Štovani zastupnici, štovani gosti, otvaram 17.sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pored zastupnika, na današnju sjednicu su pozvani: predsjedatelj i članovi Predsjedništva, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara, predstavnici OHR-a, predstavnici OSCE-a, predstavnici Evropske Unije, predstavnik generalnog sekretara Vijeća Evrope, Promatračka misija ... u BiH, predstavnici veleposlanstava u BiH. Na sjednicu su pozvani i nazočni predstavnici sredstava javnog informiranja. Sve nazočne srdačno pozdravljam izahvaljujem na sudjelovanju u radu ovog visokog doma. Na temelju izvješća Službe, sjednici Doma je nazočan dovoljan broj zastupnika, znači 33, tako da Dom može raditi i punovažno donositi odluke. Predsjedatelj doma, gospodin Željko Mirjanić, danas je odsutan zbog bolesti. Ova sjednica, sazvana je, temeljem, ali prije toga da kažem da je jedan broj uvaženih zastupnika pravdao odsustvo sa današnje sjednice. To su uvaženi zastupnici, gospoda: Stokić Dušan i Spasojević Zoran. Ova sjednica sazvana je, temeljem,članka 21. točka 1.a) dakle, konsenzusom svih predsjedatelja zastupničkih klubova kao i temeljem članka 47. točka 1. i 3. Poslovnika Zastupničkog doma. Također, konsenzusom je dogovoren i prijedlog dnevngo reda, koji ste, ja mislim dobili na klupe i koji vam je podijeljen. Znači, u odnosu na prijašnji dnevni red koji ste dobili, imamo, određene dopune, to su Prijedlog zakona o namjeni i korištenju imovine, koju je BiH dobila po sporazumu o pitanjima sukcesije u Banci za međunarodna poravnanja u Bazelu. Također, izmjena je u tome, što smo u dnevni red uvrstili dva izvještaja. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o zaštiti osobnih podataka. Taj zakon je bio na usaglašavanju i ja mogu reći da je tu postignuta suglasnost i, ako danas prođemo ovu proceduru, koja je po meni tehnička, imat ćemo mogućnost da vrlo brzo imamo i taj zakon. 2 Također, Prijedlog zakona o udruženjima i fondacijama BiH. Dobili ste izvještaj Ustavno-pravne komisije o amandmanima Doma naroda i to je usuglašeno i postignuta suglasnost i ako prođemo danas taj dio izjašnjavanja, imat ćemo mogućnost da i ovaj Prijedlog zakona o udruženjima i fondacijama BiH ide na objavljivanje a taj nam je zakon, također, vrlo bitan. Mislim da su to sve izmjene. Ja ne znam da li ima potrebe da čitam ovaj dnevni red koji ste dobili, a evo ja ću ga pročitati. 1. Zapisnik sa 3.Plenarne sjednice Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zastupnička pitanja i odgovori; 3. Prijedlog zakona o namjeni i korištenju imovine, koju je BiH dobila po Sporazumu o pitanjima sukcesije u Banci za međunarodna poravnanja u Bazelu; 4. Prijedlog izmjene i dopune Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2001. Radi se kao i u prethodnom o prvom čitanju, što nas ne sprečava da idemo i dalje; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2001.- prvo čitanje; 6. Izvještaj zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o zaštiti ličnih podataka; 7. Izvještaj Ustavno-pravne komisije o amandmanima Doma naroda na Prijedlog zakona o udruženjima i fondacijama BiH; 8. Prijedlog zaključka, povodom razmatranja informacija o aktivnostima institucija BiH u borbi protiv terorizma – zaključke ćete, ja mislim dobiti na klupe; 9. Razmatranje dokumenta Opći pravci i prioriteti za sprovođenje vanjske politike BiH – to je dokument koji je Predsjedništvo u okviru vođenja vanjske politike; 10. Informacija o aktivnostima BiH o Paktu stabilnosti za Jugoističnu Evropu: a) Informacija o aktivnostima, na poslovima koordinacije sa Paktom stabilnosti, b) Informacija o implementaciji Projekta iz paketa za brzi početak Pakta stabilnosti za Jugoistočnu Evropu, 11. Osnovni koncept aktivnosti BiH za vrijeme kopredsjedanja radnim stolom Drugog pakta stabilnosti za Jugoistočnu Evropu; 12. Davanje suglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazum o razvojnom kreditu – Projekt olakšanja trgovine i transporta u Jugoističnoj Evropi između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj, b) Ugovor o finansiranju između BiH i Evropske investicijske banke – projekat za željeznice u BiH, c) Ugovor o zajmu – projekat rekonstrukcije elektroenergetskog sustava između BiH i Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj, d) Ugovor o finansiranju između Evropske investicijske banke i BiH – projekt rekonstrukcije elektroenergetskog susatava u BiH, e) Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade SR Njemačke o finansijskoj suradnji u 1999.godini, f) Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade SR Njemačke o finansijskoj suradnji u 2000.godini 3 To je usuglašeni dnevni red i to je dnevni red, o kojemu ne treba dalje voditi računa. Ja sam dužan, prije daljeg nastavka, reći samo malo da je, možda današnji termin sjednice ispao malo nespretno i nesretno. Nije bio cilj održavati danas sjednicu. Ona je prvobitno bila zakazana za dan prije za četvrtak, ali obzirom da je Dom naroda imao svoju sjednicu dva dana, nije bilo tehnički moguće da se ona održi kad je bilo planirano i zato je danas zakazana i ja se ispričavam svima, kojim ona remeti današnji tijek, ali zato smo se mi na Proširenom kolegiju dogovorili, da radimo ekspeditivno, znači, da u ovom prvom prijepodnevnom dijelu dnevnog reda radimo do 15-12, znači do 11:45, da damo stanku do 13 sati i da onda radimo u kontinuitetu od 13 do 16 i ja se nadam, ako budemo ekspeditivni da mi ovaj dnevni red možemo danas završiti. Zato ja kažem, ako ima neko povodom ovoga, molim vas primite ispriku, znači, ja predlažem da budemo ekspeditivni u ovom vremenu, kako sam rekao do 11:45 od 13 do 16 i mislim da mi možemo to uraditi. Dakle, ovo je predloženi dnevni red. Ja pozivam da li ima uvaženih zastupnika, koji žele izmjenu i dopunu dnevnog reda. Ja predlažem, ako je moguće, gospodin Brka, a ujedno najavljujem još jednu sjednicu do kraja godine u terminu od 13.do 20.12., tako ako nešto nije neophodno da danas bude, molim vas da uvažavate da to bude na toj narednoj sjednici. Uvaženi zastupnik gospodin Brka.
Uvaženo Predsjedništvo, uvaženi gospodine Belkiću, gospodo ministri i kolege poslanici, uvaženi gosti, ja sam malo iznenađen s dnevnim redeom sad koji sam dobio na sto, zbog toga što sam prije dva dana sugerisao gospodinu Avdiću i gospodinu Mariofilu Ljubiću, gospodinu Mirjaniću nisam to mogao sugerisati, jer nije ga bilo, da se u dnevni red uvrsti i tačka izvještaj sa posjeta Komisije za ljudska prava, na prostorima BiH. Mi smo taj izvještaj podnijeli i vi ste taj izvještaj dobili prije dvadesetak dana a možda i više. Svi poslanici su taj izvještaj dobili, ali nismo o njemu raspravljali. Ja smatram taj izvještaj vrlo značajnim i vrlo važnim, zbog prijedloga mjera koje je predložila Komisija i smatrao sam da parlament treba o njemu da raspravlja i, eventualno dopuni i da stane iza tih zaključaka. Ja moram to obrazložiti zbog dva zaključka koji tamo stoje u prijedlogu mjera, a mogu vam kazati da je Komisija za ljudska prava jednoglasno, znači svih 9 članova Komisije stalo iza tih prijedloga mjera ima ih tamo više, ali ja ću dva pocrtati, jer smo se uvjerili na terenu, da Odluka Ustavnog suda o konstitutivnosti, koja nije sprovedena je problem na terenu. To smo se mi na terenu uvjerili i predložili smo da se to što prije uradi. To je stav Komisije i ja mislim da to treba da bude i stav Parlamenta. Drugi naš prijedlog koji je tamo, mislim vrlo značajan i vrlo važan je. U Dejtonskom sporazumu ima tamo stav da će pri Narodnoj banci BiH biti formiran fond za povratak. Taj fond nikad nije formiran. Mi smo se na terenu uvjerili da je to neophodno, a ja ću vam navesti primjer. U Kotor Varošu npr. gdje smo mi bili i gdje su sjedili predstavnici u vlasti i Srbi i Bošnjaci i Hrvati su, jednoglasni u tome, da oni nemaju pojma, nemaju pregleda kako dolaze donacije na opštinu Kotor Varoš, što je meni kao čovjeku ne zamislivo, da vlast ne zna šta joj se dešava na terenu. Optužbe su za korupciju na sve strane a ne miože se imati red, ako vlast na terenu ne zna ko joj dolazi i s kakvim namjerama dolazi. Zbog ta dva razloga samo, samo zbog ta naša dva prijedloga, ja mislim da ovaj parlament o tom izvještaju treba da se izjasni i da stane iza toga i da se to prezentira u javnosti. Jer, nažalost, izvještavanje javnsoti o važnim 4 stvarima u Parlamentu ovdje, meni nije zadovoljavajuće, da budem vrlo blag i zbog toga mislim da te stvari u Parlamentu treba problematizirati. Znači, moj je prijedlog da se doda ova tačka dnevnog areda: izvještaj komisije za ljudska prava o posjeti terenu u BiH. To je dnevni red, a sada da ponovo ne tražim, ja hoću da izrazim svoje negodovanje, svoje nezadovoljstvo, nezadovoljstvo Kluba SDA, zbog zakazivanja sjednice u terminu, koji je potpuno pogrešan. Znači, meni je žao da rukovodstvo Parlamenta, a za mene je Parlament najveće tijelo u državi, koje treba da vodi računa o ljudskim pravima, slobodama i građanima svojim. Ako ovo tijelo na ovakav način, vodi računa o mom pravu, da ja u petak imam svoju obavezu, ne kao pripadnik ovog ili onog naroda, nego kao Musliman, ja imam svoju obavezu u petak. Vi meni moju obavezu gospodo na ovaj način omalovažavate, osporavate i ja protestvujem zbog tog načina vođenja ovog parlamenta. Na takav način se ne može ovo voditi. Ja hoću da budem dobar poslanik, hoću da budem redovno na sjednicama. Na ovakav način, vi meni onemogućujete da ja budem prisutan na sjednici. Mi ćemo ići u pola 12 odavde. Nećemo ići u 15 do 12, nego ćemo mi izaći u pola 12 a vi gospodo nastavite raditi bez nas. Ali, ako Parlament tako daje primjer. Parlament, kao najveće tijelo u državi, kako onda da ja mogu zamjerati tamo nekoj u nekoj školi u selu, kome je deseta stvar na svijetu da to što je meni vrijednost da tom učeniku tamo bude vrijednsot. Kako ja to mogu zamjeriti njima, ako se to ovdje ne poštuje. Hvala vam velika i molim vas da ubuduće vodite računa o mojim pravima, o pravima svih građana u BiH pa i pravima, ako hoćete Bošnjaka, a da budem konkretniji o pravima Muslimana u BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Brki. Ja sam mislio da je bilo sasvim korektno što je rečeno i sada stojim da je korektno. Na Kolegiju, prva rečenica koja je bila bila je izvinjenje i da kažemo radimo od 11 dokle vi kažete. Nastavljamo nakon pauze, kad kažemo radimo dok treba. Ne vjerujem ja da je ikome ovdje cilj. A što se tiče ovog prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda, ovo je pitanje uvršteno u prijedlog za narednu 18.sjednicu. ja smatram da to može zadovoljiti i vas kao Komisiju. To je vrlo ozbiljno pitanje, ali evo ja mogu reći da to pitanje znači, predviđeno za narednu sjednicu u vremenu od 13.do 20.12. Je li to korektno? Slažete li se? Da li ima još neko za današnju sjednicu, izmjenu i dopunu dnevnog reda? Ako nema, zahvaljujem. Znači, to je dnevni red, koji je usuglašen i predlažem da pređemo na prvu točku dnevnog reda. Ad.1. Usvajanje zapsinika sa 3. Plenarne sjednice Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Samo da vam napomenem da zapisnik sa 16.sjednice ovgo doma nije na dnevnom redu, budući da ga niste do danas dobili. Gospodo zastupnici, vi ste zapisnik sa 3.Plenarne sjednice dobili, ako ga se sjećate, da li ima primjedbi, ali uvijek se može uputiti pismeno ako neko ima primjedbu. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Šarganović. 5
Gospodine člane Predsjedništva, gospodine predsjedniče Vijeća ministara i, gospodo članovi Vijeća ministara, dame i gospodo, uvaženi gosti, kolegice i kolege zastupnici, gospodo predsjedavajući, u ovom zapisniku nije ubačeno, diskusija koju sam ja imao na ovom zajedničkom plenarnom zasjedanju, na ovoj sjednici i nisu zaključci, jer sam ja u pisanoj formi predložio 13 zaključaka. Gospodin Šimić je vodio sjednicu, pa bih ja molio da se dopuni, ako je moguće.
Zahvaljujem zastupniku gospodinu Šarganoviću. Mi možemo to uraditi, ali obično, mi pravimo samo kratak izvod iz zapisnika, tako da vrlo rijetko se diskusije tu ugrađuju, znači u stenogramu ima, ali možemo i ovo uraditi. Znači, treba ispraviti ovu primjedbu uvaženog zastupnika gospodina Šarganovića, jer nije navedeno ni da je uvaženi zastupnik diskutirao a dao je i zaključke. Da li ima još primjedbi na zapisnik? Uvaženi zastupnik gospodin Halil Mehtić.
Uvažene dame i gospodo, po pitanju druge tačke dnevnog reda, sa prošle 16. sjednice, u ime Mješovitog kluba poslanika, dakle, Nove hrvatske inicijative, Demokratske staranke penzionera i Bosansko-hercegovačke patriotske stranke, ja sam se oglasio po pitanju rezolucije. Međutim, o tome nema ni jedne riječi da sam ovdje izlazio za govornicu, pa bih molio da se u zapisnik unese da je i moja diskusija bila u ime ovog kluba, Mješovitog kluba.
Dobro, ali mi ne usvajamo, koliko ja znam danas, i samo usvajamo zapisnik sa ove plenarne, tako da će se voditi računa kad budemo usvajali zapisnik sa prošle sjednice. 16.sjednica, zapisnik sa 16.sjednice, ja se nadam da će biti u narednom zasjedanju. Ima li još neko primjedbe, prijedloge oko zapisnika? Ako nema, ko je za? Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Znači, gospodo zastupnici, konstatiram da je Zapisnik sa 3. Plenarne sjednice usvojen. Prelazimo na 2. točku dnevnog reda. Ad.2. Zastupnička pitanja i odgovori Novih odgovora na zastupnička pitanja nismo dobili, nakon 16.sjednice. Uvažena gospodo zastupnici, imate riječ, ako želite da postavljate riječima. Uvaženi zastupnik gospođa Violeta Kamberović, ima prednost ispred gospodina Bjelobrka. 6
Dame i gospodo, uvaženi ministri, cijenjeni gosti, predstavnici medija. Na molbu i žalbu građana Posavskog kantona, ja želim postaviti jedno zastupničko pitanje koje glasi. Do kada će građani posavske županije biti prinuđeni da se liječe u Mostaru? Želim dati kratko obrazloženje u vezi toga. Svjesna sam toga da županije donose odluku po pitanju zdravstva, ali ovakva odluka Vlade posavske županije, direktno je upućena protiv nejnih građana. Veliki napor predstavlja jednom zdravom čovjeku, uputiti se od Orašja ili Odžaka do Mostara, a da ne govorim šta to znači za jednog bolesnog čovjeka. Uz sve troškove bolničkog liječenja, građani moraju snositi putne troškove, koji su prilično visoki. Smatram da ovakva situacija, nije više samo problem Županije posavske i, u svezi toga želim dati jedan prijedlog. Da se pokuša uspostaviti saradnja sa Tuzlanskim kantonom i mogućnost liječenja građanja Posavske županije u Tuzlanskom kliničkom centru. Ja se nadam da će vijeće ministara moći dati odgovor na ovo pitanje a isto tako vjerujem da će se pokušati pronaći rješenje za ovaj problem. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici gospođi Kamberović. Rijeć ima uvaženi zastupnik gospodin Boro Bjelobrk a nek se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Senad Šarganović.
Gospodine predsjedavajući, imam dva pitanja, prvo vama i zamolio bih odmah usmeni odgovor ovdje. Šta treba da se desi da bih dobio odgovore na niz pitanja od 19. maja 2001.godine, pa do dana današnjeg oko događaja u Banja Luci i Trebinju?
Je li treba odmah?
Ja ću sjesti na mjesto. Dakle, šta treba da se desi? Moje drugo pitanje, saglasno članu 129. Poslovnika Parlamentarne skupštine, tražim informaciju od predsjednika RS, potpredsjednika Skupštine RS i predsjednika Vlade RS, tražim potpunu i istinitu informaciju o sadržajima i dogovorima, postignutim u njihovoj posjeti u Moskvi. b) Tražim informaciju u skladu sa članom 124.od ministra inostranih poslova, također o ovoj posjeti i u skladu sa članom 32.tačka 2. Poslovnika, predlažem da Komisija za spoljne poslove razmotri ovu informaciju.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Bjelobrku. Na ovo prvo pitanje, treba da se desi da mi dobijemo odgovor na naše upite, koje smo tražili. Čim to 7 dobijemo mi ćemo, jedino ako treba da mi napravimo informaciju da nismo dobili još ono što smo tražili.
Ja treći put javno tražim za ovom govornicom tu prepisku, za koju vi tvrdite da postoji. Ja uopšte ne mogu da dobijem prvo tu prepisku. Recite mi ako se radi o nekom tajnama, nema problema, ljudi smo dogovorit ćemo se. Ali, da kažem treći put za ovom govornicom, ja tražim tu prepisku, teorije nema da je dobijem.
Zahvaljujem zastupniku gospodinu Bjelobrku. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Šarganović a neka se pripremi uvaženi zastupnik, gospodin Sead Buturović.
Moje pitanje. Kada će biti završena izgradnja graničnog prijelaza Izečić? Kada će otpočeti izvođenje radova, obzirom da je tender završen? Drugo, kada će biti u potpunosti pušten u funkciju granični prijelaz Užljebić. To je put Dolji Lapa... Bihać. Treće. Koja institucija i nivo vlasti BiH je nadležna da provjeri. Kako i na koji način su se na nivou općina i kantona zaposlili strani državljani bez državljanstva BiH i bez objavljenih konkursa? Primjer. Regionalna bolnica u Bihaću, trenutno je ta bolnica u štrajku?
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Senadu Šarganoviću. Rijeć ima zastupnik gospodin Buturović, a nek se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Lolić. Imamo još pet minuta.
Kolegice i kolege članovi Vijeća ministara, članovi Kolegija, zbog kratkoće vremena, ja sam imao dva pitanja, ali ćuovo drugo pitanje, pošto je duže, pripremiti za narednu sjednicu koja je vrlo brzo a ovo ću jedno kraće danas. Ne znajući, igrom slučajnsoti, veže se i za pitanje moje uvažene koleginice koja je prethodno govorila a glasi. Šta Federalna vlada, odnsono resorno ministarstvo za zdravstvo čini, ili planira da učini da ujedini zdravstvene kapacitete u gradu Mostaru?
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Buturoviću. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Lolić a neka se pripremi zastupnik gospodin Malkić. 8
Poštovano Predsjedništvo, koleginice i kolege, dva pitanja, odnosno inicijative. Prvo, molim da nam Savjet ministara do naredne sjednice dostavi pregled svih međunrodnih ugovora, a posebno kreditnih aranžmana, koji čekaju na ratifikaciju Predstavničkog doma. Razlog je, upravo ona zadnja tačka dnevnog reda, jer smatram da smo ušli u fazu prezaduživanja i da bi se, u vezi sa ovom drugom inicijativom, neke stvari mogle riješiti i usvajanjem, bržim usvajanjem određenih zakona. Drugo, molim da nam Savjet ministara i Kolegij doma za narednu sjednicu pripreme predmet svih zakona, koji su u parlamentarnoj proceduri, uz kratak opis problema, koji koče stavljanje zakona na dnevni red našeg doma. Primjer je zakon o koncesiji. Mislim da smo do sad usvojili zakon o koncensiji. Možda smo mogli izbjeći ovaj kredit za željeznicu, pa to rješavati koncesijom. Čini mi se da, uz ovu priču danas o Budžetu o velikim problemima, o tome da želimo da one pare koje su prethodne generacije sačuvale, mi potrošimo u roku od mjesec dana od kad smo ih dobili, jednostavno zahtijevaju ovakva rješenja.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Loliću. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Malkić.
Dame i gospodo, predsjedavajući, uvaženi gosti, ja imam dva pitanja, jedno je, od prilike, za Ministarsko vijeće. Naime, tiče se pitanja trećeg operatora GSM mreže, odnosno mobilne telefonije. U kojoj je fazi i zašto nismo još uvijek dobili informaciju o prethodno raspisanom pa poništenom tenderu? Drugo pitanje tiče se Programa rada našeg doma. Naime, zašto se ne poštuje usvojeni Program rada Predstavničkog doma? Zašto zakoni iz oblasti saobraćaja i komunikacija nisu u proceduri i kada će biti? I na kraju, htio bih još jednom podvući, da sam ja na prethodnim sjednicama pitao. Kada će doći na dnevni red informacija o kršenju odluke Visokog predstavnika o korištenju društvenog zemljišta? Još uvijek nam to nije pripremljeno. Hoće li to biti u ovoj godini ili će eventualno ...
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Malkiću. Obzirom da više nema prijavljenih zastupnika za postavljanje pitanja. Ima još uvaženi zastupnik gospodin Jovanović. Ja bih vas molio, ako još neko ima da postavi pitanje ili priloži ... 9
Poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo, ja sam prošli put postavio pitanje. Zbog čega je Visoki predstavnik imenovao četiri člana Izborne komisije, umjesto ovog doma? Nisam dobio odgovor. Ne vjerujem da je to bilo tako teško odgovoriti, ali očito da se radi o nečemu, što vjerovatno treba da se sakrije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jovanović. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Begović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Baković. Ja predlažem, ako vas ima još osim ove trojice, da onda nastavimo nakon pauze, ili da budete malo brži da završimoovu točku dnevnog reda. Znači, još imaju trojica, Begović, Baković i Kovačević.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, kao ovlašteni predlagač, predložio sam u formi nacrta 14 zakona. Osam je u proceduri, jer je Ministarsko vijeće prihvatilo i sadržaj mojih nacrta zakona i Ministarskog vijeća je, potpuno identičan. Ja sam potpuno zadovoljan što se nalaze ovih osam u proceduri. Međutim, kakva je sudbina sa preostalih šest nacrta zakona, koje sam predložio kao ovlašteni predlagač? To postavljam pitanje Kolegiju pa i Ministarskom vijeću, a odnose se na sljedeće prijedloge: Nacrt zakona o imovini BiH, Nacrt zakona o osnovama prometa nekretnina BiH, Nacrt zakona o ugovorima o prevozu u drumskom transportu, Nacrt zakona o ugovorima o prevozu u željezničkom transportu, Nacrt zakona o međudržavnom i međuentitetskim komunikacijama i Nacrt zakona o finansiranju željezničke infrastrukture. Ne znam kakva je sudbina ovih mojih prijedloga zakona? Nema ih u proceduri, ne vidim. Inače sam zadovoljan što je Ministarsko vijeće dalo u proceduru, kao svoje prijedloge ovih osam zakona, jer su po sadržaju identični. Sljedeće pitanje odnosi se ponovno na ranija pitanja, koja sam postavljao,jer nisam dobio odgovor na određena pitanja a smatram da su od izuzetnog značaja. Promejna naziva garadova i naseljenih mjesta, na ovo pitanje još nikad nisam dobio odgovor od nadležnih organa. Drugo, na koje nisam dobio odgovor, primjena nastavnih planova i programa u osnovnim i srednjim školama stranih država, drugih država, direktno. Četvrto, zaštita istorijskih spomenika i sprečavanje podizanja spomenika, koji nemaju istorijski karakter. Ni na ovo pitanje nisam dobio odgovor i tražim da mi se da odgovor na to pitanje. Peto pitanje, regulisanje pravnog statusa domova penzionera kao društvene svojine, do danas to nije regulisano u našoj zemlji a eto vidite i sami, tu je privatizacija na sceni. Domovi su ostali ne zbrinuti, neriješeno pitanje ovo. 10
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Begoviću. Imamo još dvojicu, ako će biti ekspeditivni po minut. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Kovačević, a nek se pripremi Baković. Ako bude duže trajalo, mi završavamo pa ćete nastaviti kasnije.
Poštovani poslanici, cijenjeni gosti, ja imam jedno pitanje kratko. Šta se misli preduzeti da se riješi haos u saobraćaju, na izlazu iz Sarajeva prema Doboju. 23.11.? Kad je pao prvi snijeg, od Stupske petlje do izlaska iz Ilijaša, putovao sam ravno 4 sata. Mogao sam otići do Moskve, dok sam izašao iz Sarajeva, a nije što Doboj putevi održavaju od Visokog do Doboja, put je bio posut i sve, ali piše, održava puteve Doboj putevi Jug, a ovo Kanton Sarajevo, ovo je urnebes bio. Četiri sata sam putovao dok sam izašao.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Kovačeviću. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Baković i nakon uvaženog zastupnika Bakovića završimo ovaj prijepodnevni dio.
Dame i gospodo, poštovani zastupnici, poštovani predsjedatelju. Ja sam htio samo par riječi reći, u vezi sa položajem Hrvata u Drvaru. To je stanje prilično teško. Iz mnogih općina, iz BiH ljudi su došli u Drvar, napustili su svoje kuće. Međutim, sada moraju napuštati stanove koje posjeduju, naravno, stanovi nisu njihovi i po zakonu razumije se da ih moraju osloboditi. Međutim, nitko, ni država, ni postojeće lokalne vlasti ne vode računa o tim ljudima, koji su u stvari beskućnici, da im se omogući alternativni smještaj ili da im se omogući u stvarnom smislu da se vrate u svoje porušene ili popaljene domove. Ja bih sa ovog mjesta postavio pitanje i Ministarskom vijeću BiH, pa posrednim putem i vlastima Federacije i nama ovdje i svima ljudima dobre volje ... da se jednom to pitanje riješi i da se povede računa o tim ljudima. Oni su obezglavljeni. Masovno sada napuštaju i taj teren, sele se u Kanadu, Ameriku itd.a ne mogu da se povrate u svoj zavičaj. Trebalo bi pokazati malo više razumijevanja, a ne nekog cinizma, iživljavanja. Što raditi s njima i kako se s njima odnositi? Isto tako, međunarodna zajednica kao takva, ne vodi o tom problemu dovoljno računa, nego koristeći razne momente, na račun hercegbosanske županije, kao takve pravi ove ilione propuste propagandne itd. Toliko i hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Bakoviću. Dajem stanku do 13. Znači, da budemo precizni da u 13 nastavimo pa da pokušamo završiti dnevni red. 11 [[PAUZA]] Ad.3. Razmatranje Prijedloga zakona o namjeni i korišćenju imovine, koji je BiH dobila po Sporazumu o pitanjima sukcesije u Banci za međunarodna poravnanja u Bazelu Predlagatelj ovog prijedloga je Vijeće ministara. Nadležna je komisija Komisija za financije i proračun. Ona je, ja mislim, zasjedala i izvještaj ste dobili. Prijedlog zakona ste dobili na 16.sjednici. Tada je Dom usvojio zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona razmatra po hitnom postupku, sukladno članku 104. Poslovnika Zastupničkog doma. Na prošlom zasjedanju informirani ste da je Vijeće ministara zauzelo stajalište da se ovaj zakonski prijedlog razmatra zajedno sa prijedlogom izmjena Proračuna za 2000.godinu. Mišljenje Ustavno-pravne komisije, ja mislim, također da imate i mišljenje je bilo oko načela i principa pozitivno. Da li ispred Vijeća ministara, ispred predlagatelja, neko želi da se obrati? Riječ ima ministar gospodin Domazet. Sugeriram ministru, ako može da ovo svoje izvješće obuhvati ove tri točke jer su one vezane, pa da možemo kao cjelinu primiti izlaganje i da znate da do 4 radimo.
Hvala lijepo, upravo sam to namjeravao. Gospodine članu Predsjedništva BiH, poštovani predsjedavajući, poštovana gospodo zastupnici ovog visokog doma. Pred vama se nalaze tri važna dokumenta koja zadiru u samu srž tržišnih i društvenih reformi u BiH. Određenije, ona se tiču našeg odnosa prema makro-ekonomskoj stabilnosti, razvoju, izgradnji tržišnih institucija i socijalnoj sferi, a posebno su značajni zbog naredne etape pregovora sa MMF-om oko Stend Bay aranžmana, kojim se određuje budućnost BiH, barem za naredne tri teške godine. Radi se o Prijedlogu rebalansa Proračuna za 2002.godinu sa pratećim zakonom, Zakonom o upotrebi sredstava sukcesije koja je BiH dobila podjelom imovine bivše SFRJ i Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o izvršenju Proračuna. Prijedlog rebalansa, koji je utvrdilo Predsjedništvo BiH odnsoi se na povećanje Proračuna za 2001.godinu, za 47,2 miliona KM, međutim, posmatrano strukturalno, dio Proračuna za administrativne namjene povećava se za 54,8 miliona a dio proračuna za otplatu vanjskog duga smanjuje se za 7,6 miliona. Potreba za rebalansom Proračuna, utvrđena je istog dana, kada je ovaj proračun usvojen u ožujku 2000.godine i ako se znalo da u 2001., treba utemeljiti niz novih institucija BiH i nastaviti sa razvojom novoutemeljenih institucija. Naime, povećanje proračuna je, bilo svega 11% u odnosu na proračun iz 200.godine i, naravno, da se znalo da je njime nemoguće ostvariti sve planove, u vezi sa razvojem institucija BiH. Protekli osmomjesečni period, u stvari je, period stalnih pokušaja da se ostvari rebalans Proračuna, pa je ponuđeni prijedlog rezultat dugotrajnih analiza i rasprava, 12 odnosno usaglašavanja, obaljvanih u magičnom trouglu Ministarsko vijeće, odnosno institucije BiH, entiteti BiH i MMF. Posebno je MMF imao aktivnu ulogu, a u posljednjih mjesec i po dana nam je, izričito, preporučio da prekinemo parlamentarnu proceduru u vezi sa razmatranjem Proračuna, odnosno rebalansa Proračuna za 2000.godinu. Ja želim na početku, odmah, da kažem da su se pojavile špekulacije da je Ministarsko vijeće prinuđeno da radi ovaj rebalans zato što je probilo odobreni iznos sredstava, utvrđen Proračunom za 2001.godinu. Ja želim energično da demantiram takve špekulacije i da obavijestim ovaj visoki dom da smo sa 28.novembrom, dakle, preključe podaci, da je Proračun institucija BiH u okvirima odobrene sume od 92,2 miliona, tj. da je ukupno efektino iskorišteno 70 miliona KM a da postoje ukupni zahtjevi sa ovim što je isplaćeno u iznosu od 76 miliona. Dakle, mi smo potpuno u okvirima odobrenog Proračuna. Imamo mgoućnost da dalje upravljamo funkcioniranjem institucija BiH i želimo da u jednoj sasvim normalnoj proceduri obavimo sve što je potrebno u vezi sa rebalansom. Vrijeme u kome raspravljamo je, jedino oskudan faktor, ali najmanje zaslugama Ministarskog vijeća smo došli u ovu poziciju. Naime, tome su kumovali ovi razlozi o kojima sam u početku rekao. Pozicija institucija BiH, kad gledamo ovaj trougao magični, o kome sam nešto rekao je, najmanje stabilna i najnepovoljnija. Ministarsko vijeće BiH koje je operativno pripremalo rebalans i koje je odgovorno za njegovo sprovođenje, suočava se na današnjem stupnju razvoja institucija BiH, sa realnošću u kojoj te institucije nemaju nikakve stabilne prihode, odnosno primarne izvorne prihode za svoje funkcioniranje. Postojeći sustav financiranja institucija, utemeljen je na doprinosima entiteta i vanjskim donacijama i on je mogao biti izvor finansiranja u uvjetima ne razvijenih institucija, kako je to bilo prije dvije-tri godine. Danas je njegova nosivost daleko ispod tereta finansiranja, koji se zahtjevaju za utemeljene institucije i one koje će se razvijati u budućnosti. Ukupna opća potrošnja u BiH, iznosi oko 50% društvneog proizvoda i daleko je iznad njenog udjela u zemljama Jugoistočne Evrope, u tranziciji gdje iznosi oko 40%. U tome institucije BiH ostvaruju opterećenje društvenog proizvoda BiH sa 1,04% u postojećem Proračunu, odnsono u Prijedlogu rebalansa proračuna 1,43%. Dakle, problem BiH i njena visoka opća potrošnja na raznim razinama državne i javne uprave, a ne problem finansiranja institucija BiH. Inače se o ovim dokumentima raspravlja u vrlo teškoj godini. Rast društvenog proizvoda o.g. se procjenjuje na 6%. Finansijski tokovi su jako reducirani, jer nikakvih vanjskih donacija nismo imali u ovoj godini. Tako da će u ovoj godini biti neto-autflo, neto odliv novca iz BiH, jer ćemo otplatiti oko 185 miliona maraka efektivno, a nismo imali nikakav priliv novca. Koncept reformi koje provodi Ministarsko vijeće BiH, utemeljen je na postulatima institucionalne ekonomije. To je pravac koji je pokazao svoje rezultate u skoro svim uspješnim tranzicijskim zemljama. On je dio saznanja da nema slobodnog LSF tržišta, nego je ono upravljano institucijama, koje djeluju u određenim ekonomskim sektorima, ali i oblastima koji podržavaju ekonomiju, kao što su sudstvo sigurnosti garantiranja demokratskih prava i sloboda građana i naroda. 13 U našem pristupu Evropskoj Uniji, u vezi sa predstojećim sporazumom o stabilizaciji pridruživanja, usvojena Mapa puta, Rod-map, je, u stvari putokaz u izgradnji institucija, njihovo funkcioniranje. Izgradnja institucija BiH je naš interes i nije točno da ih razvijamo samo pod pritiskom međunarodne zajednice. Međutim, mora se istaći da smo u osiguravanju resursa za te institucije, ograničeni često visokim standardima, koje međunarodna zajednica postavlja u novouspostavljenim institucijama BiH, kao što je to npr. Državna granična služba, sudske i institucije ombudsmana itd. Neke od njih nemaju ni transparentno finansiranje i ako su na našem proračunu, tražeći da iz Proračuna dajemo njihov dio, a ne prikazujući dio prihoda, koji se odnosi na druge izvore finansiranja, Dom za ljudska prava, Ured ombudsmena za ljudska prava, Komisija za imovinske zahtjeve itd. U razvijanju institucija BiH, svjesni smo da moramo osiguravati efektivan i efikasan upravljački pristup, sa racionalnom upotrebom sredstava. Želim istaći da Ministarsko vijeće u posljednje vrijeme čini velike napore da osigura novi pristup racionalizaciji, u organizaciji institucija BiH, za šta najširi okvir pruža predloženi zakon o Državnoj službi. Njegovim usvajanjem i provedbom uvest ćemo profesionalan pristup i racionalizaciju posebnu u organizaciji i u ujednačavanju plaća i standarda trošenja u svim institucijama BiH. Na racionalizaciji ne treba da nas prisiljava samo MMF. Mi smo sami svjesni toga. Ja ću vam samo iznijeti podatak, da je samo prije sedam dana Ministarsko vijeće donijelo odluku da u okviru programa radnog stola II Pakta stabilnosti, koji se održavao jučer i danas u Sarajevu, da se otkaže opera Hasanaginica i koktel za međunarodne učesnike, jer jednsotavno nismo imali načina da osiguramo 21.000 maraka za te namjene. U vezi sa institucijama BiH i njihovim finansiranjem, navodim nekoliko otvorenih pitanja, koja moramo imati u vidu i prilikom ove rasprave. Prvo od njih je, kako usklađivati politiku razvoja i funkcioniranja institucija BiH sa resursima koji podražvaju te institucije. Dva su moguća rješenja u tom smislu. Prvo je, da se prilagođavamo u našoj politici raspoloživim resursima. Drugo je, da povećavamo resurse kako bi imali veću materijalnu osnovu za razvoj institucija. I u slučaju ovog rebalansa, moram, međutim, reći a i u čitavom posdejtonskom periodu, institucije idu drumom a resursi šumom. Takvo stanje je ne održivo, jer je problem finansiranja institucija postao previše ozbiljan i više nema mjesta voluntarističkom odlučivanju o njihovom finansiranju. Drugo je pitanje, kako definirati standarde za doprinose, odnsono procedure za određivanje doprinosa entiteta u Proračunu institucija BiH. Moguće je više rješenja u ovoj oblasti, ali ja moram reći da se taj problem mora riješiti. Naime, mi za Proračun 2002.godine, imamo već situaciju da je RS u svom nacrtu, bez ikakve koordinacije sa Ministarskim vijećem odredilo da je iznos kontribucije za sledeću godinu 20,1 milion maraka i to je ono što je standard u sadašnjoj situaicji. Treće pitanje, kako osigurati stabilne primarne izvore finansiranja institucija BiH. Svakako su tu moguća rješenja da se ostvaruju prihodi po osnovi taksi, po osnovi usluga institucija BiH i posebno prihod od koncesija za korištenje frekvencijskog spekta i drugih koncesija u nadležnsoti institucija BiH. Ozbiljno ćemo započeti raspravu o pitanjima osiguranja prihoda, izvornih prihoda institucija BiH za šta može poslužiti zakonska regulativa za oporezivanje nekretnina u zemlji, za 14 oporezivanje pokretne imovine, zatim za sudjelovanje u prihodima od carina, odnosno poreza na promet, posebno u uvjetima kada se bude uveo zakon na dodatnu vrijednost. I na kraju, pitanje, kako isigurati finansijsku disciplinu korisnika Proračuna institucija BiH. Vi ste vidjeli da tu disciplinu držimo. Međutim, jako je značajno da u skladu sa Zakonom o trezoru uspostavimo trezor institucija BiH i na tom projektu radimo zajedno sa JUESEIDOM i mislimo da bi od 1.7.2002.takav način poslovanja mogao da započne. Veliki doprinos transparentnosti Proračuna i njegovoj kontroli daje Ured za reviziju, či su ovogodišnji izvještaji potakli diskusiju o suštinskim pitanjima korištenja proračunskih sredstava u institucijama BiH. Toliko o poziciji Vijeća ministara u tom magičnom trouglu. Druga je pozicija MMF-a. MMF je igrao vrlo aktivnu ulogu, posebno zbog toga što vršimo pripreme za novi trogodišnji Stend Bay aranžman. Vi znate da smo mi do sada imali jednogodišnje aranžmane i prelazak na trogodišnji aranžman je jedan od posebnih dokaza povjerenja u vlasti u BiH, jer se ide na dugoročnije reguliranje osnova makro-ekonomske politike i podrške kroz kreditni aranžman. MMF se odlično suprotstavlja stvaranja bilo kakvih deficita i on je podržavao takav proračun i posebno rebalans Proračuna u kome će biti pokriveni svi rashodi. Bilo je dosta rezervi u pogledu opravdanosti ovog proračuna, ali smo stalno, svakim danom usaglašavanaj imali napredak i posljednji stav MMF-a je da je, ukoliko se entiteti slože sa predloženim povećanjima da oni neće imati ništa. Na taj način bi imali otkonjenu jednu prepreku u pripremanju ovog proračuna. Ja ću reći nešto više o stavu MMF-a u vezi sa Zakonom o sukcesiji, ali da završim ovaj dio, koji je vezan za rebalans Proračuna. Na temelju iznesenih okolnosti, želim da istaknem da smo finale u pripremama ovog rebalansa imali na Koordinacionom tijelu za ekonomski razvoj 25.novembra navečer u Sarajevu. Tada smo predstavnicima entiteta usaglasili čitav paket, odnosno čitav ovaj paket, koji je danas na raspravi na ovom domu i, ja bih želio da vam u finalu rezimiram prijedloge i dam izvjesna obrazloženja. Dakle, osnovni razlozi promjene Proračuna za 2001.godinu, koji podrazumijeva povećanje od 54,8 miliona KM, rezultat su sljedećih činilaca. Prvo, promjene obima i strukture prihoda. Prihodi se, kako vidite iz vaših dokuemnata, nisu ostvarivali predviđenom strukturom. Mi smo tu strukturu značajno promijenili i uveli nove izvore prihoda. Među njima je sadašnja struktura prihoda su vlastiti prihodi 19,7%, transferi entiteta su smanjeni na 43,9 u relativnom smislu, apsolutno su povećani. Sredstva sukcesije su uvedena kao novi izvor sa 14,7% i donacije sa 21,7%. Drugi razlog, za što prilazimo promjenama Proračuna je, ne usklađenost Proračuna iz ožujka 2001.sa politikama razvoja institucija BiH za 2001.godinu. Naime, po ovom osnovu je povećanje, predlaže se povećanje od 10 miliona i 557.000 maraka, koje se odnosi na Državnu graničnu službu i povećanje njenog proračuna za 7,1 milion u efektivnim izvorima, zatim za institucije koje nisu bile 15 obuhvaćene proračunom, kao što je Državni sud, Arhiv, Institut za standarde i mjeriteljstvo, Institut za akreditiranje, Ured za veterinarstvo itd. 2,323.000 i za institucije koje su po Rod-mpu dobile posebnu ulogu i zahtijevale nove resurse, kao što je Dom za ljudska prava, Ured ombudsmena i Komisija za imovinske zahtjeve 1,118.000. Treći razlog pristupa promjeni Proračuna je, primjena nove metodologije. Želimo povećati transparentnost Proračuna i uključujemo sve donacije u Proračun. Ranije smo imali situaciju da donacije nisu bile obuhvaćene Proračunom i po toj osnovi je, dakle, metodološki sa neutralnim efektima koliki prihodi, toliki i rashodi je, Proračun povećan za 22,876.000. Radi se o sljedećim donacijama. Donacija Vlade Holandije za Državnu graničnu službu, donacija Ambasade Velike Britanije za Državnu graničnu službu, donacija UNHCR-a za Program imigracije, donacije za podršku CER-a i donacije u ne novčanom obliku za Državnu graničnu službu, čime je ukupno 22,8 miliona maraka. Četvrti razlog je, nerealno planiranje, zbog kojega je došlo do teškoća u funkcioniranju nekih institucija, kao što su Predsjedništvo BiH, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo civilnih poslova i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Recimo, Predsjedništvo BiH je, imalo manji proračun u ovoj godini, nego što je imalo u prethodnoj godini. Po ovoj osnovi je, povećanje od 10.838.000 maraka. Uključenje starih naslijeđenih obaveza za čišćenje u ovom proračunu, dakle, obaveze koje smo zatekli sa 1.1.2001.godine, iznosi 4,6 miliona i potrebe za reguliranjem članstva BiH u međunarodnim organizacijama, počev od UN, od dana sticanja ne ovisnosti BiH, su bile razlogom da se povećava Proračun za 5,950.000 maraka. Što se tiče drugog dijela proračuna, koji se odnosi na otplatu vanjskog duga, predlaže se da se njegov iznos smanji i to sa 212,1 milion na 204,5 tj, smanjenje od 7,6 miliona,zbog izvjesnih promjena u polanu otplate i promjena u kursnim razlikama. Ja, inače, želim da obavijestim ovaj visoki dom da je stanje zadužensoti BiH po kreditima po kojima se BiH pojavljuje kao garant, da ono iznosi danas stanje duga, iznosi danas milijardu i 949 miliona dolara, ili negdje oko 4,2 milijarde maraka. Ukupno ugovoreno stanje kredita je, 2 milijarde i 459, ali su ne angažovani, ne angažovan je iznos kredita do ove razlike koju sam vam iznio. U ovoj godini smo smanjili zaduženost zemlje kreditima. Naime, otplatit ćemo negdje oko 90 miliona dolara, a efektivno smo povećali korištenje u ovoj godini za svega 19,5 miliona dolara. Dakle, to su podaci, koji, u stvari pokazuju, da vodimo jednu racionalnu politiku vanjskog zaduživanja, a istovremeno podaci koji pokazuju da BiH nije prezadužena zemlja i da se njene perfomanse, u vezi sa zaduživanjem mogu povećati rastom društvneog proizvoda i posebno porastom izvoza. 16
Ministre, ja bih vas molio, radi se o prvom čitanju, pa možda da ne idete u detalje. Možda bi bilo bolje da lobirate za ove zakone, jer se radi o prvom čitanju.
To je paket, vezan za rebalans. Prelazim na treći dokument, a to je dokument vezan za sukcesiju. Zakonom, koji je predložen i nakon dogovorom na Koordinacionom tijelu za ekonomski razvoj, vi ste dobili, dobit ćete izvjesne amandmane, predviđeno je da se, zakonom obuhvati podjela sredstava sukcesije, koja se dobijaju sa računa, Banke za međunarodna poravnanja u Bazelu u iznosu od 151,5 milion. Ta sredstva su već raspoloživa i nama se nalaze na punom raspolaganju. Drugi osnov su, sredstva na računima Narodne banke Jugoslavije, u iznosu oko 130 miliona, koja su raspoloživa, nakon dogovora, koji će se postići među zemljama slednicama. Taj dogovor je jako teško postići, zato što su se pojavile velike razlike u infomracijama o visini sredstava, u odnosu na vrijednosti prikazane u sporazumu o sukcesiji, potpisanom u junu o.g. u Beču i onoga što je danas raspoloživo. Zato očekujem da će tu biti dosta rada da se i ta sredstva efektuiraju. Mi smo dali prijedlogom ovog zakona, način kako da se upotrijebe sredstva i posebno su tretirana sredstva, koja su sad na raspolaganju, dakle, iznos od 151,5 miliona, a posebno je dat prijedlog za sredstva od 130 miliona. Ova sredstva su, najvećim dijelom namijenjena za razvoj i ukupno negdje oko 78 miliona se od ovih sredstava usmjerava za razvoj, tako što se 25,5 miliona predlaže da se prenese u Centralnu banku u obliku rezervi a da se 52,7 miliona upotrijebi za razvojne projekte, na razini Ministarskog vijeća. Predlaže se da se iz tih sredstava, također, intervenira u budžetima entiteta, sa 51 milion u smislu izmirenja obaveza, koje su prenijeli iz prethodnih godina. Ostatak se predlaže za podmirenje starih obaveza i jednokratnih projekata, na razini Proračuna institucija BiH. Moram reći, da je prijedlog koji smo dali, bio rezultat i dugotrajnih pregovra sa MMF-om, Međunarodnim monetarnim fondom, Međunarodni monetarni fond je u osnovi, zauzeo stav da prioritet treba dati upotrebi ovih sredstava, izmirenju starih obaveza, koje BiH i entiteti imaju, pa je u tom smislu davao prioritet isplati štednih uloga građana, koji su zamrznuti u lokalnim bankama. Također je, podržavao izmirenje budžetskih obaveza iz ranijih perioda, kao što su penzije, invalidnine i druge obaveze. Mi smo u formuliranju ovog prijedloga, ocijenili da mi moramo dati prioritetan naglasak na razvoj. Tako da smo u kompletnom ovom prijedlogu 130 miliona iz ove druge tranše i 78 miliona iz ovih sredstava, od 151 milion predložili, praktično za razvoj. To znači, da od ukupnih sredstava od 281 milion, 74% idu u razvoj, od čega je na razini Ministarskog vijeća 78 miliona, na razini entiteta 130 miliona. Mislimo da je taj pristup, kao rezultat optimizacije različitih pogleda, dakle, MMF, entiteti i Ministarsko vijeće, bio jedini mogući način, da se nađe rješenje, koje će osigurati i izmirenje starih obaveza i osiguranje sredstava za razvoj. 17 Ja bih htio da završim ovo izlaganje, očekivanjem, da ćemo u raspravi i odnosu prema ovim dokumentima dokazati sposobnost da sami budemo kreatori vrlo važnih ekonomskih odluka i da budemo sposobni da sa takvim pristupom razvijemo partnerstvo sa međunarodnim institucijama u osiguravanju uvjeta za ekonomski rast u narednim godinama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem ministru gospodinu Domazetu na obrazloženju, povodom ove tri točke. Pozivam člana Predsjedništva gospodina Belkića, ako ima potrebe, obzirom da je Predsjedništvo predlagatelj 4. i 5. točke, što se vidi iz teksta.
Dakle, evo ja, da vam ne oduzimam vrijeme, naravno sve vas pozdravlja, Predsjedništvo je pokušalo da odgovori svojoj obavezi i da po najkraćem mogućem postupku ovaj dokumenat imate na stolu. Međutim, ja moram izraziti žaljenje i na neki način izvinjenje u ime predlagača,što se ovo dešava sada a ne prije dva mjeseca. Suština zbog koje sam ja izašao jeste, da kažem da je kroz raspravu, proceduralnu raspravu, koja je vođena ovdje u Skupštini, dakle, na Komisiji za finansije i budžet su, istaknuta dva amandmana, koje je Komisija prihvatila i dostavila ih Predsjedništvu i Predsjedništvo je razmatralo ove amandmane i oba je prihvatila. Radi se o amandmanu koji se odnosi na ured za reviziju, u iznosu od 57.198,30 dakle, mi smo prihvatili ovaj amandman, da se budžetske pozicije Ureda za reviziju ne umanjuju za ovih 57.198 a da se taj iznos riješi u tekućim rezervama. Dakle, Ured za reviziju BiH, ostaje na planiranom nivou za 2001.godinu, a tekuće rezerve se za isti iznos smanjuju. Također, prihvatili smo i amandman, koji se odnosi na izdvajanje 500.000 maraka za podršku povratku u Srebrenicu, a u skladu sa zaključkom, naravno,naše je opredjeljenje bilo u svakom slučaju da ovo podržimo, ali nam je i tome potporu dao ovaj zaključak sa ove skupštine, prilikom usvajanja Budžeta BiH za 2001.godinu. Dakle, mi prihvatamo kao sastavni dio ovog prijedloga, da se iz sredstava, namijenjenih za projekte povratka raseljenih lica i izbjeglica, u iznosu od 3.327 0,40 koji je siguiran u Ministarstvo za raseljena lica i izbjeglice, da se izdvoji 500.000 maraka kao posebna stavka. Dakle, Projekat podrške povratka u Srebrenici, kao posebna stavka, a da se za ovaj iznos, apsolutni iznos za ove projekte povratka umanji. To je kad je riječ o amandmanima. Dakle, molim vas da ove amandmane smatrate sastavnim dijelom našeg prijedloga. I na kraju da kažem, Predsjedništvo je u raspravu i iz rasprave došlo do određenih zaključaka, koji su vam priloženi. Ja želim potencirati samo dvije stvari. Zaista apelujemo na Vijeće ministara, na resorno ministarstvo i naravno uključujući i nas, kao Predsjedništvo da preuzmemo dio svoje obaveze, kad je riječ o budžetu za iduću godinu, da se sve uradimo da u budžetsku iduću godinu, uđemo sa utvrđenim budžetom. Naravno, ovo je optimalan zahtjev, ali da se potrudimo da tekuću iduću godinu ne uđemo bez budžeta i poslednja stvar, Predsjedništvo već treći put, zahtijeva, inicira, traži od Vijeća ministara da se izađe sa projektom, koji će obezbijediti izvorno finansiranje države BiH. Hvala vam lijepa. 18
Zahvaljujem članuPredsjedništva gospodinu Belkiću. Ja smatram da do Zastupničkog doma neće biti i neće biti prepreka da raspravlja o Proračunu čim dođe. Znači, vi ste dobili izvještaje komisija, znate da je na ovu točku 3.bila su dva amandmana, obzirom da su to amandmani Komisije, oni su postali sastavni dio teksta. Ja mislim da taj dio teksta imate. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Znači, radi se o prvom čitanju. Prvo moramo pa onda ćemo drugo, ako bude korektno kao što izgleda da jeste. Tačka 3.evo ispred Komisije, uvažena zastupnica gospođa Emina Zaćiragić.
Pozdravljam sve prisutne, obzirom da je po redoslijedu u našem dnevnom redu pod tačkom 3. Prijedlgo zakona o namjeni korištenja imovine, koju je BiH dobila, po Sporazumu o pitanju sukcesije u Banci za međunarodna poravnanja u Bazelu, ja ću početi kratko od tog zakona. Komisija je zakazala sjednicu 27.11. sa dnevnim redom, Pitanje Budžeta, rebalansa Budžeta i pitanje izmjene Zakona o izvršenju Budžeta. Od Kolegija smo dobili 22.11. zahtjev da se po hitnom postupku raspravlja, razmatra i pitanje ovog zakona o sukcesiji. To smo 27.11. uvrstili na dnevni red. Na toj sjednici smo raspravljali zajedno i Budžet i izmjene Zakona o izvršenju Budžeta i ovu tačku dnevnog reda Zakon o sukcesiji. Na toj sjednici, podneseni su amandmani na predloženi tekst Prijedloga zakona o namjeni korištenja imovine. Ja ću ga nazvati sukcesija, tako mi je kraće. Mi smo o tom zakonu raspravljali i stav je Komisije da su razlozi i principi Zakona prihvatljivi i da se takav zakon može prihvatiti i da se predloži Domu da ga usvoji. Takvo je mišljenje Komisije. Međutim, tu sjednicu smo nastavili danas,poslije 27.jer je danas, koliko znam zasjedala Ustavno-pravna komisija i htjeli smo da naše mišljenje konačno usvojimo nakon zasjedanja Ustavno-pravne komisije, to smo i učinili. To je procedura najubrzanije što se moglo. Vi imate te amandmane, dobili ste ih u roku od 48 sati, trebalo je da dobijete, ako niste dobili u izvještaju su. Ako smatrate da to nije dovoljan rok da se razmatra pitanje tih amandmana koji su predloženi, koji će biti preldoženi u sklopu zakonskog teksta, vi možete to cijeniti. Ja sam vam iskreno iznijela kako je tekao rad Komisije. Obzirom da je ova tačka uvrštena naknadno na dnevni red, Komisija je smatrala da ne bi trebalo da smo mi kočnica, da se ovaj zakon razmatra i usvoji, pogotovo što smatramo da je u direktnoj vezi sa donošenjem ova druga dva zakona. U izvještaju je navedeno, da je ovaj dom na prijedlog Vijeća ministara, već na sjednici 20.11.2001., prihvatio da Prijedlog zakona razmatra po hitnom postupku. Prateći tu dinamiku, Komisija je razmatrala, razmatranje ovog zakona, uvrstila u dnevni red kako sam rekla. Da bi se zadovoljila procedura iz člana 84. Poslovnika ovog doma, 23.sjednica Komisije je nastavljena i ona je završena danas. Komisija je potvrdila svoj stav o prihvatanju principa i teksta zakona, te razloga donošenja sadržanih u potrebi ubrzanja ekonomskog razvoja BiH i entiteta, konsolidaciji Budžeta institucija BiH, međunarodnih obaveza BiH i budžeta entiteta, putem izmirivanja ranije ne izmirenih 19 obaveza, na ime i na osnovu članstva, zatim invalidima i ostalih namjena, nastalih do 31.12.2000.godine, što je i naglašeno u samom obrazloženju teksta Prijedloga zakona. Prihvaćeni amandmani prate stanje konačnih dogovora na Komisiji i predloženi su daih ovaj dom usvoji u sastavu ostalog prijedloga. Prijedlog izmjene i dopune Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH u 2001.godini, rebalans za 2001.godinu. Rebalans budžeta, uključujući i principe i razloge za rebalans, kako se vidi iz izvještaja, prihvaćen je uz dva amandmana, a samo prihvaćanje znači, da je Komisija imala u vidu razloge za rebalans koji se sažimaju za unutrašnje ne usklađensoti rasporeda prihoda na budžetske korisnike u nedostatku jedisntvene metodologije planiranja. Insistiranje međunarodne zajednice, za razvojeminstitucija BiH, što je i uslov za uključenje BiH u evropske integracije. Uspostavi jedinstvenog računa trezora, uspostavljanje jedinstvene metodologije, odgovornosti za korištenje budžetskih sredstava, drugačiji pristup planiranju, izvršenju, na čemu insistira i obrazloženje predlagača. Amandmani su vam dostavljeni danas, vi možete pratiti o kojim promjenama je riječ, što je bilo riječi dovoljno. Još samoneki ilustrativni podaci. Mislim da je predlagač dirnuo uovo što sam ja ilustrovala. Državni sud BiH, Arhiv BiH BiH, Institut za standarde i mjeriteljstvo, Institut za akreditaciju, Ured za veterinarstvo, nisu bili ranije finansirani, putem ovog budžeta. To je nova stavka i ona je ukupno 2,323.000 kako je to i predlagač obrazložio. Dom za ljudska prava, Komisiji za imovinske zahtjeve, Ured ombusmena za ljudska prava i Ustavni sud izdvojeno je svega 1,592.000. Za Regulatornu agenciju za komunikacije, bilo je predviđeno 170.000 a rebalansom 3,330.000. Za Državnu graničnu službu bilo je predviđeno 20 miliona, a sada je rebalansom predviđeno još 23 miliona. Po ovoj namjeni, proširenje institucija, rebalansom se izdvaja oko 30 miliona, što značajno više od polovine ukupne sume predviđene rebalansom. Za državnu Kontribuciju, rebalansom se izdvaja 5,950.000. Dalje se iz tabelarnog pregleda vidi, da su Parlament skupštine BiH, rebalansom planirana sredstva samo 94.978 maraka. Vijeću ministara samo 69.150, Ministarstvu za evropske integracije 175.000 maraka i nešto. Službi za zajedničke institucija BiH 485.000, što ukupno za sve navedene institucije iznosi 734.000. To je minimalno što se moglo i iz ovoga se vidi da institucije nisu potrošile mnogo više i da im iz rebalansa ne pripadaju neka značajnija sredstva o kojem bi Komisija, eventualno, mogla da raspravlja. Posebno raduje povećanje sredstava Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, u iznosu od 4.806.000 maraka, kada se zna, u koje svrhe će se upotrijebiti ta sredstva. Samo značajnije povećanje i institucija BiH su, kod Ministarstva vanjskih poslova, ali i to je 16,12% u odnosu na planirana sredstva, što je, obzirom na razvoj predstavničke mreže, sigurno nije i neka velika suma. To je sve bio razlog, radi kojih je Komisija bez rezervi i uz ova dva amandmana prihvatila Prijedlog izmjena Budžeta. Što se tiče zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001.godinu, kako se vidi iz izvještaja koje ste dobili, izmjene ovog zakona su, jednoglasno podržane, a to znači da je Komisija prihvatila da su izmjene u funkciji finansijske discipline, uspostavljanja jedinstvene metodologije, taksativnog utvrđivanja i propisivanja dokumentacije, kao i osnove za prenos i trošenje sredstava, postojanje analitičkih i dinamičkih planova, kao 20 podloge za izradu konsolidovanog plana Budžeta, uspostave pune ažurnosti u vođenju knjigovodstva, uključujući i izvještavanje i utvrđivanje rezervi. Sve je to naglaženo u obrazloženju Prijedloga izmjene Zakona o izvršenju Budžeta i Komisija je sve te razloge, prihvatila i predložila ovom domu, da takav zakon, kako je predložen i uz predložene amandmane usvoji. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Emini Zaćiragić, na obrazloženju, znači na izvještaju. Saslušali smoizvještaje o principima ispred nadležne komisije. Nastavljamo raspravu. Da li ima, riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Begović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Kovačević. Uglavnom raspravljamo o principima, na kojima je zakon predložen.
Poštovano Predsjedništvo, kolege poslanici, dame i gospodo, posebno cijenim izlaganje dr Domazeta i predsjednika naše komisije za budžet i finansije. S obzirom da se radi o izuzetno značajnom materijalu, a kako su amandmani prekasno stigli, jako je prekratak rok da bi se mogli direktno i neposredno sad izjašnjavati, a kako se radi, ako je tačno, ako prihvatamo činjenicu da se radi još uvijek o prvom čitanju, to znači Nacrtu, predlažem, u ime Kluba poslanikak Stranke za BiH, da ipak, odložimo izjašnjavanje za usvajanje u formi prijedloga, sva tri ova dokumenta. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku, gospodinu Begoviću. Riječ ima uvaženmi zastupnik gospodin Kovačević.
Dame i gospodo, poštovani poslanici, cijenjeni gosti, ja bih, znači, ne bih ponavljao ono što je do sada rečeno, podržao bih prijedlog gospodina Belkića da Nacrt budžeta, da donesemo sledeće fiskalne godine, a ne da ga donosimo u maju kao što smo ove godine. To je pod jedan. Dva, ne bih želio više da se desi u ovom parlamentu, da o rebalansu budžeta raspravljamo u decembru mjesecu, njega treba najkasnije raspraviti u junu mjesecu. Voda je puštana u bojler, a mi ispadamo samo kao protočni bojler sada da tu vodu ispustimo. Jer, što je potrošeno za 11 mjeseci, to je stvarno potrošeno. Treba to sankcionisati i staviti pod neki kišobran, ali treba to raditi transparentno, treba to raditi na vrijeme, onako kako zakonom se to predviđa i da jedanput mi pređemo sa tih naših porođajnih muka. Drugo, ja iz ovoga nisam mogao vidjeti, a nisam htio mnogo da tražim, da li su stvarno za ovo povećanje obezbijeđeni prihodi. Ovdje gledan na neke okrugle cifre. Kaže,prihodi od taksi 20 miliona. Ko je to baš tako ušico onih pet nula – sedam ja to ne znam, za takve proračune. To mora da su neke egzantne računice itd. Međutim, u nas se mnoge stvari rade paušalno, pa i tako je naš ovaj proračun. Izgleda mi samo ovo kao zvečarka za djecu malu, malo da se igraju da promuljaju, odnosno da ne bi 21 Ured za reviziju imao šta da radi, kad bude vršio da su sve usaglašene stavke i ja vjerujem ako je iko taj ko je radio proračun po ovim ministarstvima, i to, da su oni sebi prilagodili ovaj budžet, tako da bi imali što manja probijanja i da bi imali što manje ... Posebno bih htio da se osvrnem na ovaj zakon o primjeni ove sukcesije bivše Jugoslavije. Nije ovo sukcesija Banke za poravnanje u Bazelu, nego su sesija imovine bivše Jugoslavije. Htio bih da ostane zabilježeno ovdje u analima, da je iz te bivše Jugoslavije ostalo 119.543 unce zlata. To su nama ostavili naši djedovi i pradjedovi. Mi predviđamo ovo da potrošimo za kupovinu socijalnog mira jedan dio, za penzije za budžete entiteta i to, a pitam se šta ćemo mi ostaviti našim unucima i našoj djeci, ama nećemo ništa. Mi smo, znači, ovdje pokazali svu svoju sirotinju da ne kažem. Ove unce zlata, trebalo je ostaviti u Centralnoj banci BiH, kao podloga za monetu BiH, a to je KM. U svim zemljama normalnim to bi bilo urađeno i to bi zalto ostalo tamo odakle je, djelom gdje je dobijeno, a ne ta, ja nemam ništa, nemoj da me ko pogrešno shvati, da ja imam protiv penzionera. Ja bih volio da penzioneri imaju duplo veća primanja nego što ih imaju, ali nisam u načelu zato, kao ekonomista, moram vam reći, da se zlato, koje je naslijeđeno, koje bi trebalo da bude kao podloga za monetu, da se pretače, iznosi na svjetsku pijacu, prodaje i da se kupuje neki socijalni mir. Dragi političari, drage kolege, ja sam protiv toga, ali tako ste predložili i nek vam bude tako. Prema tome, htio bih da ubuduće ili kad nešto naslijedimo itd. da to stvarno, da to namjenski i kako treba da potrošimo. Ne znam ja, ako neće biti podloga u zlatu, neće biti, vjerovatno sad naša podloga za konvertibilnu marku u euro, šta će nam biti ako nemamo eura, nemamo zlata, onda ćemo, naša moneta se neće moći održati, doći će do inflacije i svih ostalih drugih poremećaja. Je li pravilo Karensi- borda, koje je uvedeno i ono će prestati da važi za 6-7 godina, jer i ono ima svojih negativnih strana, ovo što mi mislimo da imamo stabilnu valutu. Znači, u nas i pored stabilne valute, ima inflacija, a razvoj, zapošljavanje i sve štopa, nema sredstava za razvoj,nema štampanja novca, nema ništa, a nemaš podlogu za izdavanje novog. Kako obezbijediti razvoj. Vidim ovo ovdje, ovo pozdravljam. Ako ode racionalno, ne bi opet otišlo za penzije i ovih 70, koliko je miliona predloženo za razvoj malih i srednjih preduzeća, odnosno ako to ne ode u nečije džepove, a narod se ne zaposli i ne bude nikakvog razvoja. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Kovačeviću. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Vilić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, gospodo ministri, ja slušam sve ove rasprave ovdje i, ponešto, zasita, ne mogu da shvatim, a to je sledeće. Mogu ja prihvatiti, evo da smo morali ovoliko kasniti, ali ne mogu nikako prihvatiti, član sam Komisije za finansije i budžet, da na naše pozive, zahtjeve, za naše interesovanje, šta je sa rebalansom budžeta. Šta je sa budžetom za 2002.godinu, ama baš niko ne reaguje. Ja ću ovdje biti slobodan i kazati vam sledeće. Očito je, da se vi još držite,nekako iznad ovog parlamenta. Izgleda da još niste shvatili da vi odgovarate ovom parlamentu i zato mi i dolazimo u ovakvu situaicju. Molim vas, toliko razumijevanje, vi ste imali ovih dana, evo ja ću kazati da je to ne shvatljivo. Mi 22 usvajamo rebalans budžeta po skraćenom postupku. Usvajamo po skraćenom postupku, kako se troše narodne pare. Sve smo to progutali. Progutali, jer nam je jasno, šta će se desiti, ako rebalans ne bude usvojen, a on u redovnoj proceduri u ovoj godini ne bi bio usvojen. Kakve su posljedice, iza ove govornice to ne treba govoriti. Molim vas, mi moramo danas kazati da smo Komisiji za finansije i budžet uskratili normalnu proceduru, moramo kazati da Komisija nije niti stručno niti profesionalno ovaj posao uradila. To su fakta, to su činjenice, a imalo se draga gospodo o čemu raspravljati. Pogledajte vi samo stavke izdaci za materijal i usluge i ugovorne usluge i pogledajte sve redom jedno po jedno ministarstvo. Vi meni možete zamjeriti. Moj je utisak da se u principu ništa promjenilo nije. Da institut unutarnje kontrole po ministarstvima nije saživio. Ne znam jeste li donijeli neophodne propise koje regulišu ovu oblast unutar ministarstava. Mislim da i to nije. Mislim. Jer niste mi dozvolili da uđemo i proniknemo u ovu problematiku. Zato bi ja danas predložio ovom parlamentu da se vratimo zaključku i zaključcima koje je ovaj predstavnički dom usvojio, a usvojio je na prijedlog Komisije za finansije i budžet kada smo raspravljali nalaze Ureda za reviziju. Ona tri ministarstva itd. kada smo imali na dnevnom redu. Molim vas, rok je tad bio koliko se ja sjećam, a dobro se sjećam 30 dana da sva ministarstva naprave izvještaje šta se je po tome uradilo. Prema tome Klub poslanika će podržati usvajanje rebalansa uz uslov ovo što sam maloprije rekao. Hvala vam.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Ramizu Viliću. Da li se još neko javlja za riječ? Za riječ se javio uvaženi zastupnik, gospodin Jovanović.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo koliko sam ja shvatio mi govorimo o tri tačke dnevnog reda.
Vi možete se osvrnuti ako hoćete, ali mi ćemo svakako proceduru voditi pojedinačno.
Mislim da je izvjestilac izvjestio nas, znači imali smo izvještaj o tri tačke dnevnog reda tako da ću se ja malo osvrnuti znači na rebalans budžeta za ovu godinu. Očito je da budžet za 2001. godinu i rebalans budžeta nisu radile isti osobe. Jel mislim da sam sistem izrade budžeta je malo drugačiji i mislim da ko je imao priliku i ko je imao vremena malo da ovo detaljnije sagleda da ima i grešaka, da kažem računskih. Evo konkretno znači kod Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, znači prema budžetu za 2001. godinu je bilo 3 miliona 746 hiljada 084, a ovdje u ovom materijalu imamo 3 miliona i 946 hiljada, znači da se negdje 200 hiljada izgubilo. Ja pretpostavljam da je to za rad, čini mi se za rad poslaničkih klubova, ali je to trebalo naglasiti. Takođe i kod Ministarstva za civilne poslove i komunikacije je slična stvar. Znači negdje takođe nedostaje 170 hiljada, a čini mi se da je to predviđeno za ovu regulatornu agenciju za komunikacije. Kažem onaj ko je imao vremena i malo gledao raspored prihoda i analitiku u suštini se može primjetiti da su izdaci za plate 23 zaposlenih, izuzev Parlamentarne skupštine i Ministarstva za trezor da kažem tu su smanjeni, pretpostavljam da je to zbog smanjenog broja zaposlenih, a sve ostale da kažem institucije, znači došlo je do povečanja plata zaposlenih. Druga stvar ono što se može takođe primjetiti, mislim da je enormno povećanje kod naknade troškova zaposlenih i kod izdataka za materijal i usluge. Ja ću pokušati ipak neke drastične primjere ovdje da istaknem koji po mom mišljenju nisu prihvatljivi. Da kažem prvo ću krenuti evo od Predsjedništva, barem ono što sam ja primjetio, mislim da su evo konkretno znači usluge reprezentacija su prema budžetu bile predviđene 126 hiljada i 786, a rebalansom je povećanje za 131.041, znači mnogo više od 100%. Takođe vidimo da su velika povećanja, da li je došlo do povećanje cijene impulsa, ali znači kod troškova PTT usluga kod ne znam ni ja konkretno znači izdataka za struju i šta ja znam. Druga stvar, kaže ostale nepomenute usluge i dažbine. Bile su predviđene 63 hiljade, rebalansom plus još 45 hiljada. Jel obično to ne pomenute usluge i dažbine to se ne zna šta je, o čemu se radi. Mislim da to koristi se za neke stvari vjerovatno koje nisu prihvatljive. Dalje, Ustavni sud Bosne i Hercegovine. Ovdje je evidentno veliko povećanje putnih troškova. Sa 60 hiljada, znači rebalansom 156 hiljada. Da li to sudije putuju po terenu. Mislim stvarno mi nije jasno otkud tolika razlika. Znači sa 60 hiljada na 156 hiljada. Ma da kaže izdaci za energiju ili nabavka materijala sa 14 hiljada na 18.400, ili izdaci za usluge goriva i prevoza sa 5 hiljada na 13 hiljada. Ili ponovo se vraćam na ostale nepomenute usluge i dažbine sa 18 hiljada na 182.106 maraka. Sa 18 hiljada na 182 hiljade. Vidim ovdje i povećanje za topli obrok i godišnji odmor, a prema planu predviđeno je smanjenje broja zaposlenih u budžetu. Znači u budžetu za 2001. godinu po planu je bilo 35 zaposlenih, a sad predviđeno je 25. Ja ne znam da li je to tačno, ali otkud sad ako imamo smanjenje broja zaposlenih, a na drugoj strani znači imamo povečanje za topli obrok i za regres. Da kažem slična je situacija, evo konkretno isto i kod Ministarastva za ljudskaj prava i izbjeglice vezano znači za naknade troškova zaposlenih. Sa 114.480 na 286.719, znači i tu je ogromno povečanje. Dalje ono što da kažem slična je situacija i kod ostalih ministarstava. Evo znači konkretno kod Ministarstva inostranih poslova imamo znači povečanje i za topli obrok i za godišnji odmor, a broj zaposlenih ostao isti. Znači 532 je bio prema budžetu, a takođe i rebalansom se ništa nije promjenilo. Ono što želim posebno da istaknem to je Državna granična služba. Budžetom znači za 2001. godinu je bilo predviđeno čini mi se 20 miliona maraka, rebalansom je znači 27 milion i 900 hiljada. Ovdje želim posebno da istaknem enormno povečanje plata zaposlenih. Ja stvarno nemam ništa u principu protiv Državne granične službe. Skoro znači svaki dan prelazim granicu, mislim da profesionalno i odgovorno obavljaju svoje poslove, ali možete pretpostaviti sad kakao će se osjećati njihove kolege u ministarstvima unutrašnjih poslova u Federaciji Bosne i Hercegovine u Republici Srpskoj. Možete zamisliti kakav će sad biti, jednostavno znači njihov moral, kad zna da obavlja možda mnogo i složenije i teže poslove, a ima 5 puta manju platu. Da li jednostavno ovim želimo da stvaramo policijsku državu, meni je ovo stvaranje policijske države jel da kažem nemam kažem ponovo ništa protiv, ali povećanje svega ovoga kod Državne granične službe je stvarno neprihvatljivo pogotovo ako imamo, ja ne znam samo da li je ovo tačno prema budžetu je bilo 24 predviđeno 1424 zaposlena, a rebalansom 1065. Znači negdje oko 359 manje zaposlenih, a sve stavke su znači skoro veće za 100%. Ja ne znam da li su ti podaci tačni, ali u ovim materijalima koji imamo su takvi. Slična situacija, ja ne znam zbog čega Regulatorna agencija za komunikacije. Znači budžetom je bilo predviđeno 170 hiljada maraka, a rebalansom 3 miliona i 330 hiljada maraka. Znači to je ukupno 3 i po miliona. Ne znam zbog čega, pretpostavljam da je to možda nagrada, da je to nagrada za ukidanje TV i radio stanica u Republici Srpskoj, ako je to vjerovatno će oni to i dalje nastaviti. Jel u posljednje vrijeme su ukinuli radio TV stanice koliko sam ja mogao da pročitam u Kneževu u Derventi u Šamcu u Tesliću. Ako im je to nagrada zbog toga onda vjerovatno zaslužuju i oni će vjerovatno i dalje nastaviti sa ukidanjem radio i TV stanica lokalnih u Republici Srpskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Milošu Jovanoviću. Ja napominjem da se ovdje radi o prvom čitanju iako su većina koja su diskutirala razgovarali u pojedinostima znači u drugom čitanju. Ali obzirom da smo razgovarali da ćemo vjerovatno oko nekih zakona preći u oba čitanja zato nisam upozoravao. Za riječ se sljedeći javio uvaženi zastupnik gospodin Abdurahman Malikić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Lolić.
Kolege poslanici, uvaženi gosti. Ja ću govoriti o tački dnevnog reda broj 3. o namjeni i korištenju imovine o sukcesiji. Naime, meni je osnovno ovoga što se tiče jeste ovaj dio sredstava u stavci 3. i član 6. Naime, volio bi sugerirati a i eventualno dobiti informaciju od predlagača ovog zakona kada će uslovi iz tačke 6. biti definisani kada bi korisnici ovih sredstava za razvoj, odnosno kredit mogli već biti, pristupiti njima odnosno kada će biti operativna ova sredstva u te namjene. Zatim, volio bi, odnosno želio bi sugerirati da eventualno sredstva po ovom pitanju koja se budu dodjeljivala u formi kredita ne budu sa kamatnim stopama od 15 i više % i da period otplate bude razumljiv i da privuče one koji su spremni ...Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Malkiću. Riječ ima uvaženi gospodin Lolić. Neka se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Cuplov. I ako još neko želi diskutirati neka se prijavi, a može i kasnije.
Pošto smo sad na tački gdje se razgovara o principima ja bi zaista o principima. Znači prvo bi na ovaj član 4. na raspodjelu i ovdje bi potpuno podržao ono o čemu je gospodin Ljubo Kovačević pričao. Zaista odgojen sam tako da ono što mi je otac ostavio i majka čuvam da ne rasipam i ne mogu nikako kao čovjek da prihvatim da nismo mogli naći ni jedno drugo rješenje danas, nego da 50 miliona na 25 ovaj način potrošimo. Apsolutno shvatam da su penzioneri najugroženiji, ali koliko ja znam evo samo za Republiku Srpsku znam sigurno podatak da je jedna penzija negdje oko 23 miliona, ovdje će biti 17, znači ne može se čak ni jedna penzija iz ovoga isplatiti. A mi imao gotov novac. Apsolutno sam zato da ovaj novac ide u treću tačku, znači za razvojne projekte, pa nek se on oplodi. Sve što se zaradi neka ide penzionerima. Ali mislim da ćemo napraviti strašnu grešku. I evo vjerujte razmišljam sad da li imamo ikakvo drugo rješenje da ne širim sad odavde nekakvu demagogiju. I evo sad dok sam sjedio ja sam razmišljao recimo evo predložit ću nešto. Pa zar nije pametnije da prodamo nešto ili recimo neću sad ni jednu, ali evo Željezaru Zenica ili Rafineriju Brod ili Jelšingrad Banja Luka. Ima li išta u ovoj zemlji što trenutno je možda interesantno ne radi, al da se dogovorimo da to prodamo pa da napunimo budžet. Jer gotove pare ovako na ovaj način utrošiti ljudi šta ćemo do godine. Jednostavno ja sam doktor možda se u ekonomiju dovoljno ne razumijem, ali mislim da je ovo najgori mogući način koji smo mogli odabrati i bojim se da ćemo napraviti tešku grešku. Drugo Državna granična služba. Svi znamo kada smo o njoj raspravljali da je bilo puno obećanja i svijeta da će se ona pripomoći. Ispade ovdje da sve to mi moramo platiti. Dobro je da imamo, ali može li ona nekako da ubere ta sredstva. Pričamo o korupciji o kriminalu o nekim stotinama miliona maraka koje se tu negdje vrte. Pa ljudi ima li nekog načina da mi nešto od tih para ukupimo. Možemo li mi uvesti neki način kontrole računa naših građana pa da vidimo da li zaista ima negdje tih sredstava. Priča se i o terorizmu danas spajam to i sa tom tačkom, Možemo li mi možda donjeti evo dajem i taj prijedlog, odluku da se blokiraju računi. Jednostavno ne mogu prihvatiti da nema drugog načina, jer smatram da na ovaj način potrošiti zlato koje su nam naši preci ostavili zaista će to biti jedna mrlja na ovom parlamentu. S ovom pameću ja za ovo ne mogu glasati. I mislim da je po meni čak bolje ako treba odgoditi sjednicu za 10 dana kada smo već čekali ovoliko pričekajmo još 10 jer nas čeka sad druga teška odluka to je budžet za narednu godinu. Prekjuće sam u Banja Luci prisustvovao razgovoru sa američkim ambasadorom gospodinom Bondom i čovjek nam je jasno rekao – gospodo prvo morate smanjiti izdatke za vojsku i povečati izvorne prihode. To su dvije stavke. Ako to uradite ja sam uputio jedan prijedlog i uskoro ćemo ga i zvanično uputiti da se ipak održi još jedna mini donatorska konferencija posljednja za Bosnu i Hercegovinu iduće godine, da ipak svijet svati da mi imamo da idemo u reforme, ali da nam treba još jedna pomoć, jer bojim se da ovakav rad neće nas daleko odvesti i mislim da je bolje, evo kad sam već spomenuo penzionere, znam da to nije direktno u našoj nadležnosti, ali neki dan sam bio u Hrvatskoj i čitao Jutarnji list, moram reći da sam bio fasciniran onim načinom na koji Hrvatska Republika Hrvatska se odnosi prema penzionerima. Oni su ušli u reforme i to dubinske reforme penzionog fonda. Da ne govorim o tome šta je Slovenija uradila. Evo ja možda danas pokrećem ideju, o tome sam sa našom gospođom Bahrijom Osmanović razgovarao puno kao predstavnicom penzionera da možda evo u ovom parlamentu, iako to možda nije u našom domenu napravimo jedan baš okrugli sto, da zovnemo entitetska ministarstva, entitetske PIO pa da nam ljudi predlože neko rješenje. Ima li ikakvo drugo rješenje. Jer koliko ja znam recimo, evo Teslić onaj Kardial i još neki hoteli su vlasništvo PIO-a da li je možda rješenje da prodamo te hotele pa da im damo. Ja jesam možda zato da se ako se može nešto od ovih sredstava posudi kao privremeno. Ali da se da kao trajno, mislim da nije dobro. Evo ja sam iznjio samo neke dileme i molim vas da pokušamo na ovaj način 26 razmišljati. Nije dobro da ovo prelomimo danas preko noge ili da na kraju nemamo nikakvog pravog rješenja. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Loliću. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Cuplov. Radi se o prvom čitanju da znate.
Poštovani predsjedavajući, članovi Vijeće ministara, kolege poslanici. Iako je ovdje izvještaj praktično vezao tri tačke dnevnog reda i sasvim logično, jer je zakon o sukcesijama, sukcesijska sredstva su predviđena takođe da ulaze u rebalans budžeta, ja vam želim zapravo napraviti osvrt samo na treću tačku dnevnog reda to predloženi zakon o sukcesije. Moram reći pomno sam pratio izlaganje prethodnika naše uvažene koleginice koja je iznijela izvještaj ispred Komisije za finansije i budžet, ali u amandmanima koje sam dobio jasno stoji da se amandmani odnose na Zakon o namjeni i korištenju imovine koje je Bosna i Hercegovina dobila kroz sporazum o pitanjima sukcesije bivše Jugoslavije, a u dnevnom redu imamo sasvim jedan tekst koji nije u tom smislu. Nekoliko ekonomskih stručnjaka koji su ovdje diskutirali zapravo i da kažem dali u naznakama i novčanu razliku između ova dva vida, sredstva u ...jedna sredsta, a sredstva u sukcesije na nivou bivše Jugoslavije. Čini mi se da su šira pa i brojke se donekle razlikuju. Veoma mi je drago da je ova tačka data u prvom čitanju i ne može se oteti dojmu da nešto što predstavlja naše da kažem zajedničko vlasništvo, nešto što predstavlja vlasništvo države Bosne i Hercegovine, što je dobijeno sukcesijom bivše Jugoslavije ovim predloženim rješenjima se dobrim dijelom stavlja u dnevne budžetske da kažem potrebe, iako objektivno i prvenstveno bi trebali ići u razvojne projekte koji će omogućiti da kažem i samofinansiranje države Bosne i Hercegovine. Ja shvatam sve razloge zbog kojih smo dovedeni u ovu situaciju u vremenski cajtnot i znam da je masu toga bilo nemoguće brže uraditi pa vjerovatno i neka ekonomska rješenja se nisu mogla kvalitetnije ponuditi zbog okolnosti u kojima radimo i svega onoga što je iza nas, ali moram izraziti žaljenje što smo dovedeni u situaciju nekoliko prethodnih govornika je takođe istaklo tu činjenicu, da nešto što je zajedničko naše nasljeđe dovedemo u pitanje. Ako je to jedino rješenje šta ćemo to je tako. Takođe bi molio da uz svo kašnjenje koje već imamo, da nam se omogući ovi amandmani koji su sad došli, znate, tu je 11 amandmana. Ja bi volio da nam se ostavi prostora do sljedećeg zasjedanja Parlamenta koji je inače zakazan na Zajedničkom kolegiju 13. do 20., ako već kasnimo ovoliko vremena, volio bi da nam se omogući da pokušamo na izvjestan način pogledati ove amandmane. Ti amandmani i neke cifre mjenjaju unutar ovog cijelog projekta i da ovaj prijedlog zakona ostane na ovom zasjedanju na nivou prvog čitanja.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Cuplovu, riječ ima uvaženi zastupnik, zamjenik predsjedavajućeg gospodin Sead Avdić. 27
Dame i gospodo, koleginice i kolege poslanici, dragi gosti, ja takođe želim reći nekoliko riječi u okviru tačke 3. To je prvo čitanje, rasprava o principima, prije svega odnosi se normalno na tačku dnevnog reda to je zakon o ...sredstava sukcesije. Prije toga bi istakao sljedeće, a to je objektivno ovaj dom jača autoritet i jednostavno jača indignitet ovoga doma i u tom kontekstu, držeći se Poslovnika, Vijeće ministara očekujemo da u što skorije vrijeme dođe nacrt odnosno i od Predsjedništva Nacrt budžeta, odnosno Prijedlog budžeta za 2002. godinu s tim da smo bili dužni jel tako taj prijedlog budžeta razmatrati i već biti, uvesti u proceduru. 15. oktobra Predstavnički dom dostavit Domu naroda već 15 novembra Prijedlog budžeta za 2002. godinu. Ali uvažavajući objektivne okolnosti i funkcioniranja i nemogućnosti dolaženja do cjelovitog prijedloga rebalansa budžeta, uzmimo to u obzir i u tom kontekstu očekujemo da će u decembru mjesecu, da ćemo u decembru mjesecu odmah nakon rebalansa dobiti i prijedlog budžeta za narednu godinu. U tom kontekstu podržavam diskusije koje ukazuju na problem funkcioniranja BiH institucija. Drugo što želim da kažem jeste da prvi puta pred sobom imamo jedan dokument koji spominje termin razvoj, razvojni projekti i ulaganje u razvoj Bosne i Hercegovine i njenih entiteta. Što znači da u tom kontekstu objektivno jedna nova etapa ili jedna nova faza razvoja Bosne i Hercegovine i razvoja, odnosno u ekonomskoj tranziciji možemo reći slobodno da smo našli snage da razgovaramo i o razvoju i formiranju i ekstenzivnoj podršsci formiranje malih srednjih preduzeća, prestruktuiranju bazno energetskog sektora privrede u Bosni i Hercegovini, sve ono što čini ekonomsku tranziciju Bosni i Hercegovini. Kažemo da trošimo nasljeđe naših predaka i da to ne treba dirati. Logika na prvi pogled ispravna. I te kontraverze etičke su prisutne i kod mene. Ali, bivša država jeste nam ostavila ovih ukupno 158 i 138 miliona što u zlatu što u sredstvima sukcesije. Ali ostavila nam je i dugove. Dugove koji su višestruko veći od ovih sredstava sukcesije. Kako vratiti dugove koje smo nasledili? Postavlja se pitanje. Kako vratiti, ako nećemo ulagati u razvoj ove države Bosne i Hercegovine? Prije svega jednostavno jačanjem i oživljavanjem proizvodnje i stvaranjem preduvjeta za stvaranje jedne nove vrijednosti i stvaranje pretpostavke da možemo se oslobađati ovoga duga od 4,2 milijarde maraka. Ako se to uzme u obzir onda ja sam za razvoj, a čuvanje poluga u bankama za koje takođe trošimo sredstva, ne možemo to priuštiti u ovom vremenu. To je problem i u tom kontekstu sigurno da nismo imali, nema se jednostavno osjećaja da imamo drugog izlaza iz ove situacije. Ove godine nismo dobili donatorska sredstva, niti smo imali donacije od međunarodne zajednice i to treba kazati. S druge strane međunarodne finansijske institucije, posebno MMF nam ukazuje i govori da sva sredstva treba uložiti u vraćanje dugova, a ne u razvoj, što znači to su činjenice koje upozoravaju, ukazuju da smo mi pred svojevrsnim ispitom danas ovdje. Ovo je više od igre i više od improvizacije. Znači u tom kontekstu ja vas molim za razumjevanje i za shvaćanje aktuelnosti vremena u kojem živimo i u tom kontekstu da pokušamo danas i razmotriti prvo čitanje i usvojiti ove dokumente za razliku od stava Stranke za BiH koji su već u dva navrata iskazani. Ne vidim đta bismo mogli u naredih 10 dana poboljšati. U razvoju se znatno veća sredstva ulažu, to je oko 57 miliona, odnosno 62 miliona maraka. Sredstva će biti raspodjeljena shodno projektu o pristupu i kontroli od strane Vijeća ministara i ne vidim stvarno razloga da zaustavljamo ovaj proces. Ili ukoliko nećemo sva sredstva zamrznuti i ostaviti normalno kao nasljeđe unutar 28 jednostavno što se zove, odnosno nasljeđe sa apsekta jednostavno finansijskih sredstava s kojima raspolažemo. Ja vas molim još jedanputa da prihvatimo uz sve kontraverze koje se kriju terminološke, principijelne pa i logičke da prihvatimo Prijedlog zakona o raspodjeli sredstava sukcesije i principe koji se krije u ovom zakonu, a možemo kasnije preći na detalje i amandmane. Ono što bi ja htio predložiti, ne želeći zaustavljati ovaj proces. Naime, ovdje se govori samo o dva entiteta Republika Srpska i Federacija Bosne i Hercegovine. Nema trećeg, nije entitet, ali je Distrikt Brčko i u tom smislu smatram da je nužno ovim razvojnim projektima ostaviti obavezu Vijeću ministara, da ne bi intervenisao sa amandmanom da se Distriktu Brčko alokventniji dio jednostavno da od sredstava sukcesije. To je normalna logička jednostavno misao koja obavezuje VIjeće ministara da mora ispoštovati. Znači ne samo Fedracija i Republika Srpska, nego i Distrikt Brčko. Ja sam uvjeren da će Vijeće ministara prihvatiti ovu sugestiju da nebismo to amandmanom definirali i u tom kontekstu da nebismo dalje opterećivali proces amandmanskih intervencija ja predlažem znači da pored, poslije prvog čitanja, ako treba napravimo pauzu pa se pokušamo usaglasiti i da nastavimo drugo čitanje i usvojimo danas ova tri dokumenta koji su pred Predstavničkim domom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Avdiću. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Mirko Banjac.
Poštovana gospodo, cijenjeni gosti, nemam ja namjeru puno diskutovati, ali ja ovo doživljavam, ovaj zakon kao kad čovjek posegne za čarapom u kući, tamo gdje sakrio ostavio pa u nuždi došao da uzme, jer ga je muka natjerala. Ili strožom, tako ima jedan, dakle jastukom i nečim sličnim. Ostala su sredstva, a muka natjerala predlagače zakone da ih na takav način želi potrošiti. Ne bih čak rekao ni želi, nego mora. Bolje je reći mora, jer ovo je surova stvarnost Bosne i Hercegovine u kojoj se mora naći predaha u već, naći predah u već izgubljenom dahu. Jer prošlo je vrijeme, nema ekonomskog rasta, nema prihoda, nema od čega da se živi i poseže se za rezervom koja je jedina na raspolaganju kao živa sredstva. I gospodo, lično ne bih imao ništa protiv da se i tako troše sredstva, ali sa nešto drugačijim pristupom. Dakle, nisam ja za sentimentalne izlive ovdje, tugovanje za onim što je bilo i ko nam je ostavio, nego sam više za onim kako ćemo sutra. Hoće li biti sutra od ovoga koristi? Kakve i kolike? Da nam treba predah, treba. Ali bih više bio srećan i optimističan da je Savjet ministara bar u uvodnom izlaganju ponudio nekakvu projekciju razvoja, projekciju iz koje će se vidjeti da će se nešto dobro dogoditi ovakvim trošenjem. Ja nisam u cjelini, znači nisam protiv zakona, ali jesam nešto za izmjenjen pristup. Meni recimo odgovara u članu 4. ova stavka 3. To je sredstva za kreditiranje, jer kad kažem kredit, onda očekujem da se to vrati. Očekujem da će to biti ponovo naša sredstva oplemenjena dodatnom vrijednošću i ja to pozdravljam. Ali vas molim, ovdje treba da i ova skupština preuzme dio odgovornosti kad odobrava ovakav pristup zakonu da se reguliše i da obaveže Savjet ministara da vidi i da se prezentuje Skupštini koji će to razvojni projekti ući u kreditiranje, na koji način, kako. Da vidimo je li to sigurno. Imamo li povjerenja. Hoće li se to vratiti. Neće li to biti izgubljeno. 29 Za ono zašto nisam. Nisam da ova sredstva nekritički idu u potrošnju. Jer postavlja se i jedno pitanje posve jasno i ne suviše mudro – šta ćemo kad potrošimo? A potrošiti je lako. Zato bih ja više bio sklon da se ove stavke ostanu u ovoj razdiobi kako je naznačeno, ali kao pozajmnica gospodo. Ne bih ja dao da se ovo tako arči i rasipa, ali bi tražio domaćinsko poslovanje i garanciju da će se ovo državi vratiti. Vratiti, neka se razmisli u kom periodu i kada, kako, ali vratiti. Neka ostanu sve ovako kako piše, mada ima ovdje nekih stavki za koje ja ne mogu naravno, ni u zakonu nema precizirano. To je stavka član 4. stavka 4. to su pokriće troškova sukcesije za vanredne aktivnosti. Ja sad ne znam koje su vanredne aktivnosti. Vi vjerovatno znate koje su to vanredne aktivnosti. Dobro ovdje je greška kod mene. Dobro. Naredne aktivnosti. Dobro, dobro, to je jasno. Zatim, ovdje neraspoređena sredstva, očito da je ostalo nešto viška, ali zašto to ne raspoređeno, što to nije u stavci 3. recimo mene interesuje. Dajte da se to radi, oplemenjuje, ali sa dobrim projektima sa onim što može biti od koristi. Suštinski ja sam dakle za ostavljanje ovih stavki čak i ovako kako jesu, ali izuzev stavke 3. koja je potpuno jasna da ide, s tim da bi stavku 6. prebacio u stavku 3. recimo, dopunio je tim sredstvima. Ali bi tražio da Savjet ministara, posebno sa stavkom 3. pa i ostalima za koje sam rekao da bi trebale ići kao pozajmnice da budžeti entiteta vrate to Savjetu ministara to što su dobili kao predah. Neka nađu ako imaju projekciju razvoja, ako imaju projekciju pokretanja privrede, ekonomije, pa neka nađu i neka vrate, a neka im se sad da. A onda bi tražio od Savjeta ministara da napravi plan na raspologanje nad sredstvima sukcesije i da to napravi korisnicima, strukturi i namjeni uz precizne mjere kako da do tih istih sredstava Bosna i Hercegovina ponovo dođe. To je ono što bih ja želio i evo smatrajte ovo mojim skromnim prilogom ovoj raspravi. Taj plan raspolaganja dao bi mu takav značaj, obzirom da se ovo radi o važnim državnim sredstvima. Digao bi na taj nivo da ga usvoji parlamentarna skupština Bosne i Hercegovina. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Mirku Banjcu. Obzirom da se više niko ne javlja. E, pa javljajte se na vrijeme. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Buturović. Ako još neko želi radi se o prvom čitanju, neka se prijavi. Kad kažemo.
Ja ću kao i uvijek biti kratak. Neću ja dugo. Pošto sam se već jednom i javljao. Ja bih ovdje govorio o sve tri tačke dnevnog reda. Sve se vežu.
Ali samo u prvom čitanju. Očito.
Neću ja puno, samo o principima. Možda smo mi. Pošto smo mi sigurno jedinstveni u Evropi da ne kažem u Svijetu po ovakvoj konstituciji našeg državnog aparata. Možda je moj apel da u predlogu narednog budžeta i narednom stvaranju 30 jedne racionalne i ekonomične države malo vodimo računa o racionalizaciji ovoga činovničkog aparata kako entitetskog tako i državnog. Da napravimo efikasniju i funkcionalniju državu sa manje činovnika, a time i manjim platama. Druga stvar koju sam želio da kažem govori se o sredstvima iz sukcesije. Pošto sredstva bivše naše države, namjenska preduzeća u državi Bosni i Hercegovini prije rata su mislim učestvovali u stvaranju tog dobra bivše države u jednom jakom stepenu. Sada problemi namjenske industrije, ja sam jednom i postavio pitanje na koje nikad nisam dobio odgovor su jako naznačeni u Bosni i Hercegovini pa bi ovdje predložio da se o tome vodi računa, da se tim velikim preduzećima, odnosno firmama koji su imali puno zaposlenih ljudi, a sada vrlo malo ili skoro ništa, vodi računa o rasporedu tih sredstava na neki način ne da im se daju sredstva kao da im se podjele pa ništa više, nego da prestruktuiraju svoje programe i da naprave neke nove načine organizacije neke nove proizvodnje, ali zato su im potrebna određena sredstva. Pa bi evo ovom prilikom apelovao da se o tome povede računa. Znači o preduzećima namjenske industrije na nivou čitave države Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Buturoviću. Da li se još neko javlja? Ako se ne javlja zaključujem raspravu po točci 3. Znači radi se o Prijedlogu zakona o namjeni i korištenju imovine koju je Bosna i Hercegovina dobila po Sporazumu o pitanjima sukcesije u banci za međunarodna poravnanja u Bazelu. Prvo čitanje. Mislim mi se možemo izjasniti da prihvaćamo. __________________: Ja se izvinjavam. Nemojte tako. Ovdje je bilo nekoliko prijedloga koji, od osporavanja do .... [[nije uključen mikrofon, s mjesta]] Evo ispred Vijeća ministara, ministar gospodin Domazet.
U raspravi je izneseno nekoliko prijedloga koji bi mogli dovesti u pitanje samu osnovu ovoga predloženog zakona. Pa bih htio da kažem da ono što je Bosna i Hercegovina naslijedila u sukcesiji bivše SFRJ najvećim dijelom predstavlja obaveze. Dakle oko 2 milijarde dolara duga koji mi danas preuzimamo koji je bio predmet Londonskog i Pariškog sporazuma i koji mi danas otplačujemo, a kao dekoracija pojavili su se i ovi neki zaostaci. Prema tome nikakve sentimentalnosti nikakvih ocjena da je to nešto što nam je neko ostavio, mislim da takve ocjene nemaju osnova i ekonomski su one neodržive. Jednostavno mislim da treba sva osva sredstva pokušati aktivirati, najveći dio njih usmjeriti u razvoj. kada je riječ o prodaji zlata, vi imate dva pristupa. Jedan tracionalnistički pristup koji još uvijek vjeruje u zlatno važenje i devizne rezerve temelji na zlatu. Zlato je kao i svaka druga roba podložno tržišnim kolebanjima. Ono relativno gubi svoj značaj i novi pristup u rezervama monetarnim uglavnom temelji na ekonomiji, na zdravlju ekonomije. Vi znate da je 71 31 godine pod Niksonovom vladom praktično prestalo zlatno važenje i od tada više niko ne govori o zlatu kao podlozi nekog novca, nego je to prije svega ekonomska stvarnost, ekonomski rast, perspektive rasta itd. Ja ću vam samo navesti podatak da je u prošlom mjesecu dolar skočio ponovno na svoju vrijednost nakon što su objavljeni zvanični podaci da je promet u oktobru mjesecu bio 7% veći nego u septembru. I to je podiglo vrijednost dolara. Ništa drugo. Nemojte biti zarobljenici starih predstava iz Breton Butsa iz 1944. kada je uvedeno zlatno važenje kao neka prinudna mjera. Dakle toliko o tome. Nemojmo lamintirati to nisu racionalni, nisu ekonomski utemeljeni razlozi i ako ćemo dati odgovor dakle i na ono što je kolega dr Kovačević rekao šta će to biti podloga. Pa nama je sada, mi imamo veoma čvrstu podlogu KM u EURU, odnosno u konvertibilnim valutama, biće tu i dolar , biće tu i druge, biće tu i EURO, najvećim dijelom dolar i EURO. Imaćemo naš kurst vezan za EURO, prema tome nikakvih uticaja nema prodaja ovog zlata ni po vrijednosti ni po samom sadržaju na našu budućnost, budućnost naše KM. A, ako iz tog novca pokrenemo neki ekonomski rast imaćemo i bogatstvo u fabrikama i objektima. Imaćemo prije svega psihološka očekivanja da ova zemlja ide u ekonomski rast. Dakle mislim da ja najveći dio prijedloga upravo bio vezan za ovo i smatram da ne postoje razlozi da se ovaj prijedlog dovede u pitanje. Drugi prijedlozi su kako sam razumio bili vezani za način upotrebe novca. Mi veliki dio nesporazuma imamo u tome što vi imate zakon koji je upućen prije dva mjeseca ili prije mjesec i po dana, a mi govorimo i ja kao predlagač sam govorio o zakonu o smjernicama zapravo za izmjene zakona u smislu sporazuma koji smo imali na Koordinacionom tijelu za ekonomski razvoj 25. novembra kada je i sa rukovodstvima entiteta, vladama entiteta usaglašen novi pristup reguliranju, raspodjeli imovine dobivene sukcesijom. Osnovno je to da ta sredstva u ekonomskoj namjeni za razvoj moraju biti profitabilno upotrebljena i mi ćemo naći načina da se osigura da to bude striktno provedeno i svi projekti koji budu održavali, osiguravali samoodrživost tj. profitabilnost pozitvan kešflao itd. svakako će kod institucija koje budu upravljale ovim sredstvima imati prioritet, odnosno biće prihvatljivi i obrnuto. I diskusija na tu temu je mislim preuranjena, osim principa da to moraju oddrživi projekti koji vraćaju novac, uvećavaju i osiguravaju integralnost novca za razvoj. Distrikt Brčko svakako će se naći na našim, nalazi se u koncepcijama upotrebe razvojnih sredstava, ali ja ne bih išao na to mi sada nekih dio odvajamo za Distrikt. Jednostavno kompanije iz Distrikta Brčko će se pojaviti kao kandidati preko raznih institucija koje će plasirati ova sredstva i mislim da tako mogu svakako koristiti sredstva. U suštini mislim da je prijedlog zastupnika Avdića sasvim ste strane opravdan. Ne smijemo zanemariti kompanije iz Distrikta Brčko i one će biti obuhvaćene ovim prijedlozima svakako. Evo toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Domazetu. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Banjac. 32
Ja se gospodo ne bi javio da sam dobijo odgovor na moj prijedlog. Ja nisam dobio odgovor. Ja dakle nisam ni jednim gestom sporio raspodjelu sredstava, nego sam tražio da ona ne idu u sferu bespovratne potrošnje, nego da se daju kao pozajmnica. Čak šta više ja bi sada imao ovdje, iako nisam ekonomista, jednostavno mogao bi da dam nekoliko prijedloga da se ta sredstva sačuvaju na izdvojenom računu i da tu se da kažem stalno vraćaju, odatle stalno investiraju. Meni je neprihvatljivo da se oko polovine sredstava bespovratno troše. To bi gospodo bila da kažem ne samo nedemokratski potez, nego bi to bilo i nezaslužena pomoć sadašnjem Savjetu ministara da vas pomjerimo iz mrtve tačke i pitamo se šta će biti za godinu dana kada dođu drugi i kako ćemo njih pogurati na isti način. Ja bi htio da vas pomognemo preko ovoga načina, da to bude pozajmnica. Da to bude pozajmnica entitetima za namjene koje ste predvidjeli, ali molim vas da se ta sredstva vrate. Da ta sredstva ostanu kao trajna baza za korištenje u nedaj bože prilikama i za nedaj bože prilike, ili da ostanu interventna i u smislu investicija, u smislu kreditiranja novih programa i projekata. To je bio moj prijedlog. Ako vi gospodo mislite da to nije dobro, to je nešto drugo. Ja bi volio i da čujem obrazloženje zašto ovo nije dobro. Ne sporim dakle, nisam pristalica čuvanja para na računu uz bilo kakva, para je najmanje vrijedna kada leži. Ja bi želio da se obrće i da od toga imamo koristi. Eto to je.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Banjcu. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Bjelobrk, a neka se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Kovačević. Dugo je do 4 svi ćemo doći.
Uvaženi ministre zamoliću vas slijedom inicijative gospodina Lolića još nekih uvaženih kolega. Zainteresovan sam kao mogući predlagač amandmana da nam tačno pojasnite, ja moram priznati takođe da nisam dobio tu informaciju. Zašto se ova sredstva u konceptu ne mogu tretirati kao povratna, recimo (Rivolving) fond ili bilo koji drugo oblik, jer postoji jedna vrlo razumna intencija kod uvaženih kolega dakle da omogućimo plasmane, ali na način da ova država ova sredstva ubuduće koristi kao jedan stalni razvojni fond i da mu tako pridružimo moguću redistribuciju recimo u sadašnjem angažmanu. Zamolio bi vas malo preciznije obrazloženje. Mislim da to zaslužuje pažnju.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Bjelobrku. Prije riječ uzme uvaženi zastupnik gospodin Kovačević, ja bi ovdje upozorio vas, mi neke stvari zaboravljamo. Ovdje postoji jedna druga mogućnost ako to VIjeće ministara povuće ovaj zakon pa bude nešto drugo raditi. Mi smo izvještaj Komisije dobili 28. gdje su amandmani. Ja ne vidim kako mi sad možemo ako razgovaramo o ovom prijedlogu, jedino ako sugeriramo Vijeću ministara da povuče ovaj zakon. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Kovačević. Ako Kolegij dozvoli. 33
Poštovani poslanici, ja moram replicirati uvaženom kolegi Domazetu iz razloga on ima marketinški pristup novcu, a ja imam monetaristički pristup. Vama je svima poznato, to je meni poznato ne bi htio, mada nije gospodin Domazet mislio da ja ne znam da je novac roba, ali je ja sam govorio o tom da je najkvalitetnija roba koja najlakše se pretvara u novac i koja je najstabilnija roba. Prema tome to ja mislim da je to znači, a ja znam da je zlatno pravilo važenja kao podloga za izdavanje novčanica da je ono napušteno. Znamo mi isto svi to da je stabilni uslovi privređivanja i dobra ekonomija uslov stabilnosti valute. Da ne mora sad to sad naramke zlato se čuvati, ali ja nisam zato da se najkvalitetnija roba pretvori u novac pa da se ide u potrošnju, da je onaj procenat tamo u penzije, o tome sam ja govorio uvaženi gospodine ministre. Ja se zahvaljujem toliko.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Kovačeviću. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Bilbija.
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi predsjedništva, kolege, poslanici, dame i gosti. Mislim da mi nećete zamjeriti, a evo ja ću vam ispričati jednu priču koju čitaju djeca u prvom razredu osnovne škole. Vrlo ću je pojednostaviti, a mislim da se mi možemo naći u toj priči. Čovjek je svako jutro išao u prodavnicu i kupovao tri hljeba ili kruha kako ko kaže i onda ga jednom prodavac pita, zašto uzima tri. A čovjek odgovara – jedan vraćam dug, znaći kupuje svojim roditeljima, jedan kupujem za svoju porodicu, suprugu i sebe, a jedan kaže dajem u zajam. Znači daje daje dok ima, narednim generacijama od kojih očekuje kada dođu u njegov stadij da će i on imati taj dug. Prema tome u ovom slučaju kada je riječ o ovim sredstvima sukcesije mislim da se možemo naći u toj priči. Jeda ndio vračamo dugove, jedan radimo na tome da možemo opstati, a jedan ostavljamo za razvoj zaostalog putem projekata putem ostaloga. A znamo kada neko čuva ili novac ili zlato. Kad završi i proces i obezbjeđuje svojoj porodici i stanovanje i normalan i uredan život, a ono što preostane čuva za neku bolju budućnost ili čuva, ako mu nedaj bože zatreba. Mi smo u ovom trenutku da nam je i zatrebalo, ali nešto da ostavimo. Prema tome ovdje ima razloga i za diskusiju i razloga, odnosno načina da nađemo saglasnost. Što se tiče projekta ja se slažem, ali Vijeću ministara dati zadatak na koji način iako sad to treba razmisliti poslovnički. Vjerovatno će i Parlament biti u prilici da odlučuje o tome gdje će ta sredstva ići i na koji način će se dati da li putem kredita, da li putem nekih drugih načina. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom gospodinu Blibiji. Da li se još neko javlja za riječ. Riječ ima predsjedavajući ministara gospodin Lagumdžija. 34
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, cijenjene kolege, ministar Domazet će sigurno imati puno prilike i u drugom čitanju na konkretne primjedbe da odgovara. Ja sam dužan ovom prilikom s obzirom da se o raspravi o tri tačke, bez obzira što su neki govorili o jednoj, ali manje više kada govorite o jednoj vi objektivno govorite o sve tri. Jer ovo su ipak povezane stvari. Pošto je ovdje povezano nekoliko konceptualnih i strateških pitanja. Ovo je prvo čitanje. Dužan sam da kažem nekoliko riječi na tu temu. Da vas podsjetim Vijeće ministara je ministrica za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose Hadžiahmetović je izlagala ovdje Globalni okvir ekonomske strategije koje je Globalni okvir ekonomske strategije ovo vijeće ministara. To Parlament nije usvajao, to je Parlament primio k znanju jer je takav Poslovnik, ali mislim da je to ono o čemu se mi krećemo. Mi imamo dakle strateška dokumenta te vrste. Mi smo takođe u okviru naših aktivnosti u Vijeću ministara u okviru Koordinacionog odbora za ekonomski razvoj i evropske integracije u saradnji sa entitetskim premijerima i nadležnim ministrima definirali neke elemente realizacije takvog jednog programa. Da vas podsjetim mi smo sve ovo bazirali na jednoj vrlo sumornoj slici stanja koje imamo. To smo sve radili prije 11. septembra, a 11. septembar je dao nekoliko dodatnih elemenata na koje niko na planeti nije računao, pa tako ni ovo vijeće ministara. Samo da vam kažem da u zadnjih nekoliko sedmina su se stvari dramatično promjenile u svjetskoj ekonomiji, ne samo u odnosu šta je zlato, šta je, evo da vam podsjetim samo da se očekuje da će zemlje u razvoju koje su imale planirani rast u narednoj godini 5,8%, mi spadamo u te zemlje u razvoju nažalost, visoko razvijene zemlje će imati manji rast, baš zato što su visoko razvijene pa ne mogu tako brzo ni da rastu. Zemlje u razvoju je planirano da će 2002. godine, mi smo od tih pretpostavki pošli kada smo kreirali, ovo nije isisano iz prsta i ovo nije rađeno po principu hoćemo li 12 vamo ili 14 tamo. Želim da upoznam Parlament, čak je bila ideja u dogovoru sa Predsjedništvom, čelništvom Parlamenta. Imali smo jednu ideju čak u Vijeću ministara da napravimo jednu zatvorenu sesiju, da upoznamo članove Parlamenta sa ukupnom ekonomskom situacijom u Svijetu i sa našim strateškim pravcima koje treba mi između sebe da znamo. Možda nije ni to za odbaciti u jednoj drugoj situaciji koja, ali smo odustali od toga zato što smatramo da bi dobro bilo da u okviru nadležnih komisija možda napravimo jednu ozbiljnu raspravu između sebe da se upoznamo gdje mi idemo u naredne 2, 5 ili 10 godina. Jer mi koji ovdje sjedimo u narednih 2, 5 i 10 godina, ako nas zdravlje posluži, niko od nas neće svih 10 godina biti vlast ili opozicija. Neki će malo vako, malo nako, mjenjati će se to i dužni smo bar da znamo neku globalnu sliku sveg atoga. Mi kao odgovorni ljudi, pošto imamo sada više uvida u te informacije dužni smo da neke stvari prenesemo ovdje, ali da ostanu ipak za našu upotrebu. Dakle, mi polazimo, pošli smo od činjenice da je to što će rast društvenih proizvoda zemljama u razvoju sa 5,8 planira u idućoj godini evidentno past procjenjuje se na 2,2 u idućoj godini. Zemlje u razvoju otprilike kada su u pitanju, kada je u pitanju njihov izvozni artikal, koje su sirovine očekuje se ono na čemu smo mi vrlo zavisni. Vi znate da mi uglavnom izvozimo nešto što je sirovina, uključujući i sirovinu franko šuma. Da će vrijednost sirovina na svjetskom tržištu pasti otprilike 40% u velikoj mjeri narednih godinu dvije dana, kao rezultat 11. septembra. Kao rezultat 11.septembra ekonomski rast u ovoj i idućoj godini će biti u Evropskoj uniji negdje oko praktično u visoko 35 razvijenim zemljama najmanji u 20 posljednjih godina, uključujući i SAD. Zemlje OECEDE-a ne OSCE-a gdje smo mi, nego OECEDE-a, zemlje visoko razvijene Evropske unije Amerike, Japana, Kanade u zadnjem kvartalu ove godine će imati negativni rast društvenog proizvoda. Sasvim prirodno u takvoj situaciji mi smo od pošli od pretpostavke, vama je poznato do kraja ove godine trebamo, Ante je govorio, ministar Domazet je govorio o dugovima koliki su. Mi ove godine treba da vratimo oko 70 miliona dolara, projekcija iduća godina će biti još grublja oko 100 miliona stiže na naplatu. 2003. oko 110, 2004. oko 110 na ovom nivou zaduženja, 2005. se ponovo vraćamo na negdje 90, pa 2006. 70 i taj se dio održava do 2010. godine, ako se ne budemo mrdali. Dakle naredne 2-3 godine imaćemo još jaći udar u situaciji u kojoj će ekonomija uslijediti. To treba znati. Takođe, dužan sam vam reći, mislim to su pretpostavke od kojih smo mi pošli. Mi smo bazirali svoj razvoj na tome da bez obzira ko da dođe kao Vijeće ministara da bi održali glavu iznad površine, da bi se negdje u narednih nekoliko godina poćeli uspješno vraćati u društvenom proizvodu koji smo imali 90.-te. Dakle projekcija da do, koju smo radili do 2010.godine ima dva, kratkoročni dio 2005. i 2010. Mi moraćemo održati rast društvenog proizvoda negdje na oko 6% u prosjeku do 2010. godine što je ogroman napor za jednu zemlju da bi se ostali iznad površine. Očekujemo da do 2005. da bi se izvoz morao povećati sa sadašnjih 12 na nekih 16% povećavati godišnje. Ne možemo bez toga izdržati ove cifre. Investicije ćemo morati održati da 20% društvenog proizvoda koji bi trebao da raste pri čemu moramo izvršiti radikalno prestruktuiranje tih investicija da tako kažem na određen način da sa nekih 16% investicija koje sada ide u javnu potrošnju od 20 da to oborimo na nekih 11% u javnu potrošnju, a uglavnom investicije budu ono što nije javna potrošnja. Takođe naša projekcija je bazirana na tome da trgovinski deficit u naredne, nismo mogli planirati dalje, u naredne tri godine smanjimo sa nekih 21% društvenog proizvoda na nekih 11% društvenog proizvoda. Ove parametre vi ne možete zadržati da tako kažem, a oni ako ih zadržimo kao cjelinu oni mogu imati smisla i držati vodu. Inače prije jedno 2 mjeseca sam vidio, predsjednik jedne zemlje kako se slikao pred izbore pred zlatnim rezervama svoje zemlje. I mislim i to je takođe nešto što se može raditi. I to vrlo lijepo vjerovatno vizuelno izgleda. Inače ta zemlja je zemlja koja će iza nas ostati zato što još nije primljena u Vijeće Evrope. Zemlja se zove Bjelorusija, predsjednik se zove Vukašenko. I to jeste način razmišljanja. To sigurno ima svoj efekat u popularnosti. Ja u to uopšte ne sumnjam. Međutim mi moramo ovdje razjasniti šta podrazumjevamo pod razvojnim projektom. Dužni smo reći pod razvojnim projektima mi ne podrazumjevamo potrošnju. Sve što je ovdje odvojeno za razvoj negdje oko 80% je planirano da ustvari kroz konkretne programe se završi, ne da ovaj parlament, ili nedaj bože Vijeće ministara, ili entitetske vlade određuju koji će to biti projekat, nego da kreiraju milje i okvir u koji će najniži preduzetnički nivo biti, prijavljivat se kod tih projekata i već postoji čitavi mehanizmi. Ukoliko je neko zainteresovan ministar Domazet može i o tome govoriti ukoliko Parlament želi, kako se planiraju da se ta sredstva praktično uvišestostruče kao sredstva koja će biti sredstva za pojeftinjenje kapitala za poduzetne ljude, a ne da mi ovdje kažemo 100 miliona ćemo dati u ovaj region, 50 u onaj, pa sad Parlament to nateže. To se ne radi nigdje na planeti. To se ne radi ni u jednoj zemlji, ni u Sjevernoj Koreji. I mi jednostavno smo smatrali da ovdje pod razvojna sredstva mislimo na sredstva koja treba da pojeftine. Zašto smo pošli od pojeftinjenja? Zato što smo radili nedavno, dobro analizirali smo rezultate studije koja je rađena sa 36 međunarodnim finansijskim institucijama Svjetskom bankom, Evropskom bankom za razvoj i Evropskom unijom koja je govorila o tome koja su ograničenja, zašto ljudi ne ulažu više. Zašto direktni strani investitor ne dolazi ovdje više. Na prvom mjestu, na prvom mjestu je finansiranje. Mi smo definisali 4 top, 4 najveće barijere za strane investitore. Prvo je finansije, skupi krediti. Pazite, krediti se ne prave jefitni tako što se, to nam neda ni Međunarodni monetani fond ni kad bi htjeli, jer ne može država se ... sa jeftinim kreditima jer pojeftinjenje kredita znači manju finansijsku disciplinu. Mislim, jednostavno i kada bi mi htjeli da nekom dajemo kredite po 2, 3% kamata to ne možemo. Postoje dakle mehanizmi kako se to može raditi. Pošto je najveća barijera bila skupe finansije stranim investitorima, mi smo smatrali da ovim mehanizmima treba da omogućimo da se ta barijera prvo da tako kažem smanji. Da budu krediti jeftiniji. Ali, postoje mehanizmi dozvolite koji su je li mislim ipak ekspertno stručni, nema potrebe objašnjavati ni na Vijeću ministara, čak ni u okviru nekog ministarstva, kamoli na Parlament da ulazimo u takve detalje. Ali to je prvi strateški cilj. Drugi strateški cilj je smanjenje poreza jer je to druga barijera koja se pojavljuje i upravo ovi projekti trebaju biti razvojni kada se govori o razvoju, mora biti. Treća je politička nestabilnost. Mi moramo povećavati političku stabilnost. Reću na kraju zašto smo mi ovo predložili u kontekstu političke stabilnosti. Četvrti nije toliko bitan za ovu raspravu, on je infrastruktura, ali pustimo je sad. Pošto su ovdje mnogi govorili o tome o jednoj psihozi u koju mi ulazimo. Da su ovo neka sredstva ko biva koja su sad čuvana decenijama i sad se ona najednom raspućuju. Ja bi vas zamolio da ako već hoćemo da razgovaramo u nekim poredbenim kategorijama, zamislite kojim slučajem mi se sad osjećamo kao neko kome je otac ostavio kuću, lijepu veliku kuću, jednu malu vikendicu i jako puno dugova koji otprilike koštaju reda veličine nekih 8-9 tih kuća i vikendica. E sad pazite. Sad kad vam fino ostavi možete se odreći familije i to je rješenje. Mi o tim kategorijama nismo razmišljali, ja moram priznati. Dakle, šta možete uraditi? Možete uraditi pod 1. Možete prvo svojom voljom prodati kuću, prodati tu vikendicu i vratiti dio duga i reći dođem ti još 7 tih kuća i vikendica i onda pošto ste školovan čovjek zaposliti za platu i reći svom djetetu, unuku, praunuku, da znaš morat ćeš raditi kod njega za tu i toliku platu i ne brini za 17 generacija vratićeš to. To je varijanta a. Može, ako se tako dogovorimo, to možemo svojom voljom. Varijante b. koju možemo takođe svojom voljom da prodamo tu malu vikendicu, da otplatimo dio dugova, da pokažemo da smo ozbiljni ljudi da smo, da vikendica nam nije sada najvažniji problem, da uložimo svoje znanje, svoj rad i svoje poduzetništvo tako što ćemo na bazi te kućice uspjeti da pokrenemo neki biznis i to što najbolje znamo i umijemo i da probamo na bazi toga vratiti te dugove što prije i svojoj familiji ubudućoj ostaviti i tu kuću i ostaviti i mogućnost da ima neki biznis na kojeg će moći fino da od svog rada i svog znanja to vraća. To je drugo rješenje. Mi smo se opredjelili za to drugo. Da znate ukoliko se ne dogovorimo, ima treće rješenje. Treće rješenje se zove, pošto niste skontali šta ćete s kućom, dugovima, s familijom sa umrlim roditeljima, onda fino dođe sud, proda kuću, vikendicu, prinudno to naplati, izvisi vas na tablu. Sumnjam da ćete tad dobiti posao. Dakle ako se ne dogovorimo ovo treće nam sleduje. Ja pretpostavljam da sam bio malo opširan, ali 37 vrlo jasan. I mi smo se opredjelili zato da imamo jedan aktivan odnos, da probamo se ponašati kao neko ko je roditelju zahvalan što je dobio tu kuću i tu vikendicu, a dugovi, pa valjda je roditelj znao zašto je i nije ni on to sam radio i to je izgleda kroz više generacija išlo. I zato na kraju, pošto je ovdje bilo konkretno, dakle zato mi ne možemo govoriti o planovima koji bi išli na Parlament, jer bi to onda zvučalo i bilo nešto što je praktično što nam ne može dozvoliti ni MMF što znači da ćemo mi na Parlamentu određivati koja će firma da otkupi koja ne. Dakle to nisu mehanizmi na koji se to radi. Ali želim reći dakle da ovaj dio za razvoj je što bi rekao Boro i revolving dio. I što se tiče budžeta 2002. godine mi ćemo to uzeti kao, mislim da je to dobar zaključak, ali sam dužan da vam kažem da smo dobili pismo, ja sam ga dobio u kapacitetu predsjedavajućeg Vijeća ministara zajedno sa entitetskim premijerima u kojem Misija međunarodnog fonda, monetarnog dolazi s nama da vodi pregovore, kako oni kažu dvije faze o budžetima za sljedeću godinu. Dinamika je otprilike sljedeća – oni očekuju da bi mi do kraja novembra usvojili rebalans za 2001. i usvojili ovo što je sredstva za sukcesiju, da ne bi došlo ona prinudna naplata i sve ono; da u sredinom decembra dolaze na jednonedeljne razgovore koje bi vodili o budžetima za 2002. godinu u funkciji dolaska do Stendbaj aranžmana, po mogućnosti do proljeća sljedeće godine; da sredinom januara Izvšni odbor Svjetske banke i MMF razmotri ono što je snama ovdje našao u decembru mjesecu; da negdje početkom februara se završi s nama u drugoj rundi razgovori o Stendbaj aranžmanu, imajući u vidu i budžetsku projekciju za 2002. koju bi tada radili i da negdje u martu mjesecu Izvršni odbor MMF i Svjetske banke prihvati takvo nešto kao Stendbaj aranžman, osnove za njega i uvede nas u vrijeme u koje mi možemo usvojiti na bazi takvog jednog aranžmana budžet za 2002. godinu. To je naš plan koji želimo ovdje da kažemo i s obzirom da je gospodin Domazet već govorio o trouglu entiteti, BiH, MMF taj trougao je ustvari kvadrat. Anto je bio fin. To je Vijeće ministara, jedan entitet, drugi entitet i MMF. Jer entitetske vlade obadvije i Vijeće ministara djeluju kao tri tačke u prostoru i MMF je četvrta. Naša ideja je bila da imaju dvije tačke. Mi i MMF. I upravo zato sve ovo radimo, budite uvjereni sa punom ozbiljnošću da nikom od nas ne pada napamet da ta raskućujemo ono što je toliko mukotrpno eto skupljeno. A što se tiče ovih firmi, to je trebalo prodati. Ko god je u stanju da proda za ove pare, firme da ih sad ne licitiram imena koja su ovdje spominjana, neka mu je sa srećom. U ovoj zemlji nažalost jako malo firmi ima koje neko hoće da kupi za pare koje mi bi voljeli. I te firme se mogu nabrojati vjerovatno na prste jedne ruke. Drugim riječima, ja nemam potrebe govoriti o onim drugim firmama, naročito ih licitirati imena, jer njihov broj je jako mali. Ovo sam se samo javio da vam kažem da imate u vidu da mi sa punom ozbiljnošću znamo šta radimo. Svjesni smo situacije u kojoj se nalazimo, svjesni smo da zaustavljane ovakve situacije znači ništa drugo nego prinudnu upravu, pa onda neće biti ni kuće ni vikendice, ni zlata normalno. Ostaće Vukašenko na horizontu kao perspektiva.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Lagumdžiji. Ja napominjem da smo mi na prvom čitanju povodom ovog zakona i me ćemo trebati izjasniti na kraju znači ove točke dnevnog reda, a nama opet ostaje mogućnost ona da 38 sukladno članku 94. stav 3. – ako postoje novi aspekti koje Komisija nije mogla uzeti u obzir da se znači i tada mogu uvažiti amandmani. Da li ima još neko prije izjašnjavanja o principima? Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Lolić.
Drago mi je da smo ovako razgovarali. Ovo je stvarno postao Parlament, ali ja mislim da ima rješenje. Gospodin Banjac ga je iznjio. Znači mi smo svi zato da ne treba pare bezveze potrošiti. Ja bi kao neko alternativno rješenje prihvatio upravo ono, znači da se može dati PIU, ali kao posudba ili kao kredit i da se Fond PIA ako oni budu obaveže da u roku od ne znam da li je godinu, dvije dana to mora da vrati. A onda postavljamo tamo, ako već imamo dobre direktore, svaka čast, ako nemamo postavimo prave neka to vrate. Ja mislim da je to prelazno rješenje i da onda s tim možemo ipak biti svi zadovoljni.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Loliću. Ovo će trebati biti amandman i kada budemo glasati o drugoj fazi, normalno ovo su nove okolnosti koje. ...govori s mjesta. Molim vas nemojte tako, radi se o principima gospodine predsjedavajući, a princip je da li, kako sredstva trošiti. To je princip. ja hoću da se definiše. Ja se izvinjavam.
Pazite o čemu se radi. Ja se izvinjavam. Nije mi prijatno. Zašto se izbjegava odgovoriti na pitanje? To je ključno pitanje, ključni problem. Gospodo, radi se o principu. Umjesto davanja u potrošnju davanje pozajmnice. To je princip. To je princip na kome, koga treba upravo o čemu treba glasati. I sad ja, ako to nije prihvaćeno kao princip ja neću glasati. Ja nisam. Znači ja sam zato da se sredstva obrću, da se s njima pomažemo, da im dajemo, dakle da ne leže. Pustimo to gdje su, kako su, što su. Ali, molim vas prihvata li predlagač zakona princip posuđivanja, čak i nekim subjektima pod veoma, veoma povoljnim okolnostima ona sredstva koja idu na kreditiranje ja ih apsolutno podržavam i na kraju to je i moja želja bila. To je nekih 84 miliona ide u kreditiranje, koliko sam ja u raspodjeli, 30 miliona su ono što sad i gospodin Lolić priča su, ja predlažem da ne idu kao bespovratna, nego kao posudba. Dakle ona sredstva namjenjena neraspoređena takođe da idu u fond, onu tačku 3 za kreditiranje. Ako je to moguće. Naravno da mi sada, vi se nemojte ljutiti na nas. Ostavili ste malo vremena. Nije bilo prostora, mi smo danas dobili konačan tekst zakona na klupe i to razumijem i ja nisam došao ovdje da kritikujem već sam došao 39 da razgovaram. Dakle, gospodine predsjedavajući, ako treba 10 minuta pauze da Savjet ministara definiše i prihvata li to ili ne prihvata, ako ne prihvata da se znam izjasniti. Nemojte nas dovoditi u poziciju da ne znam o čemu se izjašnjavam. Ja bi želio da znam. Evo, ja se nadam da se niko ne ljuti ovdje, niti ima i jednog razloga.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Banjcu. Da li ministar Domazet želi obrazložiti?
Pošto radim dugo sa AMMF pokušaću sad da upravo, uključujući i njihovu logiku dam odgovor na ovo pitanje.
Nemojte vi odgovor, nas zanima konkretno jasno da li vi ovo uvažavate. Jesu li to principi?
Upravo za zastupnika Banjca pitanje, mislim da davanje pozajmnica u vezi sa izmirivanjem dugova koji se odnose na entitetske proračune i na proračun institucija BiH ne dolazi u obzir. Zato što je to što to nije rješavanje problema čišćenja starih dugova i obaveza i što je to stvaranje obaveza opet samo na nekoj dužoj osnovi. Dakle, neraščišćavanje stanja na kome se insistira i koje mi na kraju moramo da obavimo. Što se tiče razvojnih sredstava, ta razvojna sredstva su, razvojna sredstva moraju biti u integralnom obliku održavana. Dakle mi možemo to na razini Vijeća ministara da imamo objedinjeno, ali moramo dislocirati, mislim princip je da dislociramo nadležnosti za upravljanje tim sredstvima tj. odlučivanja o tim sredstvima na entitetskoj razini za jedan određeni obim tih sredstava i pri tome ako kažemo da ta sredstva moraju na entitetskoj razini biti u integralnom obliku to se podrazumjeva. Ali mislim za taj drugi dio problema, znači sredstava razvoja da bi ovaj princip bio provodiv. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru gospodinu Domazetu. Da li je uvaženi zastupnik gospodin Banjac zadovoljan odgovorom?
Nisam zadovoljan.
Pa šta ćemo. Glasamo o principima. Da li još neko još želi riječ prije glasanja o principima ovoga zakona? Ne želi. 40
Gospodine Mario. Mislim da budemo jasni. Ja ne znam, bojim se da mi ne ostanemo samo da se nismo razumjeli. Gospodine Banjac ovdje ima, pošto ovdje znate suviše je kompleksna materija i sasvim je logično da često kad razgovaramo da ne mislimo možda na iste stvari. Tako da ja želim da sklonim mogućnost bilo kakvog nesporazuma da ste vi mislili jedno, mi odgovarali drugo. Postoje ovdje, nazovimo ga dvije grupe sredstava. Jedna su sredstva definisana u iznosu od 17 + 34 miliona za stare obaveze entiteta koje opet idu prema, kroz državni da tako kažem uglavnom, kroz državni kanal. Hajde nazovimo ga tako prema stranim kreditima, prema kreditima od ranije. Da li ta sredstva mogu biti pozajmnica. Ministar Domazet je jasno rekao ta sredstva ne mogu biti pozajmnica. Dakle ono što se sad opredjeljujemo da dajemo za stare obaveze kao što je obaveza prema međunarodnim finansijskim institucijama 8 miliona, onaj dug od ranije 4 miliona, 4 i 600 i 51 milion sa 34 + 17 za obaveze entitetskih budžeta koji su u velikoj mjeri prema praktično obavezama BiH. Za taj dio na pitanje može li to biti pozajmnica. Ja vam mogu reći moj odgovor ministra Domazeta, vas svakog ovdje razumnog. Dobro bi bilo da može, nažalost to ne može biti pozajmnica po odgovarajućim međunarodnim finansijskim institucija pravilima. To je vrlo jednostavan rad. To je dakle razlog zašto ne može. Ne zato što mi ne bi željeli, nego drugim riječima, to može da se, možemo se usaglasiti da znate šta su vam rekli. Vi sad možete biti za i protiv. Ali, jednostavno to je tako. I mi smo. Dakle taj dio ne dozvoljavaju. Samo malo, samo malo, taj dio ne dozvoljavaju. Dakle to je iznos odprilike nekih 20% ukupnih projektovanih sredstava, ali pošto je to svakako stara obaveza nema razloga da se varamo, varakamo sami sebe, jer je to preuzimanje obaveze od ranije plačanje o para od ranije i to nije sporno. Ono što mi kao princip možemo ovdje dogovoriti i što se mi možemo kao Vijeće ministara ukoliko da tako kažem postoji ovdje, jer ova sredstva zaista treba da idu na način koji svi zajedno želimo, a to je ova sredstva koja su za razvoj što vi kažete bez obzira gdje su da se ta sredstva moraju davati na kreditnoj osnovi da ona budu u funkciji razvoja kao nešto što nećemo trošiti, nego držati kao mehanizme i ukoliko je to vaš amandman mi smo, samo da budem vrlo jasan. Naša namjera jeste bila to da radimo, ali ukoliko smatrate da to treba da se precizira zakonom mi se o tome možemo vrlo jednostavno izjasniti i ukoliko time rješavamo nesporazume na nivou ovog parlamenta mislim da smo napravili ogroman pomak. Naša ideja je vraćam i zato ovaj nesporazumi koji su bili, ja sam shvatio o čemu se radi. Zato sam i pravio ovu metaforu. Ti uslovno rečeno gospodine Banjac ona vikendica, to ne možemo posuditi, to moramo opravdati. Eto. A ovo ostalo se može što kažu posuđivati. I mi se možemo sada vidjeti na koji način, ukoliko vi prihvatite ovo kao princip, mi možemo ovo da tako kažem u jednoj dobroj volji proći na ovaj način kroz ovo i onda u drugom odmah sada da vidimo šta to amandmanski znači da se to definira i da idemo dalje. Jesam bio jasan?
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Lagumdžiji. Znači, možemo se izjasniti u prvom redu o principima povodom ovog zakona uz ovu dopunu. 41 Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Ima li suzdržanih? Nema. Konstatiram da smo znači usvojili ovaj zakon u prvom čitanju sa 35 glasova, bolje reći svih. Sada ako se vi slažete i ako smatrate da postoje uvjeti, ovdje je bilo govora o mogućnosti prelaska i na drugo čitanje, pa da ovaj znači zakon usvojimo uz ovaj amandman koji znači mi zastupnici podržavamo prihvatamo da bude sastavni dio teksta. Da li ima neko ko misli suprotno, da ne trebi ići u drugo čitanje, jer ćemo se trebati izjasniti? Jesmo li zato? Znači predlažem zaključak da ne samo dok ja predložim, znači zaključak da Zastupnički dom se izjasni o tom zaključku da se ide u drugo čitanje povodom ovog prijedloga zakona da mu ne čitam dalje. Ima li potrebe neko prije ovoga. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Cuplov.
Gospodine predsjedavajući, ja bi vas molio za pauzu ispred Kluba Stranke za Bosnu i Hercegovinu od 10-ak minuta. Mislim da ima potrebe.
Dobro znači 10 minuta i onda nastavljamo, a da se ovaj amandman napravi. Znači potrebno je da se izjasnimo o onom zaključku da Dom znači donese zaključak da pređemo na drugo čitanje povodom ovog zakona pod točkom 3. Jel tako. Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Konstatiram da smo usvojili zaključak jednoglasno sa 35 glasova za. Znači prelazimo na drugo čitanje po ovom zakonu. Mi smo imali one amandmane koje je razmatrala i Komisija koji su postali sastavni dio teksta. Imali smo jedan amandman koji je evo i Vijeće ministara prihvatilo. Je li to korektno, trebali tu još procedure oko tog amandmana? Ali, eto mi moramo da glasamo o tom amandmanu pošto ga nije razmatrala Komisija, nije niko. Ko je za amandman koji je uvaženi zastupnik gospodin Banjac predložio? Ko je za još jednom? Hvala. Ima li protiv? Nema Suzdržanih? Nema Konstatiram da je sa 35 glasova za amandman usvojen jednoglasno. 42 Znači, ima li još potrebe i rasprave o ovom zakonu? Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Dragi Stanimirović.
Uvaženo predsjedništvo, gospodo poslanici, zastupnici, pošto je ovo drugo čitanje dozvolite da vam dam samo vrlo kratko objašnjenje ispred predlagača u vezi ovih 11 amandmana koje ste dobili već u toku zasjedanja. Dobro ako postoji opšta saglasnost o prihvaćanju u redu.
Znači nastavljamo raspravu. Da li se još neko javlja za riječ? Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo. Znači drugo je čitanje o Prijedlogu zakona o namjeni i korišćenju imovine koju je Bosna i Hercegovina dobila po Sporazumu o pitanjima sukcesije u Banci za mađunarodna poravnanja u Bazelu. Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Hvala. Suzdržanih? Nema. Konstatiram da su 32 zastupnika glasala za i ovaj je zakon usvojen jednoglasno. Zahvaljujem. Prelazimo na Ad. 4. Prijedlog izmjena i dopuna proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine Takođe radi se o prvom redu trenutno o prvom čitanju. Obrazloženje smo dobili kod prethodne točke. Pojedini zastupnici su diskutirali. Otvaram raspravu. Ima li potrebe? Ako nema potrebe predlažem da zaključimo raspravu i da se izjasnimo znači u prvom čitanju o principima na kojima je znači napravljen ovaj prijedlog izmjena i dopuna proračuna institucija Bosne i Hercegovine. Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Konstatiram da smo sa 32 glasa znači jednoglasno usvojili ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona u prvom čitanju. Sad bi vas pozvao, ako smatrate da postoji znači mogućnost, spremnost i potreba, možda potreba postoji, da pređemo i na drugo čitanje povodom ovog zakona. Da li ima neko riječ prije nego se izjasnimo o potrebi prelaska na drugo čitanje? Ako nema znači predlažem. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Jovanović. 43
Pa ja ću samo kratko. Ja mislim da mi nemamo svi isti materijal. Mislim mi treba da dobijemo stvarno prečišćeni tekstove da bi mogli da glasamo. Ja vidim ovdje da ima različitih materijala. Onaj o kojem sam ja govorio ima sad i on vidim neki drugi, i stvarno sad ne znam o čemu da glasam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Jovanoviću. Ovdje ne može biti da mi raspravljamo o različitim materijalima. Jest da je bilo različitih materijala, ali su oni dolazili po datumima. Pa jedino da se uporedi, ako nije nešto, molim iz službe da sa gospodinom Jovanovićem, da vidimo da kod njega nije neki tekst koji je sa starijim datumom. Bila je korekcija. Normalno tako da to imate u izvještaju. Molim da se znači, ako gospodin Jovanović nema slučajno izvještaj da se dostavi izvještaj. Da li se još neko javlja? Formuliram zaključak. Znači predlažem da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine donese zaključak da pređemo na drugo čitanje po ovom prijedlogu o izmjenama i dopunama proračuna institucija Bosne i Hercegovine. Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema Konstatiram da smo jednoglasno sa 31 glas za usvojili zaključak da pređemo na drugo čitanje povodom ove točke 4 Prijedloga o izmjenama i dopunama proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH za 2001. godinu. Znači otvaramo raspravu po drugom čitanju. Ko se javlja za riječ? Vi znate da su ovdje bili amandmani koje je usvojila Komisija. To su znači amandmani i predlagač je prihvatio. Znači to su amandmani uvažene gospode zastupnika gospođe Začiragić i gospodina Malkića. Otvaram raspravu. Ko se javlja? Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Banjac.
Poštovana gospodo, trudiću se da govorim kratko. Nadam se i razumljivo. Ono što mene ovako bode u oči u ovom što imam ispred sebe jeste činjenica da je najveći postotak povećanja su na stavkama izdaci za materijal i usluge i ugovorene usluge. Znate šta? Ja razumijem tu stavku. Tamo možete da stavite što god ne možete da stavite na drugo mjesto. Ali, tamo možete da stavite i sve ono što hoćete da ne vidi niko šta ste tamo stavili. I taj postotak se kreće i preko 100% povećanja. Ne mogu da prihvatim tu kao činjenicu da ste stvarno toliko promašili. Ja vas molim, ovo je 12 mjesec, treba da usvojimo ovaj rebalans i ja sam toga svjestan. Ja to prihvatam. Ali, mi smo na Komisiji, ja ne znam zašto predsjedavajući Komisije to već nije i kazao tražili da se analitički rasčlane ove tačke čisto da shvatite da Parlament hoće, a ima i pravo da vidi šta se to u tim stavkama krije. Nemamo vremena za to i hajde neka tako 44 bude. Ali vas molim bar kao poslanik u slijedećem periodu ako bog da pa budemo ponovo ovako zajedno, a bićemo ako bogda godinu dana najmanje, ne bi nikada mogao prihvatiti više ovakve stavke da se pojavljuju i shvatite to kao dobronamjernu kritiku i nemojte misliti da mi ne znamo da se tu krije mnogo toga što i vama možda stalo da se ne vidi. Drugo što želim da kažem jeste da i kao čovjek i kao poslanik ne prihvatam da se za bilo koju službu institucija Bosne i Hercegovine izdvajaju sredstva mimo materijalnih, odnosno finansijskih mogućnosti Bosne i Hercegovine. Znate kako se to kaže u narodu kada nekome date para iznad objektivnih mogućnosti. Mislim da je to posve jasno kako se to zove. A to se ovdje radi. Samo da vam kažem da je to u Bosni i Hercegovini postalo praksa kada se žele postići rezultati tamo (da se podmaže jeste) tamo gdje je po svaku cijenu neko ima interes da se to stavi. Takvo stanje imamo u sudstvu entiteta, imamo u sudstvu na nivou Bosne i Hercegovine, imamo u Graničnoj službi, imao recimo i u školstvu Distrikta Brčko. Imamo dakle na nekoliko segmenata, evo sad imamo ovdje kod nas, nas direkt ovdje muči o graničnoj službi. Ja molim sve ako ste vi prisiljeni da ovo stavite. Odbijte da to stavite. Bosna i Hercegovina i njene institucije ne mogu da plačaju nešto iznad svojih mogućnosti, niti imaju potrebe. Onaj ko je dobronamjeran Bosni i Hercegovini prihvatiće da radi za platu koja je objektivno moguća u ovim okolnostima. Onaj ko to nije spreman da prihvati, ne treba ni da radi. To mislim i od nas poslanika, pa nadalje. Ne morate vi meni odgovoriti. I da mi ne odgovorite ja znam odgovor. Meni je jasno da vi to niste stavili nego da je neko rekao da tako mora da stavi. Ali pozdravite toga ko vam je to rekao i recite da poslanici znaju da je to tako i da mi to ne prihvatamo i da ja bar kao čovjek nikada prihvatiti neću, bez obzira na posljedice smatrali me ovim ili onim, ali gospodo dobro se ovo vidi i dobro se zna. Nemojte to raditi i nema potrebe, svi mi koji ovdje živimo stalo nam je da Bosna i Hercegovina u okvirima kakva jesu, pod okolnostima kakvi jesu ide dalje napred, ali neće ona moći ići napred ako sve češće budu se o stavkama budžeta pojavljivale ovako iznimni iznosi za pojedine državne ili druge organe. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Mirku Banjcu. Da li se neko javlja, ako. Za riječ se javio uvaženi zastupnik gospodin Malkić. Da li još neko želi? Pošto imamo još jedno 10-ak minuta raditi, pa da usvojimo bar 3-4 točke još.
Ja sam zadovoljan sa prihvaćenim amandmanom. Međutim, kad strukturalno gledam ove tabele, ne mogu da ga vidim u tabelama. S toga, ovaja zaključak Predsjedništva, predlažem da u tački 1.pod b) pa u zadnjoj rečenici se još doda rečenica. Formirati novu stavku broj 3.2. tako da glasi program za Srebrenicu, tako da taj iznos bude 500 podrška povratku izbjeglih i raseljenih lica stavka 3.1. da bude 2.827.
Nismo se izgleda razumjeli. 45
Razumio sam ja vas da se formira nova stavka.
Ja ne govorim o stavki, koja govori o prihvatnim centrima, nego govorim o projektu za podršku povratka izbjeglih i raseljenih.
Stavka 3.1.
4.2. Namjenska struktura tekućih grantova budžetskih korisnika, odatle da se izvuče i da se kao posebna stavka naznači Projekat Srebrenica.
Razumio sam ja vas, ali da u redu bude 3.1. pa 3.2 u istoj toj tački.
Nisam precizirao 3.2.1. nego sam rekao kao posebna stavka Projekat podrške.
Ali, ja bih volio da bude 3.2.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku, gospodinu Malkiću. Ja mislim da je najvažnije da je preuzeta obaveza, to je tehničko pitanje koje će se usuglasiti. Da li se još neko javlja? Ako ne javlja zaključujem raspravu i predlažem da se izjasnimo o točki 4. to je Prijedlog izmjena i dopuna Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2000.godinu. To je, znači, drugo čitanje završno za nas. Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? – 1 Na osnovu rezultata glasovanja, konstatiram da je od 31, koji su glasali 30 glasalo za, bez glasova protiv sa 1 suzdržanim. Znači, usvojen je Prijedlog izmjene i dopune Proračuna institucija BiH itd. Zahvaljujem i prelazimo na 5.točku dnevnog reda. Ad.5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuanma zakona o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2001. To je prvo čitanje. Uvažena gospoda je imala priliku i diskutirati i čuti izvještaj. Da li neko želi da diskutira povodomo vog prijedloga zakona? Ako ne, predlažem da se izjasnimo o ovom zakonu u prvom čitanju, principi. 46 Ko je za? Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Konstatiram da smo usvojili ovaj zakon u prvom čitanju u principima sa 31 glas za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Znači, jednoglasno. Zahvaljujem. Prelažem, ako smatrate da možemo to podržati i ako nemate protiv da se izjasnimo zaključkom da prihvatimo da se Prijedlgo ovog zakona na današnjoj sjednici razmatra i u drugom čitanju i da ga usvojimo, obzirom da smo i ove prethodne usvojili. Da li ima neko potrebe da glasamo o zaključku. Nema. Ko je za zaključak? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Konstatiram da smo sa 31 glas za, znači, jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunrodnih obveza BiH za 2001. Zahvaljujem. Time smo završili 5.točku. Ja predlažem da probamo u kontinuitetu završiti 6.i 7.
Samo smo glasali da idemo na drugo čitanje.
Ja, ja, dobro. Ovo da ne moramo kasnije. Predlažem da još dvije točke završimo i onda da idemo da se raziđemo a nastavak da bude kad bude i nova sjednica. Predlažem da otvaram raspravu povodom drugog čitanja, povodom ovog zakona. Je li se neko javlja? Zaključujemo. Nema amandmana. Ko je za Prijedlgo zakona o izmjenama i dopunama Zakona? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2001. Zahvaljujem. Prelazimo na 6.točku. Ad.6. Izvješće Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o zaštiti osobnih podataka Vi ste dobili izvještaj Zajedničke komisije. Kao što ste vidjeli, postignut je sporazum o jedinstvenom tekstu Zakona o zaštiti osobnih podataka. Znači, mi ovdje ne bi trebali ni raspravljati. Jedino stavljamo na glasovanje, sukladno članku 100. Tačke Poslovnika, izvještaj Zajedničke komisije. 47 Znači, napominjemo Komisija je imala obvezu po ovom i još nekim zakonima a ovaj je završila i mislim da bi dobro bilo da mi završimo ovaj postupak. Ima li potrebe da neko diskutira? Nema. Predlažem da se izjasnimo o izvještaju Zajedničke komisije. Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Konstatiram od 31 koji su glasali za je glasalo 31 znači, jednoglasno usvojili smo Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o zaštiti osobnih podataka, pa samim tim mi smo proceduru oko ovog zakona završili. Uahvaljujem. Prelazimo na 7. Tačku dnevnog reda. Ad.7. Izvješće Ustavno-pravne komisije o amandmanima Doma naroda na prijedlog zakona o udrugama i zakladama BiH U vezi sa ovim zakonom podsjećam vas da je Dom naroda usvojio amandmane na Prijedlog zakona. Sukladno članku 99.točka 2. Psolovnika, amandmane je razmatrala Ustavno-pravna komisija našeg doma, koja je nadležna za ovaj zakonski prijedlog. Izvještaj Komisije ste dobili. Da li predsjedatelj komisije ima potrebe obrazložiti. Izvještaj ste dobili. Nema potrebe. Budući da je Ustavno-pravna komisija izvijestila Dom da amandmani Doma naroda, na članove 1. i 29. Prijedloga zakona ne mijenjaju suštinu zakona, te da mogu postati sastavnim dijelom istog zakona. Dajem izvještaj Komisije na glasovanje. Ko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Konstatiram da smo jednoglasno sa 31 glas za usvojili Izvještaj Ustavno- pravne komisije. Time smo završili postupak oko ovog prijedloga zakona o udrugama i zakladama BiH, za kojim je postojala velika potreba. Znači, ovim smo završili i 7.točku dnevnog reda. Obzirom da smo mi danas radili vrlo aktivno i učinkovito, ja predlažem da mi za danas završimo, da nastavak bude, nastavak i nova naredna 18.sjednica u vremenu od 13.do 20. Zahvaljujem na suradnji. Sjednica je prekinuta u 16,30 sati. 48
Poslanici, poštovani gosti, nastavljamo 17.sjednicu Predstavničkog doma. Pozdravljam sve prisutne. Sjednici prisustvuje 36 poslanika. Odsustvo su opravdali: Zoran Spasojević, Mirko Banjac, Mirko Mijatović, Tihomir Gligorić, kolegica Filipović Mediha je, kao što znate ambasador BiH u Švedskoj i preuzela je tu dužnost, ostaje pitanje zamjene poslanika i nije prisutan a nije najavio izostanak gospodin Amor Mašović. Sjednica je prekinuta na 8.tački dnevnog reda, koja glasi: Prijedlog zaključaka povodom razmatranja Informacije o aktivnostima institucija BiH u borbi protiv terorizma. Kao što vam je poznato, na 3. plenarnoj sjednici, poslije razmatranja informacije Savjeta ministara o aktivnostima institucija BiH u borbi protiv terorizma, usvojen je zaključak, kojim su zaduženi kolegij oba doma, da na osnovu diskusije na sjednici, sačine prijedlog zaključaka, koji će biti podnijeti domovima na usvajanje. Prijedlog zaključaka ste dobili na prvom dijelu 17.sjednice. Želio bih još par rečenica da vam objasnim oko zaključaka. Problem definisanja zaključaka je, bio u tome, što je to bila zajednička sjednica oba doma i što su u raspravi učestvovali i poslanici iz Predstavničkgo doma i delegati iz Doma naroda. Mi smo, kao Kolegij Predstavničkog doma, inicirali nekoliko puta, da se održi zajednička sjednica oba doma na kojoj bi se razmatrali ovi zaključci, ali nismo naišli na razumijevanje od strane drugog doma. Pred vama su zaključci i zato smo odlučili da idemo na sjednicu doma, bez zajedničke sjednice oba doma. Pred vama je prijedlog zaključaka, koji predstavljaju ono što je kompromis, konsenzus od strane Kolegija Predstavničkgo doma. Gospodo poslanici, otvaram diskusiju i predlažem da poslije diskusije idemo na usvajanje zaključaka. Izvolite. Ako se niko ne javlja za diskusiju, predlažem da prisutpimo glasanju. Molim poslanike, ko je za prijedlog zaključaka da se izjasni. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? 49 Od 36 poslanika, za je glasalo 36 – jednoglasno. Konstatujem da je prijedlog zaključaka usvojen. Prelazimo na sledeću tačku dnevnog reda. Ad.9. Razmatranje dokumenta “Opšti pravci i prioriteti za sprovođenje spoljne politike BiH” U pitanju je dokument Predsjedništva BiH, od septembra 2001.godine. Predsjedništvo je dokument uputilo Parlamentarnoj skupštini BiH, Savjetu ministara BiH, Parlamentu Federaicje BiH i NS Republike Srpske, očekujući da se obavi rasprava o, na temu spoljne politike BiH u tim institucijama i da te institucije daju odgovarajući doprinos, definisanju i provođenju spljne politike BiH. Zamolio bih člana Predsjedništva BiH, gospodina Beriza Belkića da da uvodno izlaganje po ovoj tački. Izvolite gospodine.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve poslanike, goste i predstavnike medija. Evo, ja ću u najkraćem, pokušati dati jedan doprinos boljem razumijevanju namjera Ministarstva vanjskih poslova i Predsjedništva koje su pretočene u ovaj dokument, kojeg mi nazivamo “Opšti pravci i prioriteti za provođenje vanjske politike BiH”. Želim vas podsjetiti da, prije usvajanja ovog dokumenta su prethodile sljedeće aktivnosti. Naime, vršena je analiza postojećeg stanja koje je radilo Ministarstvo vanjskih poslova i Predsjedništvo je, u nekoliko navrata vodilo raspravu i upoznavalo se sa stanjem u ovoj oblasti, nakon toga je uslijedilo utvrđivanje osnovnih kriterija i principa, na osnovu kojih će se dokumenat raditi, a nakon toga,prve verzije dokumenta su, predočene na jedan, po našem mišljenju prigodan način javnosti i organizovano niz okruglih stolova, rasprava i, naravno, ovaj dokument je, bio dostupan svim nivoima zakonodavne i izvršne vlasti BiH, za koje se cijenilo da mogu dati jedan doprinos kvalitetu ovog dokumenta. Aposlutno, pozdravljam inicijativu ovog doma, da se ovakvom jednom važnom pitanju vodi ovakva rasprava. Ja sam pogledao zaključke Komisije za vanjske poslove i mislim da će Predsjedništvo sa dužnom pažnjom preuzeti na sebe određene obaveze, koje iz ovih zaključaka proizilaze i vrlo rado će ovaj dom upoznati sa aktivnostima i rezultatima, koji su naznačeni ovdje u ovim zaključcima ove komisije. Dakle, još jedanput želim istaći da je dokument rezultat pune sinhronizacije sa Ministarstvom vansjkih poslova, za koje ću iskreno reći da je, praktično davalo stručnu i ekspertnu podršku i kreaciju, u stvari kreaciju ovog dokumenta, a Predsjedništvo se kretalo u opštim okvirima i davalo određene smjernice prema Ministarstvu vanjskih poslova, šta želimo ovim dokumentom postići. Dakle, vi ste sigurno vidjeli da prvi dio dokumenta govori o načelima kojih se treba pridržavati u provođenju spoljne politike ove zemlje. Dakle, radi se o osnovnom principu da svi poslovi u ovoj oblasti se moraju raditi, sa polazištem da se radi o suverenoj zemlji, koja traži ravnopravan odnos sa svim partnerima, bez obzira o kojim pitanjima se radi. Dakle, načelo otvorenosti, načelo poštivanja međunarodnih principa, 50 međunarodnih konvencija, povelja u ovoj oblasti. Dakle, sve ono što jednu ozbiljnu državu dovodi u poziciju oz6biljnog partnera u ovoj oblasti. To je taj prvi dio dokumenta koji govori o načelima kojih se drži i treba držati i svaki dio vlasti u BiH koji se na neki način bavi ovim poslom, odnosno koji ima ovlaštenja po Ustavu da se bavi ovim poslom. Naravno, onda su naznačeni ovi osnovni pravci, bilateralne i multilateralne prirode i na kraju su, prioriteti izvučeni, koji su svrstani po grupama. Ja mislim da je u dokumentu to dosta jasno i transparentno i naznačeno i jedan, po meni, jedan važan dio, koji nije bio do sada, posebno naglašavan u sličnim dokumentima, štićenje interesa državljana BiH u inozemstvu. Ja ću iskoristiti priliku, obzirom da se radi o prilično značajnoj vremenskoj distanci, od momenta kada je ovaj dokumenat usvajan pa do danas kada se o njemu rasprava, da vas informiram o nekim stvarima koje su u okviru ovog dokumenta i rađene i eventualno realizirane i o nekim stvarima koje nisu, eventualno, do kraja kako smo očekivali dovedene. Dakle, mislim da nemam potrebe mnogo govoriti o našim aktivnostima, vezanim za prijem u vijeće Evrope, jer je i ovaj dom dao veliki doprinos, odnosno direktni je učesnik u svim tim aktivnostima što je neposredno ovdje na sjednicama, kroz usvajanje određenih zakonskih projekata, što kroz delegacije, koje su posjećivale Vijeće Evrope, odnsono Strazbur, Brisel i koje su lobirale za naš prijem u Vijeće Evrope, kroz različite susrete sa različitim strukturama iz Vijeća Evrope. Dakle, svima vam je poznato, da smo mi u ovom trenutku u situaciji da čekamo januar, odnosno početak februara, kada bi trebalo definitivno se odlučivati o našem prijemu u Vijeće Evrope, s tim da vas upoznam da je sva dokumentacija, izjave i sve ono što je trebalo, dostavljeno tamo. Naravno, postoje i dodatni zahtjevi, vezani za položaj manjina, vezanih za provođenje i potpisivanje nekih konvencija i Ministarstvo vanjskih poslova i Predsjedništvo, vrlo ažurno nastoji da i te dodatne da tako kažem zahtjeve realizira i naša je procjena da bi se tokom januara, odnosno početkom februara mogao desiti i taj dugo očekivani prijem u Vijeće Evrope. Kad je riječ o aktivnsotima, vezanim za prijem u Partnerstvo za mir, što i komisija ovdje traži da se podnese jedna informacija o toku ovih aktivnosti, Predsjedništvo je konsenzusom izrazilo političku volju da se aplicira za prijem u ovaj program NATO-a i mi smo,praktično, preko Ministarstva vanjskih poslova poslali našu aplikaciju za prijem u Partnerstvo za mir i vode se određene aktivnsoti, koje su, naranvo, propisane od strane asocijacije koju oni, koji imaju interesa i volje da pristupe tom programu, moraju ispuniti. Te se aktivnsoti vode, uglavnom preko Stalnog komiteta za vojna pitanja i Predsjedništva, naravno, uz punu saradnju sa ministarstvima odbrane i komandama vojski Federacije i RS. Ja moram reći da, ključno je pitanje, gdje imamo nesporazume, odnsono gdje nemamo konsenzus, pitanje vojske BiH, odnosno da li je postojanje jedne ili više vojski uslov, odnsono da li ne postojanje jedne vojske je prepreka za ulazak u ovaj projekat, odnosno u ovaj program i da li ovakvo organizovanje koje imamo nas, praktično ne eliminiše iz mogućnosti prijema. Naravno, različita su mišljenja i ja vjerujem da ćemo kroz određene aktivnsoti, koje se vode sada u entitetima, kad je riječ o racionalizaciji o restruktuiranju vojski i Predsjedništvo će biti inicijator određenih aktivnsoti koje mogu dovesti do rješenja, koja će omogućavati naše dalje učešće u ovoj aplikaicji. 51 U toku ste vjerovatno da smo intenzivirali aktivnosti, vezane za uspostavljanje odnosa sa susjedima, preko institucije međudržavnog vijeća, koje imamo i sa Republikom Hrvatskom. Mi smo imali prije dva dana sastanak Međudržavnog vijeća u Zagrebu. Dakle, radi se o 5.sjednici. Po mom mišljenju, rezultati su, tako osrednji, da se tako izrazim. Jedan broj sporazuma je potpisan. Dogovoren je jedan model ubrzanja određenih stvari, transparentnije rađenje na nekim dogovorenim stvarima i ostao je problem ratifikacije, za nas izuzetno važnog ugovora o slobodnom tranzitu kroz Republiku Hrvatsku u i iz Luke Ploče i BiH u i iz Neuma. Znat ćemo rezultate. Evo, imam informaciju da će i parlamentarna delegacija oba doma posjetiti Sabor Republike Hrvatske i mislim da je to prilika i mjesto da de iznese naš jasan stav, da je naša strana ugovor potpisala i ratificirala i da se podrži opredjeljenje Međudržavnog vijeća, koje ja želim istaći, da je Međudržavno vijeće isto ovako opredjeljenje i ovakav isti zahtjev uputilo Saboru. Dakle, da mi očekujemo da partner ratificira sporazum, odnsono ugovor koji je već u BiH ratificiran. Za 18. je, zakazana prva konstituirajuća sjednica Međudržavnog vijeća sa SRJ. Sadržaj te prve sjednice, sam naziv joj govori da se radi o konstituirajućoj sjednici, gdje ćemo pokušati i mislim da ćemo to uspjeti utvrditi poslovnik o radu, nešto slično kao model sa Hrvatskom i, eventualno, utvrditi sastav ovog operativnog tijela, koje bi provodilo zaključke novouspostavljenog međudržavnog vijeća. Kad je riječ o personalnim promjenama, odnosno kadrovskim promjenama, koje su trebale da budu sastavni dio određenih projekcija prioriteta i programa, te aktivnsoti se privode ovih dana kraju, tako da će kompletan taj paket osvježavanja i provođenja principa, vezanih za izbor predstavnika, naših ambasadora u destinacijama tamo gdje ih imamo, privest će se i to kraju. Želim malo da prokomentarišem, jer je vrlo često i u ovom dokumentu, naravno naglašeno, da je naš prioritet ugraditi u ovaj kompelt aktivnosti koji se vodi, ugraditi taj ekonomski aspekt, da je došlo vrijeme, kada mi moramo kroz ekonomske efekte i učinke ljudi koji nas predstavljaju u zemljama, mjeriti i potrebu i racionalnost sa tog aspekta postojanja uopšte našeg prisustva na nekom području. Po mojim informacijama taj projekat je pri kraju u Ministarstvu vanjskih poslova. Mi ćemo ovih dana imati priliku da razmotrimo tu projekciju. Naime, radi se o jednoj zamisli da se u postojećim ambasadama, u postojećim strukturama, ugradi jedna struktura, personalna struktura osposobljena da vrši, da tako kažem promidžbu ekonomskih mogućnosti BiH i da pokušava svojim aktivnostima zainteresirati investitore iz zemlje gdje borave, da, eventualno, ulažu u BiH. Naravno, to podrazumijeva jednu čitavu propagandnu aktivnost, jedan cijeli sistem koji će pripremati i da tako kažem snabdijevati naše ljude koji se ovim bave, bave relevantnim podacima, koji bi se prezentirali po pojedinim regijama i po pojedinim zemljama. I, na kraju, nešto da kažem i o ovom troškovnom aspektu cijelih ovih, svih ovih aktivnosti koje zovemo, dakle, vanjska politika. Država BiH, vrlo značajna sredstva odvaja za ovu aktivnost. Dakle, ona skoro čine 30-tak% od budžeta BiH i uopšte i razumljivo je da svi građani i Predstavnički dom i Predsjedništvo očekuje jasne rezultate, jasne i konkretne rezultate, koji opravdavaju postojanje ovako razvijene strukture u odnosu na našu ekonomsku snagu. Naravno, mi moramo uvažavati i ovaj politički aspekt i naš interes za ulazak u evropske i svjetske integracije, naš apsolutni interes za ravnomjeran, uravnotežen odnos prema istoku, prema Evropi, prema Americi itd. uvažavanje dosadašnjih iskustava zemalja i 52 njihovog odnosa prema BiH. Dakle, to je onaj dio koji ne vraća, možda, ekonomske efekte, ali u generlanom sagledavanju, uopšte, ove djelatnosti, mi moramo voditi računa i o ovom troškovnom aspektu. Dakle, svaki dinar, svaka konvertibilna marka, koja je potrošena, treba na neki način da bude i opravdana i jasno obrazložena zašto je utrošena. Evo, toliko, uz izvinjenje da nisam ni znao kada će ovaj nastavak biti i neke su obaveze bile. Predsjedavajući je, imao već zahtjev od Doma naroda. Ja sam asplutno spreman da vam dajem odgovore na svako pitanje, uz još jedanput napomenu, da ću ove zaključke, koje je komisija uradila i pretpostavljam da će ih danas Skupština prihvatiti, uvrstiti u dnevni red sjednice Predsjedništva, tražiti da se uvrste i o njima ćemo obaviti raspravu i preuzeti određene obaveze, koje se ovdje sugeriraju. Hvala vam.
Hvala gospodinu Belkiću. Molio bih gospodina Marka Amidžića, predsjednika Komisije za spoljne poslove Predstavničkog doma da uzme riječ.
Gospodo predsjedavajući, gospodine članu Predsjednitšva, kolege zastupnici, dozvolite mi da se na početku ponovo zahvalim i na uvodu i na materijalu od člana Predsjedništva, odnosno Predsjedništva BiH i da prethodno dam neke napomene, pa ću onda dati i jedan kraći osvrt na ovu točku dnevnog reda. Naime, između dva dijela sjednice, ove sjednice Doma, prečišćeni tekst prijedloga zaključaka Komisije za vanjske poslove sam dostavio članovima Predsjedništva pojedinačno, predsjedatelju Vijeća ministara i ministru vanjskih poslova i članovima Kolegija, da ih ponovo razmotre i imaju priliku za svoje prijedloge, sugestije i korekcije. Isti prijedlog zaključka sam podijelio predstavnicima medija, pred sjednicu i ja bih ih zamolio, ako imaju interesa, neka ih nađu tu desno na stolu. Treća prethodna napomena. Komisija za vanjske poslove Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH je, jednoglasna u podršci općim pravcima u vođenju vanjske politike. Ona želi, znači, ovim zaključkom i svojom aktivnošću da bude prepoznatljiva njena uloga i uloga Doma, Zastupničkog doma u oblasti vanjske politike, a i članovi Komisije pojedinačno žele da budu prepoznatljivi kao zastupnici ovog doma, a ne samo kao pripadnici pojedinih političkih opcija i grupacija u Zastupničkom domu. Dozvolite mi da u jedno pet crtica, ne ulazeći u sadržaj zaključaka koje imate pred sobom, kažem nekoliko stvari, koje karakteriziraju uopće vanjsku politiku, odnosno poziciju Doma i Komisije za vanjsku politiku, odnsono za vanjske poslove Zastupničkgo doma Parlamentarne skupštine. Ovim želim, jednsotavno, da podstaknem na raspravu, zamolim za raspravu i da potražimo, ne samo ciljeve, koje je utvrdilo Predsjedništvo u ovim općim pravcima, nego da potražimo mjesto i ulogu institucija, zajedničkih institucija BiH u oblasti vanjske politike, a u ovom trenutku posebno ovog doma i Komisije za vanjske poslove. Naime, prenosim pod jedan, ovaj stav Komisije da izražava pohvalu Predsjedništvu i zahvalnost Zastupničkom domu, što je izrazio spremnost da se jedna 53 od sjednica o ovako važnim pitanjima posveti, mada ne cijela, da kažemo da podržavamo načela vanjske politike i prioritete koji su utvrđeni u općim pravcima. Mislimo da je šteta što nemamo plenarnu sjednicu dvaju domova da potražimo zajedničke ciljeve i zajedničku odluku. Komisija za vanjske poslove izražava podršku o aktivnostima institucija BiH o nastojanjima BiH, da postane istaknuti borac protiv terorizma i pripadnicima antiterorističke koalicije, da se naglasi borba za potpunu kontrolu državne granice BiH, jačanje Granične službe, da se na temelju Rezolucije, usvojene na 16.sjednici Zastupničkog doma, maksimalno intenziviraju diplomatske i druge aktivnsoti oko prijema BiH u Vijeće Evrope. To je jedna ključna odrednica, odnos Komisije naspram ovih ciljeva i iz toga i iz poslovničkih mogućnsoti je, slijedio zaključak koga imate pred sobom. Zaključak ima dvije manje greške tehničke naravi, koje sam ja ispravio i priložio sada uz zapisnik i mislim da o njima ne govorim da to preskočim tu 2 i 3 tezu. Radi se samo o jednoj riječi. Ona je razumljiva u ovom zaključku pod e). Inače, zaključak ima formu poslovničku, kakav je domen Doma, Zastupničkgo doma Parlamentarne skupštine BiH i zato je on razvrstan u ova četiri poglavlja sa ovim točkama koje mi predlažemo. Nešto što, pored zaključaka želim da istaknem, znači, vezano za pitanja koja su važna za funkcioniranje Doma u oblasti vanjske politike. Pokušaću ta pitanja kratko locirati u članak 32 i članak 37 Poslovnika Zastupničkog doma, koji reguliraju nadležnost Komisije za vanjske poslove. Nas posebno zanima, da u oblasti, govorim o članovima Komisije, da u oblasti vanjske politike i vanjskih poslova, između Komisije i klubova zastupnika, pojedinih političkih grupacija, postoji bar balans u odlučivanju između sjednica Doma. Mislimo čak, da tu Komisija treba da ima jednu specifičnu poziciju. Da se, nasprem odluka i zaključaka Komisije pokuša uspostaviti jedna takva relacija. Smatramo da, nema nekih posebnih poteškoća, ali treba dograđivati relaciju Kolegij doma, Komisija za vanjske poslove, posebno u praktičnom dijelu realizacije ove oblasti parlamentarnog rada. Zanima nas rasprava i relacija Komisija - ministarstva, koja se bave vanjskom politikom, Ministarstvo vanjskih poslova i Ministarstvo za evropske integracije. Zanima nas mišljenje rasprava, na relaciji Komisija - Predsjedništvo BiH, kad kažem Komisija onda kao radno tijelo Parlamenta u komunikaciji i u izražavanju interesa Parlamenta u oblasti vanjske politike. Zanima nas komunikacija Komisija entitetski parlamenti, koja je utvrđena Poslovnikom, člankom 32.i gdje imamo u praksi dilema, ne u Komisiji o pozicijama i nadležnostima Komisije, prema entitetskim vlastima, kad je u pitanju vanjska politika, prije svega mislimo pojam suradnje u ovoj oblasti i komunikacije. Smatramo vrlo bitnim da se otvori rasprava nadležnsoti domova Parlamentarne skupštine u ovoj oblasti. Mislimo da oba doma Ustavom nisu u istoj poziciji nasprem vanjske politike i Poslovnikom našim mislim da nisu u istoj poziciji. Kad govorim o piziciji, može to neko kazati, nije to jasno rečeno, ali izvedimo domen, djelokrug iz odnosa Zastupničkog doma nasprem imenovanja Vijeća ministara, nasprem Zakona o popuni članova Predsjedništva itd. Smatramo da se, s aspekta Ustava Poslovnika i prakse ova pitanja trebaju definirati u okviru kolegija oba doma i da se jasno znaju određene pozicije i nadležnsoti, odnos prema Vijeću ministara 54 domova, odnos prema Predsjedništvu i odnos prema parlamentima drugih zemalja, s kojima imamo parlamentarnu suradnju, jer i to je posebno oblast vanjske politike. Dalje, relacija komisija stalna i privremena izaslanstva Parlamenta BiH u međuparlamentarnim institucijama, što je, također, nadležnost Komisije a nemamo ta pitanja u praksi razvijena. Odnos Komisije za vanjske poslove sa komisijom, eto reći ćemo, u praksi se govori nadležnom komisijom Doma naroda, mada je njen sadržaj rada bitno drugačiji, od sadržaja rada Komisije za vanjske poslove Zastupničkog doma, odnosno da li u ovim pitanjima ima preklapanja, dupliranja, paralelizma, soliranja itd. Htjeli bi definirati odnose radi naše odgovornosti i ponašanja, sukladno Poslovniku itd. Rješenja ovih pitanja znači, imati uvijek usvojenu platformu nastupa, bilo koga ko predstavlja BiH u inozemstvu. Postavljam pitanje. Da li ih imamo i da li smo imali u dosadašnjim aktivnsotima bilo kog izaslanstva. To znači, odricanje prava pojedincima da po svojoj volji definiraju sadržaje i protokole i odmak od, eventualnih diplomatskih skandala, koji bi se mogli pojaviti u odnosima u našoj praksi u radu na terenu. I na kraju, znači, ponavljam, želju Komisije da Dom o ovome obavi široku raspravu, želju Komisije da Dom se izjasni o predloženim zaključcima, što bi bile smjernice i za naš rad i rad zajednički na ovom planu i moju potrebu da ti zaključci postanu sastavni dio zapisnika sa današnje sjednice Doma, odnsono moje diskusije, da se oni komplet unesu, makar kao naš prijedlog, a vidjet ćemo koja će im sudbina biti u raspravi i kasnijem izjašnjavanju. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujemo gospodine Amidžiću. Mi danas vodimo raspravu o spoljnoj politici BiH, dokument koji je utvrdilo Predsjedništvo nam služi kao materijal, kao skup informaicja, načela o tome, a ono o čemu bi Dom trebao da se izjasni, jeste izvještaj naše komisije. U tom smislu, izvještaj Komisije predstavlja fokus naše današnje rasprave. Ako dopustite, ja bih sad sebi dao riječ da govorim kao poslanik, a zatim sjednicu će voditi, prema Poslovniku u tom slučaju prvi zamjenik predsjedavajućeg, a ja ću se kasnije pridružiti, moraću napustiti sjednicu zbog spoljno-političkih diplomatksih obaveza, a to će biti vrlo kratko, pa će onda gospodin Ljubić onda dati riječ slijedećem iza mene. Gospodo poslanici, očigledno je da spoljna politika BiH odražava unutrašnju politiku ili drugačije rečeno odražava političku i institucionalnu strukturu BiH. U svemu tome je, važno da postignemo, ono što čini mi se, da još do kraja nismo postigli, a to je, da naši predstavnici, predstavnici institucija BiH kada putuju u međunarodne ili bilateralne posjete, pa i naše diplomate sve više zastupaju interese BiH, a sve manje interese političkih grupa, institucija, dakle, ne zavisno od toga kojoj političkoj opciji, grupi pripadali, mislim da trebaju više zastupati politiku BiH, da je to u krajnjem slučaju garancija zaštite interesa svih građana BiH i naroda koji žive u BiH. 55 Ono o čemu bih želio da vas informišem, a što je potpuno u skladu sa zaključcima o načelima i prooritetima spoljne politike BiH, o kojima je danas govorio i gospodin Belkić, član Predsjedništva BiH i gospodin Amidžić, predsjednik naše komisije za spojne poslove, jeste naš odnos prema susjednim zemljama. Kao što znate, mi smo nedavno imali posjetu Sabora Republike Hrvatske i posjetu SRJ na najvišem nivou. Mi smo u razgovorima sa tim delegacijama dogovorili da parlamentarne delegacije, Parlamentarne skupštine BiH, na najvišem nivou do kraja ove godine uzvrate posjetu. U ponedjeljak je posjeta na najvišem nivou od strane Parlamentarne skupštine BiH Saboru Republike Hrvatske, a očekujemo da ćemo posjetu na najvišem nivou, ispred Parlamenta BiH, ostvariti Saveznoj skupštini u Jugoslaviji tokom januara ili februara. Time mi u stvari pokazujemo da dajemo konkretan doprinos onome što piše u ovim dokumentima, to je da su to naši trajni partneri, ako dopustite i ja bih dodao da su susjedne zemlje najvažniji partneri BiH, ne samo politički, već možda i prije svega ekonomski partneri i da tom treba kao Skupština da dajemo veliki doprinos. Ono o čemu političari manje govore, a mi koji se bavimo naukom više jeste problem kako da BiH što više uključimo u naučne i tehnološke tokove u svijetu. Očigledno ne možemo biti s tim zadovoljni. Ovo vrijeme koje je proteklo je, uticalo da BiH tu dođe do zaostajanja, dakle, da zaostane u odnosu na druge zemlje, a znamo da, koji je značaj naučne i tehničke saradnje. U ostalom, živimo u vremenu u kome su promjene veće nego u doba naučno-tehnološke revolucije, koja je determinisala sistem koji je bio do sada i kada mi očigledno moramo da vidimo kako da se u to uključimo kako da naša nauka i obrazovanje u tome učestvuje. Ono, s čime bih završio, a mislim da je to istakao i gospodin Belkić, jeste novi, savremeni pristup diplomatiji. Dipolatija se promijenila. Danas diplomatija jeste, prije svega, u funkciji ekonomskog razvoja zemlje koju predstavlja i mislim da ubuduće moramo voditi više računa kada biramo naše kadrove, bilo za ambasadore, bilo za zamjenike ili drugi nivo, da budu što sposobniji da zastupaju ekonomske interese BiH. Razgovori sa stranim diplomatama ukazuju da se tom pitanju sa njihove strane posvećuje najveća pažnja i mislim da mi moramo da imamo jednu savremenu diplomatiju, a to je diplomatija koja će voditi računa o našim ekonomskim interesima. Očigledno, tu postoji otvorena veza između spoljne i unutrašnje politike. Gospodo poslanici hvala.
Rijeć ima uvaženi zastupnik gospodin Bilbija, a neka se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Boro Bjelobrk.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, prisutni gosti, prvo da vas pozdravim. Reći ću nekoliko rečenica o ovom o čemu danas raspravljamo, a svoju raspravu baziraću na tome, jer sam kao zamjenik predsjednika Komisija za vanjske poslove, učestvovao na niz seminara u organizaciji OSCE-a, pa sam bio na jednom studijskom putovanju u posjeti Vijeću Evrope, a, evo, jedan dio nas poslanika juče se vratilo iz Brisela, gdje smo bili na Okruglom stolu, gdje se između ostalog razgovaralo o Partnerstvu za mir. Mislim da ove dvije, dva uslova i Vijeće Evrope, odnosno, vjerovatno nas čeka i Evropska Unija i Partnerstvo za mir, u 56 svim tim razgovorima, traže i političku i ekonomsku stabilnost BiH, da bi se mogla priključiti svemu tome. Nas očekuje jedan period u kojem ćemo imati dosta obaveza, a te obaveze tražit će i dosta finansijskih sredstava. Moje mišljenje i viđenje da mi rješavamo ono što trenutno možemo. Znači, da rješavamo dio po dio i da se približavamo tim integracijama. Stoga, predlažem da, recimo i, da Državna granična služba, pod našom je direktnom ingerencijom, ali mislim, pošto ona omogućava slobodan protok ljudi i robe, a ujedno štiti i građane BiH, da neko ko ima, eventualno, namjeru da nanese štetu BiH, ne može ući u BiH. Stoga predlažem da damo jednu podršku radu Državne granične službe, sa zadatkom da posebnu pažnju obrati na nelegalnu trgovinu ženama, o kojoj se sada dosta govori u svijetu i u Evropskoj Uniji koja stvara problem međunarodnoj zajednici. S druge strane Partnerstvo za mir traži i političke i ekonomske uslove stabilne. Prema tome, dati jednu punu podršku Državnoj graničnoj službi i, mi kao Parlament možemo preporučiti onim službama koje još nije preuzela Granična državna služba, da obrate pažnju na ovu situaciju. Dakle, i na trgovinu ženama i na eventualni ulazak da li nekih članova terorističkih grupa ili nečega drugog što bi nanijelo štetu BiH. Nadalje, što se tiče vanjske politike, mislim da bi bilo dobro da Ministarstvo inostranih poslova napravi jedan presjek, u kojem bi se vidjelo da sa zemljama u kojim BiH ima ili ambasade ili konzulate, kakvu ima ekonomsku saradnju sa tim zemljama da li je ona zadovoljavajuća i da se na jedan način vidi koliki je odnos uvoza-izvoza BiH sa tim zemljama u kojim imamo ili ambasade ili predstavništva, što će nam biti jedan pokazatelj, negdje treba popravljati a negdje je možda i dobro. Nadalje, što se tiče naših građana, koji su na privremenom radu u inostranstvu, trebalo bi razmotriti i to da se vidi u onim državama gdje imamo više građana, da li ambasade, odnsono konzulati ispunjavaju svoje zadatke, da ljudi na vrijeme mogu završiti sve ono što tamo treba da obave, i tu, ako ima potrebe da se izvrši jedna preorjentacija, dakle, tamo gdje ima više potrebe, da u okviru postojećih i činovnika i svog aparata, koji je u toj funkciji da se izvrši, ako je potrebno jedna preraspodjela da našim građanima stvaramo tamo jednu podršku da mogu da urade kako to treba, a to ne govorim bez razloga. Naime, ovako razgovarajući i sa predstavnicima ambasada i konzulata, mislim da bi bilo dobro, a to bi moglo da uradi Vijeće ministara, da uradi jednu video kasetu ili jednu brošuru, ne znam sada u ovom trenutku kako da je nazovem, koja bi BiH prezentovala i kulturno i ekonomski i turistički i niz toga, da neko ko je tamo da može da vidi, a nije bio ovdje, na jedan način i slikom i riječju, kako izgleda ta BiH, jer smatram da još danas imamo i dovoljno kapaciteta i dovoljno mogućnosti da pružamo turističke usluge, da ljudi koji nikad nisu bili tu, da mogu da vide. S druge strane i naši građani, koji su tamo na privremenom radu i imaju jedan dio sredstava koji bi mogli ulagati, ako ništa u prvom početku u neku malu privredu da se poneko ovdje zaposli, da kažem da sav ovaj dio bi vodio i ekonomskom i političkom napretku BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Bilbiji. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Bjelobrk, a nek se pripremi uvaženi zastupnik, gospodin Ljubomir Kovačević.
Uvažene kolege, koleginice i kolege, uvaženi gosti, prije svega izražavam zadovoljstvo što se ova rasprava pokrenula upravo na ovom domu, na temu spljne politike i to u situaciji kada smo neskromno postigli vrijedan konsenzus u Predsjedništvu BiH oko stvarnih i realnih pravaca i načela spoljne politike. Pridružujem se svima onima koji istrajavaju na tome da napravimo daljnje pomake u organizaciji države i svih njenih institucija, kako bi diplomatija što više dobila prefikse efikasnosti. Naravno, mogući su različiti pristupi u analiziranju dometa spoljne politike, u zemlji koja je obilježena svim atribucijama, naraslim u posljednjih deset godina a reći ću slobodno i poslije 11.septembra o.g. Međutim, bit ću slobodan da i ja iskažem par tih ključnih elemenata kao kroz prizme koje treba posmatrati moguće potrebe i domete diplomatskih nastupa, bez obzira da li se radi o profesionalcima iz Ministarstva inostranih poslova, parlamentarcima, ljudima iz Predsjedništva ili drugim ljudima, koji nemaju, možda, oficijelnu atribuciju diplomatskog nastupa. Podsjetit ću vas samo na ulogu sportista, kulturnih radnika, čitave plejade mladih ljudi itd. Strašno je važno u zemlji koja ima 1.200 dolara nacionalni dohodak a pretenduje da uđe u čitav niz euroatlanskih i svjetskih integracija, da razriješi problem ulaska u te integracije, na način da razriješi problem troškova, koje objektivno donose dohodak. To se na 1.200 dolara ne može raditi. Odatle se savršeno prirodnim čini insistiranje da se koncept diplomatskih nastupa, zaduženih ljudi u BiH, daleko bitnije izrazi ta potreba za stvaranjem uslova za ekonomska, prije svega razrješavanja studionosti u BiH. Sve što mi radimo, sve što licitiramo veze,namjere, konačno koštaju i ovoj zemlji se mora formulisati takva vrsta zarade, koja će biti sposobna da to obezbijedi. Ja sam već čuo diskretnije kritike dobronamjerne. Da li pomalo Ministarstvo inostranih poslova, po ovom konceptu, preuzima komorske funkcije? Da budemo otvoreni. Ja bih bio, naravno, sretan građanin ove zemlje da mi, prije svega na evropskom tržištu, pa i na ostalim svjetskim tržištima, imamo tako možno razvijen komorski sistem, koji će izvrsnolobirati za sve potencijale BiH da pravi nove poslove, ali dok to ne stvorimo, neko u ovoj zemlji to mora da radi. Najprirodnije je da to radi Ministarstvo inostranih poslova. Zalagat ću se i živjet ću u nadi da se desi trenutak da Ministarstvo inostranih poslova to prepusti nekoj budućoj komori, sposobnoj da predstavlja bosanskohercegovačku privredu u Svijetu. Bojim se da do tada će malo više vode kroz ovu zemlju proteći. Drugi od bitnih ... ne želim da kažem ... baviti ovim poslovima, ali moram da kažem. Priuštio sam sebi zadovoljstvo, pomalo čak i neoficijelno da sam pogledao par posljednjih biltena Ministarstva inostranih poslova. Moram priznati, prvi presjek tih izvještaja, a to diplomate rade malte ne svaki dan, pokazuje da, bez obzira, čak i na promjene, ljudi u misijama u ambasadama, na vrlo raznolike načine svataju svoj nivo operativne odgovornosti. Dozovlite mi tu slobodu da kažem, imate tkao fantastičnih diplomatskih fraza o nekom događaju a imate i vrlo ubojitih podataka, šta se naprvilo. Ja sam zastupnik izbora one vrste ciljeva, gdje tražim da BiH nastupi stvaraju djela. Naravno, diplomatske fraze, klasični oblici nastupa, lobiranje itd. jesu sadržajni oblici tog rada. Problem je šta se 31.12. efektuje u ovoj zemlji. Ja samo znam da vlasti ove zemlje su dužni da stvore, po programima koje su javno proklamovali i u ovom parlamentu i na svim drugim mjestima, dužne su da stvore ambijent za veće 58 zapošljavanje i veći Dži-di-pi u ovoj zemlji. Diplomatija mora biti, aposluno u funkciji toga i odatle sam jedan od sudionika kreiranja teksta, na način da tražimo veću efikasnost svih sudionika u diplomatskim nastupima, kroz izražajnost bržeg i stabilnijeg razvoja BiH. Meni je drago da se mi bavimo nekim nemeterijalnim, planetarnim dometima. Strašno je važno da je neko od građana BiH učesnik u tome. Reći ću tu prostatu kojom se svi bavimo. Važno je, pod broj jedan, ono od čega se živi i u tom smislu država BiH i svi njeni predstavnici imaju apsolutno pravo na svoje legitimne interese. U tom cilju, neka vam ne smeta ili neka vam ne para oči i uši, da čitava serija pragmatskih insistiranja na ubrzanjima i poboljšanjima komunikativnosti, među subjektima, o kojima je vrlo dobro govorio kolega Amidžić, jer nama prije svega u ovom parlamentu fali, daleko više red. Drugo, fali nam preciznija podjela odgovornosti. Ja ću javno reći da spadam u one koji nije siguran da po Poslovniku je, Kolegij ispravno sebi priskrbio neka rpava oko kreiranja spoljne politike i želim da se to pitanje otvori i razriješi, naranvo, u radnim oblicima između zasjedanja, pogotovo kada proširite taj krug analiza na rad sa ostalim organima, hoću da kažem stereotipnih nekih pretpostavki, s kim se treba sarađivati sa nekom dozom strahopoštovanja, a ne po funkiji realnih informacija i realnih funkcionalnosti pa do ovog problema odnosa entitetskih organa i državnih institucija. To su stvari, za koje mislim da najodgovorniji ljudi u ovoj zemlji, što prije moraju sjesti i formulisati zajednički metod, na ustavnim relacijama i, također, na poslovničkim relacijama ovog parlamenta koji ima status zakonskog dokumenta. Ja jesam jedan od onih ovdje upornih, to ću raditi i na narednoj sjednici, koji insistira da se desi, realizacija tog pravila, zacrtanog našim poslovnikom, koji nam omogućava komunikativnost između organa, državnih organa i entitetskih organa. Sve to u konačnom ima odraz u inostranstvu. Budite apsolutno sigurni. Mi možemo ovdje figirati jedni druge u ime sijaset malih ciljeva. U konačnom napolju, država BiH to plaća i to novcem. Riječi se mogu još izdržati, ali novac je jedivo bolna kategorija. Da zaključim. Bit će mi zadovoljstvo, da nastavimo, da kažem operativnu razradu usvojenih pravaca i spoljnepolitike i načela, i da što češće pred sebe stavljamo na analizu koji su nam dometi. Šta se napravilo? A ne ko je šta izjavio. U tom smislu u ime Kluba SDP dajem punu podršku tekstu zaključaka. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Bjelobrku. Rijeć ima uvaženi zastupnik gospodin Kovačević, a nek se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Majdandžić.
Poštovani predsjedavjaući, poštovani člane Predsjedništva, dame i gospodo poslanici, želim, možda ću jedno dvije-tri stvari fokusirati o pitanjima iz oblasti vanjske politike. Prvo, htio bih da kažem da u cjelini podržavam proširenje saradnje sa susjedima, saradnje sa regionom i regionalne integracije i približavanje evropskim integracijama, a posebno ulazak u Vijeće Evrope i Mapi puta i ovom ostalom, što nas vodi, ka Evorpskoj Uniji u malo daljoj budućnosti, a volio bih da je bliža. 59 Prvi put je, neki akt, koji je po mom mišljenju, trebao odavno, tako sam govorio da su ekonomski ciljevi stavljeni u prvi plan. Meni, upravo, drago što diskutujem poslije poslanika Bore, jer ja imam nešto drugačiji pristup, ne govorim da ne treba diplomatija da se bavi iu vanjskom politikom, ali mi je drago da je fokusiro ovaj dokument zaključaka od strane Komisije u prve tri u drugoj tački i u trećoj bavi se ekonomskim pitanjima, da je stavio u tački 2.ekonomska pitanja, pa kaže politička i druga pitanja. Znači, da mi ubudućnsot od diplomatije, treba da imamo i ekonomske koristi. Diplomatija jeste da radi na određenim koristima za zemlju koju predstavlja. Znači, BiH u budućnsoti treba da ima koristi i ekonomske od svoje diplomatije, a ne samo političke, a posebno ne ratno-huškačke ili neke druge, jer nam te politike su nas upropastile, takve nam ne trebaju u diplomatiji. Pod 1.ekonomski ciljevi BiH da se ostvari i pod 2.politički ciljevi. U tom cilju, predlažem ovo pod tačkom 3.što se predlaže izrada studije o ekonomskim potencijalima BiH, gdje bi se prezentirali ekonomski potencijali. Ja bih išao dalje, da ta studija, jer ništa nama ne znači zbir nekih resursa, kojim BiH raspolaže. Mi imamo, npr. Željezaru u Zenici ili Celpak u Prijedoru, koje imaju vrlo velike kapacitete a ništa ne rade itd. i mi sad možemo reći da imamo ogromne kapacitete za preradu drveta. Imamo velike kapacitete za proizvodnju željezne rude. Imamo rudarske kapacitete, energetske kapacitete, ali ja bih želio da u toj studiji se obuhvate mogućnosti ulaganja, kroz proces privatizacije i druge strateške orjentacije da se vidi gdje je to najviše ekonomski opravdano u BiH ulagati u budućem periodu. Dakle, da se otvori fokus mogućih ulaganja u željeznu rudu, u preradu drveta u poljoprivredu, u šumarstvo itd. i u drugo, hidroelektrane, termoelektrane itd. da, ipak neka postoji strategija, da taj stranac ne samo pročita ima svega. Mi ćemo napisati potencijali su ogromni, ali postojili mogućnost ulaganja a koja tačka vuče tu mogućnost ulaganja pod tačku 3.te iste stucije, mogućnost sigurnosti investicija u BiH, da on vidi ima resursa BiH, ima potrebu za tim i tim investicijama razvoja ulaganja i pruža sigurnost tim i tim. Znači, pruža političko, ovo što je gospodin Beriz govorio, u cjelini podržavam njegovo uvodno ulaganje, pruža, znači,pruža političku stabilnost, parlamentarni izbori, demokratsku, itd. znači, da pruža kompletnu prema međunarodnim standardima komplet sigurnosti da bi privukli strane investitore. Prema tome, ova studija, ne treba samo pledirati da ona bude zbir ekonomskih mogućnosti BiH, nego da bude i zbir mogućnosti za ulaganje i sigurnosti ulaganja a da ovaj uvodni dio malo skrati, a da da poentu na ovo da to bude jedna strateška studija, na osnovu koje ćemo voditi ekonomsku politiku, na kojoj će se voditi ekonomska politika i BiH i entiteta. To je ekonomsko pitanje. Sad ću malo o ovim političkim pitanjima. Političko pitanje, govorim o nekim parlamentarnim delegacijama, razgovorima sa susjedima, razgovorima od Brisela do Abu Dabija, do ovog i onog. Meni se čini da u ovoj skupštini da bi trebalo voditi politiku, da predstavnici svih parlamentarnih stranaka, učestvuju u tim razgovorima, to je pod 1. Pod 2. da se bira prema temi razgovora šta s kojom delegacijom da razgovaraju, da pomalo ti poslanici budu i stručnjaci iz te oblasti. Nemojte ljudi mene tamo slati gdje se razgovara o medicini. Ja o tome nemam pojma. Znam samo popiti prašak ako me glava zaboli. Ništa drugo ne znam. Ali, nemojte da ide,pod pretpostavkom da obrnuto ljekar da ide i razgovara o bankarstvu i saradnji o bankarstvu u Jugoslaviji, posebno, barem taj jezik dobro znam. 60 Prema tome, ja bih želio da ovdje isto našu zamolio i ti koji određuju te delegacije, da u delegacijama budu zastupljeni, ja neću da govorim, ja imam onaj izvještaj, pročitao sam u nekim sarajevskim novinama “Bosna” gdje je ko bio i šta je bio. Ja ne bih htio, ja se ne bavim, inače takvom politikom nije mi ni pristup da se ja bavim sada da bih nekoga kritikovao i tračao, ali rekao bih bar ovu godinu dana da odradimo pošteno, to govorim i predsjedniku Ministarskog savjeta, koga ovdje nema i svim onim koji učestvuju u formiranje delegacije. Treća tačka, ovo je, nije neko pitanje, ali je vrlo bitna tačka, koja izaziva ovih dana nedoumicu u javnosti tužba protiv SRJ od strane gospodina Trnke. Ja kao poslanik, postavljam pitanje. Je li to on ovlašten i je li to tužba od strane njega? Ili je to tužba od strane Predsjedništva BiH ili je tužba od strane Ministarskog savjeta? Ja bih volio da se te dileme u javnosti. Ja ne znam kome treba, da stvara uvijek konfuziju neku u javnosti pa onaj napada onoga, onaj kaže onaj je uradio, onaj je ovlašten a onaj je ne ovlašten. Dobro ljudi, budimo jasni. Nema potrebe, ako je stav to Predsjedništva, zaključak Predsjedništva nek narod zna da je to Predsjedništvo zaključilo. Ako je Ministarski savjet, Ministarski savjet. Ako je to, gospodin Kasim Trnka, ima ovlaštenja po nekom ustavu BiH ili statutu Haškog tribunala, možda mu je dao on ovlaštenja, ne znam ja. Onda je Kasim Trnka ovlašten i on to podnio, ali neka se to kaže javnsoti. Ja bih zamolio neko da izađe ispred zvaničnika BiH i da to javnsoti kaže. Ne treba stvarati nedoumice, nemamo za to potrebe. Mi idemo na približavanje odnosa i sad prvo smo rekli, prvo iz među sebe smo približili odnose, a idemo da približimo sa susjedima, znači i sa Hrvatskom, računam susjede sve sledbenice bivše Jugoslavije, znači i Sloveniju računam susjedima i Crnu Goru i šta ja znam Makedoniju a time i Srbiju pa onda idemo u Jugoistočnu Evropu, balkanse integracije. Prema tome, nema razloga da mi ne kažemo to smo u ovoj donijeli zaključak, zbog tog i tog. Molim lijepo, hvala vam živjeli.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Kovačeviću. Rijeć ima uvaženi zastupnik gospodin Majdanžić.
Poštovani predsjedavajući Skupštine, poštovani člane Predsjedništva gospodine Beliku, pozdravljam goste, dame i gospodo zastupnici – poslanici, Moje prvo pitanje je, upućeno. Da li gospodin Belkić kao član Predsjedništva zastupa i druga dva člana Predsjedništva? Ako jeste, da li je to po našem poslovniku? Ako nije, zašto na ovao vrlo važno pitanje nisu prisutni članovi Predsjedništva? Moj prilog diskusije je slijedeći. Imamo program, odnosno opće pravce od strane Predsjedništva, imamo dosta dobro razrađeno od strane Komisije, koja se potrudila za vanjske poslove i po meni imamo jedan tako okvirni program, koji pokazuje kako bi trebalo da se radi i da naše aktivnosti usmjerimo na realizaciji vanjske politike. Mislim da bi ovome trebao da slijedi jedan, ja bih rekao, precizniji i određeniji terminski plan, koji će definirati sve ove aktivnsoti i koji će nas svaka tri mjeseca, to 61 je moje viđenje izvještavati, kako se realiziraju zaključci, koji su vrlo važni na vanjskoj politici i koji su tu problemi, a problemi nisu mali. Dalje, to nas obavezuje ono sve što smo do sada usvojili o pridruživanju itd. i naša orjentacija i naši pravci i naše usmjerenje ka tome putu. Dalje, mislim da bi dobro bilo da u svakom našem aktu, koga mi donosimo, dakle, zakonu i drugoj nekoj normi, bude jedna potvrda da je to u skladu sa evropskim normama. Mi možemo to pretpostavljati, ali to ne mora biti točno i imamo primjera u drugim državama, ja imam dosta primjera iz Slovenije, gdje su napravljene velike pogreške da su mnogi zakoni, nisu baš donošeni u skladu sa evropskim normama, standardima i kretanjima i ponovo se moraju donositi i vi znate tu su troškovi i tu se gubi u vremenu itd. i to nije u redu. Dalje, mislim da je vrlo teško realizirati našu vanjsku politiku, iz razloga što je to odraz, slika unutarnjeg stanja, unutarnje politike, stanja u globalu rečeno, zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti i cjelokupne organizacije države. Tu ima i te kako mnogo problema, ja ih neću sada u svemu o tome da govorim, ali bi dobro bilo da se ti problemi pokažu i kako ih treba rješavati. Mi ćemo morati praviti neke rezove, neke velike radikalne zahvate, da bi se išlo naprijed itd., ako ne, onda stojimo u mjestu, gubimo u tempu i polako, polako se, ja bih rekao ne približavamo, nego ja bih rekao polako se udaljavamo od Evrope. To je tako, to je ta neminovnost. To sve nije lako. Prema tome, da se pokažu i te druge, zbog toga, ja vidim tu jednu dalekovidnost, jednu veću stručnost, jednu stručnost daleko veću, da kažemo prvo Vijeća ministara, onda Predsjedništva i drugih u izvršnim organima vlasti, koji će predložiti da se te stvari potenciraju da ide da se donose i da nekako idemo ka tome. Naši kadrovi, to bih, također, vjeorvatno ima tu jasno i problema i dobrih rješenja i mogućih loših rješenja da se izađe i s tim problemima kako ih je moguće rješavati i jesu li ti naši kadrovi odgovarajući, a u prvom redu oni bi morali imati i neke menadžerske, ja bih rekao predznanja i osobine, kako bi nas zastupali i kako bi mi uspjeli da napravimo i te druge aranžmane, koji su svakako od interesa. Ja bih samo toliko i hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku, gospodinu Majdandžiću. Rijeć ima zamjenik predsjedavajućeg Sead Avdić a neka se pripremi zstupnik, gospodin Sead Buturović.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, ja želim, također, istaći svoje mišljenje oko predmetnog materijala koji je danas pred nama. Mora se priznati jedna činjenica da je vanjska politika BiH akceptirala, uvažila i apsorbirala temeljne ciljeve međunarodnih odnosa, koji se svode, praktično na četiri dimenzije. To je: globalizacija, integracija, kooperacija i partnerstvo. Ako se uzmu u obzir, onda objektivno vanjska politika BiH mora postati inativna i dinamična, krajnje racionalna i završiti proces tranzicije u kojoj se nalazi i, također, bosanskohercegovačko društvo u cjelini. Što to znači tranzicije? Znači da jednsotavno se moraju preispitati, optimizirati i racionalizirati broj diplomatsko-konzularnih predstavništava, ambasada 62 širom svijeta, i u tom kontekstu primjerito to mogućnostima ove male zemlje na Balkanu, koja ima specifičnu poziciju u međunarodnim odnosima, zato što je međunarodna zajednica duboko involvirana na tlo BiH i u tom kontekstu, sigurno da smo specifična zemlja na području Jugoistočne Evrope i u ovom dijelu planete. U tom smislu treba učiniti pomake, s aspekta, znači, još jedanput govorim optimizacije cjelokupne diplomatsko-konzularne mreže BiH. Ojačati one destinacije, koje su bitne za funkcioniranje ove države, koje su bitne za ekonomsku diplomatiju i koje su bitne, jednostavno s aspekta općeg stanja i odnosa BiH sa okruženjem. U tom smislu, znači, BiH i njena vanjska politika ne smije biti na stanju percepcije i jednostavno zapažanja onoga što se događa u međunarodnim odnosima, nego objektivno mora imati i anticipirati buduće događaje, znači prognozirati i ići doviđajima u susret, znači voditi jednu aktivnu, aktivan odnos imati prema vanjskoj politici i u tom kontekstu, sigurno, ne pristajati na bilo kakva iznenađenja. Znači, puno posla za pres... i organizacijskog dijela i tehnologije i funkcioniranja Ministarstva vanjskih poslova i Vijeća ministara u cjelini. Ono što, također, treba istaći, jeste da, BiH je definirala, uspostavila dobrosusjedske odnose, definirajući to kroz razmjenu ambasadora sa susjedima, što znači da je to jedan veliki uspjeh s aspekta mira i stabilnosti u području Jugoistočne Evrope i doprinosa BiH kao političkog faktora i kao subjekta koji funkcionira u okviru Pakta stabilnosti i jednsotavno dijela zemalja Jugoistične Evrope. Znači, nema, što je princip vanjske politike svake države, nema vječitih prijatelja a samim time ni neprijatelja, ima samo interes, koji je vječna kategorija i interes je najzdrviji motiv, kao što se kaže u vanjskoj politici za uspostavu prijateljstva, dobrosusjedske saradnje itd. znači,o vi temeljni ciljevi vansjke politike se, apsolutno, odražavaju i na funkcioniranje Ministarstva vanjskih poslova. Također, treba istaći, BiH kao država mora poštovati samu sebe, da bi je drugi poštovali. čuvati njen dignitet, međunarodno pravni subjektivitet, teritorijalni integritet u međunarodnim odnosima i ni jednom riječju niti i jednim postupkom to dovoditi u pitanje, što znači apsolutno se postavlja jednostavno cilj da sva diplomatsko konzularna predstavništva, svi njeni predstavnici vode jednu jedinstvenu politiku u ime ove države, zastupaju i jednostavno provode jedan jedinstven koncept vanjsko političkih odnosa Bosne i Hercgovine. To je bitno postići takav i fokusirati tu političku energiju na rješavanje temeljnih vanjsko političkih odnosa. Međutim, vanjsko politički odnosi su u direktnoj korelaciji sa društvenim procesima koji se odigravaju u Bosni i Hercegovini i jednostavno vanjsku politiku treba organizirati (almarizirati) sa unutrašnjim procesima izgradnjom Bosne i Hercegovine. Što znači treba postaviti visoke ciljeve koji će biti orjentir vođenju vanjske politike, ali i vođenju i unutrašnje i unutarnje politike. U tom kontekstu istakao bi da je nužno da Ministarstvo vanjskih poslova akceptira ovu svijest ili ove konstatacije. Na kraju mi imamo praktično vođenje vanjske politike danas locirano u tri subjekta. Jedan subjekt je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine koje donose strategiju vanjske politike, imenuje ambasadore, predstavnike u diplomatsko konzularnim 63 predstavništvima itd.itd. Operacionalizaciju i taktiku te vanjske politike vodi jel tako Ministarstvo vanjskih poslova i javlja se treći subjekt koji je i po Ustavu jednostavno dato mu u obavezu, a to je tzv. parlamentarna diplomatija o kojoj danas govorimo iz Zastupničkog i Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ta parlamentarna diplomatija objektivno znači ova sva tri subjekta, objektivno ponovo se postavlja cilj da moraju fu... svoju političku energiju na temeljne vanjsko političke ciljeve. Da li je to danas slučaj, objektivno ne možemo biti zadovoljni, što znači mora postojati puna harmonizacija razmjena informacija i usaglašavanje stavova između ova tri subjekta. Vjerujte to nije za zanemarivanje i u tom kontekstu Zastupnički dom mora prihvatiti svoj visok stupanj odgovornosti za vođenje ovog dijela parlamentarne diplomatije koji je najpropulzivniji, najlakši put i način do uspostave političkih mostova i saradnje sa državama i zemljama širom svijeta. To je ono što okuplja moju pažnju i što jednostavno traži pojedine odgovore uz konstataciju – ja sam bio jedan od agresivnih zagovornika ove tematkse sjednice koja treba dati i konkretne očekivane rezultate i koji sam bio više puta prisutan na Komisiji za vanjske odnose kojoj dajem punu podršku na njenom istrajavanju da se uvede više reda u jednostavnom funkcioniranju i funkcioniranje i djelovanje ovoga doma u oblasti vanjske politike. Mislim da tu ima određenih stvari koje se trebaju harmonizirati i u tom kontekstu očekuje se i od ove sjednice da da određene odgovore u odnosima komisija Kolegij, Kolegij Zastupnički dom i harmoniziranje ovih odnosa od imenovanja delegacija do jednostavno političkih nastupa naših predstavnika tako po pojedinim konferencijama i međunarodnim obavezama. Ja mislim da parlamentarna diplomatija, treba da je Predstavnički dom dobro učinio i uradio što je ojačao, osnažio i bio krajnje propulzivan sa aspekta parlamentarne diplomatije koja apsolutno nije nikakva konkurencija niti bilo kojim svojim dijelom je u konfrotaciji ili jednostavno sa bilo kojim segmentom, prije svega sa Ministarstvom vanjskih poslova i Vijećem ministara. U tom smislu znači puna koordinacija harmonizacije je nužna i mislim da je do sada taj minimum koordinacije i harmonizacije bio postignut i u tom kontekstu znači apsolutno je bilo na dobrobit i građana i naroda Bosne i Hercegovine i Bosne i Hercegovine kao države. Hvala vam.
Gospodin Sead Buturović.
Poštovane kolegice i kolege, uvaženi članovi predsjedništva, ja ću malo govoriti kao član ove komisije za spoljne poslove, malo kao čovjek, malo kao građanin, malo kao poslanik. I dok nisam bio poslanik za mene je spoljna politika kao čovjeka uvijek bila jedan elemenat, jedna bitna karakteristika i elemenat državnosti pored niza drugih, ali spoljna politika mi je baš to upadalo u oči, a da li je to danas tako mislim da nam je svima poznato. Podržavajući sve ove političke i vojne integracije, ja bi ipak dao značaj pored i te kako značajnim i ovim integracijama ekonomskim integracijama uz apsolutnu podršku principima spoljne politike koju je dalo Predsjedništvo, ja kao član Komisije i sve moje kolege smo zaista izuzetno aktivno o dugo radili na razradi i kao proizvod toga su određeni zaključci koje su predložile moje kolege. Ja ću dodati još jedno dva zaključka koja su isto zaključci Komisije, a koja se odnose tom elementu ekonomskih integracija. Ja sam nešto o tome govorio i na 16. sjednici ovdje, ono svjež kad sam došao sa jednog projekta za 64 21. stoljeće, to je priprema zemalja za ulazak u Integraciju u EU. Pa sam tada rekao da je Bosna i Hercegovina se planira da uđe 2010. godine. Ali pazite sad ovo, što ne znači da mi do 2010. godine čekamo pa će nas neko 2010. pozvati i mi ćemo ući. E, malo sutra. Mi koliko je danas, ako već nije kasno moramo da radimo na tom projektu i da puno stvari napravimo da bi nas neko uvrstio u krug kandidata za prijem u tu ekonomsku integraciju, u tu ekonomsku evropsku kuću. Evropa nas hoće, ali trebamo i mi dosta toga i sami da uradimo. Pa ću ja sada ovdje da predložim dva zaključka sa Komisije za spoljne poslove i želio bi da se o tome Dom izjasni. Kao prvi zaključak da se, da Predstavnički dom ovlasti Komisiju za spoljne poslove da vodi aktivnosti na tom putu. To je jedan zaključak neposredno i to odmah, a drugi zaključak da se u jednom razumnom roku uzmimo do 1.5.2002. godine u ovome domu povede aktivnost oko izmjene Poslovnika o radu Predstavničku i da se pri ovom parlamentu formira, kako god da nazovemo odbor, komisija za evropske integracije od članova ovoga parlamenta u kome će biti zastupljena i opozicija. Znači, jer je rečeno i ponoviću opet, bez aktivnost učešća opozicije nema ni uspješnog projekta niti ćemo, uspješne aktivnosti na tom putu. Tu moramo biti izuzetno pragmatični i to je ono što se od nas traži, a na Parlamentu je da o tome donese odluku. I ja želim da se ovaj dom izjasni o ova dva zaključka. Toliko. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Buturoviću, vi ste pomenuli pitanje promjene Poslovnika, ako. Mi imamo Izvještaj Komisije. Ako vi smatrate da trebate, ako želite da predložite nešto što nije u Izvještaju Komisije, onda ostaje da prema Poslovniku pokrenete proceduru za izmjenu Poslovnika. Ja vas molim da ovu tačku tim ne opterećujemo. Vi kao poslanik imate to pravo i to naravno nije sporno ako smatrate da to treba uraditi. Hvala vam lijepo. Idemo dalje. Kolega Miloš Jovanović.
Poštovan predsjedništvo, dame i gospodo u dokumentu koji smo dobili posebno se ističe da je prioritet Bosne i Hercegovine u spoljnoj politici saradnja sa susjedima, znači saradnja sa Republikom Hrvatskom i Saveznom Republikom Jugoslavijom na principima ravnopravnosti, uzajamnog uvažavanja i poštovanja. Međutim, postavlja se pitanje da li je najnovija ili ponovljena tužba Bosne i Hercegovine protiv Savezne Republike Jugoslavije baš prioritet Bosne i Hercegovine u saradnji sa susjedima. Ja lično mislim da nije, posebno imajući u vidu da je u posljednje vrijeme došlo do poboljšanja odnosa između ove dvije države. Mislim i da je profesor Avdić govorio da su otvorene ambasade da imaju i ambasadori, da se takoše u posljednje vrijeme dosta govori i dosta se radi na tome o tzv. slobodnoj trgovini, potpisivanju znači ugovora o slobdnoj trgovini između ove dvije države tako da se postavlja znači pitanje da li je to baš u prioritetu Bosne i Hercegovine u poboljšanju odnosa sa susjedima. Takođe čini mi se, a o tome ćemo govoriti u sljedećoj tačci dnevnog reda da je Bosna i Hercegovina i preuzela obavezu vezano za aktivnosti Pakta stabilnosti u Jugoistočnoj Evropi da potpiše sve ugovore o slobodnoj trgovini sa zemljama u regionu. Šta se možda može dalje desiti. Postavlja se pitanje vjerovatno u zavisnosti od interesa. Može se desiti da sutra tuži neko nekog drugog. Može se desiti znači da sutra Bosna i Hercegovina tuži Hrvatsku vjerovatno možda u 65 zavisnosti od nekakvih trenutnih interesa i u zavisnosti od toga kako se bude odvijao možda proces, dalji proces u Haškom tribunalu. Jasno je da je i u Bosni i Hercegovini ne postoji saglasnost o ovom pitanju i ja ne vidim ovdje srpskog člana Predsjedništva, a mislim da bi i on trebao da zatraži ponovo raspravu o ovom pitanju i onda da postupi da kažem ukoliko sve to bude išlo po planu da postupi prema Ustavu Bosne i Hercegovine. Takođe mislim da ne bi bilo suvišno da i oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zatraže raspravu po ovom pitanju i da traže donošenje odluke o povlačenju tužbe, jer kao zakonodavni organ na to imamo pravo, a u krajnjem slučaju i Savezna Republika Jugoslavija povukla tužbu protiv Bosne i Hercegovine i unutarnjih da kažem međunarodnih, daljih međunarodnih loših pogoršavanja međunarodnih odnosa. Govorim na pogoršanju odnosa u Bosni i Hercegovini. Znači to je toliko da kažem što sam mislio da kažem o tužbi, a ono što me iznenadilo i što nisam vidio u ovom materijalu, a to je da ni jednom riječju nije se reklo o terorizmu i aktivnostima Bosne i Hercegovine da nakežm na spoljnom planu za borbu protiv terorističkih djelovanja i aktivnosti. O tom su ovdje na Parlamentu dosta govorili. Mislim da je i Državna granična služba uradila svoj operativni plan, ali iznenađuje me znači da to nema ni u ovom materijalu, a iznenađuje me znači da i Komisija za spoljne odnose takođe u svojim zaključcima znači nema ništa vezano što se tiče terorizma, a u krajnjem slučaju i kriminala. I na kraju bi rekao još da čini mi se činjenica da je prema Ustavu Bosne i Hercegovine Predsjedništvo zaduženo za vođenje spoljne politike, ali čini mi se u posljednje vrijeme da je Predsjedništvo malo po strani, neću da kažem u zapečku i da tu najveću aktivnost i najaktivniji je predsjednik Ministarskog savjeta. Mislim da bi Predsjedništvo trebalo malo da razmisli o ovome i da bude aktivnije na tom planu. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Jovanoviću. Gospodin Malkić Abdurahman. Ne, nemam Begovića. Ima Cuplov, Brka, Šarganović pa tek onda Begović.
Gospod predsjedavajući, kolege poslanici, uvaženi gosti. U svakom slučaju dobro je imati akt koji ćemo mi danas vjerovatno usvojiti i koji govori o opštim pravcima i prioritetima vanjske politike. Ja bi htio par sugestija u pravcu poboljšanja ovog teksta. Naime, u tekstu opći pravci i prioriteti u tački 1. navedena su načela vanjskej politike Bosne i Hercegovine. Ja smatram da prije načela pod tačkom 1. treba staviti tačku ko i na koji način može sprovoditi vanjsku politiku u Bosni i Hercegovini, odnosno ko i na koji način ne može, odnosno uz koje uslove može biti predstavnik Bosne i Hercegovine, odnosno uz koja odobrenja. Čini mi se da je kolega Avdić opserviro dobro da vanjsku politiku provodi Predsjedništvo, operacionilizira Ministarstvo vanjskih poslova, a Parlament vodi neku diplomatsku, parlamentarnu diplomatiju. Međutim, čini mi se da nemamo nadzora i kontrole nad vanjskom politikom u ovom dokumentu. A čini mi se da bi to trebalo. Zatim, u tački 2. prioriteti vanjske politike Bosne i Hercegovine. Ja mislim da u prvoj ovoj tački crnoj - potpuna i dosljednja implementacija Općeg mirovnog sporazuma, posebno u domenu vanjske politike treba da stoje dvije podtačke, a to je saradnja sa Haškim tribunalom, odnosno 66 sudom za sločine na prostorima bivše Jugoslavije i pod 2. saradnja sa Međunarodnim sudom pravde u Hagu. Čini mi se da ima jedna možda kod mene ili je i tehnička greška. Ovamo se navode članice islamske Organizacije islamske konferencije, pa je jedna skraćenica OIK, a druga OIC. Treba ispraviti, doći će dokumenat i kod možda ljudi drugih izvan Parlamenta. I druga stvar, ono što bi sugerirao i predsjedavajućem ovog doma i Predsjedništvu i Ministarskom vijeću jeste da zašto poslanici nisu do sada dobili smjernice, odnosno mapu puta za pristup Vijeću Evrope. Zatim, dokle nismo još informisani dokle se stiglo do izrade studije izvodljivosti i ono što je posebno, ako se sjećate na prošloj, pretprošloj ili prošloj sjednici, ja sam bio uzdržan kod glasanja za Rezluciju o prihvatanju uslova o ispunjavanju uslova za prijem u Vijeće Evrope. Naime, ja još uvijek nisam dobio kopiju akta koju su potpisali naši ovlašteni predstavnici. Glasao sam za Rezoluciju ali ne znam šta su oni potpisali. S tog aspekta tražim kopiju akta o ispunjavanju uslova za prijem u Vijeće Evrope. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mustafa Cuplov.
Poštovani članovi predsjedništva, dame i gospodo, kolegice i poslanici, Predsjedništvo Bosne i Hercegovine je dalo okvirne pravce i prioritete u sprovođenju vanjske politike Bosne i Hercegovine. Želim reći da je taj materijal sasvim dobar, sveobuhvatan. Imao je jednu manjkavost koju je ispravila Komisija za vanjske poslove, a to je tajving. Odavno nisam, ja moram iznjeti svoje lično zapažanje kvalitetniji zaključak jedne komisije na ovom parlamentu imao. Vrlo lijepo i cjelovito je obuhvaćen kompletan materijal. Dato je vrijeme i konkretni zadaci i volio bi da Parlament u onom dijelu rada koji on može pripomogne da se ovi zaključci i realiziraju. Želim istaći jedan propust koji je proizašao iz ustroja u kome se mi svi nalazimo. Znate. Nemate nigdje zdravstva u svemu ovome. Evo ja ću tako reći. Najvećim dijelom u Vijeće ministara je zaduženo za provođenje politike. S obzirom da po Dejtonskom sporazumu nemate Ministarstvo za zdravstvo na nivou države, onda nažalost nemate ni zdravstva. A život, svakodnevni život i obaveze države Bosne i Hercegovine je kao članice UN-a, postoje određene obaveze i prava koja proističu iz toga članstva i koja se odnose takođe i na zdravstvo kao vrlo značajnu društvenu djelatnost. O ovom materijalu praktično znate niko nije zadužen da se bavi ovim problemima. Nažalost bolest i ljudsko zdravlje kao opšti problem nemaju granica niti državnih, a kamoli međuentitetskih i to je nešto što će Parlament, nadam se u jednom trenutku uvažiti i pokušati na izvjestan način da riješi. Sve ono što u Dejtonu nije propisano, a što se mi ovdje dogovorimo mi možemo zajednički uraditi i ja bi volio da tu jednu dinamiku koju vodi Dejton iskoristimo u oblasti zdravstva. Jedan primjer za sviju. Znate endemska nepropatija kao jedan problem koji je vezan za Balkan, za naše prostore. Rješavanje tog problema iziskuje ogromna finansijska sredstva koja ova država nema. Takvi problemi su interesantni za svjetsku zdravstvenu organizaciju i mi bi da je drugačija pravna regulativa, u ovom trenutku važeća u ovoj državi imali mogućnosti dugoročno dobiti sredstva za rješavanje tog problema. To je samo jedan 67 od opštih problema kojih se nažalost ovdje već desetljećima predstavljaju problem i pokušavaju riješiti. Takođe moram istaći da svi zakoni koji su prošli kroz ovaj parlament i oni koji su u proceduri moraju ispunjavati dva uslova da bi ušli u i kvalitetno se bavili vanjskom politikom u segmentu ekonomskih odnosa, a to je zakoni moraju biti usklađeni sa zakonima EU, princip koji mora biti ispoštovana. Takođe mora biti usklađeni sa Evropskom poveljom o ljudskim pravima i svim ostalim zakonima koji se bave segmentom ljudskih prava i sloboda. I naravno standardizacija u oblastima u kojima je ona bitna mora biti da kažem u tom segmentu podudarna sa evropskim i svjetskim standardima. Nadam se da smo takone koje smo do sada donjel i u ovom kontekstu, ali moja opaska na ovo se odnosi ustvari da zakoni koji su u proceduri svakako se na ovo misli. Mislim da bi vrlo korisno bilo da se napravi presjek dosadašnjeg rada na zakonskoj regulativi koja je bila u ovom parlamentu. Znate mi smo zatekli neka zakonska rješenja koja nisu donešena, koja su dugo u proceduri. Ja kao poslanik moram reći ne znam do kog nivoa smo došli sa tim rješavanjem. Koliko je ostalo zakona, koji su u proceduri, skinuti na ovaj ili onaj način, koja je dinamika predviđena za njihovo donošenje? I evo koristim priliku da na izvjestan način reaktiviram zahtjev, jer je on već jednom iznošen ovdje na Predstavničkom domu da se napravi ažuriranje materijala koji su u proceduri. Koordinacija međustobno na svim nivoima je neophodna. Neophodna može biti znatno kvalitetnija i pripreme za poslanička pitanja, dnevni red i sve ostalo što je vezano za rad ovog parlamenta moraju biti sinhronizovani ne samo sa Predsjedništvom, Vijećem ministara i sa Parlamentom, nego i sa svim određenim komisijama koje se bave određenim problemima. Evropska iskustva su prvenstveno u tom smislu da se problemi koje obrađuje Parlament rješavaju na nivou komisija i praktično u jednom krajnjem obliku budu ponuđeni Parlamentu. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Osman Brka.
Uvaženo predsjedništvo, uvaženi gospodine Belkiću, uvaženi ministri, poslanici, gosti i novinari. Ja ću pokušati da budem vrlo kratak i da ustvari kažem nešto što smatram da za ovom govornicom treba reći, a još to ipak nije niko rekao. Prihvatam prijedlog Predsjedništva i Komisije i vjerovatno ćemo svi mi zato i glasati. Međutim, ja hoću da kažem neke stvari koje osjećam se dužan kao poslanik da kažem, jer kad govorimo o Bosni i Hercegovini i mjestu Bosne i Hercegovine u međunarodnoj zajednici u Evropi i u Svijetu puna su nam usta Evrope i Svijeta. Jedna je činjenica koju mi svi moramo znati. Svijet i Evropa hoće uređenu državu. Evropa u svoje društvo neće primiti neuređenu državu. Mi stalno govorimo o Evropi, a svi znamo odlično da nismo uređena država. Inače u uređenoj državi ne bi se mogle desiti one stvari. Otvorite samo današnje novine pa da vidite, biće vam sve jasno. U uređenoj državi toga nema. Zna se hijerarhija i zna se red. U nas se ne zna red. Mi smo zaduženi u ovom parlamentu kao poslanici da govorimo o tom redu i da pravimo politički ambijent u Bosne i Hercegovini da budemo uređena država. 68 Ja ću navesti dva primjera iz današnjih novina. Jedan je primjer informacija da jedan entitet ima paralelna predstavništva, nešto paralelno ministarstvima što ima Ministarstvo vanjskih poslova. Urede u Moskvi, u Beogradu, u Grčkoj. A mi imamo koliko ja znam ambasadu u Moskvi, koliko znam imamo ambasadu u Beogrdu. Ne znam imamo li ambasadu u Grčkoj. Znam da Grčka ima ovdje. Ali, to tako ne ide. Druga informacija isto danas u današnjoj novini. Ministar odbrane Federacije otišao u Izrael u ovom vremenu, juče, prekjuče, danas, nije bitno kad. Predsjednik i potpredsjednik Federacije ne znaju da je otišao tamo. Ne može nikako. Svijet to posmatra. Ne može nikako neko ići, a da onaj njegov pretpostavljeni to ne zna. To je neuređena država. Tu Svijet normalno gleda i kaže. Pa pogledajte kako se oni ponašaju? Tako se ne može ponašati i tako ne može biti. Puna usta Evrope, a raditi suprotno. Jednostavno je to nemoguće. Ili, bio sam u ovoj delegaciji, iako mi još nismo podnjeli izvještaj. Sigurno će gospodin Mirjanić u konsultaciji snama ostalim podnjeti izvještaj ovom parlametnu o našem putu u Brisel, ali ja ne mogu a da ne pomenem danas ovdje i da vam kažem da smo mi dobili vrlo jasne sugestije od svih ljudi, a snama su odgovarali vrlo odgovorni ljudi iz NATO pakta iz Pakta za partnerstvo za mir iz EU, svi su nam rekli jedno – država, država, država, uređena država. To je put za Evropu. I nema nam druge. Ja ne mogu da shvatim da ima još nekih političkih snaga koji mogu braniti ono što ne brani više ni Jugoslavija. Jugoslavija, vlast Jugoslavije je isporučila Miloševića u Hag, priznala na određen posredan način za agresiju u Bosni i Hercegovini. Mi ovdje to ne možemo da priznamo. Jugoslavija će vjerovatno u januaru iduće godine u Partnerstvo za mir, vjerovatno. Mi nećemo, ako budemo ovako išli sami sebi vrlo uspješno radili protiv sebe, nećemo ni za 10 godina u Partnerstvo za mir, a u EU ni za 20. Zbog toga ja molim sve vas ovdje prisutne, molim izvršnu vlast od Predsjedništva do Ministarstva vanjskih poslova, Ministarskog vijeća da izvjesti ovaj parlament o tim ekscesnim situacijama. Ne može meni niko kazati. Ja sam zato da Bosna i Hercegovina, kao građanin Bosne i Hercegovine, da Bosna i Hercegovina bude zaista otvorena prema svim zemljama na Svijetu, dobronamjernim. Normalno, prvo moramo imati, graditi dobre odnose sa susjedima. To je sasvim normalno, ali ne možemo mi sad zaboraviti šta je bilo. Neko ko je zgrješio prema Bosni i Hercegovini treba zato da odgovara. Oni su priznali da su zgrješili, poslali svog Miloševića u Hag. Priznali, a mi ne možemo da priznamo. Moramo mi ovdje imati koncezus oko toga. I što to bude prije, vjerujte svima je bolje. Ne jednom pojedincu ili jednom narodu ili jednom građaninu, ili jednom socijalnom sloju, nego svima ukupno je bolje, jer ćemo stvoriti preduslove za iskorak ka toj evropi. Ja hoću da mi imamo dobre odnose sa Evropom i da idemo u Evropske integracije. Ja hoću da imamo dobre odnose i sa istočnim zemljama, sa islamskim zemljama sa zemljama Azije, sa zemljama Afrike. To nama treba. Ja nekada imam dojam da neko te odnose koji su bili odlični nikada niste čuli ni od jedne muslimanske, islamske države, muslimanske zemlje da je protiv Bosne i Hercegovne, nego je uvijek svaka za cijelu Bosnu i Hercegovinu. Znači za sve građane i za sve narode u Bosni i Hercegovini. Nije nikad rekla da je ona za muslimane u Bosne i Hercegovine samo, nego za Bosnu i Hercegovinu. Znači, od tih odnosa dobrih sa islamskim zemljama svi trebaju da imaju dobru korist u Bosni i Hercegovini. Zašto onda sebi dajemo vrlo uspješno auto golove i pravimo sebi od fantastičnog prijatelja ljude koji će na nas gledati rezervisano. Što nam to treba? Što nam to treba, jel to urađeno sa znanjem recimo Ministarstva vanjskih poslova. Ja čisto sumnjam, ali ko 69 vuče, koje je to tijelo u Bosni, ako to nije Predsjedništvo, ako to nije Ministarsko vijeće i Ministarsko vanjskih poslova koje kreira vanjsku politiku Bosne i Hercegovine. Ne može je pojedinac kreirati. Ne može je jedna politička stranka kreirati. Treba da je kreira država. I zbog toga moje su sugestije u tom pogledu da idemo, čini mi se na jedini način, to je jedini način da idemo pravim putem i zaista tražim da se ovom parlamentu podnese odgovornost ljudi - koji su ljudi odgovorni za ekscese što ljudi u Brislu, u Strazburu i u svjetskim metropolama na nas još uvijek gledaju drugim očima, jer smo mi tamo, to nam je vrlo jasno prikazano u ova 2-3 dana dok smo gore bili. Na jednom nalazimo se sad da ne kažem gdje, to će biti u izvještaju zajedno sa Vatikanom i Monakom. A znate što s njima? Što Vatikan i Monako, uvijek će biti to što jesu, jer oni ne idu u ove integracije. Znači sve druge države su tu samo nas nema. Samo nas nema. Što nas nema? Jesmo li mi djelimično nosioci krivice zato. Ja ne želim da nosim krivicu zato. Želim da napravimo iskorak u tom pogledu i da ovaj parlament i svi u njemu koji sjede bude zaslužan za to što će Bosna i Hercegovina u Svijetu, u Evropi ići ubrzanim koracima ka zemljama o kojima će se govoriti s poštovanjem. Hvala vam velika.
Izvolite gospodine Jovanoviću.
Ja želim da kažem da sam bio potpuno jasan. Ne postoji u Bosni i Hercegovini opšta saglasnost za pokretanje tužbe protiv Savezne Republike Jugoslavije. I mislim da je to definitivno jasno. I druga stvar, nije tačno da je Jugoslavija, odnosno Srbija predala gospodina Miloševića Hagu zato što je priznala agresiju nego ga je predala Hagu zbog sukoba na Kosovu, a tužba protiv gospodina Miloševića je podnešena naknadno za agresiju u Bosni i Hercegovini, mislim odnosno za sukobe.
Hvala. Gospodine Jovanoviću dozvolite meni. Dozvolite mi dvije rečenice radi toga da bi poslanici bili tačno informisani. U Briselu su prethodnih, u Briselu je prethodnih dana bilo nekoliko poslanika iz Predstavničkog doma. Bili smo pozvani tamo. Bili su pozvani šefovi klubova, umjesto nekih šefova klubova išli su predstavnici klubova i bili su pozvani drugi poslanici. Za vašu informaciju, ja molim šefove klubova, odnosno predstavnike klubova koji su bili u Briselu da informišu klubove, odnosno poslanike u klubovima šta je bio predmet razgovora. Dozvolite mi u jednoj rečenici da kažem tačan predmet razgovora, a to je pozicija Bosne i Hercegovine u procesu evropske integracije. Mi smo o tome razgovarali. Predmet rasprave nisu bile političke ličnosti. U toku razgovora nije od strane domaćina ni od strane bilo kog poslanika iz Bosne i Hercegovine pomenuta bilo koja politička ličnost, niti su predmet razgovora bili Haški tribunal, niti Međunarodni sud pravde u Hagu. Dakle mi o tome nismo razgovarali, već smo razgovarali samo o pozicijama Bosne i Hercegovine u procesu evropske integracije. A da postoje različiti pristupi i stavovi o nekim pitanjima, između ostalog o pitanju Međunarodnog suda pravde u Hagu, to je očigledno i mi ako to pitanje otvorimo mi se oko toga nećemo složiti i predlažem da se usmjerimo na ono što je predmet naših razgovora. Za riječ se javio gospodin Šarganović Senad. 70
Gospodine člane Predsjedništva, gospodo predsjedavajući, gospodo članovi Vijeća ministara, dame i gospodo, kolege zastupnici mi smo dobili kvalitetan materijal Predsjedništva, mi smo svjedoci da u posljednje vrijeme naše predsjedništvo jedinstvenije čak šta više mogli bi smo reći jedinstveno djeluje na spoljno političkoj sceni, da postiže u zadnje vrijeme sve bolje i bolje rezultate za Bosnu i Hercegovinu o čemu nas je član Predsjedništva i izvjestio. I ja mislim da je to jedan iskorak jako dobar za Bosnu i Hercegovinu i tako treba i da se nastavi i da se intenzivira takva jedna aktivnost. Što se tiče materijala Predsjedništva koje smo dobili ja bih potencirao dva, odnosno tri prioriteta banjske jpolitike Bosne i Hercegovine. Na trećoj strani gdje piše aktivno učešće Bosne i Hercegovine u multilateralnim akcijama, posebno u sklopu sistema UN itd. u kriznim dijelovima Svijeta, ja bi predložio da Predsjedništvo pokuša inicirati da Bosna i Hercegovina aktivnije učestvuje sa vanjskom politikom u aktivnom pomaganju rješavanja kriznih u kriznim područjima kao što je Bliski Istok i Avganistan obzirom da je Bosna i Hercegovina sa svim kapacitetima u antiterorističkoj koaliciji. I ovaj sljedeći zaključak partnerstvo za mir, ja smatram, izvješten sam da nema problema nikakvih ni uvjeta za upućivanje promatrača u partnerstvo za mir. Sigurno je delegacija koja je sad bila u Briselu o tome izvještena. Predlažem da Predsjedništvo i Ministarstvo vanjskih poslova upute promatrača u partnerstvo za mir zbog toga što ćemo imati konkretne koristi od tog partnersta za mir, jer tamo je na stotine i stotine programa i projekata koji nam trebaju pomoći u budućem konceptu zajedničke vojske, kod budžetiranja kontrole budžeta, obuke, doktrine itd.itd. Smatram da tu nemamo nekih prepreka i da bi to mogao biti jedan od koraka koji mogu da se naprave. I zadnji ovaj zaključak – zaštita interesa državljana BiH u inozemstvu. Mi smo informirani da Vijeće ministara aktivno radi i Predsjedništvo na poboljšanju viznog režima za građane Bosne i Hercegovine i prirodne subjekte Bosne i Hercegovine. Mislim da tu treba pohvalno izraziti se u po pitanju tih aktivnosti. Ali, građani Bosne i Hercegovine i privredni subjekti žele brže rješavanje viznih režima. Ja mogu da kažem da privredni subjekti imaju problema kod normalnog funkcioniranja i komuniciranja sa Evropom, dok istjeraju vize, ni izvršni menadžeri jako značajnih firmi ne mogu lako doći do viza za Zapadnu Evropu. Ja bi predložio da i to bude jedan od prioriteta. To je što se tiče ovih materijala. A što se tiče Komisije svakako moram kazati da podržavam ove materijale i da su oni jako kvalitetno napravljeni. Što se tiče Komisije pod trećim ovim zaključkom na drugoj strani takođe predlažem po pitanju partnerstva za mir da Komisija doradi svoje zaključke kasnije i da traži da se uputi predstavnik, promatrač u partnerstvo za mir. Isto je obrazloženje kao što sam ga obrazložio i za ove zaključke Predsjedništva. I ovaj treći pod d. zaključak – ja bi predložio da stoji umjesto – ''od zastupničkog doma se zahtjeva'' da stoji u uvodu ''zastupničkom domu se predlaže''. Nekako mi ispada da Komisija zahtjeva od nas svihu koju smo tu Komisiju predložili, nekako mi to zvuči malo ono naređivački. I normalno podržavam ove zaključke.
Hvala lijepo gospodine Šargaoviću. Gospodin Begović Muhamed.
Poštovano predsjedništvo, cijenjeni poslanici, dame i gospodo. Ne zamjeram predsjedništvu iako sam prije dizao ruku i tražio, vjerovatno nije primjetilo pa želim da stavim do znanja ipak, vjerovatno da je greška. Podržavam zaključke Komisije za vanjske poslove sa korekcijom koju je predložio gospodin Šarganović. Zaista sam ponekad iznenađen diskusijama pojedinih koji otprilike žive u Bosni i građani su Bosne i Hercegovine, nad kojima lebdi Ustav države Bosne i Hercegovine, a oni bi da otprilike idu na nekakav kompromis koji je suprotan Ustavu Bosne i Hercegovine, suprotan je, onošto su žtrtve zašto su žrtve pale, suprotan je referendumu građana Bosne i Hercegovine koji su izjasnili se da je 92. godine o obliku državnog uređenja itd. Međutim, to izražava moje neslaganje, a ne bi želio dalje da komentarišem ukoliko ne budem morao izlaziti kao da repliciram. Mi smo 92. gospodo proveli referendum i izjasnili se o obliku državnog uređenja. Slijedio je Dejton i ne znam da li su, da li je bila kompetentna ta komisija ti predstavnici koji su ipak djelovali suprotno volji građana koji su se izjasnili oblikom neposredne demokratije, a to je kako državno uređenje žele. Izjasnili smo se da to bude demokratska Republika Bosna i Hercegovina. Demokratska Republika Bosna i Hercegovina kao takva prihvaćena u UN i uknjižena kao takva kao suverena država. Danas bi pojedinci htjeli da to sve devalviraju rukovođeni nekakvim interesima da li nacionalističkim ne nacionalnim, da li nacionalističkim ili krajnje ekstremnim interesima iznad svega dolje. Entiteti gospodo imaju pravo da sarađuju sa susjedima, ali uz prethodnu saglasnost nadležnih državnih organa, nadležnih državnih organa. Pogledajte u Ustavu pa ćete vidjeti sami. Međutim postavlja se pitanje koji je to entitet naš traži saglasnost nadležnog organa da može kontaktirati sa susjedima u praksi, što se dešava danas. Zato sam stvarno poprilično pogođen, jer moram da vas obavjestim da sam i ja da je i moja porodica i uža i šira dala 9 žrtava za ovo što se danas dešava. Ja ne vjerujem i ne priznam nikakvu naučnu tezu da postoji u teoriji države i prava ovakav oblik uređenja kakvog...Zamjenik predsjednika Evropske inicijativa, pardon malo krizne grupe u Tuzli je gostovao i jasno se isto tako izjasnio da u teoriji države i prava ne postoji ovakvo uređenje koje mi imamo sa 180 ministara, sa toliko zamjenika, toliko pomoćnika, sa 7 nivoa odlučivanja zašto ni ja stvarno nisam znao. Ja sam došao do 5 nivoa odlučivanja, a to je strahota šta se dešava. Zbog toga podržavam zaključke Ministarstva, ovaj Komisije za vanjske poslove, a posebno materijal Predsjedništva. Ja sam iznenađen zašto nema ovdje dva člana Predsjedništva, ne dolaze često na sjednice. Jedini dolazi evo gospodin Beriz Belkić, a čini mi se da su dužni po Ustavu da dolaze, a ne da šalju nikakve predstavnike, nikakve zamjenike. Jer to nije predviđeno ni Ustavom ni Poslovnikom Predstavničkog doma. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Jedna informacija. Ja sam danas razgovarao sa gospodinom Križanovićem, predsjedavajućim Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Zamolio ga da dođe na ovu sjednicu, ali gospodin Križanović me obavjestio da nije mogao doći iz određenih razloga i da će u ime Predsjedništva govoriti član Predsjedništva gospodin Beriz Belkić. 72 Riječ ima gospodin Grabovac Miro.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, gospodine članu Predsjedništa gospodine Belkiću, cijenjeni novinari. Svakako da treba pozdraviti raspravu o vanjskoj politici, ali isto tako bez obzira i na obaveze treba uputiti kritiku drugim članovima Predsjedništva zbog čega nisu tu, trebali su ovdje biti kao i Ministar za vanjske poslove, s obzirom da je tema koja se isključivo tiče i Ministarskog vijeća i Predsjedništva Bosne i Hercegovine, naravno i kompletnog Parlamenta Bosne i Hercegovine pa i ukupno Bosne i Hercegovine. Svakako treba pozdraviti način nastojanja da se uspostavi parlamentarni nadzor na izvršnim organima vlasti Bosne i Hercegovine i ovo je od početaka koji je i te kako bitan i koji je potreban da bi se znalo kud ova zemlja ide i što ona hoće i što želi biti. Ministarstvo vanjskih poslova, odnosno vanjska politika Bosne i Hercegovine je uistinu odraz unutarnje politike Bosne i Hercegovine, onda nas nije ni čuditi da ima svak svoju politiku i prema vani i to je nešto što nije dobro ni za Bosnu i Hercegovinu ni za njene narode i građane. I ona i te kako se treba harmonizirati i uspostaviti da to bude jedna zajednička državna politika Bosne i Hercegovine. Svakako treba pozdraviti i Komisiju za vanjske poslove koja je izradila zaključke s tim da se pridružujem primjedbi gospodina Miloša Jovanovića koji je kazao da nije ubačeno u zaključke, odnosno postavljeno u zaključke vezano za borbu protiv terorizma što je trenutno u istinu ono što cijeli Svijet bori se i on je i te kako trebao biti kao zaključak pod broj 1. iako je dat u uvodnom tekstu ovoga dijela, ali je se meni barem je osobno izgleda kao da je usput ili uzgred pomenut taj dio i osuđeno to, jer Bosna i Hercegovina kao takva da se pridružuje Alijansi za borbu protiv terorizma. Kada je u pitanju ove točke pod 1.,2.,3. koje se tiču ulaska Bosne i Hercegovine u Vijeće Evrope svakako mi u javnosti pa i ovdje imamo dosta obmana. Dosta ljudi ne razumi što je Vijeće Evrope, što je EU i onda oni vješti političari kažu tako da ljudi kažu evo mi smo sad ćemo brzo u EU. A to veze nema stim. EU je odnosno VTO je sasvim nešto drugo u odnosu na Vijeće Evrope. Vijeće Evrope je svakako je u interesu Vijeća Evrope pa i Bosne i Hercegovine da budemo njen član kako bi zajednički mogli štititi svoja prava kroz Vijeće Evrope, kako pojedinačna tako i kolektivna prava unutar Bosne i Hercegovine. Kada je u pitanju ovdje ova točka 1. ona može stajati, mada bi ja možda drugačije poredao točke, ali je to moje osobno viđenje i točka 2. kada je u pitanju oko ovih kada će biti izbori isto je takođe bitno. Ali jedna što je vrlo bitna stvar da otvori ovaj čitavi dio. Znači to je borba protiv terorizma i ova točka koja je 3. ona bi trebala biti točka 2. koja govori o ulasku Bosne i Hercegovine u Partnerstvo za mir. Što to znači ulazak Bosne i Hercegovine u Partnerstvo za mir? I tu dosta ima različitih priča i kažu eto mi ćemo uči oni će nas primiti i nema nikakvih problema o tome. NATO je uspostavio ovaj dio ulaska u Partnerstvo za mir kako bi na lakši način mogao uspostaviti kišobran, odnosno nadzor NATO članica i šire radi stabilizacije mira kako u cijelom Svijetu, a pogotovo na ovom dijelu Jugoistične Evrope. I svakako je zainteresiran da Bosna i Hercegovina bude članica Partnerstva za mir. 73 Kada je u pitanju kao promatrač uistinu su nas pustili i nismo imali ispunili određene uvjete, a pustili su nas da budemo promatrači unutar Partnerstva za mir. Ovdje čujem kako bi mi trebali nekoga poslati da sjedne tamo. To ne može ići jer je to stvar sasvim drugačija. Mi moramo biti unutar Partnerstva za mir i onda tek dobiti svoje mjesto u sjetištu NATO-a da bi mogli imati predstavnika iz Bosne i Hercegovine. Šta uraditi da mi budemo i steknemo uvjete za Partnerstvo za mir? Moramo kada je u pitanju kao temeljnu stvar interparabilnost postići u Bosni i Hercegovini kada su u pitanju oružane snage. Da bi to postigli mi moramo tu interparabilnost postići najprvo u glavama našim unutar Bosne i Hercegovine. Sve drugo ide sasvim drugačije, ide na jedan daleko bolji i zgodniji način. Ukoliko mi to nismo spremni Bosna i Hercegovina uistinu će ostati jedna, maloprije se nisu htjeli izraziti, ja ću kazati crna rupa na dijelu Jugoistične Evrope i bure baruta za daljnjeg sukobe kako ovdje tako i dalje. Da bi uopće govorili o VTO i EU svakako prvi korak i mala vrata su Partnerstvo za mir da bi zemlje EU stvorile, da bi se pretpostavke stvorile za zemlje EU kako bi one mogle ulagati svoj kapital u Bosnu i Hercegovinu. Naravno da nam niko neće, niko nam neće doći u Bosnu i Hercegovinu, jer nema sigurnosti, a kapital traži sigurnost. I ko je taj ko bi došao u Bosnu i Hercegovinu, ulagati svoja sredstva, unjeti kapital ili koje su to banke koje bi mogle otvoriti investicijske kredite i čime to se može garantirati kada ujutru može ponovo biti sukob. Znači šta mi moramo uraditi? Mi moramo najprvo uraditi rekonstrukciju oružanih snaga unutar entiteta Bosne i Hercegovine. Drugo moramo postići ovo što sam kazao interparabilnost oružanih snaga. Moramo te snage uistinu pripremiti. Pa ne traže nam se ni punu, barem minimum snaga koje možemo uključiti u misije NATO-a odnosno EU koje bi predstavljale Bosne u Hercegovine. NATO želi samo jedan telefon u Bosni i Hercegovini i to mora biti svima jasno. Koji će to biti i ko će određivati i kako ćemo se mi dogovarati to su naše unutarnje stvari. Što god budemo duže vukli to ćemo imati veći problem ovdje. Možemo mi jedni drugima prebacivati i ovo i ono nepravde. Znači što prije postignemo unutarnje uređenje i unutar razrješimo unutarnje probleme time ćemo kao država više postići, otvoriti se prema Svijetu i Svijet prema nama. Dokle god to ne bude mi možemo samo prisipati iz šuplja u prazno da se izrazim na takav način. I to nije dobro ni za koga ko je ovdje od nas pojedinačno, a ni kolektivno za narode i građane Bosne i Hercegovine. S toga ja uistinu podržavam ove zaključke da ne bi oduzimao više vrijeme i govorio o tome, jer većina vas zna što to znači Partnerstvo za mir, što to znači VTO, odnosno EU, koji su to putevi za dolazak i većina mislim da je javnosti treba objasniti što je to Vijeće Evrope, a što je to Evropska unija da ne bi to jednostavno vršili obmanu u javnosti i kažemo evo sutra ćemo mi biti primljeni. Mi ne možemo biti primljeni u VTO odnosno EU po moji prosudbama ukoliko nastavimo sada da krenemo za 15 za 20 godina, jer mi moramo uskladiti kada je u pitanju ekonomiju i spremiti ekonomiju za ulazak u takvu jednu organizaciju. Inače će nas pobrisati. Drugo neće niko doći u našu zemlju ulagati dokle ne budemo stvarno minimum u Partnerstvu za mir. To je minimum minimuma koji se može. To možemo postići ukoliko se možemo dogovoriti uistinu oko rekonstruiranja vojske i uspostavljanja združenog ili zajedničkog zapovjedništva na razini Bosne i Hercegovine kao preduvjeta za prijem u Partnerstvo za mir. S toga podržavam ove zaključke s tim da predlažem Komisiji ukoliko bude pauza da izradi ovaj zaključak koji je vezan za terorizam, jer je on itekako bitan i da ga stavi na prvo mjesto i onda da poreda možda evo, ako neko ima drugi prijedlog, a moj je prijedlog terorizam, Partnerstvo za mir, odnosno Vijeće Evrope, Partnerstvo za 74 mir i onda je kada je u pitanju ovaj dalji dio redosljeda, nije uopće bitan kako će biti, barem da dobije na jednoj težini. Eto toliko hvala.
Hvala gospodine Titan. Replika gospodin Šarganović.
Uvaženi zastupnik Titan stvarno je konstruktivno izložio određene stvari. Ja sam bio decidan i jasan i stojim iza onoga svog prijedloga. Nikakvih uvjeta ne treba dalje Bosna i Hercegovina ispunjavati da uputi aktivnog promatrača u Partnerstvo za mir koji bi nam doprinjeo da brže riješimo ovo što ste vi maloprije izlagali. Ali normalno zajednička komanda na nivou Bosne i Hercegovne, ozbiljno pristupanje vojskama u cilju stvaranja zajedničke vojske, kasnije jedinstvene vojske itd. to je normalan pristup da o tome ne elaboriram sada u ovom. Međutim korak po korak treba krenuti odlučno, zato sam i pohvalio aktivnosti Predsjedništva, Vijeća ministara i da i mi se uključimo u još aktivnije svi zajedno i da ogromnu energiju koju imamo u Bosni i Hercegovini, dokazali smo je samo usmjerimo u pravom smjeru što smo sad govorili. Da stignemo te rokove da ne budemo 15 godina 10 nego da smanjimo rokove. Eto toliko. Hvala.
Gospodin Salih Kulenović.
Gospodine predsjedavajući, gospodine Belkiću, uvažene koleginice i kolege poslanici, ja sam prije svega izašao za ovu govornicu da podržim ovaj dokument koji je pred nama o kojemu smo mogli raspravljati, zapravo predlagati da bi se on kasnije koncipirao ovako kako se koncipirao. Naravno ja isto tako želim da se na ovom danas nažem zasjedanju prihvati i zaključak Komisije za vanjske poslove čiji sam i ja član, ali bi dozvolite mi ipak naglasio nešto što sam imao priliku govoriti za jednim okruglim stolom koji se održao u Tuzli, a vezano za diplomatiju Bosne i Hercegovine u funkciji ekonomskog razvoja. Iz, ja sam tada naglasio i želim i sada kazati, mislim da je to potrebno ovom dokumentu, dakle ako bi se prihvatila šira definicija spoljne politike kao djelovanje države u međunarodnim odnosima sa drugim zemljama i međunarodnim organizacijama na političkom, ekonomskom i kulturnom i drugom planu, onda bi se u slučaju naše Bosne i Hercegovine najprije postavilo pitanje jedinstvene države i ostvarenog koncezusa na spoljno političkom planu. Sudeći prema raspoloživim informacijama u toj oblasti će biti neophodno mnogo toga uraditi, mi to dobro znamo, za ostvarenje ekonomskih ciljeva kao dominantnih u međunarodnim okvirima. Prije u sveri ekonomskog državništva, odnosno uloge države u svjetskoj privredi biće neophodno izgraditi efikisan politički ekonomski instrumentarij. U ovom dokumentu nešto od toga u onom odjeljku oko ekonomske prirorode, čini mi se tako tamo piše nešto od toga je rečeno. Ja bih podsjetio da za razliku razvijenih zemalja koje razmišljaju o dinamičnom razvoju male zemlje kao naša Bosna i Hercegovina imaju drugačije ekonomsko razvojne probleme. One kroz spoljnu trgovinu nastoje da ostvare tranzicijske ciljeve i da osiguraju podršku svom razvoju. I pored toga mora se voditi 75 što aktivnija spoljna politika prilagođena interesima zemlje i sinhronizovana sa ekonomsko političkim aktivnostima na unutrašnjem planu. Sve ovo trebalo bi da znaju kreatori spoljne i unutrašnje politike i tako treba koncipirati diplomatiju u ovoj ekonomskoj sferi, odnosno u ekonomskoj funkciji, a sve u interesu ekonomskog razvoja naše zemlje i njenog bržeg inkorporinja u svjetske privredne tokove. I još nešto na kraju što se tiče ove parlamentarne diplomatije dobro bi bilo i nadam se da ćemo kada apsolviramo danas ovu tačku dnevnog reda znati konkretno šta je kome od nas činiti kada je u pitanju provođenje vanjskej politike i ovih zacrtanih zadataka. Mislim da do sada, bar ono što sam ja pratio dozvolite mi da upotrijebim tu riječ da je bilo dosta konfuzije i da bi trebalo što neko reće danas, da u istupima da članovi delegacija budu naravno svi poslanici, odnosno zastupnici, ali voditi računa o temi o kojoj se vode razgovori i tako birati te delegacije i koje bi utvrdile zajedničku platformu i nastupale u tom pravcu. Evo toliko za sada. Hvala vam, dakle ovaj dokument bi se mogao danas prihvatiti, bar što se mene tiče.
Hvala gospodine Kulenoviću. Gospodin Baković Mirko.
Dame i gospodo, poštovani zastupnici, poštovani predsjedavajući ja se slažem sa svim stavovima glede vanjske politike Bosne i Hercegovine sa Predsjedništvom Bosne i Hercegovine, sa zaključcima naše komisije i njenim stavovima. Ali, dozvolite mi unatoč svemu tome da kažem nekoliko riječi. Neću diskutirati na salonski način, salonska diplomacija uvijek mi je bila strana i smatram da je to u 50% smislu jalov posao, nego ću iznjeti nekoliko zapažanja koja bi se ticala Bosne i Hercegovine kao države i njene vanjske politike. Ustvari po mom mišljenju vanjska politika ne postoji. Vanjska politika je samo drugo ime za unutarnju politiku kao što je Klauzerić rekao – mir je nastavljanje rata samo drugim sredstvima. I onda sukladno tome ako Bosna i Hercegovina, a ona još bez obzira na to što mnogi to zastupaju mislim opravdano, u ovom slučaju gospodin Brka što je govorio, u mnogome se slažem s tim. Što se traži da jednom Bosna i Hercegovina ima možda u kompletnom smislu atribute Bosne i Hercegovine, atribute države, ona to još nema. Ona nema moći, nema političke moći, nema financijske moći, nema institucijske moći, nema infrastrukturne moći. Tu moć imaju entiteti. I sada u vezi s tim postavlja se pitanje, ako Bosna i Hercegovina kao takva vodi vanjsku politiku i ako su te ingerencije njoj date, što je sasvim normalno da bude, kako može ta vanjska politika biti uspješna, djelotvorna i efikasna ako iza nje ne stoji u tracionalnom u klasičnom smislu moć jedne države kao takve. I mislim da bi se to jednom moralo raščistiti da znamo kako stvari stoje, jer u ovom ovakvom provizoriju pravnom i političkom mislim da se neće moći dugo živjeti. Mi danas živimo i po Dejtonu i protiv Dejtona. Ustvari mi sami ne znamo kako živimo? Na osnovu kakvog kodeksa živi politički u Bosni i Hercegovini, odnosno kako se tako reći društveno i pravno živi. Entiteti rade svoje. Melje i Republika Srpska na svom terenu, a melje i Federacija na svom terenu. I to ne pridržavaju se Dejtona ni jedni ni drugi. Jer po Dejtonu npr. županije imaju kompetencije mnoge, međutim sada kako stvari stoje nemaju. Prema tome smatram da se ovo putem simpozija, putem pravnih komisija, putem OHR, putem Parlamenta 76 mora jednom da riješi to pitanje, da se zna kako stvari stoje. Jer ako mi imamo diplomaciju Bosne i Hercegovine, ako iza nje nema volje za moći, ako iza njen nema stvarne državne snage, a nema, onda se pitam kako će ta diplomacija uspješno djelovati i kako će obaviti svoju misiju. I mislim bez ikakve uvrede za ovu ili onu stranku, ili naciju itd. da bi jednom trebalo to pitanje da se riješi. Dobro je rekao ovdje jedan prethodni govornik da nigdje u Svijetu mi nemamo ovakav način rješavanja državnog ustroja. Imamo neke države tamo. Federacija država, Republika država, a Bosna i Hercegovina ustvari ni u svom nazivu nema atributa države, nego to je više sad kao neka vrsta poluzemljopisnog pojma ili nekog administrativnog pojma itd. Bosna i Hercegovina postajala je možda prije nove ere itd. Ali, mi ne znamo da li je to monarhija, da li je to republika da li je ovo ili ono itd. Prema tome to nedostaje i to treba riješiti. Jer mi smo ovdje, bar mi ovaj živuća generacija, možda će ona sutradan riješiti itd, ali to bi trebalo. Jednostavno trebalo bi da se zna na čemu smo mi i što mi hoćemo. Kažem dobro je sve ovo što se radi itd. Ali jednom ja sam dobio dojam da mnogi ljudi, da mnoge stranke, da mnogi aktualni političari u Bosni i Hercegovini jednostavno namjerno izbjegavaju odgovoriti na ovo pitanje i namjerno ne žele se uhvatiti u koštac sa ovim problemima. Nego možda čekaju da se nešto dogodi posebno itd. Ali da bi to trebalo jednom da se riješi da...Mi imamo pitanje npr. Haškog suda. Na Haškom sudu imamo isto u Federaciji ili npr. u Federaciji predsjednik Behmen daje garancije obligatne garancije za generala Halilovića i ne znam koga još. Međutim, zašto ne bi dao garancije neke za hrvatske neke generale itd. Jer moramo imati pristup podjednak stvarima. Dake da učestvujemo u rješavanju toga svega. I moramo jednom svakome reći, moramo osjetiti Bosnu i Hercegovinu kao svoju domovinu, kao svoju državu. Možda zato što je to najprirodnije, a možda i zato što nema druge nego baš takve, pa onda ako je to već tako dajmo te rješavati te stvari. Ali ovo ....i ovo oni stvaraju savez s ovim, oni s onim itd. Prema tome na kraju krajeva ne znam onda što mi radimo ovdje. Onda mi jednostavno verbalno se iživljavamo ništa drugo. Mislim da imam pravo i zahvaljujem se na pozornosti.
Hvala. Gospodin Borić Adem.
Uvaženi poslanici, članovi predsjedništva, uvaženi gospodine Belkiću, članovi Ministarskog vijeća. Meni je drago bilo čuti danas gospodina Titana i gospodina Bakovića. Mislim da su oni u retorici danas, a mislim i da tako zaista i mislim napravili jedan korak dalje od Alijanse kada je u pitanju mjesto i uloga Bosne i Hercegovine u Svijetu i njenoj perspektivi. Zaista mi je bilo drago ih čuti. Bilo mi je dakako drago čuti gospodina Belkića koji je rekao da 30% budžeta je namjenjeno za vođenje vanjske politike, a čuli smo danas, danas smo čuli takođe da zaista vođenje vanjske politike u velikom dijelu ovisi od prilika u zemlji jednoj, od njenog ekonomskog stanja, pa bi se složio s onim poslanicima koji su plegirali da bi trebalo u zemlji pogurati život naprijed da bosanski čovjek bolje živi, a onda bi valjda bila i bolja i spoljna politika. No, složio bi se da tako sa izlaganjem Belkića koji plegira ka ulasku u Vijeće Evrope, Partnerstvo za mir, nastavak rada Međudržavnog vijeća i poklona destinacija sa ambasadorima u onim mjestima kako je to on izložio gdje to nije urađeno. Dakle Klub poslanika unatoč svega ovoga stoji na stanovištu da prihvati 77 te opće okvire vođenja spoljne politike da kako i zahtjev Komisije za vanjsku politiku koja po ocjeni Kluba poslanika jeste praktično decentralizacija ili demokratizacija vođenja vanjske politike i pokušaj da se ova važna pitanja, važna tema približi i običnom čovjeku preko evo ove komisije, odnosno preko ovog predstavničkog doma. Hvala.
Hvala i vama. Da li se još neko javlja za riječ? Izvolite.
Ne bih se javljao, ja sam mislio da će to biti rečeno, ali nije. Ne volim da budem preopširan, htio bi da budem kratak, koncizan i tako, takav mi je i posao. Ali evo pošto niko nije spomenuo to ovdje, a nije baš posebno naglašeno u principima spoljne politike. Reči nešto misli da da zavređuje pažnju o nekim nevladinim organizacijama koji su i te kako značajni ambasadori ove države vani. Uzmimo npr. sport i kulturu. Molim vas nismo ni jedne riječi o tome rekli. Mislim da bi i o tome trebalo povesti računa pa kada se govori o nastupu van naše zemlje. Evo jedan primjer, nogomenti savez, izbor selektora. Molim vas. Mislim da bi tu državni organi zaduženi za tu oblast morali povesti računa barem u nekim smjernicama o kome i šta treba razgovarati. Pa bi možda eto moj prijedlog bio da se u tim principima naglase i te nevladine organizacije. I možda apel sa ovog mjesta da se što prije, vidite koliko to treba donese taj zakon, zakon o sportu na nivou države, da ne govorim Olimpijskom komitetu itd. Hoćemo Olimpijadu, hoćemo to itd. moramo djelovati, dejstvovati kao država i zaista mi je, zaista ja sam mislio da će to neko da kaže. Uz apsolutno, pošto sam i zdravstveni radnik da podržim kolegu Cuplova o zdravstvu, ali to ćemo mi na nekim od narednih sjednica. Mi ćemo se dogovoriti šta ćemo raditi, malo i o zdravstvu itd. Mislim da su to vrlo interesantne teme i ne bi trebalo ih propuštati tek tako da prođu, a da niko ništa o tome ne kaže. Moj je prijedlog. Ne, ja ne predlažem nikoga, nego da se vodi računa. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Da li se javlja za riječ neko od poslanika? Ja bih, dobro, dogovorićemo se ko će biti selektor. Samo malo molim vas. U prijedlog zaključaka Komisije postavlja se niz koje kad Dom usvoji, onda je to nešto sasvim drugo, onda je to stav Doma prema Savjetu ministara. Ima niz zahtjeva. Ja bih postavio pitanje predstavniku Ministarstva inostranih poslova, zamjeniku ministra inostranih poslova gospodinu Ivici Mišiću da li želi da uzme riječ, ili smatrate da nije potrebno. Izvolitet.
Hvala vam najljepša gospodine predsjedniće, gospodo predsjedavajući i gospodo zastupnici. Mislim da je gospodin Belkić u svojim uvodnim napomena praktički rekao čitav niz bitnih napomena oko ovoga dokumenta, koji je dokument Predsjedništva. Mi smo ovdje iz Vijeća ministara osobito ja i gospodin Rasim Kadić koji ponajviše tangira ovaj segment vaše današnje rasprave, pažljivo pratili, pogledali zaključke. Mislim da je ovo bila jedna inspirativna rasprava, da je ovo bila jedna od meni korisnijih rasprava kojima sam prisustvovao u ovom domu i mi ćemo se potruditi da praktički u primjeni principia i ciljeva koje smo izložili, koje je 78 Predsjedništvo definiralo, usvojilo i utvrdilo u spoljno političkoj platformi implementiramo u našim dnevnim redovitim aktivnostima. To vrijedi dakle ne samo za ono što je Komisija za vanjsku domu Predstavničkog doma predložila kao zaključke nego i za čitav niz rasprava ovdje u kojima se prepoznavala jedna, reako bi gotovo sveopća podržka zapravo i uistinu sveopća podrška za ovo št su, što je platforma, što su osnovni pravci i ciljevi vanjske politike Bosne i Hercegovine u ovoj godini. Napose donjih jasnih izjava bez pune podrške države, bez institucija sistema, vanjska politika teško može da bude efikasna i učinkovita. Dakle, meni preostaje, doduše evo stigao je i moj ministar ovdje da se zahvalim svima zastupnicima i svima vama koji ste ovom dokumentu, rekao bi svelikom odgovornošću i vrlo kompetentno diskutirali, podržali ga. Mi to u Ministarstvu vanjskih poslova svakako osjećamo kao svoju obavezu i čini mi se po prvi put u jednoj u jednom apsolutno pozitivnom ozračju pristupamo kako bi rekao sada implementaciji i praktičnoj primjeni ovoga, do, ne bi ulazio u neka sporna pitanja koja su ovdje istaknuta kao problemi. Mi ćemo njih takođe istražiti i vidjeti, ali nesumljivo je mi se moramo kretati ka jedinstvenom vođenju spoljne politike Bosne i Hercegovine i svođenju svih onih utoka i doprinosa toj politici u jedan menstrim u jedan glavni tok. Još jednom uz svu zahvalnost zahvaljujem i vama što ste me evo isprovocirali da kažem ovih par riječi.
Ja sam samo smatrao da vam treba dati riječ, jer je bilo, bila je takva rasprava. Treba dati riječ članu Predsjedništva, ali član Predsjedništva govori na kraju. Izvolite gospodine Amidžiću.
Gospodo predsjedavajući, kolege zastupnici, ja izražavam posebno zadovoljstvo ukupnom raspravom, kvalitetom rasprave i zahvaljujem se na svim prijedlozima i sugestijama. Želim da naglasim da sam u uvodu rekao da je ovaj prijedlog zaključaka podložan svim mogućim izmjenama. Mi ne izistiramo na pojedinim terminima izrazima itd. Nas, naše polazište u ovome, ponavljam je bilo prvo – čuvati se zamke da mi definiramo zadaće Domu, Ministarstvu vanjskih poslova ili Predsjedništvu. Mislim da smo to korektno osmislili. Drugo – temeljni cilj zbog koga smo izistirali na ovoj raspravi je ubrzati bosansko hercegovačke korake prema svim mogućim integracijama. Znači u okviru i puno djelovanje svih tijela u okviru nadležnosti koje su Ustavom definirane. Zaključci su rekao sam koncipirano formalno sukladno članku 80. Poslovnika Doma gdje kaže - Dom obavlja a. zakonodavnu, b. informativnu, c. nadzornu, d. unutarnju regulaciju. Ili doslovce se baziraju na nadležnostima Doma i oni sadrže pitanja iz nadležnosti Doma. Znači mi želimo ovim zaključcima, ovom raspravom da se znači pitanja vođenja vanjske politike bar u parlamentarnoj razmjeni lociraju u Domu i da postanu svojina Zastupničkog doma i svakog zastupnika pojedinačno. Zato smo, odnosno da ovo bude jedan algoritam naših aktivnosti u narednoj godini. Mislim za Komisiju. Aktivnosti Komisije. E sad – zašto nismo u zaključak stavili ta pitanja preciznije, borbe protiv terorizma. Zato što jednostavno smatramo da je to više posao izvršnih ili nekih drugih organa koji taj posao vode. Jeste. Jednostavno znači da Dom 79 praktično neopterećujemo je li tim pitanjima. Bilo je ova primjedba od dva zastupnika d. točka 3. Ne može se od nas zahtjevati. Ja vas molim da je ponovo pročitam. Citiramo – Od Zastupničkog doma se zahtjeva da ponovo da ponovi naglasi obvesu zastupnika. Pazite, da Dom danas naglasi obvezu zastupnika nas, ne Doma, članova stalnih i povremenih delegacija u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine da dostave platformu nastupa i da dostave izvješće da se naglasi ta odgovornost, jer objektivno ta odgovornost nije do sada prakticirana i izražena u Domu i u tim stalnim tijelima. Prema tome, ja mislim da tu stvarno nema nečega. To je bazirano na članku 37. Poslovnika pod točkom f., gdje piše da komisija razmatra djelovanje tih tijela. Mi nemamo pojma šta ko tamo i kako djeluje. Ne samo komisija, ali hoću da kažem da mi svi na određeni način i danas, a posebno u inozemstvu, mi smo gospodo diplomate i predstavnici države Bosne i Hercegovine. Naša je želja, ja sam naglasio da tamo budemo prepoznatljivo kao osobe, a ne stranački obojeni ljudi. I ovdje kada se pita o vanjskoj politici, govori o vanjskoj politici i predstavljanju države. Ja sam to rekao u svom uvodu. Rekao, to su vrlo bitne stvari. Ne bi govorio, nisam takav da sada o nekim praktičnim pitanjim gafova, propusta, poruka u medijima itd. poruka i sebi, javnosti, Domu i državi i drugoj državi itd., što pojedinci sebi dozvoljavaju. Ja, neovisno od toga vidim da postoji raspoloženje da vi usvajanjem ovih zaključaka samo Komisiji date više zadaće koju smo mi spremni prihvatiti na sebe za realizaciju u narednoj godini. To ćemo sigurno programirati u našem radu. A, bez obzira da se ne javljam gospodine predsjedatelju ponovo, ja bi zamolio da rezultat ove rasprave bude i prihvatanje još jednog mog osobnog zaključka, ovaj prijedloga, a to je da se fonogram rasprave sa današnje sjednice o vanjskoj politici skine u cijelosti i da se dostavi Komisiji za vanjske poslove i ako ima interesa zato Predsjedništvo i Ministarstvo vanjskih poslova. Komisija će svaki prijedlog iz današnje rasprave u tijeku svoje aktivnosti odvagati, odnosno situirati tamo gdje je to moguće u ukupnoj aktivnosti. Mislim da je rasprava dala puno poruka, pozitivnih poruka za to da je pitanje vođenja vanjske politike u Parlamentu pitanje znači domena nadležnosti i njegove funkcije. To kad bi nam još bilo urađeno do nove godine taj fonogram, mi bi stvarno onda imali osnovu da kažemo, e poslije rasprave na Parlamentu gospodo naše su zadaće te i te i mi ćemo ih sprovesti. Hvala vam. Ako nam to date.
Hvala lijepo gospodine Amidžiću. Pošto se niko više ne javlja za riječ, molio bi člana Predsjedništva gospodina Belkića da uzme riječ.
Hvala lijepo. Ja ću pokušati da u najkraćem neke svoje impresije iznesem. Najvažnija stvar koju sam ja ovdje danas doživio da postoji opšti koncezus da je spoljna politika državni posao prvog prioriteta. Ja se iskreno nadam da će oba doma ovog parlamenta dati onu podršku i onu snagu koju je gospodin Baković govorio. Sve ove primjedbe, sugestije itd. Predsjedništvo će sa dužnom pažnjom naravno razmotriti i u daljim aktivnostima, jer se radi o dokumentu koji je uvijek izložen potrebama da se usaglašava, jer odnosi se stalno mijenjaju i nema nikakvog razloga i kada je riječ o terorizmu i kada je riječ o ovim nevladinim organizacijama, oblasti zdravstva i svemu onome što je danas rečeno. Dakle, ja izražavam veliko zadovoljstvo ozbiljnošću i načinu rasprave o ovako važnom dokumentu i ovom osnovnom ovom tonu koji je dat 80 u raspravi. Dakle radi se o državnom poslu prvog prioriteta i ja očekujem da ćemo svi zajedno dati onu snagu koja je nužna da se taj posao uspješno realizira. Naravno, ja bi mogao par informacija vam dati. Mi imamo vojnog predstavnika u Briselu. Naravno njegovi sada prioriteti konačno i rad na praćenju smjernica za pristupanje u Partnerstvo za mir itd. Dakle, postoje resursi samo ih treba znati koristiti i dati im prioritete. Kada je riječ o prisustvu sjednicama Skupštine od strane Predsjedništva, ja vas moram obavijestiti da mi imamo već takvu atmosferu u Predsjedništvu da nije nužno uvijek da smo sve trojica tu, jer je to poprilično neracionalno i svaki put ćemo se dogovoriti ko dolazi u ime Predsjedništva. A kada je riječ o zamjenama, ja sam apsolutno protiv i ja uvažavajući poziciju člana Predsjedništva nikada sebi neću dozvoliti ikoga pošaljem na ovu skupštinu, što se tiče mog stava. Stvar je Skupštine i vašeg poslovnika kako ćete to regulirati. Da li prihvatate zamjene ili ne? Ja sam vam rekao svoje mišljenje i jedan odgovor gospodinu Kovačeviću koji je direktno pitao je li to Kasim Trnka tuži Jugoslaviju? Kasim Trnka ne tuži Jugoslaviju, Kasim Trnka je zastupnik ili u pravnoj terminologiji Suda pravde u Hagu, agent kojeg je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine postavilo za ovu vrstu poslova. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ako imate. Gospodine Kovačeviću molim vas ako imate pitanje možete izaći za govornicu, ako ne onda da idemo dalje. Molim vas ukratko pojašnjenje. Mi smo danas imali kvalitetnu raspravu o dokumentu Predsjedništva o osnovnim pravcima i načelima spoljne politike Bosne i Hercegovne i mislim da smo uputili niz kvalitetnih primjedbi i sugestija prijedloga Predsjedništvu i naravno očekujemo da članovi Predsjedništva gospodin Belkić o tome upozna Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Mi smo, nije nikakav problem, ako to bude zahtjev Predsjedništva mi ćemo poslati stenogram sa današnje sjednice. Mi smo imali pred sobom izvještaj Komisije, odnosno prijedlog zaključaka Komisije, naše komisije za spoljne poslove o čemu je vođena jedna, opet po meni kvalitetna rasprava sa nizom primjedbi, prijedloga, sugestija. Imamo dvije mogućnosti, ili da kažemo Komisiji, a što je ako sam dobro shvatio, odnosno ako smo mi u Kolegiju dobro shvatili mi smo se sad konsultovali, predsjednik Komisije je iznjeo svoj individualni stav u kome je pokazao veliki interes za ono što je danas rečeno u raspravi, čak je tražio i stenogram. Mi smatramo da je taj kolegij Predstavničkog doma smatra da je taj pristup dobar i mi bi onda sugerisali sljedeće – da stenogram sa današnje sjednice u pogledu ove tačke dnevnog reda dostavimo Komisiji za spoljne poslove, da Komisija za spoljne poslove na osnovu tog što su poslanici danas iznjeli i predložili, komentarisali, a mislimo da je zaista bilo kvalitetnih prijedloga to ugradi u zaključke i da nam te zaključke dostavi, ako je to moguće već za 19. sjednicu. Dakle, ne mogu reći za 18., jer 18. nastavljamo poslije 17., ali da nam to Komisija dostavi, ako je moguće za 19. sjednicu. I ima tu malo tajming koji treba popraviti, jer recimo informativna aktivnost od Vijeća ministara se traži da kraja 2001. godine izradi plan nastupa itd., a znamo da je to već pomalo, tajming je takav, vrijeme je takvo da je to teško uraditi. Dakle da ne objašnjavam stav Kolegija jeste da sve ovo uputimo Komisiji, da Komisija pred ovaj dom izađe već na 19. sjednici sa dopunjenim, popravljenim 81 prijedlogom zaključaka, zavisno od današnje rasprave. Da li je Komisija u mogućnosti da to učini za 19. sjednicu gospodine Amidžiću?
Dozvolite mi da napravim možda jedan presedan, da ja iznesem svoj stav. Znači kao zastupnik mislim da nije bilo disonantnih tonova uopće u raspravi niti o osnovnim pravcima, niti o zaključcima. I mislim da stvarno nema potrebe da ovako široko prihvaćen materijal vraćamo na doradu. A što se tiče tajminga u tom zaključku, govorim zaključak, ne zaključci jer takva je terminologija Poslovnika. Kako god Vijeće ministara to dostigne i mjesec i dva u probijanju rokova uopće nije bitno, mi smo te rokove dali kao nešto što očekujemo, nešto što smo smatrali da već možda postoji u izradi itd.i da bi moglo to biti ...Znači možemo se dogovoriti, hajmo reći svi rokovi da budu po mjesec pomaknuti tamo, ako je to problem, odnosno da oni nisu to decidni do kraja. Ali ako postoji suglasnost, kooperativnost, komunikacija i da ćemo te ciljeve ostvariti. Manje je bitno da li ćemo ostvariti u drugom ili u četvrtom mjesecu, nego da ponovo idemo sad na neki poseban razgovor oko pogađanja o rokovima koji su takođe aproksimativni i očekivajući, a ne moraju biti. Dalje, ovaj zaključak nema snagu nekog zakonskog akta da će biti objavljeni u službenim novinama itd. i da ga redigiramo i da ga sada kao neku zakonsku osnovu određujemo za naš rad. On ima neke političke smjernice nama Komisiji i ukupno Domu i bio bi najzahvalniji znači da se prihvati ovaj opći pravci, da se prihvati zaključak i kompletna rasprava danas koju ćemo mi kroz stenogram imati pred sobom kao osnova za aktivnost Komisiji Doma. A bilo je tu pojedinačnih pitanja itd. koja mi nećemo tretirati, jer to nije nadležnost Parlamenta. Mi ćemo iz toga tretirati ona pitanja koja su u nadležnosti Komisije i Parlamenta. A ne bježim ni od toga ako se Dom izjasni drugačije. Nama je raditi onako kako v, a zajedno zaključimo. Hvala vam.
Hvala lijepo. Za riječ se javio kolega Ljubić, ali jedno objašnjenje, mislm da ne bi bilo zabune. Ja sam nekoliko puta rekao, ali očito se, možda se nismo razumjeli, a to je rekao i gospodin Belkić u svom izlaganju. Mi danas ne usvajamo dokument Predsjedništva, molim vas. Već mi možemo da se izjasnimo, mi smo vodili raspravu, ali se mi izjašnjavamo, odnosno predmet našeg izjašnjavanja može biti prijedlog zaključaka naše komisije. Dakle moramo poštovati Ustavom propisanu nadležnost institucija Bosne i Hercegovine. Gospodin Lubić, izvolite gospodine Ljubiću.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici, što se mene tiče, ja mogu prihvatiti da mi se izjasnimo i o ovakvim zaključcima, ali smatram da bi dobro bilo da Komisija za vanjske poslove čiji sam i ja član izvrši da kažem tehničku redakciju ovih nekih rečenica, nekih rješenja. Ja kažem meni su neke riječi pretvrde, zahtjevamo...ali da to ne sprečava nas da mi danas izglasamo ovaj zaključak, bolje reči ove zaključke, a normalno svakako i iz današnje rasprave, ja mislim da će slijediti i novi zaključci i mislim tematski po pojedinim poglavljima, pojedinim područjima i da će iz ovoga znači izići sasvim novi dokumenti koji će tretirati kako ekonomsku sferu, kako političku sferu. Sve druge svere koje su u ovom jednom da kažem u jednom zaključku navedene globalno. Zato kažem, ja predlažem ako se evo složi Dom i Komisija, znači 82 da ovlastimo Komisiju da se izvrši redakcija, da se kaže izvrši neka tehnička preformulacija i da mi to danas izglasamo. Možda nema potrebe da odlažemo. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Jovanović.
Pa ne znam, pošto čini mi se da neće biti revizije zaključaka. Ima jedan zaključak koji možda mi nemamo pravo i više nije nadležnost. Znači radi se nadzorna aktivnost broj 2. pa kaže do kraja svibnja 2002. godine Misija BiH pri OSCE-u, to je da kažem tehnička greška je dužna Zastupničkom domu dostaviti informaciju o stanju ukupnih priprema za naredne parlamentarne izbore u BiH. Mislim da više OSCE ne vodi izbore u Bosni i Hercegovini. Znači imao Izbornu komisiju i znači da ovo nema potrebe. Možda jedan, možda bi brže ovo završili gospodine predsjedniče da smo uzeli pauzu od 10-15 minuta pa ovo što smo govorili da se ubaci vezano za borbu protiv terorizma i da se ovo izbaci i još nekih sitnica ako ima i onda bi mogli zaključke ovaj i usvojiti da kažem vrlo brzo. Hvala.
Hvala vam gospodine Jovanoviću. Kolegij je iz određenih razloga predlagao da ovo vratimo Komisiji na doradu. Između ostalog i zbog ovoga što ste vi rekli gospodine Jovanoviću. Im tu još izvjesnih tehničkih nepreciznosti. Ne smatramo da su to politički propusti već samo tehnički, pa smo htjeli da to Komisija ispravi i proslijedi nama na usvajanje. Zato smo mislili da damo Komisiji više vremena zbog tehničkih ispravki kao što je rekao kolega Ljubić za narednu sjednicu ili da Komisija se sastane u pauzi pa da te tehničke ispravke izvrši. Za riječ se javio gospodin Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, ja predlažem da prevaziđemo ovu krizu, ovo nije kriza, ali ovaj nesporazum s obzirom da smo raspravljali dosta kvalitetno o ovim zaključcima i oni su prijedlog svakako naše komisije, a po usvajanju to su zaključci Doma. Više oni nisu Komisije ukoliko ga usvajamo. Znači ako hoćemo usvajati ove zaključke, to su zaključci Doma, i oni su obavezujući za gdje je izvršni dio organa vlasti. S toga ja predlažem da mi možemo globalno je, zaključci su dobro sumirani i obuhvatili su kada je u pitanju kompletan koncept i kada je u pitanju vezano za dokumenat Predsjedništva. Ja predlažem da napravimo pauzu od pola sata da Komisija se sastane i da definira zaključak broj 1. to je zaključak koji je ispustila, koja je po meni greška, to je borba protiv terorizma. To je zaključak broj 1. terorizam. Zaključak broj 2. da bude ovaj broj 1., a 3. da ostane 3., 4. da ostane 4., 2. da bude 5. i 5. da bude 6. I da s dorade ove tehničke greške koje su u pitanju ovdje napravljene i ovaj dio zahtjeva. Mislim ima tu dosta stvari kada je u pitanju, ne može se zahtjevati, ako zahtjeva, onda traži uvodi se sankcija, ako tražiš onda nekako treba naći formulaciju na jedan drugačiji način koja 83 je prilagodljivija za komunikaciju kada je u pitanju na relaciji izvršni i zakonodavni dio vlasti. Ja predlažem da bude pola sata da date i oni mogu napraviti taj dio, jer neće ništa više promjeniti. Mi smo govorili samo o detaljima ovih zaključaka koji su globalno obuhvatili svu materiju. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Grabovac. Postoji se problem, postoji tu i problem evo sad mi je sugerisao kolega Avdić usaglašavanja izvjesnih, odnosno termina koji su korišteni sa Poslovnikom, moraju potpuno odgovarati Poslovniku. Ali da ne ulazimo sad u ovom momentu da ne otvaramo debatu mi, za riječ se javio predsjedavajući Savjeta ministara gospodin Zlatko Lagumdžija, jer je resor gospodina Lagumdžije je spoljna politika. Hoćete biti dobri pa sačekati da gospodin predsjedavajući završi pa ćete dobiti riječ. Možda vas nisam primjetio, morate dozvoliti da možete da budete ne primjećeni, nije nikakva namjera, jednostavno vas nisam primjetio, ali ako budete strpljivi iza predsjedavajućeg čete dobiti riječ gospodine Bjelobrk. Hvala lijepo. Izvolite predsjedavajući.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo i cijenjene kolege, moja intervencija je samo kratka i nemam namjeru govoriti o ovome o čemu je vrlo iscrpno bilo riječi, zato što je Vijeće ministara danas bilo zasjedanje i mi smo ovdje bili prisutni na odgovarajući način, ali s obzirom na činjenicu da se radi o izuzetno važnoj materiji, s obzirom na činjenicu da je rasprava bila dosta duga, iscrpna, sadržajna, ne vidim razloga da se zaista ne nađe način da se, poslije tako uspješne rasprave, poslije velikog i dugog rada u Komisiji za međunarodnu politiku, poslije zaista jedne velikog rada koji je učinjen da bi Predsjedništvo došlo do platforme koja je bila polazna osnova za sve ovo, mislim da ovaj prijedlog o dodatnih pola sata najblaže rečeno je umjesan. Pitanje je samo da li treba još više toga, ali tim u vezi ja bi vas samo zamolio, mi smo mislili to govoriti kasnije kada počne druga sjednica, obzirom na to da sada je pola tri, da ćemo vrlo brzo ovo privesti kraju rad današnji. S obzirom da 18. sjednica treba da nastavi se nakon ove sjednice, s obzirom na jako veliki broj izuzetno važnih pitanja koja su na dnevnom redu 18. sjednice, s obzirom na plan rada i dinamiku koja je planirana u Parlamentu, ja koristim ovu priliku da vas zaista zamolim, u ime čitavog VIjeća ministara da iznađete dodatne napore, Vijeće ministara vam je na raspolaganju svaki dan, mi ćemo biti u punom zasjedanju svaki dan po bilo kom osnovu, na bilo koju temu koju ocjenite potrebnu. Ali, ima jako veliki broj zakona koji je na 18. sjednici, koja danas očigledno neće moći biti možda čak ni početa, a sigurno ne okončana. S obzirom na to da je u vašem planu rada nismo uspjeli da dobijemo informaciju o tome kada je planirana usaglašeno planirana sljedeće zasjedanje. S obzirom na to da je iza dnevnog reda 18. sjednice postoji masa stvari koje stoje u redu čekanja, a imajući u vidu činjenicu da ima veliki broj paketa iz ekonomske sfere, veliki broj paketa iz domena ispunjavanja uslova za roudment, uslov za pristup evropskim integracijama, ja bi vas zaista zamolio, ovo je jedan apel na sve vas da 84 zadužite Kolegij da iznađe načina da Parlament bude u zasjedanju sve one dane osim praznika, svih praznika. Eto sve, ali zaista ima toliko toga i mislim, ja znam da su ljudi malo možda i nervozni poslije toga što je dugo vremena, duga je diskusija bila. Ja mislim da je jako dobro da je duga diskusija bila, ovakve stvari. I dobro bi bilo da o drugim stvarima razgovaramo. Mi imamo Zakon o civilnoj službi, državnoj službi koji treba da povučemo iz dnevnog reda zato što je došlo do blokade unutar našeg usaglašavanja i rada da bi mogli izaći iz cijelog ovog ciklusa koji nas. Ima dosta proceduralnih stvari koje nekada sami sebi zbog nekordinacije nametnemo. Rezultat je to da ćemo kasniti sa masom zakonodavnih aktivnosti. Ja bi vas zato molio da proba se naći načina da Parlament bude što je moguće u višem zasjedanju do nove godine. Vijeće ministara ponavljam još jednom je spremno na kontinuirano zasjedanje, na kontinuirani rad sa vama da se dođe do što je moguće boljeg rješenja. Ali ja vas zaista molim da ovo shvatite na jedan način dobronamjeran, dobronamjeran. Mi imamo problem sa velikim brojem vaših aktivnosti koje su sigurno dobre u funkciji promocije Bosne i Hercegovine vani, ali ja zaista mislim kao ministar vanjskih poslova da vi velike stvari činite time što puno predstavljate našu zemlju vani. I to je jako dobro. Međutim dobro bi bilo, meni Bogićević kaže da predstavljamo i unutra. Ja mislim da bi svi trebali da je predstavljamo malo više i unutra. Ja kao ministar vanjskih poslova mislim o spoljnoj politici. Ali pokušavam da radim na domaćoj sceni, da bi bolje vodio spoljnu politiku. Ja vas molim da ipak ovo ozbiljno uzmete u razmatranje. Ali, zaista ozbiljno, mislim da je to za dobrobit svih nas. Gospodin Jovanović je postavio nekoliko puta pitanje, gospodin Kovačević kad će se govoriti o ekonomskim stvarima, kad ćemo, imamo čak delegatska pitanja koja stalno ažuriramo da vam kažemo šta smo uradili prethodnih 100 dana. Mi taman ažuriramo, nema sjednice. Pa ja, al bi dobro bilo, dobro bi bilo da nas malo ovdje, da nam izađete u susret, mi vama smo spremni.
Hvala lijepo. Iz razloga. Izvinjavam se. Boro Bjelobrk, izvolite. Ne, izvolite za govorinicu gospodine Boro.
U najboljoj namjeri vrlo ću kratko reći gospodine predsjedavajući, gospodo članovi predsjedavajućeg, uz sav moj napor ja uopšte ne razumijem vašu namjeru efikasnog vođenja sjednice. Moj doprinos racionalizaciji današnjeg rada odustajem od daljne rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Naš prijedlog je bio da ovo Komisija uzme u razmatranje, da ne pravimo pauzu jer ćemo danas izgubiti vrijeme, to je bio razlog i ništa drugo, a da se za 19. sjednicu to pripremi. Ako bi mi to sad dali pauzu, Komisiji bi trebalo pola sata, sat i bojim se da ne bi mogli ući u sljedeću sjednicu. To je razlog, odnosno mi imamo materijal, imamo još tačaka na današnjoj, na ovoj sjednici koje ne mogu trpiti odlaganje molim vas. A imamo i zakone na 18. sjednici koji ne mogu trpiti odlaganje. Dakle, da poštujući sva pravila, prava svakog poslanika da kaže ono što misli i što mu 85 niko ne može uskratiti niti smije uskratiti, a naš poslovnik, ponavljam ne ograničava vrijeme izlaganja, ne ograničava ni broj izlazaka. Dakle, to je ono što moramo poštovati. Predlažem ako se možemo složiti da ovo Komisija u miru u tišini, evo ako treba, nema nikakvog problema zajedno sa Kolegijom Predstavničkog doma sjednemo, pripremimo materijal i da onda jednostavno na 19. sjednici obavimo taj posao lagano, da ne gubimo vrijeme još danas. Nemamo vremena. Izvolite gospodine Amidžiću.
Ispričavam se ja ipak razumije, znači da mi svi guramo u istom pravcu i što je dobro. Ja bi vas zamolio sljedeće. Možemo li javnosti, nekim vašim zaključkom Kolegija plus dati poruku kakvu smo raspravu obavili danas, kakvo smo jedinstvo u odnosu naspram vanjske politike postigli i kakav je globalni odnos naspram prijedloga zaključka Komisije za za vanjske poslove. Ako možemo to, onda možemo li u tom drugom vašem operativnom dijelu prihvatiti da zajedno članovi Kolegija dođu na Komisiju kada budemo dograđivali, bićete pozvani. Da to uradimo čim prije, ali na temelju stenograma sa današnje sjednice. Prema tome da li će biti za 19. ili 20. sjednicu manje je bitno, ali bitno je da mi danas imamo neki oblik političkog jedinstve da u oblasti vanjskej politike počnemo se ponašati sukladno raspravi i onim prijedlozima koje smo čuli danas. Ako to može, ja ću to prihvatiti. Hvala vam.
Hvala lijepo predsjedniku Komisije. Dozvolite mi samo jednu konstataciju. Danas niko od poslanika nije osporio ni dokument Predsjedništva, niti je osporio izvještaj Komisije već je bila afirmativna ocjena. A ovdje se ne radi o vraćanju Komisiji na doradu zato što je to loš tekst, niko to nije rekao. Tekst je u načelu prihvaćen, tekst je dobar. Komisija je dobila niz pohvala za svoj rad, ali riječ je samo o tome da se izsvjesne stvari poboljšaju. Dakle, nije negativna, već afirmativna i usudio bi se reći vrlo afirmativna ocjena rada Komisije. Dakle, to je nešto što je čini mi se može se reći kao opšti stav današnje rasprave i nije nikakav razlog ovo mediji prenose. Prema tome ovo je stav i Kolegija koji sam ja iznio. Mislim da niko do poslanika ovo neće osporiti i mislim da tako možemo i završiti. U redu. Pošto, dakle, molim gospodu iz medija, a imate stav, čuli ste. Predlažem da onda Komisija zajedno sa Kolegijem ovo pripremi, poboljša tekst, malo izvrši promjenu rokova, uskladi sa vremenom. Može to biti 19., može biti 20. sjednica. Nećemo insistirati kada to uspijemo, ali u svakom slučaju što prije. Predlažem da pređemo na sljedeću tačku dnevnog reda, a to je Ad. 10. Informacija o aktivnostima Bosne i Hercegovine u Paktu stabilnosti za Jugoistočnu Evropu 86 a) Informacija o aktivnostima na poslovima koordinacije sa Paktom stablnosti, b) Informacija o implementaciji Projekta iz paketa za brzi početak Pakta stabilnosti za Jugoistočnu Evropu i c) Osnovni koncept aktivnosti Bosne i Hercegovine za vrijeme koopredsjedavanja radnim stolom Pakta stabilnosti za Jugoistočnu Evropu Materijal za ovu tačku ste dobili ranije. Prelazimo na raspravu. Izvolite, ko se javlja za riječ? Molim vas da li ima, da li je Komisija razmatrala ovo pitanje, da li Komisija ima uvodno izlaganje? Da li iz Ministarstva inostranih poslova ima potrebe za uvodnim izlaganjem? Izvolite, gospodin Radim Kadić, Ministarstvo za evropske integracije.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, dakle po Zakonu o VIjeću ministara, Ministarstvo za evropske integracije koordinira aktivnosti Bosne i Hercgovine u okviru Pakta stablnosti, iako je originalni koordinator aktivnosti bilo Ministarstvo vanjskih poslova zajedno sa Predsjedništvom. S ozbirom da je Pakt stabilnosti, nastajanje Pakta stabilnosti je bilo ranije nego što je formirano Ministarstvo za evropske integracije. Inače Pakt stabilnosti je jedna inicijativa koja je proslavila svoj dvogodišnji rođendan i koja je živa regionalna inicijativa koja okuplja zemlje Jugoistočne Evrope, a svoje aktivnosti temelji na centralnom regionalnom stolu kojim predsjedava specijalni koordinator i koji utvrđuje politiku, a koja je utvrđena. Vi ste je dobili ovdje pod naslovom Stratgisjki okviri i ključni prioriteti. Pakt stabilnosti svoje aktivnosti izvršava na bazi tri radna stola, 1., 2. i 3. od kojih je prvi radni sto za demokratizaciju i ljudska prava, drugi za ekonomska pitanja, a treći za pitanja odbrane i sigurnosti. Osnovni ciljevi Pakta stabilnosti su ojačavanje mira, saradnje sa zemljama u regionu, vladavine prava, ljudskih prava, te pvećavanja općih mogućnosti svake zemlje pojedinačno i regionalnih saradnji, odnosno regionalne saradnje na putu svih zemalja pojedinačno za približavanje procesima pridruživanja i stabilizacije sa Evropskom Unijom. Bosna i Hercegovina je s obzirom na činjenicu da je Pakt stablinosti praktično započeo sa radom nakon Samita u Sarajevu bila vrlo značajan dio Pakta stabilnosti i mi smo, odnosno Bosna i Hercegovina je Pakt stabilnosti i shvatila i shvaća kao važnu regionalnu inicijativu kojoj Bosna i Hercegovina je prilazila bez zadrške. Ovo naglašavam zbog toga što mnoge inicijative u Paktu stabilnosti od strane nekih zemalja imaju političkih ili bilo kojih drugih zadrški. A Bosna i Hercegovina je bila vrlo otvorena kako za bilateralne kontakte, tako i za multilateralne kontakte u okviru Pakta stabilnosti i Bosna i Hercegovina, bez obzira na sve moguće kritike u okviru Pakta stabilnosti ostaje privržena osnovnim intencijama Pakta stabilnosti. Inicijativa regionalne suradnje u okviru Jugoistične Evrope je ono što je potrebno svim zemljama u ovom regionu kako bismo povećali mir, odnosno povećali stabilizaciju regiona, ojačali ekonomsku saradnju, odnosno ojačali sve oblike saradnje koje imamo kroz svaki radni sto, kroz radne grupe koje ste ovdje vi precizno dobili i za koje nema potrebe da ih posebno naglašavamo. 87 Bosna i Hercegovina i ovom prilikom naglašava, čini mi se da je vrlo značajno da su ove dvije teme došle konačno zajedno na dnevni red, naglašava vrlo jasno saradnju sa susjedima kao jedan od svojih prioriteta i u okviru inicijativa Pakta stabilnosti, ali isto tako naglašava da je važna regionalna saradnja u svim oblastima posebno u nekim kao što su recimo Sporazum o liberalizaciji trgovine i u skladu s tim liberalizacija viznog režima čiji je inicijator Bosna i Hercegovina za zemlje Jugoistočne Evrope, jer ukoliko mi sami između sebe ne možemo da ribelaziramo trgovinu i vizni režim, onda se postavlja pitanje kako ćemo ići i to raditi prema zemljama EU. Mi u okviru Pakta stabilnosti moramo pokazati da možemo surađivati sa svojim susjedima i u regionalnim okvirima, jer je to najbolja garancija i najbolji pokazatelj da želimo stvarnu suradnju i sa sadašnjim zemljama EU, a EU kao najveći finansijer svih aktivnosti u okviru Pakta stabilnosti ustvari je vrlo jasna u namjeri da svaku zemlju pojedinačno i sve nas regionalno i zajedno finansijski stimulira da svoje zakonodavstvo, projekte i mogućnosti podignemo do nivoa da možemo biti dio onog procesa stabilizacije i udruživanja u EU. U tom pogledu značajno je naglasiti da je za narednih 5 godina EU izdvojila 4,6 milijardi Eura ili više od 10 milijardi maraka za namjene stabilizacije, odnosno jačanja demokracije i ekonomskog razvoja u zemljama Jugoistočne Evrope kroz tzv. Karc projekat te da će svaka zemlja dobiti određena sredstva, ali se 10% sredstava namjenski određuju za tzv. regionalne projekte. Tim Evropska komisija pokazuje i ohrabruje zemlje regiona na međusobnu povezanost i u tom pogledu Bosna i Hercegovina je na posljednjoj plenarnoj sjednici radnog stola 2. čiji smo mi koopredsjedavajući bila domaćin dogovora i potpisivanja Sporazuma o reguliranju rijeke Save kao plovnog objekta, što je interes i Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije i infrastrukturnih projekata posebno u oblasti željeznica, graničnih prelaza i prenosa električne energije u Jugoistoku Evrope. Kao što vam je poznato EU ima vrlo jaku influenciju kada je u pitanju Pakt stabilnosti, jer je sjedište Pakta stabilnosti u Briselu, a ne u zemljama Jugoistočne Evrope, a predsjedavajući sva tri radna stola su pojedinci iz zemalja Evropske Unije, a zemljama na koje se Pakt odnosi su ostavljena mjesta koopredsjedavajućih radnih stolova. To pokazuje sa kolikom ozbiljnošću EU prilazi regionalnoj suradnji i ekonomskom razvoju jačanju mira i demokracije u Jugoistočnoj Evropi i Bosna i Hercegovina, ponavljam bez obzira na sve moguća usporavanja, smanjenje dotoka novčanih sredstava, moguće turbulencije u liderstvu Paktom stabilnosti, dupliranje određenih poslova između EU i određenih inicijativa kroz Pakt stabilnosti, Bosna i Hercegovina ostaje otvorena za sve inicijative u okviru Pakta stabilnosti u Jugoistočnoj Evropi. Jer u ovom trenutku to je mjera naših mogućih integracija. Malo da se našalim, ili možda da kažem svoj stav, u ovom trenutku Pakt stabilnosti je naša evropska unija. Tu mi pokazujemo koliko stvarno možemo da uskladimo svaki od pojedinih segmenata koje ste ovdje vidjeli, medija, ljudskih prava, sigurnosti, azila, migracije, trgovine ljudima, liberalizacije trgovine i svih drugih stvari na jednom regionalnom planu što će doprinjeti ja mislim i onim ciljevima iz vanjske politike Bosne i Hercegovine koji su ovdje usvojeni, odnosno danas razmatrani pod prethodnom tačkom dnevnog reda. Bez obzira na promjenu u kadrovskom vođenju, odnoso u liderstvu Paktom stabilnosti, ja se nadam da će Pakt stabilnosti ostati živi mehanizam kroz koji će institucije Bosne i Hercegovine entiteta koju koordinira ovo ministarstvo zajedno sa Ministarstvom vanjskih poslova i svim ostalim ministarstvima na državnom nivou, ostati vrlo tijesan partner svim drugim zemljama u regionu i mi ćemo nastaviti tu 88 aktivnost. A biće nam vrlo drago da od strane današnjih članova Parlamenta, odnosno nakon ove današnje rasprave ili individualno nakon ove sjednice, kao Ministarstvo dobijemo sve sugestije, kritike ili pisane dokumente o temi učešća Bosne i Hercegovine u Paktu stabilnosti. I na kraju reći ću možda mali EPP dakle od prije dvije sedmice u Ministarstvo za evropske integracije vrlo je živa i VEP stranica Ministarstva. Ja se nadam da i oni koji danas eventualno ne žele da postave pitanja da mogu komunicirati i na taj način kao jednu od novih mogćnosti unutar ovog ministarstva i da dobiju one odgovore koje žele da dobiju, a koji se nalaze na VEP stranici. Hvala lijepo.
Čuli smo osnovne informacija. Zahvaljujem zamjeniku ministra i Ministarstvu za evropske integracije. Gospodo poslanici otvaram raspravu. Izvolite, ko se javlja za riječ? Željko Bilbija.
Poštovana gospodo o ovom bi bilo mnogo da se diskutuje, ali evo ja ću samo u par rečenica reći šta bi bilo potrebno da se uradi oko ovoga. Pakt stabilnosti za Jugoistočnu Evropu je za dvije godine postojanja postigao niz pozitivnih rezultata kroz više inicijativa i regionalnih sporazuma. Ali je isto tako prisutna ocjena zemalja regiona da realizacija projekta Pakta stabilnosti teče veoma sporo i nikako da stigne novac donatora. Šta je potrebno uraditi. Prije svega potrebno je realizovati ciljeve Pakta stabilnosti, a to znači sveobuhvatne reforme koje trebaju postati ciljevi Bosne i Hercegovine i njenih entiteta, jer ćemo na taj način stvoriti uslove ulaska u evropske kulture. Potrebno je da naši zvaničnici i diplomatija bolje pojasne i primjene odnos mehanizma, promjene odnos mehanizma Pakta stabilnosti prema Bosni i Hercegovini prilikom definisanja potreba u rekonstrukciji infrastrukture i dovođenja Bosne i Hercegovine u istu ravan sa ostalim zemljama u regionu. Da Bosna i Hercegovina svojom političkom i pravnom stabilnošću doprinese ukupnoj stabilnosti u regionu koji je još nestabilan, posebno u Makedoniji, jer je to pretpostavkak da donatori za postojeće odobrene projekte obezbjede konačno i taj svježi novac. Pakt stabilnosti ima svoju budućnost kroz strateški okvir i ključne prioritete koji će vremenom obezbjediti potpunu integraciju u EU i evropske političke i ekonomske tokove što u suštini predstavlja glavni politički cilj zemalja u regionu pa tako i Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala gospodinu Bilbiji. Izvolite. Ako se niko do poslanika, gospodin Cuplov, izvolite.
U informaciji koju smo mi dobili na samom početku kod javnih stolova bukvalno je tekst i aktivnosti podržao naslov tj. informacija o aktivnostima Ministarstva na poslovima koordinacije sa Paktom stabilnosti. Iz prostog razloga što na svim sastancima i okruglim stolovima koji su ovdje, radnim stolovima koji su ovdje održani, a postoje tri tematski postavljena, očigledno su zastupljeni svi 89 uposlenici Ministarstva. Razumijem potpuno, potpuno je prihvatljiv takav stav uz jednu malu opasku da ovaj parlament ima Komisiju za izbjeglice, politički azil i da kažem ljudska prava u kojoj sam i ja sam, niti u jednoj ovoj formi, a čini mi se da je bilo prostora njena iskustva i zapažanja njen rad, nije korišten. Nismo morali biti na okruglim stolovima, ali čini mi se da smo morali biti konsultovani iz prostog razloga što bi trebali biti na ... i u ovom segmentu rada evropskih parlamenata, jer komisije tačno odrađuju najveći dio posla. I naravno u tom kontekstu aktivnosti koje ste ovdje naveli takođe nemojte misliti da sam zlonamjeren, ali ne mogu da se ne okrenem utisku i parafraziram jednu situaciju zdravstva. Imate isuviše mnogo, isuviše mnogo učesnika po sistemu radnih grupa, monitoringa itd.,a obično je stara istina kada znate da nešto neće baš dobro ići onda se formira radna grupa koja se zato zaduži. Ja moram reći da u tom segmentu, ja vjerujem da ste vi pratili evropski sistem rada na ovoj oblasti i da ste bili u obavezi da po šemi ispunjavate određene zadatke, ali vas lijepo molim da pokušate uključiti i neka naša iskustva, jer ova komisija je otišla na teren i može biti da smo mogli ponuditi vrlo značajna zapažanja, na kraju krajeva koja smo i prezentirali ovdje Vijeću, nažalost u jednom vrlo važnom, jednoj našoj važnoj inicijativi, nismo naišli na razumjevanje. Ne bih volio da se ovo da kažem salonski završi, priča bar što se ovog dijela tiče koji nas jako sviju boli koji znamo kakvo je stanje u toj oblasti kod nas na terenu.
Hvala gospodine Cuplov. Idemo dalje. Ko se javlja za riječ? Ako se niko od poslanika ne javlja za riječ možemo konstatovati da smo na današnjoj sjednici razmotrili informacije o aktivnostima Bosne i Hercegovine u ...Paktu. Informacije uputio je Savjet ministara Parlamentarnoj skupštini, što znači ovom domu na razmatranje. Smisao rasprave j bio da damo prijedloge, sugestije i stavove Ministarstvu inostranih poslova. Informacija je, a znate da se o informaciji Dom ne izjašnjava glasanjem već u toku rasprave. Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, a to je Ad. 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju niza dokumenata Ako se slažete ja ne bih čitao sad te dokumente, pa onda poslije jedan po jedan, već predlažem da odmah krenemo na konkretne dokumente. Dakle, davanje saglasnosti za ratifikaciju 1. Sporazum o razvojnom kreditu - Projekat olakšanja trgovine i transporta u Jugoistočnoj Evropi između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko. 90 Molim poslanike da izjasne ko je. Izvinjavam se gospodin Bilbija. Nisam vas vidio gospodine Bilbija. Ovo je dobro što vas nisam vidio, jer sad će vidjeti da ponekad i poslanike iz svog kluba ne vidim, ne samo iz drugog kluba. Sa šefovim klubova se ne treba nikada svađati. Izvolite gospodine Bilbija.
Evo ovako, ja ću samo par rečenica reći od svih ovih od a. do f. sporazuma. I reću u ime Kluba da ne bi uzimao vrijeme i govorio o svakom posebno. Evo Klub u kompletu pozdravlja ove sporazume tako da neću govoriti o ovome, jer veći dio sporazuma je već i realizovan. Recimo Projekat modernizacije željeznica i ostalog, već završeno, pa eto došli smo na stepen da se možemo kretati brzinom maksimalno bar od 80 km po satu, a prije je ovih sporazuma nije moglo ni 50. Ali, imam jednu primjedbu na Vijeće ministara. Pošto ima ovih sporazuma koji su već i završeni, pa evo recimo ovaj sporazum Savjeta ministara Bosne i Hercegovine ...Republike Njemačke 99. pa 2000. Ja bi zamolio da ubuduće ako je moguće idemo u kontinuitetu. Ono što pristigne da rješavamo da se ovako ne nakupi dosta sporazuma, jer sad malte ništa i kad bi htjeli promjeniti ne možemo, mada su sporazumi i kvalitetni i odrađen je dio posla. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ko se još javlja za riječ? Niko. Dajem na glasanje Sporazum o razvojnom kreditu - Projekat olakšanja trgovine i transporta u Jugoistočnoj Evropi između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Ko protiv? Ko je uzdržan? Od prisutnih 30 glasalo je za 30. Nije potrebno entitetsko glasanje. Pod 2. - Ugovor o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke - Projekat za željeznice u Bosni i Hercegovini. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Hvala. Ko protiv? Ko je uzdržan? Rezultat glasanja, od 31 prisutnogposlanika svih 31 poslanik su glasali za. Konstatujem da je Ugovor potvrđeno prihvaćeno. Idemo dalje. Tačka 3 .- Ugovor o zajmu - Projekat rekonstrukcije elektroenergetskog sistema između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj. 91 Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Konstatujem niko. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Hvala. Ko protiv? Ko je uzdržan? Od 31 poslanika, 31 glasao za. Konstatujem da je Dom dao saglasnost za ratifikaciju ovog ugovora. Idemo pod 4. - Ugovor o finansiranju između Evropske investicione banke i Bosne i Hercegovine - Projekat rekonstrukcije elektroenergetskog sistema u Bosni i Hercegovini. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Hvala. Ko protiv? Ko je uzdržan? Od 32 poslanika, 32 glasala za. Konstatujem da je usvojeno. Idemo dalje. Pod 5. - Sporazum između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskog saradnji u 1999. godini. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Hvala. Ko protiv? Ko je uzdržan? Od 32 poslanika, 32 glasala za. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju. Pod 6. - Sporazum između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj suradnji u 2000. godini. Otvaram raspravu. Niko se nije javio za riječ. Molim poslanike da se izjasne glasanjem. Ko je za? Hvala. Ko protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da su 32 poslanika glasala, 32 glasala za. Konstatujem da je i to usvojeno. Ovim smo gospodo, molim malo pažnje iscrpili dnevni red 17. sjednice, odnosno ovo je bio nastavak 17. sjednice koju smo započeli 30. novembra, a završili danas. Pred nama je obaveza, a to je 18. sjednica, kao što znate Kolegij Predstavničkog doma je predvidio da nastavimo 18. sjednicu poslije 17. Molim, Kolegij moli šefove klubova, dakle imamo Prošireni kolegij odmah ovog momenta da 92 se dogovorimo oko daljeg nastavka rada danas. Dakle molim šefove klubova da ostanu u sali, ili ako ima sala slobodna. Da li ima slobodna sala? Nema. Molim šefove klubova da ostanu u sali i domah će biti sjednica Proširenog kolegija, za par minuta samo da stvorimo uslove ovdje u sali. Sjednica završila sa radom u 14,50 sati.