Poštovane kolegice i kolege zastupnici nastavljamo s radom, danas je prva točka: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 645. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Nataša Mikuš Žigman, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedavajući, cijenjene zastupnice i zastupnici, evo ukratko, dakle, ovaj prijedlog zakona se predlaže radi usklađivanja sa Zakonom o državnom inspektoratu koji je stupio na snagu 1. travnja ove godine, a kojim, kao što znamo, sve inspekcijske poslove preuzima Državni inspektorat, stoga se prijedlogom ovog zakona mijenjaju odredbe čl. 8. i 9. koje se odnose na poslove inspekcijskog nadzora nad provedbom Zakona o zabrani i sprječavanju neregistrirane djelatnosti i na drugostupanjski postupak po žalbama na rješenje inspektora. Provedeno je savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, nije bilo primjedbi osim jednog upita na koji je dat odgovor. Razlog zašto ovaj zakon predlažemo po hitnom postupku je kako ne bi došlo do stvaranja pravnih praznina u postupanju inspekcijskih službi i zaključno, za provedbu zakona nije potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu. Hvala vam lijepo.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu, Klub zastupnika HDZ-a javio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Žarko Tušek, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege, eto vidim da smo danas u nekako malo laganijem tonu i laganijoj varijanti tako da nema potrebe previše elaborirati ove izmjene i dopune ovoga zakona, sve to u kontekstu ustrojavanja Jedinstvenog državnog inspektorata, prijenosa i ovog dijela inspekcija na Državni inspektorat, a u kontekstu nacionalnog programa reformi aktualne Vlade koja sa pozicije osnivanja Jedinstvenog državnog inspektorata od ukupne i stručne i gospodarske javnosti ocijenjena kao vrlo pozitivna mjera koja će u mnogo čemu olakšati gospodarske aktivnosti, a samim time i konkurentnost našeg gospodarstva svih naših poduzetnika i obrtnika, eto u tom smislu i na tragu onoga što je državna tajnica rekla o samom meritumu stvari, Klub HDZ naravno podržava ovaj tehnički prijedlog zakona koji se mora napraviti kako bi jedinstveni inspektorat mogao funkcionirati u onom obimu kako je to i zamišljeno. Hvala vam lijepa.
Budući da nema drugih prijavljenih, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, a napravio bih stanku od 15 minuta dok se ne ostvare uvjeti za raspravu o slijedećoj točki, dok ne dođu predlagatelji. Hvala. STANKA U 9,35 SATI
Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 645, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za i 6 protiv donesen zakon o izmjeni i dopuni Zakona o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici, nastavljamo s radom, prije nego krenemo na slijedeću točku, Hrvatski sabor je odlučio proglasiti 20. lipnja Danom sjećanja na lipanjske žrtve u Beogradskoj skupštini 1928., molio bi da zbog toga minutom šutnje odamo počast lipanjskim žrtvama. [[Minuta šutnje]] Slijedeća točka dnevnog reda je : - Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2018. godine Podnositelj izvješća je Vlada RH na temelju članka 33. zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Što se tiče ovoga izvještaja, uvodno bi samo napomenuo da je početkom 2013. g. Državni zavod za statistiku predstavio Strategiju razvoja službene statistike RH koja se odnosi na razdoblje od te 2013. do 2022. g. a za potrebe srednjoročnog planiranja, izrađuje se višegodišnji programski dokument Državnog zavoda za statistiku pod nazivom Program statističkih aktivnosti RH kojima se navode glavni rezultati službene statistike i najvažnije razvojne aktivnosti koje je potrebno ostvariti. U odnosu na ovo izvješće, to je trenutno program statističkih aktivnosti od 2018. do 2020. g. koji se temelji na potrebama korisnika ali i zahtjevima EU-a. Jedan od glavnih zadataka statističkog sustava jest učinkovitija i pravodobna primjena i širenje kvalitetnih statističkih pokazatelja koji održavaju ekonomske i društvene pojave i procese te osiguravaju korisnika poznani izvor za analizu postojećeg stanja i donošenja odluka. Stoge je službena statistika važna ne samo u nacionalnom već i u međunarodnim okvirima jer omogućuje usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog razvitka s drugim zemljama. Prije svega to je istaknuto osobno nakon pristupanja RH EU-u a poseban naglasak stavlja se na integraciju statističkog sustava RH u europski statistički sustav te omogućavanje u usporedbi statističkih podataka Hrvatske sa podacima država članica EU-a. Na temelju Zakona o službenoj statistici, Državni zavod izrađuje nacrt prijedloga izvješća o izvršenju godišnjega provedbenog plana statističkih aktivnosti a slijedom pribavljenih izvješća nositelja službene statistike odnosno ministarstava i ostalih tijela državne uprave. U skladu sa navedenim nacrt prijedloga predmetnoga dokumenta, raspravljen je i jednoglasno prihvaćen na prvoj konstituirajućoj sjednici 4. saziva statističkog savjeta RH održanoj 6. svibnja ove godine te je putem Vlade RH upućen Hrvatskome saboru radi donošenja odluke o samom izvješće. Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2018. je prvo izvješće koje se odnosi na razdoblje obuhvaćeno ovim programom statističkih aktivnosti. Samim izvješćem inače željela se naglasiti važnost statističkih istraživanja te doprinijeti te doprinijeti prepoznatljivosti cjelokupnog hrvatskog statističkog sustava. uz Državni zavod za statistiku koji je glavno nositelj, diseminator i koordinator službene statistike, na temelju Zakona o službenoj statistici i programa statističkih aktivnosti, definirani su nositelji službene statistike pa među njima su Hrvatska agencija za okoliš i prirodu za koju valja naznačiti da je s 1.1. ove godine pripijena Ministarstvu zaštite okoliša i energetike i koje ministarstvo će nastaviti njegove aktivnosti umjesto same agencije. Nadalje tu je HNB, HZJZ, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede i upravno tijelo grada Zagreba nadležno za poslove služben statistike. Slijedeći najbolju europsku praksu vezano za godišnje izvješćivanje nacionalnih statističkih ureda, izvješće za 2018. sastoji se od dva djela. Prvi dio osim uvodnoga u kojem se ukratko opisuje statističko područje, sadrži i podatke u smislu unaprjeđenja odnosa sa korisnicima koje je definirao kao jedan od strateških ciljeva Državnog zavoda za statistiku za razdoblje 2018.-2020., potom je sadržani prikaz onih istraživanja kod kojih su izvršena kod kojih su izvršena unaprjeđenja, npr. unaprjeđenje metodologije, revizija, uvođenje novih ili modifikacija postojećih istraživanja radi usklađivana sa nacionalnim ili europskim standardima. Nadalje, u ovom prvom djelu sadržan je prikaz rezultata projekata odnosno razvoj aktivnosti koje su proveden u godini na koje se izvješće odnosi. Drugi dio izvješća sadrži preglednu tablicu s popisom svih planiranih aktivnosti po statističkim područjima uključujući i potvrdu izvršenja svakog istraživanja odnosno kratko obrazloženje u slučaju da istraživanje nije provedeno u cijelosti ili u skladu sa definiranim rokovima. U skladu sa samim Zakonom o službenoj statistici, godišnjim provedbenim planom propisuje se provođenje tri vrste istraživanja. Prva statistička istraživanja na temelju neposrednog prikupljanja podataka, potom statistička istraživanja čiji se podaci dobivaju iz administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja i potom razvojne aktivnosti, popis i druga opsežna statistička istraživanja. U samom izvješću ističe se da su u skladu sa europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama, hrvatski statistički sustav kontinuirano razvoja i provodi nove statističke aktivnosti a Državni zavod za statistiku polazeći od načela financijske racionalnosti i primjenom suvremenih statističkih metoda pri planiranju i provedbi programa statističke aktivnosti i godišnjih provedbenih planova uzima u obzir ograničenja vezana za raspoloživost financijskih izvora osiguranih u državnom proračunu. Godišnjim provedbenim planom bila je planirana provedba ukupno 280 statističkih aktivnosti od čega 158 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 78 na temelju administrativnih izvora podataka i 44 razvojne aktivnosti. Od ovih spomenutih 280 planiranih statističkih aktivnosti, 279 ih je provedeno odnosno sam Državni zavod za statistiku proveo je, planirao je 232, a proveo je 231 aktivnost, dok uslijed nedostataka resursa u 2018. nije provedeno 1 statistička aktivnost, a to je metodologija i obračun vrijednosti dugotrajne imovine Hrvatske. Navedeno istraživanje uvršteno je u Godišnji provedbeni plan statističke aktivnosti ove godine te je njegova provedba planirana u skladu s definiranim rokovima. Što se tiče drugih nositelja službene statistike, razvidno je da su oni proveli sve aktivnosti planirane Godišnjim provedbenim planom i odnosno njih ukupno 48. Gledano prema područjima statistička istraživanja i projekti u 2018. odnose se na 6 područja odnosno prvo područje demografske i društvene statistike bilo ih je 73, potom područje makroekonomske statistike 47, poslovna statistika 100, statistika poljoprivrede, šumarstva, ribarstva 36, statistika za više područja 23 i na kraju područje vezano za podršku statističkom izlazu 1 statističko istraživanje. Za provedbu svih ovih statističkih aktivnosti u 2018. godini Državni zavod je planirao 105,9 miliona kuna, a izvršeno je 95,7 miliona kuna što je 90,34 od ukupno planiranih sredstava, a sama utrošena sredstva su gotovo na jednakoj razini u odnosu na 2017. godinu. Rashodi financiranja sredstvima EU fondova na izvorima EU fondova iznosi su 15,3 miliona kuna što je 61,93 više u odnosu na 2017., dočim iz vlastitih prihoda financirani su rashodi u iznosu od 419.000 kuna. U skladu s jednim od općih strateških ciljeva Državni zavod za statistiku kontinuirano nastoji povećati razinu uključenosti korisnika u proces definiranja statističkih aktivnosti. Aktivno sudjelovanje i angažman dionika važan su preduvjet za daljnji razvoj i unapređenje službene statistike u RH, a posebice u pogledu zadovoljavanja korisničkih potreba. Stoga se posljednjih godina pri izradi samog Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti nastoji uključiti širi skup institucija kao i ostalih korisnika u procesu njegove izrade. Zaključno temeljem Zakona o službenoj statistici, poradi donošenja odluke o samom izvješću ovo izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2018. godine podnosi se Hrvatskome saboru. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Nikola Grmoja javio se za repliku.
Dakle, evo mislim da i prisutnost zastupnika u sabornici govori i o interesu i za današnje točke, a općenito za interes za rad u saboru, ali više od provedenih statističkih istraživanja nas zabrinjavaju podaci o kojima naravno ovdje vi niste ni bili nadležni govoriti, ali ono što je zabrinjavajuće to je da mi u Hrvatskoj imamo depopulaciju, da imamo veliko iseljavanje, da imamo loše demografske trendove, a nažalost ova Vlada ne shvaća ozbiljnost problema i po tom pitanju gotovo ništa ne radi. Sjetimo se ostavke državnog tajnika u Ministarstvu demografije od tad se praktički, znači jedinog demografa u tom ministarstvu, od tad se ništa nije promijenilo, nismo vidjeli nikakve konkretne poteze Vlade vezano uz, znači zaustavljanje ovih negativnih demografskih trendova i više od samih, više od samih ovih provedenih statističkih istraživanja nas zanima [[Upadica: Vrijeme isteklo.]] što će Vlada poduzeti po tom pitanju.
Hvala. Odgovor na repliku državni tajnik Zrinušić.
Hvala lijepo poštovanom gospodinu zastupniku, uistinu samo izvješće je prikaz aktivnosti koji Državni zavod za statistiku provodi tokom godine na temelju programa koji je u pravilu trogodišnji i na bazi strategije koja je zadana na 10 godina, a što se tiče demografije i svih drugih mjere one uistinu nisu samo, ovo je samo izvještajno kao posljedica svega toga. To je trend koji nažalost u RH imamo duži niz, pa možda i 10-tak, 20 godina i da se očekuje naravno od svih vlada, pa i ove sada Hrvatske vlade da poduzima mjere u tom smislu prije čega od fiskalnih i drugih ovaj poticaja, vjerujem da se i u određenim segmentima prije svega u kontekstu porezne politike to da i vidjeti. Evo, hvala lijepa.
Zastupnica Grozdana Perić također se javila za repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, pa ja bih htjela ono što ste vi naglasili koliko obuhvat se radi sa statistikom i istraživanjima i htjela bi istaknuti kolika je važnost provođenja istraživanja kontinuirano sa kvalitetnim podacima, sa kvalitetnim informacijskim sustavom, jer neke države provedu istraživanje u roku od par dana i imaju cijele kompletne podatke. Dakle, mi moramo težiti tome da osnažimo tu djelatnost da imamo što kvalitetnije podatke, aktualne, da one dolaze u pravo vrijeme i da se onda može kvalitetno s njima raspolagati, reagirati i poduzimati mjere. Dakle, osnaživanje kako informacijski, tako stručno, kadrovski i na sve moguće načine da bi taj, to područje bilo što kvalitetnije pokriveno.
Odgovor na repliku državni tajnik Zrinušić.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo zastupnice, ovo je istina ovo što ste naveli sve stoji i prije svega jer je i naš Državni zavod za statistiku sastavnica EUROSTAT-a znači Europskog sustava statističkog izvješćivanja i vrlo je važno i to da uz kadrove koje trebaju isto osigurat u smislu njihove stručnosti i dostatnosti, da i podaci koje obrađuju su pravovremeni, točni i da služe kao kvalitetna podloga za donošenje odgovarajućih odluka u odnosu na one statističke ovaj podatke koji su nam sam zavod odnosno EUROSTAT ovaj pružili. Dakle, cilj nije samo dobiti podatak radi podatka, nego da on bude na vrijeme i da bude točan. Hvala.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Hvala lijepo. Zavod za statistiku znači triba imati financijski okvir da ovo sve skupa odradi i da vidimo statističke pokazatelje, evo što se demografije imamo znači porazne rezultate, evo samo kad pogledamo Dalmatinsku zagoru, znači imamo financijski trošak, vjerojatno su i vjerodostojni ovi rezultati statistički, pokazatelji, međutim mjera apsolutno nema. Ja mogu govoriti za Dalmatinsku zagoru od Krke do Neretve, mjere su bitne, statistički pokazatelji da su najvjerodostojniji, činjenica je da depopulacija područja u RH 2/3 se prazni a mjera nema što znači da ovaj statistički zavod iziskuje određene financijske troškove, njihova stručnost znači provedba ovih statističkih pokazatelja je vrlo bitna. Međutim, vi ste predstavnik Vlade, ipak bi netko trebao kazati što proizlazi iz ovih statističkih pokazatelja. 2/3 Hrvatske su prazne ali mjera nema. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku državni tajnik Zrinušić.
Hvala lijepo poštovanom gospodinu zastupniku. Ja uistinu ne bih se složio da mjera nema, ovo su pokazatelji koji se koriste u smislu metodoloških, europskog sustava izvješćenja, statističkog izvješćivanja i kao sastavnica Eurostata naš Zavod za statistiku koristi jednoznačne pokazatelje koji pokazuju trendove koji su ne samo u demografiji nego u bilo kojem području koje je bilo ovdje predmet istraživanja. Evo, hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne onda otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a javio se za sudjelovanje u raspravi u njihovo ime govoriti će zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, gospodine predstavniče Državnog zavoda za statistiku. Pred nama se nalazi Godišnje izvješće o provedbi plana statističkih istraživanja RH za 2018. godinu. Izvješće kojem se nema šta ni dodati ni oduzeti, ono je tehnički kvalitetno dobro napravljeno međutim ovo izvješće prije svega bi trebalo služiti nama saborskim zastupnicima kao pomoć prilikom rasprave oko mnogih točki dnevnog reda. Onda ne bi kao što smo jučer i prekjučer oko nekih vrlo bitnih točki imali paušalne ocjene i procjene, nego bi se koristili službenim podacima koji su službeno priznati ne samo u Hrvatskoj nego to su izvješća koje Hrvatski zavod za statistiku šalje i u Brisel, u Eurostat. I temeljem toga a o tome ću nešto kasnije govoriti određuju se mnogi parametri koji su itekako bitni za RH. Mi danas možemo segmentalno ovdje izvući ono što, ovisno da li smo u oporbi ili smo na vlasti što nam paše da napadamo nešto međutim mi promijeniti ovdje što se toga tiče nećemo ništa ali ćemo moć ukazati, ponukat, predložit da se nešto promijeni kada su točke dnevnog reda ovdje. Jer kažem nažalost vrlo često u raspravama u ovom Visokom domu mi ne koristimo službene podatke institucija RH nego pričamo po vlastitom nahođenju. I to je ono što nije dobro. 2013. govoreći za ovom istom govornicom o, bila je točka dnevnog reda, mislim da je bila izmjena Zakona o Državnom zavodu za statistiku sam upozorio na značaj Državnog zavoda za statistiku, to je po meni u ovom trenutku jedna od možda najbitnijih institucija u RH. Zašto? Pa zato što po podacima koje Državni zavod za statistiku temeljem točno propisane metodologije obradi se vrši izračun koliko Hrvatska treba uplatiti sredstava u zajednički proračun u Brisel. Dakle, to je vrlo bitno. Jer nije baš svejedno hoćete dati 100 milijuna eura više ili manje. Dakle, s tog osnova je rad Državnog zavoda za statistiku vrlo bitan. Također, isto je tako bitno kad govorim o onim famoznim statističkim regijama koje su nažalost više puta služile kao predmet političkog prepucavanja a ne kao predmet jedne stvarne političke, zapravo prije svega stručne jer najprije je stručna podloga trebala biti a onda politička odluka, koliko bi stvarno Hrvatske trebala imati statističkih regija da temeljem toga ako ih pravilno odredimo u okvirima koji su unaprijed zadani pojedine dijelove RH dobiju čim više nepovratnih sredstava iz EU. Mi znamo da je Hrvatska ad hoc bila podijeljena u dvije statističke regije i onda ste imali neke koje imaju vrlo mali dohodak po glavi stanovnika, tzv. per capita a s druge strane ste imali one koji su itekako bili bogati međutim i jedni i drugi bez obzira za koji dio su povlačili sredstva su imali nažalost isti postotak bespovratnih sredstava. Ono što je mene najviše zaintrigiralo i o tome želim govoriti a to je na stranici 8 i citirati ću da ne bi kasnije bilo da sam nešto krivo rekao, budući da Državni zavod za statistiku ima djelomične ovlasti nad postupkom zapošljavanja radi jačanja kapaciteta planirana mjera sa ciljem unapređenja ljudskih potencijala jest informirati nadležna tijela o stanju ljudskih resursa Državnom zavodu za statistiku. Trenutačno stanje ljudskih resursa u budućnosti bi moglo imati negativne posljedice na kvalitetu i održivost statističkih, statističke proizvodnje. Mislim da je ovo ključna rečenica o kojoj bi mi danas trebali raspravljati. Jer ovo jasno upućuje na to da bivši ravnatelj, žao mi je što ga nema danas ovdje jer bih radije s njim to prokomentirao nego sa kolegom Zrinušićem, jer o tome smo nas dvojca u proteklih 5, 6 godina ne jedanputa raspravljali u ovom Visokom domu a to je jedna velika opasnost da Državni zavod za statistiku nema kvalitetne i obrazovne kadrove, da i ovo što su neki kolege u raspravi i državni tajnik rekao nismo određene podatke koje prikupimo u stanju brzo obraditi i reproducirati i temeljem toga pravovremeno djelovati. Jer nije baš svejedno da li u nekim segmentima života donesete odluku 6 mjeseci ili godinu dana prije ili kasnije. Sa 6 mjeseci donošenja odluke prije mogu se napraviti čuda, a sa 6 mjeseci donošenja odluke kasnije može se dogodit katastrofa. Zato ono što u ime Kluba HDZ-a ovdje danas želim poručiti i smatram da je to najbitnija stvar za ovo izvješće, dat im punu podršku Vladi RH i čelništvu novom Državnog zavoda za statistiku za dvije stvari, jedna je informatizacija, a druga je zapošljavanje i edukacija novih ljudi jer ako to ne napravimo kolegice i kolege možemo se mi ovdje politički prepucavat koliko god hoćemo, al ovo je jedino tijelo koje daje mjerodavne podatke temeljem kojih se donose odluke. Prije se to radilo u nekoliko institucija, pa čak i oko deficita državnog proračuna smo se prepucavali, nacionalna metodologija, ovakva metodologija i taj deficit naprosto moramo računati po ESA-i, da li 2010. ili nekoj drugoj, ali to su kriteriji koji su za te članice EU, a temeljem toga se onda određuje puno stvari, pa čak između ostaloga i kreditne rejting agencije gledaju to, određuju vam kreditni rejting, a što znači samo malo povoljniji kreditni rejting vidjeli ste ovih dana kad se država zadužila po povijesno niskim kamatnim stopama bez obzira što je situacija na tržištu kapitala da je vrijeme povijesno niskih kamatnih stopa, ali da RH nema ovakve dobro makro ekonomske pokazatelje, to bi zaduženje bilo po 2-2,5%, ne bi bilo ovakvo kakvo je. Dakle, kad pretočite ovo što Državni zavod za statistiku radi, ono što verificira Eurostat i kad se to službeno objavi, ako je to dobro onda to može imat benefite ne samo za državu koja će se zadužit, nego ima benefite i za gospodarstvo i za građane, al ako je taj rezultat loš, ako on, netko kaže da nije vjerodostojan onda mi smo u nevjerodostojnoj državi, a nitko u principu neće vjerovat našim podacima i zato je po meni ovo na str. 8 i 9, ove dvije rečenice su ključna stvar. Dakle, izgradit jednu snažnu instituciju, dobro opremljenu, dobro obrazovane kadrove, a da bi imali dobro obrazovane kadrove moramo ih i bolje platit, naprosto moramo postat svjesni toga da vrhunskog stručnjaka nećete dobiti za nekakvu malu plaću, nego ga trebate i platiti, a onda ćemo biti sigurni da ćemo prije svega, dakle, oni u stručnim službama, dakle, državna uprava koja donosi i predlaže zakone, ali i mi kao saborski zastupnici, dobiti kvalitetnu raspravu, pisano jednim, da tako kažem običnim jezikom, svakodnevnim i temeljem toga ćemo moć kvalitetno raspravljati o puno točki dnevnog reda. Jel gledajte, mi se, što se tiče demografije volimo, oprostite mi na izrazu, nabacivati kako nam koji dan paše što se politike tiče. Međutim, kad se govori o demografiji onda se točno zna koji su to zakoni, koja to ministarstva trebaju raditi i nemojmo onda i kad se govori i poreznoj politici i kad se govori o nekim mjerama potpore mladim obiteljima gledat ovisno kako im u tom trenutku politički paše, a da bi o tome mogli kvalitetno raspravljat, onda su nam nužni ovi podaci Državnog zavoda za statistiku jel najlakše je konstatirati RH će za 20.g. izgubiti toliko i toliko stanovnika. Ali niz pokazatelja i istraživanja koja vrši Državni zavod za statistiku nam može poslužiti kao podloga da te katastrofalne procijene koje se rade na, da kažem statistički, temeljem postojećeg stanja, u budućnosti ipak budu malo drugačiji. Dakle, ako ćemo promatrat i gledat rad Državnog zavoda za statistiku na takav način, onda ćemo vjerojatno kad bude bio donošen državni proračun i podržat prijedlog Vlade da se osiguraju veća sredstva da bi se moglo napraviti ovo kvalitetno što je jer ne daj Bože kolegice i kolege da netko u Eurostatu u Briselu kaže da podaci koje je obradio Hrvatski zavod za statistiku nisu sukladni metodologiji koja se koristi u Eurostatu. Znate kako bi to bilo pogubno za državu? To bi bilo strašno jer onda, onda mogu ono što je vrlo bitno, ja sam samo spomenuo dvije stvari, jedna je koliko novaca RH treba uplatiti, a drugo je postotak povlačenja bespovratnih sredstava po statističkim regijama, samo neka vam to promijene mogu vam, kako naš narod kaže, popalit nekoliko stotina milijuna EUR-a bez problema. Zato kolegice i kolege u ime Kluba HDZ-a neću ponavljati ove tehničke pokazatelje, oni su napravljeni korektno, sukladno pravilima struke i tu se nema šta dodati. Nas isto tako očekuje za 2.g. popis stanovništva, mi kao HS ćemo donosit neke odluke, ali Vlada, stručna tijela Vlade, dakle, ljudi koji se svakodnevno bave s tim problemima bi u principu trebalo odrediti koje su to specifičnosti RH koje bi mi željeli dobiti temeljem popisa stanovništva? Koje to zrnca iz ukupne slike RH bi mi željeli naročito vidjet da bi temeljem toga mogli donositi odluke? Jel gledajte kolegice i kolege, ja ću se dotaknuti jednog segmenta s kojim se bavim cijeli život, a to je porez i porezna politika. Nekada i određene odredbe kakav će porez il nešto bit, isto tako ovisi o tome kakva su statistička istraživanja i kakva je situacija u pojedinim regijama u RH. Gledajte, ja ću vam samo navesti jedan primjer, sjetite se kolko je ovdje bilo, ali samo s ove strane, to pričaju dok su u oporbi, al kad su na vlasti to ne pričaju, kolko je bilo priče i panike oko paušalnog oporezivanja u turizmu. Međutim, kad bi se Državnom zavodu za statistiku dalo da obradi kao jedno statističko istraživanje u 2019.g. to područje, mi bi dobili jednu kvalitetnu podlogu da možemo stvarno temeljem činjeničnog stanja raspravit o tome i onda bi Ministarstvo financija, a isto tako jedinicama lokalne samouprave koje sad u ovom trenutku imaju nadležnost za donošenje tih odluka je bilo puno, puno lakše donosit odluke. I da više ne dužim i ne otvaram neke teme, kolegice i kolege ova istraživanja ovih 280 statističkih aktivnosti koje je Državni zavod za statistiku napravio u 2018. svima nama koji raspravljamo u ovom saboru, svima koji donose odluke u RH, svima koji pripremaju odluke i te kako mogu poslužiti kao temelj za donošenje čim kvalitetnijih i čim ispravnijih odluka, a nama u Hrvatskom saboru da počnemo raspravljat o konkretnim činjenicama, a ne da pričamo što kome padne na pamet. Dakle, ponavljam i ponovit ću još jedanputa Klub HDZ-a daje punu podršku Vladi RH o usnaživanju kadrovskom i edukaciji ljudi u Državnom zavodu za statistiku, a isto tako i informatizaciju u Državnom zavodu za statistiku i nadam se iskreno da ćemo svi imati to na pameti kad budemo raspravljali o državnom proračunu za 2020. godinu. Hvala lijepa.
Klub zastupnika MOST-a javio se također za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će Marko Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle pred nama je Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2018. godinu, dakle izvješće je napravljeno korektno, svrha službene statistike jest kontinuirani razvoj statistike te proizvodnja i diseminacija statističkih podataka u skladu s temeljnim načelima službene statistike i jedan od glavnih zadataka statističkog sustava je učinkovita i pravodobna priprema i diseminacija kvalitetnih statističkih pokazatelja koji održavaju ekonomske, društvene pojave i procese te osiguravaju korisnicima pouzdan izvor za analizu postojećeg stanja i donošenje odluke. Dakle, ova riječ je po meni ključna u cijelom današnjem, današnjoj točki dnevnog reda, dakle ja inače smatram vašu dakle struku iznimno bitnu i iznimno važnu za RH. Svi oni koji su studirali Ekonomski fakultet, ja nisam ali imam puno prijatelja znali su koliko im je teško bilo položiti na Ekonomskom fakultetu predmet Statistika i da je to jedan od najtežih predmeta na Ekonomskom fakultetu i službena statistika je važna, ne samo u nacionalnim već i u međunarodnim okvirima jer omogućuje usporedbu pojedinih društvenog i ekonomskoga razvitka s drugim zemljama. Početkom 2013. kao što ste ovdje naveli, Državni zavod za statistiku je predstavio Strategiju razvitka službene statistike od 2013. do 2022. koja definira misiju, viziju te opće i posebne strateške ciljeve hrvatskog statističkog sustava. Za potrebe srednjoročnog planiranja izrađen je program statističkih aktivnosti RH u kojem se navode ravni rezultati službene statistike i najvažnije razvojne aktivnosti koje je potrebno ostvariti u razdoblju 2018. do 2020. Godišnji provedbeni plan donosi se za svaku godinu koji se donosi programom statističkih aktivnosti RH. Ono zapravo što je ključno i što je kolega Šuker spominjao, dakle da vi ste na stranici 8 rekli da niste dovoljno ekipirani dakle ljudstvom, ljudskim resursom, a ono što meni se čini da je ključno da se vaši podaci koji ovdje zapravo nama predočuju da oni nisu temelj za politike koja bilo koja vlada zapravo donosi. Ja mislim da je vaša i da je jedna ozbiljna država, dakle koristi vaše podatke kako bi na račun tih podataka koje vi zapravo nama predočujete vodila politike trenutne i buduće RH jer to su projekcije koje vi govorite, dakle govorite i o budućim godinama i da bi se svaka ozbiljna država dakle ozbiljno pozabavila tim podacima i zapravo usmjerila politike upravo prema vašim podacima. Koliko je to zapravo važno, dakle i koliko je važna vaša djelatnost u smislu u smislu, ali vaša djelatnost gubi smisao ako ćete vi nama dakle i Hrvatski zavod za statistiku predočiti podatke, reć demografska slika je takva i takva, ne znam za dvije, otprilike za 10 godina bit će nas toliko i toliko manje, a politika koju vlada provodi neće se bazirati dakle na tim vašim podacima. Ne samo što se tiče demografije, nego i što se tiče tržišta rada, gdje evo sada smo svjesni koliko je na Hrvatskoj, dakle koliko u Hrvatskoj fali radnika. Ja mislim da je vaša, dakle struka predvidjela ovu situaciju statistički šta će se dogoditi sa RH i da smo mogli dakle jednom politikom prevenirati ovu situaciju. Dakle, ne samo dakle što se tiče demografije nego i ekonomskih pokazatelja i tržišta rada. Dakle, opet ponavljam dakle smatram da je statistička djelatnost važna, ali ako ćemo se ovaj podnositi samo ovdje ova izvješća i ako nećete biti u uskoj suradnji sa vladom i sa svim ministarstvima koja moraju dakle komplimentirati ta vaša područja koja ste vi ovdje naveli, onda ćemo mi pohvaliti to vaše izvješće, reći ćemo da je ono konkretno, a ništa se neće dogoditi. I opet ponavljam, dakle evo vi ste na zadnjim stranicama i to čovjek kad čita, dakle mora biti praktički osupnut kojim se svim problemima bavili, ne problemima, statističkim podacima bavili jer ukoliko je to važno za ove zakone koje upravo mi donosimo. Dakle, pregled ukupno planiranih i izvršenih statističkih aktivnosti u 2018. demografske i društvene statistike. Dakle, obuhvatili ste statistika rođenih, statistika umrlih, statistika sklopljenih brakova, statistika razvedenih brakova, projekcije stanovništva, dakle jedna od ključnih dakle statističkih podataka koja, po kojima se trebaju planirati svi zakoni praktički koji se donose, procjena stanovništva, statistika unutrašnje migracije stanovništva. Dakle mi smo, Hrvatska je zemlja koja ima ovaj statično dakle radno ovaj tijelo gdje zapravo ne postoji fluktuacija radne snage jer većina nas smo vlasnici neke nekretnine dakle i tu smo isto u jednom deficitu statistika vanjske migracije stanovništva, dakle vrlo važno i pripreme aktivnosti za popis stanovništva kućanstva i stanova 2020. do '21. godine koja će po meni nažalost biti porazna. Dakle, 2021. godine konačno ćemo saznati koliko je ljudi iselilo iz RH, zašto je iselilo, koliko se manje rodilo. Dakle i po toj službenoj statistici popisa stanovništva opet treba raditi projekcije ekonomske tj. politike koje to trebaju spriječiti. Ona obuhvatili ste tržište rada, dakle anketa o radnoj snazi, istraživanje o slobodnim radnim mjestima. Dakle, to su podaci koje svakoj vladi i svakom saborskom zastupniku može poslužiti kao ključna priprema za donošenje ovih važnih zakona u ovom tijelu. Godišnje istraživanje o zaposlenima, mjesečno istraživanje o zaposlenima i plaći, dakle da li mi imamo dakle preniske plaće pa zato nemamo radnu snagu, dakle to su sve dakle pokazatelji koji mogu poslužiti i za ove kvote o kojim sada pričamo, o kojim se vodi velika rasprava za turizam. Dakle, sve su to podaci koje mi možemo koristiti za bolje pripremanje politika kojim se bavimo. Mjesečno istraživanje o zaposlenim u obrtu i djelatnostima slobodnih profesija, dakle koliko je obrta zatvoreno, koliko trenutno Hrvatska ima malih obrta, koliko oni ljudi zapošljavaju, je li su mali obrti i srednji obrti zamašnjak hrvatskog gospodarstva ili su oni dakle na takvom izumiranju da više ne mogu povući hrvatsko gospodarstvo. Opet govorim o podacima koji su ključni za ovaj politike. Zatim obrazovanje, dakle godišnji izvještaj za dječje vrtiće i druge pravne osobe koje ostvaruju programe predškolskog odgoja za pedagošku godinu. Dakle, koliko mi imamo djece koje su u predškolskom zapravo obrazovanju, neki dakle obrazovni stručnjaci smatraju da je ključno inače za obrazovnu politiku. Dakle, mi često smatramo predškolsko obrazovanje, ajmo da je to čuvanje djece, ne, ozbiljne države smatraju da je predškolsko obrazovanje jedan od ključnih čimbenika za inače obrazovnu politiku u RH. I sad ako mi imamo podatak da je ne znam toliko i toliko djece izvan predškolskog obrazovanja to je onda jedan alarm za provođenje obrazovne politike koju mi trebamo se usredotočiti. Godišnji izvještaj osnovnih škola, kraj školske godine, početak školske godine. Imali smo nedavno evo u medijima natpis da je ovaj da je jako puno naše osnovnoškolske djece ovaj opterećeno pritiskom zbog ocjena, dakle taj imperativ 5,0 da postoji, da se puno djece javlja kod dječjih psihijatara i u dnevne bolnice, da je veliki pritisak na ovaj profesore, na djecu, na roditelje za tim 5,0 i onda po toj statistici možemo ustanoviti koliko je zapravo taj 5,0 nerealan prosjek, zapravo on nije stvarni prosjek nego je to prosjek pritiska koji se vrši na roditeljima tj. na profesorima i onda ne znam ozbiljna dakle država vidi da ako 705 djece osnovne škole završava osnovnu školu sa 5,0, a od tih 70% u toj srednjoj školi se smanji na 10 ili 15% onda jednoj toj ozbiljnoj državi taj nesrazmjer između 5,0 u osnovnoj školi, u srednjoj školi je alarm za uzbunu i da možda na neki način provodi neku drugu obrazovnu politiku. Ne znam, možda je rješenje mala matura, dakle gdje bi ti učenici pokazivali znanje dakle koje su stekli osmogodišnje škole, a ne bi bio toliki pritisak na ocjene ili neki učenik koji ima 4,9 i koji ima ne znam 4 il iz likovnog ili glazbenog, a zbog toga ne može upisati matematičku gimnaziju, a da postoji mala matura upisao bi dakle gimnaziju, dakle ne bi bio taj pritisak, dakle možda bi se opet dakle politika vodila prema tome. Zatim godišnje izvješće srednjih škola, kraj školske godine, početak školske godine, ja znam da uvijek postoji autonomija od sveučilišta i da kada se zapravo i stalno mi pričamo o usklađivanju obrazovnog sustava sa tržištem rada, ali upravo nam ovi podaci govore dakle, dakle ovi statistički podaci koliko je djece završilo strukovne škole, koliko fali zatim to usporediti sa tržištem rada, dakle omjer djeteta koji je završio srednju školu i omjer onih koji mu fali na tržištu rada da bi se politike uskladile prema ovim statističkim podacima koje ste vi ovaj naveli. Zatim imamo zdravstvo i sigurnost evo istraživanje o ljudskim resursima u zdravstvu, svi znamo koliko je tu porazno područje i da ćemo mi prema svim statističkim pokazateljima uskoro imati ne sad, sad već imamo manjak zdravstvenih radnika, a za par godina to će biti ogromni problem. Istraživanje o materijalnim resursima u zdravstvu, dakle i opet ponavljam da su nam ti podaci trebali biti podloga za donošenje zakona. Javnozdravstvena statistika o umrlima, statistika o ozljedama na radu, dakle kad se donosi, evo mi smo imali neki, ne znam prošle godine smo imali Zakon o radu ovdje. Dakle, mi bi po vašim statističkim podacima trebali kreirati zakone između ostalog Zakon o radu po statistiki o ozljedama na radu, ovaj statistika profesionalnih bolesti profesionalnih bolesti, izvješće o profesionalnim bolestima, također jedna bitna tema. Istraživanja sa područja zarazne epidemiologije, dakle istraživanja na području nezarazne epidemiologije, istraživanja sa područja zdravstvene ekologije, statistika o raku sa registrom o raku. Dakle mi još, dakle evo sad je u postupku izrada Nacionalne strategije borbe protiv raka. Dakle, upravo su ovi vaši podaci konkretni dakle podaci za izradu i te nacionalne strategije. Registar liječenih ovisnika o psihoaktivnim drogama, zatim anketa o dohotku stanovništva, anketa o raspolaganju sa vremenom. Dakle kako Hrvati provode svoje, dakle slobodno vrijeme. Dakle svaki turistički djelatnik bi volio znati te podatke dakle da može usmjeriti svoje aktivnosti i svoje ponude upravo s ovim stvarima. Europski sustav integrirane statistike, socijalne zaštite, model za neto davanje u okviru socijalne zaštite. Dakle opet ponavljam, dakle vaši podaci su dakle vrijedni, ja bih želio da Vlada više koristi vaše podatke i da mi općenito u Hrvatskom saboru koristimo dakle vaše podatke jer oni su bitni pri donošenju zakona ali ne bi bilo dobro da se oni samo dakle ovdje pročitaju a da ostane mrtvo slovo na papiru. Hvala lijepo.
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Borić, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo želim nešto reći o ovom Godišnjem izvješću provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2018. godinu. Mislim da je tema ipak izazvala interes jer ona jest dobar temelj za interes nas koji trebamo raspravljati. Jer često se kaže da je statistika točan zbroj netočnih podataka i da unutar toga može stati gotovo sve. Kada se toga uhvate političari uglavnom ti podaci ovisno iz koje pozicije se gleda, ako iz oporbe, onda to više-manje bude nabacivanje netočnih podataka da bi se dobila uvjerljivost a ono što je jedina i najvažnija vrijednost te statistike je da je ona ipak takva kada konačnom zbroju kaže određenu brojku da se toj brojci ne može ništa prigovoriti. Tako da gledajući sve ovo što je ovdje zapisano u ovom izvješću moramo potvrditi da bez obzira na sva naša nastojanja da se obezvrjeđuju hrvatske institucije pokazujemo da postoji sustav koji se nadograđuje iz godinu u godinu i koji je svake godine bolji nego što je bio prošle godine i jednostavno pokazuje da on može odgovoriti zahtjevima koji mu se postavljaju kao prioritet. Kad govorimo o zavodima, Zavod za statistiku jedan je od ukupno ja mislim 9 zavoda koje imamo u RH kao samostalna upravna državna organizacija i vidjeli smo da raspolaže čak i ne s malim brojem financijskih sredstava, gotovo prošle godine preko 105 milijuna kuna realizirano 95 milijuna kuna ali ono što je vidljivo iz ovog izvješća su broj zaposlenih koji iz godine u godinu očito opada iako je davno postavljena sistematizacija još koliko sam vidio iz 2010. na 723 osobe koje bi trebale biti u tom zavodu. Trenutačno je nepopunjeno negdje oko 209 potrebnih nekakvih radnih mjesta. I gdje dolazimo nakon što Zavod za statistiku, a mislim da svakog dana možemo otići na njihovu stranicu, vrlo je ažurirana, vrlo dobro to može prikazati gotovo sve aktivnosti koje nas trebaju interesirati ovisno o vremenu ili o dobu godine u kojem se nalazimo. Uglavnom, evo osobno gledam što se događa sa turizmom, što imamo od statistika, što smo imali prošle godine, volimo se uspoređivati i mnoge brojke, neke od njih su i navedene u ovom izvješću pokazuje da mi kao država napredujemo bez obzira što netko htio o tome govoriti ovako ili onako. Kad se stavi konačna brojka vidljivo je da država ima svoju putanju napretka bez obzira što smo u jednom razdoblju a to je bilo razdoblje 2012./2015. bili u nekakvim brojkama koje su bile poprilično negativno gotovo mnogim segmentima osim kad gledamo malo više dio turizma. Pa možemo utvrditi da smo ne znam 2009. godine ukupan izvoz imali na nivou 55,3 milijarde kuna a da je on prošle godine iznosio 107,7 milijardi kuna. To je gotovo dvostruko više u 10 godina. Možemo li to ostvarivati ako kao država, kao društvo, poduzetnici, radnici ne napredujemo? Ja mislim da to nije moguće. Da li je to dovoljno, postavlja se pitanje. Vidljivo je i da nešto više i uvozimo. Postoje države s kojima dobro radimo, kao što su Italija, Njemačka, Slovenija. U Italiju izvozimo ne znam preko 15 milijardi kuna godišnje raznih proizvoda a najviše uvozimo iz Njemačke preko 26 milijardi kuna raznih roba. To je sve vidljivo i damo se odmah uspoređivati na mnogim područjima od politike pa do gospodarstva i svih ostalih aktivnosti koje jedno društvo može odraditi u toku određene godine. Zašto je još važna statistika? Pa zato da između nas miču određene barijere, tj. da nam dokazuje tko je od nas ovdje više ili manje u pravu. Kad gledamo brojne ekonomske analitičare svi se oni negdje tamo krajem godine poslože i procjenjuju određeni rast temeljem vlastitih nekakvih statistika i onda nam se desi 2019. godina i svi smo mi to nešto planirali međutim statistika je pokazala da smo malo promašili, da je taj rast BDP-a u prvom kvartalu ove 2019. godine bio na razini 3,9% veći nego kvartal prošle godine što pokazuje da se nešto događalo u ovom društvu, da su se neke aktivnosti više povukle, da ih možda nije bilo moguće predvidjeti, da su europski fondovi očito dali određenu razinu učinkovitosti i bez obzira na sve pokušaje da se to obezvrijedi, mnogi danas govore da bi već i slijedeći kvartal to trebalo biti opet puno više nego što je to bilo prošle godine i govore čak do nekakvih 4,7%. Znači da statistika nas nekad može kažem, i iznenaditi bez obzira na sve dobre brojke ili one koje manje želimo gledati kao dobre pa kad sve to stavimo u jedan koš da to onda izazove određenu brojku koja nam je važna. Čuli smo često ovdje da ova Vlada ništa ne čini po pitanju demografije, tu nešto piše u ovom izvješću, pročitajmo šta piše po pitanju demografije i kada je krenuo negativan prirast, postoje lijepo grafovi kak je to bilo 1950. i kako je to bilo 1980., 90-te i danas, zadnja godina nekakvog prirodnog prirasta bila je 1990. g., sve poslije toga imamo više umrlih nego rođenih ali pokazat će i statistike za 2018. g., ja to vidim na lokalnoj razini jer mi imamo vlastite statistike i mi znamo koliko nam se djece rodi, recimo na mome otoku, mi smo prošle godine imali mislim negdje 15-ak ili 20 djece više rođenih nego godinu prije. Čemu je to razlog, može i biti puno više objašnjena zašto se to desilo ali svesti to samo na razinu politike ili što je Vlada učinila, ja mislim da to nije jedino i ispravno jer mnoge lokalne samouprave imaju brojne poticajne mjere, različite načine, pokušavaju pomagati upravo taj segment našeg društva, znači demografije kao važnost, kao važan dio opstanka našeg naroda i u tom segmentu mislim da ne postoji recimo lokalna samouprava koja nije osmislila barem poneku mjeru u skladu sa vlastitim financijskim mogućnosti ne bi li nešto nagradila ali to radi i država. Sjetimo se povećanja, ne znam, porodiljnih naknada, produženja trajanja porodiljnih naknada, sjetimo se ne znam, programa da se odjednom počinje graditi preko 500 dječjih vrtića jer se to pokazala kao potreba roditelja koji žele raditi ali i imati djecu da ih ima negdje zbrinuti, imamo još niz drugih mogućnosti i reći samo da se ništa nije desilo, zapravo je zbroj onih netočnih podataka koje na kraju daju političarima lošu statistiku. Ili kad govorimo, ne znam, izvješćima HNB-a, nju se često kaže, ovdje kažem napada međutim tamo su brojke vrlo egzaktne, jasno se zna što se unutar našeg financijskog sustava događa ili kad govorimo o Ministarstvu financija, samog ministra kojeg se napadalo, pa vidimo što se desilo sa rastom BDP-a. Taj zbroj netočnih podataka slušali smo nekada kad sam bio u oporbi, između 2012. i 2015., kad su nam tumačili da i pad može biti rast. Pa kako smo mi padali od 2012., 2013., 2014., govorili su da svake godine manje padamo ali da je to ustvari rast i nitko nije imao snage tada priznati da je to loša Vlada koja nije pogodila politikom vlastitom, ekonomskom politikom i gospodarskom apsolutno ništa i da se počelo nešto događati tek u zadnjoj godini mandata te i takve Vlade. I uspoređujući to sa ovom Vladom koja ima u 2017. i 2018. g. rast, vidljivo je da postoje oni koji mogu bolje, drugačije, kvalitetnije ali i oni koji su kroz statistiku pokušavali zamagliti mnoge aktivnosti koje su tada radili, rast javnog duga, vidljivo koliko je to iznosilo samo u nekoliko godina. 2015. dug 83,7% BDP-a, 2018. 74,6%, smanjuje se udio duga u BDP-u za gotovo 10%-tnih poena, da li je to posao Vlade, ja mislim da da, da li nekome treba reći da radi dobro svoj posao, ja mislim da da. Zašto bi bilo dobro kad se zadužujemo i to nekontrolirano raste i to je bilo super a to stalno ovdje slušamo a ovo što se događa u drugom smjeru da nešto pada, da se pomalo rješavamo ili smanjujemo javni dug, e, to ne valja, to treba mijenjati. Mislim da upravo u tim segmentima, statistika radi najbolji posao, jednostavno makne one koji ne znaju ili misle da znaju a ne znaju od onih koji jednostavno mogu i znaju i to pokažu egzaktno kroz svoje aktivnosti i brojke. Mislim evo, podržat ćemo ovo izvješće, smatramo da ovaj zavod itekako još u budućnosti treba još više i ovih zaposlenih ali i što bolje statistike da politika bude čišća.
Hvala. Zastupnik Ante Babić javio se za repliku.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Borić, kažete da statističke podatke možemo tumačiti kako nam odgovara odnosno paše, kako vi kažete no, statistički podaci koje možete iščitavati pa iz ovog godišnjeg izvješća su vezani za društvene, gospodarske, poslovne podatke, makroekonomske podatke i niza drugih podataka a oni služe zapravo analitičarima, služe zapravo Vladi da poboljša ili korigira svoju politiku jer život nije statičan i vezan je za niz faktora koji ga mogu promijeniti od gospodarstva, financija, zdravstva, poljoprivrede i šumarstva i dobro ste rekli, Državni zavod za statistiku je od 2011. do 2015. imao niz statističkih podataka koji su pokazivali negativne i loše trendove međutim Kukuriku koalicija to tada nije uzimala ozbiljno u obzir i zato je imala tako loše podatke koje je imala za vrijeme svoga mandata, hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Babić, tako jer je evo gledamo sada recimo priču oko turizma, o njoj nisam ništa rekao, ali mi smo ušli u predsezonu, već visoku predsezonu, početak same turističke sezone i vidljivo što nam se desilo, znači prvih 5 mj. dobro, u 5. mj. loše vrijeme itd., i svi ti ekonomski analitičari kažu izgubili smo 700 000 noćenja, pitanje je kakva će nam biti ova turistička godina, hoće li nam biti dobra, hoće li nam biti dobra, hoće li nam biti loša, bit će gora nego prošle godine itd. Upozorenje je svima da se očito nešto dešava na turističkom tržištu i da oni koji se bave turizmom izvole reagirati n način da ili u zadnji čas nešto rade ili da se za slijedeću godinu pripremaju na drugačiji način, jednostavno statistika pokazuje da mi možemo nadoknaditi s obzirom na ukupni smještajni kapacitet koji prelazi preko milijun i 200 000 smještajnih jedinica, taj minus od 700 000 možemo nadoknaditi sa 2 dana u 6. mj. i to bi se na neki način svelo na ono što je prošle godine.
Hvala. Zastupnik Ivan Šuker javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, po prilici prije 3 tj. ovdje u Visokom domu smo raspravili izvješće o korištenju europskih fondova. Prije 2 tj. je Državni zavod za statistiku objavio podatak o kretanju BDP-a za prvi kvartal u odnosu na prvi kvartal prethodne godine, rezultat odličan. Ja u ovoj sabornici nijednog zastupnika izuzev što su oni u ime kluba tražili jedanput stanku a bi to istakli, nisam čuo da je progovorio o tome, kao da je to nešto ono, tabu tema, ne smije se pričati o tome. A jedan od glavnih razloga takvog visokog gospodarskih rasta u prvom kvartalu u odnosu na prošlu godinu su između ostaloga investicije koje se financiraju iz europskih fondova. E pa sad ako je ova objava Državnog zavoda za statistiku takva kakva je, onda što mogu reći oni koji su kritizirali da je tu katastrofa, zato nam je izvješće i podaci Državnog zavoda za statistiku itekako bitno da se mi ovdje ne blamiramo i ne pričamo svašta.
Hvala, odgovor na repliku.
Hvala lijepo, kolega Šuker, slažem se s vama jer kada smo u raspravi upravo ukazali na taj dio jer stalno sa druge strane kad je vrijeme onog konačnog finala znači realizacije fondova u smislu realizacije fondova u smislu povlačenja sredstava i stalno se ovoj Vladi koja je naslijedila određene razine koje su napravile prethodne i sve podigla na najvišu moguću razinu ugovorenosti i realizacije, da bi onaj zadnji dio bio finale, tj. povlačenje samih sredstava kada su svi projekti koji su ugovoreni prošle određene procedure, završeni da bi mogli povlačiti određena sredstva i to se počelo događati i događat će se u 2019. još i više nego u 2018. Je li bilo potrebno vrijeme za provedbu natječaja, vrijeme za ugovaranje, vrijeme za izvedbu projekata i finale znači naplata. Svi sada gledaju da smo trebali već sada ne znam naplatiti svih onih 10 milijardi koje smo imali na raspolaganju a to možemo napraviti do 2023. g. i ja čvrsto vjerujem da hoćemo jer tih 70 milijardi ili više koliko nam stoji na raspolaganju je benefit kojeg smo dobili ulaskom u EU.
Hvala. Zastupnik Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege, u ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta jer statistički pokazatelj koji je Zavod za statistiku napravio, govori o onome u kakvoj se situaciji nalazi RH. Vidimo ovdje hvalospjeve međutim mi bi ovdje morali realno sagledati sliku i kazati da nikad više nismo uvozili prehrambenih proizvoda, približili smo se do 3 milijarde eura prehrambenih proizvoda, turistička smo država, da ne vodimo brigu o poljoprivredi, da u ovome trenutku evo nedavno amandman bio u Vrgorcu, u vrgoračkom polju je poplava, nemamo navodnjavanje sustava, nemamo tako i Slavonija je prazna, nemamo poljoprivrede, nemamo prehrambene proizvodnje osim što uvozimo znači proizvode, povećanje uvoza, uvozimo proizvode u turističkoj sezoni iz GMO proizvoda i nekontroliranih i štetne proizvode oz drugih država. Kad pogledamo samo stočni fond, evo mljekara smo imali prije ulaska u EU, ljudi koji su se bavili mljekarstvom 64 000, sad imamo ispod 5000 i uvozimo oko 80% mljekarskih proizvoda dok se u isto vrijeme hvalimo sa da ćemo izvoziti mlijeka u Kinu. Broj učenika u školama u odnosu na 2016., 2018. je upisano manje 3145 što znači 150 razreda je manje upisano u škole učenika. Kad govorimo o Slavoniji, o 2/3 Hrvatske, Dalmatinskoj zagori, Lici, Gorskom kotaru, onda iz ovoga moramo izvući pouke da nije dovoljno obećavati kao splitska vlada, u Splitu projekte za Dalmatinsku zagoru i ostati samo na tome, znači Vlada iz ovoga, bilokoja mora izvući pozitivne pouke i kazati da se na području samo Dalmatinske zagore, u posljednjih 30 g. prepolovilo stanovništvo a u zadnje vrijeme još i više. A što se tiče europskih fondova, na dnu samo, 17% povukli sredstva, trebamo povući pouke iz ovoga, hvala lijepa.
Isteklo je vrijeme, hvala vam. Povreda Poslovnika, zastupnik Šuker.
Ne trebate okretati s očima g. predsjedavajući [[Upadica Petrov: Molim vas g. Šuker po kojem članku je povreda Poslovnika?]] Pa dozvolite mi, ja vas lijepo molim, dozvolite mi da pričam [[Upadica Petrov: Pa naravno da ću dozvoliti samo recite po kojem članku.]] Pa navodno kad sam krenuo onda ste me počeli prekidat. Dakle, vi ste prekršili članak 3. stavak 5. u kojem kaže stanka je vrijeme određeno ovim Poslovnikom radi sastanka i konzultacija kluba zastupnik o točki utvrđenog dnevnoga reda sjednice Hrvatskog sabora. Ovo o čemu je kolega Bulj govorio, nađite mi u ovim materijalima, svaka čast.
Hvala. Zastupnik Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Šuker je povrijedio članak 238. jer očito on gleda na Hrvatsku drugim očima a želio bi da mi saborski zastupnici govorimo ono što on želi. Mi smo ovdje oni koji predlažemo, koji želimo dobro Hrvatskoj, dolazimo iz tih krajeva i ja mislim da imamo pravo govoriti i da nije povrijeđen Poslovnik s tim da je tim zaslužio minimalno jednu opomenu ali eto, ne treba, hvala.
Hvala. Zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo unutar kluba još jednom iskomentirali ovo izvješće Državnog zavoda za statistiku. Naime, iz podataka koje je predočio Državni zavod i koje je predstavlja državni tajnik za financije u Ministarstvu financija, razvidno je kako je RH u izvještajnom razdoblju pokazala se uređenijom državom u odnosu na stanje koje je bilo prije nego što je Vlada HDZ-a preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske. Prema svim makroekonomskim pokazateljima koji govore o rastu BDP-a, koji govore o suficitu državnog proračuna, koji govore o broju zaposlenih, koji govore o broju nezaposlenih, koji govore o rastu plaća, koji govore o smanjenju porezne presije u Hrvatskoj itd., itd., razvidno je da ova Vlada radi na uređenju Hrvatske kao organizirane, sređene države. Više od svega iz ovog izvješća proizlazi da je RH smanjenjem javnog duga, da je RH povećanjem i rastom BDP-a, da je RH suficitom državnog proračuna u 2 g. za redom pokazala da je Vlada RH pokazala da zna upravljati javnim financijama i iz tog razloga posebno bih istaknuo činjenicu da je to doprinijelo podizanju rejtinga, investicijskog rejtinga na razinu investicijskog rejtinga. Dakle, i iz svih ovih razloga, mi ćemo u klubu HDZ-a još raspraviti, dati punu podršku ovom izvješću a što ćemo još o tome reći, to ću prilikom u pojedinačnoj raspravi, hvala.
G. Šuker, povreda Poslovnika.
Ja nisam tražio ali drago mi je da ste i vi meni rekli, ja nisam tražio povredu Poslovnika ali g. predsjedavajući [[Upadica Petrov: Ispričavam se ako niste tražili povredu Poslovnika, sve u redu.]] G. Predsjedavajući, lijepo ste mi rekli, ja ću onda iskoristit tu poslovničku mogućnost [[Upadica Petrov: Slobodno.]] Vi ste opet povrijedili Poslovnik. povrijedili ste ga prvi put kad niste reagirali na kolegu Bulja a sad ste povrijedili članak 238. i na drugi način remeti rad sjednice jer da ste reagirali na kolegu Bulja, onda kolegi Bačiću ne bi palo na pamet da govori ali kad je čovjek vidio da se u ovom Saboru može govoriti i šire, onda je on to iskoristio da kaže u ime kluba. Prema tome, stvar je na vama a ne na njemu.
Hvala vam, isteklo vam je vrijeme. vidim g. Šuker da je vama ipak malo do zezancije a i zapravo ste indirektno onda time poručili da vaš predsjednik kluba zapravo ne zna svoj posao. Ja ću bez obzira na tu vašu indirektnu poruku, odobriti stanku od 15 minuta pa evo nadam se da ćemo u konstruktivnom duhu nastaviti raspravu. STANKA U 10,55 SATI NASTAVAK NAKON STAKNE U 11,10 SATI Nastavljamo s radom. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Svakako da podržavam ovo izvješće Državnog zavoda za statistiku koji je glavni koordinator prikupljanja statističkih podataka u RH. Pozdravljam rad Državnog zavoda i ono što bih prije svega htio reći a to je da se iz samog izvješća jasno ukazuje koliko je širok spektar podataka koji obrađuje Državni zavod za statistiku jer kao što se iz izvješća i vidi on pokriva 5 važnih, najvažnijih područja kojim su obuhvaćene sve aktivnosti u društvu i u državi. Dakle od demografskih i društvenih statistika, makroekonomske statistike, poslovne statistike, statistike poljoprivrede, šumarstva i ribarstva i statistike za više područja koja opet obuhvaća širok spektar podataka koji su obrađeni u Državnom zavodu za statistiku. Stoga moram reći da me malo i čudi činjenica da već duže vrijeme Državni zavod upozorava na problem koji se odnosi na popunjavanje kadrovima i da je u odnosu na 2010., 2011. godinu značajan manji broj zaposlenih, da je u samom zavodu sistematizirano 723 radna mjesta, da je uposleno 507 a da je, nedostaje 216 djelatnika samog zavoda ili što je 30%. Kad se izanalizira koliki je obim radova zavoda, koliko su važni podaci zavoda onda je po meni vrlo važno da se priđe popunjavanju tih radnih mjesta ali kažem gotovo nedostaje svaki treći zaposlenik u zavodu. Ja vrlo često a vjerujem da nisam jedini zastupnik u Hrvatskom saboru koji gotovo dnevno odlazi na web stranice samog Zavoda za statistiku, gotovo, tehničke sam struke pa su mi podaci, matematički podaci bliski i na fakultetu mi je jedan predmet bio statistika. Ne vjerujem da iti jedan saborski zastupnik jednu ozbiljnu raspravu pogotovo koja se odnosi na područja koja obrađuje Državni zavod za statistiku može pripremiti ozbiljnu raspravu a da ne koristi podatke Državnog zavoda za statistiku, bilo kad govori o ekonomskim temama, kad govori o zdravstvu, o tržištu rada, kada govori o građevinarstvu, poljoprivredi, ribarstvu, šumarstvu, o demografiji dakle o svim temama koje se dotiče ovaj Sabor za ozbiljnu raspravu kao priprema i podloga služe nam podaci Državnog zavoda za statistiku. Kako smo mi ovdje u Saboru i političari često puta iste podatke znamo tumačiti na drugačiji način. Netko je rekao da je statistika skup nevažnih podataka ili da je poput bikinija, da sakriva važno a otkriva nevažno. Ja se sa time ne slažem i ja mislim da ako pravilno pristupamo i analiziramo podatke koji nam čini dostupnim Državni zavod za statistiku onda možemo prilično relevantno govoriti o stanju u pojedinom ... [[Govornik se ne razumije.]] , u pojedinome području u državi. Mene osobno i najviše su važni i na njih najviše puta ulazim, to su podaci koji govore o makroekonomskim pokazateljima u RH. Pa onda se i iz ovog izvješća a i trajnog praćenja rada samog zavoda i njegovih podataka, mislim da najveću pozornost posvećujemo jednom od najvažnijih elemenata i pokazatelja stanja u državi a to je kad govorim o ekonomskom sektoru, kad govorim o javnim financijama, kad govorim o državnom proračunu kao najvažnijem aktu kojega na godišnjoj razini donosi Hrvatski sabor to je podatak o rastu, odnosno padu BDP-a. Svjedoci smo da je Državni zavod za statistiku, svega dva dana nakon održanih izbora za Europski parlament dao jedan podatak koji govori o rastu BDP-a u Hrvatskoj u prvom kvartalu ove godine i koji je bio jedan od najvećih u EU čime je jasno pokazano da se Državni zavod za statistiku drži vlastitih rokova i parametara i taj podatak nije objavio u izbornoj kampanji što bi možda na određeni način bio rado izbačen podatak od strane vladajuće stranke u Hrvatskoj ali je Državni zavod za statistiku kažem dan nakon završenih izbora objavio jedan podatak koji govori o uspješnosti i rada Vlade i boljem stanju gospodarstva u RH. Taj podatak o rastu BDP-a nije tek puki podatak, on nastaje kao, on sublimira glavne generatore koji govore o rastu izvoza ili padu uvoza, govori o rastu plaća, govori o rastu trgovine na malo, govori o rastu investicija. Ono što je za izdvojiti, to je da je u prvom kvartalu ove godine rast investicija u odnosu na prošlu godinu bio 11,2%, on o što je važno reći kad govorimo rastu BDP-a u Hrvatskoj koji je prošle godine bio 2,6 i koji je u ovoj godini 3,9 ili za koje Ekonomski institut u Hrvatskoj pretpostavlja da će na temelju podataka kojima se definira BDP, rastu tih generatora za travanja i svibanj može očekivati značajno povećanje rasta BDP-a u Hrvatskoj u drugom kvartalu ali da se vratimo na činjenicu dakle da 11,2% rast investicija je temeljem uglavnom kad govorimo o javnim investicijama na sredstvima europskih fondova, 80% svih investicija u javnom sektoru utemeljeno je na sredstvima koje Hrvatska dobiva iz europskih fondova i samim time se može govoriti koji su to benefiti u Hrvatskoj kad govorimo o članstvu Hrvatske u EU-u. Drugi podatak koji je važan za ovu Vladu i za ovu administraciju i za Ministarstvo financija govori o sređivanju javnih financija kroz pametno upravljanje proračuna RH kako rashodovnu tako i prihodovnom stranom. Činjenica je da od '97. ili 98. g. dakle više od 20 g. Hrvatska nije bilježila suficit ili višak državnog proračuna i da je u 2017. taj suficit, taj višak bio 0,8% BDP-a a da u 2018. je on usprkos činjenici da je trebalo isplatiti jamstva koja je Hrvatska dala za određenu novogradnju u Uljaniku a koja su jamstva u ukupnom iznosu gotovo bila 4 milijarde kuna rast odnosno suficit ili višak državnog proračuna je bio 0,2%. Dakle uz činjenicu da se javni dug Hrvatske smanjuje i da u ovom trenutku iznosi 74% BDP-a a da smo ga 2016. imali negdje preko 85 ili 86% nam govori da je stanje javnih financija, upravljanje javnim financijama u Hrvatskoj dovedeno na tu mjeru da je Hrvatskoj vraćen kreditni rejting na razinu investicijskog rejtinga što je podredno omogućilo da ministar financija izda obveznice čiji će smanjeni troškovi biti pola milijarde kuna. Dakle, otprilike o tim podacima mi možemo govoriti kako i na koji način Vlada upravlja Hrvatskom. Zato su po meni ovakvi objektivni statistički podaci lišeni naših ideoloških svjetonazorskih pogleda koji se isključivo temelje na podacima koje državnom zavodu dostavljaju relevantne institucije u Hrvatskoj, među njima i HNB itd., sve ono što piše u ovom izvješću, govore o potrebi da jasnim naočalama bez dioptrije, lijeve, desne, ne znam koje i kakve, govorimo o podacima, govorim o stanju o hrvatskom gospodarstvu i govorimo o stanju u hrvatskom društvu. Ja sam tu bio pripremio nekoliko podatak koji govore o tome kakva je Hrvatska bila prije 4 g. i kakva je Hrvatska bila danas, da je u mandatu SDP-ove Vlade smo se zadužili za 70 milijardi kuna, da smo povećali, da smo svakog građanina RH zadužili za 17 000 a da sada u radu ove Vlade se na ... [[Govornik se ne razumije.]] razdužuje svaki hrvatski građanin za 900 kuna [[Upadica Petrov: Hvala.]] [[Govornik se ne razumije.]] podaci koje možemo iščitati iz ovog izvješća, evo zahvaljujem.
Zastupnik Bačić [[Upadica Bačić: Hvala.]] Zastupnica Marija Jelkovac zatražila je repliku.
Hvala lijepa. Poštovani kolega evo govorili ste o važnosti statističkih podataka i u pogledu kreiranja ekonomskih politika ali mislim da je i u pogledu nekih drugih politika vrlo značajno pratiti određene statističke podatke pa tako i u pogledu kadrova koje školujemo, mislim da je vrlo značajno pogotovo kada smo sada i u reformi školstva, voditi računa o tome koji nam kadrovi trebaju za budućnost kako ne bismo stvarali radnu snagu koja je nezapošljiva a istodobno morali povećavati kvote za uvoz radne snage koja nedostaje na tržištu. Isto tako, postoje brojna područja i koja trebamo pratiti kako bismo znali šta trebamo graditi i u šta ulagati, npr. koliko ćemo starog stanovništva imati kroz 10 ili 15 g., da li imamo dovoljno kapaciteta za smještaj i brigu o tim starijim i nemoćnim osobama a kao i naravno što se tiče demografske politike o broju prirasta djece kako bismo znali da li treba ulagati u vrtić [[Upadica Petrov: Hvala.]] ili slično, hvala.
Isteklo je vrijeme, hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle poštovana kolegice Jelkovac, brojni sektori su uključeni i u ovo izvješće, vi ste spomenuli jedan dio a tu je još obrazovanje, tu je zdravstvo, tu je poljoprivreda, tu je ribarstvo. Ono što ja vrlo često koristim, promatram, analiziram iz podataka državnog zavoda, to su podaci u građevinarstvu. Naime, podaci u građevinarstvu, po broju izdanih građevinskih dozvola, o obujmu građevinskih radova, o broju zaposlenih u građevinarstvu u pravilu reflektiraju se u odnosu na općenito stanje u gospodarstvu jer nema rasta gospodarstva niti u jednoj državi bez rasta građevinarstva. Građevinarstvo je jedan sektor koji potiče brojne druge djelatnosti i kako rastu pokazatelji u građevinarstvu, raste i BDP. Kad padaju podaci o građevinarstvu, padaju podaci koji govore o općem pokazatelju odnosno rastu ili padu BDP-a pa ti podaci u ono vrijeme najbolje govore o rastu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Isteklo vam je vrijeme, zastupnik Bačić. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javila se također zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Statistički podaci su izuzetno važni, nema nijedne djelatnosti, nema ni jedne grane, nema ni jedne strategije, nema nijednog akcijskog plana koji će ići kao posljedica te strategije, a koja se ne bazira na statističkim podacima. Statistički podaci su brojke i sada naravno oni, svi imamo sklonost da ih čitamo možda na neke različite načine to vam je kao ona čaša koja je do pola s vodom a netko ju čita odnosno netko kaže da je polupuna, a netko kaže da je poluprazna. Ali ovo je brojka koju trebate analizirati, o kojoj trebate voditi računa i igrokaz koji uvijek rade vladajući i oporba bez obzira tko je to da vladajući pokušavaju sve ono što je dobro pokazati kao dobro, a oporba pokušava ukazati da to baš nije tako. Ali ja u ovoj svojoj raspravi neću koristiti taj igrokaz, nego ću zaista govoriti o važnosti tih podataka. Nema ni jedne kao što sam rekla grane koja se na tome ne bazira. Ja sam po vokaciji prostorni planer. Kada krenete raditi bilo koji prostorni plan, prvo što uzmete i prvo što napravite koristite statističke podatke. Koristite temu koliko stanovnika, koliko imate industrije, kakva je komunalna opremljenost i niz drugih stvari. Svi prostorni planovi u Hrvatskoj koji su rađeni tamo prošlog stoljeća su se bazirali i rađeni su do 2000. jer je ta 2000. godina bila jedna godina koja je bila vrlo, vrlo interesantna. Bila je znakovita i recimo prostorni plan Grada Zagreba koji je tada rađen je rađen na opciji da će u gradu živjeti milijun stanovnika. U Gradu Zagrebu ne živi. Živi 780 tisuća stanovnika je živjelo tamo negdje pred kraj prošloga stoljeća, otprilike možda 10-tak tisuća gore, dolje živi i danas. Ali ti statistički podaci su važni iz jednostavnog razloga kada planirate razvoj jedne zemlje, kada planirate uopće gdje ćete ulagati vi morate vidjeti koji su trendovi, gdje ljudi više žive, gdje odlučuju živjeti, gdje ljudi rade, kako trebate uopće planirati određenu komunalnu infrastrukturu. Ja pritom mogu reći, tu su se spominjali i turizam. Nekada su se tamo 70-tih godina prošlog stoljeća je bila najviša izgradnja vezana uz turizam i tada se turizam planirao hoteli na način da kapacitet u sobama je bio prema površini na plaži koliko može biti ručnika. Znalo se da je površina ručnika recimo 80 puta metar i pol, koliko ručnika možete staviti toliko ljudi može biti na plaži i toliko možete imati kreveta u sobama. I to se koristilo, koristili su se apsolutno statistički podaci. Oni danas kada planirate turizam koriste su drugačije jer su drugačiji vidovi turizma, a podaci su i dalje o broju noćenja i ljudi koji dolaze isti. Stoga kada uopće raspravljamo o bilo kojoj strategiji i bilo kojoj strategiji razvoja onda bi se zaista svi trebali uzeti uopće sve brojke. Dobro ih izanalizirati i na temelju toga raditi strategije. Mi o ovome vrlo rado govorimo zato što možete govoriti afirmativno pa bez obzira s koje strane ove sabornice sjedite, ali jednako tako često na njih zaboravimo. Kada sam ja išla u osnovnu školu, tada je bio pojam u udžbeniku iz zemljopisa bijela kuga. Dakle to je bilo, bijela kuga je bilo smanjenje broja stanovništva. Dakle, smanjenje broja stanovništva u Hrvatskoj nije od jučer. Ono je tamo od sredine prošloga stoljeća. No, ono što je alarmantno u ovom trenutku je alarmantno da ljudi koji su iseljavani 60-tih godina prošloga stoljeća odlazili su u principu roditelji raditi, djeca su ostajala tu s djedom i bakom i znalo se da će oni se tu vratiti i da će graditi kuću, da će ulagati u svoju djecu. Tako vam je kada je riječ o Zagrebu nastalo Dugo Selo i Sesvete, tu su nastale kuće svih onih koji su radili negdje drugdje, a ovdje ulagali. Onaj proces koji imamo danas odlaze mladi ljudi i oni se neće vratiti. Ali iz ovih statističkih podataka mi trebamo iščitati sljedeće, koliko je potrebno radno sposobnog stanovništva da bi se u Hrvatskoj mogao zadržati mirovinski sustav, da bi u Hrvatskoj moglo funkcionirati zdravstvo, da bi u Hrvatskoj moglo funkcionirati školstvo. Jer bez određenog broja radnog stanovništva to nije moguće. Pa nije gospođa Merkel u Njemačkoj u jednom času otvorila granice zato što je bila tako širokog srca pa dođite svi, nego zato što je postala svjesna da neće moći održati sustav bez ljudi koji rade. To se jednako tako iščitava iz statističkih podataka i to treba iščitavati i sada. Kada mi govorimo o demografiji, pa nisu demografske mjere na način da vidimo koliko će samo biti novorođene djece. Demografske mjere su i mjere da vidite da li na jednim područjima jednostavno vi morate uvesti radnu snagu. Tu radnu snagu možete uvesti jednokratno za jedan proces, ali možete biti i otvorena zemlja pa reći prihvatljivi su nam da dođu mlade obitelji. Dakle, niz stvari. Htjela bih spomenuti još dvije stvari koje su izuzetno važne. Tu često znamo spominjati i način na koji koristimo fondove Europske unije. Jedni od projekata za koje smo bili odmah spremni kada smo ušli u Europsku uniju su bili rješavanje odvodnje otpadnih voda jer je to bilo relativno jednostavan projekt, bio je tipski projekt, bili su pročistači. I tada kada se apliciralo, neki od tih projekata nisu prošli. Zašto? Zato što su bili krivo, na krivi broj stanovnika uopće se apliciralo. Dakle, vi ste aplicirali na broj stanovnika koji je bio nerealan. Kada je netko radio analizu svega toga je rekao vi radite pročistač otpadnih voda, za koga? Jer pročistač da bi radio vi onda morate da bi bio u funkciji ako nemate dovoljno otpadnih voda morate pustiti čistu vodu da bi on funkcionirao. Prema tome, ali sve se bazira na statističkim podacima koje mi dajemo. Ako vi imate naselje koje ima 2 tisuće stanovnika, a idete aplicirate sa projektom za pročistač za 6 tisuća stanovnika ovaj kaže nerealno i odbacuje. Dakle iz podataka se sve čita. Kako mi čitamo, čita i netko drugi. I postoji jedna tema o kojoj treba govoriti sada, jer ako će se govoriti za 5 ili 10 godina za neke stvari će biti prekasno, a tema je klimatskih promjena. To je tema koju jednako tako dakle uvodno kada je državni tajnik govorio onda je govorio i o meteorologiji i o podacima koji jesu u statistici, a to su: povećanje temperature, promjene koje se dešavaju sa povećanjem dakle broj toplih dana, od toga da više nemamo četiri klasična godišnja doba, o tome da će se biljni i životinjski svijet promijeniti, a da se neki stvari jednako ovdje treba promijeniti, od toga da se vezano uz poljoprivredu neke kulture više nema, a trebaju biti nešto drugo, to se sve čita iz statističkih podataka. Dakle, mi ćemo naravno podržati ovo Izvješće, ovo Izvješće je dobro, korektno, sukladno svim onim temeljnim uzancima struke napravljeno, ali ono što mi trebamo koristiti ove statističke podatke je za novu strategiju poljoprivrede, za novu strategiju prometnog razvoja, za novu strategiju odnosno ili poboljšanje postojeće strategije razvoja određene infrastrukture, vi to sve čitate iz ovih podataka, jer ako se vi odlučite ulagati negdje gdje zapravo znate da nema potrebe, s tim što da bi bili pošteni do kraja, često se i bez obzira što iz statističkih podataka kad to vidite i kad to stavite u ekonomsku kategoriju, onda nemate opravdanje, ali neka država odluči napraviti i mimo toga iz jednostavnog razloga što na taj način želi razviti pojedini dio. Da smo se mi koristili samo s podacima koje smo imali za broj vozila koji idu autocestama, mi autocestu do Splita još ne bi gradili da smo uzeli samo te kategorije i da se to napravilo, a ono što je autocesta do Splita dobro napravljena, odlično da je napravljena, ona može biti i gospodarski zamašnjak Like, ali ona može biti samo u trenutku kad ćemo tamo imati ljudi, jer bez ljudi vi možete isplanirati šta god hoćete, ali bez ljudi, toga neće biti. Jednako tako postoje dvije stvari u koje sam, znate imate neke stvari u koje ste sigurni i ono kad vam roditelji kažu da će te nešto u životu proć', al' vi onda mislite da to sami možete proć', tako moja mama ima uzrečicu jesam ti rekla, ja sve češće sebe zateknem da kažem jesam ti rekla. Željeznica. Željeznica će biti jedna od ključnih elemenata razvitka Hrvatske, do 2027. godine će Europa raditi niz benefita, kad bi danas gledali potrebe za željeznicom iz statističkih podataka koliko se vozi, to sigurno ne bi bilo bazirano na njima, ali treba biti bazirano na nečem drugom. Dakle, zaključno, statistički podaci izuzetno vrijedni, koristit ih, ali ponekad zaista i neke odluke donijeti u smislu da moramo znati kako želimo razvijati ovu zemlju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mrak-Taritaš. Imao replike, poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice. Dakle, koliko Grad Zagreb koristi statističke podatke pokazuje moj kvart Špansko, dakle, to je naselje koje se možda najviše širilo u Gradu Zagrebu, dakle, doselilo se jako puno mladih obitelji s puno djece i škola u kojoj sam ja radio, Ante Kovačić trenutno radi u tri smjene, dakle u tri smjene. Dakle djeca su u školi do osam sati navečer, a Grad Zagreb u tom kvartu nije planirao graditi niti jednu osnovnu školu. Dakle, nema plana, ne koriste se korisni podaci, radi se stihijski, s druge strane imamo škole koje su u centru grada, koje su prazne, možda će se tamo raditi škola, dakle vrtić, dakle nema nikakvog plana.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo na vašem pitanju kolega Sladoljev. Grad Zagreb, tugo naša. Mi imamo jednog gradonačelnika koji je vrlo specifičan, i koji kaže da je on, sad ću malo izmijeniti, da je on zaslužio doktorate na Oxfordu, Cambridgeu na način na koji upravlja gradom, tako da njemu i u tom smislu nema potrebe ni statističkih podataka, niti struka što će reći, on sam donosi odluke što i gdje. Dakle, da je, a hvali se šest mandata, rezultat jednog gradonačelnika i njegovih šest mandata bi trebalo biti jednosmjenska nastava u svim osnovnim školama u Gradu Zagrebu, ali s tim se trebate bavit, znate jedno je obećat pa ne napravit, a drugo je bavit se, i zaista ste u pravu. Moja djeca su išla u osnovnu školu u centru grada, kad je stariji, razlika je osam godina, i kad je stariji sin išao, bila su četiri razreda sa 28 učenika, kad je mlađi, on je išao u jednosmjensku nastavu bilo je tri razreda sa 21 učenikom, i to je stvarnost.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani. Prema statističkim podacima u Hrvatskoj pola građana jede grah, pola jede kobasicu. Statistički svi jedu grah s kobasicom. Statistički podaci pokazuju kada krenete u IKEA-i jedna četka wc košta deset kuna, plastična, onda i ona napreduje dalje, dalje pa ima po dvadeset, trideset, četrdeset, ali postoji jedna četka koja i u Gunji se koristi, ona košta 280 kuna, to je najmračnija četka. Kada jedan kvadrat obnove u Gunji košta 1.700,00 EUR-a, u Gunji, u zadnjoj ulici gdje autobus okreće u Gunji, gdje je šuma, gdje dalje ne ide, 1.700,00 EUR-a kvadrat, a u Zagrebu je recimo 2.000,00 u penthouse-u kvadrat tog stana pa statistički i to bi bila statistika, možemo to dijeliti pa ćemo doći do nekog rezultata. Statistički je činjenica da je 840 tisuća građana Hrvatske opljačkano u …
Zahvaljujem, kolega Culej zahvaljujem. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala vam lijepo kolega na ovom, na ovoj vašoj replici. Ja do sad kad je bila riječ o Cvelferiji od šest naselja, sam uglavninom šutila jer sam čekala da se određeni procesi završe, na vašu žalost završeni su na način na koji vi to niste očekivali. Šesto tisuća kuna je država uložila u obnovu Cvelferije, samo primjera radi to vam je jedan i pol zagrebački rotor. Od kolovoza 2014. do kraja 2015. je obnovljeno 37 zgrada javne namijene, obnovljeno je 1090 zgrada, od toga 288 potpuno, ovi ostalo, i to je sve država za to dala 600 tisuća kuna, i točno se može vidjeti koliko je koji kvadrat gdje koštao i kako koštao i nitko ništa nije odnesao, sve se nalazi tamo. Odite blizu vam je, prođite i vidite da je taj dio obnovljen na način da cijeli dio izgleda puno, puno bolje nego što je bilo prije i sad ću zaista nakon svega ovoga koristiti svaki put da pokažem da je riječ o jednom odličnom projektu.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege, statistički pokazatelji su u biti mjerilo gdje se nalazimo, matematički pokazatelji koji mogu biti iščitavani, slažem se šta je govorila i kolegice i sa pozicije i opozicije, to su pokazatelji koje možete gledati stranu sa obe medalje. Međutim, gdje je realnost? Ovi statistički pokazatelji bi tribali prouzrokovati određene mjere. Zašto mjere? Zato kad pogledamo evo danas samo evo demografske mjere koje ne donose rezultate. Mi kolegice kolege vidimo da se vladajući hvale ovdje sa brojnim pokazateljima u 2018. godini, međutim nikako oni da poslušaju gospodina Strmotu. Da nije dovoljno hvaliti se, …/nerazumljivo/… sagledati određeni prostor, a to su 2/3 Hrvatske ako gledamo demografske mjere da su prazni. I te mjere moraju utjecati na to da zaustavimo ovo što se događa u RH. Ja samo mogu kazati da u te 2/3 Hrvatske ću ja sada ići na …/nerazumljivo/… odakle dolazim to je područje Dalmatinske zagore, govorim od Krke do Neretve. Pa ću malo sad suziti, idemo na Cetinski kraj. Cetinski kraj je ogromno područje veći od Međimurske županije. Cetinski kraj je područje koje imalo '90. godine 68.000 stanovnika. 2011. po popisu je imalo 48.000 stanovnika što znači 20.000 manje. Prema statističkim pokazateljima od 2021. će bit tek ovaj popis stanovništva, mi imamo znači negdje oko 40.000 stanovnika što znači da je ogroman pad. I čak kad gledam Cetinsku krajinu u Dalmatinskoj zagori, Cetinska krajina je čak poglavito grad Sinj i nije nekakav velik pad, ali je zato pad cijele Dalmatinske zagore. Koje mjere tribaju? Pa naravno da triba zakon za neko određeno područje koji će ostaviti te ljude da žive na tom području. I kad je bio Zakon o brdsko-planinskim tj. nerazvijenom području ja sam ovdje predlagao jednu mjeru, ta mjera je vrlo bitna. Znači, mi trenutno, u stvari više mjera, ali ajmo reći da su 2 bitne. Znači, mi imamo trenutno problem u RH šta 161 lokalna samouprava nema mogućnosti financijske da otvori, osigura jednom djetetu dječji vrtić, to je statistički pokazatelj, 160 znači imamo viška općina i gradova. To je činjenica. Kako to regulirati? Triba naći najbolji model da djeca imaju pravo upisa u vrtić i to je naša, upisat se u vrtić jer da bi roditelji opstali. Znači 100, 1/3 lokalnih samouprava nema mogućnosti jednu, otvoriti jedan dječji vrtić, za jedno dijete. Druga vrlo bitna je mjera radno mjesto. Kako osigurati doli radno mjesto u Gorskom kotaru, Dalmatinskoj zagori, Slavoniji? Pa porezi, poduzetniku triba olakšati maksimalno, ako triba 5 godina da nema poreza il samo određenu taksu, ako triba 2, 3. O tome tribamo pričat, da taj poduzetnik koji radi u Zagrebu ima, u Zagrebu jer je Zagreb ipak trenutno jedino područje, teško je i tu, ali ipak je jedino područje uz određene još gradove i bazene gdi tribamo osigurati znači radna mjesta. Kako ih osigurati? Bez radnoga mjesta neće ti čovik ostati doli, nema dječji vrtić, nema radno mjesto. Lokalne samouprave su siromašne da bi se borile na taj način da bi mogle osigurati sve to jer lokalna samouprava mora stvarati preduvjete i naravno da centralizirana država, ovisi i lokalni čelnik o centralnoj državi, a da se mora dodvoravati, mora uljepšavati stvari, mora se i znači uz ovu decentralizaciju, država je dužna do 2020. Hrvatska osigurati za dječje vrtiće za 90% djece. Znači, to je potpisano u Barceloni, Europska komisija je tada donijela da će biti do 2020. osigurano 90% dječjih vrtića. A vidite u nas 1/3 lokalnih samouprava nema snage, financijskih kapaciteta za jedno dijete. Ima tu načelnika, njegovih zamjenika, tajnica, ima asfaltiranja pred izbore, ima svega, ali nije dovoljan samo asfalt predizborni i dovesti tu recimo članove vlade ka da se hvale. Jel šta je? Znači tribamo najprije mentalni sklop prominit, ne smijemo stvarati lokalne čelnike, ni lokalno stanovništvo ovisno o mjerama, vladinim socijalnim mjerama. A kako? Otvarajući radna mjesta, pa dajmo jedanput recimo ne tribaju porezi za poduzetnike na tim područjima, na 5 godina, na 3 godine, na godinu, pa čete vidjet oće te gospodarske zone zaživit i oće li se ljudi zapošljavati. To je mjera. Centralna država mora razmišljati tako, a ne obećavati kao šta je u Splitu bilo, mislim, obećali su brojne vertikale, a mi danas imamo problem nemamo navodnjavanje Sinjskoga polja, bistra, čista rijeka Cetina i zato nam se događa da uvozimo, evo statistički pokazatelji, da uvozimo više prehrambenih proizvoda koji su štetni, koji su GMO, koji nitko ne kontrolira u turističkoj sezoni. Umjesto da iz Sinjskoga polja, Vrgoračkog polja, Drniškoga polja taj proizvod bude plasiran kao dodatna vrijednost u našoj turističkoj sezoni. Domaći proizvod, a ne može ovisit kad u Vrgoračkom polju je poplava. Ljudi se bave vinogradarstvom, voćarstvom i naravno da konkurencija onda uvozni lobij ubija to. Znači, moraju biti mjere, a mjera nema. Strmota gospodin je dobro rekao, nema mjera, to su sve PR mjere, PR poruke, one nisu dovoljne na tim područjima. Jel kao šta sam rekao, evo u RH 2016. godine u školskoj godini 2016/17. upisano je 42.197 učenika, a 38.710 je upisano 2018/19. što znači 3.145 djece manje. Šta to kaže? Da je i kad se usporedi to godište, ta godina kad se ta djeca rodila, vidi se da se ta djeca iselila, da su njihovi roditelji otišli, a to je 150 razreda, a poglavito kad govorimo o Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru i tom dijelu i Slavoniji. Znači mi moramo imati određene mjere koje su jasno vidljive. Recimo kada sam predlagao udžbenike besplatne u županiji, već smo u Sinju to riješili bili i radne bilježnice, tada su govorili da je to populizam. Ali dobro ako se u Sinju riješilo onda je i župan bio prisiljen da se to riješi i sada imamo besplatne udžbenike. Pa naravno da u Dalmatinskoj zagori moraju biti riješeni besplatni udžbenici da bi roditelji ostali, ako su u Zagrebu riješeni besplatni udžbenici. Pa naravno da moramo imati, pa mislim gdje je siromašnije stanovništvo gdje ga očekuješ moraš mu riješiti. Pa država mora subvencionirati lokalnoj samoupravi da osigura dječje vrtiće, ja govorim o siromašnoj lokalnoj samoupravi. Jednostavno mjere moraju postojati. Znači, radno mjesto i mjere da se osiguraju djeca da mogu imati upis u dječji vrtić i naravno obrazovanje da je osigurano, a ne na ovaj način imamo sve manje čađi u dimnjacima jer se gase ognjišta. Znači te mjere su vrlo bitne, a naravno da kada govorimo o ovom problemu, onda govorimo o zdravstvu. Pa ne može se dogoditi da u Cetinjskoj krajini u jednom trenutku imamo samo jednoga pedijatra na 3 i pol tisuće ljudi, a treba biti jedan u Trilju, 3 u Sinju. To je tako prema Zavodu za javno zdravstvo odredilo da moramo imati toliki broj pedijatra. I ti nemaš pedijatra i taj roditelj mora u Split voziti svoje dijete i … [[ne razumije se]] Naravno da nemamo radiologa. Što to znači? Da i županije nisu iskoristile ta decentralizirana sredstva. To je poglavito vidljivo u mojoj županiji gdje novac centralizirani odlazi za sasvim druge stvari, a nije odlazio za specijalizaciju. U 10 godina nije raspisana niti jedna specijalizacija primjer za područje Cetinskog kraja, a rekao sam koliko je područje. Znači, to je ogromno područje Dalmatinske zagore. Tako je u Imotskoj krajini evo kolega Babić zna. Ljudi iseljavaju jer im država je precentralizirana i onda projekti koji su obećani, obećavaju se svakih 4 godine. Ali nisu samo dovoljni projekti asfaltiranja, nogostupa, nego radna mjesta. Omogućiti poduzetniku da ima puno bolje uvjete na tim područjima, nego recimo gdje su razvijena područja i to na 5 godina. I kada se poduzetnik pojavi dolje, kada zaposli, kada on utvrdi, ljudi ostanu jer vide da imaju radna mjesta zasigurno neće odlaziti u Irsku, zasigurno će biti veća im plaća tu jer neće imati i bit će konkurentniji. Znači, mi moramo imati konkretne mjere. Mi govorimo da ovi statistički pokazatelji nije vrijeme hvaljenja. Nije hvaljenja vrijeme gospodarski rast kada vidimo da realno stanje … [[ne razumije se]] pola škola prazno. Mi to vidimo. Nije bitno u kojoj smo političkoj opciji krenuli od strane Kamenskog ili od Civljana. Nama je uvijek mislim isto. Tako i kninsko područje to je katastrofalno, ali ja i Knin osjećam kao svoj grad 13 godina sam radio u vojsci radio gore. To je rapidan pad. Drniški kraj. Imamo potencijale. Imamo mogućnosti, međutim mjere precentralizirane države, bez obzira koliko se mi hvalili, koliko je bilo rasterećenje porezno ipak precentralizirana je država. I projekti koji se obećavaju nije dovoljno imati samo sjednice Vlade i obećavati. Mi moramo osigurati mladom čovjeku da ima radno mjesto, da ima osiguran dječji vrtić, da ono što ima u Zagrebu da ima to i u nerazvijenim područjima. I ako te mjere napravimo onda se mi svi zajedno bez obzira bili većina ili bilo u oporbi ćemo biti zasigurno sretni jer će ljudi ostati na tome području i neće odlaziti nigdje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bulj. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj govorili ste o demografskom pitanju doista ključnom pitanju odnosno izazovu za Hrvatsku danas. Međutim, jeste li znali da je službena Vladina projekcija demografskog razvoja Republike Hrvatske ustvari projekcija demografskoj kolapsa? Nju možemo vidjeti u energetskoj strategiji gdje stoji da će u Hrvatskoj do 2050. broj stanovnika pasti na 3,05 do 3, 2 milijuna ljudi što znamo da je već puno prije to znači demografski kolaps. Zanimljivo je da ministrica nadležna na moje zastupničko pitanje se proglasila nenadležnom jer se kao to tiče energetske strategije što je apsurd. Dakle, mi nemamo demografsku politiku koja bi nastojala izmijeniti te tendencije loše demografske.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Ako se to nalazi u energetskoj strategiji da ćemo imati 3 milijuna ljudi, onda je to poruka Vlade da nema nikakvih demografskih mjera, nego ima antidemografske mjere. Jer ona je morala i kroz tu energetsku strategiju razvijati demografske mjere. To smo mi dali kroz zakon Klub Mosta nezavisnih lista od … [[ne razumije se]] gdje bi olakšali ljudima na ovim područjima da imaju dobru energetski neovisne obitelji. Na žalost to nije prihvaćeno. Znači govorimo o solarnim panelima koji bi bili na krovovima kuća, ustanova, dječjih vrtića. Olakšalo bi se o lokalnim samoupravama, zdravstvenim. Međutim oni znači ovom mjerom gdje kažu u strategiji da 3 milijuna ljudi će biti stanovnika u biti imaju antidemografske mjere i očito će poticati štetne projekte energetske koji neće utjecati na opstanak obitelji na tom području i na neovisnost obitelji u ovom slučaju energetska neovisnost obitelji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Bulj cijelog jutra slušam od vas znači da postoje demografske mjere koje nisu usvojene ili koje ova Vlada neće da provodi, a navodno ih zna taj demograf o kojem stalno govorite koji je dobio priliku unutar ove Vlade da radi svoj posao, međutim odlučio je otići iz svojih razloga. Pa mene sada interesira možete li vi meni reći koje on to mjere predlaže ili da ih vi znadete kada o tome govorite, pa da ih svi saznamo. Jer činjenica je da ih ja još nisam čuo. Već sam ga odslušao nekoliko puta u raznim intervjuima, ali nisam čuo točno što to je, a da ne spominjemo onda porodiljne naknade koje su povećane, da ne spominjemo ne znam otvaranje radnih mjesta. I danas 3 tisuće dozvola dodatnih za uvoz radne snage, vrtići koji su u izgradnji, da ne spominjemo ono što rade lokalne samouprave, naknada za novorođenu djecu itd., itd. besplatni udžbenici koji idu od ove godine, nego da vidimo koje su to neke nove tri mjere koje mi ne znamo da konačno saznamo da se ne svede sve na kritiku i mi znamo ali vam nećemo reći. Ok.
Zahvaljujem, odgovor, kolega Bulj.
Ja dosta pratim g. Šterca, g. Akrapa i g. Strmotu i cijenim da su oni uvaženi demografi i da imaju mjere koje bi trebale nama poslužiti u politici da se provode. Ja mogu kazati ono što sam ja predložio po pitanju udžbenika, dao sam amandman ovdje prije 2 g. koji nije prihvaćen, dao sam evo kod Zakon o brdsko-planinskim i ... [[Govornik se ne razumije.]] područjima također amandmane koje sam nabrojao između ostalog, da bude znači i za dječje vrtiće, da se osiguraju i za poduzetnike da nemaju poreze kao ... [[Govornik se ne razumije.]] području na ove 2/3 RH, nažalost tada mi je rečeno bolje da me Zagora nije rodila od ministrice aktualne. Znači na moje prijedloge koje su bili konkretni i koje iščitavam iz ovoga što govori g. Stromota, da su radna mjesta vrlo bitna i daj e bitan opstanak ljudi osigurati i da obitelji imaju i dječje vrtiće i obrazovanje, da za svoju djecu mogu osigurati na tome području, nažalost ova Vlada nije provela i ono što je rekao g. Strmota, trebalo bi ozbiljno preuzeti ali g. Akrap i Šterc, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega. Slijedeća replika poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, ja sam u šoku naše rečenice da u Hrvatskoj imamo viška općina i gradova. Recite vi meni da dođe racionalizacije, da li bi se ukinuo grad Split, Solin, Šibenik, Vodice ili neka općina iz Dalmatinske ili Cetinske zagore? Ja mislim da će nakon te vaše rečenice, svi oni stanovnici tih općina reći ajte, nemojte nam više pomagat. zar nisu oni najbliži problemima tog kraja, zar nisu i tu osigurana radna mjesta? A što se tiče ove Vlade, kolege su već brojale različite mjere a što se tiče financijskog doprinosa, vi jako dobro znate koliko je određena vaša općina i grad Cetinske i Dalmatinske zagore dobila zadnjom poreznom reformom. Naime, na području Hrvatske, preko 2 milijarde kuna se slilo upravo u općine i gradove koji su trebali i naravno trebaju još uvijek našu pomoć. Nemojte više pomagati tim općinama i gradovima Cetinske i Dalmatinske zagore.
Zahvaljujem, izvolite kolega Bulj, odgovor.
Ja vam bi vam kolegice kratko kazao da vi živite, stvarno niste u stvarnosti, evo vi dolazite iz iste izborne jedinice, pa pitajte kolegu Šipića koliko imamo praznih škola, sve mjere koje su dobre, ja ću ih pohvaliti, ja ću ih podržati i o tome sam govorio međutim je činjenica da kad je bila samo jedna općina na području Cetinske krajine, da je bilo više stanovnika. Ja ne kažem da treba možda ugasiti a koliko ima djelatnika, zamjenika, načelnika, vozila, skupština, vijeća a nema dječjih vrtića osiguranih dovoljno prostora, ne samo na području Cetinske krajine nego na području cijele Dalmatinske zagore. Znači vi ne živite u stvarnosti, evo vi ste u mojoj izbornoj jedinici, recite mi u zaleđu vašem, koliko je živilo donedavno stanovnika? 70% stanovnika je manje. Nemojte vi više pomagati tom kraju jer vi 20 zadnjih godina ste uništili taj kraj vašim mjerama, niti jedna mjera, rezultate gledajte, gledajte rezultate. Samo rezultate. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Zapalili ste zemlju Dalmatinsku zagoru.
Zahvaljujem kolega. Slijedeća rasprava, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa mislim da je ova rasprava otišla malo u širem, krivom smjeru ali ja bi kao odgovor npr. na sve ove konstatacije o demografiji rekla da bi svako kao roditelji trebali reći svojoj djeci, djeco trebate najmanje troje djece, to svatko od nas, ja nisam mjerodavna, ja imam dvoje ali da bi postigli nešto dakle moramo imati više od proste reprodukcije. I to je ono što bi onda nekako pomoglo ovom demografskom slomu koji se ne događa samo u Hrvatskoj nego i u drugim državama Europe i svijeta ali vratimo se mi na statistiku koja i o tome govori, naime u ovom planu statističkom koji itekako u programu mjera koristi mnoge izvore podataka pa između ostalog to su i podaci koji se prikupljaju kroz tijela kao što Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, HZJZ, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede i slični. Moramo napomenuti da recimo samo HZJZ radi 19 statističkih aktivnosti kako bi pratili kretanja i stanje zdravlja u našoj državi i pojedinim segmentima nam recimo ta statistika itekako dobro služi da bi onda mogli kanalizirati načine i modele prevencije a isto tako i liječenja. Ja bih evo samo jedna kratak osvrt kada govorimo i o upravo toj demografiji na primjeru moje Zadarske županije govorilo se o tome koliko je učenika upisano u prve razrede da ih je imalo itd. i sad kad pogledamo recimo stanje 2017. i 2008. pedagoške godine, onda je u mojoj županiji upisano 1637 prvašića što je svega 14-oro djece manje nego prethodne godine. Dakle, nije tako strašno, je manje, ali nije tako zabrinjavajuće. Dakle, što je onda važno isti tako reći? Da je na području grada Zadra negdje oko 900 prvašića upisuje se svake godine a samih predškolaca ima isto tako jako puno i oni su obuhvaćeni kroz gradske vrtiće, kroz privatne vrtiće, kroz vjerske vrtiće. Bitno je napomenuti da su ulaganja u te škole u vrtiće isto tako velika i da na taj način politikom koju provodi grad i sufinanciranjem i predškolaraca, a isto tako i programa u osnovnom školstvu pomaže roditeljima da mogu što kvalitetnije živjeti na našem području i da ih svako drugo, treće ili sljedeće dijete kod korištenja tih institucija košta što manje. Dakle, sve su to mjere koje su poduzete već dugi niz godina i koje se onda prate u ovim statističkim podacima bilo grada, bilo županije, bilo na nivou države gdje se sublimiraju i onda se mogu izrađivati određeni trendovi i mogu se pratiti zapravo efekti svake pojedine mjere. Zato ovo kada netko kaže niste napravili ništa, onda to treba netko obrazložiti što to nije napravljeno. A isto tako treba izmjeriti točno određenu mjeru koja se onda kvantificira bilo u broju nečega, bilo broju djece, bilo broju obroka. Pa evo npr. jedna od mjera je bila i u našem gradu da je u suradnji sa Ministarstvom demografije za 2018. i 2019. to je mreža prehrane u osnovnim školama gdje je obuhvaćeno 8 škola i tisuću 105 učenika, a radi se o vrijednosti od milijun i 120 tisuća kuna za 195 tisuća obroka. Dakle, to je konkretna mjera gdje su ta djeca dobila u tim školama obrok i gdje su roditelji mogli biti sigurni da su djeca kvalitetno zbrinuta za vrijeme dok su u školi. Dakle, to je jedna od mjera koja pokazuje da svaki taj efekt može se izmjeriti i reći evo on toliko košta, obuhvatio je toliko i toliko korisnika i na taj način smo postigli određene efekte gdje uz recimo mjeru prehrane se isto tako provodi program produženog boravka gdje djeca su sigurna, gdje napišu zadaću i gdje su dok roditelji se vrate s posla nisu na ulici. Dakle i u tom periodu isto tako imaju određenu skrb i pedagošku skrb, a isto tako imaju i nekakvu užinu. I evo to su mjere konkretne koje svaka lokalna jedinica mora o tome promišljati, a mora to pratiti dakle iz svih pokazatelja statističkih koje daje državni odnosno lokalni ured državne uprave i onda prema tome projicirati mjere kojim će poboljšavati uvjete života i rada u toj sredini. I to su onda prave mjere i pravi preduvjeti koji će onda pokazivati da na određenom području se stanovništvo zadržava, da ona ne odlazi ili manje fluktuira ili ne možemo samo paušalno govoriti kako se ništa nije napravilo. Dakle iz ovih pojedinih crtica života svakoga od nas se može onda vidjeti jesmo li dovoljno napravili, trebamo li nešto više i da li su ove mjere dovoljne. A kažem, bilo sociološka ili kulturološka sada ili način života naše djece je prvenstveno način kojim onda biraju da li će imati jedno, ni jedno dijete, a kažem svatko od nas bi želio onda da ima najmanje, ja kao buduća nadam se baka da imam najmanje troje po djetetu pa da onda kažem evo postoji nekakva reprodukcija nije samo jednostavna. Evo, dakle o tome trebamo voditi računa i za to služe ovi podaci koji nam mogu onda davati smjernice što treba dalje činiti. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo replike. Poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Perić, kada ste se već dotaknuli Zadra slažem s vama da je predškolski odgoj na kakav-takav zadovoljavajući način reguliran što se tiče zbrinutosti djece u dječjim vrtićima. Međutim, kada govorimo o školama, onda nikako ne možemo biti zadovoljni situacijom da se u Zadru posljednjih 20 godina nije izgradila ni jedna škola, da još uvijek postoje škole koje rade u 3 smjene, da produženi boravak ne odgovara potrebama roditelja, odnosno nema ga dovoljno. A kada govorimo o prehrani, onda ste trebali naglasiti da ovaj projekt koji je počela naša Vlada osigurava prehranu za učenike koji su u riziku od siromaštva. Mi smo prikupljali već te podatke i to je hvale vrijedan projekt. Međutim, on ne rješava problem svih učenika koji bi trebali imati prehranu u školama. Grad Zadar ima financijskih sredstava za to, ali to mu na žalost nije na listi prioriteta sve ove godine visoko, pa neke druge stvari su zauzele prvo mjesto.
Zahvaljujem. Odgovor poštovana kolegica Perić.
E draga moja kolegice, da ste vi to tako dobro radili onda bi vi do sada pobijedili na izborima u Gradu Zadru u kojemu nikada niste osvojili vlast niti hoćete, jer je grad Zadar i te kako dobro osluškivao potrebe svojih građana i ovdje djeca imaju pravo na prehranu za obitelji gdje je 2.000 kuna cenzus po glavi domaćinstva. Dakle, kada bude potrebe da to bude za više iznaći će se sredstava, ali kažem i te kako smo dobro osluškivali potrebe svoga grada i evo gradit će se još jedna nova škola na Bokanjcu. Prema tome ove nema potrebe da se kritizira Zadar.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Marin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažena zastupnice gospođo Perić, vi ste izjavili da bi iz ministarstva trebali govoriti ljudima da svatko ima 3 djece najmanje koliko sam vas ja shvatio, da bi mi političari trebali govoriti ljudima da svatko treba imati 3 djece. Ja ne znam da li ste vi svjesni svoje izjave i da li ste vi svjesni da bi na takav način mi stvarali ogromne socijalne slučajeve i da bi još više u budućnosti ljudi odlazili iz Hrvatske, zato što danas ovo ekonomsko stanje koje mi imamo i koje ste vi iz HDZ-a stvorili, djelomično iz SDP-a je doprinijelo tome da imamo nikad veći egzodus. I u tom egzodusu vi hoćete zapravo da ljudi imaju troje djece. Evo mislim to je strašno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Perić.
Strašno je to što vi govorite moj dragi kolega. Egzodus je bio polovicom prošlog stoljeća i te kakav. Iz primjera moje obitelji koja je, moja baka je imala 8 djece, od toga je 4 otišlo vani, 4 ostalo u Hrvatskoj. Prema tome to je 50%. Ja ne kažem da se dekretom nešto donese, nego je preporuka svakoga od nas intimno ja bi željela da mi to shvatimo da je to jedini način rješavanja demografskih problema ako hoćemo pozitivan prirast, ali se ništa ne može kao što se u Kini donosilo dekretom da moraju imati samo 1 dijete. To su prošla, svršena vremena, ali da bi to izazvalo egzoduse ne, samo se treba uhvatiti posla, treba iskoristiti ove komparativne prednosti koje imamo i raditi.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća rasprava poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče i ravnatelju, dakle danas zaista govorimo o temi koja je, koja je pa rekla bih i bitna, zaista bitna jer se tiče podataka koji nam trebaju, mogu i trebaju biti polazište za donošenje svih temeljnih odluka, jer je izuzetno važno znati gdje se, na kom stupnju ili u kom trenutku negdje nalazimo kako bismo donijeli odgovarajuću odluku jer upravo ta odluka bi trebala voditi ka rješenju određenog problema. Danas smo govorili dosta i o demografiji, govorili smo o radnoj snazi, iseljavanju i sve je to ono što nam upravo za Državni zavod za statistiku svojim podacima omogućava, mada o mnogim stvarima možemo zapravo govoriti i na temelju dojma jer dovoljno je možda ponekad pogledati i otići na autobusne kolodvore pa vidjeti npr. koliko ljudi odlazi, pa i bez ovih jasnih pokazatelja koji to govore, možemo i na temelju dojma steći određene dakle zaključke i govoriti o njima. No, u raspravama smo danas čule, meni je posebno zaparalo uho da mi se, dakle često ovdje govorimo o nečemu što nije temeljeno na statističkim podacima. Pa ja bih sad evo govorila i o tome da su neka rješenja koja nemaju veze zaista sa statističkim podacima službenim, ja bih navela nekoliko stvari koje se kroz evo 2018. godinu, pa možda i dalje su se događale, rješenja koja je nudila recimo ova Vlada, a izgleda da su ipak bili na temelju nekih statističkih podataka rekla bih ako su te odluke tako donesene. Pa bih prije svega rekla da, evo kad statistika i podaci recimo pučke pravobraniteljice govore o tome da je sve više umirovljenika koji se žale da zbog niskih mirovina imaju poteškoća s pristupom različitim javnim servisima i socijalnim uslugama i da čak 32,7% umirovljenika živi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te da su izloženi višestrukoj diskriminaciji što Vlada i da je zapravo jedna od najvećih opasnosti razlika u mirovinama onih najviših i onih najnižih koji i dalje pojačavaju nejednakost, što Vlada radi, Vlada kroz svoje mjere povećava plaće onima najbogatijima tako da za onih 15.000 naših sugrađana poreznom reformom povećava još veću plaću i doprinosi evo da te mirovine kasnije budu još u većem nesrazmjeru. Pa je evo to jedan od adekvatnih odgovora ove Vlade. Dalje kad statistike govore dalje od riziku od siromaštva, o rastu BDP-a, što Vlada radi?, dakle zaista povećava plaću najbogatijima, a ne prihvaća recimo prijedlog SDP-a da se poveća plaća onom srednjem dijelu stanovništva, onih 700 tisuća stanovnika, učiteljima, medicinskim sestrama i drugima. Sljedeće, kad statistika recimo govori o povećanom iseljavanju, što Vlada radi?, ili zbog povećane korupcije, dakle osjećaja beznađa, besperspektivnosti, što radi Vlada?, Vlada predlaže i sustavno radi na gušenju ovlasti Povjerenstva za sukob sprječavanje ili za sukob interesa. Idemo dalje, što na primjer Vlada dalje radi? Kad statistike govore o povećanom nasilju nad ženama, što govore sve statistike, Vlada za ovu godinu dakle ne povećava u proračunu iznose za poboljšanje zaštite žrtava nasilja u obitelji, ti iznosi su, iako su, moramo reći dakle mi smo prihvatili Istambulsku konvenciju, ali u proračunu se to nije vidjelo jer na tim stavkama nije došlo do povećanja, pa do stvarne zaista jedne opredijeljenosti za zaštitu žrtava nasilja u obitelji, nije pokazano u tim nominalnim iznosima. Dalje, kad statistike govore o povećanom riziku od siromaštva, Vlada smanjuje izdatke u proračunu za isplatu za zajamčene minimalnu naknadu ili naknadu za ogrijev, i to je odgovor na statističke podatke, dakle Vlada na taj način odgovara adekvatno. Dalje, kad statistike govore da na primjer u KBC-u Split od 30 ginekologa, njih 29 ima priziv savjesti, što radi Vlada po tom pitanju?, ma ništa. Kad statistike govore recimo o potrebi za povećanim udomljavanjem, što Vlada radi?, Vlada zabrani životnim partnerima udomljavanje. I to je odgovor Vlade na sve one statističke izražene potrebe, to je adekvatan odgovor ove Vlade. Konačno kad statistički, ima toga još dosta, pa mislim da bi i ovih deset minuta bilo čini mi se da premalo da govorimo zaista o svim adekvatnim primjerenim odgovorima Vlade na statističke podatke, …
Kolegice, ispričavam se, poštovane kolege ja bih vas lijepo molio nemojte ometat kolegicu dok raspravlja. Hvala vam lijepo. Izvolite, isprika još jednom.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. I evo na kraju bih rekla da ono što je aktualno ovih zadnjih dana, upravo se o tome govori, kad statistički nam podaci pokazuju da je veliki nedostatak radne snage u Hrvatskoj upravo sada na početku ili gotovo sad u kretanju u turističkoj sezoni upravo zato što je došlo i do iseljavanja, pogotovo protekle dvije godine zbog nezadovoljstva, što je prva reakcija ministra bila?, prva reakcija ministra Pavića je bila zaposlite umirovljenike, to je bila prva reakcija, o današnjim neću govoriti, ali je to ono što je bilo. Dakle, možda je kompletna reakcija ili rješenje je ove Vlade da umirovljenici zapravo snose cjelokupan teret Hrvatske države i što se tiče spašavanja turističke sezone, i što se tiče, … [[Upadica: govornik se ne čuje.]] a molim vas da ne upadate u riječ, ja bih vas molila gospodine potpredsjedniče da … [[Upadica: govornik se ne čuje.]] pa izgleda da će trebati i opet. Da, umirovljenici su zapravo oni koji će spašavati i spašavaju Hrvatsku i turističku sezonu, a i kada je pitanje njihovog dopunskog osiguranja i zdravstva, jer i tu moraju dodatno plaćati na primjer, jer ova Vlada, iako kad im je već povećala onih nekoliko desetaka kuna mirovinu, ali im je onda uzela na zdravlju jer moraju plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Poštovane kolege ako imate što kazati kolegici dok raspravlja, imate mogućnost instituta replike, pa joj onda možete govoriti, a nemojte upadati u riječ. Molim vas sklonite se takvog ponašanja u buduće. Imamo repliku poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Alfirev, ovo dobacivanje, ubacivanje u vašu raspravu zapravo samo govori kako istina boli, i statistika boli, ali nažalost HDZ-u statistika ništa ne znači. Iz ovih vaših podataka, potpuno je jasno da se državna politika i neke odluke ne donose na temelju statističkih i objektivnih podataka, statistika ide šumom, ja ću to tako slikovito reći, a HDZ ide drumom. To je tako, najbolji primjer ste dali kada ste rekli da porezna reforma zapravo je išla u korist samo 15 tisuća najbogatijih u Hrvatskoj, iako 1,2 milijuna hrvatskih stanovnika živi u riziku od siromaštva. No to ovoj Vladi nažalost ne znači puno kao što je rekla i kolegica Perić, pa šta, mi dobivamo na izborima. A to što na izbore izlazi 40% građana u najboljem slučaju, to nikoga nije briga. Isto kao što nikoga nije briga što ljudi nezadovoljni klimom u društvu odlaze i napuštaju Lijepu našu i traže svoju budućnost negdje daleko.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Glasovac. Odgovor kolegica Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče, pa da, točno je, kolegice Glasovac, pa kad se govore stvari koje su točne, koje su, koje nemaju, na koje se ne može ništa odgovoriti ili prigovoriti, koje su utemeljene na činjenicama onda zaista teško je tome nešto drugo reći. Pa kad vas prozivaju da ne govorite, da ne radite ili ne predlažete zakone temeljem statistika pa kad im dokažete da to radite onda opet ne mogu ništa suvislo prigovoriti jer zapravo ono što ste rekli, ono što smo pokazali predlažući naše zakone, predlažući rješenja i ovo o čemu sad govorimo, govorimo da i govorimo zaista o činjenicama i da imamo neke odgovore.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, evo gospodine Babiću, napokon imate legalnu mogućnost da kažete što imate, mislite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Alfirev vi ste ... [[Govornik se ne razumije.]] vašu raspravu pokazali jednu empatiju, posebnu empatiju prema umirovljenicima, vjerojatno ste išli na tu ciljanu skupinu i kažete da su razlike, da su evidentne razlike u mirovinama u RH. Pa razlike u mirovinama postoje u svim sustavima u svijetu. Nisu svi ljudi radili isti i imali isti broj godina radnog staža. I zato postoje određene razlike. Mi govorimo danas o Izvješću o izvršenju Godišnjeg plana veznog za statističke aktivnosti u RH. Ja ću vas podsjetiti kad toliku empatiju pokazujete prema umirovljenicima. U 2012. do 2015. godine Vlada predvođena vašim SDP-om je zadužila, povećavala javni dug iako su statistički pokazatelji govorili da to ne treba za 70 milijardi kuna. Za tih 70 milijardi kuna sve autoceste su vam koštale 62 milijarde. Dakle od tog novca je mogla povećavati mirovina a to nije učinila.
Zahvaljujem kolega Babić. Odgovor kolegica Alfirev.
Pa kolega Babiću, a dobro da smo iživi nakon vaše Vlade. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa dobro je da smo uopće, dakle sve smo, dakle u našem, i to je, i to je činjenica, to su činjenice, da smo nakon onoga što ste nam ostavili u razdoblju prije toga i onog što smo morali onda raditi, dobro da smo i napravili što smo mogli napraviti. Međutim vi sada u situaciji kad idemo i naprijed, kada pokazujem, pokazuju se neki ekonomski pozitivni pokazatelji, što vi radite? Vi radite to da povećavate plaću za 15 tisuća najbogatijih ljudi a ne prihvaćate, niti slučajno dakle ne želite prihvatiti prijedlog drugih koji žele povećati plaću učiteljima, medicinskim sestrama, socijalnim radnicima i svim drugim.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Alfirev. Prelazimo na sljedeću raspravu poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Izvješće Zavoda za statistiku je takvo kakvo jest, međutim činjenica jest da problem nije u statističkom uredu nego je problem u našoj stvarnosti koja se u konačnici na statistiku samo preslikava. Statistika je takva da je mladih sve manje, starih sve više, da se u mandatu Vlade Andreja Plenkovića iselilo više ljudi nego u doba kada je na vlasti bio gospodin Tomislav Karamarko. Realnost je takva da nema radne snage zbog malih plaća, znači ljudi ne žele raditi za mizeriju u nikakvim uvjetima i zato oni odlaze van. Mi imamo višak radne snage ali naša radna snaga umjesto da radi u Hrvatskoj ona se iseljava. Što je Vlada poduzela po tom pitanju? Oni će sigurno nabrojati ne znam nekakve mjere ali ako te mjere ne rade jasno je da od njih nema ništa i da treba zapravo nešto napraviti. Ali Vlada ne poduzima ništa. I ne samo da ne poduzima ništa nego nas uvjerava Vlada da radi sve što treba a ne radi ništa što treba. Pogledajte koliko novaca ide na otplatu vanjskog duga, koliko će država dati ove godine za vraćanje kredita. Preko 40 milijardi kuna. Taj novac ide drage dame i gospodo van granica naše zemlje, te silne milijarde a s druge strane mi u Hrvatskoj imamo blokirane građane, imamo besparicu, znači unutrašnju nelikvidnost. Zašto se nitko tim, nitko to pitanje uopće ne tretira. Strani kreditori su svete krave. U Zakonu o izvršenju proračuna piše da se prvo namiruju strani kreditori, odnosno kreditori općenito a tek onda svi ostali proračunski korisnici. Zašto? E onda se kaže nema novaca za bolesnu djecu. Naravno da nema, pa naravno kad daš stranim kreditorima 40 milijardi onda jasno da nema ni par milijuna ili 100 milijuna za bolesnu djecu, normalno. To je tako. Ali nažalost ovoj Vladi su prioritet strani kreditori, ovoj Vladi nije prioritet da mladim ljudima koji nemaju riješeno stambeno pitanje da uređene stanove niti da beskućnicima da uređene stanove koji spavaju po tramvajima i po ulicama i trgovima i kolodvorima i vagonima. Ne, ova Vlada sa uređuje stanove za prihvat migranata iz Turske. Pa ja vas pitam tko je ovdje lud? Koji je smisao toga da mi pored tolikih beskućnika u Hrvatskoj, pored toliko ljudi koji nemaju riješeno stambeno pitanje idemo na besplatno korištenje davat nekretnine migrantima iz trećeg svijeta. Gdje je tu zdrava pamet, gdje je tu zdrava logika? Ne mogu to jednostavno prihvatiti. I kad EU, vi ćete reći da ako EU za to daje sredstva, ma je li, a za beskućnika koji spavaju po tramvajima za njih ne daje sredstva, oni nisu bitni. Mlade obitelji u Zagrebu koje ne mogu doći do normalnog stana jer su cijene najma odletjele u nebo, šta s njima, tko ih šiša. Ono snađi se druže, šta, kao da se ljudi snađu? Vlada nema rješenje za te ljude. Vi kad imate kredit na 30 godina, a sve poskupljuje, plaće nisu velike, ljudi se zato iseljavaju. Vi tu ne činite ništa da pomognete tim ljudima. Jedina rješenja koja vi nudite su ona koja ste već ponudili i ranije, a to je nastavak agonije, nastavak patnje i nastavak iseljavanja. Umjesto da se premijer Plenković bavi time kako riješiti stambene probleme ljudi koji nemaju riješeno stambeno pitanje, što je prvi koraka ka sprječavanju iseljavanja, on nudi rješenja za ukrajinsku krizu. Kakvu ukrajinsku krizu? Pa neće riješit ukrajinsku krizu. Ne samo to, on ima rješenje za migrante iz Turske koje nam tu dovode u valovima. I ja postavljam ovdje pitanje, je li moguće da je u tijeku projekt zamjene zamijene stanovništva s ciljem da se hrvatski narod iz Hrvatske iseli, a ovdje nasele neki drugi ljudi? Ja to pitam iz razloga što ne mogu na drugi logičan način objasniti nebrigu ove Vlade za pitanje i demografije s jedne strane, zbog čega je na kraju krajeva Marin Strmota i dao ostavku u ministarstvu rekavši da te demografske mjere neće ništa riješiti, niti za pitanje iseljavanja, niti za pitanje stambenog zbrinjavanja ljudi koji nemaju riješeno stambeno pitanje. Pitanje krova nad glavom je pitanje broj 1, ako nemaš krov nad glavom o čemu ćemo dalje razgovarati. Svaki beskućnik to zna kojeg sretnete u gradu. Nemaju riješeno stambeno pitanje. Pozivam premijera Plenkovića, umjesto ukrajinske krize da riješi egzodus, ne znam kako bih nazvao tu krizu, ali to je katastrofa, da zaustavi katastrofu u Hrvatskoj. Umjesto da zbrinjava stambeno migrante iz trećeg svijeta neka da humane uvjete za stanovanje studentima koji idu, žive u tim studentskim domovima u nikakvim sobičcima i nikakvim uvjetima i plaćaju sve skuplje, a uvjeti su stanovanja sve gori. Nažalost ni za studente nije ovu Vladu briga, pa čime su ti ilegalni migranti ili legalni migranti koje sad pravno gledamo dovodimo mi sami na svoju ruku, pa čime su oni zadužili Hrvatsku više od naših studenata, više od naših obitelji koje nemaju za podstanarstvo ili za režije ili pak od ili pak od beskućnika. Čime su ti migranti zadužili nas? Ničime, ovo je projekt koji se nameće ih Bruxellesa i ova Vlada je nažalost trenutna marionetska vlada ona vodi one odluke koje Bruxelles govori, Plenković nije državnik, Plenković je najviša figura u hijerarhiji marionetske vlasti, ali to je njegov domet. Nažalost, zato, mislim ovisno kako gledate, na sreću je HDZ zato izgubio izbore, ali nažalost dok konačno se taj koncept ne slomi agonija se nastavlja. Ali nije problem samo Plenković problem je u tome što je i SDP također marionetska stranka, nema razlike između politike HDZ-a i SDP-a kad dođemo do geopolitike, to je služenje Washingtonu i Bruxellesu, to je služenje NATO-u, to je izvršavanje direktiva EU, to je sluganstvo. I sad ova Vlada nudi izbor kao ljudima tj. mediji kao između dva predsjednička kandidata Kolinde i Milanovića. A kakvu politiku je Milanović zastupao? Zastupao je istu onu politiku koja je dovela do ovih statističkih rezultata, istu politiku. Govorili su svojedobno SDP-ovci da 500 ljudi tjedno tj. da se 500 radnih mjesta otvara tjedno. A istina je bila da je, bilo je manje 500 nezaposlenih tjedno u Hrvatskoj kad je bio na vlasti, ali zato jer su se iseljavali. I ta politika koju je Milanović vodio, nastavio je Plenković i ovdje to vidimo u statističkom izvješću. Znači nastavlja se agonija, nastavlja se demografski slom da najmanje rođene djece u posljednjih 100 godina, da rekordno iseljavanje, borba za egzistenciju. Da dame i gospodo iz HDZ-a ljudi kopaju po smeću, idu po pučkim kuhinjama, spavaju po tramvajima, skupljaju boce. Zar vi to ne vidite? Zar vi ne vidite prosjake na ulicama Grada Zagreba? A vas to nije briga, vama je to nebitno jer je vama lijepo. Može vas sram biti. Nadam se da ćete otvoriti oči kada izgubite konačno izbore i kada ostanete bez tih plaća iako neki poput gospodina Kuščevića čini mi se ne žive od svoje plaće i svoga rada, a neki imaju kredite takve koje sigurno ne otplaćuju od svojoj plaća. I onda naravno vama problem niskih plaća nije problem. Pa naravno, al ne možete razmišljati od pojedinačno kao općem, ako je meni super, ako je meni, ako je meni plaća nije potreba za egzistenciju nije ni drugima. Ne, morate razmišljat od općeg ka pojedinačnom, znači ako općenito ljudi teško žive onda moramo činit sve da pojedincu pomognemo, a ne meni kao pojedincu je dobro pa sad baš me briga za sve ostalo. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar. Imamo repliku, poštovani kolega Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani predstavnici ministarstva, gospodine zastupniče Pernar moram priznati da od ove vaše rasprave koja je salata od misli i riječi nisam puno ni shvatio što ste vi htjeli reći, što je u stvari bitna poruka, čega ste se držali, jedino sam shvatio da spominjete krov nad glavom mladih ljudi i da je to im nije omogućila Vlada, nije Plenković omogućio i zbog toga odlaze van, vjerojatno vani u zemlju gdje odlaze, dobiju krov nad glavom, kako dobiju?, žive u stanovima njih deset, pet zajedno. Dakle, imaju više nego ovdje i bolje životne uvijete, i sami ste informirani da ovo što govorite je daleko od istine i nije točno.
Zahvaljujem kolega Kirin. Kolega Pernar izvolite odgovor.
Ma gospodine Kirin, znate što ću ja vama reć'? Da ljudi mogu ovdje živjet, da imaju plaće od kojih se ovdje može živjet, pa ne bi se iseljavali, to vam govori zdrava logika, ali vi uvjeravate cijelu hrvatsku javnost da se zapravo ljudi iz Hrvatske iseljavaju zbog egzibicionizma, čak pokušavate nametnut tezu da idu tamo gdje im je gore, a da im je ovdje zapravo bolje. I to kako vi razmišljate, to je naopaki način razmišljanja koji nažalost dijele i kolege vaši iz HDZ-a, i zbog toga ne vidite ni potrebu da se u društvu problemi rješavaju, i zbog toga u konačnici živimo u ovoj agoniji, jer vas zapravo jednostavno nije briga, zato jer za vas postoji samo jedna službena istina, a to je službena istina vašeg stranačkog šefa koji ima ružičaste naočale, a mi svi ostali koji govorimo o hrvatskoj stvarnosti, širimo fake news. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar na odgovoru. Sljedeća rasprava poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovani gospodine ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Državnog zavoda za statistiku. Evo nastojat ću se držati rasprave, zapravo ove predmetne rasprave jer neke od kolega su se danas udaljili od ovoga Izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2018. godinu. Drago mi je što sam danas slušao ... [[Govornik se ne razumije.]] od državnog tajnika zapravo, pa i od kolega iz MOST-a, posebice od kolege Šukera, zapravo bit ove točke dnevnog reda. Dakle, treba reći da se Državni zavod za statistiku u svom Izvješću bavio prikupljanjem podataka i donošenjem zaključaka i o pojavama, i o procesima koje ti podaci predočuju. Dakle, jedan od glavnih zadataka statističkog sustava jest učinkovita i pravodobna priprema, i diseminacija, dakle rasprostranjenost kvalitetnih statističkih pokazatelja koji odražavaju ekonomske i društvene pojave, i procese te osiguravaju zapravo korisnicima jedan pouzdan izvoz, analizu postojećeg stanja i donošenja odluka, i o tome smo zapravo govorili i to je sukus ovoga Izvješća, i to je ono čemu treba zapravo služiti ovo Izvješće u Republici Hrvatskoj. I po meni je to zapravo ključna poruka i rečenica iz ovog Izvješća. Kada bismo relevantno, istinito kroz Institut za ekonomska istraživanja ili kroz neke druge Institute za društvena istraživanja, tipa Ivana Pilara ili ovog Državnog zavoda za statistiku, koristili podaci koji bi trebali koristiti zapravo svim zastupnicima kao podloga za rasprave u Hrvatskom saboru. Dakle, zašto podloga? U argumentaciji i navođenju podataka, pozivajući se na ove Institucije naših ili njihovih rasprava, trebale bi biti vjerodostojne, a vjerodostojne bi bile samo kada bi se koristili zapravo ovi podaci, onda oni ne bi bili politikantski kao kod pojedinih kolega, neću reć' sad je kolegica Alfirev politikant, ali to politikantstvo je zapravo korov jedne politike, i to stvara jednu ružnu percepciju, ali kada se koristite pravim podacima koji su vezani za ovakve Institute ili Zavode onda vam nitko neće reći da govorite nesuvisle stvari, netočne stvari ili populističke, politikantske ili tome slično. Dakle, kada se pogleda ovo Izvješće, onda će te vidjeti, ili svi kolege su mogli vidjeti zapravo da on pokazuje jedan pregled i demografskih pokazatelja, i makroekonomskih pokazatelja, i poslovnih pokazatelja, i pokazatelja koji su vezani za ribarstvo, za šumarstvo, za građevinarstvo, dakle i za ostala područja što je zapravo podloga vladajućima ili da rade i vode dobru politiku odnosno da korigiraju svoju politiku. Zato sam i namjerno u svojoj raspravi govorio da kroz tri odnosno četiri godine vlasti koju je predvodio SDP, da su se slušali, a mi smo o tome govorili, zapravo o ovim podacima, Izvješćima Državnog zavoda za statistiku koji nisu bili dobri jer trendovi nisu bili dobri, dogodilo se da je to bila najgora Vlada, da su ekonomski bili najgori i da su to bile zapravo i Institucije, međunarodne Institucije koje su o tome govorile, a zapravo su se kroz to vrijeme povećavali smo javni dug, gotovo na 70 milijardi kuna, enormno smo se zaduživali što se danas naravno kroz Vladu Hrvatske demokratske zajednice taj dug smanjio na 76% BDP-a. Dakle, ovo Izvješće obuhvaća heterogena područja, ono time osigurava po meni kvalitetne, pravodobne i međunarodno usporedive podatke, što je jako bitno, za potrebe provođenja različitih politika. Zato je po meni Državni zavod za statistiku glavni nositelj, desiminator i koordinator sustava službene statistike Republike Hrvatske, i kao glavni predstavnik zapravo Nacionalnog statističkog sustava pred europskim i međunarodnim tijelima nadležnim za statistiku. Ako se ode na službene stranice Zavoda, Državnog zavoda za statistiku zapravo mogu se iščitavati svi oni podaci koji su nam potrebni, i to je, to je zapravo bit Državnog zavoda za statistiku. Radi li se o robnoj razmijeni sa inozemstvom, trgovini na malo, o turizmu, o osobnoj potrošnji, pa i siromaštvu o kojem su neki, neke kolege govorili, da ne govorim o popisima stanovnika, popisima naselja, popisima naselja i slično. S druge strane možda i kao kolege nismo prihvatili činjenicu da smo članica Europske unije, i da kao takvi zapravo temeljimo i programe i korisnicima, ali i zahtjevima vezano za EU koji su navedeni u Eurostat-ovim dokumentima i ti dokumenti su vezani za onaj Statistical Requirements Compendium i treba reći da Državni zavod za statistiku primjenjuje istu strukturu. Možda je to trebalo državni tajniče, mislim da ste na početku nešto rekli, ali on primjenjuje zapravo istu strukturu onu koja se koristi u EU odnosno kroz Eurostat odnosno koja se primjenjuje u tom tzv. Compendiu, što je jako bitno. Možda kolege zastupnici nisu primijetili da je ovo izvješće prvo koje se odnosi na razdoblje koje je obuhvaćeno višegodišnjim programskim dokumentom Državnog zavoda za statistiku odnosno programom statističkih aktivnosti vezanih za 2018., za 2020., dakle to je prvo, prvo takvo izvješće i mislim da to treba reći da je to korisno reći pogotovo vezano za ovu točku dnevnog reda. Ovim planom bilo je planirano 280 aktivnosti, a zapravo su se ispoštovale 232 aktivnosti, dakle tih nekoliko 49 aktivnosti nije bilo ispoštivano i o tome je zapravo govorio u ime Kluba HDZ-a gospodin Šuker. I on je zapravo rekao o čemu se radi kod ovoga izvješća. Dakle, u ovom izvješću u nedostatku ljudskih potencijala, što je vidljivo, nisu se mogle provesti određene aktivnosti, ali nije bit samo ljudskih potencijala kvantumno govoreći nego nam trebaju najbolji ljudi za ovakve zavode, jer ti zavodi zapravo služe i drugim institucijama u kreiranju njihovih politika i njihovog rada. Dakle, to je bit odnosno ako možemo sad reći i nedostatak Državnog zavoda za statistiku zbog čega nije proveo ovih 49 aktivnosti. Dakle, u nedostatku resursa i ljudskih potencijala trebamo tražiti ne samo ljude koji to mogu napraviti, nego i one koji to mogu napraviti na najkvalitetniji način. Zbog toga pohvaljujem ovo izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana vezano za statističke aktivnosti RH. Napominjem još jednom da je ono zapravo vezano za razdoblje koje obuhvaća više godina, što je jako dobro i nadam se da će ovi podaci poslužiti Vladi RH da određene stvari može korigirati u svojim politikama što je zapravo interes i intencija ovakvog izvješća. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolega Babić. Imamo replike, poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Babiću, pa da evo javila sam se jer ste me i pozvali jel imenovali, pa možda vama zaista izgleda to što govorim politikantski jer to što sam govorila zapravo govori o tome, govorila sam o tome kako zapravo ova Vlada vidi rješenje problema i ono što sam navela to je zaista ono što je učinjeno, to nije nešto što je izmišljeno niti je moj dojam nego upravo ono što je učinjeno. A kažem možda, možda vam to izgleda to politikantski, a možda vam naprosto smeta jer je to zapravo istina i činjenica.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Babić.
Poštovana kolegice Alfirev, ja vas cijenim kao zastupnicu i poštujem vas, skupa smo na pojedinim odborima u Hrvatskom saboru, zbog toga ja kažem da ne treba govoriti politikantski već se držati određenih argumentacija koje su provjerljive i zapravo da tim iskrivljenim informacijama zapravo ne stvaramo jednu ružnu sliku prema našoj javnosti. Meni je žao, ali zbog vas, ali činjenica je da i ova Vlada ima snažan rast BDP-a, da je najveće smanjenje javnog duga u BDP-u, da je naš kreditni rejting na temelju izvješća agencije Standard & Poors vraćen na razinu investicijskog, da su povećane plaće, da su povećane mirovine, porezna reforma je napravila velike, velike stvari, aktivnosti koje su vezane za provedbu naših poslovnih subjekata u nekoliko aktivnosti su smanjenja i rasterećenja od preko 2 milijarde kuna i niz drugih podataka koji su pozitivni, to treba priznati.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Babić i danas nažalost kao i skoro svaki dan u ovoj sabornici slušamo nekakve priče koju priča svak tko hoće, međutim ovo izvješće je izvješće o da kažem radu Državnog zavoda za statistiku temeljem nekih programa koji su doneseni i ono što treba istači i to želim posebno naglasiti u ovoj replici, rad u Državnom zavodu za statistiku nije atraktivan i budimo iskreni da se kolega iz državnog zavoda ne uvrijedi, ali to je možda jedna od najneatraktivnijih zanimanja ovoga i smjerova ekonomske znanosti i zato je vrlo bitno privući mlade ljude, educirati ih, dobro ih platiti jer od toga će Hrvatska imati višestruku korist. A informatizacija sve i davanje podataka na uvid hrvatskim građanima će ova silna politikantska trabunjanja koja se nažalost događaju u ovom saboru eliminirati, naprosto im ljudi više neće vjerovati.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker, slažem se sa vama vi ste to i govorili u ime Kluba HDZ-a, činjenica je i od strane SDP-a i od strane HDZ-a da smo dijelom našim ponašanjem zapravo derogirali državne institucije, a time evo i Državni zavod za statistiku. Dakle, umjesto da jačamo vlastite institucije, dakle Državni zavod za statistiku je relevantna institucija prema Eurostat-u i međunarodnim organizacijama i on je siguran sam nisu dali nikakvu primjedbu i sve podatke koji dolaze iz državnog zavoda uzimaju reći ćemo to kao točne i provjerljive. Zbog toga bi mi bilo drago da se taj trend okrene, da jačamo vlastite institucije, a time Državni zavod za statistiku, da bude atraktivan, prepoznatljiv je i za mlade ljude i za sve one koji će dolaziti raditi u takav institut. Hvala.
Zahvaljujem kolega Babić. Sljedeća rasprava poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Iz ovog izvješća potpuno je razvidno da je Državni zavod za statistiku zapravo u skladu sa programom rada za 2018. godinu i da su sve zacrtane aktivnosti u velikoj mjeri provedene. Jednako tako razvidno je i da Državni zavod za statistiku i dalje muku muči sa kadrovskim problemima u smislu da kadrovska struktura i ekipiranost dakle se na sreću RH ne reflektira na radu Državnog zavoda za statistiku ali da je u mnogo čemu otežan rad zbog toga što su izazovi veliki a zapravo u financijskom smislu ne daje se dovoljna podrška snažnijoj ekipiranosti samoga Zavoda. Ono što je zasigurno vidljivo i iz ovog izvješća ali i ono što je bitno za RH u nadolazećem razdoblju i o izvješćima o kojima ćemo raspravljati sljedećih godina je veliki posao metodološke pripreme koji se radi u samom Zavodu na Nacrtu i prijedlogu Zakona o popisu stanovništva koji RH čeka 2021. godine. To je veliki posao, to je iznimno značajno za RH i moram priznati da mi kao opozicijski zastupnici sa nestrpljenjem očekujemo prijedlog Zakona o popisu stanovništva da vidimo u kom pravcu će se Vlada odrediti po ovom pitanju i na neki način definiranju, zakonskom definiranju pravila ... [[Govornik se ne razumije.]] a Državni zavod za statistiku u ovim pripremnim radnjama je učinio sve ono što je bilo potrebno i uskladio sa nekim europskim normama samu metodologiju. Neću ulaziti puno sada u pojedinačna poglavlja samog sadržaja, o tome su kolege dosta raspravljali u dosadašnjoj raspravi. Međutim, ja bih iskoristila priliku i pitala bih gospodina državnog tajnika sljedeće. Gospodine državni tajniče, možete li mi u vašem ili završnom očitovanju ili evo možete odmah i nakon mog izlaganja, kako god želite, odgovoriti na pitanje što se događa sa Zakonom o službenoj statistici. Vama je vjerojatno poznato da je ovaj zakon iz 2003. godine mijenjan posljednji put 2012. godine manjkav u jednom bitnom segmentu a to je da postojeći zakon ne propisuje način izbora i imenovanja ravnatelja Državnog zavoda za statistiku. I do sada smo imali politička imenovanja na sjednicama Vlade koja su imenovala ravnatelje Državnog zavoda za statistiku. Međutim, sve je to moglo ići i moglo proći do svibnja 2015. godine. Kako je Hrvatska službenim ulaskom u EU preuzela na sebe određene odgovoriti, Državni zavod za statistiku usko je povezan sa Eurostatom koji je nacionalna zapravo, odnosno europska središnja, nazovimo to tako, institucija i mi smo se obvezali u hrvatsko zakonodavstvo prenijeti određene europske uredbe. Znači prije 4 godine, točnije u svibnju 2015. godine a vi to znate bolje nego ja stupila je na snagu Europska uredba o službenoj statistici, bez prijelaznog razdoblja, znači stupila je na snagu odmah koja nalaže jačanje neovisnosti nacionalnih statističkih ureda i usklađivanje domaćeg statističkog sustava s kodeksom statističke prakse. Međutim već 4 godine, evo znači od svibnja 2015. godine RH izbjegava, svjesno ili nesvjesno, čini se svjesno a reći ću zašto poslije, mi se čini da je to svjesno izbjegava prenijeti ovu uredbu u hrvatsko zakonodavstvo. Ovom uredbom odnosno novim zakonom sukladno ovoj uredbi trebalo bi se propisati jasno način na koji se bira i razrješuje ravnatelj Državnog zavoda za statistiku. A zašto sam rekla da Hrvatska to izbjegava činiti svjesno? Zbog toga što je kada je donesena navedena uredba Državni zavod za statistiku odmah krenuo u izradu novoga zakona. I tamo negdje od kraja 2017. godine provedena su čak 3 javna savjetovanja o ovome zakonu međutim od 2017. ili ako hoćete do danas taj zakon nije ugledao svjetlo dana, nije upućen u Vladinu proceduru a kamoli da je došao u Hrvatski sabor. E sad, ovo može izgledati da nema baš puno veze sa samim ovim izvješćem, s njegovim sadržajem ali ima, itekako ima veze jer intencija je zapravo znači da bismo mi imali kvalitetne podatke, da bismo imali objektivno praćenje pojava u RH i da bismo na temelju istih mogli donositi relevantne političke odluke, ono što EU i Uredba Europske komisije zapravo želi i što je njena intencija jest potpuno, odnosno jačanje neovisne uloge Državnog zavoda za statistiku, njegovo na način odvajanje od države jer on je u ovom trenutku i dalje središnje tijelo državne uprave a kroz primjenu ove uredbe Državni zavod za statistiku bi postao neovisno državno tijelo koje samostalno i neovisno obavlja poslove iz svog djelokruga rada. Ravnatelj bi se prema onom što je zamišljeno pa i predloženo u nacrtu zakona birao na mandat od 5 godina ali ne bi više bio biran odlukom Vlade RH nego javnim natječajem. Ono što mene zanima jest zašto se ne držite usvojenog plana zakonodavnih aktivnosti Vlade RH kojeg ste donijeli sami, Vlada ga je donijela koja kaže da će u prvom kvartalu, koji je već odavno prošao, zakon biti upućen u proceduru. U čijoj ladici je zapeo Prijedlog zakona o službenoj statistici, zašto se ovaj zakon ne želi donijeti i tko to ima nešto protiv toga da se Državni zavod za statistiku zapravo pretvori u jedno snažno, neovisno tijelo? Nadam se da oni koji su naredili držanje zakona u ladici ove 4 godine se nisu vodili malicioznim namjerama političkog utjecaja i udara na neovisnost određenih institucija ili sprječavanje, postizanja statusa neovisnosti a u posljednje 2 godine imamo prilike vidjeti u RH kako i one neovisne državne institucije poput institucija pravobraniteljica, pa sada u zadnjem i institucija Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa su pod snažnim političkim udarom i jasnom namjerom HDZ-izacije ne čak ni politizacije, nego HDZ-izacije neovisnih institucija. Ja apeliram kao zastupnica da, kako lijepo prenosimo ostale europske direktive u nacionalno zakonodavstvo, znamo da nam ti zakoni čak ovdje dolaze ono P.Z.E. po hitnoj proceduri, oni zapravo preskaču 2 čitanja, molim vas da tu dobru praksu RH pogotovo u smislu ovog otvaranja institucija, jačanja i snaženja pojedinih institucija koja trebaju dati objektivne i jasne slike o stanju u RH u posebnim područjima u što sigurno pripada i spada i Državni zavod za statistiku, molim vas da nađete taj zakon u nekoj od ladica i da se držite, ako ne mog apela a onda barem usvojenog plana zakonodavnih aktivnosti Vlade RH koji je rekao da će zakon bi upućen u proceduru u prvom kvartalu koji je prošao. Pa znači ne morate poslušati moj apel ali ajde se držite dokumenata, službenih dokumenata koje ste sami donijeli.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. Imamo repliku poštovana kolegica Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Glasovac, pa ovo što ste zadnje izgovorili to zapravo je možda jedna od, a možda nam i jedna od najgorih opcija koja nam se može dogoditi a nekako sami ste sad naveli i pokazatelje koji govore o toj mogućoj HDZ-izaciji kako ste sami naveli jer neovisne institucije zapravo imaju tu ulogu, ključnu ulogu zaštite prava onih koji iz zapravo trebaju štiti neovisno o bilo kojoj drugoj opciji. Znači i zaštita neovisnosti ove institucije, ovog bi bila jedna od glavnih, temeljnih ciljeva a bojimo se trendovi koji govore, koji pokazuju, pokazuju i nešto drugo, upravo ono o čemu ste vi govorili.
Zahvaljujem kolegice Alfirev, odgovor kolegica Glasovac.
Da, da se primijenila ova uredba i da je zakon donesen HDZ ne bi mogao početkom ove godine samo odlukom Vlade imenovati novu ravnateljicu Državnog zavoda za statistiku, neću ulaziti u to, po postojećem zakonu to je moguće. Međutim, ono što je nevjerojatno je zapravo da vidite kako smo mi ovdje mijenjali zakone da bi skratili mandat recimo pravobraniteljici za djecu gdje su u prijelaznim i završnim odredbama pod krinkom nužnih izmjena zbog odluka Ustavnog suda samo napisali da nakon promjene zakona bez obzira što je njoj mandat još uvijek trajao biraju novu. Bojim se da se samo ne posegne za istim rješenjem i kod Izmjena zakona o sprječavanju sukoba interesa koji isto tako luta negdje u zraku već mjesecima i da ne bismo ovu krizu sa Povjerenstvom za sprječavanje sukoba interesa razrješavali u Hrvatskom saboru u prijelaznim i završnim odredbama kao što je to bilo kod pravobraniteljice.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Šuker, ja vas lijepo molim, nemojte dobacivati kolegici dok raspravlja. Hvala vam. Sada ćemo privremeno zaustaviti raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prijeći ćemo na iznošenje stajališta klubova temeljem članka 249.a Poslovnika.
Hvala vam kolega Ćuraj možete ostati imate završnu riječ u ime Kluba zastupnika HNS-a, Liberalnih demokrata o Izvješću o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2018. Izvolite.
Zahvaljujem. E sad nešto smo …/nerazumljivo/… ja, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege ja neću nadugo i naširoko samo sam kratko htio se svesti da ovdje mi govorimo o radu, u pravilu zapravo izvješće o Godišnjem provedbenom planu statističkih aktivnosti RH, naime Državnog zavoda za statistiku i ja bi ti se samo koncentrirao nešto sam ja prošle godine već napomenuo, vezano je da kad gledamo program statističkih aktivnosti vidimo da ove godine nije ispunjena 1, ako se ne varam 231 od 232 ih je ispunjeno i navedeno je zbog nedostatka ljudskih kapaciteta. Prošle godine također anketa o tržištu rada nije dovršena odnosno za 2017. je prebačena u 2018. iz istog razloga. Ja sam to već bio pito kod prošlog izvješća zašto je usistematizirano ako se ne varam 723 radna mjesta, a govorimo o 1.1.2019. 507 ih je popunjeno, prošle godine 514, a mi smo u Poglavlju 18. imali obvezu koje zapravo nosi samo poglavlje bilo statistika imali obvezu kad smo uveli zaposlenike iz županijskih uprava još 90 ih zaposliti, a tada smo imali njih oko 600, znači mene ne samo 618 ak se ne varam, mene ne samo da nismo zaposlili još 90 nego mi imamo još 100-tinu i nešto manje. I onda nam se događa da određene aktivnosti se ne ispunjuju, doduše 1 od 232 nije tako alarmantno ali po njenom nazivu ako se ja ne varam, a to je metodologija i obračun vrijednosti dugotrajne imovine Hrvatske, to nije onako po meni tek toliko neki statistički pokazatelj pogotovo ako znamo napore Ministarstva državne imovine, pogotovo ako mi želimo znati što sve imamo i koliko to sve vrijedi, da je to možda i obimom najvećih analiza, ali mi ne smijemo si dozvoliti da nedostaje, da možemo reći da nemamo dovoljno kapaciranih ljudi. Da, treba možda i promijeniti tu sistematizaciju, treba iz pregovarati sa …/nerazumljivo/… sigurno da od onda mi imamo nove načine i metode rada, da ne možda ne zahtijevaju toliko fizičkog rada odnosno ljudskog rada i upravo tu, bi samo skrenuo na pozornost, je navedeno prema onome što sam gledao, inače u ovome materijalu nisu spobrojana sva živa izvješća što smo danas čuli, pozivali se u razno raznim statistikama to je samo izvješće o onima koji obavljaju te odnosno procesuiraju sve žive podatke i daju nam te statistike. Dakle, ovdje ne možemo nije to materijal da govorimo o svemu i svačemu, nego upravo o agenciji koja radi svoj posao i onda kaže ovdje da smo, da je nastavljena modernizacija 2018., pa možda da izmijenimo i tu sistematizaciju da nije baš tako nakaradno da imamo 500 ljudi zaposlenih od 723 sistematizirana ili jedno valja ili drugo. I onda kaže da se tu korisno odnosno anketu o radnoj snazi nadalje uspješno provodi putem CAPI I CATI metode, doduše tu vam je, imate fusnotu s brojem 9 koja nije evidentirana na strani 18 inače CAPI to su vam kompjutersko asistiranje licem u lice, anketiranje CATI opet kompjutersko anketiranje preko telefona. I očigledno da se puno koristi, puno koristi tehnologija pa bi volio da se jednostavno sistematizacija prilagodi novim načinima rada, ali apsolutno da se vidi da se preraspodjelom unutar samih državnih službi, svih kojih mogućih, da se osigura dodatni broj zaposlenika sukladno preuzetim obvezama kako ne bi se dogodilo da svake godine nešto prebacujemo i da se govori da nemamo dovoljan broj radnih snaga. Kad gledamo u strukturi radne snage onda je to još gore, možemo očekivati s obzirom da je prosječno 62 da u slijedećih godinu, dvije nam ode još barem 15 ljudi minimalno, a moguće i više, dakle znači svake godine gubimo 10-tak, 15 ljudi za 2-3 godine past ćemo daleko ispod broja 500, a bojim se da ovo što je temelj znači samo da to završim, završno rad ove agencije je temelj odnosno …/nerazumljivo/… je temelj rada trebao biti svih ministarstava, svih programa koji se donose. Ako govorimo ovdje o obrazovanju, tržištu rada, što je potrebno, što su, koja su kretanja na tržištu rada, demografije koja je usko vezana i sa tržištem rada, pa onda postojeća sa obrazovanjem, da li treba ulagati u škole tamo gdje imamo projekcije da neće biti uopće djece, općenito koje nam struke trebaju. Dakle, sve gotovo projekcije, svi programi i svi planovi rada vlade, svakih ministarstava trebaju imati podlogu u statistici jel to je bitno za koga se to radi. I zato ovo nije bez veze i ovo je bitno i zato tu treba osigurati svu moguću kvalitetnu i što se tiče ljudi i što se tiče infrastrukture da se odradi taj posao kvalitetno jer o njemu ovisi sve ono dalje što ćemo raditi. Zahvaljujem.
Hvala vam. Slijedeći je kolega Miro Bulj, završno. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Tajniče, kolegice i kolege, statistički pokazatelji tj. zavod za statistiku u biti ovo izvješće je naravno izvješće, ali uvijek svako izvješće mora biti temelj nekakvih analiza i nekakvih kretanja u biti i donošenja određenih, a ima i u Hrvatskoj bogu 'vala strategija, čega sve ne. Znači, statistički zavod je napravio svoj posao, međutim evo vidjeli smo maloprije u raspravama da se vladajući hvale s odličnim rezultatima, statističkim pokazateljima, međutim to nije realnost. Mi imamo 2/3 Hrvatske prazne i stoga moramo izvući znači određene mjere. Ponavljam, mjere. Zavod za statistiku je odradio svoj posao za šta je plaćen, ako je to samo dovoljno da mi ovde dođemo i da poslušamo to izvješće, da glasamo za izvješće koje je odrađeno po pravilima struke onda mi ovdje uopće ne trebamo biti. Mi moramo raspravljati o tome što se događa temeljem ovih statistika. Znači je li to, ovo je matematika. I naravno da će vladajući tu tražiti određene stvari koje su po njima dobre, oporba će reći ono što ne valja ali moramo ovo promatrati kritički. Zbog čega kritički? Da bi donijeli zajednički dobre odluke i naši rješenja iz ovoga. Jer ako su dvije trećine Hrvatske prazne, ako imamo pad broja učenika prvašića, 150 razreda manje u upisu 2018. u odnosu na 2016., ako se hvalimo sa gospodarskim rastom a ujedno u jednom, a nikada više nismo uvozili, poglavito, ja govorim prehrambenih proizvoda, ako ne ulažemo u naše poljoprivredno zemljište, ako nemamo to snage, poglavito na ove dvije trećine ovog područja, i govorio sam recimo da nema 161 općina i stojim iza toga, lokalna samouprava mogućnosti za jedno dijete osigurati dječji vrtić, onda se moramo zapitati koji je smisao tih općina da imaju tolike profesionalce. Zar moraju biti toliki profesionalci u tim općinama ako ne mogu osigurati za jedno dijete vrtić. A dužni smo po, mislim imali bi obavezu da 20, da 90% djece naše imaju od 3 do 6 godine mogućnost dječjeg vrtića, ne kao čuvati ćemo djecu nego odgojna ustanova jer to govore statistički pokazatelji da djeca koja imaju dječji vrtić, koji imaju uvjete da u velikom broju imaju i više mogućnosti da će završiti i visoko obrazovanje. A to je ove dvije trećine Hrvatske. U 2/3 Hrvatske mi danas imamo prazno. Znači mi smo davali prijedloge. Ja da nisam davao prijedloge, evo kada je pitanje nerazvijenih područja, kada je pitanje demografije, klub MOST-a, ostale kolege, znači mi iz ovoga moramo izvući poantu, ne može se dogoditi da imamo 2/3 Hrvatske bez stanovništva a da na tom području vidimo da poduzetnici nemaju interesa da rade. Šta moramo? Moramo osigurati poduzetniku da otvori radno mjesto i da taj čovjek ostane tu živjeti sa svojom obitelji. Druga mjera, osigurati dječje vrtiće, nisu to samo u nerazvijenijim područjima hrvatsko pitanje, to su napravile i razvijene zemlje u svoja nerazvijena područja su subvencionirale i roditelje i lokalne samouprave preko lokalnih samouprava da imaju osigurane dječje vrtiće. I naravno da će mladi čovjek otići sa svojom obitelji, e da je bar u Zagreb, nego otići će u treću zemlju gdje mu je osigurano to sve. I ako mi samo ove statističke pokazatelje gledamo kroz brojke što je izvješće i gdje bi trebalo, kolega Šuker je maloprije rekao da sam ja protiv, jutros rekao da je protiv ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja se pozivam na mjere koje treba poduzeti da mi trebamo o tome raspravljati iz ovoga izvješća, jer izvješće je napravljeno po pravilima struke. Naravno da temeljem toga izvješća moramo nekakve pouke izvlačiti. Jer ako je nama 3145 djece u dvije godine manje prvašića onda to govori da imamo 150 razreda manje. Ako vidimo da uvozimo puno mlijeka, onda moramo nešto poduzeti. Šta se događa, ne moramo ga izvoziti u Kinu preko mljekare Sinj kad mljekare nema. I onda se hvalimo da izvozimo mlijeko u Kinu, pišemo protokole. Znači moramo, ako nema navodnjavanja Sinjskog polja, ako nema Vrgoračke odvodnje, ljudi moraju iseljavati, pilat svoje vočke jer nisu konkurentni. Prema tome statistički pokazatelji moraju služiti da vidimo realno stanje a ne da pričamo hvalospjeve. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kad se steknu uvjeti.
Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2018. godine. Podnositelj Izvješća je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2018. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je s 92 glasa za i 2 suzdržana, dakle većinom glasova donese zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Sljedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog zakona o toplinarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 450 Predlagatelj Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista; Gospodine Bulj, pa vaša je točka, pa nećemo se sada ovdje nadvikivati. ... [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite, evo molim vas, ajde molim vas. Predlagatelj je Most nezavisnih lista na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite poštovani zastupniče Dobrović u ime predlagatelja MOST nezavisnih lista.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, pozdravljam predstavnike Ministarstva resornog i naravno kolegice i kolege uvažene saborske zastupnike. Evo mi smo … ... [[Upadica se ne čuje.]] Zar nisam rekao? Ako nisam onda svakako i zastupnice, one su mi i važnije i draže, da, hvala lijepo. Dakle Zakon o toplinarstvu, to je naš drugi zakonski prijedlog koji smo iz redova oporbe, dakle iz Kluba MOST-a nezavisnih lista dali. Prvi je da posjetim bio Zakon o samoopskrbi iz obnovljivih izvora energije, drugi Zakon o toplinarstvu. Koji je motiv dakle za ovaj prijedlog? Naime, on se tiče Zakona o tržištu toplinske energije koji je donijela Vlada 2013. Imao je tri izmjene tijekom '14.-te, '15.-te godine. To je naravno dio energetskog paketa koji je Hrvatska trebala na svoj način adaptirati a tiče se, dakle usmjerenje je i glavni cilj toga paketa smanjenje utroška energije, dakle povećanje efikasnosti, povećanje udjela obnovljivih izvora energije sve sa ciljem smanjenja štetnog utjecaja naših društava na okoliš jer znamo da je energetski sektor ima značajne emisije dakle ne samo stakleničkih plinova nego i svake druge i da je to upravo područje, sektor u koje se može napraviti puno i tim slijedom naravno postoje reforme u energetici i tako je nastao i Zakon o tržištu toplinske energije koji za cilj ima eto smanjiti utroške, gubitke, neefikasnosti u tom energetskom sektoru, dakle potrošnji toplinske energije. Međutim taj zakon nije bio sjajan, nije bio dobar, dapače, unio je mnoge poteškoće i mnoge probleme, jedna od nedaća je to što je išao na silu stvarati dojam da mi imamo to slobodno tržište međutim tu ga baš ne može lako biti jer tko opskrbljuje toplinskom energijom, radi se o velikim objektima dakle proizvođačima uglavnom električne energije koja onda u kogeneraciji u velikim gradovima su sposobni raditi opskrbu potrošača sa toplinskom energijom, naravno postoje i oni koji ne rade u kogeneraciji. Dakle, opskrba, transport toplinom nije tako jednostavna stvar, pojava, radi se o obliku energije za koje su potrebni veliki volumeni. Dakle to nije električna energija koju bitno lakše možemo transportirati i bitno lakše možemo osigurati uvjete za tržišno djelovanje što je na koncu dobro jer te promjene jesu omogućile na koncu sniženje cijene, dakle više dobavljača se može natjecati danas i dobiti opskrbu, ugovore evo javne velike potrošače koji su dužni provoditi te postupke i to je dobro, međutim u ovome slučaju, to baš nije moguće jer je teško moguće stvoriti uvjete po kojima će se netko pojaviti sa svojim kotlom najedanput i ponuditi toplinsku energiju. Osim toga proizvodnja topline, kotlovi zasada se ne čine baš kao nešto što može biti u korak sa svim ovim htjenjima a to je smanjenje štetnih emisija. Gorivni članci, to je nešto drugo ali to je tek slijedeća generacija. Dakle, tu imamo te nove kategorije koje su nastale, tipa kupac itd., što nije zaživjelo a ono što je ustvari glavni problemi i što su osjetili mnogi građani je jedna nasilna, kratkoročna jedna obveza koja je uvedena a to je da svi moraju, svi spojeni na toplinske mreže, moraju ugrađivati tzv. razdjelnike dakle za one sustave gdje naravno s ciljem individualizacije potrošnje i to je u osnovi dobra mjera, dakle razdjelnik kao takav koji na temelju fizike ogrjevnog tijela i na temelju razlike temperatura prilično točno može govoriti o kojoj snazi se ustvari radi i takva vrsta distribucije, predane energije u prostore grijane na zajedničkom sustavu, prilično točno može reflektirati utrošak po tijelima a onda sumarno za pojedine potrošače. Međutim način na koji se to napravilo da se obveza odnosila isključivo na razdjelnike i onda termostate a da se nije preuzeo tj. uzela u obzir cjelina sustava, dakle toplinske stanice, ništa o tome, fizika zgrade, dakle to je moglo biti dio rješenja, fizika zgrade, onda ugradnja tzv. ravnotežnih ili balansir crpki koje onda crpki koju sa promjenjivim brojem okretaja, dakle koje u novim uvjetima, uvjetima kad se ne dešava stalni protok ogrjevnog medija kroz te sustave u zgradama, rade optimalno, tj. u skladu sa potrebom. Dakle sve je to skupa izostalo i ostalo je samo ta potreba zakonska da se ugradi razdjelnik naravno sa termostatom i to je rezultiralo često da su nastajali apsurdi, naravno neki su građani pribjegli tome da naprosto zatvaraju termostatske ventile i da nastaje ustvari jedna vrsta novog energetskog siromaštva. I mi smo evo, danas je 2019., 6. mj. odnosno lipanj i vidimo da Vlada ništa ne čini po tom pitanju jer je svakako trebalo se definirati u odnosu na taj novonastali problem u Hrvatskoj, ništa se ne čini i mi smo dali ovaj svoj prijedlog, naravno da ne očekujemo baš da će ga Sabor odnosno većina prihvatiti jer će naravno smatrati da će Vlada to riješiti bolje, međutim ako ništa drugo, računamo na to da evo radimo određeni pritisak da se Vlada pozabavi sa aktualnim problemima u energetici. Evo, u tom smislu zakon je tu, naravno bilo bi najbolje i najljepše da ga se podrži kao takvog, zašto ne, to bi bio jedan lijepi primjer dobrog, novog načina funkcioniranja društva našeg hrvatskog gdje su prihvaćaju dobri prijedlozi ili da se može naravno doraditi, dotjerati pa takvoga prihvatiti. Mi smo skloni takvoj suradnji i ovoga da se zajednički dođe možda do nešto o boljeg rješenja, međutim smatramo da na ova pitanja svakako treba odgovoriti. Ovaj zakon je pitanje razdjelnika naravno onih kategorija smo riješili drugačije, najvažniji krajnji kupac i opskrbljivač, a što se razdjelnika tiče mi ostavljamo na volju, dakle u ovoj fazi građanima koji su organizirani u svojim zajednicama preko predstavnika naravno stanara odnosno kvalificirane većina vlasnika da odluče koji model će oni prihvatiti, jer ovo je u stvari jedno siljenje dakle situacije, a sve pod egidom zaštite okoliša, smanjenja potrošnje što nije dobro. Šteta je da se te kompleksne stvari i problemi rješavaju na ovakav paušalan, partikularan način. Upravo je taj Zakon o tržištu toplinske energije primjer lošeg rješavanja složenijih problema i mislimo da je ovaj naš zakonski prijedlog je predstavlja značajno poboljšanje i da je kao takav vrijedan za razmatranje u ovom domu. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Na vaše uvodno izlaganje imamo 3 replike. Prvi je kolega Totgergeli. Izvolite. Nakon njega kolega Grmoja, pa kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa u stvari imam pitanje vezano uz Članak 12. s kojim u ovom prijedlogu zakona predlažete da idemo na regulirani, a izbacujemo tržište iz Zakona o toplinarstvu, kako ste to složili i sad ovaj stavak 6., stavkom 6. radite izuzetak od toga i kažete da ako kupac ima potrošnju toplinske energije veću od 50% koja nije za grijanje onda da može ugovarat i na tržištu cijenu toplinske energije. Sad me zanima šta u stvari s tim stavkom očekujete? Taj kupac koji zadovolji uvjete tog stavka, da li on će imati onda jeftiniju cijenu toplinske energije ili će imati skuplju cijenu toplinske energije u odnosu na sve ostale kupce koji će ući u taj prema vašem prijedlogu regulirani dio.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega naravno tržište je jako dobra, dobar mehanizam za regulaciju naravno aktivnosti na tržištu i dobro ga je uključiti u maksimalnoj mogućoj mjeri jer je on, poznato je povećava konkurentnost, traži od svih onih koji igraju na tržištu da čine maksimum u kvaliteti, da to prepoznaju potrošači i da time se stvara jedno bolje društvo, bolje tržište. Međutim, rekao sam uvodno da ova sfera dakle opskrbe toplinskom energijom nije podesna u toj mjeri za jedno slobodno tržište, tako da prethodni zakon na koji se referiram, to je kao takvo predstavio, ali to u stvarnosti ne postoji, tako da smo napravili rješenje kao što smo napravili i naravno mi smo voljni poslušati diskusiju i prihvatiti novitete.
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Dobrović, znači evo Klub MOST-a je uputio ovaj Zakon o toplinarstvu, znači koji je dosta kompleksan ali i našim ljudima građanima koji prate ovu raspravu il će čitati u medijima. Ono što je najvažnija poruka koju treba jasno istaknuti ovaj zakon bi ukinuo obvezu ugradnje razdjelnika, ovaj koliko sam shvatio. Tako da mislim da je to, da je to jako važno jer jedan veliki dio građana se žali na tu odluku znači HNS-a tadašnje vladajuće većine, ministra Vrdoljaka kojeg i zovu zbog toga neki gospodin Razdjelnik, tako da u tom smislu trebalo bi jasno reći u kojem smjeru ide ovo zakonsko rješenje i što je ključna stvar koja se, koja se predlaže, pa evo zamolio bi da se to malo prokomentira.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Tako je dakle obveza kao takva prestaje jer ta obveza nije napravila ništa dobro osim što su razdjelnici na tržištu bitno poskupili, poznata je nam kolege dakle po struci koji se bave tim područjem i da su naprosto kod nas u to, u tom dobu ti poslovi procvali što se cijene tiče jer naravno nastala je bitno veća potražnja za ugradnjom tih uređaja jednostavnih, tako da su ovdje upravo postizale ogromnu cijenu i naravno stvarali niz problema kasnije u primjeni. Obvezu mi uklanjamo ovim zakonom i omogućujemo da se taj sustav, dakle taj sektor energetski sustavno gradi, da se uključuje naravno rad na promjeni fizike objekata, na toplinskim stanicama [[Upadica: Hvala.]] i na koncu na samim …/Govornici govore istovremeno./…
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Dobrović, koliko je ovaj zakon važan pokazuju konkretni primjeri koji ljudi nam pišu u vezi razdjelnika i mislim i da Vlada i mi trebamo slušati ljude koji imaju konkretne probleme. Postoji jedna stranica Facebook koja se zove „Recimo ne razdjelnicima“, koji zapravo na toj stranici ljudi pišu s kojim se problemima suočavaju oni koji su ugradili razdjelnike i koja je to zapravo bila prevara. Dakle, imate činjenicu i u mojoj zgradi da čovjek koji je ugradio razdjelnike, a živi na završnom katu, na najvišem katu plaća veće račune nakon što je ugradio razdjelnike, a onaj koji živi u sredini zgrade plaća manje račune. Pa ova, dakle ova naša dakle na neki način dozvola da ugradi razdjelnike tko želi, koji će sami vidjeti je li će mu to pomoći je zapravo ključno u svemu tome.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Da, to je posljedica činjenice da se nije išlo za tim da se ti objekti, te zgrade izoliraju, ako ne prethodno onda barem paralelno jer na ovaj način ustvari ispaštaju oni koji su pozicionirani u pogledu dakle smještaja u zgradi sa većim brojem vanjskih zidova na vrhu ili iznad prolaza jer naravno da je tamo potrebno bitno više energije da bi se taj prostor ugrijao što ustvari unosi jednu veliku neracionalnost i to znači da je tak prethodni zakon odnosno ovaj još uvijek važeći, išao za tim da se racionalnost u potrošnji energije postiže tako da oni koji su izloženi najvećim energetskim ili toplinskim zahtjevima, budu izloženi najvećem trošku, dakle to ide sve njima na teret umjesto da se išlo popravljati sustav kao takav i onda postići rezultate.
Hvala. S nama je i državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, g. Ivo Milatić pa će kao predstavnik Vlade dati dodatno će obrazložiti mišljenje Vlade, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Predmetni Prijedlog Zakona o toplinarstvu koji je pred vama je takav da Vlada smatra da on bi u cijelosti stavio izvan snage nekoliko direktiva EU-a, Direktiva 2009/28, Direktiva 2001/77, Direktiva 2003/30, Direktiva 2010/31, 2012/27. Predmetne direktive prenesene su i u drugim zakonima i podzakonskim propisima kojima je stvoren nacionalni zakonodavni okvir usklađen sa navedenom pravnom stečevinom EU-a stoga smatramo da bi stavljanje izvan snage važećeg zakona na način kako je predloženo predmetnim prijedlogom, u jednom djelu poništilo zakonodavni okvir usklađen s Direktivom 2012/27 a o kojem je RH Europsku komisiju obavijestila uz za to predviđenom roku. Također predmetnim prijedlogom zakona ne uvažavaju se primjedbe Europske komisije o potrebi reguliranja obaveza postojanja mjerila toplinske energije u svakoj toplinskoj podstanici bez obzira ima li zasebna mjerila ili uređaj za lokalnu razdiobu isporučene toplinske energije u pojedinim samostalnim uporabnim ciljevima. Predmetni prijedlog zakona kao novinu uvodi ukidanje djelatnosti kupca toplinske energije i potpunu kontrolu cijena usluga što u stvarnosti znači vraćanje na zakonska rješenja koja su važila primjenom Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom iz 2005. odnosno 2010. Upravo zbog nemogućnosti praktične primjene odredbi Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom, uveden je pojam kupac toplinske energije kao poseban pravni subjekt koji je odgovoran za unutarnje instalacije u zgradi kao i postupanje unutar zgrade umjesto predstavnika suvlasnika koji nije mogao obavljati sve poslove i zadatke koji su istim bili propisani. Naime, odredbama članka 40. do 43. predmetnog prijedloga zakona, definirani su odnosi između opskrbljivača i krajnjih kupaca kao i povezanost sa predstavnikom suvlasnika koji su praksi izazvali probleme dok brojna pitanja uopće nisu definirana, primjerice što kada predstavnik suvlasnika ne kontaktira tvrtke u zadanim rokovima ili što kada predstavnika suvlasnika nema ili kao u slučaju kada su neriješeni odnosi u zgradi i nije moguće uspostaviti sigurnu i stabilnu suradnju između opskrbljivača, predstavnika suvlasnika i pojedinog vlasnika. Upravo iz tog razloga rasteretilo se predstavnika suvlasnika te je zakonom propisana obveza kupcu toplinske energije. Također regulirani sustav cijene usluge toplinskog grijanja do 2013. g. omogućio je građanima plaćanje neekonomskih cijena usluge, vraćanje na tarifne sustave u području opskrbe i proizvodnje toplinske energije ugrozilo bi opstanak same djelatnosti time i trgovačkih društava koja isto obavljaju. Naime, bez potrebnih sredstava ponovno bi se došlo u situaciju nemogućnosti ulaganja u toplinski sustav, u njegovo održavanje, obnavljanje i širenje,. Problem neulaganja u toplinski sustav a poglavito i u zgrade uvjetovao je enormne probleme u sustavu toplinskog grijanja tako da u mnogim zgradama duži niz godina instalacije nisu očišćene niti je provjeravana oprema koja se nalazi unutar istih. Predloženom potpunom kontrolom cijena, moglo bi ponovno doći do problema u održavanju toplinskog sustava u zgradama odnosno do daljnjeg propadanja instalacija u istima. Odredbama članka 4. stavka 2. točke 23. predmetnog prijedloga zakona, propisuje se da proizvodno postrojenje za transformaciju, ulazne količine energenata u toplinsku energiju bude ukupno instalirane snage veće od 0,5 MW za koju je potrebno ishoditi dozvolu agencije dok je važećim zakonom za iste propisano 2 MW ukupni instalirane snage upravo kako bi se smanjilo administrativno opterećenje kod manjih objekata odnosno objekata manje snage koji ne trebaju dozvolu za proizvodnju toplinske energije. Znači ukratko, ovaj zakon da rezimiram, ima situacije osnovne koje Vlada nikako ne može prihvatiti između ostalih koje također su neprihvatljive a to je vraćanje na reguliranje cijene. Jednostavno u procesu kada sve dereguliramo, vrati se na reguliranu cijenu, znači vraćamo se na one iste probleme da su svi toplinari u minusima i to svi znamo da je to bilo redovito i da je samo preživio jedan toplinar koji je bio u minusu ali je bio unutar velikog sustava a to je HEP toplinarstvo i ukidanjem razdjelnika kao vaše osnovne ideje, praktično direktno sukobljavanje sa direktivama EU-a i vraćane Hrvatske na ono stanje koje je bilo prije donošenja ovoga zakona. Znači intencija, intencija vašeg zakona je u, otprilike to nije nam jasno zašto ste i zakonom predvidjeli da bi ova postrojenja od 0,5 MW bili ta koja već moraju tražiti dozvolu odnosno već od 0,5 MW, a postojećim, važećim zakonom imamo 2 MW jednostavno negdje je cijena te dozvole oko 15.000 kuna i još kasnije to je jednostavno dodatni teret za te objekte. Ono što ministarstvo radi, a to je da pripremao izmjene i dopune ovoga zakona svjesni činjenice da je potrebno maksimalno, maksimalno uravnotežiti cijelu tu priču da razdjelnici budu kvalitetni, kvalitetno ugrađivani, a ne da je bilo razlike da su neki kvalitetni, a neki manje kvalitetni, a se pokuša pomoći da cijela ta omjer cijene i kvalitete bude što je moguće prihvatljiviji za građane, da se generalno cijeli sustav uravnoteži i da on bude još bolji i kvalitetniji u smislu podjele tereta unutar suvlasnika u smislu tereta troškova cijeloga sustava i jasno da nam je i te kako stalo da se ovaj, da se ovaj takav sustav što prije ovaj uvede na način da on bude doslovno prihvatljiv za svih onih koji jednostavno u takvom sustavu su ovaj sticajem određenih okolnosti ovaj se zatekli. Znači, naša ideja je takva da ne odustajemo od zakonskog rješenja koje imamo sada samo da ga moramo što je moguće bolje još dodatno unaprijediti, a jasno da zbog ova dva i više osnovnih razloga Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog zakona te predlaže Hrvatskom saboru da isti ne usvoji. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše dodatno obrazloženje mišljenja Vlade RH imamo 3 replike. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala. Dakle, iz ovog izlaganja mi nismo mogli čuti odgovore na pitanja naših građana, odgovore na pitanja ljudi koji se protive ugradnji, obveznoj ugradnji razdjelnika što im je nametnuo znači Ivan Vrdoljak poznati kao gospodin Razdjelnik. Svi smo svjesni koliko štete je napravio i u hrvatskoj politici, ali evo vidimo i našim građanima s takvom odlukom i u tom smislu nikako se ne mogu složiti s ovim što ste ovdje iznijeli, mi inzistiramo na tome i MOST će inzistirati na tome da se ukine obveza ugradnje razdjelnika iako smo svjesni da će Vlada i ova vladajuća većina posebno kada je sada HNS njen dio i kada su vladajući taoc HNS-a, vidimo da su im prepustili i najbitniji resor to je obrazovanje, znači našu djecu su HDZ-ovci predali HNS-u, a isto tako imamo i ovu situaciju da vi ne želite odnosno da Vlada ne želi mijenjati ove loše odluke [[Upadica: Hvala vam.]] jer ste biti za vladajuću većinu.
Kolega Grmoja hvala vam. Odgovor na repliku. Izvolite.
Uvaženi saborski zastupniče Grmoja, nije uveo razdjelnike i nitko nije uveo ad personam neke, gospodin kojeg vi stalno volite spominjati. Mislim da je u životu jako bitno ne vezivati se u ovakvim stvarima od javnog interesa za ljude i atakirati ljude jer vam to nikako u životu dobro ne izađe. Primjer su vam nekakvi rezultati iz prošlih sada vremena, da ta vaša atakiranja baš ne donose neke rezultate. Uvela je to vlada Zorana Milanovića, Hrvatski sabor izglasao, komisija je bila ta koja je bila jedan od okidača zašto je ta vlada takav zakon donijela. Jasno da mi kao članica EU i mi kao Vlada koja je ujedno vlada te članice EU i dalje ćemo sukladno tim propisima maksimalno dobre zakone donositi.
Hvala. Slijedeća replika kolega Sladoljev.
Poštovani državni tajniče dakle vi ste rekli u svom izlaganju da ste vi samo primjenjivali dakle Direktivu EU, ali ste također spomenuli da je to primjenjivanje direktive u praksi da je bilo velikih problema. Jel tako ovaj? Znači ta ugradnja razdjelnika nije prošla onako kako je prošla možda u nekim drugim zemljama Europe. Znači nije ovdje samo primjena direktive nego je stvar provedbe, a ja sam sam reko dakle primjer iz svoje zgrade, dakle koliko je to zapravo bilo kaotično, a to je da je čovjek koji živi na gornjem katu nakon ugradnje razdjelnika koji je platio skupo, ima veće račune za grijanje, čovjek koji živi dva kata iza ima manje račune, dakle da se ušlo u to nepripremljeno, da je prvo trebalo napraviti energetsku obnovu zgrada i takvih stvari i onda bi eventualno mogli građanima ponuditi ugradnju razdjelnika.
Odgovor izvolite.
Mi smo svjesni ovaj problematike koju jasno osluškujemo i mi što građani govore, što pišu i jasno da dobivamo kao ministarstvo predstavke i sve ovaj primjedbe znamo i baš zato i traje već neko vrijeme naša kompletna stručna analiza i podloge za izmjene i dopune Zakona o toplinarstvu da bismo jednostavno sve te eventualne probleme riješili. Znači, činjenica je da postoje neki problemi, a mi smatramo da su oni rješivi i da će ih ova Vlada riješiti svojim novim prijedlogom koji će uskoro doći pred vas.
Hvala. I posljednja replika, kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, iz, iz odgovora gospodina iz ministarstva se vidi da se sektor ne pristupa sustavno. Naime, toplinarstvo, toplinarstvo u zgradama višestambeni objekti vaše, ne vaše nego rješenje vlade iz 2013. koje je doista loše, koje je donijelo puno, puno ovoga problema na terenu je rezultat takvih pojedinačnih pristupa. Nitko nije rekao da treba ujedno ulagati u toplinske stanice, da su one bitne da je nemoguće ugraditi razdjelnike, a da se ništa ne dira po pitanju distribucije tople vode iz toplinskih stanica. Niti je govorio da to treba upariti sa promjenom fizike zgrade tj. termičkom izolacijom zgrada. Dakle za sve to skupa su postojala sredstva i to je trebalo integrirati u jednu politiku i evo tu [[Upadica: Hvala vam.]] je greška hrvatske politike …/Govornici govore istovremeno./…
Odgovor.
Uvaženi saborski zastupniče Dobrović, to što ste vi spominjali da li je rečeno da li se ulagalo u pojedine dijelove zgrade odnosno u toplinske i ostale stanice, to su i stvari koje su vezane i za Zakon o vlasništvu, znači nije nikome zabranjeno da to napravi, nije nikomu to nedozvoljeno, jednostavno mi smo se u zakonu, ovom koji sadašnji važeći, držali određenih zakonskih rješenja koje su tada bili nužno da se dovedu. I to je cijela priča. A jasno da ovo sve što vi govorite da je netko ulagao sigurno bi bilo bolje i za sve ostale, ali činjenica je da mi ćemo se koncentrirati na ono što je bitno da bi taj zakon bio što funkcionalniji, što bolji, efikasniji i po mogućnosti što jeftiniji za građane odnosno korisnike.
Hvala. Sada otvaram raspravu. Prvi u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Miro Totgergeli. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, poštovani pomoćniče ministra, kolegice i kolege, dakle pred nama je Prijedlog Zakona o toplinarstvu koji je izradio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Čitajući detaljno materijale ovog prijedloga, kao prva nelogičnost nameće se već u prvoj točki materijala gdje piše ustavna osnova za donošenje zakona o samoopskrbi električnom energijom iz obnovljivih izvora energije sadržana je u odredbi članka i sad tako dalje. Dakle, ako je ovo točno što piše u prvoj točki materijala onda danas ne trebamo uopće raspravljati o ovom prijedlogu jer smo Zakon o samoopskrbi već raspravili 31.5., a naravno ovo je očigledno pogreška, a ako je pogreška onda ja mogu zaključiti s kojom pažnjom ste pristupili izradi ovog prijedloga zakona i koliko ste stvarno sagledali sve što ste napisali u ovom prijedlogu zakona. Te odredbe kad bi se donijele kako bi one utjecale na kupce odnosno na cijeli sustav toplinske energije. Dalje u materijalima se vidi da je ustvari ovo dobrim dijelom i prepisan Zakon o tržištu toplinske energije i tu smo čuli dosta priče oko razdjelnika, sam kolega Dobrović u ime predlagatelja je rekao da i razdjelnici sami za sebe su u stvari i korisni, što je naravno i točno. Naravno razdjelnici su prije svega samo mjerni element, dakle to nije element koji vrši regulaciju energije unutar zgrade ili bilo šta takvo nego samo mjeri koliko u pojedinom stanu se te energije potroši. Naravno da kod zgrada koje su starijeg tipa gradnje, gdje ne postoji ni izolacija dobra, da oni stanovi koji su na rubu te zgrade ili koji imaju više površine u kontaktu sa okolinom se brže hlade, pa samim tim i troše više toplinske energije za održavanje iste temperature od onih stanova koji se nalaze u srediti i koji, koje praktički izolacija služi oni susjedni stanovi od okoline. Međutim, načelo da svatko ipak plati onoliko koliko i potroši u tom dijelu su razdjelnici korisni jer najtočnije bi bilo i puno su precizniji u mjerenju kad bi mogli stavit kalorimetre, međutim u tim starim sustavima bi onda moralo se promijenit kompletni sustav grijanja jer bi morali skroz drukčije napravit cijevi unutar zgrade, ne bi mogli biti vertikale da idu iz kupaone u kupaonu nego bi morale biti vertikale tako složene da idu od stana do stana i da onda sve nakon vertikale i jedan stan tad bi to mogli i preciznije i mjerit, ali znači to načelo da svatko plati onaj dio koji potroši je u stvari dobro. Moram još konstatirat, istine radi da ovo što ste napisali u prijedlogu zakona vezano uz to da si stanari mogu sami odlučiti da li će ići na razdjelnike ili ne odnosno da li će zadržat sustav plaćanja toplinske energije prema recimo kvadraturi ili nečem drugom. Takvu ideju smo već vidjeli 2015. godine u uredbi vlade iz 2015. godine koja je jedna od dakle onih izmjena Zakona o tržištu toplinske energije koji se može vidjet, dakle imamo u Narodnim novinama iz 2015. godine proširen je mislim da je to Članak 33. postojećeg zakona, proširen je sa još dodatnim stavcima u kojima se je dala ta mogućnost da stanari mogu donijeti odluku o tome da li žele plaćati toplinsku energiju prema razdjelnicima ili prema onom starom načinu obračuna s tim da ste vi ovdje nešto malo to pojednostavili, dakle u ovom vašem prijedlogu bi bilo dovoljno više od 50% suvlasničkih dijelova unutar jedne zgrade, tamo je to se tražilo nešto veći postotak suvlasnika. I sad dolazimo do onog dijela zbog kojeg ste vi ovaj prijedlog zakona i nazvali Zakon o toplinarstvu, a ne Zakon o tržištu toplinske energije, dakle ja sam kroz repliku pokušao ustvari saznat kako vi gledate na tržište toplinske energije, kako gledate na tržište toplinske energije jer upravo ste u Članku 12. u kojem bi kad bi ovaj zakon bio prihvaćen izmijenili tržište i doveli nas u regulirane uvjete znači za sve tri kategorije i proizvodnju i distribuciju i opskrbu toplinske energije, dakle netko u ovom slučaju vašeg prijedloga bi to bila HERA bi određivala cijene i sad imate taj stavak 6. u kojem kažete iznimno od odredbi, dakle spominjete stavke 1., 4. i 5. ovog članka, kada količina toplinske energije za grijanje prostora, za vlastite potrebe od strane krajnjeg kupca koji nije kućanstvo, iznosi manje od 50% ukupnog utrošene toplinske energije, cijena usluge energetskih djelatnosti iz ovoga zakona određuje se slobodno odnosno ugovorom i tu me baš zanimalo da li ciljate da ti koji uđu u ovu kategoriju bi u tom slučaju imali u stvari povoljniju cijenu od one regulirane ili nepovoljniju, tu mi niste decidirano na to odgovorili, vjerojatno ni vi sami ne možete pretpostaviti da li bi to tržište u nekom trenutku godine, vremena nakon donošenja ovakvog zakona, dovelo do toga da ti koji bi na tržištu da li bi u tom trenutku imali jeftiniju ili skuplju od one koja bi bika regulirana. E pa meni upravo i ta činjenica gdje vi sami niste sigurni govori u prilog da ne trebamo ukidat tržište u sferi toplinarstva jer pojavljuju nam se i novi ajmo to reći, proizvođači toplinske energije jer pojavljuju se i nove elektrane koje su i iz sustava obnovljivih izvora energije gdje ne znaju kud bi sa svojom toplinom i na neki način, u nekim dijelovima zemlje, postoji mogućnost da zajedno sa lokalnom samoupravom izgrade se određeni toplovodi i da se ta energija prodaje na tržištu. I tu mislim da ne bi bilo dobro da idemo sa reguliranjem jer teoretski ta cijena toplinske energije, ne znam u recimo Grubišnom polju može biti potpuno različita u odnosu na cijenu u Zagrebu, zašto je onda regulirati za područje cijele Hrvatske i točno propisati da mora biti takva i takva a nakon toga tržište može pokazati da tamo možda može biti jeftinija a u Zagrebu skuplja. Evo to tu otprilike dileme koje se nameću čitajući materijale koje ste vi dali u raspravu i vezano uz ovaj prijedlog zakona, zbog svega što sam već rekao, pogotovo ovaj dio oko tržišta toplinske energije, Klub zastupnika HDZ-a ne može podržati ovaj prijedlog zakona a ja osobno mislim da ni vi sami niste načisto da li bi trebalo tržište ukinuti ili ne iz ovih činjenica što mi niste mogli ni odgovoriti kad sam vas konkretno pitao za članke i stavke koje ste sami predložili, hvala.
Hvala i vama. Sada intervencija u ime predlagatelja, kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Totgergeli, dakle prvo razdjelnik je tijelo koje ustvari mjeri isključivo temperaturu, dakle i na osnovu i ogrjevnog tijela na koje je naslonjeno se može definirati tzv. impulsi tijekom vremena jer on bilježi naravno i vrijeme i onda distribuira utrošenu energiju u objektu na pojedina ogrjevna tijela koja naravno onda dospijevaju potrošačima. Ja sam rekao da takav način distribucije u osnovi nije loš, ono što je loše je to da se to nametnulo kao obveza u kratkom vremenu. Za jedno tržište malo Hrvatske gdje nije bilo prilike ugrađivati uopće razdjelnike prije ili vrlo malo, u kratkom vremenu to znači veliko poskupljenje, dakle tu je nastao jedan dar-mar i ustvari su građani platili nešto bitno više nego što su mogli da je to bilo drugačije zakonski riješeno. To je prvo. Što se tržišta tiče, kakvo je to tržište gdje ci ma imate jednoga koji može isporučiti toplinsku energiju, to je ustvari monopol. Prema tome, ako lišite regulacije, takav sustav on diže cijenu jer kaže to je njegova cijena i to je točka. Dakle regulirano tržište ili monopol, ja ne znam šta je tu bolje jer ja znam za mnoge poduzetnike u zagrebu, tvrtke koji su bili na toplani jer su bili šokirani sa promjenom cijene i oni su sami gledali kako investirati u vlastite izvore toplinske energije i u godinu, dvije se riješiti recimo nekoga koji raspolaže ogromni količinama topline i normalno je da kao u kogeneraciji da on može biti jeftiniji međutim sustav kakav mi njegujemo, gdje se posluje na komotan način je stvorio uvjete u kojima oni dižu cijene kako hoćete. Što se tiče novih proizvođača toplinske energije, da, nekome bi moglo pasti na pamet da sagradi kotlovnicu na recimo gorivo iz otpada, kaže pa nema problema, zakon će omogućiti, snaga ispod 100 kW, ne trebate nikakve dozvole i kurite bilokakvo gorivo iz otpada i svi sretni, imate tržište, on kaže ja ću proizvesti toplinu za tu cijenu jer naravno on će naplatiti preuzimanje RDF-a, takvi su uvjeti danas jer je to sve skupa naopako. Dakle mi se moramo kao društvo zaštititi od takvih novih toplinskih izvora energije, to je sasvim sigurno. Druga je stvar što se može negdje desiti, vi ste spominjali gradove, vjerojatno ima primjera gdje ja dozvoljavam da može postati zdravo tržište ali trenutno ja to ne vidim, prema tome nas je zakon doveo u poziciju koja baš nije sjajna. Evo hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada mi je kolega Grmoja završno u ime Kluba zastupnika MOST-a ali pošto kolege Grmoje nema, gubi pravo na raspravu, samim time i zaključujem raspravu Prijedloga Zakona o toplinarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 450 a glasovat ćemo o zakonu kad se steknu uvjeti. Ujedno najavljujem da je nastavak sjednice 26. lipnja u 9 sati i 30 minuta sa Konačnim prijedlogom Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu, drugo čitanje, P.Z. br. 610. Želim vam svima ugodan odmor, rad ili što već imate do slijedeće srijede, lijep pozdrav. SJEDNICA PREKINUTA U 14,11 SATI
Prijedlog Zakona o toplinarstvu, prvo čitanje, P.Z. broj 450. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o toplinarstvu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 73 za, 9 suzdržanih i 15 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Prije nego što idemo na prvu točku, ja bih vas samo zamolio da vidimo da objedinimo raspravu o slijedeće dvije točke, dakle to su druga i treća točka, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stambenih kredita, drugo čitanje i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o društveno poticajnoj stanogradnji, isto tako drugo čitanje. U prvom čitanju su ti prijedlozi zakona imali objedinjenu raspravu pa predlažem da i sada u drugom čitanju napravimo isto, jeste li suglasni sa ovim prijedlogom? Ako nema protiv, onda smo to potvrdili pa sada prelazimo na prvu točku dnevno reda, to je: - Konačni prijedlog Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu, drugo čitanje, P.Z. br. 610 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. uvezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za ratne veterane a amandman je podnio Odbor za ratne veterane. Sada bih molio da u ime predlagatelja dodatno obrazloži zakon poštovani ministar hrvatskih branitelja Tomo Medved, ministre, izvolite.