 2012. godine koliko nam ne pomoći neće dati HNB u slučaju da je guverner gospodin Vujčić vjerojatno bi i moj stav 2012. bio drugačiji. Ali nisam znao, okolnosti su se promijenile. Stvari se mijenjaju gospodine Bačić. Kako se ne mijenjaju? Pa recimo evo prije 6 mjeseci hrvatski premijer gospodin Plenković je bio na Saboru HDZ-a izviždan nakon što je spomenuo kritički malo nešto gospodina Karamarka. Čovjek je jedva izašao iz dvorane da ga netko ne iščvrga. Za 6 mjeseci je čovjek hrvatski premijer. Evo vidite koliko se u HDZ-u promjeni u 6 mjeseci. Pa nemojte onda meni prigovarati što se kod mene stav vezano uz švicarski franak koji uopće nisam mogao niti pretpostaviti 2012. godine za 3 godine promijenio. Ako se u HDZ-u za 6 mjeseci promjeni od fućkanja do euforije pa kako neće onda kod mene u tri godine, a švicarski franak ni na obzoru. Nemojte se čuditi.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Maras govorili ste o efektima konverzije, o tome kako je preko 50 tisuća obitelji spašeno, o tome kako su im smanjena dugovanja. Uistinu je trenutak kada je Vlada donijela tu odluku da to uputi prema Saboru Zakon o konverziji trenutak kad je Sabor o tome glasao to je bio trenutak suverenosti Republike Hrvatske i ja svima vama mogu samo čestitati na tom trenutku. Stvarno ste učinili jednu veliku stvar za mnoge dužnike. Međutim, kad se govori o efektima konverzije ja sad moram reći da su efekti konverzije izuzetno povoljni i za banke u RH. Naime, trošak konverzije je ipak 6,5 milijardi kuna a ne 7,5. To se vidi iz izvještaja Ministarstva financija gdje kad se uzmu matematički elementi u obzir taj trošak konverzije je 6,5 milijardi kuna. I to uistinu banke imaju taj trošak. Taj trošak je zarada banaka majki. Dakle, zaradile su banke majke 6,5 milijardi kuna na derivatima. Zašto banke u RH imaju realno dobru situaciju? Zato jer od tih 6,5 milijarde kuna dobit će milijardu i 300 milijuna kuna natrag kroz porezne olakšice. Ostaje nam 5 milijardi i 200 milijuna kuna. Većina konvertiranih dužnika neće tužiti banke za preplaćene kamate čime će banke ostati sa 3 milijarde koje bi morale vratiti zbog preplaćenih kamata dužnicima kada bi oni krenuli prema sudovima. 5,2 minus 3 je 2,2 milijarde kuna. Smanjio se udio loših kredita od 30.09.2015. godine pa do lipnja 2016. ukupno za 8 milijardi kuna. Od toga 2 milijarde kuna su stanovništvo. Te 2 milijarde kuna uzrokovat će 600 milijuna kuna dobiti u sljedećih 10 godina za banke u kamatama. Tu se približavamo sve više i više brojci 0. U sljedećih 10 godina ukupni trošak konverzije za hrvatske banke bit će 0 kuna.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Ja se djelomično mogu složiti sa vama a to je da banke nisu izgubile. Ali da su izgubile moguću dodatnu zaradu to je istina. I s te strane mi uopće nije bilo teško donijeti odluku odnosno glasati za taj zakon i inzistirati na tome da se taj zakon primjeni. I drago mi je da ste primijetili ono što jest istina i što ja vjerujem da 54 tisuće hrvatskih obitelji osjeća da je Vlada Zorana Milanovića bez pritiska ikoga odlučila donijeti taj zakon i da ga je donijela da se riješi problem. Što se tiče ovog drugog dijela da će oni biti na 0 odnosno da će još i nešto zaraditi tu nisam baš toliko siguran jer vjerujem da je to tako da bi onda oni i sami predlagali to rješenje. Jer vjerujem da ljudi imaju tamo 5 ljudi ili 10 ljudi koji bi to znali izračunati isto kao i vi. Znači ja mislim ipak da je njima izmakla tu neka dobit i da su se zbog toga oni protivili i nisu htjeli da se taj zakon donese. I zato sada tuže RH i pokušavaju dobiti na nekim sudovima taj novac. I zbog toga mi je žao što neke političke snage u RH to ne prepoznaju nego čak svojim izjavama daju za pravo bankama i očekuju da će one dobiti i da će to na kraju platiti navodno svi hrvatski građani. Ja kažem da ne trebaju platiti, da tu trebamo biti složni, da trebamo stati iza Vlade ukoliko se postavi na način da odbije tužbu koje su banke postavile i da možemo na to zajedno odgovoriti i da možemo otkloniti mogućnost da hrvatsko društvo, Hrvatska država plati više ijednu kunu po pitanju toga jer su hrvatski građani platili ionako već previše zadnjih 10 godina.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Pa evo poštovani kolega Maras, a i prethodni kolege koji se čude da sam ja izrazila pozitivno mišljenje da, pa vi ste isto tako utvrdili kao i ja da su pozitivni pomaci i u rastu zaposlenosti i svih ostalih trendova koje su ovdje prikazani i tablično i na sve moguće načine, prema tome ne možemo osporiti sve ovo što se događalo u ovo vrijeme. I sami ste rekli od 2011. su ti trendovi se pomakli, prema tome možemo biti zadovoljni sa instrumentarijem koji je korišten da bi se ti pozitivni trendovi dogodili. Da li se moglo više, to je sada pitanje. Ali onda je onda i na nama i na vrsnim stručnjacima koji se tako čude drugačijem i drugom mišljenju da kažu što se može napraviti bolje, na koji način, što bi to moglo utjecati i na koji način bi trebalo definirati monetarnu politiku. Isto tako me čudi zašto ti i takvi stručnjaci nisu intervenirali, pa i vi između ostalog, da se ne dogodi ili da se umanji broj kredita u švicarcima savjetujući građane da to ne čine i da se ne zadužuju. Prema tome na svima nama je onda odgovornost što se događalo u proteklom vremenu, a sama Narodna banka je vratila preko 5,2 milijarde u državni proračun. Prema tome, nije to otišlo nigdje drugo nego upravo u naš proračun.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Ja nisam konkretno osobno upozoravao ljude jer ne sramim se priznati, niti imam resurse niti toliko znanja da bi se mogao baviti nekim financijskim predviđanjima šta će se dešavati sa pojedinom valutom narednih deset godina. To jednostavno moja uloga u ovom društvu nije niti u ovom Saboru, to je uloga HNB-a. I da je HNB upozoravala jedan posto onoliko je upozoravala našu vladu da ne donosimo taj zakon, vjerojatno dosta ljudi ne bi ni uzelo te kredite. Sa druge strane, vi ste evo još jednom potvrdili, a što meni nije drago jer kao što je kolega Grčić upozorio, HNB ne bi trebala biti iza banaka, čuvati im leđa, nego biti iznad banaka. Ja se s takvom politikom ne slažem, ali mi je žao što sada čujem još jednom da HDZ snažno podržava takvu politiku HNB-a. Znam da sigurno kolege iz MOST-a tone podržavaju i po njihovim raspravama je to vidljivo i nadam se da ćemo bez obzira što smo mi opozicija u Hrvatskom saboru, ali onda ako već sa HDZ-om ne možemo tu dobiti kompromis da kažemo HNB-u da mora štiti građane, a ne banke onda ćemo dobiti taj konsenzus sa kolegama iz MOST-a i uspjet ćemo tu stvar izgurat. Ali apeliram na HDZ i na vas koji se bavite tim područjem u HDZ-u da još jednom revidirate svoj stav. Ne podržavajte politiku HNB-a koja se u ovoj situaciji švicarskog franka stala više u poziciju banaka nego u poziciju hrvatskih građana. HDZ bi trebala voditi računa ako ne o svim u RH pa barem o onima kojim im daju podršku. Nemojte stajati iza HNB-a ako ne štiti hrvatske građane.
Hvala. Sljedeća i zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, tijekom rasprave ste spomenuli u jednom navratu da se klub MOST-a ne bavi sa bitnim problemima, vidimo tek je znate i u proteklom mandatu da smo inzistirali na ovome po pitanju revizije državne u HNB-u, znate da smo sada to predložili uz sve prijedloge koje treba uvažiti u samoj raspravi, ali je činjenica neosporna i optužujete MOST da je 2012. godine većina u kojoj ste vi bili i kasnije jedan od ključnih ljudi u hrvatskoj Vladi, da ste izabrali ne prvu osobu HNB-a nego da ste izabrali tu politiku koja je bila … politike bivšeg čelnog čovjeka HNB-a. znači vi ste izabrali tu neoliberalnu ne socijalno demokratsku pravičnu kako kaže vaš kolega Grčić politiku monetarnu HNB-a nego baš ovakvu politiku. I dobro je došlo što ste se transformirali i što razumijete sada na ovaj način, meni osobno je to drago, ali je činjenica da ste glasali za politiku HNB-a koji je tadašnji kandidat za prvog čovjeka ovdje javno 2012., ja tada nisam bio u politici, javno prezentirao da će slijediti isti put. Tako da vaše kritike dijelom ne mogu uvažiti da su krivci ljudi iz MOST-a, da se ne bavimo premalim problemima. Mi se ne slažemo sa politikom HNB-a, to smo jasno kazali, monetarnom, naravno to je naše pravo da to izražavamo ali vi ste baš takvu politiku izabrali. U tome je problem. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Maras. Izvolite.
Pa sam vam već malo prije rekao, gospodin Vujčić je u HNB-u od devedesetih godina, znači ta je politika izabrana devedesetih godina i što se tiče ovih generalnih odrednica ona se nije ni mogla mijenjati. Ja sam rekao gdje je meni nastao problem oko HNB-a kada sam vidio 2015. godine da ne postoji volja da se pomogne hrvatskoj Vladi da se problem švicarskog franka riješi na jednostavan način, kada se gleda interes jedne interesne skupine, a ne hrvatskih građana. Tu je kod mene nastao problem vezan uz HNB, ne uz to da je već devedesetih godina ili dvije tisućitih guverner Rohatinski izabrao jednu politiku koja je najviše vezana uz stabilnost naše valute odnosno snagu naše valute koja nažalost nije odgovarala našim proizvođačima, našoj industriji nego trgovini. Ako želite možemo povesti raspravu oko toga i možda ni to ne bi bilo loše da napravimo jednu tematsku raspravu, da vidimo radi povijesti zbog čega i kada se odabrala takva politika HNB-a koja po meni nije odgovarala našoj industriji i našim malim tvrtkama, proizvođačima i ostalo. 2012. godine je bilo gotovo tu više nije bilo, mi smo bili u tračnicama. Isto kao što se sada netko može boriti protiv monetarne unije i ulaska Hrvatske u monetarnu uniju Europske znači zajednice a mi smo već i ovako gotovo pa u monetarnoj uniji. Više-manje se sve u Hrvatskoj računa po valuti koja vrijedi u EU. Tako da s te strane mi nismo imali neki pretjerani izbor 2012. godine nego podržati politiku koja je bila na djelu, koja se podržavala čitav niz godina. A problem je nastao 2015. godine i na pitanju švicarskog franka gdje smo se dramatično razišli sa HNB-om, na razini sukoba. Oni nisu htjeli zakon, mi smo ga izgurali što se kaže na mišiće i sada mi je drago da smo to napravili jer vidim da su ljudi riješili svoj problem. I još jednom pozivam sve nas ovdje zajedno da se odupremo ovom pritisku banaka, tužbi banaka da prevale na naše društvo ovaj trošak koji su oni već odavno zaradili. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo krenuti na sljedeću pojedinačnu raspravu a to je ona uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovani gospodine Reiner. Život na ovom svijetu je prolazan pa tako i moj mandat, odnosno moj boravak u ovom Saboru također. Mogao bih iskoristi ovih 10 minuta da pričam protiv … [[Govornik se ne razumije.]] guvernera Vujčića i politike koju je on provodio, što švicarskog franka, što RBA zadruga, što općenito kamatne politike koja zapravo ne postoji a ne postoji zato jer svugdje u svijetu je, znači najviša dopuštena kamatna stopa kao i zatezna kamata vezana uz eskontnu stopu središnje banke. Kod nas nije što znači da eskontna stopa naše središnje banke uopće nije referentna stopa i da mi zapravo središnju banku nemamo. Da li njom upravlja narod? Ne vlada, ne upravlja. Znamo kakav statut donese Europska središnja banka, što oni dozvole, što ne dozvole, oni sve odlučuju. Znači narod ne odlučuje ništa niti posredno niti putem svojih predstavnika ni neposredno. I stoga ću se osvrnuti na jednu temu koja je usko vezana uz sam rad HNB-a. Kaže, na internetu ako uguglate pojam novi svjetski poredak piše sljedeće. Novi svjetski poredak NWO je teorija zavjere koja tvrdi da mala skupina međunarodnih elita kontrolira i manipulira vlade, industrije i medijske organizacije širom svijeta s ciljem povećanja moći, utjecaj i bogatstva. A primarni alat kojim se koristi je središnji bankarski sustav. To znači u primjeru naše zemlje HNB. To je teorija koja je postala popularna nakon 1990.-te. Kaže teorija da je skupina urotnika financirala i u nekim slučajevima uzrokovala većinu ratova u posljednjih 200 godina, da izaziva svjetske krize itd.. Gospodine Vujčić, vidite, dio ljudi ulazi u povijest kao prolazne ličnosti kojih se više nitko neće sjećati za tjedan dana kao što je bio i donedavni premijer Orešković koji je nestao u ropotarnici povijesti. Vi imate priliku nestati kao i on završetkom svojeg mandata a možete ući u povijest i kao osoba koja će razotkriti urotu. Vi znate sve, družili ste se sa tim ljudima, imate znanja koja mi ostali smrtnici u ovom Visokom domu nemamo. Imate informacije iznutra. Međutim, nažalost gospodine Vujčić vi ste samo potrošna roba. Onog trena kada se stvore problemi svi će ovdje tu koji sjede oko mene a i oni koji ne sjede uprijet prstom u vas i reći će on je za sve kriv. A znamo i ja i vi da vi niste za sve krivi i da ste vi zapravo samo radili ono što vam je bilo zapovjeđeno. I zapravo prebacivanjem krivnje na vas se pokušava maknuti krivnja sa ovog Sabora i općenito sa te propale monetarne politike koju mi vodimo već 22 godine. Budući da sam zagovornik onoga što se naziva teorijom zavjere a po meni to nije teorija jer vi znate da se kriza kreditna mogla predvidjeti, ekonomska koja je posljedična također, moglo se predvidjeti da će rasti švicarski franak, znači svi događaji koje mi gledamo oko nas mogli su se predvidjeti. Da li se mogao predvidjeti slom proizvodne ekonomije fiksiranjem tečaja? Jest. Da li se moglo predvidjeti da ćemo imati galopirajući vanjski dug i unutrašnju kunsku besparicu? Sve se moglo predvidjeti gospodine Vujčić. Međutim, i samim time se moglo predvidjeti val ovrha, blokada računa itd.. Međutim, mi vidimo da se o tom centralnom pitanju ne raspravlja. Znači ovdje nema rasprave o tome da li je netko namjerno nas doveo u ovu poziciju, da li smo se mi slučajno našli možda u ovoj jezivoj ekonomskoj situaciji ili je možda grupa urotnika isplanirala cijelu ovu krizu kako bi razvlastila od imovine i državu i nas. Gospodine Vujčić vama je trenutno dobro, dobro je i nama ovdje 151 koji ovdje sjedimo međutim u konačnici ćemo žrtve te urote biti i mi sami. Zašto? Zato jer svi ljudi koji ne sudjeluju u zavjeri su a priori, automatski se nalaze na listi za odstrjel, odnosno njih se može žrtvovati u bilo kojem trenutku. A oni koji sudjeluju u zavjeri, koji su recimo članovi tajnih društava, nekih masonskih loža itd. oni misle da su zaštićeni. Međutim do kad su zaštićeni? Do trenutka kada se kaže ima izraz na engleskom they know too much i they are not needed anymore. Znači kada previše znate a niste više potrebni tada će vaša glava letit kao što lete glave i ljudi koje čeka deložacija itd. Znači ti koji vas trenutno drže i štite neće vas zaštiti. Moja je želja razotkriti trenutno suštinsku zavjeru, suštinu zavjere odnosno centralno pitanje središnje banke. Vi gospodine Vujčić znate da je sav novac kredit, znači da novac nastaje isključivo u vidu kredita a isto tako znate da novac za otplatu kamate ne postoji. Vi znate da banke stvaraju novac iz zraka putem multiplikacije kredita i depozita, međutim taj novac koji je stvoren multiplikacijom ti imaginarni depoziti postoje barem u teoriji, znači na zaslonu računala. Međutim, novac za otplatu kamate ne postoji niti na zaslonu računala. Znači njega nema, a od društva se očekuje da ga vrati. Kada znamo tu činjenicu postavlja se pitanje zašto vi kao guverner ne ukažete hrvatskoj javnosti na taj problem? Zašto ne kažete dame i gospodo krediti u ukupnom zbroju nisu otplatili? Dame i gospodo ne daju nama strani kreditori novac zato jer očekuju da mi te kredite vratimo jer znaju da je sustav postavljen da je to tehnički nemoguće, već isključivo zato da nas razvlaste od imovine. Zašto gospodine Vujčić to ne kažete, zašto ne skupite hrabrosti i zašto ne pozovete nas saborske zastupnike ovdje da se zajedno pobunimo protiv tog sustava? Umjesto toga u ovom visokom domu se raspravlja o tome da li vi jedete škampe, idete li na jacuzzi itd. a što čak i da idete ništa to ne mijenja, ništa to ne mijenja, znači svi problemi koje sam sad naveo ostaju i dalje. Žao mi je što kolege zastupnici su pristali na tu glumu, znači kao što vi se pravite da ništa ne znate o ključnim stvarima o kojima bi trebali vikati na sav glas tako se i moje kolege ovdje u Saboru prave da je problem u tome hoće li Državna revizija ući ili neće a ne u tome kakva je naša monetarna politika? Naša država osuđena je na ropstvo a samim time i naš narod. Slobodu za koju smo se krvlju izborili u ratu izgubili smo je danas u miru bez ispaljenog metka putem kreditnog ropstva. Novac koji je nekada išao u Beograd, sada ide u Bruxelles, Washington, gdje već sve ne i to u puno, puno većim iznosima a u konačnici rezultat te politike vidite po prosjacima na ulici, skupljačima boca, redova pred pučkom kuhinjom itd. itd. Znači mi svi vidimo koji su efekti, vidimo bijeg ljudi iz zemlje i sad što se događa? Pripadnici kojeg smo mi naroda osim osam manjinskih predstavnika manje-više smo svi Hrvati i postavlja se pitanje zašto mi kao Hrvati ne štitimo interese naše države već pristajemo na tu ulogu žrtve globalne zavjere koja se lokalno preslikava i koju trenutno provodi znači ta elita a vi ste tobože pripadnik te elite. Ali kao što sam rekao i za gospodina Rohatinskog koji mi je rekao mladiću ja sam najmanje o svemu odlučivao, tako i vi kojeg se ovdje proziva i vi ste zapravo o monetarnoj politici najmanje odlučivali. I onda se postavlja opet ono pitanje jeste li vi neovisni u svom radu, naravno da niste, vi morate raditi što vam kažu a odgovaram im da budete umočeni u nezakonitosti. A znate zašto, znate zašto gospodine guverner Vučić? Zato jer vas onda mogu držati za onu stvar. I onda kažu ako se otrgneš, ako nećeš radit ono što ti kažemo evo imamo DORH, sve je spremno i to su te metode kojima se vlada našom državom. Želim vam svako dobro gospodine Vujčić ali vašu politiku odnosno općenito ovu slugansku politiku koja služi zavjeri globalnoj umjesto da služi vlastitom narodu ne mogu poduprijeti i zato neću podržati ovo izvješće o radu HNB-a niti ja, niti moj klub Živog zida. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Pernar zahvaljujem vama što ste dakle u ovom kratkom izlaganju ukazali na jednu vrlo bitnu činjenicu a ta je da guverner Vujčić koji nije ključna osoba koja je odgovorna za stanje u hrvatskom gospodarstvu kao ni njegovi guverneri prije, nego da se radi dakle samo o jednom kotačiću u jednome stroju koji dakle ima za plan iskorištavanje Hrvatske do krajnjih mogućih granica. Za to su svakako djelom odgovorni i saborski zastupnici i kao i u ovom sastavu, kao i u onim prethodnim sastavima i vladama ali također i neformalne skupine moći koje nikada neće doći u ovaj Sabor a to su uprave banaka i korporacije djelom hrvatske, djelom strane koje imaju isto tako utjecaj na monetarnu politiku daleko veću i utjecaj na rad HNB-a nego što ima Hrvatski sabor pa čak i sam guverner Vujčić. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Pernar.
Da opet se nalazimo u onoj tragičnoj situaciji kao i kad sam govorio o monetarnoj politici, odnosno vanjskoj politici kada je moj govor pogledalo preko interneta preko 2 milijuna ljudi. Tada mi nitko nije replicirao a svi su pričali Pernar lupeta, poslije Pernar govori gluposti, ali kad sam prozvao odgovorne za izbjegličku krizu i za ovaj kaos cijeli koji postoji po Bliskom istoku tada su svi šutjeli i vidim po replikama. Ja ovdje pričam ozbiljne stvari a nitko meni od gospode niti HDZ-a, niti SDP-a ne proturječi što znači da ove riječi, osim kolege Bunjca koji je vlastiti kolega moj, iz istog kluba zastupnika što će reći da vi to sve znate, vi ste svega toga svjesni i šutke pristajete na to. Zbog čega? Zbog plaće od ne znam 13 tisuća kuna koliko mi već imamo i pitajte se dame i gospodo da li je izdaja vlastitog naroda i vlastite zemlje i pitajte se dame i gospodo da li je izdaja vlastitog naroda i vlastite zemlje vrijedna tih novaca. Juda Iskariotski ušao je u povijest kao izdajica, prodao je Isusa Nazarečanina za 30 srebrnjaka. Za koji iznos je ovaj Visoki dom, častan Dom kojem si tepaju svi da je to neko visoko mjesto prodalo i naše građane i našu zemlju. Koja je to cijena? Da li postoji neka cijena za koju bi se to moglo napraviti? Postoje uvijek dvije kategorije ljudi. Postoje jedni koji izdaju za novac, a postoje oni koji neće izdati čak niti pod prijetnjom smrti i zatvora. Volio bih dame i gospodo da vas je više u ovoj drugoj kategoriji kako bi se zajedno mogli izboriti za slobodu naše zemlje. Jer kao što svi vi znate, mi smo danas sve samo ne samostalna i suverena država a upravo s tim ciljem su branitelji išli u rat i položili svoje živote, a mi tu zemlju koju su oni obranili nismo na žalost zaštitili i nismo ispunili svoju povijesnu zadaću [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] Ta zadaća pripast će idućim generacijama koje će doći iza nas. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sad ćemo nastaviti sa pojedinačnom raspravom pa ću riječ dati uvaženom zastupniku Miri Bulju. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Evo oko mene su ljudi koji su financijski puno pismeniji od gospode iz HNB-a, ljudi koji su bili ministri na odgovornim dužnostima i naravno ja ću se vratiti isključivo zbog toga što sam bio 17 godina profesionalni vojnik, obični čovjek i reći ću svoj stav o Hrvatskoj općenito a poglavito o monetarnoj politici. Naravno do devedesetih godina sanjao je hrvatski narod, hrvatski građani svoju samostalnu neovisnu državu. Naravno da je vrlo bitna bila parola „Hrvatska lisnica u hrvatskome džepu“. Događalo je se da hrvatske banke koje su bile u vlasništvu Hrvatske države su privatizirane i to banke koje su sanirali hrvatski građani za mnogo manji novac. Preuzeli su ih strani vlasnici i tako su počeli kontrolirati naše banke koje je stvarao narod godinama. Ovo je u ovome dijelu oko banaka. Hrvatska središnja banka, Hrvatska narodna banka nije mi interes sada samo mi kritizirati čelništvo Hrvatske narodne banke ali kompletna politika, smjer politika bio je u krivu, a vidimo danas rezultate. Zaista kada promatramo koji su rezultati i učinci ne iz izvješća koje je gospodin Vujčić iznio ovdje koje je sasvim ne znam jeli to moguće da je tako, ali u realnom svijetu gdje ja živim u nerazvijenom kraju Sinju vidljivo da mladi odlaze, u Cetinskoj krajini, Lici, Gorskom kotaru. Efekti na poljoprivredu, efekti na gospodarstvo, na razvoj je na najlošijim razinama, gorim razinama nego za vrijeme turskoga carstva. Ti prostori su prazniji nego kada su bili Turci i uzimali svoje harače. Činjenica da samo kritizirati HNB, a ne one politike i s slijeva i s desna koje su podržavale taj smjer liberalno, dodvornički ne znam kako kazati ili podržavati te modele ne može se svesti na jednu osobu. Zasigurno ljudi koji su ginuli za Hrvatsku slobodnu državu nisu ginuli da nam strani vlasnici diktiraju tempo da nam šalju određena pisma, a poglavito nama koji smo birani u Saboru, svak sa svojim znanjima, sposobnostima i ograničenjima. Ali je činjenica da u ovome Saboru su predstavnici naših građana i činjenica je da HNB i njezini predstavnici dok saborski zastupnici ovdje raspravljaju ne smiju se neozbiljno ponašati, smijati im se na izjave i došaptavati se i da se to vrlo ružno reflektira na nas. Mi smo činjenica izabrani od građana, činjenica vi ste financijski pismeniji od mene i bolje poznate problem, smijete li ga vi reći u pravome svjetlu kao kolege zastupnici koji govore iz svojih stajališta, iz svojih stavova, iz svojih saznanja, iz realnog nekakvog svijeta, ne pod reflektorima raznoraznih ustanova nego činjenica koja je od Prevlake do Vukovara. Kada promatramo učinke takve politike kao i monetarne politike vidimo da u slučaju Franak da se jednostavno nije štitio hrvatski građanin, hrvatski nacionalni interes jer je tako kazala presuda. Stalo je se u zaštitu bankara. Koji su razlozi ja točno ne znam, jesu zakonski ili okvir vama nije dopuštao ali je činjenica da je se moralo promptno reagirati, da vi morate poznavati tu materiju bolje nego mi saborski zastupnici i naša je uloga da vas propitivamo, a na kraju krajeva i da glasamo. Nije lijepo da se HNB, čelnici ne oglase na zahtjev da Državna revizija kao ostale ustanove uđe. Mislim trebali bi glasno kazati o.k., mi smo izabrani od predstavnika naroda koji imaju mandat i nemamo ništa protiv, drugo o glasanju o izvješću vašem imamo legitimno pravo da to saslušamo jer je besmislen ovaj demokratski sustav. Prije neki dan ono pismo koje je poslao otvoreno pismo iz Europske banke je direktan udar na ovaj Parlament. Ja ne znam gledate li vi to iz tog aspekta. Demokracija, demokratski ne miješajući se u ovome trenutku u monetarnu politiku koja ima strašno loše učinke da sada ne nabrajam sve što su nabrojile moje kolege iz SDP-a i HDZ-a i poglavito i kolege iz Živog zida Promijenimo Hrvatsku, svi su ti rezultati vidljivi i oni su loši. Teško je uopće obrazložiti gdje smo se doveli. Kao što sam kazao, za vrijeme turskog carstva se znao harač koji se davao tadašnjim pašama, a sada se jednostavno ništa ne zna. Promjenjivost kamata, franak, zlato je prodano, ja sam vas i zadnji put u prošlom mandatu pitao za zlato, nikako mi nije jasno tko je dao za pravo bilo kome ili ministru financija ili guverneru da proda zlato. 15 tona ili šleper zlata je vlasništvo građana RH i ne vidim tko je dao za pravo. Da li je netko raspisao referendum? Tko je pitao mene tada kao običnog građanina ili druge nas može li se zlato prodati? To je nacionalni interes. Ako druge države svoje zlato štite, deponiraju ne vidim niti jedan razlog zbog čega to Hrvatska nije. Ja opet ponavljam, ovdje su brojne kolege koji su bili ministri, koji su financijski pismeniji ali trebamo samo sagledati realne rezultate, trebamo iz ove rasprave izvući ono što je najbolje, trebamo pogledati kako suverenitet za koji se ginulo, za koji se borilo nakon 9 stoljeća brojni ljudi, mladići su ostali pod ledinama u Domovinskom ratu kako na području Hrvatske tako i BiH i oni to zavređuju i zaslužuju. A naše buduće generacije, naši mladi moraju imati zdrav i tvrd temelj. Mi smo prolazni, kao što je kolega Pernar rekao, mi smo ovdje prolazni, danas jesmo, za tri godine, dvije nebitno bit će neko drugi. Ali što će biti sa našim mladim generacijama? Ovdje moramo imati zajedništvo kao i '90.-tih godina, ovo su vrlo bitne teme za opstanak hrvatskog društva za jednu suverenu državu u okviru međunarodnih okolnosti. I jednostavno ako ne budemo svi za isti štap se uhvatili teško je očekivati slogu i toliku, ali zajedno naći najbolje rješenje za Republiku Hrvatsku. A opet ponavljam, moramo znati da svakodnevno, svakodnevno na tisuće ljudi odlazi iz RH, mladih ljudi. Vidimo da je demografski oporavak vrlo bitan. Šta je monetarna politika poduzela po tom pitanju? Zbog čega mi dodvorički idemo tako prema stranim bankama? Zbog čega ih ne kontroliramo da imaju iste kamate kao što imaju u svojim državama? Znači bezbroj pitanja. Ovo nije kritika, opet ponavljam samo onima koji su na čelu HNB-a nego inače svim politikama, gospodarskim, financijskim i brojnim drugim politikama koje su dovele hrvatsko društvo u poziciju pa doslovno mogu reći rasula. Jel' ako imamo dvije trećine Hrvatske praznog prostora a nekada je bilo tu brojni stanovnici. Primjerice Dalmatinska zagora je nekada imala stanovnika tri puta više nego sada, ne tako davno. Znači postoje razlozi. A zasigurno jedna od suverenih, vrlo bitnih politika je monetarna politika. I kada gledam kolege kako, oni koji su izabrali ovaj model jer je ovaj Parlament ipak birao čelne ljude, HNB-a, izabrali ovaj model i sada odjednom kritiziraju novoizabrane zastupnike. Eto ja njih neću kritizirati ali ću im kazati da jedino zajedno možemo promijeniti stvari a poglavito po pitanju monetarne i suverene politike u zadanim okvirima. Eto, apeliram još jednom na tome da se izborimo da hrvatska lisnica bude u hrvatskom džepu zbog opstanka naših mladih ljudi. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa htio bih reći, gospodin Bulj kaže mi ne znamo kao zašto se pogodovalo bankama, kako ne znamo, svi znamo, svi znamo da su banke te koje donose zakone, da se kroje po njihovoj mjeri, da se služe ucjenama, pritiscima, rekao je svojedobno Friščić iz HSS-a ne javno, ne putem medija nego kaže Friščić, kaže Friščić, veli nego u 4 oka, ako se takve stvari naprave biti će ugroženo financiranje državnog proračuna, itd., itd.. Znači tvrditi da se ne zna zašto banke mogu raditi sve ovo što rade ili se to pitati javno smatram bezpredmetnim. Treba reći otvoreno i glasno, mi ne živimo u slobodnoj zemlji, nama vladaju bankari, naša centralna banka je u službi tih bankara i cjelokupna politika i unutarnja i vanjska je podređena njihovoj volji a ne volji birača. Sabor ne vlada, mi ovdje ne možemo smijeniti guvernera. Mi ovdje čak i da ne prihvatimo izvješće o radu, tj. mi čak ne možemo ovo izvješće, pazite ovaj paradoks, ovaj cirkus, znači mi sada slušamo, javljamo se za rasprave, netko u ime kluba, kao moj kolega Bunjac, netko osobno, pojedinačno, međutim što na kraju? Možemo li mi reći nismo zadovoljni izvješćem? Ne možemo. Eto, znači tolika je naša moć. Mi čak ne možemo izraziti niti neslaganje a kamoli nešto više. Hvala.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Pernar, ja sam kazao da sam čovjek sa svojim određenim znanjima financijskim. Samo sam kazao da bi zasigurno guverner mogao više znati od mene zbog čega ova situacija u kojoj se nalazimo po pitanju monetarne politike bolje nego ja. Ali ne mogu, niste mi replicirali, uopće meni jer sam cijelo vrijeme govorio da smo izgubili suverenost, od '90.-tih godina da smo izgubili pod onom parolom u koji smo išli u Domovinski rat, hrvatska lisnica u hrvatskom džepu je činjenica da to tako nije. I nisam uopće kritički išao samo prema njemu, nego hrvatske politike nisu bile suverene nego dodvorničke. To je apsolutno činjenica i tu bih se složio s vama. Jer ljudi ne moraju svi u Hrvatskoj biti pismeni ali realno stanje na terenu ako je dvije trećine Hrvatske prazno, jedino nešto oko Zagreba, Rijeke i većih središta gdje nema više stoke, nema poljoprivrede, nema gospodarskih resursa, nema potencijala, nešto turizma da nije doslovno ne bi imali, i ovako je katastrofalno. Vrlo je bitno da svi zajedno sa svojim mogućnostima povučemo za isti štap i da vratimo hrvatsku lisnicu u hrvatski džep svakom građaninu RH. A ovo je paradigma, tj. pod narodne znake da se naše hrvatske banke koje su opljačkane, najprije da se utvrdi odgovornost jer netko je predao vlasništvo koje su naši građani, naši roditelji, očevi, majke stvarale u strane ruke. To je činjenica. I tu bih se složio s vama a modeli i modaliteti koje provodi HNB su izglasale politike u ovom Saboru. Nije palo s Marska. Nije gospodin Vujčić pao s Marsa. To je činjenica. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle nije slučajno da je švicarski franak dominirao ova dva, tri dana u raspravi o HNB-u, dakle to je definitivno jedan od najvećih problema naših građana u ovom proteklom razdoblju koje smo morali riješiti i rješavati. Mi kao Vlada smo ga rješavali zajedno sa HNB-om, predstavnici HNB-a su u toj priči sudjelovali, rezultat je takav kakav jeste, zahvaljujući prije svega Vladi jer i HNB i neki drugi sufleri sa strane su imali drugi stav. Dakle Europska komisija nas je upozorila da bi bilo dobro da smo išli temeljem selektivnih socijalnih kriterija i da smo primijenili samo na dio ljudi od ovih 55 tisuća koji su bili opterećeni kreditom. Znate koliko je taj je broj bio u prvom prolazu, u prvoj iteraciji 2800 ljudi. Da li bi mi riješili švicarski franak na taj način, ne bi. I to je bio ključni razlog zašto smo išli dalje. Dakle proširivanjem socijalnih kriterija možda bi dobili još 500 ljudi, možda 1000, možda nekoliko tisuća ali ponovno bi ostao problem švicarskog franka i svih onih ljudi koji ne bi mogli otplaćivati taj kredit. I još nešto, dakle to pravo je iskoristilo gotovo svih 55 tisuća ljudi, nešto manje. Međutim, moram upozoriti na jednu činjenicu i svi oni ljudi koji su napravili konverziju kredita i još uvijek nisu riješili svi svoj problem oni i dalje jako teško servisiraju te kredite zbog ove krize koja je trajala 6, 7 godina u Hrvatskoj. Koji i danas dakle gledaju svaku kunu da bi te kredite i po ovim povoljnijih uvjetima mogli otplaćivati. I nemojmo to nikad zaboravit. Dakle ovo nije bio dar to je bila korekcija koja je bila nužna, koja je njima dala novu nadu a ta nada još živi zato što oni svoje kredite još uvijek nisu otplatili.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Bulj.
Kolega Grčiću, vi kao bivši ministar i profesor ekonomije naravno da bi trebali poznavati i poznajete materiju međutim da li je moguće da jedna štedno-kreditna zadruga plasira austrijska ogroman novac i dovede cijela naselja, cijele ulice tj. okupira ih ne puškom, istjera naše ljude iz domova, pa i cijelih otoka … čuo sam na otoku Rabu da je to enormno kamatama koje ne mogu biti u lihvarskim kamatama, pljačkaškim kamatama a to u Austriji zasigurno ne mogu napraviti jer bi ih zasigurno zatvorilo u najmanju ruku kao lihvari. To je dozvoljeno, to se u Hrvatskoj događa, to svakodnevno moramo pratiti da ljudi jednostavno nikako ne mogu otplatiti svoj kredit. Vraćali, ne vraćali uvijek je glavnica ista. A mi kao članica EU nekoliko stotinu kilometara dalje od nas je Austrija i u njihovoj državi se to ne može dogoditi a njihove štedno-kreditne zadruge u Hrvatskoj to provode. Isto je u slučaju franak, ono što nije dozvoljeno u njihovim državama e to je taj pokvareni proizvod je dobro bilo plasirati u Hrvatsku. Ali netko mora biti odgovoran, nije ovo napad, netko je odgovoran, netko je zadužen u RH da brine o tome. Ovdje je i pitanje odgovornosti prema svakom čovjeku RH, svakom građaninu, državljaninu. Prema tome, ja mislim da je krajnji moment da se vratimo kao što sam rekao i što je većina kolega rekla suvremenom konceptu upravljanja suverenističkim konceptu upravljanja monetarnim politikama a i ostalim politikama. Jer na ovaj način će nam okupirati RH ne puškom nego novcima. Hvala.
Hvala lijepa. I sada će završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida imati uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala. Znači hvala predsjedavajući. Pa eto ovaj Sabor mogli bismo nazvat lutkarskom predstavom međutim ovaj Sabor nije čak ni to. Jer u lutkarskoj predstavi lutke rade određene stvari po nalogu manipulatora, međutim u našem Saboru mi nemamo mogućnost čak hipotetski da je neka ruka iznad nas mi ne možemo i da nam kaže odbij ili prihvati mi ne možemo ni to. Znači nama dolazi ovdje guverner kaže ima neki izvještaj, većina ja vjerujem građana nije zadovoljna radom HNB-a, mi ne možemo odbit to, mi ne možemo reći mi s tim izvještajem nismo zadovoljni. Kolega Bulj, prvi nije zadovoljan i šta možemo? Možemo zijevati. Evo toliko ovaj Sabor ima moć. Znači ima moć da ne napravi ništa i time vam je jasno iz aviona da ovaj Sabor nije mjesto u kojem se donose odluke. Hipotetski čak izmjenom zakona da se nama dozvoli da iskažemo neslaganje s nalazom odnosno s radom HNB-a s tim izvješćem, da ga odbijemo opet ga ne možemo smijeniti guvernera što znači da ja zapravo ne znam zašto ja dobivam plaću 13 tisuća kuna plus 1500 kuna paušala. Znači sjedio ja ovdje, govorio, ne govorio, glasat ne mogu, odlučivat ne mogu vidim ni o ovako banalnoj stvari, znači o svemu drugom se može odlučivat naravno, ali o suštinskoj temi središnje banke tu ne mogu. A to je ono što me zanima. Mogu glasat o izvješću o radu sveučilišta, pojedinom fakultetu, dali je netko potrošio 5 tisuća kuna manje ili više, namjenski ili nenamjenski ali o politici o kojoj zavisi cijela zemlja, cijeli narod tu ne mogu. Izražavam zbog toga žaljenje i smatram da je ovakav način rada Narodne banke odnosno Zakon o Narodnoj banci nas doveo u apsurdan položaj da tobože imamo pravo glasa, možemo glasat a glasat ne možemo po ključnim pitanjima. I postavlja se pitanje gdje je izlaz? Netko će reći EU ne dozvoljava da se guvernera smijeni Vujčića iako mi svi nismo zadovoljni njime. Dobro gospodo onda nazovite HNB u banku, nazovite u valutni odbor pod prisilnom upravom Bruxellesa ili mjenjačnica ili briselska mjenjačnica. Evo nazovite Narodnu banku briselska mjenjačnica i onda ćemo svi razumjeti. Međutim, mislim da ovo ime HNB nije zapravo prikladno za tu instituciju i da naši građani su zapravo prevareni. Oni su mislili ako izađu na izbore oni će odlučivati, e a onda ispadne ne, ne Bruxelles odlučuje, ne odlučujete vi građani izborom svojih predstavnika niti oni čak odlučuju. Ne, odluke se donose vani u Bruxellesu ili gdje je već središte te Europske središnje banke. Jel' to demokracija? Jesu li zato ljudi išli u rat? Ja vam velim da nije. U Europskoj uniji vlada jedan deficit demokracije. Radi se o zapravo diktaturi, ali ovaj put ne diktaturi ne znam narodnih odbora kao u Libiji ili proletarijata u socijalizmu već se radi o diktaturi šačice ljudi koja drži središnje banke i koja njima upravlja. A mi svi ostali i narod i država smo zapravo njihovi robovi, radimo sve više za sve manje i još smo sretni ono što imamo te mrvice koje imamo. Nadam se da će narod otvorit oči i probudit se jednog dana protiv ove zavjere koja je po svojoj prirodi globalne naravi, ali naravno i na lokalnoj razini. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Pernar, točno ovo je više faraonski sustav ali je činjenica da ipak čelni čovjek HNB-a pa ako je možemo znati, ako mi ne možemo glasati, niti glasati upitno je jel' je narodna jer mi smo ipak narodni zastupnici. I to je direktan udarac na parlamentarnu demokraciju kao i ono pismo prije dva dana koje je udarilo u temelje parlamentarizma, onoga za što smo se teško izborili nakon 9 stoljeća. Ako hrvatski Parlament ne može glasati ili daje prijedlog a činovnik Europske banke ili čelnik Europske banke se pita pa šta imaju ti saborski zastupnici, tko su oni, odakle njima pravo uopće pogledati to izvješće onda govori da je to izravan udar u suverenu Republiku Hrvatsku, suverenitet jer ovo je taj Dom koji bi trebao bit častan, ali nismo krivi ni vi ni ja sa ove pola godine. Vi ste par, mjesec, dva. Nismo mi krivci što su se politike sluganski provodile. Šta je se sve ispotpisivalo pri ulasku u EU o tome mi još sve i ne znamo kao i narod. Jednostavno su s lijeva i s desna u to vrijeme i centra letile zvjezdice, sve će biti pozlaćeno. Ali na žalost realna situacija je da u Hrvatskoj veći demografska katastrofa je danas nego za vrijeme turskoga carstva. To je činjenica. Kad bi sad obišli sve krajeve, nerazvijene odakle ja dolazim to je eklatantna činjenica. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Gospodine Bulj, hvala vam na ovoj iskrenoj replici kojom ste zapravo oslikali stanje kakvo ono jest. Međutim, opet se vraćamo na to na kraj cijele balade kao i kod rasprave o Izbornom zakonu gdje sam ja tada govorio da je potpuno nebitno kakve izmjene zakona izbornog ćemo raditi ako mi koji smo izabrani nećemo o stvarima odlučivati već će odlučivat netko drugi. Na isti način i Zakon o Narodnoj banci stavlja nas u taj jedan tupav položaj gdje mi ne možemo o ničemu odlučivati i gdje je jasno iz aviona da sam izborni proces u ovoj zemlji je time postao besmislen. Znači zašto sam ja uopće izlazio na izbore? Zašto sam ja gubio svoje vrijeme? Zašto sam ja bio izložen medijskom linču? Zašto se ja moram prepirati sa kolegama iz HDZ-a sa moje lijeve strane. Zašto? Da li je smisao ovog Sabora da mi držimo govor i repliciramo jedni drugima ili da odlučujemo? Po meni bi trebalo biti da odlučujemo. Narod nas je za to ovdje izabrao. Ali Zakon o Narodnoj banci kojeg forsira Europska unija nam to onemogućava i iz tog razloga se protivim i trenutnom Zakonu o Narodnoj banci i direktivama Europske unije, odnosno samoj Europskoj uniji kao takvoj. Hvala.
Hvala. I sad će završnu riječ imati uvaženi guverner narodne banke, Hrvatske narodne banke gospodin Boris Vujčić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici hvala lijepo na raspravi. U prvom dijelu sam odgovarao na neka pitanja, sada sam ih pokušao sistematizirati, ali bilo je puno stvari koje su otvorene pa ću se pokušati koncentrirati na par ja mislim važnijih stvari koje su se sad na kraju rasprave pojavile. Znači prvo vrlo mi je moram reći žao da slušam u biti jednu raspravu koja ide u smjeru politizacije monetarne politike. Znači Hrvatska, gospodin Marić je rekao da sam ja u Hrvatskoj narodnoj banci od devedesetih. Ja sam došao '97. godine, krajem '97. za direktora Direkcije za istraživanja. Nakon toga sam 3 puta biran u ovom Saboru. Prvi puta me predložio HSLS, drugi puta HDZ, treći puta opet HDZ za zamjenika glavnog pregovarača za ulazak Hrvatske u EU i četvrti puta SDP za guvernera. Znači ovdje sam ja jako dobro politički povezan ili je možda ono što je gospodin Pernar govori istina ili ljudi vjeruju da sam ja nešto dobro radio i da imam nekakve profesionalne kvalitete da radim ovaj posao. Isto tako sam i u međunarodnim organizacijama biran na mjesta ne nikakvom političkom voljom nego glasanjem ljudi koji su glasali vjerojatno za stručne kvalitete. I ne bi bilo dobro da zbog HNB-a, ne zbog mene, ja sam danas ovdje, sutra ću biti negdje drugdje, ali ne bi bilo dobro da se dozvoli da se institucija koju smo gradili od '91. godine i koju smo izgradili kao stvarno kvalitetnu instituciju, ja garantiram da je to vrlo kvalitetna institucija, možete pitati kolege u Europi u rejting agencijama u međunarodnim financijskim institucijama kakvu u biti reputaciju HNB ima. Ne bi bilo dobro da se institucija na ovaj način slabi i da se dovodi u pitanje neovisnost institucija. Jer ono što se sad tu pričalo to nije ništa drugo nego dovođenje u pitanje neovisnosti institucija. Nije to nešto što imamo od jučer, nije to nešto što imamo čak niti zbog EU. Ja sam bio zamjenik glavnog pregovarača, znam jako dobro kakav smo ugovor potpisali jer smo potpisali međunarodni ugovor koji to garantira. Ali mi smo se za to odlučili prije. Hrvatska je bez EU odlučila imati neovisnu centralnu banku. I to je nešto dobro. I to je stečevina svih razvijenih zemalja i znamo da kada središnje banke nisu neovisne, kada se može smanjivati kad se hoće rukovodstvo onda to rukovodstvo više ne radi ono što bi trebalo raditi u interesu svih građana nego se mora prema političkim opcijama ravnati. To smo imali i to se pokazalo da nije dobro. I to je ono bitno što ja mislim da treba zadržati bez obzira bio ja ovdje sutra ili bilo tko drugi. Puno se priča o suverenosti. Ajde se zapitajte sljedeće, da li bi vi suvereno ovdje odlučivali o ekonomskoj politici i zakonima koji se odnose na ekonomsku suverenost da HNB a možete pitati sve relevantne analitičare nije omogućila da Hrvatska ne mora ući u program sa MMF-om i Europskom komisijom. Da smo ušli, da nije bilo ovakve politike HNB-a onda bi imali program i onda bi stupanj suverenosti Hrvatske bio bitno niži jer bi morali izvršavati ono što nam u programu piše. Kao što je to morala raditi Grčka, kao što je to morala raditi Irska, kao što je morala raditi Španjolska, kao što je morala raditi Rumunjska. Znači cijeli niz zemalja tijekom ove krize. Znači, treba dobro shvatiti što suverenost stvarno znači i da li HNB doprinosi suverenosti ili ne. Ja sam uvjeren da itekako doprinosi suverenosti i da nismo imali ovakvu monetarnu i regulatornu politiku suverenost odlučivanja i izvršne vlasti a time i zakonodavne vlasti oko zakona bi bila znatno manja. Ono što se događa u zemljama koje imaju programe je da dobivaju u parlamente svoje pakete zakona koje moraju usvojiti kako bi se omogućili novci zemlji kojima može servisirati vlastite dugove. Bilo je spominjano, ja mislim da je to isto jako loše, ja mislim da o tom ne treba na taj način trenutno raspravljati u Saboru ali budući da se stalno to poteže moram reći bar par riječi oko toga. Zid ZPK-konverzija švicarca-uloga HNB-a. Reći ću samo nešto, a to je da HNB od početka je bila aktivno uključena, da je HNB napravila i objavila analizu problema odmah praktički, mislim 10 dana nakon što je došlo do aprecijacije švicarskog franka početkom 2015. godine kada je švicarska centralna banka odustala od fiksiranja odnosno … plafona tečaja između eura i švicarskog franka. I da smo isto tako predlagali rješenja za pomoć ljudima koji imaju problema sa švicarskim frankom. I da smo cijeli niz modela predložili rukovodeći se time da ti modeli učine pravni rizik za Hrvatsku što manjim. Zato jer je to pravni rizik cijele zemlje i svih građana. To je bila naša dužnost. To je moj posao, za to sam plaćen. Znači, kad dobijem takav zakon na mišljenje da upozorim koji se rizici mogu efektuirati i što mislim kojim putem se mogu smanjiti. To mi je posao. Da to nisam napravio onda ne bih radio svoj posao, onda bi me trebalo prozvati da ne radim svoj posao kao i sve nas u HNB-u. Da li su se ti rizici efektuirali? Jesu. I tu ću stati. Zato jer nije u interesu Republike Hrvatske dalje raspravljati o tome niti ovdje niti općenito javno. A to se stalno radi i vjerujte mi da od toga Hrvatska neće imati nikakve koristi. To da je mišljenje Europske središnje banke pisano u HNB-u ja mislim da to isto ne bi trebalo pričati ovdje. Prvo zato što vrijeđa integritet i profesionalnu etiku i ljudi u HNB-u ali i vrijeđa institucije EU. Vrlo lako je otići na web site Europske središnje banke i provjeriti da ista takva mišljenja postoje za cijeli niz drugih središnjih banaka. Možete vidjeti da u susjednoj Sloveniji već nekoliko rundi prijedloga zakona i mišljenja Europske središnje banke imate. Pa nije valjda i to pisala HNB? To je uobičajen postupak. Spominje se stalno neke stvari iz prošlosti, od prodaje zlata do švicarskog franka 2005. Ne priča se znači o ovome izvješću. Što se zlata tiče na web stranici Vlade piše vrlo jasno objašnjenje o čemu se radi i koliko bi Ministarstvo financija dobilo novca iz HNB-a da zlato nije prodano u odnosu na to da je prodano, što je napravila i Vlada. Što se tiče 2005., neću ponavljati, ja sam lijepo rekao gdje rizici jesu. Ne sjećam se da je itko drugi, nisam ja valjda jedini stručnjak, me podržao. Možda gospodin Maras nije stručan, rekao je da nije stručan, ali recimo profesor Lovrinović je rekao da je on stručniji od nas, pa gdje je on bio onda 2005. da kaže kako je to riskantno i da bi to trebalo zabraniti? Ponavljam, to omogućuje Zakon o obveznim odnosima. HNB ne može zabraniti kreditiranje u švicarskom franku. Moje osobno mišljenje od tada do danas jest da bi Hrvatski sabor trebao izmijeniti Zakon o obveznim odnosima i omogućiti isključivo dugoročno stambeno kreditiranje u kuni i u euru, zato je je monetarna politika HNB-a vezana uz euro. Neću sada ponavljati zašto, to sam već rekao ne znam koliko puta u ovom Saboru i zato što će ostati takva dok ju ja vodim. Kada ju ja više neću voditi možda će neko drugi voditi drukčiju politiku, možda ćemo imati politiku deprecijacije kune. Da li će tada biti manje ili više blokiranih građana? Više, sasvim sigurno. Ako ćemo imati višu stopu inflacije, da li će biti više ili manje blokiranih građana? Više, ne manje. Kada porastu cijene hrane i benzina i hrvatski indeks potrošačkih cijena poraste, hoće li građanima biti bolje ili lošije? Lošije, ne bolje. 2012. sam rekao kakvu ću monetarnu politiku voditi iako ju ne vodim sam. Ja mogu biti preglasan na Savjetu HNB-a, ali kompletan tim vjeruje u takvu monetarnu politiku i dalje sam apsolutno uvjeren da je to najbolja monetarna politika za Hrvatsku i sasvim sigurno je ona omogućila da kriza bude manja, a ne veća u Hrvatskoj. I zato ćemo nastaviti tako voditi. Ako netko misli da bi nekakva drukčija politika bila bolja onda treba objasniti zašto i kako, koje instrumente mijenjati, na koji način i koje efekte bi oni imali. To je rasprava koju ja očekuje. Ako mi to kažete, ja nisam tvrdoglav čovjek, možda me uvjerite da vodimo stvarno lošu monetarnu politiku. HNB ne priča o ružičastom svijetu. Ako ko ja godinama govorim o potrebi strukturnih reformi u zemlji i vrlo je jasno da su strukturni problemi hrvatskog gospodarstva ogromni, dok se oni ne riješe nema te monetarne pa ni fiskalne politike, zapamtite to, niti fiskalne politike koja će te probleme riješiti. Jer u ovom trenutku temeljni ekonomski problemi Hrvatske nisu ni monetarna ali kažem pa ni fiskalna politika o kojoj se sada puno priča. Oni su strukturni, oni su deseci strukturnih reformi koje treba provesti u cijeloj državi koju čini manje efikasnom od naših konkurenata. Ako smo manje efikasni od naših konkurenata onda nećemo moći ići naprijed. A drugi se mijenjaju, mi se strukturno jako sporo mijenjamo, vrlo malo je toga napravljeno. I to mora biti fokus, inače nikakve druge politike to neće uspjeti zamijeniti. Prema tome, daleko od toga da kao što se tu govorilo ja gledam svijet jednim očima, nekim ružičastima, a neki drugi ljudi vide kako je loše. Ja vidim jako dobro i znam točno gdje su problemi, samo ih se neko treba prihvatiti. Najlakše je misliti da se može štampanjem novca riješiti realne probleme, ne može. Štampanje novca je nominalna stvar, ne realna. Možete naštampati novaca koliko god hoćete. Vi ste bili vojnik kada ste ušli u Srpsku krajinu koliko ste vidjeli onih novaca da leži po cesti? Bilo ih je mogli ste ih naštampati koliko hoćete ali ne vrijede, ti novci ne vrijede. Ako nema nešto realno iza njih ne vrijede. Proživjeli smo periode kada je bilo novaca štampano tako da smo imali nule koje su jedva stale na novčanicu pa nisu vrijedili. Realne probleme treba rješavati tamo gdje oni jesu u realnom svijetu. Znači treba raditi i na uklanjanju barijera, regulacije tržišta proizvoda, i u zdravstvenom sustavu, i u mirovinskom sustavu, poboljšati efikasnost javne uprave koja je vrlo loša po svim mjerenjima, poboljšati sustav obrazovanja koje je vrlo loš po svim mjerenjima. Pogledajte PISA testove gdje je Hrvatska. Samo su Bugarska, Rumunjska i Grčka lošije. Nećemo moći napredovati ako nemamo kvalitetne mlade ljude i dobro obrazovane. Zašto industrije koje nam mogu donesti viši rast zahtijevaju i više znanja? Sigurno da je problem iseljavanja, to je vrlo jasno da je to problem i to je tužna priča, ali to nema veze sa monetarnom politikom. To je pitanje regionalne politike i to je pitanje strukturnih opet politika. Neće moći to, nemojte misliti da će monetarna i bilo koja i bilo ko to riješiti, neće riješiti … Znači moramo se početi baviti, javna poduzeća koliko su efikasna, da li bi njih recimo trebalo benchmarkirati kao što bi radila recimo Državna revizija ili konzultanti i reći pogledajte ovo su javna poduzeća koja uspoređujemo sa javnim poduzećima iste vrste u drugim zemljama, da li su dovoljno efikasna ili nisu, imaju li previše zaposlenih ili premalo zaposlenih, kakvi su njihovi rezultati u odnosu na takvu … [[Govornik se ne razumije.]] pa ćete vidjeti da li su bolja opet ili lošija. Tamo gdje imate lošiju situaciju treba nešto mijenjati. I cijeli niz takvih stvari ako provedemo onda ćemo povećati potencijalnu stopu rasta BDP-a Hrvatske. A ako ne provedemo onda razina duga javnoga i vanjskoga koji još uvijek imamo je takva da čini zemlju vrlo osjetljivom i dalje na bilo kakve poremećaje na međunarodnom tržištu. I ne možemo pobjeći od toga. Zato moramo biti vrlo oprezni, to je na neki način utrka s vremenom. U ovom trenutku živimo u svijetu vrlo benigne situacije niskih kamatnih stopa. I to je osigurala monetarna politika kako HNB-a tako i Europske središnje banke FED-a vrlo niske kamatne. Ali opasno bi bilo misliti da će takve kamatne stope moći ostati jako dugo zato jer stvaraju nove rizike za financijsku stabilnost. I ti rizici za financijsku stabilnost iz dana u dan rastu. U jednom trenutku će postati toliko veliki da ovaka situacija sa kamatnim stopama neće moći ostati. Ako u tom trenutku mi još uvijek imamo nisku potencijalnu stopu rasta BDP-a i ovakvu razinu duga, to je onda poanta gdje se gubi suverenost. Suverenost gubite kada niste u stanju izvršavati svoje obveze. Tako da to je ono što bi bila moja poruka, da ne idem sada kroz cijeli niz drugih pitanja koja su bila pokrenuta, da ne pričam da u ovom trenutku je isto bitno, jer to sam već par puta govorio u ovom saboru kada se pita koja je uloga HNB-a u regulaciji banaka, samo možda da to još jednom pojasnim. HNB ne odobrava odobravanje kredita bankama, nije to uloga supervizije. Znači mi ne gledamo kome banke daju kredite, to je poslovna odluka privatnog, poslovnog subjekta. Uloga regulacije bankovnog sustava je da zaštiti depozite u bankama. Znači regulator kroz prudencijalnu regulativu određuje potreban kapital koji banka mora imati kako bi taj kapital stajao između depozita s jedne strane koji ljudi nose u banke, inače ih ne bi nosili u banke, inače bi imali … [[Govornik se ne razumije.]] banke, povlačenje depozita iz banaka i rizika koje ta banka preuzima kada daje kredite. I mi moramo osigurati da banke imaju dovoljno tog kapitala da ljudi ne ostanu jednog dana bez svojih depozita, što se već dogodilo. Već nam se to dogodilo i to radimo. A ne gledamo kome oni odobravaju kredite i kažemo njemu možeš dati kredit, njemu ne. Pa di bi nas tamo par stotina moglo raditi takav posao za svaku banku koja odobrava kredite. Mi to ne znamo, ne možemo znati, to nije naš posao. Naš posao je međutim kada dođemo u banku i vidimo da je dala loš kredit, da ga mi smatramo lošim, da im kažete sada to morate rezervirati, drugi … [[Govornik se ne razumije.]] dio vaše dobiti morate staviti sa strane pa ako vam se taj kredit ne vrati vi morate iz te dobiti pokriti taj gubitak koji ste ostvarili. I to je temeljni posao koji radi regulativa da zadrži stabilnost bankovnog sustava. Ondje gdje nje nema vidite da se materijaliziraju rizici za porezne obveznike. I u puno zemlja koje su danas spominjane su porezni obveznici tijekom zadnjih 6 godina morali sanirati bankarski sustav. Naši nisu i neće.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovanje. Pa evo kaže gospodin Vujčić da je on vrhunski stručnjak, pa evo, i da iza njega ne stoji politika nego ti ne znam koji već instituti koji ga smatraju stručnim i sposobnim za ulogu koju vrši. Pa evo gospodine Vujčić imam samo jedno pitanje za vas da mi odgovorite, nadam se da nećete pobjeći sa odgovora, nadam se da nećete izbjeći na neki način ili odgovoriti na neko drugo pitanje. Znači imam samo jedno jedino pitanje, vrlo je jednostavno, razumjeti će ga i djeca u osnovnoj školi a ono glasi ovako gospodine Vujčiću. Molim vas, ako je sa novac kredit, odnosno da odgovorite na pitanje je li sav novac kredit? Da li novac u Europskoj uniji nastaje isključivo uzimanjem kredita ili postoji eventualno neka emisija od strane središnje banke koja nije kredit? To je prvo pitanje. Znači da li je sav novac kredit. A drugo pitanje je kako vratiti novac za otplatu kamate na te kredite ako se kod izdavanja kredita stvara samo glavnica a treba vratiti plus kamatu? Znači kako da sve zemlje članice EU ili svi ljudi zajedno itd., vrate više novca nego što postoji? Hvala gospodine Vujčić.
Odgovoriti će uvaženi guverner HNB-a.
Možda kratko a mi možemo poslije duže o tome popričati. Da, postoji novac koji nije kredit. Mogu vam objasniti točno kako centralne banke kreiraju novac i kako se on multiplikacijom kreira u bankovnom sustavu a možda da sada ne gnjavimo ljude, možemo se sjesti pa ćemo vam to objasniti. A što se tiče toga gdje je novac za otplatu kredita, pa on mora dolaziti iz nekakvog prihoda, onih koji su uzeli te kredite. Inače otkuda bi došao?
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Vujčić kazali ste da je naša rasprava zadirala u neovisnost HNB-a, naprotiv ja mislim da saborski zastupnici mogu raspravljati i da to nije zadiranje u neovisnost hrvatske banke. Imamo pravo govoriti o tome. Međutim, i nije problem u saborskim zastupnicima neovisnost, naprotiv, hrvatska banka je ovisna, izgubila, o drugim institucijama koje šalju dopise u Hrvatsku kako da se ponaša. Znači hrvatska banka ne gubi neovisnost zbog nas u Saboru nego zbog tih vanjskih utjecaja koji se ponašaju kako se ponašaju nedemokratski urušavajući temeljne demokratske uzuse u jednoj državi da javno šalju otvorena pisma kako se može ponašati jedan Parlament u skladu predložene državne revizije i pravo glasanja o izvješću šta ne utječe na neovisnost. Znači vi ste ovdje u biti HNB, ovdje su predstavnici naroda koji bi trebali glasati o izvješću ništa drugo. A vama je neovisnost ugrozila i naše banke narodne je ugrozila ta vanjska institucija koja nameće stav kako bi se trebali mi ponašati kao izabrani narodni zastupnici jer HNB samo ime kaže da bi narodni zastupnici ljudi koji su izabrani od građana trebali imati bar pravo glasa. Zo je osnovni problem gdje očito se okrenula teza. Još jedno pitanje kratko. Kako je moguće da se, ja nisam vas napadao s ovime, nego sve politike od 90.tih kako je moguće da na lokalnoj razini gradonačelnici, načelnici moraju kod zaduženja proći vijeće a Hrvatska vlada može zaduživati bez da prođe narodni Sabor. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani guverneru Vujčić, evo na kraju današnje rasprave uspjeli ste me uvjeriti da vi doista živite u jednom svom svijetu da vas se uopće ne tiče ovo što mi danas ovdje raspravljamo niti vas se uopće tiče kakve su brige hrvatskih građana. Vi ste odgovorni Međunarodnom monetarnom fondu, Svjetskoj banci, lijepo ispunjavate sve ono što se od vas zahtjeva a također ste ih spremni braniti pod svaku cijenu. Između ostalog ste naveli da mi ne smijemo ovdje vrijeđati cjenjene institucije koje imaju sredstava ne za jedan život nego za tisuću života. Pa evo ja prihvaćam vašu dakle tvrdnju da su oni uvrijeđeni i da vas to osobno vrijeđa ali mene isto tako osobno vrijeđa da gledam ljude kako spavaju na podu po ovoj hladnoći u Importanne centru. Vrijeđa me kad dođem na Autobusni kolodvor da vidim autobuse pune mladih obrazovanih ljudi o kojima ste sada vi upravo maloprije lamentirali koji masovno napuštaju Hrvatsku. Vrijeđa me da vidim pusta slavonska sela, vrijeđa me da vidim zabranu ribarenja na hrvatskom Jadranu dok Talijani vade iz našega Jadrana milijarde. Vrijeđa me isto tako da vidim ovršene građane koji noćima ne spavaju, koji pomišljaju na suicid dok vi vrlo dobro živite zajedno sa saborskim zastupnicima, lagodno kao da ste građani Amerike. Vrijeđa me isto tako dok znam da građani nemaju kvalitetan obrok. Vrijeđa me dok znam da nemaju kvalitetnu zdravstvenu zaštitu i da je njihova perspektiva u budućnosti s ovakvom monetarnom politikom još gora. Pa vam s te strane želim poručiti da se mi očito nalazimo na dvije suprotne strane a pitanje je onda tko će u budućnosti konačno prevagnuti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Gospodine Vujčiću, vi i vaša institucija odbili ste prekršajno goniti banke zbog toga što su nezakonito odredile kamatne stope odnosno parametre o kamatnim stopama koje su govorile u kreditima ugovorenim prije 1. siječnja 2013. godine. Vi ste tumačili kako banke smiju samovoljno definirati promjenjive parametre i fiksne kamatne dijelove u promjenjivim kamatama. To nije dopušteno po Zakonu o obveznim odnosima, a iz Zakona o potrošačkom kreditiranju je predviđeno da se banka koja ne ugovori sa dužnikom parametre kažnjava kaznom od 80 tisuća do 200 tisuća kuna kazne. Budući da vi niste htjeli prekršajno goniti banke dužnici su krenuli goniti banke samostalno. Doneseno je već stotinjak nepravomoćnih presuda na prekršajnim sudovima gdje se banke kažnjavaju kaznama od 80 tisuća kuna. Ustavni sud je na zahtjev za ocjenu ustavnosti odbacio taj zahtjev za ocjenu ustavnosti prekršajnih odredaba i odlučio da su prekršene odredbe ustavne samo je promijenio datum počinjenja prekršaja sa 1. siječnja 2014. na 1. travnja 2014. Jedna ekskluziva. Upravo sam danas doznao da je i Europski sud pravde odgovorio na prethodno pitanje Bjelovarskog prekršajnog suda koji je zahtijevao da europski sud potvrdi je li dopušteno kažnjavati banke u konkretnim procesima, da li je to u suprotnosti sa EU pravom. I EU sud je potvrdio da to nije u suprotnosti sa EU pravom. Dakle i Ustavni sud je potvrdio da su prekršajne odredbe uredu i EU sud je potvrdio da to nije u suprotnosti s EU pravom. Ja ne vidim više nikakvih prepreka za kažnjavanje banaka a tim kažnjavanjem se u proračun RH može donijeti od 9 do 25 milijardi kuna. Ovaj dom će morati povesti računa o tome da se konačno odredi način određivanja početne fiksne, početnog fiksnog djela kamatne stope u svim kreditima u kojima to nije ugovoreno.
Hvala lijepa. S time, izvolite.
Mislim budući da ja nisam, to je pravno pitanje, budući da ja nisam pravni stručni nego samo ekonomski tu je kolega koji je pravni stručnjak pa će on nešto reći.
Hvala lijepo gospodine Aleksiću na ovom pitanju. To je jedna teza koja je vrlo poznata i vi ju već duže vremena dosta elokventno zastupate. Ja bi volio prije odgovora na ovo pitanje zapravo ukazati na ja bi rekao jednu nelogičnost koju bi volio da otklonimo sličnim diskusijama a to je rasprava o nadležnostima pojedinih državnih tijela jel tako? HNB ima niz svojih nadležnosti, te nadležnosti su utvrđene propisima koji reguliraju njen rad. Nadležnosti HNB-a ne uključuju nadležnosti redovnih sudova, specijaliziranih sudova, arbitraža, državnog odvjetnika itd. Prema tome, moramo znati šta je u nadležnosti HNB-a? U nadležnosti HNB-a jeste praćenje, odnosno nadziranje kreditnih institucija u pogledu primjene Zakona o potrošačkom kreditiranju. I HNB je redovito nadzirala sve oblike i sva pitanja koja proizlaze iz tog zakona, pa tako i pitanje ugovaranja, načina ugovaranja promjenjivih kamatnih stopa. Vama je poznato da je 2012. i 2013. su donesena dva amandmana Zakona o potrošačkom kreditiranju. Ono iz 2013. je posebno aktualno. Na njega ste se vi često referirali i tamo je došlo doista ja bih rekao do jedne terminološke neusklađenosti u zakonu gdje je bilo s jedne strane ta dispozitivna norma koja je regulirala postupanje kako banke trebaju, rekla da banke moraju definirati parametre jel' tako, fiksne marže i razdoblja promjene, a s druge strane je prekršajna odredba koju ste vi često spominjali ukazivala odnosno određivala, propisivala da banke trebaju ugovoriti s vjerovnicima. I meni je jako drago što je upravo Ustavni sud svojom odlukom iz trećeg, odnosno pardon od 3.5., 3. svibnja ove godine zauzeo jedno stajalište koje kaže kako su banke trebale, odnosno Ustavni sud je odredio minimalni standard kako su banke trebale ispunjavati tu svoju obvezu i izričito je rekao. To je kaže, Ustavni sud kaže dodatno to znači da je trebalo svakom pojedinom dužniku [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] puniti barem obavijest o izmjenama kamatnih stopa sukladno toj zakonskoj obvezi. Hrvatska narodna banka je nakon donošenja odluke Ustavnog suda ponovo provela nadzor i utvrdila da su banke u tom dijelu ispunile svoje obveze. Eto hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I ponovno se vidimo u srijedu u 9,30 kada će biti prva točka Godišnji financijski izvještaj Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2015. godinu. Ugodan vikend.
Sljedeća točka je Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. Podnositelj je HNB. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prima se na znanje Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike“. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Sa 109 glasova za, 3 suzdržana, 11 protiv, utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor. Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo s radom. Zastupnik Hajdaš Dončić.