Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Otvaram 20. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa današnje sjednice opravdali su zastupnici: Nenad Nešić, Zlatan Begić, Dženan Đonlagić, Vlatko Glavaš, Enver Bijedić i Dragan Mektić. Iz Ureda predsjedatelja Vijeća ministara BiH dostavljena je obavijest da današnjoj sjednici neće biti u mogućnosti nazočiti predsjedatelj, gospodin Zoran Tegeltija. Sjednici u ovom trenutku nazočno je 29 zastupnika, konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa člankom 167. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. U skladu sa člankom 168. Poslovnika najave za zastupnička pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Mirko Šarović ministru komunikacija i prometa BiH, Damir Arnaut predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Safet Softić ministrici vanjskih poslova BiH, Adil Osmanović predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Mirjana Marinković-Lepić predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Jasmin Emrić ministru komunikacija i prometa BiH, Mira Pekić ministru financija i trezora BiH, Edita Đapo ministru sigurnosti BiH, Branislav Borenović ministru komunikacija i prometa BiH. Nenad Nešić uputio je najavu za postavljanje usmenog zastupničkog pitanja predsjedatelju Vijeća ministara BiH, ali naknadno je obavijestio da neće nazočiti današnjoj sjednic. Ove najave su u skladu sa člankom 168. stavak (2) Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran izravni televizijski i radijski prijenos ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 167. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora, idemo redosljedom postavljanja pitanja. Riječ dajem zastuniku Mirku Šaroviću. Izvolite zastupniče.
Hvala. Evo koristim priliku da uvaženom ministru uputim pitanje, za koje vjerujem da ga je on dobio, a odnosni se vrlo težak položaj stanovnika, jednog dijela stanovnika južnog dijela Mostara, najviše povratnika Srba, a tiče se njihove zemlje i spora koji imaju sa Autocestama Federacije BiH i trase dijela Koridora 5C i pitanje se odnosi, znači: 2 Da li ste kao ministar upoznati sa problemima povratnika u Mostar, kojima je imovina uzurpirana naprasnom promjenom trase Koridora 5C, mi mislimo da je to naprasna promjena, čime je u pitanje doveden održivi povratak kad je riječ o ljudima koji žive pretežno od poljoprivrede? Pretpostavljam, uvaženi ministre, da znate i da je eksproprijacija se užurbano sprovodi preko nadležnih institucija Grada Mostara bez prisustva stranaka, pretpostavljam i da znate da se radi o stanovnicima naselja Kosor, Malo Polje, Lakiševine i Ortiješ i znate, pretpostavljam, da oni traže da se uskrati potvrda ratifikacija granta sredstava od Evropske banke za obnovu i razvoj za jedan dio Koridora 5C dok se ovo pitanje ne riješi, a ono je upućeno ranije i Predsjedništvu BiH, i Vama, i Savjetu ministara, i poslanicima ovog Doma i oni smatraju da su povrijeđena njihova prava i da pitanje ovog dijela Koridora Mostar jug – tunel Kvanj, da treba da ide drugom trasom. Molim Vaš odgovor i šta ćete u tom smislu da preduzmete kao resorni ministar. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor, ministar prometa i komunikacija BiH, gospodin Vojin Mitrović. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Gospođo predsjedavajuća, članovi Kolegijuma, uvaženi poslanici. Želim se zahvaliti na postavljenom pitanju gospodinu Mirku Šaroviću. Kako nam je poznato Zakon o ministarstvima („Službeni glasnik BiH“, br. 5/03) je definisao nadležnosti državnog ministarstva. Ministarstvo komunikacija i transporta BiH nadležno je za politiku i regulisanje zajedničkih i međunarodnih komunikacionih uređaja; međunarodni, međuentitetski transport i infrastrukturu; pripremanje ugovora, sporazuma i drugih akta iz oblasti međunarodnog i međuentitetskih komunikacijskih transporta; odnose sa međunarodnim organizacijama iz oblasti međunarodnih i međuentiteskih komunikacionih transporta; pripremu i izradu strateških planova iz oblasti međunarodnih, međuentitetskih komunikacija, transporta, infrastrukture i informacionih tehnologija; poslove kontrole, neometanog transporta u međunarodnom transportu, kao i civilno vazduhoplovstvo i nadzor vazdušnog prometa. U konkretnom slučaju Ministarstvo komunikacija i transporta BiH u periodu od oktobra 2004. godine do decembra 2006. godine finansiralo je pripremu planersko-studijske dokumentacije za cijelu trasu autoputa Koridora 5C kroz BiH, koja je obuhvatala tehničku studiju, podloge za prostorno-plansku dokumentaciju, idejno rješenje studije uticaja na životnu srednu sa provedenim zakonskim procedurama za usvajanje, što podrazumijeva javne rasprave, idejni projekat, saobraćajne studije, prethodnu studiju izvodljivosti i studije izvodljivosti. Ministarstvo je finansiralo i ugovore za izradu glavnih projekata za projekat dužine 130 km autoputa Koridora 5C za dionicu autoputa koji prema Studiji izvodljivosti prdviđeno je da ima prioritet, a to je praktično oko Mostara, zatim sjever granice sa Hrvatskom, a to je Svilaj, Vukosavlje, Doboj jug i obilaznica oko Zenice. Sva izrađena dokumentacija predata je entitetskim ministarstvima, Javnom preduzeću Autoceste Federacije BiH, kao i Javno preduzeće Autoputevi Republike Srpske, koji su nadležni za izgradnju predmetne 3 infrastrukture. Iz ovog svega se može zaključiti da ovo pitanje treba postaviti nadležnim entitetskim institucijama koje su nadležne za sprovođenje ovog pitanja. Vi ste u, na kraju Vašeg izlaganja postavili jedno pitanje vezano za uskraćivanje granta za izradu ove dionice zbog nezadovoljstva određenog dijela stanovništva, koje je nezadovoljno trasom tog dijela autoputa. Ja još jednom napominjem, da resorno ministarstvo nije nadležno za te probleme nego entitetska, a pitanje granta je pitanje koje treba riješiti na nivou Savjeta ministara, odnosno Ministarstva finansija i vidjeti kako se eventualno može postići kompromis. Imali smo slične situacija i u Republici Srpskoj, gdje smo imali oko okoline Prijedora nezadovoljstvo bošnjačkog stanovništva, gdje je bošnjačko stanovništvo sa entitetskim vladama uspjelo naći rješenje, što znači da i u ovom slučaju očekivati je da stanovništvo nađe adekvatno rješenje, ali resorno ministarstvo na čijem sam čelu ja apsolutno nema ingerencije po tom pitanju. Hvala lijepo.
Hvala poštovani ministre. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite imate riječ.
Da, naravno, kratko ću, hvala Vam na prilici. Pa, ja mislim da bar jedna činjenica je jasna, da uvaženi ministar je rekao da oni nemaju namjeru da se uključuju, da to nije njihova nadležnost i ako išta ima dobro to je da bar znamo potpuno jasno da se to njih i uvaženog ministra ne tiče i da se u ovo neće uključivati. Ali, ja upozoravam da će vjerovatno doći do situacije kada će Vas to i te kako zanimati, jer treba da znate da će građani sa ovog područja i ne samo Srbi nego i druge nacionalnosti uputiti pismo Evropskoj banci za obnovu i razvoj i pitati – da li oni podržavaju diskriminaciju ugroženih, ranjivih kategorija stanovništva? I onda će se obratiti Skupštini EBRD-a, koja će ove godine da se održi, gdje će pod pritiskom biti Upravni odbor i predsjednik EBRD-a i onda će to doći do Vas, uvaženi ministre, i onda ćete vjerovatno morati hitno tražiti odgovarajuća rješenja ... EBRD u svojoj politici, ukoliko dođe do ovakvih slučajeva zaustavlja projekte, a to jeste šteta za Bosnu i Hercegovinu.
Hvala zastupniku. Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, može bilo ko od njegovih zamjenika iz Kolegija odgovoriti. Dakle, ja sam još u avgustu prošle godine, prije devet mjeseci postavio pitanje Institutu za mjeriteljstvo BiH vezano za potencijalnu involviranost tog Instituta i direktora Džemića u aferu „Respiratori“. Institut tvrdi da je pripremio nacrt odgovora i poslao ga Vijeću ministara na konačno utvrđivanje 03.09. međutim u jedanaestom mjesecu i krajem aprila sam dobio odgovor da je to pitanje skinuto sa dnevnog reda, odnosno odgovor na moja pitanja skinuti sa dnevnog reda Vijeća ministara. Ovo je sigurno prvi put u zadnjih sedam, 4 osam godina da se to desilo, da Vijeće ministara skine sa dnevnog reda nešto na što je neki odgovor čiji je nacrt pripremljen, a ja sam poprilično siguran, s obzirom, je li, na birokratsku prirodu toga da se nikad nije ni desilo u postdejtonskoj Bosni i Hercegovini. Prdsjedavajući Tegeltija je za medije izjavio da je to skinuto sa dnevnog reda na zahtjev jednog člana Kolegija, dakle ili Tegeltije, ili Bevande, ili ministrice Turković i moje pitanje je: Ko je traži da se to skine sa dnevnog reda i zašto je skinuto? I tražim da mi neko ili predsjedavajući Vijeća ministara ili neko od njegovih zamjenika u tom Kolegiju odgovori šta se desilo s ovim, jer očito se kriju odgovori vezani za involviranost ovog Instituta u aferu „Respiratori“. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor je, odnosno pitanje je upućeno prema predsjedatelju Vijeća ministara, imamo opravdano odsustvo s današnje sjednice najavljeno, ne vidim da neko ima i kako je zastupnik tražio od Kolegija iz Vijeća ministara. Da li netko od Vijeća ministara, ministar ima ovlasti za odgovor po ovom pitanju? Nema nikoga. Zastupniče izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Koliko sam Vas shvatio kad ste govorili, samo je predsjedavajući Tegeltija opravdao svoje odsustvo, nisam čuo da ste pročitali opravdanje od druga dva zamjenika. Međutim, ja koristim sad ovu priliku da podsjetim da je ovo 20. sjednica Predstavničkog doma i da se ministrica vanjskih poslova Bisera Turković, koja nikad ne propusti da u saopštenju sebe takođe titulira i kao zamjenicom predsjedavajućeg Vijeća ministara, nikad nije pojavila na ovoj sjednici nakon one prve na kojoj je imenovana. Dakle, ja ne znam da smo ikad imali situaciju da jedan ministar kontinuirano 19 sjednica zaredom ne dođe pred ovaj Dom, iako na svakoj sjednici imamo pitanje, između ostalog, za Ministarstvo vanjskih poslova. Ovdje imam ozbiljne indicije da je upravo ta ministrica, odnosno u svom svojstvu zamjenice predsjedavajućeg tražila skidanje ove, ovog odgovora sa Kolegija i ja tražim da mi se ovi odgovori dostave što prije u pisanoj formi i ovaj takođe tražim da Kolegij poduzme mjere da osigura uslove za rad poslanicima, a između uslova za radu su, je li, ... mogućnost posvaljanja pitanja svim ministrima u Vijeću ministara.
Hvala zastupniku. Znači, traži pismeni odgovor na ovo pitanje. Prelazimo na sledeće pitanje, zastupnik Safet Softić. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Poštovane kolege. 5 Moje pitanje je vezano za posebne i paralelne odnose entiteta sa susjednim državama. Naime, nadležnost entiteta da uspostavljaju posebne i paralelne odnose sa susjednim državama u skladu sa suverenitetom i teritorijalnim integritetom BiH definisan je Ustavom BiH u članu III (2) a) imajući u vidu da se pomenute nadležnosti entiteta realiziraju u skladu sa državnim suverenitetom i teritorijalnim integritetom, moje pitanje Ministarstvu vanjskih poslova je sljedeće: Da li Ministarstvo vanjskih poslova BiH posjeduje informaciju o sadržaju i implementaciji potpisanih ugovora, aneksa ugovora, protokola, memoranduma i cjelokupne popratne dokumentacije između Republike Srpske i Republike Srbije i da li Ministarstvo vanjskih poslova BiH posjeduje informaciju o sadržaju i implementaciji Sporazuma o uspostavljanju specijalnih paralelnih odnosa između Republike Srpske i Republike Srbije, aneksa sporazuma, protokola, memoranduma i cjelokupne popratne dokumentacije?
Hvala zastupniku Softiću. Pitanje je upućeno ministrici vanjskih poslova BiH, nemamo nazočnost, ni prijavu, pa izvolite zastupniče odma na komentar Vaš.
S obzirom da ministrica nije prisutna današnjem zasjedanju, ja ću moliti u pismenoj formi odgovor, a onda nakon toga ću dati pobliže informacije u vezi sa ovim što sam pitao danas.
Hvala ljepa. Konstatiramo da zastupnik traži pismeni odgovor od ministrice vanjskih poslova BiH, gospođe Bisere Turković. Sljedeće zastupničko pitanje je zastupnik Adil Osmanović. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Kolegice i kolege zastupnici. Moje poslaničko pitanje je upućeno Vijeću ministara BiH, kojem tražim da dostavi podatke o usklađenosti strukture zaposlenih u svim statusima u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine sa posljednjim popisom stanovništva. Obrazloženje: Ovaj zahtjev je u skladu sa članom 8. Zakona o radu u institucijama BiH i odredbama propisa člana 2. Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u kojem je tačno navedeno da je poslodavac obavezan u strukturu zaposlenih da odražava nacionalnu strukturu stanovništva po poslednjem popisu.
Hvala zastupniku Osmanoviću. 6 Odgovor bi trebao dati predsjedatelj Vijeća ministara. Da li neko ispred Vijeća ministara ima odgovor za ovo? Ministar pravde, izvolite, Josip Grubeša.
Hvala lijepa. Poštovana predsjedavajuća, članovi Kolegija, uvažene zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Ukratko, znači, Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH je označen kao povjerljiv, shodno navedenom ne možemo iznositi točan broj zaposlenih na neodređeno vrijeme u Zavodu zbog sigurnosti zaposlenih, međutim možemo Vam osigurati postotke zaposlenih prema nacionalnoj pripadnosti kako slijedi Bošnjaka 36%, Srba 44%, Hrvata 16,%, ostalih 2%. Još je bitno napomenuti da se radi o novoj instituciji gdje je fluktuacija zaposlenih, novozaposlenih vrlo velika i iz tog razloga ovi postoci se mijenjaju iz mjeseca u mjesec. Hvala vam.
Hvala ministru Grubeši. Zastupnik, da li želi komentirati odgovor? Izvolite.
Hvala. Zamolio bih da se dostavi u pisanoj formi odgovor.
Hvala lijepa. Sljedeće zastupničko pitanje ide od zastupnice Mirjane Marinković-Lepić. Izvolite zastupnice.
Ja sam željela postaviti pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, a mogla bi odgovoriti i zamjenica predsjedavajućeg da je tu, a radi se o učešću Bosne i Hercegovine na Svjetskoj izložbi, dakle, EXPO Dubai 2020, koja će se održati ove godine na jesen zbog činjenice da je odgođena zbog pandemije virusa korona. Naime, iz medija je vidljivo da bi Bosna i Hercegovina mogla ostati jedina država koja će na ovom prestižnom svjetskom sajmu imati prazan paviljon, te tako doživjeti ogrumnu bruku, po ne znamo koji put jel', kada je riječ o ekonomskoj diplomatiji, a s druge strane takođe moglo bi se dogoditi da se i poremete odnosi između Bosne i Hercegovine i Ujedinjenih Arapskih Emirata, jer su, jer je ova zemlja to na određeni način dala do znanja, znači, državi Bosni i Hercegovini. Ugovor o učešću na ovoj izložbi, dakle, je potpisan od strane ranijeg, od strane ambasadora Bosne i Hercegovine u Ujedinjenim Arapskim Ermiratima u prethodnom mandatu, ali se na paviljonu Bosne i Hercegovine na ovoj Svjetskoj izložbi nije ništa uradilo. Dakle, najviši predstavnici Ujedinjenih Arapskih Emirata su u nekoliko navrata pisali kako nadležnom Ministarstvu trgovine i ekonomskih odnosa, tako i predsjedavajućem Vijeća ministara i dakle upozoravali da 7 bi otkazivanje učešća Bosne i Hercegovine na ovoj smotri dovelo do ozbiljnog poremećaja u bilateralnim, političkim odnosima, bacilo sjenu na partnerstvo dvije zemlje i da bi organizratoru izazvalo dosta neprijatnosti, a takođe naznaka je da će Ujedinjeni Arapski Emirati i tražiti naknadu štete zbog izostanka učešća Bosne i Hercegovine, koja bi se mogla kretati, znači, i do milion i petsto hiljada američkih dolara. Budžet za ovu izložbu je, dakle [[zastupnica se upozorava na vrijeme]] i u prethodnom sazivu, čak je i smanjen za milion i iznosi negdje oko 3.382.400 KM, no evo vidimo da se na ovom ništa ne radi i da, čini mi se, niko ne razmišlja o posljedicama. Prema tome, da li je bolje dodati još milion pa učestvovati na izložbi ili platiti kaznu koja bi prema sadašnjem kursu dolara iznosila 2.400.000 KM?
Hvala. Da li netko iz Vijeća ministara, obzirom da predsjedatelja nema, ima li neko ovlast da davanje odgovora? Nema. Zastupnice, izvolite za Vaš komentar.
Ja ću se pridružiti komentaru kolege Arnauta, gdje evo vidimo da zamjenice predsjedavajućeg, koja nije opravdala svoje odsustvo, ponovo nema, ona bi bila takođe pogodna osoba da da odgovor na ovo pitanje kao šefica naše diplomatije i mislim da je ovo neviđeno podcjenjivanje ovog Doma, obzirom da je ovo ministarstvo ministarstvo koje nam duguje i odgovore na najveći broj pitanja od svim ostalih ministarstava u Vijeću ministara.
Hvala lijepa. Zastupnik Jasmin Emrić, imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Postavljam pitanje ministru komunikacija i prometa BiH, koje glasi: Da li je Ministarstvo komunikacija i prometa BiH upoznato ili konzultirano od strane Ministarstva mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske prije donošenja Pravilnika o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku, budući da je stupanjem na snagu navedenog Pravilnika od 20. maja tekuće godine zabranjen tranzitni promet preko graničnog prijelaza Velika Kladuša – Maljevac vozilima čija ukupna masa prelazi 7,5 tona, te šta Ministarstvo namjerava poduzeti radi ponovnog otvaranja ovog graničnog prelaza za tranzitni promet teretnih vozila bez navedenog ograničenja? Kratko ću i obrazložiti postavljeno pitanje. Ministar Ministarstva mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske 03. maja tekuće godine donio je navedeni Pravilnik, a koji je stupio na snagu 20. maja. Predmetnim Pravilnikom određene su javne ceste u Republici Hrvatskoj po kojima se smije odvijati tranzitni promet vozila čija ukupna masa prelazi 7,5 tona i koja su sama ili s priključnim vozilom dulja od 14 metara. Ono što je sporno, posebno za Unsko-sanski kanton, je to što u članu 2. navedenog Pravilnika po državnim cestama nije 8 uvrštena i državna cesta (D216) Vojnić – Kolarić, granični prelaz Maljevac, granica BiH u Velikoj Kladuši. Ovom javnom cestom do sada se odvijao tranzitni promet teretnih vozila bez ograničenja preko graničnog prijelaza Velika Kladuša – Maljevac. Primjera radi, u 2019. godini promet teretnog saobraćaja preko 7,5 tona kroz granični prelaz Velika Kladuša – Maljevac iznosio je preko 20 hiljada kamiona, odnosno dnevno je vršen teretni transport kroz ovaj granični prijelaz oko 50 do 60 kamiona. Zabrana tranzitnog prometa preko graničnog prijelaza Velika Kladuša – Maljevac, koja je nastupila od 20. maja ove godine, je nova i značajno otežavajuća okolnost za veliki broj privrednih subjekata na području Unsko-sanskog kantona koji su izvozno-uvozno orijentirani. Ova zabrana tranzitnog prometa preko graničnog prijelaza u Velikoj Kladuši direktno utiče na povećanje troškova transporta za sve robe i proizvode koji će se izvoziti preko Republike Hrvatske u ostale zemlje Zapadne Evrope, jer preusmjeravanje tranzitnog prometa na druge granične prijelaze značajno povećava [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] transportnog puta. Molim ministra da odgovori. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor, ministar komunikacija i prometa BiH, gospodin Vojin Mitrović. Izvlite ministre.
Hvala lijepa. Uvažena predsjedavajuća, uvaženi poslanici Gospodine Emriću hvala na postavljenom pitanju. Ovo je problem koji traje već nekih četiri, pet dana i nažalost mogu saopštiti da ovaj problem smo čuli, odnosno upoznati smo, nažalost, iz medija i od prevoznika koji vrše prevoz određenih roba. Dana 20.05.2021. godine na snazi je bila Odluka o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih automobila kroz Republiku Hrvatsku, primjenjivala se od 01. januara 2009. godine, to je stari Pravilnik. Pravilnik o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku stupio je na snagu 20.05.2021. upravo onako kao što ste i Vi rekli. Stupanjem na snagu prestaje važiti Odluka o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih automobila kroz Republiku Hrvatsku, koji je donijet 2009. godine. Ugovor o graničnim prelazima koji su direktno vezani za promet, odnosno tranzit, jer su granični prelazi, i Ugovor o graničnim prelazima između BiH i Republike Hrvatske potpisan je u Briselu 2013. godine. Ugovorom je tretiran i granični prelaz u Velikoj Kladuši, kao granični prelaz za međunarodni drumski saobraćaj putnika, vozila i robe, bez obzira na njihovo porijeklo, odnosno zemlju iz koje dolaze, osim ako je drugačije uređeno međunarodnim ugovorima, kao i osim za robe koje podliježu inspekcijskoj kontroli. Ovdje imamo automatski donošenjem ovog Pravilnika narušen je praktično Ugovor koji je potpisan 2013. godine. Ugovor je u nadležnosti Ministarstva bezbjednosti BiH. Pravilnikom je ograničen tranzitni promet teretnih automobila sa ili bez prikolice, čija ukupna masa prelazi 7,5 tona, koja su sama ili sa priključnim vozilom dužine do 14 metara, a donijet je na osnovu Zakona o cestama Republike Hrvatske. Od samog trenutka saznanja za ovaj problem Ministarstvo komunikacija i transporta BiH je izvjestilo o problemu Evropsku komisiju putem Transportne zajednice, te je preduzelo niz aktivnosti da se ovaj problem riješi bilateralnim kontaktom sa ministrom Butkoviće i otklone trenutni propusti. Mi nismo čekali ni, nijednog trenutka zaista i ja sam i sinoć razgovarao sa gospodinom Butkovićem, ponovo sam ukazao na ovaj problem graničnog prelaza Velika Kladuša. Moji ljudi trenutno rade u saradnji sa ljudima iz Ministarstva mora i prometa Republike Hrvatske, da ovaj problem riješimo i kao što ste i sami 9 rekli, veliki broj privrednika trepi ogromnu štetu, jer ovaj granični prelaz je vrlo bitan i praktično jedini za prelaz kamiona čija je ukupna masa veća od 7,5 tona i praktično nemaju sama ograničenja i ja očekujem u toku dana da ovaj problem riješimo bilateralnim putem. Na koji način ćemo to riješiti, budite sigurni da radimo sve što je u našoj moći i još jednom ponavljam, možda jedna nekorektnost sa Hrvatske strane što nismo na vrijeme upozoreni, jer je veliki broj prevoznika krenuo u tom pravcu, a onda je došlo do problema da ne mogu proći tom trasom, ne mogu tim graničnim prelazom, jer granični prelaz koji je definisan Ugovorom iz 2013. praktično zabranom prolaska teritorijom tog autoputa gubi svoju funkciju. Ja očekujem u toku dana rješavanje ovog problema i da svi privrednici budu zadovoljni, još jednom žao mi je zaista što se desio ovakav odnos između resornog ministarstva na čijem je čelu gospodin Butković i ja, jer imamo izuzetno dobre i korektne odnose po pitanju saradnje u infrastrukturnim objektima i zaista za očekivati je u toku dana da će ovaj problem biti riješen na obostrano zadovoljstvo. Hvala lijepo.
Hvala ministru na odgovoru. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite.
Prije svega zahvaljujem se uvaženom ministru na cjelovitom odgovoru. Ali evo, da naglasim, cijeneći važnost posebno za Unsko-sanski kanton, da granični prelaz u Velikoj Kladuši, odnosno Maljevcu treba da vrši svoju ukupnu funkciju radi prometa proizvoda i roba bez ograničenja, te da na taj način pospješuje održavanje postojećih privrednih aktivnosti u ovom sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine gdje, moramo naglasiti, položajna pogodnost radi blizini evropskih kompanija je komparativna prednost i faktor za privlačenje investicija zbog toga Vas još jednom molim, ministre, da se u potpunosti angažirate, kao što to već i radite, radi što hitnijeg vraćanja ovog, ali i ostalih graničnih prijelaza u režim rada prije donošenja predmetnog Pravilnika. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeće zastupničko pitanje, zastupnica Mira Pekić. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Moje pitanje je postavljeno ministru finansija i trezora u Savjetu ministara BiH, a odnosi sa na izmjenu i dopunu Zakona o akcizama na cigarete i na duhan. Svjedoci smo da u zadnje vrijeme mnogo se priča o ovom problemu, svjedoci smo da je budžet za prošlu godinu, što se tiče prihoda od akciza na cigarete, manji za 157 miliona u odnosu na 2019. godinu i takođe da prihodi od akciza na cigarete bilježe pad i u prva tri mjeseca 2021. godine. Isto tako smo mi imali u Predstavničkom domu, odnosno na Komisiji za budžet i finansije jedan prijedlog zakona kojim bi se uveo moratori na cijenu, na visinu akcize na cigarete i na duvan, to bi, taj moratori je predviđao da se visina akcize vrati na marku i pedeset, danas je to marku i 65 na paklicu i na paket cigareta, tako da je tim bilo predviđeno da se taj moratori uvede za 10 2019, 2020, 2021. godinu. Taj prijedlog izmjena i dopuna zakona od strane Savjeta ministara i Ministarstva finansija je vraćen, nikada više nije došao nijedan prijedlog koji bi regulisao ovu oblast. Iz tog razloga smatram da je krajnje vrijeme da se akcize na cigarete vrate na nivo bez obzira na direktive koje, mi smo i više od direktive EU dostigli, a u cilju stabilizacije tržišta i smanjivanja crnog tržišta, moje pitanje je bilo usmjereno ministru finansija i tekst je bio: Da li je Ministarstvo finansija u Svajetu ministara razmatralo mogućnost izmjena Prijedloga zakona o akcizama, kojim bi se uveo moratori na akcize na cigarete i duhan na najmanje tri godine, a u cilju stabilizacije tržišta i sprečavanju širenja crnog tržišta cigareta? Obzirom da ministar nije prisutan, ja ću pitanje postaviti u usmenoj, pismenoj formi i očekivaću i pismeni odgovor. Hvala.
Hvala uvaženoj zastupnici. Ali koliko vidim zamjenik ministra, gospodin Hazim Rančić je nazočan i želi dati odgovor, pa izvolite zamjeniče ministra.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, poslanice, poslanici, ministri, zamjenici ministara, uvaženi gosti. Zahvaljujem se poštovanoj poslanici Pekić na postavljenom pitanju i na ovo pitanje dajem sljedeći odgovor. Osnovni pravni okvir tekuće politike oporezivanja duhanskih prerađevina predstavlja Zakon o akcizama BiH i odluke Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje o utvrđivanju specifične i minimalne akcize na cigarete i iznos akciza na duhan za pušenje. Akcize na cigarete su po dva osnova, dakle, proporcionalna akciza koja je 42% maloprodajne cijene u kojima su uključeni porezi i specifična akciza koja se utvrđuje u KM- ovima po paklici ili u KM-ovima na hiljadu komada cigareta i ova je, ova druga specifična akciza se, dakle, utvrđuje odlukama Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, utvrđivanje specifične i minimalne trošarine, odnosno akcize na cigarete i iznos akciza na duha za pušenje. Takva Odluka, koja je na snazi, je objavljena za 2021. objavljena u „Službenom glasniku BiH“, br. 78/20. Budući da je zakonski plafon ukupne akcize na cigarete od 176 maraka na hiljadu cigareta dostignut za sve cjenovne kategorije cigareta u 2019. godini okončana je harmonizacija sa standardima EU u sferi oporezivanja cigareta, što znači da je posljednje povećanje specifične akcize na cigarete bilo za 2019. godinu. Od 2019. godine specifična akciza se nije mijenjala i iznosi, kako ste i Vi rekli u svom pitanju 1,65 KM po paklici ili ukupno 82,50 KM na hiljadu komada cigareta. Što se tiče duhana za pušenje, akciza na duhan za pušenje utvrđuje se u postupku od minimalne akcize na cigarete izražene za hiljadu komada cigareta, s tim da zakonski minimum iznosi 80% minimalne akcize na cigarete. Prema Odluci Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje za 2021. godinu akciza na duhan za pušenje iznosi 130 KM po kilogramu. Bile su određene aktivnosti po ovom pitanju, ne direktno na Vaše pitanje, ali evo ja ću Vam onaj kazati i svima vama želim da to čujete, u novembru 2020. godine Uprava za indirektno oporezivanje je sačinila određene izmjene i dopune, uputila ih Upravnom odboru, no Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je to vratio na doradu Upravi za indirektno 11 oporezivanje, 22. marta 2021. godine su utvrđene izmjene i dopune navedenog Zakona o akcizama, ali one tretiraju markice i to na način da je predviđeno da se predlaže plaćanje tih markica vrši naknadno, a ne unaprijed kako je postojeće rješenje. Dakle i u jednoj i u drugoj aktivnosti nije bilo razmatranja visine akciza i eventualnog njihovog smanjenja, jer smo imali intenciju usaglašavanja naših propisa sa EU standardima i onda smo došli do iznosa koji sam pročitao i koji je na snazi. Dakle, trenutačno nemamo u proceduri, dakle, Zakon o akcizama koji bi se odnosio na visinu akciza na cigarete i rezani duha. Hvala lijepo.
Hvala zamjeniku ministra. Zastupnica, da li želi komentirati odgovor? Hvala Vam lijepa. Prelazimo na sljedeće zastupničko pitanje, riječ dajem zastupnici Editi Đapo. Izvolite zastupnice.
Hvala cijenjena predsjedavajuća. Moje poštovanje Vama, dopredsjedavajućim, kao i kolegicama i kolegama poslanicima i svim članovima Vijeća ministara i ostalim gostima. Moje pitanje upućeno je ministru sigurnosti i ono glasi: Kada će se izmijeniti odredbe važećih odluka o prelasku držanih granica, kako bi imunizirane osobe ili osobe koje su prebolile kovid u poslednjih šest mjeseci mogle ući u BiH bez PCR testa, kao i režim ulaska građana iz Crne Gore ili naših građana koji idu u Crnu Goru na način da im se omogući da koriste najbrži i najbolji magistralni put prema našoj zemlji ili prema Crnoj Gori, a koji vodi preko Srbije? Dakle, znamo da je još uvijek na snazi stara odluka Vijeća ministara koja ne prepoznaje ulazak imuniziranih osoba ili osoba koje su u poslednjih 6 mjeseci prebolile kovid bez PCR testa, a obzirom da ovakve osobe ne predstavljaju više zdravstvenu opasnost, mislim da se treba ići u vidu revidiranja ovih odluka, kao što to rade zemlje, je li, u našem okruženju i u EU. Također želim naglasiti problem svih naših građana koji idu na sjever Crne Gore ili Crnogoraca koji žele posjetiti BiH da oni ne mogu koristiti, odnosno moraju prelaziti direktno iz Crne Gore u BiH, dakle koristiti prelaz, recimo, preko Pljevalja i znači koristiti neadekvatan put koji je u katastrofalnom stanju i produžuje putovanje za dva sata, umjesto da koriste kao i do sada, kao i ranije, je li, ovaj preko, put preko Priboja ili Prijepolja, koji je puno bolji i skraćuje, naravno, putovanje. Evo, molim ministra uvaženog za odgovor. Hvala.
Hvala zastupnice. Odgovor ministar sigurnosti BiH, gospodin Selmo Cikotić. Izvolite ministre.
Uvažena gospođo predsjedavajuća, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolegice i kolege. 12 Uvažena zastupnice Đapo Ministarstvo sigurnosti BiH početkom maja mjeseca ove godine dostavilo je Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara Prijedlo odluke o izmjenama i dopunama Odluke o propisivanju dodatnih uslova za ulazak stranaca u Bosnu i Hercegovinu, ta Odluka je uvrštena na dnevni red sutrašnje sjednice Vijeća ministara i mislim da će ona sutra biti i donešena.
Hvala ministru. Da li zastupnica želi komentirati odgovor? Izvolite.
Ja se zahvaljujem, ovaj, uvaženom ministru i ohrabruje to da će sutra Vijeće ministara donijeti odluku o režimu ulaska naših turista i naravno naše dijaspore, obzirom da ljetna sezona počinje i da je to za sve nas u Bosni i Hercegovini iznimno važno.
Hvala. Sljedeće zastupničko pitanje, ujedno i posljednje sa današnje sjednice, dajem riječ zastupniku Branislavu Borenoviću. Izvolite zastupniče.
Hvala. Moje pitanje je ministru komunikacija i prometa vezano za jednu masovnu pojavu koja se evo dešava već dugo vremena, a tiče se uništavanja saobraćajnih znakova i tabli, oznaka sa ćiriličnim pismom. Na skoro svim putnim komunikacijama i naseljenim mjestima u jednom dijelu BiH i to primarno i tri kantona, Zapadnohercegovačkom, Hercegovačko-neretvanskom i Livanjskom kantonu, što izaziva jednu ogromnu zabrinutost, uznemirenost i nelagodu velikog broja građana koji su me kontaktirali i zahtjevali da Vas pitam – Šta se može konkretno uraditi da se ovaj srbofobični vandalizam zaustavi? Nevjerovatno je da se čak i na novoj putnoj komunikaciji kroz Bosnu i Hercegovinu prema gradu Neumu isto to dešava, ali sada sa primjesom i dodavanjem jednog znaka, slova U kojim se veliča ustašluk i molim Vas da je ovo pitanje vrlo značajno i da vidimo šta je tu moguće uraditi, da li uopšte Ministarstvo može preduzeti određene korake da se zaustavi taj jedan vandalizam kojim se uništavaju svi znakovi koji imaju u sebi ćirilično pismo. Ono što je nevjerovatno da čak u pojedinim naseljima, opštinama i gradovima, u ova tri kantona je vjerovatno lokalna vlast prelijepila ćirilinče nazive i na taj način pokazala svoj odnos prema zvaničnom službenom pismu u ovoj zemlji koji je obavezan da se koristi. Vjerujte da je ovo pitanje koje s pravom mnogi ljudi i građani postavljaju i zato očekujem od Vas jedan vrlo konkretan, adekvatan odgovor, kako bi išli u pravcu rješavanja nečega što izaziva jedan ozbiljan problem kod ljudi.
Odgovor, ministar komunikacija i prometa BiH, gospodin Vojin Mitrović. Izvolite ministre. 13
Hvala gospođo predsjedavajuća. Članovi Kolegijuma, uvaženi poslanici, hvala na postavljenom pitanju gospodine Borenoviću. Zakon o ministarstvima nalaže da Ministarstvo transporta i komunikacija između ostalog je nadležno za međunarodni, međuentitetski transport i infrastrukturu. Ovo Ministarstvo je zaduženo Zakonom o graničnoj kontroli, kao i Pravilnikom o obliku i sadržaju oznaka i druge saobraćajne signalizacije kojim se označava granični pelaz i njegovo područje, blizina granične linije, kao i o načinu postavljanja tih oznaka i signalizacije, a to je definisano „Službenim glasnikom BiH“, br. 103/12 za postavljanje i održavanje oznaka i druge saobraćajne signalizacije na graničnim prelazima u Bosni i Hercegovini. Ovim Pravilnikom se propisuje oblik, sadržaj, način postavljanja oznaka i druge saobraćajne signalizacije na graničnom prelazu i području graničnog prelaza i uz liniju državne granice u skladu sa članom 12. natpisi se ispisuju latiničnim i ćiriličnim pismom, na službenim jezicima u upotrebi u Bosni i Hercegovini, a posebno je propisano koji od njih se ispisuju i na engleskom jeziku. Ministarstvo komunikacija i transporta je zaduženo za nadzor i održavanje sabraćajne signalizacije na graničnim prelazima, dok je ostala saobraćajna signalizacija nadležnost entiteta. U postavljenom pitanju koje sam ja dobio od Vas nije bio sadržan ovaj drugi dio pitanja, a odnosi se direktno na određene kantone. Sami odgovor vidjeli ste da resorno ministarstvo nije nadležno za signalizaciju putnu na nivou entiteta, nego samo za pitanje granice i graničnih prelaza. U ovom trenutku, upoznati smo u principu sa tim problemima, u ovom trenutku mi nemamo nadležnost, ali ono šta možemo u ovom trenutku uraditi to je da uputimo jednu incijativu ili eventualno da oformimo nekakvu grupu koja će obići i napraviti analizu i poslati resornim ministarstvima entiteta i ukazati na ove pojave. I ja bi Vas molio za konkretne ove informacije kojima Vi raspolažete, da dostavite u Ministarstvo, a mi ćemo na bazi toga pokrenuti ovo pitanje da se spusti na nivo entiteta i da pokušamo te određene devijacije, koje su zaista prisutne, da budu otklonjene, jer je to jasno definisano i Zakonom i Pravilnikom i oblik i sadržaj i pismo, tako da apsolutno nema prostora za neke manipulacije. A zašto se to dešava? Naravno, postoje nadležne institucije koje treba u datim trenucima da postupe i da reaguju i na uklanjanja i za to na neki način preljepljivanje ili brisanje slovnih oznaka i te institucije zaista moraju raditi svoj posao jer, ponavljam, to je definisano i Zakonom i Pravilnikom. Još jednom, molim Vas, dostavite to što imate i mi ćemo postupiti u našoj nadležnosti. Hvala lijepo.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Imate riječ, izvolite.
Nikakav problem nije da dostavimo, nema niti jednog znaka da nije prekriženo ćirilica, to da znate u ovim sredinama. Ko nađe jedan neka dostavi, a ja ću vam dostaviti na desetine takvih oznaka i mislim da jako važno što ste rekli da je zakon jasno precizan, podzakonski akti su precizni, da je to kršenje zakona i da treba uraditi sve da se inspekcijski to evidentira i da se to ispravi, pogotovo zato što Vi imate mogućnost kao pripadnik i političke opcije koja ima jednu vrstu odgovornosti kada su u pitanju ovi kantoni, sudjeluje u vlasti u nekim od ovih 14 kantona i zato bih apelovao na Vas da iskoristite svoj autoritet, ne samo kao ministar transporta i komunikacija, nego pripadnik političke opcije koja učestvuje u vlasti u nekim od ovih kantona, da se ovo zaustavi. Jer ovo je jedna masovna pojava koja je ne samo protuzakonita, nego čini ogromnu štetu jednom dijelu građana, pripadnicima srpskog naroda i onima koji koriste ćirilicu kao službeno zvanično pismo u ovoj zemlji i naravno tražim od Vas pisani odgovor, a dobićete od mene konkretan prijedlog.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Ovim smo iscrpili pitanja, odgovore i komentare na pitanja. A sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće, da je na dnevni red sjednice dodana: Točka 39. Davanje suglasnosti za retifikaciju Ugovora o grantu (Projekt Koridor Vc2, poddionica Buna – Počitelj) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na ainvesticijsku potporu iz Europskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1030/21, od 13.05.2021. Sa ranijeg dnevnog reda skinuta je: Točka 7. Razmatranje zstupničke inicijative Edite Đapo „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH i nadležno Ministarstvo komunikacija i prometa BiH da, najkasnije u roku od tri mjeseca, upute Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u BiH, u svrhu dopune predmetnog zakona prekršajnim odredbama a u svezi sa 'nasilničkim ponašanjem u prometu'“, na zahtjev Povjerenstva za promet i veze zbog odsutnosti predlagatelja. Dopunjene su: Točka 4. Prijedlog zakona o Visokom tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Točka 5. Prijedlog zakona o Visokom sudbenom vijeću Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Točka 6. Prijedlog zakona o Uredu disciplinskog tužitelja Bosne i Hercegovine, predlagatelji: zastupnici iz Kluba DF-a, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Mišljenja Ustavnopravnog povjerenstva su negativna po drugi put. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Konstatiram da 20. sjednica Doma ima dnevni red koji ste dobili uz poziv. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 19. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 15 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-495/21, od 16.03.2021, skraćeni postupak (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o Visokom tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a, broj: 01-02-1-2375/20, od 15.03.2021. (prvo čitanje), s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 5. Prijedlog zakona o Visokom sudbenom vijeću Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a zakon broj: 01-02-1-2377/20, od 15.03.2021. (prvo čitanje) s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 6. Prijedlog zakona o Uredu disciplinskog tužitelja Bosne i Hercegovine, predlagatelji: zastupnici iz Kluba DF-a, zakon broj: 01-02-1-2376/20, od 15.03. 2021. (prvo čitanje) s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 7. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Denis Zvizdić, broj: 01-02-1-895/21, od 26.04.2021. (prvo čitanje); 8. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o postizanju istovjetnog teksta Zakona o privremenim mjerama u radu pravosudnih i drugih tijela BiH za vrijeme stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriju Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH), broj: 01,02-50-14-961-1/21, od 11.05.2021. godine; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zastupnika Dragana Mektića koji glasi: „Predlažem inicijativu za dopunu dnevnog reda 19. sjednice ZD PSBiH koja glasi: Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od sedam dana Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi Program reformi za 2019. godinu (obrane) i Program reformi obrane za 2020. godinu (usvojen od nadležnog povjerenstva) kao i dokument NATO, isti koji je tijekom travnja ove godine dostavljen Misiji BiH u Bruxellesu“, broj: 01-50-1-916/21, od 29.04.2021. godine; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o tome hoće li se voditi rasprava o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, u drugom čitanju, zbog odsutnosti predlagatelja (u skladu s člankom 74. stavak (3) Poslovnika), 01,02-02-1- 495/21, od 29.04.2021. godine; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o interpelaciji zastupnika: Predraga Kojovića, Nermina Nikšića, Aide Baručije, Saše Magazinovića, Nade Mladine, Zukana Heleza, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od 60 dana pripremi i dostavi na razmatranje i usvajanje Plan saniranja ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom COVID-19 i oporavka gospodarstva u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2021. – 2025.“, broj: 01-50-1-756/21, od 29.04.2021. godine; 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika iz Kluba SDA za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-751/21, od 29.04.2021. godine; 13. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika: Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Nade Mladine i Zukana Heleza za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 862/21, od 21.04.2021. godine; 14. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika: Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Nade Mladine i Zukana Heleza za 16 razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-863/21, od 21.04.2021. godine; 15. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnice Mirjana Marinković-Lepić i Aida Baručija (zakon u prvom čitanju), broj: 01-02-1-567/21, od 29.04.2021. godine; 16. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Godišnjem izvjeću Centralne banke BiH za 2020. godinu, broj: 01-50-18-738/21, od 29.04.2021. godine; 17. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi zastupnika iz Kluba SDA, koja glasi: „Predlažemo da Ministarstvo obrane BiH za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH sačini izvješće o uvjetima rada pripadnika Oružanih snaga BiH, obuhvaćajući njihov službeni, osobni, obiteljski i ukupni društveni standard, te da eventualno predloži mjere za poboljšanje standarda pripadnika Oružanih snaga BiH“, broj: 01-50-1-418/21, od 29.04.2021. godine; 18. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH o zastupničkoj inicijativi Aide Baručije, Branislava Borenovića, Dženana Đonlagića, Edite Đapo, Jasmina Emrića, Mirjane Marinković-Lepić, Saše Magazinovića i Šemsudina Mehmedovića „kojom se traži da Udarna grupa za borbu protiv trgovine ljudima i organizirane ilegalne imigracije, putem Ministarstva sigurnosti BiH i Vijeća ministara BiH, dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH izvješće o radu za razdoblje 2018. – 2020. godina“, koji glasi: „Obvezuje se Vijeće ministara BiH da Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi Izvješće o radu Udarne grupe za borbu protiv trgovine ljudima i organizovane ilegalne imigracije za razdoblje 2018. – 2020. godina, uključujući i 2020. godinu“, broj: 01-50-1-496/21, od 29.04.2021.godine; 19. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Aide Baručije, Branislava Borenovića, Dženana Đonlagića, Edite Đapo, Jasmina Emrića, Mirjane Marinković-Lepić, Saše Magazinovića i Šemsudina Mehmedovića „kojom se traži da Udarna grupa za borbu protiv trgovine ljudima i organizovane ilegalne imigracije, putem Ministarstva sigurnosti BiH i Vijeća ministara BiH, dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH izvješće o radu za razdoblje 2018. – 2020. godina“, broj: 01-50-1-496/21, od 29.04.2021. godine; 20. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Vlatka Glavaša koja glasi: „Povodom povijesnog uspjeha petnaestogodišnje plivačice Lane Pudar iz Mostara koja je, isplivavši A olimpijsku normu u disciplini 100 metara delfin, postavila najbolji rezultat u povijesti bosanskohercegovačkog plivanja i drugi najbolji rezultat na svijetu u ovoj godini, predlažem nadležnom ministarstvu i Vijeću ministara da ovaj uspjeh adekvatno nagradi. Također, predlažem da se Lani Pudar osiguraju novčana sredstva za pripreme i nastup na predstojećim olimpijskim igrama koje će se održati u Tokiju“, broj: 01-50-1-628/21, od 29.04.2021. godine; 21. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o modificiranoj zastupničkoj inicijativi Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta koja glasi: „Predlaže se Vijeću ministara BiH da, s ciljem optimizacije procesa javnih nabava, postizanja ušteda a time i povećanja stupnja odgovornosti u trošenju proračunskog novca u institucijama Bosne i Hercegovine, u roku od 180 dana formira središnje nabavno tijelo, u skladu s člankom 4. stavak (2) Zakona o javnim nabavkama i člankom 2. Pravilnika o provođenju postupka zajedničke javne nabavke i osnivanju središnjeg nabavnog tijela“, broj: 01-50-1-684/21, od 29.04.2021. godine; 17 22. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Mire Pekić „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), obvezuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative riješi pitanje ocjenjivanja državnih službenika koji su opravdano odsutni s posla, na način da osigura primjenu već postojećeg zakonskog rješenja iz članka 53.a stavka (3) Zakona o radu u institucijama BiH, ili u slučaju da to nije moguće, izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u dijelu koji se odnosi na ocjenu rada državnih službenika opravdano odsutnih s posla“, broj: 01-50- 1-699/21, od 29.04.2021. godine; 23. Izvješće o izdanim ispravama i odbijenim zahtjevima za izdavanje isprava za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme i roba posebne namjene za 2018. godinu, podnositelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-50-18-721/20, od 26.03.2020. godine; 24. Izvješće o realizaciji izdanih isprava za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme i roba posebne namjene za 2018. godinu, podnositelj: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-50-18-926/21, od 28.04.2021. godine; 25. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2018. i 2019. godini, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, broj: 01,02-50-18-534/21, veza: 03-50-13-25- 15/21, od 01.03.2021. godine; 26. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za studeni 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021), broj: 01-50-1-1749/20, od 12.03.2021. godine; 27. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za 2020. godinu, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-388/21, od 05.05.2021. godine; 28. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za siječanj 2021. godine, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 16. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.02.2021.), broj: 01,02-50-18-993/21, od 07.05.2021. godine; 29. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-947/21, od 30.04.2021. godine; 30. Prijedlog odluke o imenovanju Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, predlagatelj: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH, broj: 01,02-34-1-939/21, od 29.04.2021. godine; 31. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine; 32. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz hrvatskog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine; 33. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine; 18 34. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda ostalih, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine; 35. Donošenje zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da hitno, a najduže sedam dana od dana donošenja ovog zaključka, izrade i u Parlamentarnu skupštinu BiH po hitnom postupku upute Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, broj 58/08), kao i da usvoje odgovarajuće izmjene Pravilnika o postupku i načinu davanja dozvole za stavljanje lijeka u promet („Službeni glasnik BiH“, broj 75/11), s ciljem omogućavanja da se cjepiva protiv koronavirusa (COVID-19), čiju su uporabu prethodno odobrile Europska agencija za lijekove ili nadležne institucije susjednih zemalja, mogu odmah staviti u uporabu i na teritoriji BiH. Ovakve izmjene i dopune navedenog zakona i podzakonskog akta važile bi do okončanja proglašene pandemije COVID-19, predlagatelj: zastupnik Nenad Stevandić, broj: 01-50-1-716/21, od 29.03. 021. godine; 36. Razmatranje zastupničke inicijative Saše Magazinovića „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o porezu na digitalne usluge“, broj: 01-50-1- 851/21, od 20.04.2021. godine; 37. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekt Koridor 5c2, poddionica: Tunel Zenica – Donja Gračanica) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicijski grant iz programa „Europski zajednički fond za Zapadni Balkan“, broj: 01,02-21-1-898/21, od 27.04.2021. godine; 38. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Sporazum o grantu u okviru investicijskog granta SIDA-e BiH Munic WatSan u BiH zaključenog od i između Bosne i Hercegovine (korisnik) i Europske investicijske banke (banka) dana 30. travnja 2013. u Luxembourgu i 14. svibnja 2013. u Sarajevu, izmijenjenog 25. rujna 2018. (Sporazum o grantu), broj: 01,02-21-1-963/21, od 04.05.2021. godine; 39. Davanje suglasnosti za retifikaciju Ugovora o grantu (Projekt Koridor Vc2, poddionica Buna – Počitelj) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na ainvesticijsku potporu iz Europskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1030/21, od 13.05.2021. Sada prelazimo po redosljedu dnevnog reda. Točka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 19. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Ja imam komentar na odgovor na moje poslaničko pitanje dostavljeno od strane Vijeća ministara, a glasilo je – šta je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice uradilo, prvenstveno vodeći se Aneksom VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, u korist povratnika Srpske i Bošnjačke nacionalnosti na području Hercegovine, odnosno Mostara, gdje kroz njihova naselja prolazi izmijenjena ruta koridora Vc. Od Ministarstva, odnosno od Vijeća ministara dobila sam odgovor da Ministarstvo za ljudska prava je izvršilo provjeru u evidenciji zaprimljenih predmeta koji se tiču trase autoputa koridora Vc i da nije zaprimalo podneske koji sadrže navode o uticaju rute autoputa na život povratnika, niti sa aspekta realizacije Aneksa VII, niti sa aspekta kršenja ljudskih prava i da nije imalo aktivnosti po tom pitanju. I evo, pozivaju me, je li, da dostavim informacije ukoliko ih imam vezano za ovaj problem. Ono što bih ja željela naglasiti je da je u najmanju ruku čudno da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice nema informacija o ovom problemu obzirom da je taj problem više puta istican na različite načine, naravno i kroz medije, i da je samo jedna površna pretraga na internetu mogla da rezultira informacijama vezano, vezanim za ovu rutu koridora Vc. A između ostalog nadležnost Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, odnosno Sektora za izbjeglice je i da nadzire, dakle, provođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma i da čak obavlja stručnu koordinaciju aktivnosti sa nadležnim ministarstvima iz entiteta u vezi izbjeglica, raseljenih osoba, ostvarivanje njihovih statusnih i drugih prva, itd. Dakle, evo, ja ću, naravno, dostaviti, evo samo ovo je jedan dio materijala koji ću dostaviti Ministarstvu, ali se nadam da će Ministarstvo i inače raditi svoj posao, jer izgleda da su zaposlenici Ministarstva negdje na Veneri, a mi na Marsu, pa su njima nepoznate činjenice koje su poznate maltene cijeloj Bosni i Hercegovini. I između ostalog, još sam i naglasila da je čak i podnijet zahtjev za zaštitu ustavom zajamčenih prava od strane jednog broja ljudi koji 20 žive na ovom području. Tako da mi je potpuno neshvatljivo da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice o ovome nema podataka, odnosno da ne radi svoj posao. Hvala lijepa.
Hvala zastupnici. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu i po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-495/21, od 16.03.2021, skraćeni postupak (drugo čitanje) Navedeni Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 18. sjednici Doma, održanoj 30.03.2021. Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je izvješće. Povjerenstvo je usvojilo Prijedlog zakona s devet amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Zastupnik Nermin Nikšić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem poštovana predsjedavajuća. Pozdravljam sve kolegice i kolege. Pokušaću vrlo kratko jer nisam ulagao amandman, a ljudi koji su mi se obratili su tvrdili da su u postupku rasprave pokušali da intervenišu na ovaj dio koji nije obuhvaćen izmjenama i dopunama Zakona, a smatram da i zbog svrhe donošenja zakona je vrlo važno da, evo, bar negdje, možda za neku buduću izmjenu imamo to u vidu. Naime, najčešći problemi kod primjene Zakona o javnim nabavkama javljaju se kod ugovornih organa koji imaju problem zbog odredbi koje regulišu postupak pravne zaštite shodno odredbama Zakona o javnim nabavkama, pa se u praksi često dešava da određeni postupci se jako dugo, duži vremenski period ne mogu završiti. Naime, članom 99. i 100. Zakona definisan je način izjavljivanja žalbe kao i postupak ugovornog organa po žalbi, pa su čak u članu 101. definisani rokovi izjavljivanja žalbe. Međutim, članom 108. Zakona definisano je da je žalilac obavezan platiti naknadu za pokretanje žalbenog postupka u korist Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH, i ona je nepovratna u slučaju neosnovane žalbe. E sad, šta nam se dešava. Svi znamo da u praksi imamo one profesionalne učesnike tendera koji se na sve žale i nakon izjavljivanja žalbe i proslijeđivanja Uredu za žalbe žalilac najčešće neće da uplati naknadu za žalbu u ostavljenom roku. I onda Ured za žalbe svojim zaključkom odbacuje žalbu kao neurednu, jer je dužan utvrditi da li je žalilac uplatio naknadu prije razmatranja žalbe ili nije. Obzirom da se žalbe najčešće izjavljuju na tendersku dokumentaciju u tom slučaju postupak javne nabavke se nastavlja ali ugovorni organ ponovo dobija žalbu na žalbu, bilo od tog istog učesnika, bilo od nekog drugog pravnog subjekta koji onda u nedogled oteže ovaj postupak. Zbog toga su ovi koji vrlo često provode Zakon o javnim nabavkama, kažu bar tako, pokušali da intervenišu u procesu donošenja Zakona da se član 108. 21 stav (3), odnosno doda novi stav (4) gdje bi se predvidjelo da se naknada za žalbu rješava upravnim postupkom, a da se ne obustavlja ovaj postupak. Međutim, eto kažem, predlagatelji nisu to prihvatili, nisu ugradili, pa, evo, želim dati sugestiju predlagateljima da možda u nekoj budućoj, budućim izmjenama Zakona o tome povedu računa, jer ovaj problem očito ovom izmjenom nećemo riješiti. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o Visokom tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a, broj: 01-02-1-2375/20, od 15.03.2021. (prvo čitanje), s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 17.03.2021. godine. Kolegij je nadležnim za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnopravno povjerenstvo. Na prošloj sjednici Doma nije prihvaćeno negativno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, te je Povjerenstvo zaduženo da izradi novo mišljenje u skladu s člankom 113. stavak (3) Poslovnika. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo ponovno nije utvrdilo usklađenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom, niti je podržalo principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o Visokom sudbenom vijeću Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a zakon broj: 01-02-1-2377/20, od 15.03.2021. (prvo čitanje) s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva
Hvala najljepša. Pozdravljam uvažene kolege u Kelgiju kao i uvažene zastupnice i zastupnike. Podsjećam da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH na sjednici koja je održana 09.12.2020. godine bez ijednog glasa protiv usvojio moju zastupničku inicijativu kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o sprječavanju govora mržnje na internetu, koji će biti usklađen sa sudskom praksom Evropskog suda za ljudska prava, preporukama i konvencijama Vijeća Evrope, pravnom stečevinom Evropske unije i uspješnim praksama zemalja Evropske unije. Imajući u vidu da Vijeće ministara nije niti izradilo, niti u parlamentarnu proceduru u predviđenom roku, koji je evo višestruko probijen, poslalo ovaj zakon, dakle, odlučio sam pristupiti izradi prijedloga zakona, u ovom slučaju Zakona o izmjeni krivičnog zakona BiH kako bih pokušao preventivno djelovati na sprječavanje govora mržnje koji imamo sada u 23 javnom prostoru i koji je prisutan više nego ikada ranije. Govor mržnje ustvari toliko kontaminira našu realnost, čini javno mišljenje toksičnim i onemogućava normalan ambijent razvoja Bosne i Hercegovine, ambijent koji, u kojem ćemo zadržati mlade ljude i njihove porodice u Bosni i Hercegovini, tjera investitore iz Bosne i Hercegovine i šalje jako loše poruke, tako da jednostavno da smatram da više ne možemo čekati i da u institucionalnom i legislativnom smislu moramo reagovati odmah kada govorimo o jeziku mržnje. U važećem Krivičnom zakonu BiH inkriminirano je samo krivično djelo izazivanja nacionalne, rasne i vjerske mržnje, što nije dovoljno s obzirom da se ne kriminalizira svaki drugi oblik mržnje u javnom diskursu, već samo nacionalna, rasna i vjerska mržnja. Ovaj Prijedlog izmjena Krivičnog zakona ima za cilj da proširi opseg inkriminirajućeg govora mržnje na nivou cijele Bosne i Hercegovine i to na način da to ne bude samo nacionalna, rasna i vjerska mržnja, već svaki drugi oblik mržnje koji je usmjeren prema pojedincu ili pripadniku grupe zbog njihove nacionalne, rasne, vjerske ili etničke pripadnosti, jezika, boje kože, spola, seksualnog opredjeljenja, invaliditeta, rodnog identiteta, porijekla ili bilo koje druge osobine. Takođe u odnosu na postojeći Zakon preciziraju se sredstva putem kojih se izjavljuje ili čini dostupnim govor mržnje, što je, po meni, još jedan važan korak naprijed u pojašnjenju ovog opisa krivičnog djela. Vjerujem da bi ovakva zakonska formulacija u smislu generalne prevencije imala efekat odvraćanja pojedinca ili grupe ljudi od širenja inkriminirajućeg govora mržnje, sa posebnim naglaskom na širenje govora mržnje na internetu, gdje se pod plaštom anonimnosti svakodnevno pišu i izgovaraju teške uvrede na račun drugih osoba, pri čemu, kao što znamo, ne postoji bilo kakva pravna ili druga sankcija. Sprječavanje govora mržnje u javnom prostoru svakako bi nam pomoglo i u realizaciji jednog od ključnih prioriteta, prioriteta broj pet iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji koji glasi da trebamo poduzete konkretne korake na unapređenju okruženja koji je pogodan za pomirenje i unapređenje saradnje. Na kraju želim naglasiti samo tri bitne stvari. Prva je da ovakvo zakonsko rješenje nije novitet u modernim demokratskim i pravnim sistemima zemalja regiona i zemalja članica Evropske unije. Ovim bi Bosna i Hercegovina preuzela uspješnu praksu koju imamo i u Hrvatskoj, i u Sloveniji, i u Njemačkoj, i u Francuskoj, i u nizu drugih zemalja, koji su na isti ili sličan način uredile pitanje zabrane govora mržnje na internetu sa posebnim aspektom na društvene mreže. Drugo, ovakvo zakonsko rješenje je potpuno u skladu sa slobodom izražavanja koju garantuje Evropska konvencija o ljudskim pravima i slobodama. I konačno treća stvar koju želim naglasiti jeste da sam sa razlogom predložio da se ovaj Zakon razmatra po redovnom zakonodavnom procesu, odnosno postupku, iako po svim aspektima on ima element hitnosti, odlučio sam se za redovnu proceduru jer sam potpuno otvoren za sve vrste sugestija, amandmana, komentara, pa i kritika na ovaj Zakon. Dakle, kroz otvorenu i kvalitetnu parlamentarnu raspravu možemo prodiskutovati i naći najbolja rješenja za problem koji nas opterećuje već više od 25 godina. Na kraju još jedna napomena, jer sam na Zakonodavno-pravnoj komisiji čuo jedan stav da, imajući u vidu da je ovo pitanje, ne ovako sveobuhvatno, nego djelimično riješeno u zakonodavstvu BH entiteta Republika Srpska, da nema potrebe donositi ove izmjene Krivičnog zakona na nivou Bosne i Hercegovine. Mislim da takav stav nema uporište, jer već postojeća inkrimisana djela izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje već 15 godina stoje i u zakonu Bosne i Hercegovine i u zakonu na nivou oba entiteta, a ovaj Zakon je potreban jer entitetskim zakonima ne možemo, naravno, spriječiti inkriminaciju djela koja se, recimo, dešavaju kada je u pitanju govor mržnje na nivou institucija Bosne i Hercegovine. Smatram da nam je ovaj Zakon zaista svima potreban kako bi relaksirali javni prostor, onemogućili one koji unose takav 24 oblik mržnje prema drugom i drugačijem u javni prostor, i svakako doveli nivo političke i druge komunikacije na jednu razinu kakvu imaju i moderne evropske demokratske države. Hvala.
Hvala poštovanom kolegi Zvizdiću. Ne vidim prijavljenih više za raspravu po ovoj točku dnevnog reda.. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o postizanju istovjetnog teksta Zakona o privremenim mjerama u radu pravosudnih i drugih tijela BiH za vrijeme stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriju Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH), broj: 01,02-50-14-961-1/21, od 11.05.2021. godine Zakon o privremenim mjerama u radu pravosudnih i drugih tijela BiH za vrijeme stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriju Bosne i Hercegovine usvojen je u različitim tekstovima u domovima Parlamentarne skupštine BiH, zbog čega je formirano Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanju istovjetnog teksta Zakona. Povjerenstvo je dostavilo Izvješće, usuglašen je tekst sa šest amandmana koji su prethodno usvojeni na 16. sjednici Doma naroda, održanoj 08.04.2021. godine. Otvram raspravu o Izvješću. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zastupnika Dragana Mektića koji glasi: „Predlažem inicijativu za dopunu dnevnog reda 19. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja glasi: Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od sedam dana Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi Program reformi za 2019. godinu (obrane) i Program reformi obrane za 2020. godinu (usvojen od nadležnog povjerenstva) kao i dokument NATO, isti koji je tijekom travnja ove godine dostavljen Misiji BiH u Bruxellesu“, broj: 01-50-1-916/21, od 29.04.2021. godine
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ovih dana je u javnosti mnogo toga rečeno o ovoj listi koja je predložena i u najmanju ruku kontraverznim imenima koja su se našla na njoj. U tome prednjače dva imena, Vladimir Jurišić i Antonio Beus. Vladimir Jurišić je kum Vlado sa onog snimka iz afere „Potkivanje“. Antonio Beus je čovjek koji, ne znam kakav ima lični kapacitet, ali koji je predložen gdje se god može predložiti. On je predsjednik nevladine udruge iz Kiseljaka koja se zove Udruženje Filmske industrije, koja je, ima dozvolu za prikupljanje sredstava za autorska prava, koja je dobijena na način kakav je, kako je dobijena i oko koje se vode sudski sporovi, budući da je raniji nosilac dozvole bilo Udruženje Filmskih radnika, kojima je ta dozvola oduzeta. Pošto to nije tema ove sjednice ja neću ići u dubinu te problematike koja je vrlo značajno pitanje samo za sebe. Budući da se radi o jednoj veoma značajnoj oblasti koju prate kontraverze, sudski procesi i gdje zbog nesigurnosti, pravne nesigurnosti kablovski operateri ne plaćaju autorska prava nego se ta sredstva rezervišu. I po nekim procjenama zadnjih nekoliko godina koliko to ne funkcioniše je prikupljeno više miliona maraka. Isti čovjek je predsjednik Upravnog odbora Fondacije za kinematografiju Federacije BiH, dakle neko ko je sad sa druge strane priče i treba da utiče na to ko će dobiti novac da snima filmove. Pojavio se i kao kandidat za direktora RAK-a, a kad nije prošao sad je prvorangirani za Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH koje je, kao što znate, nadležno za kablovske operatere. Dakle, ovdje je više nego očit sukob interesa koji zapravo nije bila prepreka da ga Komisija predloži. Ako bude bilo potrebe ja mogu govoriti i o tom Udruženju, o reviziji rada Udruženja koju je provela institucije Bosne i Hercegovine, o tome kako i na koji način firme istog čovjeka posluju sa Udruženjem koje prikuplja novac ili firme bliskih srodnika, i o tome kako je ovaj čovjek tužio RAK, gdje se prijavljuje sad na konkurs, za šta je nedavno donesena Odluka o neprovođenju istrage, budući da sve ono što ovih dana iznosi u javnosti je naveo u toj tužbi koja je odbačena. Dakle, najmanje ova dva kandidata, a mogli bi razgovarati i o drugima, smatram ne kredibilnim za imenovanje u Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH. I pozivam vas 34 sve da zaštitimo dignitet Parlamenta na način da odbacimo ovu listu i zatražimo da Vijeće RAK-a nakon dužeg vremena dobije svoje članove, ali one koji su u javnosti cijenjeni, koji nemaju veze ni sa kakvim kontraverzama, sudskim sporovima i sl. Podsjetiću vas još da je jedan od kriterija da članovi Vijeća RAK-a ne mogu biti politički angažovana lica. Ako bude trebalo navešću vam pojedinačno, ali ovdje na ovoj listi imate ljude koji svojim biografijama, što možete naći, je li, vrlo jednostavnim pretraživanjem, a ne radi se o ovoj dvojici, nego to sad sljedeći, su vrlo politički angažovani, što je njihovo slobodno pravo i ja ih podržavam u tom političkom angažmanu, ali onda se to kosi sa ovim gdje su predloženi. Dakle, još jednom pozivam Parlament da pokaže svoj prije svega dignitet, da zaštitimo dignitet ove institucije, da odbijemo ovaj Prijedlog i zamolimo da nam se dostavi prijedlog za koji ćemo svi zajedno, i vlast i opozicija, moći dići ruku.
Zahvaljujem. Zastupnica Alma Čolo, rasprava. Izvolite kolegice.
Hvala predsjedavajuća. Ja bih malo o pravnim aspektima ovog konkursa, jer po članu 39. Zakona o komunikacijama postupak provodi Ad hoc komisija ovog Parlamenta. I Zakon propisuje da Parlamentarna skupština može odbiti jednog ili više kandidata sa liste koju dostavi Vijeće ministara, a koja predstavlja polovinu broja koji je utvrdila ova Ad hoc komisija. Po Zakonu stoji da Ad hoc komisija utvrđuje 14 članova, dostavlja Vijeću ministara, Vijeće ministara Parlamentu dostavlja sedam članova i Parlament može da odbije jednog ili više kandidata. Što znači da mi danas ne trebamo da glasamo za listu u cijelosti, nego o svakom kandidatu pojedinačno. Ja izražavam sumnju u pogledu dva kandidata na ovoj listi, u pogledu njihovog odgovarajućeg iskustva za obavljanje poslova koji se traže po Zakonu o komunikacijama. Zakon o komunikacijama u članu 39. propisuje da kandidati za Vijeće RAK-a moraju imati pet godina radnog iskustva na poslovima iz djelokruga Agencije. Gospodin Antonio Beus, koji se nalazi na prvom mjestu, završio je fakultet 2019. godine, znači prije dvije godine. Kao relevantno iskustvo se smatra radno iskustvo na poslovima odgovarajuće stručne spreme koja se traži za Vijeće RAK-a. Za Vijeće RAK-a u Zakonu stoji fakultet tehničkog ili pravnog smjera. Znači, on mora imati pet godina radnog iskustva nakon sticanje visoke stručne spreme. Po meni to nije u redu. Ovdje stoji da je on tehničar za računarsku tehniku i valjda kao tehničar za računarsku tehniku se razumije u poslove Regulatorne agencije za komunikacije. Ja ću vas samo podsjetiti da Vijeće RAK-a bira direktora RAK-a i istovremeno je drugostepeni organ na odluke RAK-a. A što se tiče njegovih nadležnosti Regulatorna agencija za komunikacije donosi veoma značajna dokumenta. To su pravila koja se odnose na emitiranje i telekomunikacije, i u fiksnoj i u mobilnoj mreži. Ona izdaje dozvole operatorima telekomunikacija i izdaje dozvole pružaocima audio vizuelnih sadržaja, tzv. kablovskim operaterima. Ona dodjeljuje frekvencijski spektar, utvrđuje operatore sa značajnom tržišnom snagom. Ovaj gospodin Beus je napisao da je on autor više radova iz oblasti autorskih prava. Ja ne znam kako neko sa 35 srednjom školom može biti autor više radova iz oblasti autorskih prava. Ja mislim da on ne ispunjava uslove po Zakonu o komunikacijama. I isto mi se čini da još jedan kandidat ne ispunjava uslove, a to je gospodin Vladimir Jurišić pod brojem šest. On je sekretar Osnovnog suda u Banja Luci. Ja ne znam, pregledala sam njegovu biografiju, ne vidim gdje je stekao pet godina radnog iskustva u oblasti telekomunikacija. Telekomunikacije su, vjerujte, veoma sofisticiran posao i to ne može raditi svako. Ja predlažem, ovdje ima jako dobrih kandidata, kredibilnih kandidata, da se mi pojedinačno izjašnjavamo o svakom. A samo ću još napomenuti da je Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije organ koji vodi strateške poslove iz sektora telekomunikacija u ovoj zemlji, i da je to organ koji stvarno radi poslove koji su jako važni za digitalizaciju i veoma su bitni za cijeli telekomunikacioni sektor u Bosni i Hercegovini. I mislim da ne smijemo ovako preći preko nekih propusta koje je učinila Ad hoc komisija ili neko ko je radio u toj komisiji. Predlažem, znači, pojedinačno izjašnjavanje i da se ove moje primjedbe uzmu u obzir. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Referiram se na ono što su rekli kolega Magazinović i koleginica Čolo. Naime, kolega Magazinović, na svojesvrstan način slično je govorila i gospođa Čolo, da mi trebamo održati dignitet ovoga Doma, da, kod donošenja naše odluke o izboru predloženog. Pa, ja ne znam, dakle, ako naše Povjerenstvo koje smo imenovali, naše Vijeće ministara, također koje smo mi ovdje imenovali, dakle, i predložili sve ovo, provjeravajući sve navode koje sad osporava koleginica Čolo. Ja nisam, dakle, toliko detaljno ulazio, je li, škola, ne škola, ne znam, radovi, itd., što je trebalo uraditi i Povjerenstvo, što je trebalo uraditi Vijeće ministara i kada su ga nama dostavili ovdje kao Prijedlog ne mogu da vjerujem, dakle, da mi sada kažemo da to naše Povjerenstvo i da to naše Vijeće ministara nema dignitet. Dakle, da je ono nama ovdje, pod znacima navoda, podvalilo materijal koji nisu provjerili u tehničkom smislu riječi, dakle priča o školi, ne znam, uvjetima, ovaj, ispunjavanja radnog staža na određenim poslovima, itd. Dakle, ako je to tako onda ja ne znam, dakle, šta je radilo naše Povjerenstvo i šta su oni činili i šta su zapravo nama predložili i da li nas s time dezavuiraju, da li, dakle, dignitet nemaju naša tijela vlasti, ona koja smo zadužili da to provedu. Ne mogu da vjerujem. A, s druge strane, dakle, mi imamo pred sobom listu i ne vidim razloga, dakle, ako je Povjerenstvo naše izglasalo, izbodovalo određena, ljude koji su se kandidirali ovdje, i prvi čovjek sa liste da je, takvi promašaji su bili da on ne može biti ni prvi na listi, da mi sada trebamo tu nešto razdvajati. Ja sam za to da se glasuje o listi, da se glasuje o prijedlogu, dakle, ono što je došlo pred nas i da se, na neki način, ne govori o dignitetu tijela kojeg smo mi postavili, koje, koji su radili posao za nas. Ako je to sve promašeno, a one stvari o kojima je govorio dijelom gospodin Magazinović zapravo nisu tema, sam je rekao, znači rada Instituta, rada, dakle, tih udruženja, ne znam ni ja, kablovskih operatera, kada budu na dnevnom redu u 36 sastavu izvješća tih tijela onda ćemo vjerojatno o njima raspravljati na način na koji je možda on pokušao. Ja ne bih toliko da ulazim, imamo listu i predložio bih da se o tome izjasnimo.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
Kolegu Lovrinovića uvijek zapadne težak posao da brani neodbranjivo. I razumijem, zaista, i stranačku i svaku drugu obavezu, ali mlađi sam, ali probajte da se ne upetljavate previše u ovo, jer je neodbranjivo. Dakle, ovo što je kolegica rekla, je jedan aspekt priče. Ovo o čemu sam ja govorio nije direktna tema, ali jest povezano zato što Regulatorna agencija za komunikacije daje dozvolu kablovskim operaterima, a od kojih se naplaćuju autorska prava po određenoj stopi. Dakle, sve je ovo povezano i sve je povezano u jednoj osobi, koja se zove Antonio Beus. Dakle, ne trebate meni vjerovati, pretpostavljam da vjerujete svom stranačkom kolegi Merdži, koji je direktor Instituta za intelektualno vlasništvo BiH. Upravo je ta institucija izvršila nadzor nad radom Udruge filmske industrije, gdje su stavili na papir i potpisali, javni je dokument daću vam ja da pogledate, da ne postoje pravilnici, da se ne može sa sigurnošću utvrditi svrha i opravdanost troškova, te da, nemojte me sad uzeti tačno za riječ, moram pogledati, ali čini mi se oko šesto hiljada maraka koje je prikupljeno, da je dominantno usmjereno ili planirano da se plati dvjema firmama, ne autorima, nego dvjema firmama, pišu tamo imena, jedna vlasnik gospodin Beus, a druga njegova bliska, bliski srodnik. Dakle, to je Institut napisao u tom mišljenju. I ovo sve govori o kredibilitetu kandidata, a dakle ništa od ovoga nije nešto što je bilo ko izmislio, to su sve dokumenti institucija Bosne i Hercegovine. Dakle, jeste povezano i autorska prava i udruženja koja imaju dozvolu [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] kako su je dobili, sudski sporovi i RAK koji je direktno nadležan za kablovske operatere, koji opet s druge strane plaćaju ... Dakle, jeste sve povezano i jeste sukob interesa, za koji gospodin Beus kaže, ne spori ga, al' on kaže ja ću podnijeti ostavku kad budem izabran. Naravno, u, tamo gdje će podnijeti ostavku ostaje, je li, bliski srodnik, kao što je i u tim firmama.
Hvala lijepa. Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Ja sam govorila stvarno o pravnim aspektima konkursa, ja imam ovdje biografiju, piše čovjek diplomirao 2019. godine, znači radno iskustvo za određeno radno mjesto se računa od trenutka sticanja spreme koja se traži za to radno mjesto. Za ovo radno mjesto u Vijeću RAK-a se traži, za ovu poziciju se traži visoka stručna sprema i on mora imati pet godina od kad je završio fakultet, to nema i to ovdje piše, ne znam ja ili ... nas neko prevario ili nije, ali to je tako. Zašto mislim da ne treba glasati za listu? Pa zato što u članu 39. stoji – ako Parlamentarna skupština odbije jednog ili više kandidata zaključkom obavještava Vijeće ministara o razlozima neimenovanja i traži da u roku od 30 dana Vijeće ministara da novi 37 prijedlog. Što znači da se o svakom kandidatu treba posebno glasati. I još nešto što pravno nije ispoštovano u ovom konkursu, to su dva člana Zakona o komunikacijama, na koje se ovaj konkurs odnosi, to su odredbe člana 36. stav (4) i 39. stav (9) koji govori o ravnopravnosti spolova u Vijeću RAK-a. Ovo je lista od sedam muškaraca, nema nijedne žene, a Zakon to izričito propisuje. Eto, nije nam niko podvalio, ali vidite da nisu ispunjeni uslovi koje Zakon propisuje.
Hvala lijepa. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Referiram se na ono što su rekli kolega Magazinović i gospođa Čolo, koleginica. Dakle, ako je to tako, onda doista, dakle, nam je neko podvalio, gospođo Čolo, znači govorim o listi koju treba vratiti, vidite šta ste Vi sve naveli, ako to netko nije radio u proceduri koja je predhodila ovome svemu, ako u tehničkom smislu nismo proveli te stvari, onda nemamo šta raspravljati, dakle, treba vratiti listu Vijeću ministara i onda kazat da su nas oni prevarili. A kako je bilo glasovanje na Vijeću ministara, kako je prošlo, kako je prošlo povjerenstvo, ja to ne znam. Dakle, Vi ste se potrudili, našli, ja to ne osporavam da to tako piše, al' onda treba vratiti cijelu listu, znači očito, dakle, nije neko uradio posao kako treba. Gospodine Magazinoviću, ja ništa ne branim, jer to nije tema razgovora ovo o čemu ste ponovno počeli jednim dijelom govoriti, dakle, to nije tema ove rasprave. Sukob interesa ako bude on će se riješiti ili se neće riješit, dakle, ili će onda biti proglašen sukob interesa i čovjek neće moći to obnašati, kako je i sam rekao. A te sve navode o kojima govorite, o kabelskim operaterima, o sudskim procesima, oni nisu tema. Dakle, pred nas je došao prijedlog liste onako kako ga je poredalo povjerenstvo, odnosno usvojilo Vijeće ministara i mi smo dužni da se izjasnimo ili prihvatimo ili ne prihvatimo. Razumijem da i Vi i kolegica Čolo iznosite određene podatke, koje ste sami istražili, pronašli, došli do njih, to je naravno vaše pravo, dakle, al' onda očito ne možemo uopće pristupiti, dakle, glasovanju po listi, znači nije rađeno kako treba, ako je to tako. Ja nisam to ni istraživao, niti tražio, predlažem da se izjasnimo o listi, vjerujem našim tijelima da su kredibilno radili svoj posao, predložili nam, dakle, listu, a ne da su nam predložili podvalu, a evo vi mislite da je to drugačije, na koncu konca tu je Parlament pa nek se o tome izjasni. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda. Izvolite kolegice.
Pa, ja moram samo da dopunim, naše kolege koje sjede u ad hok komisiji, oni su napravili listu od 14 ljudi i oni su dostavili Vijeću ministara. Vijeće ministara je tu listu suzilo na sedam, ukoliko mi ne izaberemo nekog od ovih Vijeće ministara sa te liste od 14 može predložiti nekog novog, ukoliko ne postupi po našem zaključku onda ide novi konkurs za ona mjesta koja ne izglasamo. Ali ne možemo se izjašnjavati o listi ili protiv liste u zakonu izričito 38 stoji po jednog, ako odbije jednog ili više kandidata. Znači, mi se izjašnjavamo o svakom kandidatu pojedinačno.
Zahvaljujem kolegici. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite zastupniče.
Srdačan pozdrav kolegice i kolege i svi nazočni. Pa, ja se sa prethodnim govornicima mogu složiti u jednom, da je Vijeće RAK-a važno tijelo. Naime, on, to je jedini organ koji kontrolira rad RAK-a i kojem direktor RAK-a odgovara. Ovo zato jer je RAK neovisni, stručni regulator koji regulira sljedeća pitanja: komunikacija i dodjela licenci za telefoniju, dodjele frekvencija, kontrola emitera, kontrola reemitera, poštivanje Zakona o autorskim pravima, izricanje kazni, imenovanje članova nadzornih i upravnih dobora javnih servisa. Čitav spektar multimedijalnih usluga i ovo je određeno Zakonom o komunikacijama, efektivno jedino Vijeće RAK-a kontrolira ove ovlasti. RAK svoj rad temelji uglavnom na temelju internih pravilnika, nažalost u ovom trenutko trenutni pravilnici RAK-a u pojedinim odredbama nisu u saglasnosti sa zakonima BiH. Primjera radi, ono što svi znamo, iako Zakon kaže da kabelski operatori moraju prenositi integralni, nemodificirani signal, korisnici, a mi to dobro znamo, dobijamo često zatamnjeni, zatamnjenje najatraktivnijih sadržaja zbog zahtjeva emitera, što je u suprotnosti sa Zakonom o autorskim pravima. Ovo je jedan od dva razloga zbog kojeg ja držim da je ono što je gospodin Beus kao prvorangirani na ovoj listi, ovaj, ima kao referencu za ovaj rad, je to što je on do sada u svom radu ušao u sukob sa jednim moćnim lobijem kabelskih operatera. Oni krše zakon i kod ovog zatamnjenja, a još u bitnijem krše zakon zbog neisplate autorskih prava i to je ono što je čovjek tražio kao rukovodeća osoba na čelu nevladine udruge, da napomenem. Kolega Magazinović nitko nije gospodina Beusa postavio, državna institucija s bilo koje strane na čelo nevladine udruge, Vi to jako znate. I drugu stvar koju znamo ili barem pretpostavljam ili je barem tako rečeno, da je to nevladina udruga koja se ne financira ni iz jednog proračuna, ni na kojoj razini, a to je formalno, to finaciranje bi formalno bilo preduvjet sukoba interesa o kojem mi ovdje govorimo. Sve drugo što je gospodin Beus radio u kontaktu s RAK-om, u aplikacijama prema RAK-u je, čini mi se, temeljni javni interes, pa čak i one grupe umjetnika koji su stajali iza Vaših leđa, kolega Magazinoviću, na tiskovnoj konferenciji. Ja sam isto pažljivo pratio šta se dešava s ovom temom, pažljivo sam pratio i tu tiskovnu konferenciju i moram reć da me je jako iznenadila, iz dva razloga, kolega. Prvi je što je tu izneseno niz teških optužbi bez valjanih dokaza, nije bilo te sudske presude o kojoj govorimo, a govorilo je se o hipotetskom višemiliunskom kriminalu. Meni zaista ne smeta što su ... bili skupina autora, umjetnika, ja za razliku od nekih drugih kolega cijenim njihov umjetnički rad, zaista, ali to im ne daj za pravo da se bave dokumentacijom, odnosno dozvolom koju su izgubili jer su, jednostavno rečeno, lagali o svojim referencama da predstavljaju, da zastupaju autorska prava. A Udruženje filmske industrije koje je dobilo ta prava, ja sam, ne bih vas ovdje opterećivao citatima, pažljivo čitao dokumente Instituta za intelektualno vlasništvo, je najkvalitetnije dokazalo reference za posao koji, za pravo koje je dobilo od Instituta za intelektualno vlasništvo. Druga stvar koja me je iznenadila, kolega, je pa jedan, rekao bih, neprimjeren il' ulični rječnik u odnosu na jednu instituciju Bosne i Hercegovine i ravnatelja tog, institucije koji je tu izrečen na toj tiskovnoj konferenciji i to me je i iznenadilo i ražalostilo. Zato mi se čini da se 39 sve u suštini svede na lobije i na novce, na novce kabelskih operatera i na novce koja jedna udruga ili skupina ljudi koju kolokvijalno imaju jedan naziv, ja ga nema potrebe ovdje da čitam, ovaj, na različite načine ne kontroliraju neke novce, a to su navikli i drže da na to imaju pravo. Svaki put kad se novci koji se tiču, evo i autorskih prava, pa i kulture pokušaju disperzirati i decentralizirati imamo taj isti problem. Sličan je problem bio i sa Federalnim ministarstvom kulture, od istih ljudi, pa mi se čini da se u suštini sve svodi na novce i na, čini mi se, jednu uvrježenu floskulu, da udruga koja nije iz Sarajeva, pa i ne bi trebala baš raspolagati sa nekim silnim novcima. Zato, čini mi se, da ne ulazeći u ove činjenice koje je kolegica Čolo navela, ja sam sa punim povjerenjem vjerovao i vjerujem u materijale koje smo dobili od Vijeća ministara i materijale koje je uradila ad hok povjerenstvo u kojem su sjedili i naše kolege iz ovog Parlamenta i čini mi se da je pravi put da tako važno tijelo kao što je Vijeće RAK-a imenujemo kako bi ono zaista moglo raditi ove poslove za koje držim da ljudi imaju reference.
Hvala lijepa kolegi. Zastupnica Marinković-Lepić rasprava. Izvolite kolegice.
Pa evo, ja bi prije svega rekla, referirajući se na dosadašnje diskusije, da ovaj Dom donosi konačnu odluku. Znači, kako je ko radio i šta je radio, mogao je raditi kako hoće, ali na nama je odluka i mi snosimo odgovornost za tu odluku. Ovo nije prvi put da se određena tijela na nivou države imenuju mimo zakona, na to sam ja lično ukazivala u nekoliko navrata, prije svega kad je riječ evo i o imenovanju direktora Regulatorne agencije za komunikacije, koji je od iste te Regulatorne agencije desetak puta kažnjavan za vrijeme dok je bio direktor Javnog RTV servisa i u vrijeme kada je Vijeću RAK-a već dobrano bio istekao mandat. Takođe na nepravilnosti zakonske i nesklad sa zakonom sam ukazivala kod imenovanja Ureda za žalbe i to tri člana iz kojeg se imenuje predsjedavajući, gdje je potpuno mimo zakona, tačnije člana 93. Zakona o javnim nabavkama su imenovane te osobe, a kasnije i ostali članovi Ureda za žalbe. Javno sam vas ovdje pozivala da otvorite taj član Zakona o javnim nabavkama, gdje se vidi da je tad kršen Zakon i da, znači, su uslovi postavljeni u konkursu suprotno Zakonu. No, do sada su se obično vladajuće stranke slagale oko imenovanja i nije bilo problema, bez obzira na kršenje zakonskih propisa, evo drago mi je da se danas barem ne slažu. Stalno ovdje slušamo opravdanja, ja ne vjerujem da je komisija ovo ili ono ili da je Vijeće ministara ovo ili ono, iako se direktno, dakle, argumentovalo da su prijedlozi urađeni mimo zakona i da procedure nisu provedene kako treba, pa evo i u ovom slučaju kako je vrlo detaljno iznijela koleginica Čolo. Ja bih, naravno, prije svega rekla da neću glasati, dakle, da je sve u najboljem redu, ne bih glasala zbog kršenja Zakona o ravnopravnosti spolova, jer zaista ovdje svjedočimo jednoj diskriminaciji kad su žene u pitanju, ja ću samo usput reći kako biste imali to na umu i kad budemo glasali o izmjenama Zakona o Vijeću ministara da od ukupno 90 pozicija na nivou državnih institucija rukovodnih, žene su na 12 pozicija ili 13,33%. Takođe, ja ne mogu da vjerujem da zaista ovdje se diskutuje na način da se kaže da se poklanja vjera onima koji su provodili ovaj postupak, iako evo čujemo argument da čovjek ne zadovoljava osnovni uslov da bi bio imenovan, a to je radno iskustvo i na osnovu čega ustvari mi treba nekome da vjerujemo ili da mu poklanjamo vjeru. Takođe, ja moram reći da se kod ovih imenovanja ne svodi sve na novac, bar on možda nije na prvom mjestu, ovdje se svodi na 40 kontrolu određenih institucija, pa onda na novac. Tako da ja moram reći da konačno trebamo stati na put imenovanju nekompetentnih kadrova u određena državna tijela, što je dosad bio slučaj, jer i kod imenovanja Ureda za žalbe nismo znali kako su kandidati dokazivali svoje, svoju stručnost u oblasti javnih nabavki itd. itd. to je samo jedan od primjera. Pa evo glasali smo onda za direktora RAK-a koji je kazne dobijao od tog istog RAK-a, pa ne znam evo kako, kako ga danas vodi. Tako da smatram da je takav način odlučivanja rastakanje tkiva ove zemlje i da konačno mu trebamo stati na put, jer imenujemo nekompetentne kadrove, naravno, ne mi, imenuje se većinom, ja ni za jedno takvo imenovanje nisam glasala, počev od nekompetentnih ministara, koji nisu u stanju da referišu jedan izvještaj na komisiji koji je radilo njegovo ministarstvo, čemu smo juče svjedočili na sjednici Zajedničke komisije za ljudska prava, pa nadalje. Dakle, ukoliko se ovo danas izglasa zaista oni koji budu glasali za ovo će snositi odgovornost za rastakanje tkiva ove zemlje i njenih institucija.
Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Uvažena predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege. Iskoristila bih samo dio ovog vremena da ispravim navod kolegice Marinković-Lepić, ali i istovremeno ako dozvoljavate da u ime Kluba SNSD-a zatražim pauzu, jer su se ovdje, u toj pauzi namjera je, molim vas kao članove Kolegijuma, uz naravno učešće sekretara, da nam zaista predočite mogućnosti, da kažem, upravljanja ovom tačkom, jer su se, naime, navodi gospođe Čolo se u značajnoj mjeri razlikuju u odnosu na pripremljeni materijal i ja ne bih da dođemo u situaciju da glasamo na neki način, a da nemamo zaista stav kako treba da glasamo o ovom materijalu, naravno, u nastavku sjednice. Što se tiče navoda gospođe Marinković-Lepić, da ne znamo kako glasamo. Mislim da to stvarno nije korektno i u ovom slučaju i u svim prethodnim slučajevima Parlamentarna skupština, najčešće oba doma kandiduju i osnuju ad hok komisiju koja u ime svih nas izvrši i naravno uz pomoć Sekretarijata, izvrši provjeru kako pristigle dokumentacije, da li jeste ili nije usklađena sa zakonom i naravno da izvrši provjeru svih drugih traženih uslova u smislu da li kandidati ispunjavaju ili ne ispunjavaju uslove. Tako da mislim da i u ovom konkretnom slučaju imali smo ad hok komisiju koja je uradila svoj posao, mi imamo i u svim dosadašnjim slučajevima princip da pristupamo sa stanovišta povjerenja u predočeni materijal i ja nemam u ovom trenutku i pratila sam šta se dešavalo u medijima, ali zaista u ovom trenutku ja nemam mogućnost kao poslanik, uostalom kao ni vi svi, da se izjašnjavamo u dubinu da li jeste ili nešto nije istinito u onim svim materijalima ili novinskim natpisima, ali sigurno da imamo prostora i potrebe da provjerimo kako uopšte možemo da dalje upravljamo s ovim materijalom, tako da Vas molim, gospođo Krišto, da nam date pauzu sada 15 minuta, odnosno koliko je dovoljno Kolegijumu da se izjasni na navode i gospođe Čolo, a i još nekih koji su diskutovali o tome, kako mi uopšte treba da postupamo prema ovoj tački.
Hvala kolegici Novaković-Bursać. Pa, ovako, intencija nas u Kolegiju je bila kada obavimo raspravu po ovoj točki dnevnog reda da damo pauzu za ručak, pa ukoliko je to za vas prihvatljivo, da to na neki način uklopimo, tako smo razumjeli. 41 Pa evo ako može da idemo sa, ispravak krivog navoda zatupnica Marinković-Lepić. Izvolite.
Pa evo, ovo je pravi primjer ustvari kako te komisije odlučuju i da li treba da im poklonimo povjerenje ili ne poklonimo i da li treba određene stvari da provjerimo. Ovo nije prvi slučaj i evo ja sam i navela o kojim je i do sada slučajevima bilo riječi, gdje sam javno, znači, pozivala da svi otvorite na svojim mobitelima član 93. Zakona o javnim nabavkama. Takođe, evo ovo danas, da komisija nam predlaže kandidata koji ne ispunjava jedan od osnovnih uslova, a to je radno iskustvo nakon sticanja stručne spreme, dovoljno govori koliko mi treba da vjerujemo tim komisijama.
Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda, čini mi se, kolegica treći put, pa nemate poslovničko pravo. Prelazimo na raspravu, zastupnica Nada Mladina, rasprava. Izvolite.
Ja vas sve srdačno pozdravljam, predsjedavajuću i sve zastupnike i zastupnice. Želim da kažem da je ovdje izrečeno dosta argumenata zbog kojih možemo sumnjati u to da je do kraja i Vijeće ministara, a i ad hok komisija dovoljno ozbiljno i u skladu sa zakonom radila, da bi nam ponudila ovdje na Parlamentu i predala nam odgovornost da glasamo za nešto u šta zbog svih ovih iznešenih argumenata možemo sigurno sumnjati. Ja, naravno, ne želim u tome, učestvovaću, ali ne mogu podržati. Ne mogu vjerovat ad hok komisiji više nego svim ovim drugim ljudima koje takođe uvažavam, ne samo zastupnicima nego i svim ovim ljudima kojih se ovo tiče, a Regulatorna agencija za komunikacije je, ne podcjenjujući druge, vrlo bitna i ovaj Dom, odnosno naša Parlamentarna skupština i mi koji smo njen sastavni dio ne bi trebali glasati ništa u šta sumnjamo da je u skladu sa zakonom. Tako da ću ja biti protiv i glasanja pojedinačno, jer ne želim da preuzimamo ulogu ad hok komisije, a isto tako mislim da se ovo treba vratit na doradu i da se uradi u skladu sa zakonskim propisima. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Pa, nisam mislio više sudjelovati u ovome, jer sam smatrao da trebamo pristupiti glasovanju i nisam bio siguran da ćemo konsenzusom donijeti odluku, kako je možda izrazio želju gospodin Magazinović i što rijetko kad činimo, bilo bi to dobro, naravno, ali da za neke prijedloge bude i oporba i to je pravo da i ne budu i da su nezadovoljni imenom, što je rekla gospođa Lepić itd. Međutim, morao sam nakon njezine diskusije ustat i kazati sljedeće, da ovaj Parlament donosi, kaže ona, nezakonite odluke. Ja ću Vas podsjetiti samo, koleginice, dakle, da 42 smo mi izglasali ovdje, imenovali Središnje izborno povjerenstvo potpuno protuzakonito. Samo je gospođa izašla, znači, a niste, eto čujte onda, dakle, to je bilo protuzakonito glasovanje, a gospođi Čolo bi rekao da tada nije bilo nikakve ni liste, a i ona je to podržala. Dakle, nije bilo liste uopće ni da vidimo kredibilitet tih kandidata, ni šta su radili, ni kako su, nego su nam iz rukava ljudi izbacivani, nije bilo s liste uzetih ljudi, nije bilo ništa, pa smo digli ruke i izabrali Središnje izborno povjerenstvo, koje ne da je bitno kao RAK nego bitnije pet puta nego RAK za kreiranje političkog života u ovoj državi. Pa ću vas podsjetiti, doduše tada gospođa Lepić nije bila, u prošlom sazivu smo imenovali Istražno povjerenstvo nad stanjem u pravosuđu, pa to nema eklatantnijeg primjera pritiska na stanje u ... na neovisnost pravosuđa nego imenovanje takvog povjerenstva koje je islijeđuje sudove, tužitelje, itd. Vidjećeta ako ... ikad podnesu takvo izvješće, šta su tamo oni sve pitali, u pojedine predmete ulazili, pa to je, to je eklatantna primjer pritiska na neovisno pravosuđe, a mi smo to izabrali također ovdje. I mi imamo prijedlog Vijeća ministara, imamo prijedlog i rad neših kolega koji su radili u toj ad hok komisiji, imamo neprihvaćanje jednog dijela kolega da ne prihvaćaju takva imena, što je razumljivo, što je malo njihovo pravo, imamo, evo, što je gospodin, dakle, Kožul govorio i drugu vrstu te priče, al' ona nije tema, opet ponavljam, i žao mi je što se tako upuštamo, ovaj, pojednostavljeno u tu vrstu rasprave, koju evo smatrate nekom vrlo važnom pričom. Dakle, da donosili smo protuzakonita rješenja i po meni, ali i te kako u važnijim pitanjima nego što je ovo, pa evo ništa, pravimo se kao da se ništa nije dogodilo i život teče dalje. Predlažem, dakle, da se na kraju izjasnimo, imamo listu, hoće li proće, neće li proć ne znam, a mi drugo, ja mislim da danas ne možemo ništa.
Zastupnica Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Evo ne bih previše polemisala, ali ne mogu da se ne osvrnem ipak na navode. Dakle, bez obzira što su članovi CIK-a imenovani u skladu sa zakonom, moram samo napomenuti da je Klub Naša stranka – Nezavisni blok tada bio suzdržan kod glasanja. A s druge strane, ne gospodine Lovrinoviću Istražno povjerenstvo za ispitivanje stanja u pravosuđu je imenovano u skladu sa Zakonom o parlamentarnom nadzoru i potpuno, potpuno zakonito je imenovano, evo, naravno, imaćete prilike da pročitate naš izvještaj i nadam se, imaćete zaista šta i da pročitate.
Zastupnik Zukan Helez, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Uvaženi dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici. Ja mislim da danas na sceni imamo jedno pravno nasilje, ovo je neviđeno, ja sam dugo u parlamentarnim klupama ovo nikad nisam vidio. Pa ovo je potpuno isto kao da raspišete konkurs za ljekara, a neko ima srednju medicinsku školu, konkurisalo još pet ljekara i vi odabirete tog sa srednjom medicinskom školom, odnosno medicinsku sestru ili medicinskog tehničara, potpuno jednako. Uslovi kažu da ima pet godina radnog iskustva na istim ili sličnim poslovima, čovjek nema, ima dvije godine ukupno kako je završio fakultet. I ovo je tipičan primjer kad partijski šefovi narede da nešto mora proć, a klasičan primjer da je nešto u sukobu sa zakonom i da je protuzakonito. Ja ne znam otkud tolika moć i sila tih ljudi, šefova stranaka 43 ovih koji su trenutno na vlasti, da tako nešto narede ljudima i ne znam koji je moralni kredibilitet ovih ljudi što to žele da provedu. Možemo raspravljati da li neko zaslužuje ili ne zaslužuje, ali ljudi kakva je rasprava ako neko ne ispunjava opšte uslove, pa o tome nema rasprave. Još je veća tragedija da je to prošlo Vijeće ministara i da je to prošlo ad hok komisiju, ne mogu da vjerujem da su ljudi to pustili da prođe. Čuj, pa naravno da ću biti protiv, zar je to moguće da u 21. vijeku neko ne ispunjava za ovako bitnu poziciju i to vrh države, pa ljudi nije ovo mjesna zajednica i da je mjesna zajednica morate poštovati zakon. Ovi ljudi su iznad Ustava, iznad zakona i ne mogu da vjerujem da se ovo dešava. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa zastupniku. Zastupnica Aida Baručija, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. S obzirom da smo iz diskusija do sada mogli uvidjeti da postoji sumnja o provedbi ove konkursne procedure ja ću predložiti jedan zaključak a to je – S obzirom da sumnjam u ovu provedbu konkursne procedure, te nije ispoštovan Zakon o ravnopravnosti spolova, predlažem da ne glasamo o ovoj listi, te da istu vratimo Vijeću ministara na doradu. Hvala.
Hvala lijepa kolegici.
Uvažena zastupnica, gospođa Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega. Evo, ja sam pažljivo slušala sve ove naše rasprave koje su se odvijale pod točkom 30., a ona glasi Prijedlog odluke o imenovanju Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, predlagatelj Ministarstvo komunikacija i prometa BiH. Zašto sam ovo željela, evo uvažavajući i kolege i kolegice koje su raspravljali, moramo danas znati kad pričamo o proceduri, o zakonskim uvjetima, o kredibilitetu ljudi, itd., onda moramo poštovati možda ne samo jedan zakon i propis, nego sve ono što podrazumijeva ova procedura od samog prijedloga do u konačnici imenovanja. Zašto ovo želim reći? Znači, Ad hoc povjerenstvo koje je imenovano za provođenje ove procedure je imenovano od strane ovog Doma, provelo je proceduru, znači zajedničko je povjerenstvo i od jednog i od drugog doma, i u skladu sa zakonom imalo je zadatak da dostavi prijedlog prema Vijeću ministara za imenovanje članova Vijeća regulatorne agencije za komunikacije i dužno je bilo dostaviti 14 kandidata. Mislim da je to Povjerenstvo odradilo na najbolji mogući način. Ali apropo zakonskih uvjeta o kojima govorite i koje je iznijela kolegica Čolo, ja sam pažljivo pročitala zakonsku odredbu i želim istaći ono, ovaj, što je bila, na neki 44 način, stvar Povjerenstva, pa da je razjasnimo svi. Mislim da nikom ovdje nije cilj ni interes da dovodimo u pitanje određenu proceduru koja je spomenuta u zakonu. Zašto se, pretpostavljam, tom Povjerenstvu dostavilo da svi navedeni, da kandidati koji su bili na intervjuu i koji su prošli, ispunjavaju zakonske uvjete? Pa, vjerojatno iz toga što Zakon, članak 39. koji je, znači lex specialis za imenovanje ove, ovog tijela i ove Agencije, kaže u svom članku 3. stavak c) da ima najmanje pet godina radnog iskustva na poslovima iz djelokruga Agencije, utvrđeni ovim Zakonom. A prethodni kaže da se za člana Vijeća Agencije može imenovati lice koje ispunjava sljedeće uvjete: da je državljanin i da ima visoku stručnu spremu tehničkog ili društvenog smjera. Meni kao pravnici koja često puta pratim ove natječajne procedure i kada imenujemo ljude u ovako, i znamo da Zakon o državnoj službi za određena mjesta propisuje visoku stručnu spremu i pet godina nakon visoke stručne spreme. Ovdje vjerojatno službe koje su nama objedinjavale su ispunile, i znam da se napravi određeni formular po pitanju svih ovih koji stoje u natječajnoj proceduri. Znači, u natječajnoj proceduri nije stajalo da ima visoku stručnu spremu i pet godina radnog iskustva nakon visoke stručne spreme. Ovdje su dostavljeno da se ispunjavaju svi formalni uvjeti. I moram sad reći jako se sjećam, bez obzira što je ovdje izgovoreno mnogo toga o određenim kandidatima ja moram priznati da ni jednog kandidata osobno ne poznam, ali se jako dobro sjećam i gospodina čije se ime ovdje spominje, gospodin Antonio Beus, koliko se sjećam, da je čovjek bio prvi na intervjuu. I mislim da i nakon svih intervjua koji su obavili, kojim su pristupili određeni kandidati, je imao od strane svih povjerenstava najbolje reference na intervjuu, jer su pitali ljudi koji su članovi, koji nisu samo članovi ovog Povjerenstva ad hoc iz Parlamentarne skupštine, tako da se ne može to pripisivati samo ovim članom. Tamo su postojali ljudi koji su mogli postavljati pitanje, koji znaju što je djelokrug rada ove, Vijeća Agencije. I bio je najbolji na intervjuu. I znači među tih 14 osoba dostavljeno je to ime na način da su ispunjeni svi uvjeti, obavljen intervju i gdje je osoba imala najbolje reference od strane svih članova ovog Ad hoc povjerenstva. Sve je dostavljeno prema Vijeću ministara i Vijeće ministara je trebalo dostaviti nama, i dostavilo nam je, Prijedlog odluke koju mi ovdje danas razmatramo. I mislim da bi bilo najmanje korektno od svih da, ako postoje određene dileme i ako postoji osnov u nekakvoj zakonskoj proceduri, onda ukažemo točno na to, a ne da ovdje iznosimo možda neke stvari koje apsolutno ne stoje, pa između ostalog i sukob interesa, itd. Ovdje nema sukoba interesa. S druge strane ako ga ima, o tome odlučuje neko drugo tijelo, a ne mi ovdje. Jer ovo sve što je izneseno apsolutno ne stoji. Znači, jedina dilema pravna koja se može u ovom slučaju postaviti je ova nejasnoća koja stoji u lex specialis zakonu u članku 39. gdje kaže da ima visoku stručnu spremu, ali kada govori o iskustvu posebna je točka koja kaže da ima najmanje pet godina radnog iskustva na poslovima iz djelokruga rada Agencije. Evo, hvala lijepa, a naravno svako može imati svoj stav i imaće ga u smislu toga, a ja vjerujem da mi kao odgovorne institucije sve možemo uraditi u skladu sa procedurom i omogućiti rad ovih agencija, jer ovdje je, evo, između ostalog, kazano da to nije tako jedno tijelo beznačajno, nego ipak koje odlučuje o jednom segmentu i jednom važnom poslu. I uistinu žalim reći da sam tako iznenađena sa ljudima koji su se prijavili tu, da su sve to ljudi poznavatelji određene oblasti, čak ovdje mogu kazati možda zna biti, ovaj, ali jednostavno takva je procedura imenovanja da ih imenuje Parlamentarna skupština. Čak mi kao članovi tog privremenog povjerenstva nismo čak možda niti pozvani da intervjuiramo ljudi koji su radili i koji imaju toliko posla u okvru ove oblasti. Hvala vam lijepa. 45 Zastupnik Zukan Helez, ispravak krivog navoda.
Uvažena zastupnice, svi mi koji smo radili u izvršnoj vlasti, ovaj, imali smo sličnih problema ili smo se susretali sa ovim što danas imamo pred nama. Desi se da dugo radi uposlenik/referent u ministarstvu ili u nekom tijelu i završi fakultet u međuvremenu, i prije dvije godine završio fakultet, konkuriše za recimo ovoga stručnog saradnika ili višeg stručnog saradnika gdje treba iskustvo od pet godina. Radio je u istoj branši, iste stvari ali nije radio pet godina sa fakultetom. I to kada ode na Ured za zakonodavstvo vlade, koji su mjerodavni da kažu da li je to u skladu sa zakonom ili nije, svaki put odbaci Ured za zakonodavstvo, da to ne može. Ili, evo da jednostavnije ko ne razumije da objasnim, to vam je slično kao da konkuriše prevodilac sa srednjom školom za profesora njemačkog ili engleskog jezika u gimnaziji ili neku srednju školu gdje se traži, naravno, da ima visoku stručnu spremu. I mislim da ovdje želi se premostiti to da, evo, ovaj, da bi se zadovoljile neke političke potrebe, da je to u skladu sa zakonom. Odgovorno trvrdim da to nije u skladu sa zakonom i ako, evo, ko već, je li HDZ, ko je u igri, ovaj Beus ispred koga je, i evo kao što je rekao kolega Magazinović većina njih je tamo, su članovi određenih stranaka pa čak i u rukovodstvima određenih stranaka, vidi se da je pozadina političke prirode. I ja predlažem da ovo vratimo Vijeću ministara, da budemo ozbiljna institucija. I opet će biti ti vaši ispred stranaka [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] imate većinu, izaberite, ali daj da bude u skladu sa zakonom, ja vas molim.
Zastupnik Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega zastupniče.
Dobro je reći da ovo što je kolega Helez govorio o referentima i namještenicima i napredovanju tiče se državnih službenika i Zakona o državnim službenicima. Zato je dobro ovdje, ako već svima nije jasno, jasno kazati da članovi Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije nisu državni službenici.
Zastupnik Zukan Helez, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, gledajte, pa nema ovo veze sa državnim službenicima, ovaj, ovo je isto kao da ja kažem danas je topal dan, a kolega mi odgovara, ovaj, da, juni je danas. Nema veze ovo sa državnim službenicima, ali ovo nije u skladu sa postojećim zakonom koji ovo reguliše. Znači protuzakonito. To je, ja ne znam, i znate vi svi da je protuzakonito ali evo vidim pokušava se na razne načine da prođe. Ponavljam, opet ako ponovite konkurs opet će ti vaši iz većine proći, ali daj neka bude u skladu sa zakonom. Nemoj da vršimo pravno nasilje u najvišem zakonodavnom organu. Ako ovdje to uradimo kakva je poruka nižim nivoima vlasti, kakva je poruka građanima. I onda se čudimo što mladi ljudi odlaze iz ove države.
Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite. 46
Dakle, ovdje je više aspekata problema vezanih oko istog čovjeka. Jedan je ovaj tehnički, ali ne nimalo nevažan. Dakle, evo recimo kolegica Čolo ovo što je kazala meni je bio nepoznat podatak da je čovjek svježe svršeni student, a što nikako ne znači da nema znanje ..., je li. Na različite načine se znanje stiče, ali ovo je više nego jasno. Međutim, imate ovaj suštinski dio koji je također veoma, veoma važan. Ja se, iskreno da vam kažem, čudim HDZ-u ovdje zato što ovo je potpuno prohodna stvar bila i nije valjda da ste vi kao stranka spali na jednog čovjeka kome prvo date licencu da prikuplja autorska prava, pa ga onda stavite u Upravni odbor da dijeli novac ko će snimati filmove, e sad u RAK da reguliše još kablovske operatere. Dakle, da ste našli bilo koga mi ne bi danas o ovome uopšte raspravljali, nego ste na neki način se osjetili toliko moćnim, da ne kažem bahatim, da kažete mi možemo šta god hoćemo. Evo, mi ćemo staviti istog čovjeka na tri mjesta. Ja sam razgovarao sa ovim čovjekom i isto mu ovo rekao, nisu vam prijatelji ti koji vas guraju u ovo. Fino vam je rekao kolega Zukan, vlast ste, mada mi je ovo potpuno, potpuno nelogično da nezavisnu instituciju popunjavamo ljudima na osnovu međustranačkog dogovora. Isto kao CIK, kaže – nezavisni. Kako su nezavisni? Zna se ko je iz koje stranke. Evo i ovo. Ali, evo, da ste bar malo to upakovali, a ovo je guranje prsta u oko i ovo je stvarno, ja mislim da za ovu listu treba glasati [[zastupnik se upozorava na vrijeme]] i da kažemo svi zajedno, a i pojedinačno, ima listing, šta ko misli o ovakvom načinu vođenja politike.
Ovdje ne vidim više prijavljenih, kolegica Čolo je druga rasprava tako da. Iscrpili smo raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. U ovom trenutku dajem pauzu od, hoćemo li sat vremena, to je negdje 15 minuta do 3, znači u 14:45 se vidimo ovdje. [[PAUZA]] Budući da imamo kvorum možemo nastaviti sa radom. Prije nego što pređemo na točku 31. predlažem da objedinimo raspravu o točkama od 31. do 34. jer se radi o imenovanju članova Upravnog odbora Javnog RTV sustava Bosne i Hercegovine. Sad vas molim da se izjasnimo o prijedlogu za objedinjavanje rasprave o točkama 31. do 34. Od ukupno 29 nazočnih – za 24, protiv 2, suzdržanih 3. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili raspravu po točkama od 31. do 34. Točka 31., Ad. 31. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine 47
Hvala lijepa predsjedavajuća. Član 76. stav (2) Poslovnika Predstavničkog doma precizira da poslanik može zatražiti riječ kako bi ispravio, po njegovom mišljenju, krivi navod koji može biti rezultat nesporazuma ili koji traži objašnjenje. Vezano za, ovo ne precizira da treba biti po tački dnevnog reda, vezano za diskusiju gospodina Lovrinovića oko Privremene istražne komisije. Dakle, ona je konstituisana u skladu sa Poslovnikom Predstavničkog doma, ima punu podršku međunarodne zajednice, funkcioniše u skladu sa ovim Poslovnikom i Zakonom o parlamentarnom nadzoru. Prema tome, intervencija gospodina Lovrinovića, ne samo da nije osnovana, već ide direktno protiv Zakona o parlamentarnom nadzoru. A kada je u pitanju prethodna tačka dnevnog reda po kojoj se gospodin Lovrinović referisao, imenovanje Vladimira Jurišića, kuma Vlade, kuma Milana Tegeltije, koji je bio, snimak koji je bio razlog za formiranje Istražne komisije za nadzor nad radom pravosuđa ukazuje da koalicija SNSD, HDZ i SDA funkcioniše savršeno kada je u pitanju imenovanje kadrova. I zbog toga ćemo mi glasati protiv kuma Vlade. Hvala.
Uvaženi zastupniče, Vi ste zloupotrijebili poslovničku odredbu ispravak krivog navoda. Mi smo završili raspravu po prethodnoj točki i sad smo prešli i objedinili raspravu po ovim točkama i nije apsolutno bilo nikakve rasprave. Vi ste se javili za ispravak krivog navoda. Znači, ovdje se radi sad o imenovanju točaka(?) Upravnog odbora BHRT-a. Znači, apsolutno nije bilo rasprave nekakve, tako, ali evo, dozvolili smo, svi smo čuli što ste nam rekli zapravo. Rasprava, zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajuća. Kako sam već rekao član 76. stav (2) Poslovnika ne kaže po kojoj tački dnevnog reda ja mogu intervenisati na krivi navod, evo konkretno gospodina Lovrinovića koji ovdje se kao kukavica ponaša i neće da mi odgovori na ovo, ovaj, ali ako Vi kao predsjedavajuća, koja je zakazala sjednicu 25.05. na dan masakra na Kapiji hoćete da ... 49
Zloupotrebljavate, molim vas, poslovničke odredbe, oduzimam Vam riječ.
hoćete da nastavite tražiću pauzu. Tražiću pauzu ako nastavite sa ovim.
Možete tražiti to je Vaše pravo. Niste dobili riječ, za tako nešto ne možete, ovaj, zloupotrebljavati.
Dobio sam riječ, dobio sam riječ. Ako nastavite s ovim tražiću pauzu. Ja Vas upozoravam da ne insistirate sa kršenjem Poslovnika .../zastupniku oduzeta riječ/...
Molim vas da li ima prijavljenih za raspravu po ovim točkama dnevnog reda?
/nije uključen mikrofon/
Niste Vi koji odlučujete da li je netko postupio sa Poslovnikom, niste dobili riječ, ova povreda Poslovnika se ne odnosi, ne možete voditi dijalog gospodine Arnaut.
/nije uključen mikrofon/
Ne možete, niste dobili riječ. Molim vas da li ima prijavljenih po ovim točkama dnevnog reda? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovim točkama dnevnog reda. Prelazimo na točku 35., Ad. 35. Donošenje zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da hitno, a najduže sedam dana od dana donošenja ovog zaključka, izrade i u Parlamentarnu skupštinu BiH po hitnom postupku upute Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, broj 58/08), kao i da usvoje odgovarajuće izmjene Pravilnika o postupku i načinu davanja dozvole za stavljanje lijeka u promet („Službeni glasnik BiH“, broj 75/11), s ciljem omogućavanja da se cjepiva protiv koronavirusa (COVID-19), čiju su uporabu prethodno odobrile Europska agencija za lijekove ili nadležne institucije susjednih zemalja, mogu odmah staviti u uporabu i na teritoriji BiH. Ovakve izmjene i dopune navedenog zakona i podzakonskog akta važile bi do okončanja proglašene pandemije COVID-19, predlagatelj: zastupnik Nenad Stevandić, broj: 01-50-1-716/21, od 29.03. 021. godine 50 Na prošloj sjednici Doma odlučeno je u drugom krugu glasanja da se ova točka uvrsti u dnevni red. Otvaram raspravu o Prijedlogu zaključka. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu o točki 35. Prelazimo na točku 36., Ad. 36. Razmatranje zastupničke inicijative Saše Magazinovića „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o porezu na digitalne usluge“, broj: 01-50-1-851/21, od 20.04.2021. godine
Predsjedavajuća, samo nekoliko rečenica. Dakle, radi se o inicijativi za oporezivanje digitalnih usluga. Samo ako mogu reći šta je to. Evo, recimo reklama na Facebook-u, ako platite reklamu bilo kojem domaćem mediju vi plaćate porez, ako se reklamirate na Facebook-u ne. Naše zakonodavstvo je zastarjelo i ono trenutno predviđa, vjerovali ili ne, da osoba koja uplati reklamu recimo na Facebook-u treba da plati porez, – kome da se javi, na koji obrazac, da, to je potpuno jedna neprovodiva norma. Uz to velike ... kompanije ne zarađuju samo na reklamama, već od prodaje i informacija o njihovim korisnicima, kao i posredovanja u kupovini, dakle to su online robne kuće. Evropska komisija priprema prijedlog direktive, ali najveći broj evropskih zemalja ne čeka to, nego su usvojili ovo zakonodavstvo. To su uradili i Francuska, Italija, Austrija, Velika Britanija, Poljska, Mađarska, itd. A naša susjedna država Hrvatska je u pripremi zakona o porezu na digitalne usluge kao i obližnja Slovenija. E sad, dok smo ovo radili, ovo moram reći samo da se odnosi na velike kompanije koje imaju prihode na globalnoj razini od 750 miliona eura i više, dakle ne dotiče se malih razvojnih informatičkih kompanija. Dok, ova inicijativa je upućena, je li, u smislu Zakona o porezu na digitalne usluge, a onda smo u međuvremenu dobili informaciju da je Srbija, susjedna zemlja, pokazala veoma kvalitetne korake u ovom pravcu na način da je drugim zakonskim aktima obavezala sve ove kompanije da imaju svoje predstavnike, pravne zastupnike i praktično, evo recimo Amazon, Airbnb, Netflix, plaćaju porez u Srbiji. 51 Zbog toga je Komisija u razgovoru modifikovala ovu inicijativu da se ide na regulisanje ove oblasti kroz izmjene Zakona o PDV-u i jednoglasno je usvojila, na čemu se zahvaljujem. Naravno, Uprava za indirektno oporezivanje će reći svoj stav po ovom pitanju, mada ako budu slijedili iskustva iz regije mislim da to neće biti problem. Dakle, ovo je jedna od rijetkih inicijativa gdje ne pričamo o trošenju novca, nego o tome kako da nešto što jeste prisutno tu, a ne plaća se porez, dakle da djelujemo na prihodovnu stranu budžeta. Druga je tema gdje će taj novac otići, ali to se opet utvrđuje kada se usvoji Budžet.
Hvala zastupniku Magazinoviću kao predlagatelju. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 36. Prije nego što pređemo na točku 37. predlažem da objedinimo raspravu o točkama od 37. do 39. jer je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala po ovim točkama. Sad vas molim da se izjasnimo. Od ukupno 30 nazočnih – za 21, protiv 6, suzdržanih 3. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili raspravu po točkama od 37. do 39, uključujući i 39. Ad. 37. – Ad. 39. Davanje suglasnosti za ratifikaciju ugovora i Amandmana Povjerenstvo za vanjske poslove dostavilo je mišljenja. Povjerenstvo je dalo mišljenje da su ispunjeni prethodni uvjeti da Zastupnički dom da suglasnost na ratifikaciju po točkama od 37. do 39. Otvaram raspravu po navedenim točkama. Zastupnik Arnaut, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Evo koristim ovu priliku da ponovo konstatujem da je zastupnik Lovrinović kukavica jer ne smije otvoriti raspravu o Istražnoj komisiji čiji je rad rezultirao pokretanjem disciplinskog postupka protiv Gordane Tadić jer ne koristi CMS sistem u mom prisustvu. Prema tome, ako zastupnik Lovrinović ima hrabrosti neka otvori raspravu oko Istražne komisije u mom prisustvu. Hvala.
Konstatiram da ste zloupotrijebili poslovničke odredbe. Zaključujem raspravu po ovim točkama dnevnog reda. U ovom trenutku je, znači, 20 do 4, hoćemo, znači, negdje 45, možemo u 16 i 45. Dajem pauzu za glasanje. U 16 i 45 vidimo se ovdje u nastavku kako bi se izjasnili po današnjim točkama dnevnog reda. 52 [[PAUZA]] Molim uvažene kolegice i kolege da ko nije da se registrira zbog kvoruma, kako bi mogli nastaviti sa radom. Možemo nastaviti sa glasanjem. Molim da se pripremite, prelazimo na izjašnjavanje po točki 1. – Usvajanje Zapisnika sa 19. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Od ukupno 29 nazočnih – za 28, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 19. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 3. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02- 1-495/21, od 16.03.2021, skraćeni postupak (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Od ukupno 29 nazočnih – za 21, protiv 8, je li bilo nekih prijedloga, nisam čula? Ne, nije. Za 21, protiv 8, suzdržanih nema. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Usuglašavanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Jedna rečenica, dakle zakon kojim ispravljamo, odnosno otvaramo mogućnost o kojoj je govorio i predsjedavajući Tegeltija, kad ima novca u budžetu, a ima ga, a nije usvojen budžet, da se izbori mogu finansirati kada je privremeno finansiranje na snazi. Dakle, vrlo jednostavan zakona.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. I sada vas pozivam da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o financiranju institucija BiH po hitnom postupku. Od ukupno 29 nazočnih – za 17, protiv 12, suzdržanih nema. Uz opću većinu, ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Usuglašavanje, naknadno? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala lijepa, naknadno usuglašavanje, ide u drugi krug. Točka 14. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika: Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Nade Mladine i Zukana Heleza za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 863/21, od 21.04.2021. godine. Glasujemo u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno 29 nazočnih – za 12, protiv 14, suzdržanih 3. Ne postoji opća većina, nismo prihvatili da se Prijedlog zakona razmatra po hitnom postupku. A sada vas molim da pristupimo glasanju, da se izjasnimo o tome da li ćemo ovaj prijedlog glasanja razmatrati po, odnosno ovaj Prijedlog zakona razmatrati po skraćenom postupku u skladu sa člankom 133. stavak (4) Poslovnika. 56 Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 29 nazočnih – za 14, protiv 13, suzdržana 2. Uz opću većinu, ne postoji entitetska u entitetu Republika Srpska. Da li je naknadno usuglašavanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... [[nije uključen mikrofon]] Ne treba glasovati ...
Pa zato i govorim da ne treba glasat, slažete se, jer se vraća?
/nije uključen mikrofon/
Nisam čula, kolega Kojović.
/nije uključen mikrofon/
Ja sam gledala i gospodin Kojović je signalizirao da li treba da se glasa, jer je prijedlog, a isti je nema, znači, već smo usvojili da se ne izjašnjavamo. Izvolite kolegice.
... [[nije uključen mikrofon]] kad se diskusija završila, nakon pauze ste vi dostavili svoj.
Dostavljeno je prije od, prije, naravno, pauze je dostavljeni i usuglašen.
Mislim mogli ste i nas konsultirat, pa da možda prepravimo, pa da budemo i mi dio potpisnika, ne znam šta da kažem, nekako smo predali nakon diskusije, vaš je, mislim, skoro isti.
Da, skoro, sličan je. Šta kažete kolegice kao predlagatelj zaključka? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hajde glasaćemo i za naš.
Dobro, prijedlog zaključka glasi: S obzirom da nisu ispoštovane odredbe konkursne procedure, te Zakon o ravnopravnosti predlažemo da se ne glasa, te da isti vrati Vijeću ministara na doradu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 61 Pa nema potrebe, nema potrebe. Ja se neću ni izjašnjavati, tako da. Od ukupno 29 nazočnih – za 13, protiv 5, suzdržanih 11. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina, znači, svejedno svakako je ovaj prijedlog zaključka, znači, ide u nekakvu drugu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Naknadno usuglašavanje.
Sve, ok. Prije no što pređemo na točku 31. predlažem da objedinimo glasovanje ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nemamo rasprave, nemamo rasprave, sad glasamo, jer o ovoj točki nije otvorena rasrpava, nemamo rasprave. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pa ja mislim da se držimo i ja isto takođe, ovaj, predsjedavajuća predlažem da se držimo Poslovnika. Kolegica Aida je predložila svoj zaključak u toku rasprave, svima ovdje je jasno da ste vi na taj zaključak došli nakon mnogobrojnih diskusija i argumenata tokom pauze, kada ste se dogovarali ovdje i onda ste arbitražno stavili vaš zaključak prvi na glasanje, vi koji ste predložili ove ljude čijim smo, kako bih rekao, biografijama i ekspertizama nezadovoljni, sada podnosite zaključak da se to vrati na dodanu doradu u Vijeće ministara. Mislim, ja razumijem da su ta dva zaključka ista, ali je vrlo važno, kako bih rekao, od koga su došli. Mislim, barem nama je eto to važno, ali ako ćete na ovaj način preuzimati naše zaključke, ideje i inicijative i stavljati ih prve na glasanje kako bi ih pripisali sebi, onda se dovodite u situaciju da ste vi ista većina koja je predložila ljude u koje sada sumnjate.
Zahvaljujem. Prelazimo, prije no što pređemo na točku 31. predlažem da objedinimo glasovanje o točkama od 31. do 34. jer se radi o imenovanju članova Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda, te iz reda Ostalilih, a nadležno Povjerenstvo za promet i veze predložilo je jedinstveni zaključak ove točke. Sad glasamo o prijedlogu za objedinjavanje glasanja o točkama 31. do 34. Od ukupno 29 nazočnih – za 26, protiv 2, suzdržan 1. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo objedinili prijedloge za glasanje po točkama od 31. do 34. Točka 31. – Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine. Točka 32. – Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz hrvatskog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine. Točka 33. – Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Vijece Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine. Točka 34. – Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda Ostalih, podnositelj rang-liste kandidata: Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21, od 30.04.2021. godine. Glasujemo o prijedlogu da se obavi glasanje u paketu o imenovanju sljedećih kandidata sa rang-listi: Elvira Lemeša iz bošnjačkog naroda, Valentine Rupčić iz hrvatskog naroda, Rajka Radovanovića iz srpskog naroda i Slavka Roliha iz reda Ostalih. 63 Od ukupno 29 nazočnih – za 22, protiv 3, suzdržana 4. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo imenovali kandidate sa rang-listi Elvira Lemeša iz bošnjačkog naroda, Valentine Rupčić iz hrvatskog naroda, Rajka Radovanovića iz srpskog naroda i Slavka Roliha iz reda Ostalih za članove Upravnog odbora Javnog radio- televizijskog servisa BiH. Točka 35. – Donošenje zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da hitno, a najduže sedam dana od dana donošenja ovog zaključka, izrade i u Parlamentarnu skupštinu BiH po hitnom postupku upute Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, broj 58/08), kao i da usvoje odgovarajuće izmjene Pravilnika o postupku i načinu davanja dozvole za stavljanje lijeka u promet („Službeni glasnik BiH“, broj 75/11), s ciljem omogućavanja da se cjepiva protiv koronavirusa (COVID-19), čiju su uporabu prethodno odobrile Europska agencija za lijekove ili nadležne institucije susjednih zemalja, mogu odmah staviti u uporabu i na teritoriji BiH. Ovakve izmjene i dopune navedenog zakona i podzakonskog akta važile bi do okončanja proglašene pandemije COVID-19, predlagatelj: zastupnik Nenad Stevandić, broj: 01-50-1-716/21, od 29.03. 021. godine. Glasujemo o usvajanju prijedloga zaključka. Od ukupno 29 nazočnih – za 13, protiv 8, suzdržanih 8. Uz opću, ne postoji entitetska većina u entitetu Federacija, nismo prihvatili prijedlog zaključka zastupnika Stevandića.
/nije uključen mikrofon/
Rekla sam ima opću, a nema entitetsku, entitet Federacija, ne postoji.
/nije uključen mikrofon/
Prelazimo na izjašnjavanje o točki 36. – Razmatranje zastupničke inicijative Saše Magazinovića „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o porezu na digitalne usluge“, broj: 01-50-1-851/21, od 20.04.2021. godine. Glasujemo o usvajanju modificirane zastupničke inicijative. Od ukupno 29 nazočnih – za 19, protiv 5, suzdržanih 5. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Hoćemo li isto naknadno? Naknadno, dobro. Idemo kasnije u drugi krug naknadno. E sad prije no što pređemo na izjašnjavanje po točkama od 37. predlažem da objedinimo izjašnjavanje o točkama od 37. do 39. jer je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala. 64 Molim vas da se o tome izjasnimo. Od ukupno 29 nazočnih – za 28, protiv nema, suzdržan 1. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo objedinili izjašnjavanje po točkama od 37. do 39. A sada vas molim da se izjasnimo o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala od točaka 37. do 39. Od ukupno 29 nazočnih – 28 za, protiv nema, suzdržan 1. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju materijala iz točaka od 37. do 39. Ovim zaključujem 20. sjednicu Zastupničkog doma. Naredna sjednica Doma planirana je za 15. lipanj 2021. godine. Zahvaljujem na suradnji i želim vam ugodan ostatak dana. Sjednica završena 17:37 sati.