Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici dobro jutro. Temeljem Članka 247. Poslovnika Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo predložili su da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku. Jeste li suglasni? Niste. Dobro. Onda ćemo morati glasovati. Možemo odmah? Znadete da se u ovom slučaju odlučuje prema broju zastupnika i zastupnica koji su u sabornici pa ćemo onda vidjeti tko tu ima većinu. Dakle tko je za objedinjenu raspravu za navedena dva zakona? Molim dignite ruku. Kolega Bukarica molim prebrojite. 14 jel. Sad tko je protiv? Nećemo provesti objedinjenu raspravu jer je više zastupnika bilo, jer je više zastupnika bilo za ovakvu odluku,
Gospođa Ružica Vukovac Klub zastupnika Za pravednu Hrvatsku. Izvolite.
Zahvaljujem. Hrvatska ima jednu od najtromijih ekonomija EU te su nas po razvoju prestigle gotovo sve bivše komunističke zemlje Istočne Europe. Zbog slabe gospodarske aktivnosti ne stvaraju se novi poslovi u dovoljno velikoj mjeri što je rezultiralo masovnim iseljavanjem na zapad. Prema procjenama demografa, ali i prema rezultatima popisa stanovništva vidljivo je da se iz Hrvatske iselilo nekoliko stotina tisuća ljudi. Uzrok ovih problema leži u činjenici da Hrvatska često ima neprijateljski odnos prema poduzetništvu što se očituje kroz brojne administrativne prepreke i namete koji onemogućuju normalan rad i konkurentnost na tržištu. Prije nekoliko godina vladajući su nam predstavili Akcijski plan za administrativno rasterećenje gospodarstva koje u prvoj fazi smanjuje troškove kako su najavili poslovanja u ukupnom iznosu do 1,5 milijardi kuna. Temeljio se na tzv. Standard Cost Modelu odnosno metodi, dakle međunarodno priznatoj metodologiji koja je razvijena u Nizozemskoj. Provedba reforme poslovne klime je u mnogim državama članicama prioritet kako bi se poduzetnici rasteretili od suvišne regulative, raznih troškova i nameta, navodno godinama se pripremalo i sustavno i cjelovito rješenje. Provedba je trebala biti stvar niza resora, a cilj je trebao dizajnirati rješenja koja će što više osloboditi potencijal privatnog sektora i tržišta koji stvaraju dodanu vrijednost. Krenulo se od analize vremena i materijalnih troškova koje poduzetnik gubi na ispunjavanje raznih administrativnih zahtjeva. Sve te troškove ako se pokažu da su neopravdani potrebno je ukloniti jer negativno utječu na otvaranje radnih mjesta i ulaganja. Standard Cost Model je međunarodno priznata metodologija nastala u Nizozemskoj za mjerenje i poticanje smanjenja administrativnog opterećenja gospodarstva. Sada se koristi diljem EU i OECD zemalja. Standard Cost Model je jedan od tzv. reed type challenge alata za procjenu troškova koje regulativa nameće gospodarstvu pa i građanima. Time se preispituje neopravdanost odnosno opravdanost regulacije i svake administrativne obveze poput cost-benefit analize. Često se pokažu viškovi koji izravno terete one koji stvaraju vrijednosti na tržištu. Izmjereni troškovi nam govore koliko svoje slobode u raspolaganju vlasničkim pravima poduzetnik gubi da bi ispunio birokratske obveze. Sve to košta radnih mjesta i ulaganja. Standard Cost Model metodologijom se mjeri koliko vremena bruto satnice, fiksnih materijalnih troškova i raznih naknada poduzetnik gubi za razne administrativne obveze s birokracijom sve do razine podataka u nekom obrascu i neke radnje. Gleda se koliko je učestala takva obveza plus na koji broj poduzetnika se ona odnosi. Potom se kritičkim varijablama vrše planovi za rezanje suvišnih troškova u željenom iznosu i definiraju konkretne mjere koje nadležne institucije trebaju poduzeti da pojeftine uvjete poslovanja. Vjerujem da pogađate, unatoč najavi od ove reforme nismo puno toga vidjeli u praksi. Poduzetnici su iz godine u godinu sve više opterećeni i u priličnoj nemilosti naše države. Ekonomske slobode sve su niže i sve skučenije. Baltičke zemlje su prije desetak godina bile iza nas ali su nas eksplozivno prestigle zbog visoke razine ekonomskih sloboda. Ne možemo se još uspoređivati sa Zapadnom Europom ipak Česi i Estonci ozbiljno konkuriraju, a u nekim stvarima su i bolji. Velika je stvar kada Estonija sudjeluje u okvirima suradnje nordijskih zemalja. Nije Estonija toliko razvijena kao Skandinavija jer je imala povijest komunističkog terora, ipak Estonci imaju nordijski mentalitet, zato kod Estonaca sve ide lako i jednostavno bez gubljenja energije na neodlučnost i razna lutanja. Baltičke zemlje su odlučile radikalno se osloboditi i pobjeći od zone ruskog utjecaja. A gdje smo mi po mentalitetu? Previše je balkanskog mentaliteta koji predstavlja prepreku racionalnim i pametnim ljudima u ovoj zemlji. Zaostaci totalitarnih i autoritarnih vrijednosti su još prisutni na ovim prostorima pa nema cjelovitog napretka. Mi smo očito nostalgični zbog sindroma lažnih sjećanja umjesto da gledamo u sjajnu budućnost koju možemo stvarati već danas. Trebaju nam novi pametni ljudi i velike masovne promjene sustava vrijednosti. Zahvaljujem.
Gospođa Majda Burić, Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, unatoč svim izazovima s kojim smo suočeni u posljednje 2,5 godine od korona krize koja nas je koštala više od 42 milijarde kuna do potresa koji su učinili financijsku štetu veću nego tri korone zajedno do ničim izazvane ruske agresije na Ukrajinu, dakle unatoč svemu tome Vlada RH kontinuirano povećava plaće pa je danas prosječna plaća više, nešto više od 1.000 eura, povećavaju se kontinuirano mirovine pa je prosječna mirovina u RH danas bez međunarodnih ugovora skoro 3.000 kuna, a prosječna mirovina za 40 i više godina staža bez međunarodnih ugovora je skoro 5.000 kuna. Broj zaposlenih ljudi u RH kontinuirano raste i danas je broj zaposlenih također nikad više u slobodnoj Hrvatskoj i iznosi milijun i 622 tisuće radnika što je skoro 100.000 zaposlenih u odnosu na prije 2 godine. Istodobno broj nezaposlenih se rapidno smanjuje i on je danas nešto viši od 100.000 i zaista očekujem uskoro da ta brojka nezaposlenih padne i ispod 100.000. U roku od samo 2 godine, u roku od samo godinu dana ispričavam se isplatili smo 2 jednokratna dodatka umirovljenicima koji imaju penziju manju od 4.000 kuna i to u iznosu do 1.200 kuna jednokratnog dodatka što znači da su u godinu dana oni sa najnižim penzijama u stvari dobili dodatak do 2.400 kuna odnosno 2 dodatka. Jedan se odnosio kao što znate na Covid dodatak, a drugi tzv. energetski dodatak. Svi ti pozitivni rezultati koje sam nabrojala i koji prema mojem mišljenju imaju tim veću težinu budući da se nalazimo u krizu, svi ti rezultati nisu pali s Marsa, već su rezultat dobroga rada i dobroga upravljanja. U vrijeme nekih drugih vlada konkretnije u vrijeme šeste najgore vlade po ocjeni, ne mojoj, već ocjeni Svjetskog gospodarskog foruma, govorim o vladi SDP-a nije bilo tako, nije bilo ni približno tako bilo je upravo opozitno. Pa se sjećamo da su se tada događala poznata razdvajanja mirovina na štetu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, pa se sjećamo da je oduzeto i uzeto 4 milijarde kuna sa osobnih računa iz drugog mirovinskog stupa, pa se sjećamo da u to vrijeme nisu povećavane niti indeksirane mirovine, a nasuprot tome ova je vlada provela sveobuhvatnu mirovinsku reformu, reformirala je mirovinski sustav sa ciljem održivosti mirovinskog sustava ali isto tako i podizanja adekvatnosti mirovina odnosno njihove primjerenosti odnosno da pojednostavim do kraja, na povećanje mirovina. U tome je prema mojem mišljenju se postigao dobar rezultat i vođeni time kao što je kazao i kolega Hrelja mirovinska reforma se nastavlja i dalje u smislu poboljšanja pozicije ljudi koji imaju obiteljsku mirovinu. Na koji način će se to ostvariti? Na način da će korisnici obiteljskih mirovina da će se njima omogućiti pravedniji izračun mirovine, pa će se te mirovne povećati za u prosjeku 250 kuna mjesečno, a novina je i ta da će postojati kombinacija dviju mirovina. Zadržavanje cijele osobne mirovine i uz to kombinirati obiteljsku mirovinu preminulog partnera što će te mirovine u prosjeku povećati za oko 510 kuna mjesečno. Sve to propisano je i dokumentima koje ću navesti kronološki, prije svega to je bio izborni program HDZ-a, nakon toga program Vlade RH, nakon toga Nacionalna razvojna strategija i Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Podsjećam da je obiteljska mirovina danas nešto manja od 2.500 kuna i da će se ovim izmjenama obuhvatiti skoro 300.000 korisnika za što do 2025. godine osigurano više od 4 milijarde kuna. I svakako da [[Upadica: Vrijeme.]] pozdravljam sve ove pozitivne promjene. Znam da mnoge smetaju [[Upadica: Hvala.]] posebice iz oporbe ovakvi rezultati i da ojađeno okreću očima na solidaran odnos prema onima [[Upadica: Hvala gospođa Burić, hvala.]] koji imaju manje, ali svakako velika podrška vezano uz unapređenje [[Upadica: Hvala.]] mirovinskog sustava. Hvala.
Hvala. Nemojte molim vas dajte malo tolerancije. Sad je na redu gđa. Dalija Orešković, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju, kolegice i kolege. Govorit ću o jednom članku objavljenom u medijima, točnije o naslovu i podnaslovu koji očito nije baš privukao preveliku medijsku pažnju, niti pažnju šire javnosti, ali evo privukao je moju, a otprilike kaže i piše ovako. Marić, misli se na ministra Zdravka Marića, Marić o enormnom popustu u hotelu, rezervirao sam jeftiniji smještaj, sami su mi ponudili jeftiniji, to mi se stalno događa, a o čemu se radi? U jednom od najboljih hotela na hrvatskom Jadranu koji je za svoje investicije dobio povlašteni kredit od HBOR-a, dakle HBOR je državna razvojna banka u kojoj ministar financija po funkciji, po položaju obavlja dužnost predsjednika nadzornog odbora, e u takvoj banci, u takvom HBOR-u taj hotel je dobio povlašteni kredit za svoju investiciju, a ministar Marić enorman popust za smještaj u luksuznom apartmanu. Naime, cijena jednog noćenja, ako sam dobro shvatila po pisanju medija je preko 1000 eura, no obitelj Marića je to platila svega 290, 700 eura uštede i kaže ministar Marić da mu se to stalno događa, ali nikome ništa, e pa gdje je ovdje problem? Problem je u Zakonu o sprječavanju sukoba interesa koji definira što se smatra nedopuštenim darom, pa se tako nedopuštenim darom smatra svaka vrijednost, svaka usluga dana bez naknade koja onog ko dar prima, a to je dužnosnik, može dovesti u odnos zavisnosti prema ministru. Hotel koji ima investiciju plaćenu iz privilegiranog povlaštenog kredita HBOR-a vezano za probleme, prava i interese koje iz tog kreditnog odnosa proizlaze u svakom slučaju može imati svoj neki interes da se ministru malo dodvori i stoga proizlazi obaveza ministra da u zaštiti svog integriteta, a ujedno i povjerenja građana u tijela javne vlasti primitak takvog nedopuštenog dara odbije, no Mariću se to očito ne može dogoditi. Ono što je još veći problem, problem je što ne postoji institucija koja bi se ovakvim učestalim ugošćavanja i čašćenja ministra od 700 eura po noćenju mogla pozabaviti i to proglasiti onim što zapravo u svojoj suštini je, a to je otvaranje korupciji, dopuštenog odnosno pristupa da na ovakva mala vrata slomi sve ono čemu bi država trebala služiti, a to je objektivnosti, objektivnim kriterijima u dodjeli svega što država putem svojih institucijama svima ima za ponuditi. Zašto toga više nema, zašto se više ne događaju slučajevi u radu povjerenstva kakve smo nekad imali prilike vidjeti, djelomično je to zbog same izmjene zakona koja je dodatno oslabila ovo tijelo umjesto da ga je ojačala, djelomično je to zbog promijenjene sudske prakse koja je i poslužila kao podloga i okidač za slabljenje i uništavanje ove institucije, a djelomično je krivo i povjerenstvo samo koje se eto pod naletom raznih pritisaka sa svih strana nekako usukalo i sve više njihov rad služi tome da se opravdaju i pokriju sve malverzacije od strane vlasti, sve ono što je krivo u njihovom postupanju nego što zapravo to tijelo služi nekakvoj prevenciji korupcije. Dodatno me žalosti što sam na sve ovo upozorila davne 2019.g., najavila sam da će se to i dogoditi, stoga ne čudi onaj cinični komentar danas iz redova zastupnika HDZ-a da će se implementacija bilo kakve smislene i suvisle strategije suzbijanja korupcije za koje se zalažem naprosto morati čekati neko bolje vrijeme u kojem HDZ neće imati parlamentarnu većinu, a među tim prijedlozima za koje sam se zalagala je kompletno drugačije dizajniranje ovakvog jednog preventivnog antikorupcijskog tijela. Prije svega treba značajno proširiti doseg ovlasti i nadležnosti, zatim treba uvesti jače informacijske alate, dakle hrpu javnih registara koji su i građanima sa svojim podacima javno dostupni, a tijelo koje bi se trebalo baviti prevencijom korupcije imalo bi alate da te podatke analizira i da strože kažnjava sve one koji se u bilo kakvim nepravilnostima zateknu. Hvala.
I vama. i sada je na redu gđa. Romana Nikolić koja će iznositi stajalište Kluba socijaldemokrata. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Porastom studentske satnice mnogi su se studenti, a pogotovo oni koji rade na sezoni našli u problemima. Studenti koji su porezna olakšica roditeljima vrlo brzo prijeđu limit zarade od 15 tisuća kuna, a oni koji tijekom cijele godine lako se mogu približiti i iznosu od 63 tisuće kuna i to je iznos nakon kojega se studentska zarada oporezuje. Zbog toga je pokrenuta inicijativa samog Hrvatskog studentskoga zbora da se poveća limit od 15 tisuća kuna. Studentski zbor izračunao je da bi studenti godišnje mogli zaraditi 13 360 kuna kroz regulirani rad te još 9 141 kunu za rad nedjeljom, što je sve skupa 22 500 kuna, dakle nešto malo preko 6 tisuća kuna više od limita koji je definiran sada. Inicijativi se pridružuje i Hrvatska udruga poslodavaca i predlažu da se prag podigne na 30 tisuća kuna uz drugačiji tretman ako porezni obveznik, odnosno roditelj ima više djece. Kluba socijaldemokrati podržava ovdje inicijative iz razloga što su studentski poslovi prilika za otvaranje vrata tržišta rada, prilika za umrežavanje i stjecanje radnih navika i odgovornosti, roditelji izdvajaju veliku svotu novca da bi dijete moglo studirati i pohvalno je ako studenti žele raditi i doprinositi. Trud, rad i požrtvovnost treba nagraditi, a ne kažnjavati.
Hvala. Hvala. Da. Sada imamo prijavu, prijave za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Tamo je počinje sa brojem 2, ali ovdje počinje sa [[Upadica: Odustao.]] odustao dobro. Gospođa Natalija Martinčević, nema je gubi pravo. Gospodin Damir Bakić. Izvolite.
Poštovane kolegice i poštovani kolege, prije 4 tjedna Ministarstvo branitelja objavilo je javni poziv za sufinanciranje troškova pripremnih tečaja za polaganje državne mature ili za polaganje fakultetskih prijemnih ispita djece hrvatskih branitelja kao i branitelja osobno. Zahvaljujući toj ponudi branitelji i njihova djeca čine jedinu skupinu u državi koja ima pravo da joj se privatne pripreme za maturu plate iz proračuna. Porazno je to već samo za sebe i zaista je potrebno iznova pitati. Trebaju li ratni veterani i njihove obitelji uživati ovakve povlastice i 30 godina nakon završetka rata? I do kada će se te povlastice dodjeljivati? I što se treba dogoditi da se pod … [[Govornik se ne razumije.]] tzv. očuvanja digniteta Domovinskog rata konačno prestane rušiti upravo dignitet svih sudionika rata i njegovih žrtava kao i zdravog razuma i elementaran osjećaj za pravdu svih hrvatskih građana. A jedno i drugo i to dostojanstvo i taj osjećaj za pravdu upravo se ovakvim načinom duboko vrijeđaju. Međutim, to nije jedina poražavajuća strana ovog javnog poziva jer postoji i druga, na određen način još bolnija. A ta druga istina samo ogoljena glasi, ista vlada koja je odgovorna za sustav državne mature i obrazovanja u cjelini, ista ta vlada diskreditira obrazovni sustav i otvoreno priznaje da je nedostatan i nekvalitetan. Isti proračun koji bi trebao osigurati i unaprijediti kvalitetu obrazovanja umjesto da čini upravo to, isti taj proračun direktno financira privatne projekte koji samo svoje postojanje i svoj smisao duguju upravo promašajima i propustima sustava. Do koje mjere je sustav pervertirao pokazuje i ovo, sve više škola same organiziraju pripreme za maturu svojih vlastitih učenika. Alarmantno je to što već gotovo dvije trećine učenika završnih razreda srednjih škola pohađa pripreme za maturu. Projekt državne mature umjesto da se njeguje i unapređuje potkopavao se godinama. Kulminacija bar do sad bila je odredba koja učenicima omogućuje prolazak na ispitu iz hrvatskog jezika čak i ako na eseju predaju prazan papir. A ministarstvo umjesto zalaganja za očuvanje sustava vrijednosti i obrane kriterija, umjesto brige o sustavu i njegovim rezultatima ministarstvo radije bira prikrivanje tih rezultata. Jer kako drukčije nazvati ovaj malo prije spomenuti prazan papir ili sustav ocjenjivanja u kojem se pragovi prolaznosti određuju a posterior na temelju dobivenih rezultata, a određuju se tako da neprolaznih ocjena bude što manje pa makar ti pragovi prolaznosti bili spušteni i posramljujuće nisko. Matura međutim nije problem sam za sebe. Ona je tek odraz ili mjera urušavanja našeg obrazovnog sustava u cjelini. I sve naše nevolje sa maturom samo su posljedica, a ne uzrok problema. Prije gotovo godinu dana saborski Odbor za obrazovanje na tematskoj sjednici donio je zaključke o problemu nedostatka kvalificiranih nastavnika u školama. Predložio je moguće mjere i rješenja, poslao ih ministru. Kao da i nije, jer izostali su i odgovor kao i bilo kakva reakcija. U rješavanju tog suštinskog problema nije se učinilo doslovno ništa. Ima li ministarstvo onda za pokazati nešto drugo? Neki drugi napor? Neki drugi plan? Neki pokušaj da školu unaprijedimo? Da sustav odgovori potrebama društva i potrebama vremena. Nema. Ono što imamo je uvođenje samozavaravajućih kriterija u ocjenjivanju mature. Imamo naravno i već spreman repertuar izlika. Kad nam stignu novi rezultati piza testiranja, iako smo u Nacionalnu strategiju upisali divna očekivanja u pogledu rezultata tog testiranja. I imamo dakako pripremne tečajeve za polaganje mature, ali nemamo bar ovo ministarstvo i ova Vlada nemaju ni volju, ni želju, ni ideju kako da stvari zaista popravljamo.
Hvala lijepa. Hvala. Gospodin Ante Prkačin, iznosit će stajališta Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Nadam se da neće pročitat sve te knjige ovdje. Izvolite. Mikrofon!
Kolega predsjedavajući mi je dao mi je šlagvort, ali evo dao mi je. Ja pokupio ove moje knjige ko onaj David Štrbac Petra Kočića u „Jazavcu pred sudom“. Ko što je on strpao jazavca u vreću, tako ja knjige nosim sa sobom. Ove knjige mi trebaju da bih nastavio ono što sam govorio prošli put, da bi to ilustrirao. Zapravo kad sam spomenuo američkog Židova Philipa Cohena, on je posebno zanimljiv zbog nekoliko tablica koje stoje u ovoj njegovoj knjizi. Na 165 stranici ako vam dođe knjiga u ruke pogledajte, pa ćete vidjeti ono što rekoh prošli put. Vidjet ćete broj žrtava drugog svjetskog rata među Albancima, među Makedoncima, Srbima, Hrvatima i Crnogorcima pa ćete vidjeti da je 7, 8 ili 10 puta manje Albanaca i Makedonaca ginulo. A znate zbog čega? Zato što je makedonska komunistička partija bila pod vodstvom Metodija Šatorova koji ju se spojio sa Komunističkom partijom Bugarske, a mudri Bugari nisu imali ambicioznu osobu poput Josipa Broza da izazove rat. Jer Drugi svjetski rat na našim prostorima je prvenstveno njegov rat, izborio se on za sebe. Izborio je za Sofiju Loren na kako se ono zovu one talijanske glumice koje su dolazile na Brijune itd. 20000 Bugara gine, a milijun i 20 000 Jugoslavena. Dalje, pogledat ćete još nekoliko tablica. Kad vidite partizanski pokret odnosno rast partizanskog pokreta u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini i Srbiji i onda vidite čudo neviđeno . U Srbiji je Srba tri puta više negoli u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj, a 13 puta manje u partizanima negoli među bosanskim i hrvatskim Srbima. A znate zbog čega? Zato što u Srbiji nema nezavisne države Hrvatske koju bi trebalo rušiti. Dakle, o sasvim drugoj stvari se radi. Taj Drugi svjetski rat je potpuno drukčije izgledao nego što se on nama prikazuje, nego što one nama kao što rekoh prošli put one tri Karleuše prikazuju. Moram se zahvaliti gospodinu Tomislavu Marčinku, jer on mi pokloni knjigu Dnevničke zabeleške Aleksandra Rankovića koji potvrđuje ono što sam o Brozu rekao kao vojskovođi. Ali mi je puno zanimljivija ova knjiga i vrjednija. To je knjiga koju je gospođa Mira Šuvar napisala, uradila sa Vladimirom Velebitom. Vladimir Velebit je bio osoba od najvećeg Brozovog povjerenja. Molim vas lijepo ako vam dođe ova knjiga u ruke pogledajte je. Ja sam tu pribilježio stranice 305., 315., 330., 359., 262. za one koji ne vole čitati sve. Posebno mi je zanimljiva 362. zbog ovog vašeg SDP-ovog Gotovca. Pa dragi moji SDP-ovci koji meni niste mrski, pa nije svaki Gotovac Vlado Gotovac. Pamet u glavu, vodite računa. Vodite računa koga birate da vas vodi. Dakle, Vladimir Velebit vrlo lijepo napominje ovdje da je četrdesetak tisuća zarobljenih Slovenaca i Hrvata u talijanskoj vojsci. To je bila talijanska okupacijska zona, to je bio talijanski prostor i prije Drugog svjetskog rata. Oni su u talijanskoj vojsci nakon kapitulacije Italije ne daju ih Englezi, ne daju ih saveznici ovako da se priključe narodno oslobodilačkoj borbi takozvanoj, jer znaju tko je Broz. Jer oni znaju da je Broz tokom '43. godine od prvog mjeseca pa do četvrtog pregovarao i sa Nijemcima istodobno. Omi isto tako nisu kao što sam u nekoliko navrata rekao, htjeli obavijestiti Broza o onome što se sprema, da se sprema kapitulacija Italije, da bi on mogao pokupiti oružje, itd. Međutim, ovdje još, ovdje ima još zanimljivija stvar, zbog čega sam čuo od ljudi koji su bili bliski pokojnom Velebitu, da mu ne bilo jako žao što je iznio svoju spekulaciju, rekao je sljedeće, smatram da je slučajno pobjednička strana izgledala drukčije, da nije na čelu bio Broz nego da je bila kombinacija, Draža Mihajlović i Vladko Maček. Ne Draža Mihajlović i Pavelić nego Vladko Maček i Draža Mihajmović, da bi im tada zapadni saveznici dali i Trst jer nije se Jugoslavija otimala oko Istre i Dalmacije sa nekakvom pristojnom antifašističkom europskom silom nego sa drugom silom, drugom osovinom zla. Ako ostane vremena malo i za ratničke uspjehe Josipa Broza Tita, nažalost da ne bih u ovih 10-ak sekundi trpao njegovu sposobnost vojskovođe, to ćemo vjerojatno u petak ili jednom drugom zgodom. Hvala lijepa. E, e, e.
A knjige. Ovo ćemo dati pokupiti da se ne morate sagnuti Gospodin Boris Milošević je sada ispred SDSS-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, Ustav RH sadrži i jednu rečenicu koja govori o uspostavi temelja državne suverenosti u razdoblju Drugog svjetskog rata. Izraženo je nasuprot proglašenju Nezavisne države Hrvatske u odlukama Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Hrvatske '43. Ovo ističem da podsjetim na obljetnicu važnu upravo za Hrvatski sabor i na neki način da godinu dana prije, upozorim na okruglu osamdesetu godišnjicu prvog zasjedanja ZAVNOH-a. Dakle, konstituirajuća sjednica zasjedanja ZAVNOH-a započela je 13.6.'43. u Otočcu, a 14.6. je završena na Plitvičkim jezerima. Nakon tog prvog zasjedanja do '45. su održana još 3 zasjedanja. Na svim tim zasjedanjima naglašavano je određene ZAVNOH-a kao najvišeg predstavničkog političkog tijela, te njegov narodni i demokratski karakter. ZAVNOH ne treba idealizirati, njegova zasjedanja i sastav su bili uvjetovani prvenstveno ratnim okolnostima. Sastav su činili delegirani, a ne birani vijećnici. Pritom i svi vijećnici koji su bili delegirani, čiji je status vijećnika bio verificiran nisu tim zasjedanjima prisustvovali. Glavni su razlog prvenstveno bila ratna događanja radi kojih pojedini vijećnici nisu uspijevali doći na zasjedanje. Na tom prvom zasjedanju izabran je izvršni odbor ZAVNOH-a od ukupno 11 članova sa pjesnikom Vladimirom Nazorom kao predsjednikom, a evo ni sam Vladimir Nazor nije bio na tom prvom zasjedanju. U to vrijeme se nalazio na području Sutjeske pokušavajući ostati živ i probiti se iz neprijateljskog obruča sa sedmom banijskom brigadom. Na tom zasjedanju među ostalim dokumentima donesena je i Plitvička rezolucija kao i proglas narodima Hrvatske. Drugo zasjedanje u Plaškom i treće u Topuskom su još značajnija zasjedanja po donesenim odlukama od odluke kojom se Istra, Rijeka, Zadar, Anektirani dijelovi hrvatskog primorja, Gorskog kotara, Dalmacije i svi jadranski otoci priključuju matici zemlji Hrvatskoj do izglasane rezolucije kojom se potvrđuje ravnopravnost Srba u Hrvatskoj. Što se tiče Srba u Hrvatskoj važno je istaknuti da je bio formiran srpski klub vijećnika ZAVNOH-a i to je bio dokaz pune ravnopravnosti Srba u Hrvatskoj i garancija te ravnopravnosti nakon Drugog svjetskog rata. Na četvrtom zasjedanju održanom u srpnju '45. na Markovu trgu ZAVNOH je promijenio ime u Narodni sabor Hrvatske i sve je ovo dovoljno da se dostojanstveno sjetimo i obilježimo okruglu obljetnicu, važnu upravo za Hrvatski sabor i njegov kontinuitet postojanja i djelovanja kroz Drugi svjetski rat. Na kraju smatram važnim istaknuti da bi trebali podržati općinu Topusko u projektu obnove zgrade ZAVNOH-a u Topuskom koja više ne postoji. Zgrada je srušena '91. a bila je kulturni spomenik nulte kategorije. Njenom obnovom bi sačuvali sjećanje na važne odluke koje su tada donesene, a Topuskom i cijelom tom kraju bi dali novi sadržaj i važnost kakvu zaslužuju. Hrvatski sabor to duguje ZAVNOH-u. Hvala.
Gospođa Martina Vlašić Iljkić Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege. Osobe s invaliditetom su u današnje vrijeme nažalost primorene svoje tužne ugrožavajuće obiteljske okolnosti podijeliti u medijima kako bi zaštitili sebe i svoje obitelji. Majke sa svojom djecom izlaze u javnost izlažući sebe, svoju obitelj, djecu javnosti kako bi zatražila prava koja su zajamčena ustavom za koje smo se obvezali štiti kao socijalna država. Sinoć se u domu osobe s invaliditetom bivše saborske zastupnice Vesne Škulić dogodio ugrožavajući događaj po njen život i zdravlje. Pozivamo sve nadležne službe da u ovom slučaju poduzmu sve, ali da se omogući njoj i nažalost drugim žrtvama koje prolaze isto psihološka podrška i zaštita kako se takve situacije više nikome ne dogode. Nažalost zbog svoje ranjivosti osobe s invaliditetom su često žrtve prijevara, a država nije stvorila sustavnu podršku kako bi se ove situacije što manje događale. Osobna asistencija nije sustavno riješena, svega 7.446 osoba s invaliditetom ima neku od oblika pomoći u vidu osobne asistencije što nije dovoljno ako usporedimo sa najmanje potencijalno 30.000 korisnika. Uslugu osobnog asistenta tumača znakovnog jezika te videćih pratitelja mogu ostvariti osobe s najtežim invaliditetom starije od 18 godina sa utvrđenim 4. odnosno potencijalno i 3. stupnjem oštećenja funkcionalnih sposobnosti. Njihova je uloga u životima osoba s invaliditetom vrlo važna te osim pomoći u obavljanju osnovnih fizičkih radnji, održavanju higijene, kućanstva, prehrane pomažu i njihovoj mobilnosti i uključenosti u život zajednice i sve to u četiri sata dnevno osim nedjeljom i praznikom. Takav oblik pomoći je nedostatan te nerijetko osobe s invaliditetom moraju dodatno angažirati i plaćati osobe koje im pomažu po isteku tih četiri ili osam sati na koje imaju pravo na osobnog asistenta. Nažalost, osim financijskih barijera za osobe s invaliditetom u organizaciji dodatnih usluga tu je i pitanje povjerenja i kompetentnosti prema osobama koje ulaze u privatni prostor osoba s invaliditetom. Osobna asistencija je već godinama više od 15 godina organizira putem projektnih aktivnosti, ograničenog je trajanja, podložna promjenama i sve to dovodi do neizvjesnosti koje narušava psihofizičko zdravstveno stanje osoba s invaliditetom. Prema istraživanju koje je proveo Ured za pravobraniteljice odnosno pravobraniteljice za osobe s invaliditetom od 21 udruge 14 udruga navodi da je najčešći razlog odlaska osobnog asistenta u činjenici da je pronašao drugi posao te da osobni asistenti najčešće odlaze zbog niske ili neredovite plaće. Osobe s invaliditetom svakako žele sigurnost u pogledu kontinuiteta usluge nakon što ostvare pravo na osobnog asistenta jer svaka promjena na njih djeluje loše. Podaci su također pokazali da kod 11 udruga osobni asistent često ili ponekad je otkazao uslugu zbog neslaganja sa osobom s invaliditetom, a kod 12 udruga je upravo neslaganje s osobnim asistentom razlog otkazivanje usluge od strane osobe s invaliditetom. Preporuka je svih znanstvenih istraživanja nacionalnih i europskih dokumenata neovisno življenje osoba s invaliditetom uz podršku u zajednici. Ovim putem pozivamo vladu i nadležno Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike da što prije predloži zakon o osobnoj asistenciji kako bi se pružila sustavna i organizirana pomoć osobama s invaliditetom sukladno njihovim individualnim potrebama. Osobe s invaliditetom su danas prepuštene same sebi, njihov život ovisi isključivo o individualnoj snalažljivosti njih i članova njihove obitelji i to je nešto što je nedopustivo i sramotno za našu državu. Zakonom je nužno propisati uvjete i nadzor osobnih asistenata kako bi se zaštitio život i zdravlje osoba s invaliditetom i pružila punopravna zaštita naših najugroženijih članova u državi. Zahvaljujem.
I vama. G. Emil Daus iznosit će stajališta Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. EU s povećanje broja članica kontinuirano omogućava ulaganja u izgradnju prometnih, potrebnih prometnicama u zemljama članicama te integraciju nacionalnih mreža prometnica u jedinstvenu transeuropsku mrežu. Dakle osnovni cilj je da se povežu sve regije u jedinstvenu transeuropsku mrežu i to povezivanje osnovne mreže prometne infrastrukture s transeuropskim mrežama i koridorima, važan je preduvjet za ravnomjeran razvoj svih članica EU. A ono što je nama u Hrvatskoj posebno važno je da Hrvatska bude dio navedenih mreža kako bi mogla aplicirati na EU fondove i ako želimo modernu željeznicu i brze vlakove, ako želimo još novih cesta i kao želimo moderne i razvijene konkurentne luke, Hrvatska mora biti ucrtana na europsku prometnu kartu. Unija je još prije 30-ak godina iscrtala europsku prometnu mrežu. Posljednji put se karta radila 2013. i tada nismo bili u mogućnosti sudjelovati i reagirati u tim procesima, ali se sada se pruži prilika, zašto? Zato jer je u tijeku reviziju TNT mreže gdje Hrvatska ima veliku priliku budući da nije sudjelovala u kreiranju te mreže prošli put. Naime, revizija koridora se rade svakih 7, 8 godina, i ako sad ne uspijemo spojiti se na europske koridore, nema ni europskog novca za iste. I ono što smo u IDS-u definirali kao najvažnije prometne prioritete su svakako priključenje luke Rijeka na koridor Baltik-Jadran te povezivanja Trsta i Pule željezničkom vezom. No, siguran sam da postoje i još prioriteta na nacionalnoj razini u pomorskom, željezničkom i cestovnom prometu. No žalosti činjenica da smo novim prijedlogom Komisije iz prosinca prošle godine ostali zakinuti za priključenje na europske prometne koridore, ali još nije kasno ako se hitno zajednički pristupi rješavanju tog problema. Ove jeseni, a to je jako brzo, kroz koji mjesec, prometni su koridori na sjednici EU parlamenta i to je stvarno posljednja prilika za ucrtati hrvatske prometne prioritete u europske prometne koridore pa ovdje pozivam Vladu, resorna ministarstva, da hitno pristupi djelovanju na razini EU vijeća i parlamenta. Znate, pretpostavljam da znate da imate u tom podršku IDS-a, imate podršku našeg eurozastupnika Valtera Flega koji stalno ukazuje na taj problem i tu potrebu i koji kao jedini hrvatski europarlamentarac je član odbora za promet u EP-u i kontinuirano radi po tom pitanju jer ovo nije pitanje stranačkih politika, ovo je pitanje nacionalnih interesa. Ovo je pitanje prometne povezanosti i gospodarske konkurentnosti RH u budućnosti. I već kad pričamo o prometnim koridorima, ono što također, moram istaknuti je da je hitno potrebna izgradnja nastavka Istarskog ipsilona od Umaga do spoja na slovenskih autoceste, slovenske autoceste. Prometni čepovi, smanjena sigurnost prometa, kilometarske kolone nisu ono što želimo 2022., a ni godinama koje su pred nama. Zato i za ovo apeliram na Vladu, resorna ministarstva, da čim to bude moguće, sjednu za zajednički stol sa novom slovenskom vladom te dogovore rješenje ovog prometnog problema. Trenutno jednog od najvećih s obzirom na frekvenciju prometa, jednog od najvećih u Hrvatskoj, odnosno prometne čepove koji se stvaraju na tom području. S obzirom da novo političko vodstvo u Sloveniji najavljuje uklanjanje žilet-žive na granici s Hrvatskom, počinjem biti optimist po tom pitanju razumijevanja važnosti prometne povezanosti dviju država, ali i cijelog EU kontinenta i ponavljam, još jednom apeliram Vladu, vanjske poslove, ostale resorna ministarstva da čim bude prilika prva stave ovu temu na dnevni red. I na samom kraju da zaključim, očekujem hitno djelovanje vlade te da se uloži mnogo više napora kod Europskog vijeća i Parlamenta kako bi se spasio prošlogodišnji propust priključenja Hrvatske na europske, pogotovo željezničke koridore, da nam na jesenskoj sjednici Europskog parlamenta budu prihvaćeni novi ucrtani željeznički koridori koji su od iznimne važnosti za RH, ako ne vidimo se tek za sedam, osam godina s tom temom na sljedećoj reviziji koridora, a do tada ostajemo na prosječnoj brzini vlaka od 39 km/h. Da se na kraju slikovito izrazim, zadnji je čas da ulovimo zadnji vlak. Hvala lijepa.
I vama. Gospodin Silvano Hrelja zastupat će stavove Kluba zastupnika HNS-a, HSS-a i nezavisnih zastupnika, HSU-a pardon i nezavisnih zastupnika.
Poštovani g. potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Evo skoro će godinu dana da sam javno potpisao sporazum o podršci vladi sa premijerom Andrejom Plenkovićem i u fokusu tog sporazuma je bilo urediti obiteljske mirovine u Hrvatskoj po europskim pravnim pravilima ili po europskim iskustvima. Evo prošlog četvrtka smo na neki način javnosti predstavili taj model do kojeg smo došli nakon puno sastanaka, puno analize našeg mirovinskog sustava odnosno stanja među umirovljenicima. Naravno kao i što uvijek biva ta je najava pred godinu dana dočekana sa skepsom, sa optužbama da se radi o nekoj novoj obmani, međutim kako vrijeme ide oni koji su željeli takvu promjenu su je željeli i dočekali, a kritičari će se sad prebaciti na nešto drugo, a to nešto drugo je zašto nisu obuhvaćene ove kategorije ili neke druge kategorije, dakle nikako da sve zadovoljimo. Ali ja ću još jednom podvuć crtu i reći zašto mi zašto je tako jak motiv da se obiteljske mirovine urede na europski način. Zato što 213.255 korisnika obiteljskih mirovina prima prosječnu mirovinu od 2.185 kuna odnosno udio od 28,72% u prosječnoj plaći odnosno ako se izuzmu ugovori po odnosno mirovine po međunarodnim ugovorima njih 180.962 korisnika koriste 2.458 toliko im iznosi mirovina odnosno udio od 32,33%. Dakle, sama ta visina bez obzira što je tu najmanje 35 godina, pa čak do 90 godina zajedničkog staža bračnih partnera ove su mirovine iznimno, iznimno niske. Dakle, našli smo model dakle da oni pretežno su starije umirovljenice koje su se naradile, ali nemaju staža dobiju povećanje od 10% svojih mirovina, koeficijent sa 0,70 na 0,77 da svi ovi koji su muž i žena radili po osnovi staža preminulog partnera onaj nadživjeli dobije određenu materijalnu, ali ne i samo materijalnu korist, ljudi moji ovdje se radi o emociji, o tome da neko će nakon 10.g. nakon smrti svog partnera po osnovi njegovog staža dobiti na njega neku uspomenu i materijalnu pomoć, dakle veličina ovoga nije samo financijske naravi nego nečeg što i dalje bez obzira što preminuli partner nije tu, drži obitelj na okupu i drži sve te pozitivne vibracije unutar, unutar obitelji. Naravno da će biti kritičara, naravno da je ovo procedura koju treba, koju treba napraviti, al mislim da ovo vrijedi napraviti i zaslužuje veliku podršku naših građana, naših umirovljenika koji se, i umirovljenica koji se nalaze u tim, u tim situacijama. Ja svakodnevno se sretnem s nekim koji traži da mu izračunam koliki će biti taj dodatak, pojednostavili smo način, moći će svako razumjeti taj dodatak i evo moram reći da se svi uključe i oni koji će kritizirat i oni koji su zainteresirani jer će prijedlog izmjena i dopuna zakona biti u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću od petka, dakle od 18. lipnja, lipnja ove godine nekih 15-tak dana i da imamo plan, plan odraditi prvo čitanje u HS, dakle raspraviti ovdje sa svima gdje ćete moć svi kolegice i kolege reć svoje za i svoje protiv ovog zakona do ljetne stanke odnosno do 15. srpnja da bi odlučili o ovom zakonu u prvom, u prvom čitanju. Dakle, pozivam sve zainteresirane da se uključe u savjetovanje, u ovo savjetovanje i da daju svoj doprinos boljitku naših umirovljenika i očekujem da će biti taj zakon ovdje usvojen sa velikom većinom glasova u HS. Hvala lijepa.
I vama.
pa idemo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, drugo čitanje, P.Z.E. broj 265 Predlagatelj je vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo. Prije nego što dam riječ poštovanom ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici, imamo zahtjeve za stankom. Prva na redu je zastupnica Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, Zakon o kaznenom postupku jedan je od najvažnijih postupovnih zakona. Mijenjao se uvijek točkasto, mijenjao se na način da se nisu u dovoljnoj mjeri uvažavale preporuke struke i onih koji na tom zakonu najviše rade i najčešće ga primjenjuju u praksi. Godinama nisu otklonjene procesne slabosti na koje su primjerice ukazivala državna odvjetništva pa i sami suci. Od prvog do drugo čitanja nastale su neke preinake na koje su ukazali suci Vrhovnog suda RH što je uostalom i njihova obaveza. Kada se predlagatelj zakona na ovakav način ogluši na ono što dolazi kao preporuka, kao molba, kao upozorenje jedne grane državne vlasti pokazuje da mi zapravo državom upravljamo na jedan tipičan birokratski, nažalost partijski, jednostranački i vrlo kvaran način. Drugo što imam za napomenuti je to da uvođenje nekakvih elektronskih oblika snimanja rasprave nije reforma pravosuđa. To je možda jedina dobra stvar vezana uz ovaj prijedlog zakona jer izmjene Zakona o kaznenom postupku ne može raditi politička stranka koja je osuđena za korupciju, a niti politička stranka koja ima najveći broj ministara uhvaćenih u korupcijskim aferama koje su ovog trena predmet različitih istraga. Nemojte se smijati kolege iz HDZ-a, ovo je jedno vrlo sramno razdoblje u hrvatskoj povijesti koje se zapravo nije smjelo niti dogoditi, a bojim se, bojim se da ukoliko vam se sada ne stane na kraj moglo bi se to i ponavljati na štetu svih naših građana i države kao takve. Rekli ste da treba podnijeti amandmane na nesadržajan zakon se amandmani niti ne mogu podnijeti. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata kako bi još jedanput ukazali da je nedopustivo da se Vrhovnom sudu RH ostavilo samo 3 dana za očitovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku i da im se nije omogućilo da rasprave na svojoj sjednici o tom zakonu zapravo upravo oni koji će provoditi zakon njima se ne omogućuje da rasprave, da konstruktivno daju primjedbe i da se te primjedbe i uvaže. Ovo je sad već drugi slučaj. Imali smo slučaj sa Zakonom o cestama ovaj cestovnom prometu i sad opet Zakon o kaznenom postupku. Čini mi se da ova vlada postaje suicidalna, da zapravo ne, nije u cilju dobre uprave koja odaziva potrebama korisnika i zato ćemo tražiti kao Klub Socijaldemokrata da ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku ide u treće čitanje kako bi se konačno moglo raspraviti i o prijedlozima koji nisu bili u prvom čitanju.
Stanka je odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku vezano uz Zakon o kaznenom postupku i ono što se dogodilo između dva čitanja. Naravno da dva čitanja u Hrvatskom saboru postoje zato da bi se između prvog i drugog čitanja provele i uvele određene korekcije. I nitko od toga ne bježi. Međutim, kada su te korekcije toliko sadržajno različite od onoga što je bilo predloženo osnovnim prijedlogom zakona. Kad one toliko duboko zadiru u način funkcioniranja pravosuđa u kaznenim stvarima onda je jako čudno i čovjek se zapita zbog čega se to dogodilo. Prije svega ovdje govorim o prijedlogu koji se odnosi na pitanje ukidanja odnosno zabrane ukidanja više puta i vraćanja višestrukog predmeta na ponovno odlučivanje nižim sudovima. Na prvi pogled takva odredba može doista ubrzati postupanje u pravosuđu. Ali kada? Onda kada je pripremljeno. Onda kada se prethodno razgovaralo sa sucima koji će ju primjenjivati u praksi. Onda kada se provela edukacija tih sudaca. Onda kada su se osigurali materijalno-tehnički uvjeti na višim sudovima za provođenje velikog broja rasprava sa kojima se suočiti, ništa se od toga nije dogodilo. Ova je promjena ubačena u zakon između dva čitanja u samo par dana, zakon stupa osmi dan od dana objave na snagu. Njemu se protive ne samo suci nego i niz profesora kazneno procesnog prava sa više-manje svih fakulteta u Hrvatskoj. Poštovani g. ministre, u našem kaznenom sustavu sudovanja treba mnogo toga promijeniti, ali ako će ta promjena biti samo mrtvo slovo na papiru koja neće moći funkcionirati u praksi onda će rezultat biti još gori od ove katastrofe koju imamo sada. I umjesto da ubrzamo postupke samo ćemo ih usporiti i osigurati [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] da predmeti padaju pred ustavnim sudom i Europskim sudom za ljudska prava. Hvala.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Kolegica RAukar Gamulin izvolite.
Hvala. Zahvaljujem g. predsjedniče sabora. Tražim stanku u ime kluba Zeleno-lijevog bloka u trajanju od 10 minuta kako bismo naglasili da je apsolutno neprihvatljivo da se između dva čitanja ubace nove bitne odredbe koje nisu bile u javnoj raspravi, koje nisu bile na eSavjetovanju koje nisu prošle stručnu raspravu. Kao što smo već čuli ni suci ustavnog suda nisu imali dovoljan rok da se o tome oglase i da to rasprave. Sve to zajedno protivno je čl. 11. Zakona o pravu na pristup informacijama, prema tome ovim načinom se krši zakon, krši se demokratska procedura i naprosto je neprihvatljivo da se tako važan zakon i toliko bitne nove odredbe u Kaznenom zakonu donose preko koljena mimo javne rasprave. I zbog toga tražimo da se Kazneni zakon vrati vladi i da se ide u treće čitanje iz jednostavnog razloga što ako doista se želi reforma pravosuđa i ukoliko se želi zakon koji neće pasti na ustavnom sudu kao što je pao zakon 2008., onda je to naprosto neophodno jer se činjenično prekršila procedura, činjenično se prekršio zakon i ne bi se smjelo dozvoliti u ovom saboru da se na takav način donose toliko važni zakoni. Zahvaljujem.
Stanka je odobrena. Kolega Habijan izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Tražim u ime Kluba zastupnica i zastupnika HDZ-a stanku također u trajanju od 10 minuta, dakle ja bi prvo ukazao ono što cijelo vrijeme govorimo, krajem prošle godine u ovom HS-u usvojili smo Strategiju sprječavanja korupcije razdoblje 2021.-2030.g. znamo što je onda oporba govorila da je to mrtvo slovo na papiru, međutim vidimo da je od onda donijet čitav niz paket zakona upravo iz dokumenta o kojem govorim, od Zakona o sprječavanju sukoba interesa, Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, Zakon o Državnom odvjetničkom vijeću, sudbenom vijeću, najavi Zakona o lobiranju, danas imamo Zakon o kaznenom postupku, Zakon o parničnom postupku. Međutim, osvrnut ću se na još jednu stvar, dakle ja imam dojam da oporba ne čita dokumente, dakle očito nije čitano ni izvješće bivšeg predsjednika vrhovnog suda koje upravo ovu izmjenu naveo u svom izvješću kao bitno, dakle koja se preslikava zapravo iz građanskog postupka, kao bitnu za ubrzavanje i ekonomičnost samog kaznenog postupka. S druge strane gospoda iz SDP-a bili su protiv visokog kaznenog suda, danas vidimo da mnogi, mnogi dakle upravo ljudi iz struke hvale potrebu za jednim takvim sudom i to odvjetnici i stranke koje pristupaju samom sudu obzirom da je došlo do ubrzanja samih postupaka. Treća stvar koju želim naglasiti, tko to nama priča ovdje o korupciji? Kolegica Orešković, a tko bi trebao donositi zakone nego vladajuća većina? Pa ne valjda stranka koja je dobila na izborima 0,016%, pa ne valjda stranka koja ima problema tamo gdje ne bi trebala imat dakle sa svojim članom stranke u gradu Splitu? I bilo bi bolje možda da pišete neka pisma tamo i da ih upozorite na neke stvari koje se dešavaju nego da nama konstantno docirate ovdje i govorite da smo korumpirani, da smo lopovi, umjesto da podržite ova rješenja koja su dobra, umjesto da podržite sve ono što je pisalo u Strategiji sprječavanja borbe protiv korupcije, prema tome imate posla, imate s amandmanima koje ste najavili, ali imate i s pismom prema gradu Splitu..
Imamo povredu poslovnika, kolega Grbin izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. ja doista ne znam na koji način ova splitska afera ima veze sa Zakonom o kaznenom postupku, ali dobro. Puno veći problem je u nečemu drugome što ste drugome što ste rekli kolega Habijan, a to je pitanje načina i provedbe reformi. I najbolja reforma ako nije pripremljena, ako se donosi preko koljena, ako o njoj nisu obaviješteni i educirani oni koji bi ju trebali primijeniti u praksi propast će i to je ono [[Upadica predsjednik: Kolega Grbin hvala vam.]] što vam govorimo. Ovo [[Upadica predsjednik: Kolega Grbin molim vas.]] se preko noći i preko koljena bez pripreme …/Govornik isključen./…
Kolega Grbin molim vas ovo nema nikakve veze s povredom poslovnika i sami ste svjesni tako da dobivate opomenu. Kolegica Peović traži isto tako stanku, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili da promjene ovako važnog zakona stvarno trebaju biti u rukama onih koji razumiju važnost ovog važnog zakona. Sama činjenica da to ste gurnuli u zajedničku raspravu sa drugom točkom govori o ozbiljnosti kojom pristupate ovom zakonu. A da je predsjednik vrhovnog suda pozdravio tu preinaku, ovdje je riječ o tome da ste dva dana prije zakona u proceduri poslali sucima taj prijedlog zakona u drugom čitanju gdje ste napravili niz preinaka, a te preinake koje ste unijeli kao stvarno vrlo važnu preinaku da se sprječava višestruko vraćanje postupaka sa drugostupanjskog suda na prvostupanjski, uistinu je trebalo raspraviti u javnoj raspravi. I to apsolutno nema nikakve veza sa Splitom kolega Habijan, ima samo veze utoliko što pokazuje vašu neozbiljnost i tendenciju da pokrećete nebitne teme, da se bavite nebitnim temama, sami ih zakuhavate, a s druge strane da uopće ne mislite ozbiljno mijenjati zakone u korist društvene većine.
Kolega Mažar povreda poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Evo kolegica Peović je prvo rekla da je objedinjena rasprava, nije objedinjena rasprava, možda niste bili, dakle postoje, postoje dvije točke dnevnoga reda, a vezano za kolegu Habijana i Split vidim da i vama i g. Grbinu smeta, prema tome institucije će utvrđivati što se događa u Splitu, a ako je nešto vezano za Kazneni zakon onda su to određene indicije o kaznenim djelima, ne znam šta bi trebalo biti vezano uz Kazneni zakon.
Molim vas kolegice i kolege nemojte bit nervozni i dobacivati iz klupe, ovaj polako, nemojte onemogućavati druge da govore ono što misle. Dobro, ima li još zahtjeva za stankom? Nema, onda ćemo krenuti mi sa raspravom, pa ćemo pozvati sada ministra pravosuđa i uprave poštovanog Ivana Malenicu da obrazloži Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Pred vama su izmjene i dopune dva važna i ključna procesna zakona, Zakon o parničnom postupku i Zakon o kaznenom postupku kojim će zasigurno se sudski postupci ubrzati i modernizirati. Izmjenama i dopunama ZKP-a kojeg ćete danas ovdje raspraviti omogućit će se tonsko snimanje svih rasprava, a proširiti mogućnost održavanja ročišta na daljinu, te će se uvesti sustav e-komunikacija u kaznenoj grani sudovanja. U konačnom prijedlogu zakona uvodi se jedna novina i važna novina, a to je zabrana dvostrukog ukidanja prvostupanjske presude. Ovom izmjenom drugostupanjski će sudovi nakon ukidanja prvostupanjskih presuda po žalbi postupke vraćati na prvi stupanj s preciznijim uputama za ponovljeni postupak. Ako drugi stupanj, drugostupanjski sud procijeni da bi prvostupanjsku presudu trebalo ukinuti nakon što je već jednom bila ukinuta povodom žalbe i vraćena na ponovno suđenje taj se predmet više neće vraćati već će drugostupanjski sud provesti raspravu i donijeti presudu. Međutim, sudovi drugog stupnja neće u cijelosti provoditi raspravu kakva je provedena na prvom stupnju, niti će ponovno izvoditi sve dokaze već na temelju žalbenih razloga utvrđivat će se samo sporne činjenice. Stranke na raspravi moći će iznositi samo nove dokaze i činjenice koje su nastale nakon izricanja prvostupanjske presude u ponovljenom postupku ili za koje su nakon toga saznale. Drugostupanjski sud otklonit će bitne povrede odredaba kaznenog postupka i sam će donijeti odluku. Kao novina, kao novinu sam istaknuo i uvođenje elektroničke komunikacije u kazneni postupak, to će omogućiti slanje pismena u elektroničkom obliku što će svakako skratiti vrijeme i troškove postupka, a sudionicima olakšati komunikaciju sa sudom. Novim zakonskim izmjenama stvaraju se i preduvjeti i za obvezno tonsko snimanje rasprave u kaznenim postupcima. U raspravama u kojima je određeno audio snimanje prijepis neće biti obavezan već će o tome odlučivati predsjednik vijeća kada postoje opravdani razlozi za to, a uvijek ako to zatraži okrivljenik koji nema branitelja. Puna primjena tonskog snimanja ročišta dovest će sigurno do ubrzanja postupka, lakšeg praćenja rasprava i povećanja učinkovitosti pravosudnoga sustava, što pokazuju iskustva i drugih država članica EU koji su upravo uveli ovaj sustav. Izmjenama ZKP-a proširuje se i mogućnost uporabe audio video linkova u kaznenom postupku odnosno mogućnost održavanja ročišta na daljinu. Uz postojeće mogućnosti i uporabe audio video linka propisuje se i mogućnost uporabe audio video linka na sjednicama optužnog vijeća i na pripremnim ročištima, kao i mogućnost da žrtva svakog kaznenog djela bude ispitana putem audio video linka, o toj mogućnosti odlučivat će predsjednik vijeća ovisno o okolnostima svakog pojedinoga slučaja. Predloženim izmjenama zasigurno ćemo napraviti iskorake kako bi postupci bili brži i efikasniji, zabrana dvostrukog ukidanja prvostupanjskih presuda predlaže se u cilju mijenjanja prakse višestrukog vraćanja istog predmeta na ponovno suđenje i osiguravanje uvjeta da se i kazneni postupci okončaju u razumnom roku naravno uz uvažavanje svih zakonitosti kaznenog postupka i poštivanje prava okrivljenika. Vjerujem da će ove predložene izmjene ne samo ZKP-a nego i ZPP-a sigurno dovesti do toga da postupci, sudski postupci prije svega ovdje govoreći o kaznenom postupku budu brži i efikasniji. Hvala vam.
Zahvaljujem ministru, idemo sa replikama, prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, evo dva kratka pitanja, prvo s obzirom da se uvodi elektronsko dopisivanje, elektronska korespondencija, je li se vodilo računa o najvećoj mogućnoj sigurnosti s obzirom da se radi o jako delikatnoj materiji, a drugo je vaš komentar na ono što je rekao maloprije jedan od lidera ili lider oporbe Peđa Grbin u smislu relativizacije onoga što se danas, što se ovih dana događalo u Splitu, je li pedofilija kao kazneno djelo zapravo i tema ovog zakona ili bi trebala bit tema?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, sustav e-komunikacije već postoji u parničnom postupku i u postupcima pred trgovačkim sudovima i tu postoji jako velik broj korisnika koji koriste tu mogućnost, pa i evo pozivam sve građane, ali i vas saborske zastupnike zapravo da se uključite kroz sustav e-komunikacije da vidite sve ono što je država napravila proteklih godina, a i ono što priprema sada i kroz izmjene ZKP-a svakako je digitalizacija pravosuđa nešto na čemu aktivno radimo i na čemu ćemo raditi u budućnosti. A kada je riječ o ovom drugom vašem pitanju, dakle zasigurno će izmjene ovog ZKP-a doprinjeti tome da postupci budu brži i efikasniji, da se u razumnom roku riješe predmeti, pa bez obzira na koje se to kazneno djelo odnosilo, pa i na kazneno djelo pedofilije. Hvala.
Kolegica Marić izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dakle čak i mi koji nismo pravnici kad pogledate ovaj prvo iz prvog čitanja i ovaj konačni prijedlog ovdje imati izmjene na pet stranica. Dakle, napravili ste očito velike strukturalne izmjene u odnosu na prvo čitanje. I naravno da su onda razumljive primjedbe i sudaca iz kaznenog odjela Vrhovnog suda. Govore da Vlada sustavno ignorira Vrhovni sud. Predstavnici akademske zajednice, dakle sa pravnih fakulteta također sa pravom negoduju jer ih niste konzultirali. Vi tvrdite da je formirana radna skupina u kojoj su bili i predstavnici evo Vrhovnog suda, Visokog kaznenog suda, Općinskog, Županijskog suda, predstavnici akademske zajednice. A tko je vama akademska zajednica ako niste nikoga iz ova četiri pravna fakulteta konzultirali? Da li ste samo Vrhovnom sudu dva dana da podnesu primjedbe. Mislite da je to u redu i da je to korektno? I tko je uopće u radnoj skupini? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, radna skupina je radila na izradi ovoga zakona koji je bio u prvom čitanju i u drugom čitanju. U odnosu na prvo čitanje uvedena je promjena samo zabrana dvostrukog ukidanja. Sad ću vam pročitati članove radne skupine koji su radili na ovome tekstu zakona i u prvom i u drugom čitanju. Dakle, profesorica Elizabeta Vičević Karas, Pravni fakultet u Zagrebu. Profesor Zoran Burić, Pravni fakultet u Zagrebu. Dražen Tripalo, Vrhovni sud. Željka Mostečak, Državno odvjetništvo. Željko Horvatović, Visoki kazneni sud. Irena Kvaternik, Županijski sud u Zagrebu. Marija Karačić Turković, Općinski sud u Zagrebu. Krunoslav Horvat, Ministarstvo unutarnjih poslova. Marijan Bitanga, Udruga hrvatskih sudaca. Ivica Marinac, Hrvatska odvjetnička komora. Hvala.
Kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Nacionalni plan oporavka i otpornosti predstavlja akcijski plan projekata mjera i reformi u različitim područjima. U komponenti javna uprava, pravosuđe, državna imovina sadrži prijedloge projekata i reforme važnih za modernizaciju pravosuđa. Skraćenje dakle trajanja sudskih procesa. Informatizacija cjelokupnog pravosudnog sustava zahtijeva uvođenje e-komunikacije i u kaznene postupke, dok je u ostale sudove već to uvedeno. Molim vas, imate li informaciju da li je u drugim europskim zemljama uvođenje e-komunikacije u ZKP došlo do skraćenja trajanja postupaka? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa svakako smo prilikom i izrade i predlaganja Nacionalnog plana otpornosti i oporavka, ali i prilikom izrade ovoga zakona proveli komparativnu analizu i zapravo smo vidjeli da postoje dobri primjeri, dobre prakse u drugim državama članicama EU, gdje svakako proces digitalizacije pravosuđa, digitalizacije određenih postupaka unutar pravosudnog sustava doveo do ubrzanja samih postupaka. Imamo također i pozitivne primjere iz Zakona o parničnom postupku gdje imamo već u većoj mjeri i zastupljenu tu digitalizaciju sustava e-komunikacije i zasigurno će ovaj sustav i ovaj prijedlog koji je ovdje danas pred vama, a odnosi se na kazneni postupak doprinijeti da kazneni postupci traju kraće ne samo u smislu digitalnih alata i e-komunikacije već i ovog dvostrukog ukidanja odluka. I evo vjerujem da će se to odraziti na trajanje kaznenih postupaka koje možemo statistički pratiti, pa evo nakon stupanja na snagu ćemo pratiti to. Hvala.
Kolega Habijan, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče,, poštovani ministre. Ja bih se osvrnuo na ovaj plan upravljanja, dakle ZPP-a, upravljanja raspravom. Jučer je na Odboru za zakonodavstvo bilo nešto riječi da će to dovesti do daljnje birokratizacije, zapravo cijelog postupka. Međutim, ja se s time zapravo ne bih složio. Htio bih čuti zapravo i vaše mišljenje. Ja mislim zapravo iz iskustva govorim stranke na taj način će biti upoznate sa cijelim hodogramom aktivnosti i znat će u konačnici kad će biti zapravo donijeta presuda i to je ono što zapravo najčešće stranke pitaju kada možemo očekivati neki ishod postupka itd. Prema tome, ja ovaj dio pohvaljujem. Međutim, ja bih se nadovezao još malo i vratio koliko god to kolege iz oporbe smeta na grad Split, na vašeg stranačkog kolegu Puljka. Dakle i to ima dakako veze sa ovim kaznenim, odnosno Zakonom o kaznenom postupku. Svaki kazneni, Zakon o kaznenom postupku, odnosno svaki kazneni postupak započinje nekim prijavama. Ovdje se već najavljuju prijave. Prijavljuju se, dakle najavljuju se prijave policiji, pokretanje nekih postupaka. Prema tome, itekako ima veze sa Zakonom o kaznenom postupku. Ja ne znam kako vi ne vidite poveznicu. Dakle, kolega Puljak, Ivošević Split i stranka CENTAR i Zakon o kaznenom postupku apsolutno su danas tema.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa svakako plan upravljanja postupkom je bitna i važna promjena koji će zasigurno omogućiti strankama, ali isto tako i sucima da planiraju rasprave, da planiraju pojedine postupke, odnosno pojedine faze postupka. To je za stranku bitno, za zastupnike stranaka je to bitno, ta predvidivost samog postupka koja će zasigurno utjecati na skraćivanje trajanja sudskih postupaka jer će se unaprijed moći predvidjeti i unaprijed će se stranke obvezati na poduzimanje točno određenih radnji i neće moći, odnosno smanjit će se mogućnost zlouporabe nekakvih procesnih ovlaštenja tako da je to isto jedna velika i važna novina koja će zasigurno utjecati na skraćivanje postupka. Hvala.
Kolegice Vidović-Krišto, izvolite.
Bombastično najavljujete korištenje modernih tehnologija kojim ćete navodno spriječiti zapošljavanje preko veze što je naravno potpuna demagogija i manipulacija. Jer stvarno stanje u vašem ministarstvu dokazuje da se ne oslanjate na moderne tehnologije već na stare komunističke kadrove kao što je slučaj sa ovdje prisutnim vašim državnim tajnikom Jurom Martinovićem, te vašim savjetnikom za zatvorski sustav Jurom Žuljem kojeg ste zaposlili i digli iz mirovine. Od ljudi iz vašeg sustava informirana sam kako taj Jure Žulj osigurava posebni privilegirani status osuđenim udbaškim ubojicama Josipu Perkoviću i Zdravku Mustaču. Govore mi kako taj dvojac ima status kao da su u hotelu, a ne u zatvoru. Jeste li svjesni da na taj način kršite zakon i sramotite Hrvatsku, jer država koja daje privilegije osuđenim ubojicama nije pravedna.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Ja ne znam o čemu vi pričate o kakvom privilegiju i posebnom statusu za tih dvoje osuđenih osoba. Oni služe svoju kaznu kao i sve druge osobe osuđene na dugotrajnu kaznu zatvora, dakle u kaznionici zatvorenoga tipa tako da tu nikakvih pogodnosti oni nemaju u odnosu na druge zatvorenike. Hvala.
Kolega Mažar, izvolite. Povreda Poslovnika kolegica Vidović Krišto, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle čl. 238, nemojte vrijeđati, dakle vi ste itekako informirani jer ste vi ministar. Vi znate što se događa u vašem resoru, nije potrebno ljude varati i zavarati i stvarati nekakvu ... [[Govornik se ne razumije.]] objedinjenu raspravu dviju točaka koje nisu uopće spojive, praviti se kao da pravosuđe je fantastično u Hrvatskoj, a ono je temeljno izvorišni problem u hrvatskom društvu zbog čega imamo situaciju kakvu imamo. Vi štitite i dajete privilegirani status [[Upadica: Kolegice Vidović Krišto.]] osuđenim ubojicama, a pred [[Upadica: Molim vas, kolegice Vidović Krišto.]] hrvatskom javnošću se pravite da ništa ne znate o tome. Imamo ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolegice Vidović Krišto, molim vas, dobivate opomenu! ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite se sjesti. Dobivate drugu opomenu sada. Dobili ste dvije opomene. Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a, uvaženi ministre. Evo pred nama je danas zahvaljujući Nacionalnom planu oporavka i otpornosti 2021.-2026. još jedan zakon vezan za daljnju reformu pravosuđa i povećanje učinkovitosti pravosudnoga sustava. Svakako da niz novina koje on donosi ide upravo u tome smjeru, ali isto tako, možda nismo čuli dakle da je dobar dio njega vezan i za uvođenje direktiva iz EU, ali ono što možda će i naše građane svakako zanimati, to je novina vezano za samu žrtvu. Dakle uvodi se nova definicija žrtve, uvodi se opći katalog vezano za žrtve, ali uvodi se i individualna procjena žrtve. Svakako da time će se povećati i zaštita samih žrtava kaznenih djela i vjerujem da i time ćemo poboljšati i sigurnost svakoga građanina koji će nažalost doći u situaciju žrtve.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa svakako nam je žrtva važna u kaznenome postupku i zapravo sad i kroz ovu modernu tehnologiju i videolinkove koje dodatno pojašnjavamo kroz Zakon o kaznenom postupku smo se svakako i dotakli i žrtve gdje smo omogućili da se žrtva saslušava putem videolinka, dakle da nema to traumatično, da se izbjegne to traumatično iskustvo saslušanja ispred druge strane, a istaknuo bih još i mrežu podrške žrtvama i svjedocima koja postoji u Ministarstvu pravosuđa i uprave koja zapravo omogućuje u svim dijelovima Hrvatske podršku, ne samo žrtvama, već i svjedocima kaznenih djela, tako da na tome aktivno radimo, povećavamo sredstva za jačanje te mreže i formiranje posebnih odjela na županijskim sudovima, tako da smo i tu napravili određeni iskorak. Hvala.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Ministre, rekli ste da treba ubrzati procese, naravno, s tim se svi slažu, ali da tako cinično kažem, najviše možemo ubrzati procese sudske tako da ukinemo pravosuđe, valjda nam to nije cilj, je li? Ako ste došli sa prijedlogom koji je bitno različit u odnosu na prvo čitanje i ako vam struka govori da bi trebalo vratiti znači negdje na početak ili staviti u treće čitanje zakon, staviti znači u javnost i raspraviti to u e-Savjetovanju, onda, nije mi jasno zašto to odbijate rezolutno. Naime, rekao vam je Vrhovni sud da je ta ključna, je li, preinaka koja se desila u drugom čitanju rad lošeg učenika koji loše prepisuje. Profesorica Zlata Đurđević, znači predstojnica Katedre za kazneno-procesno pravo je upozorila da nije struka uključena. Zbog čega odbijate rezolutno da se razgovara o tom ključnoj preinaci koja uistinu može imati utjecaja [[Upadica: Hvala.]] na rad sudova?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Pa vi ste tu rekli, evo, Vrhovni sud je dao neko svoje mišljenje. Ja bih samo se referirao na čl., na stranicu 147 i 148 Izvješća predsjednika Vrhovnog suda RH o stanju sudbene vlasti za 2020. g. Riječ je zapravo o izvješću koje se raspravlja na Općoj sjednici Vrhovnoga suda, a raspravljaju i suci Kaznenog odjela Vrhovnoga suda i tu piše jasno, uvesti po ugledu na ZPP zabranu dvostrukog ukidanja od strane žalbenog suda. Dakle to je bilo 2020. g., isti ti suci koji su danas, odnosno prošli tjedan dali različito mišljenje su podržali ovo Izvješće prije 2 godine, 2020. g. I ta vaša teza da struka nije bila uključena sam, to sam demantirao, naveo sam da je profesorica Elizabeta Ivičević Karas, profesor Zoran Burić sa Pravnog fakulteta u Zagrebu su bili uključeni i možete njih kontaktirati, podržali su ovu reformu i ovu promjenu, a kontaktirajte [[Upadica: Hvala vam.]] i suce općinskih sudova pa vidite što oni kažu.
Imamo povredu Poslovnika, samo malo, kolega Kujundžić, kolegice Peović.
238. Moram upozoriti. Znači ukoliko bi to bio slučaj, što ste sada rekli, onda se postavlja ozbiljno pitanje, zašto to niste stavili u prvom čitanju, razumijete? Cijela procedura u kojoj dodajete vrlo osjetljivu preinaku u drugom čitanju dovodi u pitanje cijeli vaš zakon. Ako ste uvjereni bili da bi to podržao i Vrhovni sud, ali oni vas upozoravaju da oni i jesu za to da se drugostupanjski sud drugačije definira, ali ne na način na koji ste vi to unijeli [[Upadica: Kolegice Peović.]] znači upozoravaju vas da je to trebalo na drugi način napraviti.
Dobivate opomenu, niste se ni potrudili reći di je povrijeđen Poslovnik nego ste izravno ušli u repliku pa… nemojte mi odmahivati rukom! Kakvo je to ponašanje? Namjerno prekršite Poslovnik, dobijete opomenu i onda se još rugate, potpuno neprimjereno i nekorektno. Opomenu dobivate. Sada je na redu, povreda Poslovnika, kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, povrijeđen je čl. 238 Poslovnika. Kolegica ovdje stalno prigovara kao i ostale kolege iz opozicije danas da ovdje u drugom čitanju je predloženo nešto što nije bilo u proceduri e-Savjetovanja, ja vas samo podsjećam da je u mandatu SDP-ove Vlade ovdje u Saboru više od 50% prijedloga doneseno u hitnoj proceduri bez ikakvih ovakvih e-Savjetovanja.
Kolegice Jelkovac, dobivate opomenu, isto tako, replika. I pozivam vas sada sve, počet ću davati, samo malo, slušajte me sada, kolegice i kolege. Kolegice Raukar-Gamulin, molim vas. Dakle davat ću opomene sada onako kroz intervenciju povrede Poslovnika jer se počelo zloupotrebljavati vidljivo i replicira se kroz povredu Poslovnika, tako da to zaustavimo, davat ću opomene. Kolega Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre po vašem mišljenju zašto je Vrhovni sud predložio Hrvatskom saboru da vlada povuče ove izmjene zakona? Zašto po vašem mišljenju skoro svi ili velika većina sudaca sa kaznenog dakle odsjeka je bila jednoglasno protiv ovog? Zašto se nije provela javna nabava? Dakle, ta tri pitanja i zadnje. Dakle, u kojoj mjeri su prihvaćene kritike da bi ovaj zakon i njegove izmjene bile bolje uključujući 4 pravna fakulteta, uključujući razno razne profile sudaca iz RH. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa zaista ne znam koji su razlozi bili da se sazove opća sjednica i da se ovako kritički reagira prema Zakonu o kaznenome postupku tim više što je u izradi ovog zakona i sudjelovao u okviru radne skupine sudac Tripalo. Dakle, o pitanju dvostrukog ukidanja se kao što sam i uvodno istaknuo raspravlja veći niz godina pa i 2020. godine to je bio prijedlog Vrhovnoga suda, raspravljalo se o tome i 2019. godine kada se mijenjao Zakon o kaznenom postupku. Smatramo da se radi o bitnoj važnoj promjeni koja će zasigurno doprinijeti učinkovitosti, učinkovitosti kaznenoga postupka i smanjiti odnosno skratiti trajanje jer često ovdje u saboru čujem kritike da kazneni postupci traju 10, 12 godina, da se odluke višestruko ukidaju, vraćaju na ponovno suđenje, a upravo je ovo promjena koja će to spriječiti [[Upadica: Hvala vam.]] koja će postići da presude budu kvalitetnije.
Kolega Jakšić, izvolite.
Poštovani ministre tendencija je više nego jasna i usudio bi se reći da sama tendencija je pohvalna. Ja ću malo izaći iz teme, ali pitanje svih pitanja je zašto to sad radimo toliko na brzinu jer imamo skoro i mjesec dana do ljetne stanke, dakle moglo se naći još vremena da se prođe po temama i sa Vrhovnim sudom i sa pravnim fakultetima i sa katedrama. Što se to događa danas u Hrvatskoj da se to mora donijeti sada i biti u proceduri u roku 8 dana ili 8 dana nakon objave, a s druge strane ne vidimo potrebu da budemo hitni u prijeporu koji postoji između vašeg ministarstva i ministra Paladine oko provedbe investicija koje bi se trebale provoditi na području RH. Neki se tiču Koprivnice, neki se tiču Bjelovara gdje bi trebalo konačno donijeti odluku kako provoditi te investicije s obzirom na inflatorne udare. Zašto je ovo prvo toliko hitno, a ovo drugo što je puno životnije u ovom trenutku je palo u drugi plan?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa žao mi je što je u javnosti ispalo tako da postoje tu nekakvi prijepori i sukobi između dva ministarstva, između dva ministra, dakle riječ je o određenom zaključku, određenom aktu koji će zasigurno biti donesen uz što kraćem, što kraćem vremenu dakle pretpostavljam u narednim tjednima. Tu jednostavno se radi na usuglašavanju određenih stavova, određenih mišljenja i vjerujem da ćemo imati jedan kvalitetan zaključak koji će riješiti sve probleme koje imamo u praksi, a naravno koji će se temeljiti i na određenome, određenim načelima, pravnim načelima, a isto tako pravnoj sigurnosti. Tako da će to vjerujem biti u narednim tjednima na vladi, da će se riješiti ta situacija. A kada govorimo o hitnosti i Zakona o kaznenom postupku, dakle Zakon o kaznenom postupku je u planu zakonodavnih aktivnosti predviđen u drugom kvartalu. Dakle, vlada je ispoštovala [[Upadica: Hvala vam.]] i evo danas je u saboru i vjerujem da će biti usvojen u narednim danima. Hvala.
Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre dakle govoreći o žalbenom postupku iako ove izmjene to ne predviđaju, smatram da bi trebalo uvesti pravilo da se sjednice drugostupanjskih vijeća snimaju opet po uzoru na neke moderne razvijene zemlje članice EU odnosno da stranke budu barem 8 dana prije održavanja sjednice vijeća koje odlučuje o žalbi obaviještene preko sustava e-komunikacija da je zakazana sjednica dakle žalbenog vijeća te omogućiti praćenje sjednica žalbenih vijeća putem odgovarajućih audio-vizualnih uređaja, a sve u svrhu transparentnosti postupaka i odlučivanja. Koje je vaše mišljenje o tome? Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa svakako uvođenje tonskog snimanja i uvođenje modernih tehnologija u Zakon o kaznenom postupku ima i za cilj zapravo jačanje uloge same stranke u kaznenom postupku naravno i njihovih zastupnika u tim postupcima. Svakako se radi na tome da se omogući i olakša pristup sudu za same stranke i njihove zastupnike i vjerujem da je ovaj model koji smo mi predložili u Zakonu u kaznenom postupku upravo ide u tom smjeru da se olakša i da čitav postupak bude dodatno transparentniji ali isto tako i otvoreniji za samu javnost. Hvala.
Kolega Sačić, izvolite.
U odredbi, prijelaznim i završnim odredbama ste stavili ovaj jednu, jednu izreku odnosno članak da se taj zakon ne odnosi na sve slučajeve o onom ponovljenom suđenju, na sve slučajeve koji su stupili, zapravo koji traju prije stupanja na snagu tog zakona. Međutim, ja smatram da bi stavak 2. ipak trebalo ostaviti od ovog predloženog 484a. iz razloga to je suština priče. Ako sad imamo nekoliko desetaka takvih postupaka, moguće i više gdje se vrtimo u krug prvi stupanj, žalba, pa drugi stupanj vrati na ponovno suđenje onda je suština priče da po ovom ubrzanom, da po ovom reformiranom postupku drugi stupanj donese to rješenje. Zašto ste to, zašto bježite od toga? Zašto, šta je razlog?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa riječ je o odredbi u prijelaznim i završnim odredbama koje smatramo uobičajeno da se zapravo postupci koji su pokrenuti prema jednom propisu trebaju završiti po tom propisu. Tako je zbog pravne sigurnosti, ali isto tako i predvidivosti samoga postupka tako da ne mislim da bi sad trebali tu raditi nekakve iznimke iako smatram da je ova izmjena će zasigurno doprinijeti ubrzavanju samih postupaka. Hvala.
Kolegice Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre vi ste danas u dva navrata naveli suca Vrhovnog suda Dražena Tripala kao člana skupine, dakle pretpostavlja se da se on slaže sa ovim drugim dakle čitanjem, ovim prijedlogom, međutim u medijima, ja ću sada citirati, sudac Dražen Tripalo detaljno je izložio 4 temeljna prigovora o izmjenama, prijedlog se temelji na pogrešnoj ocijeni prakse drugostupanjskih sudova, u kazneni se postupak preslikavaju rješenja iz parničnog postupka neprimjenjiva u kaznenom postupku, sporni prijedlog bi negativno utjecao na kvalitetu suđenja i sudskih odluka, pa i na produljenje, a ne na skraćivanje postupka i nije usklađen s drugim odredbama ZKP-a, te bi narušio čitav sustav pravnih lijekova, što znači iz ovoga se da vrlo lako zaključiti da sudac Tripalo nije bio upoznat sa ovim novinama i novim odredbama koje ste ubacili u drugo čitanje bez javne rasprave, pa evo molim vas vaš komentar, hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Kao što sam i rekao sudac Tripalo je bio član radne skupine i bio je na sastanku radne skupine kada se raspravljalo o ovoj promjeni, on ima stav kakav ima, kakav imaju suci vrhovnog suda, ali kažem upitajte suce općinskih i županijskih sudova što oni misle o ovoj reformi i da li će ova reforma i ova promjena ubrzati postupke i olakšati sami postupak, hvala.
Kolegica Nađ izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, s obzirom da idemo u digitalizaciju cijelog postupka, kaznenog postupka da li ste razmišljali s obzirom da na tržištu postoje i softveri za pretvaranje glasa u tekst, dakle ovaj za transkripciju da nabavite takav, takav nekakav softver kako bi zapravo audio zapis imao svoj u spisu i taj, tu transkripciju da bi ljudi koji žele pogledati sam spis odmah mogli vidjeti o čemu se tu radi, a ne preslušavati audio snimku, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa sustav Speech to Text postoji već na hrvatskim sudovima i državnim odvjetništvima i ono služi kao pomoćno sredstvo sucima i državnim odvjetnicima i savjetnicima, dakle ovdje je riječ o određenoj tehnologiji koja nije povezana i ne može biti povezano sa samim tim sustavom Speech to Text, dakle kao što sam i rekao proveli smo i komparativnu analizu i zapravo smo pronašli model koji, model tonskog snimanja kakav je primjenjiv i u drugim državama članicama EU i zapravo prema tom modelu smo osmislili ovaj, ove izmjene ZKP-a, no sustav Speech to Text koji se koristi već nekoliko godina i dalje će biti prisutan i ono će biti, ono će služiti kao pomoćno sredstvo državnim odvjetnicima i sucima za pisanje određenih odluka ili pisanje određenih akata odnosno bilježaka.
Kolega Zurovec izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, evo pohvaljujem svaku promjenu koja dolazi u bilo koje ministarstvo, pogotovo kad je vezano za visoku tehnologiju. Pričao sam sa nekoliko odvjetničkih društava koji nemaju prevelikih zamjerki oko ZKP-a, apropo ovoga Speech to Text čak možete i najobičniji file koji je tipa u MP3 formatu bacit na … [[Govornik se ne razumije]] na hrvatski odmah će baciti taj tekst. Tu su drugi problemi tehnološke prirode koji su vezani za e-spis i za cijeli taj sustav, da li će se i taj dio malo ubrzat jer ljudi koji su formalno rečeno, zapisničari na sudu su se isto žalili da ponekad čak nit ne spremaju te spise zato što se boje da neće cijeli sustav da ne velim preminuti blago u gospodinu tada baš ono na samom suđenju, tako da evo nadam se da će se i taj dio ubrzati. Također me zanima evo i kratki komentar s obzirom na rang ljestvica je što se tiče sudstva unutar Hrvatske, tu smo negdje u sredini sa afričkim državama, pa me zanima … [[Govornik se ne razumije]] da će se i sa ovim tu ipak stvari popraviti.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče na pitanju, pa svakako moderna tehnologija je veliki iskorak. Naravno mi smo kada govorimo o sustavu e-spis imali nekoliko nadogradnji toga sustava koji stvara određene probleme u korištenju samog sustava, ali kroz NPOO je predviđena kao jedna od investicija, kao jedan od projekata rekonstrukcija čitavog sustava e-spis da on bude operativniji, stabilniji i sigurniji, tako da ćemo to provesti u narednom razdoblju. Svakako je veliki iskorak u pravosuđu napravljen u području digitalizacije i vjerujem da ta digitalizacija, pa i ova današnja rasprava odnosno ovaj današnji prijedlog ZKP-a će olakšati samo postupanje, ali isto tako i ubrzati postupke, prije svega mislim tu i na tonsko snimanje tako da evo vjerujem da će to rezultirati i pomakom na određenim ljestvicama, ali isto tako i promjenama percepcije pravosuđa.
Hvala vam. Kolegice Orešković izvolite.
Ministre, ministre, ministre, netko tko bi htio provoditi reformu pravosuđa, voditi tim u tome, mora imati znanja, iskustva i vještine, mora biti dobar u poznavanju pravosuđa, otprilike mora biti dobar kao što je Maverick iz Top Guna dobar kad leti, a vi niste ni za šegrta. U vašem službenom životopisu više je podataka o vašim stranačkim dužnostima nego o profesionalnoj karijeri, a i ta profesionalna karijera vam je isključivo akademske naravi, vi nemate jednog jedinog dana iskustva, provedbenog iskustva u sudnici. Stoga me s jedne strane ne čudi da se držite elektronske komunikacije kao pijan plota da se ne usudite izać izvan okvira promišljanja procesnih u tom dijelu, a tim više me zabrinjava i smatram da je opasna ova intervencija kontra struke, povucite ovaj prijedlog i pustite da procesne zakone pišu oni koji to znaju.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika, kolega Mažar izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Kolegica Orešković je povrijedila čl. 238. vrijeđa i predlagatelja odnosno ministra, ali i sve nas vezano za ovo što je izgovorila, kako i na koji način ministar radi pokazuje ne samo sve ovo što se donijelo unazad godinu i po dana vezano za reformu pravosuđa i za zakone nego se to vidi i u EU i na Doing business ljestvici gdje Hrvatska napreduje, a vezano za vašu stručnost su sve rekli sudovi. Hvala.
Kolega Mažar opomena. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepa. Čl. 238., kolegica Orešković je naravno izvrijeđala ovdje ministra na osobnoj razini umjesto da izvrijeđa one svoje dripce kako ih je nazvala dolje u onome Splitu ne, jučer je držala tiskovnu i rekla da se radi o neozbiljnim i neodgovornim dripcima i da njoj stvaraju štetu što se ona s njima druži, ne, ali će se i dalje družiti i nuditi ih Splitu na izbor. I umjesto da njima daje poduke, možda da i ona ode na neku radionicu, recimo koja skida stid pa da onda nauči nešto i da se ovako u Saboru ne razgovara sa predsjednikom.
Kolega Borić, dobivate i vi opomenu, ovo je bila replika. Kolega Habijan, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolegica je povrijedila čl. 238 Poslovnika. Naime, kolegica vrijeđa ovdje na osobnoj razini ministra, vrijeđa i sve nas, vrijeđa i zdravu pamet. Dakle priča kolegica čije odluke, dok je bila dakle predsjednica Povjerenstva padaju kao po traci. Vi se možete izvlačiti koji su to razlozi, ali to nije tako. Da ste vi i govorite o stručnosti, toliko stručni, onda vam ne bi trebala pomoć države prilikom ne znam, izdavanja nekih računa ili nekih stranaka koje ste imali, primjerice JANAF. Ako ste toliko dobri, što zapravo spočitavate ministru, da nije dobar. Da ste toliko stručni, onda bi bilo drugačije i odluke bi prolazile i bile potvrđene [[Upadica: Hvala kolega Habijan.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam kolega Habijan, opomena i vama. Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Povrijeđen je Poslovnik, 238 čl., kolega Mažar, pozivate se na Doing business ljestvicu je stvarno nešto što bi trebali prestati raditi. Znate koja je Makedonija na Doing business ljestvici? Na visokom 8. mjestu. 50% stanovnika Makedonije nema za grijanje. Nemojte nas obasipati sa tim prijedlozima da budemo visoko na Doing business ljestvici dok naši ljudi gladuju.
Kolegice Peović, druga opomena. Kolega Zekanović, izvolite.
Naravno, 238. Kolegica Orešković je jučer izjavila, nemojmo se lagati, maloljetnice, odnosno cure od 17 godina ulaze u intimne odnose. To je ono što vi radite, vi pokušavate opravdati vašeg kolegu iz vaše stranke Ivoševića, a vaš CV je jedino rušenje Tomislava Karamarka i zahvaljujući tome ste došli u HS, a iskoristili ste svoju prijašnju poziciju na, ja ću reći, nezakonit način i to bi možda moglo biti u okviru ovog Zakona.
Kolega Zekanović, isto tako opomena. Sada će ministar Malenica odgovoriti zastupnici, zastupnici, zastupnici Orešković, izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice, ja vaš životopis nisam gledao, nisam, ne znam da li ste kompetentni za raspravljati o kaznenom postupku i ZKP-u, no znam da ste kompetentni za raspravljati Zakon o upravnim sporovima, pa evo, možda ćemo vas i staviti u radnu skupinu za ZUS s obzirom da su vaše odluke kao predsjednice Povjerenstva redovito padale na upravnim sudovima i Visokom upravom sudu, tako da sigurno imate tu kompetencija za upravne sporove.
Povreda Poslovnika,, kolegica Orešković, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238, izravno vrijeđanje i omalovažavanje. Uvaženi ministre, dajte si prvo promijenite činjenice. Presude iz vremena prvog profesionalnog saziva Povjerenstva su 6 godina dosljedno potvrđivane na prvostupanjskim upravnim sudovima, a isto tako i na Visokom upravnom sudu. Jedna jedina je srušena i to ne radi Tomislava Karamarka nego radi vašeg predsjednika Vlade čiji su malverzacije i sukobi interesa, nažalost na taj način ostale skrivene pod stolom [[Upadica: Kolegice Orešković, dobivate…]] to je bila intencija vaše Strategije suzbijanja korupcije!
Kolegice Orešković, dobivate opomenu. Ovo je bila isto tako replika koja je izazvala sad nove povrede Poslovnika, kolega Habijan, izvolite.
Zahvaljujem. Kolegica je povrijedila čl. 238, između ostalog, sada je dokazala da doista ne poznaje pravo. Dakle kolegice, prvi put kada je pozvan u žalbi na čl. 5 je visok, odnosno upravni sud nakon toga Visoki upravni sud rekao da niste bili u pravu. To je prvi puta bilo, nemojte govoriti da je postojala praksa od prije jer se nitko prije nije pozvao u svojoj žalbi na povredu čl. 5. Prema tome, nemojte obmanjivati javnost ili ja mislim da ipak vi to znate, ali ne želite ovdje priznati jer vam to ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Habijan, druga opomena, isto tako. Kolegice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegica je povrijedila čl. 238, kolegice, vi ste ovdje upravo pokazali da ne znate prihvatiti činjenice, isto tako ni odgovornost i krivnju. Mogli bi na neki seminar o tome, a isto tako, pokazali ste dvostruka mjerila u ocjenjivanju i procjenjivanju jer branite ove svoje dripce iz Splita i mjesto da to osudite, a ovdje nama svima dijelite moralne lekcije.
Kolegice Jelkovac, i vi ste dobili drugu opomenu. Kolega Borić, izvolite.
Čl. 238. Kolegica Orešković je uporna u tome da dokazuje da sudovi nisu dobro dosudili kad je ona pravilno dosudila. Naravno da nju uopće nije bilo briga tada šta radi jer je radila politički ono što su joj rekli da radi i danas je ovdje u Saboru. Iskoristila je tu funkciju i to je najveća sramota hrvatske politike. Da netko tko je bio na tom, u tom tijelu, Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa, iskoristi predmete, o tim predmetima redovito govori ovdje u sabornici i od njih radi političku priču i na taj način prolazi u politici. To se više ne smije događati u Hrvatskoj.
Kolega Borić, replika je to bila, i ovo je vama isto tako, druga opomena. Sad se vraćamo na replike. Kolega Pavić, izvolite. To je zadnja replika koju imamo na izlaganje ministra, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, ja bi zapravo molio jedno objašnjenje. U čl. 13 je točno navedeno kako treba izgledati zapisnik i piše da će izjave svjedoka odnosno izjave stranaka i zakonskih zastupnika biti kao prilog u tonskoj snimci, znači eksplicite piše kako treba izgledati zapisnik. U čl. 17 piše da ćete pravilnikom i odlukom definirati kako će se to snimati. Nakon toga u čl. 110 piše da Zakon stupa na snagu 8. dana od objave u Narodnim novinama. U čl. 111 piše da jedan dio stupa na snagu, jedan dio ne. Ovo je dio koji je vezan za zapisnike, stupa na snagu, međutim, nema pravilnika. Kako će sudovi raditi? Kako će izgledati ti zapisnici? Imamo jednu diskrepanciju u vremenu. Mislim da to treba promijeniti i prilagoditi s obzirom na to da jednostavno vrijeme ne odgovara. Ako je propisan zapisnik, mora izgledati točno [[Upadica: Hvala vam.]] kako ste nam rekli, a to je nemoguće [[Upadica: Hvala lijepa.]] napraviti jer nemamo tehničke uvjete.
Idemo sa odgovorom. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa svakako, dakle ova promjena koja se odnosi na tonsko snimanje neće biti odmah na snazi sve dok se ne nabavi tonska, dok se ne nabavi tehnička oprema i dok se ne zadovolje svi uvjeti da bi to moglo funkcionirati. Svakako je pravilnik podzakonski akt taj koji će definirati ključne stvari koje se odnose na detalje samoga tonskog snimanja i zapisnika koji budu proizlazili iz toga, tako da evo ja ne vidim u tome nikakav problem, ako vi smatrate da je tu bilo odnosno postoje određena razmimoilaženja ili različitosti ja uvijek predlažem da podnesete amandman. … [[Upadica se ne razumije.]] Ispričavam se i prihvaćamo amandman Odbora za zakonodavstvo u cijelosti. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Sada ću pozvati izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika Mosta i poštovani kolega Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre. Ovom izmjenom Zakona o kaznenom postupku potpuno nepripremljeno, bez javne rasprave radi se strukturna promjena u pravosuđu koja će dovesti do masu postupaka pred ustavnim sudom i slučaja Sanader koji padaju pred ustavnim sudom na zadovoljstvo kriminalaca. Da nije sve tako crno u crnom ovome pretežitom crnilu odmah ćemo konstruktivno istaknuti da je dobro da se uvodi tonsko snimanje rasprava kako bi se modernizirao postupak, samo ne znam zašto vladi treba godinu i po dana za to uvođenje. Osiguranje tehničkih uvjeta i obuka ne traži toliko vrijeme jer velika većina sudova već ima sličnu opremu u sklopu programa speech to text kao što ste sami rekli. Sve ostalo u zakonu je stravičan način postupanja vlade u bitnim stvarima ove države, sve na vrat na nos bez sudjelovanja struke i skriveno od javnosti, da se presude ne mogu ukidati dva puta kao što je to sada predloženo u zakonu, iako se u nekoj teoriji može provesti to ne smije proći na ovako nestručan način, bez da se predvide svi mehanizmi za učinkovit postupak i zaštitu ljudskih prava svih sudionika u postupku. Evidentno je da će ova izmjena Zakona o kaznenom postupku pasti na ustavnom sudu jer previše šteti osnovnim ljudskim pravima, to su svi redom stručnjaci javno rekli, pa se opravdano postavlja pitanje, da li je u pozadini upravo namjera kao u slučaju sa Sanaderovom presudom da se u konačnici ruše sve presude na ustavnom sudu. Pa onda postavljam s pravom ponovo pitanje, kome ovo ovakav prijedlog zakona odgovara? Kriminalcima, pa oni danas trljaju ruke od zadovoljstva. Vrhovni sud je napomenuo da se radi o jednom od najvažnijih zakona kojima se zadire u temeljna ljudska prava iz čega već sada vidimo sudbinu istoga na ustavnom sudu kao i presuda koje će se donositi na temelju ovakvoga zakona. Vrhovni sud predložio je HS-u da vladi vrati konačni prijedlog izmjena i dopuna Zakona o kaznenom postupku jer se zbog značajne strukturalne promjene treba provesti javna i stručna rasprava koja bi dovela do boljih rješenja, što se nije napravilo. Vlada ni ministarstvo po tko zna koji put nisu poslušali struku nego guraju svoje, a posljedice će se vidjeti kad zakon stupi na snagu. I opet će se po ne znam koji put vlada braniti, pravdati da ona ne utječe na pravosuđe. Kako ne utječe? Pa utječe baš ovako lošim zakonskim prijedlozima. Još uvijek osim ovoga vlada i šok i nevjerica među pravnom strukom jer se Zakonom o područjima i sjedištima sudova u naravi uništila specijalizacija županijskih sudova koja se godinama gradila, koja je konačno rezultirala stručnijem i bržem rješavaju predmeta i onda s stječe normalan dojam da je zadatak vlade, ministarstva uništiti sav napredak koji se mukotrpno kreirao godinama u pravosudnom sustavu. Ovakav tekst Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku nije ni približan onome iz prvog čitanja, nije prošao stručnu raspravu, nije postojala opća rasprava, nije ona bila omogućena na način na koji je trebala biti. Citiram „Predloženi tekst konačnog prijedloga sadrži značajnu strukturalnu promjenu u postupanju drugostupanjskih sudova koja nije bila predviđena u tekstu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku o kojem je u prvom čitanju raspravljao HS slijedom čega ova izmjena nije bila predmet niti opće niti stručne rasprave“ izvijestio je vrhovni sud koji je u sabor dostavio zaključke prošlotjedne sjednice Kaznenog odjela. Zanimljivo je da su doslovce svi, ali bez iznimno svi suci Kaznenog odjela, a radi se o zakonu koji definira kazneni postupak. Svi suci Kaznenog odjela Vrhovnog suda jednoglasno ocijenili da predložene izmjene ne bi pridonijele bržem završavanju kaznenih postupaka te da bi dovelo u pitanje pravičnost kaznenog postupka u cjelini. Predsjednik Kaznenog odjela Vrhovnog suda na sjednici znamo kako je okarakterizirao ove promjene, rad lošeg učenika koji loše propisuje, zgodna asocijacija koja podsjeća na loše ili prepisane radove pojedinih sudaca ustavnoga suda, bivših kandidata za gradonačelnika Splita, školski ponavljači uspjeh ministra obrane Marija BAnožića itd., ovako loš zakon imat će posljedice da će veći broj ljudi tražiti svoja prava na ustavnom sudu. Sva četiri hrvatska pravna fakulteta ignorirana su tijekom pisanja konačnog prijedloga zakona što i ne iznenađuje kada pogledate trend zadnjih nekoliko godina. Struka i nije bila bitna za ovaj zakon nego nečija samovolja. Mene iskreno čudi više ministre što ste vi krenuli tim stopama, a dolazite sa veleučilišta. Ako se tako cijeni fakultete, Vrhovni sud, stručnu javnost onda više sudovi ni fakulteti ni ne trebaju, pa možda je onda najbolje uzeti, možda nam trebaju redovne autobusne linije za neke gradove u bližem nam susjedstvu koji samo izdavaju diplome. Citiram, Zakon o kaznenom postupku je organski zakon koji mora proći kroz dva čitanja, mora se provesti rasprava koja uključuje i stručnu i opću javnost. Kada se uvodi ovako strukturna bitna izmjena ona ne može biti u drugom čitanju bez provedene javne rasprave, bez konzultiranja struke, bez e-savjetovanja u smislu toga da bi ta izmjena stupila na snagu osam dana nakon što bude objavljena u Narodnim novinama. Ovo su riječi profesora Pravnog fakulteta i za njih se nema što dodati. Suci javno upozoravaju već nekoliko godina da vlada obezvrjeđuje Vrhovni sud, akademsku zajednicu, struku što je na sramotu naše države. Ministarstvo pravosuđe i uprave na žestoke primjedbe Vrhovnog suda kažu da je u postupku izrade zakonskog prijedloga ministarstvo formiralo radnu skupinu u čijem radu su sudjelovali stručnjaci ih područja kazneno procesnog prava, predstavnik Vrhovnog suda, Visokog kaznenog suda, sudova itd. Međutim, ministarstvo nikada nije reklo koliko su prijedlozi sudaca u izradi ove izmjene zakona prihvaćeni, a znamo da većinom nisu. I to je ova rasprava u proteklih pola sata sa citatima sudaca koje ste sami navodili pokazala. Da su redom bili odbijeni. Znate vi to u vladi, u ministarstvu i zato se šuti i zato se nije htjela javna rasprava o konačnom prijedlogu zakona. Radi se ispod stola jer bi se u javnoj i stručnoj raspravi otkrio ignorantski pristup kojeg ova vlada pokazuje na svakom polju. I kad su u pitanju referendumi i kad su u pitanju zakoni i kad su u pitanju obećanja vlade o razno raznim medenim mjerama koje će učiniti Hrvatsku boljom, a eto građani su kao glupi pa ne vide da ide na bolje. Kad god se pravosuđe pokaže neučinkovitim vlada će Pilatovski oprati ruke, reći će mi se ne miješamo u pravosuđe, a to što su donijeli ovakve zakone naravno neće se isticati, mudro će se sakrivati, ignorirati, jednako kao što se ignorira i struka. Ja vas molim da razmislite o ovome što vam se govori uporno već pola sada, promijenite pristup, povucite prijedlog, uključite javnost, uključite stručnu javnost, provedite opću i stručnu raspravu, donesite zakon kako valja koji će stvarno učiniti naše pravosuđe učinkovitijim, boljim i pravednijim. Ovo nije način. Iskoristite vrijeme koje vam je dano. Hvala.
Druga rasprava Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Sačić. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, ministri, tajniče, hrvatska javnosti, evo imali smo priliku u uvodu čuti sve što oporba misli o ovom prijedlogu izmjena i, Konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o kaznenom postupku jednim od temeljnih proceduralnih zakona represivnih, tijela represivne vlasti u progonu ljudi koji su prekršili kazneno zakonodavstvo odnosno počinili različita kaznena djela i druga, druga kažnjiva djela. Naravno da je taj zakon jedan od najvažnijih jer on najdublje u proceduri kojom koristi, on najdublje i zadire u prava i sloboda ljudi na koje se odnosi, koji su potencijalno nevini prema ustavnoj kategoriji presumpcije nevinosti i zato je i hrvatska javnost i stručna posebno itekako zainteresirana da se svaki upliv izvršne vlasti, zakonodavne vlasti u odredbe takvog zakonodavstva što, što argumentiranje, suptilnije i stručnije izvrši. A ovo su devete promjene Zakona o kaznenom postupku i onog temeljnog iz 2008. koje bi zapravo već sama ta činjenica govori da smo mi zreli za donošenje jednog pročišćenog teksta paralelno, na kojem bi se paralelno trebalo raditi uz ovu recimo to tako informacijsko komunikacijsku reformu kazneno postupovnog zakonodavstva. Suštinski to je hvale vrijedna inicijativa izvršne vlasti da novac koji je osigurala kroz taj Nacionalni plan oporavka i dobila u najvećoj mjeri od EU, u vremenskom razdoblju od 2021.-2026. koje je novac osiguran u tim milijardama kuna baš za, baš za potrebe osuvremenjivanja i modernizacije funkcioniranja hrvatskog pravosuđa osobito sudova, državnih odvjetništava. I to je dobro, znači to je relativno bezbolan način ćemo kao hrvatsko društvo doći do jedne više razine sudovanja koja bi pak trebala osigurati učinkovitost i ubrzani, ubrzane postupke, međutim, eto postoje određene dvojbe doista između tog prvog čitanja i ovog stavili ste određene odredbe koje izazivaju dvojbe i prijepore kod najstručnije javnosti, kod najstručnijih institucija koje se bave pravnom znanošću od pravnih fakulteta do vrhovnog suda. Mislim da uvažavajući i mišljenje predsjednika vrhovnog suda da moramo ne smijemo ostati gluhi na to kada jedan cijeli odjel, Kazneni odjel Vrhovnog suda RH se negativno izrazi o tome onda to zaslužuje bez obzira što imamo člana tog predstavnika u radnoj skupini onda to zaslužuje pomno, pomno saslušanje tih argumenata i raspravu, dijalog kako da se izađe iz te krize u koju se i kako da se zaustave negativni procesi eventualni pred ustavnim sudovima odnosno pred nadležnim sudovima u RH, da ne govorim o nekakvim potencijalnim tužbama Europskom sudu za ljudska prava. Jest da treba i svakako da je dobrodošlo i mora se slušat onaj koji „kolokvijalno proizvode“ to pravo svakodnevno, suci općinskih i županijskih sudova i sigurno da je njihovo mišljenje, oni znaju taj život pravni šta je tu najveći problem. Međutim, ipak smatramo da trebate uložiti dodatnu energiju da ovaj da zastanete sa ovim prijedlogom, da provedete još te dodatne stručne rasprave, imamo vremena za to jer i sami ste si limitirali čak dvije i po godine najvažniji dio tog te mini reforme zapravo odgađate čak do 1.10.2024.g., znači onaj dio koji kaže da će se snimat javna rasprava, da će se zapisnici audio video snimat pa onda prepisivat transkripcija kako je kolegica rekla, to sve odgađate znači za naredne dvije preko dvije godine. Prema tome, idemo onda vidjeti u ovih nekoliko u sljedećem razdoblju i tjedni i mjeseci što se tu može učiniti. Doista je nevjerojatno ako već i donosimo zakon kojim želimo spriječit dvostruko ukidanje prvostupanjskih presuda od strane drugostupanjskih po žalbenim postupcima, zašto ne bi uopće to je isto neshvatljivo, taj čl. 484.a koji predlažete u st. 2. jasno kaže ako se dogodi taj reverzibilni jedan začarani krug ukidanja, suđenja itd. iz kojeg nema kraja i konca, zašto ga ne bi onda primijenili da ubrzamo, da te efekte uvidimo odmah kada bude stvar spremna da drugostupanjski sudovi odmah pokreću takve reformirane postupke po svim kategorijama koje su tamo rekli slušajući struku. Neka vrhovni suci kažu šta još tu treba doradit. Vi ste tu stavili jedan snažan inkvizitorni element za suce drugostupanjskih sudova gdje ste rekli ako stranke i državni tužitelji ili ne znam oštećenik, tužitelj itd. ne pridonosi nove činjenice, nove dokaze odnosno taj postupak je već davno završen s pripremnim ročištima da sam sud može taj drugostupanjski potražiti te nove dokaze ako smatra po žalbi da su oni nužni. To je snažan alat i sigurno da izaziva podozrivost mnogih ljudi koji inače nas mješoviti tip kaznenog postupka definiran davnih dana tu malo stavlja u drugu ulogu. Stoga kao klub mi ćemo tu ostat suzdržani, ali predlažemo vam da doista povučete taj prijedlog kao što ste povukli prijedlog, kao što je vlada povukla prijedlog nedavno Zakon o sigurnosti prometa na cestama kada je i stručna javnost i saborski zastupnici i mnogi građani cijele kategorije ljudi, obrtnici mnogi koji sudjeluju svakodnevno profesionalno u cestovnom prometu su rekli da prijedlog tog zakona nije dobar, da nije dovoljno usklađen sa pravnim poretkom RH. Tako smatramo da nema nikakvog razloga niti to nije sramota da sad vi to povučete na određenu doradu, promišljanja pa ne možemo ignorirat mišljenje vrhovnog suda i samog predsjednika i kaznenog odjela. Ja se to ne bi usudio nikad. I pravne fakultete pa da čujemo šta ta naša znanstvena zajednica, akademska želi reći pa stavite to kod nas pred nas saborske zastupnike pa ćemo onda ako treba ak vi u izvršnoj vlasti ne možete doć do konačnog rješenja ćemo mi doć do rješenja, pa će onda to biti naša odgovornost kao što treba temeljno i biti. Eto hvala lijepo.
Treća rasprava Klub zastupnika Socijaldemokrati poštovana kolegica Romana Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Predloženim izmjenama uvode se novine kojima će se kazneni postupak modernizirati, ubrzati i osigurati instrumente za efikasnije kazneno sudjelovanje sve sa ciljem skraćivanja duljine trajanja sudskih postupaka. Stoga se ovom izmjenom predlaže uvođenje e-Komunikacije, proširenje uporabe audio snimanja rasprave kao i obvezno tonsko snimanje rasprava. Međutim, očitovanjem profesora sa sva četiri hrvatska pravna fakulteta smatraju da predloženi tekst konačnog prijedloga zakona sadrži značajnu strukturalnu promjenu postupaju drugostupanjskih sudova koja nije bila predviđena u tekstu prijedloga zakona u prvom čitanju što znači da ova izmjena nije bila predmet niti opće, a niti stručne rasprave, pa se s razlogom možemo zapitati tko tu koga. Isto tako Zakon o kaznenom postupku organski zakon je koji mora proći dva čitanja, mora se provesti rasprava koja uključuje svu stručnu, ali i opću javnost. Nedopustivo je kada se uvodi ovakva izmjena da drugo čitanje bude bez provedene javne rasprave, bez konzultiranja struke i bez e-savjetovanja. Danas uz Hrvatskoj situacija u pravosuđu nikada nije bila gora. Građani osjećaju nepravdu na svakom koraku, a najveća nepravda koju osjećaju je kada vide da zakoni u ovoj zemlji nisu jednaki za sve, da se donose mimo struke, a s druge strane građani vode dugotrajne sudske postupke čak i po nekoliko desetljeća što je apsurd jer spadamo u zemlje sa najvećim brojem sudaca na sto tisuća stanovnika. Ne mogu da ne spomenem korupciju koja se u javnom sektoru u Hrvatskoj smatra raširenom pojavom i prema podacima Transparency internationala na ljestvici percepcije korupcije zadnje tri godine tonemo među sve korumpiranije zemlje na svijetu. Serije korupcijskih skandala ne govore samo o slabostima ljudskog karaktera i teretu naslijeđenih navika već su i dokaz da se radi o sistematskoj pojavi koja se prelijeva na sve sfere društva, a temelj koje je nepostojanje odgovornosti vlasti na svim razinama. U Hrvatskoj je sve toliko upropašteno uključujući i pravosuđe da nam treba novi početak i zato predlažemo korjenitu reformu pravosuđa kao osnovni preduvjet razvoja naše zemlje, učinkovito pravosuđe koje mora biti oslonac vladavine prava i nositelj borbe protiv korupcije. Naš ključni cilj bi trebao biti vraćanje povjerenja građana u neovisnost sudstva i podizanje učinkovitosti čitavog pravosudnog sustava. Sa ovakvom izmjenom to se ne čini. Nasuprot tvrdnjama da se rješavanje predmeta ubrzava, a u stvarnosti je trajanje sudskog postupka u predmetima od interesa za javnost i dalje prekomjerno. Nema pouzdanih indikatora koji bi uputili na to da je postignut dovoljan pomak u pravcu skraćivanja trajanja postupaka koje bi odgovaralo opravdanim očekivanjima građana. Jer ako pogledamo ovakav prijedlog zakona koji je inkvizitoran spram okrivljenika, jer se predlaže inkvizitorna rasprava prema kojoj samo sud može izvoditi dokaze dok se okrivljeniku ukidaju prava obrane zbog greške prvostupanjskoga suda. Ovdje se uopće nije razmišljalo o pravima obrane već o percepciji javnosti da se ubrza postupak kršeći pritom temeljna ustavna prava okrivljenika. Stoga ovo nije kozmetička promjena kako je vladajući prezentiraju, jer ovo nije promjena na bolje već omalovažavanje institucije Vrhovnoga suda, ali i čitave akademske zajednice. S obzirom na činjenicu da je ovo već deveta izmjena u nizu uz čitav niz primjedbi na ovaj prijedlog zakona i ukoliko želimo imati uređeno i efikasno sudstvo radi pravne sigurnosti klub socijaldemokrata inzistira da navedeni zakon ide u treće čitanje. Zahvaljujem.
Kao četvrti u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani kolega Habijan. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo prvo moram priznati da mi je malo žao što je toliki mali broj zastupnica i zastupnika u ovom Saboru pogotovo zato što ste htjeli pojedinačnu raspravu. Ja sam očekivao za razliku od prvog čitanja kada smo bili gotovi ako se ne varam u pola jedan i sa Zakonom o parničnom postupku i sa Zakonom o kaznenom postupku, da će danas biti velik broj prijavljenih pogotovo od strane oporbe međutim to nije slučaj. Ja neću puno ponavljati ove tri izmjene koje se tiču zapravo uvođenja novih telekomunikacijskih instrumenata, odnosno alata u sam kazneni postupak. O tome smo sve zapravo rekli tijekom prvog čitanja. Osvrnut ću se zapravo na ovaj dio koji danas vidim da je najzanimljiviji većini oporbe. Prvo nadovezat ću se na kolegicu Nikolić da ovo nije kozmetička promjena. Naravno da nije kozmetička promjena, ovo je sve ono što smo najavljivali još što je Vlada i što je Ministarstvo pravosuđa i uprave najavljivalo, dakle i kroz dokument Strategije za sprječavanje korupcije razdoblje '21/2030. gdje je nabrojen cijeli niz, dakle prijedloga zakona koji će biti u saborskoj proceduri koje sam već u samoj stanci nabrojao, dakle od Zakona o sprječavanju sukoba interesa, od Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, Zakona o Državnom sudbenom vijeću, Zakona o Odvjetničkom vijeću, u najavi Zakon o lobiranju, sada Zakon o kaznenom postupku, Zakon o parničnom postupku itd. Prema tome, samo ukazuje na pravu volju ovog ministarstva i ove Vlade zapravo da se uhvati u koštac i da provede pravu reformu pravosuđa. Prema tome, naravno da nije riječ o kozmetičkoj promjeni. Druga stvar, meni je i dalje nejasno zapravo što vas toliko smeta u članku 484a., dakle u ovom novom članku, osim što je očito do danas vama jedino što možete ovdje isticati zašto ste zapravo protiv ovog prijedloga zakona. Dok s druge strane, dakle prvo ne vidim vaš motiv zašto ste protiv, drugo ne vidim što vi to nudite i što vas to smeta. Dakle, to je nešto što će definitivno ubrzati sam kazneni postupak, učinit ga učinkovitijim. Ono što je možda najinteresantnije ako pogledate ovaj konačni prijedlog zakona zajedno sa njegovim prilozima upravo se taj članak 484., dakle koji govori o zabrani dvostrukog ukidanja prvostupanjske presude navodi da je kolegica Benčić bila jedna od tih koja je to spominjala tijekom prvog čitanja kao potrebu da se unese u zakonski prijedlog, dakle do drugog čitanja. Prema tome, meni je ovo potpuno nejasno što vi danas govorite osim što zapravo želite ponovno očito se istaknuti, steći neke političke poene ali to vam na žalost do sad nije išlo. Dakle, Vrhovni sud u svom izvješću to sam rekao i u stanci, dakle 2020. godine vrlo jasno naglasio da bi bilo dobro da se po uzoru na parnički postupak gdje već od ranije postoji, dakle zabrana dvostrukog ukidanja prvostupanjskih presuda isto to preslika i u kazneni postupak. I to sad imamo u ovom, dakle prijedlogu tijekom drugog čitanja. Dakle, netočno je da je Vrhovni sud a priori protiv. Drugo, govorite da je struka protiv. E sad, nije mi jasno. Dakle, ministar je vrlo jasno rekao tko sve čini radnu skupinu. Ako ste čuli, ja se nadam da ste čuli tko je sve nju činio, onda ne možete osporiti da to nisu ljudi koji su definitivno od struke. Ako baš hoćete katedra Pravnog fakulteta u gradu Zagrebu ne sastoji se samo od jedne profesorice, odnosno od voditeljice te katedre za koju ste se vi jako uhvatili i koje vam je jedino očito relevantno. Ja struku gledam kao širi pojam gdje ima doista puno ljudi. Naravno da je nemoguće postići suglasje, ali ne možete osporiti, ne možete govoriti da je cijela struka protiv ovog zakona. Ja se doista nadam da ćemo mi do kraja ove današnje rasprave u drugom čitanju dakle Zakona o kaznenom postupku čuti neke vaše prijedloge na koji biste vi to način učinili sam kazneni postupak odnosno sam postupak bržim, učinkovitijim jer znamo da svaki put kada govorimo o nekoj temi koja se može povezati sa pravosuđem onda vrlo često upravo iz vaših redova iz oporbenih redova slušamo kako postupci traju dugo, kako zapravo spora pravda nije nikakva pravda i sada kada napokon uz ova ostala komunikacijsko tehnološka dakle rješenja koja se nude i uvode u Zakon o kaznenom postupku imamo još jednu ovakvu ja bi rekao zapravo revolucionarnu promjenu vi ste sada protiv jer je struka navodno protiv. Dakle, prvo to nije točno, nije niti točno da je Vrhovni sud protiv, uostalom to piše i u izvješću 2020. godinu, prema tome ja se radujem i ovoj raspravi koju ste htjeli da bude pojedinačna da čujemo koji su to vaši prijedlozi, da ih raspravimo. Dosad ih nismo čuli u ime ova tri kluba koja su bili prije mene. Prema tome, imajući u vidu i ono sve što sam rekao zapravo i tijekom prvog čitanja vezano za ova tri elementa koja uvodimo u kazneni postupak, imajući u vidu i ovo novo rješenje u Članku 484. dakle zabrana dvostrukog ukidanja prvostupanjskih presuda, Klub zastupnika HDZ-a podržati će ovaj prijedlog Zakona izmjena i dopuna Zakona o kaznenom postupku. Hvala.
Povreda Poslovnika, kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Povrijeđen je Članak 238., vrijeđanje saborskih zastupnika, a rekla bih i svih građana RH jer reći da protiv ovog prijedloga nisu suci Ustavnog suda je naprosto neistina. I pozivati se na 2020. kada ove godine, sada prije nekoliko dana je to u javnosti izašlo, poslano je saboru, jedinstveno, jednoglasno suci kaznenog odjela Vrhovnog suda [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] su protiv. Hvala.
Kolegice Gamulin dobivate opomenu, jasno je da je ovo bila replika. Idemo za petu raspravu, Klub zastupnika Za pravednu Hrvatsku, poštovana kolegica Vukovac, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, dakle posljednjim izmjenama i dopunama iz 2019. godine domaće kazneno procesno zakonodavstvo usklađeno je s Direktivom 2106/1919 Europskog parlamenta i vijeća od 26. listopada 2016. godine i to o pravnoj pomoći za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga. Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku predlažu se devete izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku iz 2008. godine. Razlog kojeg nam navodi predlagatelj je provođenje reforme kaznenog postupka u smislu proširenja uporabe informacijsko komunikacijskih tehnologija u kaznenom postupku i to uvođenjem e-komunikacije, proširenjem uporabe tonskog snimanja na sve rasprave u kaznenom postupku te proširenjem mogućnosti korištenja audio-video linka. U svrhu daljnje informatizacije pravosudnog sustava Ministarstvo pravosuđa i uprave razvilo je uslugu e-komunikacija koja korisnicima omogućava elektroničku komunikaciju sa sudovima. E-komunikacija već je primjeni na svim trgovačkim sudovima, dakle upravnim sudovima, na općinskim i županijskim sudovima, u parničnim postupcima te na Visokom trgovačkom sudu RH. Informatizacija cjelokupnog pravosudnog sustava zahtjeva uvođenje e-komunikacije i u kaznene postupke zbog svih koristi koje će elektroničko komuniciranje sudionika postupka imati u odnosu na brzinu i ekonomičnost samog postupka. Posljednjim izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku koje su stupile na snagu 1. siječnja 2020. godine u svrhu olakšavanja uvođenja e-komunikacije u kazneni postupak propisano je potpisivanje presude samo od strane predsjednika vijeća ne više i zapisničara, a s obzirom na osigurane certifikate za digitalno potpisivanje u odnosu na suce i sudske savjetnike i pripremu sudova za elektroničko poslovanje. Omogućavanjem uvođenja e-komunikacije u kazneni postupak zahtijevalo je i daljnju intervenciju u same zakonske odredbe i to u one koje reguliraju način podnošenja podnesaka i dostavu kao i s njima povezane odredbe. Uvođenje e-komunikacije podrazumijeva slanje podnesaka putem informacijskog sustava prema tijelu koje vodi postupak. Dakle, može se raditi o Državnom odvjetništvu ili sudu te dostavu dopisa i odluka od strane suda prema ostalim sudionicima kaznenog postupka, dakle strankama, svjedocima, vještacima, tumačima. Slijedom navedenog e-komunikacija će u kaznenom postupku biti obligatorna za državna tijela odnosno Državno odvjetništvo, odvjetnike, sudske vještake, sudske tumače i pravne osobe kada ih šalju, kada isti ti šalju podneske i priloge prema samom sudu. Okrivljenik odnosno privatni tužitelj, oštećenik kao tužitelj i drugi sudionici fizičke osobe, dakle primjerice svjedok nisu obveznici e-komunikacije te se mogu uključiti u predmeti informacijski sustav ukoliko će na to pristati tijekom samog postupka. Ako ne pristanu na uključivanje u informacijski sustava za e-komunikaciju šalju podneske jednako onako kao i dosada. Izmjenama i dopunama ZKP-a iz 2008. odnosno one izmjene koje su se dogodile 2017. godine mijenjani su Članci 409. i 410. i 411. te je time proširena mogućnost snimanja rasprave uređajem za audio ili audio-video snimanje. Obzirom je provedba pilot projekta tonskog snimanja rasprava koji je proveden u projektu IPA projekta pod nazivom Jačanje učinkovitosti pravosuđa u RH, pokazala kako bi se već i audio-snimanjem rasprave ubrzao njen tijek, a sucima omogućilo ne samo lakše upravljanje raspravom već i bolje praćenje iskaza optuženika, svjedoka i vještaka jer se njihov sadržaj ne bi unosio u zapisnik o raspravi. Navedeno je trebalo i dovesti do ubrzanja kaznenih postupaka u cjelini te doprinijeti većoj učinkovitosti pravosudnog sustava u prilog kojem zaključku govore i iskustava drugih država članica EU. Međutim, predmetna mogućnost iz važećeg zakona iz 2008. nije zaživjela i u praksi i to iz 2 razloga. Na neke od tih zakona, razloga smo i mi ovdje u sabornici upozoravali međutim često smo bili demantirani, evo jedan od tih je zapravo da nisu sve sudnice tehnički opremljene da bi mogle snimati rasprave. Drugi razlog sastoji se u prijepisu koji je obvezan i kojeg mora odobriti predsjednik vijeća u roku od 5 radnih dana, potonji je zapravo znatno otežavao primjenu audio snimanja rasprave jer iako bi rasprava koja je snimana kraće trajala ovako propisan prijepis snimke bi značio puno više posla i resursa nakon same provedene rasprave. Prema odredbama ZKP-a iz 2008. informacijsko komunikacijske tehnologije u kaznenom postupku primjenjuju se vrlo široko prilikom ispitivanja određenih sudionika u različitim stadijima samog kaznenog postupaka, a iako ZKP iz 2008. ne predviđa mogućnost održavanja rasprave pred prvostupanjskim sudom putem video odnosno audio video uređaja isti se često koristi i u drugim stadijima kaznenog postupka, tako se već prema važećim rješenjima putem audio video linka ispituju primjerice djeca od žrtve kaznenih djela, a mogu se ispitati i određene druge kategorije žrtava, primjerice ugroženi svjedok, vještak i slično. Nadalje, putem audio video uređaja okrivljenik može sudjelovati na ročištu za odlučivanju o istražnom zatvoru, na ročištu za provođenje dokazne radnje, može se održati samo dokazno ročište, provesti neke dokazne radnje i ostalo. Uz pomoć audio video uređaja može se osigurati i prisutnost stranaka na sjednici vijeća drugostupanjskog suda. Ovim konačnim prijedlogom provodi se daljnje proširenje uporabe audio video linka u kaznenom postupku i to na način da se daje mogućnost osiguranja prisutnosti stranaka na sjednici optužnog vijeća i na pripremnom ročištu uz pomoć audio video linka, predmetno je samo mogućnost o korištenju o kojem odlučuje predsjednik vijeća ovisno dakle o specifičnim okolnostima svakog pojedinog slučaja. Dakle ja bi ponovila svoj prijedlog, vidim kolega Habijan je otišao, tvrdio je da nismo iznijeli nikakve prijedloge, a mislim da je ovaj prijedlog itekako bitan i zapravo mi je žao da nismo iskoristili ovu priliku i u sam žalbeni postupak uveli pravilo da se sjednice drugostupanjskih vijeća snimaju odnosno da stranke budu barem 8 dana prije održavanja sjednice vijeća koje odlučuju o žalbi obaviještene preko sustava e-komunikacija da je zakazana sjednica žalbenog vijeća i da se na taj način omogući zapravo preko odnosno praćenje sjednica žalbenih vijeća putem odgovarajućih audio vizualnih uređaja, a sve u svrhu naravno transparentnosti postupaka i odlučivanja koja nam itekako nedostaje. Isto tako treba ujednačiti korištenje audio vizualnih uređaja jer sudovi za sada koriste javno dostupne besplatne servise za održavanje ročišta na daljinu, pa nema ujednačenosti. Odluka o žalbi najčešće ovisi upravo o izlaganju samog suca izvjestitelja o predmetu, a neposrednim sudjelovanjem putem audio vizualnih uređaja na sjednicama žalbenih vijeća omogućava se bitno ostvarenje načela javnosti suđenja i u žalbenom postupku, te po potrebi dakle neposredno sudjelovanje stranaka u žalbenom postupku ukoliko se naravno nađe potrebno da se zatraži razjašnjenje pojedinih dijelova same žalbe. Podsjećam isto tako, danas se o tome dosta govorilo i na odredbe Zakona o pravu na pristup informacijama, dakle između dva čitanja ukoliko dođe do određenih bitnijih izmjena nužno je ponoviti minimalno postupak e-savjetovanja, to se ovdje nije dogodilo. Isto tako jučer smo raspravljali o Zakonu o elektroničkim komunikacijama gdje smo također imali kršenje propisanih procedura, dakle nedostajalo nam je financijsko izvješće, a iz samog prijedloga zakona je bilo jasno da itekako postoje financijski učinci izmjena samog Zakona o elektroničkim komunikacijama, dakle što reći, pa procedure se sve češće ovdje krše i to nažalost od strane samih vladajućih. Ovome dodajem i pokušaj spajanja ova dva prijedloga zakona koji uređuju dvije potpuno različite materije, mogu samo zaključiti da je dobro da je oporba glasna, zahvaljujem.
6. rasprava Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovana kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajuće i predsjedniče sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Pred nama je dakle 9. izmjena ZKP-a nakon donošenja 2008. i treba se prije svega upitati zašto se nije pristupilo izradi novog zakona ukoliko se doista želi provesti neophodna reforma pravosuđa. Vladajući HDZ konkretno tadašnji ministar g. Bošnjaković najavio je to početkom 2019., ali ništa se do danas nije dogodilo, a ove nove izmjene kao što vidimo ponovno su digle na noge stručnjake zbog ubacivanja dvojbenih odredbi mimo procedure između dva saborska čitanja. Svjedočimo posljednjih dana zajedničkim i jednoglasnim istupima sudaca vrhovnog suda i profesora kaznenih, kaznenih katedri Pravnih fakulteta u Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu povodom ovog završnog prijedloga izmjena i dopuna ZKP-a, dakle i struka i akademska zajednica jednoglasno su protiv novih odredbi koje su unesene između dva čitanja u sabor. Svi građani ove zemlje naravno sigurno su jednoglasno za skraćivanje trajanja sudskih postupaka koji se nerijetko protežu godinama, no izmjene koje su unesene u ovaj završni prijedlog kojima se zabranjuje drugo, drugo ukidanje prvostupanjske presude s intencijom skraćivanja sudskih postupaka dvojben je na više razina. Prije svega te izmjene unesene su u konačni prijedlog između dva čitanja, što znači da je zaobiđena zakonska procedura javne rasprave. Time se direktno krši čl. 11. Zakona o pravu na pristup informacijama koji jasno propisuje dužnost provođenja savjetovanja s javnošću pri donošenju zakona. Ti prijedlozi dakle nisu bili u e-savjetovanju i samim time smatramo da se ne mogu prihvatiti u ovom konačnom prijedlogu. Svi suci Vrhovnog suda su dobili samo 2 radna dana da se očituju o toj značajnoj promjeni i u takvo roku to naprosto nisu mogli izvršiti. Zahtjev za očitovanjem o istome nije ni stigao profesorima kaznenih katedri naših pravnih fakulteta. Ni prvi, a bojim se ni posljednji put da se mišljenje struke ne traži ili se traži formalno s prekratkim rokovima za utemeljeno očitovanje. To zanemarivanje struke samo je nastavak usustavljene prakse zanemarivanja svih struka kod pisanja zakona i donošenja važnih odluka. I pitamo se hoće li tome konačno doći kraj i hoće li se konačno u Vladi RH shvatiti i prihvatit činjenica da bez struke neće biti niti dobrih zakona, posljedično niti neophodnih reformi, niti odluka koje će doista donijeti promjenu za boljitak svih građana ove zemlje. Dakle, ove izmjene nisu prošle ni stručnu raspravu koja je neophodna u slučajevima koji tako duboko zadiru u kazneni postupak, njegovu kvalitetu i pravičnost. Suci i profesori apeliraju na naš zdravi razum, naš, nas, saborskih zastupnika i zastupnica, prvenstveno naravno na vladajuću većinu da prihvate argumente struke i pošalju ovaj prijedlog izmjena i dopuna ZKP-a na treće čitanje. A najbolje bi možda bilo da se pristupi novoj izradi zakona. Glavna pitanja koja se otvaraju ovim novim prijedlozima zabrane drugog ukidanja prvostupanjske presude su utječe li to doista na brže okončanje postupka i utječe li što je jednako važno na kvalitetu takvog suđenja. Glavne zamjerke ovom prijedlogu o zabrani drugo ukidanja prvostupanjske presude su slijedeće. Dakle, prijedlog se temelji na pogrešnoj ocjeni prakse drugostupanjskih sudova jer nije provedena analiza niti su prezentirani podaci o broju predmeta u kojima je došlo do višestrukog ukidanja prvostupanjskih presuda. Dakle, za ovo nema statističke podloge koja bi opravdala ovako nagle odredbe. U kazneni postupak se preslikavaju rješenja iz parničnog postupka koja su neprimjenjiva u kaznenom postupku. Naime, zbog sustavnih razlika između kaznenog i parničnog postupka zabrana drugog ukidanja presude nije primjenjiva na taj način u kaznenom pogotovo ne kada su u prvostupanjskom postupku počinjene bitne odredbe, povrede odredaba postupaka. Stručnjaci ocjenjuju da je zakonski prijedlog inkvizitoran spram okrivljenika jer se predlaže inkvizitorna rasprava prema kojoj samo sud može izvoditi dokaze dok se okrivljeniku ukidaju prava obrane zbog grešaka prvostupanjskog suda. Okrivljenik više nema pravo izvoditi dokaze, nema pravo na nove činjenice i ne mora čak biti ni prisutan na raspravi. Dakle, uopće se nije razmišljalo o pravima obrane, a ono o čemu se vjerojatno razmišljalo je veliko nezadovoljstvo javnosti jer je politika odlučila očito reagirati na ovaj način da ubrza postupak kršeći pritom temeljna ustavna prava. Nadalje, sporni prijedlog bi negativno utjecao na kvalitetu suđenja i sudskih odluka, pa i na produljenje, a ne na skraćivanje postupka što je očito glavna intencija ministarstva. Sudac prvog stupnja kojem je ukinuta odluka, a znajući da to, da se to ne može više ponoviti može jednostavno ponovno napisati istu odluku i staviti drugom stupnju da se bavi ispravljanjem povreda koje je sam ustanovio. Jasno je da takva odredba nije motivirajuća za suce prvostupanjskih sudova to se već naime i događa u parničnim postupcima. Nadalje, ovakva odredba dovodit će drugostupanjske sudove u situacije da moraju potvrditi presude donesene u postupcima u kojima su povrijeđena temeljna prava jer je većinu tih povreda nemoguće otkloniti raspravom u drugom stupnju. Dakle, u drugostupanjskoj raspravi nije moguće otkloniti bitne povrede odredbama kaznenog postupka kao što su npr. ako je sudio nenadležan sud, ako se sudac morao izuzeti ili ako se prvostupanjska presuda temeljila ne nezakonitom dokazu. To će posljedično dovesti do ukidanja tih presuda i u postupcima po izvanrednim pravnim lijekovima i od strane ovog Ustavnog suda i Europskog suda za ljudska prava. I to ne samo da će dovesti do produljenja tih postupaka nego i do daljnjeg gubitka povjerenja u pravosuđe. I ovaj prijedlog nije usklađen s drugim odredbama ZKP-a te bi samim time narušio čitav sustav pravnih lijekova. To bi kao što smo već naveli također dovelo do potvrđivanja presuda iako su u njima sadržane bitne povrede odredaba kaznenog postupka. Ukratko, slikovito rečeno to bi bilo ove nove, nove stvari koje su stavljene kao da se profesorima zabrani da studente drugi put ruše na ispitima jer ako ga nisi dobro spremio tako da može drugi puta proći nisi obavio svoj posao ili npr. da Ustavni sud smije samo jednom ukinuti neki zakon kao protuustavan. Svi argumenti koje sam ovdje navodila argumenti su struke, sudaca kaznenog odjela Vrhovnog suda, sudaca, dakle sudaca kaznenog odjela Vrhovnog suda, Visokog kaznenog suda, profesora kaznenih katedri svih naših pravnih fakulteta. Sve ove argumente poslali su i saborskim odborima za pravosuđe i zakonodavstvo kao i predsjedniku sabora. Šalju ih i nama zastupnicima. Predlažemo da ih poslušamo i u najmanju ruku pošaljemo ovaj prijedlog natrag vladi na doradu i treće čitanje da se izbjegnu loše posljedice ovakvog prijedloga koje sasvim sigurno neće biti ono što je hrvatskom društvu neophodno, a to je temeljita reforma pravosuđa. Dakle, još jednom apeliram vratite zakon na treće čitanje, uključite struku i javnost tako da se dođe do zaista kvalitetnog prijedloga koji će doista biti osnova za reformu. Hvala.
Hvala i vama, hvala, da, da, ja sam hvala. Gospodin Mišel Jakšić, Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa državnim tajnikom, kolegice i kolege zastupnici. Dobar dan, lijep pozdrav svima. Od jutra smo danas u saborskim klupama i na saborskim odborima u temi ovog zakona, iako sam zakon zaokupljuje već nekoliko dana svekoliku stručnu, ali i ostalu zainteresiranu javnost. I ono što moram reći u samom uvodnom dijelu da nažalost kroz primjer ovog zakona i sve ono što smo i do sada čuli kao argumente i sa jedne i sa druge strane pokazuje da neka je put u pakao popločen najboljim mogućim namjerama jer sigurno je da svi zajedno pa i vladajući imamo veliku želju da se stanje mijenja, da pravosuđe bude bolje, da građani imaju bolju percepciju prema našem pravosuđu, ali jednostavno ovaj korak koji se spremamo danas napraviti je pokazatelj, usudio bi se reći jedne poprilične i komunikacijske i stručne katastrofe jer smo dovedeni u situaciju da se između prvog i drugog čitanja radi velika strukturna promjena u samom izgledu zakona, bez da se provela adekvatna javna rasprava, bez da se provela adekvatna rasprava sa puno više zainteresiranih strana i čimbenika i da onda u jednom tom zajedničkom tonu uvažavanja struke i stručnih prijedloga se izbistrio i donio najbolji mogući zakon. Ono što sam komunicirao i na Odboru za pravosuđe jutros je s obzirom da saborska stanka kreće 15.7. imamo još skoro mjesec dana do same saborske stanke i jednostavno nikome iz kluba SDP-a nam nije do kraja jasno zašto se to sada nije pustilo u neku raspravu gdje se moglo dobiti još 10, 15, 20 dana da se sam zakonski prijedlog napravi i adekvatnijim i pitkijim jer ono što čujemo ovih dana i od struke i od predstavnika Kaznenog odjela na Vrhovnom sudu i od brojnih drugih sudaca koji imaju što reći o tome svemu se na kraju pokazuje kao poruka da nitko od nas i nitko od struke nije protiv toga da se napravi sve što je moguće da se sam sustavu u ZKP-u napravi još transparentnim jer će time biti još bolji, ali da se napravi sve ono što je u našoj moći da ti procesi budu brži. Nije normalna situacija da imamo toliko velikih predmeta u kojima su padale spektakularnim uhićenjima neke krupne ribe, situaciju da su neki pobjegli preko granice, neki su dočekali zastare, neki i dan danas još nisu došli do nikakve pravomoćnosti i sve to zajedno ne stvara lijepu sliku ni o hrvatskom pravosuđu, ali samim time ne stvara ni lijepu sliku o hrvatskim institucijama, a mi smo predstavnici najviše hrvatske institucije jer time šaljemo poruku da nas nije briga i da je to tako dobro. I naravno da svi zajedno želimo da se to promijeni, ali isto tako nije rješenje da se takva jedna odluka i promjena koja bi trebala biti na kraju pozitivna donosi preko koljena, pa i da na samoj objavi zakona za drugo čitanje dobijemo jednoglasno protivljenje Kaznenog odjela Vrhovnog suda, a isto tako dobijemo i jednoglasno unisono protivljenje sve četiri ili svih vodećih ljudi, četri katedre na najveći hrvatskim sveučilištima koji se bave upravo tom tematikom. To nije dobra poruka i to nije dobar put i možemo puno puta reći da teorija i praksa se znaju razilaziti, da ima i tu svakakvih primjera, ali baš kad nastane takvo jednoglasno mnijenje da ovo nije dobro i da se trebalo više razgovarati i viši si dati truda da se nađe adekvatniji model onda stvarno dolazimo do onoga što je rekla kolegica Urša, da možda bi trebalo malo stati na loptu jer neće nikoga sad ubiti tjedan, dva, tri, četri širenja rasprave i da jednostavno vidimo kako ovaj prijedlog zakona napraviti adekvatnim i napraviti boljim. Jer od 2008.g. imali smo osam izmjena ZKP-a, ovo su devete izmjene ZKP-a dakle ispada da svakih godinu, godinu i pol dana radimo izmjene i mislim da nikome ne bi trebao biti cilj da se opet dovedemo u situaciju da za nekih godinu, godinu i pol dana radimo neke nove izmjene ZKP-a jer će se pokazati da ovo što radimo danas nije bilo dovoljno dobro i nije osiguralo onu temeljnu stvar koju bi trebali imati u našem pravosudnom sustavu, a to je za početak barem načelo nekakve pravičnosti. U prvom čitanju smo imali određene prigovore gdje smo tvrdili da će se na određeni način narušiti prava okrivljenika, da neće imati jednake uvjete, da će tim ljudima trebati pomoći. Imali smo određene upitnike oko same digitalne ili tehnološke infrastrukture za provedbe svega onoga što želimo dobiti s tim zakonom i što je stvarno za pohvalno, vidimo danas da je taj rok ipak još kasnije, dakle neće ni to krenuti samo odmah, a onda nam se u ovom intermecu dogodila stvarno jedna velika strukturna promjena nad kojom bi se svi zajedno trebali zapitati jer nije baš i to se moramo složiti niti normalno, niti uobičajeno da na tako važnom zakonu odma nakon objave cijela stručna javnost izlazi van s tezom da će to završiti na ustavnom sudu sa tezom da je sam zakon protuustavan i da se očekuje da će ustavni sud morati intervenirati i morati ga mijenjati. Ono što mogu reći jedino o vladi i vladajućima da od zakona do zakona, a pogotovo kad gledamo kroz pravosuđe i kroz sve zakone koje sada donosimo stvarno u paketima da najboljom namjerom da reformiramo i mijenjamo stvari, ali imamo vrlo zanimljive opozitne teze. Dakle, kad je oporba kod izbora predsjednika/predsjednice vrhovnog suda rekla da se vrhovni sud nažalost počeo ponašati kao jedna zatvorena sudačka kasta tada smo bili kritizirani da želimo narušiti neovisnost vrhovnog suda, da želimo narušiti njihovu stručnost i da želimo ispolitizirati sve procese koji su se tada vodili oko izbora predsjednika/predsjednice vrhovnog suda. Sada pak s druge strane imamo situaciju kada mi velimo dobro ajmo stat na loptu jer bez obzira koliko se nekad s njima slagali ili ne slagali ti ljudi jesu predstavnici struke, sada imamo pak tumačenja vladajućih da to nije najvažnije i nije najbolje. Vjerujem da svi u ovoj sabornici imamo veliku želju i veliku volju da mijenjamo stanje u hrvatskom pravosuđu, da nemamo rezultate u istraživanjima percepcija pravosuđa koja nas najčešće i to nisu podaci SDP-a, Mosta, Možema, HDZ-a, Željka Sačića i suverenista, to su nažalost u najčešćim slučajevima, podaci EU komisije i povjerenika za pravosuđe, percepcija među građanima Hrvatske, da imamo među najmanje povjerenje u sam pravosudni sustav i time dakle možemo reći da možda po percepciji imamo najgori dojam koje naše pravosuđe ostavlja. Neke stvari, tu su prekritične jer sigurno da ima časnih i poštenih ljudi, ali za neke stvari smo si na kraju dana i krivi sami. I da bismo mijenjali te stvari, mislim da i u budućim zakonima, počevši od ovoga bi trebalo ipak puno više komunikacije, puno više dijaloga i između vladajućih i oporbe, ali i sa zainteresiranom stručnom javnošću, što profesori i suci Vrhovnog suda kaznenog odjela definitivno jesu. Put da se nešto radi na brzinu, da ispada da se radi na silu, da želimo spajati točke, da se ostavlja 2, 3 dana da se Vrhovni sud očituje i da neka svoja mišljenja, nije put niti transparentnosti niti korektnosti, ali nije niti dobar put da bi se počelo vraćati povjerenje u hrvatsko pravosuđe i da bi se hrvatsko pravosuđe kao takvo počelo reformirati i mijenjati na bolje. Hvala lijepo.
I vama. Gđa. Katarina Peović, Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte, izvolite.
Dobar dan svima. Prije svega, čestitala bi oporbi jer je po prvi puta u sazivu ovog Sabora uspjela preglasati HDZ i to je važan presedan, mislim da [[Pljesak.]] uistinu budi nadu, znači treba biti na raspravama i treba pratiti. Ono što je, se željelo napraviti je uistinu neprihvatljivo. Znači objedinjena rasprava o dvama tako važnim zakonima koji jedan i drugi za sebe imaju težinu koja je dostojna znači dvije rasprave je bio pokušaj da se na neki način umanji važnost, možda greške, možda maliciozne namjere, ja ovdje neću zapravo niti kalkulirati što stoji iza ovog poteza, ali evidentne činjenice da se između prvog i drugog čitanja, ali krucijalno promijenio Zakon i tu se krši procedura, na što su upozorili i pravni stručnjaci i profesori i profesorice na fakultetu i iskreno rečeno, nije mi jasno zbog čega se to čini. Ministar Malenica mi je odgovorio u mojem pitanju da je riječ o tome da su dobili zeleno svjetlo, je li, za takvu promjenu i pretpostavljam da takva, mislim, ja sam laik, dakle u toj struci, ali znamo svi da bi trebalo ubrzati znači same sudske postupke, da bi, da ste dobili zeleno svjetlo da se ograniči znači postupanje drugostupanjskih sudova koji moraju, znači donijeti što prije tu presudu, ali ako je tako, onda je potpuno nejasno zašto se to nije stavilo u prvo čitanje, je li? Mislim jednostavno nema argumentacije, zašto se to onda nije stavilo u prvo čitanje. Tu nismo dobili odgovor, ja se nadam, ministre, da ćete odgovoriti na to pitanje jer tu se rađa zapravo sumnja o tome zašto se to na ovaj način radi. Nitko ne spori znači da je potrebno ubrzati sudske procese, sudske postupke, Vlada evidentno želi spriječiti da se drugostupanjski sudovi više puta vraćaju znači, da više puta vraćaju presude na prvi stupanj. To bi ovim izmjenama mogli učiniti samo jednom, je li, a ukoliko smatraju da presudu ipak treba ukinuti drugi put, to ne bi bilo, je li, moguće, ali ono što su sami stručnjaci upozorili, da nije svaki prijedlog, je li, dobio zeleno svjetlo samo zato što se dotiče pravog pitanja, je li? Mislim mi možemo, da tako cinično kažem, što sam već rekla, ubrzati sudske postupke tako da ukinemo pravosuđe, je li, to nam valjda nije cilj. Treba slušati struku, ako je struka upozorila da se ovdje zapravo niti ne bi dovelo do bržeg rješavanja kaznenih postupaka, a da bi se dovelo pitanje pravičnost postupaka u cjelini, onda je 2 stvari moguće napraviti. Ili znači prihvati pogrešku pa poslati u treće čitanje zakon, čemu zapravo i služi treće čitanje, znači nema nikakvog razloga da se ne pošalje zakon u treće čitanje i da se pusti javnosti da raspravi i da se pusti stručnoj javnosti da raspravi i da se pusti u e-Savjetovanje zakon ili se može znači ići u novi zakonski prijedlog. To bi bilo i prema postupku znači i prema samoj važnosti ovog Zakona uistinu bitno napraviti, ako još postoji nekog prostora za dijalog iako nam je ipak u cilju da donosimo zakone koji su u smjeru pravičnosti. Ovo je jedan od osnovnih zakona, znači ako je nešto svrha zakona, onda je to pravičnost, a ovaj je Zakon je temeljan za pravičnost i nekakvu društvenu pravednost. Ja sam često skeptična, zajedno sa Radničkom frontom o dosezima legislativnog normiranja u smislu da smatramo da je nedovoljno naglašena ekonomska perspektiva koja se ne uključuje u čestom kritiziranju te normativne zakonodavne procedure i okvira. Zašto? Zato što se čini da je jednostavno, je li, trebamo smijeniti korumpirane, postaviti nekorumpirane i stvari će biti riješene. Mi smatramo da je sama korupcija u Hrvatskoj stvar strukturalne i legitimne korupcije i da puno stvari znači s kojima društvena radna većina gubi mogućnost normalnog i dostojanstvenog života vezana uz potpuno legalizirane procedure otimanja, oduzimanja, privatizacije, pretvorbe, od samih 90-ih na ovamo, ali naravno da zakonodavni okvir ima svoju težinu i ovdje smatramo da je uistinu potrebno slušati struku, a znači predsjednik kaznenog odjela vrhovnog suda Damir Kos je rekao, zakon je rad lošeg učenika koji loše prepisuje od nekoga sa strane jel. Predstojnica katedre za kazneno pravo prof. Zlata Đurđević upozorila je da ministarstvo krši proceduru jel, jel ključnu izmjenu donosi u drugom čitanju bez e-savjetovanja i stručne rasprave, upozorila je također što je ovdje više puta rečeno sva 4 pravna fakulteta su ignorirani prilikom pisanja konačnog prijedloga zakona. U samom zakonu postoje neke manje važne mislim izmjene koje su dobre kao što je recimo tonsko snimanje rasprave ili izmjene u smjeru elektroničkih mogućnosti odnosno mogućnosti korištenja audio vizualnog linka u raspravi i osobito ispitivanju žrtve, to svakako pozivamo i mislimo da je dobro, ali je cijela procedura tako skrojena i napravljena da zakon svakako nećemo moći podržati jer je potrebno znači da se zakoni javno rasprave, da zakoni imaju praksu javne rasprave preko svih mogućih jel dostupnih alata, a ako to nije se desilo onda postoji uvijek popravni ispit, a popravni ispit je treće čitanje, pa apeliramo da se to i u ovom slučaju desi.
Hvala. Gđa. Dalija Orešković, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Često puta sam govorila o tome za ovom govornicom da ta slika sabora kako on radi i kako on djeluje zapravo stvara kod građana dojam o čitavoj političkoj sceni i da ispražnjena sabornica u onom smislu da su ispražnjene klupe u kojima uglavnom nikoga nema, ali isto tako ispražnjeno od kvalitetnog sadržaja zapravo pomaže HDZ-u da vlada. Stoga prisutnost nas zastupnika pogotovo opozicijskih u sabornici je prvi korak u promjeni paradigme i danas smo upravo na tom tragu zato što je u određenom trenutku, u trenutku glasanja bilo više opozicijskih zastupnika nego onih iz redova vladajućih izborilo jednu malu pobjedu i mislim da nam to treba biti putokaz jer bi nam svima trebao biti zajednički cilj koliko god se međusobno ne slagali da nakon slijedećih parlamentarnih izbora HDZ nema većinu, pa ćemo onda imati i bolje procesne zakone i bolje antikorupcijske zakone i bolju i pravedniju državu u cjelini. A zatim ću nastaviti na drugoj temi o kojoj isto tako često govorim, to je promjena Poslovnika, uopće promjena strukture donošenja zakona i ovog modela što se zapravo događa između prvog i drugog čitanja. Drago mi je da imam istog predsjedavatelja kao i prošli put kada sam postavila jedno retoričko pitanje, može li opozicija tražiti da se u bilo koji zakonski prijedlog u prvom čitanju doda nešto što uopće nije bio dio osnovne konstrukcije predloženih izmjena i dopuna. Naime, mi smo ovdje imali situaciju da u prvom čitanju osim uvođenja elektronske komunikacije što zapravo predstavlja samo prilagođavanje procesa suđenja tehnoloških dostignućima vremena u kojem živimo mi nismo imali zapravo ništa drugo, pa sam ja tada ukazala da bi se matična radna tijela poput Odbora za pravosuđe, Odbora za zakonodavstvo trebala zapitati na što su ukazivala izvješća glavnog državnog odvjetnika podnesena još iz razdoblja Dinka Cvitana koji su ukazivali na manjkavosti ZKP-a pogotovo u onom dijelu koji je recimo državnim odvjetništvima onemogućavao da podnesu žalbu na odluku kojom im se optužnica vraća odnosno kojima se optužnica ne potvrđuje i time se zapravo opstruira daljnji tijek kaznenog postupka. Ta i neka druga pitanja nisu uopće bila razmatrana od strane resornog ministra, sada sam istaknula u replici da je tome tako zato što ministar nema nikakvog procesnog iskustva jer je njegova politička karijera dominantnija u odnosu na njegovu profesionalnu koja je isključivo akademska, dakle netko ko nije vidio uživo, nije osjetio sudnicu, nije osjetio što se u njoj događa, nema nikakva iskustva kako pojedine zakonske odredbe procesno utječu na rezultat kaznenog procesa, ali i parničnog, nema što biti vođa tima u predlaganju bilo kakvih procesnih reformskih zahvata. Na ono retoričko pitanje može li oporba tražiti da se u predložene izmjene i dopune zakona nešto doda u prvom čitanju, znamo da od toga ne bi bilo ništa. Što se dogodilo, sjetili su se vladajući unijeti ovu strukturnu promjenu koja traži da se zapravo u cilju navodno ubrzavanja procesnog suđenja i dolaženja do konačne pravomoćne presude ne može dva puta predmet vraćati prvostupanjskom sudu na ponovno odlučivanje. To je problem utoliko što si resorni ministar nije dao truda produžiti javnu raspravu, uključiti suce, ne samo one suce koji su njegovom rukom odabrani da budu članovi radne skupine jer to su u pravilu vrlo poslušni ljudi koji su u tim radnim skupinama samo zato da im to bude crtica i referenca u njihovoj budućoj karijeri u kojoj će ponovno negdje biti izabrani na prijedlog HDZ-a nego da pitaju one suce koji će zapravo znati kako će se to odraziti na predmete koji su im sada u njihovim sudnicama zaduženi, to se nije dogodilo. Stoga je ovdje vrhovni sud u pravu kada traži da se ovakav zakon ne izglasa, da se više uvaži riječ struke, pa ćemo i mi kao Klub stranke Centar i GLAS inzistirati na tome da i ovaj zakon uđe u treće čitanje. Kao prilog i kao dio argumentacije zašto bi to tako trebalo napraviti reći ću da se i ovdje u prijedlogu potkrala jedna, a neću reći greška nego zapravo intencija i namjera. Ako kažemo da je glavni problem ove države to što ima neujednačenu sudsku praksu, to što jedno te isto pravo koje negdje u zakonu zapisano za dvije različite osobe, za dva različita subjekta u nekom procesu neće biti na isti način primijenjeno i ostvareno onda je nužno vidjeti gdje su zapravo uzroci takvog stanja. Dakle, osim korumpiranih sudaca neke stvari su strukturalno ugrađene u loše, a reći ću i glupe, glupe zakonske prijedloge. Evo što se ovdje napravilo. Dakle, uvelo se to elektronsko suđenje, elektronsko snimanje tonskih rasprava, a kako bi se djelomično ublažila ona opravdana kritika struke koja je rekla da jedan dio okrivljenika u kaznenom postupku će time biti zakinut za svoja pravo obrane, uvela se mogućost da se snimljene rasprave mogu tehnički prepisivati u neke zapisnike, ali niti to se neće raditi uvijek iz razloga što su vladajući svjesni da naše sudnice ovog trena nisu tehnički opremljene. Zamislite vi to u 21. stoljeću u državi koja troši i baca novce na koje kakve korupcijske afere, naše sudnice nisu tehnički opremljene da uopće mogu apsorbirati ovakve tehničke izmjene zakona. Pa se HDZ dosmislio onoga u čemu je najbolji, a to je da uspostavlja dvostruka prava, dvostruke standarde i dvostruka mjerila. Nekome će nešto biti omogućeno i dano, a nekima neće. E to je država po mjeri HDZ-a. I bez imalo srama, jer srama niti nemaju oni čak to crno na bijelo u obrazloženju ovog zakona i pišu. Pa kaže, nabava tehničke opreme ići će postepeno. Zna se da HDZ-u novac treba za neke druge stvari, za njihove korupcijske afere i korumpirane ministre pa zato izmjena važeće odredbe Članka 409. koja bi odmah stupila na snagu ima intenciju da se propisivanjem prijepisa snimke omogući samo u određenim situacija, po odluci predsjednika vijeća. Tako će se potaknuti da se ta odredba koristi samo kao mogućnost ako se pojedina sudnica i nakon što se pojedina sudnica opremi odgovarajućom tehničkom opremom u prijelaznom periodu do uvođenja obaveznog tonskog snimanja rasprava u svim situacijama. Što u prijevodu znači? Da će ishod jednog kaznenog postupka ovisiti o tome u čiju će sudnicu i u eto, odnosno o tehničkoj opremljenosti sudnice koja će automatskom obradom podataka i onim e-sustavom dodjele spisa nekome doći u rad. Dakle, ovo je zakon koji kaže unaprijed građani, okrivljenici, budući sudionici kaznenih postupaka vi u startu niste jednaki. E pa da mi je vidjeti zastupnike osim ovih poslušnih koji svojom glavom ni ne misle, koji će za ovakav zakon dignuti ruke. Ja sasvim sigurno neću. Hvala.
Gospođa Karolina Vidović Krišto, prva pojedinačna rasprava. Izvolite.
Dame i gospodo zamislite da vam je pokvaren korijen zuba, imate strašne bolove, a zubar kaže da treba samo malo ispolirati zub i sve će biti dobro. Potpuno je jasno da biste pod pritiskom bolova tražili drugog stomatologa jer pokvareni korijen mora biti ili izliječen ili zub mora biti izvađen, poliranje neće ništa riješiti. Upravo vaši prijedlozi izmjena kaznenog zakona jesu to poliranje, besmisleno trošenje vremena na nešto što ništa neće riješiti jer stanje u hrvatskom pravosuđu je kao kod pokvarenog zubnog korijena, dubinski problem. A uzročnik te dubinske destrukcije i nepravde jesu osobe koje vode DORH i sudstvo te probrana uska skupina odvjetnika. Nepoštivanje zakona, selektivna primjena zakona, ali ponekad i prekoračivanje ovlasti nisu posljedica lošeg zakonodavstva ni pravnog neshvaćanja ljudi iz pravosudnog sustava već su posljedica podobnosti, ne etičnosti, nemorala i korupcije. Ako DORH za slučaj softver i Žalac smatra da nije korupcija proizvod vrijedan 3 milijuna kuna platiti 13 milijuna kuna onda nije u pitanju neznanje već je pitanju zla namjera onoga tko je rekao da je ovo čist posao. Tko je donio taj pravorijek da je to čist posao? Ta osoba ima ime i prezime, ta osoba mora biti suspendirana i mora se utvrditi je li prikrivanje kriminala što je kazneno djelo par excellence učinila sama u grupi ili je dobila od nekoga nalog. A ta uvezanost DORH-a i sudstva popraćena medijskom zaštitom korumpiranih medija jest stvarni problem hrvatskog društva i države u cjelini. Ako Županijski sud u Zagrebu nakon 12 godina u slučaju bankomat nije donio prvostupanjsku presudu onda je jasno da je u pitanju zaštita kriminala. Nikakvi zakoni nisu problem za to već je riječ o tomu tko je upleten u pojedini slučaj koga onda to pravosuđe štiti. U slučaj bankomat uključen je bivši predsjednik Mesić koji je nazivao tadašnjeg predsjednika uprave Poštanske banke Protegu i nalagao mu da isplaćuje neosigurane kredite tvrtki KIO Orahovica što je Protega protivno svim zakonitostima bankarskoga posla i činio. HPB je izgubio na desetke miliona kuna jer je tvrtka propala. Sudstvo u ovom slučaju postupa poznatim metodama odugovlačenja kako bi s vremenom javnost izgubila interes za pojedini slučaj, a cjelokupni slučaj završio potom u zastari. Metode tih smicalica jesu mijenjanje odvjetnika, vraćanje spisa na doradu kao što je u ovom slučaju učinio skandalozni sudac Turudić, mijenjanje sudskog vijeća itd. Ovdje želim podsjetiti na jedan slučaj koji najbolje oslikava sav bezobrazluk koji hrvatsko pravosuđe čini hrvatskim građanima. Kao što znamo lagati pred sudom pod prisegom jest kazneno djelo. Hrvatska javnost je u slučaju bivšeg premijera Sanadera i sporova koji se vode protiv njega doznala kako je nekolicina što optuženika, što svjedoka pod prisegom nekoliko puta mijenjala svoje iskaze bez da je DORH ikoga od njih optužio za krivokletstvo tj. lažno svjedočenje. Taj skandalozni DORH nije teretio bivšeg šefa carine Barišića i ostale da su lagali na sudu, ali su imali potrebu optužiti naše nogometne genijalce Dejana Lovrena i Luku Modrića i to u jeku Svjetskog prvenstva u Rusiji, optuživati Modrića i Lovrena koji su bili u gotovo maloljetničkoj dobi i koji su činili ono što im je govorio netko tko im je bio autoritet doista je apsurdno i bolesno. Zlouporabe ovlasti koje im je zakon i ustav dao od strane DORH-a i sudstva u međuvremenu su toliko očigledne i otvorene da su nepodnošljive. U Hrvatskoj neće biti promjena na bolje sve dok se ne uspostave preduvjeti da se DORH i sudstvo pročiste od korupcije jer uzročnici problema u svim segmentima hrvatskog društva te uzročnik raseljavanja hrvatskih građana jest nepoštivanje pravnog poretka kojega svojim neradom ili zlouporaba stvara pravosuđe. Treba jasno kazati i ljudima u DORH-u i ljudima u sudstvu da ih nitko nije ovlastio da budu servis moćnika i zlostavljači hrvatskih građana pri tom kršeći ustav, zakone i temeljne vrijednosti EU. Hrvatsko pravosuđe treba biti sigurno da je pravda možda spora, ali je itekako dostižna i da će za svoje rabote kad-tad odgovarati, a to će biti uvjerena sam vrlo brzo.
Hvala. Gospodin Pavliček replika.
Poštovana kolegice Vidović Krišto. U ovim vašim izlaganjima najčešće se bavite korupcijom kao rak ranom hrvatskog društva i po Transparency Internationalu po indeksu korupcije Hrvatska nažalost već godinama stagnira odnosno čak pada, među tri najkorumpiranije zemlje smo trenutno u EU. Što bi trebalo pod hitno napraviti kako bi Hrvatska promijenila sliku države u kojoj više nema korupcije?
Odgovor.
Hvala kolega Pavliček. Dakle, ako već se pozivamo na ono što nam atestira cijeli svijet onda moramo svakako ponovno i opet i neprestano naglašavati da cijeli svijet nam atestira i hrvatski građani znaju da imamo najgore pravosuđe u EU. Ako govorimo o tome da je rak rana korupcija onda moramo jasno reći, da ali ona je posljedica, rak rana hrvatskog društva je hrvatsko pravosuđe, a unutar tog pravosuđa rak rana jest DORH. Hvala.
Hvala. Nemate više replika. Gospođa Urša RAukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Dakle, ove rasprave o izmjenama i dopuna Zakona o kaznenom postupku željeli bismo se osvrnuti i na uvođenje audio i audio video snimanja sudskih rasprava. Za početak naravno, pozdravljamo digitalizaciju, no smatramo da bi osim ročišta trebalo snimati i sudske nagodbe i radnje izvan zgrade suda. Dakle, intencija je da kad se osiguraju tehnički uvjeti da se sve rasprave audio snimaju, prijepis snimke nije obavezan o tome odlučuje predsjednik vijeća kad za to postoje opravdani razlozi. Koji su to opravdani razlozi to nije precizirano. Također nije precizirano kada i kako će se prijepis snimke uručiti strankama. Problematično je što je prijepis tonskog zapisa samo mogućnost, a ne obaveza. Jasno je da je intencija ubrzanje samog postupka, ali propisano na ovaj način stvorit će nove problem koji će u konačnici usporiti, a ne ubrzati postupak. Primjeri komplikacija su višestruki od suočavanja svjedoka koji mijenjaju iskaz ili nadopunjuju rani iskaz sa prijašnjim iskazom, preko identifikacije svih glasova u sudnici pa sve do trajanja pisanja same odluke. Svakako prijepis audio snimki rasprava važan je za preciznost dokazne građe. Naime, već sada s postojećim ZKP-om u praksi su se pojavili ozbiljni problemi u ocjeni i vrednovanju dokazne građe koji postoje samo u audio ili audio video formatu. Smatramo da je obavezno prepisivanje zvučne snimke, ali ipak ne korištenjem programa za prebacivanje govora u tekst jer su takvi programi još uvijek dosta ne savršeni i ako prevode recimo govornika koji se ne prilagođava takvoj transkripciji u pravilu dovode do neupotrebljivog materijala što je iskustvo nekih sudaca koji već koriste takve uređaje i poznato što je sve potrebno za dobivanje materijala koji se može koristiti, a takvi uvjeti nažalost nisu uvijek ostvarivi na raspravama. Zato smatramo da bi prijepise snimki trebali raditi zapisničari. Kvalitetan prijepis snimke rasprave nije potreban samo sucu za izradu obrazloženja presude nego i za kasniju lakšu provjeru pravilnosti te presude po postupcima, po pravnim lijekovima. U transkriptu je recimo lako naći važne dijelove, a snimku onda treba cijelu preslušavati. Dakle, mislimo da nije dobro ukidati dosadašnji sistem zapisnika jer bi se to možda moglo pokazati kao preopasan eksperiment nego treba zadržati zapisnik uz naravno audio ili audio video snimku. I na kraju i mislim da je potrebno podsjetiti da je novi ZKP iz 2008.g. pao na ustavnom sudu 2012., pokojni prof. Krapac sudac ustavnog suda govorio je da je ZKP mali ustav jer se na njemu vidi stupanj zaštite ljudskih prava. Tada je ustavni sud utvrdio neustavnost i nesuglasnost Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Iz aspekta kaznenog pravosuđa po mišljenju prof. Đurđević radi se o daleko najznačajnijoj ustavnoj odluci koja je na dugi rok odredila ustavne okvire i ustavne zapovijedi koje zakonodavac mora poštovati prilikom normiranja kaznenog procesnog prava. Sada smo u situaciji da se takva situacija ponovi jer po mišljenju struke ove izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku sigurno padaju na Ustavnom sudu što znači da ćemo opet izgubiti nekoliko godina, za to vrijeme imati loše, nekvalitetne presude i kršit će se temeljna ljudska prava. Pitanje je zaista je li to neophodno? Zašto je tako teško priznati grešku? Svi griješimo, ali samo pametni i dobronamjerni i priznaju svoju grešku. Zato ponovno pozivamo Vladu RH i Ministarstvo pravosuđa da povuku ovaj prijedlog i da idu u treće čitanje. Jedino tako dobit ćemo kvalitetan zakon usuglašen sa ustavnim odredbama i jedino tako se zaista može reći da se radi na prijeko potrebnoj istinskoj reformi hrvatskog pravosuđa.
Hvala. Ispričavam se za prije. Pogrešno sam tumačio jednu vašu pauzu, jer sam mislio da ste gotovi. Ali sad idemo dalje. Gospođa Nemet, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana kolegice. Evo drago mi je da ste dotakli sudskih zapisničara. Ja ću vam samo iznijeti podatak da plaća za službenike sa 10 godina radnog staža iznosi do 4000 kuna, a sa 25 godina radnog staža do 4700 kuna. Sudski zapisničari imaju jako male plaće, jako odgovoran posao. Smatram da bi ministar zajedno sa ministarstvom trebao saslušati sindikat i omogućiti povećanje tako niskih plaća, a argument u tome je također da je predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske u svojim preporukama za poboljšanje kvalitete i ažurnosti rada sudova posebnu pažnju posvetio nedopustivo niskim plaćama sudskih službenika i namještenika.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Nemet na pitanju, tj. nema pitanja nego konstataciji. Ja se sa vama mogu samo složiti. I generalno osim kvalitetnih zakona sasvim sigurno za kvalitetno pravosuđe su potrebne i primjerene plaće, primjereno honoriranje težine i zahtjevnosti svakog radnog mjesta kao što je isto tako potrebno i kadroviranje bez političkih snaga recimo to tako.
Hvala. Gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Iako nisam pravnica dala sam si truda pa sam pažljivo pročitala i prvo čitanje i ovaj konačni prijedlog i javno savjetovanje. Meni tu stvarno ima nekoliko nejasnoća, ne z znam kako ste vi shvatili sljedeće primjedbe. Evo recimo u javnom savjetovanju suci Visokog kaznenog suda kažu da se audio-video snimanje i uređaji zapravo nisu definirali jasno na koji će se to način provoditi. Okrivljenici mogu pristati na audio-video snimanje, oni koji su u zatvoru jel' njima će to biti u kontroliranim uvjetima. Međutim, ništa se ne kaže za branitelje gdje će oni biti, jel' je i njima omogućeno audio-video snimanje ili će morati biti u sudnici. Nadalje, u javnom savjetovanju odgovor je da će predmetni prijedlog stupiti na snagu 1. rujna 2023. a sada tu u konačnom piše 1. listopada 2024. Mislim toliko ima promjena. Ono što smo govorili i ministru, ali nikako da prihvati sve one primjedbe o kojima smo govorili. Evo koliko su vama tu te nejasnoće pojašnjive. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Marić. Ni ja nisam pravnica kao ni vi, ali sam se za ovu raspravu spremala sa pravnicima, sa sucima Vrhovnog suda, sa profesorima pravnih fakulteta, konzultirala sam kao i vi e-savjetovanje i doista iz svega toga je jasno da je ovaj prijedlog zakona nedovoljno dobro preciziran, da sad zanemarimo ove mimo procedure ubačen i protuzakonito ubačeni prijedlog. Dakle, već do sada ima dovoljno stvari na kojima bi se trebalo poraditi naprosto zato da zakon bude bolji i ponovno možemo samo tražiti da se eto razum neki da se probudi i da se sa ovim zakonom ide u treće čitanje.
Hvala. Gospođo Orešković.
Zahvaljujem kolegice Gamulin-Raukar. Slažem se sa vama i to je prijedlog našeg kluba, da ovaj zakon ide u treće čitanje. Do tog trećeg čitanja trebalo bi doista pitati one koji ovaj zakon najčešće primjenjuju u praksi. Slažem se i sa kolegicom iz IDS-a Katarinom Nemet koja je dobro ukazala da postoji problem plaćenosti one tehničke službe zapisničara i drugih koji bi trebali raditi ove i provoditi ove tehničke aktivnosti. Ono o čemu se također nedovoljno govori, jer nitko ne voli priznati da netko nešto ne zna ili ne može, da pored tih preniskih koeficijenata i niske neadekvatne plaće postoji i nedovoljan stupanj njihove tehničke osposobljenosti da neke radnje u sudnici provode što onda otežava i ulogu suca koji radi stvari koje u normalnim državama suci ne rade, jer za to imaju stručnu službu i pomoćnike. Zahvaljujem.
I vama. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolegice Orešković na vašem komentaru. Ja bih nadodala ono što je danas na Odboru za pravosuđe govorila i predstavnica pravobraniteljice, a to je da se potpuno zaboravilo na građane niskih primanja za koje je upitno kako će oni te audio snimke na kojim aparatima ako ih nemaju, kako će oni se o tome svemu informirati. To je još jedan od razloga zbog kojih smatramo da bi zapisnik klasični u tom smislu trebao ostati uz audio i video. Zatim se nije vodilo računa očito o tome pomiču se datumi kao što kaže kolegica Marić, ali mi smo sa pravom digitalizacijom i edukacijom sudskih službi za upotrebu te digitalizacije zaista još skoro u povojima. Ne baš, ali tu smo negdje.
Hvala. Gospođa Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice, danas ste u svojim izlaganjima u više navrata spomenuli kršenje procedura i kršenje samih zakona. Dakle, između ostalog mogu spomenuti i kršenje samog Poslovnika ovog visokog Doma, pa Zakona o pravu na pristup informacijama, pa Zakona o procjeni učinaka propisa, ja vjerujem da procedure postoje s razlogom i da ih treba poštivati. Kakvu poruku mi zapravo šaljemo našoj javnosti koja danas sluša ovu raspravu i sluša zapravo o tome kako iznosimo dokaze i konkretne činjenice gdje se evidentno vidi da se procedure, pa i zakoni krše? Hvala.
Odgovor molim vas.
Zahvaljujem kolegice Vukovac. Naročito na ovako bitnim zakonima, kao što je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, mislim da je presudno držati se procedure. Procedure su uvijek važne jer one nas drže u nekakvim okvirima koji garantiraju nekakve pravedne i ispravne postupke. Međutim, naglasila bih da u ovako krucijalnim zakonima, kao što je ZKP, procedure su neizostavno važne i zbog toga, evo, još jednom apeliramo, očito zajednički na Ministarstvo da se ovaj Zakon uputi u treće čitanje.
Replika, g. Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Ja moramo priznati da ste malo kontradiktorni sami sa sobom i to mislim i na vaš klub. Naime, rekli ste da ste se prilikom pripreme za ovo drugo čitanje konzultirali sa određenom strukom, pravnicima, itd., to je jasno vidljivo iz ovoga što ste govorili točno koji su to pravnici s kojima ste se vi konzultirali, međutim, kada kažem da ste kontradiktorni, onda mislim na to jer ste se očito prilikom prvog čitanja konzultirali ipak sami sa sobom pa ću ovdje podsjetiti da ste upravo kada govorimo o zabrani dvostrukog ukidanja prvostupanjske presude, da je to jedan dakle ovaj novi čl. 484.a, dakle citiram iz razloga koji su nabrojani zašto je došlo do izmjena, dakle između prvog i drugog čitanja, uzete u obzir primjedba saborske zastupnice Sandre Benčić. Ako se ja ne varam, to je saborska zastupnica koja pripada vašem klubu [[Upadica: Ne varate se.]] Isto tako, dopustite, ako mogu završiti, hvala. Isto tako, što se tiče prijepisa, on će se uvijek napraviti kada će to tražiti okrivljenik, čime je uzeta u obzir primjedba kolegice Sandre Benčić. Dakle da li je to stojite i dalje da je to protuustavno, da ovdje nije poštivana neka procedura ili ste, ono što sam rekao na početku [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] u kontradiktornosti sami sa sobom.
Sad imate pravo odgovoriti.
Pa nažalost kolegica Sandra Benčić zbog poslovnih svojih obaveza nije mogla biti danas na raspravi pa bi vas, pardon? ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] nisam čula [[Upadica: Izvolite. Ne, ne, ne.]] da vam osobno odgovori. Molim? [[Upadica: Čujte, oprostite, ovo nije okrugli stol. Izvolite.]] Je l' vas zabavljam ministre? [[Upadica: Ne, ne, nije okrugli stol, ne možete imati dijalog sa…]] Pa znam, ali dobacuje pa ne znam [[Upadica: No znam, ni vi ne možete imati ni vi, nitko ne može imati.]] Dobro, dakle, kolegica Benčić nije ovdje da samostalno odgovori, ali sasvim sigurno nije se zalagala za ovakvu izmjenu koja je sada ušla u ove zadnje Konačni prijedlog izmjena i dopuna ZKP-a, a sasvim sigurno će vam ona sama objasniti sve detaljno. Izvolite.
Nemate više replika [[Upadica: Okej, hvala.]] Da budem jasan, dijalog postoji, ali na način da jedan govori, a drugi odgovori. Tako je. Znam, znam, ali to što sam rekao piše u pravilniku, a… u budućnosti ćemo možda promijeniti pravilnik. G. Zekanović međutim, je sad na redu, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege, poštovani ministre. Moram se prvo osvrnuti na jednu interesantnu informaciju koju smo čuli maloprije da kolegica Benčić nije ovdje jer ima poslovne obveze. Halo. Poslovne obveze ima neke? A ja sam mislio da ona, ovaj, dobija plaću u HS-u i da je izabrana od hrvatskog naroda da ovdje u HS-u nešto ovaj napravi za hrvatski narod, a ona zapravo radi negdje drugdje. Tko to zna gdje je ona koje su to njezine poslovne obveze, možda dobiva još jednu plaću od Sorosa, to je .../nerazumljivo/... ne možda, sigurno. To je zapravo iznimno sigurno. Ja se ovdje odmah na početku jer je povezano s temom, naravno, imali smo odmah kod onih uvodne rasprave jednu interesantnu izjavu vođe oporbe Grbina, naravno, kad nema Grmoje u Saboru koji je pokušao onako na jedan suptilan način dati do znanja da pedofilija, po njemu ne bi trebala biti predmet Kaznenog zakona. Je li to moguće? Pa ja sam to čuo, on se čudi, zašto netko spominje Split u kontekstu pedofilije, kakve to veze ima sa Kaznenim zakonom, a definitivno to mora biti predmet Kaznenog zakona i je, naravno. Ali, da se malo nadovežem na tu temu tih kaznenih djela koja su dosta aktualna, kolegica Orešković je izjavila hoćemo li se lagati i govoriti da se djevojka od 17 godina ne upušta u intimne odnose. Dakle to je u redu da je netko pedofil, a onda Ivica Puljak nabavuje lopticu svoju kolegici stranačkoj, ispada da je zločinac netko tko je tražio partnericu za seks. I to sve skupa prolazi od mainstream medija onako nezabilježeno, ne vidi se, ne čuje se, a onda kad se govori o ovom prijedlogu Zakona, evo ja stvarno, sjedio sam tu, slušao, nisam čuo niti jednu konkretnu primjedbu na ovaj Prijedlog zakona. Niti jednu. Jedina primjedba je, glasi, poštovani ministre, ovo bi trebalo ići u treće čitanje. Zašto? Zato da bi mogli još raspravljati. A znate šta je još najinteresantnije? Kad smo na početku odlučivali ovdje o tome hoćemo li imati objedinjenu raspravu ili ćemo svaki zakon raditi posebno, oporba, ujedinjena oporba, moram naglasiti, ujedinjena oporba jer je tu i kolegica Karolina Vidović Krišto i kolega Bartulica su zajedno sa Oreškovićem i Grbinom digli ruku, oni su bili da raspravljamo odvojeno, a sad su napustili sabornicu. Sad su lijepo kući. Možda i oni imaju poslovne obveze. Dakle mi ćemo stajati ovdje do kraja rasprave, raspravljat ćemo o ovoj temi o dva zakona odvojeno, a oni su kući svojoj. Pa tko je ovdje lud? [[Upadica: Gđa. Vidović je ovdje, g. Zekanović.]] Molim? [[Upadica: Gđa. Vidović je…]] Je, je, je, ispričavam se, evo, dakle kolegica Vidović je još uvijek tu. Evo, sad malo, evo konkretnije, ono što sam već zapravo upozorio poštovanog ministra u replici, upozorit ću i opet, vezano uz tu elektronsku korespondenciju odnosno dopisivanje koje će biti moguće usvajanjem ovoga prijedloga zakona, volio bi da ste nam malo jasnije objasnili, malo jasnije rekli vezano uz sigurnost. Čim je nešto elektronsko to je uvijek postoji mogućnosti nekakve manipulacije s tim informacijama. Druga stvar, evo spominjalo se tu kolegica Nemet je lijepo primijetila da sudski zapisničari imaju iznimno loše plaće, mi imamo jednu zapravo krizu i odlučivanja u državi i nekakvu negativnu selekciju kad se govori o državnim poslovima, ne mislim samo državni i lokalna samouprava i regionalna samouprava upravo zbog niskih plaća. Nažalost koji je problem koji je sve, sve očitiji, danas Bogu hvala ja ću reći da su plaće nekako u odnosu na državu narasle u privatnom sektoru, ali ćemo dugoročno imati golemi, golemi problem zbog toga što ćemo imati negativnu selekciju. Možda još jedna stvar o kojoj nitko nije govorio u SAD-u u Australiji, ako se ne varam Ujedinjenom Kraljevstvu nije dopušteno s fotoaparatima ulaziti u sudnice. Imate nekakve skice pravosudne skice koje se tamo rade, razlog je opravdan je se stvarno remeti sudski proces. Možda da se tako nešto evo predvidi u Hrvatskoj, evo čisto jedna stvar na promišljanje mislim da je vrijedno i o tome da se porazgovara i razmisli u resornom ministarstvu. Evo toliko od mene, hvala lijepo.
Hvala lijepa, ostanite imate replike. U većini parlamenata nije dozvoljeno ništa donijet unutra niti transparente, niti boce, niti [[Upadica Zekanović: Kokain.]] nego samo glas da se parliva jel da, da se govori. Gospodin Sačić povreda poslovnika.
Tako je hvala vam. Dakle, povrijeđen je čl. 238. opetovano danas od poštovanog kolege zastupnika Zekanovića jel je sve nas časne zastupnike oporbene stavio pod zastavu vođe oporbe Peđe Grbina. To je doista nedopustivo i omalovažavajuće. Hvala lijepo.
Bila je replika po difoltu ide opomena. Gospođa … [[Upadica se ne razumije.]] jer je bila replika. Molim vas da ne dam drugu … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodin Sačić imate i drugu opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, a treća opomena znate. Čujte nemojte mislim meni je neugodno [[Upadica Zekanović: Treća sreća.]] meni je neugodno. Gospođa Andrea Marić povreda poslovnika.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući. Čl. 238. je povrijeđen, kolega Zekanović omalovažava sve nas zastupnike. Prvo, izvrće stvari dakle uopće ovdje nije bilo govora o tome da neko ne bi osudio pedofiliju, to uopće nije sad riječ u ovome zakonu, dakle skreće s teme. To je jasno napisano u čl. 238. predsjedavajući. Dakle, ovdje govorimo o ZKP-u pa se onda držite teme. I drugo, nemojte izvrtati i omalovažavati ono što je neko govorio. Pedofilija je za svaku osudu, ali sada govorimo o drugom zakonu i dajte se držite toga ak ste već priljepak HDZ-a. Hvala.
Hvala lijepa, hvala. Bila je replika, bila je replika. Opomena. Mišel Jakšić, gospodin Mišel Jakić.
Poštovani predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238. gdje kolega Zekanović da bi malo pokušao oprati svoj žetonski obraz se onim najcrnjim i najgorim staljinističko udbaškim metodama koje smo mogli gledati samo u filmovima služi da bi cijelu oporbu optužio da brani pedofiliju. Mislim ako je od jednog najobičnijeg žetona koji je poznat po tome da vara sve svoje partnere i birače previše je.
Vi znate ja se bavim formom, a ne sadržajem, imate opomenu jer je bila replika. Gospodin Pavliček.
Povreda poslovnika čl. 238., kao što je rekao kolega SAčić za nas Peđa Grin nije vođa oporbe, ali meni je drago da je kolega Zekanović danas digao ruku sa vladajućima i da je to zabilježeno i da on ima svog vođu, a to je Andrej Plenković.
Opomena, bila je replika. Gospodin Luka Brčić replika.
… [[Govornik naknadno uključen.]] žrtve ovakvog ili sličnog nasilja ako dolaze iz drugih zemalja van EU. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani kolega evo hvala na pitanju. Prije nego što odgovorim moram se malo referirati na sve ovo što sam čuo. Ispričat ću se nisu samo Bartulica i kolega Vidović Krišto zajedno sa SDP-ovcima digli ruku, digli su i ova moja bivša stranka kojoj neću izgovorit ime i kolega SAčić je zajedno sa Grbinom dignuo ruku. Da, ja sam dignuo ruku zajedno ovaj put sa vladajućom većino jer smatram da je to mudro i pametno kao što ću to uvijek napraviti. I nisam se za razliku od vas kolega Pavliček vozio u automobilu zamagljenih stakala i odlazio kod Plenkovića na tajne sastanke da me nitko ne vidi. Ja ću ga podržati onda kada ja to budem htio i to javno iz ove sabornice, a vi sa zamagljenim staklima sa onim hidžabom na glavi otiđite kod Plenkovića kad vas je god volja. To je vaše pravo i to ćete vi raditi. Što se tiče staljinističkih metoda …
Čekajte, čekajte imate repliku na … [[Upadica se ne razumije.]] imate repliku na gospodina. Da, to je bila replika, ne na staljinističke metode. … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo je bila povreda poslovnika oko staljinističkih metoda. Gospodin Pavliček povreda poslovnika.
Povreda poslovnika 238. kolega Zekanović omalovažava saborske zastupnike. Kolega Zekanović ja vidim da se vi iz petnih žila trudite da se umilite HDZ-u i to je vaše legitimno pravo. Dajte sve od sebe i ja vam držim fige i ja vjerujem da će Andrej Plenković to nagraditi i da će vas staviti na listu i da ćete ponovo vidjet HS-a. Ja ga ne moram nikad vidjeti, ali ja svoj pravac držim za razliku od nekih.
Druga opomena g. Pavliček. Gospodin Borić replika.
Hvala lijepa. Kolega Zekanović svakodnevno ovdje nazočimo određenim situacijama, a vi ste nešto spomenuli. Evo, kolegica Orešković svakodnevno kritizira oporbu da ne zna radit, da ne sjede ovdje da su loši, da su katastrofa i da kao takvi ne mogu ništa napraviti. Kolegica Raukar sada je napala svoju kolegicu da ima pametnijeg posla nego sjediti ovdje u sabornici, da ima druge poslovne aktivnosti, možda spašava Holding. Onda svjedočimo i onome što se događa u Splitu. Kolegica Orešković kaže da tu to neozbiljni [[Upadica: A to je replika, replika.]] i neozbiljni i neodgovorni dripci [[Upadica: Dovedite, da.]] za koje treba glasati. I sad vi meni recite da li ta progresivna oporba zaista ima išta ista osim skandala, osim ovakvog ponašanja za ponuditi hrvatskim građanima da bi to bilo vrijedno da možemo sutra reći evo zaista ti ljudi koji sami sebe gade ovdje u ovoj sabornici zasluže biti na čelu njih, voditi ih i pružiti im neke mogućnosti da bolje žive u ovoj državi nego što to možda sada kad vodi HDZ [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] Zaista ispod svake razine.
Hvala, hvala. Gospodin Zekanović odgovorite na ovu repliku vama.
Poštovani kolega Boriću ako je biti progresivan zataškavati i relativizirati pedofilske afere onda imamo jednu od najprogresivnijih oporbi u, na svijetu vjerojatno. Na svijetu vjerojatno jer ovo što sam čuo danas evo i od kolegice Marić koja kaže da pedofilija kao kazneno djelo ne smije i ne bi trebala danas biti tema, ja sam zgrožen. Ja sam zgrožen. Ja sam i roditelj jedne 17-godišnje djevojke i meni takve afere, a danas je izašla korespondencija čitava, meni se diže kosa na glavi. I onda ćete vi relativizirati ovdje. Kad se spominje za dom spremni, e onda ćete se dignuti na zadnje noge i skakati o kaznenom djelu, govoriti iako je s tim pozdravom netko branio i našu državu Hrvatsku i '90.-ih godina, a kad se radi o pedofiliji vi ćete reći da to nije problem i da nećemo o tome govoriti. Pametnom dosta.
Ništa, ja nemam pravo reći svoje mišljenje pa ću šutjeti. Gospođa Andreja Marić, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Članak 238., kolega Zekanović vi ste očito namjerili izvrtati u zadnje vrijeme sve što ja govorim. Dakle, ja uopće nisam rekla da o pedofiliji ne treba raspravljati ili da pedofilija nije kazneno djelo. Ja sam rekla da omalovažavate, izvrćete ono što je bilo tu danas govora od Grbina nadalje. Umjesto da konstruktivno pridonesete raspravi o ovom Zakonu o kaznenom postupku, vi se bavite Splitom i ne znam čim drugim. Pa dajte malo ovoga budite korektni i čitajte ono o čemu se raspravlja [[Upadica: Hvala, hvala.]] To ste dokazali i prije par dana u Zakonu o prometu koji niste pročitali.
Hvala lijepa, gospođa Marić, kao replika bila bi izvrsna, a budući da je povreda Poslovnika je opomena jer je bila replika. Ajde napišite jedanput, dogovorite se, sastavite, promijenite taj Poslovnik već jednom, ne [[Upadica: Ma dobar je Poslovnik.]] Gospođa, gospođa Urša Raukar Gamulin.
Poštovani kolega Zekanović, zaista imate sreću da je Sandra Benčić opravdano danas izostala iz sabora. Imate gotovo bih se usudila reći sreću zbog splitskog skandala, pa onda ako vam to nije dovoljno onda imamo i komuniste i ne znam šta sve treba da bi se prikrilo jednu jednostavnu činjenicu da vi nemate što reći o ZKP-u. Kao što vrlo često nemate što reći na raspravama o određenim zakonima, izvješćima i ostalim radnim materijalima jer se vi time ne bavite. I to treba jednom hrvatskoj javnosti reći. Vi imate taj svoj način koji ako se nekom sviđa nek izvoli, ali svakako vi se ne bavite onime čime biste se trebali baviti, a to je proučavanjem zakona javnih rasprava i pripremat se za rasprave. Zahvaljujem.
Čekajte moram vam dati riječ, izvolite.
Poštovana kolegice, to što ste stavili očale na vrh nosa ne znači da ste pročitali prijedlog zakona, ne znači. I to što vi kaže da ste vi pametni ne znači da ste pameti i to što, to što gori svjetlo u uredu gospodina Tomaševića po noći ne znači da on radi. Dakle, to je samo vaš PR i loš PR koji je odavno prokužen. A vi mi recite, evo uzmite neku povredu Poslovnika ili završnu raspravu ispred kluba, recite mi jednu konkretnu stvar, jednu konkretnu zamjerku u ovom zakonu. Vi ste tu trkeljali 5 minuta niste niti jednu riječ rekli suvislu, niti jednu zamjerku. Osim ja mislim da bi trebalo treće čitanje, pa rekao sam vam, htjeli ste razdvojenu raspravu, gdje su kolege koji su digli ruke, gdi je Grbin, gdi je Grbin sada. A vjerojatno je na odvojenom životu sada u Puli.
Gospođa Mrak Taritaš, prva povreda Poslovnika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Referiram se na Članak 238., molim da mi se objasni gdje u Poslovniku stoji i kako se upotrebljava riječ trkeljanje [[Upadica: Trkeljanje.]]
Moram vam dati opomenu jer je bila replika, ali je bila replika jer u ovoj, a šta očete da vam objasnim, u ovoj sabornici mislim to je jedan od, je uvredljivo, je uvredljivo, je uvredljivo, moram reći da je uvredljivo, ali da svaki put kad se neka takva kako bih rekao, blagi, ipak blagi termin upotrebljavati, upotrebljava da reagiram ja ne znam što bi tu nastalo. Ja isto mislim, ja suosjećam s vama, ali međutim to je bila replika. Izvolite. Opomena. Izvolite, Damir Bačić, Bakić, Bakić, pardon.
Hvala vam gospodine [[Upadica: Ima dva, ima već da Bačića pa onda …]] potpredsjedniče [[Upadica: Tri bi bilo previše.]] hvala vam gospodine potpredsjedniče ovo je bilo, dakle želim prijaviti povredu Poslovnika Članak 238., omalovažavanje zastupnika. Ne bih se inače javio. Ne bih se javio jer mislim da kolega Zekanović svojom pojavom, a još više onim što je govorio [[Upadica: Šta mi fali?]] zapravo ne zaslužuje da se s njim polemizira. Međutim, ovo je ne znam, ne znam koliko nisko dno upotrebljavati ovakav vokabular, ovako se obraćati kolegici Raukar, ovako se obraćati svima nama i ne znam čemu služi kome služi ovakvo vrijeđanje [[Upadica: Vrijeme, vrijeme, vrijeme.]] svih nas uključivo i naše stranačke kolege koji nisu saborski zastupnici. Hvala vama.
Ispričavam se, ispričavam se, žao mi je ali je bila replika. Žao mi je ali je bila replika. I opomena, da.
Poštovani potpredsjedniče …
Gospodine Jakšić šta je to?
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je članak 238. sa spominjanjem da oporba trkelja. Oporba je imala ponešto prijedloga, a to bi značilo da trkelja i hrvatska pravna struka kao i kazneni odjel Vrhovnog suda kojeg očito žeton Zekanović za potrebe svoje nekakve buduće karijere i toga da bude prirepak HDZ-u i Plenkoviću više ne priznaje pa onda vrijeđa, a što smo predlagali je mogao čuti ali očito je kao i obično dobivao instrukcije na hodniku što da priča i kako. Hvala lijepa.
Dobro. Rekli ste naravno, je replika. Ide opomena i moram nešto dodati, moram nešto dodati da je svaki put kad se govorilo o Ustavnom sudu u ovoj sabornici da se mjerilo, da su se mjerili termini ja ne znam gdje bismo stigli. Meni je neugodno pogotovo prema gospođi Urši Raukar, Urši Gamulin-Raukar ali međutim držim se Poslovnika. Gospodin Damir Habijan, replika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Zekanović. Mogu se složit sa vama, mi nismo danas ovdje čuli ni jednu suštinsku primjedbu jer je nema, ništa, zero, nula osim da ide u treće čitanje. Ono što ste isto tako dobro rekli, ja mislim da to nije uvreda, dakle da su o ovom prijedlogu zakona raspravljali neki koji nisu pročitali ovaj zakon i to odgovorno sad tvrdim ovo što ste rekli da je istina. I to sam rekao i kolegici Urši Raukar koja je morala ovdje govoriti očito u ime kolegice Sandre Benčić koja smo čuli ima nekih drugih poslovnih obveza danas, a nije u Hrvatskom saboru, na radnom mjestu. Dakle, u ovom prijedlogu zakona pod obrazloženje izmjena između prvog i drugog čitanja imate tri primjedbe kolegice Sandre Benčić koje su usvojene. Dakle, niste pročitali. Da ste pročitali bi znali, ne biste govorili da ovo ništa ne valja i da je ovo protuustavno. Dakle, pročitajte si citiran članak 484a. Protiv kojeg cijeli dan govorite kolegica Sandra Benčić.
Izvolite odgovor uz napomenu da moderiramo malo termine.
Poštovani kolega Habijan, evo slažem se u potpunosti sa vama. Ovdje moram reći, na primjer malo prije mi je gospodin kolega Bakić poštovani rekao da mu čak smeta i moja pojava. Ja stvarno se trudim, evo nositi odijela i isključivo u njima dolazim u Hrvatski sabor, čiste košulje svakodnevno, odijela nosim što češće na kemijsko čišćenje za razliku od malo prije prozvane kolegice Benčić koja je prije par dana došla ovdje mi bi rekli u Šibeniku u majici na špaline za ovu istu govornicu. Dakle, ona jadna vjerojatno nema novaca za dugi rukav ili kratki rukav nego je u majici na špaline. Znate šta su špaline? Dakle ona je došla i vama ne smeta njezina pojava, a mene je iznimno zasmetala [[Upadica Radin: Gospodin Zekanović držimo se zakona, molim vas.]] Slijedeći put nek' dođe u kupaćem kostimu [[Upadica Radin: Molim vas držimo se.]] Nek' krene s jednodjelnim, pa ćemo lako na dvodjelni krenuti.
Držimo se zakona i nemojmo nositi toliko na kemijsko čišćenje odijelo, jer se troši na kemijsko čišćenje. Gospođa Dalija Orešković.
Zekanoviću, da netko objavi vašu privatnu korespodenciju sa kojom ste se uvukli pod skute HDZ-a to bi tek bio prljavi seks i scene nad kojima se zgražaju naši mladi, a i mi svi. Pričate ovdje o pedofiliji, pojma nemate o hrvatskim zakonima. Dajte si odite na stranice Ministarstva unutarnjih poslova, pa vidite što je u Hrvatskoj dopušteno, a što nije. Dobna granica za konsenzualni spolni odnos je 15 godina. Ali nije ovo vaša najveća intelektualna i moralna sramota. I baš zato, zbog takvih kao što ste vi mladima poručujem da budu odgovorni u prostoru svojih osobnih sloboda i da ne nasjedaju na to lažno moraliziranje najvećih političkih pokvarenjaka. Političkom podzemlju treba zabraniti da kopaju po bilo čijim mobitelima i snimkama. Hvala.
Dobro. Vidite gospodine Zekanoviću kada se upotrijebi jedan krivi termin, onda to vuče druge krive termine itd [[Upadica Zekanović: A uvijek sam ja kriv nešto!]] Pa molim vas, dajte molim vas odgovorite [[Upadica Zekanović: Nije, nije. Ima povreda, povreda gospodin Šimičević.]] Koja povreda Poslovnika? Gospodin Šimičević, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Kolegica je povrijedila članak 238. Vrijeđa i omalovažava kolegu Zekanovića, a zapravo sve što je ona pokušala napraviti ili što je radila ili što je izgovorila je bilo osuđeno. Znači sve što ona radi sve je radila i što je otišlo u propast. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika naravno i opomena. Gospodin Zekanović, molim vas govorite lijepo. Molim vas!
Poštovana kolegice Orešković, poštovana kolegice Orešković zastupnice u Hrvatskom saboru ako ćete me već zvati tu i urlati sa svog mjesta Zekanoviću, onda naglasite Zekanović sam inače, Zekanović čisto onako malo pokušajte to bi bilo bolje, bolje mi zvuči. Ja ne znam jeste li vi čuli što ste vi malo prije kazali. Tu snimku sebi snimite, mogu vam ja skinuti pa je onda puštajte svaki dan i crvenite se do kraja života. Dakle, vi ste na jedan, vi ste rekli odvratno, gnjusno. Ja ne znam koju riječ upotrijebiti za opravdavanje pedofilije spuštajući granicu to vi govorite na 15 godina, na spolni odnos uz pristanak. Ja moram pitati, evo nek' dobijem i opomenu jeste vi normalni? Jeste vi normalni?
Gospođa Vukovac, replika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, kolega Zekanoviću na vrlo ružan način ste danas optužili oporbu da nije iznijela ni jedan konkretan prijedlog, oporbu. Ja ne znam gdje vi pripadate? Možete nas prosvijetliti, jer ja se jako dobro sjećam da ste vi bili dio liste Domovinskog pokreta Miroslava Škore. Ostali smo svi u oporbi, a svoje političke prostitucije molim vas nemojte pred kamerama iznositi jer zamarate ovu raspravu. A isto tako želim vam reći da sam ja evo sad po treći put iznosim svoj konkretan prijedlog, a to je da se u žalbenom postupku uvede pravilo da se sjednice drugostupanjskih vijeća snimaju. Pa vas evo wanna be vladajućeg ili wanna be HDZ-ovca molim da iskoristite svoj utjecaj na kolege s lijeve strane meni i da progurate ovo jer ovaj prijedlog je evo i sam ministar rekao da je dovoljno dobar i kvalitetan. Hvala.
Odgovorite molim vas.
Poštovana kolegice Vukovac. Na vašu žalost ili na sreću kakogod ja nisam bio ovdje za govornicom kada je ujedinjena oporba se grlila i ljubila i plesala kozaračko kolo, dakle nisam bio niti ću biti ujedinjena oporba. I za razliku od onih koji su kockoglavi, ravnozemljaši, koji ja ipak razmišljam svojom glavom i vjerujem u znanost i to je jako bitno da je radi mene, radi mog stava da je Zemlja okrugla oporba me se i odrekla u konačnici. Rekli su neki Zemlja je ravna ploča, mi u znanost ne vjerujemo i to je ono što je bitno naglasiti. Ali podsjetit ću vas i na vaš interesantan politički put, pa vi ste konvertit prve vrste, pa bili ste malo u Mostu, pa ste bili u Domovinskom pokretu, sad ste u nekakvoj Pravednoj Hrvatskoj, ali to je legitimno kolegice i samo naprijed vi i dalje evoga tražite svoju političku sreću sa Škorom bez Škore, uz Petrova, bez Petrova, Grbinom, Grmojom ima tu materijala kolikogod hoćete, to je legitimno.
Hvala lijepa. Tri povrede poslovnika. Prvu povredu poslovnika g. Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavatelju. Povrijeđen je čl. 238., naime kolega Zekanović je tu govorio o nekakvoj ujedinjenoj oporbi, ja ju do sad nisam doživio u HS-u niti je iko od suverenista sudjelovao u tom performansu koji se dogodio kojega je spomenuo, tako da bi molio ipak da se biraju termini koji se koriste jer Hrvatski suverenisti svakako nisu ni vladajuće većine kao što je g. Zekanović, ali niti ujedinjena oporba.
Naravno ide opomena zbog toga što je bila ono baš ono replika po definiciji jel da. Gospodin Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Evo sa zadovoljstvom po treći put povreda poslovnika vjerojatni i zadnji za danas, ali nije mi žao jer ovo što je danas kolega Zekanović napravio je jedan čisti cirkus i ja vjerujem da je on zadovoljan jer će završiti ponovo u medijima i on je svoj politički dan ispunio i to je legitimno i on je sretan i nek je čovjek sretan i treba biti sretan. Ali optužiti nas da je izbačen iz oporbe odnosno iz stranke zato što je rekao da je Zemlja okrugla je dno dna [[Upadica RAdin: Hvala, vrijeme, vrijeme .]] i čista laž. Iznosio je laž.
Vrijeme, vrijeme.
Laž, laž, laž.
Treća opomena i oduzimanje riječi do kraja ove točke. … [[Upadica se ne razumije.]] Replika gospođa Katarina Nemet.
I sada za kraj.
Povreda poslovnika, čekajte, čekajte, sjednite molim vas trenutak. Povreda poslovnika gospođa Vuković izvolite.
Zahvaljujem vam predsjedavajući. Dakle, temeljem poslovnika 238. odnosno čl. br. 238. dakle doista me vrijeđa g. Zekanović zbog mojih političkih odluka. Ja sam svaki puta kada sam odlučila promijeniti opciju krenula sam u politiku kao nezavisna načelnica, prišla Mostu i sutra DP-u sam to napravila prije samih izbora [[Upadica Zekanović: Super.]] i jasno svom glasačkom tijelu objasnila razloge zašto to činim. Što vi radite? Vi se prostituirate, vi tražite povjerenje stranke koja vas g. Zekanoviću ne treba. Hvala.
Hvala, hvala, vrijeme, vrijeme, vrijeme. Opomena bila je replika, bila je replika, ne ulazim u sadržaj, ne ulazim u sadržaj. Gospođa Katarina Nemet, sigurni smo da će upotrijebiti prave riječi.
I sada za kraj da se vratimo na zakon. U vašoj raspravi dotakli ste se e-Komunikacije i činjenica da je nedovoljno da su nas nedovoljno obavijestili o samom sustavu e-Komunikacije odnosno ne znamo kada i u kojim slučajevima će se uzeti u obzir, a kada možda i neće, a potkrijepit ću to sustavom e-Spis to je sustav koji digitalno dodjeljuje predmete, ali postoji mogućnost da se predmet dodijeli i ručno. Tako da eto ta je komunikacija za sada još nedorečena. Hvala.
Lijepa replika bit će sigurno lijep odgovor.
Naravno, kolegici Nemet uvijek lijepo odgovaram i postavlja i pristojna pitanja. Poštovana kolegice, dakle to je evo nešto što je meni zapalo za oko, nisam primijeti u prijedlogu zakona da je objašnjena ta e-Komunikacija dopisivanje mislim da se zove, elektronsko dopisivanje, voli bi da je to malo bolje razrađeno. Pretpostavlja se da postoji neki pravilnik i o tome ili neka uredba koja će to kasnije definirati. Ono što mene brine odnosno što sam ja upozorio poštovanog ministra da se poradi tu na sigurnosti i kada nekakva takva korespondencija ide elektronskim putem, pogotovo u današnje vrijeme cyber ratovanja, kibernetičke nesigurnosti uvijek postoji potencijalna opasnost. Dakle, to je ono što sam ja ukazao problem i evoga još jednom i ovdje poštovani predlagatelju upozoravam na istu stvar. Ali evo ja bi zaključio ovo svoje izlaganje sa jednom jednostavnom rečenicom, Zemlja je ipak okrugla.
Rekli su astronauti koji su je vidjeli. Gospođa Dalija Orešković mikrofon je vaš. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Kolegice i kolege. Postavljam pitanje tko u ovoj državi vjeruje da će HDZ napisati zakone kojima će popraviti pravosuđe? Ne vjeruje nitko. Onih 16,4% biračkog tijela s kojima HDZ čitavu državu čini naprosto zatočenom u jednoj talačkoj krizi sasvim sigurno im ne daje legitimitet i bez da su za korupciju pravomoćno presuđena politička stranka. A sad postavljam i jedno drugo pitanje, dakle nakon svih riječi struke, nakon svih komentara iz oporbenih klubova koji su ukazali da je vrlo izgledno da će doći do ustavnih tužbi koje će osporavati ustavnost ovog zakona. Kome bi to moglo ići u prilog? Tko može računati da će na ustavnoj odluci s kojom se ruše, ruši ustavnost odredbi tko bi tu mogao imati najviše koristi? Da to možda nisu oni HDZ-ovi političari i moćnici koji se ovog trena nalaze u nekoj od fazi kaznenog postupka. Zamislite kako bi njima pasalo da im padne pravomoćna presuda jer će se reći pa sudilo ti se po neustavnim odredbama. To je Hrvatska u režiji HDZ-a. A kad smo već kod tih odluka Ustavnog suda koje se isto tako vrlo često tijekom ovakvih rasprava spominju van konteksta, ponovit ću vam Boriću jer pamćenje je i ponavljanje mudrost nekakvog znanja. Dakle, u slučaju Tomislava Karamarka nije pala ta odluka povjerenstva o kojoj vi stalno govorite, pao je sustav borbe protiv korupcije u kompletu. I to ne radi Tomislava Karamarka imali ste ga prilike rehabilitirali ovaj vikend pa niste. Tomislav Karamarko i njegov predmet nije ništa drugo nego štit, običan štit koji štiti Andreja Plenkovića od njegovih korupcijskih afera i predmeta sukoba interesa koji se sada više nikad neće preispitivati jer više ne postoji nadležnost tijela koje bi to trebalo i moglo raditi. Stalno pričate o tome da kada baš pričamo o tom slučaju i tom predmetu ne znam prihvatiti činjenice i ne znam prihvatiti krivnju. Pa zna li HDZ prihvatiti činjenicu i krivnju za svu korupciju opisanu i pravomoćno potvrđenu? Čini mi se da te situacije nitko od vas ne srami. A onda vas je još manje sram opetovano ponavljati da sam ja na račun svog minulog rada, što nezasluženo ušla u Hrvatski sabor, jel to vaša teza? Ja znam da vi ne možete prihvatiti činjenu da su birači ti na temelju čijih sam glasova dobila svoje mjesto, mandat ali i obavezu u saborskim klupama. Vi to ne možete prihvatiti jer vama za izbornu pobjedu trebaju manipulacije, neustavno krojene izborne jedinice i namjerno isprovocirane, podmetnute političke afere. Za vas građani na pošten način birati i glasati za vas neće. Pa vam se zapravo ja trebam zahvaliti, dajte molim vas spominjite tu situaciju sa rušenjem vlade Tomislava Karamarka što češće da ne padne slučajno u zaborav, kako bi me građani mogli na isti način na slijedećim izborima ponovno nagraditi. Hvala.
Nemojte, nemojte otići, mislim ako želite možete, ali imate replike, vjerojatno ćete htjeti odgovoriti. Gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice tu sad u ovom konačnom prijedlogu zakona se kaže da naravno kako nisu sve sudnice tehnički opremljene za tonska snimanja odnosno ovdje se uopće niti ne spominje audio-video kako će se na koji način definirati, kaže da će se predvidjeti potrebna sredstva 15 miliona 952 tisuće kuna za tih 184 sudnice. Također je poznat i podatak da je odgođena, zapravo odgođeno stupanje na snagu s ovog 1. rujna 2023. do 1. listopada 2024. očito se skužilo da se mora pomaknuti za godinu dana jer se ne može sve tehnički odraditi. Mislite li vi da je uopće ovaj iznos sredstava dovoljan da se tehnički opreme sve sudnice, da se napravi edukacija sudaca i službenika ili ćemo opet rebalans raditi? Ovdje se ionako već spominju da će biti preraspodjela sredstava za 2023. i 2024. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala uvažena kolegica Marić. Ovo što ste me pitali o tome je li taj iznos dovoljan nije nešto o čemu bi ja trebala ili bilo tko od nas nagađati. Vlada je zadužena za to da taj iznos primjerno planira. Ali najveći je problem u tome što ovog trena ćemo uvesti jednu odredbu, neka, neka pravila iz zakona koja neće biti na jednak način dopuštena odnosno omogućena svima. Ne možemo imati sudnice koje su opremljene i istovremeno one koje nisu. Ne možemo imati suce koji će po diskrecijskoj ocjeni nekom omogućiti da se nešto prepisuje i stavlja u zapisnike, a nekome ne. Inače imamo problem sa dvostrukim kriterijima, sa zakonima koji nisu na jednak način ostvarivi prema svima, a sada to izričito u zakon i stavljamo i time dovodimo i same suce u vrlo neugodnu, neugodnu situaciju. A što se tiče pripremanja zapisničara i stručnih službi tu sam već rekla da se nedovoljno u njih i financijski, ali i na sve druge načine ulaže.
Hvala. Gospođa Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovana kolegice Orešković, vaše političko djelovanje svodi se na negativno etiketiranje HDZ-a koji je vama trn u peti, ali ni to vam ne pomaže, građani svakodnevno u anketama pokazuju koliku podršku daju ovoj vladi i svemu što ona radi. Mene zanima da li ste vi kolege iz vaše stranke u talačkoj krizi zbog kolege Ivoševića, ovo što se događa stvarno pokazuje vaš odnos prema svemu i dvostruke aršine na temelju kojih djelujete kada prozivate ovdje nas iz vladajućih i kada govorite o svojim kolegama. Čime oni to vas drže u šaci da ih ovako branite, relativizirate ono što su oni napravili, govoreći eto malo su se poskliznuli, zaigrali se dečki. Pa dajte budite [[Upadica: Vrijeme.]] korektni i imajte ista mjerila za sve postupke.
Izvolite, izvolite gospođa Orešković.
Zahvaljujem. Moje i političko i javno i profesionalno djelovanje svodi se na to da državu i njezine građane branim od podzemlja, a pod podzemljem mislim na HDZ. Ako želite vidjeti što sam napravila u ovom mandatu odite na internetske stranice sabora tamo vam je moj prijedlog nacrt Strategije suzbijanja korupcije koji u sebi sadrži i poglavlje koje traže izmjenu i reformu izbornog zakonodavstva, kao i promjenu kroja izbornih jedinica kako bi nam one na slijedećim izborima bile ustavne. Također možete pregledati sve moje amandmane koje vaša politička parlamentarna većina redom odbija, bez da ih je uopće pročitala, a svaki od njih od zakona do zakona ima konkretan antikorupcijski sadržaj i značaj. U svim tim zakonima iščitavam što u strukturi i organizaciji pojedinog državnog tijela ne štima i predlažem kako da se to mijenja, a to ću i raditi u sljedećem mandatu, ako za to dobijem priliku, zahvaljujući vama. Hvala.
I vama. ... [[Govornik naknadno uključen.]] O pardon. Gđa. Peović.
Hvala. Što vas više napadaju, to ste nam draži. Kolegice Orešković, apropo mislim ovog komentiranja neprestano tog Splita, ja bih samo htjela jednu stvar da kažemo, a stvarno je opet jedna netema koju nameće HDZ, ali, ako je nešto u tom kaznenom znači pravu povezano s tim Splitom je da se, da je prekršaj napravio samo onaj tko je objavio transkripte, je li. To je kazneno podložno gonjenju, a sve drugo ono je stvarno afera koju stvaraju iz dana u dan oni koji pokušavaju nametnuti sadržaj mimo pravog sadržaja koji stvarno obespravljuje našu društvenu većinu, ali ja bih voljela da nam ovdje kažete i još jednom naglasite koliko je važan ovaj Zakon. Znači zašto je ovaj Zakon stvarno temeljan u principu za neku opću pravednost dakle u zemlji? Ako govorimo uopće i ako uopće više možemo govoriti o tome.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Naravno da je važan, svaka država se želi riješiti svojih kriminalaca, ali ih se ne može riješiti po metodu ono, slučajnog prsta nego to mora napraviti u nekom postupku u kojem su zajamčena sva njegova osoba, moralna, ljudska i procesna prava. Ovaj Zakon konkretno, to ne jamči, dapače, dodatno stvara dvije, dva procesna problema, prvi je taj da neće svi u sudnici biti jednaki, ovisit će o tome koliko je sudnica tehnički opremljena, a drugi problem je taj što će neki kazneni postupci, možda oni korupcijski, možda oni najteži, biti poništeni jer će se jednog dana netko pozvati na ustavnu tužbu koja će reći odredbe ovog Zakona su neustavne i nevažeće. Ali to je to procesno političko podrivanje države u režiji HDZ-a koji se uvijek provodi na sve moguće i nemoguće načine.
Gđa. Nemet.
Kolegice Orešković, već danima govorimo u ovom Saboru o potplaćenim službenicima i namještenicima u sustavu pravosuđa. S druge strane, od jučer imamo u svim medijima informaciju da je ministar pravosuđa odlučio stati na kraj zapošljavanjima preko veze u državnu službu te je raspisao natječaj kojim bi se u potpunosti digitalizirao proces prijema i to za nevjerojatnih 10,9 milijuna kuna. Koju poruku to šalje pravosuđe svojim službenicima i namještenicima i da li će jedan softver zaustaviti zapošljavanje preko veze. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Pa to šalje istu onu poruku koju HDZ šalje i u svim drugim područjima djelovanja i života, a to je, svi ste vi naši robovi, naši podanici i izvolite slušati bez razmišljanja, dakle bez uključivanja mozga što vam gazda kaže. To je potpuno pogrešan pristup bilo kojoj javnoj službi, robot može u nekim stvarima neke stvari ubrzati, olakšati i pomoći, ali ne može ocijeniti sve radne kvalitete, bilo kojeg namještenika. Svatko od nas ima neka svoja specifična znanja, vještine koje treba dobro moći rasporediti, to je mogućnost dobrog menadžmenta. Ali što bi to znala politička stranka koja ima mentalni sklop u kojoj se očekuje da se doslovno volja Borga bez individualnih vrijednosti i značaja?
G. Habijan.
[[Upadica: And now the fun part.]] Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Orešković. Ako sam dobro shvatio ovo što ste govorili sad u pojedinačnoj i ime kluba, dakle mi, vladajuća većina, poglavito HDZ radi ovo, donosi dakle ovaj prijedlog Zakona samo zato da bi se zaštitili neki moćnici jer će to pasti na Ustavnom sudu. To je vaša teza. Da li ste vi svjesni toga što rekli i što zapravo to govori dovoljno o vama. Ja bih rekao da je to prije u pitanju pravno neznanje koje ste opet pokazali, moram to reći. Dakle vi bi trebali znati kao pravnica, pa čak i da ova teza koja je toliko nategnuta i smiješna, ja mislim da se ljudi smiju dok ovo čuju, se neće promijeniti jer ovaj Zakon, odredbe kad se usvoje, neće se primjenjivati na te moćnike koje vi spominjete, je li, jer to nije moguće jer je to protuustavno. Je li to protuustavno? A ova vaša strategija koju imate u ladici, morat će pričekati kada skupite malo više od onih 0,0016%.
Izvolite odgovor.
Pa evo, kolega Habijan, sve ste rekli u svom pitanju. Strategija suzbijanja korupcije kojom bi se korupcija actually mogla suzbiti morat će pričati da se HDZ makne s vlasti pa ću ponoviti da bi to trebao biti prvi glavni najvažniji cilj kompletne oporbe koliko god se mi međusobno ne slagali. Što se tiče ovih drugih, kako vi kažete spekulacije koje proizlaze iz pravog neznanja, ja bih rekla, znate li vi možda ovog trena na koga će se zakon sve odnositi i na koga neće? ... [[Upadica se ne čuje.]] U replici sam rekla da je glavni razlog ovako škrto skrojenog zakona to što naš ministar uopće nema iskustva u bilo kakvim procesnim pitanjima. Ima više referenci iz vaših stranačkih dužnosti koje je obavljao, čini mi se, 8, u službeno obavljenom životopisu, a svega 5 iz neke njegove stručne i znanstvene karijere. Toliko o tome tko je gdje dospio na temelju svog osobnog angažmana i rezultata i zasluga, a tko zato što ima stranačku [[Upadica: Vrijeme.]] iskaznicu HDZ-a.
Hvala. G. Borić.
Hvala lijepo. Kolegice, govorite o micanju HDZ-a s vlasti stalno vam je to u vašem rječniku, vokabularu, ajmo sada na vašu jednu situaciju pa mi recite imate li moralne konflikte? Znači vi ste članica jedne stranke da bi uzimali sredstva poreznih obveznika i politička tajnica druge stranke da bi se bavili politikom. Koliko je to moralni konflikt? To smo do sada imali samo u jednom slučaju kod g. Pernara, mi znamo kako je to završilo. Da li vas to smeta kada govorite o moralu? O tome da li je nešto korupcija, da li je nešto loše? Smatrate do dobrim? Je li to greška zakona, Poslovnika, da li je to do osobe? A drugo moje pitanje, govorite o svojim kolegama da su neodgovorni, neozbiljni i nazivate ih dripcima. Jeste li htjeli smanjiti njihove šanse da pobijede ili izgube da bi vi bolje izgledali jel vi stvarno mislite o njima da su dripci koji ne zasluže da budu na čelu grada Splita, a vi ih nudite da to budu. Ajd sad mi to odgovorite.
Hvala. Odgovor.
Ajmo sad kolega Boriću jen, dva, tri. Prvo jedan, što se tiče ove dvije političke stranke obje u svom statutu imaju to da je dopušteno članovima biti članovi dvije stranke istovremeno. Te statute je odobrio vaš resorni ministar pa njega pitajte jel to moralno i u skladu sa zakonima RH. Očito je. Ajmo pod br. 2, ajmo malo na vašu osobnu situaciju stranačku, političku kakvu god hoćete, ja bi doista jako, jako voljela da i u onoj situaciji kad HDZ neće imati parlamentarnu većinu vi budete jedan od zastupnika koji će ponovno biti izabran jer ste vi najbolja garancija svaki put kad se javite za riječ da će HDZ svaku put imati sve manje i manje i manje i manje glasova. A što se tiče Splita, evo moja je privilegija to da mogu iskreno i otvoreno reći što mislim kako o vama tako i o njima. A hoće li dobiti novi mandat ili neće, to ovisi o glasovima i biračima koji imaju svoju odgovornost i dobro znaju protiv čega se stranka Centar sa ono malo ljudi, ono malo hrabrih ljudi, šačicom hrabrih ljudi [[Upadica Radin: vrijeme.]] protiv HDZ-a [[Upadica Radin: hvala, hvala.]] i vašeg podzemlja bori pa makar bili i neotesani 30-godišnjaci i dripci.
Gospodin Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Orešković, pa vi ste već dugi niz godina dio pravosuđa RH kao odvjetnica, a poglavito u vremenu kad ste bili predsjednica Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa. Sad mene zanima da li se vi barem djelomično osjećate odgovornim za stanje u pravosuđu i da li nam možete reći što ste vi u tom periodu učinili da biste na neki način poboljšali stanje, da biste unaprijedili itd., osim što povremeno vadite iz naftalina određene predmete kad vam kako odgovara za dnevno političke svrhe da biste ne znam diskreditirali političke protivnike. Evo molim vas. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam. Uvaženi zastupniče Šašlin, evo dokaz da i HDZ može postaviti jedno jako kvalitetno i dobro pitanje, najbolje možda koje ste mi postavili ikada do sada. Moja profesionalna karijera u pravosuđu traje 20 godina, osim one javne dužnosti bila sam odvjetnica, odvjetnica. Odvjetnici su po Ustavu RH i zakonima RH prva linija obrane građana, e to je ono što sam radila cijelu moju profesionalnu karijeru u najboljim, najuglednijim odvjetničkim uredima. Neki od tih ureda u kojima sam provela cijelo jedno desetljeće branili su naše branitelje, naše heroje pred Haškim tribunalom, tu sam stekla svoje znanje, svoju praksu. Branila sam najobespravljenije, najsiromašnije, najtužnije društvene skupine i na to sam ponosna i ostvarila sam sjajne rezultate kao odvjetnica u svojoj odvjetničkoj praksi. Hvala.
Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo poštovana kolegice kako ste rekli da ste dobili najbolje pitanje onda je pitanje smisla da ja vas pitam, ali evo ipak ću vas pitat. Držim da imate pravo govoriti i vaše pravo doista govoriti i iznositi vaše stavove, ali mislim da nije korektno da govorite neistinu, pa i to opetovano govorite. A radi se o sljedećem, vi na početku vašeg govora citiram rekli ste „HDZ je dobio samo 16% glasova, a mene su izabrali moji birači“, mislim da nije korektno da vi 16% uspoređujete sa 0,016% koje ste vi dobili, pa bi bar bilo korektno da to kažete. I drugo, hoćete li pisati otvoreno pismo i dalje vašim kćerima da se zaštite od predatora koji su seksualni u Splitu? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi kolega Šimičević meni je drago da vi čitate moju Face stranicu, možda ćete pročitati i još ponešto pa nešto i naučiti. Da, ja imam dvije kćeri i baš zato otvoreno govorim o tome kakvu im državu želim ostaviti u nasljeđe. Jedna od stvari osim naravno efikasne javne uprave, pravednosti, učinkovitog pravosuđa ono što je moja struka, želim i da kompletna društvena klima bude manje licemjerna. A u licemjerju ne znam ima li onih koji više prednjače od Farizeja, od lažnih Katolika, pa dajte malo pogledajte u svoje redove. Što je danas veći problem? Pogledajte kako žive mladi, dakle oni imaju svoj prostor nekih osobnih sloboda što god tko od nas o tome mislio, a najgori su političari koji im po tome čeprkaju po njihovim mobitelima, po selfijima, po društvenim mrežama. Pa to je banda, banda kolega Šimičeviću. Nema pristojnije riječi od takve.
Nemate više replika, nemate više replika. … [[Upadica se ne razumije.]]
Da, pisat ću im ponovno.
Molim vas, molim vas, molim vas, molim vas, molim vas, molim vas tiho. Gospođa Marija Jelkovac završno u ime HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Evo na kraju ću reći par riječi o ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona. Prije svega još jednom bi htjela istaknuti razloge zbog kojih donosimo ove izmjene i dopune, to je nastavak reforme kaznenog postupka u smislu proširenja upotrebe informacijsko-komunikacijskih tehnologija i to uvođenjem e-Komunikacije proširenjem uporabe tonskog snimanja na sve rasprave u kaznenom postupku te proširenjem uporabe audio video linka. Što se tiče uvođenja e-Komunikacije i daljnje jačeg korištenja komunikacije u postupku, zahtijevalo to je zahtijevalo ustvari intervenciju u određene odredbe koje reguliraju način podnošenja podnesaka, a i samu dostavu, a također je propisano za određene sudionike u postupku obligatornost primjene e-Komunikacije i to za sva državna tijela, državno odvjetništvo, odvjetnike, sudske vještake, sudske tumače i pravne osobe. Za ostale sudionike u postupku postoji mogućost korištenja e-komunikacije ako oni to žele. I mislimo da je to dobro da svakako doprinosi ubrzanju postupka, a sigurno smo svjedoci i da u vremenima krize kao što smo imali Covid krizu ovakovo komuniciranje sigurno doprinosi normalizaciji odnosa i daljnjem radu sudova. Tako da mislimo da u budućnosti sigurno da će to biti nužnost i da će na taj način u društvu, ne samo u sudstvu, nego općenito u društvu manje-više sve tako funkcionirati. Olakšava se nadalje i primjena odredbi vezanih na mogućnosti audio snimanja rasprava čime se, čim se za to ostvare tehničke mogućnosti u svim sudnicama. Međutim, već sada postoje i neki postupci gdje se koriste te tehnološke mogućnosti. Mi već sada koristimo i audio snimanje tamo gdje je to potrebno i zbog uzimanja iskaza djece kao svjedoka. Ono što je bitno za reći, to je da i kod ove odredbe nije onako kako je ovdje govorila kolegica Urša Raukar da će biti oštećeni oni, one stranke koje nemaju mogućnosti da jednostavno zbog nedostatka sredstva i zbog nedostatka mogućosti korištenja svih tih tehnologija jednostavno prate tijek postupka zato što će predsjednik vijeća uvijek moći omogućiti iz opravdanih razloga da se napravi i da se izda prijepis, a isto tako onaj okrivljenik koji nema branitelja uvijek će imati mogućnost zatražiti, zatražiti pisani otpravak. Nadalje, uvodi se obvezno snimanje svih rasprava od 1.10.2024. godine iz razloga što se smatra da će se do tada sve sudnice opremiti i da će to tada biti moguće. Što se tiče upotrebe audio-video linka to je također bitno da se i dalje osigurava mogućost proširenja tog tehnološkog dostignuća zbog toga da se poštuje privatnost stranka na sjednicama optužnog vijeća i pripremnim ročištima tada kada se to zatraži i kada je to potrebno. I o toj mogućosti također odlučuje predsjednik vijeća. I ova tehnološka dostignuća se također već sada koriste. Ono o čemu je danas bilo ovdje, što se tiče oporbe najviše govora i čemu su se oni najviše protivili, a to je ovo uvođenje zabrane dvostrukog ukidanja prvostupanjske presude, smatram da to i sve ono što su oni navodili kao nekakve argumente zašto bi zbog ovakvog uvođenja ove odredbe trebalo ići u treće čitanje ja ne vidim kao opravdani razlog za to iz razloga što se ovim u stvari postiže ubrzanje postupka i mislim da će svi oni građani koji godinama čekaju da se postupak [[Upadica: Hvala.]] završi biti u stvari, pozdravi ovakvo ubrzanje postupka [[Upadica: Hvala lijepa.]] Klub HDZ-a će podržati ove izmjene.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu, glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo sada na sljedeću točku dnevnog reda i to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, drugo čitanje, P.Z.E. br. 264. Znači radi se o drugom čitanju i primjenjuju se sve odredbe koje se tiču drugog čitanja uključujući i to da se amandmani primaju do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo. Gospodin državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić želi uzeti uvodnu riječ. Izgleda da želi, jer je već ovdje. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, zastupnice i zastupnici. Dakle, raspravljamo o Konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o parničnome postupku. Da ne bih ponavljao dio istih stvari koje je bilo u jutarnjoj raspravi, a vezano za Zakon o kaznenom postupku zašto smo to spajali? Mi smo u jednom dijelu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti iste mjere, financijska sredstva tražili kako za građanski, civilni postupak tako i za kazneni postupak. To su one teme koje se tiču tonskog snimanja rasprava, osiguravanje uvjeta za sve sudnice u tonskom snimanju, digitalne tehnologije, e-komunikacija i sve ono što je u stvari nastavak procesa reforme pravosuđa koje smo započeli prije nekoliko godina, ako jedan od sastavnih naših dakle i ciljeva ali i potreba i obveza kao punopravne članice EU da reformiramo u potpunosti i ovaj parnični postupak kao i ovaj kazneni o kojem ste raspravljali jutros. Ono što nam je najvažnije i što su najvažnije izmjene u odnosu na prvo čitanje, dakle predloženim izmjenama i dopunama uvodimo jednu veliku novinu to su precizni rokovi za završetak postupka. Parnični će postupci u prvom stupnju dovršavati se u roku od tri godine. Drugostupanjski sudovi o žalbama će odlučivati u roku od godine dana. Sporovi male vrijednosti okončat će se u roku od godine dana, a žalbeni postupak za te sporove trajati će do 6 mjeseci. Uvodi se rok za održavanje pripremnoga ročišta. Pripremno ročište od sada će se morati održati u roku od tri mjeseca od dana primitka odgovora na tužbu, odnosno isteka roka za odgovor na tužbu. Nakon zaključivanja pripremnog ročišta glavna rasprava morati će se održati najkasnije u roku od šest mjeseci. Vrhovni sud Republike Hrvatske će odluku o prijedlogu za dopuštenje revizije donijeti u roku kraćem od šest mjeseci od primitka prijedloga, a ono što je razlika u odnosu na dosadašnji institut revizije sada sve revizije će ići kao revizije po dopuštenju. Prije smo imali one iznimke koje su išle izravno bez ove kontrole. Sada će sve morati proći tu kontrolu i to smo prihvatili prijedlog Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Odluku o reviziji Vrhovni sud će biti dužan donijeti u roku od dvije godine od dana primitka revizije. Sad imamo situaciju da donošenje takve odluke traje i do pet godina. Što se tiče postupaka u sporovima male vrijednosti u pravilu će trajati, će biti pisani sporovi, dakle neće više sadržavati ročište za sporove male vrijednosti. To su one stvari kada su u pitanju recimo računi za električnu energiju ili slično. I velika novina što do sad nismo imali uvodi se plan upravljanja postupkom. Sudac će na prvom ročištu definirati hodogram aktivnosti u postupku. Ovom smo izmjenom htjeli uvesti svojevrsnu pravnu sigurnost, tako da sve stranke u postupku znaju kada će se koja radnja u postupku događati ako dođe recimo do nekih opravdanih razloga ili više sile to će se naravno uvažavati i moći će doći do određenih izmjena. Dakle, što se tiče tog procesnog kalendara, bilo je tu i rasprava da suci to već i sada rade međutim to do sada nije javno objavljivano. Sada će to morati biti poznato svim strankama. O tonskom snimanju to smo rekli isto kao i za kazneni postupak, to sad ne bih ponavljao. Što se tiče revizije također sam rekao, a ono što bi se još trebalo bolje naglasiti što se tiče oglednih postupaka oni su izrazito bitni za ujednačavanje sudske prakse, a da se nerijetko tiču ostvarivanja kolektivnih prava propisuje se da se taj postupak može osim na prijedlog suda sada pokrenuti i na prijedlog stranaka i umješača. Konačnim prijedlogom zakona brišu se odredbe o zastoju postupka radi pokušaja mirnog rješenja, to je razlika u odnosu na prvo čitanje, to je čl. 186.f. i g., time se želi spriječiti da pokušaj mirenja ne usporava parnični postupak koji je u tijeku već da se on završi u zakonito propisanome roku. Predložene izmjene korak su u jačanju povjerenja građana u pravosuđe jer će njihovim usvajanjem građani imati brze i digitalizirane postupke, te modernizirani postupak. Predlažemo HS da prihvati izmjene i dopune ZPP-a, hvala lijepo.
Hvala. Gđa. Vidović Krišto prva replika.
Sudska savjetnica Ana Santini, a kasnije sudac Andrija Krivak s Građanskog suda u Zagreba omogućili su EOS Matrixu 9. travnja '21. deložiranje majke dvoje djece, Zagrepčanke Katarine Kovačević iz njezinoga stana, stan je prodan, a 7 mjeseci kasnije, evo i taj dokument, Županijski sud u Zagrebu poništio je to rješenje o deložaciji. Osobno sam vam pisala o ovakvim slučajevima, ali vi iz Ministarstva pravosuđa oglušili ste se i neistinu tvrdite da niste nadležni, a jeste, svjesno pogodujete zelenaškim zaradama banaka i lihvarskih agencija, te svjesno nanosite štetu hrvatskim građanima, vaš Ovršni zakon, te postupanje vaših sudaca kao tog navedenog Krivaka protuustavni su i protuzakoniti, ali vi neumoljivo nanosite nepravdu običnim ljudima. Jeste li svjesni da vi kao ministarstvo i ti sudovi činite kaznena djela, jeste li svjesni da ćete morat odgovarati za ta kaznena djela i jeste li svjesni da ćete se sramiti u svojoj okolini i da ćete se sramiti svoje djece jer činite ovakvu nepravdu?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, nadam se da ste vi isto svjesni šta ste sad meni rekli. Dakle Ovršni zakon koji smo mi mijenjali nekoliko puta za razliku od drugih europskih zemalja mi smo u potpunosti okrenuli na stranu ovršenika. Što se tiče agencija koje ste spomenuli, agencije se trebaju regulirati posebnim zakonima, istina je da tu postoje određene pravne praznine, ali za taj odnos vjerovnika i dužnika mislim da je ova vlada u prošla tri mandata učinila više nego bilo koja druga. E sad kad vi nas prozivate za kaznena djela vaše obraćanje Ministarstvu pravosuđa i uprave nije baš tako kao što vi kažete, mi smo reagirali, ali ako ste svjesni toga, a ne znam dal ste pravnica ili razumijete pravo, pa ne može ministar pravosuđa, niti bilo tko iz kabineta ministra nazvati suce i reći kakvu, u kojem neovisnom postupku treba donijeti odluku. Mi smo reagirali u tom slučaju i tražili da dobijemo informacije kada se radi o tim socijalnim slučajevima, dobili smo odgovor i vi taj odgovor možete dobiti na uvid bez ikakvih problema, bez ijednog stida i srama od strane naše, od naše strane, barem, barem da se tu razumijemo.
Hvala. Gospodin Brkan, povreda Poslovnika, izvolite. Gđa. Karolina Vidović Krišto.
Hvala lijepa. Čl. 238., nemojte vrijeđati, dakle ovo je konkretan slučaj, a vi sa floskulama odgovarate, niste tu da mi docirate nego da argumentirano odgovorite, da demantirate ako je nešto netočno, odluka o deložaciji, a onda odluka da nema deložacije nakon što je žena izbačena iz stana i nakon što je stan prodan. Ovakvi se slučajevi svakodnevno dogode, a vi, što vi radite, obmanjujete hrvatsku javnost svojim floskulama i svojom jeftinom demagogijom i manipulirate ju.
Hvala, hvala lijepa. To je bila replika, dobivate opomenu, to je treća opomena koja uključuje oduzimanje riječi do kraja rasprave ove točke naravno. Idemo dalje, ovaj g. Jure Brkan.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, izmjene i dopune, Zakon o izmjenama i dopunama ZPP-u ide upravo u smjeru kako ste i naveli u obrazloženju da stranke dobiju osjećaj izvjesnosti tj. predvidivosti tijeka i okončanja postupka. Jedna od po meni glavnih izmjena i dopuna ovoga zakona je to što se propisuju rokovi u kojima prvostupanjski i drugostupanjski sudovi moraju okončati postupak. To ide na način da se potiču suci koji upravljaju postupkom da svojim pravovremenim odlukama i postupanjem utječu i na ostale sudionike postupka. Osim samog propisivanja rokova da li postoje još i elementi ovoga Zakona o izmjenama i dopunama ZPP-a koji daju sucima još veće mogućnosti da potaknu sve da se sudski sporovi završe u zadanim rokovima? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam. Uvaženi zastupniče, dakle ovi rokovi jesu u cilju ubrzanog rješavanja predmeta i zaostatka rješavanja onih predmeta koji su se nagomilali. Inače RH ima dosta problema sa kršenjem prava na razumni rok, pa upravo su ove promjene kako i u ovom parničnom postupku tako i u kaznenom išli k tome da to dovedeno u neku pristojnu razinu. Mi ne možemo izravno kažnjavati suce zbog probijanja ovih rokova, ali možemo zakonom usmjeravati sud da u tim rokovima koje smatramo da su realni i moguće ostvarivi da se to izvrši. Vi znate da smo mi mijenjali i Zakon o sudovima, da smo sucima dali nova okvirna mjerila, da smo čak u jednoj, u jednoj javnoj komunikaciji dobili određene packe zbog toga šta radimo, ali bez suradnje sudbene i izvršne vlasti, svih grana vlasti, nema ozbiljne reforme, tako kad se upire prstom u pravosuđe upire se samo u Ministarstvo pravosuđa i uprave, ali zaista stvarna reforma mora biti svih ovih neovisnih institucija zajedno i hvala vam na pitanju.
Gospodin Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, dakle u kontekstu postupaka obnavljanja spisa zbog tog što se određeni zagubio ili oštetio i pozdravljajući dakle čl. 16. i 17. u kontekstu obveznog tonskog snimanja pitanje je vrlo jednostavno. Kad ili koja je nekakva krajnja granica kad se planira kompletno prijeći u digitalu i ostaviti po strani ovu papirologiju jer će biti jeftinije, učinkovitije i sve ostalo što ide s tim? Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, bilo bi dobro da to bude danas i sutra, ali evo to je jedan veliki proces gdje se svaka sudnica mora tehnički opremiti. Zato smo mi kandidirali u NPOO za sredstva iz EU i plan je po ovome što stoji do 2024.g. da bi to bilo izvršeno ali što se tiče ovdje neke promjene ona fakultativna, a ovdje snimanja postaju obvezna. Mi u potpunosti sada ne bježimo od tog pisanog prijepisa dakle rasprava nego vodimo ka tome da korak po korak navikavamo ljude, stranke u postupku i građane i suce i odvjetnike da se prelazi u potpuno digitalizirani sustav. Mi to ne možemo preko noći, da problema ima, ima, mi smo to svjesni. Vidjeli smo iskustva drugih zemalja, mislim da u nekim dijelovima ovih zakona nema baš previše potrebe za nekom velikom politizacijom i svađom jer ovaj to je mislim naš zajednički cilj za budućnost ove zemlje.
Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sukladno Nacionalnom planu oporavka i otpornosti pred nama je danas Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku. Čuli smo u raspravi da i dobar dio opozicije pozdravlja izmjene koje će se danas donijeti što svakako govori da je zakon kvalitetno pripremljen i da u biti ide u smjeru ostvarivanja svoje svrhe i cilja, a to je brže i učinkovitije pravosuđe i učinkovitiji pravosudni sustav za sve građane naše zemlje. Iz toga razloga ne bih ponavljao sve novine kao i vi što ste rekli koje smo mogli čuti i prilikom prvoga čitanja, ali bih vas zato zamolio da objasnite dakle jedan dio koji se možda u prvom čitanju pokazao kao problematičan, a to je vezano za tonsko snimanje odnosno za prijepis. Jel se stvorila slika da u biti prijepisa više neće biti, a što u stvari nije točno.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepo. Vi ste sami rekli koje su prednosti ovih promjena. Kao što sam rekao uvaženom zastupniku to tonsko snimanje ne ide u ovom trenutku nego kada se ispune tehnički uvjeti i kada ministar pravosuđa odlukom donese da su tehnički uvjeti ispunjeni. Što se tiče ovoga prijepisa na zahtjev stranke se moraju usuglasiti da prijepisa nema, a ako stranka traži prijepis ona će ga dobiti. Tako da ono što smo imali kao nedostatke da osobe slabijeg imovnog statusa neće moći sudjelovati u jednakoj dakle količini u raspravnome postupku s jednakim pravima to nije točno. Dakle, na zahtjev strane prijepis će se dobiti. Nama je cilj ako ćemo ići u promjenu da tu postoji određeni rizik, ali zajednički je rizik to za nekakvu modernizaciju postupka u onom cilju modernizacije ali i kraćeg trajanja postupka bez previše papira. Mi smo posjetili Estoniju, vidjeli smo kako to tamo funkcionira. Mislim to nam može biti možda neki najbolji primjer, ali ima i drugih zemalja koje su korak po korak ovo učinile. Sada smo to danas mi, sutra će biti netko drugi, ali to je budućnost pravosudnog sustava u cjelini.
Hvala. Gospođa Orešković.
Zahvaljujem. Uvaženi predstavniče predlagatelja nekako mi se čini da su sve ove izmjene zakona skrojene tako da prate potrebe povlačenja sredstava iz europskih fondova, a ne sa ciljem ubrzavanja parničnih postupaka. Naime, vi ovdje jeste propisali striktne rokove u kojima sudovi trebaju donijeti svoje odluke i to se nekako može na prvu činiti kao obećana zemlja onima koji žele brže i učinkovitije pravosuđe međutim postoji problem pa vas ja sada pitam. Jeste li vi uopće analizirali što su procesni problemi koji uzrokuju dugotrajnost sudskih postupaka i eventualne radnje koje, kojima se taj proces odugovlači? I na koji način ste ovakvim sjeckanjem rokova vi te probleme otklonili? To iz obrazloženja zakona ne proizlazi.
Hvala. Odgovor.
Hvala. Uvažena zastupnice, vi ste pravnica, odvjetnica vi znate da mi ne znamo kako će ova mjera utjecati u budućnosti s obzirom na okvir koji smo odredili. Dakle, radna skupina, članovi naše radne skupine, analizirali smo sve na vaše prvo pitanje kako, zašto i zbog čega, sad da li to vama odgovara ili ne ja ne znam. Ja smatram da su to radili stručni i neovisni ljudi nisu inficirani politikom, inficirani su strukom i mi ćemo vidjeti u vremenu koje je pred nama da li to je dobro ili nije dobro. Bez rokova nije dobro sigurno. Sa, istina je da ovdje nema kažnjavanja za probijanje rokova, nema stegovnih postupaka za ovo, ali dajemo neki okvir. Ako se to pokaže da su potrebne izmjene to ćemo sigurno učiniti. Vi znate da mi ne možemo u svakom predmetu reći striktno da će on trajati 3 godine ili godinu dana, postoje određeni predmeti koji trebaju puno više vremena. Ja smatram da je ovo dobra promjena i korak naprijed u odnosu na sustav koji imamo.
Hvala. Gospodin Pavić.
Poštovani tajniče imam nekoliko pitanje. Prvo pitanje u kojoj su fazi javni natječaji za nabavku opreme za snimanje na sudovima, za izvođenje radova na sudovima i za obuku zaposlenika na sudovima? Drugo pitanje, jeste li svjesni da Članak 13. zapravo ograničava suce na način da oni moraju imati točno određeni zapisnik koji, u kojem piše da će prilog biti tonski zapis. Nema nigdje u zakonu napomenuto da postoji mogućnost nekakvog drugačijeg zapisnika. I treće, rekli ste malo prije kolegi da će biti prilog ukoliko netko to zatraži, da će biti zapravo transkript odnosno da će biti prijepis. Tko će taj prijepis napraviti i tko će ga platiti?
Odgovor.
Hvala lijepo. Radit će ga oni koji ga i sad rade što se tiče prijepisa. Ali ja sam rekao, vi ste sve to pratili od jutros pa nije tonsko snimanje od sada, tonsko snimanje će ići u fazama kad se ispune tehnički uvjeti. Pitate me u kojoj su fazi natječaji, rekao sam da su to sredstva koja se povlače do 2024. godine u okviru Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Dakle, neće se prijeći, sustav ostaje takav kakav je trenutno sa, dok se ne ispune tehnički uvjeti da će on moći prijeći na ovo. Dakle, mi sad pričamo o 2022. o dvije godine koje su ispred nas. Dakle, nema tu nikakvih skrivenih kvačica, niti smo mi suce doveli u situaciju da će morati raditi nešto što neće moći u parničnome postupku. Dio ovih promjena su radili i suci svih razina sudova od najniže do najviše i oni koji se bave parničnim postupkom, stručnjaci, razumijete. Mi smo kad tražimo članove radne skupine pozvali predsjednike sudova da oni kažu koje stručnjake žele unutra. Nismo mi ovo sami iznjedrili. Ovo nije politički proizvod, ovo je proizvod i struke i sudova. Neki su zahtjevi, mi smo neke zahtjeve nevoljko prihvatili, ali smo ih prihvatili kao zahtjeve stuke.
Hvala. Gospodin Lerotić.
Poštovani državni tajniče mene zanima koliko u ovom trenutku imamo sudnica koje tehnički mogu ispoštovati ovaj zakon koji, o kojem danas ovdje raspravljamo i rekli ste da planirate da se svi tehnički uvjeti u svim sudnicama budu u mogućnosti do 2024. pa me zanima koliko bi to odnosno koliko planirate i očekujete da će sve to skupa koštati?
To je u prvoj fazi poštovani …
Samo polako, odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala potpredsjedniče. U prvoj fazi je tu predviđeno nekih 50-ak milijuna kuna. U ovim fazama do 2024. to će biti puno više, ja u ovom trenutku to, taj okvir ne znam jer za pravosuđe je dosta velik. Što se tiče koje sudnice sad ispunjavaju po ovim uvjetima sada ih potpuno po ovim uvjetima nemamo. Sad imamo sudnice koje mogu ispunjavati uvjete samo za audio fakultativno audio snimanje. To je na najvećim sudovima. Dakle, da bi se ova mjera mora provesti to su pokazatelji koji se moraju ispuniti prema EU inače financiranja nema, moraju biti sve sudnice opremljene. Mi smo neke uređaje uzimali kao što … [[Govornik se ne razumije.]] za snimanje rasprava na sudovima. Tu smo imali i određene plus i određene minuse i dakle i sad to u budućnosti se sve popravlja i ne prelazi se ni na jedan sustav bez dok Ministarstvo pravosuđa ne donese odluku da je sustav spreman za to. Zbog sigurnosti i zbog toga da se ne bi ugrozila dakle nekakva transparentnost postupka.
Replika poštovane zastupnice Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče mišljenja sam da bi u ovim izmjenama trebalo dodati da je sud kad odlučuje o ugovornom odnosu dužan po službenoj dužnosti paziti na ništetnost toga ugovornog odnosa ukoliko je isti priložen u spisu. Naime, odredba o ništetnosti za sada se primjenjuje samo na temelju Zakona o obveznim odnosima, ali ne i na temelju Zakona o parničnom postupku pa sudovi često zanemaruju tu svoju dužnost. Što vi mislite o tome?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice može se raspravljati o ovim procesnim problemima, svjesni smo da ih ima. Ja vjerujem da ćete bi u dobroj vjeri podržati ove zakonske izmjene za koje smatram da su dobre i potrebne. Isto ste pravnica i razumijete da u nekim stvarima ne možemo napraviti pomak u istom trenutku, ali siguran sam ako ćemo se vratiti u neke mandate prije i neke čak i vlade prije i ove naše da smo mi napravili, ne ova vlada nego i prošla i prošle, tu nećemo izvrijeđat nikoga, velike pomake u ovome procesnom dijelu. Mi vodimo brigu što nas više muču da ovi parnični postupci i građanski imamo i po 27 godina postupak koji je još uvijek na sudu nepravomoćan. To je naš zajednički cilj da mi to spriječimo. Ovo su izmjene koje će dovesti do toga. Ove neke stvari koje pitate su i pitanje za sudove i suce jer u nekim stvarima mi nemamo izravne alate da utječemo na neovisnost sudačke procjene i donošenje sudačkih odluka.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovani državni tajniče o samom zakonu će biti prilike u raspravi no ono što bi volio dobiti kao odgovor od vas što ćemo sa kadrovskom strukturom? Kako ćemo definirati buduća prava sudskih savjetnika za koje znamo da su potplaćeni? Što ćemo sa pravosudnom policijom, što ćemo sa zapisničarkama? I da sad ne nabrajam sve one ljude koji čine dio suda, a znamo i sami da su debelo potplaćeni pogotovo kad znamo u kakvom kriznom momentu danas živimo. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo. Uvaženi zastupniče mi smo imali dosta dobre i konstruktivne rasprave na našem Odboru za pravosuđe kojem vi predsjedavate, mi smo svjesni problema o niskim plaćama u sustavu i ministar je u svom javnom obraćanju rekao da bi se to ovim sustavom Zakona o plaćama do 2023. godine te promjene trebale vidjeti i osobno se zalažem za to i smatram da je to premalo da ljudi imaju 3,5-4.000 kuna plaću. Što se tiče pravosudne policije u zatvorskom sustavu oni ipak imaju nešto veću tu prosječnu plaću jer imaju dodatak od 30% i rade u određenim težim uvjetima i tu plaće nisu čak, više su od 7.000 kuna, a neke su i 9.000 u prosjeku, ali specifični su uvjeti. Ovo što je naš zajednički cilj i mi ćemo napraviti, mi ćemo tu pravdu odnosno nepravdu dosadašnju ispraviti ovim novim zakonom. To je vrlo teško radi se što se kaže dan i noć jer tu trebate veliki broj ljudi zadovoljiti. Ne možete jednu stranu da, drugu ne. Ja mislim da će to biti jedna pozitivna promjena koja evo treba nam još ovih godinu dana.
Hvala vam lijepo gospodine državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Ante Kujundžić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, možemo se složiti da su Hrvatsku devastirali znalci. Nije sustav devastirao niti je u njemu egzistirao bilo tko, tko nešto u navodnicima ne zna. Jer ljudi iz struke su nad doveli u situaciju u kojoj evo i ovaj zakon u zadnjih 10-ak godina mijenjamo 4 put. Možemo i slobodno reći da su ovu državu vodili radnici pitanje da li bi bila u ovakvom stanju, da li su ovakve zakone mada ovaj pozdravljamo u nekakvim njegovim izmjenama i sve ono što ću reći nije produkt mog znanja jer nije mi struka, ali jest nekog tko je u struci i sve ono što ću apostrofirat bi htio da se shvati dobronamjerno pa ukoliko i prepoznate nešto što eventualno može koristiti jer uvijek su pametniji čovjek i magarac, a ja prihvaćam u ovoj fazi da sam ja magarac ovaj bilo bi dobro. Dakle, Članak 1. Zakona o parničnom postupku više-manje je svima jasno da uređuje pravila postupka na temelju kojih sud raspravlja i odlučuje o sporovima, osnovnim pravima i obvezama parničnih stranaka, o osobnim i obiteljskim odnosima, o radnim odnosima, trgovačkim, imovinskim i drugim građansko pravnim sporovima ako zakonom nije određeno da sud za neke od tih sporova rješava po pravilima kojeg drugog postupka. Ko takav predmet je složit ćemo se od osobitog interesa svih građana jer predstavlja jednu procesnu garanciju jednakosti građana pred zakonom kao i stranaka pred sudom. Predstojeće izmjene navedenog zakona kako rekoh bit će 4 opsežnija izmjena u zadnjih 10-ak godina, dakle u prosjeku se jedan od najvažnijih procesnih zakona u državi mijenja jednom u 2,5 godine. I upravo zbog tako čestih izmjena otežava se rad rješavateljima u parničnome postupku, dakle sucima i sudskim savjetnicima zato što se rješavatelji ne stignu faktički niti prilagoditi na jednu izmjenu, a već je došla jedna druga. Možemo slobodno reći da jedan oblik nestabilnosti takvih glavnih procesnih zakona sigurno dovodi i do nestabilnosti postupaka samim time i do pravne nesigurnosti. Valja istaknuti da sa Zakonom o parničnom postupku podredno primjenjuje i u brojnim drugim postupcima, dakle zemljišno-knjižnim, ovršnim, stečajnim, izvan parničnim pa sa njegovim šestim izmjenama praktički mijenjaju i sami ti postupci što sigurno nije ono što bi nam trebao biti jedan oblik rada ovog Parlamenta i samog predlagatelja u budućnosti. Dakle, članak 16. i 17. kao što sam i pohvalio u samoj svojoj replici uvođenje obveznog tonskog snimanja je potrebno. S tim ćemo se složiti svi mi koji smo laici ili magarci i svi oni koji su u sustavu koji su znalci. Često se u praksi dogodi da u zapisnik ne uđe sve što su stranke u postupku rekle ili bude napisano na netočan način, a tonskim snimanjem to će biti onemogućeno jer se tonska snimka može u svakome trenutku naravno reproducirati, preslušati, vidjeti otprilike u kojem grmu leži zec. Valja istaknuti da će za primjenu navedene odredbe biti potrebna velika novčana ulaganja na svim sudovima zbog toga što će biti nužno omogućiti tehničke mogućnosti sudova a koje trenutno ne postoje. Primjerice i starija računala na kojima nema ni kamere, ni snimača zvuka, instalacije novih programa itd. itd. dok u samoj infrastrukturi, dakle pojedinih sudova ili velikoj većini sudova u RH mislim da ne treba ni govoriti, ali direktno nije ni krivnja ovog današnjeg resora nego možemo reći da je zapravo to krivnja jednog cijelog oblika zanemarivanja same infrastrukture u ovom području, pa i puno prije od samostalnosti naše države. Dakle, članak 40. i 41. uvođenje plana upravljanja postupkom, dakle uvodi se novi institut plan upravljanja postupkom. Plan upravljanja postupkom bi u pravilu odredio sud rješenjem na prvom ročištu u postupku. Isti bi sadržavao sažetak spornih činjenica i pravnih pitanja, dokazna sredstva za utvrđivanje spornih činjenica, rok za pribavljanje dokaznih sredstava, rok za podnošenje pisanih očitovanja stranaka itd. itd. Navedenim se institutom po mišljenju onog tko u ovom sustavu radi neće ništa bitnije promijeniti jer je sud i do sad na pripremnom ročištu, dakle na prvome ročištu morao utvrditi sporne činjenice, odlučiti kojim će dokazima te činjenice utvrđivati, te po završetku prethodnog postupka zakazati ročište za glavnu raspravu. Činjenica da će sve navedeno sud napisati u rješenju ništa ne doprinosi ubrzanju ili pojednostavljenju postupka, a nepotrebno se opterećuje rješavatelja dodatnom radnjom. Dakle i nije jasno koja je svrha plana, dakle upravljanja postupkom naročito kada se u izmjenama predlaže da ga sud može naknadno i mijenjati čak i bez izjašnjavanja stranaka ako to ne bi utjecalo na rokove za radnje stranaka u postupku iz čega proizlazi da sud planom neće biti vezan u daljnjem postupku. Što se tiče propisivanja rokova u kojima sudovi moraju okončati postupak, dakle članak 28., 51., 67., 68. Navedenim odredbama predlaže se da se parnični postupak pred prvostupanjskim sudom mora okončati u roku kraćem od tri godine od podnošenja tužbe. Postupak po žalbi se mora okončati u roku kraćem od godinu dana od primitka žalbe na drugostupanjskom sudu. Vrhovni sud je dužan odlučiti o prijedlogu za dopuštenje revizije u roku kraćem od 6 mjeseci od primitka navedenog prijedloga, dok je o reviziji Vrhovni sud dužan odlučiti u roku kraćem od 2 godine od dana primitka revizije. Zamjerke na navedene prijedloge izmjena su što nije propisana pravna posljedica u slučaju nepostupanja po navedenim rokovima zbog čega bi te odredbe mogle postati mrtvo slovo na papiru što često puta zna u nas u Hrvatskoj dakle i biti pravilo zbog pojedinog drljavog usudio bih se reći rada u svim sustavima, a poglavito u ovom koji se direktno reflektira, dakle na život pojedinca. Valja istaknuti da nije jasno kako su određeni ovi rokovi i zašto su određeni jedinstveno za sve vrste parničnoga postupka kad je jasno da nisu svi postupci jednako pravno i činjenično složeni, a niti su svi sudovi jednako opterećeni. Različita je opterećenost suca na Općinskom građanskom sudu u Zagrebu u odnosu na suca u nekom malom gradu, a predloženi rokovi su jednaki više-manje za sve. Mislimo da to treba preciznije propisati. Za različite vrste parničnoga postupka treba propisati primjerene rokove, jer primjerice rok od tri godine pred prvostupanjskim sudovima za većinu postupaka je predug, a za neke postupke je prekratak. I zaključno. Dakle, uvođenje nezakonitog dokaza u parničnome postupku, dakle riječ je o članku 32. predloženih izmjena. Navedenim prijedlogom nije propisano što se to smatra nezakonitim dokazom, a niti je isto propisano trenutnom verzijom ZPP-a, pa smatramo da treba jasno propisati što se smatra nezakonitim dokazom. I završno članak 90. do 93., dakle redefiniranje instituta oglednog postupka. Predlaže se proširenje kruga ovlaštenih predlagatelja koji mogu predložiti zakazivanje sjednica sudskog odjela kako bi se raspravilo o pretpostavkama za podnošenje prijedloga za pokretanje oglednog postupka Vrhovnom sudu za rješenje pitanja važnog za jedinstvenu primjenu prava. Do sad je ogledni postupak pred Vrhovnim sudom mogao inicirati samo sud, a sad se predlaže da isto sud može inicirati na prijedlog stranaka i u … [[Govornik se ne razumije.]] Mislim da je ovaj institut i dalje nedovoljno razrađen, nije uopće propisano tko šalje prijedlog za pokretanje oglednog postupka Vrhovnom sudu, dakle je li to sudac pojedinac, je li to vijeće, koja je uloga sjednice u pokretanju postupka itd. itd. Dakle, nedorečeno i trenutnim zakonom, a i onda ovim samim izmjenama, dakle ostaje jedan poprilična nejasnoća u ovom dijelu. To bi dakle od ovog sudskog savjetnika koji dakle ovo radi svakodnevno, evo malo nam je pomogao, pa evo ukoliko će nešto vama koristiti bili bismo zahvalni. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, državni tajnici, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Pa odma možemo reći da je ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni ZPP-a bitno bolje rješenje, zapravo prihvatljivo rješenje u odnosu na ono što su nam prije 4-5 sati prezentirali i na što smo s opravdanjem mi svi u oporbi digli svoj glas protiv prije svega temeljeći svoje, svoje odluke na, na, na autoritetima znanstveno stručne misli odnosno visoko, sudske prakse našeg vrhovnog i visokih sudova. Zašto to govorim, zašto radim tu distinkciju? Zato što vam hoćemo reći da ono što prepoznajemo kao dobro, kao neprijeporno u interesu hrvatskih građana ćemo pohvalit. To je zapravo svakoj čestoj oporbi i to, to uopće nije problem reći i priznati ovo je dobro, ovo ćemo podržati, ono što nije dobro nećemo i zato što nećemo za to ćemo dati argumente. E sad da se ne vrtimo u krug imali ste priliku čut od kolege Kujundžića da je sudski savjetnika anonimni, hvala mu, dao osvrt, pa sigurno da je to ovaj hvale vrijedna ovaj, hvale vrijedan materijal koji iznutra opisuje stvari i treba tome dat značaj i pročitati, ali mi ćemo ovako čitajući i temeljeći svoje impresije na vlastitim doživljajima reći da nam se strahovito jako sviđa i dopada i da podržavamo činjenicu da ste ugradili ne samo instruktivne nego i baš obvezujuće rokove za naše prvostupanjske i drugostupanjske sudove za suđenje u sporovima male vrijednosti, za revizijske postupke, uveli ste model oglednog postupka također i čitav niz detalja najvećih zapravo iskoraka da implementirate tu u naše svakodnevno suđenje te dosege informacijsko komunikacijskih tehnologija koje je samo stvar tehnike da ih ugradite, al novac vam je za to osiguran kako smo imali prilike vidjet, samo treba znači provest određene natječaje ili ne znam nekakve pravno ih trebate donijeti kao ministar, vidim da ste si to dali u roku 60 dana da ćete to donijet, to je relativno prihvatljivo inače bi ja rado da to traje 30 dana, al dobro, 60 dana nije, nije puno u odnosu na ono što je prije nekoliko dana predložio MUP da čekamo pravnih godinu dana, tako da svaka čast i ovaj na urgenciji. Znači ima tu čitav niz, sad da ja ne idem u sve detalje, kao stranka i sam sam bio u nekoliko tih postupaka i tuženik i tužitelj u građanskim postupcima, parničnim i znam da će to biti jako dobro eksploatirano od strane naših marljivih i vrijednih sudaca i sutkinja u parničnom postupku i sve će to doprinjet ubrzanom, ubrzanom suđenju i eto ostvarenju pravde za svakoga od nas. Tu ste ugradili odredbu o olakšanoj dostavi pismena u skladu sa pravnom stečevinom EU i Uredbe Europskog parlamenta i Europskog vijeća iz 2020., ovaj to je isto usklađenje da se tu previše ne gubi vremena angažirajući naše konzulate itd., sve to skupa, naše fizičke osobe, pravne, fizičke osobe prije svega koje su specifičnog obrtničkog zanimanja, liječnici, obrtnici i ne znam bave se određenim djelatnostima, obvezali ste da se implementiraju, da se uključe u nekakvom roku od godinu dana u taj informacijski zaštićeni sustav i u svakom slučaju kao Klub Hrvatskih suverenista mi ćemo dati za ovaj prijedlog zakona svoj glas jer smatramo da one primjedbe koje, koje su ostale ipak su minornog značaja u odnosu na koristi koje očekujemo, a na vama je da to, evo to je ta 4-5 izmjena, na vama je da to pratite i, i da razmišljate isto tako o donošenju nekakvog pročišćenog teksta zakona da, da se to sad ne gomila, pa to će bit lakše studentima prije svega, a i sucima da se lakše snalaze nakon tih silnih izmjena. Evo želim vam uspjeh u radu i što više, što više ovaj, u što kraćem roku završenih parničnih postupaka. Prof. Triba bi bio sretan da je danas među nama, ali eto to je naš dug prema njima. Živili, bok.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a govorit će poštovana zastupnica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče sabora, uvaženi državni tajnici. Dakle, govorimo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama ZPP-a i prvo što treba reći je da su ove promjene koje su se dogodile u odnosu na prvo čitanje jezičke i nomotehničke prirode. Kažu neki praktičari da česte promjene zakona, a posebice one koje, procesnih zakona nisu dobre za sudsku praksu, pa prema nekim tumačenjima čak i pridonose duljem trajanju postupaka. Temeljni procesni zakon se mijenja u prosjeku svake 2-3.g. i u tom razdoblju se zapravo ne stigne ni uskladiti sudska praksa i to je ono što praktičari ne vole. Međutim, šta kažu građani, građani kažu da je povjerenje u pravosuđe, da je vrlo nisko i da često ga dovodi se u pitanje čemu svakako doprinose dugotrajni postupci tako da je ova namjera skraćenja dugotrajnosti postupka nešto što, što svi dakle željno očekujemo ukoliko se ona zaista i desi i svakako da tome treba stati na kraj odnosno skratiti trajanje postupka jer je to neizostavni preduvjet za vraćanje povjerenja građana u pravosuđe. To bismo trebali postići propisivanjem rokova u kojima prvostupanjski i drugostupanjski sudovi moraju okončati postupak i ovo bi trebalo rezultirati poticanjem sudaca koji upravljaju postupkom da svojim pravovremenim odlukama i postupanjem utječu na ostale sudionike postupka. Jedan dio struke se je zapravo uvođenje instruktivnih rokova u kojima bi se predmete na svim stupnjevima sudovanja trebalo dovršiti zapravo smatra također problematičnim, kao što sam rekla u nekim odredbama ZPP-a već su propisani instruktivni rokovi, a struka ističe kako to nije dovelo do velikog ubrzanja postupanja u recimo radnim sporovima, s druge strane ako sudac ostvari rezultate kojim su propisani okvirnim mjerilima za rad sudaca, a nije uspio riješiti sve predmete u propisanim instruktivnim rokovima neće se moći govoriti o neurednom obnašanju sudačke dužnosti. Ostalo je u zraku i donekle nejasno kojim kriterijima su određeni upravo predloženi rokovi jedinstveno za sve postupke neovisno o vrsti predmeta, njegovoj činjeničnoj i pravnoj složenosti, ponašanju stranaka, te postupanju suda. Nisu jasne ni pravne posljedice u slučaju ne postupanja po navedenim rokovima i važno bi bilo pojasniti primjenu i odnos predloženih rokova u postupcima u kojima se ZPP podredno primjenjuje, primjerice recimo u ovršnom kao jasno naznačiti na koji način se, zapravo na predložene rokove, predloženi rokovi za okončanje utječe prekid postupaka za čijeg trajanja sud ne može poduzimati radnje u postupku. Ova pitanja kao što sam rekla nekako su ostala u zraku. Iskorak je svakako u pravcu vraćanja povjerenja je sigurno i modernizacija odnosno digitalizacija i na koju je definitivno utjecala i korona koja je na neki način ubrzala cijeli ovaj proces. Digitalizacija sa sobom vuče i ekonomičnost i racionalnost postupanja, pa se tako reforma parničnog postupka bazira na održavanju ročišta na daljinu uvođenje obveznog tonskog snimanja, uređenje postupaka u sporovima male vrijednosti, kao i u pravilu pisanog postupka i propisivanje rokova za okončanje postupaka na pojedinoj instanci suđenja. Uređenjem navedenog ostvaruje se nova metodologija rada u vođenju sudskih postupaka i njihove koncentracije, jača se procesna disciplina svih sudionika, te se olakšava rad sucima u značajne uštede na radnom materijalu. Naravno da sve ovo utječe i na transparentnost postupka čega sigurno da u određenim fazama postupka je nedostajalo. Kao naličje ove priče jeste namjera uvođenja tonskog snimanja rasprava u parničnom postupku koja zahtjeva velika ulaganja u sudove i to na svim nivoima, ali jednako tako strankama treba omogućiti da koriste tonske snimke pogotovo ukoliko neće biti prijepisa zapisnika. Raspravu na daljinu je značajno lakše provesti recimo u trgovačkim sudovima gdje se vode sporovi između pravnih osoba gdje su u pravilu zastupnici stranaka i odvjetnici, ali se postavlja pitanje kako će se to provesti u klasičnom parničnom postupku gdje se često pojavljuju stranke bez odvjetnika, stranke koje nemaju tehničkih mogućnosti sudjelovati u raspravi na daljinu i svakako da pri tome treba voditi računa o pravu stranaka na pristup sudu. Digitalizacija bi bila primjerice i potpuno napuštanje papirnate forme sudskih spisa i uvođenje integralnog elektroničkog spisa što predstavlja ogromnu svakako u neku ruku pravosudnu reformu. Dakle, čuli smo o oglednom primjerku od 2019.g. kada je uveden ovaj institut i koji nije baš zaživio na način na koji je inicijalno zamišljen, pa je vrhovni sud od 2019. do danas zaprimio tek 3 prijedloga za pokretanje oglednog postupka. Kako bi se potaknulo na češće korištenje ovog instituta kao posebno važnog za ujednačavanje sudske prakse redefiniran je dio odredbi na način da se taj postupak može pokrenuti kako na prijedlog suda tako i na prijedlog stranaka i umješača. Dobro je, u tom smislu dobro je rješenje da je proširen krug mogućih predlagatelja, ali i činjenica da je proširen sastav vijeća Vrhovnog suda RH koji dopušta pokretanje tog postupka, te kasnije donosi i odluku. Neke izmjene će suce koji nisu dobri organizatori posla natjerati da to postanu jer se vodi svojevrsni procesni kalendar i sudac će po zakonu dakle morati planirati svoj rad, već na prvom ročištu hodogram aktivnosti i, a to što će mu biti propisano što sve u njemu mora biti sadržano. Prema predloženim izmjenama prošireno vijeće vrhovnog suda od 13 sudaca dakle bi odlučilo o spornom pitanju i na taj način bi se došlo do pravnog shvaćanja koje bi onda primjenjivali niže stupanjski sudovi ili primjerice u sporovima sa državom državno odvjetništvo bi moglo krenuti u zaključivanje nagodbi. Na taj način bi se smanjili kako troškovi postupka, ali bi se i ubrzalo rješavanje većeg broja predmeta i to sasvim sigurno može pridonijeti bržem rješavanju parnica. Bilo kako bilo u posljednjih 30.g. mijenjali smo ovaj zakon puno puta, nekad na bolje, nekad na lošije, ali kako vidimo i u samom prijedlogu izmjena i dopuna, predlagatelj je nekako provukao kao opciju mogućnost donošenja potpuno novog Zakona o parničkom postupku i tu mogućnost dakle kao takvu nije isključio. Ipak su mnogobrojni benefiti ovog Zakona i Klub zastupnika SDSS-a će ga podržati. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika socijaldemokrata govorit će poštovana zastupnica Romana Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. ZPP u zadnjih nekoliko izmjena mijenjan je s ciljem prevladavanja uočenih problema u njegovoj primjeni i u cilju što efikasnije građanskopravne zaštite, posebice za funkcionalizacijom, ubrzanjem i smanjenjem troškova parničkog postupka. I ovim izmjenama i dopunama cilj je daljnje unaprjeđivanje građanskopravne zaštite te usklađivanje sa propisima EU. Suočeni sa izvanrednim okolnostima koje je prouzročila kriza uzrokovana pandemijom Covida-19 i promjenom okolnosti i načina na koji će čitavi svijet morao, na koji se čitavi svijet morao prilagoditi novonastalim okolnostima, postaje imperativ digitalizacija pravosuđa sa ciljem osiguravanja efikasnog parničnog postupka. Kroz digitalizaciju postupka smanjit će se broj neriješenih predmeta pri sudovima u RH, ali potrebno je predvidjeti i moguće zamke kroz pojedina digitalna postupanja koja mogu dovesti do povrede prava na pravični postupak. Nadalje, unatoč nastojanju zakonodavca da ubrza sudske postupke, upitno je koliko će još vremena proći do ostvarenja toga cilja. Naime, potrebno je napustiti papirnatu formu sudskih spisa te uvesti rokove za suca, a sve to iziskuje prilagodbe i vrijeme. Prijedlog izmjene uvodi obvezu brzog rješavanja starih predmeta koji su započeti prije 1. travnja 2013. g. u kojima do stupanja na snagu nije donesena prvostupanjska presuda. Nije u potpunosti jasno kako je odabran baš taj datum niti objašnjeno kako će sada postati moguće nešto što do sada nije bilo, stoga tražimo od Ministarstva koje su to specificirane mjere koje bi kredibilno mogle osigurati da se takav cilj i ostvari. Također, ističemo da godišnji priliv novih parničnih sporova u Hrvatskoj ne može objasniti veliki broj neriješenih sporova u hrvatskome pravosuđu suprotno onom što se često sugerira u javnosti. Statistički podaci EU naime pokazuju da je godišnji broj novopokrenutih parničnih sporova u odnosu na broj sudaca u Hrvatskoj znatno manji nego u prosjeku drugih članica EU. To upućuje da nije problem u broju parnica nego u produktivnosti sudskog sustava. Stoga predlažemo da predsjednik nadležnoga suda mora u slučaju premašivanja ovih ekstremnih krajnjih rokova podnijeti obrazloženi izvještaj nadležnome Ministarstvu i predsjedniku Vrhovnoga suda s ocjenom postoje li razlozi za pokretanje stegovnih postupaka, a ako ne, onda koje druge uzroke treba otkloniti da bi se ostvarilo suđenje u razumnome roku? Isti takav izvještaj predsjednici sudova trebaju podnijeti kod svih sporova koje RH izgubi zbog povrede prava na parnično suđenje u razumnome roku. U sadašnjoj situaciji događaju se brojna nepravična suđenja, što se potvrđuje sudskim presudama, nanosi se šteta ugledu države te stvaraju budžetski troškovi. Takvo stanje ne smije biti prihvatljivo te nakon svakog odbitka takvog spora treba utvrditi uzroke i odgovornost. Veliku ulogu u skraćivanju dužine sudskih postupaka ima i sveobuhvatna revizija procesnih propisa. S tim u vezi predlažemo da Ministarstvo formira daleko šire stručne timove nego do sada, sastavljene od praktičara sudaca, odvjetnika, akademika te stručnjaka Ministarstva radi revizije tih procesnih propisa s ciljem povećanja njihove funkcionalnosti i pojednostavljenja, no svakako uz poštivanje temeljnih ljudskih procesnih prava. Kod uvođenja tonskog snimanja rasprava u parničnom postupku, da bi takvo rješenje funkcioniralo, potrebno je u potpunosti opremiti sudove i to na svim razinama, ali i omogućiti strankama da imaju po mogućnosti, koristiti te snimke. Pritom treba istaknuti da sve to iziskuje dodatna novčana sredstva i pripremu sudaca, odvjetnika i stranaka. Isto tako, objavljeni Nacrt Strategije razvoja pravosuđa do 2027. g., kao i drugi nedavni zakonski prijedlozi ne predviđaju sistematske korake u tom smjeru. Stoga se pitamo kada možemo očekivati takvu reformu. Prilikom održavanja ročišta na daljinu, što se predlaže ovim izmjenama i dopunama, potrebno je voditi računa da sve stranke nemaju tehničke mogućnosti sudjelovanja u raspravi na daljinu, odnosno mora se osigurati da sve stranke imaju jednak pristup sudu. Kako se ne bi nazadovalo u primjeni ročišta na daljinu, prijedlog bi trebao zadržati korištenje komercijalnih platformi dok se ne razvije nova na temelju pravilnika Ministarstva. Novost koju možemo pozdraviti, a koju zakonodavac navodi da je i cilj izmjena i dopuna ZPP-a, osuvremenjivanje parničnog postupka u cjelini, što se ogleda i u sprječavanju odluka iznenađenja, odnosno odluka preinačenih po žalbi na temelju nove pravne ocijene spora, koja je bitno različita od pravne ocijene o kojoj se u postupku raspravljalo i koju savjesna i brižljiva stranka nije mogla razumno predvidjeti. Zaključno, iako je namjera i cilj ovih izmjena i dopuna ZPP-a ubrzanje sudskih postupaka, s obzirom da je potrebno provesti čitav niz dodatnih i pripremnih prilagodbi, to ubrzanje sigurno se neće dogoditi narednih 5 ili više godina. Uz to, budući da prvobitni zakon već ima brojne izmjene i dopune radi pravne sigurnosti, Klub zastupnika socijaldemokrati i dalje smatra da je potrebno pristupiti izradi novoga zakona.
U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Dakle razlozi izmjena i dopuna ZPP-a, kako navodi predlagatelj proizlazi iz potrebe da se u okviru kontinuiranog unaprjeđenja sustava ostvarivanja građanskopravne zaštite uređuju pravila parničnog postupka u okviru nacionalnog propisa. Dobro je što se uvodi snimanje glavnih rasprava u unošenje samo važnih dijelova činjeničnih navoda stranaka te predloženih dokaza i očitovanja u zapisniku o ročištima održanim pred prvostupanjskim sudom. Prvi prijedlog kojeg sam iznijela i kroz repliku je da bi ovim izmjenama trebalo dodati da je sud kada odlučuje o ugovornom odnosu dužan po službenoj dužnosti paziti na ništetnost toga ugovornog odnosa ukoliko je isti priložen u spisu, a i na odredbe o ništetnosti za sada se primjenjuju samo na temelju Zakona o obveznim odnosima, a ne i na temelju ZPP-a pa sudovi često zanemaruju tu svoju dužnost. S time u vezi ukazujem na intervenciju i Vrhovnog suda RH da u svojim revizijskim odlukama ukida i prvostupanjsku i drugostupanjsku odluku upravo jer niže stupanjski sudovi nisu po službenoj dužnosti pazili na ništetnost ugovornog odnosa. To je osobito važno jer nas na to obvezuje EU pravo o zaštiti potrošača. Naime, Vrhovni sud RH donio je nedavno zaključak dakle od 11. ožujka 2022. godine da je obveza ovršnog suda da u postupku ovrhe na temelju ovršnih isprava koje nisu prošle sudsku kontrolu, govorim o zadužnicama, o javno bilježničkim i ovršnim ispravama, o solemniziranim javnobilježničkim ispravama, po službenoj dužnosti provjeri nepoštednost ugovornih odredbi. Stoga je potpuno logično da kad sudovi u parnicama odlučuju o tužbenim zahtjevima u obrazloženju jasno ukažu koje su odredbe ugovorno odnosa propisane i kakvo je shvaćanje suda, je li ugovorni odnos zahvaćen samom ništetnošću. Time će između ostaloga ojačati javna percepcija o transparentnom i odgovornom radu samih sudova. Jednako tako iako bi to trebalo biti pravilo struke, ako ne za stranke koje su zastupane po odvjetnicima onda svakako za suce koji sude po ZPP-u da se poradi na sadržaju obrazloženja sudskih odluka te na jednobraznosti obrazloženja samih sudskih odluka. Naime, kada se čitaju odluke suda EU ili Europskog suda za ljudska prava onda je prilično jasan tijek donošenja odluka. U obrazloženjima naših presuda najčešće to izostaje. Vrlo često odluke su nerazumljive na način da je često nejasno koje materijalno pravo je sud primijenio na pojedini slučaj i koje činjenice je u tijeku postupka utvrdio da bi donio određenu odluku. I u ovom prijedlogu zakona žalim jer nismo iskoristili priliku pa i u žalbeni postupak uveli pravilo da se sjednice drugostupanjskih vijeća snimaju odnosno da stranke budu barem 8 dana prije održavanja sjednice vijeća koje odlučuje o žalbi obaviještene preko sustava e-komunikacija da je zakazana sjednica žalbenog vijeća te im na taj način i omogućiti praćenje sjednica žalbenih vijeća putem odgovarajućih audio vizualnih uređaja. Isto tako treba ujednačiti korištenje audio vizualnih uređaja jer sudovi zasada koriste javno dostupne besplatne servise za održavanje ročišta na daljinu pa onda izostaje i ujednačenost u prijenosu. Odluka o žalbi najčešće ovisi o izlaganju suca izvjestitelja o predmetu, a neposrednim sudjelovanjem putem audio vizualnih uređaja na sjednicama žalbenih vijeća omogućava se bitno ostvarenje načela javnosti suđenja i u samom žalbenom postupku te po potrebi neposredno sudjelovanje stranaka u žalbenom postupku ukoliko se eventualno nađe potrebno da se zatraži razjašnjenje pojedinih dijelova žalbe. Što se tiče samog revizijskog postupka pred Vrhovnim sudom RH trebalo bi urediti da stranke zajedno s prijedlogom za dopuštenjem revizije podnose i reviziju jer bi se sa time pojednostavio postupak pred Vrhovnim sudom RH. Naime, iako je uvedena digitalizacija sustava revizije nakon što je Vrhovni sud RH dopustio podnošenje revizije opet se vraća na dostavu prvostupanjskim sudovima što u konačnici stvara nepotrebno nove radnje sudske administracije na kojima se onda dodatno gubi vrijeme. Ističem da je dobro da se navodi rok u kojem bi Vrhovni sud trebao donijeti odluku o prijedlogu za dopuštenje revizije, dakle u roku od 6 mjeseci. Međutim, skrećem pažnju da pojedini prijedlozi za dopuštenje revizije i revizije čekaju na otpremu kod prvostupanjskih sudova često i duže od 90 dana. Što se tiče dostupnosti sudske prakse radi izjavljivanja dopuštanja revizije najveći problem je sa objavom odluka Visokog trgovačkog suda RH. Napominjem da niti jedna odluka Visokog trgovačkog suda RH koja je donesena u razdoblju tijekom 2020. i 2021. godine nije dostupna putem pretraživača sudske prakse Vrhovnog suda RH. S druge pak strane u 2021. godini putem pretraživača sudske prakse objavljeno je tek 70 odluka Visokog trgovačkog suda koje se uglavnom tiču odluka koje su donesene čak 2013. odnosno 2014. godine, po tom pitanju treba provesti i nadzor Ministarstva uprave i pravosuđa da se utvrdi postoje li stvarni, materijalni ili možda kadrovski problemi ili je riječ o neažurnosti samih službi. Naime, primjećuje se da su odluke dostupne putem komercijalnih pretraživača, ali nisu dostupne putem pretraživača sudske prakse Vrhovnog suda RH. Nekoliko rečenica o sporovima male vrijednosti obzirom da je ovim prijedloga izmjena i dopuna Zakona o parničnom postupku predviđeno da bi sudovi mogli donositi odluke i bez održavanja neposredne rasprave u sporovima male vrijednosti što smatram osobito lošim rješenjem posebno u slučajevima odnosno postupcima u kojima su stranke potrošači. Naime, sudovi imaju između ostalog i dužnost uputiti stranku na potrebu uzimanja stručne pravne pomoći što bez potrebe neposrednog raspravljanja pred sudom nije moguće. Kod tužbi za zaštitu kolektivnih interesa i prava, dakle iako se ovim izmjenama ne mijenjaju odredbe koje se tiču zaštite kolektivnih interesa i prava želim ukazati da skupine stranaka pred sudovima ne mogu koristiti ovu vrstu pravnog sredstva. Svakako to su mikro, mali poduzetnici, slobodna zanimanja i poljoprivrednici. Trebalo bi u sve zakone u kojima su pojedine vrste poduzetnika obuhvaćene posebnim regulativnim tijelom poput HNB-a, HANFE, AZTN-a, HAKOM-a i slično, unijeti odredbe kojima će se omogućiti i poduzetnicima pokretanje tužbi za zaštitu kolektivnih interesa i prava. Govoreći o oglednom postupku radi rješenja pitanja važnog za jedinstvenu primjenu prava, dakle ovako koncipiran ogledni postupak radi pokretanja rješavanja pitanja važnog za jedinstvenu primjenu prava nije praktičan niti životan. Ogledni postupak bi trebalo urediti da svaki sud, po uzoru na mogućnost obraćanja Sudu EU radi ocjene usklađenosti postupanja sam inicira postupak pred Vrhovnim sudom RH jer ovako predloženo rješenje neće nikada postati dio sudskog načina postupanja. Najprije bi sudac morao podnijeti zahtjev predsjedniku suda, pa onda predsjednik suda određuje sazivanje sudskog odjela, iako u praksi, predsjednici sudskih odjela sazivaju sjednice. Na pojedinim većim sudovima postoji po nekoliko sudskih odjela, itd., dakle jednu dobru ideju se ovdje izuzetno normiralo, a što je u potpunosti nepotrebno. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Pred nama je dakle važan zakon, izmjene ZPP-a, ne moramo ovaj niti naglasiti koliko je to bitno jer taj Zakon regulira zapravo najveći dio od onih postupaka koji se zapravo vode pred hrvatskim sudovima i oni vezano za imovinske predmete i oni vezano za radno-pravne predmete i oni vezano za trgovačke predmete, dakle to je većina predmeta koji se uopće po hrvatskim sudovima dešavaju. I zato je ovaj Zakon iznimno važan i posebno cilj zakona vidi se zapravo kad se sve te norme analiziraju koje su tu, cilj i smisao zakona jeste da ti postupci budu brži i da zapravo se u postupku omoguće moderne tehnologije koje će ubrzati zapravo postupanje naših sudaca. U svakom slučaju, ja bih rekao, vezano za cjelokupno pravosuđe, mi i dalje imamo problem sporog donošenja odluka, ti postupci znaju i dalje danas ovaj, dugo trajati, to rađa jedno nepovjerenje, a to nepovjerenje zapravo rađa jednu lošu percepciju pravosuđa u RH i tu se vrtimo u jednom krugu iz kojeg je teško izaći, ali ono što je jako važno reći je da mi imamo ogroman, veliki broj predmeta na našim sudovima jer kad pogledamo da godišnje zaprimaju sudovi oko milijun i 200 tisuća predmeta, to je doista puno. Ako u svakom predmetu sudjeluju po 2 građanina pa ispada da više od polovina građana svake godine dolaze pred hrvatske sudove i to je zaista nešto što bi trebalo zapravo detektirati, ne ovaj toliko šta ti suci sa tolikom količinom predmeta rade, oni u pravilu rješavaju više od onoga što prime jer smo prije 10-ak godina imali zaostatke od milijun i pol neriješenih predmeta, sad je to negdje na razini, čini mi se, oko 400 tisuća. Treba vidjeti zapravo zbog čega ti predmeti nastaju, svaki u nekakvom svom segmentu i onda to sve dolazi na sudove i zato imamo percepciju da se radi o pravosuđu koja je rak rana hrvatskog društva i zapravo mislim da to nije realna slika. U pravosuđu se zaista veliki broj predmeta godišnje rješava, vrlo često su to predmeti jako složeni, nisu unificirani nego su jako složeni i treba zaista ovaj, puno puno raditi na njima da se, da se nađe ovaj rješenje. Cilj ovog Zakona zaista mislim da je dobar, rješavanje predmeta treba ovaj ubrzati, treba mu omogućiti sa strane zakonodavne vlasti, izvršne vlasti, sve ono što je moguće zapravo da sudovima pomaže u rješavanju tih stvari. Digitalizacija, modernizacija, to je danas neizostavno u svim segmentima i sad zapravo kad pogledamo što je to napravljeno unazad nekoliko godina, mislim da to nam dalje dobar temelj da vjerujemo da će to sutra bit sve bolje i da će bit brže. Mi već danas imamo u pravosuđu elektroničku komunikaciju, dakle već danas stranke komuniciraju sa sudom ovaj, elektroničkim putem, dakle nema papira. Mi već danas imamo i rasprave na daljine, je li, gdje ne moraju stranke dolaziti na sud, posebno se to radi na trgovačkim sudovima i sad kad bi gledali zapravo sve ono što se dalje dešava na sudovima, cijeli ovaj zemljišnoknjižni postupak je poprilično digitaliziran, ja pripadam generaciji koja je morala naručivati ZK izvadak i čekati na njega mjesec, dva dana, a danas to zapravo na kompjutoru obavite iz svog ureda ili danas registrirate trgovačko društvo iz svog ureda ili ureda nekog drugog i zapravo stvar je vrlo brza. Tako da, već danas postoje određene dobre ovaj reference koje pravosuđe ima i na tome treba raditi, treba ih usavršavati. Sve ove novine koje zakon nudi, ne vidim nešto sporno u njima, mi ćemo ih kao Klub HDZ-a podržati, drago nam je i da se uvode i rokovi postupanja, mislim da i ne mogu biti ovaj, drugo nego instruktivniji jer, predmeti su zaista različiti. Nekome i ovi rokovi treba shvaćati kao one krajnje rokove, treba raditi na tome da se odluke donose i prije. Velika je novina, zaista je velika novina tonsko ovaj snimanje rasprava. To tonsko snimanje treba ja mislim još i sa Pravosudnom akademijom urediti da se suci i sudionici ovaj, educiraju jer to mijenja potpuno u principu pristup predmetu. Mi danas imamo situaciju da sudac zapisničaru diktira šta je svjedok ili neki drugi sudionik postupka rekao i to tada ulazi u zapisnik i to se zapravo gleda kad se radi presuda. Ovdje tog diktiranja nema. Zapisnik zapravo po zakonu će bit, sudjelovali su, bili su nazočni ti i ti, a sastavni dio zapisnika je tonski zapravo snimak. To sucima zapravo bi mogao na neki način biti zahtjevan posao na kraju cijelog tog procesa, sve to jednom ponovno saslušati, tako da ima tu niz modela i varijanti kako zapravo o tome ovaj kako, kako to riješit na jedan dobar način, tako da tu treba itekako ovaj pravosudna akademija, mislim obaviti radionice i na neki način provest raspravu oko svega toga. što se tiče drugih stvari jasno da, da podržavamo promjene vezane za institut revizije, prije nekoliko godina smo uveli uopće institut revizije po dopuštenju, sada zapravo taj na neki način institut živi i u okviru drugih postupaka, ne ono što se moglo ić bez dopuštenja, ali sada je praksa pokazala nakon uvođenja ovog instituta da nema razloga da išta, da će se praksa formirati i da je moguće u principu zaista taj institut primijenit na sve vrste postupaka. Plan upravljanja predmetom ocjenjujemo kao dobar, on će dat određenu izvjesnost u postupanju i tu stranke zapravo mogu i utjecat dok, dok se taj plan radi i na neki način mogu ovaj bit sudionici i reć treba provest to i to, bit će izvjesni i datum što zapravo je sve vrlo korisno. Sporovi male vrijednosti mislim da je to u redu da se radi ovaj pisanim putem, nema razloga velikih rasprava u sporovima koje, koji nisu ovaj tako velike vrijednosti nego treba gledat da tu budemo što je moguće efikasniji, a zapravo sve što se dešava postoje pravni lijekovi, tako da što se HDZ-a tiče mi ćemo zakon podržat, smatramo da on daje dobre temelje i dobre načine zapravo da, da pravosuđe bude još ovaj brže, da bude efikasnije i da se ovi zaostaci koji jesu da se još smanjuju i da uđemo u jedan normalni ritam gdje se zaista predmeti rješavaju u nekakvom pristojnom vremenskom ovaj razdoblju, ali ovdje su dati rokovi na koje gledamo kao na nekakve krajnje, krajnje rokove. Jasno jedna stvar ovaj koju ne regulira ovaj zakon mislimo da trebamo inzistirati i dalje na boljim materijalnim uvjetima, na boljim prostornim uvjetima koji su na sudovima, na boljim plaćama, ljudi su i protestirali čini mi se, zaista su bijedne te plaće i tih zapisničara i računovodstvenih referenata na sudovima koji rade jer zadnjim izmjenama znači gdje se mijenjao sustav plaća to je bio, to je bilo na inicijativu i u postupku mirenja sa sindikatima od oko jedno 70% službenika na sudovima plaće su im otišle ovaj gore, međutim ovaj dio zanimanja koji postoji u drugim državnim tijelima to nije išlo, ali oni dijele sudbinu svih ostalih znači službenika u sektoru, međutim tu treba sigurno iznaći rješenja jer te plaće su zaista potpuno niske. Klub HDZ-a podržava ovaj zakon i glasat će za.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Dakle danas možemo reći da imamo cijeli set pravosudnih zakona koji su definitivno samo nastavak svega onoga što se radi i donaša u ovome domu unazad godinu dana gdje donosimo puno puno zakona koji se tiču upravo pravosudnog sustava i eventualnih pokušaja promjena u samom sustavu za koji znamo da je njegova percepcija izuzetno loša i da nije nešto što se može pohvaliti sa velikim iliti visokim povjerenjem građana ove naše zemlje. Kad pričamo o ZPP-u ono što smo o svim dosadašnjim zakonima nažalost pričali voljeli bismo da je ta promjena puno šira, da daje puno više odgovora, da imamo puno više krajnjih informacija koji su nam ciljevi jer s jedne strane bilo bi ne fer reći da ovo nije još jedan pokušaj da se barem nešto promijeni na bolje, ali nismo sigurni da li je to na kraju dana dovoljno i da li će to biti ta nova stranica koju svi mi koji sjedimo u HS zasigurno želimo, očekujemo, tražimo, a najviše od nas to očekuju i traže oni koji su nas birali, a to su građani naše zemlje. Ulazak u EU je donio jednu dobru stvar da puno toga smo morali prilagoditi po europskoj pravosudnoj praksi, kao što je i ulazak u NPOO i određivanje određenih financijskih sredstava za reforme u Hrvatskoj su isto tako jedna sjajna stvar i jedna sjajna prilika. No nekako nam se u Klubu SDP-a čini da sad puno toga želimo isforsirati odjednom samo da pokažemo prema Europskoj komisiji da smo mi ostvarili ono što se od nas tražili i što smo se očito obvezali, a tu puno puta u koracima zaboravljamo na sadržaj i na kraju samo nešto radimo da bismo rekli aha mi to imamo, a ostaje nam visiti u zraku gdje je tu struka, gdje su tu ti novi iskoraci i na koji način i koliki će na kraju biti efekt kod onih koji su u tome svemu najvažniji, a to su građani i naši poduzetnici. Do sada kad pričamo o ZPP-u smo imali 15 izmjena ovoga zakona, dakle u 30-tak godina hrvatske neovisnosti mi smo uspjeli 15 puta mijenjati ZPP, svaki put je sigurno svaka vlada, svaki ministar, svaki saborski zastupnici koji su digli ruku za te izmjene bili uvjereni da rade nešto sjajno, no ono što je jedino sigurno je da iz godine u godinu imamo pad percepcije i vjeru u hrvatsko pravosuđe, a sa brojem akumuliranih predmeta mislim da se svi možemo složiti da se nismo pomakli s mrtve točke. Danas su pred nama te 15-te izmjene u drugom čitanju i opet imamo obuhvaćenu promjenu koja u sebi sadrži izmjene u preko 100 članaka. E sad mislim da bi si svako od nas trebao postaviti pitanje da li je to apsolutno racionalna i efikasna promjena gdje mijenjamo preko 100 članaka ili da li samo nastavljamo jedan konfuzan put koji očito imamo kroz ovih 15 izmjena. Možda je došlo vrijeme da vidimo kako te članke s jedne strane izreducirati, vidjeti što se može pojednostaviti i što se može unutar tih zakonodavnih izmjena napraviti da bi stvari ipak funkcionirale bolje i da bi išle brže. Bilo je danas puno rasprava i na odboru i od predlagatelja i od kolegica i kolega koji su govorili prije mene o svemu onome što zakon sadrži u sebi, što možda i je s jedne strane i neki novi iskorak ali što sigurno s druge strane može biti kao upitnik što ćemo s time dobiti i kojim tempom ćemo se prilagoditi i kako za koga ćemo se prilagoditi. Snimanje i digitalizacija je zasigurno nešto što svatko od nas treba pozdraviti ne samo kad pričamo o hrvatskom pravosuđu, nego i kad pričamo o jako drugim temama jer jednostavno mislimo da u puno toga ako je tema digitalizacija još uvijek kaskamo za EU. No imamo upitnike i skepsu da li će ovaj model snimanja funkcionirati na adekvatan način. Ne dobivamo baš najjasnije odgovore koliko će nam trebati da se prilagodimo da sustav profunkcionira, kojim će tempom to sve zajedno ići. A ono što uspijevamo iščitati je da puno stranaka koje su ili slabije obrazovane ili slabijeg imovinskog stanja će imati jako velikih problema kako da uopće ulove taj šlif i kako da uopće iskoriste svoje pravo da se brane. Ono što je svakako s jedne strane isto tako važno reži da je pohvalno to je plan upravljanja postupkom. Definitivno je da bi bilo lijepo da u Hrvatskoj konačno profunkcionira pravosudni sustav u kojem će se moći na neki način napraviti jedan vremenski okvir i znati se kada će biti neki predmet završen i kada ćemo moći očekivati rezultate, a ne da imamo situacije da neki svjesno izbjegavaju zakone ove zemlje i razvlače sve što mogu da ode u zastaru. No, isto tako nismo do kraja zadovoljni sa modelom kako ćemo kažnjavati one koji će se baviti eventualnom opstrukcijom. Nemamo ni tu do kraja to razrađeno. Lijepo izgleda da dajemo sve od sebe da se ubrzava, ali isto tako mislimo da je tu trebalo napraviti još nekoliko koraka da se konačno vidi da, to je to, tako ćemo to raditi i zato ćemo imati taj i taj rezultat. Imali smo mi i do sada pokušaja da se procesi ubrzaju, imali smo poteza prema sucima što se od njih očekuje određene norme, mjere. Ali kada sve skupa zbrojimo i oduzmemo vidimo da se baš zajedno nismo pomaknuli sa mrtve točke osim što ponavljam da nam je pala percepcija vjere u hrvatsko pravosuđe. Ono što isto tako na prvu svakako treba pohvaliti je pokušaj da se i kroz ove zakonodavne izmjene da prostora da se praksa ujednači, da nemamo situaciju što je bilo posebno vidljivo i u nekim radnim sporovima da svaki sud ima nekakvu svoju šprancu i svoju matricu kako presuđuje, pa onda kao što znaju komentirati neki odvjetnici kad vode radne sporove, da više ni sami na kraju dana ne znaju zašto su neki radni spor dobili ili oduzeli. No opet logično skeptično pitanje, ako do sada nismo to uspjeli napraviti osim nekoliko slova na papiru da eto ćemo to sada raditi koji su još to koraci da dođemo do toga i da jednostavno možemo reći da se netko pozabavi ujednačavanjem prakse što bi kad se pogleda struktura samih predmeta koje imamo na našim sudovima, gdje ima najčešće imovinsko-pravnih odnosa, radnih sporova zasigurno bilo nešto što bi dramatično ubrzalo proces rješavanja predmeta i dramatično bi smanjivalo ove brojke koje imamo danas. Dakle s jedne strane ne možemo reći da je loša ideja da radimo određene iskorake u izmjenama Zakona o parničnom postupku, ne možemo reći da je loše da preuzimamo određene zakonodavne okvire iz EU ali ostavljamo si jednu dosta veliku dozu skepse da ovo još uvijek nije dovoljno, da je ovo samo pokazatelj da imamo neku volju i da bi nešto htjeli napraviti ali je uzmanjkalo opet energičnosti i hrabrosti da se ti koraci i ti potezi naprave puno čvršće, u puno jednom širem obliku i da nakon toga imamo jasne kriterije i jasne brojeve što želimo postići, kako želimo postići i u kojim rokovima želimo postići. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a sad će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvažena zastupnice i zastupnici, jutros sam ministru poručila da nam za ozbiljnu reformu pravosuđa onakvu kakvu Hrvatska stvarno treba moramo imati nekog tko bi imao i znanje i iskustvo i stručnost ravnu onim letačkim vještinama koje ima Maverick iz Top Guna. Evo takav nam treba čovjek na čelu kolone koji će se baviti strukturom problema koji zapravo tište i muče sve naše građane jer je pravosuđe rak rana hrvatskog društva, pa ova struktura koja danas sjedi ovdje u ime predlagatelja je daleko, daleko od jednog Mavericka. Ali kad već to nemaju, kad već nisu sami ono što bi trebali biti mogli su napraviti sljedeće. Mogli su suce pitati dobro da vas čujem što vam zapravo treba ako želimo brže pravosuđe, ako želimo kvalitetnije presude, ako želimo bolje povjerenje građana, javnosti recite nam u čemu su problemi da bismo onda došli možda do onih uzroka koji se kroz izmjene i dopune zakona trebaju otkloniti. I kad kažem pitati suce ne mislim na onih par rukom odabranih koji su članovi neke radne skupine, nego doslovno od njih 1710 koliko ih Hrvatska otprilike ima doslovno ako treba svakog ponaosob. Svatko ima neko svoje specifično iskustvo, svatko radi u drugačijoj sudnici, drugačije opremljenoj, drugačije kvalitetnoj. Dakle, osim pravila ponašanja i pravila procesa imamo i neke druge probleme koji definiraju uvjete rada, od sudnica koje nemaju primjerice grijanje, od sudnica u kojima se čitava zgrada raspada, od sudnica gdje se spisi stavljaju u podrume koji onda vlaže, pa se cijeli spis razmoči. To je stanje hrvatskog pravosuđa. A onda dolazimo i do potplaćenosti, onda dolazimo do onih situacija koje sam i ja imala prilike na žalost vidjeti u praksi, da mi je na jednom očevidu na licu mjesta sutkinja tiho šapnula imate li problem da vam isprintamo samo zadnju stranicu zapisnika, a ostalo ćemo vam poslati putem maila. Na moje pitanje a zašto, rekli su da imaju na cijelom sudu samo jedan prijenosni printer, a da je toner preskup, pa da onda na papiru i na toneru štede. To je stanje hrvatskog pravosuđa. I ta stavka nigdje nije navedena u ovim iznosima koje ćemo sada povući iz EU. Naime, meni je drago da ćemo mi sve naše sudnice pokušati opremiti boljim tehničkim sredstvima, ali istovremeno mi ljudima koji će primjenjivati ta tehnička sredstva moramo osigurati primjerne uvjete rada. I moramo se napokon kao država ako želimo stvoriti nekakvo samopoštovanje moramo se dovesti do toga da nam pravosudne zgrade nisu najzapuštenije i najderutnije institucije od grada do grada, od Zagreba, Splita, Rijeke, to su zgrade stare po nekoliko stotina godina, potpuno neprimjerne za održavanje modernih parnica i primjenu nekakvog modernog procesa, a mi pričamo o digitalizaciji. Nema čak ni ove ujednačene digitalizirane sudske prakse. Dakle, to je nemar i taj nemar nije samo posljedica neznanja dobrim dijelom je i tu neka, neka zla namjera. U konačnici jedan dio mene misli si pa dobro od ovakvog zakona i neće biti neke velike štete jer nije bilo niti neke velike namjere kada se zakon pisao. Pa sam si i mislila ako podignem ruku i podržim ga manje-više nikom ništa, ali nije zapravo tako. Ovaj zakon ne mogu podržati. Zato što ne mogu podržati praksu da si bilo koji ministar dopusti da stane za ovu govornicu i kaže pa dobro mi zapravo ne znamo, ne znamo, eto ne znamo kakav će učinak ovaj zakon imati u praksi, kakve će posljedice proizvesti to ćemo tek vidjeti. Pa gospodo draga ako ne znate do čega će ovakav zakon dovesti onda naprosto nemojte niti donositi, nemojte ga donositi. A u pozadini cijele priče zapravo se skriva veliki kukavičluk. Ako govorimo o ubrzavanju procesa suđenja to se neće dogoditi nametanjem ovih instruktivnih rokova koji su sucima definirani kao razdoblje u kojem mogu donijeti presudu. To će HDZ iskoristiti kako dobru reklamu u medijima, možda i u Europi. Evo nametnuli smo sucima norme jer su bili tusti, uhljebljeni i lijeni, a to naprosto nije tako. To naprosto nije tako. Kao prvo instruktivan rok znači da se ništa neće dogoditi ako se on ne poštuje u praksi. Kao treće nije sudac taj koji je, ne uvijek glavni i odgovoran što neki proces dugo traje. I to je ono što je zakon trebao otkloniti, ali da bi to mogao otkloniti prvo mora znati gdje su zapravo u suštini i problemi, pa se vraćam na ono dragi suci recite mi što vas muči. To je ono što budući ministar pravosuđa prvo suce treba pitati, pa ćemo tu doći do toga da se strane ne pojavljuju, da ne dostavljaju na vrijeme obavijest o tome da neće pristupiti na ročište, da vrlo često odvjetnici manipuliraju procesom, da ponekad same stranke, same stranke, ja sam takve zastupala ne mogu primjerice platiti neke sudske troškove, ne mogu platiti sudskog vještaka pa onda kupuju vrijeme, ponekad to nisu mjeseci, to su ponekad godine jer su svjesni da bez te procesne radnje, bez da plate vještaka koji će im obaviti neko vještačenje ne mogu dalje sa svojim postupkom nigdje. Pa se onda vraćam na ono pitanje besplatne platne pomoći svega 4 miliona kuna koje godišnje država izdvaja za takve slučajeve. To su strukturni problemi našeg pravosuđa. S jedne strane su to suci koji rade u neadekvatnim uvjetima, ja se sada referiram samo na one poštene, ne na onih par kvarnih koje trebamo prvo pronaći, a onda maknuti iz sustava jednom za svagda. Obraćam se poštenim sucima, ima ih, ima ih jako puno. Ne rade u primjerenim uvjetima niti tehničkim, niti infrastrukturnim, a onda niti procesnim. A nasuprot njima su građani, s jedne strane oni koji si ne mogu platiti da u tom procesu uopće sudjeluju na način kako im zakon propisuje ili oni drugi kvarni koji zapravo pravosuđem manipuliraju jer si sa svojom financijskom moći to mogu priuštiti. Ničega u ovom zakonu nema što bi na koji način adresirao te probleme. Ali ima slijedeće, prebacit ćemo odgovornost na suce. Kakav fenomenalan marketinški tri, pa ćemo im definirati rokove. To je kao da radite građevinu. Evo zamislimo da je pravomoćna presuda isto što i neka zgrada i imate nacrt. I sad u ugovoru o izvođenju te građevine kažemo ona mora biti gotova za 3 mjeseca, fenomenalno, a to što niste pitali vodoinstalatera koliko mu je potrebno da provuče kablove, da iskopa rupe, to što niste električara pitali ima li uopće priključak za električnu rasvjetu za tu zgradu i čitav niz drugih elemenata o tom nitko ne vodi računa. Zato ministre dragi primili ste se posla kojem niste dorasli, a ni vaši pomoćnici nisu ništa bolji. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica, a pardon, prije se javlja u ime predlagatelja poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ne želeći tratiti vrijeme nikome, ali moram reagirati ipak smo 10 minuta slušali stavove uvažene zastupnice Dalije Orešković oko ovog zakona. Prvo da se razumijemo za početak ono što je naša želja vama i moja osobna jer sam vas upoznao i kao zastupnik i kao odgovornu osobu ne smatram da ste nepoštena. Smatram da imate pošten rad, ali ne smatrajte ni vas nas budalama koji ovdje radimo niti nesposobnim ljudima, neka to procijeni javnost, neka to procijene birači, neka dođe neka nova ekipa. Ja vama osobno želim 100 mandata, nema ništa protiv, ali gledajte uvrediti ljude koje mi nismo sami izabrali, mi smo poslati dopise dekanima pravnih fakulteta. Kakvi su odnosi među profesorima na fakultetima mi to ne znamo, među vijećima tko će koga poslati. Kakvi su odnosi u sudovima, ne znamo ali smo pitali predsjednike sudova dajte nam ljude koje vi odaberete da želite da budu dio naše radne skupine. I onda se ovo sve svodi na jedno ja mogu reći razočaranje da svaki korak naprijed, ne trebamo čak ni pohvalu, ni ništa nego djeluje pomalo demotivirajuće. Treba pustiti onima koji odlučuju koji ovdje treba biti i sjediti rasprave i da sami odlučuju svojom voljom šta je, šta nije, šta je dobro, šta nije dobro. Ali ta razina gorčine, ta ovisnost o pljuvanju, ta ovisnost o gaženju nečega tko se trudi i radi to se meni osobno ne sviđa. Vi se možete vrijeđat koliko god hoćete, ja sam vam rekao ja vam želim 100 mandata kao ste to zaslužili, ali iz poštovanja prema ljudima koji su ovo radili zajedno s nama ja se nikada ne bi usudio, a tu sam bio 5 saziva reći tako nešto, možete to meni jel se ja bavim politikom, jel se nesposobni, jel smo glupi, jel' smo Top Gun, jel' smo Toro i Pančo ili smo ne znam što. Recite vi što hoćete, a ja to vama neću reći. Ja vam želim sto mandata da dobijete, pa evo nek' javnost procijeni kak' to izgleda, kak' treba izgledati, a imali ste dvostruka mjerila za situaciju u Splitu. Imali ste nekakva druga mjerila u nekim stvarima, ne želim vas osobno uvrijediti. Ja vam kažem želim vam na ovakav način da dobijete sto mandata, nek' to građani tako sad šta sami izaberu.
Ostanite, ostanite. Imate repliku poštovane zastupnice Orešković.
Kažete dvostruka mjerila. Ja sam svojim stranačkim kolegama koje su trenutno u izbornoj utrci, dakle u najosjetljivijem razdoblju javno se usudila reći praktički da su dripci. A nitko iz čitavog HDZ-a se nije usudio svojim stranačkim kolegama koji su pravomoćno osuđeni za kaznena djela reći da su kriminalci. Dakle, toliko o dvostrukim standardima. A kad ste se već javili za riječ, ja sam se nadala da ćete nama ovdje kojima je stalo reći sljedeće: Prvo što ćete poduzeti da se primjerice popune ona nepopunjena radna mjesta u uredima posebnog financijskog istražitelja u USKOK-u koja eto čekamo od 2014. godine? Kada ćete povećati plaće kako njima, tako i onima koji su nedavno prosvjedovali zbog neadekvatnih plaća? Kada ćete sve naše sudnice opremiti adekvatnim uređajima? I četvrto kad ste već na vlasti, a obnova nikako da krene kada ćete obnoviti zgrade, osnovnu infrastrukturu za suđenja u Republici Hrvatskoj? To su trebali biti vaši odgovori.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku poštovanog državnog tajnika.
Evo hvala potpredsjedniče. Uvažena zastupnice to se sve cijelo vrijeme radi, cijelo vrijeme se govori. Dakle, pa vi ste sad sto puta se javili za raspravu pojedinačno u ime kluba, završno. Što god da se kaže kad vi to ne želite slušati. Pa mi smo slušali neke vaše prijedloge i oko korupcije i oko ne znam sve kojih zakona. Bili ste aktivni i to smo mi cijenili. Ali morate dozvoliti kad dođete ovdje vama jedina stvar, jedina opsesija kako popljuvati ovu stranu. Tu ništa ne valja. Pa nije moguće da od 151 od ovih tamo 76, 77, 78 ama baš nitko ne valja. Nema pojma nitko. Pa imamo i mi tu odvjetnika koji su dugo godina državni tajnik i odvjetnik, zna sigurno više od mene o kaznenom postupku i parničnom i bio je u sudnici isto kao i vi. Ali politički krug, mi smo na nekim stvarima zajedno kvalitetno radili i meni je žao što svaki puta ono čovjek se malo uznemiri kad misli, eto vama kad budete došli s ove strane jednog dana nikad neću reći. Nadam se da neće ni moje kolege nikad, vjerujte mi.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka. Govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče danas je ministar u dva navrata spomenuo jednog suca Vrhovnog suda koji je bio u radnoj skupini i spomenuo ga je na način da se treba razumjeti da je on sukladan sa prijedlozima, a taj isti sudac je u javnosti, u javnosti rekao vrlo jasne četiri primjedbe o kaznenom. I bio je jedan od ovih sudaca koji su jednoglasno se usprotivili tom. Znači postoji veliki prostor za primjedbe. Evo toliko od mene. A sada da kažem da ove izmjene i dopune Zakona o parničnom postupku su manje problematične od prethodnih, dakle od Zakona o kaznenom postupku za koji se još uvijek nadamo, nadamo se da će se naći razuma, dobre volje da se to pošalje u treće čitanje. Za ove izmjene i dopune Zakona o parničnom postupku željeli bismo osnažiti neke od prijedloga i primjedbi pučke pravobraniteljice kao što je prijedlog na primjer da se sankcioniraju ne samo teže pod navodnicima zlouporabe procesnih ovlaštenja stranaka i njihovih zastupnika, nego da se sankcioniraju sve zloupotrebe ili zlouporabe za odugovlačenje postupka jer i teže i manje teške zlouporabe imaju isti efekt a to je produženje postupka, te se slažemo sa njihovim prijedlogom da se u članku 10. stavak 2. stavi umjesto teže očito. Pravobraniteljica smatra da se prvo treba moći izreći opomena, a tek potom novčana sankcija. No, mi bismo rekli da treba sankcionirati odmah sve pokušaje lažnog odugovlačenja kojih je u našoj procesnoj praksi mnogo i sigurno su jedan od bitnih razloga dugotrajnosti postupaka. Odvjetnici vrlo dobro znaju što je odugovlačenje, a što je utemeljeno traženje neke odgode. I smatramo da bi bilo dobro isto tako da postoji širi spektar raspoloživih sankcija tako da se sucima omogući da sankcije individualiziraju prema konkretnom slučaju pokušaja odugovlačenje postupka. U odnosu na naše sugrađane slabijeg imovinskog stanja kojih je na žalost sve više, a s obzirom na rekordnu inflaciju i povećanje cijena hrane u zadnjih godinu dana od čak više od 15% u posljednjih godinu dana bit će ih sve više. Dakle, nikako nije prihvatljivo da reviziju po članku 91a. Koji propisuje da prijedlog za reviziju mogu pisati samo odvjetnici ili osobe sa položenim pravosudnim ispitom. Ovdje se za pretpostaviti je razmišlja o besplatnoj pravnoj pomoći u tim slučajevima, no svi svjedočimo da besplatna pravna pomoć nije jednako dostupna na teritoriju cijele Republike Hrvatske, te isto tako da su nedostatna državna sredstva predviđena za besplatno zastupanje. Tako da bi svakako prije svega trebalo ojačati sustav besplatne pravne pomoći, ali i promisliti o potrebi ograničenja tko može davati prijedloge za reviziju kako bi svi naši građani bili jednaki u svojim pravima pred sudom. Što se tonskog snimanja rasprava tiče naravno ponovit ću da podržavamo digitalizaciju, no imamo jednake primjedbe kao i u prošloj raspravi o ZKP-u. Dakle, smatramo da bi se trebalo snimati i sudske nagodbe i radnje izvan zgrade suda i da bi se uz tonsko snimanje svakako trebalo zadržati i sustav zapisnika iz razloga koje sam već sve navela u prošloj raspravi, dakle od stranaka slabijeg imovinskog stanja koje možda nemaju tehničke mogućnosti za preslušavanje tonskih snimaka, pa do kvalitete zapisa, jednostavnijeg pisanja presuda, suočavanja svjedoka koji mijenjaju iskaze ili dodaju neke nove detalje sa svojim radnim iskazima i slično. I svakako mislimo da je uz tonsko snimanje potrebno zadržati i zapisnike. I vrlo važnom smatramo primjedbu pučke pravobraniteljice da se postupci u parnicama zbog raskida ugovora o doživotnom i dosmrtnom uzdržavanju izdvoji, da ih treba izdvojiti i urediti kao žurne po uzorku na postupke u parnicama iz radnoga odnosa. Dakle, razlozi su bjelodani, a to je najčešće visoka dob oštećenika koji često ne dožive kraj procesa. Također su dvojbeni razumni rokovi koji su navedeni u ovim izmjenama i dopunama. Naime, ti razumni rokovi su dvostruko dulji od onoga što bismo stvarno mogli nazvati razumnim i propisivanje tako dugih rokova imalo bi smisla kada bi prekoračenje tih rokova vodilo ka postupku utvrđivanja uzroka i odgovornosti. Kaže se da bi parnični postupak pred prvostupanjskim sudom trebalo okončati u roku kraćem od tri godine od dana podnošenja tužbe. O žalbama bi drugostupanjski sudovi bili dužni odlučiti svakako u roku kraćem od godine dana, dakle sad da ne citiram sve te rokove. Važno je ipak naglasiti da su jedinstveni rokovi teško tako precizno odredivi, jer je to naprosto nemoguće zbog različite zahtjevnosti postupaka među kojima se neki mogu završiti gotovo odmah, tj. u vrlo kratkom roku, a neki ne mogu ni u par godina zbog problema sa dokazima, vještačenjima i slično. Smatramo također da bi se trebalo propisati da se u slučaju prekoračenja rokova u konkretnim predmetima predsjednik nadležnog suda mora, da bi morao podnijeti obrazloženi izvještaj nadležnom ministarstvu i predsjedniku Vrhovnog suda sa ocjenom postoje li razlozi za pokretanje stegovnih postupaka. Ako ne, onda koje druge uzroke treba otkloniti da bi se ostvarilo suđenje u razumnom roku. I isti takav izvještaj smatramo da bi predsjednici sudova trebali podnijeti kod svih sporova koje Republika Hrvatska izgubi zbog povrede prava na pravično suđenje u razumnom roku. U sadašnjoj situaciji dešavaju se brojna nepravična suđenja što se potvrđuje sudskim presudama, nanosi se šteta ugledu države i stvaraju se naravno budžetski troškovi. Takvo stanje ne smije biti prihvatljivo te bi se nakon svakog gubitka takvog spora trebalo utvrditi uzroke i odgovornosti. I na kraju nije jasno kako se odabrao datum 1. travanj 2013. kao granica iza koje se svi postupci započeti prije tog datuma imaju u šest mjeseci dovesti do glavne rasprave. Dakle, u svim postupcima koji su započeti prije 1. travnja 2013. u kojima do stupanja na snagu ovog zakona nije donesena prvostupanjska presuda sud će u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovog zakona održati pripremno ročište na kojem će zaključiti prethodni postupak i na istom ročištu održati glavnu raspravu. Zaista nije jasno kako je odabran taj datum, niti objašnjeno kako će sada na jednom biti moguće nešto što do sada nije bilo. E sad, ne bi bilo dobro da 1. travnja ispadne prvi april. Ne znamo koji po redu kad je u pitanju reforma pravosuđa u Hrvata. Zahvaljujem.
Idemo na pojedinačnu raspravu. I prvi će govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, državni tajnici, kolegice i kolege. Evo utrošili smo hrvatska javnost utrošili smo danas korisno naše vrijeme dajući svoj doprinos boljitku, poboljšanju, reformi, prijedlozima naše izvršne vlasti da se naše pravosuđe stavi u punu funkciju odnosno da daleko učinkovitije i brže obavlja svoje ustavne zadaće. Ja bih sada se samo kratko referirao na jedan institut Zakon o parničnom postupku, prijedlogu, konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o parničnom postupku kojim ste zapravo po prvi puta u ovoj našoj Hrvatskoj državi u parnični postupak uveli institut nezakonitog dokaza, a o tome je profesor Mihailo Dika, možemo reći bard isto tako parničnog postupovnog prava pisao još 2015., 2016. Imao sam prilike taj članak pronaći i sa velikim dvojbama i skepsom, ali u principu zalagao se da se ipak sa jednim okom gledajući na neke europske države i u hrvatsko parnično postupovno pravo uvede taj institut i sad ste ga vi u članku 220a. čini mi se definirali u dva stavka. Zapravo to je jedan veliki iskorak, jedan hrabar iskorak u odnosu na zakonodavstvo, na ZKP primjerice koji izrijekom jasno kaže šta je to nezakonit dokaz kad se on ne smije upotrebljavati. Dapače, ima izvedenicu teorija otrovane voćke gdje se i dokazi koji su izvedeni na temelju nezakonitog ne smiju upotrebljavati o čemu je posebno naš poštovani, vrlo poštovani akademik Krapac i pisao i govorio i utrošio mnogo svoje znanstvene energije. I sad mi otvaramo vrata vi ste stavili škrto ta dva stavka gdje se jasno vidi da ipak naši sudovi mogu u određenim slučajevima testa razmjernosti prihvatiti takav nezakonit dokaz pretpostavljam da ste mislili na onaj relativno nezakoniti, jer apsolutni ako je pribavljen torturom, mučenjem, teškim kaznenim djelima, krađom u odvjetničkim uredima, javno-bilježničkim otimanjem, prisilom, da, onda se na njih na to ne bi odnosilo, je li, ali u drugim slučajevima, dakle da naši sudovi bi mogli prihvatiti takve nezakonite dokaze u parničnom postupku ako bi to bilo od veće koriste za javni interes za odlučno utvrđivanje činjeničkog stanja. Naravno, ogradili ste se tamo da se na nezakonitom dokazu ne može temeljiti odluka sudska, je li, što je sasvim razumljivo. I evo, to su otvorena vrata, tu će sigurno izazvat žučnu i plodotvornu raspravu u našim akademskim krugovima pa vidjet ćemo šta će sudska praksa donijeti. Bilo bi dobro ako bi imali potrebu možda nešto reći oko toga, oko tih nezakonitih dokaza, ne znam, šta vas je motiviralo, ako bi vaše vrijeme mogli malo utrošiti, ja vas provociram namjerno, pa da čujemo, da nas malo podučite, da nas, uvjetno rečeno, da kažemo, da čujemo te argumente zašto bi sada recimo jedno pismo koje slučajno završilo kod osobe A, a trebalo je završiti kod osobe B, a u tom pismu se nešto dokazuje, zašto bi to moglo biti dokaz na sudu, zašto bi jedan telefonski ili SMS razgovor, zašto bi elektronska pošta koja nije bila namijenjena za širu javnost, odnosno čak i mimo znanja tuženika ili nešto, mogla biti stavljena, primjerice u fundus dokaza. Zašto bi, zašto bi, zašto bi, mogao bi još 100 pitanja postaviti, ali volio bih da vi to malo pojasnite. Evo, hvala lijepo.
Ostanite ovdje, imate dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Nemet. Izvolite.
Poštovani kolega Sačić, evo ja bih se dotakla i još jednog instituta za koje smatram da bi trebalo dodatno razraditi, a to je vraćanje presude ili rješenja na ponovno odlučivanje. Imam dojam, s obzirom da sam dugo godina radila kao zemljišnoknjižna referentica i u predmetima koji se tiču nekretnina, kad su se izjavljivale žalbe na prvom stupnju, drugi stupanj je počesto vraćao na ponovno odlučivanje, ali nije baš definirao točno razloge zbog kojih vraća, neke procesne razloge je navodio, smatram da bi se institut vraćanja na ponovno odlučivanje trebalo definirati strožije i na taj način bi se također, ubrzao sam proces na sudovima. Hvala.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa sigurno, slažem se, to bi pridonijelo određenoj pravnoj sigurnosti, definiranju stanja, a mislim da sam negdje pročitao da su rokovi restitucie in integrum ili nešto, da je to nekako sad negdje ograničeno na, ima nekakav vremenski rok do kad se može to podnijeti, ovaj, taj povrat u prijašnje stanje, odnosno vraćanje, to je nešto drugo. Slažem se s vama, ali trebalo bi doista upregnuti puno stručnih ljudi pa da dademo neki amandman na to ili eto, nek se očituju šta, šta misle. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovani kolega Sačić, u svojoj stručnoj karijeri imate sigurno puno iskustva u prikupljanju dokaza, obrade dokaza i svemu onome što to znači i zanimljivo ste se, ali podosta u rukavicama osvrnuli na institut nezakonitog dokaza koji na mala vrata uvodimo u postupke. Što vi mislite da bi to u praksi moglo donijeti u naše parnične postupke i prema strankama u postupku, ako se sustav imalo otrgne kontroli.
Poštovani zastupnik Sačić.
Da, to su, to su doista složena i pravna i praktična, a možemo reći i pitanja, a i neke dileme. Primjerice, sjetit ćete svi afere Peti ortak. Nekome je u interesu bilo da iz, javnobilježničkog ureda i kasu provali i ugovor gdje je definirano to ortaštvo sakrije odnosno da ga na neki način izuzme iz procedure dokazivanja. E vidite sad, kad bi, da je policija kojim slučajem došla do tog počinitelja itd., sad bi to bila mogućnost da bez ikakvih problema stavimo to u proces i tu bi hrvatska javnost rekla, eto, bravo, došli smo, razjasnili smo neko stanje. Međutim, sigurno da ne bi pljeskala hrvatska javnost kad bi taj zakonit dokaz bio ovaj posljedica povrjeđivanja osobnih prava i sloboda komunikacije, prije svega.
Hvala. Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor pa će onda govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Zahvaljujem. Pri kraju smo rasprave pa ću nastojati biti što kraća i osvrnuti se na neke specifičnosti koje eto su se pojavile tijekom dana. Uvaženi g. Salapiću, da samo nešto napokon raščistimo jer imamo isti problem kod svakog pravosudnog, a pogotovo kod nekog antikorupcijskog zakona. Slušajući i vas kao predlagatelja i vaše kolege, nekako se previše priča ili o meni osobno ili o mojoj političkoj stranci ili o nekim stvarima koje uopće sa odredbama zakona nemaju apsolutno nikakve veze, a onda i vi neke stvari krivo kontekstualizirate. Dakle i sami ste svjesni da dobrih prijedloga, kvalitetnih prijedloga ima jako puno, mojih, konkretno. Vaša politička opcija ih uopće nije uvela niti uzela u razmatranje. No, ne radi se čak niti o tome, radi se zapravo i u tome je suština, da su mnoge prigovore, mnoge prijedloge, mnoge savjete dali oni koje možemo smatrati da predstavljaju riječ struke, ja sam bila samo njihov glas iz klupa. Ne samo ja nego isto tako, i kolege iz drugih političkih stranaka i opcija s kojima se u mnogočemu zapravo uopće ne slažem, ali svi smo mi pročitali komentare iz javne rasprave, svi smo mi pročitali nažalost ono što smo imali prilike vidjeti u medijima jer uvažavanje saborskih zastupnika i naša poslovnička kultura uopće nema predviđeno da primjerice, kada Vrhovni sud o bilo čemu izrekne svoj stav i Hrvatskom saboru ili predlagatelju zakona uputi svoje mišljenje, dakle nema toga da se automatski podrazumijeva da će takav jedan dokument doći na stol svakog saborskog zastupnika. To je sramota. Ali kažem i mimo toga mi smo sami čuli, jer nam je to dužnost, to nam je obaveza, to je onaj minimum nekakvog poštenja i standarda obnašanja neke zastupničke dužnosti da čujemo što o nekom prijedlogu zakona ima reći struka. I ovdje je struka ta koja se zapravo pobunila. Bune se i oni koji će na primjeni tog zakona raditi. I što je vama tu zapravo sporno? Vi umjesto da se time pozabavite jer je to vaša dužnost kao resornog ministarstva vi se idete ad personem obrecnuti na one saborske zastupnike koji vam tu nešto repliciraju, podnose drugačije argumente i prijedloge. Dakle, od takvog pristupa apsolutno nitko u ovoj državi neće imati nikakve koristi. Da zaključim, neću podržati ovaj zakon. Mislim da neće biti podržan od većine oporbenih zastupnika unatoč tome što sam proces ubrzavanja suđenja, bržeg donošenja sudskih odluka i uvođenje elektronskih oblika u sam tijek rasprave svi podržavamo i nadamo se da će u budućnosti toga biti što više. Ali ovakve nedovoljno pripremljene, nedovoljno sadržajne prijedloge doista ne bismo trebali podržavati samo zato da HDZ sam sebi može prezentirati da nešto radi. Eto hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Lerotića.
Uvažena kolegice, a dobro često slušamo, a i danas smo od jutra s obzirom da smo prvo imali kazneni postupak, sada parnični postupak slušamo o problemima koji se nalaze u pravosuđu. To slušamo i često kad su neke druge teme, to je jedan od glavnih razloga zbog kojih nam mladi iseljavaju. Smatram da i neke određene stvari koje se donose i koje idu u pozitivnom smjeru možda nisu dovoljno hrabre i možda ne idemo onim tempom naprijed kojim bismo zapravo trebali. Međutim, isto je da budemo i kritični i sami prema sebi, saborskim zastupnicima je danas kada cijeli dan imamo mogućnost raspravljati o pravosuđu, o problemima u pravosuđu nas je tu je ča je, bi rekli u Istri. Malo ili gotovo ništa. I to je zapravo i kritika svima nama. Ne? Hvala.
Poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem kolega Lerotić. Ja se sa vama slažem, ali to je zato što se takav mentalitet i takva politička klima stvarala ne samo u trajanju ovog desetog saziva Hrvatskog sabora nego i svim onim prethodnima, dobrim dijelom je to potkovano ili potaknuo sam Poslovnik, a dijelom i politička kultura, odnosno nekultura. Kako se gleda na ovu govornicu? Kao na mjesto gdje će netko nešto doći, nešto istrest, doslovno istrest, iskipat pa otić. Mi svi skupa smo zaboravili na to čemu rasprava služi. Rasprava ne služi tome da ti nešto kažeš, odnosno ne moraš uopće uvijek nešto reći. Rasprave nema ako nema onih koji bi to trebali čuti, a mi nemamo tu kulturu slušanja jedni druge. Evo pa bih pozvala zastupnike da počnemo raditi to, slušati jedni druge za početak.
Poštovani zastupnik Sačić.
Evo mene ste svi oplemenili zato jer vas slušam i obnavljam svoja pravna znanja od kojih sam se davno na žalost zbog objektivnih okolnosti rastao. Ali slušajući vas, uvažavajući vašu juridičku doista bogatu kulturu, pravnu praksu, odvjetničko znanje nije mi jasno u potpunosti zašto bi se odrekli čisto iz političkog razloga nečega, zrnca zlata samo zbog toga što to dolazi od HDZ-a? S tim nisam opterećen. Ja gledam opću korist. E sad ne znam zašto, jel' tu doista ima uopće koristi? Pa daj stavite se u ulogu vaših kolega koliko će njima biti olakšan rad u svakodnevnoj praksi. I sad mislim da od mene, ja o sebi govorim, ne bi bilo etično da to bacim u smeće zato jer me davno netko zatvorio nevinog u Remetinec primjerice u tom smislu.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Uvaženi kolega Sačiću, ali krivo ste shvatili. Ja ne mislim da je to što netko u 21. stoljeću 2022. godine uvodi elektronsku komunikaciju u proces suđenja je baš takvo zrno zlata. Stvarno nije. Da je bar zrno zlata ja bih ga podržala. To je elektronska komunikacija koja na žalost neće ubrzati proces u toj mjeri, jer naše sudnice nisu tehnički opremljene da to ovog trena na takav način mogu apsorbirati. Naša stručna služba, zapisničarke i ostali koji rade niti sa ovim s čim sada raspolažu ne snalaze se baš najbolje. O tome nitko ne govori. Naši suci nemaju primjerice savjetnika koji bi im napisali, sastavili veći dio sudske presude, pa da onda oni samo nešto malo korigiraju, puste dalje nego moraju pisati sami. Puno je drugih problema koji su puno važniji, a od kojih oni koji nikada sudnice i suđenja nisu vidjeli naprosto bježe i ne slušaju one koji na tome rade.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana zastupnice prvo se moram osvrnuti na neprimjereno ponašanje 90% zastupnika koji su tražili odvojenu raspravu po ove dvije točke, a sada nisu ovdje. Nisu se uopće uključili u tu raspravu, a tražili su da ta rasprava bude odvojena. To je prvo. Drugo, činjenica je da zakon donosi neke dobre stvari, donosi neke promjene, donosi neke inovacije. Samo da zamolim gospodina tajnika, gospodine tajniče ja bih vas poslije molio za neke odgovore ako mogu dobiti. Puno hvala [[Upadica Reiner: Tu je i drugi tajnik, državni.]] O.k. I htio bih vam omogućiti da evo u roku ovih minutu vremena koliko vam preostaje za repliku da kažete koje su zapravo vaše najveće zamjerke za ovaj zakon? Jer stvarno ima ih dosta, ali koje su vaše najveće?
Poštovana zastupnica Orešković.
Ne rješava bitno. Šta nam treba? Treba nam sudska praksa dostupna i odvjetnicima ali i građanima na lako pretraživ i dostupan način. To je ono što je bilo obećano davnih dana, a toga zapravo nema. To je digitalizacija. Drugo nedostaje to što smo uveli instruktivne rokove sucima i rekli koliko im vremena ostavljamo da riješe spis i napišu svoju presudu a da nismo otklonili procesne uzroke za zastoj tijekom parnice primjerice za one malverzacije koje rade same stranke u postupku bilo da su odvjetnici u pitanju ili stranke koje nemaju mogućnost da plate neku procesnu radnju, pa onda evo i same pridonose tome da njihov vlastiti predmet čuči u ladicama. Dakle, nismo otklonili uzroke, a bavimo se posljedicama ukratko.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Kolegice Orešković svi smo se složili u svojim raspravama da trebamo nešto mijenjati, da trebamo napraviti sve i da podržavamo da se procesi i postupci apsolutno ubrzaju, da sucima i osoblju omogućimo bolje radne uvjete, bolje plaće i sve ono što je potrebno da bi jedan sustav išao naprijed. Ako se svi u ovoj sabornici, a iz rasprava je jasno slažemo u tome, koje je vaše mišljenje zašto onda lomimo stvari preko koljena i ne završimo taj posao sa svim koracima do kraja nego se dovodimo u ovakvu situaciju da se pojavljuje skepsa iz čak i dobrih namjera?
Poštovana zastupnica Orešković.
Meni se čini, dakle dva su razloga. Jedan je, jedan čak i podržavam. Mislim da želimo povući sredstva iz europskih fondova koja su nam dostupna za ulaganje u tehničko opremanje pravosuđa, to je načelno dobro, ali šteta je da smo onda cijelu izmjenu i dopunu zakona prilagođavali u pravilu samo tome, dakle to je jedan razlog. Drugi je pa taj što s tim rokovima zapravo će HDZ dobiti jednu dobru reklamu, reći će u javnosti pogledajte sad ćemo mi natjerati suce da brzo, da brzo postupaju, da brzo rade, to će sebi uzeti u zasluge, a da zapravo nisu riješili ništa strukturno da bi postupak u stvarnosti, u suštini bio brži. I na kraju ako dođe do toga da jedan sudac nije poštovao svoj instruktivni rok onda će se u tog suca upirati prstom kao da je naprosto lijenčina, a nitko ga neće ni pitati zašto je do produženja instruktivnog roka uopće došlo, eto.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Pavića, izvolite.
Hvala lijepa. Evo prvo da se ispričam uvaženom tajniku, nisam znao da imate mandat da slobodno ogovorite na naša pitanja. Ja sam već postavio tu pitanja i tajniku, prije toga sam pokušao postavi pitanja ministru vezana za ono zbog čega smatram da zakon nije trenutno provediv. O tome sam se konzultirao sa sucima općinskog suda i županijskog suda koji su mi ono što sam primijetio potvrdili u jednom dijelu i još su mi dodali jednu nejasnoću koja je vezana za ogledni spor pa ću malo o te tri točke progovoriti. Ajmo prvo o oglednom sporu. Ovdje predlagatelj želi promijeniti jasno postojeću klijentnu obvezu, odredbu zakona izmjenom i to nejasnom izmjenom kojom bi cilj trebao biti navodno ujednačavanje sudske prakse, a koja po prijedlogu upravo omogućava nejasnoće i kompliciranje postupaka. Govorim o članku koji briše Članak 394a. iz postojećeg zakona. Znači sudac se više ne može pozvati na točno određeni predmet, ne može se pozvati točno na poslovni broj predmeta iz Vrhovnog suda tako da sada opet se potencijalno svi sudovi opterećuju i zbunjujućom argumentacijom svaki za sebe jer više nisu vezani zakonom da se toga pridržavaju. A istovremeno će se dati i jedno oružje odvjetnicima koji će se moći pozivati na to da više to nikoga ne obvezuje pa se na taj način zapravo ruši cijela svrha tog oglednog postupka. Ako vam nije problem da nam to objasnite zbog čega se to briše jer to nije točno i to nije dobro. Znači govorimo o članku koji briše zapravo jer piše objašnjenje da se briše jer bi autoritet odluka Vrhovnog suda RH trebao proizlaziti iz uvjerljivosti argumentacije. Nadalje, postavio sam pitanje vezano za tonsko snimanje. Tu je problem vezan ne samo za tonsko snimanje, nego je vezan i za zapisnik. Naime, u zakonu je jasno propisano koji je sadržaj zapisnika i kaže da je sadržaj zapisnika ono što sudac tamo izdiktira svojoj tajnici i uz to ide tonski zapis. To je jasno definirano Člankom 13. ako se ne varam, gdje piše da će biti prilog tonski zapis i da će sudac točno navesti u zapisniku od koje do koje sekunde netko govori, da li su to stranke u postupku, da li su njihovi zastupnici zakonski ili su to svjedoci. Međutim, čuli smo danas od tajnika da pretpostavke za snimanje ne postoje. Znači pretpostavke za snimanje ne postoje, a propisali smo zakonom točno kako treba zapisnik izgledati i piše da u zapisniku mora biti prilog tonska snimka što znači da trenutno suci nisu u mogućnosti napraviti zapisnik. I ako to pogledate što piše u Članku 110. odnosno u Članku 111. što još dodatno otežava situaciju, znači u Članku 110. kaže ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona pravilnike iz Članka 11. i 17. ovog zakona što se zapravo odnosi na tonsko snimanje i još onu odredbu odnosno odluku kojom će on zapravo odlučiti da li je neki sud spreman ili nije spreman za tonsko snimanje. Prema tome, zapisnik je trenutno poštovani tajniče nemoguće napraviti ukoliko ćemo postupati po zakonu, a u Članku 111. piše da ovaj zakon stupa na snagu 8 dana od dana objave u Narodnim novinama osim odredbi Članka 1., Članka 94. do 106. ovog zakona koji stupaju na snagu 1. srpnja 2022. i odredbi Članka 89. ovog zakona koji stupa na snagu donošenjem posebnog propisa predstavničkim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošača. Prema tome niste izuzeli članke od 11. do 17. u kojima propisujete sadržaj zapisnika, a zapisnik je trenutno nemoguće napraviti jer nemamo tonsko snimanje. Ja vas molim da nam to objasnite što će i kako će suci raditi. Hvala lijepa.
Imamo repliku, poštovane zastupnice Nemet.
Zahvaljujem. Kolega Paviću, jedan od razloga zbog, koji se navodi kao negativna zbog čega nam je sudstvo sporo je problem dostave. Znači dostave koja zna biti neuredna, obaviješteni nije podigao pošiljku, nepotpuna adresa. Trenutno nam je u pravi sustav e-komunikacija. Što vi mislite o tom sustavu da li će on ubrzati sudske postupke ili će ih dodatno možda i zakomplicirati?
Poštovani zastupnik Pavić.
To nam je sada teško odgovoriti zbog toga što ne znamo tko će zapravo biti s druge strane, tko će biti primaoc tih, tih dokumenata. Ukoliko će to biti zakonski zastupnici koji normalno komuniciraju putem, elektroničkim putem onda će vjerojatno i ta dostava pismena biti puno lakša. Mi smo, zaboravili smo još jedan moment, a to je da imamo e-građanina i dostavu pismena u njihov sandučić što bi bilo još efikasnije i još bolje. Zapravo svi koji žele, mogu imati taj sandučić na raspolaganju za nula kuna. Imaju ga na raspolaganju zapravo način da se prijave u FINU dobije username i password, znači ne treba nikakve licence, ne treba nikakve ovoga certifikate tako da bi to bilo zapravo najlakše i najbrže. Da li će to ići ovim putem ili nekim drugim putem to sad trenutno ne znamo, ali u svakom slučaju za naše sugrađane koji ne komuniciraju elektroničkim putem, koji nemaju tu opremu kod kuće, koji nemaju smartphone mislim da će to biti puno teže nego što je bilo dosada. Hvala.
Završno će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit poštovani zastupnik Nikola Mažar. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege saborski zastupnici koji ste u sabornici, pred nama je kao što smo čuli u drugom čitanju Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnome postupku, a u prvom čitanju i danas tijekom uvodnog obrazloženja predlagatelja i rasprave čuli smo sve novine koje ovaj konačni prijedlog zakona i donosi. Prije svega radi potrebe nastavka reforme pravosuđa i povećanja učinkovitosti pravosudnog sustava za veće povjerenje naših građana i kontinuiranog unapređenja sustava, ostvarivanja građansko-pravne zaštite kroz uređenje pravila parničnog postupka u okviru nacionalnoga propisa. Važnost ovih izmjena i dopuna ogleda se prije svega u materiji kojom se ovaj zakon bavi, a to je reguliranje svih procesa koji se vode pred našim građanskim sudovima, u građanskim postupcima i u svim onim postupcima koje naši građani najčešće vode od naknada šteta, smetanja posjeda, obiteljskih i trgovačkih sporova. Zahvaljujući i Nacionalnom programu oporavaka i otpornosti za 2021. – 2026. godinu koji obuhvaća i reformu povećanja učinkovitosti pravosudnog sustava za veće povjerenje građana te predviđa reformu parničnoga postupka uz ostalo i kroz daljnju digitalizaciju pravosuđa kao i kroz osnaživanje postojećih te uvođenje novih procesnih instituta u svrhu ubrzanja parničnoga postupka današnjim predloženim izmjenama i dopunama ZPP-a nastoji se uspostaviti normativni, tehnološki i organizacijski okvir koji će doprinijeti smanjenju broja neriješenih predmeta i skraćivanju trajanja parničnih postupaka te usmjerenju na transparentno i učinkovito upravljanje pravosudnim sustavom. Svakako da bi se taj cilj postigao potrebno je uvesti niz novina i poboljšanja postojećeg zakonodavnog okvira, a što se može vidjeti i u dijelu koji se odnosi na reformu parničnog postupka koji se bazira na održavanje ročišta na daljinu, uvođenju obveznog tonskog snimanja rasprave, uređenju postupka u sporovima male vrijednosti kao i u pravilu pisanog postupka i propisivanju rokova za okončanje postupka na pojedinoj instanci suđenja. Uzmemo li za primjer novine koje donosi uvođenje obveznog tonskog snimanja ročišta, detaljnije uređenje ročišta na daljinu i uvođenje plana upravljanja postupkom vidimo da upravo tim izmjenama se ostvaruje nova metodologija rada u vođenju sudskih postupaka i njihove koncentracije, jača se procesna disciplina svih sudionika te se olakšava rada sucima uz značajne uštede na radnom materijalu. Uzmemo li za primjer mjeru rasprave na daljinu, koja je odlična i svakako mjera za pozdraviti vidimo da ona već živi na trgovačkim sudovima gdje se primjenjuje, a na općinskim sudovima se počela primjenjivati u vrijeme pandemije i sada je bitno da taj novi model postane praksa i zato će biti važna edukacija sudaca da bi ta mjera u potpunosti i zaživjela. Na taj način ne samo da se ubrzava cjelokupni postupak nego naši građani i strane ne moraju dolaziti neposredno u zgradu, ne moraju zapravo gubiti vrijeme nego je moguće to obaviti na taj puno brži način koji će ne samo uštedjeti vrijeme nego i troškove građana koji bi trebali putovati i dolaziti na sam parnični postupak. Propisivanjem rokova u kojima prvostupanjski i drugostupanjski sudovi moraju okončati postupak odnosno rokova u kojima Vrhovni sud RH mora donijeti odluku o prijedlogu za dopuštanje revizije te odluku o reviziji pridonijet će se poticanju sudaca koji upravljaju postupkom da svojim pravovremenim odlukama i postupanjem utječu i ostale sudionike postupka. Zaključno, cilj izmjena i dopuna Zakona o parničnom postupku je osuvremenjivanje parničnog postupka u cjelini, ubrzanje i skraćivanje trajanja parnih postupaka, smanjenje broja neriješenih predmeta te transparentno i učinkovito upravljanje pravosudnim sustavom što bi trebalo rezultirati povećanjem učinkovitosti pravosudnog sustava i većeg povjerenja građana u pravosudni sustav i djelovanje institucija općenito. Iz toga razloga Klub HDZ-a podržati će donošenje konačnoga prijedloga zakona. Zahvaljujem.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Neću puno dužiti, ali samo ću, samo ću skrenuti pozornost gdje nastaju problemi kod tonskog snimanja. Znači opet iz prakse, sa općinskih sudova, sa županijskih sudova. Što se dešava? Ovo je definitivno velika metodološka promjena jer su svi suci naučeni raditi nad konkretnim spisom i vizualno. Kod pisanja odluke može se otvoriti spis sa zapisnikom, iskazima stranka, svjedoka i ostalih i na temelju tog spisa pisati odluku odnosno presudu. Pod pretpostavkom da je snimka tehnički savršena bit će sucu vrlo teško da se referira na zvučni zapis, vraćati se svako malo u tom zvučnom zapisu, zapisivati vremena početka i kraja dijela koji se odnosi na pojedinu točku odluke što sucu predstavlja zapravo dodatni posao opterećuje ga vremenski i organizaciji. Kad sam pitao tajnika što je zapravo sa zapisnikom, rekao je da se može dobiti stenogram. Postavlja se pitanje tko će taj stenogram napisati kad su i sada sudski službenici opterećeni i nemaju dovoljno vremena i sada ići radit prekovremeno. Znači imat će još jedan dodatni posao, ne znamo kad će ga obaviti i ne znamo tko će to platiti. Ajmo da pogledamo naše zapisnike odnosno stenograme koje imamo ovdje u saboru. Koliko puta ste naišli na dio gdje piše nejasno tri točkice i nakon toga se nastavlja tekst u slijedećoj rečenici ili nakon možda dvije rečenice. Ima stotine i stotine takvih mjesta. Što će napraviti sudac u tom slučaju? Kako će donositi odluku ukoliko je jedan dio nerazumljiv. Isto tako ne definira se ni što će se desiti ukoliko je tonska snimka neispravna u cijelosti. Postoji mogućnost ukoliko se završio sudski spor, kad sudac nakon dan vremena ili kad ide preslušavati tonski zapis utvrdi da tonski zapis ne valja. Što ćemo s time? Rješenje za to ne postoji u ovom zakonu, nije definirano tko će, kako će to platiti. Znači mora se održati novi ovoga postupak, jel tako, mora se održati nova parnica, ali ne definira se tko će platiti troškove, jesu li to troškovi suda, jesu li to troškovi stranaka, tužene stranke ili ove koja se brani. Kako ćemo to riješiti? Znači takvih rješenja nema u zakonu. Zbog toga smo skrenuli pozornost da zakon nije dorečen. I oni koji tvrde da u zakonu nema ništa dobro to nije točno. Ima dobrih stvari, ali smo dužni upozoriti da neke stvari nisu dobre i da ih moramo promijeniti da bi mogli raditi jer suci jednostavno ne mogu raditi po ovom zakonu. Rekao sam vam, ne mogu napisati zapisnik, nemaju definirani što će i kako će napraviti ukoliko im je snimka ovoga neispravna, a isto tako nije se desilo niti kako treba izgledati odluka odnosno presuda. Što će pisati u presudi, na temelju čega, na temelju koje izjave, od koje do koje sekunde, što, kako, zašto? Što se tiče dostave zvučnih zapisa, nemojte zaboraviti da niste napomenuli u kojem ćete formatu te zvučne zapise dati strankama. Znači kad stranka traži zapis ili kad ga želi podići sa portala trebamo vidjeti koji su to formati u kojima će te snimke biti jer većina naših sugrađana nema baš svu tehnologiju koja bi im bila potrebna možda u dostupu da bi mogli nakon toga to preslušavati i da bi mogli zajedno sa možda svojim zakonitim zastupnikom raspraviti taj dio. Prema tome, to su stvari koje moramo definirati da bi taj zakon bio funkcionalan, da bi se mogao provoditi u praksi. Zato vas molim gospodine tajniče ako nije problem da mi odgovorite na ova pitanja pa da sam ja miran. Inače predao sam tamo ovoga amandmane, pa ako će amandmani biti prihvaćeni onda ćemo glasati za taj zakon, a ako ne nećemo. Hvala.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Dobar dan svima. Nastavljamo sa slijedećom točkom dnevnog reda odnosno posljednjom za danas: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi RH, drugo čitanje, P.Z. broj 275 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite, državni tajnik Juro Martinović. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, izmjenama i dopunama Zakona o Vladi precizirat će se ovlasti i dužnosti glavnog tajnika vlade na način da glavni tajnik vlade sukladno Poslovniku vlade pomaže predsjedniku u pripremanju sjednica i drugim poslovima vlade. Propisuje se jasan način da se za obavljanje poslova posebnog savjetnika mogu imenovati sve osobe neovisno o radno pravnom statusu, a koje imaju stručna znanja od značaja za obavljanje dužnosti predsjednika vlade. Bolje i transparentnije se regulira status posebnih savjetnika i članova savjeta koje osniva vlada. Propisat će se tko može biti imenovan za člana savjeta uz propisivanje obveze javne objave podataka o članovima savjeta kao i posebnim savjetnicima. Uvodi se obveza potpisivanja izjave o interesima i nepristranosti posebnih savjetnika i članova savjeta koje osniva vlada. Uređuje se način na koji oni moraju obavljati svoje poslove. Posebno se uređuje pitanje njihove nepristranosti i izbjegavanja i otklanjanja sukoba interesa. Predloženim izmjenama omogućit će se vođenje kaznenog postupka protiv člana vlade za koruptivna djela za koja se progon poduzima po službenoj dužnosti bez prethodnog odobrenja vlade. Konačnim prijedlogom zakona predložena su nomotehnička poboljšanja zakona te se mijenja vrijeme stupanja na snagu zakona. Hvala vam na pažnji. … [[Upadica se ne razumije.]] To je lijepo.
Hvala vama, nemate replika možete na mjesto. Da vidimo žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Gospodin Dražen Bošnjaković? Ne, ne vidim nikoga ni gospođu Jelkovac. U redu onda otvaram raspravu, idemo prvo s klubovima zastupnika. Prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a u kojega će govoriti gospodin Kujundžić i Petrov, nema ih, gube pravo na raspravu. Slijedeći Klub zastupnika SDP-a, kolega Bauk, izvolite vi ste ovdje, uzmite riječ.
Zahvaljujem. Ja mislim da je prestrogo da oboje izgube pravo na raspravu, a 10 minuta, po starom poslovniku je bilo i 15. Poštovane kolegice i kolege, ovo je drugo čitanje Zakona o vladi, ali treće uprizorenje obzirom da je prvo uprizorenje, a nulto čitanje bilo onu subotu kad su uhapsili ministra Horvata. I onda su svi skužili da članovi vlade imaju imunitet jer se prije ovoga u pravilu to nije ni događalo. Pravo je Vlade RH, parlamentarne većine, predsjednika Vlade RH da odredbe o imunitetu članova vlade propiše onako kako smatra da ih treba propisati i mi se tu u stvari ne bi trebali previše niti na to obazirati. Što se nas tiče možete im ukinuti i za privatne tužbe itd. jer puno manje štete rade kad ogovaraju na sudu nego kad su u vladi. Ali ipak za opstojnost i boljitak svekolikog političkog sustava ova tema je jedna od onih u kojima se govori o ravnoteži odnosa moći nekoliko neovisnih ili ovisnih državnih tijela, prvenstveno se tu tiče Državnog odvjetništva i sudova, izvršne vlasti i na kraju krajeve i zakonodavne vlasti kao tijela koje propisuje zakon. Kako u narodu postoji ona izreka želim ti sve što i sebi želim i nešto slično tako sam i ja priredio i jedan amandman u kojem bi po pitanju imuniteta sam prepisao odredbe i odgovarajuće ih primijenio od Članka 23. do 28. Poslovnika Hrvatskog sabora gdje ukratko smatram da bi trebalo na članove vlade se primjenjivati odredbe imuniteta kao i na zastupnike u saboru. Primjerice naš kolega Boris Milošević bio je potpredsjednik vlade i protiv njega je Državno odvjetništvo pokrenulo kazneni postupak i onda je on dao ostavku ili je smijenjen ili je razriješen ili je htio se povući i vratio se u Hrvatski sabor i sad očekujemo njemu skidanje imuniteta, da dođe zahtjev od Državnog odvjetništva za skidanje imuniteta. To priznat ćete nema nekog smisla. Ako je smisao imuniteta da se za vrijeme trajanja obnašanja dužnosti, da se može mirno obnašati dužnost bez toga da bez odobrenja nadležnog tijela netko povede postupak onda ne postoji ni jedan razlog da se to primjenjuje na zastupnike, a da se ne primjenjuje na članove vlade ako se već primjenjuje na pravobranitelje, povjerenika za informiranje i tome slično. Drugo, ja vjerujem da bi svaki zahtjev za skidanje imuniteta koji dođe od Državnog odvjetništva kako je to u Hrvatskom saboru praksa već dugi niz godina, da se on prihvaća, dakle da nikoga još imunitet ni na kojoj razini zaštitio od kaznenog progona koji se progoni po službenoj dužnosti, da bi to vrlo bilo primjenjivo i na članove i na članove vlade. Ja vjerujem da ni jedan premijer ne bi sebi dopustio primjerice parlamentarnu raspravu o skidanju imuniteta pojedinom članu vlade na zahtjev Državnog odvjetništva odnosno da bi u tom slučaju i prije rasprave taj član vlade prestao biti bivši pa bi izgubio imunitet. Prema tome, u tom smislu ne vidim neki problem u tom, u primjeni tog mehanizma. Što se tiče privatnih tužbi također ne vidim da bi se promijenila praksa koja se sada događa u Hrvatskom saboru da se za vrijeme trajanja mandata te ovoga tužbe odbijaju odnosno da se imunitet ne skida. A i vjerujem isto tako da bi i u toj parlamentarnoj raspravi predsjednik vlade ili taj član vlade dobio priliku i odgovoriti na optužbe ako ih smatra neutemeljenim. Dakle, mi iako smo imali ovaj slučaj u veljači ni jedan od troje članova vlade protiv kojih je DORH pokrenuo kazneni postupak nije ostao član vlade. Prema tome, ovo je bilo samo pitanje jedne vrste ovoga koraka koji će se poduzeti da se povede kazneni postupak i da ti članovi vlade više ne budu članovi vlade ako je to bila politička odluka. Također ne mislim da je za boljitak Hrvatske, pravne države bilo potrebno da pred kamerama u subotu ujutro se uhićuje član vlade koji je i dalje aktualni ministar. Dakle, em je to to, ta informacija došla do novinara, dakle netko je u sustavu je svjesno prekršio zakon kako bi ustvari sanirao reputacijsku štetu po mom mišljenju onaj koji je, koji su imali zbog jednog slučaja prije kad su se pred kamerama maltene posvađali, glavna državna odvjetnica i ravnateljica USKOK-a. Prema tome smatram da se za zastupnika u Hrvatskom saboru trebaju, pardon da se za članove Vlade RH trebaju primjenjivati ista pravila kao i za zastupnike u Hrvatskom saboru tim više što je veliki broj članova vlada izabrani su saborski zastupnici, ne da su izabrani saborski zastupnici, bili su prvi na listama. Prema tome, ne mislim da bi tu trebala biti drugačija praksa. Ako protiv člana vlade dođe privatna tužba ona bi se trebala odbiti, ako dođe od Državnog odvjetništva trebala bi se prihvatiti kao što je to slučaj za saborske zastupnike, a ako je politička posljedica takvog kaznenog postupka i smjena sa funkcije ona bi se trebala dogoditi i to je to. Ne vidim potrebe da se u ovome zakonu dodatno ukida određeno pravo koje imaju članovi vlade pa čak i ove i ove hrvatske vlade. Zbog toga mi ponovit ću ne osporavamo pravo vladi i parlamentarnoj većini da propisuje pravila za svoje članove. To mi se čini identičnim primjerom kao i onom Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, dakle na početku odrediš koliko ćeš imati ministarstava i tu se vidi parlamentarna većina, to se vidi na proračuni i to bi se trebalo vidjeti na ovoj vladi. Klub SDP-a ostat će suzdržan po pitanju ovoga zakona. Dakle, ako vlada, ako parlamentarna većina želi smanjiti razinu zaštite mi se tome nećemo protiviti, ali da smatramo da je to ispravno, mislimo da nije. Ako je protiv nekog člana vlade pokrenut postupak za koruptivno djelo onda je imunitet tu potpuno nebitan. Taj će prestat bit član vlade u relativno brzo, brzom, u relativno brzom roku zbog toga što stranka neće htjeti trpjeti političku štetu zbog toga što se protiv njenog člana koji je u vladi vodi kazneni postupak za koruptivna djela i tu je pitanje imuniteta postupno nebitno, ali dobro dođe za ovako staviti u zakon. Ako se dakle protiv člana vlade DORH povede kazneni postupak onda predsjednik vlade ima po meni dvije mogućnosti. Jedna je da zatraži od tajnice da napiše rješenje o razrješenju tog člana vlade i da on postane bivši i da tako nema imunitet ili ako smatra da se radi o očitoj zloupotrebi prava od strane Državnog odvjetništva da uputi u Hrvatski sabor zahtjev za razrješenje državnog odvjetnika. Nema tu neke da ovaj ostane, a da mu se skine imunitet i da onda u slobodno vrijeme ide na policiju, a da je do tada član vlade odnosno ministar. I drugo smatram da, dakle praksa govori da ona hapšenja u subotu ujutro članova vlade nisu bila nužno potrebna da bi se hrvatski pravosudni sustav spasio jer kao što našim kolegama u saboru koji su uhićeni temeljem skidanja imuniteta ih nije spasilo to što su uhićeni 2 dana kasnije, dakle mislim da kazneni postupak nije patio da se to može primijeniti i na članove vlade upravo zbog šta kažem dakle, smatram da je netko u slučaju ministra Horvata zloupotrijebio svoje pravo i informaciju koja bi trebala biti tajna javio novinarima tako da se oni u subotu ujutro u 6 nacrtaju ispred njegove kuće jer sumnjam da idu međimurskim ulicama subotom ujutro s uključenim kamerama. Zahvaljujem.
Hvala kolega Bauk. Slijedeća rasprava je ona u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata i u ime kojega će govoriti kolega Davorko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo kolegice i kolege koliko je prošlo 14 dana, 3 tjedna od prvog čitanja ovoga zakona i meni je ovdje nešto postalo intrigantno u međuvremenu što se dogodilo i na što bih ja posebno želio ukazati. No, prije toga želim reći da kao što smo to i prije nekoliko dakle tjedana utvrdili sam povod, motiv za donošenje ovog zakona je rekao bi eksterne naravi i riječ je dakle o usvajanju dvaju preporuka GRECO-a koji su išli prema nama. Ciljano su išli prema nama. I mislim da se radi o 17 preporuka, ovo su 2 koje se, koje se ugrađuju u promjenu ovoga zakona što ne bi trebalo biti sporno i kod glasanja ja vjerujem da će zakon dobiti potporu jer se usklađujemo i sa europskom praksom, ha ajde može se to smatrati i nekakvim preventivnim anti, jačanjem preventivnih antikoruptivnih mehanizama i dodatnog smanjenja sigurnosti vladinih dužnosnika u zaštiti od kaznenog progona za koruptivna djela. Pažljivo sam slušao izlaganje mog prethodnika i ha u nekom dijelu bi se mogli i složiti iako sam ja kada je riječ o ovoj zakonskoj izmjeni prilično skeptičan da li je sama promjena tog zakonodavnoga okvira i samoga propisa bilo kakva garancija da će se promijeniti politička praksa. Pisalo to ili ne pisalo razvidno je da onaj tko je uhvaćen u nekom koruptivnom djelu i nezakonitom ponašanju da će biti sankcioniran na ovaj ili onaj način bilo tako da će ga premijer, predsjednik vlade sam eliminirati, bilo da će se to morati učiniti po sili ovoga zakona ili što će naprosto biti neodrživo ili će se to dogoditi na način tako da se spektakularno obavljaju uhićenja ranom zorom, vikendom itd. članova vlade. Dakle, ne vidim ja ništa neprihvatljivo u samome prijedlogu ovog zakona. Međutim, meni je ovo sjajna prilika zapravo podsjetiti na nešto drugo. Kad razgovaramo o našoj vladi kao važnoj instituciji cjelokupnoga političkoga sustava ove zemlje onda mi se čini da je sve veći raskorak između onoga što bi ustavno u sustavu parlamentarne demokracije vlada mogla i smjela činiti, što ona čini, kako se ponaša i kakva je njezina relacija prema drugim institucijama u ovoj zemlji, a primarno prema najvišem zakonodavnom tijelu i predstavničkom tijelu ove zemlje hrvatskom parlamentu. U posljednja 3 tjedna se dogodilo nešto što je moram reći mene osobno, a nadam se i većinu građana koji znaju što bi rekli naši prijatelji s Kaptola prepoznati ili čitati znakove pored puta, upozorava na jedan loš i vrlo opasan običaj. Prije nekoliko mjeseci, prošle godine Klub Socijaldemokrata je predložio, primjerice to govorim, promjenu Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama u kojima se zauzeo, dakle mi smo se zauzeli da se čuje glas roditelja koji imaju djecu sa naročitim ovaj poteškoćama u razvoju i čije su naknade doista toliko niske da niti omogućavaju osnovno, izvršenje osnovne funkcije zapravo te naknade i oni su se požalili i to je postala javna stvar. Što se dogodilo? Ja moram reći ovo izgleda doista blasfemično na što nisu čak ni mediji u Hrvatskoj dovoljno jasno reagirali. Dogodilo se to da je predsjednik vlade izišao i da ne karikiram, rekao ovako dođite meni maleni, pitao je zašto niste došli k meni. U državi koja ima zakone, koja ima sustave, koja bi morala funkcionirati po tim zakonima, koja ima institucije koje su dužne raditi određeni posao itd. Dođite meni i riješit ćemo problem i problem jest riješen. To je za mene zastrašujuća činjenica. Meni je to doista ozbiljan problem. Šta ta poruka znači? Kada se još tome pridoda i premijerovo ja mogu što hoću, stvar postaje ozbiljna. Vjerujte postaje ozbiljna. Ovo predstavničko tijelo, ovaj visoki dom je toliko degradiran, toliko smo neprimjetno i puzajući postali irelevantni, postali smo taoci, mi narodni zastupnici vlastitih političkih stranaka ili onih koji te stranke vode da smo se, da smo svjesno prihvatili ulogu dizača ruku za ili protiv. Ako sam u oporbi onda moram biti protiv onoga što predlaže vladajuća stranka makar to bilo bolje od ne znam nečega što predlaže netko drugo. I obrnuto. Nije lako biti zastupnik vladajuće stranke. Mi smo stvorili praksu da se s oproštenjem na svaku glupost mora dignut ruka i da se možda sa stidom treba, da se sa stidom treba otići zato šta smo digli ruku za nešto s čime se intimno ne slažemo. Sa jednim sjećanjem na jednu situaciju koju sam prošao i koja me dodatno tjera da vam to kažem jer imam to nekakvo pamćenje, iskustvo. Svojevrsno sam kao ministar odbio jedan prijedlog, jedan amandman iz oporbe iz HDZ-a, zato što se pa ono ad limine, sve što dođe iz oporbe sve se odbacuje, kad sam bolje pogledao taj amandman koji su mi predložili da ga odbijem moji suradnici onda sam shvatio kako sam zapravo pogriješio, bilo je stid jer amandman koji je tadašnja oporba predložila je bio u koristi onoga što sam ja zalagao se i za što sam, što sam zastupao. Vraćam ovo, ovo pitanje odnosa vlade i parlamenta. Ovo pitanje povećanja i reguliranja broja savjetnika u uredu predsjednika u vladi je također vrlo intrigantno. Pored ministarstava koja su kapacitirana stručnjacima, ljudima koji znaju posao, institucijama koje podupiru ta naša ministarstva povećanje broja savjetnika je stvaranje nekakve paralelne ja bih rekao vrlo moćne i utjecajne skupine oko premijera i u samoj vladi koja derogira na određeni način i važnost ministara i ministarstva. Ja to vrlo, ja to gledam sa vrlo velikom skepsom. Da li nam je to potrebno? Drago mi je da se ovim zakonom preciznije definira upravo uloga savjetnika, riječ je o moćnim ljudima koje nitko nije izabrao, oni nisu prošli verifikaciju niti na izborima, niti su potvrđivani il potvrđeni u ovome parlamentu, oni su odabrani od premijera i ljudi koji zapravo traže određene lobističke usluge najčešće preskaču ministre i idu savjetnicima koji onda imaju, za koje znaju da imaju veći politički stvarni utjecaj nego što ga imaju i sami ministri. To slabi i vladu, to slabi parlament i vodi nas prema jednoj vrlo opasnoj tendenciji koju imamo priliku gledati u našim susjednim zemljama, a to je povećanje privlačnosti jednog autokratskog modela nasuprot onoga što bismo mi trebali po meni snažno zagovarati, a to je jačanje odgovornosti parlamenta i jačanje parlamentarne, liberalne demokracije koja je ugrožena sve više i mi te opasnosti ugroze moramo prepoznati pa i u ovakvim zakonima kao što su, kao što je ovaj kojega sada donosimo. Molim i apeliram da svi zajedno razmišljamo o tome kako unaprijediti taj sustav i vjerujem da taj sustav ovaj može biti u korist naših građana i da ne mora nužno biti determiniran našim ozbiljnim političkim razlikama ukoliko se oko cjeline onoga što želimo postići dogovorimo. Hvala lijepa.
Hvala vama. Imamo jedan zahtjev za stankom. Izvolite kolega Sačiću.
Evo ovo je kasni zahtjev za stankom u ime Kluba Hrvatskih suverenista da još jednom ukažemo, a motiviran govorom poštovanog kolege Vidovića i gospodina Arsena Bauka, a i vrlo kratkim i iscrpnim istupom našeg državnog tajnika, mogu reći da se indignacijom ćemo odbaciti ovaj prijedlog zakona baš ih tih razloga jer predsjedniku vlade ne trebaju nikakvi savjetnici pored njegovih ministara. On može imati savjetnike u iznimnim situacijama iznimno stručnim, ali opet ne da budu imenovani kao savjetnici jer se potpuno slažem da je to apsolutno gnojivo tlo za korupciju i ono se protivi našoj strategiji usvojenoj ovdje antikorupcijskoj. Predsjednik vlade može imati savjetnike u svakom dekanu fakultetu, može imati savjetnike u svakom lugaru, u svakom radniku, u svakom ministru, u svakom ovdje saborskom zastupniku, njemu savjetnici ne trebaju u toj mjeri. Postoji stara izreka pametnom savjetnom ne treba, a glupom ne pomaže. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Temeljem poslovničkih odredbi nastavit ćemo dalje, odobravam stanku, ali nastavljamo sa sjednicom. Kolega Mažar u ime Kluba zastupnika HDZ-a sada ima riječ. Izvolite kolega.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, evo kao što smo imali priliku čuti i od predlagatelja Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o Vladi RH preciziraju se dodatno određene aktivnosti i određene osobe, ali isto tako uvode se i neke nove novine koje su vezane prije svega i za transparentnost, ali rekao bih i za antikoruptivne radnje. Mogli smo dakle iz toga razloga čuti da se preciznije definiraju ovlasti glavnoga tajnika vlade. Također detaljnije se uređuje i status posebnih savjetnika i članova savjeta koje osniva vlada, a isto tako pravno se propisuje i ukidanje imuniteta članovima vlade za koruptivna kaznena djela koja se progone po službenoj dužnosti. Predloženim izmjenama propisuje se na jasan način da se za obavljanje poslova posebnoga savjetnika mogu biti imenovane sve osobe neovisno o radno-pravnom statusu koji imaju stručna znanja. Istodobno dodatno se regulira i status posebnih savjetnika i članova savjeta koje osniva vlada. Ovim prijedlogom propisuje se tko može biti imenovan za člana savjeta te se propisuje obveza objava podataka o posebnim savjetnicima i članovima savjeta. Isto tako posebni savjetnici i članovi savjeta od sada će u roku od 8 dana od imenovanja biti dužni potpisati i izjavu o interesima i nepristranosti. Upravo donošenjem ovih odredbi ojačat će se preventivni antikorupcijski mehanizam, nastavit će se jasna i nedvojbena borba protiv korupcije koja je utemeljena u Strategiji sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. godine i jasan smjer provedbe politike i programa Vlade RH u budućem razdoblju. Ovo je samo jedan od elemenata koji se donose na cjelokupnoj reformi i ugrađivanju svih modernih antikorupcijskih sustava u hrvatsko zakonodavstvo i taj proces u interesu svih građanki i građana RH će se i nastaviti. Također RH će ispuniti još jednu preporuku GRECO-a iz petog evaluacijskoga kruga što je svakako za pozdraviti i pohvaliti. U skladu sa programom Vlade RH predlaže se ukidanje imuniteta članovima vlade za koruptivna kaznena djela koja se provode po službenoj dužnosti. Dakle i kazneni postupci moći će se voditi i bez prethodnog odobrenja vlade. Izmjene i dopune Zakona o vladi predstavljaju važan iskorak u jačanju transparentnosti i odgovornosti izvršne vlasti u daljnjem suzbijanju korupcije. Upravo ovakve konkretne i direktne zakonodavne izmjene pokazuju jasnu političku viziju koju ima hrvatska vlada i koja će povisiti određene standarde na puno, puno viši nivo i dati puno jaču snagu postojećem zakonodavnom okviru u sveukupnoj borbi protiv korupcije i koruptivnih radnji. U prilog tome ide i kodeks ponašanja državnih dužnosnika u tijelima izvršne vlasti kojega je Vlada RH donijela i usvojila u svibnju ove godine. Samo u nekoliko mjeseci donijet je niz zakonskih prijedloga koji pokazuju da postoji jasan plan, postoji jasna dinamika i način na koji će se ostvarivati efikasna i snažna borba protiv korupcije. Borba protiv korupcije mora biti stalna, a ono se reflektira da policija, Državno odvjetništvo i USKOK rade svoj posao samostalno, tajno, nepristrano i da se korupcija na svim razinama trajno iskorjenjuje. Zaključno, evo dopustite mi da se i ja osvrnem na kolegu Vidovića koji je na neki način iskreno iznio i svoj dio dok je bio ministar u Vladi RH i sada kao predstavnik opozicije u Hrvatskom saboru i mene osobno i tu veseli iskorak Vlade RH ali mogli smo vidjeti i na zadnjem glasovanju u Hrvatskom saboru da je većina prihvatila određene amandmane opozicije. Praktički na svakom glasovanju su određeni amandmani opozicije prihvaćeni. Smatram da je to dobro. A isto tako smo mogli vidjeti i da prilikom nekih zakonskih prijedloga većina odnosno članovi koji čine većinu u Hrvatskom saboru nisu uvijek svi glasovali za određene prijedloge. Prema tome mislim da se tu isto vidi jedan iskorak u radu Vlade RH upravo na tragu ovoga što je kolega Vidović govorio da nismo, ne smijemo i ne trebamo biti podizači ruku nego moramo biti predstavnici svoga naroda i građana RH koji su nas iz toga razloga izabrali. S druge strane da to što možda neki i oporbeni zastupnici uz zdrave oči i ne vide pokazuje napredak RH u različitim smjerovima, govori možda najbolje i današnji pokazatelj ljestvice konkurentnosti gdje RH napravila snažan i značajan skok od 13 mjesta sa 59 na 46 mjesto svjetske liste konkurentnosti i da ni jedna druga država ove godine nije zabilježila tako snažan skok. To svakako pokazuje da RH ne samo provodi reforme i mjere koje si je zadala u programu nego svakako i poslovna učinkovitost i produktivnost i upravljanje i sve ono što se radi unatoč pandemiji, unatoč 2 potresa, unatoč i agresiji na Ukrajinu pokazuje da i zakone koje mi donosimo u Hrvatskome saboru i programi i strategije koje donosi Vlada RH netko ipak prati, vidi i ocjenjuje. Vjerujem da i ovaj zakon će ići u tome smjeru, vjerujem da ćemo i ovim prijedlogom zakona napraviti još jedan dodatan iskorak u borbi protiv korupciji jer smatram da korupcija nema predznak ni stranke ima uvije svoje ime i svoje prezime i da ćemo jednoga dana i kolega Vidović i svi mi moći pogledati iza sebe i reći budućim generacijama da smo nešto postigli za stvaranje bolje, transparentnije, pravednije i poštenije RH. Sve to po mišljenju HDZ za cilj i ovaj prijedlog zakona ima i očuvanje i jačanje institucija države i zato će Klub HDZ-a podržati donošenje Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakon o Vladi RH. Zahvaljujem.
Hvala vama. Ovim smo iscrpili rasprave u ime klubova. Prijavljena je jedna pojedinačna rasprava, ona uvaženog zastupnika Jure Brkana. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, poštovani kolege zastupnice i zastupnici zbog čega uopće imamo Zakon o vladi? Ono kako kaže on propisuje ustrojstvo, način rada, odlučivanje i vrste akata koje donosi vlada u biti daje jedan pravni okvir ponašanju vlade, stavlja je da mora raditi po zakonu, a ne to zato da ona ne bi drugačije mogla raditi nego jednostavno da se vidi što je interes građana i kako, na koji način se interes građana štiti, a to je da vlada radi po zakonu. U ovim izmjenama i dopunama zakona koje, o kojima danas po drugi put već ovdje raspravljamo ja sam stvarno mislio da će to bit izmjena zakona kao najvažnija stvar da se omogućava vođenje kaznenog postupka protiv člana vlade za sva koruptivna kaznena djela bez prethodnog odobrenja vlade. I dalje mislim da je to najbitnija stvar u ovim izmjenama i dopunama zakona. Međutim, žao mi je što neki kolege zastupnici problematiziraju i problem savjetnika predsjednika vlade odnosno osnivanja sa posebnih savjeta jer baš ovim izmjenama i dopunama Zakona o vladi se točno propisuje što dosada nije bilo znači tko sve može biti imenovan za člana savjeta, da je dužan javno objavljivati podatke te također da je dužan potpisati izjave o interesima i nepristranosti posebnih savjetnika. Samim tim ja mislim da su otklonjene bilo kakve mogućnosti, po meni se tako čini nekoga nezakonitog ponašanja. E sad da li će neko predsjedniku ove, buduće ili bilo koje naredne vlade koja bude radila po ovome zakonu donositi neke savjete koji se možda oporbi neće sviđati to opet ostaje na domeni osobnog iskustva, ali svakako ne more se reći da je to nezakonito. I svakako se ne može reći da predsjedniku vlade ne trebaju nikakvi savjetnici. Ja mislim da svakome od u životu bar u nekom trenutku treba nekakav savjet, a pogotovo u ključnim nekim momentima kada predsjednik vlade donosi značajne odluke koje će imati efekta ne samo danas i sutra nego dugoročno na cijelu našu, našu naciju a i šire možda. Stoga ja mislim da je ovaj zakon pošto utvrđuje točna i jasna pravila ponašanja savjetnika predsjednika vlade bi tribali svi pozdraviti. A ono o čemu se najbitnije što se mijenja to je da se može omogućiti, omogućava vođenje kaznenog postupka bez prethodno suglasnosti vlade, odobrenja vlade to je nešto nažalost što, što ga smo svi sada svjesni bez preporuka GRECO-a da je postalo nekako neću reći svakodnevnica, ali postalo je nešto na što više nismo iznenađeni kad se dogodi. E sad ja se želim samo osvrnuti na jednu stvar da to nije endemna i posebna situacija samo kod nas u RH. Takve stvari se događaju širom svijeta pa i čak i u razvijenim demokracijama Zapadne Europe. Ako ćemo se vratiti malo unazad i sjetit se Italije i vlade Bettina Craxia socijaliste koja je dovela do pada prve republike u Italiji zbog jedne velike i široke i raširene korupcije, ona tvrdi znači da to nije nešto novo pogotovo nama koji smo proizašli ovdje iz komunističkog sistema di je mito i korupcija bila toliko raširena na svakom nivou od portira do, do predsjednika općine ili bilo čega drugoga i zato je dobro da Vlada RH pod vodstvom HDZ-a uviđa takve stvari i nastoji pripremiti što bolje zakonske okvire da takve korupcije više ne bude. Dokazi da se hrvatska vlada pod vodstvom HDZ-a i Andreja Plenkovića bori, bori protiv korupcije nama dolaze svakodnevno. Danas smo čuli maloprije i od kolege Mažara da je po svjetskoj ljestvici konkurentnosti Hrvatska skočila sa 59 na 46 mjesto. A to je konkretno se, takvo se ostvarenje dovodi jer se vrednuje borba protiv korupcije, stvaranje bolje poslovne klime, sprječavanje pranja novca, bolje upravljanje na svim razinama i smanjivanje administrativnih barijera. Hrvatska da to nije napravila ne bi ostvarila ovakav iskorak. Normalno nije za sve to dužna isključivo i jedino Vlada RH, zaduženi su za to u biti zaslužni su za to i ostali građani RH kojima je postalo normalno da u normalnom, uređenom zapadnom svijetu se postoje zakoni i pravila ponašanja po kojima se treba živjeti. Isto tako ja vidim kao i oličenje borbe protiv korupcije to što od 1. siječnja iduće godine ulazimo u eurozonu, a nadam da ćemo ući istim datumom i u Schengenski prostor [[Upadica: Hvala. i to sve pridonosi …]] Upadica: Vrijeme./… ovome.
Imate tri replika, prva kolegica Grba Bujević.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega bilo je puno riječi o savjetnicima, ja mislim da su savjetnici, a to kažem na osnovu mojeg 35 godišnjeg radnog iskustva da su itekako dobro došli. Vi ste bili čelnik lokalne uprave, pa za ovaj zakon je jako važno da se točno definiraju i uloga i tko može biti savjetnik i da to ne treba gledati tako da svako može biti savjetnik. Zašto? Zato što savjetnik onda ima s ovom, zakonom ima i odgovornost za ono što savjetuje pa nekoga, ovaj puta premijera. Možemo sad pričati i o nekim drugima. Ne vidim tu nikakav problem. A zanima me kao, vi kao lokalni čelnik vezano uz savjetnike kakva su takva iskustava i bi li bilo dobro da su regulirana bila pa bi možda ipak bilo nekih koristi od njih?
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala vam puno, ma evo čuli smo maloprije neke narodne poslovice, a u nas je bar narodna poslovica da čovjek i tovar bolje znaju nego sam čovjek. I sada ja nekako i naučen sam za to kad ne znaš pitaj, kad sumnjaš popričaj i sve se to radi u cilju da i kao čelnik jedinice lokalne samouprave, a i kao građanin i kao otac i kao bilo šta drugo napravim nešto dobro za sebe i svoje ljude i svoj grad i svoju državu u kojoj radi. Stoga mislim da nikakve štete nema da se točno i jasno propiše kakve savjetnike i na koji način se oni moraju ponašati mora imati predsjednik vlade. Volio bi da se to može spustiti i na niše i na niže nivoe i na čelnike jedinica regionalnih i lokalnih samouprava jer tada bi bar formalizirao taj odnos. Kao što smo vidli potpisuje se izjava da nisu u sukobu interesa i to puno znači u svakim bilo budućim poslovima i sumnjanjima da je bilo nešto krivo ili protuzakonito napravljeno.
Hvala. Slijedeća replika potpredsjednik sabora Vidović, izvolite.
Poštovani kolega, znate onu da manje je više. Da ste uspjeli suspregnuti pohvalu ovoj vladi i reći da HDZ taj koji je predvodnik bitke protiv korupcije bilo bi lakše i ne biste mene doveli u situaciju da vam moram reći [[Upadica: Samo recite.]] da ne znam u okruženju da se ikada desilo da je u 6 godina jedne vlade toliko ministara 25 ministara je smijenjeno od toga je barem 15, nisam ih brojio, smijenjeno zbog sumnje na koruptivna djela i nečasno ponašanje, 15. Ne sjećam se da je u povijesti hrvatskih vlada bilo toliko primjera smjena ministara zbog nečasnih koruptivnih djela, dakle ni u našoj povijesti ni u okruženju. I ne sjećam se da je ikoji predsjednik vlade toliko puta morao ići branit svoje ministre pa bi potom rekao da se možete na trepavice postavit, pa ih potom morao, morao smjenjivat. Dakle, nemojte potezati mačka za rep koji je [[Upadica: Hvala.]] jedna od najslabijih točaka ove, ove [[Upadica: Vrijeme.]] vlade.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče, ja se ne čudim uopće tome da se vi ne sjećate i čudite ali ću vas napomenut zbog čega je to. To je zato jer pravosuđe neovisno radi, neovisno o vladi, neovisno o predsjedniku vlade. Vaš predsjednik tada bivše stranke SDP-a, vaš bivši premijer gospodin Zoran Milanović i on se isto čudi i čudu se ne može načuditi kako to država i Državno odvjetništvo radi svoj posao, a da predsjednik vlade nije u to upetljan. Pa normalno da se možete čuditi jer nekada su bili jedni aršini, nekad se na jedan način radio zato sam se vratio malo više u prošlost, a sada ova vlada već 6 godina radi u interesu jedino građana RH i u svim zakonski datim okvirima. Svaki prekršaj zakona ima svoje ime i prezime, tu su institucije neka točno kaže tko je kriv za što.
Hvala. Povreda Poslovnika, kolega Vidović. Koji članak?
238., 238. članak je kojim se povređuje najčešće Poslovnik pa je tako i u ovom slučaju kolega iznio jedan podatak koji je doista ničim obrazložen uvrijedio sve one ljude koji su vodili pravosudne i ovaj sustave progona prije 6 godina tvrdeći da je lopovštine bilo, kriminala bilo, da oni nisu radili svoj posao. To je naprosto uvreda … [[Upadica se ne razumije.]] za sve te ljude koji su to radili.
Dobro, ok, vi ste sad povrijedili Poslovnik jer ste zapravo replicirali kolegi, stoga vam izričem opomenu. I zadnja replika kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice, kolega Brkane evo i današnji Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vladi je iskorak čuli smo ne samo u transparentnosti, efikasnosti i antikorupcijskoj strategiji koja je donešena i zato me ne čudi što i kolegi Vidoviću je možda malo čudno da se danas na ovako jedan otvoren, transparentan i jasan način govori o borbi protiv korupcije. Ja ne znam koliko, koliko znam niti jedan od ovih što je kolega Vidović spomenuo dužnosnika nije ni da je optužnica podignuta, a kamoli da je osuđen za korupciju. Prema tome prepustimo i držimo se presumpcije nevinosti, a razumijem i njegovo iznenađenje jer za vrijeme i njihove vladavine i socijaldemokratske partije kada je i županica Mercel ali i bivši gradonačelnik Vukovara kada su bili i uhićeni i osuđeni i pravomoćno osuđeni onda su i dalje bili članov stranke. Prema tome vidi se [[Upadica: Vrijeme.]] onda odnos prema korupciji i danas.
Ja ne znam kom ste vi replicirali, ali dobro. Izvolite odgovor na repliku.
Zahvaljujem se. Ma kao što sam rekao da ne, da ne idemo sada u neku, neke tenzije, dizanje tenzija jer ovdje tenzija po meni u ovim izmjenama i dopunama ovoga zakona ne bi trebalo biti. Zakon je dobar, izmjene i dopune zakona koji se predlažu su kvalitetne. One nas osnažuju, one osnažuju, ja gledam nas kao zakonodavca ali i hrvatski narod jer sile vladu da se ponaša u skladu sa zakonom i točno su definirane stvari koje se trebaju biti. Sve što je bilo u prošlosti, svako služi na čast onako kako je radio. Ja znam da ja u tome osobno nisam sudjelovao, velika, velika većina članova HDZ-a u tome nije sudjelovali, a oni koji su radili nek ih bude stid i sram normalno kada im se dokaže krivica na sudu. Isto tako i članovima bilo koje druge stranke. Zbog toga držim da ovakav zakon samo može donijeti dobro RH, njenim građanima i možemo dalje nastaviti ovaj dobar ritam kojim idemo sa eurozonom, sa Schengenom, a evo i sada sa skokom od [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] 13 mjesta na ljestvici konkurentnosti.
Možete na mjesto. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. S radom sabor nastavlja u petak 17. lipnja u 9 i 30 sati s Izvješćem o provedbi službene razvojne pomoći Republike Hrvatske inozemstvu za 2020. godinu. Želim vam ugodan ostatak dana i sutrašnje Tijelovo. Vidimo se u petak, doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 16,47 SATI.