Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Počet ćemo sa radom danas, ja bih predložio ako se slažete mi imamo tri točke koje su Izvješće o poslovanju HRT-a za 2016. godinu, bizarno ali je tako, Izvješće o poslovanju HRT-a za 2017. godinu i Izvješće o poslovanju HRT-a za 2018. godinu, ako se slažete ovaj ja bi predložio da objedinimo te tri točke. Slažete se, hvala lijepo. Nema nitno protiv? Hvala. Druga stvar, predložio bi da nadopunimo dnevni red, samo da vam najavim da bismo onda u 12 pridružit će nam se dvoje novih članova sabora, pa ovaj, pa ćemo onda ovaj to napraviti u 12 sati, jel. Izvolite kolega.
Poštovani predsjedavajući dobro jutro. Ovako mi bi molili u ime kluba ako se može produžiti rasprava sa 15 minuta na 20 minuta s obzirom da se objedinjuju sve tri ove točke dnevnog reda.
Slažem se. Može se, poslovnički je to moguće, ako se drugi isto slažu mislim da možemo to produžiti. Dobro, ovaj dobro. Onda bismo počeli sa radom. Sukladno prijedlogu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije, a temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem da provedemo dakle objedinjenu raspravu o te tri točke što smo prihvatili. Podnositelj je glavni ravnatelj HRT-a temeljem Članka 18. Zakona o HRT-u. Raspravu su proveli Odbor za informiranje, informatizaciju i medije te Odbor za Hrvate izvan RH, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani glavni ravnatelj HRT-a Kazimir Bačić. Izvolite.
Dobar dan, ja bih podnio izvještaj za poslovanje 2016., 2017. i 2018. godinu kako je predloženo u jednom objedinjenom izvještaju. 2016. godine usprkos čestim promjenama upravljačke strukture, glavnog ravnatelja i ravnateljstva, HRT poduzimala je niz mjera usmjerenih na stabilizaciju poslovanja te uspješno ostvarenje svojih zakonskih obveza u okviru raspoloživih sredstava za njihovo financiranje. Nakon promjene glavnog ravnatelja u ožujku 2016. imenovanjem v.d. glavnog ravnatelja izvršena je analiza provedbe učinaka programa restrukturiranja HRT-a u razdoblju planirani, znači u periodu od 2014. do 2015. Na temelju provedene analize v.d. glavnog ravnatelja i v.d. ravnateljstvo ocijenili su da realizacija programa restrukturiranja nije izvršena do kraja te da isti nije ostvario očekivane ciljeve pa je isti napušten. Neovisno o napuštanju programa restrukturiranja kao što je definirano, prethodni glavni ravnatelj i novi v.d. glavnog ravnatelja i ravnateljstva nastavili su restriktivnu troškovnu politiku jer su poduzeli aktivnosti u smjeru dovršenja započetih strateških investicijskih projekata od kojih je najveća bila nabava temples i HD reportažnih kola s ciljem tehnološke modernizacije i osuvremenjavanja sustava proizvodnje kao i ostvarenja budućih ušteda. U 2016.g. HRT je realizirao nekoliko značajnih i zahtjevnih projekata od kojih izdvajamo Ljetne olimpijske igre u Brazilu, Europsko nogometno prvenstvo u Francuskoj, drugu sezonu The Voice najljepši glas, kao i niz drugih projekata koji su se u programskom smislu nastojalo zadovoljiti interese i potrebe što šire javnosti. Ujedno je i zadržana visoka razina ulaganja u proizvodnju domaćih programskih sadržaja i dijela trajne vrijednosti, zauzeta i visoka pozicija u multimedijskom i mobilnim platformama, te u tom dijelu ostvareno povećanje dosega krajnjih korisnika. Ukratko rečeno, rezultat poslovanja je 30,3 milijuna kuna dobiti, ta dobit je ostvarena kao rezultat nastavka provođenja programa kontrole realizacije troškova unutar planiranih troškova, te izvršenih ušteda u svim segmentima poslovanja usprkos primjeni konzervativnih računovodstvenih politika u odnosu na, na prethodne godine. Ostvareni rezultati je posljedica pozitivnih učinaka u segmentu financijske aktivnosti HRT-a odnosno promijene tečaja kao i postignutog smanjenja kamatnih stopa po kreditima. Ukupni prihodi u 2016.g. bili su milijardu i 393 milijuna kuna, to je nešto manje od ostvarenja u 2015. i, za 1,1,%. Ti prihodi su ostvareni iz nekoliko glavnih izvora, prvenstveno to je prihod od mjesečne pristojbe milijardu i 192 milijuna kuna, zatim prihodi od oglašavanja 96,8 milijuna kuna, ostali poslovni prihodi 60,4 milijuna kuna i prihodi od donacija iz državnog proračuna u iznosu od 10 milijuna, 950 tisuća kuna. Rashodi u 2016.g. su bili milijardu i 363 milijuna kuna i prvenstveno je to se odnosi na troškove plaća i ostalih primanja koji su bili manji od ostvarenja i velika investicijska ulaganja i godišnji plan proizvodnje koji je iznosio 358 milijuna kuna. HRT je u toj 2016.g. provodio politiku visokih ulaganja u dugotrajnu imovinu, kao i, kako u tehnologiju tako i u dijelu programskih sadržaja, što je utjecalo na održavanje vrijednosti dugotrajne imovine, ukupne investicije u dugotrajnu materijalnu i nematerijalnu imovinu iznosili su ukupno 125 milijuna kuna. Promjene u bilanci HRT-a u odnosu na prethodnu godinu najvećim dijelom odnose se na povećanje sadašnje vrijednosti dugotrajne imovine i to za 4,1% i to najvećim dijelom u zastavci materijalne imovine, što je posljedica realizacije investicijskih ulaganja tijekom 2016. od kojih su najznačajnije izdvajamo, kao što sam rekao reportažna kola i ulaganje u HD tehnologiju, kao i temples sustav. Što se tiče zaduženja u 2016. povećane su obveze prema bankama i drugim financijskim institucijama za 26,3 milijuna kuna u odnosu na 2015. Povećanje kreditne zaduženosti iskorišteno je za smanjenje ukupne kratkoročne zaduženosti HRT-a, a skraćena su i kašnjenja u podmirenja dospjelih obaveza, te osigurana sredstva za podmirenje obveza koja dospijevaju početkom 2017., točnije obveze prema dobavljačima, obveze za poreze i doprinose itd. u čemu najznačajnije obveze prema Vijeću za elektroničke medije, zatim HAVC-u, Fondu za poticanje pluralizma, kao i ostale kratkoročne obveze, honorari koji su se smanjili za 35 milijuna kuna, čime su plaćena svakodnevno maksimalno i svedeno u rokove dospijeća. Obzirom na relativno ograničenje mogućnosti povećanja prihoda glavni fokus bio je na upravljanju troškova s temeljem, temeljem, ciljem povećanja efikasnosti korištenja resursa i smanjenjem troškova, s tim ciljem poduzete su maksimalne aktivnosti oko uvođenja računovodstva troškova, te alokacija svih troškova proizvodnje na bitne pretpostavke za jačanje funkcije kontrolinga i kontrole troškova. U 2016.g. spomenuti cilj nije u potpunosti ostvaren, ali su stvorene osnovne pretpostavke za uvođenje troškovnog računovodstva koji je u primjeni od 1.1.2017.g. Ovo je bio skraćeni izvještaj za 2016., pa bih onda prešao na slijedeću godinu, na 2017. s obzirom da su 3.g., pa bi onda na kraju dao neke usporedne vrijednosti. U 2017.g. uspostavljena je stabilna upravljačka struktura čime su napokon osigurani preduvjeti za daljnji razvoj i pokretanje nužnih procesa koji vode prema transformaciji sustava, te je ujedno i zaustavljen negativni trend u programskom i poslovnom segmentu. U programskom smislu HRT je 2017. ostvario zadane programske ciljeve u okviru kojih je realizirano nekoliko značajnih i zahtjevnih projekata, od kojih izdvajamo prvu sezonu A Strane, a nastavljeno je i snimanje igrano dokumentarne serije Doba Uskoka, kao i niz drugih projekata kojima se u programskom smislu nastojalo zadovoljiti interese i potrebe što šire javnosti. Programski sadržaji razvijali su se osim u linearnom okruženju i na dva nova načina, nelinearnom i aplikativnom koje je karakteristično za populaciju mlađu i koju medijski moramo i možemo pokrivati. Narudžba domaćih sadržaja od neovisnih producenata je u 2017. je znatno povećana u odnosu na prethodne godine te je ujedno ostvarena i povećana proizvodnja domaćih programa. U 2017. obavljeni su pregovori te je sklopljen novi petogodišnji ugovor između Vlade RH i HRT-a za razdoblje 1.1.2018. do 31.12.2022. godine, time je stvorena poticajna radna okolina te je omogućeno svima slobodno profesionalno izražavanje. Započeti su pregovori radi sklapanja novog kolektivnog ugovora u svrhu reguliranja prava zaposlenika HRT-a na način koji bi zadržao ukupna materijalna prava radnika na istoj razini iz prethodnih razdoblja uz drugačiji raspored sredstava sa ciljem pravednijeg načina distribucije za sve djelatnike HRT-a. HRT-a je od 1. siječnja 2017. uvela odvojeno unutarnje računovodstvo za djelatnost pružanja javnih i komercijalnih usluga koje omogućavaju da se u poslovnim knjigama odvojeno iskazuju izravni i neizravni prihodi, rashodi i poslovni rezultati nastali djelatnošću pružanja javnih usluga HRT-a od prihoda, rashoda i poslovnih rezultata nastalih obavljanjem komercijalnih djelatnosti čime je ispunjene obveza iz čl. 38. o HRT-u. Financijski podaci govore da je rezultat poslovanja u 2017. godini nakon odbitka poreza iznosio 100 milijuna kuna odnosno 46% više od planirane. Sva ta dobit usmjerena je izravno u pokriće prenesenih gubitaka HRT-a. Prihodi ostvareni u 2017. godinu bili su milijardu 389 milijuna kuna od čega je milijardu 192 ostvareno iz pristojbe, zatim iz oglašavanja 85 milijuna kuna i ostali prihodi 70 milijuna kuna, također je tu i dotacija iz državnog proračuna u iznosu od 10,9 milijuna kuna. A što se tiče rashoda, rashodi su bili milijardu 301 milijun manji nego u 2016. godini. Realizacija rashoda u odnosu na plan je u svim pozicijama ispod planiranih vrijednosti, osim u dijelu troškova stalno zaposlenih. Zbog pomaka u početku realizacije planiranih aktivnosti usmjerenih smanjenju troškova rada kao i zbog isplata otpremnina vezanih za osobno uvjetovane raskide ugovora u odnosu na prethodnu godinu realizacija rashoda je niža da s obzirom da 2017. nije bila opterećena značajnim troškovima velikih sportskih događaja kao što su neke kasnije godine. Veća realizacija troškova zabilježena je u dijelu troška amortizacije što je posljedica kontinuiranih investicija u dugotrajnu imovinu. Tijekom 2017. realizirano je ukupno 132,5 milijuna kuna investicija od čega 103 milijuna kuna odnosi se na nematerijalna ulaganja odnosno u programske sadržaje, a 29,5 milijuna kuna u materijalnu imovinu. Likvidnost HRT-a u odnosu na prethodne godine značajno je poboljšana te se plaćanja obveza izvršavaju u okviru ugovorenih rokova plaćanja, što do tada nije bio slučaj. U odnosu na prethodnu 2016. godinu zaduženost prema bankama smanjena je za 78,2 milijuna kuna čime je dovedena ispod planirane razine usprkos što u međuvremenu HRT se zadužio za sljedećih 120 milijuna kuna. Pozitivnim pomacima u poslovanju i poboljšanim financijskim pokazateljima HRT-a vratila je povjerenje banaka te su postignute kamatne stope izuzetno povoljne u prosjeku ispod 2%, a posljednji kredit 2017. ugovoren je uz kamatnu stopu od 1,1% fiksno u kunama na rok od pet godina. Troškovi kamata smanjeni su za 2,7 milijuna kuna zbog smanjenje prosječnih kamatnih stopa. Sada bih prešao na 2018. godinu. U 2018. HRT-a pokrenula je peti kanal odnosno HRT International namijenjen Hrvatima izvan RH te međunarodnoj javnosti. Pristup satelitskom signalu tako je moguć u Europi, Sjevernoj Americi, Australiji i Novom Zelandu, a emitiraju se specijalizirani sadržaji koji je odabir sadržaja s četiriju HRT-ovih nacionalnih televizijskih programa te izbor iz arhivskog materijala. Nakon četverogodišnje stanke HRT-a je u veljači 2018. ponovo otvorio svoje Dopisništvo u Mostaru te u Sarajevu. Tijekom godine u sportskom programu realizirano je više velikih projekata, praćenje Svjetskog nogometnog prvenstva u Rusiji kao najveći projekt HRT-a uz iznimno uspješnu koja se zvala „Zabivaka“, zatim izravni prijenos povratka Hrvatske nogometne reprezentacije u Zagreb u neprekidnom trajanju od 9 sati i 42 minute koju je HRT realizirao u vlastitoj produkciji te je signal besplatno ustupio ostalim nacionalnim televizijama, a pratilo ga je čak 1,8 milijuna gledatelja, zatim Zimske olimpijske igre, Paraolimpijske igre itd. Od važnih projekata isto tako povodom smrti glazbenika Olivera Dragojevića osiguran je poseban izravni prijenos njegovog posljednjeg ispraćaja, zatim dramska serija „Čuvar dvorca“ je prodan Švedskom servisu, Netflix je kupio seriju „Novine“ itd. Znači samo ću još dvije brojke reći. Rezultat poslovanja je dobit od 81,3 milijuna kuna nakon oporezivanja, prihodi su bili milijardu i 387 miliona, a rashodi milijardu i 297 miliona kuna. U prihodovnom smislu valja istaknuti da se usprkos socijalnim mjerama i odlukama Vlade RH o oprostu dugova kao i zaduživanju u visine pristojbe, zadržavanje visine pristojbe od 80 kuna već 8 godinu zaredom HRT je uspio održati stabilnost prihoda kao temeljnog izvora financiranja javne djelatnosti dok je u dijelu komercijalne prodaje uspio naplatiti prava nelegalnih emitiranja HRT programa u proteklim godinama te sklapanjem ugovora s kabeloperatorima kako bi osigurali budući tijek prihoda. To su najkraće crte iz poslovanja 2018., sad bi samo za kraj htio reći da sva dobit u ove tri godine je izravno, je saniran preneseni gubitak koji je u 2016. iznosio 587 milijuna kuna, zatim je u 2017. smanjen na 549 i u 2018. na 440. Znači bitna smanjenje prenesenog gubitka. Što se tiče kreditne zaduženosti, kreditna zaduženost je od početnih 350 milijuna kuna smanjena na 157 milijuna kuna. Time je direktno izvršeno, sve ovo je činjeno u skladu sa mišljenjem i zaključcima Vlade RH, danih na prilikom izvješća o poslovanju 2016., a to su izvršenje obveza iz ugovora s Vladom, znači restriktivna troškovna politika u svim segmentima koja se provodi s ciljem ostvarenja posebnog financijskog rezultata, stvaranje vlastitih izvora financiranja, smanjenja kreditne zaduženosti i općenite zaduženosti. Zatim sanacija bilance smanjenjem prenesenog duga što se izvršava kao što smo vidjeli, te zadržavanje visoke razine ulaganja kako u programske tako i u sadržaj, tako i u materijalnu imovinu, tehnološku obnovu i podizanje kvalitete proizvodnje programa. Ovo bi bilo najkraće moguće izvješće s obzirom da se radi o tri godine, a za detalje i za posebna pitanja, spreman ovdje dat odgovore na sva pitanja. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imamo popriličan niz replika na vaše izlaganje, pa krenimo redom. Prvi se javio poštovani zastupnik Bulj, čak i prije nego što ste počeli govoriti. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo na vašoj digresiji potpredsjedniče svakojutarnjoj. Evo, ja bi pitao ravnatelja, ravnatelju što je sa arhivom za očuvanje, šta ste učinili arhive, iz vrijedne arhive iz Domovinskog rata, jel tada nisu postojale druge tv kuće, sve što je bilo oko Domovinskog rata, znači koliko znam postoji jedan projekt Ponos domovine, dogovoren sa ravnateljem tada v.d. Blagom Markotom, a podrazumijevao je kompletan pregled, obradu, digitalizaciju arhivskih ratnih materijala od Dubrovnika do Osijeka te važne arhive. Koliko imam informaciju to je bilo 2017., 2016. već, a koliko znam da vi do sada to još niste potpisali, da se i vi govorite o znači jednom sadržaju koji imam svjedoka čak da propada, završava u drugim tv kućama i u biti završava doslovno taj vrijedni materijal iz Domovinskog rata u kantama za smeće. Što ste učinili po tom pitanju? Hvala lijepo.
Poštovani glavni ravnatelj, izvolite.
Vezano za pitanje o arhivi, HRT skrbi o svojoj arhivi na način da sav materijal je presnimljen na medij kako bi se očuvao sadržaj, a što se tiče prethodnih godina, arhive koje su bile po našim tv centrima kao što je Dubrovnik i tako, izmještene su u centralnu arhivu gdje se o njima skrbi na odgovarajući način kako bi se materijali sačuvali za budućnost. Znači da, HRT i kao, koji se najviše brinemo o stanju arhive, se brinemo da taj materijal bude pravilno i ispravno popisan i da se sačuva sadržaj. U tom smislu sve aktivnosti su poduzete, sad je u tijeku jedna aktivnost vezano za digitalizaciju arhive u suradnji sa Ministarstvom kulture tako da ćemo i u tom segmentu [[Upadica: Hvala.]] dati maksimalni obol da se arhiva sačuva. Hvala lijepa.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Strenja.
Zahvaljujem. Vjerojatno ćemo ovako imati odgovor na svako pitanje jer ovo što ste vi rekli ispada da kolega Bulj ne govori istinu, ali mi ćemo vas danas prozivati i govoriti, a među ostalim i to je da ne ulažete u proizvodnju programa od javnog interesa koji su važni za gledatelje i što je dužnost HRT-a kao javnog servisa nego kupujete emisije vanjske produkcije koje su samo reklama i zabava. A emisije koje su proizvedene od vaših zaposlenika kao npr. Labirint koji otvara vrlo važne teme stavljate na 4 program, pa na 1 program stavljate Klub 7, vanjske produkcije itd., itd. Što kažete na to?
Odgovor poštovanog glavnog ravnatelja.
Što se tiče vanjske produkcije odnosno neovisne produkcije, neovisna produkcija i ulaganje u program znači iz godine u godinu raste što je naša zakonska obveza. Prema tome, mi ulažemo u vanjsku produkciju i u javne sadržaje, postoji također mišljenje Vijeća za elektroničke medije koja govori o ispunjavanja ugovora između Vlade i HRT-a koja se u potpunosti ispunjava. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovani. Kada ste počeli govoriti o izvješću istaknuli ste da je HRT kupio nova suvremena reportažna kola, govorili ste o osuvremenjivanju pa me zanima kako to npr. neka televizija koja je na tržištu, ja ću biti konkretan N1, ima jedan mali uređaj koji stane u džep i s kojim se može live javljati ovdje iz Sabora je bilo, dakle iz Hrvatske iz svijeta, a vama trebaju kola od 40, 50 tona. Zanima me o kakvom vi to osuvremenjivanju govorite odnosno o čemu se radi stvarno? Evo to mi je jedna nepoznanica i molim odgovor.
Poštovani glavni ravnatelj.
Poštovani zastupniče. Radi se o znači HRT skrbi o svojoj tehnološkoj bazi i šta govorite uređaj za javljanje također HRT koristi i u tom segmentu ne zaostaje, dapače prednjači u odnosu na neke ostale televizije. A što se tiče velikih reportažnih kola što ste rekli to zapravo služi upravo za pokrivanje velikih događaja kao što sam spomenuo, dolazak Hrvatske reprezentacije i svih događaja koje HRT prenosi i taj signal ustupa svima bez naknade. Neki od tih događaja su Europske prijestolnice kulture u Rijeci koji je signal dao svima, to je zadnji događaj, sada ćemo imati ne znam inauguraciju predsjednika Republike koja će isto snimit i dat svima i taj signal će bit dostupan. Prema tome, veliki kapaciteti služe za pokrivanje velikih događaja.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani ravnatelju. Ja ću postaviti jedno pitanje. Vidim sada ovdje mnogi se zalažu za ukidanje TV pretplate, ako s sjećate vi ste po svom dolasku odnosno po svom izboru ovdje obećali da će se ići u tom smjeru. Nije ništa napravljeno, a ne samo da nije ništa napravljeno po tom pitanju nego ću vas podsjetiti da ste sudjelovali sa Odvjetničkom komorom u rušenju Zakona o HRT-u kojeg je donio ovaj Hrvatski sabor gdje ste obrazlagali kako vi sami ne možete vršiti naplatu potraživanja prema građanima, da bi to iziskivalo nove zaposlene itd., čime ste išli u korist odvjetničkih društava i javnih bilježnika koji su zahvaljujući tom zakonu kojeg je MOST predložio izgubili neka od njih, samo neka odvjetnička društva koja su vlasnici određenih medijskih kuća odnosno određenih tiskovina 40 milijuna kuna godišnje. Zašto ste odigrali za odvjetnike i javne bilježnike na uštrb hrvatskih građana?
Poštovani glavni ravnatelj. Izvolite.
Prvo pitanje je bilo ako se ne varam oko pristojbe, naglasio bih da pristojba zadnjih deset godina znači od 2011. nije povišena, iako ako bi se usklađivalo sa zakonskim mogućnostima mogla ona sada biti umjesto 80 kuna 96 kuna. Dakle, što se tiče troškova koji su u međuvremenu narasli znači HRT unatoč svih negativnih situacija financijskih je i dalje uspjela održati svu i kompletne svoje obveze iz ugovora s Vladom u smislu proizvodnje programa u smislu izdvajanja za neovisnu produkciju, u smislu smanjenja kreditne zaduženosti, u smislu povećanja efikasnosti rada tako da s te strane mislim da je ovdje obavljen dobar posao o ovim godinama o kojima smo ovdje govorili. A što se tiče naplate pristojbe.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni ravnatelju. Bio sam nekoliko puta u studiju u našem centru HRT-u u Splitu i on izgleda dosta loše u jako derutnom stanju. Nadam se iz ovoga što ste danas govorili vezano za ova izvješća '16., '17., 18. godinu da se mogu pronaći sredstva kako bi se taj studio uredio i evo bilo bi mi drago da kažete hoće li to biti moguće u ovoj ili u idućoj godini? S druge strane da biste napravili jedan dobar program da biste napravili jednu dobru emisiju uz dobre novinare treba vam i tehnička ekipa, montažeri, snimatelji, kamermani. Oni imaju iznimno male plaće, neki ljudi polako odlaze, ne bi bilo dobro kada je HRT stvarala te ljude da ti ljudi odlaze iz HRT-a kao gotovi ljudi u potrazi za boljim poslom. Mislim da bi tu trebalo napraviti nešto. Možda je prigoda da kažete jeli moguće kroz, bez obzira na restrikciju troškova i povećanja plaća kod ljudi tehničke struke? Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani glavni ravnatelj.
Moguće je i to upravo činimo, znači povećali smo fond plaća za određeni postotak koji je bio moguć u okviru financijskog poslovanja da ne bi ušli u dodatne financijske probleme i taj iznos je usmjeren na povećanje plaća kategorijama za koje vi govorite za koje smo svjesni da nisu adekvatno plaćeni. Znači ulažemo napore da se ta nepravda ispravi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Znači gore od toga da imamo stranačku televiziju šta u ovom trenutku imamo je da imamo stranačku i neefikasnu televiziju šta imamo na kvadrat u ovom trenutku u RH. I moje pitanje ravnatelju HRT-a ide prema tome da mi kaže, u raspravi ćemo se dotaknut HDZ-ovih kadrova koji su zaposjeli informativni program, ali zanima je jedan konkretan slučaj, znači serija General je donirana 9,6 milijuna kuna poreznih obveznika produkcijskoj kući koja je to radila, od toga nikakve koristi niti za domovinski rat, šteta i za generala Gotovinu, generali koji se spominju u samoj seriji su sami se ogradili od svega toga, zanima me da li je tih 9,6 milijuna kuna koje je HRT dao neefikasno i ja bi rekao bud zašto, dal je neko za to odgovarao? Evo, svi znamo kako je ta serija završila [[Upadica: Hvala]] zanima me da li je neko [[Upadica: Poštovani…]] na HRT-u snosio sankciju [[Upadica: …glavni ravnatelj…]] zato što smo bacili [[Upadica: …odgovor]] 10 milijuna kuna? Hvala lijepo.
Što se tiče serije General, ona je u potpunosti ugovorena prije dolaska, prije nastupanja mog mandata tako da sve posljedice toga sam ja zapravo nasljedio i materijal je isporučen sukladno ugovoru i sukladno ugovoru emitiran. Hvala.
Slijedeće replike poštovani zastupnice Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, uvaženi ravnatelju, državni tajniče, gđo. Zvonarić, vidim puno prostora za poboljšanja iako je i učinjena su neka poboljšanja, spomenuli ste restriktivnu poslovnu politiku. Restriktivna poslovna politika se ne treba odnositi na proizvodnju vlastitog programa, posebice dokumentarnog, obrazovnog i dječjeg, stoga ja uporno apeliram da se ta činjenica uzme u obzir jer to je jedan od sukusa i svrhe javne televizije, gotovo jedan od najvažnijih ciljeva javne televizije. Trebalo bi također dodatno balansirat i troškove kako bi se još više ulagalo u vlastitu proizvodnju obrazovnog, dječjeg i dokumentarnog programa jer HRT za to ima sve mogućnosti i uvjete, bitna su, dakle ulaganja i u tehničku infrastrukturu što ste spomenili i u dobre projekte, kao i saniranje gubitaka, ali prije svega ovdje vidim prostor za poboljšanje. Hvala lijepo.
Hvala, poštovani glavni ravnatelj.
Da, suglasan sam da postoji još prostora da se može … [[Govornik se ne razumije]] napore da se javni sadržaji još i više, iako se proizvode, da se još bude poboljšanje u tom segmentu.
Poštovani zastupnik Vucelić, izvolite.
Poštovani g. Kazimir Bačić, vi ste glavni ravnatelj HRT-a i kao takav ste jedini i glavni i odgovorni za sve šta se događa u HRT-u, a HRT nam je zapeo tehnološki u kasnim '90.-tima i sad šta vi radite sa modernizacijom HRT-a, vi ulažete 28 milijuna kuna u kupnju reportažnih kola, šta iznosi manje od 0,7% vaših prihoda u ove 3.g., a u cijelu modernizaciju, znači ja govorim o HD-u ste uložili oko 200 milijuna kuna, šta je ispod 0,7% ukupnih prihoda u 3.g. Moje pitanje vama je šta vi radite sa našim milijardama, sa milijardama koje dobijete od hrvatskih građana? Hvala.
Poštovani glavni ravnatelj.
HRT izuzetno skrbi o svim segmentima poslovanja, pa tako i o tehnološkom stanju HRT-a, ne bi se složio da, da tu postoje značajniji problemi, što se tiče samog ulaganja u tehnologiju, mislim da je ulaganje potrebno i da je ostvareno u dobrom omjeru jer kao što vidite da 4 programa 24 sata kontinuirano je, je, se proizvodi program na zadovoljavajućoj razini. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Poštovani glavni ravnatelju, u svom izvješću ste spomenuli racionalizaciju i kresanje troškova, pa bih ja evo ponovno istaknuo da ste prije niz godina ukinuli dopisništva u Slavonskom Brodu, Novoj Gradiški, Orahovici, Virovitici i doduše to je bilo još i prije vas, pa me zanima kolike su s tim napravljene uštede, imate li taj podatak, jer s pravom se građani Slavonije, Baranje i Srijema ljute što je to napravljeno, ukinuta su radna mjesta, nema priloga o, iz Slavonije, Baranje i Srijema osim u regionalnom dnevniku, rijetko kad vidimo na HRT-u, a i oni plaćaju i poreze i HRT pretplatu i zaslužuju da budu kvalitetnije popraćeni i OPG-ovi i njihova proizvodnja, mladi koji imaju niz aktivnosti kroz udruge civilnog društva i sigurno da treba čestitati i Višnji i Silviji koje su se sada, i snimatelji i novinari i montažeri i vozači, to jedan čovjek ne može raditi [[Upadica: Hvala]] da li ćete otvoriti ponovno dopisništvo [[Upadica: Odgovor poštovanog…]] u Slavonskom Brodu, mi to očekujemo od vas. Hvala.
…glavnog ravnatelja.
Točno je da su moji prethodnici u jednom razdoblju ugasili cijeli iz dopisništava, mi mislimo, ja mislim da to nije dobro i upravo u smislu ovoga šta govorite i nadalje vraćamo neka dopisništva jer mislimo da je regionalni program važan program jer da to je jedna od, jedan od temelja ostvarivanja javne funkcije. Do sada smo, kao što sam napomenuo u izvještaju, vratili dopisništvo u Mostaru, u Sarajevu, Vukovaru, Varaždinu, znači i imamo namjeru i dalje nastavit taj niz, tako da slažem se u potpunosti da u Slavoniji je nedovoljan, nedovoljan broj dopisništva s obzirom na, na veliko područje i s obzirom na interes koji tamo vlada. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Raguža.
Kazali ste, kazali ste kako ste otvorili početkom veljače dopisništvo HRT-a u Mostaru i Sarajevu, cijenim da je to dobar potez i zahvaljujem na tome HRT-u, evo čujemo kako treba vratiti dopisništvo i u pojedine dijelove RH gdje su ugašena u razdoblju prethodnog mandata, prije vas kako se može uopće govoriti objektivno o informiranju o BiH ako ste kazali da je postojala 4-ro godišnja stanka. Slažete li se da nema objektivnog informiranja bez kadrova koji mogu osigurati elementarne pretpostavke za objektivno informiranje.
Poštovani glavni ravnatelj.
Mi imamo u planu kadrovski osnažiti segment o kojem govorite i to nam je u planu.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala. Poštovani ravnatelju da se odmah razumijemo nema sumnje oko toga da javnu televiziju treba financirati ovaj model koji je sada, ne znam jel najsretniji, ali je takav kakav je. Moje pitanje je prema vama je vrlo jasno. Jeste li vi spremni kao glavni ravnatelj krenuti u tom smjeru da se najsiromašnijim građanima, pazite najsiromašnijim građanima ipak omogući plaćanje rtv pristojbe po smanjenoj cijeni? Dosadašnje rješenje nije dovoljno, većina građana, ono je samo usmjereno prema onim umirovljenicima koji su u mirovinu otišli 12. listopada 2015. godine, poslije tog datuma za druge ne vrijedi. Samo dakle na tu skupinu umirovljenika i čija je mirovina manja od 1.500 kuna. Jeste li spremni kao glavni ravnatelj krenuti u tom smjeru da se najsiromašnijima oslobodi dio plaćanja jer poruka je njihova jasna, da parafraziram jednoga glumca iz jedne reklame „ne zato što ne dam, nego zato što nemam“, dakle ljudi nemaju za rtv pretplatu jer preskupa.
Odgovor poštovanog glavnog ravnatelja.
Poštovani zastupniče, kao što znamo postoji određena skupina ljudi umirovljenika i socijalno ugroženih koji su po dosadašnjim odlukama oslobođeni 50% plaćanja pristojbe. Što se tiče ostalih članova koji imaju nisku, niska ovaj primanja mi možemo i dalje vidjeti da se taj krug sadašnjih ljudi koji su oslobođeni prošili, ali da o tome trebamo provesti jednu raspravu da vidimo na koji način to efikasno provesti i u kojem iznosu.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ljubića.
HRT bilježi [[Upadica: Samo čas, evo, izvolite.]] dakle pozitivno je da HRT bilježi pozitivno poslovanje. Međutim dakle u prikazu prihoda i rashoda dakle prihodi i rashodi HRT-a se vrte negdje oko cifre milijardu i 300 milijuna kuna. Poznato je iz ovog izvješća da se oko 10 milijuna kuna svega troši za informiranje Hrvata izvan RH, a to je ponavljam preko 3 milijuna naših sunarodnjaka. Da li vam se tu ne čini dakle veliki disbalans dakle u ovim sredstvima? Tim više što tih 10 milijuna kuna prema mojim podacima preko 70% se odnosi na emitiranje odnosno plaćanje satelita, a samo 20% na produkciju programa. I ono što bih još ovaj želio ovdje komentirati, dakle HRT ima prema ovim podacima oko 2.800 zaposlenih, pa zar je uvijek, zar je zbilja potrebno da se iz nezavisne produkcije pored svih muzičkih urednika, glazbenih urednika nabavlja HRT Top 20, Pop rock itd. i stotine drugih emisija iz nezavisne da tako kažem produkcije. Hvala.
Odgovor poštovanog glavnog ravnatelja.
Što se tiče neovisne produkcije to je regulirano zakonom, tako da smo mi dužni 15% troškova proizvodnje programa dati u neovisnu produkciju, a što je zakonska regulativa. A što se tiče ukupne pristojbe, što ste rekli koliko se troši prema kome i na što, samo bih želio reći podatak da od ukupne, od ukupnog iznosa od 80 kuna 55 kuna ostane za troškove proizvodnje HRT-a programa, a ostalo su različita izdvajanja kao što je HUZIP, Odašiljači i veze, Fond za pluralizam medija i ostali troškovi tako da samo da znamo distribuciju tih troškova. Eto, hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će biti Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Grmoja i Ines Strenja. Prvo poštovani zastupnik Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, dakle već sam na odboru za medije iznosio određene kritike na rad vodstva HRT-a, samog ravnatelja i onoga što se događa na HRt-u. Dakle, ne bih volio da se ova rasprava pretvori u to, a to se obično događa kada je rasprava o HRT-ovom informativnom medijskom servisu i tom dijelu programa iako je naravno to ono što najviše utječe i na javno mijenje i na ono što mi političari ovako volimo ili kontrolirati ili na to imati utjecaja, to nije moja namjera, moja namjera je televizija, javna televizija na kojoj će biti mjesta za sve političke opcije, za različite svjetonazore i vrijednosti koje postoje u hrvatskom društvu. Ono uistinu jest pluralno i takva bi trebala biti javna televizija. Međutim to, svi znamo da to nije slučaj. I to nije samo situacija sada kada je HDZ na vlasti, isto je tako bilo kada je SDP bio na vlasti. Sjetimo se smjena urednika, novinara na javnoj televiziji međutim koliko je meni poznato tada je više na HRT uređivao Ivo Josipović nego Zoran Milanović jer je navodno takav bio dogovor. Sada imamo situaciju da cjelokupan taj medijski odnosno informativno medijski servis je tako postavljen da jednostavno za oporbu nema mjesta. Ako ima mjesta onda ima za najveću oporbenu stranku, ali naravno ne u mjeri u kojoj je zastupljen HDZ i HDZ-ovi ministri i sam premijer, što je meni logično jer naravno da građane najviše interesira koji su potezi Vlade i to sam rekao i na Odboru za medije da je meni logično da ministri, Vlada, sam premijer imaju nekakvih 70% samog prostora i u informativnim emisijama i u ovom emisijama koje su debatnog karaktera, tipa „Otvoreno“ ili „Tema dana“, ali da imaju ovoliko prostora koliko imaju sada nije nikako normalno. I ono što je zanimljivo isto tako da ova HDZ-ova opozicija također nema prostora na javnoj televiziji. Znači ako gledate „Temu dana“ i ako je tema npr. borba protiv konzumiranja droga, opijata i ostalog neće sigurno pozvati našeg zastupnika Ćelića jer je on opozicija Plenkoviću ili našu Ines Strenja nego će pozvati nekoga iz ovog Plenkovićevog kruga. Ja mislim da to nije dobro, da treba zvati ljude koji su stručnjaci, neovisno kojoj opciji pripadaju. Isto tako ovdje s ovog mjesta želim upozoriti na to da jednostavno kada ravnatelj govori o osuvremenjivanju i opremi, ja sam za to da HRT ima najbolju moguću opremu i da radi na osuvremenjivanju, ali onda morate biti ažurni i brzi. Ne može se dogoditi da oni koji ulažu puno manje od vas da budu puno ažurniji. I da se sada pita vas kao glavnog ravnatelje, nije to vaša, dijelom jest vaša odgovornost jer ste odgovorni za rad cjelokupne javne televizije, koju to aferu je HRT otvorio, koji to problem u društvu je HRT otvorio? Niti jedan. A afere otvaraju ili portali ili eventualno tiskovine ili neke druge privatne televizije. I onda vi sa zakašnjenjem o tome govorite, neovisno o pitanjima kojeg spektra se radi. Ako se radi o pitanjima gdje desni spektar progovara o određenim stvarima, vas nema ni tu. Evo ako je sada koalicija nekakvog desnog centra i ne znam liberala ako ćemo tako nazvati HNS na vlasti, znači ni tu niste prvi. O problemima koji se tiču korupcije u društvu, nema vas tu. Niti jednu bitnu temu u hrvatskom društvu ne otvarate. Ono što je pozitivno na HRT-u ima dobrih emisija, evo kolegica Strenja je govorila o „Labirintu“, ali koji se premiješta u nekakve termine koji nisu udarni. Isto tako ima dobrih emisija zabavnog karaktera na HRT-u, ima dobrih i dramskih serija i to treba pohvaliti, ima i promašaja. I ne bih vas krivio u potpunosti za promašaj. Sad evo priča se dosta o ovom filmu i dramskoj seriji „General“, pa ne zna koja javna televizija iza tako zanimljivog projekta, to je zanimljiv projekt. Ali evo nekako je suglasje u javnosti da je loše odrađeno i da je nažalost jedna jako dobra i zanimljiva tema na taj način potrošena. Dakle ima i dobrih stvari, ima i loših stvari, najveći problem je to što niste dovoljno ažurni, što imate najbolje kapacitete, najbolju opremu, ali se to ne vidi, znači to se ne može nigdje vidjeti i prepoznati. Ove vas privatne televizije ja bih rekao u svemu stižu i bolje su od vas i onda kada vi pričate o tome da pristojba nije rasla, znači vi imate solidna financijska sredstva od te pristojbe od hrvatskih građana i vi bi onda trebali prednjačiti. Naravno, ne natjecati se samo za gledanost jer to nije svrha javne televizije, ali bi onda morali biti barem prvi u otvaranju ovih tema koje su bitne u društvu, vi tu niste prvi, ne može vas se pohvaliti. Ali ono što zabrinjava, zabrinjava da nema ni nekakve vaše svijesti da je potrebno stvari mijenjati i to je ja mislim najproblematičnije i ja mislim da je zadatak nas sviju ne da utječemo na vas i na HRT na javni servis da bi neke teme koje su nama bitne ili da bi naša politička opcija imala prostor na javnoj televiziji nego da se borimo za to. A ja to uistinu nastojim da svi segmenti hrvatskog društva, sve skupine hrvatskog društva, svi oni koji imaju određene probleme mogu dobiti pristup na HRT i o tim problemima progovoriti. Ja mislim da bi trebao biti vaš interes jer ipak privatne televizije ili privatni mediji imaju one koji se oglašavaju, iza toga se naravno kriju i određeni interesi i možda ne žele doći u sukob s njima. Vi bi trebali imati drugačije politike. I evo ja ću kao član Odbora za medije i kao saborski zastupnik na tome inzistirati. Pitao sam vas na Odboru za medije i za ove koregulacijske ugovore i sporazume, dojam je opći iz onoga što ja imam kao podatke da jednostavno je HRT tu na gubitku. Dajete ogromna novčana sredstva 95% sredstava, a imate ograničena primarna prava na 7 godina, nakon toga neovisni producenti postaju vlasnici tog materijala, a ako HRT znači ako vi želite to emitirati morate to platiti. Zapravo vi u naravi dajete 100% koštanja neke serije ili nekog filma, to nije dobro i rekli ste da ćete Odboru za medije dostaviti te podatke vezane uz to. Isto tako postavio sam pitanje, rekli su da to nije zadatak Odbora za medije, da se Odbor za medije bavi isključivo poslovanjem, ali mene zanima da Hrvatskom saboru u slijedećem izvještaju ako je moguće dostavite nekakvu analizu pojavljivanja, znači vladajućih i oporbe i određenih analitičara ili komentatora koji su pretplaćeni na HRT. Ja ne znam ima li dana kad sam upalio HRT da nisam vidio Ivicu Relkovića ili, ili Peru Maldinija, dakle ti ljudi su, pa ima još pametnih ljudi, to sam rekao i na Odboru za medije i na ljevom i na desnom spektru, koji bi mogli nešto komentirati osim te dvojice ljudi, znači ali oni odrađuju zadatke, ja sam jednom u Otvorenom rekao Nađvinskom da su to dvorski komentatori, on se jako uvrijedio i onda sam i njemu rekao da će nakon njegovog istupa prema meni u kojem je grubo nasrnuo ovaj verbalno na mene kao gosta, rekao da će i s njime na dvoru biti zadovoljni Plenković i, i ekipa, dakle ne možemo na takav način se odnositi prema javnom servisu. Ako želimo imati zastupljene različite poglede, različita mišljenja na HRT-u onda treba se zvati i različite ljude, ima ih razno raznih i na ljevom i na desnom spektru i u centru koji mogu iz svih tih kuteva sagledavati aktualnosti, događanja i teme koje se pojavljuju u javnom prostoru i mislim da bi to trebao biti vaš zadatak, a privatne televizije mogu se ponašati kako žele, mogu biti i nastrojene propagadistički da guraju ili određenu političku opciju ili određeni svjetonazor, a to ne bi smio biti zadatak javnog servisa, privatne televizije to mogu, znači mogu biti ovaj FOX, mogu biti ne znam bilo koja medijska kuća koju imamo u svijetu, gurati znači određenu političku agendu, određenu političku opciju i to je sasvim legitimno i, i, i, i po meni nije dobro da ovi privatni mediji tvrde da su oni objektivni i nepristrani, oni se trebaju jasno izjasniti koga podržavaju, koja im je politička opcija bliža, ja ne vidim tu, ja ne vidim tu problem. Ovaj, ostavljam ovaj ostatak vremena naš, mojoj kolegici Ines, malo sam se ovaj zanio da, hvala.
Poštovana zastupnica Ines Strenja, izvolite.
Hvala, pozdravljam predsjedavajućeg i predstavnike i ravnatelja HRT-a, dakle uloga javne televizije, jedine za koju plaćamo preplatu jer imamo i druge dobre televizije je služenje u interesu javnosti i obrađivanje tema koje su važne za građane. A kao što sam već rekla zbilja je upitno i moramo danas otvorit pitanje zbog čega se ulaže u sadržaje vanjske produkcije koji na kraju ispadaju samo reklama i zabava, a neke kvalitetne emisije koje ste sami mogli proizvesti više se ne rade u vlastitoj produkciji. I zašto emisije proizvedene od vaših zaposlenika kao što su npr. Labirint koji zbilja ima vrlo kvalitetnih priloga je gurnut na 4. program, a na 1. programu je Klub 7 koji je iz vanjske produkcije i koji ide gdje idu samo reklama za reklamom. Vrtlarica i vrhunska emisija koju prati određeni dio naših građana i ja sam je uvijek redovno pratila, ona je bila vaša, bila je proizvedena od vaše zaposlenice na HRT-u, no bilo je bitno otjerati je i sada tu istu emisiju otkupljujete po puno višoj cijeni. HRT je proizvodio i dobru i nagrađivanu emisiju Turizam HR, prebačen je na 4. program, a uzeli ste destinaciju HR koja je proizvodi u privatnoj produkciji. I konačno ukinuli ste Hrvatsku uživo koju su svako poslijepodne godinama pratili naši građani, stavili ste emisiju zabavnog karaktera i sad otkupljujete petominutne priloge za tu emisiju koju su prije proizvodili stalni zaposlenici HRT-a itd. itd., dakle tako vam iz kuće cure milijuni za nešto što možete sami proizvesti i pitanje je zbog čega. Dakle, pri tom se otkupljuju zabavni sadržaji, a gubi se bit tajne same televizije, a to je kao što sam rekla, služenje javnosti, radu i interesu javnosti i obrađivanje tema koje su važne za građane jer samo za vašu televiziju plaćamo pretplatu. Informativni program u službi je politike koja je na vlasti. U godinama kada novinari protresaju svaku poru našeg društva informativni program HRT-a nije otkrio apsolutno ništa, čak štoviše samo pratite, kaskate i to zbilja sa pravim zakašnjenjem. Dakle, zanemarili ste obvezu i dužnost javne televizije i u korist komercijale i reklama koji proizvode vanjske produkcije ste, kontinuirano radite i ne ponašate se odgovorno prema novcu koji dobivate od građana i obvezama koje vam propisuje zakon. Napravili ste šarenu paralažu, a ne javni interes za građane i zbog toga vas danas ovdje prozivamo. Hvala.
Hvala, prije nego što nastavimo pozdravimo na galeriji učenice i učenike Elektrostrojarske obrtničke škole iz Zagreba … [[Pljesak]] Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, g. glavni ravnatelju sa suradnicima, gospodine i predstavnici ministarstva naravno, gospođe i gospodo, razgovaramo o programskom razdoblju odnosno o razdoblju poslovanja od 2016. do 2018. i red bi bio da najprije kažemo nekoliko riječi o svojoj vlastitoj sramoti. Naime, sad je 2020.g., mi raspravljamo o izvješćima od prije 4.g. i nema nikakve sumnje da u tome krivice nema na HRT-u nego na našim kolegicama i kolegama koje su predsjedavale Odborom za informiranje, informatizaciju i medije koji su ove i ova izvješća držale čak 3 ili 2.g. u ladici i to je sramotno. Danas razgovarati o izvješću iz 2016. je potpuno promašeno, potpuno deplasirana stvar i konačno su se sva 3 izvješća našla odjednom ovdje. Ja se nadam da će izvješće za 2019. godinu doć u roku 6 mjeseci pred nas, inače je potpuno bespredmetno o tome razgovarati, kao da razgovaramo o povijesnim događanjima. Na što možemo utjecati? Na ništa. Možemo samo promatrati trendove. Ovo je razdoblje koje je uslijedilo nakon jednog vrlo glupavog eksperimenta kojega smo imali 2014., 2015. godine. Javnosti je potpuno jasno i znano što sam tada govorio o tome i svoj stav ne mijenjam. Što se napravilo u ove tri godine o kojima je ovdje izvješće na stolu da se saniraju posljedice toga? Ja bih rekao malo, možda čak nimalo osim što se odustalo od modela restrukturiranja, osim što se odustalo od modela restrikcija i ušteda. A sjetimo se to je bio ultimativan zahtjev javnosti da takav jedan poslovni sustav koji godišnje troši oko milijardu i 300, milijardu i 400 milijuna kuna da se konačno svede u normalne okvire, da nema više 3.500 ili više od toga zaposlenika nego da se svede u normalni poslovni okvir koji proizvodi određenu količinu kvantum programa koji u principu nije ništa posebno veći nego što recimo proizvode neke komercijalne televizije, a one raspolažu u svojim godišnjim budžetima sa tri do četiri puta manje sredstava. Dakle sve ono što HRT dobije kroz pretplatu odnosno pristojbu druge televizije nemaju, a zaostatak sredstava oni proizvode gotovo jednak broj minuta ili sati koliko proizvodi HRTV, tu stavljam Hrvatski radio sa strane i njega treba spomenuti i sada i ovdje u pozitivnom kontekstu, puno više nego samu televiziju. Hrvatski radio godinama uspijeva očuvati višu razinu kvalitete iako se i tamo ima što za reći kada je riječ o proizvodnji programa, atraktivnosti, aktualnosti, ali on odrađuje ogroman posao koji se na televiziji recimo uopće ne vidi, posao npr. u obrazovnom programu. U ove tri godine koje su nam stolu, HRT raspolagala je sa 4,3 milijarde kuna, 4,3 milijarde kuna od toga građani su putem pretplate dali više od 3,5 milijarde. To su ogromni novci. Prva i osnovna ideja je bila podržavamo ideju opstanka javnog informativnog i svakog drugog audiovizualnog servisa pod uvjetom da ispunjava one zadaće koje komercijalne televizije i radija ne mogu ispuniti ili nisu za njih zainteresirani. I pod dva, da bismo ostvarili svoje kulturne, ali i političke utjecaje u regiji u kojoj naš jezik razumije 20 milijuna ljudi. Koja je razina našeg utjecaja? Nula. Ništa bolja nego 2011., '13. ili '15. nije ispunjen osnovni cilj. To što mi kroz ova izvješća vidimo da se formalno HRT drži ugovora s Vladom u tehničkom smislu, ne znači apsolutno ništa, niti broj proizvedenih programskih minuta ili sati ništa ne govori. Pitanje je da li nešto što traje 50 minuta uspijeva ispuniti svoju društvenu zadaću, izvršiti određeni društveni ili širi utjecaj ili ne? Ako to Hrvatskoj televiziji nije važno, ako to Vladi nije važno koja bi trebala nadzirati provođenje ugovora onda je ovo potpuno besmisleno jer ne proizvodi učinak, a troši ogromne novce. Podsjetit ću ono što je glavni ravnatelj rekao, 2016. godine HRT bila je zadužena za 587 milijuna kuna kreditnih zaduženja, imala je 350 milijuna kuna gubitaka. Sada mi tu malo matematika ne štima jer kaže glavni ravnatelj da je 2017. zaduženost smanjena za 70 milijuna kuna. Radilo se o novim kreditima kojima se reprogramirao stari dug pa je te godine uzeto 120 milijuna kuna novih kredita. Ne znam kolika je ukupna bila zaduženost, ali su gubici rasli, gubici su na 549 milijuna kuna u 2017. U 2018. gubici su na 440 milijuna kuna uz navodnu zaduženost od 150 milijuna kuna kreditne zaduženosti. Dakle to je sustav koji ima ogromne dugove, koji godišnje u ove tri godine proizvodi 2016. 30,3 milijuna, 2017. 100 milijuna i ne vidim za 2018. koliko je to iznos dobiti. Ona se mora naprosto raspodjeljivati za pokriće gubitaka iz prethodnog razloga to je jasno, ali dinamika pokrića tih gubitaka ne govore da je taj poslovni sustav postao održiv jer se on i dalje mora hraniti novim kreditima. HRT dnevno kada zanemarimo 5. kanal koji je namijenjen uglavnom iseljeništvu i stranoj javnosti i sastavljen je od programa koji je već proizveden na ostala 4 kanala, dakle dnevno emitira 96 sati televizijskog programa, 96 sati. Pomnožite to s danima, mjesecima odnosno koliko je dana u godini pa ćete dobiti ogroman kvantum programa koji može izvršiti nevjerojatan utjecaj ne samo na samo društvo u Hrvatskoj nego i u zoni u kojoj razumiju naš jezik. Da, HRT, osobito Hrvatska televizija u stanju je proizvesti i projekte vrhunske kvalitete, al to je zapravo loša vijest zato jer nas sama televizija podsjeća takvim projektima da ona može sve, al ne odgovara na pitanje zašto to ne radi stalno. Dakle, projekti recimo za Bileka, A Strana, The Voice su vrhunsku projekti, vrhunska produkcija, al tu smo stali, možda još evo da spomenem jedan korak kojega su osmislili negdje drugdje, al televizija je u tome sudjelovala do lakata i ne može, ne mogu joj se odreći zasluge, a to je čuvena serija Novine koju je otkupio Netflix i šta se onda dogodi, onda se dogodi projekt General, 10 milijuna kuna se baci u vjetar. Zašto kažem u vjetar? Zato jer ni oni na koje se to odnosi, ni oni koji to gledaju, niko od njih nije rekao ni jednu jedinu pozitivnu riječ o tom projektu, naravno ne možete znati unaprijed kakva će biti režija i kako će ko glumiti, ali možete vidjeti i vidjeli ste scenarij, scenarij je toliko primitivno jadan da nije mogao proizvesti dobru seriju, to je netko morao pročitati, netko za to odgovara i danas se naravno čelni ljudi HRT-a ograđuju od tog projekta i kažu otkupljen je odnosno ugovoren je prije nas i eto šta ćemo kad smo ga već kupili morali smo ga emitirati, a zašto ga niste emitirali u nekom drugom vremenu i na nekom drugom kanalu, a ne u prime time i na 1. programu, kad je to već sramota, a jest jer se za te novce moglo proizvesti čudo koje bi bilo što se tiče informacija korektno, što se tiče odnosa prema domovinskom ratu korektno, što se tiče činjenica korektno, što se tiče ljudi korektno, al ovako nije, ispalo je sve samo ne to, naravno postoji i umjetnička sloboda, netko je vidio generala A ili B kroz ovakve ili onakve naočale, ali onda to radi kao fikciju, a ne kao nešto što će nam prodati kao dokumentaristiku, igranu dokumentaristiku domovinskog rata, što je onaj jedan rekao ispada da nas vojnika, kaže on, jedan od ključnih generala nije tamo uopće bio, nego da su cijeli rat dobili zapravo, šta, francuski legionari, ja samo citiram ono što kažu drugi, imam tu sreću da nisam gledo ni jednu minutu ni filma, ni televizijske serije, pa nisam time opterećen jer nemam svoj stav, samo čitam. HRT mora otkupiti nezavisnu produkciju, ona je dužna skrbiti o Hrvatskom audiovizualnom proizvodu, tako kaže zakon, to nije uopće sporno, al ona ima kapacitete otkupiti sve što proizvede nezavisna produkcija u RH, sve bez ikakvih problema jer mi smo mala zemlja i mala audiovizualna industrija i nema tu velikih drama. Ali zašto onda to radi netransparentno? Zašto ugovara poslove sa producentima ispod žita? Objavi natječaj, onda odredi da od 50, sad karikiram 50 pristiglih projekata, te će otkupiti 25, onda se digne graja jer se ne zna koji su kriteriji, onda se nude nekim od proizvođača ili autora onih ostalih 25 koji nisu otkupljeni da se direktno dogovore. Šta je to? To je čista muljaža i drugo, to je svađanje ljudi u nezavisnoj produkcijskoj, nezavisnoj produkcijskoj sceni. Nije dobro, to se tako ne smije raditi i nismo se godinama borili i zalagali u ovom HS koje je osnivač HRT-a da se stvari poboljšaju da bismo dobili ovo što imamo danas. Srce javnoga servisa naravno da je informativni program. Ako nije i ako kažete da se ne znate nositi s komercijalnim televizijama, ukinite ga, pa dajte onda barem svu, sav akcent stavite na obrazovni dječji program, al ako jest zašto je on bezbojan, bljutav, zastario, anakron, neaktualan, ne gledljiv, zašto ima tako mali ŠeR? Zašto informativni program HRT-a nije stvaratelj javnoga mijenja? Zato što kaska za situacijama, kao što rekoše neki kolege, nije se dogodio ni jedan jedini slučaj otkrivanja recimo koruptivnih afera, a one su prema svim pokazateljima što građani kažu i misle, ključni problem ove države i ključni razlog zašto se bježi iz ove države, zašto ljudi misle da negdje drugdje osim u njihovoj vlastitoj domovini se živi i radi bolje, sretnije i slobodnije, ni jedan jedini slučaj nije otkrila HRT. Ajmo sada govoriti o Hrvatskoj televiziji, ni jedan jedini, čak štoviše nisu uskočili u taj vlak niti dan poslije, nego što rade? Čekaju da vide kako će se razviti priča, hoće li drugi mediji prihvatiti to, pa pojačati pritisak, da li su oni na koje se to odnosi onda u defenzivi i ako jesu onda idu sa gotovom informacijama, kad je već čovjek drogiran jer su ga prisilili da dade ostavku i makne se iz Vlade ili s neke javne dužnosti, eto HTV-a koji će izvijestiti da se to dogodilo. Time se zapravo lešinari na tuđim zaslugama, a na Hrvatskoj televiziji ima jako veliki unatoč tome što su mnogi otišli i što ste mnoge vlastite novinare tužili, začepili im usta, zabranili im da javno i govore i rade, još uvijek ima jako puno ljudi koji su u stanju napraviti takve priloge bolje nego komercionalne televizije, čak štoviše oni novinari koji to rade na drugim komercijalnim televizijama uglavnom su otišli s HTV-a jer na HTV-u nisu imali prostor da to rade. Toliko novaca imati na raspolaganju a tako malo zapravo proizvoditi kvalitete je skandalozno samo po sebi. I imali ste 3 g. na neki način, breaka, bonusa, već 3 g. nitko u Hrvatskoj ne govori da vas je previše zaposlenih na HTV-u. I niste to iskoristili da opravdate toliki broj zaposlenih. Govorim o dopisništvima, kao da je postojanje dopisništva jedini mogući kriterij stvaranja regionalnih programa. Naravno da nije. Nije u pitanju dopisništvo nego su u pitanju dopisnici, dakle možete u BiH-u umjesto dva dopisništva u kojima vam radi 10 ljudi, imati 10 dopisnika. Pa ćete imati informacije iz Banja Luke, iz Tuzle, iz ostalih krajeva. Isto tako i u Hrvatskoj, ali vi nemate elementarne uvjete za proizvodnju aktualnog i objektivnog programa u vlastitoj kući. Pogledajte, godinama govorimo kako ne može dalje opstati ova politika tzv. manjinskog programa, to je program kojega ste vi potpuno getoizirali, dakle manjine same za sebe i o sebi govore, to nije uopće smisao. Nacionalne manjine koje žive i rade u RH imaju interes da ono što rade, bude poznato većinskome narodu. Dakle da ih prepozna većinski narod, da u njima ne vidi niti remetilački faktor niti opasnost, u biti nešto nepoznato. Nego upravo suprotno, da omogući da se afirmiraju tako što će pripadnicima većinskoga naroda prezentirati ono što rade, čime se bave i koji su njihovi problemi da ih se lakše razumije. Što ste vi napravili? Emisija „Prizma“, najvažnija emisija takvog jednog programa ima jednom tjedno, jednu kameru na dispoziciji, pa jel to sramota? Dakle ako se nešto događa četvrtkom, petkom ili subotom, to je emisija „Prizma“ ne može pokriti, ona mora moliti neke druge redakcije da ustupe kameru ako imaju, a nemaju i što ćemo onda? Nije se dogodilo. I to godinama govorimo. A to je ovako, to možete riješiti u jedno prijepodne da imate dobre volje i da imate želju, ali nemate. Inače ne bi 3 g. slušali jednu te istu priču. Ali se u vašem mandatu dogodila velika pljačka kad je nestalo 10 kamera sa HRT-a. Dakle pitanje dobre volje, pitanje želje, toga na HTV-u nema. Vi formalno i tehnički odrađujete taj posao, formalno smanjujete dug, novim kreditima refinancirate stare i pojeo vuk magare. I na istoj smo točki što se tiče kvalitete, utjecaja, kao što smo bili i prije. I dalje, i stoti put ću reći, nitko na HRT-u još nije pokrenuo projekte za očuvanje vlastitog nacionalnog identiteta kroz poznavanje vlastite povijesti. Nitko nikada još nije snimio serijale o Strossmayeru, Gaju, Starčeviću i Radiću. Toliko o brizi za nacionalni identitet. Mi kao klub neće podržati nijedno od ova tri izvješća. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a a u ime njega će govoriti poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, ravnatelju, suradnici. HRT je javni servis samo po jednoj činjenici, da ju financira javnost. I ni po čemu drugome. To je televizija koju svi plaćaju a nitko ne gleda jer na njoj nema što vidjeti. Osim najobičnije, jeftine političke propagande i nacionalističkog kiča. Kaže ravnatelj da je pristojba već dugo na 80 kuna. A glavni urednik svih programa, Bruno Kovačević zalaže se za to da se pristojba poveća i tvrdi da bi ona po zakonskim osnovama mogla iznositi čak 96 kuna i da bih 16 dodatnih kuna, HRT-u jako pomoglo. Pa sad gledajte, ovakva izjava je uvreda inteligencije. Kraj ovako jezivog programa, tražiti još 16 kuna od građana koji su ionako osiromašeni, umjesto da se provede referendum o ukidanju pristojbe, pa budite na tržištu. Nek vas plaća katolička Crkva, i tako neprestano samo o njoj izvještavate. Nek vas plaća Vlada jer i tako pratite samo rad Vlade i to na neprofesionalan nam način, posve protokolarno. Ali što javnost ima od vas? Pa javnost gleda N1 da se informira, da je sigurno, da je istina ono što će tamo čuti. HRT je zadnji put bio javni servis u vrijeme kad je njime upravljao g. Mirko Galić. Nakon njega, slijedi urušavanje pa slobodan pad i konačno dno, blato. Niže od ovoga, ja sumnjam da može sve kad biste i htjeli. I vi i vaši urednici i njihovi novinari. Jezik kojim se govori na HRT-u, pa to je sve samo ne hrvatski jezik. Novinari, spikeri, ne znaju uopće akcente, ne znaju pravila akcentuacije. Na koji se način obrađuju teme. Pa mislim, sve je to jedno dno dna ali nemojmo mi govoriti sami o sebi, nemojte da ovo sad ispadne evo, SDP je nezadovoljan, Stazić je tamo radio 20 g. na tom HRT-u, sad više ne radi pa uživa u tome da to kritizira, nemojmo tako. Ajmo mi vidjeti što drugi govore o HRT-u, što drugi govore o nama. Njemački javni radio, Deutsche funk u prosincu prošle godine je emitirao čak 50-minutnu reportažu pod nazivom, jednostavnom nazivom, „Hrvatska radio televizija“ u kojoj se konstatira da je HRT, citiram „Zastrašujući primjer u šta se može pretvoriti javni servis“. Autorica ove reportaže je njemačka novinarka Grit Eggerichs, ona je preko novinarske razmjene došla na HRT sa jednom drugom zadaćom, a to je baviti se ekološkim pitanjima. No tijekom boravka na HRT-u žena je shvatila da je taj tzv. javni servis HRT sam po sebi puno zanimljivija tema. Ostala je šokirana načinom rada na HRT-u te cenzurom koja tamo vlada. U toj se reportaži opisuje trenutačni način rada na HRT-u tako da se konstatira kako nema koordinacije među različitim redakcijama, nema uredničkih kolegija, u Informativnom programu se prate samo protokolarne vijesti o tome što radi Vlada i predsjednica, a novinare se demotivira da istražuju zanimljive teme i to je istina. Pa pogledajte, sve ove ministarske afere, a 14 ministara je promijenilo su otvorili portali „Indeks“ i „Telegram“, HRT niti jednu. Oni kada prate rad ministara oni prate jel ministar posjetio ovu tvornicu, jel predsjednica premjestila svoj ured u neko selo, to su vijesti HRT-a, to je ono što njih zanima. U toj se reportaži ističe da je HRT '90.-tih godina bio državna televizija puna cenzure što je istina, što je istina jer je potpredsjednik HDZ-a tada bio glavni ravnatelj HRT-a, gospodin Vrdoljak, ali da je onda dolaskom SDP-a na vlast 2000. godine to izmijenjeno, tako kaže njemačka novinarka. Međutim, nova se korjenita promjena dogodila 2016. kada su na vlast došli HDZ i MOST i da je na čelo HRT-a dovedena ekipa za koju se u reportaži kaže da su loši urednici i novinari koji nisu u stanju kvalitetno obavljati svoje poslove, što je u međuvremenu dovelo do raspada sistema unutar javnog servisa. 1916. je počelo to što se završava ovih dana ovakvim programima. Atmosfera na HRT-u je takva da političari HDZ-a više i ne moraju zvati ni urednike ni novinare, oni provode sami autocenzuru. Oni mogu imati problem, kaže ova njemačka novinarka sa svojim šefovima ako se usude političare uopće nešto pitati. Navodi se u toj reportaži u kojoj se nalaze i izjave nekih novinara HRT-a s kojima je njemačka novinarska razgovarala. Naravno, razgovarala je s njima i njihove izjave nije ih pokazala, njih se ne može vidjeti, oni se boje pokazati pa i na njemačkoj televiziji i njihovi glasovi su u reportaži izmijenjeni da bi se zaštitili od terora uprave HRT-a. U najavi te emisije piše HRT zastrašujući je primjer toga u što se može pretvoriti jedan javni servis. Lekcija o državnoj medijskoj politici i njezinim zamkama, to je tema. Kaže novinarka, to nisam napisala ja nego jedan od urednika, veli osobno bih rekla da je prije riječ o tužnom primjeru. Na HRT sam došla naivna, no brzo su mi kolege ispričali koliko su tu loši radni uvjeti. Puno novca sliva se u HRT, s tim sredstvima program bi mogao biti mnogo bolji. Neobično je da i građani koji iz mjeseca u mjesec plaćaju pristojbu ne zahtijevaju da postane bolje. I to jest neobično i to nešto svjedoči o stanju nacije koja pristaje na ovakav teror, koji pristaje plaćati nešto što joj ali uopće ne treba i koja se ne buni, to smo mi. Kaže urednički kolegij „Dnevnika“ ne traži zanimljive aktualne teme, samo se čitaju vijesti, a najbolje su one koje nikakve istinske vijesti, da je zemlju pogodila oluja ili da je predsjednica posjetila neku tvornicu. Urednici su opsjednuti vremenom i religijskim procesijama te vole proizvoditi potpuno besmislene izvještaje, rade sve što mogu da ne izazovu ljutnju vlasti. Uistinu je fascinantno koliko se minuta dnevno potroši na religijske procesije, potpuno besmislen, dakle za Crkvu protokolarne događaje. Slavi se neki svetac, Bože moj, pa svake godine kada se slavi taj svetac u tome mjestu onda se tamo događa procesija. Pa kakva je to vijest? Pa o čemu ta vijest govori? Pa to nije ni za TV Kalendar. Ali nema dana, nema dana da nije program ispunjen takvim vijestima i to ne jednom, često puta po tri procesije imamo u istom „Dnevniku“. Na pitanje zovu li visokopozicionirani članovi HDZ-a urednike s uputama kako izvještavati, jedna od novinara kaže da to nije potrebno. Vjerojatno veli ponekad i zovu iako to ne mogu sa sigurnošću tvrditi. Međutim, kada razgovaram s ministrima i političarima nema prilike da se postavljaju relevantna pitanja, a kada se usudiš ipak uraditi izazoveš bijes urednika i nadređenih zato što si napravio nešto što nisu od tebe tražili. Nije dopušteno predsjednici postavljati pitanja ili joj se suprotstaviti. Vlada klima zabrane, važne teme koje bi javni servis trebao problematizirati ne diraju se od toga što stoji iza kineskog uključivanja u gradnju Pelješkog mosta preko Srpske manjine do ekonomskih pitanja. Ako ih problematizirate, prije ili kasnije doći ćete do kritičnih pitanja, a to nije poželjno. Dokumentarac ovaj obrađuje slučaj Ljubice Letinić koju su te 2016. godine ukinute emisije na 3. programu radija. Desničarska udruga „Hrvatski novinari i publicisti“ pokrenula je javnu hajku protiv ove novinarke proglašavajući njezine emisije zagriženim marksističkim, aktivističkim jugo uporištima. Nagrađivana novinarka i urednica Letinić danas kao i brojni drugi kvalitetni novinari i profesionalci više ne radi na HRT-u, nema ona što tamo tražiti. Taj dokumentarac objašnjava i niz skandala koje se u posljednje vrijeme događaju na HRT-u, npr. činjenicu da je serija o NDH povjesničara Hrvoja Klasića ostala nedovršena i neemitirana. Pitao sam glavnog ravnatelja na odboru što je s tom serijom u nju je uloženo mnogo novaca i mnogo truda i kvalitetnog rada. Ona je negdje u bunkeru, nema termina za montažu ili je trenutni montažer otišao na bolovanje, izmišljaju se razlozi da se nešto što je kvalitetno napravljeno, a iz Beograda su dobavljeni slikopisi HND, nikad viđen materijal, nikad viđen. Snimalo se ne samo tu u Hrvatskoj nego po cijeloj Europi. Nema šanse da se na HRT-u pokaže bilo kakva kvalitetna emisija ili bilo kakva povijesna istina. U obzir dolazi jedino povijesni revizionizam pa tako i promoviranje knjige Igora Vukića kojom se negiraju zločini u Jasenovcu. Takav jedan Vukić je dobio termin i on promovira takvu jednu svoju knjigu i nikom ništa, ni uredniku, ni novinaru, o glavnom uredniku, o ravnatelju da ne govorimo. Odjeci ovog teksta ove njemačke novinarke su upravo nevjerojatni. To je jedan dašak zdravog razuma. Portal „Indeks“ koji ga je objavio na tom portalu to je najčitanija objava, može se usporediti samo da onom o padu Sandara ili o grubi Borg. I druge društvene mreže su prenijele ovaj tekst, tekst je obradio i gospodin Jerko Bakotina u „Novostima“ i nastupila je potpuna podijeljenost, na jednoj strani javnost, a na drugoj politička elita poduprta ovim mastodontom HRT-a koji tolike novce troši za propagandu jednoga režima. Kakav je odnos premijera? On kaže: „Ne treba meni međunarodna analiza da vidim ima li ili nema slobode medija u Hrvatskoj. Garantiram kao netko tko čita, ne vidim problem, više se dramatizira nego što problem postoji“. Ali njega demantira njegova bivša ministrica gospodarstva Martina Dalić koja, jedna od centralnih figura afere Borg, koja kaže: „Sadržaj tog sastanka na neki način je završio kod novinara koje objavljivanje sam osobno spriječila“, ponavljam koje objavljivanje sam osobno spriječila, s obzirom na to da je u to vrijeme Ministarstvo financija izdavalo obveznice s jedne strane, a s druge strane prijeti rušenje najveće kompanije. Znači koliko god novinari vidimo ne mogu izrijekom potvrditi da li ih neko zove, ali ministrica je to priznala. Ja uređujem emisije i ja sprječavam ili ne sprečavam objave. To je stanje, to je stanje, ne po tome što to kaže Stazić neto po tome što to kaže ministrica Dalić. Ona imamo slučaj Hrvoja Zovka i glavne urednice Informativnog programa gospođe Katarine Periša Čakarun. Plenković se upleo u taj sukob, kao premijer, kao političar optužujući Zovka za fizički nasrtaj na svoju šeficu. Suđenje o otkazu Zovku završilo je u njegovu korist, u njegovu korist, odbacivanjem optužbe za fizički nasrtaj. E sada vidimo, Plenković koji kaže, ne treba meni nikakvi strani izvještaji, pa znam ja kavo je stanje. Sebi dopušta da se upliće u jedan događaj o kojem se raspravlja na sudu i on je taj koji će utvrditi koja je istina. Plenković se tu svrstao na stranu glavne urednice Informativnog programa jer taj program uporno razvija kult njegove ličnosti o čemu mu ovih dana govore i njegovi suparnici u kampanji u ovom bratoubilačkom ratu koji trenutno traje u HDZ-u. Kaže mu jedan od protivnika, stvaraš kult ličnosti, ničim se drugim ne baviš. U tome mu svesrdno pomaže koliko god može, najviše što može je HRT. Mi imamo o ovome jasan stav, dakle ova se izvješća ne mogu prihvatiti. HRT je tužno svjedočanstvo o tome dokle se može srozati slobodno novinarstvo i javni servis. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedavajući. Sve mi možemo promatrati s ideološkog stajališta, ali kada je riječ o izvješćima o poslovanju onda vi ideološki utjecaj trebao biti minimalan odnosno najmanji, a u dosadašnjim rasprava smo zapravo ideologija je bila natkrilila racionalan pristup analizi izvješća jer nisam čuo ni riječi ni o bilanci ni o rezultatima poslovanja, o prihodima, rashodima i kritički što bi trebalo reći i pohvaliti što je trebalo tako isto. A isti govornici dok je ravnatelj HRT-a bio nositelj štafete bivšeg predsjednika bivše države, onda su ovdje panegirici održavali javni a rezultati poslovanja su bili znatno lošiji odnosno grozni. Ali zato nema izvješća koje ne zahtijeva kritički osvrt na izvješće. Ali stručni a ne ideološki. I ovdje bih nekoliko samo i formalnih ali i stručnih opasni dao. Da smo strpjeli još 3 mj., mogli smo objediniti o 4 izvješća, 4 g. odjedanput, bili bismo mi efikasni. A zašto mi danas raspravljamo o izvješću iz 2016. g.? Nije točno zbog čega danas raspravljamo o tom izvješću, ono što je rekao g. Beus, žao mi je, nema ga ovdje, rekao je da se ne raspravlja zato što Odbor za informiranje nije zasjedao 2 godine. Pa istine radi, HRT je izvješće za 2016. dostavio Hrvatskom saboru 3. siječnja 2018., to znači racionalno, kritički gledano, sa 7 mjeseci zakašnjenja, i to smo na odboru zadnji put rekli i preporučili i zahtijevali od HRT-a d najkasnije do 30. 6. ubuduće dostavlja izvješće za prethodnu godinu. ali oni nisu 30. siječnja nego su dostavili još 6 mj. poslije. Odbor je raspravio to izvješće 14. 6. 2018., znači ima gotovo 2 godine. Zašto nije raspravljano u Saboru, to je drugo pitanje ali nije odbor bio kriv. Izvješće možemo promatrati sa mnogim aspektom i s više perspektiva ali dva su nekako najvažnija. Kvaliteta strukturiranosti izvješća i pokazatelji uspješnosti poslovanja. Ovo izvješće odnosno ova izvješća su vrlo dobro strukturirana, sadržavaju sve bitne podatke, i iz svih tih podataka se da razvidno iščitati kakvo je stanje na HRT-u. Oni upućuju na konsolidiranje poslovanja, na stabilnost funkcioniranja HRT-a a financijski pokazatelji su iz godine u godinu sve bolji i bolji. Ali ima nešto što i nije sve tako idilično. Primjerice ne možemo zanemariti da je dugotrajna imovina povećana i to je dobro da se događa. Ne može se zanemariti da su dugoročne obveze smanjene. I to sa 326 milijuna na 193 milijuna, gotovo prepolovljene a o tome ni riječi, dugoročne obveze su prepolovljene. Obveze prema bankama i drugim financijskim institucijama također su smanjene. Troškovi kamata smanjeni. Međutim imamo jednu pojavu koja nije dobra a to su potraživanja. Oglašivači duguju, agencije duguju HRT-u. Vidjelo se čak u ova 3 vremenska perioda da je jedna agencija i u prethodnoj godini dugovala pa i tekućoj godini dugovala i onda je vidljivo u 2018., nema poslovanja s tom agencijom, to je dobro. Ali nije dobro da u današnje vrijeme ima financijske nediscipline, tko ne plaća, ne može raditi. Onaj koji nije sposoban platiti, nije zaslužio da posluje u Hrvatskoj. I ako netko mora biti primjer, onda budite vi taj primjer. Tko ne plaća, ne može funkcionirati. Uvijek na tuđi račun se živi. Uvijek. A onda medijski aktivizam ide baš u zaštitu nekada tih a napadaju one koji to žele spriječiti ali pod cijenu i toga, molim vas to napravite. Pokazatelji interne revizije, ovo samo govorim ne da bih rekao da ne treba uvijek ideološki, nego nešto što mislim da stvarno treba poboljšati. Kažu nalazi interne revizije, da su ukupno imali u godinu dana 51 preporuku, da je djelomično izvršeno samo 5 preporuka a da ih nije izvršeno 21. Mislim da nalazi interne revizije mogu biti ažurnije preporuke otklonjene i da se otklanjaju. Vidljivo je da su ostalo troškovi koji su bili enormni, 250 milijuna kuna, stavka ostalih troškova, smanjeni. Pa tko može tko se razumije u bilancu, prihode, rashode, u ekonomske pokazatelje, ne pohvaliti taj pokazatelj? Smanjeni su, gotovo prepolovljeni ostali troškovi. A kad su rasli? Rasli su u vrijeme ono kad smo čuli ovdje najveće hvalospjeve HRT-u, takvih hvalospjevi se nisu čuli od 90-te do danas kao prije 6, 7 godina. Istina je da je hrvatski književni jezik ugrožen. To se primjećuje i na HRT-u. Ali još uvijek HRT je primjer hrvatskog književnog jezika za druge medije. Primiče nam se evo za 2, 3 mj. Uskrs će doći pa će opet medijski preplaviti uskršnji blagdani a Uskrsni ponedjeljak, ovako samo malo. I to se odjedanput ubacilo tako potiho, pa onaj koji se ne razumije u hrvatski jezik, zna da ne može biti uskršnji blagdan a uskrsni ponedjeljak. I da nije učešće nego udio, da nije učestvovati nego sudjelovati, pa čak i u izvješću ima takvih grešaka. Ali vidi se koji novinari i koji voditelji na HRT-u govore tako dobro književnim hrvatskim jezikom da to ne možemo rijetko čut na nekom drugom mediju a ima i onih posebice ovih honoraraca koji sa malo štete ugledu hrvatskog književnog jezika. A najviše šteti sve više prostota, sve više vulgarnosti, sve više govora mržnje kojeg imamo iz dana u dana. I jedna serija, ovo je malo osobni osvrt, jedna serija koju svi hvale, ja se morao ugasiti nakon 3 minute jer to se od vulgarnosti nije moglo slušati ni gledati. To je takav jezik, ja imam 60 g., nisam nigdje čuo nego samo toliko prostakluka na jednom mjestu, to je jednostavno neizdrživo za normalnu, valjda nema u Hrvatskoj humora ako nema psovki. Međutim, ovo što se u 3 g. napravio iskorak u poslovanju HRT-a, to je za svaku pohvalu i klub HDZ-a podržava sva tri izvješća, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Silvano Hrelja i Glavašević, najprije poštovani zastupnik Hrelja, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani ravnatelju, kolegice i kolege. Pa u replici je moj kolega Žagar govorio o fleksibilnosti HRT-a i socijalne osjetljivosti i vi ste ravnatelju rekli da ste spremni o tome raspraviti. Mislim, ne treba organizirati javnu raspravu, vi u proceduri u Hrvatskom saboru od ovog tjedna imate zakon o dopuni Zakona o HRT-u koji je uputio u proceduru Klub zastupnika HSU-a, nezavisnih zastupnika, SNAGA-e i Nove politike. Prema tome, u tom prijedlogu zakona vam je istaknuto naše mišljenje kako bi trebala biti socijalna osjetljivost HRT-a što se tiče pretplate jer doista postoji veliki nesrazmjer između visine plaćanja, visine koju plaćaju građana a i onoga što u smislu kvalitete dobivaju. Cijelo vrijeme se priča da je HRT javni servis, dajte mi tu kovanicu javni servis na neki način vizualizirajte, što to znači? Koristimo jedan termin ali recite mi što to znači, što to građani dobivaju? Dobivaju informacije, dal dobivaju obrazovanje, dal su obaviješteni o tome kako i kako se mogu kandidirati na određene fondove, kako i gdje i kako lakše mogu nešto napraviti? Da li je to javni servis da se upućuje eventualno kritika na rad javnih poduzeća? Dal se upućuje kritika na institucije sustava? Da li HRT može zanemariti činjenicu da Porezna uprava za 23 kuna viška u novčaniku jednog konobara, kazni poduzetnika sa 23 000 kuna? Da li mi živimo u nekoj zemlji gdje manča nije uobičajena? Da li mi gradimo neka svemirska pravila života na ovim prostorima? Da li je HRT pozvana da napiše odnosno da da reportažu zašto na relaciji Koprivnica-Križevci-Zagreb svaki tjedan vlakovi kasne po 10 sati ukupno kumulativno? Jel je to javni novac, jel se u to koristi javni novac iz proračuna građana RH? Da. I u financiranje HRT-a se isto tako koristi javni novac pojedinačnim uplatama vlasnika RTV prijamnika. Zar nemamo pravo imati informacije u kakvom je stanju ova zemlja? Rijetke su emisije koje o tome govore. Rijetke su emisije kojima svima nama, našu savjest mogu prozvati da li dovoljno dobro radimo, da li volimo ovu svoju zemlju. Ne treba ju nam borbene pjesme, domoljubne pjesme, ne voli se time Hrvatska, Hrvatska se voli time da se neuralgične točke da se, devijacije ispravljaju i to kad bi bio javni servis, to bi bila uloga HRT-a, da ukazuje na propuste, ne da bude stranačka televizija, ne da isključivo izvještava o tome gdje je bio koji ministar, koga je Predsjednica posjetila, da li je njezin pas jeo dobro i da li je zdrav itd. To su bedastoće, oprostite ja ne znam koga to interesira. U ovim izvješćima ima puno brojaka, puno financije, govorimo o tehnici, malo o plaćama ali ne govorimo što smo to dali građanima, koju smo uslugu dali građanima, koje informacije smo dali građanima, gdje su tu građani? A o socijalnoj osjetljivosti posebna priča. Na našu inicijativu ovdje u Hrvatskom saboru 2015. g., na inicijativu HSU-a, došlo je do odluke nadzornog odbora o utvrđivanju mjesečne pristojbe koju plaća HRT godine te povlasticama za određene kategorije obveznika plaćanja. To nisu povlastice, to su uvažavanje nemogućnosti plaćanja osoba sa invaliditetom, slijepih osoba, umirovljenika koji imaju manje mirovine itd. Ali znajte, od 2016. do danas, odluke su potpuno iste, copy-paste. U odluci 2016. i danas stoji da na to pravo imaju umirovljenici koji su imali, koji su bili umirovljenici 2015., kao da poslije nijedan umirovljenik nije došao, nije otišao u mirovinu ni jedan radnik nije otišao u mirovinu i ima manju mirovinu od 1.500 kuna. Nijedan više ovakav slučaj na postoji. O tome se radi. Radi se o socijalnoj osjetljivosti prema onima koji sebe zakidaju na kvaliteti prehrane, lijekovima, ali se boje ovrhe, boje se onih uplatnica koje im mjesečno dolaze i prvo što naprave plate te uplatnice. Da li je to poštovanje ovog javnog servisa kako ga volite nazvat prema onima koji financiraju taj javni servis? Bogme nije, bogme nije i to ne možete nikako dokazati da je to socijalna, socijalna svjetlost. Ja vas molim, komentirajte naš zakon, tu predlažemo malo više kriterije da se ovi do 1.500 kuna koji imaju prihoda oslobode plaćanja, a da oni koji imaju do 1.830 po članu obitelji i 2.340 ako žive kao samci da plaćaju polovicu rtv pristojbe. Vi znate da rtv pristojba i dopunsko zdravstveno osiguranje uzimaju jednu gotovo prosječnu mirovinu umirovljenicima. Je li vi znate koliko je teško živjeti sa 11, rasteći 11 malih mirovina na godinu, na godinu dana? Prema tome, proučite dobro taj zakon, on nije usmjeren protiv vas, on nije usmjeren protiv HRT-a, vi to možete kompenzirati određenim programima koji će financirati direktno Vlada iz ministarstva, edukacijski programi, informacijski, informativni programi, obrazovni programi. Dakle, vama ono što bi otpustili 100 miliona građanima u korist zaštite od siromaštva nije nikakav problem, to vi u stalnim dogovorima ste s Vladom, Vlada vam je sve i nadzorni odbor i kontrolor, može vam i davati posao jer vam i daje preostali dio novaca odnosno dužna je davati. I te tlapnje da bi se ovakvim otpuštanjem odnosno smanjenjem rtv pristojbe ugrozilo funkcioniranje javnog servisa to nek i Vlada i svi prodaju maglu nekom drugom. Gospodo očete realno, očete realno, rtv pristojba u Italiji 4 EUR-a uz, a prosječna plaća 15.000 kuna. U Sloveniji 8.142 kune prosječna plaća, 95 kuna je rtv pristojba. Irska 24.165 kuna prosječna plaća, 99 kuna pristojba. Francuska 17.150 kuna prosječna plaća, 86 kuna rtv pristojba. Hrvatska 6.432 kune prosječna plaća, 80 kuna rtv pristojba. Pa se mi uspoređujmo. I samo bi vam na kraju par citata dao jer je nama ovaj zakon na našem facebooku i da vam kažem par citata naših pratitelja na facebooku koji kažu. HRT pretplatu treba potpuno ukinuti jer moramo gledati stalno reprize i filmove prikazane po ne znam koji puta. Mnogim umirovljenicima to je izlazak, sve što imaju, a moraju od svoje male mirovine odvojiti da bi oni podijelili plaće kako bi, kako sam pročitala da za plaću glavnog urednika, glavnog urednika ravnatelja treba 500 rtv pristojbi za jednu bruto plaću. Dakle, to su komentari. Kroz cijeli svoj radni vijek naučio sam svoj zarađeni novac trošim tamo gdje ja hoću i da zauzvrat dobijem ono što platim, ako ravnatelju HRT i upravno vijeće postavlja vladajuća struktura i onda neka i financiraju HRT, danas koliko ja znam niti jedan pretplatnik nema utjecaj na programski sadržaj onoga što plaćamo, svako malo repriziraju se emisije, serije, filmovi koje smo gledali bezbroj puta, a samim time, samim time i platiti. Do ovaj prijedloga da se rtv, HRT kodira pa onaj koji hoće neka plati, a onaj koji neće to ne mora činiti. Nastavlja moj kolega. Hvala vam lijep.
Sada će nastaviti poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala. Nastavit ćemo sa glasom naroda. Dakle, pitali smo ljude na našim facebook stranicama što bi poručili glavnom ravnatelju HRT-a, pa evo jedan komentar. Pita ih što im rade reporteri redakcije vanjske politike osim praćenja protokola Kolinde Grabar Kitarović, Plenkovića i Krstičevića? Gdje su nekad vrhunske reportaže i dokumentarci? Zašto moraju objaviti baš svaku propagandu voljenih vođa? Novinari sjede u redakcijama, ne da im se da rade, odlaze masovno s HRT-a, a onda kupuju vanjsku produkciju. Ima slučaj novinara vanjske koji je radio dokumentarce Vjeran Mišurac koji je dao otkaz da bi pobjegao iz zemlje. Sad živi na Islandu i vodi turiste po glečerima. Cenzura je već stara stvar. To vam je jedan komentar. Ne gledam više HRT izborite se da se ukine pretplata, neka se onda hvale sa rezultatima, Plenkovićeva tv, prestala sam ih odavno gledati. Bogu hvala da postoje druge televizije. Da li je točno da Tcom i A1 kao davatelji tv usluga plaćaju HRT naknadu, ako je da li je to dvostruko plaćanje od strane krajnjih korisnika prema HRT-u? Plaćamo tv pretplatu i naknadu preko Tcom-a ili A1. Valja ga pitati gdje bi radio da mu nije bilo punice? Toliko su dobri da su negledljivi. HDZ televizija. Plaćamo, ali ne gledamo. Ne mogu komentirati jer ih ne gledam. Katastrofa, repriza, repriza. Katolibanska tv ne gledam. Toliko su dobri da plaćam TV max da bi gledala televiziju. Zašto su ukinuli emisiju Hrvatska uživo? Zašto su Vrtlaricu izbacili iz vlastite produkcije i sada je kupuju od vanjske? Kako to da su izgubili većinu prava za praćenje sportskih događaja? Ne gledam HRT, ne vidim ni jedan razlog da trošim energiju i vrijeme na HDZ-ov servis. Rado bi rekla svoje mišljenje ali ne mogu ne gledam. Tko će odgovarati za nenamjensko trošenje sredstava HRT-a koje smo dali za seriju i film General jer produkcija nije napravila ni gledljiv sadržaj niti je platila račune? U Italiji je tv pretplata 4 EUR-a, zašto je kod nas 11 EUR-a? Zato RTL i NOVA rasturaju s programom ne znam koju bih njihovu emisiju prije gledala? Reprizine reprize repriza, ukupan program ne gledljiv. Nula bodova, imam i plaćam HRT samo zato što me tjeraju na to ostali su bar 20 godina iza ostatka svijeta. Druga korisnica se nadovezuje i kaže, uopće ga ne gledam već godinama. Zašto su obnavljali dopisništvo u Mostaru i Sarajevu, a ne u Hrvatskoj? Koliko je rekao, obnovljeno je samo u Varaždinu. Nama je važna Hrvatska, a ne BiH. BiH je za nas strana zemlja, a inače program HRT je ne gledljiv, gledamo ga samo kada moramo. Ne gledam više HRT, ali pitajte ih da li je moguće još crkvenih sadržaja jer ih je malo u zagradi sarkazam. Tko njih gleda u doba interneta? Jad i bijeda od novinarstva, ukinuti pretplatu jer za ovakav program ne zaslužuju 10 kuna pretplate. Na vaše izlaganje glavni ravnatelju jedna korisnica je napisala, to je ono hvalite me usta moja kada neće tuđa. Glasnogovornik HDZ-a to je HRT. Ne samo da treba ukinuti pretplatu, nego oni trebaju plaćati ljudima koji to gledaju dobrovoljno. Tu se nema kaj gledati više, o vijestima da ne govorim, HDZ bilten. Ne sjećam se kad sam zadnji put gledala HRT, niti jedne normalne i zanimljive emisije, a za ove nove voditelje da ne spominjem. Dobro jutro Hrvatska mi je nekad bila omiljena emisija, a sad koma. Već dugo ne gledam HRT, Nova tv ili RTL ove sam izbrisala iz memorije da bar mogu iz pretplate. Ama baš ništa ne mislim za mene ne postoje već 20 godina i tako i tako. Ne gledam uopće jer je program nikakav. Molim vas ako me možete savjetovati kako se riješiti njihove idiotske pretplate jer ja HRT niti gledam, niti slušam i ne želim to više plaćati. Hvala. Sramota za HRT da nam stranci prenose utakmice nacionalnog nogometnog prvenstava i reprezentacije. Domaće serije nikakve, Bože pomozi, izbjegavam gledati. Već dugo ne gledam program HRT-a osim HRT kad zasjeda sabor. Svi koji su valjali su otišli po drugim tv kućama i tamo ih pratim. Mogao bi biti zanimljiviji program s više različitih sadržaja, ova korisnica je vrlo pristojna prema vama. Toliko su dobri da ih većina ljudi i ne gleda, a ako želiš pratiti vijesti bez cenzure zaobiđi ih u širokom luku. Lokalne radio stanice imaju program koji se svodi na lošu muziku, masu reklama, neprofesionalne vijesti i tonu religije, mogu kompletno promijeniti ime u Glas Koncila, izuzetak su par emisija Radio Dubrovnika, Pomorska večer i Ko žena. Sigurna sam da su isti ko i HDZ, oni jesu HDZ, od laži manipuliranja, klerikalizma, promoviranja ustaštva, kupovanja svojih emisija od stranaca, uglavnom HDZ slikom i riječju. Prvo i osnovno nije zaslužila naziv HRT budući da je čisto stranačka, uhljebnička televizija koju sa građanima povezuje obavezna pretplata odnosno porez na bude nažalost. Još jedan komentar toliko dobro da je ne gledljivo. Ja ne gledam HT, reprize, vjerske emisije, emisije za branitelje, duhovni zov, mene to ne zanima. Dnevnik ne gledam otkako je otišao Zoran Špraj na primjeru 5 dana najbolje se može vidjeti kako se ta tv srozala i kako je od iznimno zanimljive i konstruktivne emisije došlo do toga da je 5 dan anemična i jadna emisija. Kod Stankovića se točno osjeti kad je ostao bez Galića. Pogledam Potjeru i Voice. HRT ključ u bravu čiste sluge korumpiranog HDZ-ovog režima. Rijetko gledam HRT srozali su se na najniže grane, pristrani su, uvijek politička stranka na vlasti ima najveću montažu, u doba Zorana Šprajca dnevnik im je bio najgledaniji, najbolji kadrovi su otišli, program ne gledljiv i još uz to imaju obraza tražiti za preplatu nek ih plaćaju oni koji ih gledaju po izboru, a meni mogu slobodno ukinuti HRT da ga ne mogu gledati. Slušajte glas naroda gospodine Bačića, slušajte kako su nezadovoljni, kako su ljuti na vas i rekao sam vam jednom, a reći ću vam to i opet. Trenutno možete kako hoćete, ali nećete moći dokle hoćete. Svačije vrijeme dođe, pa će tako doći i vaše vrijeme i za vas i za vaše jatake, samo pazite da građanine dođu po vas s mašklinima i vilama, toliko bijesno zvuče na vas. Ljudi vide da gonite novinare koji govore i pišu o vašim prljavštinama, ljudi vide da ih vi i vaši jataci muljate s njihovim novcima, ljuti su na vas. Zato imate izbor dovodite se u red sami ili ćete biti dovedeni u red kad vaši politički zaštitnici koji se, ne znam jeste li primijetili već mjesecima ne trgaju od truda da pokriju vaše svinjarije i kad odu na zelenije pašnjake. U red vas sasvim sigurno neće dovoditi ulica, Hrvatska nije takva zemlja, ali ljudi jesu bjesni na vas. Ipak nemojte se iznenaditi ako vas u red budu dovodile neke druge institucije.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, a vrijem će podijeliti poštovana zastupnica Sabolek i poštovani zastupnik Lovrinović. Najprije poštovana zastupnica Sabolek. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Tv pristojbu treba ukinuti, to ćemo učiniti u prvi 5 minuta vlasti. HRT nažalost služi kao servis vlasti, a ne građanima. HRT već drugo nije javni, niti informativni servis jer njezino isključivo politički postavljeno rukovodstvo HRT je pretvorilo u servis vlasti, a novinarima su onemogućili da se bave svojoj profesijom jer nametnuti stavovi nisu njihova volja. Stavljaju ih u nepovoljan položaj što isto spada pod cenzuru i nemogućnost pravičnog djelovanja u njihovoj struci. Stoga se opet postavlja pitanje, jesu li u vlasti svjesni da su jedini odgovorni za stanje u državi? Kristalno je jasno da moraju dozvoliti novinarima da se profesionalno bave svojim radom i maknuti prste od uređivanja medija. Sustavno se kroz 30.g. uništava HRT i lijevi i desni su ga nemilosrdno uništavali, ukidali sve političke emisije i naposljetku doveli HRT na takve grane da su sve komercijalne televizije jače. Na HRT-u ima sjajnih ljudi kojima branite rad, vaša politika uništava sve sposobne ljude u RH, kvaliteta programa u usporedbi sa novcem koji građani plaćaju je katastrofalno loša, plaće djelatnika su niske, novac izvlačite kroz privatnu produkciju i ugovore s vanjskim suradnicima. Središnja informativna emisija je valjda najlošija od svih TV kuća, kako je to moguće sa budžetom koji vam stoji na raspolaganju? Konačno prestanite maltretirati i umirovljenike sa svojim ovrhama. HRT godišnje prima više od milijardu kuna kroz obaveznu pretplatu svih hrvatskih državljana kako bi profesionalno i objektivno informirala građane. No, već smo u nekolko navrata mogli vidjeti cenzuru na HRT-u, a svjedoci smo bili gdje su se slučajevi kažnjavali zbog iznošenja istine, prije samih izbora, svih izbora, HRT je kroz svoje emisije funkcionirao kao produžena ruka HDZ-a potpuno nekritički prenoseći sadržaj ostalih kandidata i stranaka umjetno promovirajući neke stranke i ljude. Zanimljivo je bilo čuti i vidjeti reportažu njemačke novinarke Grit Eggerichs koja je preko novinarske razmjene došla nekoliko tjedana raditi na HRT s namjerom da se bavi ekološkim temama. No, tijekom svog boravka na HRT-u je shvatila da je hrvatski javni servis sam po sebi zanimljiva tema, Eggerichs je ostala šokirana načinom rada na HRT-u, te cenzurom koja tamo vlada. U reportaži opisuje trenutačni način rada na HRT-u, nema koordinacije među različitim redakcijama, nema uredničkih kolegija, u informativnom programu se prate samo protokolarne vijesti o tome što rade Vlada, predsjednica, novinare se demotivira da istražuju zanimljive teme itd. Između ostalog novinarka konstatira da je službena agenda Vlade identična agende, agendi glavnih urednika, dodaje da je vodećim ljudima na HRT-u najvažnije da ne naljute vladajuće. Ostala je zatečena kolko vladajuće stranke imaju tolko utjecaja na program HRT-a ako je je to javni servis koji plaćaju svi građani. RH se opisuje kao mala zemlja, manja od Bavarske u kojoj ima sve manje ljudi, u kojoj ne žele ostati nažalost ni migranti. Njemačku novinarku šokira što HRT stalno izvještava o ratu koji je završio prije dva desetljeća. Nezamislivo je kako se obične ljude pita za mišljenje samo ako njihove izjave mogu dodatno potvrditi ono što kažu vladajući i političari. Atmosfera na HRT-u je takva da političari HDZ-a više uopće ne moraju zvati i intervenirati ako im se ne sviđa izvještavanje javnog servisa jer taj posao za njih obavljaju urednici. Novinari HRT-a mogu imati problema sa svojim šefovima ako se usude političare uopće nešto pitati, navodi se u reportaži u kojoj se nalaze i izjave nekih novinara HRT-a kojima je njemačka novinarka morala garantirati anonimnost da bi uopće bili spremni govoriti. Novinarka se također čudila ponašanju i hrvatskih ministara prema novinarima, jedna od tema koju je htjela obraditi je LNG terminal na Krku, te je pokušala doći do izjava ministra okoliša, čak je putovala na Krk da bi na jednoj manifestaciji došla do ministra koji je onda obećao dati intervjuu slijedeći tjedan, nakon 8 dana je dobila e-mail od njegovog tima u kojoj se samo obavještava da ministar ipak za nju nema vremena, što ju je šokiralo naravno jer u Njemačkoj ministri drže svoja obećanja i razgovaraju s novinarima. U reportaži se opisuje i kako se od Ministarstva okoliša unatoč brojnim upitima i podsjećajima ne mogu dobiti nikakve relevantne informacije. Njemačka novinarka je pokušala dobiti i izjave od vodećih ljudi HRT-a, no oni s njom nisu htjeli razgovarati, reportaža završava konstatacijom da na HRT-u vlada atmosfera kao u Sjevernoj Koreji. Hvala vam.
Hvala. Slijedeći klub odnosno nastavak, nastavak ovaj će biti poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici HRT-a, poštovane kolegice i kolege, a posebno pozdravljam vas poštovani građani koji nas pratite na, tema današnjeg, našeg ovde zasjedanja izvještaji HRT-a o poslovanju za 2016., '17. i '18.g., vidite prvo elementarno pitanje zašto nije raspravljen izvještaj iz 2016., pa i '17., zašto nije prije raspravljen, ali to vam je tako vidite, evo danas ćemo raspraviti taj izvještaj iz 2016., ali ima još jedan izvještaj iz 2016.g. koji ja pretpostavljam da nikad neće bit dok, dok traje ova vladajuća koalicija raspravljen, a to je izvještaj Hrvatske agencije za nadzor financijskih institucija, a taj izvještaj krije u sebi, krije u sebi priču o mjenicama bez pokrića kojima se muljalo i petljalo u slučaju Agrokor vidite i evo ja ponovo pred vama građani govorim o tome, međutim puno toga što sam govorio kao zastupnik ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku, a prije svega ispred vas građana koji ste me ovdje izabrali, nije, nije vidjelo, niti je propušteno kroz eter HRT-a, ne znam da li se pušta i ovo sada što govorim, ali ja neću ovdje pričati, zauzeti jedan ideološki pristup HRT-u, ovo, ono ajmo mi malo vidjeti kakvo je to bilo poslovanje HRT-a jer mi u stranci Promijenimo Hrvatsku želimo rješavati one ključne probleme, kako ljudi mogu živjeti, kako im poboljšati standard, kako umirovljenicima omogućiti da dobiju veće mirovine, bolju zdravstvenu skrb itd., itd. Evo nema smisla da idem po godinama 2016., '17., '18. ja sam se fokusirao na ovaj zadnji izvještaj iz 2018. godine. Vidim u izvještaju da je HRT u 2018. godina imala prenesenih gubitka 440 milijuna kuna. Postavlja se pitanje, od kuda toliki gubici, oni su bili negdje 550 milijuna? Znači ovo je jedan kronični gubitaš, ustvari Hrvatska televizija je kronični gubitaš i poduzeće, trgovačko društvo koje praktično je teški bolesnik. Dugoročne obveze prema bankama iznose 193 milijuna kuna, a obveze po kratkoročnim bankarskim kreditima na kraju 2018. još su iznosile 96 milijuna kuna, znači skoro 300 milijuna imaju kredita. Pazite, ponavljam još jednom 300 milijuna kuna kredita. Veličina njihove bilance je oko milijardu i 400 milijuna kuna od čega oko milijardu 200 milijuna kuna dolazi od pristojbi odnosno od TV pretplata nas građana. Pa postavlja se pitanje dragi građani, ako mi plaćamo ovom poduzeću oko milijardu 200 milijuna kuna godišnje pa kako su oni uspjeli nabiti još 300 milijuna kuna kredita? Zašto? Zar im nije dovoljno ovo od pristojbe? Pa zar oni ne prodaju reklamni prostor? Zar nemaju nekih drugih donacija da i na tržištu povećaju svoje prihode? I još jedna informacija, nepodmirene obveze po porezima i doprinosima na kraju 2018. iznosili su 34 milijuna kuna. Znači i tu je problem. E sada, ono što je zanimljivo spomenuti sljedeće, plaće i ostala primanja zaposlenih iznosili su oko 435 milijuna kuna što čini čak 31% ukupnih rashoda, a tamo je radilo krajem 2018. 2.780 radnika znači to je jedna od najvećih trgovačkih društava u RH. Ali HRT nije uobičajena firma, ona proizvodi program, ono što je intelektualno, duhovno, informativno, ona može svojim programom ozdravljati naciju, a može je razbolijevati, može proizvoditi optimizam, a može pesimizam i strah. Ona može služiti, ona može biti pluralistička, demokratska, ali može biti stranačka televizija. Ona može svoje novinare njima razvijati kreativnost, slobodu izražavanja, a može imati policajce duha u svojoj organizacijskoj shemi za koje službeno nitko ne zna. Tamo se bijele knjige ne pišu kao nekada, ali one se provode, one postoje. Zna se tko može nastupati, a tko ne može. Ali ajmo malo još o financijskim izvještajima. Koeficijent tekuće likvidnosti, na HRT-u je tada iznosio 0,76, a znamo da minimalno treba biti 2, znači firma je u problemima. Koeficijent financijske stabilnosti, on iznosi 1,13, a morao bi biti ispod 1, znači da se dugotrajna imovina financira iz kratkoročnih izvora. Ostali, pazite, ostali vanjski troškovi su iznosili te godine 435 milijuna kuna od čega najam i zakupnine 130 milijuna kuna, a usluge održavanja, pazite usluge održavanja 45 milijuna kuna. Pa sada ja vas pitam dragi građani u tako velikom pogonu od 2.780 radnika pa zar nema dovoljno kvalitetnih ljudi, specijalista da smanje drastično ove troškove? Znači to su realna pitanja koja se postavljaju, pa možemo reći da je financijski ukupno poslovanje HRT-a ustvari loše, vuče se godinama gubici, preveliki je broj zaposlenih, loša struktura zaposlenih gdje oko 40% zaposlenih SSS. Dakle, ponavljam, HRT je težak bolesnik i njega treba hitno i integralno restrukturirat, integralno. A znate kada će početi proces restrukturiranja? Nakon sljedećih parlamentarnih izbora jer sada nema šanse. Ali vidite što je ovdje zanimljivo što treba reći. Ajmo na sad na stranu prihoda, čak 87% prihoda ostvaruje se državnim poticajima, a to je prisila građanima da moramo plaćati 80 kuna mjesečno, to je pravo HRT-a da nam naplaćuje 80 mjesečno bez obzira kakav je program. Rekao sam da se od toga prikupi oko milijardu i 200 milijuna kuna svake godine, a 2018. nije bilo naplaćeno oko 70 milijuna kuna u TV pretplatnika i onda to ulazi u postupak prvo opomena, a poslije ovrha. Znači prihodi od tržišta, a to su reklame i prodanih TV sadržaja su 13%, to je premaleno, znači 13% je s tržišta, a 87% od nas, od nas, nije to od države to je od nas. U tom smislu treba reći slijedeće, HRT Hrvatska radio televizija je jedan od najvećih proizvođača blokiranih građana, jedan od najvećih proizvođača ovršenih ovrha zbog neplaćenih tv pretplata. Godišnje se iz te kuće u dva navrata, polugodišnje pošalje do 100.000 ovrha. U tom smislu dakle ovo su vrlo jasni podaci i vrlo jasno govore o čemu je riječ i sa kojim se problemima tu susrećemo. Veliki dugovi po kreditima prema bankama oni stvaraju situaciju slijedeću, rekao sam oko 300 milijuna kuna su obveze, dugovi HRT-a prema bankama. E pa sad je nama jasno zašto se banke ne smiju kritizirati na HRT-u, zašto se tamo vidite, samo što se tamo pojavljuju kad govore se o ekonomiji, znate tko se pojavljuje najviše, sve s može izmjeriti, glavni ekonomisti, a najčešće onih banaka kojima je HRT dužan. Vidite, vidite koja je to, to je u stvari klijentelizam i korupcija ne mogu to drugačije nazvati. Pa je tamo recimo i za Addiko to je Hypo banka oni su donijeli švicarce, sad je ta banka promijenila ime recimo od tamo zovu Hrvoja Stojića, Zdeslava Šantića iz druge banke, a onda kad je malo složenije Velimira Šonju on radi 20-tak godina za Hrvatsku udrugu banaka. Ne može proći ekonomska emisija da ne dođe Damir Novotny, a iz poduzetništva Saša Cvetojević, a vaš urednik Željko Kardum on točno zna koga treba zvati, jel tako. Poštovani građani ne volim imena spominjat i muka mi je od toga, ali vjerujte kad sam ovo počeo čitati onda znajte da nemamo, ne možemo više igrat se asocijacija i na taj način. E ali što rade ovi ljudi kad dođu na televiziju? Oni nas koji otkrivamo pravo stanje stvari u hrvatskoj ekonomiji, bankarstvu, oko blokiranih, ovršenih, oko EUR-a, oko budućnosti EU oni nas tamo prozivaju neznalicama ili jednostavno disidentima. A znate kako izgledaju emisije kad nas pozovu u Otvoreno i to, onda ako su 4 gosta, 3 moraju biti protiv ovog 1 koji iz opozicije ili ne odgovara ovima koji su na vlast. I se sugerira onda gledatelju, da ovaj stvarno vidiš u manjini je da on nije u pravu. Znači, mi imamo ozbiljnih problema, koliko je problem loša financijska situacija, loše poslovanje, toliko je još veći problem ovakav pristup informiranju hrvatskih građana, ne otvaraju se bitne teme, nema tema ozbiljnih o budućnosti EU, o EUR-u, o Brexitu, o zdravstvu, o drugom mirovinskom stupu, reformi mirovinskog sustava, o umirovljenicima, njihovom položaju. U minutaži se to može reći, pa što ti pričaš, pa ima, pa pogledaj koliko smo minuta, ali to je ono znači sve što je pripremljeno, što se treba čuti. Koja su naša rješenja? Mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku volimo kritizirati, vidite argumentima, ali imamo rješenja. Ako milijardu 200 miliona kuna uplaćuju građani HRT-u, znate li da tamo ni jednog građanima nema u programskom odboru ni u nadzornom odboru. U programskom odboru ima 11 članova, 9 ih odavde iz sabora razumijete, a oni dolaze po političkom ključu, a vi dragi građani znate da oni vas ne predstavljaju, nas, dva dolaze, 9 plus 2 to su novinari s televizije HRT-a, ali očito oni moraju istu frulu svirati kako se kaže. U nadzornom odboru ima 5 članova, 4 opet dolaze iz sabora, a 1 s HRT-a, opet nema građana, nema udruga civilnog društva, nema nikoga, nema javnosti, vidite. I time ću završiti, dakle HRT je već odavno zrela i spremna za jedno korjenito restrukturiranje i programsko i financijsko, nama ne treba stranačka televizija, nama ne treba ideološki program, nama treba kvalitetno informiranje, nepristrano sa puno, puno znanstvenika imamo, stručnjaka iz raznih područja koji ne mogu tamo doći i dragi građani promijenimo ovu neodrživu situaciju. Hvala.
Hvala vam lijepa. Da ne prekidamo kolegu Škibolu i tako s obzirom da je unaprijed zapravo najavljeno glasovanje u 12 sati, ja ću sad dati stanku do 12 sati s time da onda molim da ovaj predsjednici klubova pozovu ovaj svoje članove da budu ovdje kako bismo mogli obaviti glasovanje u 12 sati i onda nastaviti sa radom. Evo, pa ćemo dati stanku do 12 sati. STANKA U 11,55 SATI. Sada bismo nastavili sa raspravom o, o naše objedinjene 3 točke, pa ću zamoliti da u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih riječ uzme poštovani zastupnik Marin Škibola, izvolite. Možete početi g. Škibola.
Pa evo gledam da se ovaj…
Samo malo, malo mira. Molim vas, molim vas, g. Škibola mora govoriti, molim vas, molim vas, izvolite.
Srdačno hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Što se tiče izvješća o HRT-u, mi danas imamo tu objedinjenu raspravu o izvješćima HRT-a, znači, 2016., 2017. i 2018. godine. Problem je u tome što 2020. g. nama dolazi ovdje izvješće iz 2016. g. o kojem bi mi trebalo raspravljati. Što se tiče HRT-a, mnogo je rasprava u javnosti da politika ima prevelik utjecaj na uredničku politiku HRT-a. I nikada nije dobro da javna televizija postane propagandni materijal u rukama vlasti međutim apsolutno izbaciti politiku sa javne televizije, to je iznimno teško jer politika de facto i postavlja vodstvo javne televizije međutim ti ljudi koji su postavljeni, trebali bi biti svjesni odgovornosti koje imaju i trebali bi biti svjesni svog posla, znači ne gledati samo na to da budu lojalni onima koji su ih postavili nego da prije svega budu lojalni građanima jer to prvenstvo javni servis. Što se tiče medijskog prostora u RH, većinu medijskog prostora u RH preuzeo je strani kapital. Često se napada HRT i proziva se da je HRT pod velikim političkim utjecajem i osobno smatram i da ima mnogo političkog utjecaja na uredničku politiku HRT-a međutim privatni mediji, privatne televizije, nije nešto to mnogo neovisnije kao što se čini. Znači tu ima interesa također privatni kapital koji isto kalkulira što će se puštati u eter i kakva će biti i za koga propaganda. Npr. tu imam mnogo društvenih problema koji su se cenzurirali u RH, ja sam se bavio problematikama Raiffeisen zadruga i onda su plaćeni PR magovi sprječavali veću medijsku aferu koja je trebala biti na različite načine, vidjeli smo isto kako je RBA banka tražila te PR agencije da utječu na Ustavni sud. Tako da ta medijska kaljuža u RH zaista je ogromna i postavlja se pitanje iz kojih izvora dolazi kapital financiranja određenih medija, sukladno tome, tako je i politika tog medija. Hrvatska uvodi euro, znači mi smo u procesu implementacije eura, pristupili smo ERM II tečajnom mehanizmu, tj. predali smo zahtjev, na HRT-u se uopće nije konkretno raspravljalo o tome da li je euro dobar za Hrvatsku ili nije dobar za Hrvatsku. znači mi nemamo neku veću javnu raspravu a ko bi trebao organizirat tu javnu raspravu nego HRT? HRT to organizira na način da zove određene bankarske analitičare koji su plaćeni od banaka i koji imaju direktni interes od neke politike i onda oni propovijedaju kako je euro dobar za RH itd. ON može biti dobar za RH, ja to neću sada sporiti ali ono što tražim od vas kao HRT-a, da jednostavno date priliku i kritičkom stavu, znači da omjer bude jednak, znači da se otvori ta rasprava i da one bude svakako intenzivnija jer mi trenutno nemamo intenzivnu raspravu o takvoj jednoj bitnoj promjeni za Hrvatsko društvo i hrvatski sustav. Znači radi se o povijesnoj promjeni, promjeni valute koja se možda više nikada neće niti vratiti kada je promijenimo. Također, što se tiče medija u RH, npr. kad organizirate tiskovnu konferenciju u Hrvatskom saboru, onda rijetko kada će vam doći mnoštvo medija, dođe samo poneki medij, ako se radi o nekoj temi koja je važna, ako se radi o nekoj temi koja je sadržajna, ako se radi o nekoj temi koja nije senzacionalistička i koja ne ulazi toliko u ta neka svjetonazorska pitanja, teško će vam mediji doći. Ali kad se radi o svjetonazorskim temama, kada se radi o nekim trivijalnim temama, kada se radi o nekim konfliktima, incidentima, e to mediji stavljaju pozornost i normalno, onda određeni političari se po tome i povode i rade te incidente jer samo na takav način mogu doći do izražaja. Što se tiče predsjedničkih izbora, tu moram dati također osvrt na sučeljavanje koje je bilo. Meni ta pitanja koja su se postavljala, mnogo ljudi je bilo nezadovoljno sa samim pitanjima koja su išla prema predsjedničkim kandidatima, tu su bila pitanja trivijalna i periferna, npr. Tito ili Tuđman. Znači zašto postavljat predsjedničkim kandidatima takva pitanja i fokus javnosti preusmjeravati na te nebitne stvari, znači u 21. st. sad vi pitate predsjedničke kandidate Tito ili Tuđman i oni bi sad trebali u 30 sekundi ili ne znam koliko su imali vremena, objašnjavati svoja mišljenja o tim povijesnim ličnostima. Mislim, čemu to? Jako puno svjetonazorskih pitanja. Sve to ne doprinosi razviju demokracije, ne doprinosi razvoju političke educiranosti i političke misli građana nego radi upravo suprotno, radi na dezinformiranju, radi na indoktrinaciji, radi na trivijalnosti i onda imamo neinformirane ljude i ne samo da su oni neinformirani nego pokazatelji, indikatori ukazuju na to da zapravo ljudi uopće žele izlaziti na izbore. Imamo najnižu izlaznost na izbore u povijesti znači i pitanje koliko će ljudi izaći na ove sljedeće parlamentarne izbore, znači to je veliki problem medija, ne samo HRT-a, nego svih medija, ali ovdje se obraćam sada vama jer vi imate tu najvažniju prioritetnu ulogu jer se financirate iz državnog proračuna, građani plaćaju HRT pretplatu, prema tome vama bi javni interes zaista trebao biti na prvom mjestu. Također prijenosi rasprava u Hrvatskom saboru, jučer smo imali Izvješće državnog odvjetništva, i to je možda najvažnija tema trenutno u Republici Hrvatskoj, znači, pravosuđe, monetarna politika i takve stvari, to su, to su najvažnije teme trenutno u Hrvatskoj, i te teme se ignoriraju, znači, vi ste možda prenijeli samo jednu desetinu te rasprave, bio je ovdje glavni državni odvjetnik, zastupnici su postavljali pitanja koja su bila na mjestu, i građani, to je bila, to je bila tema od javnog interesa, znači građani su bili zainteresirani za to gledati. No međutim, oni to nisu mogli gledati. Prema tome, moja sugestija vama jest da procijenite koje su teme od velikog javnog interesa, a državno odvjetništvo je bila tema koja je od velikog javnog interesa, i onda da za te teme, da ih prenosite u cijelosti, a ne da ih reducirate, znači neka se u cijelosti prenese ta rasprava makar ona bila cijeli dan, neka bude cijeli dan. Ali to su važne teme koje zanimaju hrvatske građane i tu ne bi trebalo, tu ne bi trebalo reducirati, i ne bi trebala biti neka Županijska panorama bitnija od tih važnih tema. Isto tako bio je ovdje guverner centralne banke, također i tada se nije to puno prenosilo, i tako dalje, i tako dalje. Ali ono što vam moram reći, nemam ništa protiv toga da HRT kroz vanjsku produkciju ispunjava svoje zakonske i ugovorne obveze, pogotovo se to očekuje kroz jednokratne suradnje u produkciji zabavnog i dokumentarnog sadržaja. Međutim usprkos tome, postoji racionalno opravdanje i objašnjenje za promjenu u politici HRT-a, koja je rezultirala naglim porastom mnoštva emisije u redovnom programu HRT-a, koje su prepuštene vanjskoj produkciji iako se mogu raditi in house, znači mene zanima iz kojeg razloga se ide toliko prema toj vanjskoj produkciji, jer vi u ovom Izvješću, to je financijsko izvješće, međutim ja nisam vidio da vi objašnjavate razloge promjena određenih emisija sa jednog programa na drugi program, znači u tim izvješćima se trebate više posvetiti tome, jer mnogo informativnih emisija, važnih emisija, političkih emisija, kao što je bio Labirint, vi ste prebacili sa HRT 1 na HRT 4, i ne samo Labirint, tu ima i Hrvatska uživo, što sam se informirao, i još tu nekih određenih drugih emisija koje ću sad navesti, ali u Izvješću nema neko logično objašnjenje zašto je do toga došlo, i smatram da čak to niti ne spominjete, znači bježite od toga. To nije dobro. Morate jednostavno objasniti te promjene, promjene politike, i promjene smjera HRT-a. Evo znači prvi program HRT-a se očistio od informativnih emisija u kojima je promocija zabranjena, znači evo to, možda su to razlozi, Labirint je prebačen na HRT 4, Global je prebačen na HRT 4, ukida se Hrvatska uživo, prvi program se čisti od in house emisija, a slotovi se prepuštaju vanjskim produkcijama. Informativna emisija Hrvatska uživo zamijenjena mozaičnom emisijom Kod nas doma, i cijena te jedne emisije je 26 tisuća kuna, onda imamo Turistička klasa Ivice Đuzela prebačena sa HRT 4 i zamijenjena vanjskom produkcijom Destinacija, znači opis emisije panel rasprava o turizmu i sad to je ono bijedni studio, nije znači, nije to kvalitetno baš napravljeno, tako da postavlja se pitanje zašto se te emisije sve prebacilo na HRT 4, a građani su bili zainteresirani, i imali su veliku gledanost, znači ako je vama tu bila svrha da na prvom programu stavljate te neke zabavne emisije, pa onda stavljate reklame da ostvarujete neki profit, vi ste jednostavno tu promašili, jer svrha javne televizije ne bi trebala biti aktualizacija nekog profita, i da se vi skoncentrirate toliko na profit, nego svrha javne televizije bi upravo trebao biti servis građana, znači informiranje građana da vi budete zapravo najobjektivniji, da ne budu ti neki privatni mediji objektivniji nego HRT, znači jer građani plaćaju upravo HRT i samim time imaju najveća očekivanja od HRT-a, a ako ste vi preusmjerili svoju politiku prema nekom profitu i zapravo prilagođavate se sve više tržištu u tom kontekstu, to nije dobro, to nije dobro, jer onda možemo i ukinuti HRT pretplatu, pa se vi jednostavno bavite tržištem, ostvarujte profit i možda vam neće nitko niti zamjeriti, ali na ovakav način di građani plaćaju HRT pretplatu, i gdje su mnogi i ovršeni zbog te HRT pretplate, a onda ste se vi skoncentrirali ono čisto tržišni, na tržišni način da ostvarujete profit, da na prvi program stavljate te neke zabavne emisije, reklame gdje ćete zarađivati, i smatram da to nije dobra poruka, i smatram da bi trebali promijeniti taj smjer. Evo, hvala.
Hvala i vama. Na redu je, na redu je sada gospodin Miro Bulj koji će imat svoju osobnu pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo. Izvješće hrvatsko, Hrvatske radio televizije uza tri godine govori o stanju, i financijskom, uglavnom financijskom, međutim mi kad govorimo o hrvatskoj javnoj televiziji onda moramo govoriti o javnom servisu, o servisu, i što se događa u njemu, i širem pogledu. U demokratskim društvima javne televizije otvaraju ključna pitanja bitna za život, tako bi trebalo biti na području cijele RH, ono šta je bitno i šta je značajno našim građanima ne povodeći se za bilo kim, bilo za vlasti, bilo za oporbom, neovisno i utemeljeno i bez pritisaka na djelatnike unutar tj. poglavito novinare, novinarske slobode da se očuvaju i da se na taj način znači profilira to javno mijenje tj. da javni interes bude iznad stranačkog interesa i iznad interesa politika koje vladaju jel bilo kakva cenzura u javnom servisu ne ostavlja tj. loše utječe na demokraciju i zbog onoga zbog čega je javni servis i potreban. Čini mi se ravnatelju da u vašoj kući prevladava strah kod novinara, preveliki je pritisak na novinare, ne samo pritisak politički u određenim cenzurama, a to svjedoči i gašenje, ukidanje određenih emisija koje su bile strašno gledane i koje su otvarale pitanje ne samo dnevno politička, nego značajna za život naših građana, mi tu imamo emisije koje su bile znači kao što je Hrvatska uživo koje su davale i brojne probleme naših građana, poglavito na rubu egzistencije, ne vidim niti jedan do dana današnjeg razlog osim iz političkog razloga zbog čega je nešto što je gledano, nešto što je bitno za živote naših građana, ponavljam, oni koji su na rubu, koja se otvarala tema po svim pitanjima ili na rubu koji nisu imali zdravstvene usluge ili su bili na rubu siromaštva, a u RH, poglavito u rubnim dijelovima, ali u RH u, u, u, i u većim gradovima kao što je Zagreb imamo brojne probleme koje je ta emisija otvarala. Ja ne mogu ni dan danas shvatiti zbog čega je ta emisija ugašena, možda je to moja osobna percepcija kao gledatelja koji je to prije gledao nego što sam bio saborski zastupnik, da je ta emisija u poslijepodnevnim satima dosta toga i riješila i poticala i institucije poticala na rješavanje tih problema. Koji je razlog ja ne znam, al ako je strah u kući vjerojatno je politički razlog, ako je strah u kući u HRT-u koja je velika, koja je ogromna, onda je to poruka novinarima. Ako HRT, ako vi kao ravnatelj učestalo budete tužitelj novinarima i progonitelj novinara košto je bila Sanja Mikleuščević Pavić, Hrvoje Zovko, Sanju ste tužili za 50.000,00 kn, digli tužbu, a za g. Zovka ste čini mi se 200.000,00 kn, ja mislim da to nije dobra poruka bez obzira na svjetonazor, bez obzira na sve, al je činjenica da određene stvari su prenosili istinito, vjerodostojno tj. oni kao novinari svoj stav. Prema tome, čini mi se da je prevelik strah od onih koji bi morali prenositi informaciju, vi ste stvorili prevelik strah da nekoga čelnika iz političke oporbe zovnu ili nekog oporbenjaka koji otvara određene teme jel jednostavno je prevelika cenzura, ako udarate tako u novinare, vi koda ste, koda ste ovaj državni odvjetnik, a ne ravnatelj, prema novinarima nije dobra poruka i to vi znate da nije dobra poruka, ja sam bio premda nisam član i na nadležnom tijelu tj. nadležnom odboru kad se je o tome raspravljali, to su strašno loše poruke prema novinarima i vjerujte mi da novinari osjećaju strah u vašoj kući i zbog toga imamo puno lošiji program, najgori, zbog straha najgori program jel jednostavno vi koda im šaljete poruku samo zovite saborske zastupnike iz većine na HTV 4, zovite da oni se reklamiraju, da oni govore ono što je lipo i pitko aktualnom trenutnom vodstvu bez obzira o kome se radi, ovdi ne bi sada tio prikazati je li ovi na vlasti il oni, ali to nije dobro za javno mijenje. Imamo bezbroj tema na poručuju RH koje su od javnog interesa za RH. Mene je zanimalo i u replici sam vas pitao, zanima me ono bogatstvo koje ima HTV jel tada drugih televizija nije bilo, to govorimo o domovinskome ratu i arhivskoj građi jel to su snimatelji koji su svoje živote riskirali, neki su izgubili nažalost svoje živote i da nije bilo tih ljudi koji su umjesto puške nosili kamere, vjerujem da danas ovaj bi puno teže bi se izborili za slobodnu RH i to mora biti naše zlato, naš dragulj za dokumentarne filmove, serije, ne znam sve šta može se ovaj upotrijebiti, al i, to treba zaštititi na najbolji mogući način, ne da se događa da ovaj, i to uz struku i kolko ja imam informaciju da je bio pokrenut projekat očuvanja toga materijala 2017. o pokretanju projekta Ponos domovine, kolekcija ratnih sadržaja gdje je sve tu bilo u tome, to je prošlo i vašu pravnu službu, al vi to ne želite potpisat. Koji je razlog zbog čega ne staviti tu arhivu, sačuvati tu arhivu, čak imam neke informacije da je puno toga i propalo, završilo u kantama za smeće, al to je naše zlato jel domovinski rat i ti ljudi ne zaslužuju od g. Lederera koji je dao svoj život kao ratni snimatelj od brojnih onih kao što je Petar Malbaša njegova, novinar, ratni snimatelj, moj Sinjanin koji je dao nemjerljiv obol sa svojom kamerom. Znači oto je slika koja je slana u svijet i to bi jednostavno je bio nekakav prijedlog zbog čega vi ne želite to potpisati i zbog čega se to ne želi sačuvati, ja bi volio da vi to malo podrobnije obrazložite jel se radi o ozbiljnoj, po meni ozbiljnoj temi, a u mnogim drugim postajama, kućama TV koje nisu uopće tada bile, niti postojale, niti ovaj i u privatnim arhivama postoje ti ovaj, otišli su je li, izašli su ti ovaj materijali koji su iz toga razdoblja vrlo bitni. Volio bi da mi o tome ovaj nešto kažete je li otoje šteta ako se bilo šta od toga uništi i baci u kantu od smeća premda imamo određene novinare koji su svjedočili o nemaru i neradu oko toga arhiva, ljude koji su se time bavili. Evo to je jedno za mene vrlo bitno pitanje da se sačuva ta arhiva i da se o tome raspravi što bolje, i da se na najbolji način sačuva uz ovo šta je čak i vaša pravna služba, koliko ja imam informaciju, koja je odobrila ovaj tu nekakvu odluku koji bi trebali potpisati pa ako možete šira nekakva, šira saznanja znate, gdje postoje čak i tijela aktivnosti, ciljevi koji bi se obuhvatili tim jednim da se metne na jedno mjesto taj vrlo bitan period Domovinskog rata i to bih volio da mi kažete o tome. Javni interes, ja bi vas još jednom zamolio kolegice i kolege, da bude oprezni kod HRT-a, isključivo zbog toga što mi moramo svi, bez obzira slagali se sa novinarima, svjetonazorsko i ideološki, na pogledima na ekonomiju, da ravnatelju moramo ukazati da ih ne smiju proganjati zbog izgovorene riječi i priopćenja a to je ovaj ravnatelj, vi ste to radili i to nije dobro, to su ukazale sve svjetske asocijacije novinarske, udruge, udruženja ne samo hrvatska, nego i europska i svjetska. Mi si ne smijemo stvarati diktaturu koja je bila u jednoumlju. Mi moramo ići puno šire, moramo gledati javni interes svakog područja RH, iseljene Hrvatske, znači mi moramo taj javni servis, mora poslužiti za razvoj demokracije a nikako da to bude kuća straha. HTV ne smije biti kuća straha novinara i djelatnika a vi ste ovim potezom gdje ste digli tužbe u stilu najgoreg progonitelja kao ravnatelj koji bi morao ravnati sa tom velikom kućom, u biti ste zaustavili razvoj misli. Mislim, vi ste zaustavili razvoj da ljudi misle svojom glavom i jednostavno po direktivi ljudi ili će raditi ili će otići, zato imamo da novinari koji su tu iskakali, jednostavno ili odlaze u druge kuće i to nije dobro, javni interes iznad svega. Evo, javni interes iznad svega i HTV ne smije biti kuća straha. Hvala.
Vrijeme, g. Bulj, hvala. Imate repliku međutim pa ćete moći nastaviti sa tijekom misli, g. Križanić je tražio.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. Bulj, govorilo se dosta danas o plaćanju preplate HRT-a, nisam stigao pitati glavnog ravnatelja o tome pa pitam vas što mislite o plaćanju preplate u svim automobilima koji su u vlasništvu jedne tvrtke koja ima 10-ak, 50-ak automobila, bilo malih, bilo velikih kamiona i oni svi plaćaju pretplatu po punoj cijeni, to je strašan parafiskalan namet, ali se tu pojavljuje još jedna stvar koju sam osobno doživio i koja nije normalna pa to hoću da glavni ravnatelj čuje, da njegovi inkasatori ulaze u dvorišta tvrtki, ko kauboji presreću vozila, traže po nalogu jer imaju od evidencija u registraciji, zaskaču vozila i traže od njih da li su ti pojedini radio uređaji evidentirani, da li se na njih plaća naknada. Osobno sam protiv toga. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor, g. Bulj.
Hvala lijepo. Mislio sam govoriti o tome ali dovoljno nije bilo vremena, smatram da je ovaj ravnatelj bio rekao da će smanjiti te preplate i ići se na ukidanje na način što manje da bude preplata, da se nađu drugi modeli plaćanja a nikakvo šerifovsko zaustavljanje vozila i brojenja koliko ima radija u kojemu, šta je teret i za poduzetnike i za fizičke i pravne osobe a poglavito ako ljudima date otvorene ruke da ih hvataju po parkingu ili ispred kuće da vide imaju li radio kazetofone u svakome vozilu. Značim to šerifovanje iz centrale, iz HTV-a je prevelik pritisak na sve i obećanje koje je dao ovaj ravnatelj, on ga nije ispunio i to morate imati na umu, on nije smanjio a to je obećao tj. ići prema ukidanju tražeći novoga modela financiranja HTV-a. znači po tome pitanju ništa nije učinio i sa vama sam suglasan da se prema tome treba krenuti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Idemo dalje, g. Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo. G. Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, ravnatelju HRT-a. Najprije bih vam se zahvalio da ste ispravili onu nepravdu koja je učinjena za vrijeme bivše uprave a to je da je Centar studija HRT-a Varaždin-Čakovec preseljen u Čakovec. Po meni je bilo suludo da se seli HRT iz svog prostora koji je bio u Varaždinu u Čakovec gdje se trenutačno nalazi u najmu. Znači gore niti nema svoj prostor. U razgovoru s vama proteklih godinu, dvije, došli smo do jednog rješenja a to je da je županija osigurala prostor, opremila i ove godine je započeto emitiranje ili je trebalo započeti iz Varaždina međutim još uvijek mislim da nije ispunjen dogovor do kraja, bilo je dogovoreno da županija da i opremi prostor a da ćete vi točno imenovati doslovno osobe koje će raditi u tom dopisništvu u Varaždinu. Ja vas molim da vi to odradite do kraja i da se točno zna ko je novinar HTV-a u Varaždinu. Prijašnjom shemom nismo bili zadovoljni iz nekoliko razloga pa smatram da bi bilo dobro da vas ovdje s time upoznam. Za mene je nepojmljivo da u općini Vinica, u mjesto Vinica se gradi i izgradi, otvara prostor, spomenik za prvog hrvatskog Predsjednika i da kod otvaranja jedino nema kamere HTV-a. Ostale TV kuće, mediji, portali su bili prisutni, do vaših nije bilo nikoga. Sad zbog čega smatram da je to bitno? Pa u općini Vinica bile su formirane prve snage još u okrilju MUP-a za obranu naše domovine. Gore se nalazila i bila stacionirana 5. bojna 1A brigade Tigrovi koja je poslije prerasla u legendarnu 7. gardijsku brigadu i da otkrivanje spomenika prvom hrvatskom predsjedniku u mjestu Vinica, a to je jedini spomenik sjevernije od Zagreba koji je otkriven prvom hrvatskom predsjedniku nema kamare HTV-a, smatram da je neprimjereno. Također, prošle je godine općina Visoko javila se sa inicijativom hrvatsko, a potom europsko stablo godine. O čemu se radi. 1241. godine za vrijeme provale Tatara, kralj Bela IV Arpadović povlačio se prema Jadranu, mislim da to svi znamo, jel da, onaj tko malo razumije povijest. Legenda vezana za gore moj kraj općinu Kalnik, Sv.Petar Orehovec, Gornju Rijeku, Visoko govori da se jedno vrijeme kralj skrivao u utvrdi Kalnik i da su ga seljaci potkalničkih sela prehranila šljivama. Kad je opasnost 1242. godine prošla, da bi malo gospodarski oporavio, digo zemlju svojim zlatnim bulama je tadašnjim mjestima davao znači status slobodnog grada, a u mjestu Visoko je kao drvo mira zasadio jednu lipu koja se dan danas zove Belina lipa. Za mene je neprimjereno da 777 godina naše povijesti ne dobije jednu jedinu sekundu na HRT-u. I smatram da to nije dobar odnos prema malim ruralnim sredinama. Također, siguran sam da niste upoznati jer da jeste sigurno bi intervenirali recimo Centar Čakovec – Varaždin ima 20 i nešto uposlenih i siguran sam da niste sa činjenicom da 4/5 uposlenika je potpisalo peticiju da im se krše radna prava. Intervenirala je inspekcija rada i donijela svoj zaključak, podnijela prekršajnu prijavu, a radi se o slijedećem. Znači uposlenici su ukazivali na nepravilnosti iz područja radnih odnosa kod poslodavca u Centru Čakovec i Varaždin vezano za raspored radnog vremena i evidencija o radnom vremenu, neisplatu povećane plaće s osnova prekovremenog rada, određivanja pripravnosti odnosno dežurstva te na onemogućavanje radnicima korištenja dnevnog i tjednog odmora. Doslovno, radna inspekcija je utvrdila da se u Centru Čakovec – Varaždin krše ljudima ustavna prava. I sad ja postavljam pitanje da se u jednom jedinom ministarstvu dogodi da 4/5 uposlenika se žali, potpiše peticiju, radna inspekcija utvrdi i potvrdi njihove navode koliko bi taj ministar ostao ministar? Valjda više niti jednu sekundu. E sad, s obzirom da sam siguran da niste bili upoznati s ovim slučajem pa sam imao potrebu iznijeti vam ovdje u Hrvatskom saboru da budete upoznati, postavlja se pitanje da li ćete i što poduzeti po ovom konkretnom slučaju, a naravno i po onim slučajevima neprimjerenih zaobilaženja bitnih tema lokalnih za područje Varaždinske županije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Križanić, replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Stričak vi ste govorili o nama teškoj temi, o preseljenju HRT-a u Čakovec odnosno o dopisništvu u Čakovcu i o nekorištenju već izgrađene zgrade koja je bila u Varaždinu, nego se plaća najam u Čakovcu. Moje je pitanje da li nije normalo i sada kada i sada se dopisništvo radi u Čakovcu odnosno Varaždinu novo da se ta zgrada nije tražila od države Hrvatska da se ta već izgradnja zgrada adaptira, da se tu napravi dopisništvo u Varaždinu i za cijelu regiju. To se tako možemo ponašati uvijek i svatko onaj tko ne mora zaraditi svoj novac nego ima HRT pretplatu, ako bi hrvatska televizija bila na tržištu onda bi to sigurno se ponašali drugačije ne bi plaćali skupi najam, a ne iskoristili svoju zgradu. Onda sigurno bi bilo i više nacionalnog športa na televiziji, a ne da mi moramo na nekim drugim kanalima tražiti hrvatsku televiziju na kabelskoj i koju opet moramo dodatno plaćati. Hvala.
Odgovor, gospodin Stričak.
Hvala. Pa kolega Križaniću, za vrijeme bivšeg ravnatelja Radmana na HRT je bilo više toga nenormalno nego normalno i naravno da ovo nije normalno da imate svoj objekat, svoje zemljište, da na tom zemljištu izgradite zgradu i samo ju trebate opremate i umjesto da ju opremite vi rađe idete u tuđi prostor u najam. To je nenormalno. To je očito samo Radmanu bilo normalno i SDP-u. Hvala.
Druga i ujedno posljednja replika gospodin Felak.
Poštovani kolega Križaniću moja replika ide na jedan dio koji vi niste toliko isticali u svojem izlaganju, a tiče se praćenja sporta, konkretno hrvatskih reprezentacija u bilo koje sportu na HRT-u i mislim da je potpuno nedopustivo da HRT kojoj svi skupa plaćamo pretplatu i to dosta veliku preplatu ne prati sve naše reprezentacije. Mislim da bi to bio minimum nečega za što bi televizija morala iznaći novaca u svojem proračunu, a u konačnici to su događaji koji se vrlo dobro mogu komercijalno iskoristiti jer nije normalno da jedan komercijalna televizija bez pretplate može otkupiti prava recimo na prijenos rukomentnih utakmica naše reprezentacije, a da to HTV ne učini isto tako mislim i u drugim sportovima da bi trebali pratiti ne samo reprezentaciju nego i nastupe naših klubova u međunarodnim natjecanjima, a ima nekih sportova gdje naši klubovi uopće ne sudjeluju, a HRT ih prenosi i ja vjerujem i plaća.
Hvala. Odgovor gospodin Stričak.
Kolega Felak, naravno da bi, ja sam siguran da smo svi ponosni na uspjeh svakog našeg sportaša, ali isto i na svakog našeg građanina ne samo u zemlji već i u svijetu. Svi smo ponosni kada vidimo tribine pune crveno bijelih kockica, kada osvajamo s obzirom koliko smo mala zemlja prva, druga, treća mjesta, kad cijeli svijet uperi pogled u nas i naše sportaše. Naravno da je to pitanje i ponosa i nacionalnog identiteta i siguran sam da HTV poduzima sve što je u njihovoj moći da bude što više takvih prijenosa. Ali ne samo kada govorimo o natjecanjima međunarodnog karaktera, pa ima puno zanimljivih sportskih natjecanja i lokalnog karaktera, na lokalnim malim razinama isto također ima puno talenata, samo treba malo više biti prisutan na terenu, pomoći im i dati vjetar u leđa. Hvala.
Hvala. Sada je na redu gospodin Božo Ljubić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Iako je uobičajeno da se pod točkom dnevnog reda Izvješće o poslovanju HRT-a obično podrazumijeva financijsko izvješće što je isto naravno važno, međutim mnogo važnije je razgovarati o radu HRT-a što podrazumijeva sve obveze koje hrvatski građani očekuju od javne televizije, a naročito je za nas saborske zastupnike važna realizacija obveza koje proističu iz ugovora između Vlade i HRT-a. Za mene pak kao zastupnika Hrvata izvan RH je posebice važno kako HRT tretira teme koje su od interesa za Hrvate izvan BiH. Na početku želim reći da je HRT-a kao javna televizija neophodan RH i svi mi i Sabor, i Vlada i HRT trebamo učiniti sve da HRT na najbolji način odgovori svojim obvezama kao javna televizija na način da reprezentira svu kompleksnost pa i različitost hrvatskoga društva. Pri tome ne treba smetnuti s uma također da izvan granica RH živi još jedna skoro jednako brojna Hrvatska izvan domovinska, pa kada je riječ o programima, ali i o financiranju produkcije programa i emitiranju ova činjenica mora biti uvažena i od HRT-a i od svih institucija RH, pa i određenih kritičkih opservacija. Ja bih želio jasno reći da je u zadnje tri godine učinjen značajan napredak kada su u pitanju informiranje Hrvata izvan RH. HRT dakle 1. siječnja 2018. pokrenula međunarodni televizijski program kanal HRT International koji je namijenjen Hrvatima izvan RH te međunarodnoj javnosti. Osim vijesti emitirane su i dokumentarne emisije „Otkrivamo Hrvatsku“, „Hrvatska je moj izbor“ kojima je portretirana sudbina hrvatskih iseljenika, povratnika, a i stranaca u RH. na rasporedu su bili dokumentarni sadržaji koji prate povijesne veza između RH i svijeta i bilježe vrijednosti hrvatske kulturne baštine, specijalizirane emisije za hrvatske manjine „Glas domovine“ odnosno za hrvatski narod u BiH „Pogled preko granice“ dakle Hrvati u BiH. Od listopada 2018. godine je i nova emisija dakle hrvatska posvećena Hrvatima izvan domovine, obrađivane su teme različitog sadržaja. Portal HRT-a za informiranje Hrvata izvan RH „Glas Hrvatske“ je specijalizirani portal koji je namijenjen informiranju Hrvata izvan RH. Poznato je i o tome, maloprije je ravnatelj također izvijestio da su ponovno otvorena dopisništva HRT-a u Sarajevu i Mostaru u BiH. Međutim, kada govorimo o informiranju Hrvata izvan RH onda je uvijek važno podsjetit se koje su to obveze koje proističu i od Zakona o Hrvatima izvan RH, ali i iz ugovora Vlade i HRT-a. I ja bih sada htio reći na neki način što bi to moglo i trebalo biti drugačije. Prvi problem koji ja primjećujem o informiranju Hrvata odnosno informativnim emisijama HRT-a koje se odnose na Hrvate izvan RH je svojevrsna getoizacija programa i sadržaja za Hrvate izvan RH. O čemu se radi? Vjerujem da ćete se složiti da većina ovih emisija, njihov format, kanali na kojima se emitiraju su više namijenjeni informiranju Hrvate izvan RH o onome što se dešava u RH, međutim kao što Hrvati izvan RH trebaju biti informirani o svemu onome što se dešava u RH isto tako građani RH trebaju biti informirani o svemu onome što se odnosi, što su interesi pa i problemi Hrvate izvan RH. Stoga bi se sadržaji ovi trebali više emitirati na kanalima u RH u prikladnim terminima za građane RH kako bi ih oni mogli vidjeti da tako kažem komponente hrvatskog nacionalnog korpusa međusobno bolje upoznati. Kada su pitanju Hrvati u BiH ja ću na početku reći zašto je nama Hrvatima u BiH potreban HRT. Pa zato što Hrvati BiH za razliku od druga dva konstitutivna naroda nema javni servis. Srbi imaju RTS u Banja Luci, Bošnjaci tzv. Federalnu televiziju u Sarajevu, a manje-više BHRT koja je zamišljena kao nekakav državni RTV servis stoga Hrvati uglavnom gledaju HRT pa onda kada ih i ignorira. Ja ću vam reći ja sam dugo godina bio u politici u BiH i vjerujete više su me moji sugrađani sunarodnjaci Hrvati u BiH zapazili moje političko djelovanje na osnovu mojih evo 4, 5 godina u Saboru nego za čitavih 15 godina u BiH. To vam ilustrira koliko Hrvati u BiH očekuju od HRT-a i kolike pažnje posvećuju HRT-u. Ono što želim reći ovdje i neka se niko ne uvrijedi, moja percepcija je da se apsolutno i općenito ignoriraju teme, posebice one dakle o političkom položaju hrvatskog naroda u BiH u informativnim i tematskim emisijama, govorimo o informativnim i tematskim emisijama kojim se informiraju i za RH. Često mogu čuti od običnih ljudi, pa je više onih bliskih medijima da zapravo i ovi, ova dopisništva koja su otvorena u BiH nekako sve više liče na alibi projekte, da se zadovolji forma, dakle ugovora između Vlade i HRT-a nego što zapravo doprinose nekoj vrsti informiranja. Kao što rekoh, dakle pokrenuta su ova dopisništva i u Mostaru i u Sarajevu, međutim šta je, kako ta dopisništva funkcioniraju? Dakle, u iznajmljenom prostoru u Sarajevu sjede dvije osobe bez kamere i kamermana, pa nije čudno da nema niti relevantnih informacija iz Sarajeva gdje su smještene državne institucije i gdje se uglavnom donose odluke, gdje su najviše međunarodne zastupnici. Materijalna opremljenost dopisništva u Mostaru također nije adekvatno, jedno je vozilo na raspolaganju i ako odem na jedan zadatak više ne može na drugi, a da ne govorim da nemamo nešto tipa studija, slično kao što se mogu ljudi javiti iz Šibenika, Splita itd. Kad je u pitanju emisija, dakle Pogled preko granice, uredništvo i novinari, pozvani sugovornici itd. ulože veliki napor da obrade teme i onda se za par dana, dakle ova emisija emitira na HRT 4 u 20 minuta prije ponoći. Tko to u BiH sada će čekati 20 minuta prije ponoći da bi gledao polusatnu emisiju, a onda se reprizira ponovno nakon tjedan dana u popodnevnim satima na 1. programu HRT-a kada većina tih tema koje su obrađene … [[Govornik se ne razumije]] nisu možda više aktualne. Kad je u pitanju izvještavanje HS, ja moram posebice izraziti svoje nezadovoljstvo, dakle ovdje je prije godinu i nešto bila cjelodnevna rasprava o Deklaraciji o položaju hrvatskog naroda u BiH koju sam ja prezentirao u ime predlagatelja, ministrica vanjskih poslova tadašnja Marija Burić Pejčinović ispred Vlade je tu bila, raspravljalo se, ali na HRT-u, to nije bilo dostojno ni za Temu dana, ni za Otvoreno, a da ne kažem da se nitko nije udostojao ovdje od novinara priupitati o čemu mi to danas govorimo itd. Slična je stvar, ovdje su dva puta u prošloj godini raspravljana izvješća Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH, ponovo ni riječi, niti u središnjim informativnim emisijama, niti da tako kažem bilo kakvo pitanje ovdje u saboru od saborskih izvjestitelja, ha onda naravno prijenos je tekao kao što i ovaj teče vjerojatno neko ga je gledao, neko nije, prekidan, dakle vrlo često etemjernim raspravama na nekim da tako kažem kanalima. Dakle, a da ne kažem da u prilikama kada se ima prilike da tako kažem ozbiljno razgovarati o, o programu HRT-a, posebice za Hrvate izvan RH, kao što su npr. sjednice savjeta Vlade za Hrvate izvan RH, a i spomenut ću samo, dakle sjednicu savjeta Vlade u Varaždinu, dakle krajem prošle godine kada moj kolega, uvaženi kolega Raguž, dakle puno dobronamjerno, vrlo konstruktivno iznese određene primjedbe i prijedloge, a kada predstavnik HRT-a kaže nismo mi ovdje da ispunjavamo želje i pozdrave slušatelja, pa nismo mi slušatelji, mi ovdje prezentiramo, predstavljamo vlasnika, dakle sabor, a preko njega da tako kažem građane RH. I na kraju, ja ne znam da li će bit prilike ovdje raspravljati, dakle o izvješću programskog vijeća jel znam za '17.g. je samo izglasano itd., ja želim reći da Odbor za Hrvate izvan RH kojim predsjedam snažno podržava veću odgovornost, dakle programskog vijeća u kreiranju programske politike, pa ako treba i neophodne izmjene da tako kažem Zakona o HRT-u koji će programskom vijeću dati veću ulogu u kreiranju programske politike jer je programsko vijeće jedina veza, dakle između javnosti, između sabora i ovaj, dakle kreatora [[Upadica: Vrijeme g. Ljubić, vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala lijepo.
Imat ćete, imat ćete vi replike, g. Mišić.
Hvala potpredsjedniče HS.
E ne, sve je u redu.
Kolega Ljubiću, vidim da ste vaš, vaše izlaganje više govorili o televiziji koja predstavlja u stvari prenosi Hrvatima izvan RH posebno BiH. Naravno, ni sam nisam zadovoljan, ali evo kolko znamo informacije da 10 milijuna EUR-a se odvaja za tu televiziju, 6 milijuna ide repetitor koji se plaća, al to je minimum od 4 milijarde kuna koji se troši na televiziji. Druga stvar, termini u pola 12, 25 do 12 su totalno bačeni termini koje niko ne gleda, naravno imaju oni koji su dalje u Australiji i ostalo, to mogu podržati, ali za Hrvate BiH bi trebalo biti u 9-10 sati, udarni neki termini da ljudi vide, na kraju krajeva kamere nisu skupe, trebali bi hodati po BiH, snimati naše stanje u BiH hrvatsko da mi vidimo kako tamo ljudi žive [[Upadica: Vrijeme, fala]] i šta je bitno i da mi ovdje raspravljamo o tome. Hvala.
Fala, izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega Mišiću, dakle vi ste sami svjedočili da smo mi na Odboru za Hrvate izvan RH snažno, dakle zatražili da se postojeća dopisništva, dakle osnaže i kadrovski i tehnički, al isto tako i da se, dakle omogući izvješćivanje iz sjevera BiH, Tuzlanske regije i Posavine i iz Banja Luke. A ovo o čemu govorite, dakle u odnosu na milijardu i 300 milijuna da tako kažem, kuna koji se koriste za produkciju emitiranja programa na HRT-u, ti 10 milijuna koji se koriste za Hrvate izvan RH, a od toga zapravo samo trećina za proizvodnju programa je debelo nedovoljno, pa ako to nije moguće možda financirati iz preplate onda treba tražiti druge načine financiranja i zatražiti da tako kažem pomoć i od nas sabora i Vlade da se izdvoje adekvatna sredstva za informiranje kao što rekoh 3 milijuna Hrvata koji žive u izvan domovinskoj Hrvatskoj.
g. Raguž.
Kolega Ljubiću, vama je poznato da je u srpnju 2017. utemeljen samostalni odjel za proizvodnju programa za Hrvate izvan RH. U tom samostalnom odjelu radi 10-tak uposlenih i još nekolicina vanjskih suradnika. Cijenite li da je razvijanje ovoga odjela ključna pretpostavka da se može očekivati kvalitetniji programski sadržaj za Hrvate izvan RH i prikladniji termini u okviru programa HRT-a.
Zahvaljujem kolega Raguž. Naravno da 10 osoba…
…/Upadica Radin: G. Ljubić, možete odgovorit, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče Sabora što ste mi dali priliku.
…/Upadica Radin: Izvolite, izvolite./…
Dakle zahvaljujem kolega Raguž na ovoj opservaciji, sigurno 10 zaposlenih koji su uključeni u ovaj program za Hrvate izvan RH u odnosu na 2800 na HRT-u je jedan ozbiljan nesrazmjer međutim treba biti pošten itd., i ostali sudionici na HRT-u, vjerovatno sudjeluju u nekim programima koji se emitiraju za Hrvate izvan RH pa možda taj nesrazmjer nije toliko velik. Međutim ono što također želim istaći u kontekstu onoga što sam govorio, da Hrvati jedini u BiH-u dva konstitutivna naroda nemaju javni servis na svom jeziku i ... [[Govornik se ne razumije.]] tema njihovog interesa, mislim da i ja potičem evo, molim ovdje i glavnog ravnatelja da se uspostavi kvalitetna suradnja sa Radiotelevizijom Herceg Bosne koja je javna televiziju koju su osnovale općine s hrvatskom većinom u BiH-u, da se i kroz tu suradnju da tako kažem, osnaži informiranje Hrvata u prvom redu u BiH-u a onda i šire. Hvala lijepo.
I na kraju, g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Ljubiću, vi kao pripadnik Hrvata, naroda konstitutivnog iz BiH-a, možete svjedočiti a naravno i govoriti o krivnji onih koji upravljaju i u hrvatskoj politici i u BiH-u, odnosno prema Hrvatima i ovom konstitutivnom narodu gdje ste i sami rekli da su u boljoj poziciji po pitanju medija i Srbi i Bošnjaci. I to je činjenica. I činjenica da ti ljudi nemaju ni svijet u prozor po pitanju medija niti imaju svoj medij a konstitutivni su narod. Problem je znači iznutra i ne može se odnositi prema Hrvatima u BiH-u isključivo kao prema biračkom tijelu, isključivo da uvijek isti upravljaju i da straše te ljude a u biti probleme ne rješavaju. Spomenuli ste deklaraciju, da bi se riješi, ljudi, pravna pomoć pripadnicima HVO-a, da li su riješeni problemi elektroničkog glasovanja da autobusima ne natjerate ljude da idu glasati u Hrvatsku. Riješite problem opstanka tih ljudi a ne ih koristiti kao glasačko tijelo. Hvala lijepo.
Vrijeme. Izvolite, g. Ljubić.
Zahvaljujem. Dakle, kolega Bulj, ja ne sumnjam u vaše dobre namjere u odnosu na hrvatski narod u BiH-u, međutim percepcija čija ste i vi žrtva vjerojatno je ovdje široko raširena u RH da su zapravo legitimni politički predstavnici Hrvata krivi za sve loše što se Hrvatima u BiH-u dešava pa da to metaforički dakle dovedem u ratnu retoriku kao Hrvati sami sebe granatiraju u BiH-u što naravno nije istina. Hrvati su odbili i svi hrvatsku predstavnici, odbili su Zakon o HRT-u u BiH-u, pa čak i suci Ustavnog suda, Hrvati su glasovali protiv i to nam nije pomoglo jer je da tako kažem, većina dvije, bošnjačka i srpska u BiH-u uz pomoć međunarodne zajednice su uspostavili servis na takav način da Hrvata u njemu nema. Prema tome, zbog toga ja apeliram dakle da HRT pa i kroz suradnju sa novoutemeljenom televizijom Herceg Bosne zapravo pomogne da Hrvati dobiju informaciju kvalitetnu u BiH-u [[Upadica Radin: Hvala.]] a preko toga da se informira i hrvatska javnost kvalitetno.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu rasprava gospođe Irene Petrijevčanin Vuksanović. Nema je, gubi pravo. Gospodin Željko Raguž.
Hvala dopredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, ravnatelju sa suradnicom. Kako je danas bilo više navoda, kako raspravljamo o Izvješću o radu za 2016., 2017. i 2018.-tu, kako je to tobože nešto posebno, ja sam pogledao, ta praksa je postojala i ranijih godina, pa se u Hrvatskom saboru raspravljalo za 2013.-tu 2015.-te godine, za 2014.-tu 2016.-te godine, za 2015.-tu 2018.-te, ali nije krivnja bila na Hrvatskoj radio televiziji već na procedurama u okviru Vlade i Hrvatskog sabora, jer sam vidio da je Hrvatska radio televizija redovito podnosila svoja Izvješća o radu. Cijenim da je to važno naglasiti iz razloga što danas u okviru i opravdanih kritika, često se moglo čuti nešto o Hrvatskoj radio televiziji što ne stoji. Hrvatska radio televizija je nedvojbeno najbolja televizija na području Republike Hrvatske i šire, u jugoistočnoj Europi, to joj priznaju i stručne međunarodne organizacije, a ima zavidno mjesto i u okviru europskih radio televizija. Nitko nije spomenuo, ili ja nisam čuo da je Hrvatska radio televizija 2016.-te obilježila 90 godina Hrvatskog radija i 60 godina televizije što je također veliki uspjeh u kontekstu razvitka, dakle, političkih jedinica na prostoru bivše Jugoslavije odnosno samostalnosti kasnije Republike Hrvatske. Ovo su sve činjenice koje treba ipak zbog korektnosti istaknuti. Naravno da se nađe u tekstu Izvješća i detalja koji začuđuju, ali koji su dio i naše stvarnosti, pa ću ja samo spomenuti neke bez ulaženja u preciznije definiranje tih pozicija, to je struktura uposlenih, školska sprema, dakle i struktura, dakle godina uposlenika Hrvatske radio televizije pa koliko se sjećam samo je 30-ak uposlenih ispod 29 godina, što govori da se ipak razvijala jedna organizacija koja je imala i karakteristike konteksta društvenog u Republici Hrvatskoj kakav on jeste bio, ali je nedvojbeno zadnjih nekoliko godina napravljeno dosta pozitivnih iskoraka na Hrvatskoj radio televiziji, podaci za 2016.-tu godinu o prihodu od 30 milijuna kuna, za 2017.-tu 100 milijuna kuna prihoda, zatim 2018.-tu 80 milijuna kuna, i činjenica da se taj prihod koristi za saniranje gubitaka govori da je pozitivan trend u smislu racionalnijeg poslovanja Hrvatske radio televizije. Isto tako i navodi o otvaranju novih dopisništva koja su bila zatvorena na području Republike Hrvatske, pa iskoraci koji će se dalje, nadam se razvijati u smislu, dakle dogradnje i kadrovske, i tehničke dopisništva Hrvatske radio televizije u Bosni i Hercegovini, u Mostaru, Sarajevu, pa čak kada se steknu za to materijalne pretpostavke možda i potreba otvaranja dopisništva Hrvatske radio televizije u Banja Luci, pa čak i za područje Posavine i Tuzlanske županije, sve je to nešto što treba dakle razmatrati, ali prije svega osigurati financijsku osnovicu da se to može realizirati. Iako je popularno govoriti o ukidanju pretplate, činjenica da pretplata koja iznosi 80,00 kuna u odnosu na sve potrebe realizacije programskih sadržaja čini se nedostatnom. Isto tako se čini nedostatnim i sredstva koja su planirana već više godina u istom iznosu na godišnjoj razini od 10 milijuna i 800 tisuća kuna nisu dovoljna za realizaciju ugovora pa se HRT mora prilagođavati i pravdati zašto programski sadržaji koje uspije realizirati nisu na odgovarajućoj razini ili nisu u mjeri kako se to očekuje od HRT-a. Dakle, mi u Hrvatskom saboru trebamo biti glasniji u smislu preuzimanja odgovornosti za položaj i razvitak HRT-a na svim razinama gdje se naš glas čuje. Bilo prema Vladi RH, bilo unutar sabora kad raspravljamo o ovome pitanju. Ono što nas Hrvate izvan RH brine je što se definiranju problema koje smo danas mogli slušati, a tiču se objektivnog informiranja Hrvata izvan RH ne želim kazati kako nažalost na HRT-u samo završava jedan ukupan odnos hrvatskog društva, društva RH prema Hrvatima koji žive izvan RH, a ono što je sada na HRT-u realno stanje po tom pitanju pored ovih pozitivnih učinaka koji su napravljeni samo ilustrira naš ukupan odnos prema odnos RH prema Hrvatima izvan RH. Bilo da su oni u statusu manjina u 12 europskih država ili su Hrvati u prekooceanskim zemljama u Australiji, Novom Zelandu itd. Posebice kada su u pitanju Hrvati BiH i mi koji smo u javnom životu u BiH često smo suočeni sa složenošću BiH i činjenicom da se o BiH brzo presuđuje, zaključuje, a ona je puno složenija od onoga što se takvim brzim zaključivanjima da naslutiti. Zato je potrebno da u dopisništvima HRT-a u BiH rade kompetentni ljudi, ljudi sa iskustvom koji mogu složenost BiH predstaviti javnosti RH. I u tom pravcu ima pomaka i zahvaljujem na učincima, ali isto tako očekujem da se nastavi raditi dalje u tom pravcu. Kolega Ljubić je govorio o interakcijama dakle BiH i RH i u oblasti medija odnosno informiranja. Potrebno je više uraditi da bi se složenost BiH približila javnosti RH. Hrvati BiH su dobro informirani o svemu što se događa u RH, ali ne smijemo zanemariti činjenicu da smo mi u Hrvatskom saboru dakle u RH i da je zadaća prije svega HRT-a da informira o RH, a onda isto tako pod dva o Hrvatima izvan RH. Naravno, bolje razumijevanje i unutar političke scene ukupno u Hrvatskom saboru između sučeljenih političkih grupacija može biti prilog tome, a ne samo neodgovorna kritika HRT-a ili pojedinaca koji zagovaraju jedan realniji pristup HRT-u i njezinoj ulozi u informiranju javnosti u RH i javnosti Hrvata izvan RH. U tom pravcu HRT u mjeri u kojoj je to moguće ugovorom o suradnji i sa nedavno utemeljenom radio televizijom Herceg Bosne pomaže i u razmjeni programskih sadržaja. Sigurno postoji tu još dosta prostora da se razmjenom programskih sadržaja, dakle razmjenom produkcije i radio televizije Herceg Bosne i HRT-a naprave još značajniji iskoraci u pravcu objektivnog informiranja, međusobnog informiranja javnosti i u BiH i u RH. Cijenim da HRT upravo iz tih razloga treba poticati jer druge razine to nisu upućene što je prirodno kao uposleni i vodstvo HRT-a poticati potrebu boljeg informiranja u BiH posebice Hrvata zbog svih političkih ograničenja koje im nameću politički predstavnici Srba i Bošnjaka u BiH i posebice hrvatske manjine u Srbiji. U ove dvije zemlje postoje ograničenja kada je u pitanju korištenje i hrvatskog jezika u javnim medijima i u Srbiji i u BiH i u tome vidim mogućnost da HRT pomogne u nadilaženju ove situacije. Zaključno, cijenim pored svih primjedbi koje smo mogli čuti, a tiču se informiranja Hrvata izvan RH, da je HRT na dobrom putu, da sagledava mogućnosti, ali joj treba i jača financijska osnovica da bi ovaj dio svoje obveze temeljem ugovora između Vlade RH i HRT-a mogla i ispuniti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Saša Đujić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa ja ću razgovarati o ovoj temi potpuno suprotno od kolege Raguža prije mene. Dakle, za početak ja smatram da izvješća koja godinama ne samo HRT-u kasne u raspravu u ovom Hrvatskom saboru ovoga i to nije krivnja HRT-a koja svoja izvješća uredno šalje, ne pamtim da se dogodilo ikada da u biti mi u ovom mandatu ove Vlade i ove vladajuće većine prvi puta u biti sada raspravljamo o radu HRT-a u ovom mandatu. Dakle, mi danas raspravljamo o 2016., '17. i '18. godini. Dakle, praktički za rad HRT u cijelom mandatu ove vladajuće većine. Mislim da to nije se nikada do sada dogodilo i u pravilu kada raspravljamo, raspravljamo sada na kraju ovog mandata. Druga stvar koju želim reći koliko i sam HRT brine o javnosti. Mislim da je ovo tema koja zanima sve naše hrvatske građane. U ovom trenutku dok mi raspravljamo o ovoj važnoj temi praktički raspravljamo o HRT na prenosu televizije nema ove rasprave. Dakle, na HRT-u sada možete pratiti surfersku ligu u Brazilu u ovom trenutku je to na HTV-u broj 4, ko da to zanima hrvatske građane puno više nego ono šta mi raspravljamo o radu matične kuće. Danas se često spominjalo i često kada je HRT u pitanju, u biti u fokusu ulazi ta nespretna TV pretplata. Ja nisam od onih zastupnika koji smatra da TV pretplatu treba ukinuti. Dakle, treba razgovarati o njezinoj visini, više sam za ovaj socijalni kriterij koji predlaže i moja stranka, dakle da po socijalnom ključu određujemo npr. kada su umirovljenici ili građani slabije materijalne mogućnosti, da to kreira koja će pretplata bit, ali kada čujemo evo, izjave glavnog urednika svih televizijskog programa da zakon dopušta da ona bude još i viša i da se diže za 16 kuna ta TV preplata, a s druge strane HTV hrvatskim građanima nudi ono što nudi, onda zbog toga dolazi u fokus rasprava o pretplati. Ja ću sad probat sumirat svoje razmišljanje i ovo što govorim. Dakle ne bi građani negodovali zbog te TV pretplate od 80 kuna da za protuuslugu dobiju kvalitetan program i to nije floskula, dakle prva stvar, reći ću sada primjer ove njemačke novinarke, danas je to spominjano. Dakle gospođa je radila dokumentarac o HRT-u gdje je da ja sad opet ne prepričavam šta sve unutra stoji, ali ono što mene čudi je, prva stvar da koliko tamo piše i koliko je to bilo rečeno, ona je vama na HTV-u poslala da želi tamo bit, da želi doć, bila je na vašoj televiziji, razgovarala je sa vašim novinarima koji su iznosili svoja svjedočanstva u kojim uvjetima i na koji način rade u HTV-u, da niko od uprave ili vodstva HTV-a toj ženi nije ni odgovorio na mail, nije s njom želio razgovarat, da kasnije kad su hrvatski mediji objavili tu emisiju koja je emitirana na radiju u Njemačkoj, vi niste uopće uzeli za shodno s HTV-a da uopće demantirate ili pokušate demantirati to što je žena tamo iznesla i šta su novinari s vaše televizije tamo govorili i svjedočili u kakvim uvjetima rade. To opet pokazuje kako vi funkcionirate na HTV-u. Druga stvar što građane boli, dakle evidentna je uređivačka politika kada su mediji u pitanju, dakle i ono što tamo govori žena u toj emisiji, da vaši novinari ne smiju postavljati Predsjednici pitanja, ministrima pitanja, da ne smiju otvarat teme koje oni smatraju, tu ne trebaš bit baš dobar ono čak ne ni moraš bit velik genij, dosta je pogledat Dnevnik HTV-a, onda iza toga ide ono RTL ili RTL ide prije pa Nova tv pa kad usporedite vijesti ili usporedite određene događaje, onda svako jasno vidi šta radite. Evo mi kad smo imali neke sukobe u SDP-u, svaki dan su bile po tri emisije na HTV-u, Studio 4, Otvoreno, sada u HDZ-u u toku dana pršte sukobi, vi to pratite kako pratite, ali dobro, to je isto vaš izbor i to vam diže gledanost ali ono što meni smeta, meni smeta način financiranja i poslovanja i kako vi radite. Dakle kad pričamo o odabiru nekakvih emisija, ja ću navesti jedan primjer kako radi HTV. Dakle, ima jedna emisija, zove se „Vrtlarica“ koja je jako popularna na vašoj televiziji i to su gospođa i suprug su radili kod vas, bili su zaposleni kod vas po mojim informacijama za jednu plaću koja je dugo godina bila takva kakva je, onda ste došli u nekakav razgovor, znači ljudi više nisu bili zadovoljni s plaćom koju imaju, pregovarali su se s vama da im dignete tu plaću, vi ste rekli da se to ne uklapa u vaše financijske okvire i onda su oni našli modalitet da im plaćate najam vrta i radilo se o nekakvih 1000 kuna mjesečno ako ja imam dobre informacije. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro, dobro ali su radili kod vas, bili su zaposleni kod vas, nastalo je zbog par tisuća kuna prekid ugovora, ljudi sada rade u svojoj produkciji tu emisiju i prodaju je HTV-u i to HTV košta puno, puno više nego što bi koštalo dok su bili kod vas. Druga stvar, odlaze vam imena eminentna vaša, u vašoj kući, s druge strane, za duplo veći honorar dovodite neke druge. Dakle, ne ulažete u te svoje kadrove. Druga stvar, ja ću spomenuti ovdje serijal „general“. Tko će odgovarat za taj promašaj epskih razmjera koji se dogodio? I tu ne mislim samo HTV koji je financirao te u ogromnom financijskom iznosu, nego mislim i na neka druga državna poduzeća, dakle HEP je financirao taj serijal, Pošta itd., a to je naišlo na kritike i publike i ljudi, kad ljudi gledaju to šta vi plaćate i koliki su milijunski iznosi i šta se sve vuče tamo oko toga, pa normalno da nisu zadovoljni sa TV pretplatom, normalno da to više ne žele plaćati. Druga stvar, imaju ljudi, ok može se neko zeznut, može neko krivo nešto izabrat, imate serijal „Predsjednik“ o Predsjedniku Tuđmanu koji je povodom 20 godišnjice se sada isto emitira kod vas, koji već dajete čovjeku koji je 4 puta kod vas radio nekakve emisije koje su se u kritikama i u svemu pokazale da nisu dobre. Dakle kad gledate serijal o Tuđmanu, pa ja svom o ćaći ne bi radio subjektivniji prilog da radim ja osobno seriju. Dakle čovjek je tamo, nema nijedne jedine mane, niste uopće uzeli objektivno, ne vi, nego onaj ko ga je radio, nije uzeo objektivno nekakve povjesničare, ajmo reć s centra, lijeve, nekakvu kritiku, da je izvukao nekakve kontraverze koje se tiču oko Predsjednika Tuđmana ali to je samo primjer jedne serije koja je rađena, koju vi onda financirate sa 300, 400 000 kuna i koju onda građani gledaju, gledaju, ljudi koji su živjeli u to doba i gledaju da to nije istina i nisu s time zadovoljni i znaju da moraju vama svaki mjesec plaćat 80 kuna da vi te stvari financirate iz toga. A imate nekakvo iskustvo o tome. Dakle, puno je tu tih problema, puno je način na koji vi funkcionirate kao televizija i gdje se rasipaju novci. Dakle, kako nitko ne postavlja pitanje financiranja serije „Novine“, „Crno-bijeli svijet“, to su te neke trajne vrijednosti s kojima je i publika zadovoljna. U biti šta vam želim reć? Kada je publika zadovoljna sa nekakvom serijom ili emisijom, onda nije pitanje ni financija, onda nitko neće vas pitat zašto ste to platili 7 ili 8 milijuna kuna iako je to serija koja će se prikazivati godinama kao što se nekad u nekim drugim okolnostima su se stvarale neke kulturne vrijednosti poput ne znam, „Malog mista“, „Velog mista“, „Prosjaka i sinova“, „Gruntovčana“, dakle nešto što je naša televizija radila, ok, danas je to drugi sustav, drukčije se radi ali kad stvarate takve vrijednosti koje se onda godinama ponavljaju i pokazivat će se za 5 li 10 ili 15 g., onda niko ne postavlja pitanje ni financiranja ni načina rada niti to ljude iritira ali kad napravite jednog „Generala“ na ovakav način koji je sada prikazan i vrlo vjerojatno više nikada neće biti prikazan na Hrvatskoj radioteleviziji jer sam čuo da je i vašu upravu tamo nakon 5-te epizode ste molili Boga da što prije to prođe da se ne sramotite toliko da to ne traje 10 tjedana, to je malo previše trajalo. Onda normalno da ljudi pitaju kamo idu naši novci. Zašto to plaćamo i tko to plaća? I što vi radite s time? Druga stvar, vidio sam tamo da plaćate nekakvih 320 petominutnih emisija godišnje za par tisuća kuna. Pa što vi na HTV-u od 2 tisuće djelatnika nemate ljude koji su sposobni napraviti petominutnu emisiju sa materijalom i ljudima koje imate tamo? Dakle, to su sve nekakvi oblici poslovanja koji pokazuju da se sa HTV-om dobro ne upravlja dakle, da ne bi bio sad samo na uređivačkoj politici koja je takva kakva je. Ali opet ova priča da nitko od vas nije demantirao i ovu gospođu iz njemačkog radija niti uzeo sebi sa shodno da to uopće prokomentira u javnosti to mi pokazuje da tamo stvari nisu dobre. Vidim da mi vrijeme ističe, tako da moram to privoditi kraju. Ali uglavnom mislim da ne radite dobar posao. Mislim da imate prostora, kadrova i ljudi da možete raditi puno, puno više. I mene od te uređivačke politike puno više brine ovaj financijski dio na što trošite novce, kako trošite i kakav odnos imate prema svojim zaposlenici, a to vjerujem brine i hrvatske građane i zbog toga negoduju kada je pretplata 80 kuna. Da je HTV-e na onoj razini na kojoj je bio nekada prije 20 godina, onda vjerujem da ni ovih 16 kuna poskupljenja sigurno ljudima ne bi bio problem.
Hvala lijepa. Imate dvije replike. Prva je replika gospodina Rakuža.
Kolega Đujiću ja se s vama slažem da bi bilo bolje da raspravljamo o Izvješću za 2019. već za ova tri izvješća za tri godine. Ja sam samo kazao kako na žalost to je bila praksa i ranijih godina i ranijih saziva, a činjenica je da smo 2018. raspravljali o Izvješću za 2015. Dakle u ovome mandatu jesmo raspravljali o jednom izvješću kao što sam kazao da je 2015. raspravljano izvješće za 2013., a 2016. o Izvješću za 2014. Ali sam se zainteresirao na sličan način kao i vi, pa sam vidio da to nije do Hrvatske radiotelevizije, da su oni redovito podnosili izvješća, a da su procedure dovodile do ovakvoj ishoda. Hvala lijepo.
Gospodin Đujić odgovor.
Kolega ja sam to i rekao. Nikada ovako nije bilo da mi u cijelom mandatu jedne vladajuće većine raspravljamo na kraju toga mandata. Dakle, 2015. nije mogla niti biti rasprava u Saboru jer su tada bili izbori i tada je bilo gotovo. I ja sam rekao da to nije do Hrvatske radiotelevizije. Ali vidite, ova vladajuća većina je postavila upravu hajmo to tako reći kroz nadzorni odbor i kroz sve. Dakle ova vladajuća većina sada ima upravu na Hrvatskoj radioteleviziji i ova vladajuća većina odlučuje kada ćemo raspravljati o radu te uprave o tome ja govorim. Dakle na kraju mandata ove vladajuće većine mi sada raspravljamo praktički tri godine rada mandata ove uprave na HTV-u. Ok krajem 2016. su imenovani, ali tek sada raspravljamo. Dakle, takav razmak nije se nikada dogodio to je poanta i to je kritika vladajućoj većini, ne gospodi sa HTV-a kada ćemo mi o tome raspravljati. Jer da smo o ovome raspravljali prije dvije godine možda ne bi radili greške koje su radili u 2018., a u 2019. ćemo tek vidjeti.
Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Đujić ja se vama čudim da se vi čudite jer ste počeli da se čudite. Pa ne trebate se čuditi. Mi smo u ovom sazivu Sabora već vidjeli različitih stvari i mene uopće ne čudi da je rasprava o HRT-u sada. Mogla se uopće ne desiti, jer vidite da vladajući zapravo rade točno ono što hoće. Oni nisu željeli da se raspravlja o HRT-u. Nisu željeli da mi pitamo što je sa pretplatom, što je sa programom, što je sa određenim projektima koji idu jer ne žele da javnost još jedanput to čuje. Prema tome, ništa nije bilo čudno. Uvijek je na čelu Odbora za informiranje onaj koji je vladajući i nije pustio dalje, HRT-e je pri tome uredno svoja izvješća poslao, nije pustio dalje. Nije pustio dalje ne slučajno, nego namjerno. Hvala.
Gospodin Đujić odgovor.
Ja se nekako čudim i uvijek sam nekakav optimista, pa onda mislim da će biti dobro. Ali evo sada ste me dobro podsjetili. Vidim tu kolega Marić tek kada je on došao na čelo odbora smo mi krenuli raspravljati o HRT-u. Ne znam da li da to povezujem s time, ili možda njegovi prethodnici nisu htjeli pustiti tu raspravu. Ali svakako kažem nije dobro da se ne raspravlja. A ista stvar evo sada kažem dakle u ovom trenutku na HTV-u 4 umjesto da matična kuća HTV-e pušta građanima da gledaju prijenos rasprave o njihovom radu, vi prenosite brazilsku surfersku ligu. Sada ja ne znam, hajmo napraviti anketu što ljude više zanima surfanje u Brazilu ili rad HRT-a jer vi ste neovisno ugovorima mogli reći to je interes naše kuće i pusti danas prijenos toga na HTV-u 4. Dakle, to je ono već zatvorenost ta, u biti najgore je to ponašanje radimo što hoćemo i nitko nam ništa ne može. A u biti ljude iritirate. Lako sada tu što govori nas 20, 30 zastupnika. Vi izađite na cestu i kojeg god čovjeka pitate svi su nezadovoljni radom HRT-a, a to ne bi trebalo biti tako jer imate preduvjete da budete najbolji u Hrvatskoj.
Vrijeme. Puno manje od 20. Gospodine Đujić, puno manje od 20 nas ima. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Kroz cijeli dan možda da. Idemo dalje sa raspravom. Sada je na redu gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepa. Da vas korigiram, ima nas točno 20. Kada evo prebrojite sve u sabornici [[Upadica Radin: I samnom?]] I sa vama da [[Upadica Radin: Koji ne mogu govoriti. Izvolite.]] Možete vi govoriti dovoljno. Ali dobro, pustimo sada to. Znači, u startu ću reći da ja sam uvjeren da ovakav servis nema nikakvog smisla. Znači milijardu i 200 milijuna kuna hrvatskih građana svake godine potrošimo na nešto što ne opravdava naša očekivanja. Lako je za mene. Lako je za gospodina Borića, Sladoljeva, gospođu Anku Mrak Taritaš, lako za nas. Ali građani koji nas gledaju u ovom trenutku vjerujte mi da napravite analizu istraživanja što bi bilo normalno da HRT-e radi od tih milijardu i 200 valjda može potrošiti 100.000 kuna za četiri istraživanja godišnja da vide šta misle građani oni koji plaćaju pristojbu o njihovom radu. Kada biste pitali te iste građane, kada bi napravili takvo istraživanje vidjeli bi porazne rezultate. Ljudi su nezadovoljni, nesretni vide da to nema smisla i da ih se jednostavno cijedi za malobrojnu kastu koja to sve skupa uživa. Sada neću govoriti o zaposlenicima tamo jer tamo sigurno među 3000 ljudi ima i vrlo kvalitetnih ljudi koji bi radili bolje, drugačije, kvalitetnije da im se to omogućava. Ono što želim ovdje posebno istaknuti su nekoliko slika jer slike najbolje ocrtavaju cjelokupnu situaciju na HRT-u. Imamo 48,5% programa informativnog programa znači skoro 50% svega što se vidi na HRT-u spada u informativni program i kada pogledate utjecaj tog informativnog programa i usporedite sa informativnim programom primjerice male kabelske televizije kao što je N1 ili utjecajem „Dnevnika“ RTL-a ili Nove TV ili RTL „Direkta“, da im sada malo napravim reklame, vidite da je to u totalnom neskladu. Znači milijardu i 200 kada podijelite na pola, ajmo reći da se pola novca potroši na to, 600, 700 milijuna kuna mi ulažemo u informativni program. Šta građani i kakvu građani informaciju dobijaju od tog informativnog programa? Slika 1, Advent zagrebački, intervju sa direktoricom turističke zajednice. Pa jeli normalno bilo gospodine Bačiću da ga tamo pita novinarka oko afera korupcijskih ili morate štititi vladajuću većinu? Jeli to normalno pitanje koje interesira sve građane RH? Nijedno pitanje u 10 minuta izlaganje gospođe Bienenfeld nijedno pitanje oko korupcije koja je mjesecima opterećivala javni prostor u RH. Slika 2, sučeljavanje Milanović-Grabar Kitarović, ne znam da li ste vi primijetili, ali ja sam primijetio da jedan kandidat ili kandidatkinja čitala sa papira odgovore na pitanja ili je vidovita bila ili je iz informativnog programa jedan kandidat imao povlašteni status. Cijela Hrvatska je to vidjela, svi su smijali tome, svi su vidjeli o čemu se to radi i svi su vidjeli da svojim novcem svaki mjesec od mirovina, malih plaća daju novac da se radi ta sprdačina od informativnog programa. I onda slika 3, ravnateljica ili kako se to već zove informativnog medijskog sadržaja, zagrljena sa Tomislavom Karamarkom sjedi prije 3 ili 4 godine u autobusu u stranačkoj kampanji HDZ-a. Nije bila glasnogovornica kampanje, provozao ju je vjerojatno gospodin Karamarko zajedno da vidi kako to izgleda kampanja, ali atmosfera je bila očito jako, jako dobra. I zato kažem, to nije javni servis, to je HDZ-ov servis. Građani RH plaćaju HDZ-ov i servis vlasti RH jer kako drukčije objasnit da kada imate aferu nad aferama advent da novinar ne pita nijedno pitanje. Kako drugačije objasniti da jedan kandidat u sučeljavanju na javnoj televiziji ima pitanja, a odgovore nema ni kada dobije pitanja, znači to je problem gospođe Grabar Kitarović što ona nije imala odgovore ni kada je već dobila pitanja unaprijed? Kako to objasniti građanima RH i kako im objasniti da plaćaju milijardu 200? I zato se ja zalažem da ne zbog toga što bi ja imao nešto protiv javnog servisa da je on uređen kao što je uređen BBC u Engleskoj ili neki drugi javni servisi u EU, ne bi imao ništa protiv da se plaća pristojba, može to biti korisno, ali ovako kontaminirano, ovako bez ikakvog smisla, apsolutno sam protiv toga da se plaća pristojba. I čak mi je groteskno čuti ovdje gospodina ravnatelja da kaže još bi mogla biti viša pristojba, kao budite sretni jer je 80 kuna, možemo mi to staviti i na 96. I onda još jedan urednik sa HRT-a ne mogu se sada sjetit točno kao da sam to čitao na portalima, kaže da bi čuda radili sa 96 kuna. Pa gledajte vi bi trebali čuda raditi sa 80 i sa 40 kuna jer ovi koji imaju gledaniji program od vas ne dobivaju ništa. Oni od reklama dobiju četvrtinu vašeg prihoda, a imaju gledaniji dnevnik imaju gledanije informativne emisije. N1 je preporodio informativni prostor, hvala Bogu na N1 jer bi inače, pitaj Boga da li bi građani dobivali sve te informacije, dal bi pratili ove sve afere koje imamo na dnevnoj bazi jer na HRT nit ide tko tko drži do sebe niti ga gleda tko ko drži do sebe. Tako da hvala Bogu na N1 još jednom ću reći i svaka im čast jer su oni napravili to da nam u biti informativni program HRT-a uopće ne treba, uopće nam ne treba. Navečer je pokriven informativni program sa RTL-om i Novom, jedina emisija koja možda još fali u prostoru informativnom je kontakt emisija i duel emisija kao što je „Otvoreno“, ali možda će netko od privatnih televizija i to napraviti u nekom skorijem periodu onda nam HRT više uopće neće biti potreban. I s čim se može pohvaliti HRT? Sa time koje su najveće, ja bih rekao, medijski prostor dobile situacije na HRT-u, prva kada su nasrnuli na svoje novinare, gospodina Zovka, gospođu Maju Sever i još čitav niz novinara i tužili svoje vlastite novinare za posao koji su kvalitetno napravili i druga kada su bili financijeri jedne serije koja je doživjela fijasko, radi se o „Generalu“ i filmu kojeg je vjerojatno i general Gotovina ga je sramota kad je to gledao. Mi smo platili odnosno porezni obveznici su platili s HRT-a 10 milijuna kuna i da ja dobijem ovdje odgovor od g. Bačića da je to bilo prije njega, pa ga se ne tiče, pa neko je to ugovorio, neko još je sudjelovao u procesima ugovaranja i nadzora i, i gledanja kako to sve skupa funkcionira u HRT-u. Tko odgovara za to? Tko odgovara za neuspješni projekt na HRT-u? Ima li ikakve odgovornosti? Ili ste se sveli na to da tražite odgovornost samo od onih koji kvalitetno rade svoj posao kao što ovi novinari koje sam maloprije naveo. I onda kad se stvori hajka na te novinare, kada ih javnost i drugi pokušaju zaštititi onda se u stilu ne znam dal da, da ovdje uvrijedim Kim Jong-una … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne, ne Kim Jong-una da uvrijedim, lidera Sjeverne Koreje … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne, neću, neću, neću, ali demokratskije bi on nastupio nego HRT koji se tamo posjeo njih 20 i napravili pres konferenciju da objasne kako se njih pritišće jadne, kako nemaju slobode itd. Gledajte, to je smiješno, vi ste g. Bačiću klasični produkt loše vlasti i kad ta loša vlast ode otići će i ovakva televizija, vjerujte mi. Radite što hoćete, radite program informativni za HDZ kako hoćete, ne zovite opozicionare uopće u emisije i dnevnike, birajte koje hoćete, jedne izbjegavajte, al vjerujte mi vrlo brzo će tome doći kraj. Hvala vam lijepo.
g. Đujić, replika.
Kolega Maras, ja se ne slažem da treba ukinut TV pretplatu, vi ste u jednoj svojoj raspravi rekli da ovoga ova televizija nema smisla i da ste protiv ukidanja TV pretplate, pristojbe, ja nisam, ja mislim da je HTV hrvatskoj potreban i da HTV ima one svoje vrijednosti odnosno trebao bi imat one svoje vrijednosti koje komercionalne televizije nemaju. Nažalost, informativni program ne, nije okosnica rada HTV-a, ne bi trebao bit, tu je i radio, tu su i neke druge emisije. Ali ja sam za mijenjanje televizije, mijenjanje tamo načina poslovanja, da ne govorim sad, neću ja određivat znači uredničke slobode, ali kad oni ono što bi trebali radit uz informativnu emisiju, dobro ste spomenuli „Generala“ naprave tako nešto onda ljudi, ljudi ovoga su s pravom ogorčeni i kritiziraju tu TV pretplatu, a kad bi program bio onakav kakav treba bit onda ne bi bio problem to platit, vi ste rekli gledaju nas ljudi sada, ne gledaju nas, recimo ljudi sada na HTV 4 gledaju reprizu „Studija 4“ od jutros [[Upadica: Vrijeme g. Đujiću]] to je vjerojatno zanimljivije nego ova naša rasprava i to je problem.
g. Maras odgovor.
Hvala lijepa, g. Đujiću, evo vi ste dali, dali ste u biti sliku kako se skriva rasprava od hrvatske javnosti. Znači, ako plaćaju milijardu i 200 godišnje, u 3.g. su platili 3 i 600 milijardi, pa zar nisu zaslužili da čuju raspravu šta se i na koji način uživo tamo dešavalo? Pa evo sad ste rekli upravo da je televizija sve sama o sebi rekla, znači ne žele prenosit ovo da građani RH ne čuju ono šta misle zastupnici o radu te televizije, pa to je sramota i skandal samo po sebi. Potrošili smo 3 i po milijarde, jednom u 3.g. dobijemo tu mogućnost uopće raspravljati o tome i na kraju televizija sama skriva od javnosti da čuju šta zastupnici misle o tome. Hvala lijepo.
Hvala i vama, izvolite.
Zastupnica Mrak-Taritaš zatražila je repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, vi ste u svojoj raspravi spominjali vidovitost na HRT-u, ja mislim da onaj koji je najvidovitiji je onaj vidoviti Milan, to, za to smo znali kad je riječ o vidovitosti i kad je o tome riječ o tom sučeljavanju ja moram priznati meni je bilo neugodno. Bilo mi je neugodno jer je bilo apsolutno jasno da jedan od kandidata je imao pitanja, da se je pripremio, kako se pripremio odnosno pripremila, to smo vidjeli iz, ali to je u principu nedopustivo, čak i ako se je tako odlučilo što je apsolutno krivo onda se moralo vodit računa da to barem gledatelji ne vide, a to su gledatelji vidjeli i zapravo umjesto da pomognete ste odmogli, to jednostavno je još jedan od pokazatelja kakav mi to javni servis televizije imamo. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Maras.
Hvala lijepo, ali ne samo što se javnosti tiče, nego javnost je to i platila, znači mi smo to platili da HRT napravi izrežirano predstavljanje koje kandidatkinja nije uspjela iskoristit, znači imaš prednosti, centriraju ti gđa. Čakarun Periša vjerojatno informaciju ti to ne znaš iskoristiti, znači to je cijela RH vidjela, na kraju se to obilo o glavu, ali ništa se ne dešava, znači to šta je cijela RH to vidjela, šta su svi uvjereni u to, šta je to analizom emisije možete pogledat i vidjet da je to istina, jel se desila kakva promjena na informativnom programu? Nije zato kaj g. Bačić radi isto ono što mu HDZ kaže, pa nije čovjek došo tamo da radi posao radi javnosti nego radi HDZ-a i to se neće promijeniti dok ne promijenimo cijeli sustav na HRT-u. Hvala lijepo.
Zastupnik Culej zatražio je repliku.
Kolega Maras, meni je jasno da djeci partije jako smeta film „General“ jer oni su ipak navikli na srbopartizanske uratke koji se uporno ponavljaju na HTV gdje već i naša djeca polako uče Mirka i Slavka koji su vama bili uzor, a ja sam inače najviše volio Batu Živoinovića. A rekao, srećom pa je otišao pa ga više ne mogu gledati. Reko, smeta vam „General“. Nisu vam smetala sredstva koja su bila namijenjena, isplaćena za razno-razne srbo-partizanske uratke u Hrvatskoj u prošlo vrijeme, a ni u ovo naše vrijeme. Ja se sjećam jednoga nekog Ličine što je dobio 3 i pol milijuna kuna. To nikome nije smetalo. Nisu smetali filmovi koji blate Domovinski rat, ali smeta jedan „General“. Ne bi vam smetali možda filmovi o vašim precima da ih prikažemo u pravome svjetlu, a ne na način Mirka, Slavka i Bata … [[ne razumije se]]
Hvala. Isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Vi niste razumjeli uopće što sam ja govorio, ali to nije prvi puta. Vjerojatno ni posljednji. Znači tako da s te strane imam razumijevanja za vas. Gospodine Culej, ja bih čak pretpostavio da se tu radi o zavjeri jer je gospodin Vrdoljak režiser „Generala“ napravio jedan prekrasan film koji se zove „U gori raste zelen bor“ partizanski. Zbog čega je gospodin Vrdoljak napravio super partizanski film, a katastrofalan film o Domovinskom ratu meni je to sumnjivo. Meni je to sumnjivo. Znači do ovoga trenutka o tome nisam razmišljao, umjesto da napravi super film o Domovinskom ratu, a loš partizanski Vrdoljak, ne. Ja bih se na vašem mjestu to zapitao gospodine Culej. Da li je tu možda neka zavjera u pitanju ili sabotaža. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Mrak Taritaš javila se za pojedinačnu raspravu o ovoj temi. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ravnatelju HRT-a, kolegice i kolega. Dakle, imamo u raspravi to su već svi rekli izvješće za jedan duži period i dobro je da ga imamo. Kada raspravljamo o HRT-u tada i o bilo kakvoj dakle instituciji mora se raspravljati o prostoru, ljudima i programima. Ja ću svoju raspravu početi pozitivno. Dakle, postoji na HRT-u nešto što sam ja otkrila ove godine i što se mene tiče je vrhunski a to je Voice. Imala sam priliku u subotu biti na snimanju Voica dakle kada je išlo u živo i ostala sam ugodno iznenađena tehnikom, ljudima, načinom na koji je to rađeno. Ja sam, to je rađeno na izuzetno profesionalnoj razini i tu pokaže HRT-e da može. Kad hoće može, a kad neće neće. Dakle, ako to se radi tako dobro ne vidim razloga da se ne radi i sve drugo. Ja sam od onih koji misli da država mora imati javnu televiziju i mislim da ta javna televizija ne treba biti financirana kroz pretplatu građana, nego da ona može biti financirana i na neki drugi način. I mislim da je uloga javne televizije ono što komercijalne televizije ne mogu. Neke programe koje komercijalne televizije ne mogu imati to su prvenstveno dječji programi, to su dokumentarni programi, to su obrazovni programi i mislim da je to nešto o čemu trebamo voditi računa i da je to nešto što trebamo razvijati. No, ono što imamo priliku vidjeti u stvarnosti nije tome baš tako. Naravno da mi koji se bavimo politikom uvijek smo više fokusirani na informativni program. Taj informativni program mora biti objektivan. Ja sam isto imala priliku, bila sam doma i nešto me je zanimalo jer se nešto naravno kao što se uvijek kod nas dešava dešava, nisam uspjela naši niti na jednoj televiziji i okrenula sam HRT-e 4 i u tom trenutku je na HRT-e 4 bio prikaz načina na koji zapravo ljudi kraljice Elizabete popisuju labudove, bijeli su bili istina Bog u pitanju nisam vidjela niti jednog crnog na svim vodenim tokovima u Velikoj Britaniji. Budući da i za jedno mjesec dana je to bilo pitanje ako se ne varam na milijunašu, ja sam pitanje znala jer sam to vidjela. Dakle, HRT-e 4 bi trebao biti informativni program. Trebate ga, ja mislim da mi svi zajedno dajemo dovoljno materijala da ga možete puniti i da može biti. Ja ću se ovdje osvrnuti na nekoliko stvari. Prva stvar nešto što će ostati upamćena HRT-e je jedan dnevnik koji je krenuo na sljedeći način – najlošiji rejting ima Zoran Milanović i bio je njegov postotak tog lošeg rejtinga i bila je i grafika. Dakle, to je bilo prije nekoliko godina, a onda je osoba koja je vodila taj dnevnik rekla: „Ali lošiji rejting od njega ima Tomislav Karamarko.“. Mislim da će to biti upamćeno u analima kako to izgleda kada je javna televizija navijačka. Ima još jedna, dakle tu se cijelo vrijeme vrti oko „Generala“, ja neću spominjati to ali spomenut ću jednu seriju odnosno jednu dokumentarnu išlo je u 4 nastavka liječnici u politici. I sada ja sam, to je išlo ponedjeljkom, ja sam pogledala drugi bili su liječnici koji su svi bili u HDZ-u dakle od početka i dosta o njima i između ostalog pogledam odjavnu špicu i u odjavnoj špici vidim svoje ime i prezime i mislim netko se zabunio. Nema šanse, nisam mogla ništa govoriti. Ovdje je bio i treći nastavak koji nisam gledala, onda sam i četvrti nastavak u kojem je bio jedan od kolega koji nije bio iz HDZ-a i onda sam si mislila zašto se ja tu nalazim i sjetila sam se zašto. Dakle, ja sam jedan dugi, dugi razgovor vodila na tu temu i davala nekakvo svoje mišljenje što o tom kolegi mislim ili ne mislim. On je bio naravno sa strane u ovom trenutku u opoziciji kada sam to davala bio je vladajući i njega uopće nije bilo u tom serijalu. Ja sada njega nazovem i kažem – što se desilo, ja sam mislila da se netko zabunio kada je moje ime bilo da sam sudjelovala. On kaže – čuj, desila se promjena vlasti. Sada je tu u četiri nastavka bila napravljena, sve su bili HDZ-ovci, bilo je možda dvoje koji nisu bili samo da pokaže da ima. I ja sam isto nazvao i rekao zašto me nema jer i kod mene doma se snimalo i na nekakvom imanju i sve ostalo i onda mi je bilo rečeno, uređivačka politika. A znate kako mi znamo da idu promjene? Po uređivačkoj politici HRT-a. Dakle u trenutku kada se sve zajedno malo uskomeša kako ste mogli procijeniti da vezano uz predsjedniče izbore bi se moglo desiti da onako ona samouvjerenost i bahatost da će predsjednica biti drugi mandat da tome neće biti tako. Odjedanput ste vidjeli neke druge kandidate na HRT-u. Ja sam se našalila jednom prilikom i rekla sam postoje neki kolege koji su u politici koji mogu doći na HRT u „Dnevnik“ samo ako umru pa će onda objaviti taj i taj je umro. Naravno to je bila šala, to nikom ne želim, ali to je tako. Vi i sada kada malo pogledate „Dnevnik“ ipak tu vidite i neke druge i neki drugi nešto komentiraju ili nekim informativnim. Mi po vama vidimo po HRT-u vidimo nisu više stolice baš tako jako čvrste i tu bi se nešto moglo promijeniti, a to je krivo. Javna televizija bi trebala biti objektivna. Ja apsolutno sam svjesna toga da uvijek imam nekakvih neko ima simpatije prema nekom neke veće, neko ima manje, neki od novinara u neke emisije radije zovu, neke s kim nekako pristojnije komuniciraju, pa da kada sam već imala tu prispodobu ili kako se zove vezano uz pogreb, svi kad umremo dobijemo termin. Neko dobije nekad malo bolji nekad malo lošiji, ali svi ga dobijemo. Dakle ono što je smisao javne televizije da imate mogućnost da budete maksimalno objektivni, da čujete i jednu i drugu stranu. Najgore je kada se čuje jedna strana, a druga ne. Ali obzirom da sad su tamo nešto malo vidimo da su nekakve male promjene, očito je to sve zajedno moguće. I vratit ću se do onog što jednu kuću čini dobrom kućom, dakle što bi HRT moglo učiniti dobrom kućom su ljudi. Znate, vi možete imati savršen prostor, ja se našalim uvijek kad idem tamo, a desi se da idem, ja sam prostorni planer i arhitekta ali već drugi ili treći put kada sam bila na HRT-u ostavila sam svaku nadu da mogu istim putem doći do istog mjesta, ali to niste krivi vi nego vaši projektanti ili da krenete farbati hodnika nekom drugom bojom, ali to je stvarno šala, čine ljudi. Dobri, kvalitetni ljudi mogu napraviti dobre stvari, a ako oni nisu dobri i kvalitetni neće napraviti dobre stvari. Dakle vi možete imati i veće pretplate i ja sam od onih koja se zalaže da nema pretplate nego da se financira na drugi način, možete imati i odličnu tehniku bez ljudi to neće napraviti. Vaša slika HRT-a je između ostalog vaši sudski procesi s vašim djelatnicima, to je slika koja je ružna slika, to je slika koja ružno govori o cijeloj toj instituciji i cijeloj toj kući. Dakle vi krećete u sudske procese sa svojim djelatnicima i umjesto da to probate kada ste već i krenuli to nekako napraviti najpristojnije, niste se odlučili za to i to je ono što govori loše o vama. Dakle, da zaključim, javna televizija bi trebala biti maksimalno objektivna. Sliku koliko je maksimalno objektivna ja sam rekla ono što je meni ostalo što će biti upisano na anale tko ima negativno, a koji još neaktivniji od njega, ali i procesi koji su vas okarakterizirali to jednostavno nije dobro. Za vas bi bilo neusporedivo bolje da smo mi imali priliku možda raspravljati o izvješćima nekima ranije, ali kao što sam već rekla u jednoj replici, nije to vaš krimen, vi ste dali na vrijeme, a neko je odlučio to držati u ladici. I sve dok nije došao novi predsjednik odbora, to bi bilo u ladici. Ja sam nekako kako stvari stoje uvjerena da bi to i ostavilo u povijest za neki drugi saziv Sabora, ali dobro da nije u povijesti i dobro da imamo priliku raspravljati i reći svoje stavove. Hvala lijepo.
Hvala. Za repliku se javio zastupnik Đujić. Izvolite.
Kolegice, vi ste rekli, HTV kad hoće može, kada neće onda neće i to je točno, samo nažalost oni neće, neće cijelo vrijeme i to je problem zato su i ljudi nezadovoljni, lako za nas. Dakle oni imaju najbolju opremu, imaju najbolje novinare, najstručniji kadar tamo na HTV-u i to je neosporno, to svako ko se susretao i ko gostuje malo po televizijama uz svo dužno štovanje ovim privatnima i tamo je ipak jedan malo drukčiji i nivo i ozbiljnost, samo ti ljudi ne rade. Ne da ne rade zato što su lijeni ili ne znaju nego očito neko ograničava njihov rad, očito nekakva uprava vodi nekakvu politiku tamo koju ne bi trebala voditi, ne mislim politiku kao politiku nego politiku radnu. I u biti oni neće i proizvode loš program, proizvode loš informativni program i sve ostalo i zato su ljudi ogorčeni i taj problem traje godinama. I ljudi ne žele plaćat 80 kuna za nešto što ne vrijedi te novce, ne vrijedi te novce.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đujić točno je tako. Dakle, ljudi su ogorčeni i pitaju što plaćamo zato što kad je riječ o informativnom programu, dakle kreće dakle u 6 su vijesti na N1, pa u pola 7 na RTL-u, pa u 7 HRT, pa u 7,15 Nova. Kada gledate uopće gledanost vi vidite da ljudi vrlo često prebacuju odmah sa RTL-a na Novu, na HRT-u se zadrži vrlo malo i to bi se, dakle vi radite istraživanja kao što svi rade istraživanja i vi radite istraživanja gledanosti, istraživanje gledanosti vašeg informativnog programa i oni pokazuju gdje jeste. I oni koji vode informativni program bi se trebao za to zabrinut i reć ljudi moji radimo nešto krivo. Ne može biti krivi termin, termin nikad nije kriv, dakle radimo nešto krivo. Što radimo krivo? Zašto ljudi nas preskaču kad je ili čekaju RTL „Direkt“ u 10,15 navečer pa da vidi sve [[Upadica Petrov: Hvala.]] To je da se urednik zabrine.
Hvala, isteklo je, isteklo je vrijeme. Hvala. Za pojedinačnu raspravu, prijavio se zastupnik Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, pozdravljam predstavnike HRT-a. Budući da ova tema ima svoje prapovijesno i povijesno razdoblje, prateći ovaj kontinuitet izvješća koje je danas pred nama, ja ću se isto potruditi da toj temi ne dajem veliki značaj jer tema nije značajna nego samo da istaknem nekoliko stvari koje u kontekstu kao što sam rekao, beznačajne teme, ni ti naglasci ne mogu biti značajni. O čemu se radi? HRT se često potpuno bez ikakvog opravdanja optužuje da provodi cenzuru. HRT to ne provodi. Nažalost ne provodi. Zbog čega? Zbog toga što cenzura nastaje kao napor onih ljudi koji se bore za nekakav spoznajni sadržaj. Cenzori su oni koji režu neke sadržaje a ono što nisu odrezali i ono što puštaju u javnost, ima smisla. Cenzura radi ipak na način da nudi nekakav smisao. HRT to ne čini, ona čini ono što se u literaturi senssurom, umjesto „c“ imamo dva „s“. Ona u javni prostoru, u ono što bi trebalo biti prisutno sa javnim umom i s nekakvim spoznajnim sadržajima, ona unosi jedan sadržaj koji je potpuno lišen smisla, to je senssura, ona oduzima smisao. Ona daje banalne sadržaje, sadržaje kojeg uveseljavaju. To je nešto što odgovara, opet u literaturi ovom postmodernom svijetu, svijetu u kojem vlada postisitina. Ako promatramo glavne ili udarne termine i emisije koje bi trebale biti političko-informativnog sadržaja, onda ćemo vidjeti da su tu gosti uglavnom oni koji zastupaju postistinu a to su političari koji se bore s vlastitom poviješću ili poviješću vlastite stranke ili poviješću vlastite političke opcije, nešto su napravili pa onda u mediju koji promovira senssuru ili lišenost smisla, sad udarnim terminima imaju priliku to promijeniti i tvrditi da to nisu napravili, oni su redoviti gosti u večernjim informativnim emisijama odnosno u večernjim emisijama u kojima se demonstrira senssura ili odsustvo smisla. Kažem da je na djelu cenzura, ja bih bio zadovoljan. Budući da se radi o senssuri, o besmislenom sadržaju je teško uopće doći u ikakav odnos i o besmislenom sadržaju je uopće gotovo nepotrebno govoriti. Međutim bilo bi s moje strane nekorektno kad ne bih istaknuo i nešto pozitivno na HRT-u a pozitivan program je onaj koji stoji i onaj koji se izvodi pod nazivom „Studio 4“. E tu se događa jedan slobodan teritorij, slobodan prostor i mogućnost da se čuju sadržaji koji nisu usmjereni prema besmislenosti. Ako HRT želi otići u totalitarni ili onaj sustav koji provodi cenzuru, onda treba ukinuti „Studio 4“. Ako HRT želi napustiti senssuru, onda metodologiju rada koja postoji u „Studiju 4“, treba proširiti na čitav cjelokupan program HRT-a. Zasad se radi o besmislenom sadržaju, besmislenoj instituciji koja ima ove elemente postistine, koja ima elemente postdemokracije jer putem medijskih sadržaja, hrvatskim građanima nudi besmisao, besmislenu zbilju i aktere političke koji promoviraju postistinu. Tako da o HRT-u i ovom izvješću o kojem mi danas raspravljamo, možemo raspravljati ili tražeći elemente cenzure a to se radi isključivo u kadroviranju jer za vrijeme ideologija vodi se računa o tome tko će upravljati nekakvim institucijama i da to budu ljudi koji odgovaraju nekakvoj stranci. Na HRT-u svakako da ima tih elemenata kad se radi o upravljačkim strukturama, da postoje i da HRT-om upravljaju oni koji odgovaraju stranačkim interesima ali s druge strane, program je na razini senssure pa taj besmisleni program treba prepustiti besmislenosti i dobro je što HRT ovo sad ne prenosi, zato što bi u ovom prenošenju bi se susrela sa onim što ona jest a to je nepotrebna stvarnost koja promovira političku postistinu i vlastitu suvišnost postojanja. Zahvaljujem.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, tražim u ime Kluba zastupnika SDP-a stanku u trajanju od 10 minuta da se konzultiramo oko jedne vrlo važne stvari a to je da evo već desetak rasprava ovdje imamo, kritike su nevjerojatne i argumentirane a sa druge strane, predstavnici HRT-a šute, ne govore ništa, mogu se javiti, mogu komentirati ali ne žele. Znači s jedne strane ili prihvaćaju to šta govorimo kao istinu i jednostavno odbrojavaju vrijeme da ovo završi pa da oni nastave 3 g. ili koliko će do slijedećeg puta kad se vidimo ovdje proteći vremena, raditi svoje što su naumili ili jednostavno ne doživljavaju ovaj Sabor i zastupnike kao nekoga kome bi trebali polagati račune. A trebali bi doživljavati s obzirom da se ovdje radi o osobama koje smo mi imenovali, znači imenovalo ih je preko određenih tijela, direktno Hrvatski sabor. Znači, možda ne direktno, ali osobe koje su birale njih smo birali mi. I sa te strane nevjerojatno je i nedopustivo je da kolege s HRT-a niti „a“ nisu rekle nakon desetak rasprave koje su sve redom bile kritične, obično ljudi zapišu nešto, sugeriraju im kolege, odgovore nešto ali ovdje na sve, na čitav niz kritika, ništa se nije desilo, znači evo desetak rasprava je prošlo, komentara nema nikakvih. Znači još jednom da kažem, ili se radi o totalnoj ignoranciji i prihvaćanju istine koju ovdje govorimo ili se radi o nepoštivanju institucije odnosno one institucije koju bi HRT i uprava HRT-a trebala odgovarati i zbog toga se moramo malo oko toga konzultirati. Hvala vam lijepa.
Želi li još netko od saborskih zastupnika u ime njihovoga kluba zatražiti stanku? Znači nećete se konzultirati. Odobravam stanku, nastavljamo u 14 i 40. [[STANKA U 14,26 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,41 SATI]] Nastavljamo s radom, zastupnik Borić javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ravnatelju HRT-a, uvažena gospođo također. Pa želim nešto reći nakon jučerašnjeg dana, inače nam se to dešavalo u saboru da bi nakon izvješća državnog odvjetnika došao i HRT na red, pa su tu uvijek zanimljive rasprave, tako da smo jučer čuli od kolega iz SDP-a da je državni odvjetnik lijen kao i sustav, da ništa ne rade, uz sve brojke i izvještaje koje su podnijeli, koje se mjere u stotinama tisuća predmeta, tako ste čuli i danas da vaš rad u stvari nije dobar, da katedrala hrvatskog duha kako su je neki nazvali ne stoji dobro tj. da je cenzura na djelu i da jednostavno treba nešto mijenjati jer one su u nekakvom naletu na vlast, pa bi kako vidimo ovdje, kaže nema dvojbe bez RTV pristojbe, oni tu televiziju izgleda prikopčali na državni proračun i podredili politici s obzirom da im ovako izgleda je previše vezana uz politiku dok građani plaćaju RTV pristojbu, ja vidim tu poruku na taj način, vjerojatno se i HSS s time slaže kao njihov koalicijski partner nema ništa protiv jer kažem, slušajući te rasprave zaista se čovjek nekada pita da li je ukus pojedinog političara taj moment koji treba ocjenjivati da li neki sustav, servis informativni ili u bilo kojem drugom dijelu što HRT jest po svim područjima od sporta, kulture, religije, pa nadalje, treba ovisiti o ukusu Gordana Marasa koji sjedi ispred televizora, pa mu se nešto ne sviđa, a onda hvali komercijalne televizije koje imaju jednu informativnu emisiju, one su super, sve ostalo neću govorit što ima na tim televizijama jer nije u redu da ocjenjujem ja bilo koga u tom dijelu jer mislim da se svatko trudi napraviti najbolje što može u okviru onoga što mu stoji na raspolaganju, a da može bolje uvijek, uvijek može, to je staro i poznato. Tako da priča o cenzuri je malo smiješna pogotovo kad dolazi s one strane jer se ja sjećam vremena, jer sam bio ovdje u oporbi od 2011. do 2015., prvi potez koji je napravio SDP tada, najprije je smijenio ravnatelja na način da su mijenjali zakon, izabrali ga kako su htjeli g. Radmana, a onda kad je on zasjeo odmah su ukinute sve informativne emisije koje su do tad imale određenu vrijednost kao što je „Otvoreno“ jer se nije htjelo sukobljavati politike, ministri su išli jedan na jedan u svaki Dnevnik i informativnu emisiju, oporbenog političara niste mogli 2.g. vidjeti nigdje, eventualno je tada predsjednik HDZ-a tadašnji Tomislav Karamarko mogao dobit neki 5 minuta mjesečno. Ja osobno tada možda sam bio jedanput i to na kraju kad je mandat već završio tada na televiziji, g. Maras je bio svaki dan tamo, svaki dan, ništa mu nije smetalo, sa ovakvom pričom su krenuli 2010. u kampanju tj. 2011. također su kroz Plan 21 najavili da će ukinut RTV pristojbu. Nažalost, ponavljaju istu stvar i ljudi vjeruju u to i oni zaista misle da to može ostvarit na takav način s politikama dok ne sjednemo, kad sjednemo platite RTV pristojbu svi molim, još su je podigli tada, ali dobro, svatko ima pravo glumiti da je zaboravio nešto ili tražiti potporu za neke svoje politike, ali ovo zaista, ako je ovo stav SDP-a ja bi volio da ga stvarno glasno izgovore svi, taj njihov predsjednik, da znamo o čemu govorimo, hoćemo li politiku ili HRT vezati na državni proračun ili ćemo zaključati taj servis sa tisućama zaposlenih i sa svime što on nudi jer to je takva poruka, milijardu i 200 milijuna kuna od RTV pristojbe nije lako nadoknaditi, tako da morat ćemo to raščistiti u nekom vremenu iza nas jer njima to sve zaista izgleda najprije loše kako sam ja to čuo, smiješno, 4. HRT kanala, 3. radijska, 3. ovaj nacionalna radijska, po 8 regionalnih itd., ako njih nema na tim kanalima onda to ne valja ništa, a ja gledam, gledam ovu gospođu koje također nema ovdje, pa ona je svaku večer na toj televiziji, ne znam čime zasluži, koje su to njihove politike koje takve političare svaki dan trebaju servirati građanima sa nekim stavovima koji nema veze s ničim, to ja zamjeram HRT-u, da su isti ljudi, isti političari, gđa. Mrak, Maras i ta ekipa, čemu svaku večer u Dnevniku slušat njihove izjave. To naši birači, naši građani nama spočitavaju, što vi radite na taj način da bi slušali ovdje da je to politička televizija, gdje nema nas gotovo. U svakoj emisiji koju ja gledam uvijek su barem dva iz vladajuće, a nekakve ovaj koalicije i dva iz oporbe, jer šta ja znam MOST je na televiziji kao doma, barem što ja vidim. Oćemo slušat kritike? Pa možemo, al budimo realni, budimo realni jer ako ćemo svest rad jednog takvog servisa sa tisućama zaposlenih na dojam političara koji želi svaki dan gledati svoju glavu ili svoje misli na toj televiziji onda nikada neće bit dobra televizija, nikada, uvijek će se nać jedan koji neće bit, ja imam ovdje stotine kolega koji nikad nisu na televiziji, što će oni jadni reć, ništa, što da kažu, ne valja ništa, a svi gledamo, barem ja, evo ja gledam puno televiziju, imam vremena nekada, pogotovo vikendom, pa šta to ne valja od tih emisija. Ja ne znam da li neke druge televizije imaju tako super produkcije koje mogu zainteresirati jednu od širi skup ljudi ili populacije košto to rade emisije koje ima HRT, subotom, nedjeljom, ne znam čuli smo taj „Voice“, pa onda „A Stranu“, pa imamo ne znam u tom zabavnom dijelu, pa smo čuli, imamo nedjeljom ne znam te „Plodove zemlje“, „More“ koji se gledaju, imate „Nedjeljom u 2“ itd., imate „Otvoreno“ koje se gleda bez obzira što mi govorili. Ne, sve procjenjujemo kroz informativni servis, nije dobar, ne prati ne znam što imaju svi ostali. Gledajući 3 dnevnika za redom svaki dan gotovo sve televizije imaju gotovo iste vijesti, pa i ne mogu bit drugačije, tu i tamo se razlikuju u načinu prezentacije i sada svi su drugi dobri, ali ovo što plaćamo e to ne valja, to bi trebao biti besplatan program, u redu. Ali što s time postižemo? Da li smo bili zadovoljni ne znam 2018., kad govorimo o 2018.g. s prijenosima sa svjetskog prvenstva, vjerojatno jesmo iako ja mislim da sporta možda i nema previše na televiziji, ali ono što je važno očito da je vrijeme učinilo svoje da te ajmo reći ti paketi koji prate znači ovaj te Internet televizije jednostavno su učinili svoje. Danas želite gledati 20 sportskih kanala, plaćate. Da li HRT treba omogućiti i možda više sporta? Evo na njima je da sami …/nerazumljivo/… mislim da ono što se da pratiti kao što je sada ne znam skijanje ili neki drugi sportovi u nekim važnijim momentima da to HRT radi. Da li smo ligu prvaka trebali gledati dva dana umjesto jedan da možda je i to neki propust, nešto košta vjerojatno sigurno, ali kažem ima svega što bi mi mogli nabrojati da ne valja, ali generalno nisam se uvjerio baš da na tim drugim televizijama od 8 navečer ne znam što se ima za gledati osim ima koji se svojim shemama, pa onda gledate ne znam tursku sapunicu pa ih gledate ne znam godinu dana i idu uredno u toliko sati i ljudi se naviknu i to je njima ok. Ali podcjenjivati produkciju kao što to rade s druge strane pa su se okomili i na neke serijale koji sada, naravno oni hoće gledati neke svoje filmove koji su njima dobri. Čuli smo što je njima ok. Crno-bijeli svijet, vrijeme socijalizma i kako nam je bilo lijepo u tom vremenu. U redu, možemo se mi s time slagati, možda meni to nije bilo baš najbolje, ali o ukusima se govori uvijek da se o tome ne raspravlja, a mi smo danas slušali ukusi, ukusi oporbe koji su HRT proglasili cenzurom. A svaki dan sjede u radijskim emisijama, u svim informativnim emisijama dok u njihovo vrijeme kad su oni vodili brigu o tom servisu nije oporba mogla doći blizu tog servisa. To znamo ja i kolega Šuker koji je bio ovdje itd., niste mogli doći blizu. I tu imamo primjedbe od građana zašto stalni isti zastupnici daju nekakve izjave, tu ne iz sabora, ne možeš otvoriti televiziju da ih ne vidiš. I pitaš ih koji je to kapacitet da sve toliko najbolje znaš da si svaki dan samo ti tamo, ali dobro. Kažem ja osobno vidim da tu imamo problema i mi i oni, uglavnom kad se sprema ta predizborna godina uvijek je napad na televiziju i prijetnje ukidanjem rtv pristojbe s time da ćemo istjerat tu priču da li su oni za ukidanje i vezivanje na proračun ili su za to pristojba opstane možda u ne znam kakvom obliku, a da se sustav održava kako je sada, a vidimo da je pozitivan. Nakon dugo vremena pozitivno i to ne valja, ni tone valja ako ste primijetili jer kada je bilo njihovo vrijeme nije bilo briga tadašnjeg ravnatelja koliko se troši u njegovom uredu. To je bilo ok, čak je dobio i mogućnost da sam odredi koliko mu treba, ako se ja dobro sjećam, to je bilo nekih 10-tak miliona kuna na raspolaganju. Ne znam da li sam dobro rekao. Tako da moglo se onda lijepo kontrolirali, politiku, političku situaciju, što će izaći. Ova glava od Marasa ona se vrtila jedno dva mjeseca s onom, ako se sjećate zavrti idejicu nekakvu. On je sam sebe plaćao u predizbornoj kampanji sa projektima ministarstva. Svaku večer sam ga gledao, ok, imaš se pravo oglašavati. Nažalost nema ga ovdje da odgovori. To je jednostavno bila zlouporaba javnih sredstava u vlastite promocije. I to smo gledali. Nažalost nadam se da toga neće biti i ja osobno podržavam ova izvješća, naravno da uvijek može biti bolje pa kad se govori i o HRT-u.
Zastupnik Lenart zatražio je repliku, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Borić ja znam da vas boli u HDZ-u što ne možete uređivati stavove HSS i ono na koji način HSS raspravlja. Hrvatska seljačka stranka u ovom saboru raspravlja vrlo jasno i argumentirano artikulira stavove HSS-a, niti HDZ-a, niti SDP-a. I dok je ova ekipa u HSS-u na vlasti koja vodi HSS imat ćemo svoj stav i nećete nam određivati što ćemo pričati niti vi, niti bilo tko drugi. Težnje i nastojanja HDZ-a da to promjeni su pucanj u prazno i meni je žao što vas to toliko boli, ali mislim da imate vi više problema sa raskolom u HDZ-u i pametnije vam je da se bavite sa time nego sa stavovima HSS-a. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Lenart ja nisam bez veze rekao zašto i HSS podržava to jer je vaš upravo čelnik rekao da je rtv pristojba harač koji treba ukinuti. Ako se vi s time ne slažete onda ćete to izgovorit, ako se slažete, a vidim da se slažete onda ćete reći da je to u stvari pokušaj politike da taj javni servis veže na državni proračun, a onda ste tek u priči da vidimo kako će to završiti. Jer ako ova politika znači i ova Vlada politički djeluje na uređivanje HRT-a što bi se onda zvalo kada bi HSS i SDP koji sebe već vide na vlasti iako ne znam iz kojih razloga, sutra to vezali čisto na državni proračun. Što bi to onda bilo kad ovih 10-tak miliona kuna koliko se dobiva ja mislim iz državnog proračuna je razlog zašto bi se politički moglo ocjenjivati ovaj utjecaj nekoga na javni servis. Ja se s time ne slažem. Da li je ova rtv pristojba u ovom iznosu dovoljna, slaba, prevelika, mala itd. o tome se da raspravljati, ali o ovim politikama ćemo raščistit.
Hvala. Zastupnik Šuker zatražio je repliku.
Hvala lijepa. Kolega Boriću vrlo interesantno je postoji Zakon o HRT-u i tamo postoji jedan odredba gdje vlada i HRT potpisuju nekakav ugovor za nekakve novce, za nekakva prava i danas raspravljamo o poslovanju HRT-a. Dakle, mi trebamo raspraviti o onome što smo mi donijeli u ovom saboru, da li za novce za koje smo mi dali pravo HRT-u da naplati od hrvatskih građana, da li HRT te novce racionalno, korektno koristio i da li je isporučio ono što temeljem onog ugovora što je Vlada RH sa HRT-om potpisala, da li je isporučio to što je trebao isporučiti. Da smo mi raspravljali na takav način mi bi vjerojatno glavnom ravnatelju HRT-a danas poslali određene poruke, da s nečim nismo zadovoljni ili da jesmo zadovoljni, poslali bi poruke i Vladi RH da u slijedećem ugovoru treba izmijeniti neke stvari. Međutim, mi nažalost danas nitko nije spomenuo tu odredbu ugovora o HRT-u. To najviše govori o onima koji su govorili danas cijeli dan.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Zato i kažem kolega, nema tu da se čita što piše uopće u ovom, mi smo došli ocjenjivati emisije, čuli ste, meni se sviđa ova, meni se sviđa ova, ova mi se ne sviđa itd. ne znam gospodin Petrov nije ništa ocijenio njemu je valjda sve ok. Tako da smo sveli tu priču na, znači o poslovanju HRT-a gdje imate more nekakvih financijskih i svih ostalih strukturiranih podataka na to kome se koja emisija sviđa ili ne sviđa i da li je informativan program odličan, slab ili nikakav u odnosu na neku konkurenciju čak ispada da i neke lokalne televizije sa svojim programima izgledaju puno bolje nego HRT, a to nije istina. Gledajući … ali ako kolega Đujić misli da mu ne valja nek mu ne valja, vjerojatno vodi svoju politiku samo će morati objasniti zašto se zalažu za to da se ukine RTV pristojba i da se Hrvatska televizija priveže na državni proračun da bi se financirala valjda iz toga. Da li će tada biti utjecaj politike toliki kao što je sada s ovih 10 milijuna koje potpisujemo kao ugovor da bi se riješio neki sadržaj.
Hvala, isteklo je vrijeme. Povreda Poslovnika zastupnik Đujić. Izvolite.
238. dakle ja ni u jednom trenutku rekao da se preplata treba ukinut, da ste dobro slušali moju raspravu onda bite znali, ali sam rekao da se treba promijeniti ovakav način rada HRT-a i to vide svi, to vide građani, samo vi ne vidite kolega Boriću to. A vi ne vidite puno toga, zato i gubite već dvoje izbore za redom od europskih pa preko predsjedničkih itd., a za par mjeseci ćete izgubiti parlamentarne. I sada je to interesantno kako samo vi kolega Boriću vidite neke stvari, jedino šteta što ljudi ne vide. Ali ljudi vide ovakav HRT koji ne valja. Hvala.
Hvala, isteklo je vrijeme. Zastupniče Đujić, budući da sam vidio da to ide u smjeru replike, a ne povrede Poslovnika nisam ni pitao po kojem stavku, niste ni rekli članak, stavak ništa … [[Upadica se ne razumije.]] onda se ispričavam, ali ovo je bila replika, zato zaslužujete opomenu. I sve uredu vi ste iskoristili jel znate pravila. Povreda Poslovnika vjerojatno i opomena, zastupnik Borić. Izvolite.
Spreman sam. Uvaženi predsjedniče. 238. također jer me iznenadila ova tvrdnja kolege Đujića znači da on nikada nije rekao tj. da SDP nije protiv toga da ostane RTV pristojba, vjerojatno on nije dobro vidio što mu je kolega zalijepio ovdje na ovaj laptop, a piše bez RTV pristojbe … [[Upadica se ne razumije.]] tako je izdvojeno mišljenje, vi uvijek imate ta izdvojena mišljenja, to je vaša politika koju ćete objasniti i o tome sam govorio i nadam se da ćemo to raščistiti tko je za, a tko protiv toga.
Dakle zastupnik Borić … [[Upadica se ne razumije.]] nema na čemu, na opomeni koju ste upravo dobili. Nećete nastaviti? Nećete. … [[Upadica se ne razumije.]] nije problem. Inače hvala što ste pohvalili govorničke i nastupničke vještine zastupnika MOST-a, da imamo malo više minutaže, da malo od toga svega od HDZ-a ostane bilo bi još bolje prezentirano, ali morat ćete objasniti šefu da ipak vaša članica koja uređuje program neće zbog toga što ste vi rekli dobiti manju plaću od sutra, da to ipak nije istina. Zastupnica Perić javila se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ravnatelju sa suradnicom. Pa evo ja bih se osvrnula isto na poslovanje, ali prije toga bi rekla ono što je oporbena stranka kritizirala, a to je da tri godine nismo imali izvješća i mislim da je ovo njima išlo na ruku. A zbog čega bi ja to rekla? Pa 2016. godina sa krajem i rezultat koji je bio je bio preneseni gubitak od skoro 600 milijuna kuna pa onda iz tog razdoblja i mandata ravnatelja kojega su oni postavili, možemo reći da im je ovo itekako koristilo da se to nije toliko vidjelo niti čulo u javnosti, a trebalo bi se čuti. Od kada je 2016. pa na ovamo, vi ste ravnatelj od 2017. se ostvaruje pozitivni financijski rezultati pa je tako krajem '16. bilo 30 milijuna kuna više, 2017. je bilo nekih 100 milijuna kuna više i isto tako u 2018. 81 milijun kuna više i sve je to smanjivalo upravo ovaj preneseni gubitak koji je ostavila ona vlada i onaj ravnatelj, to treba jasno reći. Činjenica je da se od pristojbe ubere preko milijardu 100, skoro milijardu i 200 milijuna kuna i to je točno i da postoje još neki izvori, međutim ono što treba reći da je prema Zakonu o HRT-u iznos mjesečne pristojbe od 80 kuna se raspoređuje na sljedeći način, ovo mora javnost znati oni koji prate, a to je da je 55 kuna se izdvaja za troškove proizvodnje programa, 9 kuna se izdvaja za emitiranje uključujući izdvajanja za Odašiljače i veze, Hrvatsko društvo skladatelja, Hrvatsku udrugu za zaštitu izvođačkih prava i Udrugu za zaštitu i prikupljanje raspodjela naknada fonogramskih prava, 3,5 kune izdvaja se za zakonska davanja Fond za poticanje pluralizma i raznovrsnosti medija, Vijeće za elektroničke medije i Hrvatski audiovizualni centar. 3,5 kune se izdvaja za troškove aktivnosti organizacijskih jedinica HRT-a koje su povezane za obavljanjem javne djelatnosti, 9 kuna se izdvaja za troškove poslovanja, a to su rezervacije, vrijednosno usklađivanje i financijski rashodi sve je ovo tih 80 famoznih kuna pristojbe iz kojega se puno toga još servisira i koje je jako važno radi objektivnosti i točnosti podataka navesti. Kada pogledate da je u ovom periodu da su rezultati puno bolji, da se smanjilo kreditno zaduženje koje je bilo preko 350 milijuna, a ono je sada svedeno na polovicu nekih 157 milijuna, čak i manje od polovice, da je došlo do racionalizacije troškova poslovanja i povećanja efikasnosti i uz to kada pogledate materijale da je likvidnost poboljšanja, pa je unatoč tome što je došlo do refinanciranja određenih kredita ipak je došlo do smanjenje obveze za 78 milijuna kuna onda to treba govoriti na način kako posluje ova HRT. Svatko od nas može biti u nekom dijelu više ili manje zadovoljan sa programom, međutim ja držim da sve ono što HRT radi da je itekako vrijedno i kvalitetno, to su brojne informativne emisije, pa kad kažu nemamo aktualnosti, imamo i „Teme dana“, imamo i „Otvoreno“, imamo sve ono što se događa u aktualnom živom vremenu. Da pogledate samo na stranici gdje piše, a to piše i u samom izvješću da HRT emitira 2 milijuna i 15 tisuća minuta programa odnosno 33 tisuće i 500 sati programa, od čega je preko 553 tisuće minuta informativnog, 54 tisuće dječjeg programa, oko 92 tisuće minuta znanstveno obrazovnog, 80 tisuća dokumentarnog, 41 tisuću dramskog, skoro 100 tisuća kulturnoga i 22419 minuta religijskog programa, onda su to brojke koje govore o kvalitetama i o kvaliteti programa i o širini koju posvećuje upravo HRT i nikako se ne može reći da je to dirigirano politički i da se promovira jednoumlje kao što su to neki navikli govoriti, ali neka to procijene naši gledatelji i na ovaj način smatram da je proces u koji ste se upustili i koji radite, vrlo kvalitetan i držim da je to itekako treba za pohvaliti. Hvala lijepo.
Zastupnik Đujić javio se za repliku, izvolite.
Poštovana kolegice, vi ste sada govorili o gubicima i dobiti kako je 2016.g. ovaj ravnatelj nasljedio gubitke, a onda bi bilo korektno da kažete da je i bivša uprava koja je imenovana u 10. mjesecu 2012., to je za vrijeme SPD-ove Vlade ta uprava, naslijedila gubitke od one HDZ-ove prije, pa da se onda vidi taj kontinuitet. Naime, 105 milijuna kuna su gubici koje je HDZ proizveo na HRT-u u 2009.g., 2012.g. je vaša uprava 2011. već planirala završit sa gubicima od 7 milijuna kuna, dakle vama je poslovni plan HDZ-a je bio poslovat ćemo s gubitkom i tek je uprava 2012. u biti počela stabilizirat te financije i 2013.g. prva godina uprave nakon HDZ-a u našoj Vladi je HTV završio s dobiti i presto je s tim dijelom, tako da kad nešto, je, je, 2013. je bila dobit i provjerite malo podatke, provjerite podatke, to je javno dostupno, piše i bilo je u ovim izvještajima i dajte kad govorite onda govorite tako i nemojte sad reć da nije bila gubici prije 2012.g., dakle treba govorit o kontinuitetu.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa gledajte, ja nisam sjedila u saboru, kao vi, kao puno mlađi od mene i ne pamtim ta vremena … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] pa evo ima veze, ja pamtim ova vremena…
Zastupnik Đujić.
To je vaša zasluga, očito ste vi vrlo sposoban političar, ja nisam … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Zastupnik Đujić, molim vas, ali ja vas molim da dopustite drugome da izgovori inače ću morati dati opomenu, molim vas … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Zastupnik Đujić zaslužili ste opomenu, ovo vam je druga opomena [[Upadica: A zašto?]] Zato što ne dozvoljavate drugom zastupniku, zastupnici da izgovori do kraja nego dobacujete iz klupa. Oprostite.
Hvala lijepo, dakle činjenicu su da je 2015. bila sa skoro 600 milijuna gubitaka i ja sam se referirala na onu činjenicu koju je, dakle da je suprotnoj strani u ovom momentu itekako konveniralo da se o tome ne govori.
Povreda Poslovnika zastupnik Đujić, ja vas molim da bude povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika je čl. 238. i 239., vi ste povrijedili 239., kolegica 238. jer ste vi trebali reagirat, dakle kolegica mene vrijeđa, a na dobnoj osnovi, dakle ovoj Vladi i HDZ-u su puna usta mladih i toga, vidim da ona ima problem što sam ja mlad ušao u ovaj visoki dom, a imo sam neko radno iskustvo prije toga, dakle kakve to veze ima kad je neko ušo u ovaj visoki dom ili nije i vi ste na to potpredsjedniče trebali reagirat kod kolegice jer ako neko ima problem sa sobom što je godinama, ne znam možda radio neki drugi posao, pa nije u njegovom okvirima u zadanom vremenu došao ovdje, to je nešto drugo, mene su ljudi ovdje izabrali, al ne vidim di je vama problem kolegice kad sam ja postao zastupnik, kad nisam, a samo to. Dakle vi ste trebali na to reagirat jer to je uvreda, ja kolegicu u svojoj replici s ničim nisam, s ničim nisam uvrijedio, niti jednom stvari, pogotovo ne osobno.
Zastupnik Đujić, pustio sam vas, zastupnik Đujić, zastupnik Đujić, pustio sam vas 20 sekundi više. Ja ću uvijek pustiti prvo da osoba kaže do kraja, a onda ću procijeniti je li bilo povrede Poslovnika ili ne. Dakle, ja nisam pogriješio ili ogriješio se o Poslovnik i s time ta tvrdnja oko 239. članka ne stoji. Također procijenio sam da ovo spada u standardnu političku bitku i provokaciju ako je je i bilo, ali sigurno nije bilo vrijeđanje zastupnika. Zašto bi mene povrijedilo ako osoba govori o mojoj dobi, a ja s tim nemam problem? E sad, ono samo što ću vam reći, ja ću ovaj put istolerirat, a ovo vam je bilo za treću opomenu, ja vas molim zato što ovo nije bila povreda Poslovnika, evo ja vas molim da budemo korektni i da nastavimo u korektnom tonu. Hvala. Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Perić ja i mi iz HSS-a pozdravljamo da se gospodari HRT-om i javnim novcem marom dobrog gospodara i da se štedi, ali smatramo da se štedi na krivom mjestu, već sam rekao u replici da nema priloga i emisija iz Slavonije, Baranje i Srijema i drugih područja gdje su ukinuta dopisništava i da očekujemo da se ponovo ta dopisništava otvore jer očito novca ima. A kad kažem da novca ima brine nas i to što evo struka kaže da se kroz nabavu programskih sadržaja od vanjskih produkcija kroz direktnu pogodbu dio tog novca odljeva po upitnim cijenama, znači direktnom pogodbom po upitnim cijenama, upitne kvalitete jer struka kaže da se na taj način ruši kulturni standard programa na HTV-u, a i njemačka novinarka je rekla u svom izvještaju i emisiji koja je bila na njemačkim programima da je prisutna cenzura, da redakcije međusobno ne surađuju i da ministri često ne odgovaraju na upite novinara [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] a i novinari evo tuže kuću za koju rade. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa to da se treba izvještavati iz svih dijelova Hrvatske, to u svakom slučaju i evo kao što čujemo to se i događa i zapravo se obnavljaju neki centri koji su bili ukinuti. I to je sigurno tako. Da nema dovoljno informacija o vašem kraju ja mislim osobno da ima, da čak ima možda više nego recimo o mom Zadru, ali to je opet osobni dojam. Da se treba gospodariti dobro u svakom slučaju, ja ne znam i ne mogu procjenjivati da li su te cijene direktne pogodbe bile adekvatne ili ne, ali na kraju krajeva ostvaruje se višak na kraju godine pa držim da i o tome ravnatelj vodi računa.
Zastupnik Maras javio se za repliku.
Hvala lijepa. Gospođo Grozdana rekli ste nema HDZ-ove odnosno stranačke, stranačkog utjecaja na HRT-u pa vas molim da mi pokušate pojasniti kako je moguće da tijekom predsjedniče kampanje jedan, debate, jedna kandidatkinja ima pitanja, drugi kandidat nema pitanja, mada joj to nije pomoglo na kraju se vidi nego odmoglo. I drugo je li vama normalno da u Temi dana 15-tak minuta na kraju dnevnika razgovara se o Adventu, a da novinar zaboravi šeficu Adventa u Bienenfeld pitati oko korupcijskih afera koje su se protezale mjesecima u medijima. Jer kad vidite te dvije stvari kako možete uopće izgovoriti da nema stranačkog pritiska. Pa to je evidentno. A vas potpredsjedniče molim da vodite računa o diskriminaciji po dobi, mislim da je to također uvreda, znam da dolazite iz malo konzervativnije opcije [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] ali svejedno vodite računa o tome. Hvala lijepo.
Zastupnik Maras isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku.
Mislim da nema uopće nikakve diskriminacije u ničemu. Što se tiče samog pripreme bilo kojeg kandidata u bilo kojoj debati i sučeljavanju to je stav svakoga i sposobnost ili nesposobnost nekoga da li je pripremio kvalitetno bilo koju debatu. Isto tako način na koji, svi smo bili u emisijama pa znamo da nekad dobijemo pitanja, nekada ne dobijemo pitanja, nekada se možemo pripremati, nekada ne. Prema tome, to je zapravo na svakom od voditelja kako će postaviti i strukturirati bilo koju emisiju i na taj način se ne može uopće cijeniti o tome da li je taj voditelj trebao postaviti baš ono pitanje koje ste vi zamislili da mora biti postavljeno.
Zastupnik Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Članak 238. kolegica Perić je evo sad nesvjesno priznala da na debate kad na HRT idu kandidati HDZ-a dobivaju unaprijed pitanja, a opozicijski političari kao što je bio budući predsjednik Milanović ne dobivaju pitanja. Znači vi nekad dobijete, nekad ne dobijete, a predsjednik nije uopće dobio ni jednom. Tako da s te strane samo po sebi se podrazumijeva ovo što sam rekao i to sam morao radi javnosti, radi javnosti ovdje reći. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Maras zastlužili ste opomenu jer ono nije bila povreda Poslovnika. Nastavljamo dalje, izvolite. Povreda Poslovnika?
Pa evo ja ću vjerojatno zaslužiti opomenu, ali kako može zastupnik uopće insinuirati da je netko dobio ili nije pitanja [[Upadica: Po kojem članku?]] 238.
Zaslužili ste opomenu. Nastavljamo dalje, ja sam pokušao biti tolerantan i to svesti u normalan politički ring. Nećete tako postoje opomene, postoje procedura, pazite samo da ih ne zavrijedite toliko pa da na kraju ne možete raspravljati. Hvala. Nastavljamo dalje. Zastupnik Stevo Culej javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Izvolite.
Pozdravljam i tebe Maras ma gdje bio. Pozdrav svima. Evo ovako, u svibnju 2018. godine na HRT-u je gostovao Igor Vukić i predstavio je svoju knjigu Radni logor Jasenovac. Knjiga Radni logor Jasenovac je plod istraživanja i prikupljanja dokumentacije iz državnih arhiva Hrvatske i Republike Srbije. U njoj je Igor Vukić objavio autentične dokumente iz razdoblja od '41. do '45. koje je pronašao u Hrvatskom državnom arhivu i u arhivima u Republici Srbiji. Njegovo istraživanje financirala je hrvatska Vlada. Knjiga Radni logor Jasenovac reklamirana je na 1. programu HRT-a mjesecima i prije i nakon emisije Dobar dan Hrvatska u kojoj je predstavio knjigu, a koju je uređivala Karolina Vidović Kršto. Otada su prošle gotovo 2 godine, ni jedan zarez iz te knjige nije demantiran, knjiga je i dalje u prodaji, jedan je iseljenik čak raspisao veliku novčanu nagradu za onoga tko dokaže da bilo koji od dokumenata iz navoda iz knjige nisu točni, to je Mark Franović, naš Hrvat poduzetnik iz Australije, ništa nije ni opovrgnuto, ni demantirano. Hrvatski saborski zastupnik Milorad Pupovac najavio je tužbu protiv Igora Vukića zbog ove knjige. Nikada ga nije tužio iako je autor „Radnog logora Jasenovac“ to priželjkivao, kako bi i na sudu dokazao nespornost svoga rada. Jedino što se dogodilo ponovno je vodstvo HRT-a uklonilo Karolinu Vidović Krišto iz programa, ponovno bez ijednog razloga. Javni progon novinarke i urednice Karoline Vidović Krišto od strane vodstva HRT-a traje još od 2012.g. kada je razotkrila pedofiliju kao temelj spolnoga odgoja u školama, kada je razotkrila suradnju Aleksandra Štulhofera s deklariranim pedofilima, kada je razotkrila suradnju Aleksandra Štulhofera s Institutom Kinsey koji je svoje teze o djeci postavio na brutalnom seksualnom zlostavljanju djece i dojenčadi, kada je javno pozvala na objavu registra aboliranih pripadnika agresorske vojske koja je napala RH, kada je javno pozvala na objavu registra svih političara od 1991. do danas koji su mogli, a nisu branili RH, kada je javno pozvala na objavu registra korisnika državnih poticaja i subvencija, kad je javno pozvala na objavu registra obogaćenih privatizacijom, ništa od onoga što je kao novinarka i urednica Karolina Vidović Krišto istražila i prenijela hrvatskoj javnosti nije nikada demantirano, pa ni od strane HRT-a, ipak vodstvo HRT-a ponovo ju je uklonilo iz programa prije gotovo 2.g. Od vodstva HRT-a kao i od nadzornog odbora HRT-a tražim detaljno usmeno i pisano objašnjenje za uklanjanje novinarke i urednice Karoline Vidović Krišto iz programa. Da li je Karolina Vidović Krišto udaljena zbog knjige „Jasenovac“ ili je uklonjena zbog ovog članka, Zagreb pride osudio imenovanje Karoline Krišto urednicom emisije „Dobar dan Hrvatske“, neka hrvatski građani čuju o ovome koji plaćaju pretplatu HRT-u zbog čega oni koje vole vidjeti na HRT-u nisu više tamo. Govorit ću o slijedećoj novinarki, govorit ću o Heleni Krmpotić, na HRT-u je dobila otkaz nakon što se na nju zbog verbalnoga delikta požalila Milanka Opačić. Novinarka HRT-a Helena Krmpotić je pismeno obaviještena da je protiv nje pokrenuta procedura otkaza Ugovora o radu i to zbog nečega što je u suštini verbalni delikt. Nakon što se na nju pismeno požalila Milanka Opačić, ministri sa socijalne politike i mladih, to je informacija koja je dobivena i od novinara HRT-a, ko je bila tj. ko je Helena Krmpotić? Helena Krmpotić, a njezin otac Ivan Krmpotić je bio zaštićeni svjedok u Njemačkoj u slučaju Perković Mustać. Zbog čega je Helena Krmpotić dobila otkaz? Da li je dobila otkaz zbog svojega oca koji je bio zaštićeni svjedok u slučaju Perković Mustać ili zbog toga što je ona nesavjesno radila? … [[Govornik se ne razumije]] zaposlenica HRT-a Helena Krmpotić pozvana je da iznese svoj iskaz, obranu u postupku redovitog otkazivanja Ugovora o radu zbog skrivljenog ponašanja, odbacujemo sve insinuacije da se radi o bilo kakvim oblicima političkoga pritiska, za sve ostalo molim obratiti se navedenom ministarstvu poručili su nam sa HRT-a. Pošto ja osobno znam i prijatelj sam sa ocem Ivanom Krmpotićem od novinarke Helene, pošto znam o kakvom se slučaju radi jer g. Ivan Krmpotić je bio jedan od utemeljitelja hrvatske policije koja je '90.-tih godina sa prvim redarstvenicima stasala u Šimunskoj, to je bio otac od Helene, a zbog čega je uklonjena, ja dajem građanima i vama da se utvrdi i da se pokaže zbog čega je ona dobila otkaz, pismeno da se isto izvijesti. Slijedeće na šta moram ukazat, da da ne bi zaboravio još jedne novinarke Mirne Berend iz 2000. koja je isto uklonjena sa HRT-a u vrijeme nosioca štafeta jel i Mirna Berend je smetala u ono vrijeme. Znači oduvijek je na HTV-u su se uklanjali nepodobni kadrovi, lustrirani su u svim vremenima i dan danas ne dobivamo provjerene informacije. Slijedeće što ću govorit, to su kontroverze na dočeku Vatrenih, HRT-ova cenzura Dalića i gašenje Thompsona u pola pjesme. Veliki dio gledatelja HRT-a i slušatelja Hrvatskoga radija ostao je razočaran rezanjem govora hrvatskog izbornika Zlatka Dalića na dočeku Vatrenih na središnjem zagrebačkom trgu Bana Josipa Jelačića, kao i čudnim prekidom slavlja u Zagrebu. Čudno je to što se događa u RH kada se cenzuriraju izravni prijenosi ovakovih događanja koji su mili hrvatskom građaninu, kada se uklanjaju novinarke koje se usuđuju prozboriti o istini koja se u RH taji iz Vlade u Vladu, to je ono što mnogima u RH smeta, a zbog onoga što je dobro učinjeno eto pohvalit ću film „General“ barem nešto je učinjeno, ali ću ipak zamjeriti i zbog toga što mnoge filmove već dugo, dugo nismo vidjeli, neki su kolko čujem i zabranjeni. Zbog čega film „Četverored“ Jakova Sedlara mi ne vidimo u terminima koji su sjećanje na neka vremena, na vrijeme progona Hrvata, Bleiburga, Križnoga puta, zbog čega „Četverored“ nema svoje vrijeme i termin na HRT-u? Iz kojih razloga? Da ne bi prikazao istinu koja se taji i ta istina i dan danas dolazi glavne mnoge novinare koji se usuđuju o tome progovoriti. Zbog čega nema filma „Bogorodice“? Zbog čega nema drugih filmova na HRT-u koje bi hrvatski građani htjeli pogledati? Ne možemo više gledat da nas iz večeri u večer Bata Živojinović koka kroz male ekrane, ne možemo više gledati to. Pustite nam hrvatske filmove što će nas podsjećati na ono što su naši preci morali proći da bismo mi danas bili tu gdje jesmo. Hvala.
Zastupnik Mišić javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Culej, dobro ste podsjetili na film „Četverored“ čak koji je gledan 69% hrvatska gledanost i zabranjena. Pitamo se zašto je to razlog? Hrvatska televizija je televizija hrvatskog naroda i treba stavljati na televiziju ono što hrvatski narod želi, on je na kraju i plaća. I mislim da za neke stvari i za ove cenzure koje ste govorili i određeni dobro orijentirani hrvatski novinari su morali otić. Postavljam pitanje, nije to pitanje vas već pitanje već ranijih godina, zašto se to dešava, zbog čega se to dešava na televiziji, ali to ću još malo pričat u svome izlaganju kada budem. Hvala.
Odgovor na repliku.
Kolega Mišiću, nekada su naši stari morali šutiti od onome što su prošli u onome ratu i mi smo odrastali veličajući neke novovijeke heroje koji su nam bili nametnuti. Uživljivali smo se u tu cijelu tu priču, čak smo se igrali partizana, ali začudo niko nikada nije htio biti hrvatski domobran niti na drugoj strani, čak ni djeca onih koji su ubijeni na Bleiburgu i na Križnome putu, svi smo htjeli biti Mirko ili Slavko. A sada nam se ponovo događa da naša djeca u udarnim terminima gledaju ponovo te iste takove filmove i ponovo su se oni počeli igrati Mirka i Slavka, ponovo niko neće biti hrvatski branitelj. Jer pogledajmo samo, sprdaju se sa jedinim filmom koji je snimljen u novo vrijeme sa „Generalom“. Možda ni „General“ nije snimljen po nekom mom ukusu i nekom mom viđenju jer sam ipak aktuelni svjedok događanja, svjedok sam vremena što mnogi ovdje zapostavljaju.
Hvala, isteklo je vrijeme. Zastupnik Bulj zatražio je repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Culej, HTV ima bogat arhiv iz Domovinskog rata, znači to su imali ratni snimatelji koji su riskirali svoj život, neko s puškom, oni s kamerom i to je bila slika u svijet ti nemili srbočetnički velikosrpski okupator tih zločina. Taj projekt koji je tribao čuvati tj. taj materijal iz Domovinskoga rata neki su završili u privatnim studijima, neki u drugim konkurentskim kućama i bio je projekt „Domovina“ bivšega v.d. ravnatelja gospodina Markote da se taj „Domovina“ da se sačuva taj arhivski materijal od Dubrovnika do Vukovara iz najbitnijeg vremena povijesnog to je temelj države, Domovinski rat. Do dana današnjega aktualni ravnatelj nije potpisao da se sačuva na najadekvatniji način taj materijal. Pa možete li kazati razloge vaše? A što se tiče isključivanja mikrofona to je isključili Bandić vjerojatno ovaj Tomislav, pa kada ga vidite on je partner s vama pitajte ga zbog čega. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Kolega Bulj, vi dobro znate da sam ja samostalni strijelac ovdje u Hrvatskom saboru, da ja govorim ono što mi je na srcu i na pameti, a i da nisam podložan ničijem utjecaju. I ja ću ti, ja ću vam slobodno reći, oni koji su uništili arhive UDBA-e, oni koji su uništili kompletno arhive iz onoga rata koji prikrivaju povijest, koji prikrivaju one iste udbaše koji se danas motaju po hrvatskom društvu i po hrvatskoj vlasti možemo reći, koji i dalje kreiraju hrvatsku politiku i sjede ovdje među nama, iza tebe sjede dva reda, jedan sjedi kojeg sam ja razgulitio ovdje u Hrvatskom saboru na pressici. Dok takvi ne budu bili arhivirani i izloženi na uvid javnosti do tada ćemo živjeti u mraku. A što se tiče hrvatskih branitelja, mi smo evidentirali mnogi snimke i imamo ih u svojim arhivama tako da nikada neće nestati, objavljujemo ih non stop i u tome oni nisu uspjeli.
Zastupnik Bulj zatražio je povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega Cujel je povrijedio Poslovnik 238. u dijelu gdje govori o arhivu UDBA-e. Arhivu UDBA-e je otvorio MOST ovdje, a HDZ je zatvorio, tako da smo sve mogli to što vi govorite vrlo jednostavno pročitati i vidjeti. Zbog čega je to zatvorio HDZ, to pitajte svojih kolega. A ja vjerojatno zaslužujem opomenu. Hvala lijepa …
Gospodine Bulj bili ste i u pravu, zaslužujete opomenu, dobili ste upravo opomenu. Zastupnik Maras je zatražio povredu Poslovnika. Zastupnik Culej je zatražio povredu Poslovnika.
Isto članak 238. kolega Bulj me je povrijedio na neki način. Ja sam ipak jedini u Hrvatskom saboru koji je otkrio jednog suradnika UDBA-e koji sjedi ovdje kod nas i on sjedi iza vas i ja sam jedini koji je otkrio to, niko od vas ovdje nije. Toliko o istini.
Zastupnik Culej i vi imate opomenu, ali samo nastaviti, ali ja vam kažem dobro zbrajajte jer ćete uskoro ostati bez riječi pa ćemo ovdje konačno imati mir ako ne možete se držati pravila. Zastupnik Maras jeste mislili ovo reći ili nešto drugo?
Ne, ne, ovdje je bilo evidentno da je gospodin Culej … /
/Upadica Petrov: Tražili ste povredu Poslovnika, po kojem članku?/ …
231. ili 2 nisam siguran jer gospodin Culej je rekao da je gospodin Bulj povrijedio njega, a ne može povrijediti njega jer se ovdje radi o povredi Poslovnika. Hvala lijepo.
Zastupnik Maras imate drugu opomenu. Nastavljamo dalje. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni ravnatelju HRT-a sa suradnicom. Kratko ću o nekim stvarima jer je ovdje dosta toga rečeno dakle i ovo vezano za plaćanje RTV pristojba koja omogućuje zapravo građanima RH postojanje jednog javnog RTV servisa svoje zemlje za razliku od onih komercijalnih televizija, komercijalnih radnji koje se uglavnom naplaćuju od samih komercijalnih radnji vezanih za tu televiziju. Dakle javni radio, javna televizija, moraju ispunjavati jasan i točan zahtjev, biti televizija i radio za sve odnosno za svakog građana u zemlji u kojoj oni djeluju a svojim programom zapravo oni obraćaju se svim građanima bez obzira na njihove godine, obrazovanje ili kupovnu moć. Vi ste danas u svom ekspozeu u jutarnjim satima zapravo govorili o svim ovim izvješćima od 2016. g. i za 2017., 2018. g., istina je da na radnim tijelima Hrvatskog sabora su pojedini zastupnici negodovali i slažem se zbog toga što su ta izvješća došla prilično kasno ali naravno, to definitivno nije vaša greška. Vi kao ravnatelj HRT-a iznijeli ste ovdje i podatke vezano za prihode, rashode, poslovanje same HRT i mislim da ste u tom periodu učinili maksimalno što je bilo moguće kako biste održali jedan takav javni servis a opet da bi i oni koji djeluju i rade u tom javnom servisu bili zadovoljni ali i s druge strane, proizvodili program u vlastitoj produkciji. Dakle, srce javnog servisa po meni je informativni program i to mora biti forte zapravo HRT-a. Što se mene osobno tiče, ja jesam televizijoman i ja volim sve programe, meni svi programi HRT-a odgovaraju, od Prvog, Drugog, Trećeg i Četvrtog, možda najviše gledam Treći program ali ja posebnih zamjerki na sam program HRT-a osobno kažem, nemam. Naravno, dobro je bilo čuti i klubove zastupnika u Hrvatskom saboru i vama kao glavnom ravnatelju jer tu se moglo iščitati i poslušati sve ono što zapravo klubovi govore o radu HRT-a, ono s čime oni nisu zadovoljni, vidjeli ste sada iz izlaganja mog kolege Culeja, emocije koje on ima za određene stvari i sve te zapravo stvari treba uvažavati. Koliko, kako i na koji način će se određene stvari na HRT-u posložiti i udovoljiti zahtjevima građana, naravno na vama je i na urednicima na HRT-u. Ono što su možda kolege manje govorile a da se ne ponavljam, mene posebno raduje činjenica da smo nakon 4 g. otvorili dopisništvo u Sarajevu i Mostaru, istina da je Središnji državni ured za Hrvate izvan RH dobio čini mi se oko 11 milijuna kuna ali vi morate i svjesni ste vjerujem toga da samo onaj satelitski program koji vi plaćate je negdje oko 6 milijuna kuna. Možda nama u Hrvatskoj to ne znači toliko puno ali vjerujte mi, ljudima od Novog Zelanda do Kanade, od Švedske do Južne Amerike, znači jako puno, ono što oni mogu vidjeti iz HRT-a, to stvarno hvale i pohvaljuju. Za njih je to bitno, za njih, za odrastanje njihove djece i svaka kuna koja u tom pravcu uložimo, nije puno i ona donosi vjerujte mi, višestruke rezultate ili višestruku dobit, mogao bih ovdje elaborirati i duže vrijeme ali ne želim se na tome zadržavati. Dakle Hrvati izvan RH ako hoćete, Hrvati u BiH-u po meni su strateška točka RH i sve ono što možemo napraviti kroz javni, naš javni servis je dobro i to pohvaljujem zato mi je drago što smo nakon 4 g. otvorili dopisništva i u Sarajevu i u Mostaru i mislim da je to značajno i da je to jako, jako bitno. Što se tiče samog programa i onoga što vi radite HRT-u, ne znam je su li kolege govorili o tome ali činjenica je da sve što vi zaradite, to je i vidljivo iz ovih izvješća, zapravo ponovno pretvarate u program. Dakle, cijeli taj iznos i svata sredstva se pretvaraju ponovno u program. Javna televizija i po onome što se da iščitati, u proizvodnji i dokumentarnog i dramskog, obrazovnog, dječjeg programa zapravo to radi iz tih sredstava i dužna je to raditi i mislim da su to jako dobri programi. S druge strane mora zadovoljiti one postulate stabilnosti, biti stabilna, biti neovisna, biti transparentna i zapravo na neki način proporcionalna. Govoriti zapravo o ovim postulatima HRT-a koju prati i Zakon o HRT-u i sve ono što ona treba raditi, nije jednostavan posao, toga smo svjesni, pogotovo što danas imamo neke nove platforme koje dodatno otežavaju stvari vezane na HRT-u. Dakle, s jakim ljudima koji su na HRT-u, profesionalcima bolje rečeno, stručnim ljudima koji su tu, o tome trebamo jako vodit računa. Ja znam da je i vama kao glavnom ravnatelju jako teško postići taj balans u javnom servisu jer i urednici i zaposlenici bi željeli i bolji standard i veće plaće i bolju opremu i bolje urede međutim danas vam u replici govorio, drago mi je da ste odgovorili na tu repliku, dakle ljudi koje možda ne vidimo u odnosu na novinare i koji rade u onom tehničkom djelu a i vi s te nekako emotivno vezani za taj dio, dakle i montažeri i tonci i kamermani sa niskom primanjima, teško da ćemo ih zadržati i oni zapravo odlaze. Odlaze nam gotovi ljudi, odlaze nam profesionalci, teško ih je stvarati. Dakle morat će se razmišljati i u tom pravcu, da se te ljude zadrži, da budu stimulirani i da zapravo takvo stimulirani zajedno sa novinarima proizvode još bolji program. Danas sam vam još nešto rekao, možda niste uspjeli zbog kratkoće vremena izreći, dakle gostujući često i u našem centru HRT-a u Splitu, moram vam reći da se nalazi u jednom dosta derutnom stanju, mislim da nisu potrebna neka velika sredstva niti sam rekao da bi se to trebalo napraviti sad i odmah ali mislim da bi trebalo razmisliti o tome jesmo li mi turistički grad, tu često dolaze i strani gosti u taj studio, ponekad zbog određenih stvari koje se mogu dogoditi, požar, al i nekih drugih katastrofa, prisiljeni smo ih pozivat u taj studio, mislim da trebamo odavati dojam jedne uljuđene i sređene države, a i to je zapravo slika nas, slika nas u svijetu, dakle volio bih da o tome, da o tome razmislite kolko je moguće sukladno naravno i financijskim mogućnostima HRT-a. Zaboraviti određene stvari koje je HRT jako dobro napravila „A Strana“ se meni posebno sviđa, „The Voice“ i ono što ste recimo radili kod prijenosa, kod Svjetskog nogometnog prvenstva, pa i praćenja hrvatskih nogometaša od Plesa do Trga bana Jelačića ovdje u Zagrebu uz neke stvari zbog kojih ljudi nisu zadovoljni i znaju neku više informacija od mene, mislim da je pratilo gotovo 2 milijuna ljudi, kolko u RH, a mislim toliko, toliko i u inozemstvu. Pratiti takav program profesionalno odrađen, prihvatljiv javnosti i ono što je zapravo javnost željela vi ste napravili. Ja bih volio kod takvih stvari, mala smo mi država, mala kad mislim, mislim po brojnosti, velika u ljudima, ali takve stvari su trebale puno duže trajati, dakle ne događa se da budete drugi na Svjetskom prvenstvu, ne događa se da je, da je tolika zapravo zainteresiranost ljudi kod jednog takvog događaja, događaj koji zbližuje, događaj koji vam ulijeva jedan ponos, jednu nadu, vi ste to profesionalno napravili, ali volio bih da je to duže trajalo, ne samo kod vas i kod nekih drugih institucija. Dakle, ne treba zanemariti i treba pohvaliti sve one ljude koji ne rade samo na tom slučaju, nego na svim onim, kažem, dokumentarnim izvrsnim programima, dramskim programima, dječjim programima, obrazovnim programima, koji zapravo i kreiraju javno mijenje. S obzirom na situaciju u kojoj se RH danas nalazi, a prvenstveno mislim na društvenu klimu, društvenu klimu suspektnosti u ovom društvu, ja bih volio da je puno više formatiranih emisija na tu temu, kako bismo razbijali određene tabue u hrvatskom društvu odnosno govorili više o pozitivnim stvarima koji je zapravo po meni i nadahnjuje ljude sa više pozitivizma bez bezdušnosti, bez letargije, bez određenog beznađa koje su zapravo negativne pojave u hrvatskom društvu i djeluju na ljude. Zbog toga mislim i vjerujem [[Upadica: Hvala]] da ćete i zbog ovoga [[Upadica: Zastupniče, isteklo je vrijeme]] izvuć određene pouke … [[Govornik se ne razumije]] o tim stvarima. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Zastupnik Tomislav Žagar javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi ravnatelju sa suradnicom, kolegice i kolege, nastojat ću u kratkoj raspravi reći najbitnije, aspekt ovog izvještaja kako ga ja vidim i na kraju jedan prijedlog ili sugestiju glavnom ravnatelju ili možda da kažem molbu. Naime, najvažniji dio ovog izvještaja kako ga ja vidim je financijski dio i novac koji je sastavni dio ovog izvještaja je zapravo novac kojim se osigurava funkcioniranje javne televizije, HRT-a i Hrvatskog radija i onih dijelova koji spadaju uz, uz, uz tu kuću. Dakle, na početku same rasprave jedna bitna stvar, javni interes je potrebno zadovoljit uvijek tamo kad tržište nema potrebu nastupiti na tome području, tamo gdje prestaje tržište nastupa država ili javni interes i država je dužna osigurati da se taj javni interes ispuni. Država je to osigurala Zakonom o HRT-u prema kojem se financira onda HRT, najvećim dijelom iz pristojbe koju plaćaju građani i na taj način se ubere, u prošloj godini prema podacima koje ste dali u izvještaju, milijardu i 205 milijuna kuna, to je dakle novac koji je došao od pristojbe. Slijedeća važna stavka u prihodima HRT-a je oglašavanje koje iznosi 87 milijuna kuna. Postavlja se ključno pitanje može li HRT voditi bitku sa komercijalnim televizijama? I čak i kad ne bi znali financijske pokazatelje mogli bi već u startu reći vrlo teško, vrlo teško jer javna televizija mora ispunit sve one zadaće koje su definirane ugovorom sa Vladom RH, koje kontrolira programsko vijeće i koje je ona dužna ispoštovati i koje na kraju krajeva, na kraju svake godine se kontrolira i ono što je zamjerka programskog vijeća, oni kažu da oni mogu samo kontrolirat ono što se dogodilo, a ne ono što će u budućnosti biti. Dakle, HRT ima jasne, jasne zadaće koje mora ispuniti i u tom smislu raspolaže sa ogromnim novcem u odnosu na komercionalne televizije i taj novac, naravno kao što vidimo i iz izvještaja, to ste već više puta naglasili, potroši ne samo to nego se u prijašnjim godinama i zaduživala i vi sad dio, dio ove dobiti, s tom dobiti pokrivate, pokrivate prijašnje, prijašnje gubitke. Dakle, ovaj rezultat od 87 milijuna kuna za oglašavanje i nije tako loš, nije tako loš s obzirom na, na ograničenja koja imate, mislim da je 9 minuta u, u redovitom programu i 4 minute u udarnom terminu koji je zakonski ograničeno. U izvještaju ste naveli razloge zbog čega poneki oglašivači idu ka komercionalnim televizijama, najčešće je to zbog evo i sad zbog ovoga sportskih događaja koje dobivaju druge televizije ili nekih drugih razloga, međutim ta, ta, kažem još jedanput taj, taj rezultat nije tako loš. Može li se on poboljšati, to je ključno pitanje. Javna televizija, i to je zapravo u prijašnjim raspravama kad smo govorili o temi, danas se to nazrelo u raspravi, ja to tako vidim, ključno je pitanje što je, što je najbitnije kod javne televizije, gledanost ili poštovanje ovih interesa koji su definirani i zakonom i interesa javnosti. E sad, je li interes javnosti proizvoditi emisiju iz područja obrazovanja i znanosti, pa tu emisiju emitirati u kasnim noćnim satima kad je, kad zapravo i malo ljudi je gleda i pravdati to da je ne možemo emitirati ranije jer gledanost bi bila mala. I tu dolazimo do sukoba i vjerujem da oni ljudi koji o tome razmišljaju dolaze u svojevrsni sukob sa ta dva da kažem različita interesa. Jedan je komercijalni koji se potkrjepljuje gledanošću, a drugi je ovaj javni. Evo sad ću odmah spomenuti onu molbu koju sam rekao na početku. HRT-u poslana je zamolba da se finale ženskog …/nerazumljivo/… dakle Kutija šibica koja je jako gledana i prenosi se i muško finale i u veteranskoj kategoriji, da prenose žensko finale. HRT se na tu molbu jednostavno oglušila. Onaj, građani koji su postavili zamolbu nisu dobili niti odgovor, to nije u redu, to nije u redu jer kažem ako javna televizija zastupa interese javnosti između ostalog i sportskog programa, pa ona briga o mladima i o onom svemu što bi trebala skrbiti. I tu je ta bitna razlika dakle između javne i komercijalne televizije. Druga stvar koju želim napomenuti, u ovom izvještaju se samo, a u tablici se spominje ali nije posebno naglašeno, a to je, to su svi djelatnici kojih ima prema podacima u HRT-u 2.780 radnika zaposleno u HRT-u. Pa ako pogledamo plaće tih djelatnika u tehnologiji i produkciji tu je negdje bruto plaća u prosjeku kako sam izračunao oko 10.000 kuna. Što se tiče programa prosjek plaće, govorim o bruto plaći je oko 15.000 kuna. Međutim, dolazimo do jednog zabrinjavajućeg podatka opet u poslovanju, tu je najveći dio sa srednjom stručnom spremom 146 djelatnika, tu je bruto plaća oko 6.393 kune. Dakle, znatno odstupa od ovih plaća u drugim, u drugim poslovnim jedinicama. Pretpostavljam da i na HRT-u postoje radnici koji su slabije plaćeni. Najveća je naravno najveći je u poslovnoj jedinici upravljanja tu se čak penje na 20.000 kuna bruto iako je mali broj zaposlenih. Vratimo se na same prihode od pristojbe. Milijardu 205 miliona kuna. Postavlja se ključno pitanje, danas sam vas to u replici pitao. Postoje li, ima li prostora glavni ravnatelju, nije ovo populizam jednostavno je temeljno pitanja. U Hrvatskoj je veliki broj građana izloženo riziku od siromaštva, to sigurno i vi znate Državni zavod za statistiku to pokazuje. Imamo dopunsko zdravstveno osiguranje, imamo HRT pretplatu, kad iz zbrojimo godišnje doista kod mnogih umirovljenika to je visina jedne mirovine. Ima li prostora da se tim najosjetljivijim skupinama da se poveća cenzus da ih se oslobodi barem dijela plaćanja do 50%? Mi smo u prijedlogu zakona koji ste danas čuli od kolege Hrelje predvidjeli da ti cenzusi budu kao za dopunsko zdravstveno osiguranje 2.340 kuna za samca i 1.830 kuna po članu obitelji, da se njih oslobodi 50% plaćanja HRT pristojbe, a svi koji imaju manje od 1.500 kuna da ih se potpuno oslobodi. U ovom dosadašnjem rješenju imamo da ih se 50% oslobodi. Tim bi obuhvatili prema sadašnjem rješenju negdje oko 16.000 osoba je obuhvaćeno ovim 50%-tnim smanjenjem, a ovako bi obuhvatili od 150-200.000 osoba najsiromašnijih građana RH. To bi bilo na razini godine oko 100 miliona kuna. I sad se vraćam na pitanje s početka. Imali li HRT viziju, ima li kadrove, ja vjerujem da ima, da tih 100 miliona kuna se nađe kroz oglašavanje. Dakle da se tu naprave dodatni napori, dodatne ovoga iskoraci. Postoje različiti mehanizmi možda, naravno prelaze okvire ove rasprave. Ne želim, ne želim biti ovdje kako se u narodu kaže prepametan pa da ja sad dijelim vama lekcije nekakve, rješenja instant preko noći, ali sigurno vjerujem da HRT-u postoje ljudi koji bi mogli o tome više povesti računa kako bi se ovi prihodi povećali da se može znatnije osloboditi najsiromašnije građane HRT pretplate. Još jedanput naglašavam, nije vjerujte nije riječ o populizmu, riječ je doista o najsiromašnijem sloju stanovništva. To sam rekao i danas u replici, ne radi se, parafrazirao sam onoga glumca iz reklame, ne radi se o tome da ljudi ne daju, nego jednostavno nemaju. I HRT bi u tom skupa, u tom smislu zajedno sa ostatkom društva sa svima koji mogu na bilo koji način utjecat, boriti se protiv siromaštva u hrvatskom društvu. Siromaštvo je na vratima i ono doista nagriza mnoga kućanstva. I u tom smislu evo apel na vas da doista sa vaše strane učinite sve kako bi prihode namaknuli na drugi način, a oslobodili ovaj dio plaćanja pristojbe za najsiromašnije. Najljepša vam hvala.
Željko Lenart zatražio je pojedinačnu raspravu o ovoj temi. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ravnatelju, HRT, HRT bi trebala biti ponos hrvatske nacije, građana koji žive u RH, trebala bi biti prvi izbor prilikom daljinskoga kad uzmete u ruku što ćete stisnuti, no nažalost ona to već dugo, dugo nije. Zbog čega? Zbog mnogo razloga koji su je doveli u poziciju da je ona pomalo zadnji izbor koji ćete pritisnuti na daljinskom upravljaču iako danas ima 4 programa. Prihodi HRT su negdje oko 1,4 milijarde kuna, od toga je 1,2 milijarde prihodi od pristojba koje plaćaju građani. To čini 85% prihoda HRT-a. No, međutim prema onima koji plaćaju rad, zaposlenike, sadržaje ne odnosi se na taj način kao da je to tako. Nažalost neki se i sprdaju sa HRT-om pa onda kaže jedan članak, naslov članka kaže, pokretanjem 5. programa HRT-a, HRT će i službeno imati više kanala nego gledatelja. Da nešto ne štima vezano uz HRT govori i ovo da mi tek nakon tri godine raspravljamo o izvješćima HRT-a, što implicira da li se vladajući boje rasprave o HRT-u ili je nešto trulo u državi Danskoj, kako to kaže stih. Nažalost, na HRT-u nema istraživačkog novinarstva, mi nemamo nijednu emisiju na ova 4 programa gdje bi se govorilo o tekućim problemima koji tište ovaj hrvatski narod, o kriminalu, korupciji, o nepravdama koje građani RH doživljavaju u ovoj državi, koji su u biti nemoćni i svjedoci smo da jedino rad istraživačkih novinara uspije razriješiti neke enigme koje su se dogodile. Pa evo imamo nedavno slučaj gdje je jedan dramski umjetnik kazališni poginuo prilikom prometne nesreće i dok jedna televizija nije raskrinkala što se dogodilo, vidjelo se u biti o čemu se tu radi. Ovdje ima jako puno materijala ali HRT ne smatra da bi to tako trebalo biti. Zašto? Oni to najbolje znaju. Postojala je emisija „Hrvatska uživo“ koja je išla 13 g., govorila je o nekim socijalnim temama, nepravdama i tako, no međutim onda jednog jutro je rečeno da ona više neće ić, „Labirint“ je na neki način eutanaziran, prebačen je na HRT 4. Moramo priznati da na HRT-u ima i dobrih emisija, dobrih dokumentaraca, samo što je tragedija? Tragedija je da zbog toga što je HRT dobio takvu reputaciju, ljudi rijetko kada prebace na jedan od HRT-ovih programa i da to pogledaju. Moram priznati da i sam nekada se slučajno zateknem na kanalima HRT-a pa pogledam određene dokumentarce koji su stvarno kvalitetni i neke druge emisije koje su kvalitetni uradci naših stručnjaka. Zbog svega toga naši građani se pitaju zbog čega mi plaćamo pristojbu HRT-u? Zbog čega HRT izmišlja i nove načine naplate pristojba pa se onda i u vozilima naplaćuje radio prijemnici, pa u traktorima, sad zamislite da vi imate kod kuće, plaćate televiziju i morate još platiti i u traktoru. Pa gledajte, kad sjedim u traktoru, nisam sigurno kod kuće. Da li je tolika želja za tim sredstvima koja se nažalost netransparentno raspoređuju? Možda pišu u izvješćima da su onda transparentna ali nisam baš tako siguran. Nabava programskih sadržaja od vanjskih produkcija, vrši se direktnom pogodbom i natječajem. Tragično je da se direktnom pogodbom kupuju već emitirani sadržaji na nekim drugim televizijama ili da se kupuje loša kvaliteta materijala što onda ispada da je to preplaćeno. Dosta je programa koji se kupuju i koji ruše kulturni standard na HRT-u, onda čak ima i otkazivanja nekih emisija koje kak'ti ga nisu na nivou, što ostavlja za raspravu i za dvojbu tko to i na koji način uređuje programe HRT-a i tko određuje što će se prikazivati na programima HRT-a. Ono što je po meni najtragičnije a to je ovo nedavni osvrt na stanje HRT-a, njemačkog radija koji je objavio reportažu u trajanju od 50 minuta, gdje se o HRT-u govori „kao u Sj. Koreji“. Navodi se zastrašujući primjer u što se može pretvoriti javni servis. Ovo ima veću težinu samim time što to ne govori nitko iz Hrvatske nego netko tko je stvarno objektivan, ko je došao iz jednog uređenoga društva, gdje im ne padaju na pamet neke stvari koje se dešavaju u našoj zemlji i mislim da je to velika težina, daleko veća od svih ovih naših rasprava, od svih kritičara koji kritiziraju HRT. Kaže novinarka da je šokirana načinom rada na HRT-u i cenzurom koja tamo vlada. Kaže da nema koordinacije među različitim redakcijama, nema uredničkih kolegija, u informativnom programu se prate samo protokolarne vijesti o tome što radi Vlada i Predsjednica. Pa kada gledate HRT, udarne vijesti, nije to daleko od toga. Kaže novinarka da se i novinare demotivira da istražuju zanimljive teme. A kao što sam već rekao, zanimljivih tema u RH stvarno ne nedostaje. Kaže ista ta novinarka i da službena agenda Vlade je identična agendi glavnih urednika na HRT-u. Najvažnije je ne zamjeriti se vladajućima, citiram. Možda je nekome i ta novinarka nebitna, možda je nebitno vladajućima ili onima koji vode HRT, što govori jedna novinarka s jednog njemačkog radija no međutim moramo se prisjetiti da su Nijemci jedni od važnijih turista u RH, da RH prihoduje u svoj proračun značajno od tih njemačkih turista pa onda mislim da bi nam trebalo biti i vrlo važno što to Nijemci ili njihovi novinari misle o našem najjačem mediju, o nacionalnom mediju, o HRT-u. 50 minuta kada netko priča o katastrofalnom stanju, o nepostojanju demokracije, o tome da čak vladajući ne trebaju više ni intervenirati novinarima da to sami urednici rade ukoliko nešto nije bilo kako treba a vidjeli smo kroz sve ove izborne procese koji se događaju, kroz emisije koje se povodom toga snimaju, da smo mi vrlo daleko od demokracije. Ovdje ima 151 zastupnik iz cijele RH i iz dijaspore, iz različitih stranaka, ja mislim da mogu vrlo rijetki reć da su imali priliku iznositi svoje stavove na HRT-u jer HRT-u nije bitno što imaju za reći narodni zastupnici hrvatskoga parlamenta koji su btw. izabrani na ovaj ili onaj način od strane hrvatskog naroda, od strane onih koji uplaćuju 1,2 milijarde za pristojbe HRT-a od čega se sve na HRT-u pa i plaće svih isplaćuju. Razmislite o tome. Hvala.
Zastupnica Anka Mrak Taritaš javila se za repliku, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lenart, vi ste u samom početku vašeg izlaganja postavili temu istraživačkog novinarstva. Istraživačko novinarstvo je izuzetno važno, važno je iz razloga da odgovore na određena pitanja, određene dileme i onda ste si postavili pitanje zašto to nema na HRT-u. Pa možda iz razloga što bi prvo trebali ti istraživački novinari odraditi sve ono što smo imali prilike vidjeti da se na HRT-u dešava, ono što imamo prilike vidjeti kroz pismo novinarke iz Njemačke koja je bila i koja govori o tome kako urednici nešto čine, tako da možda to istraživačko novinarstvo koje ste spomenuli, nije slučajno da ga nema jer bi prvo trebali istražiti ono sve što se dešava na HRT-u. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa ovo ste dobro primijetili, kolegice Mrak Taritaš. Ja bih volio vidjeti da HRT uz sve ove resurse i sva ova materijalna sredstva tj. proračun, ima redakciju za istraživačko novinarstvo jer sa tim resursima, oni bi mogli donijeti daleko zanimljivije priče nego što donose ove druge komercijalne televizije, one bi mogle razotkriti vrlo mnogo više nepravda nego što ih to danas možemo vidjeti u ovom istraživačkom novinarstvu. HRT bi na taj način sigurno povratila i povjerenje djela svojih građana jer građani bi cijenili da ova HRT postane nezavisna i da za nju nema nedodirljivih i da može raditi priloge o svima bez obzira kojoj oni političkoj opciji pripadaju. Hvala.
Zastupnik Ljubić javio se za repliku.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lenart, da li je agenda Vlade peglanje imidža vašeg predsjednika Beljaka nakon njegove skandalozne izjave da UDBA nije pobila dovoljno disidenata pa 3, 4 dana nakon toga dobiva „Oporbeni zarez“ na Hrvatskom radiju a tjedan dana iza toga ili dva tjedna, gostovanje u udarnoj emisiji „Nedjeljom u 2“? Da li je dakle agenda hrvatske Vlade skandalozni prilog u emisiji „Labirint“ prije nekoliko dana kada snimajući jednu zapušteno i napušteno selo u Baranji, za sve probleme koji se dešavaju u tom selu, optužuje Plenkovićeve ministre koji navodno ne znaju što sve imaju a očito je izgled tog sela pokazuje da ono propadalo desetljećima, puno prije dakle i ove i prethodne Vlade? Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Kolega Ljubić, ja u svojoj raspravi nisam govorio samo o onima koji su članovi HSS-a, dužnosnici ili naši simpatizeri, ja sam govorio o svim građanima ove republike pa čak i onima iz BiH-a koje i vi zastupate a niste ih ovdje zastupali sada, govorimo o njima koji plaćaju ovaj javni servis sa milijardu i 200 0000 kuna a HRT iz donacija proračuna, donacija EU-a i reklama i ostalog, prihoduje svega 200 milijuna kuna. Ja o njima govorim, pa pustite vi Krešu Beljaka, Krešo Beljak se jako dobro zna sam braniti i zna što kaže i što govori, ne trebate mu vi biti odvjetnik, a ne treba mu biti niti HRT. Da nema što reći u „Nedjeljom u 2“, ne bi već treći puta bio u toj emisiji. Hvala.
Zastupnik Mišić javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani ravnatelju televizije. Drago mi je danas da raspravljamo o televiziji. Apsurdno je da raspravljamo o 2016., 2017. g. koje su već davno prošle, koje vi čak niste bili ni ravnatelj pa nema potrebe to ni spominjati. Naravno, mi raspravljamo o televiziji danas, jučer, što je bilo prošle godine i to je bit tih rasprava. Međutim evo, takvi smo mi, takvi, uvijek kasnimo jer ta arhiva koja je bila prije, 2016., 2017., već prašina pada po njima ali eto tako se to radi. Javna televizija je televizija hrvatskog naroda i hrvatski narod prati šta vi nudite hrvatskom narodu. Da li je hrvatski narod zadovoljan javnom televizijom, ja bi mogao reći da baš i nije puno. Naravno, neću kritizirati da sve ne valja ali ima nekih stvari koje nisu dobre. Možda bi bile dobre ankete da se izađete svakih par mjeseci, napravite anketu, među građanima pitate i šta bi oni željeli i koliko bi oni željeli emisija i kakvih emisija na televiziji. Promatrajući kroz ove godine koje sam ja promatrao televiziju i dok vi niste bili i kompletna HRT, ja bi mogao reći da nismo zadovoljni iz puno razloga. Puno cenzuriranih filmova, cenzurirani ljudi koji rade tamo, otkaza određenih koji su ljudi dobili, oni ljudi koji su željeli govoriti o istini o hrvatskoj državi i hrvatskim problemima. Ti ljudi nisu bili podobni a ne daj ti bože da pričaju o '45. ili u tim relacijama. Tako i ovaj film Jakova Sedlara koji je bio najbolje gledani film u Hrvatskoj, zabranjen je. Pitanje zašto je to zabranjeno ako narod želi to gledati i ako je to sve istina o to ustvari i je istina. Gledajući iseljeništvo koje Hrvata nas ima negdje skoro 4 milijuna vani, šta dobivaju, dobivaju kasno, u kasne večeri nekakve kratke filmove sa 10 milijuna koje sam čuo da ste, da ih financirate, 6 milijuna samo repetitor plaćate koji možete i slati, u odnosu na 4 milijarde kuna koje dobiva HRT, negdje 85% od hrvatskih građana. Naravno da bi se tu trebalo izdvojiti puno više, puno, puno više i evo sad baš jedna iz Švicarske, gospođa je pitala zašto neke važne zakone za iseljeništvo ne bude na HRT-u, da oni budu informirani šta se njima dešava ne znam, u Švicarskoj, Australiji i tako. To vjerovatno ne bude. Druga stvar, imate urede u Mostaru, u Sarajevu, govorim sad o BiH-u odakle i ja potječem, imate urede, ja ne vidim baš puno emisija baš o tome djelu. U BiH-u ima i pozitivnih puno stvari, nećemo govoriti samo o negativnim, o Hrvatima koji su napravili dobre firme, koji dobro surađuju sa Hrvatskom, koliko Hrvatska izveze proizvoda u BiH a BiH je najveći uvoznik ustvari hrvatskih proizvoda a ono malo što se dadne Bosni, govorimo kroz tih 10 milijuna ali to je za sve Hrvate, ne samo za Bosnu, smatram minimum minimuma koliko Hrvatska zaradi na BiH-u. Ja potječem dolje iz Posavine, ali bi volio da se malo HRT više uključi u onaj dio napaćenog naroda koji je napaćen u II. svj. ratu i danas, i danas napaćen, istjeran, protjeran. Kada o tome govorimo, neki dan je bila jedna lijepa emisija na RTL-u gdje su tamo išli posjetit nekakvog seljaka koji ima farmu, koji 10 g. ne može dobiti nikakve poticaje da bi obnovio svoju farmu koja je urušena i tako. Takvi na stotine i stotine primjera vi imate u Bosanskoj Posavini. Bilo bi lijepo da ove televizije koje nemate, imate u Sarajevu i u Mostaru, nemate u Tuzli ili Bosanskoj Posavini gdje bi trebali češće obilaziti, vidjeti kako žive ti narodi. Imate gore oko Prijedora, imate gore Sanskog mosta, evo neki dan sam informaciju dobio da jedna familija bere gljive da bi preživjela, Hrvati naravno, žive u brdu, djeca idu kroz šumu gdje imaju, gdje i vukovi napadaju i tako i tako, da ne pričamo. I te probleme bi trebala HRT pojasniti i pogledati hrvatskom narodu u Hrvatskoj, hrvatski narod ustvari, oni koji se nisu rodili u BiH-u, ne znaju kako žive Hrvati u Bosni i šta su to Hrvati u Bosni. To HRT mora pokazati. Neki dan sam bio na jednom sastanku gdje imamo naših utvrda po BiH-u koje su sve Hrvati 1200., 400, 600 sve isto godina popravilo. Mi Hrvati to u Hrvatskoj ne znamo, to bi trebalo biti i povijest Hrvatske ne samo BiH-a. Kao recimo u Srebreniku, u Doboju, u Banja Luci, Jajcu, Ljubuškom i tako, tako, toliko tih utvrda hrvatskih u Bosni, to je povijest Hrvatske u BiH-u. A šta se tu dešava? Tu povijest je zatajila i Jugoslavija a sada i Hrvatska. Zašto govorim i Jugoslavija? Čovjek koji je povijest doktorirao, povijest i arheologiju, on nije proučavao te utvrde Hrvatske jer to nije bilo u pitanju samo stećke neke hrvatske, sramotno da mi to u Hrvatskoj ne znamo i hrvatski narod i hrvatski učenici. Kako je to moguće ali u nas je sve moguće kad je pitanje hrvatskih interesa, kakvi su nam interesi u BiH-u? Kompletno ja govorim, veliki jer Bosna je kolijevka hrvatstva. Ako uđem, neću govoriti o povijesti, govorit ćemo o televizija. Naravno, televizija bi trebala popratiti, to sve snimiti i postavit i stavit na HRT da vide hrvatski narod u Hrvatskoj. Naravno i u Bosni ne znaju čak šta je to. Ima još jedan problem, jako se malo govori o ratu, to se govori kad Vukovar pada, i tako neki ali to treba govorit, o '91. g., to mora se jasno reći šta se dešava, mada bilo je filmova, neću reći da to nije ali bi trebalo puno više. Gledajući partizanske filmove, to vrijeđa hrvatski već narod jer ta petokraka je pobila Hrvate prema tome s tim što manje ama baš skoro pa nikako ne bi trebali biti. Još jedna stvar, sport, mi sport jednostavno nemamo na HRT-u, nogomet i sve ostalo, zašto to nije, to ne mogu reći. Postavljam ja vama isto pitanje. Kada je hrvatska reprezentacija došla u Zagreb, ko je taj čovjek koji je isključio ton kad su govorili i kad su govorili i pjevali Thompson i kad je Dalić gore? Ko je taj čovjek, da li je taj čovjek sklonjen sa televizije? Da li je u javnosti izašlo? Nije. Da je Breni slučajno netko u Areni isključio ton, to bilo čudo, svi bi napali zar je to moguće, koja je ista pjevala četnicima, koja je izdala i svoj narod u ratu i ovdje je došla pjevat ali njoj nitko nije isključio ... [[Govornik se ne razumije.]] Thompson gdje dolazi, tu se zatvara. Tko je ta osoba i zašto? Volio bi to znat, naravno. Ja osobno mislim da ima i dobrih stvari na televiziji, nisu sve tako loše, imate radio koji ja često slušam dok vozim auto koji mogu i pohvaliti, ima lijepih emisija, i to bi ustvari Hrvati željeli gledati, željeli bi gledati više o povijesti Hrvata, o zločinima koje su i partizani poslije stajanja rata popravili, u mojoj Posavini su ubili preko 11 000, u jednom selu su ubili dole oko Modrića, to amandman već govorio, 558 ljudi u jednom danu, u jednoj štali. Nitko u selu nije doživio svoga djeda i takvih imate sudbina po Posavini koliko god hoćete. To su istine, mi dok ne budemo ovom hrvatskom narodu govorili o istinama, mi ćemo stalno biti u zabludama. Naravno da tu istinu ovi lijevi ne žele jer to njih dira, meni istina pomaže i svakog čovjeka samo istina može pomoći, nikakva laž. Kada to hrvatski narod, kada Hrvatska ... [[Govornik se ne razumije.]] treba pričati o istinama, i o Jasenovcu, ali istina, i o Bleiburgu ali istina i sve istine iznijet na vidjelo, mi ćemo tada se osloboditi nikakvih pitanja jer nećemo o tome razgovarati, upravo hoćemo razgovarati o istini. Hrvatski narod to je želio, hrvatski narod je ginuo za ovu državu radi istine jer nije dao svoje, nismo prešli u Srbiju i napadali Srbe. Danas gledamo politike Beograda, politika i lokalnih političara srpske nacionalnosti i ostalih, ja nemam protiv njih ništa ali gospodo, vi ste ovdje manjina, ne samo oni, i svi ostali, morate poštivati ovu državu u kojoj živite i u njoj ugodno živiti a nemam protiv nikoga ali izvolite poštivati kao što mi poštivamo u Njemačkoj, Americi, Australiji i svugdje gdje živimo i poštivan smo narod. E tako želim i od ostalih. Sva prava ali i poštivanje, mi smo tu sve izvrnuli da svako može nas popljunit a mi tome ne možemo. Što god bi mi rekli na tu temu, onda bi mi bili protiv manjina, ne, ne daj bože, dajmo im ugodnosti ali izvolite nas poštivat. Imamo četničke spomenike, slikajte ih, stavite na televiziju da jasno vidi hrvatski narod šta je ova država napravila da to isto nisu srušili. To se ne bi desilo niti u jednoj zemlji u svijetu demokratskoj da bi netko koji je napao mogao stavljati svoje spomenike ali u državi hrvatskoj to može i interesantno, nitko im ne postavlja pitanja. Hvala.
Hvala. Zahvaljujem na vašem izlaganju, zastupnik Culej zatražio je repliku. Izvolite.
Poštovani kolega Mišiću, sve ste u pravu. Umro je Aca Bogdanović, umro je Nikolić Dragan, Josif Tatić je umro, umro je neki Simić, umro je Sinan Sakić, umro je Šaban Šaulić, umro je i Dobrica Čosić i to se prenese na HRT-u a kad umre legenda Posavljaka Ilija Begić, umro je 2. 6. 2018., nijedne riječi a naši Posavljaci i svi moraju debelo plaćati pretplatu HRT-u, znate dokle će to biti tako? Dok nam budu urednici na HRT-u likovi kao što je Denis Latin koji na fotografiju markice na godišnjicu smrti našega Predsjednika F. Tuđmana, napiše na Face-u, izbačena nakon kratke upotrebe, narod nije znao s koje strane da pljune. Dokle će nam takvi urednici strvinariti po HRT-u koju mi plaćamo?
Odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Culej, sve ste vi rekli u tome odgovoru, naravno kada neka legenda hrvatska umre, kada legenda hrvatska koja se borila u ovoj hrvatskoj državi završi, o njemu se ne treba pričati, on je anonimus. General Stipetić je umro pa se ništa nije desilo, čak tako je prošlo bez nekakve pompe kao što su neki drugi umirali a tolike se pompe dizale i ne znam, toliko naših bojovnika, toliko naših ratnika je toliko umrlo a toliko ... [[Govornik se ne razumije.]] pojedinci imaju pravo da ih pljuju danas i u ovoj hrvatskoj državi i svi bi stavili ih pod tepih da se o tome najradije ne priča, o tome se gospodo, treba pričati. O tome treba razgovarati i osuditi sve zločince koji su napravili zločin u Hrvatskoj a i šire u BiH-u i ostalo. Kada to budemo napravili, imat ćemo red i pravnu državu, hvala.
Zastupnik Ljubić zatražio je repliku.
Kolega Mišiću, pa slažem se najvećim djelom poruka je iz vaše rasprave, posebice onima koje se tiču informiranja Hrvata izvan RH, i o tome sam i sam govorio u svojoj pojedinačnoj raspravi pa djelom i kritično. Međutim sada želim reći da HRT kao javna televizija i ovakva kakva jeste je zapravo jedina televizija u Hrvatskoj koja pokriva sav spektar dakle potreba jednog da tako kažem društva kao što je hrvatsko i zato je treba zapravo jačati i ove kritičke rasprave koje se čuju danas ovdje u Saboru, zapravo trebaju biti usmjerene i shvaćene od strane ljudi iz HRT-a na način da je naš interes da ta televizija bude bolja i da bude u stanju da zadovolji svu kompleksnost i različitost interesa hrvatskog društva a naravno i mi kao Sabor i Vlada trebamo i dalje u tome pomoći. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Ljubiću, ja se nadam da je to sve proces i borba i ja se nadam da televizija će napredovati, ja ne sumnjam u to i mislim da idemo u jedan malo bolji smjer ali jako sporo, na kraju, nas je narod ovdje izabrao da mi se borimo za narod, da mi govorimo umjesto naroda jer mi smo predstavnici naroda ovdje i ja se nadam televizija bi trebala biti ono što hrvatski narod želi, što je ustvari televizija za narod, poštivanje manjina u svakom slučaju, to treba iznimno reći a sve zločine koju su, to sam već rekao, počinjeni, jasno javno i reći bez obzira koga to boli ili ne boli, to treba govoriti i naravno da će televizija nadam se ići u boljem smjeru nego što je bila do sada i što je bila prije garnitura kad je ravnatelj televizije imao hotel koji nije prijavio pa nije znao da ima hotel neki valjda gore u Sloveniji, toliko znam i sjećam se. Hvala vam.
Završna riječ u ime kluba MOST-a nezavisnih lista iznijet će zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, mogli smo čuti puno pitanja vama uvaženi ravnatelju, međutim odgovore još nismo dobili pa vjerujem da ćete iskoristiti priliku da odgovorite na ove brojne odgovore, vi ste u svojoj raspravi se hvalili sa velikim dočecima, događajima koji su se događali kao primjer doček hrvatske reprezentacije, spominjalo se ovdje isključivanje i mikrofona tj. ozvučenja Marku Perkoviću Thompsonu, to je u organizaciji grada bilo, čini mi se Zagreba i pa evo, kolegi Mišiću prije nego što počnem, to je najbolje pitati SDP-ovo čedo, tj. SKH čedo, SDP-ovo dijete i gojenče HDZ-a Milana Bandića, zbog čega je isključeno, ... [[Govornik se ne razumije.]] zbog čega je isključen tada zvučnik, on to vjerojatno dobro, najbolje zna jer očito je u svim tim vremenima naučio taj način funkcioniranja u datom trenutku. Znači to smo riješili a pošto je bio grad Zagreb organizator toga događaja, pa da razriješimo to oko spominjanja kolege Culeja i kolege Mišića koji je u klubu Milana Bandića. Što se tiče ove rasprave vidljivo je ravnatelju da vi niste ispunili svoju zadaću i da ste vi sve osim ravnatelja HRT-a javnog servisa. Činjenica je da se uvukao strah u tu kuću, strah i od otpuštanja novinara, vi dižete kao da ste državni odvjetnik, kao da ste tužioc javni prije 30, 40 godina koji u biti proganja novinare za izgovorenu riječ. Ja sam nabrojio određene novinare, određene gašenje emisija, znači „Hrvatska uživo“ je ugašena, jedna emisija koja je bila praćena, koja je imala i socijalne teme, ne samo političke teme i očekujem da u budućnosti imamo jednoga ravnatelja koji će urediti HTV na način modernizirati onako kako je propisano. Ono što HTV ima nema niko, ima temelje Hrvatske države, Domovinski rat, rekao sam to ratni snimatelj Gordan Lederer koji je dao svoj život i brojni drugi ratni snimatelji, moj prijatelj Petar Malbaša i svi ostali su dali sebe, umjesto puške nosili su kamere i to je bila u svijet o srbočetničkim zločinima, prema tome ja mislim da taj arhiv imate, potvrđenu ja imam informaciju vaše pravne službe 2017., ali vi ne želite to do danas potpisati da se sačuva taj arhiv. … čini mi se projekt „Ponos domovine“, to je u dogovoru sa bivšim vd ravnateljem, vi kao tu i ne vidim, ja sam samo vidio vaše opravdanje da će se to raditi usputno, međutim ako ima način i model da mi to najmoderniji način arhiviramo, zaštitimo i da vidimo da upravo baš ti snimci HTV-a vidimo po brojnim privatnim studijima, drugim TV kućama, a u biti to je vlasništvo nas, naše javne televizije. Ali nažalost, bojim se da su brojni ti materijali zbog nebrige završili u kantama za smeće. Zato budite ravnatelj javne televizije i zaštite temelje države. Naravno kada govorimo o novinarima, to sam spominjao i o prilozima, o terenskome ratu HTV ima najviše o dijelu Hrvata izvan domovine u BiH, znači Hrvata koji su tu narod jednakopravan narod sa ostala dva naroda apsolutno medijski nisu zaštićeni i to nije samo vaša krivnja, međutim očito sustav se ne brine o tome. Imamo probleme naših nacionalnih manjina gdje ih se proganja kao što je primjera u Vojvodini gdje naši Hrvati imaju ogroman problem sa proganjanjem od strane ljudi kao što je ratni zločinac Šešelj, vrlo malo dobivamo izvješća sa tih područja. Ima brojnih tema u RH koje moraju biti u javnom servisu, imate materijalno tehnička sredstva puno bolja nego što imaju druge komercijalne televizije, međutim vi ne obavljate najbolje svoju ulogu. Prvo svoje obećanje, rekli sta da ćete smanjiti pretplatu i ići prema ukidanju, vi to niste napravili. Vi apsolutno sada na kraju mandata ovoga saziva sabora niste ispunili niti jednu svoju obavezu osim što ste uvukli strah u kosti svima u HTV, svima koji rade na televiziji sa svojim proganjanjem novinara i vi ste uveli cenzuru i vi ste u biti osramotili javni servis kako u Hrvatskoj tako i u svijetu. Hvala lijepo.
Hvala vam zastupniče Bulj. Isteklo je vrijeme. Zastupnik Ivan Lovrinović govorit će završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uistinu moramo promijeniti Hrvatsku i evo u tom smislu želim nešto završno reći o ovoj današnjoj raspravi i naglasiti ono što je najvažnije i neke sam stvari u svojoj raspravi prije rekao. Dakle, HTV ako nazivamo to javnim servisom onda zaista mora biti takva jedna nepristrana institucija koja ne smije biti sluškinja vladajuće politike, vladajuće političke strukture, koja neće ujutro premijeru maltene, mi građani slušamo dobro jutro premijeru, dobar dan premijeru, laknu noć premijeru i sva ona svita već koliko ima u vladajućoj stranci. To takav HRT mi ne trebamo, vi se morate promijeniti. Ja znam da je to vama teško jer ljudi tamo rade, žive od toga, ali morate nešto napraviti. Mi ćemo vas podržati u Saboru. Na sljedećim izborima toga više neće biti, ja sam duboko uvjeren uz pomoć građana da ćemo to promijeniti. Ima dobrih emisija na HRT-u, „The Voice of Croatia“ kada čujem te mlade ljude pa to je nevjerojatno u ovako maloj našoj zemlji koliko ima prekrasnih glasova, pa gdje vježbaju naprosto sam fasciniran, „Plodovi zemlje“, treba više dokumentaraca dobri su „Labirint“ znači ima dobrih stvari. Zanimljive su stvari na HRT-u to je očito rezervirano za ljude, što se kaže, koji vole i ozbiljnu glazbu, znanost, kulturu itd., ali fali živih emisija. Ali što vi radite pored toga što sam rekao da ste stroj za proizvodnju blokiranih i ovršenih, dva puta godišnje vi imate svako polugodište otprilike po 50.000 vi šaljete ovrha prema građanima, znači oko 100.000 godišnje, pa vi ste u planu napisali da sada nećete odvjetnička društva pa trebate kao zaposliti 70 ljudi da vam utjeruju dugove tim građanima koji nisu platili 200, 300, 400 kuna, a njihov trošak procjenjujete na 20 do 25 milijuna kuna jer vam treba i prostor. Pa dajte malo razmišljajte ekonomski, mislim pa to nitko ne bi napravio ni moj student takav zahvat. Dakle, ne štima nešto u tom sustavu. S druge strane mi vam građani svake godine uplaćujemo milijardu 200 milijuna kuna, a vi ste još bankama dužni prenešeni gubitak imate 440 milijuna, bankama ste dužni 300 milijuna kuna. Pa to je vreća bez dna. Znači, vama nikakvo povećanje pristojbe ne može pomoći jer vreću bez dna ne možeš natrpati. Pa dragi građani, ja mislim da je i vama dosta ovoga, dakle ovog javašluka i da te silne milijarde se tako troše. Ovaj sustav mora živjeti, moći živjeti od onog što dobiva, to je ogroman novac. Kako ćete to napraviti, mora se provesti integralno restrukturiranje, mi imamo stručnjake koji u Hrvatskoj to znaju napraviti. Ali, naravno, ovakva politika, ova vladajuća koalicija, a nije bolja bila ni ona prije, ona jednostavno, vi ste idealan sustav, što više ima kapilarno uvezanih tih ljudi, to je glasačka baza, mašinerija, ima, nisu svi, govorim konkretno o ekonomiji, vi imate jednu urednicu ekonomske, iz ekonomije, ona točno zna koga neće zvati. Pazite, nema rasprava ozbiljnih o ekonomiji, suradnji sa EU, euru, problemima poljoprivrede, ona točno zove iste ljude, ali pošto ste dužni bankama 300 milijuna kuna, e onda vam oni očito na jedan način, naravno, neću vam javno reći, oni vam daju signal, nemojte ovoga, ali ovog zovite i kad vi, molim vas, napravite popis minutaže, koji su zastupnici, napravite to sutra i napišite meni da sam lažov, da ne govorim istinu. Koliko je kog ostalo u vašem programu, koliko je govorio u ekonomiji, ne govorim za sebe, imamo jako dobrih mladih ekonomista po raznim ekonomskim fakultetima, vama glasnu riječ iz ekonomije drže glavni ekonomisti iz banaka. Ali, dužni ste 300 milijuna kuna bankama. 290 i nešto. Ne možete, slušajte, onaj, znate kako se kaže ruka koja prima, traži, ona je uvijek ispod ruke koja daje i nema tu, morate se naprosto, morate to shvatiti. Može se HRT postaviti na zdrave financijske ekonomske noge, ali uz politički menadžment, uz možda nedovoljno stručne ljude koji rade neće nikada jer prema tome, morat ćemo to urediti kako Bog zapovijeda.
U ime izvjestitelja, Kazimir Bačić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupnici. Čuli smo danas cjelodnevnu raspravu oko HRT-a. Naime, ja bih kratko izvijestio da je predmet ovog Izvješća godine 2016., 2017. i 2018. U tom proteklom razdoblju želio bih naglasiti da prvenstveno da HRT izvršava svoje obveze iz Ugovora s Vladom RH i to uz restriktivnu troškovnu politiku u svim segmentima s ciljem ostvarivanja pozitivnog financijskog rezultata i stvaranja vlastitih izvora financiranja. Da smanjuje kreditnu zaduženost, da za i uz zadržavanje visoke razine ulaganja u programske sadržaje i u materijalnu imovinu i dakle, još bi naglasio da sve to uz smanjenje broja radnika. Ovdje smo govorili o raznim segmentima prihodovne i rashodovne strane. Što se tiče prihodovne strane, naglasio bih da su sve, svi prihodi vrlo regulirani Zakonom o HRT-u i ostalim zakonima kako u smislu ograničavanja marketinškog prostora u prime timeu, odnosno u gledanom vremenu, tako i svim ostalim segmentima prihoda. Znači, u proteklom razdoblju na koje se ovo izvješće odnosi, HRT je povećala učinkovitost, smanjila broj zaposlenika, sve godine poslovala s dobiti, rekli smo u 2016. 30 milijuna kuna dobiti, u 2017. kad sam ja preuzeo mandat 100 milijuna dobiti, 2018. 81 milijun kuna dobiti i procjena za ovu godinu će biti isto oko stotinjak milijuna kuna. Da, treba naglasiti da sva ta dobit se izravno služi za sanaciju prenesenog gubitka koji je bio ovdje, tu su se raznim brojkama se ovdje danas se upotrebljavale razne brojke, ali preneseni gubitak u 2016. je bio 587 milijuna kuna točno, 588. Onda je u 2017. smanjen na 549 i u 2018. je smanjen na 444 i u prošloj godini je vrlo vjerojatno oko 358, to znači da se praktički taj preneseni gubitak smanjuje i brže od planiranog. Govorili smo ovdje o kreditnoj zaduženosti. Kreditna zaduženost je 2016. bila 350 milijuna kuna, 2017. 375, 2018. 297 i za 2019. je procjena da će biti oko 200 milijuna kuna, 206 milijuna kuna. To znači da je tendencija vrlo jasno i da se dugovi vraćaju koji su napravljeni u prijašnjem razdoblju. Ono što bih još naglasio, ima još jedan element, ovdje se govorilo dosta i o sudjelovanju HRT-a odnosno kako smo, kako je HRT sudjelovao u rasterećenju obveznika plaćanja pristojbe. Naime, postoje dva zakona. Zakon o otpisu dugova fizičkim osobama i Zakon o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima. Temeljem ova dva zakona ukupni efekt primjenom ova oba dva zakona je HRT-u manje 271 milijun kuna. Znači sudjelovao je u, znači dao se doprinos u smislu rasterećenja i u smislu smanjivanje opterećenosti. Što se tiče, ovo su bili izvještaji poslovni i financijski, ovdje je bilo puno riječi i o programskim sadržajima koje sam pomno slušao i zapisao tamo na svoj podsjetnik tako da držim da je ova rasprava bila korisna u tom smislu, da uvijek se može se težit poboljšanju programa međutim HRT proizvodi raznolik program, program koji je namijenjen različitim dobnim skupinama različitog sadržaja i za kraj bi naglasio da je prema istraživanju EBU-a odnosno Europske unije javnih televizija, HRT smješten u gornju 1/5 efikasnih i gledanih televizijskih javnih servisa. Eto toliko, hvala lijepa.
Zastupnik Babić javio se za repliku.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, u svojoj raspravi nisam uspio vas to pitati ali sad želim u ovom završnom izlaganju. Možete li zapravo utjecati na to da novinari na HRT-u govore standardnim hrvatskim jezikom a da ne govore recimo žargonski ili dijalektalno pogotovo kod recimo višesložnih imenica kad naglašavaju ne znam, Dalmacija, Slavonija, Varaždin, umjesto Dalmacija, Varaždin, Slavonija itd., mislim da to neke ljude iritira i barem one poruke ili elektroničke poruke koje dobivamo zapravo, dobivamo i zbog toga. Evo hvala vam lijepa.
Odgovor.
Poštovani zastupniče, HRT izuzetno brine o jeziku i govoru kako na radiju tako i na televiziji. Naravno da se može takva situacija još i poboljšati, mi ulažemo napore da se to dogodi i to je jedna od tema koja se raspravlja na programskom vijeću i mi ćemo kao uprav i ja kao glavni ravnatelj, učinit sve da se standardni jezik, književni maksimalno što je moguće više koristi odnosno da bude što kvalitetnije i jezično izražavanje. Hvala lijepa.
S ovim zaključujem raspravu. Ispričavam se. Zastupnik Lovrinović je također bio zatražio repliku.
Evo g. Bačiću, čitao sam poruke građana koji nas prate, gledali su HRT, što ste izvještavali, što su ljudi koji su koji su kod vas zaposleni, rekao je nešto u ovoj današnjoj raspravi netko iz HDZ-a, SDP-a, HNS-a, netko iz MOST-a, valjda njih puštate jer oni bi ako treba i deseti put podržali HDZ, Škibolu, Aleksića, mene, nas iz oporbe ko da nas bog nije dao danas u ovom Saboru, dakle evo to je priča, dajte napravite barem jedno, pustite ne traži mene, jel. I druga stvar, prijedlog. Dajte pokrenimo zajedno zakon ovdje da se promijeni ovaj zakon, da umirovljenici do 3000 kn primanja ne plaćaju pristojbu, studenti po domovima, u đačkim domovima i invalidi svih vrsta da ne plaćaju pristojbu, nemojte da HRT ostane stroj za proizvodnu ovršenih, 100 000 njih godišnje. Evo hvala.
S ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Izvješće o poslovanju HRT-a za 2016.g. Podnositelj je glavni ravnatelj HRT-a. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o poslovanju HRT-a za 2016.g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za i 22 protiv donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor, a Odbor za informiranje i informatizaciju i medije predlaže HS donošenje zaključka koji glasi: Obvezuje se HRT da izradi plan smanjenja kreditnog zaduženja, racionalizira troškove poslovanja, smanji troškove vanjskih suradnika i poveća efikasnost rada stalno zaposlenih djelatnika, te provede restrukturiranje. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 89 za, 1 suzdržani i 6 protiv donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.