...poslanici, poštovani gosti, otvaram 64.sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, pored poslanika na sjednicu su pozvani kao i uvijek, predsjedavajući članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući članovi Vijeća mistara, predstavnik OHR-a, predstavnik OSC-a, predstavnik EU, specijalni predstavnik generalnog sekretara Vijeća Evrope i šef Misije u BiH, predstavnici ambasada u BiH koji su izrazili interes da prate ovu sjednicu, predstavnik UN Misije BiH, predstavnici nevladinih organizacija. Pozdravljam sve prisutne i goste sjednice kao i predstavnike sredstava javnog informisanja. Prema izvještaju službe, konstatujem da sjednici prisustvuje 30 poslanik, 22 iz Federacije, 8 iz Republike Srpske. Dakle, sjednica ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Želim također da vas informišem da su sa sjednice opravdano odsutni doktor Abdulah Nakaš, profesor doktor Petar Kunići gospodin poslanik, Mirko Blagojević. Vi ste dame i gospodo, naravno očekujemo da će se kolege koje nisu najavili odsustvo ili pravdali svoj izostanak, pridružiti ovom zasjedanju u toku zasjedanja. Vi ste dakle dame i gospodo u pozivu za sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Kolegij i Prošireni kolegij usaglasili su se da se predlog dnevnog reda, da se predlog dnevnog reda, da se uključi jedna tačka, dakle dopuni dnevni red sa jednom tačkom, to je imenovanje člana Izborne komisije BiH, na prijedlog Adhoc komisije za izbor i imenovanje. Zatim, to je tačka 12 predloga dnevnog reda, dakle i da se tačka 12 predloga dnevnog reda dopuni uključivanjem ratifikacijom Ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih proba. S obzirom da ste vi dobili prečišćeni tekst dnevnog reda, također smo se usaglasili na Proširenom kolegiju, da 5. tačka dnevnog reda bude zadnja tačka dnevnog reda, to na predlog Vijeća ministara predsjedavajućeg gospodina Adnana Terzića, to su ove, amandman na Ustav BiH. S obzirom da je on na službenom putu i imam obećanje da će do poslednje tačke dnevnog reda, biti kao predsjedavajući Vijeća minista u prilici da brani taj amandman pred Predstavničkim vijećem Parlamentarne skupštine BiH. Ja vas molim da imate razumjevanja za ove dopune. Također vas molim da danas posvetimo pažnju ovim tačkama dnevnog reda, to sam molio jučer na Proširenom kolegiju, predjednike klubova političkih partija da se danas pokuša ako je 2 moguće da se dnevni red ne širi, premda ja ne mogu naravno poslanicima zabraniti da ima i takvih prijedloga. Otvaram dakle raspravu o ponuđenom ili predloženom dnevnom redu. Za riječ se javila gospođa Dušanka Majkić.
Bih doista poštovala ovo što ste rekli da nije vezano za rok koji slijedi pred nama. Ja sam dostavila predlog jedne rezolucije, sobzirom da član Predsjedništva gospodin Ivo Miro Jović putuje na zasjedanje UN koje će se održati od 14. do 16.9. ove godine, u zgradi UN u kojem će učestvovati šefovi 170 državai vlada, što predstavlja najveće okupljanje svjetskih lidera u istoriji, s ciljem da se lideri obavežu na preduzimanje novih konkretnih akcija usmjerenih na iskorjenjivanje siromaštva. Ja sam vam dostavila i razloge zbog kojih podnosim ovu rezoluciju a i sam predlog rezolucije. Mislim, da bi Predstavnički dom Parlamentarne skupštine trebao da na današnjoj sjednici donese ovakvu jednu, usvoji ovakvu jednu rezoluciju jer to može imati velike odjeke na samu zemlju a i na zahtjeve naše koje budemo predstavljali UN sobzirom da se i radi o otpisivanju dugova siromašnim zemljama, da se radi o povećanju, dvostrukom povećanju pomoći zemljama u razvoju i da bi bilo dobro da je BiH potpisnica ovakve jedne rezolucije. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Ima li dalje neko da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu dame i gospodo o dnevnom redu i sada vas pozivam da se izjasnimo o predlogu kolegice Majkić. Dakle, mi moramo prvo se izjasniti da li prihvatamo
Trebamo da se izjasnimo o tome da li će Dom odlučiti da rezoluciju uputi nadležnoj komisiji.
Da. Dakle, prvo se izjašnjavamo da li ste za to da se ova rezolucija uputi nadležnoj komisiji, naravno tok izjašnjavanja će zavisiti dalja sudbina rezolucije. Ukoliko dobije to podršku, ide nadležnoj komisiji, ukoliko ne, postaje automatski tačka dnevnog reda. Zato vas upozoravam da imate to u vidu prilikom izjašnjavanja. Dakle, pozivam da se izjasnimo, ko je za to da se predložena rezolucija poslanice Dušanke Majkić uputi nadležnoj komisiji? Glasajte sad. Dakle, ukupno je glasalo, za je glasalo, ne, samo malo da vidimo, nemam rezultat glasanja. Za je glasalo 12. Dakle, konstatujem da je ova rezolucija automatski uvrštena u dnevni red. 3 Predlažem da to bude poslednja tačka dnevnog reda. Dame i gospodo, konstatujem dakle da je molim, dobro ali pošto je, je li bi to mijenjalo, da li bi to promijenilo rezultat? Jel tražite da se ponovi glasanje? Je li tražite ponavljanje glasanja? Molimo da se glasanje ponovi. Glasajte sad. Dakle, molim vas kolegica Ljilja Milićević je tražila da se prethodno glasanje ponovi. Dakle, pitam vas ko je za to da predložena rezolucija poslanice Dušanke Majkić se prosljedi nadležnoj komisiji? Molim vas, glasajte sad. Ja vas molim malo samo strpljenja. Znači za 12, 8 protiv, 4 uzdržana. Konstatujem dame i gospodo, dakle isti je rezultat glasanja, da je ova, molim vas dame i gospodo. Molim vas pripremite kartone. Ko je za to da nadležna rezolucija poslanice Dušanke Majkić se prosljedi nadležnoj komisiji? Ko je za? Spustite kartone protiv, ko je za? Molim vas, ko je za? Ko je protiv? Zahvaljujem. Uzdržan? Zahvaljujem. Dakle, konstatujem da je za glasalo 14, 16 protiv, 3 uzdržana. Dakle, ista situacija. Ovo je poslednja tačka dnevnog reda današnjeg zasjedanja. Dame i gospodo dakle konstatujem da je usvojen za današnje zasjedanje sledeći dnevni red, 1. Poslanička pitanja i odgovori, 2. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 3. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o predlogu zaključka poslanika Zlatka Lagumdžije povodom razmatranja Informacije o rezultatima primjene Zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, 4. Prijedlog zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima, drugo čitanje, 5. Prijedlog zakona o Matici iseljenika BiH, prvo čitanje, 6. Prijedlog zakona o duvanu BiH, sa Izvještajem Ustavno pravne komisije, predlagač Zakona poslanik Zlatko Lagumdžija, Jozo Križanović i Selim Bešlagić, 4 7. Prijedlog Okvirnog zakona o visokom obrazovanju sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije, predlagač Zakona poslanik Momčilo Novaković, 8. Inicijativa Kluba poslanika SDP BiH za formiranje odbora, komisije za usvajanje teksta državne himne BiH, sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije, 9. Izvještaj o radu Administrativne komisije Predstavničkog doma za period 1.1. do 30.6. 2005.godine, 10. Tumačenje odredbi Poslovnika Predstavničkog doma po zahtjevu Ustavno- pravne komisije Predstavničkog doma, 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju, pod a) Okvirnog sporazuma između Evropske zajednice i BiH o opštim načelima sudjelovanja BiH u programima zajednice, b) Ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih proba, 12. Imenovanje članova Izborne komisije BiH, 13. Predlog amandmana I na Ustav BiH i 14. Prijedlog rezolucije globalni poziv na akciju protiv siromaštva. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda to su, Ad.1. Poslanička pitanja i odgovori Dame i gospodo, odgovore na pitanja do ove sjednice dobili su poslanici Muhamed Moranjkić, i to pitanje postavljeno na 50. sjednici, Ivo Miro Jović, pitanje postavljeno na 53. sjednici, Mladen Potočnik pitanje postavljeno na 55. sjednici, Seada Palavrić pitanje postavljeno na 55. sjednici, uz odgovor na ovo pitanje od Visokog sudskog tužilačkog savjeta dobili ste i odgovor na više pitanja delegata iz Doma naroda, zatim Dušanka majkić, Ivo Lozančić pitanje postavljeno na 57. sjednici, Seada Palavrić na pitanje koje je postavljeno na 62. sjednici i Dušanka Majkić na pitanje postavljeno na 63. sjednici. Želi li neko od poslanika koji su dobili odgovore da komentarišu odgovore koje su dobili? Gospodin Mladen Potočnik, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja sam tada postavio pitanje oko događaja koji su bili na Manjači i mislim da je još na jednom mjestu, i Bileći i taj odgovor je ustvari na neki način hronologija događaja koji su se događali, a sankcije koje su preduzete su veoma blage i neskladne, događaj koji se desio. Znači, odgovor je korektan ali mislim da Parlament mora zahtijevati oštrije sankcije za vinovnike takvih događaja. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Potočniku. Ko dalje se javlja za riječ da komentariše? Nema niko. 5 Dame i gospodo, želim da vas informišem, pošto je danas svečani ispraćaj generala Šuka, mi smo se dogovorili da sjednicu ne prekidamo u ime Parlamenta će tom ispraćaju prisustvovati Šefik Džaferović, kao član Komisije za bezbjednost i odbranu. Nastavljamo sa radom. Ko želi da postavi novo pitanje? Gospodin Belkić, pa Moranjkić, pa Živković, pa Lozančić.
Hvala lijepo. Ja imam jedno pitanje i jednu inicijativu. Dakle, pitanje je za Vijeće ministara i glasi: Zašto se do sada nije uspostavila i počela sa radom Agencija za osiguranje? Dakle, obrazloženje jednostavno postoji, zakonski osnov i obaveza Zakon o Agenciji za osiguranje je donešen u prvoj polovini 2004.godine. Treba napomenuti, mislim da je jako važno, da je međunarodna zajednica u tri navrata pokretala
Molim vas malo strpljenja i tišine, izvinjavam se Berize.
reforme oblasti bez rezultata ili bolje rečno rezultati su potpuno nepoznati. A u međuvremenu, inostrana osiguravajuća društva praktično nezakonito preko hiljade svojih predstavnika vršaju tržištem BiH i iznose pare iz BiH. To je pitanje. Inicijativa je i usmjerena je prema Vijeću ministara, da se hitno izvrši inventura, pod navodnicima, i uvid u procedure ratifikacije i postupaka u odnosu na međunarodne ugovore, međunarodne konvencije. Pod dva, da se utvrde zastoji i ti zastoji otklone i ubrzaju procedure. Pod tri, da se utvrdi odgovornost za neopravdane zastoje u procedurama. Primjer, Konvencija protiv korupcije o kojoj smo ovdje sigurno svi informisani i Pod četiri,da se o ovome podnese informacija ovom parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem. Doktor Živković, izvolite.
Evo, vrlo kratko. Naime, moje pitanje je postavljeno Vijeću ministara. Odnosi se na Kancelariju za veterinarstvo BiH. Mi smo dobili dopis određeni poslanici, da je Kancelarija donosila podzakonske akte, odnosno propise a da nije konsultovala entitetska ministarstva poljoprivrede. 6 Dobijamo od njih isto tako dopis u kome oni nas obavještavaju da neće te iste podzakonske akte koji su donešeni mimo njih, a i mimo zakonskih propisa koje je ova skupština ovde donjela a to je Zakon o veterinarstvu BiH, «Službeni glasnik 3402» da ih neće provoditi. Znači imamo jedan veliki problem. Imamo isto tako jednu lošu praksu da Parlament u BiH donosi zakon da se nadležnost određena prenosi na nivo BiH a da se onda te institucije koje smo mi osnovali u ovom parlamentu, ponašaju kao da ne mogu i ne trebaju da taj zakon provode i da entitetska ministarstva nisu uopšte više potrebna. Mislim da je to jedna loša praksa, dajemo jednu lošu poruku, poruku u kome znači ne treba ništa prenositi na nivo BiH, jer kad to uradite, onda poslije toga ministarstva više na nivou entiteta i kantona ne trebaju. Moje pitanje se odnosi, da li je prekršen zakon donošenje, na takav način podzakonski akata i ako jeste ko treba da bude odgovoran? Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima kolega Moranjkić, izvolite.
Hvala lijepo. Ja imam dva pitanja. Prvo, godinama stare devizne štediše u BiH kucajući na razna vrata, samoorganizujući se i mole ovu državu da im pomogne a ona je i obavezna po Ustavu da im to uradi, ali nažalost ne radi, da vrate svoj novac koji je neko od njih opljačkao. Napominjem, da se radi o cirka 3,5 milijarde maraka i kako kažu, da oni i znaju ko je to učinio i da su u ovu pljačku umješani neki zvanični političari iz vrha ovde države. Pitam Vijeće ministara, da li neko od zvaničnih organa ove zemlje bavi se ovim problemom i kakva su njihova saznanja odnosno rezultati ako su to ispitivali, o pravom stanju navedene problematike i dali se nešto radi na rješenju ovog problema i ako se radi dokle se došlo i šta građani koji su opljačkani mogu očekivati i kad će ovaj problem biti riješen? Drugo pitanje, pitam Vijeće ministara a nije daleko i Kolegijum, zašto Konvencija UN od 9. i 10. decembra 2003.godine protiv korupcije nije potpisana od strane naše zemlje, odnosno zašto sovom korupcijom nije upoznat ovaj dom Parlamentarne skupštine BiH. 9. decembra 2005.godine, biće druga godišnjica ove konvencije, dokle je ostavljen rok i ona će na taj dan biti zatvorena, za dalje popise (?), kad bi BiH jedina u regionu ostala zemlja koja nije potpisala ovu konvenciju. Ovim pokrećem inicijativu u ovom domu da se ista u roku od mjesec dana stavi na dnevni red i potpiše. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Moram samo da vas informišem da ne biste to pitanje i druge kolege postavljali. Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH je pokrenuo inicijativu prema Vijeću ministara da odredi nadlženu 7 osobu koja će u ime države BiH u sjedištu UN u Njujorku, potpisati ovu deklaraciju kako bi je Parlamentarna skupština ratifikovala. Dakle, ono što je Kolegij, što je nadležnost Parlamenta mogao da učini jedino, to smo i uradili i ta inicijativa je otišla prema Vijeću ministara. Očekujemo da će Vijeće ministara svjesno odgovornosti učiniti to na vrijeme kako BiH ne bi ostala jedina zemlja izvan te konvencije iako smo mi kao zemlja i kao Parlament učestvovali na Osnivačkoj skupštini koja je održana pre dve godine. Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Lozančić, da postavi poslaničko pitanje, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, moje pitanje je vezano za zadnja i ranija pomilovanja od strane predsjednika Federacije, to smo mogli i ranije čitati u medijima i sada. Pa ja bih želio od nadležnih da dobijem odgovor na pitanje koga je sve pomilovao sadašnji predsjednik Federacije u vremenskom periodu odkako je na čelu Federacije do danas, imena i prezimena koja su kaznena djela suđenih i u kojoj dužini, dužini su izdržali kaznena djela? Isto tako, oko izbornih komisija, ako mogu dobiti na uvid imovinski karton predsjednika Federacije?
Zahvaljujem. Za riječ se javio doktor Sead Avdić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, kratko samo dva pitanja. Da li Vijeće ministara misli da radi i da li uopće radi na izradi državne strastegije zapošljavanja u BiH? Kada će taj dokument ući u proceduru Parlamenta BiH? to je jedno. I, drugo, da li će Vijeće ministara ponuditi mjere ekonomske politike za 2006.godinu, zajedno sa predlogom budžeta takođe za 2006.godinu? Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Križanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je vrlo kratko. Naime, u vašoj obavijesti ko je dobio sve odgovor na postavljeno pitanje, izostavili ste moje ime i ja evo, obavještavam ovaj dom da sam prvi put u ovom mandatu dobio odgovor na postavljeno pitanje. Međutim, želio sam ovo da provjerim, dakle da li su i ostale kolege i kolegice dobili taj odgovor, jer on će imati značaja pri raspravljanju na tački dnevnog reda, mislim 9 ili 10 kad se radi o tekstu himne. Pa sam ovaj, ne znam da li su zastupnici dobili taj odgovor, kako bi smo bili evo, u istoj poziciji? Hvala. 8
Zahvaljujem. Ja žalim, ja imam zabilješku dakle, dobijenu zabilješku od službe ko je dobio odgovor na poslanička pitanja. Tim bolje da ste i vi gospodine Križanović dobili odgovor. Mislim da su sve kolege dobili taj odgovor i da će posvetiti dužnu pažnju na tačci o kojoj će biti riječi, to je tekst himne a to je čini mi se 7. tačka današnjeg zasjedanja. Možda su dobili, pa znate da stižu poslanička pitanja i ja ponekad kažem da nisam, ali kad bih prerovio arhivu, našao bih znate, tako da pozivam poslanike da još jednom pogledaju ako nisu mogu dobiti od službe, nije problem. Molim službu da podijele onim koji nisu dobili taj odgovor. Za riječ se javila gospođa Ljilja Milićević.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, moja pitanja će se odnositi ustvari na znači posprijemne obaveze i ono na što smo se obavezali kad su nas primili u Savjet Evrope i šta je to na šta se stavlja akcenat. Mi kao članovi Parlamentarne skupštine i Savjeta Evrope, do sada smo najmanje 10 puta dobijali dopis u kome se traži od nas da izvršimo pritisak na Savjet ministara i da se odavde imenuje član BiH u jedno stalno tijelo koje postoji i to je Komitet za prevenciju torture, nehumanog ponašanja. Tu se radi znači o osobama koje su stručne, sve zemlje članice imaju po člana i ti ljudi onda budu delegirani, obilaze različita mjesta u Evropi gdje se procjenjuje da li je, oni su bili i kod nas i u Zenici i u zatvorima, znači da li su narušena ljudska prava, da li je bilo maltretirnja nehumanog ponašanja itd. Do sada najmanje kažem 10 puta smo dobili dopis. Taj dopis smo uputili Savjetu ministara par puta, obavijestili Savjet Evrope, nije mi jasno zašto Savjet ministara ne izvrši prijedlog. Tu bi trebalo predložiti par ljudi da se izabere znači jedan čovjek. Drugo, isto tako važno, možda važnije pitanje, pitanje delegiranja, odnosno izbora agenta BiH u Sudu za ljudska prava. Svjedoci smo da je dosta tužbi, ne onoliko koliko se govori, ali dosta tužbi protiv BiH stiglo u Strazbur. One će biti razmatrane. Mi nemamo agenta, funkciju agenta. Nas su na zadnjem zasjedanju, obavijestili, odlazi odavde naš pravobranilac ovaj, i to ruku na srce po komentarima ljudi, dobro radi ta osoba. Tumačenja koja su dolazila iz BiH, zašto nije imenovan agent, tipa da su male plate, ne može taj čovjek opstat u Strazburu sa ovom platom, su sa ironijom prokomentarisne. O čemu se radi? Nijedna zemlja ne prima agenta i on nije osoba koja živi u Strazburu. Agent koga zemlje, znači članice Savjeta Evrope koje imaju tamo sudije i vode se procesi protiv njih, je osoba čak ima dosta zemalja koje imaju praksu da imenuju advokata ili dobrog pravnika na pola radnog vremena. On ide tamo po potrebi. Njegov smještaj i dnevnice padaju na teret Savjeta Evrope, pošto je Sud za ljudska prava. Znači mi bi trebali raspisati napokon konkurs, izabrati čovjeka koji će odlaziti tamo po potrebi i zastupati BiH. 9 Znači, ta dva pitanja postavljam. Pitanje agenta i pitanje našeg člana u Komitetu za prevenciju borbe protiv torture i nehumanog ponašanja.
Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Mirsad Ćeman, izvolite.
Hvala lijepa. Ja upravo pokušavam da napišem ovo precizno pitanje ali evo ću ga ovako reći usmeno a onda ću u pisanoj formi predati. Naime, pitanje se adresira na Vijeće ministara a tiće se nadležnosti i sigurno u ovom trenutku i entiteta pa i nižih nivoa ali je upućeno dakle Vijeću ministara, pa neka oni ovaj, vide skim i kako na ovu temu razgovarati. Naime, godinama već mnoga područja u BiH naročito u proljeće i jesen izložena su poplavama sa ogromnim materijalnim a ponekad i ljudskim žrtvama. Sporadična finansijska pomoć za ublažavanje posljedica niti je dovoljna, niti dugoročno riješava problem. Pitanje je dakle, je li moguće na dugoročnoj osnovi zadužiti se kod relevantnih međunarodnih fondova i sistematičnim otklanjanjem uzroka, čišćenjem vodotoka, izgradnja prikaldnih nasipa i drugih objekata, otkloniti prijetnje poplava i šteta nastalih po ovom osnovu. Naime, nedavno smo imali Informaciju o spoljnoj zaduženosti, vidjeli smo da ponekad ova zemlja uzima kredite, naravno vrlo često za opravdane projekte ali ponekad možda i one koji nisu u redu prioriteta kao što bi ovo bilo. Zbog toga je ovo pitanje istovremeno i inicijativa da nadležni državni organi naravno i entitetski i drugi zaista razmotre mogučnost kad se već za svašta zadužujemo u inozemstvu, da se jednom zadužimo i za ove namjene i da u narednim godinama se zaista na jedan kvalitetan način otklone problemi koji su izazvani poplavama. Evo, vidjeli smo i ovih dana šta se dešava diljem svijeta, očito je da ovom pitanju treba dugoročno se posvetiti na kvalitetan način. Toliko, hvala. Naravno, tražim pisani odgovor.
Zahvaljujem. Ima li još neko da se javlja za riječ? Gospodin Miloš Jovanović, izvolite.
Pa ja bih vas prvo pitao gospodine predsjedavajući, da li funkcioniše ova tehnika?
Ja mislim da funkcioniše. 10
Ma ne funkcioniše, nije bitno sad, ali sam se znači javio sam se, ne znam da li to ima zapisano. Nije to znači samo slučaj sa mnom nego evo, znači morali smo do sada glasali smo znači karticama i stvarno treba vidjeti,
Žao mi je nemam, ja na tehnici vas nemam prijavljenim, inače.
Evo, ja sam se prijavio među prvim i zato i pitam. I čekao sam, vidim da one kolege koji su se kasnije prijavili, znači da ovaj, sad vjerovatno su dizali ruku. Mislim da ova tehnika ne funkcioniše. Treba vidjeti onaj ko je ovo radio, neka popravi ili neka vrati pare mislim. A postaviću pitanje. Ali bih stvarno ovaj, da znači ako ne funkcioniše, da znamo ne funkcioniše i da glasamo kako smo i do sada glasali. Moje pitanje je Upravi za indirektno oporezivanje. Naime, mi smo u čini mi se poslednjem Službenom glasniku koji smo dobili, dobili Pravilnik o primjeni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost i čini mi se da taj zakon nije u skladu odnosno taj pravilnik nije u skladu sa Zakonom o porezu na dodatnu vrijednost. I ako bi se primjenjivao onako kako su predvidjeli, mislim da se neće moći primjenjivati i da će biti velikih problema. I zato ću postaviti znači konkretno pitanje. Znači, da li su članovi 8. odnosno član 8. stav 1 i član 135. stav, 2,3,4,5 Pravilnika o primjeni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost u suprotnosti sa članom 4. stav 3 tačka 4. Zakona o porezu na dodatnu vrijednost? Ako jesu, onda bi trebalo uskladiti do 1.1.2006.godine jer stvarno se znači onda Zakon neće moći primjenjivati.
Zahvaljujem. Je li ima još neko da se javlja za riječ? Nema. Dame i gospodo, nećete mi zamjeriti što ću govoriti s mjesta jer nema kolega da me zamjene. Ja također želim da postavim jedno pitanje i to Vijeću ministara. Hoće li preispitati Odluku Komisije za Uprave za indirektno oporezivanje broj 01-16-3294- 30/05 o izboru preduzeća za štampanje poreskih markica? Naime, u javnosti postoji informacija da je izborom lošijeg ponuđača ova zemlja oštećena za milion KM i također firma Glas srpski koja je dala najpovoljniju ponudu, oštečena za milion maraka. Ja molim Vijeće ministara dakle, da preispita ovu odluku i da li su poštovani uslovi tendera i da li je izabran najpovoljniji ponuđač i ako nije, zašto je izbor pao na onog ponuđača koji je bio skuplji za milion KM. Dalčje nemamo zahtjeva za postavljanje poslaničkih pitanja. 11 Prelazimona drugu tačku dnevnog reda, to je Ad.2. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Prijedlog zakona o carinskim prekršajima Savjet ministara dostavio je 28.jula ove godine. Vama je prosleđen 29. jula. Radi se o zahtjevu za hitni postupak po članu 105. Poslovnika. Otvaram raspravu o zahtjevu predlagača. Ko se javlja za riječ? Gospodin Moranjkić, izvolite. Molim vas samo da se dogovorimo, molim sve poslanike dakle, da prihvatamo samo najave preko tehnike. Dosad smo radili kombinovano. Neko se naljuti, pa kažem evo neka se javi. Dakle, sve najave samo preko tehnike i nemojte se ljuditi, svi će dobiti riječ, niko neće uzeti ničiju diskusiju. Dakle, ja vas molim samo malo strpljenja, dakle svi će govoriti ko se prijavi za diskusiju. Kolega Moranjkić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, čitajući ovaj zakon meni su upale dvije stvari u oči na koje ako prihvatimo postupak po članu 105. ne mogu jednostavno niko, pa ni ja intervenisati u smislu bilo kakve promjene pa čak ni postavljanja pitanja radi razjašnjenja određenih stvari. Zato ja predlažem, ako ima mjesta da ovo ide po članu 104. hitni je isto postupak, da bi mogli intervenisati na neke stvari jer ja ovdje vidim neke stvari koje stvarno su mimo ikakve logike.
Zahvaljujem, ali moram vam samo pojasniti poslovničku proceduru. Ukoliko, dakle glasamo o proceduri člana 105. ukoliko se ne prihvati, ide u redovnu proceduru. Dakle, ne možemo mi određivati proceduru na zahtjev Vijeća ministara. Dakle, sada raspravljamo samo o proceduri člana 105. Riječ ima kolega Momčilo Novaković. Neka se pripremi gospodin Filip Andrić.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, dva su razloga zbog čega Klub SDS neće podržati da ovaj zakon ide po hitnoj proceduri. Prvi je, određene primjedbe na sam tekst zakona na koje je nažalost u ovoj proceduri ne bi smo mogli uticati. A posebno član 28. zakona koji kaže, da danom stupanja na snagu ovog zakona prestaju da važe, i sad je navedeno koji zakoni, pa izmeđuostalog i zakon koju oblast tretira u Federaciji BiH i Republici Srpskoj. Sobzirom da mi ne možemo stavljati van snage zakone koji su doneseni na nivoima entiteta, već možemo tražiti od entiteta da ih oni stave van snage u određenom periodu, mi nećemo podržati ovu proceduru. 12 Drugi razlog je inaće, više puta istaknut razlog, da hitna procedura, posebno kad se radi o zakonima koji su ovakve dakle prirode, odnosno zakonima koji nisu prosti iako naizgled ovo može se činiti, na neki način dezavuiše i naš red ovdje i to je drugi razlog zbog čega klub neće podržati hitnu proceduru, hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Gospodin Filip Andrić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, kolege zastupnici, ja ću malo kraće govoriti nego što sam mislio jer je gospodin Novaković upravo kazao ono što sam mislio reći. Stoga samo ću ustvrditi da što se tiče ovog zahtjeva, za proceduru po članku 105. mislim da se nisu stekli uvjeti da se ovaj zakon razmatra po tom članku jer niti je toliko žuran, niti je toliko jednostavan zakon. Ponekad stječemo dojam da jednostavno nama Vijeće ministara traži ovu proceduru kad želi da je to jedini razlog, kad želi da mi ne djelujemo amandmanima niti na jedan članak ovog zakona, što mislim da nije uredu i stoga nećemo podržati ovu proceduru, nego nek ide u normalnu a ukoliko je to moguće, mogu preinačiti pa da ide po članku 104. kako bi imali takođe ubrzanu proceduru, ne bi na vremenu puno izgubili a imali bi u jednoj normalnoj proceduri zakon. hvala.
Zahvaljujem. Dalje se javio gospodin Beriz Belkić. Molio bih samo preko tehnike da se prijavljuje, doktor Lagumdžija, vidio sam ali.
Naravno da ja respektujem sve razloge koji su do sada iznešeni, pogotovo kada je riječ o nemogučnosti intervencije na neke stvari za koje ljudi smatraju da su vrlo bitne, da se isprave itd. Međutim, ima i druga strana medalje. Ako ste pogledali obrazloženje, šta je to navelo predlagača da traži proceduru po članu 105. također je vrlo ozbiljna stvar. Dakle, imamo jednu pravnu prazninu itd. Ja sam se najviše javio da prozovem da tako kažem pod navodnicima, predlagača da prokomentariše ovo o čemu je ovde govoreno, pomenuti su članovi, moguće da nam se objasni nešto itd. i da objasne ovo o čemu je gospodin Novaković govorio. Dakle, da damo mogučnost predlagaču ako ga ima naravno, ako ga nema onda Stranka za BiH apsolutno neće podržavati zahtjev onoga ko ne smatra potrebnim da, da dodatna objašnjenja. Samo je činjenica, da ovde imamo vrlo ozbiljnu pravnu prazninu i vrlo ozbiljnu situaciju uvažavajući sve ovo o čemu je govoreno prije jemen. Dakle, ja molim Parlament da imamo u vidu i ovu drugu stranu dimenzije, jer mi smo već mjesec dana izgubili od dana kada je ovaj zakon došao u Parlament. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se javio doktor Lagumdžija, izvolite. 13
Želio bih samo da iskažem svoje slaganje sa prethodnicima u različitim dijelovima onoga što su govorili ali bih htio takođe da naglasim nešto slično ovome što je kolega Belkić govorio. Naime, ovo je zaista nastavak onoga što ove već duže vrijeme imamo, jedno potpuno neodgovorno ponašanje Vijeća ministaa i nadležna ministarstva kada je ovo u pitanju, najblaže rečeno. A o Upravi za indirektno oporezivanje neću da prićam jer oni su se postavili kao neki partner nama koji su iznad nas a objektivno bi oni trebali da su ispod mnogo, mnogo koja mimo nas. Dakle, o čemu se radi? Zašto ovo govorim gospodine predsjedavajući? Zato što u decembru prošle godine, je usvojen odgovarajući zakon koji je podrazumjevao da čitav niz aktivnosti se pokrene. Dakle, ne može se nas sada dovoditi danas na ovoj sjednici po principu, po članu 105. jer mi znamo kako je delikatan član 105. Član 105. govori o izuzetno jednostavnim zakonima a on ne spada u tu kategoriju, bez obzira jer ovakve kazne(?) nisu jednostavna kategorija ili o zakonima, kojima se radi o specijalnoj žurbi. Za tu specijalnu žurbu je neophodno, ova žurba već postoji 9 mjeseci. Ovo smo mi u žurbi već 9 mjeseci za ovo. Osim toga, posebno vam skrećem pažnju gospodine predsjedavajući, tražim da povodom upućivanja ovog zakona se obratite predsjedavajućem Vijeća ministara, da se ovakve stvari ne događaju, da im se upupti svojevrstan ukor, ako tako mogu reći. Naime, sjednica održana 7.7. na kojoj su oni ovo usvojili, i onda im je trebalo tri sedmice da ovo pošalju po žurnom postupku a mi u međuvremenu imali dvije sjednice Parlamenta. Od 7.7. smo imali dvije sjednice Parlamenta, gdje su nas ubjeđivali o kojekakvim čak i efemerijama (?). A tri sedmice nakon toga su čekali da nam pošalju zakon po članu 105. Mislim, zaista ovo čak gubi zaista svaki sportski karakter što bi rekao moj doktor, ovde najbliži mi trenutno je li.
Zahvaljujem doktoru Lagumdžiji. Za riječ se javio gospodin Križanović. Ali molim, kolega Kumalić u ime Vijeća ministara je htio, pa dajem prednost njemu.
Ja se izvinjavam što možda, vjerovatno neću svojim obrazloženjem zadovoljiti pa ovaj, ovakva pitanja koja su sad bila na početku. Međutim, ja bih ukazao na sledeće. Vi znate kako su radikalne reforme u fiskalnom sistemu poslejdnje dvije godine, ređene u BiH, da je Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja donešen krajem 2003.godine i da on obuhvata indirektne poreze. Znamo da su tu porez na dodanu vrijednost, akcize, carine i drumarina. Do sada je donešeno šest zakona, ovo je sedmi. U proceduri su još dva zakona i to Zakon o prinudnoj naplati i Zakon o postupku indirektnog oporezivanja. Znamo isto tako da se od 1.1. 2006. treba da primjenjuje ovaj, da na snagu stupi primjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Pored ovih praktično 10 zakona koje je Uradila uprava za indirektno oporezivanje, donešeno je još više od 20 pravilnika i raznih odluka koji takođe treba da regulišu, da na efikasan način funkcioniše sistem indirektnog oporezivanja. 14 Ovaj zakon o carinskim prekršajima BiH je neophodan i on bi praktično, ja bih zamolio ako se može da se donese po hitnom postupku, to malte ne važi i za druga dva zakona, ne znam zašto nisu na dnevnom redu danas, i ja sam mislio obrazložiti ovaj zakon. Znamo da imamo, da postojeća pravna procedura neadekvatno reguliše ovaj problem, da su carinski prekršaji učestali, da nisu adekvatne primjenjuju adekvatne sankcije, zatim zaštitne mjere itd. što je sve predviđeno u ovom zakonu. Ja još jednom ponavljam, da ima problema, ima propusta i lično ću se založiti da ubuduće stvarno predstavnici Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno njihov pomoćnik direktora za pravna pitanja, za izradu ovih akata, da ubuduće bude na raspolaganju, kad se postavljaju ovako zaista teška pitanja, na koja ja ne mogu odgovoriti. Međutim, treba imati u vidu da sistem indirektnog oporezivanja moramo u što kraćem roku zaokružiti s propisima kako bi on funkcionisao na efikasan i racionalan način. Ja samo toliko.
Zahvaljujem. Riječ je tražio gospodin Križanović, izvolite.
Meni kažu da tiho govorim, a vi gospodine predsjedavajući još tiše izgleda.
Nešto nije sa tehnikom u redu.
Ja sam mislio zapravo da odustanem od ove rasprave nakon diskusija ovih kolega, koje uzput da kažem podržavam. Međutim, očekivao sam i od predlagača da, da malo više pojašnjenja. Naime, glavni problem iz obrazloženja proistiće u tome što je nastala pravna praznina da nema nadležnog tijela koje će riješavati prekršajne postupke u određenim fazama. Međutim, ono što je značajno za ovaj dom, jeste da nema obrazloženja. Dakle, i do sada su postojali zakoni o prekršajima, carinskim prekršajima koji su bili realizirani u entitetima, u entitetskim tijelima. Za mene suštinsko pitanje, da li je došlo do pooštrenja ove kaznene politike, odnosno prekršajne politike ovde. Ovde se kao argumentirano nešto značajno, navodi da su konsultacije vođene u procesu izrade zakona u OHR-u, šta ja znam itd. Ništa od toga mi nemamo kao argumentaciju, da li smo mi poboljšali ovaj zakon u odnosu na postojeće stanje koje je do sada vrijedilo u entitetskom zakonodavstvu i ne znam šta mi ovim dobijamo. Prema tome, pošto nema takvog jednog za mene relevantnog objašnjenja, uvažavajući ovo sve što su kolege rekle, ne radi se ovde o jednostavnom zakonu. Prema tome, mislim da i mi nećemo moći podržati ovaj članak 105. 15
Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Ibrahim Džedović, izvolite.
Poštovani predsjedadvajući, kolege poslanici, dame i gospodo, ja sam također želio na par momenata da skrenem pažnju uz odmah iznošenje stava da ne mogu u ovoj formi ovaj zakon podržati iz slijedećih razloga. Prvo, kao da je pisan nabrzinu u roku od sat vremena a to dokazujem detaljnom analizom samo člana 3. i 4. Čak u jednom članu imaju dvije potpuno međusobno isključive tvrdnje. Da li treba dozvola ili ne treba dozvola, tako da ostavlja slobodu tumačenja nekome kasnije na jedan ili drugi način. I takvih tvrdnji ima dalje. Druga stvar koja je takođe bitna i koja amortizira u biti donošenje zakona i uvođenje reda, to je ostavljanje slobode u određivanju kazne. Kreće se do 60 puta raspon. To imate u članu 9., 40 puta član 8. itd. hoćemo li to dati nekome da kaže, može li biti ovoliko ili onoliko. Na osnovu čega? Vrijednost robe mora biti ta koja će puta neki koeficijent biti elemenat na osnovu koga valjda može se određivati. Inače ćemo imati ponovo reći, to je sudska praksa, sudska praksa je koeficijent taj i sve napore koje se čine u ovoj zemlji, ponovo amortizira i pušta ih da radi ko šta hoće. Iz tog razloga mislim da je ovo neprihvatljivo i što je posebno, ovo nije bilo ni na komisiji. Mislim da je prije toga o ovome trebalo da raspravlja nadležna komisija da kaže šta misli, pa da ovde imamo mišljenje komisije da bi smo mogli o tome razgovarati. I u potpunosti ovaj stav se, podržavam, tamo neko čeka, čeka onda nabrzinu nešto napravi i kaže, vi to morate završiti sad i sad. I mi smo stalno pred nekim ultimatumima. Iz tog razloga, ja ovo ne mogu podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Miloš Jovanović.
Ovo što sam ja želio da kažem, dosta je rekao gospodin Džedović i neću ponavljati. Znači, ja bih samo dodao još jedan razlog zbog koga smatram da ovaj zakon ne bi trebalo usvojiti po hitnom postupku, a to je da nema vrijednosti robe koja se može prenijeti bez carinskog prekršaja. Evo, zbog čega, znači nekome je sad ponovo je data mogućnost, tamo cariniku da kaže, ti možeš prenjeti gajbu piva odnosno 10 a ti ne možeš nijednu. Znači, ponovo je data mogućnost da carinik može tamo da ovaj, reketira i da naplaćuje nekome a nekome ne. Znači, trebalo bi znači odrediti vrijednost robe koja se može prenijeti bez carinskog prekršaja.
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih za diskusiju. Je li ima još neko da se javlja? Doktor Lagumdžija evo tek sad imam na displeju, izvolite. 16
Ja bih zamolio vas zaista, ja sam formulisao jedan zaključak, pa bih molio da se o njemu izjasnimo zaista. Dakle, ne samo da ne prihvatamo nego da uputimo Vijeću ministara da, vraća se zakon Vijeću ministara zbog neprimjernog vođenja procesa izrade i usvajanja zakona i traži se da ubrza aktivnost, odnosno usvajanje ovog zakona koristeći sve poslovničke užurbane procedure.
Doktore Lagumdžija, ja vas molim kad se izjasnimo o ovoj proceduri, da vi pročitate zaključak, pa da glasamo o njemu. Nemam ništa protiv, jer ga nemam u pisanoj formi.
Mislim, jasno je jer mislim, znate šta gospodine Špiriću,
Sve je u redu, razumijem.
Mislim ovde dobiti zakon po članu 105. je glavni argument da su Čarls i Tereza učestvovali u konsultacijama, majka Tereza, ne admiral Nolson i majka Tereza, pa mislim ovo je neozbiljno.
Zahvaljujem. Ja ću vas zamoliti samo da pročitate zaključak nakon ovog izjašnjavanja o predlogu Vijeća ministara. Dakle, poslanik ima pravo da predloži zaključak, mi ćemo se izjasniti, kako će ko da glasa o zaključku je njegova stvar. Gospodine Novakoviću, izvolite.
Ja samo želim da prokomentarišem zaključak, pošto će vjerovatno ići na glasanje. Naime, čini mi se da sam čuo da u zaključku piše da od Savjeta ministara se traži ili očekuje da će koristeći sve poslovničke mogućnosti ovaj, što hitnije taj zakon predložiti u proceduru. Hoću da kažem da Savjet ministara je koristio jednu od poslovničkih mogučnosti a to je hitan postupak, koja nije prošla. Dakle, mislim da ovaj zaključak ne vidim u čemu je razlika ukoliko naravno ne prođe ovaj zaključak, ako prođe, onda je to drugo pitanje. Ne vidim razlog donošenja zaključka. Ništa drugo.
Zahvaljujem gospodine Novakoviću. Neko vidi, neko ne vidi. Izjašnjavanjem o zaključku će reći šta misli o zaključku ali ćemo zamoliti doktora Lagumdžiju da ga pročita ponovo pre nego što se izjasnimo. Ja vidim razliku, nažalost drugi ne vide. 17 Molim vas, dakle nema, zaključujemo raspravu. Idemo se izjasniti o predlogu Vijeća ministara. Dakle, pitam ko je za to da prihvati se inicijativa Vijeća ministara da se glasa po članu 105. o Predlogu zakona o carinskim prekršajima BiH? Molim vas da glasate sad. Dakle, ko je za to da se prihvati procedura člana 105. na ovom zakonu. Glasajte sad. Dakle za 6, protiv 19, 7 uzdržano. Konstatujem da nije prihvaćena procedura člana 105. I, molim doktora Lagumdžiju da pročita još jednom njegov zaključak, da se izjasnimo o zaključku jer više zaključaka nije bilo. Molim vas da pažljivo slušamo zaključak da bi smo se mogli izjasniti.
Vraća se zakon Vijeću ministara zbog neprimjerenog vođenja procesa izrade i usvajanja zakona i traži se da ubrza aktivnosti na usvajanju ovog zakona koristeći skraćenu proceduru.
Molim vas,
Dakle, gospodine Novakoviću i Zoriću, da bih vam objasnio šta hoću. Pošto danas smo mi odbili član 105. znajući ljude u Vijeću ministara, oni će uprijet prst na Parlament ko biva sve bi bilo u redu da mi nismo to prihvatili. Ja samo tražim da mi iskažemo svoju spremnost da radimo po skraćenoj proceduri prolazeći kroz komisije i sve a da oni ovo ubrzaju. Dakle, da mi nismo protiv zakona nego protiv ovakvog.
Zahvaljujem. Kolega Novaković, još malo razjašnjenje pretpostavljam pa da idemo na glasanje.
Ja se izvinjavam, ali ovaj predlog zaključka praktično, za njega više nema mogučnosti jer glasajući protiv procedure 105. mi smo se izjasnili za redovnu proceduru. Dakle, nemamo mi mogučnosti da skraćujemo više, niti Savjet ministara jer mi ovaj zakon sada razmatramo u redovnoj proceduri. Poslovnički je tako.
Zahvaljujem, kolega Zorić. 18
Ja sam također bio predlagač ovaj, jednog zakona doduše puno kraćeg od ovoga jedno deset puta, po proceduri 105.članku. I mene su moje kolege zamolile da idem po 104. Ja sam to prihvatio. Predlagač nije prihvatio da ide po skraćenoj i mi ovde nemoćni smo više donositi bilo kakve zaključke Aako ćemo poštivati Poslovnik. Ja sam, u toliko je bila moja intervencija prema kolegi Lagumdžiji. Ide u redovnu proceduru. Mi smo mogli to završiti, maloprije se nisam javljao za raspravu, mi smo to mogli završiti u 7. mjesecu da je Vijeće ministara uputilo 8.7. nama zakon, pa još skratiti proceduru a imali smo dvije sjednice u 7. mjesecu odnosno, barem danas ovaj, po članu 104. bi bilo sve gotovo.
Zahvaljujem. Mi smo se tačno izjajsnili o proceduri i zato molim kolegu Lagumdžiju ukoliko je moguče u zaključku brisati to što je vezano za proceduru, jer ovaj zakon ide u redovnu proceduru. Slažem se da je neozbiljno da se na ovakav način izlazi pred Parlament. Ako je moguče dakle preformulacija zaključka da se ne odnosi na proceduru.
Ja razumijem da smo mi ovim to stavili u redovnu proceduru. Ja samo hoću da napravimo zaključak kojim ćemo mi iskazati svoju dobru volju da smo spremni da radimo i po skraćenoj proceduri, oni mogu to uraditi ukoliko povuku zakon i upute nam ga ponovo, ali sada po članu 104. Dakle, drugim riječima, ne, ali pošto, pa vidiš gdje su prije glasanja, eno ih tamo puni prva dva reda. Mislim đaba gledaš, to što si izvirio vrat ništa ti neće pomoći da ih vidiš. Dakle, ja samo hoću da mi imamo aktivan odnos, da smo spremni da radimo brže. Ništa drugo. Ali inače, ma nema problema nikakvih.
Zahvaljujem. Molim doktora Lagumdžiju da ne glasamo.
Ništa.
Okej. Zahvaljujem, završili smo molim vas, raspravu i oko zaključka ne insistira predlagač da se glasa o zaključku. Glasali smo, ovaj zakon ide u redovnu proceduru. Pozivamo Vijeće ministara da budno prati redovnu proceduru i odgovara na pitanja poslanika kako bi smo došli do zakona u redovnoj proceduri. Hvala lijepo. Prelazimona treću tačku dnevnog reda. Zoriću nećete se ljutiti jer smo završili. Odustaje kolega Zlatko od glasanja o zaključku. Hvala lijepo. Neću nikom da uzmem riječ nego gubi smisao dalja rasprava. Hvala vam lijepo. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda to je, 19 Ad.3. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o rezultatima primjene zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH Na 63. sjednici Kolegija doktor Lagumdžija, u okviru rasprave o Informaciji Savjeta ministara BiH o rezultatima primjene zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, predložio je zaključak koji nije dobio entitetsku većinu. Vi ste dobili Izvještaj Komisije Kolegija. Vidjeli ste da nije postignuta saglasnost. Moramo sada izvršiti drugi krug glasanja. Dakle, pozivam vas da se u drugom krugu izjasnimo ko je za predloženi zaključak doktora Lagumdžije? Glasamo svi. Imate, vi sačinjen je izvještaj komisije, doktor Lagumdžija je tražio nakon, revizorski izvještaj da nadležna tužilaštva rade, u tom smislu rade svoj dio posla. Parafraziram zaključak dakle. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Ko je za zaključak doktora Lagumdžije? Za 18, protiv 7, 13 iz Federacije, 5 iz RS. Zaključak je prihvaćen. Nema potrebe glasati po entitetskim. Dakle, ovaj zaključak je prihvaćen iako nije imao saglasnost na ...Dakle, prihvaćen je ovaj zaključak doktora Lagumdžije. Ja sam u pravu dakle. Molim prvi red poslanike iz SDA da glasaju. Imamo na registru da ljudi ne glasaju. Za, protiv, uzdržan, ali ovde je problem što se ne glasa, premda i to mogu poslanici ako hoće ali molim lijepo da se zna jer imamo listing. Molim vas lijepo, da zaključimo. Zaključak doktora Lagumdžije je usvojen, bez obzira kako je ko glasao. Možete dobiti listing. Izvolite. Ko traži riječ? Izvolite.
Poslanici SDA su tražili objašnjenje zaključka nema mi molimo doktora Lagumdžiju kao predlagača ... ga nemamo, da nam se kaže jer imamo samo izvještaj komisije iz kojeg, zaista se ne sjećamo zaključka, pa ćemo nakon toga glasati.
Molim vas lijepo. Ja ću vam pročitati zaključak iako ga svi poslanici imate. Dakle, zaključak glasi, on nije dobio saglasnost na Kolegiju i zato se ovaj dom mora izjasniti o zaključku jer nismo uspjeli postići saglasnost. Izvještaj se upućuje državnom tužiocu da se po njemu očituje, kako sa stanovišta eventualno kršenja Zakona o državnim institucijama, tako i firmi koje su zloupotrijebile odluku, revizorski izvještaj. Dakle, to je zaključak o kojem mi nismo postigli saglasnost. Izvolite kolega Zoriću. Molim vas malo strpljenja.
Ja mislim da ono što ste vi maloprije proveli kao predsjedavajući da prema tome zaključak nije usvojen. Jer, točka dnevnog reda se zove izvješće, ako su 20 zastupnici koji su uspjeli glasati u onako kratkom roku glasali za, onda su oni glasali za izvješće, znači prihvača se da nije postignuta saglasnost.
Molim vas, niste me, sad vi znate proceduru kao i ja. Možete tražiti ponovno glasanje. Od tog ne bježim ali zna se procedura ukoliko se u Kolegiju ne postigne saglasnost, glasa se o zaključku, Dom se izjašnjava.
Aali bez namjere da vodimo dijalog, puno je zastupnika pitalo o čemu glasamo a vi ste nabrzinu dali ovo na glasanje.
Ne, ne. Je li zahtjevate ponovno, samo malo
Ja bih volio da ponovo glasamo.
Pa tražite ponovo glasanje. Doktor Lagumdžija ako ima potrebe pojašnjenje, izvolite. Glasaćemo nije problem. Sak ima pravo da se izjasni kako hoće, izvolite. Ne, po zaključku jer izvješće nije, dakle nije postignuta saglasnot, glasa se o zaključku. Valjda to je, doktor Lagumdžija, izvolite.
Zahvaljujem se. Sobzirom, ne, mislim evidentno je da Kolegij nije postigao saglasnost, to se vidjelo iz ovog glasanja. Naime, da se, samo da potsjetim o čemu se radi. Mi smo na sjednici u zadnjoj sjednici u julu mjesecu, imali Izvještaj ovde Komisije koju vodi doktor Kunić i Izvještaj Vijeća ministara koji je govorio o tome da kada je u pitanju primjena one oslobađanja uvoza onog smeća, da je tu sve u redu ali Komisija je zaključila da mnoge stvari su napravljene nezakonito, da je bilo zloupotreba itd. Ja sam tada predlagao zaključak, koji ovde ponavljam, glasi, da izvještaj se uputi državnom tužiocu da se po njemu očituje kako sa stanovišta eventualnog kršenja zakona u državnim institucijama, tako i firmi koje su zloupotrijebile odluku. I tada je taj zaključak dobio večinu ali nije imao entitetsku večinu. Da vas potsjetim, nije imao entitetsku večinu iz jednog entiteta. I sada, ovo nije izvještaj Komisije, Kolegij nije postigao saglasnost, sada se ponovo glasa o tom zaključku. Zaključak mora dobiti dvotrečinsku večinu protiv, da bi prošao. Drugim riječima, ne glasa se za izvještaj Komisije nego za ovaj zaključak.
Tu je zabuna i bila ovde i u našem glasovanju.
Molim vas, 21
I drugim riječima, gospodine Zoriću, pošto vas je protiv bilo malo, onda je zaključak usvojen.
Molim vas postoji neko, ko je zadužen za tumačenje Poslovnika, Branka,
Dakle, vas treba dvije trečine glasati protiv. Ne glasa se za.
Molim vas, Branku, sekretara da pročita odredbe
Znači vas treba glasati dvije trećine protiv, da ovo ne bi otišlo tužiocu. Drugim riječima sad ovo ide tužiocu.
Samo malo, doktore Lagumdžija. Molim Branku da
Ide tužiocu ispred ovog doma.
Mi smo dobro glasali, doktore
Nećete da pojednostavite. A probajte ponovo ako ljudima nije bilo jasno.
Molim vas samo malo. Mi smo glasali, dobro smo mi glasali. Ako neko traži da se glasanje ponovi, ponovićemo jer smo sada razjasnili svima. Dakle, ovdje problem, nismo postigli saglasnost, Dom se mora izjasniti za, protiv, uzdržan. I zna se koliko treba da bi zaključak bio prihvačen ili odbijen. Pošto vam je sada svima iz parlamentarne večine pojašnjeno, a vi izgleda nećete da to ide tužiocu, sad ćemo ponoviti glasanje. Izvolite, pa izvolite
Molim predsjedavajućeg, imam pravo na repliku i molim da ne zloupotrebljava govornicu u smislu ocjenjivanja ko je protiv slanja ovog izvješća nadležnim institucijama u ime ovog doma. Mislim, nema argumenata za takvo korištenje govornice u smislu predsjedavanja. Znači, može se uzeti i listing sa prošle sjednice ko je bio za, da ovo ide izvješće pa ćete vidjeti koji su ljudi bili za. I ja sam u Kolegiju ovaj, bio za to da ovo izvješće ide. Sad sam mislio da se glasuje o tome da li se prihvata ovo izvješće da se 22 ide u kontraglasove. I tu je došlo do nesporazuma i molim vas da se to razjasni. I molim da kao Kolegij razjasnimo i da se očitujemo svi, da svi zastupnici imaju punu informaciju o čem se glasuje. Mislim da je to bio prijedlog nesporazuma a ne da sad izvodimo političke ocjene ko je za, ko nije, mislim da to nije u redu.
Zahvaljujem. Nije mi bila namjera, svi ćemo odnosom reći za šta jesmo i za šta nismo, svi dakle. Ja molim Branku da, da tumačenje i da glasamo. Ako neko traži ponovo, Belkiću molim vas, izvolite, replika izvolite.
Moja intervencija poslanička. Dakle, ako sam dobro shvatio, gospodine Špiriću vi ste rekli sad je jasno valjda poslaničkoj večini parlamentarnoj,
Završite repliku
Dakle, ako ste na taj način htjeli da registrirate ko je protiv i ko je za, da ova stvar ide Tužilaštvu, pogrijejšili ste.
Ja ću se izvinuti, svi ćemo glasanjem reći za šta jesmo, za šta nismo.
Nemojte voditi istrage. Dakle u ovom parlamentu postaje normalno vrlo, ti listinzi, zapisivanje kako ko itd.
Pa dobro, ja vas molim, zašto, ja se nikad nisam suzdržavao da budem dio večine. Dajte da o tome ne polemišemo.
Naravno da je javna stvar
Da ne polemišemo o tome, molim vas. Gospodin Zorić.
govori bez uklječenog mikrofona
Gospodine Belkiću, pa ima pravo ljudi da traže listing. Gospodin Zorić je tražio da se glasanje ponovi. 23 Molim Branku da, da tumačenje kako treba glasati, da to završimo. Nemojte da ulazimo u polemike. Molim vas saslušajte, neko zna, neko ne zna, neko namjerno zna, neko namjerno ne zna, ali ja moram to da znam jer vodim sjednicu.
Ja vas molim, samo malo strpljenja. Ozbirom da se nalazimo u drugom krugu glasanja,
Molim vas da saslušate da opet ne bi bilo nejasnoća. Poslije polemišite.
Obzirom da se nalazimo znači u drugom krugu glasanja, mi primjenjujemo odredbu člana 65. tačka 4. Poslovnika koja vam je prezentirana u izvještaju Komisije Kolegija i ona glasi. Ako Kolegij ne uspije postići saglsnost, odluke će donositi većina ukupnog broja poslanika koji su prisutnik, koji glasaju. Znači to ova prva većina uz uslov da glasovi protiv ne sadrže dvije trećine ili više poslanika izabranih iz svakog entiteta. Znači glasamo ko je za, protiv, suzdržan i onda u toj većini gledamo da li je dobio tu običnu većinu i onda idemo da vidimo da li je iz entiteta bilo dvije trećine protiv. To je iz RS 10, iz Federacije 19. Ja mislim da je jasno. Hvala.
Molim vas samo malo, dakle mi smo glasali, pošto su ljudi tražili ponovno tumačenje, mogu tražiti da ponove glasanje ako hoće. Nemam ništa protiv. Kolega Zorić je tražio da se ponovi, molim vas da ponovimo glasanje, molim vas mogu ljudi da to traže, dajte da ponovimo glasanje da politički ne raspravljamo Ja se izvinjavam ako sam ja dodao ulje na vatru. Dakle, ponovo glasamo. Dakle, ko je za zaključak doktora, gospodine Potočnik je li vezano za glasanje? Pa čovjek ima pravo da traži da se ponovi, jeste tražio.
Ima pravo da se ponovi. Znači sada izađemo, glasamo, neko je vidio da je porgriješio, da nije razumio i sad on ponovo traži da glasa.
A šta ćemo, tako je. Molim vas, ne možemo više učestvovati u raspravu. Traži čovjek da se ponovi glasanje. Izvolite kolega Zoriću. Momo, nemojte replike, nema potrebe, glasujemo ponovo.
Ja odustajem od zahtjeva pošto mi niste dali maloprije riječ kad sam tražio. 24
Znači glasanje se smatra ispravnim.
Jer se moja ovdje ne uvažava, ja sam tražio repliku ispravak netačnog navoda, a vi, vi samo kažete nemoj. Neću, neću više sudjelovati danas uopće u raspravama jer predsjedavajući vi vodite sjednicu tendenciozno i nikako. I vi ste parlamentarna većina jer vas je ona izabrala.
Pa mijenjajte me brate, šta mogu ja tome. Ja se izvinjavam, dakle nije moje da dociram. Ako neko traži da se,
nije uključen mikrofon
Ne, tražili ste, jesam i rekli ste da tražite ponovno glasanje. Molim lijepo, kolega Novaković, izvolite. Samo malo, sve ćemo završiti.
Pa pazite, ovde se ne radi uopšte o tome da li neko treba da traži da se ponovi glasanje. Ovde se radi o tome da predsjedavajući nije na regularan način dao na glasanje i svojim, ukazivao je da samo glasuju oni koji su za, a ne i oni koji su protiv. To je tako shvaćeno i tako i jeste, tako je rečeno. Dakle, nema potrebe, predsjedavajući nema potrebe ni da okreće novu stranu. Može da kaže uredu, ako nije bilo jasno pitanje koje sam postavio, postavljam ponovo to pitanje i dajem
Ne, neću ponovo, ako neko kaže da se ponovo glasa, neke traži, glasaćemo ponov. Ja neću tražiti ponovo glasanje, mislim da je glasanje ispravno. Izvolite. Ima li neko da traži ponovno glasanje? Izvlite, što ste ljudi, polako, šta je.
Pa vidite, prvo kažete da se prijavimo elektronski. Kad se prijavi elektronski onda vidim ovako da hvatate ko je digao ruku. Pod jedan, ja sam lično i ovde kolege koje sjede, dovedena u zabludu, mi smo glasali o izvještaju. Da bih to dokazala, ja mislim da postoje listinzi, kad se je prošli put glasalo o ovom zaključku i nije tačno. Znači ljudi koji su prošli put glasali za zaključak, danas se desila situacija da misli da glasa o izvještaju, pa glasa drukčije. Prema tome, ove insinuacije tipa šta je bilo, bilo, nije ovo zaključak koji nekog treba hvatati na prepad iza ćoška, što kaže naš narod, pa ako prošo, prošo. Šta je sporno da ponovite glasanje ali sa jasnim pitanjem. 25
Tražite glasanje ponovo, ponovićemo.
Glasamo o zaključku Zlatka Lagumdžije a ne o izvještaju Komisije koji je negativan, o tom se radi.
Doktor Živković, samo malo molim vas strpljenja. Ko traži da ponovimo, ponovićemo
Ja bih vas zamolio da malo spustimo tenzije. Ovde stvarno nije upitno da li neko neće da nešto pšalje Tužilačkom savjetu, pa neka ljudi vide je li ima šta ili nema. Ja mislim da to uopšte nije upitno. Nije upitno ni ko je prošli put glasao za to. Da bi sve bilo jasno, evo Klub SNSD-a traži da se ponovi glasanje i da bi sve bilo jasno, jer niko neće vjerovatno promijeniti mišljenje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Živkoviću. Ponovo glasamo dakle, molim vas pitanje glasi. Ko je za zaključak doktora Lagumdžije, pošto Kolegij nije uspio da postigne saglasnost? Molim vas, tako je pitanje. Glasajte sad. Dakle, ko je za zaključak? Za 32, 2 protiv, 2 uzdržana. Konstatujem da je ovaj zaključak prihvaćen. Dakle, nije bilo potrebe za toliko đući ali eto šta ćemo, Parlament je ovo. Ne zamjeram nikom, ali nisam ništa tendenciono radio da bi se neko ljutio. Ako jesam, ako je neko, kolega Zoriću ja se izvinjavam ako ste. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda. Ad.4. Prijedlog zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima, drugo čitanje Na prošloj sjednici smo raspravljali o Predlogu ovog zakona u drugom čitanju. To znači da smo raspravljali o amandmanima koji su podneseni u plenarnoj fazi. U toku rasprave ispostavilo se da je bilo doređenih nejasnoća u amandmanima koje je usvojila nadležna komisija zbog čega je Dom zadužio nadležnu komisiju da u pauzi održi sjednicu i Domu podnese izvještaj o spornim pitanjima. Komisija za saobraćaj i komunikacije podnjela je izvještaj u kome su sadržana tri nova amandmana. Na kraju, odložili smo Izvještaj o Predlogu zakona i usvojili zaključak da je o Prijedlogu zakona u drugom čitanju zaključena rasprava, da nema nove rasprave i nema novih amandmana osim na ova tri amandmana u Izvještaju Komisije od 27. jula. Do početka sjednice nismo dobili nijedan amandman, amandmane o poslednjem izvještaju 26 Komisije. Ostalo nam je da se izjasnimo o amandmanima koje imamo u plenarnoj fazi. Ja ću vas potsjetiti na amdmane koji su podneseni u plenarnoj fazi.Mirsad Ćeman podnio je 21 amandman. Adem Huskić dva amandmana, koje je podnio posle prvog izvještaja Komisije i jedan novi amandman koji je podnio u novom roku datom za amandmane a želi ga braniti u plenarnoj fazi, nakon što nije prihvaćen u Komisiji. Milorad Živković brani jedan amandman. Dušanka Majkić brani 9 amandmana, Maritin Raguž, Filip Andrić grane 10 amandmana, i Sead Avdić bio je podnio dva amandmana ali ih je na prošloj sjednici povukao. Dame i gospodo, dakle rasprava je zaključena. Mi danas se izjašnjavamo o amandmanima. Otvaram raspravu. Izvolite, kolega Ćeman se javlja. Molim vas prijavite se, kolega Ćeman vi se niste prijavili iako sam vidio samo ruku. Dušanka Majkić je prije ali nema veze.
Nema problema, evo neka kolegica prvo pa ću ja.
Izvolite, izvolite Dušanka, slažete se.
Ja imam nadležnoj komisiji pitanje. Ja zaista nisam uložio ponovo amandman na amandman Komisije računajući da će se Komisija očitovati na to. Ja sam prošli put kad smo o ovome govorili, problematizirao amandman koji ovo dođe, 79 je li, koji je 79 ovaj, u dopunskom izvještaju i to je drugi po redu izvještajj ove komisije gdje je predviđeno brisanje člana 251. i 253. Ja sam to problematizirao na taj način što sam osporio ovaj, uopće osnovanost za brisanje člana 253. jer član 253. se poziva na provedbene propise koji ostaju na snagu u onoj mjeri u kojoj nisu u suprotnosti sa ovim zakonom i dok ne budu doneseni propisi iz člana 248. Molim vas lijepo, može li neko u ime predlagača ili ndležne komisije reći da kad mi usvajanjem ovog zakona stavimo van snage sve provedbene propise, imamo ove druge već usvojene? Nemamo. Prema tome, ovo pravno nije konzistentno. Ja pravo da vam kažem, nisam namjerno htio da sad ulažem amandman ovde računajući da će neko od onih koje sam pitao to uraditi. Prema tome, ako usvojimo amandman II u dopunskom izvještaju, po redu 2, to je ovaj 79 mi ćemo ustvari učiniti ovaj zakon nemogućim u primjeni. Prema tome, dajte da se to raspravi. Ako treba evo moj amandman, sad je on pravno tehnički ovaj, bi mogao biti neblagovremen ali jednostavno ovaj amandman Komisije se ne može prihvatiti. On ne može biti sastavni dio zakona.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Molim vas lijepo, mi moramo i naravno i ovu tačku ... dugo smo radili na ovom zakonu, odlagali rokove, amandmane na amandmane i danas smo u prilici dakle, nema rasprave, imamo amandmane i imamo glasanje o amandmanima. Nemoguće je otvarati danas ponovnu raspravu kao da smo 27 na prvoj plenarnoj sjednici. Ne, ja žalim ako neko nije uradio posao na vrijeme ali jednostavno moramo poštivati Poslovnik. Gospođa Dušanka Majkić.
Ja mogu nažalost da kažem da je gospodin Ćeman sasvim u pravu i da to nije jedina greška ovog zakona. Prošli put smo imali predsjednika ministarstva koji nam je tvrdio da mu je izričito pitanje da li je materijal odnosno, da li je cijeli zakon rađen u saradnji sa OHR-om odnosno da li je korišteno stručno lice iz Švedske koje je plaćeno od strane OHR-a da učesvuje u ovoj raspravi na temu kako bi smo dobili kvalitetan zakon, javno pred ovim parlamentom je rečeno da jeste. Nisam vjerovala u podatak koji smo dobili. Ja sam uputila pismo OHR-u i predsjedavajući, ja mislim da je trebalo da kažete da smo dobili od OHR-a odgovor u kome jasno stoji da OHR ne stoji iza ovog zakona jer taj zakon je OHR konsultovan samo u prvo vrijeme a poslije toga, poslije 170 amandmana zakon je izgubio konzistentnost u mnogim svojim dijelovima i ako ga usvoji ovaj parlament, ovakav kakav je, to će biti bruka i sramota jer, pročitaću vam samo jedan apsurd. U članu 234. molim vas u tački 24. pronađite tekst koji kaže - vlasnik vozila koji svoje vozilo od dana upravljanja liši iz člana 181. stav 2 govori se o kaznama, a član 181. stav 2 kaže – tablice iz stava 1 ovog člana imaju oblik kvadrata. Hoću da vam kažem, da je krajnja neusaglašenost teksta ovog zakona. Jeste da je dugo trajalo ali mislim da ima više smisla da traje još tri mjeseca i da se ovaj zakon dovede poslije silnih amandmana, da se dovede u red kako bi smo imali pravi zakon. Predlažem, evo ovde vidim i članove Savjeta ministara u samog ministra, da se zakon povuče, da se doradi i da nakon toga ponovo ide na usvajanje. Nema smisla raspravljati o ovakvom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Ja vas molim samo da pokušate i vi poslanici da se držite Poslovnika. Nemoguće je povući zakon. Možete gasati protiv zakona, kao što me niste pitali hoćete li poslati pismo OHR-u, nemojte me ni pitati što ne kažem da ste vi svi dobili odgovor. Svi imate korespondenciju normalnu, kao i ja. Ono što osjećam potrebu da informišem, što sam dužan, to ću rado da uradim. A ko se dopisuje s OHR-om, ko sim, to mene previše ne interesuje. Ja sam dužan da vodim ovu sjednicu u skladu sa Poslovnikom. Dakle, vas kao narodni poslanik, ohrabrujem, ako ste protiv zakona, glasajte protiv zakona. Nemoguće je, i ja ću dati svoj stav načinom glasanja. Nemoguće je izaći izvan poslovničke procedure jer smo sve iskoristili, produžavali rokove. Danas se moramo izjasniti, o amandmanima je rasprava završena i o konačnom tekstu zakona. Dakle to je poslovnička procedura. Molim vas, Filip Andrić se javio pa imam prijavljenog Milorada Živkovića, izvolite. 28
Gospodine predsjedatelju, kolege zastupnici, ja vas želim potsjetiti na raspravu o ovom zakonu na zadnjoj sjednici. Koliko se sjećam, mi smo tada konstatirali da smo tijekom procedure ovog zakona promijenili tri tajnika Komisije, da imamo dva izvješća, da imamo neke amandmane kao što je amandman gospodina Zorića koji su usvojeni na Komisiji, koji su djelomično ugrađeni u prečišćeni tekst zakona kojeg imamo a dobrim dijelom nisu. I, to su iskrsli kao novi momenti i nove činjenice zbog kojih smo odgodili izjašnjavanje o zakonu i amandmanima uz zaključak da se zaduži Komisija da pripremi integralan prečišćeni tekst sa ugrađenim svim amandmanima koji su usvojeni na Komisiji od prvog do zadnjeg članka zakona, kako bi otklonili zabune i dileme u zakonu. Jer, iskren ću biti, ja neke amandmane vjerovatno bih povukao ukoliko bi se promijenio tekst zakona, odnosno ukoliko bi se ugradili amandmani koje je predlagao gospodin Zorić i već su usvojeni. Međutim, u zakonu o kojem mi sad glasujemo ti amandmani ne vide se. I ja smatram da nije Komisija odradila ili netko drugi Tajništvo, ko je trebao to odraditi, taj dio posla da bi mi kvalitetno se mogli danas izjasniti. Stoga predlažem da izjašnjavanje odgodimo a da zadužimo Komisiju u međuvremenu da odradi.
Zahvaljujem. Dakle, Milorad Šivković, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući dame i gospodo, neću govoriti o samom zakonu, govoriću o načinu na koji je zakon donošen i o svemu ovome što se dešava ovde. Naime, mi smo iz SNSD-a kada je OHR tvrdio da se Mladić nalazi u Han Pijesku ili se nalazio, tražili da nam Ministarstvo odbrane dostavi izvještaj da li je to bilo ili nije bilo, znate. Pa smo ovde imali izvještaj gdje je to od strane naših vlasti rečeno da nije bilo. Znači OHR je tad rekao nešto što nije bilo tačno. Sad dobijamo isti izvještaj ili sličan, pri čemu nam Vijeće ministara kaže jedno a OHR tvrdi drugo. Ja se pitam ko sad je u pravu a ko nije u pravu. I dok se to ne razriješi, ja kao član Komisije imam utisak da sam bio obmanjen. Ne kažem sa čije strane, isto tako i OHR, ovaj zakon se pravi dugo vremena, mogao je do sada sto puta da reaguje da je htio a ne na ovakav način nama u drugom čitanju da dostavi ovako. I nije bitno, tiče se ljudske stvari, mene kao člana Komisije gdje prozivaju novinari i prićaju kako ginekolozi i šumari i ostali donose ovako bitne zakone. Znači dok se ne razriješi ta situacija ko je koga obmanjivao u samom načinu donošenja zakona, ja nisam spreman da glasam o tom zakonu a pozvaću se na član 97. Poslovnika gdje se kaže, da za vrijeme rasprave iz člana 96. zarez dva(?), a to je drugo čitanje, rasprava o amandmanima, Dom može ocijeniti da usvojeni amandmani prouzrokuju unutrašnji nesklad ili sadrže pravne i tehničke greške. Vidjeli smo, i gospođa Majkić i kolega Ćeman je rekao da neki amandmani uzrokuju neklad i da se u tom slučaju takvi amandmani ili članovi upućuju nadležnoj komisiji koja će ih i razmatrati i izvršiti odgovarajuće promjene i predložiti usklađeni tekst. Znači imamo poslovničku mogućnost da to vratimo Komisiji po članu 97. a u međuvremenu da se razjasni ko je koga obmanjivao kad je ovaj zakon donošen. Hvala. 29
Zahvaljujem. Miloš Jovanović se javio za riječ, pa Momčilo Novaković.
Pa vidite, meni prvo žao što nisam bio na prošloj sjednici Skupštine a nisam bio ni na zadnjoj sjednici Komisije a izvještaj s te komisije ste dobili. Ja sam predsjednik ove komisije i stvarno me ne zanima više ko koga lobira, ko kome plaća, ko koga sluša, ja jednostavno znači, stojim iza ovog izvještaja koji je dostavila Komisija. Pokušaću znači da samo pojasnim. Prema onome što sam ja ovaj, i jučer smo imali Komisiju gdje smo usvajali zapisnik sa ovih naših sjednica, vi ste dali zadatak Komisiji. Pošto je bilo nekih nejasnoća i Komisija je zasjedala 27.7., taj ste izvještaj dobili. Znači, sve one amandmane koji su bili, od njih je Komisija usvojila tri. Tri amandmana i taj izvještaj ste dobili. I normalno, i ta tri amandmana su sastavni dio zakona plus sve one amandmane koje ste, čini mi se svi poslanici dobili, koje je Komisija usvojila. Prema tome, znači, sa onim amandmanima koje ste ranije dobili i ova tri koje je Komisija usvojila 27.7., koji su sastavni dio zakona, znači ja ću lično glasati, znači govorim sad ovaj, u ime Komisije i molio bih sve članove Komisije ovaj, da se izjasne i da kažu znači, ja ću lično glasati znači za ovaj zakon sa amandmanima koje je Komisija usvojila.
Zahvaljujem. Kolega Momčilo Novaković. A, izvinjavam se ministar Dokić je tražio riječ, pa ako će to pomoći i narednim diskutantima, predlažem da damo šansu, odnosno prednost ministru. Izvolite.
Cijenjeno predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, ja bih ovom prilikom želio da objasnim neke nedoumice koje su proistekle nakon pisma OHR-a koje sam i ja dobiju jučer. Ja vam samo mogu reći da sam prvi put uputio zahtjev OHR-u da pošalje svoju delegaciju ili predstavnika na sastanak radne grupe koji je održao 16. marta 2004.godine, na kome je trebalo da se razmatra jedna varijanta zakona koja je u radnoj grupi koja je dugo radila na ovom zakonu, u decembru 2003.godine, skoro bila usaglašena. Dakle evo, upućen je njima poziv, Evropskoj komisiji, Evropskoj policiji itd. Niko se od njih nije odazvao na taj sastanak. Mi smo kada je poslije u toku rada radne grupe u kojoj su učestvovali predstavnici sva tri ministarstva, komunikacija i transporta, dakle državno i entitetski, ministarstva unutrašnjih poslova, Evropske policije, ko su još bili? Dakle svi oni koji su na neki način vezani za problematiku ovog zakona. Dakle, kada smo imali jednu verziju zakona koju smo bilispremni da šaljemo na Savjet ministara, to je bilo krajem jula prošle godine, uputili smo i OHR-u taj radni materijal da nam daju mišljenje o tom materijalu. 13. avgusta, gospodin Hejs mi je uputio jedno pismo u kome eto, on zahvaljuje što je dobio taj materijal na 30 analizu ali oni mole da se sačeka izvjesno vrijeme dok oni ne daju svoje komentare i mišljenje. 31. avgusta, ja sam mu odgovorio da ćemo sa zadovoljstvom prihvatiti njihovo mišljenje ali da to bude u razumnom roku, najkasnije u toku nekoliko sedmica. Prošlo je mislim, skoro i dva mjeseca, nismo dobili dakle, cijeli septembar, polovina avgusta i polovina oktobra, pardon, i polovinom oktobra smo mi ipak bez njihovih primjedbi napismeno uputili Prijedlog zakona Savjetu ministara koji ga je usvojio i upućen je u skupštinsku proceduru 14.12. Tek 11. marta, 2005.godine, dobivam sledeće pismo od gospodina Hejsa i u prilogu mišljenje švedskog konsultanta. Dakle, tek 11. marta, kada je zakon već bio u proceduri. I u ovim mišljenima se daju komentari i nekih amandmana koje ste vi poslanici uputili. Ja mogu da kažem da je izvještaj konsultanta razmatran, da su neke stvari uvažene a neke nisu uvažene. Jučer sam insistirao da mi se od predsjednika Komisije koji sjedi ovdje dakle, to su svi odgovorni, da mi taksativno navede, šta je uvaženo, šta nije uvaženo. Opšti zaključak švedskog konsultanta jeste da je zakon dobro usklađen sa međunarodnim pravilima, Bečkom konvencijom, evropskim sporazumima i primjenjivim propisima EU ali je ujedno naglasio potrebu donošenja podzakonskih akata, što mi nikad ne osporavamo, naprotiv. I, on je u razgovoru sa članovima naše komisije to naglasio i mi smo i potvrdili naravno da će mnoge stvari morati biti razjašnjene, precizirane podzakonskim aktima i mi već imamo u vidu najmanje dvadesetak podzakonskih akata, da će biti potrebno uraditi na osnovu ovog zakona. Npr. uvaženo je da se uvede registar automobila na državnom nivou. To već imamo. Teret na vozilu, biće prihvaćeno ali putem pravilnika. Dakle to će biti precizirano putem pravilnika. Prihvaćene su sugestije vezano za količinu alkohola u krvi. Korištenje sigurnosnih pojaseva. Dakle, njegove sugestije su prihvaćene. Sistem novčanih kazni. Nije prihvaćeno npr. njegova sugestija da se smanji udaljina na cestama od pješačkog prelaza gdje pješak mora da koristi pješački prelaz. Komisija je kako smo rekli, smatrala da je ipak nešto kod nas specifičnije u odnosu na EU. Ima još nekoliko sugestija koje nisu prihvaćene ne zato što one neće biti ugrađene, smatralo se da nije potrebno da se ugrađuju u zakon, već će biti ugrađene u razne pravilnike i podzakonske akte i on se sam u jednom svom dijelu izvještaja ponudio da pomogne u izradi tih podzakonskih akata i mi smo potpuno otvoreni u tom smislu i svako onaj ko nam kao ekspert može pomoći, dobro nam je došao. Evo, osjećao sam potrebu da oko ovoga hajde tako da kažem, skinem bilo kakvu zavjereničku namjeru ili namjeru da se nešto ispod žita proba progurati. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru Dokiću. Je li replika? Samo malo, ko ima repliku, imamo redovno prijavljene za diskusiju. Ima li neko za repliku? Gospodin Novaković, diskusija, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, kolege poslanici, ja sam malo analizirao ove amandmane ovde i zaista mislim da nam je 31 potrebna jedna pauza nakon ove rasprave od možda nekih petnaestak munita, najviše pola sata, kako bi smo rasčistili sada sve ove dileme, posebno u odnosu Komisije i određenih amandmana. Naime, koliko sam ja shvatio, Komisija je prihvatila dva amandmana odnosno amandman V i amandman X Kluba HDZ-a, i time je sada postavlja se objektivno pitanje šta je sa ostalim sada amandmanima njihovim koji se dodiruju, posebno kad se radi o ovom amandmanu V. Takođe želim da kažem da smo neka pisma ovdje dobijali i tu su u pravu kolege, članovi Komisije posebno kad su rezignirana neka pisma koja dolaze kad se već zaršio rad Komisije ili na poslednjoj sjednici Komisije. Radi se po meni, o prilično neozbiljnom odnosu OHR-a prema i radu Komisije znači, ako hoćete i kroz Komisiju i ovog parlamenta. Takođe, moram da kažem da amandmani gospođe Majkić su u stvari amandmani koje sam ja predložio, dakle i koji nisu dobili podršku Komisije, ja ih nisam ponovio namjerno, smatrajući da ova problematika se može regulisati posebnim zakono i imao sam namjeru zajedno sa ljudima koji se bave ovom oblašću a koji su izlobirali očito sada i neke stavove, kao što je stav Savjeta za saobraćaj RS itd. Znači, da zajedno radimo na jednom zakonskom rješenju koje bi definisalo ovu oblast polaganja vozačkih ispita, zači u potpunosti i da ona bude naravno u skladu sa principima EU. Ja ću naravno iz principjelnih razloga sobzirom da sam i ja bio predlagač ovih amandmana, podržati ove amandmane ali mislim da je mnogo bolje da se radi na usvajanju jednog novog zakona koji će ovo u potpunosti definisati a da time omogućimo prolaz ovom zakonu, naravno uz ova izjašnjavanja o ovim amandmanima. Dakle, tražim nakon završene rasprave, prije glasanja pauzu od 15 minuta.
Zahvaljujem. Za riječ se javio, replika kolegica Majkić, izvolite.
Meni je zaista drago ako ja imam mogućnost da utičem na članove SDS-a koji se više slažu sa mnom nego sa predsjednikom Kluba SDS-a, pa mi je žao što evo stav Savjeta za bezbjednost saobraćaja RS, koji je organizovan u okviru Ministarstva saobraćaja i veza, dakle u okviru Vlade Republike Srpske, kao stručno tijelo koje se bavi ovom materijom, razmatralo je Predlog ovog zakona i rekao, zakon ne zadovoljava da prođe, tačno je napisao koje su njegove primjedbe i trebalo bi da se povuče. Dakle, ako to kaže predsjednik Savjeta, to je doktor Dragan Mijahlović, koji je čini mi se član SDS-a, onda ja zaista ne znam kako nije uspio da obavijesti svoje članove kluba. To je jedna stvar. Druga, da zanemarimo ovo što je, pismo OHR-a, a ja vjerujem da su napisali korektno i istinito, zato što ovde nije na ovom parlamentu, ljudi nisu govorili istinu, ne bi trebalo zanemariti, provjerila sam u Federaciji, ne postoji odgovarajuće tijelo da čujem i njihov stručni stav kao stručnog tijela koje se bavi bezbjednosti u saobraćaju. 32 Zato molim predstavnike Kluba SDS-a da ne dovode u pitanje ništa drugo, nego dobru namjeru, da se ovaj zakon učini pravim. Toliko.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Ponovo replika, Momčilo Novaković.
Samo malo, mislim da prvo ovaj, na mene niko nije uticao i o ovom zakonu zaista veoma ozbiljno prilazim zato što se radi o veoma ozbiljnim stvarima. Radi se o životima ljudi. Moram reći da očito svi ne raspolažemo svim informacijama. Naime, Savjet je održao sastanak i njemu nije prisustvovao predsjedavajući koji je potpisao, dakle, nije prisustvovao gospodin Mihajlović iako on nema veze sa SDS-om ali evo nije prisustvovao recimo čovjek. Dakle i da jeste, on ne bi mogao uticati da ja promijenim mišljenje pa čak i da je član SDS-a a pogotovo što on nema veze sa SDS-om. Dakle, nije ni prisustvovao ovoj sjednici Savjeta i moram reći da sam od onih koji su prisustvovali čuo ovo što sam maloprije rekao, o lobiranjima. Ja veoma cijenim, moram reći veoma cijenim trud tih ljudi. Da ne cijenim, ne bih najmanje 10 sastanaka sa njima imao, vjerujte i u Prnjavoru i u Banja Luci. Da ne cijenim, ne bih vršio pritisak na predsjedavajućeg Komisije da ih zove na sve sjednice Komisije kako bi imali priliku da iznesu svoje stavove. Evo, gospodin predsjedavajući Komisije je tu, pa neka kaže koliko sam puta insistirao iako sam ja predlagač amandmana da oni u ime mene dakle, ovlastio sam ih da prisustvuju i obrazlože te stavove. Ja i dalje mislim da su jako korisna ta rješenja i ja ću rekao sam, glasati za rešenja a ne zato što ih je predložila gospođa Majkić, nego zato što sam ja imao te predloge pa nisam htio da ih ponovo i smatrajući da treba omogućiti prolaz zakonu a novim zakonom ovu oblast regulisati. O tome se dakle radi. I nravno, na mene će uvijek imati uticaj svako ko predloži nešto što je realno i korektno, ali ne uticaj nego ću sve te predloge analizirati bez obzira iz kog oni kluba došli.
Zahvaljujem. Kolega Jovanović i zaključujemo, je li replika Moranjkić? Ne, okej.
Pretpostavljam poštovane kolege da ste vi dobili svi ovaj dopis od OHR-a. Ja, danas su neki dobili, ja sam dobio ranije. I ovde kad pogledate imena, sve su znači predsjednici klubova, članovi kolegija, gospodin ministar Dokić, ja kao predsjedavajući Komisije i gospođa Majkić, a nema predsjednika Kluba SNSD-a, nema drugih predsjednika klubova. Znači, pored svih znači ima i evo na kraju gospođa Dušanka Majkić, mislim da to ovako dovoljno govori vjerovatno, otkud baš ovo znači pismo da ovaj, bude upućeno njoj. A, druga stvar, ovi amandmani koje je predložila ona, izvinjavam se, gospođa Majkić i gospodin Novaković, ovaj jedan dio su od iste ekipe. Ja moram tu da kažem, 33 biti iskren i ti su ljudi prisustvovali stalno sjednicama Komisije i ja ne mogu reći da ti ljudi nisu dosta i pomogli nama kao Komisiji. I druga stvar, već kad sam se javio, da kažem da su non stop, znači na svakoj sjednici Komisije, bila četiri čovjeka iz Ministarstva za saobraćaj i komunikacije i to evo, znači pročitaću, Nikola Šego, Mirko Šekara, Vojo Koprivica i Mehmed Dujso. Mislim da smo imali skoro desetak sjednica Komisije, ovi ljudi su znači bili stalno skoro prisutni svi na svim komisijama i mislim na početku, na prvoj i na drugoj sjednici, već sam zaboravio da smo mi imali u martu, javnu raspravu o ovom zakonu. Na početku su bili predstavnici, ja možda mogu da nađem i taj zapisnik, predstavnici i OHR-a. I nisu se bunili kad je rečeno da je u ovom zakonu učestvovao stručnjak iz Švedstke, tad niko nije rekao da nije učestvovao a ovde kažu kao da nisu učesvovali.
Zahvaljujem. Kolegica Majkić, replika. Ja vas molim ako je moguće da replike ove privodimo kraju, da pređemo na suštinu jer je rasprava zaključena. Dakle, moramo na Poslovnik vidjeti možemo li pauzom nešto riješiti.
Moram repliku zaista,
Izvolite, ne branim ali samo evo skrećem pažnju.
OHR je poslao pismo najvećim poslaničkim klubovima. Meni je poslao zato što sam ja tražila ono u šta nisam vjerovala. Ja sam na ovom parlamentu postavila glasno i jasno pitanje, predstavniku Savjeta ministara da li je tačno, da li je tačno drugo, da li je tačno treće, dobila sam sve pozitivne odgovore. Ja u to nisam vjerovala. Zato sam ja poslala pismo jer ne vjerujem ljudima koji su to obrazlagali. I dalje ne vjerujem, bez obzira što član Komisije kaže da je tako bilo. Ja sam sigurna da je ovo pismo ispravno i sigurna sam da je švedski ekspert učestvovao samo u prvom dijelu i da nakon toga kad je došlo 170 amandmana više taj zakon niko nije vidio. A podvlačim vam da nekoliko poslanika se javilja i govori koliko je zakon nekonzistentan i tehnički nedorađen. Sramota bi bilo pustiti ovakav zakon da bude usvojen.
Zahvaljujem. Evo samo da kolega Živković zaključi repliku, pa Novaković pa nadam se da ćemo na diskusije. Evo ja molim, šta ću.
Ovo je samo mala replika. Naime, ja ovde vidim samo skupštinsku većinu predsjednike klubova, ja bih se začudio da sam i ja ovde u ovom, samo sam to htio da kažem, 34
Ne, rečeno je da nije predsjednik Kluba SNSD-a, niste dobro čuli.
Da, ali sve ostalo je skupštinska većina, predsjednik klubova, nema SDP-a nema ostalih iz opozicije, pa mi nismo baš u dobrim odnosima sa OHR-om a reformisti jesu, pa zato.
Kolega Novaković i molim vas da zaključujemo repliku. Ja vas molim da ne idemo,
Ja hoću samo još jednom dakle, da konstatujem da pojedini poslanici ne vjeruju ministrima, svojimkolegama u komisiji nego vjeruju OHR-u. Znači, da ta konstatacija se podvuče i da vidimo onda zaista otvoreno da porazgovaramo kad se radi ne samo o ovom nego o svim drugim zakonima i, zamjerim OHR-u zbog dopisivanja pojedinačno sa poslanicima bez Kolegija, bez predsjednika komisije itd. Zaista mislim da ovo već više ni nema smisla.
Zahvaljujem. Zaključene replike. Prelazimo na raspravu. Kolga Bešlagić, pa Ljiljana Milićević, pa Mirsad Ćeman, pa dalje koji su se prijavili imam na tastaturi sve.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, dozvolite samo da kažem par rijeći i kao poslanik ali i kao član ja bih rekao Komisije za saobraćaj koja je radila na ovom zakonu. Bio sam jučer zatečen pismom OHR-a i bio sam sretan što nema SDP-a. Prvi put sam osječao zadovoljstvo što je ovaj zakon rađen bez OHR-a jer je to zakon za BiH a s druge strane sam bio u dilemi da li je bilo kontakata OHR-a ili nije. Evo, danas je potvrdio ministar da je bilo, i njihova je krivica što nisi bili dalje u toku tog rada. Prema tome, oni samo žele da kažu da su oni nadležni. Druga stvar, to je ovo pismo je katastrofalno. Mjesto da je sa činjenicom da eto nije dobio, a radio je čovjek, dobio je sve informacije, mjesto da je sad poslao šta se to ne slaže, šta se ne slaže, koje su to primjedbe, pa da mi onda kao i Komisija, razmotrimo da kažemo, okej, uvažili smo i predlažemo mi vama da se još prolongira neka faza, on je samo kao uvrijeđena mlada konstatovao da nije bio i eto on to gazi, poriče on ništa ne kaže o zakonu. On ništa ne kaže o zakonu. 35 Prema tome, dozvolite mi da kao član Komisije kažem jednu stvar. Mi smo prošli put imali sve ovo što je HDZ tražio, odnosno imali smo prečišćeni tekst koji je bio dostavljen vama i konstatovali smo da u nekim amandmanima odnosno u nekim članovima je ispušteno ono što smo se dogovorili i Komisija je tog dana zasjedala i konstatovala da tri amandmana znači treba popraviti, u kome smo prihvatili predloge HDZ-a. Znači tamo gdje se pominju entiteti, Distrik Brčko da se briše i da se postupi po članu 2. i da se čitav taj materijal u zakonu znači tako prihvati. I time smo mi prihvatili ono što je faktički Komisija prihvatila, svojedobno kad smo prvi put se ovaj, složili. Drugi amandman je bio o naplati, pa smo tu rekli da je potrebno to da se uradi iz razloga što je definisano da se naplata ili bolje rečeno raspodjela prihoda ide tamo po zakonu kome sada pripada, a sutra, bez prejudiciranja, ako se zakon primjeni onda će se primjenivati po tom zakonu. Znači, i to je prihvaćeno. I treći je bio amandman čini mi se, to je ona u suprotnosti dva zakona, pa smo rekli da se ovaj zakon donosi i da će se on primjenjivati nakon usvajanja ovih drugih propisa odnosno, pratećih akata i time smo završili taj dio, ja bih rekao rasprave oko ... Komisija je uvažila prošli put predloge amandmana i pošto smo usvojili već u prvoj fazi čitanja predlog, nismo mogli ponovo razmatrati i rekli smo da se amandmani koji su bili predloženi na toj komisiji proslijede Parlamentu i da se faktički o njima izjašnjavamo i nakon toga za ovaj zakon. Ja moram da naglasim da je ovo jedan od zakona koji se najduže radio. S druge strane tvrdim da je najbolji zakon, bar što se mene tiče, u odnosu na zakone koje smo donosili, jer najviše se ljudi uključilo u izradu ovog zakona. Tri javne rasprave, bezbroj komisija, bezbroj rasprava sa ekspertima domaćim ali i stranim. Iz tih razloga ja ne vidim razlog zašto danas odlagati i donjeti zakon. Isto kao što svi zakoni imaju svoje manjkavosti, mislim da ovaj zakon u daljoj proceduri može se ići sa amandmanskom fazom dopuna i promjena zakona. Ali, tvrdim da ovaj zakon je potrebno usvojiti sa principima da on važi za BiH jer ja vjerujte mi da se ja kao građanin BiH neugodno osjećam kad uletim u svaki kanton, kad dolazim i svaki entitet, svako ima svoje tumačenje. Mislim da je iz tih razloga ovaj zakon i sa određenim manjkavostima osim tehničkih grešaka, ja se izvinjavam koje bi mogle da se odnose na član 183. ako se obuhvata, da je to greška, da se ispravi i ja predlažem danas da mi u Parlamentu otvorimo raspravu po anamndmanima i da na kraju, krajeva izglasamo ili ne izglasamo zaključke. Ja ne vidim drugog razloga i načina da izađemo iz ovih stvari. Što se tiče OHR-a hvala im na sugestiji. Žao mi je što nisu učestvovali i to je to.
Zahvaljujem. Poslaničku intervenciju poslanik Moranjkić. Ja ga imam obilježenog za raspravu, izvolite.
Sobzirom, hvala gospodine predsjedavajući, zaboravio sam, sobzirom da se vidim vije i prašina oko onoga oko čega se ne bi trebala, a polako na površinu izlazi 36 ono što je jad i čemer koji se ponekad pojavi u ovom parlamentu, a to su mafijaška lobiranja koja treba da se proturaju kroz zakone, zloupotrebljavajući čak i uvažnu instituciju koja se zove OHR. Evo vidite, ja tražim ali smo odbijeni da se izfotokopira, da dobije svaki član Parlamenta mišljenje OHR-a o njihovom učešću u izradi ovog zakona koji je milijardu posto u suprotnosti sa pismom koje je došlo sa potpisom gospodina Baltlera a nije tačno sa falsifikovanim potpisom gospodina Baltlera. Što znači, da je mafija koja se uplela u donošenje ovako važnog i do sada najkorektnije donešenog bar do Parlaenta zakona, došla u poziciju ovakvu koja se ovde servira. Ovo je pomalo ogavno. Tražiti nešto što treba da se riješava sasvim drugim zakonom, da se gura u ovaj zakon i uporan biti, ima svoju pozadinu. Pozadinu, ako bude trebalo ali na ovom parlamentu je možda široko da kažem, sam saznao od gospodina predsjednika Asocijacija uto-škola iz Maglaja koji je upalio svoje auto, našao me u Srebreniku, ispričao ko sve stoji iza toga i da čovjek koji to gura i kroz komisije i kroz pojedince i kroz Parlament, nema uopšte saglasnost te asocijacije i nijednog njegovog organa, od Upravnog odbora, Skuštine itd. da to radi. Prema tome, kao prvi zamjenik ove komisije, kao poslanik, ja smatram da smo mi izuzetno čestito i do sada najsadržajnije obavili posao, da je istina, u jednom onako svom gledanju potpuno tačno iznio gospodin ministar, da mi prihvatamo i slažemo se sa time da smo kolektivno radili, da nikog nismo stavljali u drugi plan itd. sve smo odradili, mi predlažemo, ja predlažem kao poslanik ovom parlamentu da se ne zamajavamo takvim uskocima u ovakav zakon i njegovim usmjeravanjem na jedan pogrešan put. I tražim da se kopira ovaj materijal od OHR-a koji je potpisao gospodin Hejs a ono gdje je falsifikovao neko gospodina Baltelera i da bi zlo bilo još gore, tvrdi se da su dobili predsjednici klubova, svih klubova koji sjede u ovom parlamentu. Nije tačno. ... samo odabrani a onda čujem komentar dobio je onaj ko je trebao. A ko to ne treba u ovom parlamentu da dobije ako već stoji jedna intervencija? To se govori o tome da ovo nije pošteno i ja normalno, kao čovjek prvo ako ide drugim smjerom, otkazujem javno, rad u ovoj komisiji, podržavam u potpunosti stavove koje je iznio gospodin predsjednik Jovanović i tražim da se poštuje poslovnička procedura, ono na čem ste i insistirali gospodine predsjedavajući. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Dame i gospodo, Ljiljana Milićević je javila. Samo malo, da pokušam da izađem iz ovoga. Mi još nismo ušli u suštinu onoga što nam je danas posao. Mnoga pisma su zakomplikovala ovu raspravu. Ovo pismo o kojem govori gospodin Moranjkić ja sam imao, ono nije upućeno Parlamentu nego je to obraćanje Donalda Hejsa višeg bivšeg zamjenika Visokog predstavnika ministru Dokiću i to ne bi trebalo. Dobro, jeste ista materija. Prema tome ja ne sporim da vi to podijelite kome hoćete, ali dajte da se bavimo suštinom u skladu sa Poslovnikom, ovo o čemu ste vi rekli. Mi smo dakle, sve faze u skladu sa Poslovnikom završili. Imamo prečišćeni tekst, imamo evo sad su rekli kolege da su sjeli u Komisiji pa vidjeli šta od amandmana HDZ-a, to je i bio zakjučak Parlamenta mogu prihvatiti. Danas se trebamo dakle, zaključana je rasprava izjašnjavati o amandmanima i o zakonu. Zakon može pasti ili može proći, u to neću da ulazim. Ako padne ima vremena da se s OHR- 37 om sjedne pa da se pravi nešto novo. Ako prođe imaćemo zakon. Moguće su korekcije, ali da se danas ne iscrpljujemo u međusobnim optuživanjima ko je tražio pismo, ko nije. Imamo amandmane, imamo ono što smo mi uradili, dajte da to ne prospemo. Evo samo je to moja sugestijaj i bolba i daću pauzu na zahtjev Kluba SDS- a da vidimo šta možemo uraditi jer je cilj da nađemo rešenje, nije da sad zakomplikujemo ko je kome pisao i kad je pisao. To je manje bitno. Gospođa Majkić replika ali vas molim, ubuduće nećemo više replika, idemo na suštinu jer ja moram voditi ovu sjednicu u skaldu sa Poslovnikom. Ako mislite da ne vodim dobro, vi mi recite, ja ću sa zadovoljstvom sjesti u klupu i biti poslanik.
Ja se zaista slažem da je neefikasno imati puno replika ali vas isto tako molim da omogućite da poslanici ovog parlamenta mogu da izraze različita mišljenja ali nemaju pravo da vređaju. Jer, ja hoću da postavim nekoliko pitanja. Čime je to došlo, i jedan od mojih amandmana čime je doveo u prednost bilo koga, time što sam tražila da djeca budu uobzirena u zakon a nisu. Je li to grijeh mojih prijedloga? Time što sam tražila da se konačno u ovoj zemlji uvede red u polaganje vozačkih ispita, da se ne bi dogodilo da ljudi koji su čak sad predlagači zakona su 15 godina već članovi komisije, ispitnih komisija koje se bave polaganjima i zarađuju 15 godina već na tom poslu. Je li to grijeh koji sam ja postavila? I tražim da taj posao radi državna agencija koja će s tim rukovati. Je li to lobiranje? Ne prihvatam nijednu od ovih teza koje je gospodin Moranjkić rekao. Svaki od ovih tačaka mojih amandmana koje sam iznjela ovde, iza koga ne stoji direktiva EU na koju sam navela i za koje ne stoje propisi drugih zemalja kako su to uredili, neka se smatra da ne postoje. Toliko.
A ja vas molim, nismo još se počeli izjašnjavati o amandmanima. Niko ne zna kakava je sudbina amandmana. Zato vas molim, dajte da počnemo raditi, mi još uvijek vodimo jalove rasprave ko je kome pisao i šta je ko skim radio. To je apsolutno nebitno. Mi ćemo se izjašnjavati konkretno od amandmana do amandmana. Koji bude prihvaćen biće sastavni dio teksta. Hiljade amandmana sam podnio ovom parlamentu, nisu prihvaćeni, nikad nisam digao galamu. Molim vas lijepo. Dakle, za riječ se javila Ljiljana Milićević, idemo na raspravu. Dajte molim vas da privodimo ovu raspravu kraju.
Gospodine predsjedavajući, ja sam se jutros kad smo došli na ovu sjednicu Doma nasmijala kad sam vidjela da smo dobili dopunjeni prijedlog dnevnog reda, 31.6.2005. Osjećam se upravo ko da je danas taj nepostojeći 31.juni. Da mi je neko rekao da ćemo mi ući u zakon u drugo čitanje, da ćemo ući u zakon za koji smo prošli put u julu ako se sjećate čestitali Komisiji na velikom radu i trudu. Ti ljudi su pokazali toliko strpljenja prema našim ambicijama i argumentima za ono što mi smatramo dobrim, ulažući amandmane, da su održali ja mislim desetak Komisija za saobraćaj i komunikacije, da se nismo svi složili da je ovaj zakon neophodan, da nismo dobro prebiskali pa vdijeli da nije uslovan a još se mi sami drznuli da ga pišemo. Naš ustav, 38 i Poslovnik kaže ko može u ovoj zemlji u ovom parlanentu predložiti zakon. I ja koliko znam, tu nemamo ni Šveđana i Švajcaraca ni Mađara. Imamo poslanika, imamo klub, imamo Savjet minsitara i imamo do sada korektnu sradnju koju sam ja uvijek računala kao pomoć ljudi iz međunarodne zajednice, ako nam nešto nije jasno da budemo u toku sa standardima i slično. Znači, to sve imamo. Došli smo u drugo čitanje, mi danas ovde govorimo, ja potpuno razumijem ali je demokratija, kao što je demokratija dala mogućnost da podnesete amandman, brišete, tražite veliko, malo slovo, mijenjate suštinu, tako je demokratija i poštovati volju, ono šta većina kaže u odnosu na vaše mišljenje. Zato ne mogu da shvatim, ja razumijem i govor od srca nekih poslanika, razumijem i argumente, ali dajte nam da se odredimo po tom pitanju. Ja prvenstveno na vas kao jedinog predsjedavajućeg, pošto nema vaših kolega, tražim od vas rešenje što se tiče procedure. Ovdje je gospodo u pitanju i naš sajvet ministara, ministarstvo, Komisija za saobraćaj i komunikacije, ovdje je u pitanju Predstavnički dom. Znači, Parlament BiH. Da li je dovoljno da mi na osnovu rekla kazala, dođemo u ovakvu situaciju, bacimo nečiji trud i rad. Znači moramo naći jedno rešenje ovaj put da sami sebe ne pogazimo. Drugo, ja koliko sam shvatila kolegu iz BOS-a, o čemu se radi? Upoređujući potpis od koji sam ja evo danas ovdje našla na klupi, ovo pismo koje se odnosi na nas, sa pismom od istog gospodina iz OHR-a Batlera koji se odnosi na promjenu Ustava, tačka 13. ovo jedino ako je jedan ćirilični, drugi latinični potpis. Ovo nije isti čovjek potpisao. Oba piše gospodin Lorens Batler. Mislim, dakle, gospodine Špiriću, vas kao prvog među jednakim danas, molim znači ne želim da ja sudim ko je u pravu. Ljudima koji su htjeli da izađu Parlamentu našem u susret komisiji koja je održala više sjednica i jako se trudila, i ja moram vjerovati, kako ću im sutra vjerovati po drugim pitanjima ako svojim kolegama ne vjerujem danas? Kako ne vjerovati ministarstvu koje je tu. Molim vas da nađemo kompromisan izlaz i spremna sam biti za takav izlaz ali ne želim dovoditi u pitanje neophodnost ovog zakona jer ovog ljeta smo bili svakodnevno svjedoci teških saobraćajnih nesreća i gubitaka desetina života mladih ljudi i zato se osjećam odgovornom na neki način. Hvala vam.
Zhvaljujem. Repliku je tražio kolega Živković, pa diskusiju doktor Tihomir Gligorić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, neosporno je da svi u ovoj sali, a vjerujem da i ljudi koji su radili ovaj zakon, pa i OHR ima jednu jedinu misao a da taj zakon bude dobar. Da bude dobar radi ljudi koji voze, radi pješaka i radi svih ljudskih života u BiH. I ta je bila namjera sviju nas u Komisiji, zna predsjedavajući Komisije da sam samo insistirao stalno o tome, dajte što više ljudi da bude uključeno da nema na kraju nijedan čovjek da kaže da taj zakon nije dobar. Zašto? Zato što taj zakon neko treba poslije toga implementirati. Ako donesete zakon koji bude pun sumnji, pun opterećenja. Nećete ga moći implementirati, neće moći da zaživi kao zakon, taj zakon 39 mora da propadne, imaćemo još veći problem, bezbjednost u saobraćaju i zato sam i tražio i danas opet tražim predsjedavajući. Kad su uđe u amandmansku fazu, molim vas, da po mom prijedlogu stavite na glasanje član 97. Poslovnika da Dom se izjasni da li neki članovi, članove su spomenuli gospodin Ćeman i gospođa Majkić, da li ti članovi prave nekakav nesklad ili sadrže pravno-tehničke rasprave i da na taj način damo još vrijeme da bilo ko u ovoj zemlji ima bilo kakav prigovor na ovaj zakon i da ga na idućoj sjednici donesemo i da taj zakon ima šansu da zaživi a meni je sasvim dovoljno iz današnje rasprave da vidim ko je imao zle namjere prema tom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Ja vas molim da više ne, reći ćemo svak svoj stav glasajući amandmanima. Ako prođe predlog biće, imaćemo pauzu. Tihomir Gligorić diskusiju ima, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, mislim da je ova rasprava bila korisna i da mo mi ipak blizu rešenja. Evo sad da krenem od ovog što doktor Živković predlaže, kako reče da damo vrijeme a opet primjetio sam da predsjednik Komisije, članovi Komisije vidim u većini su za ovo rešenje koje je predložila Komisija a opet smo čuli koliko je vremena utrošeno od javne rasprave pa do toga da nam je i ministar, profesor Dokić objasnio hronološki sve šta su uradili do sada i da je potpuno jasna situacija, da se sve praktično što je bilo na raspolaganju možda i više od toga iscrpilo. Zato bih predložio i pridružio se prijedlogu gospodina Novakovića, da iskoristimo pauzu na način da se uključe tu i šefovi klubova sa predsjednikom Komisije, sa ministrom i nadležnim ljudima u ministarstvu i da se pokuša danas samo ragovarati o zakonu i o amandmanima. Sobzirom da moramo poštovati Poslovnik i da smo mi u fazi a vi ste gospodine predsjedavajući jasno stavili to više puta do znanja, da smo u prvom čitanju završili znači principe i sadržaj zakona i ne možemo više vraćati se na to, nego da imamo jednostavno sada samo izjašnjavanje u drugom čitanju, samo o zakonu i o amandmanima i da ovu pauzu iskoristimo na ovaj način, radeći malo šire i vidjeti šta se od toga može uvažiti i šta je ono što je bitno da treba da se riješi i nekim drugim zakonom, koliko se možemo uvjeriti i koliko međusobno možemo imati povjerenja da će to tako biti, uz ovo što je i ministar Dokić govorio, kad su u pitanju podzakonski akti, dvadesetak čini mi se pravilnika ili podzakonskih akata koji će regulisati mnogo toga što nije definisano sa ovim zakonom. Mislim da možemo na pauzi da na ovaj način se približimo i da se izjasnimo o ovom zakonu, o njegovoj neophodnosti, kada smo došli do konačnice, razgovarati ili vraćati na početak. Mislim da nema spremnosti da se možda vrati na početak i da se sve ponovo otvori nešto što je već ranije definisano u ovim fazama o kojim je već bilo riječi izjašnjavanjima od Komisije na ovamo. Zato mislim da kad govorimo o procedurama hoću da poštujem i ovo za šta se zalaže gospođa Majkić i doktor Živković u smislu procedura i nekih izmjena i ja ne bih nikad okarakterisao krupnim riječima ono za šta se ona zalaže a i ja lično znam, da zaista mnogi ljudi postoje po 40 opštinama koji toliko, decenijama da tako ne kažemo su uzurpirali položaje i kako da i to otklonimo i to će onda biti praktično jedan reformski zakon i ono što nam je neophodno i potrebno. Mislim da se možemo približiti i naći tu odgovarajuće rešenje a ako ne, kao poslanik ako bih bio nezadovoljan, ja bih pokrenuo izmjene i dopune tog zakona, pa opet pustio u proceduru, pa bih vidio da nešto ako danas ne dijeli većina sa mnom moje mišljenje popravim to u izmjenama i dopunama zakona. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Ruža Sopta se javila za riječ. Neka se pripremi Izet Hadžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedvajući. Kolegice i kolege, ja sam isto jedan od članova Komisije koja je na ovom zakonu radila i mogu vam reći da smo, da je ova komisija bar otkad ja sam u Parlamentu, najviše poklonila vremena ovom zakonu i mislim da smo najviše uradili i popravili ovaj zakon. Činjenica je da se svi slažemo da nam zakon treba i to je dobro. A da je zakon dugo rađen, to su nam rekli članovi, predstavnici ministarstva jer su rekli da su 4 godine radili i da su nažalost, što reče gospođa Milićević, da smo sami radili, nismo sami radili, oni su nam bar rekli da su sudjelovali i predstavnici ekspertnih skupina iz vana i međunarodnih organizacija, tako da i to, ja bih rekla da je dobro. Međutim, Komisija je obavila jedan dio posla koji mislim da je trebalo ministarstvo, to je riječ o onoj javnoj raspravi i kroz saznanja iz javne rasprave kroz naš rad i konsultacije stručnih kadrova svih nas u Komisiji, mi smo napravili preko 100, usudila bih se reći preko 150 intervencija u ovaj zakon. Ja se sad pitam da li je to uopće više onaj zakon koji je nama došao i kako će se i nije uopće čudo što se danas ovolika rasprava vodi o ovome jer kako se Parlament izjašnjavati o zakonu na kome je bilo preko 150 intervencija izmjena. U tijeku samog rada Komisije ja sam predlagala i zahtijevala sam da se napravi prečišćeni tekst jer i mi smo se više gubili u tim tolikim intervencijama, nismo znali šta je izmjena, šta nije. Napravljen je, kolege iz ministarstva su sudjelovale točno s nama uvijek u radu i oni su dio amandmana naših odmah uvažavali kao predstavnici ministarstva i govorili da je to u redu i onda smo molili njih da to ugrade u prečišćeni tekst, odnosno da naprave nekakav prečišćeni tekst u kojem bi mi vidjeli boldirano šta je to novo dodato, odnosno u prekriženom onom šta je izmjenjeno. Mi smo bili dobili jedan takav ovaj, zakon, materijal ali je tu bilo i onih izmjena koje su oni uočavali i oni mijenjali. Sa nekim tim izmjenama recimo ja sam sad, ne sad nego na prošloj sjednici uočila i ja s tim izmjenama nisam se slagala jer su oni nešto mijenjali u nekom drugom pravcu. Znači da to opet nije prijedlog ministarstva odnosno, Vijeća ministara, to nije zakon koji je došao od Vijeća ministara. Ono što meni nedostaje, da bi znala kako porovest, kako podržat dalju proceduru je zapisnik sa zadnje naše sjednice Parlamenta gdje bi mogli vidjet šta je to i na koji način traženo od Komisije, šta dalje uraditi. Ja stvarno više se ne sjećam jesmo li se mi izjasnili o amandmanima koji su zadnji put došli na klupe. Meni je ostalo u sjećanju da nismo, da trebamo napraviti prečišćeni tekst, svih amandmana 41 odnosno zapisnik, izvjšće sa svim amandmanima koje je Komisija usvojila na ovaj zakon, kako bi Parlament mogao zauzeti jedan određeni stav i čak je bilo rečeno da se napravi jedan prečišćeni tekst gdje bi se vidjelo da su pojedini amandmani, pošto je bilo amandmana koji su ulagani tako da se recimo, gospodin Zorić je uložio amandman gdje se u članku 2. nije prihvaćen doslovice njegov amandman nego je na sugestiju ministarstva odnosno, predstavnika ministarstva mijenjali su članak 2. i rekli su da će se to konzistentno u svim člancima promijeniti. Mi smo uočili zadnji put da to nije uočeno i to smo uočili, jednu stvar koja je uistinu bila drastična ne samo u interesu onaj, Kluba zastupnika HDZ-a koji je uložio te amandmane i Vinka Zorića nego je napravljena bila jedna tehnička pogreška gdje je rečeno da će se vozačke dozvole izdavat u entitetima, u tijelima entiteta. Zamislite da sad svi moramo ići u Banja Luku i u Sarajevo tražiti vozačke dozvole. Taj smo popravak zadnji put, na samoj sjednici učinili i uočena su još, to je isto, usvojen je taj naš amandman na sjednici odnosno upućen Komisiji pa je Komisija napravila izvješće, ja sad opet ne znam je li to izvješće usvojeno, ja taj, kažem tu sam se izgubila zbog nedostatka zadnjeg zapisnika. Gospodin Ćeman je obrazložio i nije se složio sa amandmanom X Kluba zastupnika HDZ-a koji je prihvaćen a ja i sada držim da je to u redu jer ako govorimo o članku 252. i članak 253. ako ostaju na snazi onda imamo vakum od 6 mjeseci bez zakonodavstva. Pošto smo mi predložili da se briše 251. jer kaže danom stupanja na snagu ovog zakona prestaje primjena svih zakona koji su bili na snazi ili su primjenjivani kao zatečeni propisi na teritoriji BiH za materiju koja uređuje ovaj zakon. Ako kažemo da zakon stupa 8 dana nakon usvajanja, a primjena u članku 254. primjena je za 6 mjeseci, znači da bi imali vakum od 6 mjeseci. Kad je riječ o provedbenim aktima, ja po meni ne treba ni članak 253. jer se on poziva na 251. Znači da do primjene ovog zakona ostaju i zakoni i provedbeni akti na snazi. Gospodin Ćeman je intervenirao da trebaju provedbeni akti ostati. Ja mislim da provedbeni akti uz zakon ne mogu ostat uz neki novi zakon. Oni moraju biti prilagođeni tom novom zakonu i taj dio teksta je recimo onaj, evo već čini mi se tu on doveden u pitanje. Kad je riječ o izmjenama što su ministarstva uvela sama u prečišćeni tekst, jeste tamo kad kaže, ovlašćuje se ministar da sa... saradnju sa odgovarajućim tijelima, donese bliže propise. Upravo zbog onog što smo rekli da se neki članci moraju konzistentno mijenjati, mi smo rekli da nadležna tijela koja su definirana kroz ovaj zakon, donose provedbene akte. I točno je da neke provedbene akte će se donositi na razini županija, neke na razini entiteta, neke na razini države. Sasvim je logično da zakon o prometnim znacima neće sad donositi svaka županija niti entiteti za sebe, da će oni biti na razini države. Ali isto tako je jasno da neke druge stvari će donositi županije odnosno entiteti. Zato smo, da izbjegnemo upravo ove stvari, mi smo predložili da nadležna tijela koja su definirana člankom 2. budu ta koja će donositi provedbene akte. Zbog svega ovoga, ja mislim da bi možda bilo dobro, ovo što je predlagao i gospodin Živković, da se sačini jedno kompletno izvješće, sa svim amandmanima a da mi prečišćeni tekst dobijemo jer on postoji, njega će znači samo malo se sad mijenjati u 42 ovome, kako bi kolege zastupnici uistinu glasovali o zakonu onakvom kakav je predložila Komisija, odnosno obradila Komisija i predložila izmjene jer inaće će biti jako teško upratit ovaj dio. Evo, ja toliko.
Zahvaljujem. Gospodin Izet Hadžić se javio za diskusiju.
Pa evo, ja sam htio poštovane kolege da kažem tri, četiri rečenice, da olakšam. Zaista ovoliki broj amandmana usvajanje, ne usvajanje, 2-3 faze amandmanske faktički produžavanja ovaj, donose do nedoumice šta je stvarni tekst zakona. Ja pošto sam radio u Komisiji, mogu slobodno da potvrdim da je zakon koji je Komisija znači sve obradila amandmane itd. dosta dobar i da bih predložio da se on danas usvoji. Sobzirom da je primjena ovog zakona 6 mjeseci od dana je li, donošenja, stupanja na snagu, zaista u tom već objavljenom tekstu, gdje neće biti više dileme šta je zakon a šta nije itd. može se intervenisati ukoliko ima nekog propusta i valjda ja mogu odgovorno da kažem da zakon vjerovatno se može još poboljšati ali da nema nekih bitnih propusa. Želim još da kažem 2-3 rečenice, drago mi je da vidim jednu borbu poslanika protiv da kažem, jednog lobija koji bi želili da zarade na ovom zakonu. Znači to je lobi auto-škola. Pa sad bi se je li, to moglo iskomplikovati malte ne da se digne vozačkog ispita na nivo veće nego li fakultet itd. Mislim, tako je isto bila a isti taj lobi kasnije kad su trebali biti da kažem ovaj, stručnjaci koji treba da obave teoretsku nastavu, se bore da to mogu biti i instruktori bez, zanatlije itd. Milim, hoću da kažem je li, vidjeli smo tu odrđenu ovaj, nelogičnost u njihovom insistiranju. Zato bih, evo da kažem mislim, podržao bih prijedloge ali smatram da je evo, kao član Komisije i kao saobraćajni inžinjer i kao čovjek koji je preko 25 godina da kažem u ovoj oblasti, bih vas pozvao da donesemo danas ovaj zakon i da sigurno imamo prostora i vremena u narednih 6 mjeseci, do stupanja da ga poboljšamo a potrudiću se da posebna poboljšanja uradimo na pratećim aktima koji prate ovaj zakon, pogotovo da zaštitimo i učesnike u saobraćaju, vozaće itd. Evo toliko, hvala.
Zahvaljujem gospodinu Hadžiću. Gospodin Mirsad Ćeman a neka se pripremi gospodin Adem Huskić.
Prvo dakle, ja sam za to da se zakon donese i to danas. Drugo, moj prvi istup na ovu temu danas, je bio samo da na neki način pozovem i predlagače zakona i Komisiju da ovu dilemu bolje reći, oprez koji sam ja iskazao vezano za član 251. i 253. naravno, imajući u vidu odredbu člana 254. da jednostavno to razjasnimo. Ja mogu sad biti ako ništa, dovoljno miran jer je iz usta, tako sam razumio, ministra Dokića sa sigurnošću na neki način sam ja tako to razumio dato do znanja da u ovom roku od 6 mjeseci odložene primjene zakona će biti moguće pripremiti sve 43 podzakonske akte. Moj oprez je bio samo zato što iz iskustva znam da to uvijek nije moguće i da bi zaista bila pravna praznina ako u tom roku nebi svi ti podzakonski akti bili doneseni i zbog toga, opreza radi, se napravi takva formulacija koja u stvari ostavi na snazi, bez obzira što oni nekad nisu uvijek do kraja konzistentni ili najbolji podzakonski akti, dok se ne zamijene drugim, a mi bi smo tjerali resorna ministarstva i nadležne organe da te donesu. Uzmimo, da za mene to više nije sporno, evo neka gospoda u narednih 6 mjesece, već kad bude zakon stupio na snagu, do njegove primjene to sve pripremi i ja sam miran. Da bi smo danas došli u priliku da ovaj, glasamo i o zakonu i o svemu, ja nisam nimalo sujetan kad moji prijedlozi ovaj, amandmana ne prođu, trudim se da ponudim nešto što možda valja, što ne valja i tako sam uradio i sa obnovljenim prijedlozima amandmana, ukupno, vi ste predjsedadvajući rekli 21. Ja sam odlučio da od tih 21, od 14 odustanem ali ću tražiti ipak izjašnjavanje o 7 amandmana. I to, izjašnjavanje o amandmanu III
Gospodine Ćeman, kad budemo se izjašnjavali, mogu li vas zamoliti da ne ponavljamo, kad budemo se izjašnjavali
Samo sam da se možete pripremiti lakše. Inaće,
Okej, možete.
Da ipak kažem, dakle, tražim izjašnjavanje o amandmanu III, o amandmanu IV, VIII, XI, IVX, XV i XVIII. Evo, ostale povlačim. Ako treba još da ponovim, dakle čisto iz tehničkih razloga. Hvala lijepo.
Hvala vam na konstruktivnom predlogu. Kolega Huskić se javio za riječ.
Gospodine predsjedavajući ja sam se davno javio za riječ, međutim ova tehnika izgleda stvarno,
Evo ja gledam u tehniku, zato sam molio da se svi prijavljuju, dakle bez namjere da nekog vidim ranije, nekog kasnije pa mi se kolege ljute, ja ne bih želio vjerujte sasvim mi je svejedno. I onda je najbolje da tehnika šta kaže, 44
Dobro. Ja se javljam ovde i kao član Komisije i kao poslanik. Slažem se sa svim kolegama iz Komisije koji su rekli da smo vrlo ozbiljno radili. Ja stvarno sam isto tako, mislim da sam vrlo ozbiljno radio na ovom zakonu. Imali smo dosta sastanaka, velik broj ljudi je učestvovao i na kraju, ja da budem iskren, više ne znam ni koji su bili amandmani, ni šta smo onaj, sad u ovom momentu znači jednostavno ne mogu upratiti. Ali, mi ni suštinski ja mislim ni formalno ne možemo ništa drugo sad uraditi nego glasati. Ako bi sad vratili, ja sam, samo da vas potsjetim, kolega predsjednik Komisije Jovanović, nije bio na 63. sjednici kad smo mi razgovarali ali na 62. smo mi bili vrlo blizu da usvojimo zakon i onda on da bi produžio još, omogućio ustvari davanje dodatnih amandmana, predložio da se za 7 dana produži amandmanska faza i onda je došao jedan novi val amandmana od ljudi koji su već prije toga ulagali amandmane. Znači, bilo je tu mogučnosti više nego što bi bilo normalno. Ako bi smo sad još ponovo ovaj, produžavali, ja ne znam više dokle bi ovaj, stigli. Sobzirom na ovo šta je rekao gospodin Hadžić, da se primjena zakona odlaže na 6 mjeseci, da smo mi na Komisiji dogovorili se sad sa ministarstvom da ćemo uraditi tih 20-tak podzakonskih akata, da će Komisija također aktivno učestvovati u izradi tih podzakonskih akata, tako smo se dogovorili, ja ne vidim druge mogućnosti i mislim da je to najispravnije da danas se izjasnimo i da usvojimo zakon a da u međuvremenu popravimo jer, ako bi prolongirali to, samo bi poslali lošu poruku, da Parlament ponovo ne želi da usvoji zakon a takve smo u medijima čuli primjedbe. Mislim potpuno neporavdane ali mislim da bi i danas to isto takav bio stav. Znači predlažem da usvojimo no što je Komisija do sada prihvatila, ono što nije i što eventualno ima grešaka a sigurno ih ima. Za ovih 6 mjeseci mislim da se može popraviti i da imamo zakon. Eto, zahvaljujem.
Zahvaljujem. Za riječ se javio doktor Sead Avdić.
Hvala gospodine predsjedadvajući. Ja ću kratko. Ja mislim da situacija se bistri u smislu da jednostavno možemo ići ka izjašnjavanju oko ovog zakona. Naime, prvo treba otkloniti jednu kontraverzu. To znači, predlažem Kolegiju da ove kontraverze oko ovih potpisa i dopisa OHR-a stvarno u direktnom kontaktu i komunikaciji, Kolegij i predstavnici OHR-a rasprave u narednim danima ili sedmicama. To je pod jedan. Pod dva, ovaj zakon je, za ovaj zakon je sve dok Parlament se ne izjasni o ovom zakonu, odgovoran predlatač, tj. Vijeće ministara. Što znači, Vijeće ministara bi trebalo dati stvarno gospodine ministre odgovor, da li ovakve desetine amandmana, 150 intervencija na zakon, na zakon koji nemamo u integralnom tekstu sa amandmanima, što kaže kolega Živković, jednostavno je moguć za usvajanje i da li ovih 150 intervencija, narušava jedinstvenost zakona, njegovu upotrebnu vrijednost, efikasnost i sve one ostale principe zakona koji su bili na početku zacrtani od strane 45 Vijeća ministara? Znači, da li ovim amandmanima, intervencijama se narušava jednostavno efikasnost i jednostavno cilj ovoga zakona, to je dosta bitno, da bi smo ga mogli usvojiti bez ikakvog prečišćenog teksta i jednostavno više sa aspekta izjašnjavanja. Kad Parlament se izjasni o ovome zakonu onda je Parlament odgovoran za ovaj zakon ljudi. Što znači, da i jedan i drugi dom su odgovorni, u tom kontekstu da li je njegova upotrebna vrijednost pod znakom pitanja. Da li je njegova mogućnost implementacije pod znakom pitanja? Da li će se moći implementirati itd. Pa to su stvarno pitanja o kojima moramo voditi računa Mi smo odgovorni za zakon nakon izjašnjavanja oko ovog zakona, a do tada predlagač, Vijeće ministara. I u tom kontekstu mora dati svoje mišljenje o svemu ovome što se događalo sa zakonom. To je pod dva. Ja mislim da bi smo mogli danas ići i sa aspekta izjašnjavanja o zakonu i u tom kontekstu samo sa još jednim mojim trećim prijedlogom, a to je da se već danas kaže da će podzakonski ak definirati uslove, način, metodologiju, organizaciju, plaganja vozačkih ispita. To nije predmet ovog zakona, treba obavezati da se podzakonskim aktom u narednih 6 mjeseci jednostavno realizira ovaj dio projekta. Hvala vam.
Zahvaljujem doktoru Avdiću. Za riječ se javio kolega Nenad Mišić.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, pošto sam i ja član Komisije, želim da kažem samo par rečenica. Na svakoj komisiji, osim jučer, nisam bio jer sam imao problema, nisam mogao doći iz zdravstvenih u porodici. Ova komisija na ovom zakonu je toliko radila dovoljno dosta, zajedno sa predstavnicima ministarstva i same ove intervencije od 150, koliko ih spominjemo, govore koliko je ovaj zakon potreban ovoj državi i ovim gražanima. I ne usvajanje stvarno danas ovog zakona, bez obzira na sve male, ako mogu nazvati male primjedbe, mi ponižavamo kompletan Parlament, predlagača i Komisiju i sebe po na osob svi ponižavamo. Evo svi su ovaj, govorili članovi Komisije, ja sam prvi put čuo i to me nazvao, mislim Živković kaže, jesi li gledao dnevnik, predstavilo Komisiju na dnevniku, slije Komisije i predstavlja nas po profesiji da li smo mi kompetentni da odlučujemo ovaj, o takvom zakonu. Zašto samo ovu komisiju na dnevniku, govoriti toliko koliko smo s ovim zakonom potrefili tako kako je najbolje za građane. Znači, nijedna komisija do sada tako javno nije komentarisana nego Komisija za transport i komunikacije. I molim vas lijepo kolege, uvažavajući sve ove primjedbe, ja sam protiv bilo kakvog odlaganja. Što se tiče 150 intervencija, evo uzeću kao član Komisije, ništa nije narušilo, samo je popravilo zakon. I ja mislim, ovaj predlog Novakovića ako treba ova pauza, napravićemo je i da se još dogovorimo članovi Komisije i ko je sve kompetentan ovde iz ministarstva, ali ovaj zakon danas ne usvojiti je bruka ovog parlamenta. Hvala lijepo. 46
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za diskusiju. A, ministar Dokić, ima još prijavljenih diskutanata ako može. Nemam gospodine Zoriću, ja se stvarno izvinjavam. Nemam na tastaturi, ja nemam razlog, a ja vas molim, nemam razloga pogotovo prema vama. Ja nemam razloga nikom, nekom da, dam, ne, ne, ne evo sad imam Vinka Zorića. Imam na tastaturi, sad nemam. Evo Martin je pored. Nemam razlog stvarno se izvinjavam, ako iko sumnja evo neka sjedne, nek prati.
Ja sumnjam ali sam se prijavio.
Evo imam vas sad ali nisam imao na tastaturi, zato kažem nemam više prijavljenih. Evo imam sad Vinka Zorića na tastaturi. Izvolite gospodine Zoriću, ja se izvinjavam stvarno, ja va smolim najljubaznije da shvatite da nije moja namjera da bilo kome kad se javi za riječ, zato sam rekao dajte da poštujemo tehnologiju.
Dobro, ovaj,
Evo ja vas molim da mi pomognete, stvarno nemam razloga, pogotovo prema
Isprovocirali ste me i to će utjecati na kvalitetu zakona.
Nemojte, neće
Ovako, ja sam dobio izvješće Komisije od 25.srpnja, gdje piše na drugoj stranici pod d) Komisija je na 17. sjednici održanoj 9. i 13. lipnja, i 7.srpnja 2005., nakon rasprave o rezultatima provedenog javnog saslušanja, u osnovnom zakonodavnom postupku komisijske faze nakon provedene opće i rasprave o pojedinostima, većinom glasova podržala načela predloženog zakona i usvojila amandmane koji su uložili zastupnici, Adem Huskić, Selim Bešlagić, Momčilo Novaković, Vinko Zorić. Ja dalje neću čitati. Ja sam vrlo zadovoljan što je usvojen moj zakon i molim vas da ovo, moj amandman i da ovo uđe u zapisnik a onda ćemo pitati Komisiju i nadležno ministarstvo zašto nisu implementirali moj amandman uz zakon. Dakle, ako je ovo izvješće Komisije točno, a jeste, jer su oni jučer usvojili amandmane, zapisnike, ja tražim da se moj amandman kojeg evo ja ovde držim u ruci a svi ste ga dobili, implementira u zakon i ništa više. 47
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Je li se javlja još neko za diskusiju? Nema više rasprave. Zaključujem raspravu dame i gospodo, bez obzira što će biti pauza. Molim ministra Dokića da, da pojašnjenja ako ima potrebu ali da ona ne izazovu repliku i nakon dva sata smo vratili se na početak u skladu sa Poslovnikom, da se izjašnjavamo o amandmanima i o zakonu. Izvolite profesore Dokiću.
Hvala predsjedavajući. Osjećao sam potrebu sobzriom na posljednje diskusije, samo da kažem to, da u onom dijelu u kome su usvojeni amandmani, mislim da ih je usvojeno 77 i ono intervencija koje je napravila Komisija transporta i komunikacija, da su potpuno u duhu osnovnog koncepta koje je Savjet ministara predložio. Sa te tačke gledišta dakle, mi. Drugo, htio bih da naglasim da ovaj zakon i svi zakoni iz Ministarstva komunikacija i transporta koje ste do sada dobivali, i koje ćete dobivati dok sam ja ministar, niko ne zna dokle ću biti, su rađeni u Ministarstvu komunikacija i transporta, u saradnji sa OHR-ovim predstavnicima, kada su ih oni sugerisali. Dakle, svi su tako dolazili i tako će i biti. Moj zamjenik me je potsjetio a nisam vam maloprije rekao, imao sam još jednu intervenciju prema OHR-u, 27.septembra prije nego što smo uputili zakon na Savjet ministara i rekli, ukoliko u narednih 15 dana nema nikakvih, idemo u proceduru i išli smo. Radilo se dugo, mnogi su ljudi uključeni. Meni je drago da se uključio i Savjet za bezbednost saobraćaja RS koji sam ja formirao dok sam taj posao obavljao u Banja Luci i evo kako stvari stoje, i ja se nadam da ću formirati i Savjet za bezbednost saobraćaja na nivou BiH. I svi će biti uključeni u ove pravilnike. To je veoma važno i to hoću da vam poručim. Ako neko od vas poslanika izvan Komisije za komunikacije i transporta želi da učestvuje u izradi nekog pravilnika, prijavite se. Mi ćemo čim vi izglasate zakon krenuti u proceduru, formirati radne grupe, biće ih više jer je više pravilnika, da radimo na tim aktima jer su oni jednako važni kao i ovaj zakon. Ali ne možemo na njima raditi dok nemamo zakona. Dakle, još jednom, evo odgovor profesoru Avdiću, ovo što je do sada usvojeno je u duhu, konceptu onoga što je Savjet ministara predložio. Ovo su popravke.
Zahvaljujem ministru profesoru doktoru Branku Dokiću. Vinko Zorić je tražio repliku.
Jesam, ja sam rekao ono što sam imao reći. Ne može Komisija i ne može Ministarstvo mijenjati moj amandman. Može ga odbiti. Može kazati da je neprihvatljiv ali ja u izvješću Komisije čitam, ja nisam imao nego jedan amandman. Čitam u izvješću da je moj amandman prihvaćen ali kad sam čitao prečišćeni tekst vidim da nije prihvaćen. I zato ja pitam, šta smo mi uradili od prošli put do danas, da 48 se zadnji put recimo da se prošli put nismo mogli izjasniti a danas možemo a ništa između toga se nije dogodilo. Mi smo tražili i zadnji put da vidimo prečišćeni tekst a da se uvaži zapisnik od 25.7. gdje piše da je moj izmeđuostalih je li, amandman usvojen. I ja ništa drugo ne tražim. Ali ne može biti u drugom tekstu. Ja ga nisam u drugom podnio. Ma ne može Komisija imati svoj amandman. Jesam li ja to dozvolio Komisiji.
Molim vas da dopustite da gospodin Zorić govori. Miloš Jovanović. Ja vas molim da zaključimo, replikama. Vodili smo iscrpnu raspravu.
Ma, samo da pomognem. Znači, suština amandmana gospodina Zorića. Ako znači, gdje god piše entiteti, nadležni, odnosno organi kantonalni, mi smo rekli nadležni organi. Znači nema sad u članu tom i tom da piše kantoni. Znači usvojili smo taj amandman ali piše nadležni. Nema da piše ni entiteti nego piše nadležni organi. A pod nadležne organe rekli smo šta sve spada. Znači, u članovima nismo rekli, ali rekli smo znači šta se podrazumjeva pod nadležnim organima. Pa ne, ali da ne bi u svakom članu pisali entiteti, rekli smo šta su nadležni organi.
Zahvaljujem se kolegi Jovanoviću. Dame i gospodo, imam jedan predlog ali molim da mi pomognete. Vodili smo iscrpnu raspravu. Ukoliko cijenite da će pauza pomoći, daću pauzu. Ja se bojim da neće. Ja mislim da smo došli u situaciju da se izjašnjavamo po amandmanima konkretno i o zakonu konkretno. Momo Novaković je tražio pauzu, ako insistira ne mogu da je ne dam, premda mislim da bi dobro bilo da nastavimo rad, da završimo ovaj zakon, da se izjasnimo o amandmanima. Insistirate li na pauzi Momčilo? Pauza 15 minuta. Molim vas da iskoristimo pauzu kako bi smo dakle zaključili smo raspravu. Idemo na izjašnjavanje. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Ima li potrebe da kolega Novaković, da objašnjenje za traženu pauzu ili nema? Nema. Zahvaljujem. Idemo dalje. Dame i gospodo zaključili smo raspravu. Samo malo, kolegica Majkić. Dakle, došli smo do toga da se izjašnjavamo o amandmanima. Zahvaljujem se kolegi Ćemanu, on je odustao od dijela amandmana, na nekim insistira. Aako podnosioci amandmana misle da ima amandmana koji su mnogo bitni, od kojih ne mogu odustati, ja molim da ako ima još podnosilaca amandmana da žele da odustanu, dali bi veliki doprinos da ne gubimo mnogo vremena na glasanju, ako ne moraćemo pristupiti glasanju po amandmanima, po redoslijedu kako su podneseni. Ali pre toga, kolegica Majkić, izvolite. 49
Ja bih želila prije svega da kažem, to je posljednja moja rečenica koju ću ja izgovoriti ovdje, da usvajanjem ovog zakona, građani BiH neće imati međunarodno priznatu vozačku dozvolu. Ne govorim, nemojte me pogrešno da razumijete, ne govorim o dokumentu koji pokazujemo u tranzitu, nego govorim o dokumentu koji treba da nostrifikujemo ako 6 mjeseci boravimo u inostranstvu, duže od 6 mjeseci i treba da je zamijenimo za nacionalnu. Da bi je zamijenili moraćemo polagati vozački ispit zato što u osnovnim stvarima kad je u pitanju ovaj zakon, nisu ispoštovane direktive EU. To je poslednja rečenica.
Zahvaljujem. Zaključili smo raspravu. Ja vas molim, mogu li zamoliti i da sam znao da će ovo biti otvaranje rasprave, da sam znao da će biti otvaranje rasprave, mislio sam da ima oko procedure glasanja. Ja vas molim, samo ako ima oko procedure glasanja, gospodine Andriću, možete li,
Sobzirom da smo maloprije konstatirali da je usvojen amandman gospodina Zorića, stoga ja mogu povući amandman broj I kao u tom slučaju.
Zahvaljujem kolegi Andriću. Idemo na izjašnjavanje po redosledu. Prvi su amandmani gospodina Mirsada Ćemana. Vi imate amandmane kod sebe, ima li potrebe da ih čitam? Mirsad Ćeman je insistirao da glasamo o amandmanu III. Ko je za to da se prihvati amandman, ustvari da glasamo za amandman III gospodina Ćemana? Glasajte sad. Dakle, za 6, protiv 16, suzdržanih 6, Konstatujem da amandman III gospodina Ćemana nije prihvaćen. Prelazimo na glasanje o amandmanu IV gospodina Mirsada Ćemana. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 8 za, 15 protiv, 5 uzdržanih, Konstatujem da amandman IV gospodina Ćemana nije prihvaćen. Izjašnjavamo se o amandmanu VIII gospodina Mirsada Ćemana. Pripremite se za glasanje. Glajte sad. Za 9, 16 protiv, 7 uzdržanih, Konstatujem da nije ni amandman VIII gospodina Ćemana prihvaćen. 50 Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu XI gospodina Mirsasda Ćemana. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 11, protiv 13, 8 suzdržanih, Dakle, nije ni ovaj amandman, nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu XIV gospodina Mirsada Ćemana. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 10, protiv 17, uzdržanih 6, Konstatujem da i ovaj amandman nije prihvaćen. Izjašnjavamo se o amandmanu XV je li tako, gospodina Ćemana. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 9, protiv 13, 8 suzdržanih, Dakle, i ova amandman nijej prihvaćen. Izjašnjavamo se o amandmanu XVIII gospodina Ćeman. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 8, protiv 16, 9 suzdržanih, Konstatujem da i ova amandman nije usvojen. Time smo završili proceduru izjašnjavanja o amandmadnima koje je podnio poslanik, gospodin Mirsad Ćeman. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Adema Huskića. Izjašnjavamo se o amandmanu I gospodina Adema Huskića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 10 za, 14 protiv, 6 uzdržanih, Dakle, nije prihvaćen amandman broj I gospodina Adema Huskića. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu II, povlači ostale amandmane. Zahvaljujem kolegi Huskiću. Idemo na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Milorada Živkovića. On ima samo jedan amandman. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 13 za, 17 protiv, 3 suzdržana, konstatujem da ovaj amandman I gospodina Živkovića nije prihvaćen. 51 Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima gospođe Dušanke Majkić. Pripremite se za glasanje, glasamo o amandmanu broj I. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 1 protiv, 6 suzdržanih, Konstatujem da amandman I gospođe Dušanke Majkić nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu II gospođe Dušanke Majkić. Glasajte sad. Za 7, 21 protiv, 2 suzdržana, Konstatujem da amandman II nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu III gospođe Dušanke Majkić. Glasajte sad. Za 9, 21 protiv, 1 suzdržan, Nije prihvaćen amandman III gospođe Dušanke Majkić. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu IV. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 7, 26 protiv, 2 suzdržana, Konstatujem da amandman broj IV nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu V gospođe Dušanke Majkić. Glasajte sad. 7 za, 25 protiv, 3 suzdržana, konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman. Pripremite se da glasate o amandmanu broj VI gospođe Dušanke Majkić. Glasajte sad. 8 za, 24 protiv, 3 suzdržana, konstatujem da i ovaj amandman nije prihvaćen. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu VII gospođe Dušanke Majkić. Glasajte sad. Za je glasalo 9, protiv 22, 3 suzdržana, Konstatujem da i ovaj amandman nije prihvaćen. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu broj VIII. Glasajte sad. Za 5, 22 protiv, 3 suzdržana, Konstatujem da i ovaj amandman nije prihvaćen. 52 Na kraju, pripremite se za glasanje o amandmanu IX gospođe Dušanke Majkić. Glasajte sad. Dakle, za 5, 26 protiv, 1 suzdržan, Konstatujem da i amandman IX nije prihvaćen. Time smo završili izjašnjavanje o amandmanima gospođe Dušanke Majkić. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Filipa Andrića i Martina Raguža. Odustali su od amandmana broj I koliko znam.
Činjenica da je taj amandman usvojen.
Usvojen, da. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu II. Pripremite se za glasanaje. Glasajte sad. Za 7, protiv 22, 7 uzdržanih, Konstatujem da amandman II nije prihvaćen. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu broj III. Glasajte sad. Za 8, protiv 18, uzdržanih 8, Konstatujem da amandman III nije prihvaćen. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu broj IV. Glasajte sad. Za 7, protiv 20, 8 suzdržanih, Nije prihvaćen amandman. Pripremite se za glasanje o amandmanu broj V. Glasajte sad. A, V je usvojen. V i X, nemam ovdje zabilježeno, oprostite. Ne izjašnjavamo se dakle o amandmanu V. Izjašnjavamo se o amandmanu VI. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 8, 20 protiv, 6 suzdržanih, Nije prošao ovaj amandman. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu broj VII. Glasajte sad. Za 8, protiv 19, 6 suzdržanih, Konstatujem da ni ovaj amandman nije prihvaćen. 53 Pripremite se za glasanje o amandmanu VIII. Glasajte sad. Za 7, protiv 17, 5 suzdržanih, Ni ovaj amandman nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu IX. Glasajte sad. Za 9, protiv 17, 4 uzdržana, Nije prihvaćen ni ovaj amandman. Time smo završili proceduru izjašnjavanja o amandmanima gospođe Ruže Sopte i gospodina Martina Raguža. Je li ima još amandmana
Nema više.
U proceduri nismo dobili više amandmana i sada dame i gospodo, prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u cjelini. Pozivam, Adem Huskić, izvolite Ademe.
Dozvolite mi samo da prije glasanja predložim jedan zaključak, ako može.
Nemojte molim vas, ušli smo u proceduru izjašnjavanje, nemojte zaključke molim vas, da ne otežavamo posao. Ako mogu da vas zamolim.
Ne, neće otežavati, mislim da neće otežavati.
Da završimo proceduru glasanja o zakonu pa ćemo poslije zaključak.
Može, može.
Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje o Zakonu samo malo, dakle da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o osovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u drugom čitanju. 54 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 27, 5 protiv, 3 uzdržana, 17 iz Federacije 10 iz RS za. Konstatujem da je ovaj zakon usvojen u drugom čitanju. Dakle, završili smo usvajanje zakona. Molim gospodina Huskića ako zaključak koji misli predložiti, premda nije praksa i procedura kad se usvoji zakon ali da čujemo zaključak, izvolite.
Zaključak je na tragu onog ša smo mi ovaj, šta smo govorili i u diskusiji i to što ste vi izrekli, samo da ga formaliziram. Znači, u ime Kluba predlažem da donesemo, u ime Kluba Stranke za BiH, predlažem da donesemo zaključak slijedeći; imajući u vidu uslove i način donošenja ovog zakona, Parlamentarna odnosno Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje resorno ministarstvo da u roku od 6 mjeseci pripremi eventualne izmjene i dopune zakona po proceduri kako je to inaće,
Nemojte, pa mi usvojili tek zakon, predlažemo izmjene i dopune. Reći će javnost da smo,
Neće reći,
... čime šaljemo poruku da smo usvojili loš zakon, ako se pokažu propusti, Vijeće će to uraditi. Meni se čini barem. Ali evo, molim vas lijepo, čuli ste zaključak, da se izjasnimo. Šta mogu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 14, protiv 12, 7 suzdržanih, iz RS nema većinu, nema entitetsku većinu. Hoćemo li se usaglasiti odmah i završiti glasanje ili da ostavimo poslije? Evo ima suglasnost. Glasamo dakle protiv ko je iz RS? Moramo glasati, ponoviti, jesam Nisam saglasan, evo idemo ponoviti glasanje. Ne, mislim, jer sam rekao da to gubi smisao ako smo usvojili zakon, šaljemo. Molim lijepo, idemo da završimo proceduru glasanja do kraja. 55 Ko je iz, dakle pripremite se za glasanje. Glasaju oni koji su protiv iz RS, pošto nema većinu entitetsku? 8, nema dovoljnu većinu. Treba 10 da bi zaključak pao. Dakle, prihvaćen je zaključak gospodina Adema Huskića. Moramo raditi u skaldu sa procedurom. Idemo na tačku broj pet, Ad.5. Prijedlog zakona o Matici iseljenika BiH, prvo čitanje Prijedlog ovog zakona dostavljen je Domu 9. maja 2005.godine. Razmatran je u redovnoj proceduri. Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje 3. juna 2005.godine. Nadležna je Komisija za ljudska prava i imigraciju izbjeglica i azil, izvještaj nadležne komisije je dostavljen 27. jula 2005.godine. Izvještaj ste naravno dobili. Vidjeli ste da je Komisija usvojila dva amandmana. U plenarnoj fazi imamo 10 amandmana gospodođe Perkanović, napominjem da je ovo zakon u prvom čitanju. I, otvaram raspravu. Javlja se za riječ gospodin Zorić, naravno imam ga i na tastaturi. Gospodine Zoriću, izvolite.
Ja u ime Kluba HDZ Demokršćani tražim stanku od pola sata.
Na zahtjev Kluba HDZ-a Demokršćani, pauza pola sata. Dakle, ja vas molim da počnemo u 2:00 sata. Iskoristite priliku da ručate. [[PAUZA]] Ja predlažem da nastavimo sa radom. Malo smo produžili ovu pauzu, nadam se da ste ručali, odmorili se i da ćemo intenzivno raditi. Pauzu je tražio kolega Vinko Zorić. Je li ima potrebe da obrazloži? Nema. Dakle, dame i gospodo mi smo na petoj tačci dnevnog reda. To je Predlog zakona o Matici iseljenika BiH. Prijedlog ovog zakona dostavljen je 9. maja 2005.godine. Razmatran je u redovnoj proceduri. Ustavno-pravna komisija je dostavila svoje viđenje. Vi ga imate na stolu. Vidjeli ste da je Komisija usvojila dva amandmana i u plenarnoj fazi imamo 10 amandmana gospođe Mare Perkanović. Mi smo u prvom čitanju. Otvaram raspravu o ovom zakonu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Momčilo Novaković, ja molim samo da se prijavite rekao sam na, nema vas prijavljenog. 56
Gospodine predsjedavajući, moram reći da je jedan od amandmana koje je uložila naša kolega gospođa Perkanović, se ustvari odnosi na principe samog zakona i zbog toga ću nekoliko riječi i o tome, prije svega, imajući u vidu neprincipjelnost određenih rješenja u samom zakonu. Naime, zakon je predvidio mogučnost da se matice iseljenika osnivaju i na nivou opština. I ne bi to bilo ni mnogo sporno da on nije onemogućio da se formiraju na nivou entieta i na nivou kantona. I sad ozbiljno se psotavlja pitanje šta je motivisalo zakonodavca da predloži takvu mogućnost a ne ostavi ili ne predloži ovu drugu mogućnost. Ja ne bih ulazio sad u te motive ali upravo iz tog razloga kao i još nekih manje značajnih, mi nećemo podržati principe ovog zakona i smatramo da se izvještaj treba vratiti Komisiji i da Komisija još jednom sagleda amandmane gospođe Perkanović kako bi usvajanjem istih omogućila prolaznost ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje? Mirsad Ćeman se prijavio za riječ, izvolite.
Kolegice i kolege ja ću vrlo kratko. Ja sam u ranijem pokušaju donošenja ovog zakona, imao namjeru i nešto se biva aktivnije uključio. Ovaj put sam iskreno govoreći namjerno ostavio da vidim kako će to uraditi na neki način drugi i moram reći da ipak nisam zadovoljan ni sa ovim predlogom zakona niti sa intervencijama koje je nadležna komisija učinila na od Vijeća ministara predloženi tekst zakona. Konceptualno, ali naravno samo iz drugih razloga ni ja se ne slažem sa činjenicom da u BiH trebamo imati sad po svim nivoima kako se jedino može razumjeti iz ovog teksta posebne matice. Valjda imamo i trebamo imati kategoriju iseljenika iz BiH s kojim država i njene institucije trebaju imati i kroz ovaj specifičan kanal kao što je matica, odgovarajuću saradnju a predviđati malte ne, na općinama, kantonima itd. formiranje matica, da je bar rečeno ili ja nisam dobro razumio, formiranje nekih odjelenja pa nekih aktiva, nekih oblika djelatnosti Matice iseljenika BiH, to bi onda bilo prihvatljivo. Dakle, tako predviđajući i na općinskim i kantonalnim i tako nivoima za mene zaista nije prihvatljivo iz te tačke, to kao bitan princip ovog zakona, za mene nije prihvatljivo. Ja ne vidim razloga, naravno ni za formiranje matice iseljenika po entitetima. Zaista trebamo pokušati bar zračiti jednom klimom pa iz ovoga parlamenta koji treba da funkcionira kao jedinstvena institucija, i prema građanima iz BiH u inozemstvu, kao jedno društvo koje će raditi na povezivanju tih ovaj, ljudi uvažavajući uvijek, to se podrazumjeva i treba naglašavati sve specifičnosti i sve razlike, ali svi ti ljudi vani imaju jednu kategoriju, oni su ljudi izvan BiH skojim ova država i njene institucije treba da imaju odgovarajuću saradnju. A, modaliteti neka se ovaj, u cijelom tom šarenilu koje treba afirmisati ono što je pozitivno, neka se iznalaze. 57 Dakle, da zaključim, ne mislim da je niti Prijedlogom zakona od strane Vijeća ministara pogotovo ne ni intervencijama nadležne komisije usmjereno ovo zakonsko rješenje u pravom pravcu i ja izražavam vrlo velike rezerve u tom pogledu i mislim da ne mogu ni podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Riječ ima gospodin Selim Bešlagić.
Prvo, ... u članu 4. ovog zakona bilo je predviđeno da se mogu formirati područja za jednu ili više opština ili kantona, i ja sam uvažavajući upravo ovu činjenicu koju su pričali, rekao da ovde treba brisati riječ – kantoni, jer ja se slažem da npr. u Opštini Doboj, može biti Matica iseljenika Opštine Doboj kao ispostava, jer imamo Doboj-jug, Doboj-istok, Doboj grad i mislio sam da opštine su i u entitetu i u RS. I zbog toga sam predložio da se briše riječ – kantoni, sa tim da ostaje Matici iseljenika BiH mogučnost formiranja evo, kažem zajednica na nivou više opština, što nažalost nije prihvaćeno i iz tih razloga smatram i ja da ovaj zakon bi trebalo možda ponovo razmotriti.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Mara Perkanović, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, ja ću isto tako da se osvrnem na ovaj zakon, na principima na kojem je on zasnovan, kako je uređen. Zaista, ja sam više negoli razočarana što se u ovoj zemlji ne poštuje ustavna hijerarhija prilikom izrade zakona i mislim da je krajnje vrijeme da radi dobrobiti i radi razvijanja dobrih međuodnosa kako među narodima koji su u BiH, tako i svih građana, da se poštuje prije svega ustavna kategorija uređenja unutarnjeg uređenja BiH i prilikom izrade zakona da se uzme u obzir hijerarhija uređenja. To će zasigurno biti bolje za funkcionisanje svih zakona koje donosimo jer će biti prihvatljviji za sve i sa daleko više uspjeha će biti sprovođeni do periferije i mislim da je to jedini put BiH u bolju, svjetliju budućnost i bolje međuljudske odnose. I stoga, osnovnu primjedbu koju sam i u amandmanima iznjela jeste to izbjegavanje davanja značaja u ustavnom uređenju, gdje su entiteti ustavna kategorija a svođenje i davanje značaja čak na opštinske nivoe, što je apsolutno ne prihvatljivo.
Zahvaljujem kolegici Perkanović.Ko se dalje javlja za riječ? Elvir Jahić, izvolite. 58
Gospodo predsjedavajući, ja bih htio reći par riječi u vezi rasprave koju smo imali na nadležnoj komisiji po ovom pitanju. Naime, vi vidite ovde da imamo dva odnosno tri pogleda bar što se tiče ove organizacije, unutrašnje organizacije Matice iseljenika. Ja mislim ipak da je ovo jedan značajan iskorak ka naprijed i da ima puno elemenata dobrog u ovom zakonu, mada se i ja sa nekim segmentima ne slažem, ali mislim da to treba da bude stvar kompromisa. Evo, vi ste mogli vidjeti da na jednoj strani dakle imamo da se traži da malte ne svaki nivo vlasti u BiH može formirati maticu iseljenika. Na drugoj strani tražimo da ostane samo za državu BiH, dakle da se ukine sve i opštine itd. Mi ako ne budemo imali želje za nekim kompromisom, da nešto uradimo,dakle nećemo usvojiti ovaj zakon. Ovo je prijedlog koji je došao od Vijeća ministara. ja dakle, isto imam veoma slično mišljenje kao gospodin Ćeman. Dakle, ali to neće moći proći. Dakle, ovde govorimo, pokušavamo naći neko kompromisno rešenje i mislim da je to ovo koje je predloženo. Dakle, nije najidealnije ali i takvu smo imali raspravu i na komisiji. Sigurno dakle da ako nešto na komisiji prođe, da imamo entitetska, to neće proći ovaj, ne vjerujem da će proći i na Parlamentu. Tako da, dajte malo da napravimo jedan iskorak i da ne idealiziramo stvari. Mislim da je ovo dobro, dakle ovo se govori Matici iseljenika BiH i najbolje bi bilo dakle, da zaista ostane samo ta matica dakle da ne idemo na opštine, na kantone i tako. Ali evo, mi smo dobili prijedlog od Vijeća ministara koji je usaglašen na način kako je usaglašen i tamo, a znate na koji način se usaglašava u Vijeću ministara i evo, ja predlažem da mi usvojimo u ovom obliku, mada kažem, nije najsretnije rješenje ali je puno bolje nego stanje kakvog sada imamo.
Zahvaljujem, ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i predlažem da se pripremite da se izjašnjavamo o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se da glasate za zakon u prvom čitanju. Glasajte sad. Za, molim,
nije uključen mikrofon
Tražite da ponovo glasamo. Molim da se ponovi glasanje. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 17, protiv 14, suzdržanih 6. Dakle, nemamo entitetsku većinu. Ostavićemo ovo da usaglašavamo. Nećemo ostavićemo za narednu sjednicu. 59 Dakle, dame i gospodo, usaglasićemo je i na narednoj sjednici ćemo informisati Dom i usvojiti. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda to je, Ad.6. Predlog zakona o duvanu BiH, sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije, predlagač zakon poslanik Zlatko Lagumdžija i Jozo Križanović i Selim Bešlagić Predlog zakona dostavljen je u parlamentarnu proceduru 31. januara 2005.godine. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 17. februara 2005. godine i podržala ustavno-pravni osnov za donošenje ovog zakona. 5. aprila od Ustavno-pravne komisije Kolegij je dobio zahtjev za produženje roka za razmatranje jer je Komisija odlučila da od Savjeta ministara zatraži izjašnjenje o predlogu ovog zakona. Kolegij je odobrio produženje roka, pa je 8.januara 2005.godine dostavila Izvještaj o Predlogu zakona o duvanu. Tada je Komisija Predlog zakona prihvatila i usvojila 5 amandmana. Komisija je konstatovala da Savjet ministara nije dostavio svoje mošljenje. Na 59. sjednici mi smo imali ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Tada je resorni minsitar zatražio da se odloži razmatranje Prijedloga zakona o duvanu, dok Savjet ministara ne razmotri mišljenje Ministarstva za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose koje im je dostavljeno. Na prijedlog minsitra spoljne trgovine Dom je usvojio zaključak kojim je nadležnoj komisiji određen rok od 15 dana za dostavljanje novog izvještaja o Predlogu zakona o duvanu, uzimajući u obzir mišljenje Savjeta minstara o Predlogu zakona i eventualno nove amandmane. U ponovnom razmatranju Ustavno-pravna komisija je imala mišljenje Savjeta ministra pa je 27.jula dostavila Izvještaj o Predlogu zakona o duvanu kojim nije podržala principe Predloga zakona i konstatovala da nisu se stekli uslovi za nastavak zakonodavne procedure. Mi znači, u skladu sa zaključkom Doma imamo sada raspravu o Izvještaju Komisije, koji je negativna. Potsjetit ću vas da smo na odredbe tačke 2. i 3. tog zaključka. Tačka 2. – ukoliko Dom prihvati Izvještaj nadležne komisije predloženi zakon se smatra odbijenim. Ukoliko se ne prihvati Izvještaj, Dom će od Komisije zatražiti da sačini novi izvještaj baziran na novih smjernicama koje utvrdi Dom, koji Dom odredi zaključkom. Otvaram raspravu o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu zakona o duvanu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Ćeman.
Dakle, vrlo kratko u ime Ustavno-pravne komisije. Mislim da je izvještaj jasan. Komisija je dakle, da ne duljim, samo kad je prvi put razmatrala kao nadležna komisija ovaj zakon, bila u prilici da to razmatra bez prisustva i argumentacije Vijeća ministara. Dakle, korektno se odnosivši prema čitavoj toj problematici, zauzela je stav. Kad smo dobili a i po zaključku ovog doma, dakle nešto pire elaboracije od strane Vijeća ministara i uz prisustvo ovlaštenog predlagača Vijeća ministara, 60 komisija je kao što ste vidjeli, ocijenila da uvažavajući a to je obrazloženje svega onoga što je Vijeće ministara reklo, da ima potrebe dati priliku i Vijeću ministara da sagleda ovu problematiku sa svih aspekata pa uključiv i ono sve što je u međuvremenu rečeno ovdje, zaključila da ipak ovaj, principi zakona nisu prihvatljivi i evo, ja samo još jedanputa ponavljam, predlažemo da se usvoji ovaj izvještaj, dakle da se principi odgode a to praktično, odnosno ne prihvata a to praktično znači poziv i obavezu Vijeću ministara da jednostavno ovom se problematikom vrlo temeljito pozabavi ida ukoliko sutra možda dobijemo jedan kompletan prijedlog zakona iz ove oblati koji bi naravno cijenio ono što je dobro u ovom zakonu, što su kolege koje su ga predložile u njega već bile ugradile. Toliko.
Zahvaljujem, za riječ se javlja dalje gospodin Križanović, izvolite.
Uvažavajući ovu činjenicu da smo s pauze ručali i da smo malo se ovaj, razlijenili, ja neću zaista duljiti ali smatram da je vrlo važno da prije nego što pristupimo glasanju, da se potsjetimo na još neke momente koje nije predsjedavajući ovdje sve izložio. Ja samo mogu potsjetiti vas da smo ovaj zakon dostavili u Parlament 31.1. ove godine, to znači prije 7 mjeseci, da se Vijeće minstara na dva puta, na traženje od strane Parlamenta da se očituje o predloženom zakonu, nije očitovalo sve do prije hajde da kažem, punih ... mjeseci sve do prije mjesec dana kad je ovaj zakon bio već pri usvajanju na ovom domu, pošto je dobio jednoglasnu podršku od svih članova Komisije. Vidite, u pismu koje je imalo da kažem presuđujući utjecaj na odluku Komisije ovako kakva jeste, bilo je pismo Vijeća ministara u kojem se kaže u početnom dijelu, da treba donijeti zakon, da je zakon nužan za BiH, da on doprinosi uređenju ekonomskog prostora zajedničkog, da pospješuje domaću proizvodnju, štiti domaću proizvodnju, štiti domaće sorte duhana itd. U drugom dijelu pisma se kaže da je sad upitan i ustavni temelj ovog zakona, pa bi sad bilo racionalno jel de, nakon 8 mjeseci rasprave u Parlamentu, da se formira radna grupa, da sagleda ustavni temelj pa ako doše do toga da je to sve uredu, da se onda napravi radna grupa u kojoj će biti uključeni i neko od predladgača, pa će to od dakle, datuma formiranja radne grupe biti završeno za 3 mjeseca. I, za godinu dana ćemo biti u situraciji ovde da raspravljamo o tom zakonu. Jučer kad smo raspravljali o trgovinskoj razmjeni BiH, konstatirano je da je odnos izvoza i uvoza pića i duhana u BiH 1:16. Ko je imao strpljenja da pročita ovaj zakon, mi smo ustvrdili da bi primjenom ovog zakona, dobrim dijelom stimulirali domaće proizvošaće duhana prije svega da sade duhan, domaće prerađivaće duhana da ugrađuju taj duhan u domaće cigarete i na taj način već ostvarili jednu od mjera koje Vijeće ministara namjerava da poduzima u cilju smanjenja trgovinskog debalansa. 61 Ja zaista samo želim da izrazim jejdno svoje nezadovoljstvo. Ja u potpunosti cijenim da treba konsultirati Vijeće ministara o svakom zakonskom prijedlogu koji dolazi od strane zastupnika. Ali, odnos Vijeća ministara prema ovome se iskazao time što se nisu očitovali punih pola godine na ovaj zakon. I sada, kada zastupnici bez tog mišljenja, potpuno jednoglasno u Komisiji doneseu zaključak da treba usvojiti predloženi zakon, samo mjesec dana nakon toga sa pismom Vijeća ministara dolazimo u jednu situaciju koja nas potpuno vraća na početak. Želim samo reći u vezi sa mišljenjem Komisije da mi nemamo namjeru naravno, da učestvujemo u toj radnoj grupi koja bi se eventualno formirala ukoliko bi se prihvatilo mišljenje Komisije. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Riječ ima Dušanka Majkić, izvolite.
Poštovane koleginice i kolege poslanici, ovaj izvještajj Komisije od prilike pokazuje svu tugu koju moramo priznati kad pročitamo ovakve stvari da u jednom važnom dokumentu koji je potreban ovoj zemlji, raspravljamo toliko dugo. Znači od 31.1. kad su uz poštovanje za napor koje su kolege iz poslaničkog Kluba SDP-a učinili, da bi donijeli predlog ovakvog zakona, i uz sve primjedbe koje bi mogle ići na račun tog zakona, da li je dobar ili nije dobar, da li je trebao umjesto jednog budu tri zakona, da jedan bude zakon o duvanu, drugi da bude zakon o duvanskim prerađevinama i treći da bude zakon o prometu duvanskih proizvoda, mislim da su oni ipak uložili jedan napor da ova zemlja dobije zakon kakav nema. Šta je pokazao Savjet ministara, kao i do sada Ministarstvo za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose, oni inače nemaju obavezu da, imaju minimum poštovanja za ovaj paralment, pa tako nisu smatrali da treba odgovoriti riječ jednu na ovu temu. Nakon toliko vremena konstatuje se da treba da se formira nekakva komisija i to pazite, molim vas tekst, kao krajnji rok za završetak rada radne grupe, određen je period od 3 mjeseca od njenog uspostavljanja a da se pri tom ni jednom riječju ne navede kad će ta biti formirana. U ovoj godini, 2005. godini neće doći do prijedloga zakona od strane Savjeta ministara. Pa vas pitam, i ne mogu, prvo moj stav je da se ne može podržatii ovakav izvještaj Komisije i da smatram da ovakav način kao što je ovaj primjer, pokazuje nebrojano kolika je odgovornost Savjeta ministara prema ovom parlamentarnom domu.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu dame i gospodo. Pripremite se da se izjasnimo dakle o Izvjetšaju Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 23, protiv 13, suzdržanih nijedan. Dakle, prihvaćen je Izvještaj Komisije i samim tim, se ovaj zakon smatra odbijenim. 62 Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad.7. Prijedlog okvirnog zakona o visokom obrazovanju sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije, predlagač zakona je gospodin Momčilo Novaković Kolega Novaković podnio je Predlog zakona 13. maja 2005.godine, sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika Doma. Na 58. sjednici Dom nije prihvatio zahtjev za hitni postupak pa se Predlog zakona razmatra u redovnoj proceduri. Ustavno-pravnoj kojisiji 3.juna, Ustavno-pravna komisija 3.juna dostavila je mišljenje kojim je utvrdila da postoji ustavno-pravni osnov za donošenje ovog zakona. Nadkežna je također Ustavno-pravna komisija, čiji smo Izvještaj dobili 27.jula ove godine. Izvještaj Ustavno-pravne komisije ste dobili. Kao što ste vidjeli, Ustavno-pravna komisija nije prihvatila principe, Predlog ovog zakona, te je konstatovala da se nisu stekli uslovi za nastavak zakonodavne procedure o Predlogu zakona o visokom obrazovanju. Imamo prema tome, proceduru kao u prethodnoj tačci. Dakle, raspravljamo i odlučujemo o Izvještaju Ustavno-pravne komisije. Otvaram raspravu o Izvještaju. Ko se javlja za riječ? Momčilo Novaković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja neću govoriti o zakonu, o tome sam govorio ovaj, na jednoj od prethodnih sjednica, ali cijenim ono i kao predlagač, i to je moja, samo moja ocjena da Komisija nije u dovoljnoj mjeri sagledala sve aspekte ovog zakona. Smatram da sobzriom da u startu nisu prihvaćeni principi ovog zakona, ustvari nismo ni ušli konkretno u primjedbe na ovaj zakon, i zbog toga iznosim i svoj stav ali i stav kluba. Mi ćemo biti protiv Izvještaja Komisije sa željom da se omogući rasprava dakle o ovom zakonu na Komisiji, odnosno da se da dodatno vreme Komisiji da sagleda sve aspekte ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Mirsad Ćeman, izvolite.
Kolega Novaković je član Ustavne komisije a i predlagač je zakona i ja sam izgleda za kratko zakasnio da se prijavim prije njega da kažem, također u ime Ustavno-pravne komisije, mi smo napisali to što smo napisali, odluka je Komisije takva kakva jeste, odnosno stav. Ja inače zagovaram da posebno u ovakvim situacijam kad je negativno mišljenje o principima da budu obrazloženja. Javio sam se samo da kažem, da je obrazloženje zašto je vićina naraovno u Komisiji, jer većinom je odlučeno ovako, ovaj, obrazloženje je sadržano u aktu Vijeća ministara koje je Komisija imala u vidu kad je ovako odlučila. Prema tome, ovaj, to je ono što bi se moglo u prilog argumentacije Komisije zašto nije prihvatila principe kazati najkraće. 63 Mi nismo smatrali potrebnim da sad to ovde ponovo pocrtavamo jer smo svi dobili to pismo od Vijeća ministara. Ja u ime Komisije, mogu samo reći, bez obzira što je odluka donesena odnosno stav zauzet većinom glasova, da očekujemo podršku ovakvom stavu Komisije a potsjećam naravno, to nije nepoznato ovome domu da se intenzivno nažalost ne dovoljno brzo, ipak radi na Prijedlogu zakona od strane Vijeća ministara i očekivati je vjerovatno da dio ideja koje je kolega Novaković unio u svoj prijedlog, nađu također svoje mjesto i u tom prijedlogu. Moža bi zaista imalo smisla ali to nije bio jedini razloz, odnosno nije uopće bio razlog zbog čega je Komisija zauzela ovakav stav, upravo imati samo jedan prijedlog zakona jer kad imamo više zakona u proceduri, onda to ovaj, u mnogome komplikuje izjašnajvanje i ja na kraju samo mogu reći, ja ću podržati stav Komisije, a to znači da se ne prihvataju principi. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Nemam prijavljenih diskutanata. Zaključujem raspravu. Pozivam da se pripremite za glasanje, ko je za to da se prihvati, ko je za dakle da glasamo o Izvještaju Komisije, pardon. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 19, protiv 11, 2 uzdržana. Nemamo većinu iz RS. Ostaje da se usaglašavamo pa ćemo kao i na prethodnoj tačci na narednoj sjednici dostaviti izvještaj. Zahvaljujem. Završavamo sedmu tačku dnevnog reda. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad.8. Inicijativa Kluba poslanika SDP-a za formiranje Odbora Komisije za usaglašavanje teksta državne himne BiH, sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije Klub poslanika SDP-a predmetnu inicijativu dostaviljaju u parlamentarnu proceduru 14.februara 2005. godine. Na 59. sjednici Predstavnički dom razmotrio je Izvjetšaj Ustavno-pravne komisije koja tada nije podržala Prijedlog inicijative za formiranje Odbora za usvajanje teksta državne himne. Dom je usvojio zaključak kojim se inicijativa vratila Komisiji na dodatno razmatranje i dostavljenje novog izvještaja. Novi izjveštaj Komisija je dostavila 25.7.2005.godine iz kojeg ste vidjeli da je Komisija podržala prijedlog inicijative za formiranje Odbora Komisije za usvajanje teksta državne himne BiH. Otvaram raspravu o inicijativi. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti da li se prihvata ova inicijativa. Pripremite se za, zaključno, da, da, da glasamo o Izvještaju Komisije, da li se prihvata inicijativa, da. O Izvještaju Komisije, koja je prihvatila inicijativu da se 64 formira komisija. Nisam imao, gospodin Križanović je prijavljen na displeju, ali nema potrebe, izasnićemo se, jedino ako mislite da će prića uticati na izjašnajvanje, ja nemam ništa protiv da, glasa se za Izvještaj Komisije jer je Komisija prihvatila inicijativu. Pa naravno, jer to podrazumjeva jedno drugo. Molim vas pripremite se za glasanje. Jeste, pripremite se za glasanje, Glasajte sad. Ja vas molim da ponovimo, pošto sam ja glasao, nije uredu glasanje, molim ponovićemo glasanje. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad, nije tehnika registrovala dobro. Za 22, 7protiv, 4 suzdržana. Nemamo većinu iz RS. Ostaje da se usaglasimo pa ćemo kao i u prethodnoj tačci. Naredna sjednica, kao i prošla tačka. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, to je Ad.9. Izvještaj o radu Administrativne komisije Predstavničkog doma za period 1.1. do 30.6.2005.godine Dobili ste Izvještaj o radu Administrativne komisije za naznačeni period. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Pripremite se za glasanje o Izvještaju o radu Administrativne komisije. Glasajte sad. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Izvještaj o radu Administrativne komisije za perod 1.1. do 30.6.2005.godine. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, to je Ad.10. Tumačenje odredbi Poslovnika Predstavničkog doma o zahtjevu Ustavno-pravne komisije Predstavničkog doma Ustavno-pravna komisija dostavila je Kolegiju Predstavničkog doma zahtjev za tumačenje odredbu Poslovnika u smislu da li nadležne komisije trebaju voditi raspravu o predlozima zakona za koje Ustavno-pravna komisija nije dala pozitivno mišljenje o ustavno-pravnom osnovu za donošenje i usklađenost sa Ustavom BiH. Vi ste dobili tumačenje u kojem nije postignut konsenzus u Kolegiju Doma. U skladu sa članom 20. stav 2. odluku donosi Dom u slučaju da u Kolegiju nije postignut konsenzus. Otvaram raspravu o tumačenju koje ste dobili. U suštini, treba Dom da se izjasni. Ko se javlja? Gospodin Mirsad Ćeman, izvolite. 65
Dakle, problem je jasan. On je pravne proceduralne naravi i ja ovdje sad neću govoriti u ime Ustavne komisije, nego kao član ovog doma. Naime, zaista se na Komisiji postavilo pitanje koje na prvi pogled izgleda sasvim logično. Ako Ustavna komisija treba da da stručno mišljenje, pravno mišljenje o usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom prijedloga zakona, može se desiti naravno, da predlagač zakona i Ustavna komisija, pa i Parlament o tome imaju različita pravna stajališta. I to samo po sebi nije problem. Proceduralno, postavlja se problem ovaj, jer nas onda, zavisno od toga tumačenja Poslovnika se dovodi u poziciju kako da se odnosimo prema tom pitanju pa i ovaj parlament. Po mom mišljenju, pošto ipak konačnu ocjenu o zakonima, njihovom usvajanju itd. donosi Dom a ovdje nije riječ o amandmanima koji kao što se zna, kad budu prihvaćeni na ustavnoj komisiji, ugrađuju se u tekst zakona, i mogu se osporavati, pošto dakle konačan sud o zakonu i uopće donosi Dom, nema razloga zaustavljati proceduru pa čak i kad bi Ustavna komisija nekad rekla da eventualno nema ustavnog osnova. Da paradoks bude potpun, mi smo imali nedavno činjenicu da je recimo na Ustavnoj komisiji, neki su poslanici glasali protiv toga, da postoji ustavni osnov za izmjene Ustava, naravno motivirani prije svega političkim razlozima a ne pravnim, jer pravno nije uopće moglo biti sporno da postoji ustavni osnov za izmjene Ustava, ali iz političkih razloga glasali su protiv toga. Što znači, da ponekad se tu miješa politički ili pravni pristup, ali ovdje za mene, govorim kao član Parlamenta, nema uopće dileme, Ustavna komisija i kad bi kojem slučajem u nekim dakle slučajevima utvrdila da ne postoji ustavni osnov, treba da taj zakon ide dalje u proceduru na nadležnu komisiju, treba da ide na sjednicu Doma koji će se onda o tome u konačnici odlučiti. Ja bih jedino u vezi sa ovom problematikom, u evo usvojili smo doduđe Poslovnik novi, ne znam da li je to potencirano, ali to može biti zatijevano kao što recimo, kad je negativno mišljenje o principima, komisije treba da obrazlože, više kad je negativno mišljenje zašto je negativno, nego kad je pozitivino zašto je pozitivno, da i u ovakvim slučajevima Ustavna komisija ili onaj ko to osporava da dodatnu argumentaciju zašto možda nema ustavnog osnova. Prema tome, da zaključim, moj stav je i ja mislim da tu Poslovnik nije nejasan, i kad je negativan stav ustavne komisije a to će biti vrlo rijetko o postojanju ustavnog osnova, treba da ide u daljnju proceduru, ne zaustavljajući je. Dakle, i na nadležnu komisiju i na Dom. Toliko, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za riječ se javio gospodin Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, pa upravo smo mi na Komisiji imali, zato i jesmo ovdje danas raspravljamo o ovome jer smo imali različite stavove i potpuno kontradiktorne stavove po ovom pitanju. 66 Naime, član 84. našeg poslovnika, kaže da Komisija za ustavno-pravna pitanja dostavlja svoje mišljenje predsjedavajućem u roku od 15 dadna nakon što primi prijedlog zakona. Predsjedavajući odmah dostavlja mišljenje nadležnoj komisiji, podrazumjeva se pozitivno naravno mišljenje, neće dostaviti nadležnoj komisiji negativno mišljenje. Iz čega je ocjena nekih od nas bila da bi predlagač, odnosno onaj ko je radio na poslovniku, napisao da dostavlja predsjedavajućem ovaj, Domu taj prijedlog, što bi bilo logično. I tu smo se našli dakle u jednom raskoraku. Ja i danas mislim da Ustavno-pravna komisija nema smisla i da ova faza u Poslovniku nema nikakvog smisla ako posle toga tu odluku može promijeniti Dom, ako smo reki da je ta komisija ta koja donosi svoj stav o nekim pitanju. Druga stvar je sada što u radu komisije na jednoj sjednici komisija može doniejti jedan stav, na drugoj drugi, zavisi od toga koliko bude članova komisije i iz kog entiteta, iz kog naroda itd. To je sad drugo pitanje, da li ta komisija svoj posao radi na bazi stručnog mišljenja ili ima uplitanja i političkih stavova. Ali to nije predmet Poslovnika. Dakle, to je predmet realnog stanja što se dešava. I, ja ponovo hoću da iznesem svoje mišljenje, da Ustavno-pravna komisija, odnosno ova faza u Poslovniku ili faza u zakonodavnim aktivnostima ima smisla samo onda ako je stav po tom pitanju Ustavno-pravne komisije konačan, bio on pozitivan ili negativan. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Javlja se gospodin Džaferović, zamjenik predsjedavajućeg, za riječ, izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, mi smo do sada u evo dvoipogodišnjem radu ovog saziva Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH trudili se i zato postoji nekoliko primjera da kada su u pitanju procedure, učinimo propusnu moć ovog parlamenta i njegovih radnih tijela većom. Ja bih vas potsjetio da smo mi dok nismo usvojili zaključak na ovom domu, imali potpuno obrnuto ponašanje kada su po srijedi negativni izvještaji nadležnih komisija, jer smo jedan vremenski period smatrali da ukoliko zakon ne dobije podršku u nadležnoj komisiji, da se zakon smatra oborenim. To se je naravno činilo nelogičnim, pogotovo nelogičnim kada se zna da je isključen Dom koji treba da donese odluku a poznato je da su procedure donošenja odluka u Domu mnogo složenije i kompliciranije nego što su u samim komisijama, pa smo se opredjelili povodom jednog slučaja i danas je to praksa, da i negativne izvještaje komisija, zajedno sa zakonima imamo ovdje na Domu i da o njima raspravljamo i da konačnu odluku o tome zauzima ovaj dom. Ukoliko se napravi hajde evo da kažem, ja sada ciljno logično, gramatičko, jezičko tumačenje odredbe člana 84. našeg Poslovnika, i dovede naravno u vezi sa ostalim odredbama ovoga poslovnika, ja ne mogu a da ne izvučem zaključak da zapravo nijedno radno tijelo, pa ni Ustavno-pravna komisija nema pravo da blokira iz opravdanih ili neopravdanih razloga, čak ni iz opravdanih rauzloga određene projekte, nego to može da uradi ovaj dom. Zbog toga u članu 84. stav 1. Poslovnika i piše da 67 Komisija za ustavno-pravna pitanja dostavlja svoje mišljenje predsjedadvajućem u roku od 15 dana nakon što je primila prijedlog zakona a predsjedavajući odmah dostavlja mišljenje nadležnoj komisiji. Ovde dakle postoje dvije stvari. Da je onaj ko je donosio ovaj poslovnik htio da pravi razliku između pozitivnog i negativnog mišljenja, on bi to uradio dakle, ovde u samom Poslovniku. I, druga stvar, da je htio da blokira proceduru, dajući ovlašćenja Ustavno-pravnoj komisiji da kada utvrdi da nema ustavnog temelja za određeni zakon, da može da taj zakon smatra odbačenim, on bi to uradio ovdje a ne bi naredio predsjedavajućem odnosno Kolegiju da mišljenje, dakle bez obzira kakvo ono bilo, dostavi nadležnoj komisiji. Mislim da ako tumačimo bar onako kako ja tumačim Poslovnik i Ustav, kada govorimo o ustavnom osnovu i radu Ustavno-pravne komisije, da samo zbog toga što se radi o ispitivanju ustavnog temelja, određenog zakona, ne bi i ne mogu se davati Ustavno-pravnoj komisiji veća ovlašćenja u odnosu na ostale komisije jer bez obzira kakvo mišljenje Ustavno-pravne komisije bilo, konačnu odluku će donijeti ovaj dom a njeno mišljenje je relevantno, naravno za odlučivanje svih nas ovdje, a na kraju za Ustavni sud BiH. Dakle, komisija se pojavljuje kao stručno tijelo u određenoj fazi procedure nakon čega postoji Dom koji treba da donese konačnu odluku i postoji Ustavni sud BiH koji na kraju po prizivu nekoga ko ima na to pravo, može i treba da donese konačnu odluku. Zbog toga ja smatram da trebamo ostati dosljedni prakse koju smo do sada imali u ovom domu, pogotovo dakle kada smo usvojili onaj zaključak da negativni izvještaji nadležnih komisija moraju doći u ovoj dom, da ne omogučimo sebi da dođemo u poziciju da bude na određen način blokiran rad ovog parlamenta. Ja ću vas potsjetiti da ova komisija, da Ustavno pravna komisija kao i sve komisije u Parlamentu rade po jednostavnijim procedurama nego što radi ovaj dom. Mi možemo doći u poziciju a mi smo dolazili u takve situacije, da jednostavno nekolicina kolega kažu, mi ne želimo o tome da raspravljamo, napuste Ustavno- pravnu komisiju i nema onda temelja. Mi moramo doć u poziciju kao Dom da i onda kada nadležna komisija ne želi da da mišljenje, da raspravljamo ovde u ovoj sali. Ne možemo omogučiti i to nije intencija ni onoga ko je radio Poslovnik ni onog ko je izglasao da jedna grupa poslanika koja čini komisiju, 7,8 ili 9 ljudi može sebi uzet za pravo, niti joj to pravo ko može dati, da definitivno odlučuje o zakonskom projektu. To može uraditi ovaj dom i po Ustavu BiH, mi smo za to nadležni kao najviši zakonodavni organ u ovoj državi. Dakle, ovo govorim i zbog nas naravno i zbog komisije i zbog efikasnosti našeg rada. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Za riječ se javio kolega Beriz Belkić.
Jasno je ko tumači Poslovnik i naravno, svi mi imamo svoje viđenje i o ovoj konkretnoj situaciji. Moje je recimo od prilike sliđno Džaferovićevom, da i ovaj izvještaj treba da dijelu sudbinu ostalih izvještaja i da nijedna komisija, pa ni Ustavno-pravna komisija ne može biti arbitar niti zaustavljati proces definitivno. Dakle, ova sala je ovde mjesto gdje treba definitivno odlučivati o svakom zakonskom projektu, pa i o ovom. 68 Men čudi i ustvari ja hoću da sugerišem. Ja ne vidim nikakav razlog, apsolutno nikakav razlog da neomogučimo odnos prema ovom izvještaju kao prema i ostalim, da otvorimo proceduru i apsolutno svako od nas ima pravo da svoj odnos prema bilo kojoj stvari, pa i ovom amandmanu iskaže, procedure u oba ova doma su takve naravi, da bilo ko, ko smatra da ta stvar nije za njega povoljna i da je ne želi i td. i da je može podvesti pod neki nacionalni interes, ima instrumente da je zaustavi. I nema razloga da gubimo vrijeme na ovim poslovničkim, da tako kažem zavrzlamama odnosno o različitim tumačenjima. Jednostavno, ja vas molim da dozvolite da pustimo u proceduru, neka se svako izjasni, svako ima pravo da misli o tome na način kako misli. I nema razloga da vraćamo situaciju na nivo, ja neću više da komentarišem, mislim da je stvarno bilo loše što smo dozvolili da procijenimo da nema ustavnog osnova. Hiljadu drugih načina smo imali da svoj odnos prema tom projektu iskažemo, a ne na način da tvrdimo nešto što je jasno kao dan, ali evo, ja molim da mi idemo u proceduru izjašnjavanja o izvještaju i da se izjašnjavamo ovisno od toga kakva bude sudbina izvještaja da idemo dalje, da ne pravimo od ovoga nikakvu posebnu situaciju u odnosu na ostale situacije iako je ovo zaista važna, važna, izuzetno važna oblast, odnosno važan akt, ali evo da smognemo snage da to uradimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Belkiću. Ja isto tako dijelim njegovo mišljenje da će svak svoj odnos reći glasanjem, da ne treba gubiti vrijeme, jer da smo mogli mi postići saglasnost, postigli bi je. Dakle, konačnu riječ daje ovaj dom svojim izjašnjavanjem. Možemo raspravljati tri sata, ne vjerujem da će se iko pomjeriti u svom viđenju. Zato mislim, kolege ako nema prijeke potrebe, da odustaju od dalje diskusije jer evo, postoji tumačenje Ustavno-pravne komisije, postoji stav Kolegija i moramo se izjasniti. Ali ne uzimam nikom riječ, molim samo da se prijavljujete putem tehnike a molim kolege iz tehnike da vide zašto nemam na displeju registrovane prijave. Molim, ko se prijavio, nemamna displeju nikog a vidim dignute ruke, vidim. Možete li ponovo, ne, ne ponovo, čakam registraciju ali nemam nikoga. Doktor Gligorić, izvolite. Moram ovako, dižite ruke žao mi je.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, dam ei gospodo, mi smo sada postavili ovo pitanje na nivou opšte stvari. I onda, ispada kao da smo u pravu kad tako govorimo i ja mogu da se pridružim kolegama koji su govorili uopšteno. Međutim, ako znamo kako radi Ustavno-pravna komisija, da je njena primarna ndležnost da utvrđuje da li neki zakon ima ustavni osnov, i ako sad kažete i pomenete konkretnu stvar, da se radi o Zakonu o geomatici, a to znači da je to isključiva entietska nadležnost i onda ako komisija to konstatuje kao neospornu činjenicu, jer mora biti u saglasnosti sa Ustavom, onda tu treba da prestane dalji rad Ustavno-pravne komisije. Međutim, onda se kasnije pojavljuju razna tumačenja sa željom da se dođe do ove situacije u koju smo mi došli danas. Ja samo upozoravam na dvije stvari, ako mi ovako nastavimo i napravimo presedan u smislu ovih obrazloženja pravnih, onda ćemo doći u situaciju da nam neće trebati tražiti prenos nadlenosti, jer jednostavno će sve što je entitetska nadležnost, neko da predloži zakon i u tom slućaju ćemo mi imati 69 ovaj, kroz ovu proceduru izjašnjavanje. Nije bitna entitetska zaštita i taj mehanizam, ne govorim o tome, nego govorim o jednoj mogućnosti, jednom presedanu da se na drugi način dolazimo u poziciju da u ovom parlamentu ovaj, odlučujemo. I ja samo želim na to upozoriti. Nije probem, fina je ovo prića u smislu mi trebamo kao i druge komisije, izvještaj treba da dobije potvrdu itd. Ali, ako vam neko kaže da neki zakon ne može da ide zato što je u suprotnosti sa zakonom, jer se radi o entitetskoj nadležnosti, u tom slučaju možemo ići samo na prenos nadležnosti ili promjenu Ustava itd. a ne preko Ustavno-pravne komisije dovoditi taj zakon ovde i da postane potpuno aktuelan u smislu procedura, prvo, drugo čitanje itd. Ja smatram da to je suprotno Ustavu i da Ustavno-pravna komisija niti naš poslovnik ima pravo da bude u suprotnosti sa Ustavom BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ćeman, replika. Molim vas hajte replika da se.
Ja moram ipak koelgi Gligoriću reći, činjenica da je predložen jedan konkretan zakon i bio je defakto povod za ovo tumačenje, ne daje za pravo bilo kome da isključivo vezano za taj zakon, ovo pitanje razriješava. Ovo pitanje je postavljeno principjelno, ja ga tako doživljavam. Danas je u pitanju jedan zakon, sutra može biti drugi, oko koga će biti dilema i kad nema politike ili politikantstva, iskrenih dilema stručne naravi, da li ima ili nema, ustavno-pravni osnov. Prema tome, mi ovo pitanje trebamo posmatrati kao principjelno pitanje, ne vezujući ga uopće za bilo koji konkretan prijedlog, ali ne možemo naravno ne zaobići činjenicu da je povod samo jedan netom predložen zakon. Kolega Džaferović i drugi su govorili da je krajnja istanca za ocjenu ustavnosti, pa i sa aspekta procedura, Ustavni sud. Prema tome, ja kad sam govorio o tome da podržavam da ni Ustavna komisija ne bude kočnica da ovaj dom, dakle Parlament a ne jedan njegov segmet, jedan dio da konačno mišljenje, pa i o tom suptilno-pravnom pitanju, govorio sam u prilog afirmacije Parlamenta a ne njegovog dijela, jer dozvolimo da Komisija može biti na ovaj ili onaj način, bez obzira što sam ja i u toj komisiji ili nekoj desetoj, nije bitno, zaista nekad u krivu vizavi onoga što bi Dom u cjelini, pa i ovaj dom može biti u krivu jer u krajnjem slučaju Ustavni sud, evo dešavalo se da je utvrdio da neki zakoni nisu ustavni. Dakle, valja uvažiti činjenicu ovde da treba težiti ne sad vezivati to, i zato je moja replika kolegi Gligoriću, za bilo koji konkretan zakon. Iskoristimo ovo kao priliku i time ću ja završiti, da damo sebi odgovor kako principjelno ova pitanja riješavati a oko konkretnih stvari mi ćemo se naravno sukobljavati, više ili manje osnovano, više ili manje ovaj, stručno utemeljeno itd.
Zahvaljuejm kolegi Ćemanu. 70 Momčilo Novaković, replika. Je li diskusija ili preplika Sejo? Pa čekaj ima i replike, žao mi je.
Izvinjavam se kolegi Avdiću. Naime, mi smo izgleda prešli iz pravne sfere u sferu morala i sferu politike i svaku drugu sem pravne. Pa sad, kažemo, evo mi pričamo o afirmaciji Doma, pa ćemo pričati o afirmaciji pojedinog svakog poslanika, pa ćemo pričati o svim afirmacijama samo nećemo pričati o ustavno-pravnom osnovu i Poslovniku. Evo sad ja pitam imamo li mi i možemo li mi raspravljati o nečemu što nije u našoj nadležnosti? Možemo li raspravljati uopšte voditi raspravu o nečemu što nije u nadležnosti ovog doma? Što je recimo u nadležnosti entiteta. Na ovaj način mi na mala vrata uvodimo jednu praksu koja nije primjerena. Ja sam u ovom parlamentu 5 godina i evo za 5 godina prvi put se ovo pojavilo prije mjesec dana ili dva mjeseca. Nikada nije bilo dileme u ovih 5 godina. Znaju ljudi koji su od ranije u Parlamentu, niko nikada ovu dilemu nije postavio do prije nekih mjesec i po dva dana. Neko se sjetio da postavi ovakvu dilemu. Naravno, svako će od nas se izjasniti očito ne sa pravne pozicije, nego sa političke i o ovom pitanju, jer i ovo je sada prešlo u političku sferu a ne pravnu sferu. Ja sam potpuno jasno rekao da ne mogu niti ću podržati takvu mogućnost jer nije isto to i nadležna komisija. Mnogo je razlike o izjašnjavanju ustavno-pravnom osnovu i o izjašnjavanju o detaljima zakona. Tu su velike razlike, posebno kad se radi o ovim nadležnostima.
Zahvaljujem. Doktor Sead Avdić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja mislim da smo mi ovo pitanje apsolvirali kad smo glasali o novom Poslovniku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Naime, u tom novom Poslovniku nakon šire rasprave, ovo je jedno od pitanja bilo vrlo konfrotabilno i zauzeli smo konačan stav, da nema niko pravo ponajmanje pomoćna tijela kao što su komisije, ili neki drugi organi Parlamenta, zaustaviti zakon. Zakon može samo zaustaviti ili ga pustit u proceduru samo Parlament. Znači nema niko pravo, ponajmanje komisija koja daje mišljenje, gdje se ne kaže pozitivno ili negativno, zaustaviti zakon. Konačnu riječ daje Parlament. Znači, odluke komisije nisu obavezjuće niti su konačne. Znači, ako to shvatimo, onda je sasvim jasna pozicija formalno-pravna, jednostavno ovoga pitanja. U novom Poslovniku mi smo glasali za ovaj koncept, glasali već, jednosglasno se izjasnili za novi Poslovnik. Znači, ja razumjem kolegu Novakovića, dijelom praksa je bila takva, pa i u prošlom sazivu, a dijelom i u ovom sazivu, ali objektivno, to je bilo napravljeno(?), ne može komisija niti smije, niti ima pravo zaustaviti zakon. To Dom daje konačnu odluku o mišljenju komisije, bez obzira bilo o čemu se radilo. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Selim Bešlagić se javio. 71
Pa, dozvolite mi samo da kažem par riječi. Ja sam u jednom vremenu predložio da se formira ministarstvo za poljoprivredu. Na Ustavno-pravnoj komisiji su mi ovako rekli, niste ispunili uvjete za taj zakon jer niste donijeli saglasnosti dva entiteta. A ja sam rekao, ja dajem inicijativu a Ministarsko vijeće treba da tu inicijativu i reaguje na taj način što će te dvije saglasnosti dobiti. Međutim, moj predlog zakona je odbijen. To hoću da kažem da je ovo pitanje za mene bilo da ako komisija kaže da nisu ispunjeni ustavno-pravni uvjeti, da se on odbija. Međutim, po novom Poslovniku, kako Sead Avdić kaže, mi smo prihvatili da faktički izvještaj komisije, pa on bio i pozitivan, negativan dođe ovde i mi glasamo. Ja sam za to, da se dobije uvijek izvještaj i da glasamo i na kraju, krajeva, onda da se ulazi u procedure dalje ili da se obustavlja procedura. Ali, u principu je odbijeno jer ja nisam ispunio uvjete, a to znači nisam dobio saglasnosti dva entiteta za prenos ministarstva na nivo državnog ministarstva.
Zahvaljujem. Ko se, ko se javlja za repliku? Gospodin Ćeman, izvolite.
Kolega Bešlagiću, razlika je između vašeg prijedloga zakona i ovoga koji je .... rasprave je u tome što povodom vašeg prijedloga zakona nije bilo spora da nema osnova, a ovdje ima spora jer jedni smatraju da ima osnov, drugi da nema. Prema tome, to su dvije različite stvari.
Zahvaljujem. Je li se još neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i moraćemo se izjasniti o ovom tumačenju. Pozivam da se pripremite za glasanje. Ko je za ovo? Ko je za tumačenje koje je dala Komisija, Kolegij Doma. Dakle, ko je za to tumačenje koje je dao Kolegij Doma, oko čega se mi nismo usaglasili, zato se Dom mora izjasniti. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Koje imate pred sobom, koje za taj papir, ko nije. Jeste li glasali? Molim vas vratimo glasanje. Dakle, pozivam vas da glasate. Je li jasno o čemu se glasa? Dakle, ima tumačenje po kojem, ukoliko je negativan stav Ustavno-pravne komisije, nastavlja se procedura ide dalje. To je prijedlog koji ste dobili. I mi se u Kolegiju nismo usaglasili. Dakle sad glasamo o tome da li ste za ovo što je poslato neusaglašeno. Dom se mora izjasniti ko je za, ko protiv. Jeli vam sad jasno? jeste. 72 Molim vas pripremite se za glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 18, 13 protiv, nema uzdržanih. Nemamo većinu iz RS. Ostaje za usaglašavanje za narednu sjednicu, kao i ove ostale. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, Ad.11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju pod, a) Okvirnog sporazuma između Evropske zajednice i BiH o opštim načelima sudjelovanja BiH u programima zajednice i pod, b) Ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih proba Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za, hoćemo li u paketu glasati ili pojedinačno? Dakle, ratifikujemo oba sporazuma ugovora u jednom glasanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo jednoglasno dali saglasnost za ratifikaciju pod a) Okvirnog sporazuma između Evropske zajednice i BiH o opštim načelima sudjelovanja BiH u programima zajednice i pod, b) Ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih proba. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda, to je Ad.12. Imenovanje člana Izborne komisije BiH Na jučerašnjoj sjednici Kolegija u proširenom sastavu, predsjedavajući adhoc komisije za izbor imenovanja predložio je da se u dnevni red uvrsti imenovanje člana Izboren komisije iz reda hrvatskog naroda. Potsjećam vas da smo na 59. sjednici imenovali članove Izborne komisije iz reda bošnjačkog i srpskog naroda a tada nije bilo prijedloga za člana Komisije iz hrvatskog naroda. Prošireni kolegij usaglasio se da se ova tačka uvrsti u dnevni red današnje sjednice. Sobzirom da je poslije imenovanja članova Izborne komisije iz reda bošnjačkog i srpskog naroda bilo određenih prigovora na postupak predlaganja kandidata, Prošireni kolegij je zaključio da Dom zaključkom obaveže adhoc komisiju da do naredne sjednice podnese izvještaj u vezi sa provedenom procedurom predlaganja kandidata za članove Izborne komisije sa stanovišta povrede izbornog procesa. Ja predlažem da prije rasprave o imenovanju predloženog člana Izborne komisije usvojimo zaključak koji glasi, koji je jučer bio prezentiran na Proširenom kolegiju. Obavezuje se adhoc komisijaj za izbor imenovanja članova Izborne komisije 73 BiH, da Predstavničkom domu na narednoj sjednici dostavi izvještaj o proceduri predlaganja članova Izborne komisije iz reda srpskog i bošnjačkog naroda po raspisanom konkursu, koji je objavljen 10.6.2005.godine, a Dom izvršio imenovanje 29.juna 2005.godine, te informiše Dom da li je bilo zakonski i proceduralnih propusta u radu Komisije i izboru članova. Mi smo to usaglasili, ja vas molim da ne otvaramo raspravu, sobzirom da ima prigovora i pritužbi. Molim da se izjasnimo o ovom zaključku. Kolega Zorić ima riječ, izvolite.
Samo jedna napomena, ja se slažem potpuno s tim zaključkom ovaj, ali da se taj zaključak što prije uputi u Izborno povjerenstvo jer oni odrađuju tehnički dio za ovu adhoc komisiju.
Okej, molim lijepo, neka se uradi kako treba, ali da ovaj dom bude informisan i jednostavno da budemo, pripremite se za glasanje o ovom zaključku. Pripremite se za glasanje o ovom zaključku. Glasajte sad. Molim vas da pratite, znam da ste umorni kao i ja ali. Za je glasano 24, nema protiv, nema uzdržanih. Konstatujem da je ovaj zaključak usvojen. Prelazimo na raspravu o predlogu kandidata za člana Izborne komisije. Vi ste jutros dobili predlog kandidata za člana Izborne komisije. Predloženi su pod 1. Stjepan Nikić, 2. Đurica Šišulj, 3. Ante Iljkić Glasamo o kandidatima po redoslijedu kako je predložila Komisija. Prvi kandidat koji dobije većinu imenovan je za člana. Otvaram raspravu. Je li ima potrebe da se, ne javlja se niko. Gospodin Jozo Križanović, izvolite.
Ja imam jednu zaista principjelnu primjedbu da dobijamo prijedlog bez ikakvih biografija, bez ikakvih životopisa, ko su ovi ljudi koji se predlažu? Stvarno nema smisla ovako nešto da dođe na dnevni red.
Ja se naravno slažem sa ovim da bi dobro bilo da dobijemo bar minimum informacija, ali evo Komisija je radila i do sada na ovakav način. 74 Ima li još neko da se javlja za raspravu? Nema niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Dakle, glasamo o Stjepanu Nikiću. Pripremite se za glasanje. Ko je za? Konstatujem da za 27, niko protiv, 8 uzdržanih. Dakle konstatujem da je za člana Izborne komisije izabran gospodin Stjepan Nikić. Dame i gospodo, prelazimo na 13. tačku dnevnog reda, Ad.13. Predlog amandmana na Ustav BiH, prvo čitanje Savjet ministara, 28.aprila 2005.godine dostavio je u parlamentarnu proceduru, samo malo molim vas, prijedlog amandmana I na Ustav BiH. 1. juna 2005.godine Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje o predlogu amandman I na Ustav BiH. Javna rasprava održana je 7.jula 2005.godine. 25.jula 2005.godine Domu je dostavljen Izvještaj Ustavno-pravne komisije o predlogu amandmana. Vi ste dobili mišljenje i izvještaj Ustavno-pravne komisije. Vidjeli ste u izvještaju da je Komisija prihvatila principe i time tekst amandmana te je konstatovala da je amandman neophodno donijeti. Mi danas imamo raspravu o predlogu amandmana u prvom čitanju. Otvaram raspravu i javljam se za riječ.
Za riječ se javio predsjedatelj Doma Nikola Špirić, izvolite.
Kolege predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, prvo mislim da se mnogo pričalo o ovom zahtjevu za promjenu člana 1. Ustava BiH. Otvarale su se možda ponekad i bezpotrebne političke priče sobzirom da su ustavne teme uvijek bile teme koje su dodatno interesovale javnost u BiH, ali ovo je rekao bih promjena Ustava vezana pre svega za ekonomsku problematiku. Mi smo ovde dobili naravno i tumačenje OHR-a. Ne bih ga pominjao da se nije potkrala jedna greška u orginalnom prevodu ovde. Dakle, vi ste dobili dakle radni prevod gdje se na ne znam koja je kod vas strana, jedna je samo stranica gdje se u trećem pasosu odozdo kaže, mislim da je jedna greška koja ne bi odgovarala onome što želimo, gdje se kaže u zadnjoj rečenici, dakle, međutim iz prve tačke, sa pravne tačke gledišta novu platnu strukturu je moguće sprovesti samo pod uslovom da se član 9. stav 2. briše iz Ustava BiH. U ovom trenutku član 9. stav 2. spriječava Savjet ministara da uvede bilo kakve izmjene u smislu smanjivanja naknada koje primaju zaposlenici na državnom nivou. Dakle, čini ovu kompletnu priću besmislenom. Dakle, oni ovde zabranjuju ono što je traženo promjenom Ustava, ali to je greška i dužan sam da vas obavijestim jer ovde treba prevod dakle, prilagođavaju bilo na gore ili na dolje. Znači da se omoguči prilagođavanje rast ili pad plata i zato želim da vas obavijestim. I vidite, ja moram da kažem da je ovo promjena Ustava iz ekonomske sfere i očima javnosti su možda bezpotrebe bili izloženi državni 75 Parlament, državni poslanici, ja želim da kažem da ću podržati ovu promjenu i želim da pošaljem poruku da su moguće promjene Ustava u BiH koje se odnose na sve, ali da kada su teške političke teme, kada su u pitanju uređenje BiH, nadležnosti pojedinih institucija, entiteta itd. da su to ozbiljne političke teme i da oni koji misle da će na isti način doći do promjena, ne budu u zabludi. Dakle, svjesni smo da ovo treba promijeniti u Ustavu i želimo da damo doprinos da se ovo u Ustavu promijeni. I, zato vas molim, radi javnosti i stvorene atmosfere, da podržimo ovu promjenu Ustava a sve ostale priće oko promjene Ustava će sigurno biti mnogo složenije i mnogo će sporije ići. Dakle, ovo jednostavno želim da kažem da dakle, pozivam kolege da podržimo ovu promjenu, promjenu člana 1. Ustava BiH. Ja ću lično to podržati, pozivam i vas, da ne vodimo opsežne rasprave jer mislim da je stvoreno suviše negativne klime na ovoj promjeni i mislim da time ne bi smo uradili dobar posao da danas damo negativan odgovor jer bi javnost bila informisana da se državni poslanici bore samo za prenadležnosti koje se zovu plata, a to nije tačno. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Križanović, izvolite.
Zahvaljujem. Kada je riječ o ovom amandmanu na promjenu Ustava BiH, ja želim napomenuti dvije stvari. To je prvo, ja mislim da ćemo se svi složiti stime da ovaj tekst na koji se odnosi amandman i nije ustavna materija. I zaista je pravo čudo kako se našao u Ustavu. Posebno je loše i formuliran i dakle on ni sadržinski ni po svojoj suštini ne bi trebao biti ustavna materija. Međutim, obrazloženja koja se daju za potrebu izmjene Ustava, mislim da su vrlo loša i da ne oslikavaju stvarno stanje u BiH. Naime, svi ćete se složiti da se obračun plaća, nisam siguran da li za sve korisnike Budžeta BiH, ali sam siguran za Parlament, Predsjedništvo i Vijeće ministara, da su određene tzv. koeficijentom i osnovicom plaće, u kome se kaže, u tom pravilniku se kaže da je ova osnovica izračunata na iznos od 240 čini mi se maraka i da je ona podložna izmjenama i da će je Vijeće ministara utvrđivati svaka tri mjeseca. Hoću reći, da kad bi se ušlo u tumačenje same ove odredbe Ustava koja tretira ovu materiju, da bi se moglo kazati da nisu fiksne i zagarantirane plaće državnih službenika. Prema tome, time dolazimo do zaključka da ova izmjena Ustava sa stanovišta ovih razloga i potreba koji se navode u obrazloženju, nije nužna. Međutim, ja se tad potpuno slažem s time da joj nije mjesto u Ustavu ali nije .... neka nužnost, pa ako hoćete kad bi se ovo trebalo ocjenjivati je li dobro ili nije, onda bi se moglo reći ono, onako je li. Dakle, ne vidimo neki veliki razlog za veliku priću o promjeni Ustava, posebno na ovakvom segmentu gdje postoje jako, jako veliki razlozi za ozbiljnije ustavne promjene a evo, mi se iscrpljujemo nažalost na ovako jednom trifijalnom 76 problemu, ali uzimajući kažem, sve u obzir, evo nećemo se ni mi protiviti toj promjeni. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Miloš Jovanović, pa gospodin Belkić, pa gospodin Ćeman.
Pa ja želim da se velikim dijelom složim, ovo što je govorio gospodin Križanović. I, stvarno mislim ako treba neko da smanji nama platu, ja sad govorim u svoje ime, znači ja ću potpisati izjavu gdje izjavljujem da mi se smanji plata za 10%, da ne bi bilo priće kako smo mi protiv smanjenja plata. Znači, i mislim da je to legalnije da ja znači, da mi svi odnosno, svi koji žele, evo ja sam među prvim koji će potpisati izjavu da želim da mi se smanji plata za 10% odnosno za onoliko koliko je i kad smo budžet usvajali ovaj, rečeno da i Budužetu planiramo manje sredstava za 10%, znači ja ću potpisati izajvu da se meni plata smanji za 10% i mislim da je to mnogo ispravnije i mnogo bolje nego da vršimo promjenu Ustava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Belkić.
Mi ćemo naravno podržati ovaj, ovaj amandman na Ustav BiH iz prostog razloga, nešto slično što je govorio i gospodin Križanović, zaista ne mislimo da materija visina plata i način i zaštite, nezaštite, treba da bude ustavna materija. Dakle, jednostavno ne mislimo da je toj oblasti mjesto u Ustavu BiH, i razumijemo mi zašto je to eventualno tada i ugrađivano, jer niko nije baš imao neku posebnu volju tada da trči u Parlament BiH, pogotovo oni koji nisu vjerovali u BiH. Međutim, mene nešto drugo ovdje buni. Mi smo maločas raspravljali o tumačenju Poslovnika i cijela prića je ipak, iako se nije mnogo spominjao Ustav, odnosno ovaj amandman, odnosno ova procedura vezana za amandman, bila je vezana za situaciju oko amandmana na Ustav BiH, tamo bio negativan izvještaj u vezi ustavno-pravnog osnova. E, šta ćemo sad ovaj, kako ćemo se sada ovaj, ponašati, evo mi imamo situaciju dakle, konkretnu. Mene vrlo interesuje kako ćemo sada gospodine Gligoriću na mala ona vrata, na što ste spominjali itd. a ja vam govorim da ovaj parlament i jedan i drugi dom ima instrumente, da niko ne može nikome nametnuti nešto što ovaj ne podržava. Dakle, nema potrebe za strah, mislim da trebamo normalno raspravljati, ja opet ponavljam ovu diskusiju, nadam se da mi nećete replicirati, dakle, imamo pravo da se svi izjasnimo onako kako mislimo o ovoj promjeni. Dakle, mi ćemo ovo podržati.
Ja vas molim, da izbjegnemo replike, da pomognemo da dođe do onoga što hoćemo a smatram i dobru namjeru, ali evo molim kolege da ne repliciraju. Dakle, 77
Maločas ste drugačije govorili.
Pa nisam, govorio sam uvijek u principu da dođemo do nekog željenog cilja. Nije problem, ja mogu i sad ustati prićati pola sata i napraviti da nemamo dvotrečinske većine i onda šta smo napravili. Ali, to nije cilj. Ali, ja pozivam, ko je naredni govornik. Dakle, doktor Sead Avdić se javio pa Ljilja Milićević.
Kolega Avdić, bolje vi izgleda vidite iza leđa nego naprijed. U svakom slućaju, kao neko ko je ovo pitanje smatrao ozbiljnim, ja sam prisustvovala ovde javnoj raspravi koja je napravljena, koju je Ustavno-pravna komisija, mislim da je domačin bio gospodin Ćeman, ovde se vodila, gdje smo bili prisutni ljudi iz Savjeta ministara, iz međunarodne zajednice. Sad, pošto čovjek koji je bio ispred Ministarstva finansija i trezora, nije odgovorio na pitanja, ja osjećam potrebu da pitam gospođu Marić koja tad nije bila s nma, da odgovori. U obrazloženju Savjeta ministara se kaže da se brisanje ovoga člana, podčlana Ustava zbog smanjenja javne potrošnje traži. Znači, to je obrazloženje, činjenica je da tačka, član 9. stav 2. glasi naknada za lica na funkciji u institucijama BiH ne može se umanjiti za vrijeme trajanja mandata nosioca funkcije. Tad sam pitala, nije mi odgovoreno. Koliko mi imamo lica koja sa mandatom dolaze na funkciju u institucijama BiH? Ja sam bila ubjeđenja, odnosno da Savjet ministara dadne finansijski elaborat, šta znači ovo, zašto, činjenica je da još neki ustavi, nije raritet Ustav BiH imaju odredbu gdje kaže, to je upravo zaštita ljudi koji su birani, da bi bili nezavisni, znači da im neće biti za vrijeme mandata primanja mijenjana ni na više, ni na manje. Znači, to nismo mi izmislili, to ima još ustava u Evropi, to prvo. Drugo, da li se ovo odnosi koliki je finansijski efekat, da li se to odnosi na 42 ovdje čovjeka, plus da li su tu i delegati koji su mandat 4 godine u Domu naroda i tri člana Predsjedništva, ili su ovdje portiri, čistačice, kuvarice, svi jer svi su stavljeni pod ovu kapu i rečeno je malte ne, nikome se ne može marka skinuti, svi izgleda imaju mandat, njihov mandat je 4 godine, nikome se plata ne može dirati, od vozača, portira, dužnosnici, službenici, zvaničnici, kako ih god zovemo gospodo, svi se kriju pod kapom ustavne kategorije. Ko ovdje zloupotrebljava Ustav BiH, odnosno ima li načina da se traži zaštita ustavnosti jer ovaj član Ustava se ne odnosi na ono sve što ste podveli pod ovo. Lično stojim na fonu gospodina Jovanovića, prva ću biti ako bude gužva, proguraću se da potpišem da se odričem 10% ili već koliko treba, ali me zanima koliki je efekat za BiH? Ustav treba mijenjati, trebamo se dogovarati, ali nemojmo ga mijenjati na glupostima. Koliko desetina hiljada maraka vrijedi ovakva promjena Ustava. Hvala.
Replika, gospodin Špirić. 78
Ma nije replika nego naravno, hoću da izađem iz ovoga danas da ne pošaljemo poruku koju Parlament ne bi trebao da pošalje. Mora se na nivou države voditi, molim vas lijepo, svako će glasati onako kako misli da treba da glasa, neću uopšte da vas ubjeđujem, nemam tu namjeru. Ali, možete misliti, kad bi svak od nas pisao izjave koliku hoće da ima platu i kad hoće da mu se smanji 5 ili 10%, na šta bi ta država ličila? Pa ima nas mnogo, vidite ... efekti da bi država BiH stasala i zaživila, mnogo uvedenih institucija gdje su materijalni motivi bili naglašeni i naravno da to treba sad dovesti u ravnotežu i da se mora stvoriti mehanizam jer ovoj materiji nije bilo mjesto u Ustavu i nije Ustav. Po meni nije Ustav. I ja mislim da ovo ne zadire one krupne priće o promjeni ustava u BiH o kojoj se vode političke priće i vodiće se narednih možda 5 ili 10 godina. Ali da bi smo imali pravo da vodimo te priće, dajte oko čega se sporimo? Hoće li neko imati pravo da upravlja platom, pa će biti 5 ili 10%? Ne vidim svrhu. Ovo je princip ustavni, koji je jednak za sve u ovoj zemlji. Dakle, u ekonomskom smislu jednak za sve. Ne može se desiti da bude kažnjen platom Nikola Špirić a ne bude Beriz Belkić ili ne znam Seada Palavrić itd. Ja vas molim dakle da ovdje javnosti radi stvorimo, ostavimo utisak da smo ozbiljni poslanici i da nije briga samo o sebi, hoće li mi se smanjiti 5 ili 10% plata. Biće onakva kakav je ekonomsko socijalni ambijent u ovoj zemlji. Zato mislim da ne treba voditi po meni široke priče. Ja pozivam predstavnike moje političke partije SNSD-a da podržimo ovu izmjenu. Drugi će glasati kako ko hoće. Ne mogu nikoga da ubjeđujem da je ovo dobro ili nije. Da li je trebalo biti u Ustavu ili nije trebalo biti u Ustavu to nam neće pomoći. I mislim da treba podržati ovu promjenu. Hvala vam. Replika kolega Novaković. Izvolite.
Ja bih sve kolege pa i predsjedavajućeg da ovaj odnos, odnosno odnos prema ovom pitanju ne postavljaju tako prosto. Da li je neko za povećanje plata ili smanjenje plata 10%. Kolega Jovanović je rekao da je on spreman i svi mi smo spremni da se odreknemo 10%. Ja se pitam kome će se sve smanjiti 10%. Hajde da sada razgovaramo tako. Dakle ključno pitanje je čitavo vrijeme jeste ko su nosioci funkcija u mandatu. Vjerujte da ja sam očekivao od ministrice da će ona da kaže, po ocjeni, procjeni Savjeta ministrara, tumačenju Savjeta ministara i ne znam ni ja nosioci funkcija jesu u mandatu ti i ti i to je, ne mora imena naravno i prezimena. To je 42 poslanika, 15 delegata u Domu naroda, 3 člana Predsjedništva, 28 direktora direkcija, ne znam ni ja i to su gospodo u mandatu. Direktor SIP-e, OSE, ne znam ni ja, nije bitno itd. itd. Mi bismo tada imali potpuno jasnu poziciju. Ovako mi se čitavo vrijeme čini zamagljivanje pozicije. O tome se radi. Imam osjećaj da čitavo vrijeme neko neće otvoreno da kaže to što pitam. Drugo, ovdje je potrebna 2/3 većina. Mislim da smo veoma loše pripremili ovu sjednicu. Pazite ne sazvati predsjednike klubova prije tačke dnevnog reda na kojoj treba da se utvrdi 2/3 većina za neku odluku, neću reći da je neozbiljno, ali hajde da upotrijebim neki mnogo blaži izraz je neočekivano, odnosno očekivano bi bilo da prije ove sjednice sjednemo i da vidimo imamo li mi tu 2/3 većinu ili nemamo. 79 Možda bismo u toj raspravi oko 2/3 većine mi mnogo drugačije ove pozicije poravnali i danas ovdje ne bi ni rasrpavljali o ovim pitanjima. Sad sam već ušao u diskusiju, a replicirao sam. IZvinjavam se zaista. Ja ću u svakom slučaju da se ne bih javio za diskusiju prije izjašnjavanja tražiti pauzu od 10 minuta u ime Kluba SDS i zaista bih volio sa predsjednicima klubova, ako Kolegij smatra za potrebnim da iskoristimo tih 10 minuta.
Molim vas lijepo. Vidite, ozbiljnost, neozbiljnost pripreme sjednice može svako da misli. Ja mislim da imamo 2/3 većinu. Dajte da ljudi kažu šta ko misli na ovoj stvari. Ne sporim uopšte da onaj ko ima stav negativan ...da ga iznese. Ne sporim da Vijeće ministara odgovori ako ima potrebe na ova pitanja i odgovoriće. Tu je ministrica. Ali dajte da završimo diskusiju. Dr. Sead Avdić. Dakle neka kažu svi šta ko misli. Kom treba pauza, dobiće pauzu.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja bih samo rekao da koleginica Milićević ima u cjelosti pravo. Kako je bilo moguće da ova glupost zaluta u Ustavu Bosne i Hercegovine? Kako je stvarno bilo moguće? Kako je moguće da jedan član koji odudara od jednog najvišeg ustavnog pravnog akta jedne države uđe u Ustav? Znači nije više pitanje, stvarno nije više pitanje jel to 10% gore ili dole. Pitanje je da on nije mjesto u Ustavu Bosne i Hercegovine i da je to bio promašaj jednostavno u Dejtonu koji je koji je generiran iz razno raznih kompromisnih razloga itd. Ono što mene buni, ovo obrazloženje mi ne možemo prihvatiti. Obrazloženje nije valjano. Obrazloženje jeste da su svi ljudi pred Ustavom jednaki, pa i poslanici Predstavničkog doma, pa i svi oni izabrani zvaničnici BH institucija Bosne i Hercegovine. Znači to je obrazloženje. Niko ne može izuzet i svi su ljudi jednaki pred zakonom i pred Ustavom što znači ne može se nekome zagarantirati da će imati plaću ne znam ni ja toliko godina i tako i tako i da jednostavno se ne može korigirati plate itd. Znači ovu glupost stvarno, ovaj nonsens Ustava Bosne i Hercegovine izbaciti iz Ustava i stvarno to bi bio dobar početak da pokažemo dobru volju eto da smo uradili nešto u smislu reforme, odnosno korekcije Ustava Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Molim vas samo malo. Gospodin Ćeman pa Zorić.
Dakle, ja bih se prvo izjasnio, ja sam za to da se podrži ovaj amandman i glasaću za. Ali, iz poštovanja prema činjenici da prvi puta koliko ja znam je u krajnje 80 oficijelnoj formi onako kako to procedure predviđaju došao konkretan prijedlog za konkretnu izmjenu Ustava, ovaj parlament i mi svi prema toj činjenici trebamo se odnositi na jedan takav način i ja želim reći samo nekoliko stvari. Prvo dakle Ustav je pravni i politički akt. Ima više tipova i ustava i država. Ima država kao što znate, ne jeduciram koje nemaju uopće pisanih ustava. Nije dakle sporno da i ovakva odredba može biti u Ustavu. Nije sporno. Ona nije do kraja izvan logike, ali saglasni smo da se različito razumijeva i to je razlog zbog čega sam ja za to da se briše iz Ustava. Mada sam u javnoj rasrpavi koja je ovdje bila ustvrdio i zaista tako mislim da i postojanje ovakve odredbe u Ustavu nije smetnja da se može smanjiti i mogu smanjiti i plaće pa čak i onima za koje se čini da ne mogu. Zašto? Zato što to zavisi od mogućnosti države i od prihoda. Jedino bih ja ovu ustavnu normu razumjevao da ne može iz politikanskih razloga nekom nešto biti umanjeno, ako su ekonomske mogućnosti na strani toga da ostanu primanja. Ali, baš zato što ima problema i dilema u vezi stim bolje je izbaciti ovo iz Ustava i nemati dileme te vrste, nego zadržavati to u Ustavu. I zaključujem time, molim vas, kolega Špirić je tako nešto rekao, ako je podrška ovom amandmanu, između ostalog i to da demonstriramo spremnost i sposobnost da, naravno u skladu sa procedurama i potrebnim koncenzusom vršimo ustavnu dogradnju i reformu uopće, ne samo na ovome pitanju i da ovim ovim slučajem i otvorimo to pitanje, ja sam između ostaloga i za to i iz toga razloga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Zorić.
Ovako. Ja bih osobno kao zastupnik glatko glasao protiv ovoga amandmana i protiv ove promjene Ustava da neće nazočni politikanti i novinari to proglasiti sebičnošću i mojom materijalnom željom da imam više. Iako to nije nenormalno. Ovo je prenevažno pitanje da bi se Ustav mjenjao. Imamo puno važniji pitanja i to su morali osjetiti ljudi i u Vijeću ministara da bi zaštitili npr. prava naroda u Bosni i Hercegovini za promjenama Ustava, nego nekih 10% stotinjak ljudi iako i ta materijalna šteta je li koja se troši na funkcionere u Bosni i Hercegovini se može nadoknaditi Zakonom o plaćama npr. tako da direktori pojedinih agencija nemaju po 3 ili 4 puta više od člana Predsjedništva da je Vijeće ministara predložilo i donjelo takav zakon o plaćama, onda bi član Predsjedništva bio 10, zastupnici 9, ministri 9, ali direktori bi bili možda 7,5 ili 8. I naravno da to neko neće i da to nekome ne odgovara. Dakle, ja mislim da nije u pitanju tih 10%. To je se moglo Zakonom o plaćama namiriti, ali na način da se recimo izabranim dužnosnicima ne smanjuje plaća u mandatu . Ali to je sasvim drugo pitanje. Ja ću, ja neću održavati sjednicu kluba i neću govoriti u ime kluba, nego u svoje osobno ime. Ja ću još dobro razmisliti o tome kako ću glasati o ovoj ustavnoj promjeni, jer mislim, zaista mislim da je, da puno toga je Vijeće ministara moglo napraviti a da zaštiti tisuće ili kako Ljiljana reće desetke tisuća maraka nadoknade na ovu kako oni kažu je li javnu potrošnju. Mogla je se ona smanjiti u donošenjem važnih zakona i koje smo mi tražili i protiv koje ih je ovaj 81 parlament i pogotovo Administrativna komisija oba doma Parlamentarne skupštine malte ne bila razapeta na javni stub srama, a nije se imala čega sramiti samo zato što neko neće da radi svoj posao i neće da uredi to zakonom iako to institucije Bosne i Hercegovine, kao što je revizija traži od nas da to uredimo zakonom, međutim, ne nas uvjeravaju i mediji i poneke kolege zastupnici da je bolje nešto ne urediti zakonom nego urediti zakonom. A za jednu ovako nevažnu stvar, ja to moram podvući Ustav Bosne i Hercegovine mjenjati, mislim da, najprije da razlog nije točan, jer to i kolega Špirić rekao sa govornice, da Vijeće ministara da ne može mjenjati. Može na gore. Ustav nije rekao da ne može se mjenjati materijalna primanja, nego da se ne mogu smanjivati. A ja pitam Vijeće ministara, evo sada u svojoj ovoj raspravi – zašto je dnevnica od '96. do 2006. uvijek ista? Zar se nije povećavala prosječna plaća u Bosni i Hercegovini. Dakle dnevnica u institucijama Bosne i Hercegovine, ili članovi Vijeća ministara možda ne putuju po Bosni i Hercegovini je 30 maraka, a u Federaciji je čini mi se 50 ili 55 maraka. __________/?/ [[nije uključeno]] To ti pitaj. Ne čujem drugoga, ja ne čujem ni one što mi zlonamjerno i dobronamjerno dobacuju. Dakle, ja se pitam kako je to moguće i pitao samo to i na Administrativnoj komisiji i onda svak se uzme u ramenima. Znači da neko ne radi svoj posao. Treba usklađivati osnovicu sa prosječnom plaćom. Treba usklađivati dnevnice. To niko ne radi. Postoji jedan je li vic iz bivše Jugoslavije kada su rekli pa šta hočeš ne znam tamo neki sekretar ima toliku i toliku plaću kao malu. Šta hočeš neki se radnik buni da mu je mala plaća. Kaže on pa ja ću đaba biti taj sekretar.
Zahvaljujem. Dr. Gligorić se javio za riječ. Izvolite. Je li replika kolega Novakoviću? Nije replika. Onda dr. Gligorić pa vi.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, slažem se sa predsjedavajućim prof. Špirićem kada je rekao da treba iznjeti svoje mišljenje pozitivno ili negativno o ovom pitanju i smatram da je osnovna uloga parlamentarca da to čini. O ovom pitanju smo dosta toga već rekli. Imali smo prilike i na javnoj raspravi. Pominjali su se razni problemi u smislu da li je to političko pitanje i kako reče Beriz, ali ga sada nema, da se na mala vrata nešto jel pa i mene proziva, želi da uradi, pa uzmimo da to nije tačno, ali je onda profesor Sejo sad lijepo reče ovo je početak. Jel to početak onog što se prečutkuje? Nemoj mi to. Dobro. Ali uzmimo da to nisu razlozi. Onda se slažem sa, ali je početak da se mjenja Ustav i slažem se sa onima koji su rekli na potpuno nebitnoj i nevažnoj stvari, rekao je gospodin Križanović i Vinko Zorić. E sada se nameće pitanje zašto Savjet ministara žuri sa tim 82 i zašto se vodi organizovana kampanja u smislu i ljudi su opterećeni evo i Ljilja i Jovanović i drugi potpisivali nešto bi smanjivali svoje plate. Zbog tog pritiska, zbog te kampanje koja je svjesno vođena. Pa evo i ja padam u tu zamku da kažem zbog novinara iza, a i vas da sam u Ustavno-pravnoj komisiji svojim glasom odlučio da ne može da prođe onaj nakaradni predlog zakona o pravima i obavezama poslanika sa onakvim beneficijama koje su tamo bili predloženi. Pa se i ja sad nešto pravdam, da bi imao razloga da počnem da pričam. Znači kampanja je prisutna vezano za ovo pitanje, a svjesno. I smatram da Savjet ministara želi da disciplinuje ovaj parlament i da postigne više ciljeva, da ne obrazlažem sada kojih, ali pre svega Parlament je počeo da radi dobro, ne slaže se Savjet ministara sa mnogim nekim odlukama unutar ovog parlamenta i jednostavno izvršna vlast mora da shvati da je Parlament iznad izvršne vlasti. Ali očito to, znate kada ponese vlast onda bi se to obrnulo. Drugo, ovdje su istovremeno i prisutni da bi ponizili ovaj parlament. Na ovaj ili onaj način promjenili ga ili ne mi se ponižavamo. Na oba načina. I to je smišljeno urađeno. E sada zašto Savjet ministara nije uradio neke druge stvari, a već je gospodin Križanović govorio, mogli su da promjene osnovicu i regulišu to pitanje. A nisu. Drugo, klub kome ja pripadam mi smo tražili da se donese zakon o platama, da se to pitanje u različitim institucijama ne reguliše pojedinačnim njihovim odlukama. Mi imamo takve disproporcije koje su zaista neprihvatljive. Kada je to otišlo, da li Savjet, ja sada usput i pitam ministricu šta je sa tim zaključkom ovog predstavničkog doma, jer ste vi na naš prijedlog usvojili taj zaključak i taj zaključak je praktično mrtvo slovo na papiru. Zašto mi nismo dobili taj već prijedlog zakona da uredimo ovu oblast? I još nešto. Zašto Savjet ministara ulazi kada reguliše neke, neka pitanja finansijska pitanja unutar Parlamenta zašto ne poštuje svoju nadležnost, nego ulazi u nadležnost Administrativne komisije. U ovom slučaju Predstavničkog doma i Doma naroda i reguliše neke stvari, a ovamo se zalaže za ustavnost usklađenost Ustava, a osnovnu nadležnost zaboravljaju kako treba da vrše. I to je sada osnovni problem koezistentnosti nekog predloga. Zato smatram da treba prihvatiti odnosno obaveza je po Poslovniku već je Klub SDS-a zatražiio pauzu da se još konsultujemo i vidimo da li po ovom važnom pitanju ima 2/3 većina, jer smatram da ako neko želi da ovo pitanje prođe, a stavljeno je na dnevi red, da se podrazumjeva da se treba obezbjediti 2/3 većina. U suprotnom može da taj prijedlog završi neuspjehom što u krajnjem i nije neki problem, sozbirom da je nebitno pitanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ima li još neko da se javlja za riječ? Dr. Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, ja spadam, pridružujem se onima koji su rekli tu izgleda da postoji konsenzus čak veći od 2/3 u ovom parlamentu da ovome nije mjesto u Ustavu, da ovo nije ustavna materija. Prirodno ovo nije ustavna materija sa stanovišta trenutka u kojem se mi nalazimo. Ja ne spadam u one, a koliko 83 ja vidim niko odavde od nas nije bio u Dejtonu, ali eto malo smo čitali o tome, informisani smo. Postoji obrazloženje logično zašto je ovo u Dejtonu napisano. ja ne kažem da bih ga ja napisao. Postoji logično obrazloženje zašto je u Dejtonu napisano. Zato što je ovo trebalo da bude garancija da će se uopšte sastati državne institucije i ljudi koji su dobili mandat naroda, naročito u trenutku kada je, su državne institucije i funkcije, odnosno mandati tih 50 ili 100 ljudi koji podpadaju pod ovu kategoriju bili na bazi donacija entiteta. To je sve odlukom u indirektnom oporezivanju i svim ovim zajedno preokrenuto naopako. Sad bi možda eventualno entitetima mogli da ovaj traže ustavne amandmane da se njima ne mogu smanjivati plate tokom mandata, jer se sad stvar malo okrenula. Međutim, šta je tu je. Evidentno je da ovo ne treba da bude u Ustavu danas, poslije svega. Takođe ja smatram i kao čovjek koji sjedi u ovom domu ne bih htio ponovo da ispadnemo neko ko je, ko će biti optužen za nešto što mu ne pripada. Da vas podsjetim kako je do ovoga došlo. Do ovoga je došlo zato što u Domu naroda nisu dozvolili da im se smanje plate za 10% i našli su ustavni osnov za to. Da li je on ispravan ili nije to je druga stvar. Ali, ako je opšte mjesto ovdje kod tumačenja da je to tačno što su oni podveli kao ustavni osnov, onda mi ne možemo kao članovi zakonodavnog tijela svojim potpisom reći da mi nećemo da poštujemo Ustav, makar mi mislili da to nije tako. Iz tih razloga, ja osim toga smatram da je čak i to dozvoljeno Domu naroda da nakaradno tumači to, jer da vas podsjetim, još naročito neću da komplikujem stvar ulaskom u englesku verziju Dejtona koji je jedina meritorna. Ovdje su naknade praktično sve ono, ne samo onaj bazni lični dohodak i ne treba biti veliki ffinansijer da se zna da na početku ovog mandata naknade ljudi u oba doma ukupne, paušal plus plata, zovite to kako god hoćete su bile manje nego danas. Drugim riječima kada bi se primjenilo smanjivanje od 10%, čak se ne bi narušilo ni ovo što ovdje piše. Drugim riječima Dom naroda nas je doveo u jednu situaciju u kojoj se sada nalazimo. I danas ne prihvatanje brisanja ovoga praktično znači, pričajte vi koliko god hoćete, će ustvari biti protumačeno u javnosti, bez obzira šta vi o tome mislili da smo mi ti koji smo spriječili da se administraciji smanje plate radi svojih plata. Mi sada možemo objašnjavati kome god hoćemo. Možemo plaćeni oglas zakupiti, možemo raditi šta god hoćemo, ali nema toga ko će nam u javnosti vjerovati da mi to nismo spriječili samo zato što nećemo da nam se smanje plate 10%. Pa mislim ideja sa potpisivanjem je odlična samo bilo bi neozbiljno od članova Zastupničkog doma da potpišu da će raditi nešto što je protiv ustavno, jer su prihvatili da je to protiv ustavno. Mi treba onda da se obratimo Ustavnom sudu pa da uđemo u spor sa Domom naroda, ali opet ćemo biti ti koji će u javnosti biti optuženi da sve to radimo zato da nam se plate ne bi dirale 10%. Drugim riječima iz tih razloga, iz tih razloga ja smatram da ovo i želim da se legitimiram i radi javnosti i radi svega, da ovo treba uraditi. Još jednom napominjući da je Dom naroda i Vijeće ministara je išlo linijom manjeg otpora da bi sa sebe skinulo odgovornost što nije bilo sprmeno da smanjuje 10% obaveze koje je preuzelo MMF-om potpisijući stend baj aranžman. Ali da mi to objasnimo Zoriću ljudima, znate stend baj aranžman pa MMF pa mi, pa oni, pa mi, pa tamo vamo, nema ništa tu, 84 MMF, zaboravi to. Svako onaj ko bude čitao bilo koje novine, gledao bilo koji medij će spravom zaključiti da smo mi ti koji nedamo svojih para. I zato i osim toga gospodine, gospodo, dame i gospodo, kolege i kolegice, ovi koji imaju zadršku prema ovome, imaju mogućnost u Domu naroda preko svojih stranačkih kolega da ovo sve zaustave na Ustavom i Poslovnikom definiran način. Pa neka onda gospoda u DOmu naroda koja su nas uveli u to, neka oni se onda isprse predovu javnost i da kažu nedam svojim 10% plate. Eto. Tako da, koliko je meni poznato ovdje dobar dio parlamentarne većine, da ne kažem tri glavna činioca imaju mogućnost da pokrenu proceduru da u Domu naroda to bude baš onako kako vi hoćete. Svak po na osob jel. Slažem se. I zato je razlog više da ovo ja pozivam za to, zato da ja ne bih morao kao i ti Špira objašnjavati nakoj tetki svojoj da nismo svi isti.
Da, da. Zahvaljujem dr. Lagumdžiji. Dvije replike pa ministrica Ljerka Marić je tražila. Evo završimo replike. Gospodin Zorić pa, a vi ćete diskusiju poslije. Može diskusija poslije ministrice. Okej.
Ja sam spomenut, po mom mišljenju malo u negavističkom kontekstu i ja sam rekao da sam ja za to da se smanji plaća i da institucije Bosne i Hercegovine uštede, ali zna se koji je to način – da se donese zakon o plaćama pa da, ne znam tamo nekakav direktor koji se finansira isto iz proračuna o institucijama Bosne i Hercegovine nema dva ili tri puta veću plaću od zastupnika u Parlamentarnoj skupštini. Dakle to su ogromne uštede, ne od 10% , nego od 110%, ali ja mislim da je ovaj amandman i to ću ovdje kazati otvoreno i maloprije sam to kazao napisan da bi članovi Vijeća ministara poentirali u svakom slučaju, ili mi to prihvatili ili ne prihvatili. Ali ja mislim da je se moglo, mogao u to vrijeme, ili za to vrijeme napisati zakon o plaćama i napraviti puno veće uštede nego ćemo, ali spreman sam da danas donesemo zaključak da se plaće zastupnicima, za ostale me stvarno nije briga u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine umanje 10%. Da mi to zaključkom ovdje izglasamo. Donesemo zaključak uz ovu točku, ali zbog ove materije nisam za to da se mjenja Ustav. Jesam da se ovo izbaci iz Ustava kada budemo mjenjali Ustav po puno važnijim stvarima, da izbacimo ovaj stavak 2. je li članka 9. da to izbacimo iz Ustava potpuno, ali da mjenjamo Ustav zbog ovoga, ja zato nisam. Rekao sam još se nisam odredio kako ću glasati i nemam namjeru, jer to niko iz Vijeća ministara nije od mene tražio i nije tražio da se sastanu klubovi i da se napravi jedna projekcija hoće li biti 2/3 većine i tu je moja sumnja da je članovima Vijeća ministara sasvim svejedno hoćemo li mi usvojiti ovaj amandman ili nećemo. Ako nećemo, oni će reći pa mi smo sve napravili da uštedimo, evo oni neće. Ako hoćemo, oni će reći vidite kako smo mi dobili dobar amandman, ovaj dobar amandman napravili na Ustav. 85
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Riječ je tražila ministar Ljerka Marić. Izvolite.
Ja vas sve pozdravljam i zapravo se može konstatirati da ste vi svi u pravu. Mi lani kada smo donosili proračun za 2005. godinu predložili smo u proračunu koji je bio proračun na koji se odnosi stavka proračuna za naknade i plače manja za 10% ukupno postotaka, ukupno i uštede su bile planirane u razini od 16 miliona. Ja kada sam došla raditi 2003. godine zatekla sam 3 tisuće i 900 nešto zaposlenih. Sada imamo na proračunu onih koje plaćamo 7,5 tisuća s reformom obrane i reformom policije taj će broj narasti na tisuće i tisuće 320 tisuća, 300 tisuća itd. i kada smo raspravljali o tome sa MMF kada smo raspravljali sa entitetima o tome kako treba financirati državu dogovorili smo se da bi bilo jako dobro da se u okviru onog upravnog odbora, čuvene one Uprave za indirektno oporezivanje jel, čije vi zakone ovako jako volite prodiskutira i ova prihodovna strana koja je načelno po zakonu o sustavu neizravnog oporezivanja, odnosno po Zakonu o jedinstvenom računu pripala svima, pa smo rekli stog računa finansiramo vanjski dug državu i državu financiramo sigurno. Tjekom ove godine država dobiva znači vanjski dug kao obveze prema trećoj strani i onda ovaj dio prema državi ide toliko sigurno da nas entiteti ne podnose, jer znači u onoj razini kakva se ostvari prema našem planiranom proračunu mi sigurno svaki dan dobivamo dio tih sredstava koji nama pripadaju. Za razliku od njih kojim onda kada se odbije naš dio pripada ostatak koji zavisi od prikupljanja prihoda. I oni sada rade intenzivno na tome da se promjeni zakon o sustavu neizravnog oporezivanja i taj članak koji kaže da djelimo svi istu sudbinu ako imamo 5 miliona onda ćemo sukladno tome imati, a ne država će sigurno 3, a oni šta im ostane. Znači u međuvremenu se desila velika promjena u okviru ovog dijela koji kaže kako financirati institucije Bosne i Hercegovine od one godine kada je to uspostavljeno, prije te godine je bio taj ustav napisan i kada je zbilja osiguravano državi tim člankom 9. kako su meni objasnili ljudi koji su pisali Ustav da se znači počnu uspostavljati zajedničke institucije institucije Bosne i Hercegovine, zajedničke institucije u to vrijeme i da se od zbira entiteta i donacija financira država. Država ulazi u normalan svoj život dobija svoja sredstva, ima sada već 51 svog proračunskog korisnika koji rastu itd. i kada dolazimo u priču sa entitetima i sa Distriktom Brčko koliko mi ostvarujemo prihode i koliko kome pripada u okviru fiskalnog cilja za 2005. i 2006. mi se moramo dogovoriti i u okviru toga mi se dogovorimo i mi smo lani predložili znači proračun koji je rekao državi će biti prihoda ukupno 336 miliona koliko je od toga sada nemam ovdje sa ovog računa jedinstvenog računa da prihvate to i entiteti znači da zajednički kolač indirektni ne izravni porez su zajednički. Mi imamo razliku taksa, naknada i ostalog, a to je zajedničko PDV je zajednički. Znači kada smo sve ovo prešli, onda smo došli u okviru ukupne javne potrošnje na podatak, da trošimo preko 70% proračuna na naknade i plaće. Kada smo se vratili u okvirujući ovo u ove reforme u situaciju kada preuzimamo zaposlenike iz entiteta iz RS i iz Federacije u ovu upravu za neizravno oporezivanje, šta mi radimo. Plaće carinika u RS npr. je 500 maraka bila. Plaća carinika je 600 maraka, sada je ta plaća carinika 900 maraka. Znači mi zbog svojih plaća koje imamoa praveć zajedničke institucije čitavo 86 vrijeme podižemo razinu javne potrošnje i to vrlo neprimjereno i neodrživo. Zbog toga oni kažu morate se vratiti malo nazad. E sada koliko nazad. I zbog toga mi znači, da bi to sve uvažili predlažemo ovaj proračun koji ste vi usvojili bez nekih pretjeranih stvarno diskusija. Niko se nije tu puno nešto ni bunio ni bilo šta drugo. Mi treba samo pratiti zapošljavanje, dinamiku itd. Znači niko nikada od nas nije spominjao da bi mi htjeli smanjiti plaće, osobito Parlamentu nikada, a naravno nismo mi toliko zainteresirani da se bi smanjimo plaću Vijeće ministara. I znači nije ta priča uopće bila zbog toga. Kada se protumačio taj članak Ustava. On se u konačnici, zbog toga što su to institucije Bosne i Hercegovine koje nastaju u tumačenju odnosio na sve. I mislim da je krajnje vrijeme da mi zbilja usvojimo ovaj amandman, da proračun za 2006. godinu završimo, mi smo ga počeli planirati, dobili smo pripadajući dio prihoda, polako dogovaramo to i dogovoramo znači, vi šaljete ovaj svoj zahtjev, popunjavamo proračun da je vrijeme da se ovaj amandman ili popravak kakav on njih usvoji, krajem idućeg tjedna mi smo završili, završavamo zakon o plaćama. Njemu fali još par unutra omjera. Mi ćemo se sastati obavezno sa komisijom vašom za financije i proračun. Volila bih da čitav, da to malo pogledate znači da prije toga vidite šta ćemo, kako ćemo, skim ćemo to uparivati, da li predstavnik Ustavnog suda, predsjednik, treba li biti. Znači to je govoto. Proračun se završava. Mi bi trebali novi proračun predlagati da to završavamo. Znači zbilja bi zakon o plaćama trebao biti jedan izlaz konačno jedan izlaz iz ovog problema i svih drugih onda pratećih naknada itd. Pitanje dnevnica izgleda ovako u zemlji. Vijeće ministara plaća 30 maraka za putovanje iz Sarajeva u Banja LUku. Federacija plaća 50 maraka, a RS za isti put daje 24 marke. Institucije Bosne i Hercegovine žive u čitavoj, na čitavoj teritoriji Bosne i Hercegovine. Imamo u Brčkom ... (OSU?), imamo u Banja Luci Upravu za neizravno oporezivanje, imamo u MOstaru nešto, ne znam ni ja. Znači moramo neku ovdje od uprava, nije važno, znači Sarajevo ima većinu sjedišta itd. Moramo ogledati znači ne samo koliko smo razvijeni gospodarski sve u jednom dijelu zemlje Brčko je jako napredovalo, mi smo Brčko dosta vratili zbog ovepreraspodjele prihoda u zadnje vrijeme, Federacija itd. Znači kada to sve zaokružimo, onda mi kažemo koliko bi nešto bilo u odnosu na jedan dio zemlje, na drugi dio zemlje i zbog toga smo mi opasni svima. Mi podižemo razinu potrošnje, podižući na našu razinu neprimjereno rastu gospodarskom ne primjereno znači DPI-ju. Znači moramo to nekako uvažiti tako da kroz zakon o plaćama sve dogovorimo, platni razred lijepo poredamo, ali bi stvarno bilo dobro, bilo bi dobro da znači ovaj amandman stvarno usvojimo i da ako bogda za, do najdalje 20 dana glasujemo o zakonu o plaćama. Hvala vam puno.
Zahvaljujem ministrici. Replika Ljilja Milićević, pa replika Seada Palavrić, pa replika Tihomir Gligorić.
Poštovana gospođo Marić, ja se izvinjavam, ali evo ja ću treći put ponoviti pitanje. Član, vidite, radi se o tome najmanje, evo sada je bitno znači hoće li proći 87 neće. Kako vi tumačite Ustav sa ovom paralelom sa carinicima pobogu? Naknada za lica na funkcijama institucijama Bosne i Hercegovine ne može se umanjiti za vrijeme trajanja mandata nosioca funkcije. Ja sam vas lijepo pitala koliko imamo nosilaca funkcije mi u ovoj zemlji? Koliki ste proračunali brisanjem člana Ustava efekat toga? I stvarno zar vi ne možete carinicima i portirima, bez promjene Ustava smanjiti plate. Znači koliko ljudi koji efekat i ko su nosioci funkcija izabranih na mandat u ovoj zemlji?
Zahvaljujem Milićević. Ministrica Marić izvolite. Svi će dobiti odgovori, svi će biti zajedno.
Ja bih volila da se mi podsjetimo na to ko u ovoj zemlji tumači Ustav? Ko je taj ko u ovoj zemlji tumači Ustav? Znači naša ustavno-pravna komisija kada je razmatrala ustavno-pravni osnov za donošenje ovog amandmana smatrala je da postoji ustavno-pravni osnov da bi ovaj amadnman prošao. Zato što kada smo počeli, molim vas u izvještaju na kraju piše vam evo glasovanje lijepo dole 4:2 i ovo ne znam. Druga stvar
Samo malo, molim vas da pazimo šta ko govori.
Druga stvar, ja sam vam lijepo rekla, kada je počeo, mi smo proračun usvojili u Zastupničkom domu bez problema kada smo glasovali o proračunu na Domu naroda oni su bez obzira na to što ovo piše u Ustavu glasovali za proračun znači znajući sve tako šta se dešava za smanjeni proračun, za 10% i taj proračun je usvojen i on je objavljen. Ništa nije bilo kao problem. Mi smo u međuvremenu nastavili isplačivati znači plaće po starom, dok ne riješimo ovaj problem, odnosno za ovu godinu mi još uvijek možemo nastaviti sa ovim načinom isplačivanja plaća, ali moramo znači brzo donjeti Zakon o plaćama. Ono što mene Ljilja sada pita, po njenom tumačenju nosioci i obnašati i kako se ovo zove, ne može se smanjivati nešto, plaće ili naknade tijekom mandata obnašanja službe. Prema onim koji su pisali Ustav ne znači da je to 10 sudaca, 12 ministara, 40 zastupnika, nego u to vrijeme da bi se osigurala sredstva državi koja nije postojala institucijama zajedničkim Bosne i Hercegovine sve što se transferiralo koristilo se i za plaće, naknade za ostale potrebe. U ukupnosti, kada se promatra u širem smislu ovaj članak, on bi zapravo značio da ako jedan entitet da jedne godine 2 miliona mjesečno, a drugi entitet 3 mjesečno pa se to slaže, da do godine ne naumpadne ovom entitetu da to smanji na pola miliona, a ovaj na 100 hiljada. Što su oni malo i radili u međuvremenu. A znači, ovo je bilo u smislu izgradnje i finansijske izgradnje, zato su se ovi ljudi strogo držali tumačenja Ustava, ja bih onda morala hitno završavati pravni fakultet i ustavno pravo. Znači ja sam zbilja sa ekonomskog 88 stajališta probala shvatiti što se meni objasnilo od strane onih koji su pisali taj ustav i bili tamo. Znači, ali zbilja se pokušavala zaštiti razina državnih institucija na način da se ne smanjuje ta tranša koja dolazi za one ljude koji tamo rade. Zapošljavaju se novi ljudi, treba više sredstava. Mi sada ugrožavamo postojanje države, naše potrebe rastu. I nije priča samo o ta tri carinika, nego je priča o 18 ili koliko tisuća policajaca koji ako bi dobili plaću kakvu imaju naši u SIP-i policajci, mi bi onda morali 500 miliona negdje naći u okviru ukupne javne potrošnje pa bi onda prešli sve mjere itd. Znači, to ima veze, to ima veze ukupna javna potrošnja raste zbog spajanja institucija na razini države i efekti spajanja i potrošnje u odnosu na Upravu za indirektno oporezivanje pojedinačno i lani, pogledajte 15 miliona je više ta stavka i plaće su jedan ipo puta veće. Zbog naših plaća koje nekada davno smo usvojili te plaće. Uopće nije važno kojom odlukom, ali je to tako kako je. I znači jedino ono šta garantira po normalni način rada države u ovoj oblasti, znači plaće, naknade, gdje je topli oblok, dnevnice i ostalo je Zakon o plaćama. Imamo Zakon o radu, Zakon o plaćama i hajmo brate to po tom zakonu o plaćama platne razrede i ostalo. Parlament je posebna kategorija. Imaću svoj način izražen u svemu tome naknadama, možete čak i svoj poseban zakon donjeli. Ali bez obzira na to znači mi ćemo samo biti zakovani jer je potrebno očigledno promjeniti ovaj članak, ovaj dio ustava koji govori o plaćama. I sami kažete da on ne bi trebao biti u Ustavu. Znači ja zbilja nisam ustavni pravnik, ali zbog finansijskog života zemlje, zbog toga što trebamo završavati proračun za 2006., znači idući mjesec nam ga ponudi, bilo bi dobro da se ovo razrješi.
Replika. Jel neko ima. Ko ima repliku? Repliku Seada, pa dr. Gligorić, pa dr. Lagumdžija. Izvolite.
Ja zaista nisam htjela danas diskutirati. Za mene je ova stvar bila principijjelne naravi i nemojmo se sada mi baviti demagogijom. Ovakva odredba postoji u svim demokratskim zemljama i treba da zaštiti izabrane zastupnike, sudije, ministre od mogućnosti korupcije. I to je njena zadaća. Preisana je sigurno od Amerikanaca. Međutim, s ciljem da omogućimo smanjenje javne potrošnje Klub SDA i ja zajedno sa svojim klubom glasaćemo za ovaj amandman i za eliminaciju ove odredbe iz Ustav, makar to smanjivalo demokratiju. Međutim, ne prihvatam tumačenje koje ministrica iznosi. Ma ja ne mogu prihvatiti da ono što je preneseno na državu sada povećava broj zaposlenih na državnom nivou i broj plaća, a zašto se ne smanjuje tamo odakle je preneseno. Nemojte mi sada prikazivati ovdje entitete kao jadnike, ili općine kada općinski načelnik ima plaću 2.300 maraka. Razlog je u ovome i činjenica da je neko kada je provodio reformu pravosuđa i određivao sudijama plaće 2-3 hiljade, 5 hiljada maraka, to i tužiteljima isto, advokatima po službenoj dužnosti, kada smo mi govorili da to ovi budžeti ne mogu podnjeti, taj je govorio da mi podržavamo korupciju. Dakle ovaj amandman treba da otvori put da se mogu smanjiti plaće svim sudijama u Bosni i Hercegovini, svim tužiteljima i dovesti u nivo kakav je moguć i održiv za sve građane Bosne i Hercegovine. Dakle u jedan normalan omjer. Ovaj 89 amandman nije prepreka za donošenja Zakona o plaćama, ovo je odgovornost Vijeća ministara koju je trebalo za tri godine ponuditi zakon o plaćama koji bi pokazao hijerarhiju u ovoj zemlji. Ja ponovo kažem stručni saradnik u sudu ima 2,5 hiljade maraka plaću i niko u njih ne upire. To moramo riješiti i to su principi iz kojih ja prihvatam da glasam za ovaj amandman, a nikako zato što su entiteti jadnici i ja očekujem da svaka prenesena nadležnost, svaki preneseni službenik na budžet Bosne i Hercegovine nema plaću i u entitetu. Šta rade ljudi koji su ostali u entitetima, a imamo ljude na državnom nivou? Ne radi isti posao sigurno.
Zahvaljujem. Replika. Tihomir Gligorić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Draga ministrice nije mi stvarno običaj, ali niste odgovorili na konkretna pitanja, pa ni na moja pitanja. Recimo zašto niste pripremili, ali evo tu je sada i gospodin predsjedavajući, može to da preuzme, ispoštovali odluku Predstavničkog doma kada smo rekli da treba donjeti nacrt, predlog zakona o platama. I onda sistemski rješavamo mnogo toga. Drugo, zašto ste se upustili u, ili možda bolje rečeno, preformulisati pitanje, niste smjeli vi računati ili ući u proračun budžeta znači na neustavan način. Jer vi za sada imate ustavnu normu koja reguliše ovo pitanje i vi ste, ne znam po nagovoru koga potpuno zanemarili i na neustavan način želite da predlažete budžet Bosne i Hercegovine. Na to nemate pravo, osim ako se ne želite suočiti sa odgovornošću, najkrupnijom odgovornošću u ovoj zemlji. Prema tome, o tome ste morali voditi računa. I ja ne mogu da shvatim ono da ste vi omalovažili ovaj parlament kada ste rekli da vi poslanici koji volite onaj zakon o indirektnom oporezivanju. Hoću da vam kažem da mi kao poslanici volimo sve zakone koje donesemo, jednako ih volimo i ne treba da vi na taj način skrečete pažnju poslanicima samo na jedan zakon, ako vi prema tom zakonu imate određenu averziju. Hvala.
Zahvaljujem. Doktor Lagumdžija ima repliku. Diskuiju jel. Okej diskusiju. Okej.
Gospodine predsjedavajući bojim se, prvo mi smo čekali premijera da dođe i zato smo prolongirali ovo za kraj je li, promjenili tačku dnevnog reda i ovaj nismo imali prilike da ga čujemo. Nadam se da nećemo ni imati potrebe da ga čujemo, pa bojim se da nam je ministrica u svemu ovome jednostavno nas navela da pričamo stvarno koji više nemaju veze s ovim što je sada na dnevnom redu. I namjestilo se. E stvar je, mi možemo dobiti analizu, ali ovdje se dakle iz teksta, čak i na našem, a naročito na engleskom jeziku vidi da se ovo odnosi na ljude koji su funkcioneri pod a), a da bi bilo preciznije funkcioner je onaj ko je biran na mandatni 90 period. I to nisu nikakvi carinici. Dakle, to je što kažu kada je ovaj ustav pisan to je bilo 42+15+3 čovjeka + u Vijeću ministara 6 i to je bilo sve, jer je guverner Centralne banke bio stranac, nismo ga mi birali. Vremenom to je sa 65 ljudi možda naraslo na 265 sa mandatom, sa mandatom. Eto 365. Pa dobro Azra 300 ne mjenja stvar, ali dakle to je par stotina ljudi, ali nije 7000 ljudi i upravo iz tog razloga ukoliko mi ovo ne prihvatimo danas, mi praktično dajemo zeleno svjetlo njima da oni smanje 10% uštede samo na pješadiju koja nije na madnatu. Dakle za 7,5 hiljada ljudi. Da je 200- 300 ljudi zaštićeno Ustavom da ga ne smiješ dirati, a svi ostali 7 hiljada i kusur oni se mogu smanjiti sa 10%. I ja zaista mislim da stom porukom, ako odemo danas, da je to katastrofa i moralna i politička i stvaka druga. Dakle, mogli su oni carinicima smanjiti platu, ma sve mogu, pa nema veze ova tačka, nisu mogli zato što oni puno toga ne mogu. Oni ne mogu da se dogovore da je danas srijeda bolan. Ali, mislim, ali radi se o tome da objektivno gledano ne usvajanjem ovoga mi dajemo zeleno svjetlo da se u javnosti stekne dojam sada kažem sa pravom da jedan broj nas ne dozvoljava iz ko zna kojih razloga da se njima dira, da ove dvije tri stotine ljudi, par stotina ljudi da se njima privilege diraju, a sve onih ostalih hiljada to može. Potpuno se slažem sonim svima i drago nam je da nam je ministrica ovdje rekla da za 20 dana možemo usvojiti zakon o platama. Ali, molim vas bez ovog ustavnog, bez ove ustavne izmjene zakon o platama koji bi rekao da je šef države plata broj 1. i onda bi došli da recimo neka regulatorna agencija npr. koja sigurno ima veću platu nego šef države. Bilo bi protiv ustavno njemu da mu smanjiš platu i da zakon o platama bude takav da se njima smanjuje. Mi bi došli u situaciju da za 20 dana, a evdje neće ništa biti za 20 dana, ali eto za 120 dana kada nam dostave taj zakon, on bi sigurno bio protiv Ustava. Bio bi neprimjenjiv, jer bi bio protivustavan, tada bi mogao šef nekog, sa mandatom DGS, uprave itd. Uprave za indirektno oporezivanje, znamo pa, šef Uprave za indirektno oporezivanje ima platu duplo veću od šefa države. Kada dođe zakon o platama vjerovatno bi on imao nešto koeficijent koji ne bi bio baš sličan onome kojeg smo, ali bi on objektivno sutra bio protivustavan baš zbog ovoga. To je još jedan razlog zašto, ako smo ozbiljni ljudi ne prihvatanjem ovakvog amandmana mi pod 1. nećemo nikada doći u svom mandatu ni blizu usvajanju zakona koji nam je potreban i pod 2. svi ćemo mi otići optuženi, ostati optuženi u javnosti s pravom da smo grupa ljudi koji zbog interesa par stotina ljudi u ovoj zemlji koji imaju mandat onemogućila da se administraciji troškovi smanje. I ne bi, zato mislim da zaista bi bilo dobro da uradimo tiho, brzo i efikasno, a oni koji imaju nekih drugih strahova, da bi njihovo glasanje danas moglo biti okarakterisano na način na koji oni ne bi baš voljeli, imaju priliku u Domu naroda da utiču na svoje stranačke kolege da to tamo fino amortizuju i da se vrati u Dom naroda koji nam je ovo sve i parkirao ovdje.
Zahvaljujem. Za diskusiju se dalje javio kolega Novaković. Izvolite. 91
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, ja mislim da kako diskusija, odnosno diskusije odmiču da je sve maglovitije. Možda bi bilo dobro da ministar više ne obrazlaže, jer sad mi nije, sad mi je mnogo nejasnije nego poslije prvog obrazlaganja. Bojim se da je kolega Lagumdžija u pravu kada kaže kakva će slika ostati u najvećem dijelu u javnosti, neću reći u čitavoj javnosti, ali u najvećem dijelu javnosti i da ustvari nikoga više ne zanima ništa drugo nego hoćemo li mi dozvoliti da se nama umanje plate ili neće. Nažalost kažem takva se slika stvara. Moram reći da sam čuo od ministra nešto što sada meni nije jasno, dakle ne radi se o nekakvih 7,5 hiljada ljudi, nego se radi o 18 hiljada policajaca. Ne radi se samo o SIP-i, nego o 18 hiljada. Jel to ovih 18 hiljada nakon reforme policije? Ne znam na kojih se to 18 hiljada odnosi. Da li je to za Savjet ministara reforma policije završena? Izgleda za minsitricu finansija da je ona završena.
Samo malo, molim vas da saslušamo. Molim vas malo strpljenja.
I to je jedan od razloga zbog čega mislim da ne bi trebao ministar finansija dalje objašnjavati, jer će ispasti da ako ovo ne izglasamo nema reforme policije. A to je zaključak mnogo ružan. Dakle, ja sam tražio naravno pauzu i ja ću obaviti konsultacije unutar kluba i sa klubom i moram reći da bi ovo mnogo lakše bilo da je Savjet ministara donjio prijedlog zakona o platama, pa kada vidimo taj zakon rekao je sad gospodo nema tog zakona bez promjene Ustava. I ako je već tako, a ja tvrdim da bi meni mnogo lakše bilo sada da diskutujem, onda ne vidim zašto ne sačekamo tih 20 dana. Evo zašto ne sačekamo tih 20 dana pa da vidimo taj zakon o platama, pa da kažemo gospodo u redu ovo su plate, nema bez promjene Ustava. Obavili smo svu raspravu izajsnit ćemo se bez neke silne diskusije i idemo u zakon o platama. Meni bi tada bilo lakše. Ja naravno ne prejudiciram, ali bi mnogo lakše ne meni, nego čini mi se jednom broju nas tada bilo da odlučujemo, sa mnogo manje opterećenja. Naravno to možete shvatiti i kao prijedlog, a možete shvatiti i kao neozbiljnu diskusiju.
Najavi mene. Samo malo.
Za riječ se javio predsjedavajući Doma, gospodin Nikola Špirić i ima riječ. Izvolite. 92
Zahvaljujem dopredsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice u pravu je kolega Belkić kada kaže završavaj i da je koje sreće ovo bi davno bilo završeno, jer ćemo mi ovu raspravu zgaditi i sami sebi i da ne govorim kakvu ćemo poruku poslati javnosti. O tome je nešto govorio doktor Lagumdžija i potvrdio Momčilo Novaković. I najveća bi sreća bila za ovaj parlament i za nas sve da ovo danas javnost ne vidi. Ali je dobro i da vidi. DObro je da vidi. Da je koje sreće bilo kada je bilo glasanje o budžetu i kada je reduciran budžet za 10% i kada smo bili svjesni svega ovoga, onda bi inicijativa o promjeni Ustava potekla upravo iz Parlamenta da omogući Vijeću ministara da to završi budžetsku godinu da nema probijanja budžetske potrošnje. Nismo to uradili. U redu je, ali način na koji mi želimo postavljati pitanja upravo nas slika u najnegativnijoj ulozi pred javnosti Bosne i Hercegovine. Ne mogu da vjerujem da će iko od nas moći imati hrabrosti ako ovaj amandman ne prođe da se pojavi pred biračima na narednim izborima. Šta da im kažemo? Naravno, politika može sve. U politici se može sve, ali drage kolege ukoliko danas, dakle ukoliko danas i sve ove poazue, ja poštujem, pauzu traži SDS dakle dobiće svi pauzu da usaglase sa klubovima. Ja mislim da je zrelo vrijeme za radi različitih dilema s razlogom, bez razloga, hodam Bosnom i Hercegovinom kao i vi. Imate komentare ljudi koji vas susreću pa kažu zar vi baš tamo, sjeli na obraz. Tako nam kažu, pred gladnim narodom vi raspravljate o benefijama i platama. Nemaju ljudi sve informacije. Ja se slažem svama. Neće se ništa u ovoj zemlji desiti ukoliko svima bude plata manja 30% dok je nezaposlenost 50%. I 50% dok je nezaposlenost 50%. I dajte da ovo završimo. Nema potrebe duže raspravljati, da glasamo. Svi ćemo danas reći ono što mislimo i o sebi i javnosti se predstaviti. Hvala vam lijepo. __________/?/ [[nije uključen mikrofon]] Pa ne možete. Drže me birači. Đaba kada pričam njihovim ustima. Kako možete biti toliko licemjerni, pričate o promjeni Ustava, juče prenesete ...na nivo. Pa nemojte da folirate javnost ovdje. Izvinjavam se malo sam, ja se izvinjavam. Da vratimo situaciju nazad. Ko se dalje javlja za raspravu? Selim Bešlagić. Izvolite.
Komentar koji bi mogao da uslijedi je ovako – nema zakona o platama ako se ne usvoji ovaj amandman. Da li može ministarsko vijeće potvrditi da će zakon o platama biti u roku od 20 dana ovdje? Jer se bojim da ćemo, nećemo usvojiti amandman i onda neće biti ni zakona o platama i ništa. Pa neka ne bude, ali hoću da znam da su u obavezi ako nam kažu ovdje da će biti za 20 dana da mora biti za 20 dana. Jer smo mi tražili taj zakon, koliko, prije dvije godine. 93
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Biće i zakon o platama, sve će biti, samo malo više strpljenja i ljudskosti. Niko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem pauzu. Koliko traži Klub SDS-a? 10 minuta i vračamo se samo na izjašnjavanje. Ja vas molim ako treba da se konsultujete s Vijećem, s bilo kim, kom trebaju konsultacije neka ih obavi. [[PAUZA]] Ima li potrebe da gospodin Novaković iz SDS-a obrazloži razloge za pauzu? Molim Službu da ostavi Novakovića kada razmišlja. Nema potrebe. Najbolju odluku donosiš kada ne razmišljaš. Gospodin Zorić.
Ja se zahvaljujem, ja ću u ime Kluba predložiti jedan kratki zaključak. Dakle nalaže se Vijeću ministara BiH da do kraja rujna/septembra 2005. dostavi u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o plaćama korisnika proračuna institucija BiH.
Ja vas molim samo poslije izjašnjavanja o amandmanu i sudbini amadnmana, onda ćemo o zaključku glasati. Dobro je, nekad zaključak.
Ima tu zaključak. Ako nije jasan
Ja nisam dobio. Evo ima. Nekada zaključak da dodatne snage. To je uvijek dobro. Dame i gospodo spremite se za glasanje. Dakle pitanje je glasamo o amandmanu I na Ustav Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad i po mogućnosti na 2/3 tjeraj. Au. Konstatujem 30 za, nula protiv, 5 uzdržanih. Dakle imamo, jel tako Branka 2/3 većinu. Molim vas, imamo i entitetsku. Dakle amandman je prošao. Imamo i entietsku većinu dakle i ukupnu većinu. Dakle ovaj amandman u prvom čitanju je usvojen. 94 Dame i gospodo postavljam pitanje i pripremite se za glasanje. Ko je za to da pređemo na amandman I u drugom čitanju. Da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas opet bar na 2/3. Da drugo čitanje završimo da ne mučimo ove koji su imali rezerve. Dakle, 31 za, niko protiv, dva suzdržana. Konstatujem da smo donjeli odluku da obavimo raspravu o amandmanu I na Ustav Bosne i Hercegovinu u drugom čitanju. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da se usvoji amandman I na Ustav Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad i molim bar 1 protiv ako neće niko, ja ću. Dakle 31 za, niko protiv, 5 suzdržanih. Dakle usvojili smo amandman I Ustava Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Ja vam se zahvaljujem na strpljenju, na tolerantnoj raspravi, ponekada i žučnoj raspravi, ali sve je to primjereno našem parlamentarnom životu. I sada se izjašnjavamo o zaključku na predlog Kluba HDZ-demokrščani, ako dobro govorim. Prijedlog zaključka – Nalaže se Vijeću ministara BiH da do kraja rujna 2005. godine dostavi u parlamentarnu proceduru Predlog zakona o plaćama korisnika proračuna institucija Bosne i Hercegovine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je sa 36 za, nula protiv, nula suzdržanih usvojen zaključak Kluba HDZ-demokrščani. Dame i gospodo time smo završili 13. tačku dnevnoga reda. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, a to je Pozdravljam naravno i zahvaljujem na prisustvu predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministrima iz Ministarskog vijeća. To je Ad.14. Rezolucija globalni poziv na akciju protiv siromaštva, koju je podnjela poslanik gospođa Dušanka Majkić Dobili ste rezoluciju, dobili ste jedan amandman gospodina Momčila Novakovića na ovu rezoluciju. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospođa Majkić. Izvolite. 95
...da je to u redu. Druga tačka je ista i u amandmanu gospodina Novakovića i moja, ali treća tačka nije, vjerovatno gospodin Novaković nije shvatio o čemu se radi. Treća tačka nije aktivno uključi civilno društvo u ovaj proces. U koji proces? Neko aktivno uključi civilno u društvo u formulacija razvojnih prioriteta politika i planova. MOže da se izbaci ovo nacionalno, ako to smeta i da ostane rečenica znači koja treba da glasi – aktivno uključi civilno društvo u formulaciju razvojnih prioriteta politika i planova. Sljedeća tačka 4. je ista. I peta koju ste izbacili, mislim da ne bi trebala da bude izbačena. Može da se koriguje opet na ovom dijelu koji se odnosi na nacionalni nivo.Ja sam mislila na nivo Bosne i Hercegovine, ali gdje svaki narod ima određenu zaštitu svoju, ali da sprovede u djelo politike od koje će imati koristi većina građana. Mislim nema to i da nastoji umanjiti besplatne štete prouzrokovane vanjskim nametnutim uslovima. To su i oni uslovi npr. koje nam nameće VTO koje mi moramo da ispoštujemo, a to znači da ne smijemo povečati carine, a nama to ne odgovara, jer smo zemlja koju treba zaštiti. Siromašna zemlja. Tako da mislim da može se izbaciti ovaj dio teksta koji kaže na nacionalnom nivou, a sve ostalo da ostane. Mislim da bi trebalo.
Ja se slažem kolega Novakoviću. Ja mislim da se radi o dobroj rezoluciji, dobrom tekstu koji ne može naškoditi našoj zemlji i mislim da je dobro da pošaljemo jasnu poruku. Kolega Novakoviću jel vi prihvatate ovo usaglašavanje vas i Dušanke Majkić oko ovog amandmana? Ako se vi složite, mi nemamo razloga drugi da to ne podržimo.
Ja bih zaista još jednom molio, ako nije problem gospođo Majkić
Ne nije problem.
sobzirom da sam ja gledao, moram biti iskren ovaj posljednji dio ovog stava koji nije baš dobro složen lektografski, pa da ako može nije problem da čujem ponovo.
Rekla sam kod vas ova tačka 3. po redosljedu jer vi ste predlagali da se stoji – aktivno uključi civilno društvo u ovaj proces. Koji proces? Nejasno, ovo je kod vas, 96 ova vaša formulacija je nejasna. Ja smatram da treba da ostane – aktivno uključi civilno društvo u formulaciju razvojnih prioriteta politika i planova. I mislim da je to u redu.
To je isto Momo.
To je jedno. I na kraju ne slažemo se. Vi ste predlagali da se izbaci 5., a ja kažem da je to glavna važna, da može da se izbaci ovo nacionalni nivo, a da ostane da se provede u djelo politike od kojih će imati koristi većina građana i da nastoji umanjiti bespotrebne štete prouzrokovanim vanjskim nametnutim uslovima. Objasnila sam na šta se vanjski nametnuti uslovi odnose.
Slaže se gospodin Novaković sa ovom izmjenom. Ja mislim da je ona logična.
...to znači, hoćete samo potvrditi da glasi ovaj treći dio dakle koji se da glasi, pazite ovo aktivno uključi društvo u ovaj proces. Misli se u proces o kome čitavo vrijeme govorimo. Dakle akciju protiv siromaštva. Na to se misli. E sad vaš stav je, samo malo, vaš stav je dakle – aktivno uključi civilno društvo u formulaciju razvojnih prioriteta politika i planova. Dobro. Mogu to, razvojnih politika, ovdje piše, pazite politika u više oblasti pretpostavljam. Ovo mogu prihvatiti. I takođe čitam sad zadnji taj zahtjev vaš da sprkvedu u djelo politiku od politike ustvari od kojih će imati koristi većina građana, itd. itd. Mogu prihvatiti i ovaj stav. Dakle što se mene tiče sa ovim izmjenama rezolucija je prihvaćena.
Zahvaljujem. Ja bih molio, sozbirom da se radi o korisnom dokumentu, može li samo da sad smirimo doživljaj, da od ove rezoluciju ne napravimo 10 novih. Može svaka rečenica drugačije, možda može bolja formulacija, ali se radi o jednom opšte korisnom dokumentu koji su usvojile i sve druge zemlje da ne ostanemo po strani. Prihvatam ovo usaglašavanje kolege Novakovića i Dušanke, mislim da je to korisno, a molim kolege, evo neću. Izvolite, evo prva je
Samo jednu...u ovom stavu da stoji ovako kako čitam – kvalitnije javne usluge i provođenje politika od kojih će imati koristi većina građana. Molim vas politika 97 nema množinu i zato predlažem da stoji – javne usluge i provođenje politike od koje će imati koristi većina građana.
Imaju različite politike na siromaštvo koje djelujte.
Pa nemojte to različite. Različitu vrstu politike se vodi, a ne, politike nema. Ne može biti pantalona.
Molim vas lektor će dotjerat. Svaki naš tekst se lektoriše, ako je lektorska primjedba, molim vas neka to ispravi. Molim vas Jelina da prihvatite. Gospodin Belkić, pa dr. Azra Hadžiahmetović.
Vrlo je teško diskutirati nakon tvoje preporuke koju ja potpuno razumijem. Međutim, želim dvije stvari samo da kažem, ovaj ova rezolcuija je proizvod ukupne akcije koja se u svijetu vodi. Dakle svijet vodi globalnu akciju. Mi bježimo od izraza nacionalni. Dobro nećemo riječ nacionalni. A možemo li reći državne ...O tome se radi. Dakle ovo nisu rezolucije parcijalne, izdvojene, već su dio ukupne globalne svjetske akcije koju čine države. Oni kažu nacionalne programe, misli se na državne itd. Ovdje se dakle ne misli na neke nacionalne programe srbi, hrvati i bošnjaci itd. Misli se na učešće države Bosne i Hercegovine u ukupnoj globalnoj akciji borbe protiv siromaštva. Izbacivajući to značenje mi slabimo ovu rezoluciju. Što se mene tiče da ne bi uzrujavao ljude, da ne bi pravio problem, ja ću glasati kako god napravite. Ali vas upozoravam da na ovaj način slabimo cijelu akciju.
Zahvaljujem. Doktor Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege ja ću samo pomenuti da je da je kao neko ko poznaje milenijumske razvojne ciljeve rezolucija napravljena potpuno u duhu i čak i jezikom milenijumski razvojnih ciljeva. Svaka ova promjena koju je, ja potpuno razumijem primjedbe, odnosno ovo što, mada mi je nejasno zašto amandman na rezoluciju. To ne postoji. Ali sugestije gospodina Novakovića, ali pojam nacionalnog ovdje, ovo o čemu je kolega Beriz pominjao, milenijumskim razvojnim ciljevima obaveze, odnosno obavezuju se države i pojam nacionalnog podrazumjeva državnog. Nacionalna ekonomija ili bilo šta drugo, naravno ne u ovom našem razumjevanju nacionalnog. 98 Ja hoću samo reći da ova formulacija koja je originalna u rezoluciji u potpunosti je u duhu milenijumskih razvojnih ciljeva. I naravno da su to razvojne, razvojne politike, monetarna je razvojna i fiskalna i svaka druga ekonomska, socijalna itd. politika može biti dio razvojne politike. To se upravo misli ovdje na to. A još vas želim podsjetiti da upravo ova stavka 3. za one koji eventualno imaju nekih nedoumica ili eventualno zaborava, kod nas je u potpunosti bilo uključeno civilno društvo u formulaciju razvojnih prioriteta, politika i planova prilikom izrade strategije borbe protiv siromaštva po metodologiji koja je propisana.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Novaković, molio bih samo da privodimo kraju. Danas smo uradili dosta posla.
Da u najvećem broju država na svijetu nacija jeste država kao što u Bosni i Hercegovini nacija nije jeste jednako država. Dakle to je činjenica. E sad nije to. Čak i da ovdje piše država, ja ću vam pročitati smisao samo nečeg, samo jedno pa ćete vidjeti. Recimo u onom prijedlogu gospođe Majkić je pisalom, pročitaću jednu rečenicu iz stava 3. gdje kaže – podržavajući globalnu akciju za borbu za protiv siromaštva zahtijevamo da se na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini primjeni milenijumski razvojni ciljevi na državnom nivou. Pazite molim vas, a rečeno prije toga na svim nivoima vlasti. Druga stvar je u samoj, ja se slažem da to, ali u samoj organizaciji, pazite briga je na svim nivoima, a ne samo na državnom nivou kod nas i to je tako zbog toga, a ne zbog nekog animuziteta sada da ne piše državnog. Dakle da me razumijete zbog čega sam uložio ovaj amandman. Ništa drugo.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ja molim samo da, molim vas dakle, dobro je da se pojasni ljudi nema niko nekakvih žestokih sporova oko ovoga. Dakle i kolega Belkić je u pravu, u pravu je i Momo kada objašnjava. Još će potrajati jedno vrijeme ove naše kratke priče, ali će one, vrijeme će ih činiti besmislenim. Ali, ako kolega Jelena nemate nekakvu suštinsku primjedbu. Nemojte lektorske, lektorisaće se materijal gdje bude trebao biti stavljen zarez, biće stavljen zarez, gdje politika, biće politika. Izvoli.
Ipak hoću da kaže. Mi smo ovdje i čuvari valjda i jezika. Uvuklo nam se u jezik štošta što ne bi smjelo. Ja ovdje sada ne bih zaista da objašnjavam ni šta je plural tantum ni šta je singular tantum. Ali mi vjerujet da ako kažem da je dobro reći politika 99 pa kvalifikative uz tu imenicu, nego politike koje mi prevodimo onako lektitički iz stranih jezika. Ja to vas molim, pripazimo malo. Kao što su se robe uvukle u naš jezik, bilo koje, kako ga hoćete imenovati, a umjesto roba. Znate. Ja zaista, vidite da ne želim da ovdje sada držim, za ove dvije i po godine nisam držala priče o jeziku, ali vas molim kada kažem nešto onda je to tako i nije nebitno. Ja znam da je praksa već da se pojavile politike i ovo i ono, ali to nije dobro. I ne mogu svaki put to govoriti.
Dobro. Nemojte svaki put. Izbjegnite nekada. Hvala vam lijepo. Ne javlja se niko više. Zaključujem raspravu. Idemo se izjašnjavati. Čuli ste usaglašavanje ovih primjedbi Novaković i Dušanka su se usaglasili. To mi je drago. Pripremite se za glasanje. Ko je za to da prihvatimo ovu rezoluciju uz ove korekcije koje su obadve prihvaćene? Glasajte sad. Za 28, niko protiv, niko uzdržan. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili rezoluciju, odnosno usvojili rezoluciju globalni poziv na akciju protiv siromaštva. Hvala lijepo. Zahvaljujem se na strpljenju, korektnom, strpljivom radu, malo povišenom tonu, ali to je sudbina Parlamenta. Obavještavam vas, pripremite se za narednu sjednicu 16. septembra. Dobićete dnevni red. Budite spremni da bude i korekcija dnevnog reda, jer očekujemo bitne zakonske projekte. A ono što je spremno biće dostavljeno. Sjednica je završila sa radom u 17,15. sati.