Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 57. sjednicu Predstavničkog doma Uvažene koleginice i kolege još jedanputa vas pozdravljam, pozdravljam sve prisutne goste koji su pozvani na današnju sjednicu. Danas smo na sjednicu pozvali one koji se redovno pozivaju, predsjedavajućeg i članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedavajućeg i članove Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i predstavnike OHR-a, OSCE-a, EU, specijalnog predstavnika Generalnog sekretara Vijeća Evrope, šefa Misije u Bosni i Hercegovini, predstavnik Posmatračke misije u Bosni i Hercegovini, predstavnici ambasada u Bosni i Hercegovini koji su izrazili interes da prate rad Parlamentarne skupštine, UN, predstavnike nevladinih organizacija Centra civilnih inicijativa i Centra za promociju civilnog društva. Pozvani su također predstavnici Službenog lista Bosne i Hercegovine, Tužilaštva Bosne i Hercegovine i Javni pravobranilac Bosne i Hercegovine. Ja pozdravljam ovdje sve prisutne goste, od onih koje sam nabrojao, a naravno i sve one, ako nekoga nisam ovdje nabrojao u uvodnom izlaganju. Pozdravljam naravno i predstavnike medija. Želim da današnja sjednica ima svoj uspješan rad. Prema izvještaju Službe Parlamenta Bosne i Hercegovine, konstatujem da je sjednici trenutno prisutno 35 poslanika, a gospodin Ibrahim Đedović je opravdao odsustvo sa današnje sjednice. Gospoda Duraković Nijaz i Azra Hadžiahmetović su najavili da će kratko kasniti. Gospodin Nakaš je također najavio da će kasniti. I to je ono što ja imam od obavještenja vezano za prisustvo današnje sjednice. U svakom slučaju, uvažene koleginice i kolege današnja sjednica, kao što ste vidjeli iz objavljenog broja prisutnih ima uvjete za punovažan rad i odlučivanje. Vi ste u pozivu za sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. U odnosu na taj prijedlog obaviještavam vas da imamo dvije izmjene. Prva je da smo skinuli sedmu tačku dnevnog reda, to je – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombusmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine zbog toga što je nadležna komisija zatražila produženje roka da bi se predlagač Zakona izjasnio o amandmanima. Ovo je odlučio i jedan i drugi kolegij jutros, dakle i Kolegij i Kolegij u proširenom sastavu. 2 I druga izmjena je da smo uvrstili Prijedlog odluke o utvrđivanju prestanka poslaničkog mandata gospodinu Ivi Miri Joviću. Vi ste novi prijedlog dnevnog reda dobili. Ja otvaram raspravu o dnevnom redu. Ko želi da govori? Gospodin Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, naravno ja se slažem sa predloženim dnevnim redom, ali ono na što bi želio skrenuti pažnju Predstavničkom vijeću Parlamentarne skupštine i tražio aktivan odnos ovoga doma, bilo bi sljedeće. Vi znate da nakon ostavke prvobitno imenovanog generalnog revizora u julu mjesecu prošle godine Parlamentarna skupština i to oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine donjela je odluku o davanju saglasnosti za imenovanje drugog generalnog revizora uz zaključak da mandat generalnog revizora traje do isteka tekućih mandata zamjenika generalih revizora. Nakon toga Predsjedništvo Bosne i Hercegovine imenovalo je gospodina Šegu za generalnog revizora, stim da u odluci o imenovanju stoji da će mandat generalnog revizora biti određen u skladu sa zakonom. Obzirom da ovih dana ističe mandat rukovodstvu Ureda za reviziju i da postojeći Zakon o reviziji nije predvidio ovakvu situaciju, dovodi se u pitanje legitimitet rukovodstva i to usred započetog procesa revizije za 2004. godinu. Precizan datum rpestanka mandata je teško utvrditi, jer je prvobitna odluka bila pogrešna pa je naknadno izmjenjena i dostavljena, a formalno stupanje na dužnost je zbog objektivnih razloga uslijedilo nešto kasnije. Oko toga, naravno u ovoj zemlji postoje nažalost različita tumačenja. Istovremeno savjetodavna grupa koju čine OHR-a, Svjetska banka, EU, Švedski ured za reviziju USD, tri ureda za reviziju BiH je u sklopu reforme javnog sektora sačinila i dostavila Savjetu ministara novi Nacrt zakona o reviziji koji je iz nepoznatih razloga zaustavljen, koji treba spriječiti da dođe do ovakve situacije koju danas imamo. Važeći Zakon o reviziji institucija Bosne i Hercegovine koji je objavljen u “Službenom glasniku BiH” 17/99 u članovima 6. i 7. decidno navodi da generalnog revizora i zamjenike generlanog revizora imenuje Predsjedništvo BiH isključivo uz prethodnu saglasnost oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Shodno tome smatram da Parlament koji je donjeo Zakon o reviziji treba donjeti i odluku i zaključak kojim se produžava mandat rukovodstvu Ureda do donošenja novog Zakona o reviziji i tako rukovodstvu i izvještajima koji su u pripremi dati puni legitimitet. Jer ako se ništa ne učini dovodi se u pitanje i rukovodstvo i izvještaj o reviziji koji su u pripremi. Ovo je samo radi malog uvoda da znate hronologiju i znate da smo donjeli zaključak i u tom smislu dakle ne tražim novu tačku dnevnog reda, ali mislim za radi ozbiljnosti situacije ovaj parlament, ovaj dom mora imati aktivan odnos i u tom smislu predlažem zaključak koji prevazilazi probleme koji su nastali za radi toga što nema novi Zakon o reviziji. 3 Dakle, predlažem zaključak broj jedan koji bi glasio 1. Ranije izdate saglasnosti na imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora važe do donošenja novog Zakona o reviziji. Da se sada ne bi otvorile polemike jesu li legalni, ili nisu legalni izvještaji za 2004. godinu i zaključak broj dva 2. Zahtjeva se od Savjeta BiH da bez odlaganja u parlamentarnu proceduru dostave prijedlog novog zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine i da se ponašamo u skladu sa Zakonom. Dakle, ja vas molim za razumjevanje. Nije ovo neozbiljna stvar, nije stvar o kojoj treba voditi teške političke debate, nego traži aktivan odnos ovog doma, jer je bez ovog doma nemoguće, dakle nemoguće izabrati i bez ovog i bez Doma naroda. Ali pošto se sada nalazimo u jednoj situaciji koja je nedefinisana, ističe mandat u pripremi su revizorski izvještaji. Mi kao Parlament moramo se ponašati odgovorno i predložiti da traje mandat svima do donošenja novog zakona i naravno upozoriti Vijeće ministara da taj zakon, čim prije, proslijedi u parlamentarnu proceduru. Ja znam da je zakon urađen. Hvala vam lijepo. I molim za razumjevanje.
Zahvaljujem gospodinu Nikoli Špiriću. Za riječ se javio gospodin Jozo Križanović, prema ovoj elektronskoj evidnciji. Izvolite gospodine Križanoviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam određenu primjedbu na treću točku dnevnog reda, to je – Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, da se danas uvrsti u ovu sjednicu po žurnom postupku. Naime, ja bih želio podsjetiti da smo na sjednici Kolegija u proširenom sastavu pred prošlu sjednicu razmatrali mogućnost uvrštavanja ove točke dnevnog reda u prethodnu sjednicu, ali smo zaključili na tom kolegiju sljedeće, dozvolite da citiram taj zaključak - Da se od Vijeća ministara zatraži informacija o tome dokle se stiglo sa reformama u ovoj oblasti i obrazloženje, zašto se nisu ispoštovali rokovo postavljeni u Zakonu. Smatram da je ova informacija jako značajna sa stanovišta informiranja ovog doma dokle se uopšte došlo sa reformom poreznog sistema u Bosni i Hercegovini i razmatrati danas ovaj prijedlog zakona koji se uglavnom odnosi na produženje rokova koji su utvrđeni zakonom nije toliko problem u tehničkom smislu. Međutim, postoji puno razloga da budemo zabrinuti uopće za proces odvijanja priprema za uvođenje PDV-a, pa čak i kako se predloža predlogom zakona i početkom naredne godine. U tom smislu mislim da ćemo danas biti vrlo hendikepirani u ocjeni razmatranaj ovog prijedloga izmjene i dopune zakona bez jedne relevantne informacije. Bojim se, da ukoliko danas, a što nam je postala praksa sa nekoliko prethodnih zakona gdje smo vrlo lako donosili 4 izmjene i dopune zakona o produženju rokova bez valjanih obrazloženja, da ćemo i u pogledu ovog zakona biti u situaciji da možda već na jesen dobijamo sličan prijedlog zakona sa opet novim rokovima. U tom smislu ja imam vrlo velike rezerve sa uvrštavanjem u dnevni red ove točke. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Klub poslanika Stranke za BiH ima slična razmišljanja na način kako je gospodin Križanović govorio, praktično sam ja na prošlom, pretprošlom Proširenom kolegiju, ovo o čemu je gospodin Križanović govorio istakao kao argumentaciju. Međutim, mi cijenimo da je bolje i korisnije da ostane u dnevnom redu zahtjev da se raspravlja po članu 105. U raspravi ćemo moći ukazati na sve ove stvari i još neke. Mi očekujemo, što bi bilo sasvim logično da će predlagač, odnosno podnosioc zahtjeva se pojaviti i to na nivou ministra, najmanje i pokušati, za razliku od razloga koji su dati u prilogu Predloga zakona ubijediti ovaj parlament u argumentaciju zašto traži. Dakle, što se nas tiče, mi smo zato da ostane u dnevnom redu, ali da pokušamo obezbjediti predlagača i da otvorimo jednu ozbiljnu diskusiju u ukupnom odnosu uprave Parlamenta itd., o čemu je gospodin Križanović govorio.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Sead Avdić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, poštovani gosti poslanici, mislim da je uputno da u ime Kluba SPU i dva nezavisna poslanika predlažem da se danas podnese informacija o stanju razgovora na usaglašavanju reforme policijskih snaga u Bosni i Hercegovini. Ne može to biti privatna stvar, uslovno rečeno predsjednika političkih stranaka. Ovaj dom se mora upoznati o informaciji, odnosno o stanju razgovora, sobzirom na alarmantne naslove u novinama itd. Nema smisla da poslanici stvarno saznanje, jednostavno crpe informacije iz dnevne štampe. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodinu Avdiću. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite. 5
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ja bih želio samo povodom prijedloga gospodina Avdića koji je iznjeo, sobzirom da imam obavezu na određeni način, pošto sam, ako se ne varam gospodin Špirić je takođe juče bio, ja se osjećam odgovornim da podržim ovaj prijedlog jer sam u potpuno drugom kapacitetu, a član sam Parlamenta bio prisutan na razgovorima i na Vlašiću i juče u Konaku i smatram da je, najblaže rečeno bi bilo neophodno, imajući u vidu dramu koja se sinoć odvijala, imajući u vidu činjenicu da za dva dana se ovdje održava sastanaka CTF-a koji praktično treba da da zeleno svjetlo za ono zašto se ovaj parlament opredjelio, a to je da ubrzamo put ka evropskim integracijama, imajući u vidu činjenicu da sinošnja drama u Konaku kao rezultat najvjerovatnije će imati nešto što nije prijatno za ozbiljne ljude i za građane ove zemlje. Mislim pridružujem se prijedlogu gospodina Avdića i kolega koje su to inicirale da se danas upriliči da nam predsjedavajući Vijeća ministara, kao kopredsjedavajući pregovora, jer je predsjedavajući Vijeća ministara zajedno sa Visokim predstavnikom bio u funkciji kopredsjedavajućeg tih pregovora, da nam se obrati i da nam da informaciju o onome što je bilo. Sobzirom kolega Avdiću da je kopredsjedavajuć i praktično tri sata prije prekida pregovora sam, samoinicijativno prekinuo svoje prisustvo tamo i doprinjeo drami koja se dešavala, može biti od njega dovoljno da nam bar kaže ono što zna, što se dešavalo dok je on tamo bio, a može i predsjedavajući drugih da nam da, a u svakom slučaju smatram ovo izuzetno važnim i smatram to obavezom kao čovjeka koji sjedi u ovom parlamentu i koji ne bi smio da zna ništa više od ostalih članova Parlamenta zato što je objektivno bio neprivilegovan, nego nažalost bio prisutan samo po drugoj tačci.
Zahvaljujem gospodine Lagumdžija. Gospodin Momčilo Novaković se javio za riječ. Gospodine Momčilo Novaković vi ste već dobili riječ.
Zahvaljujem predsjedavajući, kolege poslanici Klub SDS nije za to da danas vodimo raspravu i o informaciji sozbirom da se radilo o informaciji koju je predložio gospodin Avdić, sobzirom da se radilo o pregovorima političkih stranaka i da mi nemamo informaciju od stranke dakle, nemamo informaciju od naših ljudi koji su učestvovali u pregovorima ispred SDS, a sobzirom na sve što se dešavalo u vezi sa radom i ranije komisije, pa i ove grupe informacija kopredsjedavajuće grupe za nas nije meritorna, dakle nije ta u koju možemo vjerovati i zbog toga ni ne želimo učestvovati u ovakvoj vrsti rasprave dok ne dobijemo informacije iz svih izvora. Dakle mi moramo potpuno tačno znati iz svih, posebno iz izvora iz naše stranke šta je tamo dogovoreno i zbog čega je došlo do prekida razgovora da bismo mogli uopšte podržati ovakvu inicijativu. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Milorad Živković. Izvolite. 6
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo ja bih predložio da se u tačku 11. pod b) Sporazum između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske, odnosno pod c) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na našim prelazima, doda još jedan aneks, Aneks VII koji se tiče graničnog prelaza Kostajnice. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi? Gospodin Lagumdžija je imao potrebu da nešto kaže. Izvolite, imate riječ.
Ja, povodom ovoga što je rekao gospodin Novaković. Smatram da bi danas, ja sam tako kolegu Avdića shvatio, da tačka dnevnog reda bude informacija od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara koji je bio istovremeno i kopredsjedavajući toga, jer čitav, svi ti pregovori su bili u funkciji onoga što je zaključak ovog parlamenta, a to je pozitivno mišljenje o nastavku procesa dolaska do ugovora o stabilizaciji i pridruživanju i što kažu, šta god mi zaključimo, to će se desiti za dva dana, taj sastanak CTF-a. Dakle, dobro bi bilo da Parlament u toj funkciji bude informisan, a šta će povodom te informacije biti rečeno i da li će nešto biti zaključivano to je nešto što izlazi iz domena rasprave o dnevnom redu.
Hvala lijepa. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Uvažene koleginice i kolege mi smo imali četiri primjedbe na dnevni red koje se mogu klasificirati ovako. Dakle, prvo je prijedlog gospodina Špirića da usvojimo jedan radni zaključak vezano za revizore i što se toga tiče ja predlažem, dakle pošto smo se mi opredjelili da nema radnih zaključaka povodom dnevnog reda, da glasamo o tome kao narednoj 12. tački dnevnog reda i onda ćemo otvoriti raspravu o tom pitanju i vidjeti kakav ćemo zaključak donjeti. A inače smatram da je ovo vrlo važno pitanje i da treba da o tome obavimo raspravu, jer Ured za reviziju institucija mora funkcionirati. Gospodin Križanović i gospodin Belkić su svako na svoj način iznjeli stavove vezano za Zakon o PDV-u i član 105. Ja vas želim obavijestiti da evo dijelim vaše nezadovoljstvo. Pismo ste uputili Vijeću ministara. Nismo dobili informaciju, ali to nas ne priječi da idemo u proceduru i ja sam to primio samo na znanje i o tome nemamo šta da se izjašnjavamo. Prijedlog gospodina Avdića i gospodina Lagumdžije svakako će biti predmetom izjašnjavanja. Hoće li biti naredna tačka, izvještaj predsjedavajućeg Vijeća ministara o toku reforme policije, tačka dnevnoga reda. 7 I gospodin Milorad Živković je podnio prijedlog da se kao jedna od tačaka ovih graničnih prijelaza uvrsti i Kostajnica. Mi nismo dobili u parlamentarnu proceduru ništa što je vezano za Kostajnicu. Kada dođe to će biti tačka dnevnoga reda gospodine Živkoviću. Dakle izjašnjavamo se o ove dvije stvari. Prvo je dakle prijedlog gospodina Nikole Špirića da tačka 12. dnevnog reda bude, zapravo prijedlog ovih zaključaka o kojima je govorio gospodin Špirić. Pripremite se za glasanje. Glasajte. Da bude prijedlog njegovog zaključka tačka dnevnog reda. Ureda za reviziju. Obnavljamo glasanje. Jel jasno o čemu glasamo? Pripremite se glasanje. Glasajte sad. - 33 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina. 12. tačka dnevnog reda je – Prijedlog zaključaka koje je vezano za Ured za reviziju ponudio gospodin Nikola Špirić. Molim vas da se umnože, ovaj prijedlog zaključaka i dostavi poslanicima. Ima dovoljno vremena. Prijedlog gospodina Avdića i gospodina Lagumdžije da nam predsjedavajući Vijeća ministara, kao 13. tačka dnevnog reda postavi, dakle dostavi informaciju, ili podnese informaciju usmenu, ili pismenu vezanu za tok reforme policije. Pripemite se za glasanje. Glasajte sad. 21 za, 13 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća, nema entitetske većine iz RS. Možemo li se usaglasiti da ide u dnevni red? Dakle nema saglasnosti svih članova Kolegija. Idemo u drugi krug. Neka glasaju oni koji su protiv iz RS pošto su oni, tamo nedostaje entitetska većina. Pripremite se za glasanje. Glasaju oni koji su protiv. Glasajte sad. 11 protiv iz RS, više od 2/3 i ovo nije tačka dnevnog reda. Dakle nije prihvaćeno. Gospodin Špirić traži intervenciju. Izvolite.
Dame i gospodo želim jasno da kažem zašto sam glasao protiv. Zato što Adnan Terzić nije ovo o čemu je Zlatko rekao, udostojio se da ostane do kraja da bi nas mogao informasiti. Da je bio zaključak da Pedi Eždaun kao čovjek koji je sjedio čitav dan informiše, glasao bi za. Hvala.
Hvala lijepo. 8 Koleginice i kolege dnevni red 57. sjednice našeg doma glasi, 1. Zapisnik sa 56. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Prijedlog zakona o Javnom radio televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 5. Prijedlog zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 6. Prijedlog zakona o službi za poslove sa strancima (prvo čitanje), 7. Izvještaj o finansijskom poslovanjua Službenog lista, 8. Izvještaj o radu Pravobranilaštva, 9. Prijedlog tumačenja na zahtjev Komisije za naturalizaciju, 10. Prijedlog o prestanku odluke o utvrđivanju prestanku mandata Ivi Miri Joviću, 11. Davanje saglasnosti na ove sporazume koje ste dobili u pozivu i 12. Prijedlog gospodina Špirića kao 12. tačka dnevnoga reda vezano za reviziju. Nisam namjerno čitao do kraja. Zna se šta je dnevni red. Prelazimo na prvu tačku dnevnoga reda, to je Ad. 1. Zapisnik sa 56. sjednice Otvaram raspravu o zapisniku. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasamo o zapisniku. Glasajte sad. - 36 za, niko protiv, niko suzdržan. Dovoljna entitetska većina. Zapisnik jednoglasno usvojen. Druga tačka dnevnog reda, Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Odgovore za ovu sjednicu dobili su Vinko Zorić, Azra Hadžiahmetović i Seada Palavrić. Dobili smo takođe odgovor od ministra Radovanovića na pitanje Mladena Potočnika, Seade Palavrić i Seada Avdića, vezano za polaganje zakletve vojnika na Manjaći i u Bileći. Ima li komentara na odgovore? Gospodin Potočnik Izvolite.
Prvo komentar je da sam dobio, gospodine predsjedavajući i kolegice ovo prije tri minute. Drugo, ovo je samo izvještaj kojeg sam mogao pročitati i u novinama. I takav izvještaj i takav odgovor nema nikakvoga smisla. Zahvaljujem se takvom Vijeću ministara i takvom ministru odbrane. 9
Dalje komentari. Hvala lijepo. Nova pitanja. Ko ima nova pitanja? Molim vas pišite vi, gospodin Moranjkić je prvi na redu. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, gosodo kolege poslanici, dame i gospodo, jednostavno i prosto, ne znam koga, ali ipak pitam, a Kolegij molim neka odluči kome će proslijediti ovo pitanje na odgovor. 1. Ko propisuje pravila ponašanja, jel ovakav javni zakoni nisu nigdje propisana o SIP-i i ostalim raznim pratnjama raznih ličnosti, pa i sami sebi koji su učesnici u javnom saobraćaju na našim cestama u Bosni i Hercegovini, jer evidentno je da isti vrše torturu i to nepotrebno nad ostalim učesnicima u javnom saobraćaju i iz objesa, demonstrirajući valjda silu države, ili savremenu hajdučiju na putevima? 2. Ko u ovoj zemlji kontroliše? Naime, nekoliko puta su o tome pisala sredstva informisanja, nažalost bez nekih efekata, iako su i posljedice tog ponašanja bile i evidentne i pogubne. Obavještavam ovaj parlament i cjelokupnu BH javnost da sam vračajući se sa prošlog zasjedanja Parlamenta i sam doživio tu torturu na dijelu puta između Maglaja i Doboja od pratnje gospodina Paravca. Tražim osudu takvog ponašanja i pismeni odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Hvala lijepo. Ko je dalje sekretaru? Gospođa Majkić Dušanka se javila, ja sam vidio.
Hvala. Poštovane kolege i kolegice pitanje upućujem Vijeću ministara i Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose sa inostranstvom. Uvozne dažbine na opremu za proizvodnju predstavljaju opterećenje u poslovanje kompanije i otežavaju modernizaciju proizvodnih djelatnosti što negativno utiče na efikasnost domaće proizvodnje. I pored toga što su inicijative za izmjenu Zakona o carinskoj tarifi dolazile sa različitih adresa i entitetskih vlada i različitih privrednih subjekata i pored toga što je ova inicijativa podržana od strane Buldožer komisije i što je VIjeće ministara još u toku prošle godine trebalo da uputi Parlamentu u parlamentarnu proceduru izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi, koja je trebala obuhvatiti i ovo pitanje, i pored toga što je Upravni odbor za indirektno oporezivanje dalo svoju saglasnost za predložene izmjene i dopune, na sjednici od 23.8., nije došlo do promjene člana 176. pomenutog zakona. U skladu sa tim postavljam poslaničko pitanje - Dokle se došlo sa izmjenom Zakona o carinskoj politici BiH po kome bi domaćim investitorima bilo omogućeno da u ravnopravnim uslovima, kao i strani investitori u Bosni i 10 Hercegovini, a u cilju doprinosa bržem razvoju proizvodnje i zapošljavanja izvrše oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina za opremu koja se koristi za proizvodnju? Odgovor molim pisanim putem. Hvala.
Hvala vama. Sada je na redu gospodin Andrić Filip. Neka se pripremi gospodin Lozančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam se i maloprije javljao, pa izgleda tehnika
Ja se izvinjavam imamo dvostruko evidentiranje i dizanje ruke i tehnika pa da se mi snađemo.
Kad ste vi pitali imao i komentar u odnosu, imamo još nekoliko komentara.
Komentarišite nema problema.
Ja ću taj komentar spojiti sa zastupničkim pitanjem.
To je najpametnije.
A pitanje bi glasilo, - pitam naše tajništvo kada ću početi dobivati materijale na hrvatskom jeziku i na latinici, kao zastupnik iz reda hrvatskog naroda? Ja sam evo maloprije dobio ovaj odgovor na čirilici i na srpskom jeziku, uz dužno poštovanje, ja uistinu imam problema koncentrirano pročitati ovo da bi mogao raspravljati. Pa molim vas da mi odgovore jasno kad. Ako oni misle da ne treba nikada neka kažu. Ako hvala.
Dobro. Hvala lijepa. Gospodin Ivo Lozančić. Izvolite. Neka se pripremi gospodin Tihomir Gligorić. On se elektronski prijavio, jel tako.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege razlog za današnje pitanje je pokretanje i finansiranje od strane Svjetske banke dvije studije. Studija rekonstruiranja i Studija razvoja 11 plinskog sektora koji ukazuju i na kaos postojeći u energetskom sustavu koji je jedan od najhaotičnijih prostori Bosne i Hercegovine i želi da ga uredi na državnom nivou. Naime, mi imamo na ovlasti kada je u pitanju kreiranje politike u energetskom sektoru, posebno kada je u pitanju plin i nafta na nivoima entiteta, tako da u Federaciji imamo Energoinvest, poduzeće BH Gas Sarajevo, Sarajevo Gas koji se bave uvozom plina, distribucijom, odnosno transportom i opsluživanjem potrošača.U Republici Srpskoj imamo Gas promet Pale i Sarajevo Gas Lukavica. Iz ovog navedenog vidno je da nam je potrebno što brže doći do određenog rekonstruiranja plinskog sektora i preferirati zakon, odnosno neovisnu regulatornu komisiju za plin na državnoj razini, formiranje jedne kompanije za poslove transmisije kao najpovoljnije rješenje za sektor plinske privrede. Studija razvojnog plinskog sektora preferirala je važnost činjenice da definiranje, implementacija projekta razvoja plinske infra strukture treba da privredi ne samo da predviđa, ne samo ukupni potencijal plinskog tržišta u oba entiteta, nego da planovima susjednih zemalja osigurava uvjete za snabdjevanje plinom. Moje pitanje je Vijeću ministara – Da li Vijeće ministara planira uzeti učešće u uređenju plinske i naftne problematike u Bosni i Hercegovini i na koji način i u kojem vremenu? - Hoće li se predlagati sustavna rješenja kroz Zakon o plinu Bosne i Hercegovine i Zakon o nafti u Bosni i Hercegovini, ili će se ići sa izjavnom u politici da spomene energente koje je to uređeno kao elektroenergetski sektor? To bi bilo pitanje vezano za, a ja sam rekao da zadržavam pravo od prošli puta da komentiram pitanje i moram reći da nisam zadovoljan odgovorom i stiče se dojam da u Vijeću ministara ima određena služba koja samo radi reda nama pošalje pitanje, mada u svim dosadašnjim pitanjima svih zastupnika, bilo je takvih pitanja koji su mogli pomoći u radu Vijeća ministara. Čak su trebali možda naći na dnevnom redu Vijeća ministara i na neki način i upozoriti na određene potrebe kada je u pitanju kompletan jedinstven i ekonomski prostor Bosne i Hercegovine, ali do sada nisam naišao na odgovor da bi bio sadržajan i da bi na neki način opravdavao naša postavljena pitanja.
Hvala lijepo. Gospodin Tihomir Gligorić. Neka se pripremi gospođa Seada Palavrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Moje poslaničko pitanje se odnosi na prošlu sjednicu kada smo imali. znači Parlamentarnu skupštinu, a ono glasi - Zašto Parlamentarna skupština BiH nije 9. maja potpisala Rezoluciju o antifašizmu, jer je to bio povod sazivanja Parlamentarne skupštine BiH, kao i ko snosi odgovornost za taj propust? Tražim pisani odgovor od strane Kolegija, sad se vi osmjehujte, nema problema, upravo od vas tražim pisani odgovor o fazama odlučivanja u oba doma te rezolucije, kada je ona 12 konačno potpisana, kao ko je odlučivao o protokolarnom nastupu člana Predsjedništva BiH, gospodina Sulejmana Tihića? Jeste li imali o tome saglasnost i kako ste odlučivali? Da nam to jednostavno napišete. I da li je bilo eventualno zloupotrebe kasnije u toku samog obraćanja, što bi volio da čujem od svakog pojedinačnog člana Kolegija? Naprosto, mi smo odlučili da imamo Parlamentarnu skupštinu, radili smo vezano za Rezoluciju o antifašizmu predlagača SDP-a i istovremeno dobili smo jednu novu situaciju da nismo uopšte raspravljali o tom dokumentu, a smatramo da smo ga trebali, da ste ga tada trebali , kada ste već tako lijepo sijedili svi iz oba doma kao kolegij, vas šest ljudi da ste to pred našom javnošću potpisali, pred našim novinarima, da smo to podjelili i da ljudi taj dokumenat vide, jer smo se za to sastali, jer po meni gospodin Sulejman Tihić je mogao onaj govor držati i u Predsjedništv. Svejedno vidimo da ga nema nikada ni kada mi imamo sjednice Predstavničkog doma ili Parlamentarne skupštine i njegovo prisustvo nam nimalo ne smeta kada ga nema tu, ne znam što je taj dan bio neophodan, što se lično mene tiče. Prema tome, evo molio bih znači pisani odgovor na ovo o čemu ću vam ja dostaviti precizno pismo. Hvala vam.
Dobićete odgovor u pisanoj formi. Gospođa Seada Palavrić. Hvala vam. Izvolite.
Ja samo želim zamoliti službe Parlamentarne skupštine, zapravo našega doma da uputi urgenciju pravosudnim organima da dobijem odgovor na pitanja koja sam nedavno postavila Tužiteljstvu, Sudu BiH i ostalim.
Hvala i vama. Da li još neko želi postaviti pitanje? Gospodin Vinko Zorić. Samo da vidim, a evo vi ste svakako digli, a ima vas i u mašini. Izvolite.
Ovako. Ja imam jednu inicijativu prema Regulatornoj agenciji da Regulatorna agencija pregleda snimku emisije na federalnoj TV 60 minuta od 16.svibnja 2005. godine i da ocjeni je li urednik prekoračio svoje ovlasti u komentiranju i povlačenju paralela između nekih događaja, a radi se da je spomenuo u nekom kontekstu komemorativni skup u Blajburgu koji održan 14. svibnja ove godine. I mislim da, ja osobno mislim da je taj urednik prekoračio svoje ovlasti, da ni jedan komemorativni skup, pogotovo skup kojeg je organizirao i kojeg već 11 godina organizira, rekao bih najveće tijelo u Republici Hrvatskoj, nama susjednoj državi kakav je Sabor Republike Hrvatske i mislim da to ne služi ni nama kao državi Bosni i Hercegovini, niti služi tom mediju na čast da povlači takve paralele i da on daje komentare kakve je dao i da taj skup označava onako kako ga je označio. To je bio jedan komemorativni skup koji se održava svake godine, pogotovo mu ne služi na čast da u tom kontekstu spominje uzoritog kardinala Vinka Puljića. 13
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda Ad.3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama ovog zakona smo dobili, sa zahtjevom za hitni postupak, dobili ste na 56. sjednici. Na Proširenom kolegiju Doma koji je održan pred početak 56. sjednice usvojen je zaključak da se od Vijeća ministara zatraži pismena informacija o tome dokle se stiglo sa reformama u oblasti poreza na dodatnu vrijednost kao i obrazloženje zašto se nisu ispoštovali rokovi postavljeni u zakonu. Do sada informaciju nismo dobili, ali ovdje je ministar, gospođa Ljerka Marić, ja je molim da se obrati skupu. Izvolite.
Dobar dan. Ja vas sve pozdravljam i molim vas za malo pažnje. Vijeće ministara je na 80. sjednici koja je održana 6.4. utvrdilo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost i odlučilo da zbog vrlo malih izmjena, tehničkih malih izmjena zamoli Parlament da ovaj zakon bude usvojen po ovoj proceduri 105., odnosno po hitnoj proceduri. Ja znam da će komentari biti na način da zapravo Zakon je tek usvojen, a već se mjenja. Ovo što mi predlažemo kao izmjene, odnosno Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje zapravo svodi se na onu prvu varijantu Zakona u kojoj je bilo napisano da bi se implementacija PDV-a, odnosno naplata PDV-a u zemlji počela raditi od 1.1.2006. godine, a da se registracija poreznih obveznika treba početi raditi 1.7. Mi smo u međuvremenu znači, analizirajući stanje i situaciju koja se dešava vezano za PDV za implementaciju svega onoga što zakon traži u Upravnom odboru došli do zaključka da su ovi rokovi preuski i da zbog velikog broja i tehničkih i organizacijskih razloga zbilja se ne može početi implementirati Zakon o PDV, odnosno naplata po tom Zakonu PDV-a 1.7. nego znači ovim se pomoče od 1.1.2006. godine. Mi smo u međuvremenu usvojili provedbeni plan PDV-a na Upravnom odboru i imamo ovdje 4-5 stranica. Ja sam sada molila da se to iskopira da vam to podjelim. Znači postoje točno napravljeni koraci i ono šta je završeno, šta je u tijeku i komentari na to. Znači ovo je još sadašnja aktualna situacija vezana za situaciju na temelju Zakona o PDV-u. Znači šta se dešava, to je na ove 4 stranice. Ja bih vam to podjelila znači i na taj način bi bili u tijeku, stim da se ovo zbilja može uobziriti, napraviti kao jedan izvještaj koji bi bio onda puno i estetski bolji, ali znači ovo su ti koraci koji su precizni i tačno navedeni. Znači bilo bi jako dobro kada bi se moglo danas glasovati po ovoj hitnoj proceduri i ovo usvojiti jer nakon objave znači bilo bi jasno da će se registracija obveznika vršiti sa 1.7. od 14 1.7., a da bi onda naplata ipak bila od 1.1.2006. godine što je jednim dijelom uvjetovano i isporukom softvera koji zapravo omogućuje niz ovih koraka, jer nismo u stanju zbilja to implementirati ranije. Znači molim vas za razumjevanje. Podjelićemo evo vaj provedbeni plan i mislim da bi bilo dobro da evo da na taj način usvojiti ovaj naš prijedlog. Hvala.
Hvala vama. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Gospodin Beriz Belkić. Izvolite. Pa Seada Palavrić.
Evo ja sam najavio, podržavajući da se uvrsti u dnevni red ovaj zahtejv da se razmatra zakon po članu 105. iz razloga da bismo mogli voditi jednu ozbiljnu raspravu vezano za ovu problematiku uopšte. Vrlo cijenim činjenicu da smo danas imali ministra i evo izgleda danas će biti praksa da ćemo za svaki skoro zakonski projekat imati ispred predlagača ovlaštenu osobu da tako kažem najvišeg nivoa ministra i ja to pozdravljam i želim da se ta praksa i naravno nastavi. Međutim, kada je riječ o zahtjevu Vijeća ministara da se ovaj zakon, da se Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost razmatraju po članu 105. ja moram ukazati na nekoliko, po meni i Klubu poslanika Stranke za BiH vrlo ozbiljnih razloga koji nas ne ubjeđuju da treba podržati ovaj zakon. Dakle, umjesto jednog vrlo ozbiljno izvještaja o toku i rezultatima reforme, ili bolje rečeno implementacije Zakona o PDV-u i ozbiljnim argumentima za prolongiranje zakonom utvrđenih rokova, poslanici su dobili u prilogu dakle Zakona u obrazloženju sljedeću konstataciju da Zakon očigledno kasni pa je to razlog da treba donjeti izmjene i promjene. Dalje kaže da su izrazili zabrinutost da li će domaća administracija biti sposobna da izvrši registraciju predviđenu zakonom u određenom roku. I to je sve što se razloga tiče. Ako analizirate predložene izmjene, vidjećete da su to tri grupe izmjena. Dakle prva izmjena je da se oslobodi od poreza proizvoda i usluga u okviru međunarodnih projekata pružanja pomoći u kojima je Bosna i Hercegovina obavezana ugovorom da osigura da takvi projekti ne budu opterećeni PDV-om. Ja ne znam da se projekti mogu opteretiti PDV-om, izuzev naravno proizvoda i usluga, a obrazloženje je da je praksa u prelaznim privredama, nekim prelaznim privredama bez procjene reda veličina, bez procjene efekata itd. gdje smo bili vrlo revnosni kada smo raspravljali o hljebu, o lijekovima, o udžbenicima itd. Dakle, nema argumentacije za ovu izmjenu. Tehnička ispravka jedna takođe i to je grupa izmjena i dopuna, naravno što govori o neozbiljnosti prilikom izrade zakonskih projekata uključujući naravno i te stručne službe i zakonodavna tijela koja bi trebali da kontroliraju ovakve situacije. I kada je riječ o pomjeranju rokova, kada je riječ o pomjeranju rokova, obrazloženje je samo u rečenici, očigledno je da Zakon itd. se mora izmjeniti, jer se rokovi neće moći ispoštovati itd. Dakle, Klub poslanika Stranke za BiH u principu ne može podržati na ovakav način izmjene i dopune ovog zakona bez izvještaja o toku implementacije Zakona o porezu na 15 dodanu vrijednost razlozima, ozbiljnim razlozima zašto se pomjeraju rokovi itd. I naravno generalno ja se nadam da će te se svi složiti, ja više ne vidim drugi način da u ozbiljimo odnos Uprave i Upravnog odbora Uprave prema ovom parlamentu da ne spominjemo jubilarni 100-ti put naš zaključak iz januara mjeseca ove godine o Zakona o akcizama, porezu na promet itd., dogovoru da tako kažem itd. Hvala lijepo.
Hvala vama. Gospođa Seada Palavrić. Neka se pripremi gospodin Moranjkić. Sead Avdić se prijavljuje. Zapišite ga.
Poštovane kolege, uvažene ministrice, meni je zaista žao što moram iskazati vlastiti negativan stav prema ovome zahtjevu, jer nisu u pitanju tehnički male izmjene kako ste u uvodu rekli, nego je u pitanju činjenica da ovako značajan zakon neće stupiti na snagu kako je planirano, nećemo ostvariti sredstva koja smo mogli ostvariti, a po mom mišljenju odgovornost za to snosi Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje koji se ponaša na način kao da ova parlamentarna skupština i ovaj dom uopće ne postoje. Naime, mi smo prije nekoliko mjeseci već mogli čuti da su ti rokovi produženi, u medijima smo mogli čuti da je KAFAO rekao Upravni odbor, Uprave podržao i rokovi za stupanje na snagu Zakona su produženi. Stoga mislim da to zaista niti su male izmjene, niti takav odnos može biti prema nama koji da odgovaramo pred građanima koji su nas izabrali. Dakle, ako su mediji u pravu i ako su rokovi za stupanje na snagu zakona produženi, onda zakon ne bi trebao ni biti pred nama. Također, nemamo odgovora na pitanje zašto već u drugoj polovini maja, mi nemamo riješen problem izbora softvera. Nemamo ni garancija da će ovo ponašanje i zahtjevi i Vijeća ministara i Upravnog odbora Uprave, biti posljednji kada je riječ o ovom zakonu, jer šta ako nam se za mjesec dana pojavi zahtjev da zakon stupi na snagu, ne znam kroz godinu dana, na polovini godine iduće i ja lično nemam povjerenja u ovakve projekte iz razloga što Upravni odbor i Vijeće ministara nisu reagirali na način koji smo mi zahtjevali kada je riječ o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet roba i usluga i akcizama. 31. januar ove godine je prošao, Komisija je u tom slučaju naša imala zadaću da sačini izmjene i dopune. Međutim, pola godine dolazi i niko od nas ništa ne čini. Ja bih voljela dobiti odgovore, više odgovora na pitanja, u svakom slučaju predsjedavajući prije izjašnjavanja o ovome, o proceduri, ja molim u ime Kluba SDA pauzu od 15 minuta. Dakle, kad se završe diskusije.
Dobro, dobro, čuli smo sve je li. Gospodin Muhamed Moranjkići. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić. 16
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam na prošlom Parlamentu nešto govorio vezano za pojavu ovog prijedloga izmjene i dopune zakona a ne mogu da danas ne kažem sljedeće. Prvo, stojim na fonu i kolege Belkića i kolegice Palavrić ali dodajem još i sledeće. Mi smo se ovde dugo vremena lomili i pokušavali da ubijedimo predlagača zakona da li on dobro vremensku terminologiju odvagao kada je predlagao zakon i vremenske termine koji treba da prate realizaciju i stupanje u život tog zakona. Mi smo ovdje imali stopostotna uvjeravanja da je sve spremno, da su kadrovi pripremljeni i ostali uslovi koji omogućavaju. Međutim, danas evo vidite pojavljuje se ovakav zahtjev da se jedan zakon koji u suštini može se reći nije ni startao, treba da doživi izmjene i promjene. To mi onda liči na jednu neozbiljnu stvar i u ovom parlamentu i od strane predlagača. I normalno, da takvu stvar ne mogu ni kao čovjek, ni kao parlamentarac da prihvatim, pogotovo što ja shvatam to tako da prihvatanje ovog zakona mi amnestiramo one koji nisu dobro odradili prijedlog zakona prvog, i nisu praktično odradili dio svoga posla koji su zeli, bili obavezni da odrade. Kriti se danas iza Parlamenta, a nastaviti možda sa dijelom lošeg, da ne kažem ne da se je radilo nešto, vidi se iz ovog izvještaja što je gospođa ministrica rekla, ali nije se dovoljno uradilo i zbog toga se traži prolongiranje. Ja nisam i ne mogu prihvatiti da ovaj paralment uzima sebi za leđa one koji ne izvršavaju zadatke koje su preuzeli, baš konačnom odlukom ovog parlamenta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Sead Avdić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, postavilo se stvarno objektivno pitanje nakon nekoliko istupa da li uopće ovaj parlament u suštuni odlučuje o temeljnim pitanjima i proturiječnostima u Bosni i Hercegovini, zakonskim projektima itd., itd. Da li su centri moči izmješteni negdje van ovoga parlamenta i u tom kontekstu sigurno da se reducira, ja bih rekao i time i odgovornost i ona misija bh Parlamenta, Predstavničkog doma i Doma naroda u Bosni Hercegovini. Zašto to govorim? Govorim samo iz razloga što je već prije odlučeno, jednostavno sada je samo na potezu da se glasa o ovim izmjenama po članu 105. a piše u obrazloženju, ja ću nastaviti gdje je kolega Belkić stao, a nije on dovršio obrazloženje. To je katastrofično. Kaže ovako, ako se predviđeni rok ne ispuni Zakon o porezu na dodatnu vrijednost, predviđa stroge kazne. Međutim, BiH nema administrativnih kapaciteta koji mogu obavljati postupak registracije, tačka. Ovo je vama neodrživa situacija koja će stvoriti katastrofalnu ekonomsku neizvjesnost za privredne subjekte u BiH. To će biti uzrok velikih neprilika za BiH ako PDV sistem izgubi kredibilitet, čak i prije nego počne naplata poreza. Aferim stvarno ovome ko je pisao ovo obrazloženje. Ovo je katastrofa jedna. Znači, gdje je ta Uprava za indirektno oporezivanje, kako, ko, modelira ova obrazloženja i td. Ko nam garantuje da za 6 mjeseci ćemo imati ponovo slično obrazloženje i sličan postupak izmjene Zakona po članu 105. Znači, također moram dati jedan osvrt, lijepo je slušati kolegicu Palavrić, stvarno kad se brine na ovakav način za ove zakonske projekte, ali bi bilo dobro da to radi prije. Znači u Vijeću ministara kao najsnažnija parlamentarna znači, strnka u parlamentarnoj većini, da 17 uistinu se pobrine da ovih pitanja ne bude, da bude malo bolje informirana je li tako, jer je to parlamentarna većina ljudi, koja treba da zna o čemu se rai u ovom zakonu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Ja nemam više prijavljenih. Ministar traži riječ, pa ćemo onda dalje. Gospođa Ljerka Marić, ministar izvolite.
Ja vas molim za samo još malo pažnje. Vi znate da smo prilikom usvajanja Zakona o PDV-u imali jednu veliku i opsežnu raspravu i da smo razpravljajući dosta dugo vremena raspravljali i o rokovima za primjenu ovog zakona. U tom vremenu, jer je to počelo lani u 9. mjesecu ili još prije znači, procjenjivali smo mogučnosti na način da smo smatrali da će biti ipak realni, da će biti moguće da se zakon implementira prije i da zapravo implementacija odnosno, naplata prihoda počne tijekom ove godine. Znači, od roka koji je bio 01.07. u nekom razdoblju do kraja godine smo razmatrali mogučnost da počnemo sa naplatom. Ovo je jedan vrlo veliki i vrlo opsežan projekat. Ono što smo uradili kvalitetno i što smo uradili na način da osiguravamo stabilne i jasne, transparentne prihode ovoj zemlji, je urađeno onda kad su Zakon o porezu na promet, Zakon o akcizama i Zakon o jedinstvenom računu, stupili na snagu. Znači, zemlja ima trenutno osigurane jasne prihode. Prvi izvještaj o naplaćenim prihodima je upučen Vijeću ministara za 3 mjeseca, mi ćemo ga proslijediti Parlamentu da pogledate znači šta se dešava, jer ta uprava u međuvremenu radi dva posla, tri posla. Prvo su reorganizacijski poslovi na uspostavi nove carinske i porezne službe i još 3-4 sektora zajedno. Prilagođava se u radu, poslovanju na način da primjenjujući Zakon o porezu na promet i Zakon o akcizama, radi i poslove osim naplate, poslove obrade tih podataka, projekcija određenih vezano za te prihode i što je najgore, 4 zakona iz oblasti prekršaja, uprave itd. još nisu gotovi koji bi još zapravo donošenjem tih zakona će se poboljšati sigurno rad te uprave na način da će se osigurati jasne procedure u okviru sankcija. U međuvrmenu, paralelno se radi sve što se može uraditi da se osigura implementacija Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Znači, ipak paralelno ima jako puno poslova koji jedna reorganizirana, nova uprava, organizirana na način da ima četiri regije i sjedište u Banja Luci, bi bilo, bilo bi zbilja organizacijski previše očekivati da će ti ljudi znači moći uraditi sve ove poslove tako brzo. Naša namjera je zbilja bila da se prilikom izrade proračuna za 2006.godinu, što se sad počelo raditi, radi se konsolidirani proračun za državu, entitete i Distrikt Brčko na način da se projekcija ovih prihoda učini jasnom i da se uzme u obzir da efekat primjene Zakona o PDV-u i ove jedinstvene porezne stope, treba da bude isti. Mi smo ga nazvali neutralan, tj. da osiguramo prihode koji bi bili od prilike jednaki prihodima koje sad ostvarujemo na temelju primjene Zakona o porezu na promet i Zakona o akcizama. U međuvrmenu, na prošloj koordinaciji premijera i ministara financija, podastrijeti entitetima, početni radni materijal koji se odnosi na priću o tome da trebamo biti vrlo jasni, vezano i za socijalni aspekt ovog zakona a to je znači implementacija mogučeg programa socijalnog zbrinjavanja ljudi koji će znači, zbog primjene ovog zakona biti ugroženiji nego što su bili ugroženi sad, na temelju primjene ovih drugih zakona. 18 Ja vas znači molim, da pogledate i ovaj provedbeni plan koji sam vam dostavila, koji nije napisan u formi izvješća, nego je napisan ali je znači usvojen i validan je, da vidite jasno šta se u međuvremenu završilo. Sigurno je da kad se radi o primjeni implementacije bilo kog zakona, da se uvijek može uraditi brže i više. U ovom slučaju to je tako kako piše. Znači, zbog svega ovoga što vam sad govorim, bilo bi potrebno da tijekom izrade proračuna za 2006.godinu, koje smo počeli sad raditi, imamo jasne i ove pokazatelje. Znači, na temelju izmjena ovog zakona, biće nam svima jasno da će se od 01.01.2006.godine, naplaćivati porez i zbilja su mediji o tome govorili, zato što se ta odluka prvo donese bila ona dobra, loša, kakva god, na svom Upravnom odboru, na kom se sastaju država i entiteti. Znači, takva odluka je donesena i u okviru entitetskih vlada. Vi znate, da je porezna oblast u okviru fiskale podijeljena nadležnost zajedno sa entitetima. I zbog svega ovoga, gdje se radi znači još dodatno je opterečavajuće zbog te velike širine tih poslova i svega drugog, uvažiti i tu stvar. Vezano za izmjenu članka, u članku 1. ovog zakona o izmjenama gdje se kaže da ... ovo snadbijevanje dobrima itd. bude oslobođeno, to je tako i sad, to je tako od prvog dana od kad je ova zemlja počela raditi. Znači kad se potpišu međunarodni sporazumi u okviru njih se može uzeti odrednica da se ne plaća carina, za nešto gdje se ne plća porez i to je znači preuzeto i primjenjeno i na ovaj zakon. To nije nikakva nova odredba. To je ona odredba koja znači postoji i sad. Zbog svega ovoga što je navedeno, zbog toga što bi mi trebali imati znači jasne ove pokazatelje koji su nam potrebni, zbog proračuna za 2006., zbog planiranja godišnjeg proračuna kojem smo također pristupili, pošto je ova strana u proračunu puno važnija od ove rashodovne strane, koja dolazi znači na temelju toga, i zavisi od toga koliko ćemo prihoda, koje vrste prikupiti, bilo bi dobro da se usvoje ove izmjene i dopune sad, po ovoj proceduri, da se napravi jedan vrlo obuhvatniji jedan izvještaj o radu trenutnom Uprave koja radi u ovom dijelu primjene PDV-a i da možda jednu tematsku sjednicu zakažemo kad se primakne i kad se izradi ovaj socijalni program. Znači, onda bi to bilo sveobuhvatno a u međurvremenu, se nadam da će se i u okviru oblasti direktnih poreza završiti aktivnsosti koje su dužni uraditi entiteti. Znači u oblasti poreza na dohodak u oblasti poreza na dobit, jer naš proračun se sastoji samo od tih indirektnih poreza i nekih naknada. Entitetski imaju neke druge izvore. Mi moramo svi zajedno sukladno Zakonu o sustavu indirektnog oporezivanja odnosno, Zakonu o finansiranju institucija, napraviti zajedno konsolidirani proračun, podijeliti u okviru toga šta kome pripada i onda početi trošiti. Znači, sveobuhvatne aktivnosti odnose se na cijelu zemlju. Entiteti su dali suglasnosti. Bilo bi dobro da danas damo jasno do znanja svima koji se bave ovim poslom, šta trebaju raditi a da i svi drugi možemo evo ozbiljnije pristupiti nastavku rada do kraja godine. Znači, predlažem sjednicu na kojoj će biti izvješće vezano za prihode po osnovu Zakona poreza na porez na promet i akcizama, izmjene Zakona o porezu na promet i akcizama, socijalni program i evo znači ovo dkle je došlo, poseban sektor, ne više tim, za radove PDV-a, nego poseban sektor koji je od početnih 10-12-17 ljudi, sad zaposlio ne znam 200-300 ili koliko ljudi, sad će nam oni napisati taj izvještaj i da vidimo vezano za registraciju šta se dešava. Oni su počeli raditi te testove, znači to je jedan dio koji je tehnički, koji vrlo treba biti precizan itd. Znači, molim još jedom da se danas izglasa izmjene i dopune ovog zakona. Hvala. 19
Zahvaljujem ministru. Gospođa Ljilja Milićević, izvolite. Neka se pripremi gospodin Jozo Križanović.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ja bih prvo tragom diskusije gospođe Marić, podržala prijedlog koji je ona upravo iznijela, da održimo znači jednu tematsku sjednicu, gdje će izaći sa izvještajem ovaj, uopšte o dosadašnjim aktivnostima, o fazama, o planovima za rad. To bih pozdravila. S što se tiče ovoga prijedloga da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost ide po članu 105. ja se čudom ne mogu načuditi, od kad je počela ova tačka dnevnog reda, da ljudi koji su uvijek za 105. i to s neba pa u rebra, za sve mogće varijante, 105. drže čitave tirade o tome kako ovo ne treba ići po 105. Ovdje kad se pogleda, evo da ide u komisijsku fazu, da ide po skraćenom postupku, možda bi pisali 9 umjesto 8, 7 umjesto 6. Ovo je samo ustvari, zakonski okvir svođenje znači faktičkog stanja u kojoj smo fazi sa reformama, vođenje faktičkog stanja u realne zakonske okvire. Pa bar mi iz mog kluba smo uvijek protiv 105. decidno. I danas mi sjedimo i slušamo kako svi oni, koji uvijek podržavaju 105. tvrde kako ovaj kalendar ne može ići po 105. i to ovako jedan skraćeni kalendar. Ja se dakle, da je ovdje predloženo da se mijenja ministrica, direktor uprave, pa bih rekla da ima razloga za to, jednostavno se tekuće aktivnosti u Upravi za indirektno oporezivanje stavljaju u realan kalendar. Moja lična zamjerka je zašto naše ministarstvo nije ranije izašlo pred ovaj parlament, da mi znači ne saznajemo iz novina o ovome, zašto nismo dobili jednu pravovremenu informaciju, da smo mi dobili ovaj provedbeni plan ranije gospođo ministrice, mi bi danas znali zašto je ovo realno, da idu izmjene i dopune zakona. Znači plan smo mi mogli dobiti u materijalima, čisto da se uputimo u to, u kojoj smo fazi sa primjenom ovog zakona i u svakom slučaju na osnovu ovog provedbenog plana i realizacije, jasno je zašto ovo danas treba da ide po 105. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Jozo Križanović. Neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić.
Zahvaljujem predsjedvajući, poštovane kolegice i kolege, ja neću ponavljati ono što sam govorio u okviru tačke dnevnog reda kad smo usvajali dnevni red. Ali bih želio potsjetiti još jednom da sam razočaran, ponovo razočaran odnosom Vijeća ministara prema ovom parlamentu. Supština je današnje rasprave jeste u tome kakve mi imamo garancije da će se ispoštovati rokovi koje će danas eventualno biti promijenjeni ovom izmjenom i dopunom zakona. Evo zašto to postavljam pitanje. Zadovoljivši se tamo gdje su govorili kolege Belkić i Avdić, citirajući neke od vrlo kratkog, neke rečenice iz vrlo kratkog obrazloženja za donošenje ovog zakona, ja bih, i u vezi toga ću postaviti jedno pitanje. 20 Kaže se, izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost, moraju se žurno usvojiti jer sukladno tekućim odredbama koje se primjenjuju, potencijalni PDV obveznici, se prijavljuju na registriranje PDV-a do kraja ožujka, marta, ove godine. Postavlja se pitanje, ako smo znali, a znali smo tu odredbu iz zakona, šta je Vijeće ministara čekalo do 28.04. da bi se obratilo Parlamentu za izmjenu zakona. Postavlja se pitanje, da li je u ovih mjesec i po dana, dakle od kraja 3. mjeseca evo do polovine i više od polovine 5. vršena registracija poreznih obveznika. Ako je vršena, znači ona je protuzakonita, podliježu sankcijama itd. Na temelju ovoga, i svega onoga što se do sada dešava, kao npr. da je Uprava za indirektno oporezivanje komunicirala sa medijima i davno im rekla da od ovih rokova nema ništa i da od primjene zakona po PDV-u, tek možemo očekivati u narednoj godini. A zašto nije prije dva mjeseca, tri mjeseca kad se vidjelo, da neće moći biti ispoštovani ovi rokovi, zašto se nije išlo sa prijedlogom promjene zakona. Hoću reći da dobrim dijelom Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, već sada dovodi određena poduzeća BiH u jednu delikatnu poziciju, da mogu biti čak i kažnjeno gonjeni, zbog nehata i nemara, ja bih rekao prije svega Upravnog odbora, Uprave za indirektno oporezivanje i ja ovom prilikom, želim javno iskazati nepovjerenje Upravnom odboru, Uprave za indirektno oporezivanje zbog cjelokupog odnosa, zbog do sada poduzetih radnji za pripremu implementiranja ovog zakona i u tom smislu ću se i opredijeliti kada bude glasanje o ovom zakonu. Hvala vam.
Hvala vama. Gospodin Selim Bešlagić, neka se pripremi gospodin Adem Huskić, nakon toga gospodin Lagudmžija Zlatko i Potočnik Mladen. To je sve što imam prijavljeno. Čuli ste redoslijed. Adem Huskić je, ja, ovo je mašina znači omaškom reagirala, evo bičete izbrisani. Izvolite gospodin Bešlagić, pa gospodin Lagumdžija.
Poštovane kolege, poštovani gosti, dozvolite mi samo da izrazim se kroz par rijeći. Ovo što je gospođa ministrica danas vode iznijela, ona je to trebala iznijeti kada se donosio zakon. Mi smo ukazivali da nije moguće uvest PDV za 6 mjeseci, da nije logično da se PDV uvodi u pola fiskalne godine. Međutim, to nije prošlo. Tada je rečeno da je to nama potrebno i što se evo u Parlamentu i podržalo glasanjem za ovaj zakon. Postojale su i obaveze poslije toga da do 31. se napravi predlog zakona o izmjenama i dopunama o akcizama koje Ministarsko vijeće nikad nije učinilo, a ono što me čudi, je da danas ministrica preuzima odgovornost za koju mislim, da je najmanje odgovorna. Za ovo stanje je odgovorno upravo Upravni odbor i ja bih rekao rukovodstvo Uprave za indirektno oporezivanje. Ja ću biti veoma kratak, nakon ovakvog izvješća iza koga leđa potura ministarstvo ili ministrica koja je danas ovdje prisutna, ja sam za to da se postavi pitanje odgovornosti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i da se njima iskaže nepovjerenje. To govorim, iz jednog prostog razloga što mi se čini da danas ako usvojimo ovako, a evo svi su poslanici izrazili svoje nezadovoljstvo, bojim se da će prihvatiti da je upravo ta Uprava dužna da nas obaviještava kako nije u mogučnosti da sve to realizuje i mi ćemo ponovo 01.01.2006.godine, imati situaciju da opet ministrica dođe ovde i da mole za prolongiranje rokova jer Bože moj Uprava nije učinila ništa od onoga što se od nje očekivalo. 21 Prema tome, ja mislim da ovde se treba reći, da projekat PDV-a ne korektnim odnosom Uprave i Upravnog odbora odnosno za indirektno oporezivanje, doveo ovaj projekat u pitanje. I zbog toga tražim ja lično da se oni prozovu kao odgovorni, da se izrazi njima nepovjerenje a da se onda na osnovu dobre analize napravi predlog koji bi tačno uveo datume i rokove izvršenja ovoga projekta koji je za nas, za BiH veoma bitan. Ja mislim da je to jedino rešenje, da ovaj parlament da do znanja da se ne može igrati projektima koji se smatraju od vitalnog interesa za BiH i građane BiH. Hvala velika.
Zahvaljujem. Gospodin Zlatko Lagumdžija ima riječ. Neka se pripremi gospodin Potočnik.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Naime, prije od prilike neka.... mojoj kolegici Ljilji predsjednici Komisije čiji sam član, prije dva mjeseca od prilike, nama je u medijima poručeno da će doći do kašnjenja. I mi smo tada tražili da nam se iz komisije, da nam se da odgovarajuće informacije, da nam se objasni prvo da li je to tačno, zato što smo s nevjericom to pročitali, ovaj od ljudi koji su nas ubjeđivali prije više od pola godine da će sve biti po planu. Da budemo vrlo praktični. Šta god mi danas usvojimo, recimo prihvatimo ovo po članu 105. i usvojimo ovo, postavlja se pitanje da li će i 01.01.iduće godine ovo početi što je trebalo 01.07.ove godine. Dakle, šta god mi usvojimo ovaj mehanizam od Vijeća ministara, Upravnog odbora preko Uprave za indirektno oporezivanje, ništa oni neće ni ubrzati ni usporiti. Dakle, ovo jednostavno, šta god mi usvojimo, od 01.07. nema ništa. Dakle, mi možemo danas, recimo odbit ovaj, pomjeranje rokova ali opet oni 01.07. neće ništa uraditi samo što će protivzakonito raditi. E, sad, ako mi usvojimo da je 01.01. oni će kasniti ali će sve biti u skladu sa zakonom. Zašto ovo govorim? Zato što, nama je ministrica ovde, ja sam sa velikom neizvjesnošću i ovaj, iščekivanjem, čekao da vidim ovaj provedbeni plan PDV-a koji nam je ministrica najvila. I mislio sam taman kad ga dobijemo onda ćemo tražiti pauzu da malo to pogledamo ili ćemo vjerovatno tražiti da se odgodi ovo, da malo proučimo taj plan. Međutim, ovo što smo dobili ovde kao plan, ne traži ni pauzu ni odgađanje. Ovo nije provedbeni plan PDV-a, nego ovo je ustvari, dokazni materijal da ljudi koji su na ovome radili treba da što prije da prestanu da rade na ovome, nebi li ovo možda jednog dana bilo u nekom razumnom roku. A, biću precizan kada je u pitanju šta pod tim mislim. Mi smo tražili od Vijeća ministara da ne spominjem šta sve treba da stoji u onoj informaciji na koju je kolega Križanović upozoravao na početku i kolega Belkić, samo na drugi način praktično, od zaštite domaće proizvodnje, od zaštite siromašnih, od dodatnih poreza koji su zaključeni da će se naći pred Parlamentom već evo prije četiri mjeseca, recimo, bio je jedan, ovde su nas gospođa Palavrić je napadajući mene i ne samo mene nego i druge koji su ovako govorili, kada je branila žučno, zajedno sa ostalim ljudima iz parlamentarne većine, taj PDV koji će nas uvesti u Evropu, tada nam je rečeno da će socijalni programi biti ovde pred nama i da ustvari sva je sreća da će biti ovaj PDV jer onda kad krenu ti socijalni programi, onda će, tada je čak rečeno, na pitanje, na moje pitanje kako vi to mislite, kakve socijalne programe, tada je jedna od ovde kolegica rekla, mi te socijalne programe sve imamo u ladici. Ja kad bih bio maliciozan, predložio bih vam sada zaključak Paralmenta da otvorite ladicu ako već niste 22 prije 6 mjeseci. Ali, eto, mislim, nema potrebe da Parlament zaključuje da se otvori ladica, eto izgubili su ključeve. Kolege koalicioni partneri iz SDS-a izgubili ključeve. Kod njih su vam izgleda ključevi bili. Ma Bože me sačuvaj, prosto mi je neprijatno što mi ovaj, izgleda kao da imam osmjeh na licu, ustvari imam grč na licu od tuge što je to jednostavno tako. To sve govorim zbog toga što evidento je da ovaj provedbeni plan koji smo ovde dobili, i ustvari pogledajte molim vas, vidite šta ovde stoji. Ovdje provedbeni plan kaže, izvšit će se plan za pitanje radnji iz oblasti IT-a za PDV i mreže, počeo 11.mjeseca 2004., ovde piše umjesto da je zavšeno, kaže da je u toku. Prevedeno za one koji ne znaju, vidite da kompletan projekat kompjuterizacije svega ovoga, ustvari je nigdje. To možete da vidite izmeđuostalog i zato što kaže da je infra struktura IT počinje da se instalira prije mjesec dana. Ovde kaže u toku, onda ima napomena, počeli su radovi na topologiji lokacija za aktivni direktorij UIO. Kad ovo dam mom pozdiplomcu, on će reći profesore, znači ovo će za 2 godine biti. Na način kako ovde piše. Sistem AIT-a za proces registriranja je spreman, to sad. Kaže, prototip softvera je pripremljen. Prevedeno na vaš jezik, nemamo ništa. Ovde stoji takođe naša obaveza. Kaže, Parlament usvaja zakon o postupku indirektnog oporezivanja. Znate kad? Prije 6 mjeseci. A ovde piše da je to u toku. Znamo li mi išta o tome? Ne zamo. Je li došlo Ljiljo pred našu komisiju za finansije? Nije. Zašto? Zato što ovde stoji napomena, Upravni odbor je to usvojio 02.03.ove godine. Dakle, Upravni odbor je to usvojio prije 2,5 mjeseca, a niko od nas o tome ne zna ništa. Što? Zato što to negdje čeka. Gdje? U onoj ladici. Nije u onoj ladici, dakle u drugoj ladici. Dakle, sada smo došli do, sada već je potraga za ladicama. Mogao bi sada biti neki novi zaključak, koje sve ladice da se traže, itd. Mislim, ovo je zaista bruka. Pazite molim vas, porezni sektori u regionalnim uredima su profunkcionirali. Kada? Prije mjesec dana. Šta je s tim? Kasni. Zašto? Kaže, niti osoblje, niti prostorije, nisu na raspolaganju. Dakle, pazite molim vas, porezni sektori su profunkcionirali, što ih nema? Hvale ljudi i hvale prostorije. Super. A šta je ostalo? E, ostalo je prototip softvera. Mislim, ovo je zaista, ovo je bruka. Zbog ovoga u svakoj i neozbiljnoj zemlji, a možete misliti šta se radi u ozbilnim, u ozbiljnim zemljama Vijeće ministara davno ode prije nego ovo napravi. I pozove novog. U neozbiljnim zemljama se oni smijene. Dakle, u ozbiljnim zemljama sami odu. U neozbiljnim zemljama se smijene. A mi ovde danas nako. Kaže, Zakon o postupku prinudne naplate, indirektni porez usvojen je od strane Parlamenta, to znate od naše strane, strane nas. Znate kad smo to uvojili po ovome? Prije dva mjeseca. Znate šta se dešava s tim? To je u toku. Šta to znači? To znači da mi o tome nemamo pojma. Zašto? Zato što je Upravni odbor u procesu konsultacije s entitetskim komisijama za finansije i budžet. Zašto nije s nama? Zato što nas ne zarezuje jer vidi da nismo ozbiljni po ovom pitanju i mogu da rade šta hoće. Kaže, opšti vodić da je PDV objavljen. Kada? Prije mjesec dana. Napomena, neće se postići. Što? Zato što je to uključeno u tender za komunikacije. Šta je s tenderom za komunikacije? Kasni. Koliko? Tri mjeseca. Kad će biti? Ne zna se. Eto to smo mi dobili ovde kao obrazloženje. Šta sad? Šefik, vjeruj mi neću dalje. Staću ovde. Mogao bih ovako, ovo bi za Monti Pajtona bilo. Ovo je bruka, najblaže rečeno. Mislim, nemojte nam davati, bolje nam nemojte davati ovo. Nedajte nam, onda radite šta hoćete, pravite nas budalama ali nemojte misliti da smo budale, tako što kad nam nešto pročitate, to će nam proći kroz glavu kao da nam je šuplje između ušiju. Dakle, moj prijedlog gospodine predsjedavajući, zaključak broj jedan, 23 1.Da Vijeće ministara izađe sa provedbenim planom PDV-a pred Paralment, ali ne s ovim što ćete nam podijeliti nakon što ministrica kaže, vjerute, mi imamo. Da izađu sa jednim ozbiljnim planom. Kaži mi do kada će to biti. Provdbeni plan PDV-a treba da uključuje po mom mišljenju, ako hoćete u jedan zaključak, provedbeni plan za PDV, u sebi sadrži i akcioni program implemantacije, akcioni plan implementacije socijalni program. Šta, možete to kao jedan zaključak ili dva zaključka, sasvim svejedno. Dakle, plan, provedbeni plan PDV-a i akcioni program socijalnih... i treći zaključak, 3.Pokrenuti smjenu Upravnog odbora u skladu sa zakonom. U skladu sa zakonom, ne trebam ja sad čitati šta je, možemo i to ako hoćete u obrazloženju. Ne mora čitavog, neka se presaberu ko je. Ovaj Čarls Dikens, očigledno nas vodi u zemlju siromašne djece, ovaj Dikson je li izvinjavam se. Uvijek ga brkam s Čarls Dikensom. Ovaj Dikson on sigurno treba da leti. Ovaj Haris Bašić ovde, koji je upao tamo ko s kruške u Upravni odbor, nije po funkciji. Dobro, ministrica je po funkciji, pa nju ne možeš smijeniti, smijeniš samo minsitra.... ali ove koji sjede u Upravnom odboru, to sve treba smijeniti e upravo zbog ovoga. To je treći zaključak. Dakle, predlažem gospodine,
Nemojte vrijeđati ljude koji su ovde prisutni, niko tamo nije pao s kruške, mislim.
Haris Bašić je čovjek koji je mene vrijeđao po novinama
Nemojte, nemojte
On je mene vrijeđao po svojim novinama u kojim izalzi u prirodnoj veličini
Ja sam ovde u sali, znate gospodine lagumdžija, ovaj, ovo je sjednica ja sam odgovoran za ovo što se dešava ovdje, ja bih reagirano i da se prema vama tako nešto kaže, vjerujte mi, ja vas molim, nemojte to, nemojte to ovdje. A vi dalje nastavite, izvolite.
Dobro. Dakle, čovjek nije pao s kruške. Eto, uredu, nemam čvrste dokaze da je bila kruška u pitanju.
Ja vas molim, da nastavite sa vašom diskusijom.
Ništa, eto imate tri zaključka. 24
Da, hvala vam lijepo gospodine Lagumdžija, hvala vam lijepa. Imam još gospodina Mladena Potočnika, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice, po ustaljenom scenariju, mi politiziramo o ozbiljnoj stvari i o ozbiljnom projektu koji se zove PDV. I uređenije i ozbiljnije zemlje su tome studioznije i dugoročnije pristupale. Ja vjerujem da je sa najboljom namjerom Ministarsko vijeće predlagalo 1.07., vjerujem da je poslije spoznalo da je to nemoguče i vjerujem da sa dobrom namjerom su predložili ovo danas što su predložili, znači po postupku, po 105. i vjerujem da im treba dati povjerenje, jer PDV je jedan od zakona koji donosi stabilnost i prosperitet ovoj zemlji, bez obzira da li mi sutra ušli ili ne ušli u EU. Ali, upravo i stranke pozicija a očigledno i stranke opozicije, još uvijek žele po principu što gore, to bolje, da sudjeluju u radu i ovoga parlamenta i na političkoj sceni BiH. Sve ove stranke su potpisale da su za put u Evropu uslovi koji još uvijek nismo ispunili su i policija i Javni servis i opstruiramo i na razriješenju problema Javnog servisa i evo, očigledno hoćemo danas da opstruišemo i na području PDV-a. Zato podržavam ovaj zakon. Imam povjerenje da će to Ministarsko vijeće napraviti, da barem na jedan korak napravimo kako treba, ako nismo sposobni sve. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Potočniku. Pošto se više niko nije javio za, a nisam vas vidio. Replika na vaše izlaganje, na izlaganje gospodina Lagumdžije. Dajte, možete li odustati? Da privodimo, to će izazvati sigurno,
Ne, neću, pošto me spomenuo čovjek. Mi
Godpođa Milićević, replika kratko molim vas, izvolite.
Znači naša komisija je sve zakone koje je dobila i prijedloge, uzela u razmatranje. Ovo nismo mogli uzeti u razmatranje zato što ide po 105. Ja moram samo reći znači ono što je bilo do Komisije za finansije, vi ste učestvovali u radu, mi smo radili, ja cijenim obrazloženje gospođe Marić i prihvatam ga i smatram da je daleko realnije. Vidite, ovde treba u ovom izvještaju koji smo dobili, razdvojiti Uprava za indirektno oporezivanje i Upravni odbor. I samo, mislm da je potreban jedan zaključak prema mendžentu Uprave za indirektno oporezivanje, znači ne prema Upravnom odboru, da ide u smislu, da se maksimalno angažuje taj menadžement u provođenju ovih zacrtanih koraka, da uloži maksimalne napore. Ne daj Bože sad kad slušam, danas ovu priću da smo usvojili diferencirane one stope koje smo predlagali, pa mi bi onda danas odlagali ovo za 2010. 25 Ovako, jedna stopa, pa smo malo odložili ali stvarno bih išla sa zaključkom znači prema direktoru i tim ljudima pomočnicima da se napregnu, jer ovdje ima dosta tehničkih stvari koje su se mogle odraditi, prostori, obuka, informisanje koje ne mogu da shvatim, to nije ni do Upravnog odbora ni do koga, bojim se da imamo problem sa tim nekim lokalnim menadžentom. I zaključak bi išao u smislu, znači prema menadžmentu, ako se budu razmatrali zaključci. Hvala.
Zhvaljujem gospođi Milićević. Poštovane koleginice i kolege, ja zaključujem raspravu, pošto više nije bilo prijavljenih. Ako gospođa Palavrić ostaje kod zahtjeva za pauzu, ostajete je li, 15 minuta je li. Onda ja shodno odredbma Poslovnika dajem pauzu od 15 minuta i nastavljamo 5,10,15, 10 do 12 ili u 11:50, kako hoćete. [[PAUZA]] Gospođa Palavrić, predsjednik Kluba SDA, tražila je pauzu, ja joj dajem riječ, izvolite. Diskusija je zaključena.
Dakle, mi smo održali sjednicu kluba. Obaviješteni smo da je Vijeće minsitara zahtijevalo sjednicu, tematsku sjednicu, u vezi sa provedbom Zakona o PDV-u i spremni smo podržati ovaj zakon i proceduru i zakon uz uvjet dakle da se održi tematska sjednica kako je Kolegij dogovorio, na kojoj će se razmatrati plan provedbe PDV-a i plan socjalnih programa. Hvala.
Hvala vam lijepa. Poštovane koleginice i kolege, mi prelazimo na izjašnjavanje. Glasat ćemo prvo o proceduri za zakon. Ako procedura dobije potrebnu većinu, glasat ćemo o zakonu. Nakon toga, gospodin Lagumdžija je predložio tri zaključka. O tim zaključcima ćemo se također izjasniti. Dakle glasat ćemo o svemu što je ovde demokratski kazano. Pripremite se. Glasamo o proceduri za zakon. Glasamo o proceduri po članu 105. za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 18 za, 11 protiv, 14, 4 dakle, nema entitetske većina iz RS. Hoćemo li se usaglašavati? Hoćemo ići, hoćemo li se usaglasiti? Čekajte, ovaj, možete vi, ne morate, možemo ići, nemojte, moramo danas ovo riješiti ovo zato je hitno pitanje, moramo znati gdje smo. Obaviještavam vas, da je Kolegij postigao saglasnost, da se prihvata procedura po članu 105. ovoga zakona. 26 I sad ćemo glasati o zakonu. Dakle, obaviještavam vas da je Kolegij u ovoj kartkoj pauzi, postigao saglasnost da se prihvata procedura za ovaj zakon po članu 105. i proglašavam da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvatio proceduru po članu 105. Sada ćemo se izjašnjavati o samom zakonu. Hoće li ući poslanici? Ima li još poslanka gospodine Jovanoviću? Dajte molim vas kažite da uđu poslanici, da se izjasnimo o zakonu. Glasamo o samom zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 za, 4 protiv, 11 suzdržanih, 14 FBiH, 6 RS. Konstatujem da postoji parlamentarna a i entitetska većina i da smo usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u. Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu zaključaka gospodina Zlatka Lagumdžija. Gospodin Zlatko Lagumdžija je predložio tri zaključka i koliko sam ja mogao da shvatim tekst zaključaka, prvi zaključak bi glasio da 1.Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Vijeća minsitara da Paralmentu, da nam dakle, Predtavničkom domu dostavi provedbeni plan PDV-a, to je prvi. Pripremite se za glasanje o prvom Glasajte sad. 36 za, 1 protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina. Usvojen prvi zaključak. Drugi prijedlog zaključka je da, 2. Predstavnički dom od Vijeća ministara zahtijeva akcioni plan socijalnih programa vezanih za primjenu Zakona o PDV-u, jesam li ja dobro razumio? Dobro izvinjavam se, akcioni plan provedbe socijalnih programa vezano za primjenu Zakona o PDV-u Pripremite se za glasanje. Glasajte sad, možete i glasat i glasovat, kako ko želi. 35 za, 2 protiv, niko suzdržan, dovoljna entitetska većina. Prihvaćen i ovaj drugi. I, imamo treći prijedlog gospodia Lagumdžije, 3. Da Predstavnički dom zahtijeva pokretanje smjene Uprvnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje u skladu sa zakonom. Tako piše, jesam li ja dobro definirao? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 15 za, 16, čekajte. 15 za, nema Nikola polako. 15 za, 16 protiv, 5 suzdržanih, dakle nema parlamentarnu većinu. Dobićete listing, imate pravo. Poštovane koleginice i kolege, mi smo na ovaj način okončali treću tačku dnevnog reda. 27 Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda to je, Ad.4. Prijedlog zakona o Javnom radio televizijskom sistemu BiH, prvo čitanje Dakle, poznate su vam sve okolnosti vezano za ovaj prijedlog zakona, potsjetit ću vas samo da smo na 55 sjednici usvojili izvještaj Komisije za saobraćaj i komunikacije i da smo dali Komisiji novi rok od 20 dana da sačini novi izvještaj, vodeći pri tome računa o Ustavu Bosne i Hercegovine, o međunarodnim pravnim aktima i jezicima i iskustvima multietničkih zemalja, kao i o stavovima Vijeća za implementaciju mira i Evropske komisije. Molim vas lijepo, da pratite dok se u sali govori i da ne razgovarate na mobilne telefon. Dvojica poslanika trenutno razgovaraju na mobilne telefone. Gospodin Lagumdžija i gospodin Avdić. Molim vas isključite mobilne telefone. Gospodine Avdiću, alo gospodine Avdiću, mobitel u aut. Isključite mobitele molim vas. Daću pauzu da možete obaviti telefonske razgovore. Nemojte tako. Ponavljam dakle sve što sam, niste me slušali svi. Četvrta tačka dnevnog reda, to je Ad.4. Prijedlog zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine, prvo čitanje Poznate su vam dakle okolnosti vezano za ovaj prijedlog zakona. Podsjetit ću vas da smo na 55. sjednici, dakle da nismo na 55. sjednici usvojili Izvještaj Komisije za saobraćaj i komunikacije i da smo dali Komisiji novi rok od 20 dana da sačini novi izvještaj vodeći pri tome računa o Ustavu Bosne i Hercegovine, o međunarodnim pravnim aktima o ljudskim pravima i jezicima i i skustvima multietničkih zemalja, kao i o stavovima Vijeća za implementaciju mira i Evropske komisije. Novi izvještaj Komisije upućen vam je 12. maja putem telefaxa. Vidjeli ste da je Komisija usvojila Prijedlog zakona sa 4 amandmana. U plenarnoj fazi imamo dvije grupe amandmana i to su 3 amandmana Kluba poslanika HDZ-a demokrščani koji žele ponovo braniti u plenarnoj fazi i 10 amandmana koje ponovno u plenarnoj fazi žele braniti poslanici, gospoda Ruža Sopta i Filip Andrić. Vi ste sve amandmane dobili. Mi se nalazimo u prvom čitanju Prijedloga zakona o Javnom RTV sistemu. Otvaram raspravu. Gospodin Filip Andrić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolegie zastupnici, evo ja želim govoriti znači o načelima ovog zakona. Već je bilo dosta priče kako ste i sami rekli. Raspravljali smo na jednoj od zadnjih sjednica kada smo odbili izvješće i dali određene smjernice Komisije koje je dužna slijediti s ciljem popravljanja i dovođenja zakona u sklad sa temeljnim načelom Ustava o jednakopravnosti naroda evropskom pravnom regulativom, evropskom praksom. Koliko se sjećam bilo je preporuka i jedna od smjernica i da se provede javna rasprava na ovu temu i evo nakon svega tog imamo novo izvješće na koje ja želim se osvrnuti na sljedeći način. 28 Komisija u svom radu nije slijedila zadane smjernice, odnosno nije uskladila zakona sa temeljnim načelom jednakopravnosti sva tri konstitutivna naroda. I dalje ostaje Zakon u načelu da ima dva entitetska servisa koji ujedno znače i prava za dva konstitutivna naroda da imaju javni medij na svom jeziku, dok u trećem konstitutivnom hrvatskom narodu to pravo nije dato. Sami zakon znači po se bi je nepravedan. I kao takav, mislim da ne bi dobro bilo da ide dalje u proceduru, u daljnju proceduru. S druge strane nije uvažio i članak 10. Evropske konvencije o ljudskim pravima koji daje za pravo svakom narodu da ima javni medij, odnosno da ima pravo informiranja na svom jeziku, jeste ima pravo, ali nema pravo, nema načina ostvariti to pravo, konkretno kada je u pitanju hrvatski narod i Treće načelo koje je dužna bila Komisija slijediti nije uopće ni uzela u razmatranje u raspravi, a to je da se povede računa o Evropskoj praksi sličnih zemalja, multietničkih zemalja, pa imamo tamo različitih primjera od Belgije, Švicarske, Španjolske i ne znam ni ja gdje sve ne. Međutim to se uopće nije ni dotaknulo. Pokušalo se kroz neke amandmane koji stvarno nemaju veze sa ovim, a tj. da se jedna od organizacijskih jedinica korporacije smjesti u Mostar što nema blage veze niti sa programom, niti sa pravom hrvatskog naroda na medijima na svom jeziku, jer to ne znači ništa. Korporacija je više tehnička oranizacijska cjelina u ukupnom sustavu i ona nema apsolutno veze stim. Na ovaj način se jednostavno želi zamagliti prava istina. Moram kazati da sam duboko razočaran ponašanjem medija poslije ove komisije gdje su pokušali najprije prikazati to kao da je postignut kompromis, da su zadovoljeni interesi svih zainteresiranih strana, odnosno sva tri konstitutivna naroda, što apsolutno ne stoji. Mi smo na komisiji, nakon razgovora sa predstavnicima međunarodne zajednice koji su tu prisutni i u raspravama na komisiji i prije toga mislili da ćemo postići rješenje od, na jedan od ova dva načina koji smo ponudili kroz amandmane. Prvi je već dugo je ovdje bilo govora o njemu. Mišljenje je da se puna jednakopravnost i puna prava mogu ostvariti za sva tri konstitutivna naroda kroz zajednički BHT servis na razini države koji bi bio emitiran, njegov program na tri kanala, na tri službena jezika. Nažalost kada nismo mogli uvjeriti, unatoč hrpi argumenata, nismo mogli uvjeriti niti predstavnike međunarodne zajednice skojima smo razgovarali, a niti kolege na komisiji, moram i to kazati da nismo imali protuargumenata valjanih kojima bi razuvjerili naše zahtjeve. Ipak smo napravili jedan ustupak svjesni činjenice da smo u cajtnutu sa rokovima i da je 19. izuzetno bitan datum za sve nas, pa smo ponudili i nekakvo alternativno rješenje koje bi moglo poslužiti kao prijelazno rješenje dok se ne steknu uvjeti za ovo jedino pravo rješenje da imamo televiziju na državnoj razini i tri kanala na tri službena jezika. Ponudili smo da prihvatimo taj prijedlog koji je ugrađen u zakon što se tiče državne razine uz dopunu koje je nudila, koju su nudili predstavnici međunarodne zajednice da program te televizije na razini BiH bude uređivan iz tri centra, ali uz uvjet da se na isti način daju prava onda na entitetskoj razini za sva tri konstitutivna naroda. U tom smislu ja i gospođa Sopta smo pripremili amandmane i potpisali, koje vi sada imate kod sebe. Nažalost nije bilo razumjevanja na komisiji ni za jedne, ni za druge amandmane što me duboko razočaralo i ne vidim, uistinu ne vidim svjetlu perspektivu ovog zakona, pogotovo ako želimo završiti ovaj posao do 19. kako ovo ne bi bilo kamen spoticanja, odnosno otežavajuća okolnost na putu Bosne i Hercegovine prema Evropi, ali sa žalošću moram konstatirati da Bosna i Hercegovina bez, ili sa obespravljenim hrvatskim narodom u Evropi za nas ne znači puno. 29 Stoga, odlučili smo ustrajati, braniti pred ovim domom naše amandmane i mislim da imamo puno argumenata o kojima ću sigurno govoriti kasnije, ukoliko budem, kada bude rasprava u drugom čitanju, rasprava o amandmanima, pokušalo se odgovoriti na naše opravdane zahtjeve i argumente kontraargumentima kako navodno nešto ekonomski nije isplativo, treba vidjeti studije, finansijske, ovakve, onakve. Na stajalištu smo bili i ostali da kada su pitanju prava, onda ne smije se govoriti o cijeni. Oko dinamike realizacije može se razgovarati. Možemo puno pripomoći, ali ako se ne želi ugraditi u zakon pravo, onda je to uistinu obeshrabrujuća poruka za kompletan hrvatski narod i to je ono preko čega stvarno ne možemo prijeći ako želimo zakon koji 16 uvjet iz Studije izvodljivosti. Ja vas molim za razumijevanje i da pokušamo iznaći načina, ako iznađemo tu, udovoljimo na isti način hrvatskom narodu kako smo to napravili za druga dva konstitutivna naroda, postignemo punu jednakopravnost, mislim da možemo stići donjeti zakon i u oba čitanja i da je to put kojim možemo doći do zakona. Sve suprotno, preglasavanje, prisiljavanja završiće tamo gdje nitko od nas ne bi želio, a s druge strane ne želim u ime Kluba, niti u ime naroda kojeg predstavljam, niti u ime predlagatelja amandmana preuzimati odgovornost za to što neće biti ispoštivani rokovi. Nudimo rješenje, cilj nam je da zakon bude što prije donesne, ukoliko se uistinu ne želi uvažiiti ove zahtjeve onda morate preuzeti odgovornost za sudbinu zakona. Hvala
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Ja imam prijavljenu gospođu Perkanović, ako to nije bila greška. Marija, vi se niste prijavili, niste. Ko dalje želi da govori? Gospođa Palavrić. Replika. Izvolite.
Ja ustvari želi, javnosti radi i korektnosti radi ispraviti krivi navod kolege Andrića. Naime, pravo da hrvatski narod ima poseban kanal na hrvatskom jeziku gospodin Andrić crpi iz člana 10. Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. Dopustite da nas podsjetim da Evropska konvencija govori o građaninu i individualnim pravima, a ne o narodima i kolektivnim pravima. Garantira član 10. govori o slobodi izražavanja i ja bih voljela zaista da kolega Andrić pročita član 10. Konvencije i da vidi, ja govorim istinu, a da uporište u kome on traži razlog da se hrvatski narod osjeti ugroženim ne stoji u članu 10. i ne vjerujem da igdje stoji, jer zakon jednako tretira sva tri konstitutivna naroda, a sva tri javna emitera moraju uskladiti svoje zakone sa Zakonom o javnom RTV sistemu. Dakle sva tri emitera kao javni RTV servisi će emitirati zakone na jezicima sva tri konstitutivna naroda. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Andrić ima odgovor gospođa Sopta. Naravno evo vidite kako to ide jel. Gospođa Sopta... [[govore zajedno predsjedavajući i Filip Andrić ne razumije se dalja diskusija]] Izvolite. 30
Gospođa Palavrić je pravnica, ali mislim da nije potrebno biti pravnik da bi se znalo pročitati članak 10. Evropske konvencije. Uostalom, ja sam to pretočio i u amandman našeg kluba gdje kažemo da tražimo da Vijeće ministara osigura uvjete za punu implementaciju članka 10. Evropske konvencije i ne znam onda šta je tu suprotno. Poznaje Evropska konvencija i kolektivna prava, ne samo pojedinačna, a postoji i sudska praka, a evo mislim nisam mislio to govoriti, ali stvarno ovim komentarom sam potaknut kada smo raspravljali na komisiji, tada sam imao priliku čuti od predsjedavajućeg Vijeća ministara da to što se mi pozivamo na Evropsku konvenciju o ljudskim pravima ne stoji jer ona je za nacionalne manjine. Sobzirom da u Bosni i Hercegovini nema nacionalnih manjina, citiram ako ne vjerujete ima stenogram, onda mi nemamo šta ni osvrtati se na tu konvenciju i evo žalosna činjenica da mi kao narod moramo se pozivati, odnosno po našem premijeru da je nama jedini put da ostvarimo svoja prava kao narod da postanemo nacionalna manjina što je apsolutno žalosno i ja uistinu, umjesto da se gospodin premijer zalaže za da sva tri konstitutivna naroda i svaki građanin u državi na čijem čelu je on bori se da imaju ista prava, iste mehanizme za ostvarivanje tih prava, evo on mene uvjerava kako je meni put za ostvarivanje mojih kolektivnih prava da postanemo nacionalna manjina.
Gospođa Sopta. Replika na. Za diskusiju gospodin Beriz Belkić, nakon toga gospođa Sopta diskusija. Izvolite. Beriz Belkić, gospodin Beriz Belkić.
Ja sam za diskusiju.
Naravno diskusije idu sada.
Dakle ja želim u ime Kluba stranke za BiH na neki način odrediti se uz ovu raspravu o principima i načelima na kojima zakon počiva. Iskreno rečeno zabrinjava me i pomalo zbunjuje način na koji raspravu vodimo, obespravljeni narodi itd, mene da vam pravo kažem dovodi u jednu vrstu nelagode i pitam se da li i ja učestvujem u obespravljivanju nekog od naroda itd. Meni se čini da mi pomalo, ne samo u ovom slučaju, nego u više navrata guramo narode Bosne i Hercegovine u izolaciju, samoizolaciju, da među njima pravimo malte ne neke sanitarne koridore. Nedaj bože da šta imaju zajedničko da se šta pomješaju itd. kao da će dobiti neku zaraznu bolest. Ja sam uvjeren da ljudi u Bosni i Hercegovini imaju jako mnogo toga zajedničkog. Ja ću vam reći da ja gledajući federalnu televiziju apsolutno je ne doživljavam kao nešto ekskluzivno što pripada narodima kojim i ja pripadam. Moguće da ja nemam te senzore. 31 Dakle, htio sam malo prokomentarisati, uz puno uvažavanje i pravo naravno svih poslanika da idu sa amandmanima, da ulažu ispravke itd., ali način na koji raspravu vodimo nije da tako kažem takve naravi da čovjek može bez pritiska, odnosno bez osjećaja nelagode raspravljati o svemu kao prirodnim stvarima itd. Dakle uvijek nekako dođe čovjek u tu situaciju gdje osjeća neki strah da ne pogriješi, imajući na umu ove velike riječi koje se ovdje upotrebljavaju. Mi imamo, poslanici Stranke za BiH, također imamo nekih da tako kažem nezadovoljstava sa nekim rješenjima i prije amandmana i prije komisije itd. i oko statusa radnika i oko nejasnoća, oko programa itd., ali uvažavajući dakle potrebu da se ovaj posao završi, naravno sa svim koristima koje on donosi i imajući na umu, i imajući na umu da smo uvijek izjašnjavali da ćemo podržati sve ono što je u okviru evropskih standarda, dakle principijelan jedan odnos, a da je predsjednik evropske delegacije, odnosno da je predsjednik delegacije Evropske komisije u Bosni i Hercegovini u interviju koji je jutros objavljen, dakle ja stavljam rezerve, ali se nadam da je to dobro prenešeno, ustvrdio da je zakon koji je izašao u verziji sa komisije u okviru evropskih standarda, odnosno da je prihvatljiv za Evropsku komisiju, odnosno Evropsku uniju. Mi ćemo podržati, moguće on i ne zna, ali evo ja sam, ja govorim ono što mene na neki način ohrabruje. Mi ćemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju, kada je riječ o principima i načelima u uvjerenju da ne obespravljujemo nikoga u ovoj zemlji.
Zahvaljujem. Gospodin Martin Raguž, zamjenik predsjedavajućeg ima potrebu za replikom. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo nisam danas stvarno mislio ulaziti u neke žućnije rasprave. Trudiću se da ne dam doprinos ni ovom, sa ovom replikom na izlaganje gospodina Belkića. Zaista mislim da nije bilo osnova da se ustvrdi kako su ovi zahtjevi i ova diskusija gospodina Andrića na tragu zahtjeva za izolaciju i za neke koridore sanitarne itd. I evo usput da iskoristim prigodu da kažem nešto što smo ovdje imali prigododu vidjeti prije jedno pola godine, godinu dana i kada smo o nekim drugim pitanjima raspravljali, a to su pitanja koja se zaista tiču kulturnog i nacionalnog identiteta svakog od građana Bosne i Hercegovine, ali i narod. I ovo pitanje je eminentno pitanje iz tog kruga pitanja i mislim da treba imati sluha da pokažemo da ovu zemlju možemo razvijati na način da se i građani i narod u njoj osjećaju da mogu i te potrebe zaštite i razvijanja kulturnog identiteta koji se neće izolirati nego će se umrežavati i integrirati u jednu novu cjelinu, evropsku Bosnu i Hercegovinu. I evo gospodine Belkiću budite uvjereni da su ovi amandmani koje sam i ja potpisao na tom tragu i ja ovdje zaista odbacujem svaki, moguću primisao da se radi o segregaciji i izolacionizmu i bilo kakvom ekskluzivitetu koji traži Klub zastupnika HDZ-a. To odgovorno tvrdim. I vidjećete da će vrijeme i praksa to pokazati. Nažalost ovdje još nema snage da se pogledamo istini u oči, nego idemo svršenim činom jednog modela koji je doživio, ja ću reći što je moj riječnik doživljava kolaps iz pitanja 32 u pitanju, iz reforme u reformu zatvaramo oči i želimo kroz taj model progurati dalje jednu Bosnu i Hercegovinu koja će ustvari značiti jedno .... Mi ne želimo u tom sudjelovati. Imamo legitimne zahtjeve temeljene na međunarodnim standardima i konvencijama i ništa izvan toga konteksta ne tražimo. Ništa više ni manje, ali ni manje ni više. Niko ne može ovdje osporiti pravo da se kroz izgradnju državnog Javnog RTV sustava i servisa zaštite, osim individualnih, kolektivna prava koja su primjerena evropskim rješenjem. I ovdje se radi gospodo samo o tome. Ali ovdje se isto tako radi o jednom pristupu koji svaki dan postaje sve eklantantniji gdje se pod firmom suštinskih krucijalnih reformi za BiH ustvari definira i betonira podjela Bosne i Hercegovine na dva entiteta. I ako vi želite to podržati, slobodno podržite, to je vaše pravo i kao stranke i kao zastupnika i ja to nikada neću dovesti u pitanje. To je vaše pravo i način promišljanja reformi i budućnosti zemlje. Mi ne promišljamo tako i dozvolite, to su legitimne razlike. Pa neka glasovi prevladaju, ali ako argumenti ne mogu. I to je legitimno pravo. Ali, vjerujte, mislim da nije bilo nikakvog povoda da se ovi zahtjevi doživljavaju na jedan takav način. Pa rekao bih jednom dijelu medija, a i međunarodne zajednice. Nažalost oni odlaze. Oni odlaze. Gospodin Petrič je potpisao odluku o konstitutivnosti i za godinu dana došao u Sarajevo i rekao da je Dejton "luđačka košulja", bez ikakve odgovornosti za ono što je radio, a bio je u prigodi da to mjenja. Ja ne želim da ti sutra koji ste vi citirali, ili bilo koji citira, koji danas nam poručuju iz svojih kancelarija za visoke plaće, kada sutra odu da mi kažemo, e pa oni su promjenili mišljenje kao. Većina njih je promjenila mišljenje o Bosni i Hercegovini. Evo vidjeli smo ovih dana da potpuna drugačiju interpretaciju imaju od stanju u Bosni i Hercegovini nego dok su dobijali debele plače ovdje. Ja govorim i prije nego što oni odu i daju drugačije mišljenje, jer znam da u ovoj zemlji treba jedna televizija u kojoj ćemo se svi osjećati, dati svoj, izražavati identitet, uvažavati se, poštovati jedni druge, stvarati jedan mozaik kulturnih razlika, ali u jednom mozaiku koji je jedinstven za Bosnu i Hercegovinu. Ne vidim da su ovi zahtjevi protiv toga. Ne vidim. Vjerujte niko od nas ih ne bi potpisao. Evo, morao sam reagirati i neću se više javljati da ne koristim vrijeme i nemojte bar te zahtjeve doživljavati kao neki ekskluzivizam, velike riječi i gnušati se takvih zahtjeva. Popustite bar da to obrazložimo javnosti, a odreagirajte svojim argumentima. Evo i to je pošteno.
Zahvaljujem. Gospodin Belkić. Ovo je sada bila i diskusija i replika. Nakon toga gospođa SOpta, pa gospodin Križanović, pa gospodin Potočnik. Izvolite.
Dakle i ja moram reći nažalost gospodine Raguž da i ja moram, pored najbolje volje moram i ja replicirati vama
Pošteno Berize. 33
Naravno, replicirati vama i koncentrisati se na sljedeće. Dakle Stranka za BiH i ja kao predsjednik Kluba apsolutno ni u jednom trenutku ne donosimo niti doprinosimo betoniranju nekih nenormalnih stanja u ovoj državi uključujući i entitete itd., niti se gnušamo, ja taj izraz upotrijebio nisam od argumentacije ili bilo čiji, ja sam rekao samo me dovodi u nelagodnu i jednu vrstu zbunjenosti i osjećaja straha od odgovornosti da ne napravim neku žestoku štetu nekom od naroda. Dakle o tome sam govorio gospodine Raguž. Što se tiče odnosa prema međunarodnoj zajednici, ocjene, procjene to od nas svako doživljava na način kako misli da treba da doživljava i budite sigurni da Stranka za BiH ima svoj odnos vlastiti prema svim stvarima, pa i ovome. Dakle nije neka posebna replika, ali samo da vas u nekim stvarima na neki način pokušam objasniti o čemu sam ja govorio.
Zahvaljujem, gospođa Ruža Sopta. Neka se pripremi gospodin Jozo Križanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege pozivam vas da imamo na umu važnost ovog zakona. Ovaj zakon je jedan od 16 uvjeta. Nije bez razloga. Ovaj zakon se radi već 4 godine, opet kažem nije bez razloga. Sudjelovale su mnoge strukture u njemu i i to nije bez razloga, jer ovaj zakon tretira prava naroda koja su definirana u Ustavu. Dozvolite da vas zato zamolim da malo trezvene glave tiho, lagano razmišljamo i o tome i na taj način diskutiramo. Takođe dozvolite da neko površnije, a neko detaljnije čita ovaj zakon jer ga drugačije doživljava. Ja držim da sam ja sa svojim kolegama puno puta i detaljno i duboko razmatrali ovaj zakon. Držim i dalje da je trebalo provesti javnu raspravu koja bi dala svoje odgovore i sigurno bitno postavila ovaj zakon, uostalom kao što smo i nedavno upravo iz ovog ministarstva jedan zakon popravili sa 100 amandmana, samo zahvaljujući jednoj javnoj raspravi što držim i od ministarstva je pozitivno ocjenjeno i prihvaćeni su ti amandmani. Kažem da, takođe držim da je trebala uz ovaj zakon biti prethodna analiza postojećeg stanja pa bismo vjerojatno o svemu ovome drugačije diskutirali. Uažavam da su kolega i uvažavam takođe mišljenja gospodina Belkića da osjećaj nelagode se stvara. Ja vjerujem i mislim da je to jedan pozitivan pomak u razmišljanju da sagledamo šta je to našto mi upozoravamo. Iznenađuje me, ovo moram reći od gospođe Palavrić da kolektivna prava nisu definirana poveljom o ljudskim pravima. Ja znam za ljudsku praksu Suda u Strazburu, ali istina bog za pravo nacionalnih manjina. Ja mislim da ćemo mi biti, ako nedaj bože dođemo u tu situaciju da tražimo svoje pravo u Strazburu jedini konstitutivni narod koji ima ustavno rješenje u Ustavu definiran i konstitutivnost i jezik da dođemo svoja prava braniti tamo. Bilo bi to žalosno. Uistinu ne bi to nikako poželjela. Takođe bi vas pozvala da ne razmišljamo ono šta treba uraditi izvršna vlast. Mi smo zakonodavno tijelo koje ima zadatak, ne pravo nego obvezu, obvezu da ustavna rješenja pretočimo u zakone i u okviru toga mi se moramo ponašati. Zato kažem, članak 26. jeste i kada bi ja čitala vjerojatno i ja bih rekla pa tu piše sve fino da su jednako zastupljeni, jednako se mora voditi računa o pravima svih naroda. Jeste. Samo članovi 26. nema definirano svoju primjenu kroz ovaj zakon. A na terenu, zato kažem da je trebala biti analiza prethodno stanja, 34 na terenu imamo dvije televizije entitetske koje su u potpunosti postale nacionalne televizije, mi to htjeli ili ne i imamo jednu zajedničku televiziju za koju bi sutra servisirali upravo te dvije entitetske televizije. Ono što smo mi tražili i ono što tražimo kroz naše amandmane, ja i dalje stojim da svaki građanin Bosne i Hercegovine ima pravo biti informiran, ima pravo da se sva njegova kulturno bogatstvo tretira na isti način i da je dostupno svim građanima na prodručju cijele Bosne i Hercegovine na njegovm jeziku. Ja taj dio i dalje zagovaram i mislim da su nama tri kanala na državnoj televiziji jedno dobro rješenje. Međutim, meni je odmah odgovor da to nije dejtonska, da je Dejton, da drugačije to definiro. To poštujem i držim. Zato smo i išli sa drugim dijelom amandmana. Ono što je meni drago da kroz cijele diskusije od prošle godine do ovamo nitko nije rekao da naši amandmani zadiru ni u čije pravo, da naši amandmani traže neki ekskluzivitet za jedan narod, jer zagovaramo, sve što zagovaramo za jedan, zagovaramo za tri naroda. Ono što nam je odgovoreno, to je da se trebalo od početak u tom smjeru raditi ili da je skupo. Ja držim da mi kao zakonodavno tijelo ni jedan od tih argumenata nesmijemo uvažiti. Činjenica je i nedavno sam to dobila potrdu i na televiziji da je i u vrijeme kada nije ova moja stranka bila na vlasti i kada mi nsimo imali prilike raspravljati o tome da ni ta struktura koja je bila nije raspravljala o tome zakonu, odnosno da su se članovi povjerenstva koje je bilo formirano povukli kada je, kada se krenulo u lošem smjeru u rješevanju političkih dimenzija ovoga zakona. Da pače rečeno je, sadašnji predjsjednik Upravnog odbora je rekoa da je 60% političkog rješenja koje je u početku bilo definirano u zakonu bilo izmjenjeno, uglavnom na štetu Hrvata. Od svega, od, naše dalje rješenje je išlo u tom smjeru znači kada smo rekli, kada je rečeno da je ovo dejtonski definirana pozicija servisa, onda smo rekli, Dejton je rekao da moraju entitetski servisi biti, ali nije rekao koliko ih mora biti na razinama entiteta, pa smo zagovarali odprilike ovo za one koji nisu sudjelovali do sada u raspravi da sažmem, zagovarali smo još jedan servis sa sjedištem u Mostaru koji će raditi po istim pravilima kao i druga dva entitetska servisa, ili po pravilima kako se dogovore. I da ta tri servisa proizvode, ili ukomponiraju se u formiranje programa na državnoj razini, odnosno servisiranjem sa svojim materijalima ovoga RTV servisa na državnoj razini. Takav sustav je negdje ugrađen u Belgiji. Kroz materijale koje smo mi sad dobili, kada smo pokušali doći do nekih materijala koji su bili u tijeku izrade, pa ima nekakav iz '99. koji upravo to i tretira i predlaže tako. Zašto se od toga odstupilo, ja to ne znam, gdje se upravo poziva na belgijski sustav uređenja sustava televizije. Zašto se od toga odstupilo ja nikada nisam imala prilike, a mislim i nitko od vas, a mislim i javnost dobiti obrazloženje zašto se od toga odstupalo. Ukoliko želimo, a naša je dobra volja i želja da taj zakon prođe, mi tražimo i mislim da je to naše pravo i ne samo pravo već obveza, tražimo da u zakon uđe, ugradi se pravo i hrvatskog naroda. O tome da li ćemo moći brzo, ili ne to i ostvariti o tome se da razgovarati, o tome će konac koncu izvršna vlast imati više prilike brinuti i voditi računa i nas informirati o tome. Mi možemo dati okvirne one termine. Da to nije neprihvatljivo i za Evropsku komisiju, činjenica je da smo mi nekoliko razgovora obavili sa predstavnicima Evropske komisije koji su nam u jednom momentu rekli ako je to to, a to je to, jer smo mi odmah po tim razgovorima i pisali ove druge amanamane rekli su idemo ako to ne bude u sukobu dejtonskim rješenjima, pokušaćemo to na taj način riješti. Nama nikada nije odgovoreno da je to suprotno dejtosnkim rješenjima, ali očito nešto se dogodilo preko subote i nedelje i u ponedeljak nismo dobili tu podršku. Da bi poslije svečane sjedncie u razgovorima sa gospodinom Henfriom, ja ću biti 35 otvorena, rekao je i on da bi trebalo ugraditi prava u zakon i da će on pokušati možemo li mi i dalje razgovarati. Ja sam rekla mi stojimo 24 sata na raspolaganju kad god i kako god hoćete. Dogodila se svečana, svečano obilježavanje Dana pobjede nad fašizmom ovdje u prizemlju. Gospodin Henfriz je otputovao. Mi nismo dobili odgovor nikakav na to. Ja držim da je bolje da se mi ovdje presaberemo i razmišljamo, ne glavom ni Evropske komisije, ne glavom ni OHR-a, nego glavom nas zastupnikatri naroda, odnosno zastupnika u ovome parlamentu i da o tome trezveno promislimo prije nego što kažemo da li ćemo podržati načela ovoga zakona, ili načela ovoga zakona treba korigirati u smjeru da sva tri konstitutivna naroda moraju biti obvezna, a zagovornik sam i toga da u perspektivi rješavamo i prava nacionalnih manjina. Za sada toliko.
Zahvaljujem. Gospodin Jozo Križanović. Neka se pripremi gospodin Mladine Potočnik. Nakon toga gospodin Zlatko Lagumdžija. A vi imate repliku jel. Izvinjavam se gospodine Križanoviću. Gospođa Hadžiahmetović, pa ćemo onda ovim redom. Ima repliku. Izvolite.
Nekoliko povoda da se pozivamo na raspravu hladne glave. Ja zaista sam imala potrebu da repliciram na dosadašnji način uopšte diskusije kako da je, kao da su potpuno zanemarena prava jednog konstitutivnog naroda u Bosni i Hercegovini, kao da je uopšte u ovom zakonu, kao da je potpuno izuzeto jedno od temeljnih ljudskih prava, kolektivnih prava u Bosni i Hercegovini zbog čega se povodom jel tog propusta ovdje u zakonu poziva i to velikim i krupnim riječima, čak i na jedan možda donekle, ja moram reći neprimjeren način. Malo sam zaista bila iznenađena, pozivamo se čak nekada i na neke rokove ovdje. Jedan od 16 uslov, sada je minut do 12 itd. Ko će biti odgovoran ako zakon propadne i zaista mi ne liči to uopšte na neku raspravu hladne glave. Ja kao osoba koja je dobro ušla u ovu materiju pozivam kao član ovog parlamenta, kao član Stranke za BiH dosadašnje diskutante iz reda hrvatskog naroda da mi pokažu koji je to član ili pozovu se na koji je to član gdje je izostavljen interes javni interes hrvatskog naroda. Ja to u ovom zakonu nisma vidjela. Ja savršeno razumijem krajnji cilje dosadašnjeg angažmana i gotovo svih zastupnika iz reda HDZ-a o svim procedurama i raspravama koje smo imali povodom ovog zakona, ali možda se malo razlikujemo zaista, ne malo, ustvari mi se jako puno razlikujemo u vašem viđenju toga tri, izražavanju javnog ili zadovoljavanje temeljnih prava, izražavanje javnog interesa naroda u BiH kao tri SOUR-a. Ja to nekako tako zamišljam, ili kao tri OUR-a u jednom SOUR-u mislim, odnosno tri kolektivne cjeline. Jer pokažite mi ili dokažite da recimo na bilo kom, bez obzira sada o kom jeziku je riječ, kanalima itd. neće biti ugrožena temeljna druga ljudska prava. Ako se pozivamo na ekskluzivitet jezika ili kanala na jezicima, govorim sada o svim u kome bi mogli raditi jel svi bosanci i hercegovci, pod uslovom da govore taj jezik jel, onda se postavlja pitanje na koji način otvaramo li priču možda zadovoljavanja ostalih
Ovo je već diskusija gospođo Hadžiahmetović. Dajte. 36
ja ovo zaista sam imala potrebu u okviru replike jedne, jer način na koji se do sada vodi rasprava. I drugo, zaista ja slušajući vas, evo i kolegu Raguža, uz puno uvažavanje zaista pokažite koji je to član. Možda imamo mi zabluda.
Zahvaljujem. Evo vidite sada smo ušli. Odgovor na repliku gospodin Vinko Zorić. Izvolite. Ministar se prijavio za diskusiju i on će dobiti riječ odmah nakon vas. Izvolite.
Bez obzira što ja ne prihvaćam da zastupnici zastupnike ispitivaju, evo ja ću kolegici Azri kazati samo jednu stvar, mi imamo članak 26. koji kaže što će i kako će RTV servis raditi. Dakle uključivaće itd., ali nemamo u kaznenim odredbama kako ćemo kazniti odgovorne osobe ako to ne budu raditi. Ali imamo da će se kazniti domaćinstva ako ne plate pretplatu. Meni je to sumnjivo. Dalje neću pričati. Vi mislite da je hrvatski jezik brojevi, a sve ostalo da je bosanski na federalnoj televiziji. Ja ništa tamo ne čujem nego 25 da je na hrvatskom, ako spomenu 25, ili kazaće danas da je danas 17. Sedamnaesti je na hrvatskom jeziku. Više ima srpskog jezika na hrvatskoj televiziji Zagreb, nego hrvatskog jezika na federalnoj televiziji. Pratim i jedne i druge koliko mogu. BH televiziju ne mogu gledati. A dok se, danas sam nešto spominjao o komemoracijama. Dok se jedne komemoracije u živo prenose, druge se blate.
Ministar prometa i komunikacija, gospodin Branko Dokić. Izvolite. Gospodine Dokiću samo izvolite, samo sačekajte jednu. Ja vam se izvinjavam, dakle samo da omogućimo zastupniku da kaže kratko odgovor na repliku. Pa ćete odmah za govornicu. Možete vi već za govornicu.
Nisam bez razloga govorila da je trebala analiza prije usvajanja, odnosno prije puštanja ovog zakona u proceduru trebala je analiza postojećeg stanja. Da su moja kulturna prava povrijeđena, ovdje ću vam samo dva primjera navesti. U jednom za katolički blagdan Velikog petka na federalnoj televiziji daje se ambijent Božića. To su dva suprotna, dva suprotna blagdana u Katolika. Da je slučajno, da smo imali i uredništvo pod uredništvom gdje bi hrvatski neko vodio o hrvatskim pravima u okviru ovog sustava to se ne bi dogodilo. Drugi primjer, na televiziji RS Ivan Pavle, Pavao prevodi se kao Jovan Pavle. Evo to su primjeri i odgovori na vaše pitanje. 37
Zahvaljujem. Ministar za promet i komunikacije. Nemojte Azra sada, dobićete poslije ministra, već čovjek stoji za govornicom, nema smisla. Dobićete riječ. Molim vas lijepo, moćemo ovako do ujutru nastaviti sa replikama. Molim vas za malu pažnju. Ministar prometa i komunikacija, gospodin Branko Dokić ima riječ. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, ja ću pokušati u najkraćim crtama da ukažem na ono šta je novo u ovoj varijanti zakona u odnosu na onaj koji ste vi imali prethodno na razmatranju. Ali samo nekoliko uvodnih napomena. Želim da vas podsjetim da je na zahtjev Ministarstva komunikacija i transporta u Savjetu ministara BiH Savjet Evrope imenovao jednu ekspertnu grupu koja je ocjenila predložene nacrte zakona, još u onoj prvoj ili drugoj varijanti i zaista su tu bili eksperti Savjeta Evrope. Jedan je bio iz Velike Britanije, jedan iz Slovenije i drugi iz, treći iz Belgije koji je ujedno i generalni sekretar za ljudska prava Vijeća Evrope. Želim da vas podsjetim da je njihov izvještaj na 15 strana koji ste mogli da imate između ostalog bio baziran i na sljedećim postavkama,citiram, nacrti zakona su razmatrani iz perspektive njihove usklađenosti sa evropskim standardima koji proističu iz Evropske deklaracije o ljudskim pravima i Zakonu Evropske zajednice. U tom pogledu treba napomenuti da član6. Povelje o EU predviđa da Unija poštuje temeljna prava koja garantira Evropska konvencija o ljudskim pravima. Posebno treba napomenuti da su ovi principi ugrađeni u preporuku 96/10 Ministarskog komiteta Vijeća Evrope o garanciji i neovisnosti javnih radio televizijskih servisa itd. i prva rečenica opštog komentara u njihovom izvještaju glasi da su zakoni u skladu sa relevantnim evropskim standardima. Dakle, to uključuje i garantovanje prava svih naroda i narodnosti u Bosni i Hercegovini. To ne znači da ne bi ove standarde zadovoljio i zakon koji bi uvažio predložene amandmane koje u ovom trenutku iz političkih i ekonomski, organizacionih razloga nismo u stanju da prihvatimo. Dakle mi ovim zakonom garantujemo da su ispunjena sva prava konstitutivnih naroda u okviru Bosne i Hercegovine. Ugrađenim jednim stavom člana 26. kojim se eksplicitno kaže da programi moraju biti uređivani i emitovani na sva tri jezika i oba pisma je to, evo neki dan sam na komisiji rekao i teoretski zagarantovano. Praktično će biti omogućeno ovim novim amandmanom, ili nova dva amandmana koji su novost u odnosu na one varijante koje ste do sada razmatrali, a to je da se uspostavlja studijo u Mostaru i imamo čvrste za BHTV1, znači za ovu televiziju koja pokriva cijelu Bosnu i Hercegovinu i imamo čvrste garancije Evropske komisije da će finansijski podržati, odnosno pomoći tehničkom smislu uspostavljanje tog studija. Dakle, evo Savjet ministara smatra da će tim amandmanom uspostavljeni studijo u Mostaru i jednim drugim amandmanom u članu 29. koji kaže da će produkcija iz tri studija Sarajevo, Mostar i Banja Luka ići vremenski proporcionalno uređivanje programa, vremenski proporcionalno u svim žanrovima. Dakle, zaista je ovo jedan praktični korak koji treba da obezbjedi zagarantovanost i kultura i tradicija i običaja i jezika i pisma na državnom kanalu Bosne i Hercegovine. Mislim da je to zanačajan iskorak i evo Savjet ministara, Evropska komisija stoje iza ovoga. 38 Ja sam mislio da će Komisija za soabraćaj i veze, kako se zove izići sa svojim izvještajem, ali pošto već nisu, evo ja mogu da kažem da su dva amandmana Kluba poslanika HDZ-a prihvaćena. Jedan amandman je da se za javnu korporaciju koja će biti uspostavljena ovim zakonom kao četvrti pravnim subjektom u okviru sistema, da će biti raspisan javni, a ne interni konkurs za izbor osoblja i još je jedan amandman prihvaćen u smislu da se briše ona jedna odredba koja je govorila da se praktično entitetski servisi ne mogu emitovati program na drugom području. Zaista bi bilo i dosta teško i nemoguće uspostaviti faradej kavez na granicama između entiteta i to je dobro što je izbrisano. Želim da napomenem, da ovaj zakon pruža još neke dodatne mogućnosti o kojima se i ovdje govori. U članu 9. eksplicitno kaže da Savjet ministara može u nekom roku ocijeniti ako postoje ekonomski i finansijski uslovi za uspostavljanje dodatnih TV kanala, dakle ostavljena je takva mogućnost ukoliko budu zadovoljeni svi potrebni elementi da za uspostavljanje novog televizijskog kanala. Isto tako u članu 26. je ostavljena mogućnost vama poslanicima i drugim poslanicima koji će biti iza vas da kontrolišu evo kompletno provođenje člana 26., a to je i poštovanje dakle jezika pisma i to svake godine kroz analizu finansijskog i uređivačkog¸ dijela provođenja zakona, odnosno politike na javnim servisima. Evo toliko. Hvala vam na.
Hvala vama ministre. Gospođa Azra Hadžiahmetovć vrlo kratko molim vas, repliku. Molim, a šta ću ja sada? Uredite Poslovniko tako to kako treba. Replika traje samo minutu, molim vas imate samo minut za repliku.
Zahvaljujem, je li to samo na meni ili
Na sve, kako samo na vama Azra bolan, kako će samo na vama.
Ja predlažem kolegi Zoriću, pošto je kratko vrijeme ovaj, dakle član, da ako su u pitanju kaznene odredbe u cilju osiguranja realizacije odnosno implementacije člana 26. da podnese amandman, odnosno da podnesu amandman da pojačamo ili osiguramo primjenu odnosno implementaciju člana 26. Kolegica Sopta, vi ste, ja sam pitala ono što je ključno, šta je u zakonu to što spriječava realizaciju itneresa i hrvatskog naroda? Vi ste otišli na teren postoječeg stanja i postoječih servisa. Ovo je zakon koji postoječe stanje dovodi u potpuno novi odnos. Dakle, u sistem sa tri servisa i sa javnom korporacijom kao potpuno novom institucijom. Dakle, da ne petljamo, ili da se ne upuštamo u raspravu postojeće stanje stvari jer onda ćemo otići dosta daleko. Hvala vam.
Zahvaljujem. Koga imamo za repliku? Vi ćete replicirati gospođo Sopta, na koga? Ministru i gospodinu Jovanović ministru, izvolite. Imate po minut. 39
Da ne bi kolege i kolegice stekli krivu sliku. Tri centra su prašina u oči zastupnicima. Tri centra idu u tri mjesta samo kao radni prostor da tako kažem. Oni nemaju pravni subjektivitet i prema tome, radnik će proizvest proizvod onakav kakav mu naredi menadžment, a uprava je organizirana na drugačiji način. Prema tome, mi ne očekujemo da će taj centar, on uopće nije važno gdje je lociran, ako on nema svoj subjektivitet u radu ... subjektivitetu RTV servisa RS ilii RTV servisa Federacije, jer ako je to zadovoljavajuće hajmo ukinuti entitetske televizije, pa ćemo vidjeti hoće li biti ostala dva naroda zadovoljna.
Dobro. Hvala lijepa. Jovanović, gospodine Milošu Jovanoviću, kratko, minut replika.
Evo ja ću kratko da ne ostane u javnosti neobjašnjeno, znači svi poslanici su dobili Izvještaj Komisije i sve to što ste vi rekli gospodine Ministre, to ima znači u Izvještaju, tako da se to jednostavno zna.
Ovo je bilo mnogo kraće od minuta. Hvala vam. Eh, sad mi idemo s diskusijama. Gospodin Jozo Križanović, neka se pripremi gosodin Mladen Potočnik, nakon toga gospodin Zlatko Lagumdžija i Sead Avdić, i to je to. Nemorate izlaziti gospodine Avdiću, ja sam rekao da, a to je u funkciji pripreme, izvinjavam se. Izvolite gospodine.
Pa prvo želim reći da je dobro što je ministar Dokić dao neka obrazloženja u ime predlagača jer sam mislio to predložiti, da bi nam možda pomoglo u ovoj raspravi. Prvo želim reći, da se zaista radi o jednom vrlo važnom i osjetljivom zakonu, što potkrepljuje činjenica da se evo već nekoliko godina pokušavamo baviti ovim problemom i usvajanjem ovog zakona. Međutim, želim prije svega dobronamjerno da skrenem pažnju da sam zaista, da se zaista iskreno zalažem za slobodu i prava svih građana i svakog građanina BiH na cijelom prostoru BiH i želim obzirom na krakter i strukturu BiH da se u tom kontekstu omogući svakom građaninu njegovanje njegovih tradicija i afirmacija kulturnog i drugog identiteta. E, sad, ja mislim da smo mi došli sad u jednu poziciju kada vagamo kako u ovom konkretnom slučaju to najbolje ostvariti. Ja nisam siguran da se ovaj cilj ostvaruje posebnim televizijskim servisom. Za mene je mnogo značajnije ostvarivanje, ostvarivanje odredbi iz člana 26. čini mi se. Koliko ćemo mi u našem aktivitetu, kroz programsku i uređivačku politiku ostvarivati da imamo tu garanciju ostvarivanja prava i sloboda svakog građanina na cijelom prostoru BiH, unutar svakog od ovih televizijskih servisa. To je za mene ključno pitanje. Ja se pitam da li je daleko efikasniji ovaj model sa ovakvim pristupom ili je konkretno za hrvatski narod sad govorim, otvaranjem posebnog televizijskog servisa u Mostaru koji bi 40 eventualno na račun toga se zanemarili ovi prioriteti o kojima sam govorio, da li bi bili oštećeni konkretno Hrvati u Banja Luci, u Bihaću ne znam, Zvorniku itd. To je veliko pitanje. Eh, sad je pitanje ako otvaramo u Mostaru, je li to konačan broj tih servisa ili ih treba još? I da završim, molim vas. Mene je razočaralo recimo što ovakvom jednom ozbiljnom i serioznom pitanju nije bilo javne rasprave. Mi smo ovde zaključivali da javnu raspravu otvorimo i ne kažem da ima manje važnih pitanja ali da kažem i na manje važnim pitanjima. Vidite, vrlo često se nalazimo možda u situaciji, kada u najboljoj namjeri želimo nešto da ostvarimo a u nemmogućnosti da čujemo ekspertno mišljenje, da čujemo druga iskustva, da razmjenimo mišljenja, ostanemo ukopani u svojim rovovima i onda čini mi se da ne doprinosimo nekom dobrom rješenju. Dakle, mene je iznenadilo recimo da nije došlo do neke ozbiljne rasprave o ovom, gdje bi smo u jednoj tolerantnoj raspravi u jednoj dobroj namjeri da se dođe do zakona čvrstog i dobrog, ovaj, sigurno ta forma javne rasprave bi puno doprinjela tome. I, evo, na kraju želim reći da bi bilo dobro donijeti zakon u jednom dobrom konsenzusu jer što reće ministar Dokić, mislim da bi bilo dobro, prije svega se osposobiti da kroz jedan aktivni odnos kažem, u sferi uređivanja programa, programskom ovom da kažem dijelu, pratiti jedno vrijeme pa onda naravno u neko doba i ukoliko se ne ostvaruje to, iz nekih drugih razloga ići sa određenim poboljšanjem. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Rieć ima gospodin Potočnik.
Gospodine potpredsjedavajući, kolegice i kolege, ovjektivno gledano, ovaj zakon odnosno predlog kojeg danas imamo je koliko, toliko izbalansirao i lokacijski i vremenski upotrebu sva tri jezika koja su u BiH. Ja ću glasati za ovaj zakon jer ne razumijem zašto se pravi tolika razlika između jezika koji imaju daleko veću sličnost nego različitost. Ja ovo razumijem kao još jedan pokušaj razdvajanja ljudi u BiH a to nije u interesu ni hrvatskog, ni srpskog ni bošnjačkog ni bilo kog čovjeka BiH. A, najdemokratskiji način odnosno, zakon je da svako govori svojim jezikom, piše svojim pismom a onaj ga drugi hvala Bogu razumije i zato predlažem, hajmo, završimo i sa tim zakonom i napravimo još jedan korak naprijed i za bolju BiH i za evropski put.
Zahvaljujem. Gospodin Zlatko Lagumdžija ima riječ. Neka se pripremi gospodin Sead, zapravo on je već pripremljen, gospodin Sead Avdić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo prvi i drugi zamjeniće predsjedavajućeg, pa kolega Potočnik je pozdravio potpredsjednika predsjedavajućeg, pa sam htio da ga ispravim. U svakom slučaju, ja se slažem sa svima onim koji su govorili o važnosti ovog zakona. I dobro je da ga konačno imamo, mislim pohvale zaslužuje i ministar koji nam je dao zaista napomene koje su neke stvari dodatno razjasnile koliko god se neko s njima slagao ili ne, ali bar daje nam 41 mogučnost da ipak sa velikim stepenom razumjevanja znamo za šta jesmo a za šta nismo, i da znamo da to što jesmo ili nismo, je bar utemeljeno na istim spoznajama o tome o čemu se radi. Izvještaj Komisije koji je ovde dat, na određen način je po mom skromnom mišljenju, pokušao da neke stvari riješi koje su duboko suprotstavljene unutar vladajuće koalicije i slažem se sa gospođom Soptom, na određen način, koji kaže da je ovo ipak bacanje prašine u oči, imajući u vidu šta je Klub zastupnika HDZ-a ustvari htio. To govorim zbog toga što nije problem što se baci prašina u oči, čovjek skine s očiju i nastavi dalje raditi, problem je samo ako je to dosta skupa prašina, koju svi jako skupo plaćamo. Mislim da je ovdje napravljeno jedno rješenje koje je nepotrebno poskupljuje neke stvari i dobro smo upoznati s činjenicom da je čak i EU da bi nas na neki način smirila obečala da će nam nešto dodatno pomoći da se ko biva kupi, eto samo ne bi li se mi smirili. Pa ako već imaju spremnost da vam nešto pomognu, bolje bi bilo da vam pomognu na neki drugi način nego na ovako skup način koji neće riješiti ono zbog čega ste vi ustvari bili protiv. Da budem vrlo jasan, ja sam protiv onoga što ste vi htjeli i protiv onoga što ste dobili, jer je nepotrebno. Htjeli ste jednu stvar protiv koje sam ja, vi ste dobili nešto što sada nije ono što ste vi tražili, a to je sad vidimo baška skupo i nepotrebno. Dakle, eto to je mali problem kada ulazimo je li u jednu, ovaj zakon treba da bude, između ostalog i racionalan i da se može to. Ma sve ćemo to mi dragi moj Moranjkiću platiti, neće vam niko drugi platiti. Neće vam ni EU na kraju platiti. Opet ćemo mi to platiti kada nam oni to daju đabe. Naime, ja mislim i da je ovaj amandman broj I veliko poboljšanje u odnosu na prvi tekst i moram priznati, ja nisam čovjek koji je puno vjerovao u opservacije gospodina Jovića, ali ovaj put je čovjek bio u pravu, dužan sam to da kažem. On je upravo skretao pažnju na to da postojeći zakon pravi jednu nelogičnost da se njime praktično omeđuje frekvencija entitetskih javnih servisa na entitete. I to je bila glupost i ovaj amandman broj I je zaista dobro.
Čiji je bio amandman?
Amandman je vaš gospodine Raguž i mislim, ja čestitam vama na ovom amandmanu. Dakle njime ste poboljšali to. Zaista je potpuno besmisleno. Zašto je posebno besmisleno? Zato što zbog odluke o konstitutivnosti, bez obzira šta ko o njoj mislio objektivno i javni servis sa sjedištem u Banja Luci i javni servis sa sjedištem u Sarajevu treba da bude javni servis svih naroda i svih građana čitave zemlje, pa samim tim i da bude dobacuju ti servisi na cijelu zemlju. I ponovo pozdravljam, molim. I pozdravljam to što je ovaj amandman I usvojen. Amandman II i amandman III na određeni način su ta prašina koja je dosta skupa. Šta hoću da kažem? Mi da smo znali da ćete vi ovaj kompromis dobiti, mi bi onda takođe amandmanski djelovali u ovom pravcu. Naime, mi bi u tom slučaju i sada tu imamo jedan mali problem je li što je ovdje se amandmanom II kaže da korporacije imaju organizacione jedinice u Sarajevu, Banja Luci i Mostaru. Mi postavljamo pitanje zašto samo u ta tri grada? Zašto nije recimo i u Tuzli, da ne kažem zašto nije i tamo gdje su sjedišta sutra policijskih uprava ovih regionalnih pet, devet plus jedan, ili trinaest ili ko zna koliko. Dakle, mislim da zakonom se moglo regulisati da korporacija zaista ima organizacione jedinice u Sarajevu, Banja Luci i Mostaru i u skladu sa članom 9. na koji se ministar pozivao je 42 li, koji je dobar član, koji omogućava da Vijeće ministara sutra u nekoj varijanti kada bude imalo sredstava, logike itd. da otvori neku novu orgaizacionu jedinicu itd. Dakle mogla se po istom principu, ja bih bio sklon da smo mi znali da ćete vi u ovom smjeru ići ne bi onda predlagali da to bude organizaciona jedinica i u Tuzli za početak. Ili makar tamo ministrice gdje su vam centri i uprave za indirektno oporezivanje da lakše možete vršiti ovo, ovu obuku iz člana PDV-a koji smo imali maloprije, koji vam malo kasni. Dakle, zato mislimo da ovaj član amandman broj II je praktično nešto. Takođe amandman broj III koji je ovdje dat kaže da produkcija svih žanrova za BH servis će biti podjednako raspoređena između tih organizacionih jedinica. Oni tehnički nisu opremljeni za podjednaku, tim više što imate obavezu javnih servisa da u roku od dvije godine dobace do 40% vlastite produkcije da bi zadržali licencu što znači da će imati mali problem ove, molim. ________(?) Mogu ljudi proizvesti. Mogu, pa da. Sad se postavlja pitanje šta znači podjednako ako je raspoređena između tri organizacione jedinice. Da li je to racionalno da recimo svako od njih pravi podjednako humoristički serija, podjednako muzički broj produkcija i slično. Dakle tu bi na neki način zakon ovdje ipak umjesto da funkcionalno otvara mogućnost uvezivanja, on objektivno sada ovo dijeli. I gospodine predsjedavajući, zbog ovoga, da budem vrlo jasan pošto su ovo principi, mi smo duboko protiv. Zašto smo protiv prijedloga HDZ-a? Mi smo protiv etničke geteoizacije javnih servisa. Protiv etničke podjele javnih servisa. Mi smo za inkluzivne javne servise i mi posebno pozdravljamo član 26. tačku 4. i 5. koji govori o tome i nadam se da će javni servisi i Javni servis RTV RS i Federacije biti zaista servis koji će se organizovati po ovim principima, pa će uvažiti prava konstitutivnih naroda i ostalih i biće uređivački ravnopravan na tri službena jezika i dva pisma, što objektivno sada nije slučaj. Mislim to objektivno sada nije slučaj. I u tom, pa ne znam, možda ne znaš latinicu pa ti se čini da je sve ravnopravno. Mislim, ne znam, ali moguće, moguće da imamo one naočale za vid, ona ko djeca što odbijaju da gledaju ono znaš 3D afirmaciju, pa im se felšira jezik. U svakom slučaju, gospodine predsjedavajući ukoliko se zaista ima namjeru ići na dalju na princip podjele kanala na etničke kanale, onda bi u tom slučaju trebalo otvoriti, ponovo se vratiti na onu javnu raspravu koja nedostaje, a to je da vidimo da li bi onda građani Bosne i Hercegovine imali pravo na svoj kanal. I gospodine Zoriću, pošto ti je partner koalicioni gladan...
I imamo dvije replike gospodin Zorić, pa gospođa Sopta. Molim vas po minut. Izvolite replike. Neka se pripremi Sead Avdić. 43
Ja bih prvo u ime Kluba zamolio Kolegij da nas zaštiti ruganja. Dakle gospodin Lagumdžija se narugao zastupnicima HDZ-a u svojoj raspravi. A drugo, kada gospodin Lagumdžija raspravlja onda bi dobro bilo da ne dođe u kontradikciju. On bi podržao amandman I. Zašto? Znači ako su tri servisa predviđena bila Nacrtom zakona i bila crta između dva servisa, federalnog i servisa RS, a oni nisu nacionalni, pa to je jeftinije. Zašto bi pravili duple odašiljače. Oni su svi za konstitutivnost na cijelom prostoru. Dakle jedan je do crte, jedan poslije crte. Oni nisu ni na jednom jeziku ni nacionalno obojeni ništa. Zašto bi onda ovaj amandman bio dobar? Zašto bi bio dobra? I vi gospodine Lagumdžija kažete da ste znali da će proći Mostar vi bi tražili itd. Šta to znači, vi bi tražili? Jel to ono u skladu sa vašom politikom da ne može ništa dijeljeno sa tri, ali sa dva može? Meni je žao da gospodin Lagumdžija potvrđuje ono što je ne znam mu ime i prezime, jedan književnik rekao kako to Hrvati mogu tražiti svoj televizijski kanal, kada pederi ne traže. Možda je više pedera u Bosni i Hercegovini nego Hrvata. To je prošlo šutke u Bosni i Hercegovini. Ni jedan medij to nije osudio, a Lagumdžija se ovdje ruga nama i on kaže zašto ne bi još neki tražili kada Hrvati traže. Ja se pitam zašto Hrvati ne bi tražili kada to Srbi i Bošnjaci imaju? Hajde mi odgovorite na to pitanje. Zašto Hrvati ne bi tražili kada to Srbi i Bošnjaci imaju? Ako nemaju, hajmo imati samo jedan servis. Ako nemaju, hajmo imati samo jedan, ako je ta televizija RS za sve narode jednaka, federalna za sve narode jednaka, pa što će nam tri televizije? Mi smo siromašna zemlja. Hajmo imati jednu televiziju. E ne slažu se kažu Srbi. Ne bi se ni ja složio da sam na njihovom mjestu. I ja se ne slažem da bude tako. Ja hoću tri, ali ako imamo tri, zašto ni jedan nije na hrvatskom jeziku. Pa nije hrvatski jezik onaj koji će nekoga ujesti, niti je srpski, niti je bosanski. Nije. Zašto, ako se vama sluša nešto na srpskom vi ćete naviti srpski kanal, ako se sluša na bosanski bosanski, ako hrvatski, na hrvatskom hrvatski. Pa gledaćemo ono što nam se gleda jel. Ali ja danas nema šanse gledati BiH televiziju. Sreća je da ovdje nema gospodina Durakovića pa da mi odmah kaže kako ne volim Bosnu i Hercegovinu. Dakle ja je ne mogu gledati. Nije meni puno žao zbog toga . Volio bih da nisam ni sinoć mogao gledati 60 minuta. Imali bi jedno zastupničko pitanje manje. Ja bih bio mirniji bolje bi spavao itd. Dakle nemojte jednom kazati da ako Hrvati traže da je to getoizacija, a već imamo getoizaciju u dva dijela. I evo zakon je rekao da će prelaziti crtu tamo, amo. Ja ne vjerujem da hoće. Nema kaznenih odredbi. Mene kolegica, ispričavam se, nisam htio replicirati kolegici Azri, ona mene poziva da ja pišem amandman. Što ću ja pisati amandman? Neka ona piše amandman ako to nije dobro. Ako se slaže samnom.
Dobro. U redu. Samo da završi gospođa Sopta pa ćete dobiti riječ gospodine Lagumdžija. Molim vas, ja vas molim dakle, ovo su sada replike. Minut je replika. Nemojte da idemo dalje. Ja sam sada dozvolio gospodinu Zoriću. Nije se javljao za riječ. Budite kratki molim vas. 44
Može ispravka, ili replika. Ispravka kompromis nama kroz one amandmane niko nije nudio, niti smo ih mi tražili. Amandmane je podnjio gospodin Huskić i na njegov zahtjev su amandmani usvojeni. Prema tome krivo, mislite da je nama kompromis napravljen. Drugo, kada bi vaša diskusija dolazila iz jednog naroda koji je manje brojniji od nas, ja bih se preispitala svoj stav i zamolila bih svoje kolege da preispitaju svoj stav. Vi ste čvrsto ukopani u poziciju da imate svoju televiziju i sada ste pozicije lako je diskutirati na taj način. Da provejava i kroz diskusije i kroz razgovore koje sam ja imala prilike obavljati sa ljudima da se na području Bosne i Hercegovine govori srpsko-hrvatski. E sada kako ćemo mu ime dati to ćemo još vidjeti. To su imali prilike čuti kolege iz komisije, čak i od našeg gospodina predsjedavajućeg Vijeća ministara koji je rekao da on hoće kanal, kanal na kojem čuje sva tri jezika i neće da njegovo djete mora mjenjati da bi našao kanal na nekom jeziku. A ja ne mogu tražiti od svog, a ja ne mogu tražiti kanal da moje djete tražeći po daljinskom upravljaču nađe hrvatski jezik. Eto to je ta žalosna činjenica za koju vi nemate sluha. Drugo, ja mislim da ako malo pogledate poziciju hrvatskog naroda u Federaciji, onda će vam biti jasno zašto tražimo kanal za hrvatski narod. Koliko god bilo uređeno zakonski i za na razini Republike Srpske i na razini one Federacije i o tome dalo pozitivno mišljenje onaj Evropa, tj. da je to slovo na papiru. Zato sam izrekla da nam je trebala prethodna analiza postojećeg stanja. Zato držim da taj dio nemate pravo kada tako govorite jer Bosna i Hercegovina dobila je najvećeg zagovornika među Hrvatima iz razloga što svoja prava unutar Federacije jako teško, ili nikako ne ostvaruje.
Zahvaljujem gospođo Sopta. Gospodin Lagumdžija, odgovor na repliku, također vrlo kratko, izvolite.
Na dvije replike je li.
Da, da, izvolite.
Pa, vidite, meni je savršeno jasno da gospodinu Zoriću nije jasno šta sam ja prićao. Međutim, mogučnost da ja njemu objasnim, zaista izlazi iz okvira vremena koji nam je na raspolaganju, tako da nema potrebe ni da pokušavam. Naime, član 9. te nelogičnosti koji je ovdje izmjenjen, koji govori, pardon član 10. koji govori o, koji je izmjenjen, koji sam ja hvalio, je prvo dobar zato što je logičan, a drugo dobar je zato što je tehnički neizvodljiv da nije izmjenjen, odnosno bio bi jako skup. Primjena člana 9. prije nego je izmjenjen, ovim amandmanima je značilo da ja u Sarajevu nemam mogučnost da ja vidim signal RTV RS, što je praktično teško izvodljivo jer jednostavno sve i da neću đaba taj signal dobacijem, tehnika da to onemoguči je mnogo skupa, skuplja nego proizvodnja tog signala. Tako da mislim, to je jednostavno samo po sebi neprimjenjiv član 10. dok nije ovako izmjenjen bio. To bi značilo da u Dobrinji do jedne ulice se vidi TV RS a od druge se ne vidi i 45 ovamo obrnuto Federalna tv. Dakle, potpuno glup i neprimjenjiv, tako da je ova izmjena ustvari omogučila ustvari da vi imate zakon koji je primjenjiv. I da pustimo sad,
...vrlo logičnih argumenata za taj amandman, je li tako?
Molim?
To je naš amandman,
Ja ga uporno hvalim razumiješ, ali Zoriću nikako nije jasno.
Molim vas, gospodine Lagumdžija završavajte, izvolite.
I što se tiče jednako pravnosti. Ja zaista mislim i ponavljam ovde, član 26. stav 4 govori da programi servisa moraju uvažiti prava konstitutivnih naroda i ostalih, biće uređivane ravnopravno na tri službena jezika i dva pisma. I član 5.
Gospodine Zoriću,
Govori da proizvodnju vlastitog programa i programa javni RTV servisi osigurat će ravno zastupljen... sadržaj koji odgovaraju baštini sva tri naroda i adekvatnu zastupljenost ostalih. Dakle, ja se potpuno s vama slažem da javni servisi koje sad imamo u manjoj ili većoj mjeri, ne zadovolajvaju ovo ali mi treba da ih zakonski obavežemo da upravo ovakva ...funkcija javnog servisa.
Dobro,
I drugim riječima, i na kraju da završim, ja zaista ne smatram da treba u ovoj zemlji imati srpski kanal, hrvatski i bošnjački po svom jeziku i po svom sadržaju usmjeren samo Srbima, samo Hrvatima, samo Bošnjacima. Odlično, e takvu ste vi stvorili i onda se čudite što je neko protiv toga. A ponavljam, građanima ove zemlje, uopšte nema potrebe da vam hvalim,
Ovo stvaro nema smisla, mislim
jer će gospodin Zorić pomisliti da ga vrijeđam ili će možda se s tim treba, 46
Molim vas, ja vas molim, dakle ja vas pozivam, mislim, mi sve mi znamo i ovdje je samo pitanje koliko će ko ovaj, učstvovati u raspravu. Rasprva mora imati neka pravila. I ovo se je sad svelo ovaj, ne na diskusije nego se svelo na replike i ne može se otkačiti replika po pola sata, da čovjek dođe da diskutuje. Molim vas, ali molim vas vrlo kratko. Gospođa Ruža sopta, ovo je odgovor na repliku.
Ja podvalčim ponovo, mi se tremao držati našeg zadatka. Mi smo zakonodavno tijelo i da se toga držimo. Upravo kad ova tema skrene na primjenu, na tamo iznalaženje nekakvih mogućnosti, onda mi odstupimo od onoga, pravo hrvatskog naroda, srpskog i bošnjačkoj je onaj, na jezik ugrađeno u Ustav. Mi nemamo pravo to ignorirati. Mi kao takvo, to trebamo prinet u zakone. Ja ne vidim nikakve garancije, ako vi možete naći način da se članak 26. primjeni, dajte vi amandmane. Ja ih nisam mogla iskonstruirat da budu primjenjeni, prema tome, ja tražim na onaj način na koji ja mislim na koji mogu tražiti pravo.
Zahvaljujem gospođo Sopta. Gospodin Sead Avdić, diskusija, izvolite. I zaključujemo raspravu.
Ja mislim da je ovaj završetak(?) jednostavno ključ rešenja. Evo odgovora na kontraverze koje je krio ovaj zakon. Naime, znači sumnja u mogučnost implementacije člana 26. ovoga zakona motivira, imam osječaj Klub HDZ-a za jednim drugačijim stavom i upornim insistiranjem ka nacionalnim kanalima itd. Ja mislim da je krajnje mislim, nužno je i bitno kad se govori o kulturnom, javnom identitetu, gdje je jezik temeljno ljudsko pravo i to nije uopće sporno, to treba podržavati, apsolutno. Treba istovremeno govoriti i o političkom identitetu koji jednostavno veže i misli i jednostavno razvija taj patriotizam prema državi BiH. Znači ova dva identiteta moraju biti u ravnoteži. Ne može biti debalans kakav jeste danas, stvarno ljudi, što znači građansko i nacionalno nije suprotstavljeno jedno s drugim i to treba jednostavno pomiriti jedno sa drugim. Mislim da je to bitno i u našoj svijesti prihvatiti ovu ocjenu. Država BiH je država i građana i naroda odnosno država naroda i građana. O to nije suprotstavljeno jedno drugom niti se treba suprotstavljati. Pod jedan. Pod dva, politička pitanja se ne mogu riješavati tehničkim rješenjima. Nažalost, ovaj zakon je to radio. Samo se zapitajte je li moguča implementacija ovoga zakona sa amandmanima II i V? Zapitajte se. Da li je uopće moguća implementacija ovoga zakona. Članovi 2. i 3. amandmani objektivno su napravili lošiji zakon nego što smo imali. Je li poboljšao zakon amandmanima II i III? Nije, nije. Uvjeravam vas. Nije slučajno rečeno, javni RTV sistem je li tako profesore Dokiću? Javni RTV sistem, on se kida na ovakav način grubo se narušava. Jedinstvo tog sistema, evikasnost tog sistema i neće to moći funkcionirati, neće ljudi. Kako vi mislite sinhronizirati produkciju programa, emitovanje programa u tri centra. Zar to nije asociranje za tronacionalnu podjelu BiH. Zar to običnom čovjeku ne bije damar u glavi i upozorava ga, hej ljudi, šta je to? Znači ovim smo postavili pitanje, zašto nema .... zašto 47 stvarno, što samo Mostar, Banja Luka i Sarajevo? Ja se izvinjavam, pa nije Mostar ekskluzivan hrvatski grad. Izvinjavam se govorim afirmativno u tom kontekstu. Što znači, onaj ko je pravio amandmane II i III izvinjavam se, ko je to radio, apsolutno je narušio, ozbiljno narušio jedinstvenost, efikasnost i jednostavno nije bitno, nije bitno ko god da ga je radio, znači smatram ova dva amandmana da narušavaju ovaj sistem jedinstvenosti, narušavaju jedinstven sistem RTV sistema BiH i sumnam da će se moći na ovakav način implementirati. Pod četiri. Zamka, uslovno rečeno da će evropska zajednica finansirati centar u Mostaru, stvarno da li može da riješava političko pitanje. Aferim ko je to tako razmišljao. Mi ćemo dati novac, pa ćemo mi smiriti Klub HDZ-a i jednostavno napravit ćemo centar u Mostaru kao što je i u Sarajevu i riješit ćemo problem jednostavno ovih amandmana i zahtjeva HDZ-a. Neće moći to tako. Ne može znači jednostavno ne može se na takav način riješavati politička pitanja. Ljudi, ne može se riješavati. Što znači, još jedanput ponavljam, amandmani II i III ozbiljno narušavaju jedinstvo sistema, narušavaju efikasnost, poskupljuju sistem i sumnam da će se moći tehnologija rada koja se cijepa na ovakav, grubo se cijepa na ovakav način, jedna jedinstvena tehnološka cjelina obezbijediti sinhronizirano produkciju i emitovanje programa u tri centra. Sasvim jasno. I tražim od Komisije da dobro razmisli, da napravi pauzu i da povuče svoje amandmane II i III. Da povuče amandmane II i III. Hvala vam.
Hvala vama. Imamo samo još, molim vas, još kratku intervenciju gospodina Raguža. Vi ste se prijavili sad gospodine Zoriću. Zašto? Za,
Dobro, ja sam replika, on može poslije mene. Ja mislim gospodine Avdiću, da nije sporno, više puta smo na tu temu razgovarali, znači individualno i kolektivno ravnoteže i odnos prema državi. I, evo da to ne ponavljam. Ali, vi ste sada uveli u diskusiju u zadnjem dijelu, potpuno neargumentirane i ovaj, nepotkrijepljene činjenice. Ko je to rekao ovdje i gdje to piše da taj produkcijski centar u Mostaru je hrvatski. Gdje to piše? Otkud vam pravo uopće da to tako kažete? Rekli ste. Tražit ću stenogram. Tražit ću stenogram za slijedeću sjednicu. Tražim stenogram. Evo, da ne komentiram dalje, tražim stenogram. Znači, nemojte tako. Naši zahtjevi su išli za cjelinu sustava i servisa na razini BiH kao prvi amandmani. U jednom realnom roku. Na koncu, to ni ministar Dokić nije isključio kao mogučnost da se i na taj način riješe, niti je osporio, ali je rekao da ova rješenja su po ekspertima i standardima takva da mogu zadovoljiti. To je, tako sam ja razumio tu poziciju. Dakle, nemojte sada da je ovaj zahtjev koji je realiziran kroz centar u Mostaru, znači podvojenost po nacionalnoj osnovi. Na koncu, mi se nismo zadovoljili u smislu tih legitimnih prava time, nego smo išli drugim amandmanima. I drugo, zašto bi to u konačnici razbijalo i tehnološki, ako se tamo proizvodi program. To je doprinos televiziji a nije razbijanje. Pa valjda se dole proizvodi i neki metali i najveći izvoz je dole. A od toga država ima najviše koristi. Pa zašto se ne bi mogao proizvoditi i program i to ne znači razbijanje privrede, nego jačanje privrede. To je jedna vrsta te moderne, decentraliziranosti a ne razbijanje sistema. 48
Sead Avdić, netačan navod, kratko.
Ja sam bio sasvim precizan i rekao sam samo, nije valjda Mostar samo hrvatski grad. Nisam uopće govorio centar. Ne, ne uopće nisam govorio o hrvatskom centru u Mostaru. To sam rekao. Pod dva, mislim da sa aspekta tehnologije rada uposlenici (?) RTV BiH su sinoć sindikat cjelokupan, znači tehnika i sve ono ostalo što čini taj sistem su izašli sa svojim saopćenjem gdje potkrepljuju moje argumente. I pod tri, kako da ne, Mostar ima svoj centar, Informativno tehnički centar i vezu sa, uslovno rečeno, okvirom centralne televizije, državne televizije, pa imače je uvijek. I produkovat će program itd. to nije sporno. To uopće nije sporno.
Zahvaljujem. Imamo još jednog prijavljenog za diskusiju. To je gospodin Vinko Zorić.
Ja sam ovaj, ja ću biti vrlo kratak. Zatupnici HDZ-a odnosno slični amandmani su i u Domu naroda zastupnici Kluba hrvatskog naroda, u tom domu, oni ne traže ništa ekskluzivno. Mi tražimo da imamo svoj medij, elektronski medij na hrvatskom jeziku. Ako neko misli, da će Hrvati biti zadovoljeni time da u BiH imaju mrtvi jezik, onda će taj jezik imati status latinskog jezika i nekih drugih jezika koji se neće koristiti je li, ni u medijima, ni u školama. To je bilo zamišljeno dakle, da bude tako i u školama. Mi nećemo nikada pristati na to i ja sigurno neću ovaj, podići ruku za ovakav zakon ukoliko vi ne prihvatite rješenja koja će zadovoljavati sva tri naroda u BiH. Ja ne govorim o ekskluzivitetu. Ono što je uvaženi kolega Adić ovde kazao, da Mostar nije ekskluzivno hrvatski grad. Ja isto tako tvrdim da nije, to je jedan lijepi grad multietnički koji ima većinu je li, hrvatskog življa ali je neko nametnuo Izborni zakon, tako da Hrvati ne mogu vladati u tom gradu. Kad je to govorio kolega Avdić, vjerojatno je mislio da se podrazumjeva da ova dva jesu ekskluzivno nečija, pa zašto bi Mostar bio je li hrvatski, imate vi i drugih gradova. Ja sam to tako razumio. Ja mislim da problem nije u ovaj, u tome da mi imamo ili nemamo svoj kanal, nego je problem u tome što predstavnici drugih dvaju naroda ovdje u ovom parlamentu misle da će njihova prava biti ugrožena. Ja mislim da neće, pogotovo ako se razmotri dobro ova varijanta b). Dakle, amandmani koje su podnijeli samo gospodin Andrić i gospođa Sopta, gdje se kaže da u okviru entitetskog, dakle emitera imamo dva servisa. Jedan na bosanskom jeziku, jedan na hrvatskom. Prića se ovdje stalno o skupoću. Kad god su zastupnici HDZ-a ili predstavnici hrvatskog naroda podnijeli neki amandman, pa on nekad i prošao na komisijama, uvijek je to bilo skupo. Sjetimo se NOS-a, i još nekih primjera. Onda je rečeno da je NOS samo, treba evo, sutra počima raditi. Još nije uspostavljen. Dakle, lagani smo. A mi imamo ovde dopis hercegovačke televizije koja je javna televizija, da će ona uz suglasnost svojih osnivača, prihvtiti biti taj drugi dakle, bez dodatnih finansijskih sredstava, da će ona biti javni emiter na 49 području Federacije na hrvatskom jeziku a da ovaj, koji već jeste, dakle bude na bosanskom jeziku i da budemo svi zadovoljni. Mi imamo ovdje kod gospodina Andrića i gospođe Sopte taj i dopis, međutim mislim da ovaj, da u ovom momentu bi trebali napraviti pauzu, da bi se trebao Kolegij ili Komisija dogovoriti kako nastaviti dalje, Mislim da nije dobro prihvatiti ovaj zakon, odbit amandmane, ili ne daj Bože da uđemo u jednu drugu zamku, da moramo čekati drugu proceduru, dakle sljedeću proceduru da ponovo o istom zakonu prićamo. Zašto to gogorim? Pa govorim, zato što sada prićamo o načelima, dakle mi imamo ovoga, jedan takav zahtjev, gdje bi mi imali televiziju na hrvatskom jeziku, to nije ekskluzivno hrvatska televizija koju bi samo gledali Hrvati, dapače, mislim da bi je gledala sva tri naroda jer bi ona bila najkvalitetnija. Još jednu stvar želim kazati ovdje. Da sam ja Filipe nemoj smetati ministru, želim da on ovo čuje. Da sam ja ministar, i da je bilo kakva evropska komisija ovaj ili onaj, tražio da ja donesem ovako zakon, bilo koji zakon, na štetu jednog od konstitutivnih naroda, ja bih dao ostavku. Sigurno bih dao ostavku, nikad ne bih nanio ovakvu štetu bošnjačkom ili srpskom narodu jednim ovakvim zakonom.
Hvala lijepa. Imam još jednog prijavljenog. Ja molim da bude kratak. Gospodin, šta je sada? Gospodin Huskić diskusija.
Zahvaljujem. Potrudit ću se da stvarno budem kratak jer sam i član Komisije i na neki način sam onaj, uslovno rečeno i krivac za ovu raspravu. Ja sam potpisao dva amandmana koje je kolega spominjao, ali nisam mislim, nisam im ja idejni tvorac, ali ih prihvatam. To sam uradio rukovodeći se sa dva principa. Kao čovjek i kao poslanik i kao član Komisije. Prvo je bilo da donesemo zakon u roku koji je bio ptoreban i drugo, drugi princip kojim sam se ja rukovodio, da ni jedan konstitutivni narod niti ovaj, pojedinac ne bude ni na koji način oštećen i mislim da smo napravili jedan balans takav da niti jedan narod po mom dubokom ubjeđenju nije zakinut, ni za koje pravo jer zakon ne daje nikom nešto što neko drugi nema. Pitanje koje se postavlja ovde, ostvarivanja ravnopravnosti jezika, ja mislim da nije to suštinsko pitanje, jer bilo je nekih diskusija koje ne bih sad ovdje spominjao, koje su mi dale za pravo da zaključim ovo što sam zaključio. Znači, evo, na koji način gospodin Zorić može da ocjeni da bi kanal na hrvatskom jeziku bio najkvalitetniji? Znači, to nije samo stvar jezika, to je onda stvaranje tri nacionalna kanala. Tri nacionalna kanala vode stvaranju tri istine u BiH, vode da li u podjeli društva i ja lično sam a mislim i kolege i stranke i većina poslanika, protiv takvog pristupa. Slažem se da postoji problem sa entitetskim televizijama, to je očigledno. I slažem se da ga treba riješavati. Ali, to nije prepreka da se ovaj zakon usvoji. I, predlažem da ga usvojimo, jer mislim da ga u ovom momentu ne možemo napraviti ništa više, možemo samo ne usvojiti zakon, a onda imamo štetu. 50
Hvala lijepo. Ja bih zamolio gospođu Palavrić, ona je tražila riječ za repliku, da odustane od replike, da idemo dalje. Evo zaključili smo raspravu, da zaključimo raspravu. Ništa tom replikom, izvolite imate riječ, minut.
Ja vas molim, da vas u buduće ne molim za repliku, samo zato što smo iz istog poslaničkog kluba. Dakle, ako sam se prijavila za repliku
Nema to veze gospođo Palavrić sa klubom, to ima veze sa raspravom. Imamo potrebu da
Ja imam pravo na repliku i tek mi od sad teče vrijeme.
Imate, izvolite.
Dakle, repliciram gospodinu Zoriću u smislu kad je rekao da je neko Izbornim zakonom nametnuo da Hrvati u Mostaru iako su najbrojniji ne vladaju. U ovoj zemlji ne može ni jedan narod sam vladati, bez obzira na svoju brojnost, i ne treba da vlada. A drugo, kada je riječ o zakonu koji je pred nama, moj dojam je da Klub HDZ-a insistira na zasebnom kanalu na kojem će se emitovati program samo na hrvatskom jeziku kako ljudi, građani, narod, hrvatski narod ne bi mogao ili morao slušati srpski jezik, bosanski jezik i ne bi morao znati ćirilicu, tako da se međusobno ne razumijemo, a istovremeno se pozivamo na Švicarsku. A Švricarska u svakom kantonu pored jezika koji mora učiti po rođenju, uči još jedan jezik, kako bi se međusobno razumjeli. Dakle, to im je jedino što mi se nameće nakon člana 26., nakon cijele ove rasprave zbog čega zaista treba zaseban kanal hrvatskom narodu. Hvala.
Odgovor na repliku, gospodin Vinko Zorić, izvolite, minut.
Ovako, ja ovaj, nisam tražio ništa, ono što nisam ovaj, rekao da bude za sva tri naroda. Drugo, ja jesam kazao da u Mostaru nije dozvoljeno Hrvatima vladati. Recimo u Grudama je. Ali to je zato što je za Mostar nametnut posebni zakon a u Grudama se izbori provode po Izbornom zakonu BiH. I to je istina a nije ništa drugo istina. Ono što je kolegica Seada rekla u Švicarskoj, ja se slažem da u nas bude kao u Švicarskoj. Evo ja potpisujem odmah da bude toko ujutro, a ovaj, kad smo se mi tako dobro razumjeli, ovo je i gospodinu Potokčniku i Seadi, što je se prije 10 godine uvodio treći jezik? 51 Kad se mi tako lijepo razumijemo? Što je neko nadio još jedno ime tom jeziku koji svi razumiju, kad su bila već dva naziva za taj jezik?
Dobro, dobro. Molim vas lijepo. Ja molim poslanike, ja molim, ma ništa nećete postići time što imate potrebu da javno, gospođo Sopta vi ste do sada nekoliko puta govorili. Ja sam zaista bio, pa stvarnonema smisla. Evo, pogledajte, ima li još neko repliku? Gospodin Potočnik, replika izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege i gospodine Vinko, pošteno rećeno, ja i vi govorimo bosansko-srpsko-hrvatski jezik ovde. Ja govorim, ne morate vi ali stvarno govorim i ne tražim razliku između jednog, drugog i trećeg jezika. Slažem se, možda nije trebalo uvoditi bosanski kao neki novi, ali čekajte, budite i vi pošteni i recite da stvarno ne govorite ni čisti hrvatski, ni čisti bosanski, ni čisti srpski jezik.
Molim poslanike za pažnju, molim vas lijepo. Ovo stvarno nema nikakvog smisla. Ova diskusija se pretvorila u stalne replike. Imate pravo na to ali dajte povedite malo računa, kazano je već sve. Pa zar ima potrebe dase baš sve u datom trenutku i odmah kaže. Ja vas molim da vodite računa i o tome da neko mora voditii ovu sjednicu i da se mora upravljati ovom sjednicom. Možemo raditi koliko god hoćete. Nema problema nikakvih, ali povedite računa i o ovome. Šta želite vi? Čekajte, da znam šta da dam čovjeku.
Pa želim dati jednu izjavu.
Izvolite.
Pozivam sve članove Kluba HDZ da po ovoj točci dnevnog reda više ne pričaju.
Gospođo Sopta vi ste tražili, sušate predsjednika. Uredu. Slušate predsjednika, dobro. Za repliku ko se javio još? Gospodin Huskić, kratko, izvolite.
Vezano za bosanski jezik, to je jezik koji je postojao pa je administrativno ukinut, a koliko znam, negdje u Hercegovini prije pola godine, nađena je jedna ploča koja je pisana bosančicom kao pismom posebnim. Zahvaljujem. 52
Da li još neko želi, molim vas lijepo, hvala. Da li još neko želi da govori? Zaključujem raspravu. Molim vas lijepo. Molim poslanike, rasprava je zaključena. Pripremite se, molim vas lijepo, rasprava je zaključena. Pripremite se za glasanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje, pripremite se za glasanje, znamo o čemu glasamo. Glasamo o zakonu sa Izvještajem Komisije, odnosno glasamo o zakonu u prvom čitanju, prvo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 za, 9 protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo prihvatili ovaj zakon, Zakon o javnom radiotelevizijskom sistemu BiH u prvom čitanju. Predlažem da se izjasnimo, da danas idemo u drugo čitanje. Molim, poslovnička, izvolite. Gospodin Lagumdžija, poslovnička izvolite.
... kojem nismo bili jedinstveni, u kojem sam tražio smjenu Upravnog odbora za indirektno oporezivanje, još nisam dobio listing što ste mi obećali.
Molim vas, službe da se gospodinu Lagumdžiji dostavi listing. Molimm poslanike da se pripreme, da se izjasne jeste li za to da danas raspravljamo i o drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ja predlažem kao predsjedavajući, da, rekao sam jasno.Molim, ma ne znam pustite me da radim posao. 26 za, 9 protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Odlučili smo da raspravljamo o zakonu i u drugom čitanju. Otvaram raspravu o Zakonu u drugom čitanju. Ko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu o Zakonu u drugom čitanju. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Dajte mi amandmane molim vas. Dakle, ovako, imamo, prvo dakle tri amandmana koje je podnio Klub zastupnika HDZ-a – demokrđćani. Na osnovu člana 94. stav 2 Poslovnika Predstavničkog odma, amandmani koje žele ponovo braniti u plenarnoj fazi. 53 Izjašnjavamo se o amandmanu I ovoga kluba, dakle Kluba zastupnika HDZ- demokršćani na ovaj zakon. Pripremite se za glasanje, amandman I. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 7 za, 26 protiv, 3 suzdržana. Amandman nije dobio parlamentarnu podršku. Prelazimo na amandman II. Pripremite se za glasanje. Glasajte, istog kluba gospodine Lagumdžija, sad. 6 za, 29 protiv, 3 suzdržana. Ni ovaj amandman Kluba zastupnika HDZ-a demokršćani, amandman II nije dobio parlamentarnu podršku. I, prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu III Kluba zastupnika HDZ-a demokršćani. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 5 za, 27 protiv, 6 suzdržanih. Ni ovaj amandman nije dobio parlamentarnu podršku. Dajte mi sljedeću grupu amandmana. Dobro, dobro, dajte ovamo. Molim vas, poštovane koleginice i kolege, predmet su amandmani na Prijedlog zakona o javnom RTV sistemu BiH, obnovljeni na temelju člana 94. stav 2 Poslovnika Zastupničkog doma, uloženi su amandmani na Prijedlog zakona o javnom RTV sistemuu BiH koji se žele ponovo braniti u plenaranoj fazi i ovo su amandmani koje su potpisali gospoda Filip Andrić i Ruža Sopta. Ovde ima 10 amandmana. Pripremite se za izjašnjavanje. Glasamo o amandmanu I. Dakle, sad znamo, imamo 10 amandmana, neću više ponavljati čiji su. Glasat ćemo od 1 do 10, znaju se čiji su. Molim vas lijepo, ja imam 10 obnovljenih amandmana, ako je šta usvojeno onda znate kako ćete glasati. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu I. Kad dođemo do amandmana VI onda ćete vi objasniti o čemu je riječ. Amandman I. Pripremite se za glasanje o amandmanu I. Glasajte sad. 5 za, 26 protiv, 7 suzdržanih. Konstatujem da amandman I nije prihvaćn. Amandman II. Pripremie se za izjašnjavanje. Glasajte sad. 5 za, 27protiv, 5 suzdržanih. Ni ovaj amandman nije dobio parlamentarnu podršku. 54 Amandman III. Pripremite se za glasanje o amandmanu III. Glasajte sad. 5 za, 27 protiv, 6 suzdržanih. Amandman nije dobio podršku. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu IV, Glasajte sad. 5 za, 28 protiv, 5 suzdržanih. Amandman IV nije dobio podršku. Amandman V. Pripremite se za izjašnjavanje za amandman V. Glasajte sad. 5 za, 27 protiv, 6 suzdržanih. Amandman V, nije dobio podršku. Amandman VI.
Ne izjašnjavamo se o tom amandmanu jer je usvojen.
Ima li amandman VI u Izvještaju Komisije, da samo sravnimo malo?
U članu 10. stav 4.
U članu 10. stav 4a) je li tako? Iza riječi RTV servis, stavlja se zarez asintagma, pod znacima navoda, koji će ograničiti prijenos svakog entitetskog servisa na području odgovarajučeg entiteta, sukladno članku 9. ovog zakona, zatvoreni znaci navoda, briše se. Ovaj amandman u identičnom tekstu, sekretar je evo zajedno sa mnom sravnio, je prihvaćen od strane Komisije, tako da se o tome nema potrebe izjašnjavati. Pripremite se izjašnjavanje o amandmanu broj VII. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu broj VII. Glasajte sad. 5 za, 26 protiv, 7 suzdržanih. Amandman VII nije prihvaćen. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu VIII. Glasajte sad. 5 za, 27 protiv, 6 suzdržanih. Ovaj amandman nije dobio podršku. 55 Amandman IX. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu IX. Glasajte sad. 5 za, 26 protiv, 5 suzdržanih. Amandman IX nije dobio podršku. I, imamo amandmadn X. Pripremite se za izjašnjavanje o amandmanu X. Glasajte sad. 6 za 27 protiv, 5 suzdržanih. Ovaj amandman nije dobio podršku. Prelazimo na izjašnjavanje o Zakonu u cjelini. Dakle, Zakon sa Izvještajem Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 za, 9 protiv, 3 suzdržana, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio Zakon o javnom radio-televizijskom sistemu BiH. I, ovaj će tekst biti proslijeđen Domu naroda na usvajanje. Poštovane koleginice i kolege, ja sada dajem pauzu za ručak. Ona traje 40 minuta. Nastavljamo 20 do 3. [[PAUZA]] Prelazimo na petu tačku dnevnog reda. Ad.5. Prijedlog zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, prvo čitanje I ovde smo dobili novi izvještaj nadležne komisije, nakon što smo na 54. sjednici Komisiji dali novi rok i nove smjernice za sačinjavanje novog izvještaja. Izvještaj Komisije upućen vam je 12. maja putem tele-faksa. Komisija je kao što ste u Izvještaju vidjeli usvojila dva amandmana. Momčilo Novaković podnio je 6 amandmana koje želi braniti u uplenarnoj fazi. Otvram raspravu o Zakonu o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, u prvom čitanju. Ko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu o zakonu u prvom čitanju. Prelazimo na izjašnjavanje. Pripremite se za glasanje. Zakon o zaduživanju,
...predsjedavajući mi nemamo prisutnog ni jednog poslanika iz reda hrvatskog naroda, pa ne mislim, niko nema, niko nije prisutan. 56
da ovaj, to je tačno. Koliko ja mogu da salu ovaj, sagledam, dajte obavijestite klubove da dođu unutra ali mi smo, ja sam najavio 20 do 3 nastavak sjednice, 3 je sata, nema poslanika, ovo je Predstavnički dom, dajte molim vas obavijestite klubove. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 za, 3 protiv, nema suzdržanih, ima dovoljna entitetska većin. Prihvatili smo zakon u prvom čitanju. Predlažem da se izjasnimo, da idemo sa zakonom i da o zakonu odlučujemo i u drugom čitanju. Dakle, samo radi poslanika, gospođe Sopte i gospođe Perkanović, dakle mi smo usvojili Zakon o zaduživanju, dugu i garancijama BiH u prvom čitanju i sad se izjašnjavamo da li ćemo ići u drugo čitanje po tom zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasasjte sad. 21 za, 5 protiv, nema suzdržanih, nema većine iz Republike Srpske. Kolegij je postigao saglasnost i konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine donio odluku da Zakon o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, razmatramo i u drugom čitanju. Otvaram raspravu o zakonu u drugom čitanju. Ko želi da govori? Gospodin Momčilo Novaković, izvolite.
Moram prije svega, izraziti svoje žaljenje što vrijeme koje je dato u proceduri da se pokuša usaglasiti ovaj prijedlog sa Vladom Republike Srpske u dijelu koji se odnosi na primjedbe na ovaj zakon, nije iskorišteno. Prema informacjama koje ja imam, zbog nedostatka volje, prije svega Savjeta ministara. Žao mi je što nisam bio kod prvog čitanja, s obzirom da ovaj zakon očito nema ustavni osnov i s obzirom da principi ovog zakona su suprotni Ustavu. Ali, dobro. Amandmani koje sam ja podnio su čini mi se najmanje što se moglo podneti na ovaj zakon. Mislim da je riješenje, da su riješenja koja su nuđena u promjeni ovog zakona, nisu u velikoj suprotnosti ili nisu uopšte u suprotnosti sa duhom ovog zakona ali očito je da predlagač ima potrebnu većinu i da nije imao potrebu da uvaži takva rešenja. Nažalost, ovo će biti još jedan od zakona koji će u metodu provođenja biti nametnut jednom dijelu ove zemlje. Dakle, ne nametnut u metodu usvajanja nego u metodu provođenja. Ja ostajem naravno kod amandmana koje sam ponudio i tražim da se o ovim amandmanima Dom izjasni. 57
Zahvaljujem gospodine Novakoviću. Za riječ se javio prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Nikola Špirić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, uvaženi gosti, članovi Vijeća ministara, ja sam imao dosta razgovora vezano za ovaj zakon. Moram da kažem dosta pokušaja da se pomire naizgled nepomirljivi stavovi. Imali smo i dopise Vlade Republike Srpske, neslaganja Vlade Republike Srpske, nažalost najčešće su to bile zakašnjele reakcije i ono što ja znam da o samom koncipiranju ovog zakona, da su svi sudionici imali pravo da ravnopravno učestvuju u koncipiranju ovog zakonskog projekta. I nakon posljednjeg obraćanja Vlade Republike Srpske, ja moram da kažem da sam imao kontakt sa predstavnicima Svjetske banke, OHR-a i različitih institucija međunarodne zajednice, pa i Centralne banke BiH, onda sam pokušao napraviti neko pomirljivo rešenje kroz dva amandmana koji su na zadovoljstvo rekao bih svih, prihvaćeni a koji ne znače derogiranje zakonskih projekata. Ja apsolutno poštujem ono što kolega Novaković kaže, da on ostaje pri svojim amandmanima. Ja ću imati naravno pozitivan pristup prema tim amandmanima, ali s obzriom da je Ustavno-pravna komisija donijela dakle, ima stav da postoji ustavni osnov, mislim da sve drugo sem poštivanja procedure bi bilo pravljenje bezpotrebnih kočnica. Ali moja sugestija svima koji rade na izradi zakonskih prijedloga i od kojih se traži stav, pa i Vlade RS-a i Vlade Federacije, da se to mora raditi na vrijeme kako mi ovde ne bi raspravljali i ne bi bili podležni različitim pismima i uticajima. Dakle, ja mislim da je dobro danas da idemo u drugo čitanje jer odlaganjem ne bi smo postigli ništa. Ne bi smo mogli ulagati nove amandmane, jedine nove amandmane imamo od kolege Novakovića. Dobro bi bilo ako se može postići saglasnost amandmanima kolege Novakovića. Ja sam, moram vam reći uložio mnogo truda da ovi amandmani koje sam ja definisao, budu prihvaćeni. Ako ima snage za kompromis, da se nešto od amandmana prihvati, bilo bi dobro, ali u svakom slučaju ja moram da kažem da ću prihvatiti ovaj, i Klub SNSD-a ako mi kolega Živković dozvoljava da govorim u ime kluba, će prihvatiti ovaj zakon sa ova dva amandmana i izjasnit ćemo se naravno i o amandmanima kolege Novakovića. Čini mi se da bi smo napravili najveću grešku da se ovaj zakon ne usvoji, jer moram da kažem da postoje sugestije predstavnika međurnarodne zajednice, jer je ovo dosta ozbiljna problematika a međunarodne finansijske institucije su iskazivale, a kad je gotovo trebalo spremnost da pomognu, bez obzira da li se radi o dugu koji je lociran na entitet ili na državu. Hiće li biti nametanja rješenja, ja mislim da neće biti nametanje rješenja nego će biti poštivanje zakona i to je jedino što je moguće poštivati zakone u državi, bez obzira na kojem su nivou donošeni, na entitetskom ili državnom. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Ako se više niko, izvinjavam se gospodin Gligorić Tihomir, izvolite. 58
I prošli put sam se potrudio da predložim da se vrati u komisiju i da Komisija pokuša da nađe rešenje, jer smo govorili koliko je ovaj zakon važan i zbog ovoga o čemu je govorio i profesor Špirić a koji se odnosi na finansijske organizacije, spoljni dug i buduće obaveze koje treba da ima BiH. Nije sporno da se može samo zaduživati BiH i to je bilo i do sada na neki način u praksi. Istovremeno znam da kada je u pitanju opštinski nivo, da ne mogu opštine da se zaduže a da ministar finansija recimo u ovom slučaju entiteta evo RS, ne da svoju saglasnost i da se sve to diže i na ovaj nivo, kako je predloženo u zakonu. I ja želim da kažem da zaista mi je žao što unutar Komisije nisu mogli naći odgovarajuče rešenje, s obzirom da je gospodin Novaković predložio amandmane u komisijskoj fazi, imamo danas, naravno ja ću danas isto tako pozitivno se ovaj, izjasniti se o amandmanima gospodina Novkovića. Ali, evo u cjelini, zaista mislim da nam je potreban zakon i da trebamo voditi računa i o ovim širim interesima. Hvala.
Hvala vama. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu pošto se više niko ne javlja za riječ. Prelazimo na izjašnjavanje o amadmanima. Glasamo o amandmanu I. Na osnovu člana 94. Poslovnika Predstavničkog doma, gospodin Momčilo Novaković, poslanik u Predstavničkom domu, predsjednik Kluba SDS-a podnio je na ovaj zakon dakle, na Zakon o zaduživanju, dugu i garancijama BiH amandmana ukupno 6. Uzmite amandmane pred sebe. Prelazimo na izjašnjavanje, glasamo o amandmanu I. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 12 za, 19 protiv, 5 suzdržanih. Amandman I nije dobio parlamentarnu podršku. Prelazimo na izjašnjavanje o amdndmanu II gospodina Momčila Novakovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 11 za, 19 protiv, 6 suzdržanih. Ni ovaj amandman nije dobio podršku Predstavničkog doma. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu III. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 10 za, 19 protiv, 7 suzdržanih. Ni ovaj amandman nije dobio potrebnu parlamentarnu podršku. To je bio amandman III je li tako sekretaru?
Jeste, jeste. 59
Idemo na amandman IV. Pripremite se za glasanje o amandmanu IV. Glasajte sad. 11 za, 21 protiv, 6 suzdržanih. Amandman IV nije dobio parlamentarnu podršku. Amandman V. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 11 za 20 protiv, 6 suzdržanih. Ovaj amandman nije dobio podršku. I, amandman VI. Glasamo o amandmanu VI. Pripremite se za glasanje. Pripremite se za glasanje za amandman VI. Glasajte sad. 11 za, 20 protiv, 7 suzdržanih. Amandman VI također nije dobio podršku. Prelazimo na izjašnjavanje o Zakonu u cjelini. Dakle, Zakon sa Izvještajem Komisije, Zakon u cjelini u drugom čitanju sa Izvještajem Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 30 za, 7 protiv, 1 suzdržan, 23 FBiH, 7 RS. Dakle, i opća i entitetska parlamentarna većina postoji. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH danas, u drugom čitanju dakle, konačno usvojio Prijedlog zakona odnosno Zakon o zaduživanju, dugu i garancijama BiH. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda, to je Ad.6. Prijedlog zakona o Službi za poslove sa strancima, prvo čitanje I ovdje imamo novi izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil. I ovaj izvještaj je upućen vam je putem tele-faksa 12. maja ove godine. Komisija je ovog puta prihvatila Prijedlog zakona i usvojila osam amandmana. U plenarnoj fazi nismo dobili amandmane. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH jednoglasno, sa 38 glasova za, bez glasova protiv i bez suzdržanih, i uz dovoljnu entitetsku većinu usvojio Zakon u prvom čitanju. 60 Predlažem da idemo u drugo čitanje. Predlažem da se izjasnimo o drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Imamo 1 suzdržanog, nije jednoglasno. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH većinom glasova, sa 36 glasova za, bez protiv, 1 suzdržanim i uz dovoljnu entitetsku većinu odlučio da ide u drugo čitanje, kada je u pitanju Zakon o Službi za psolove sa strancima. I, ja otvaram raspravu u drugom čitanju. Ovde nismo imali amandmana ali, izvolite. Gospodin Novaković traži riječ, ima pravo da raspravlja.
Uvažene kolege, s obzirom da sam ja imao amandmane koje je Komisija usvojila, dakle u komisijskoj fazi, ja bih prije svega želio da se zahvalim i Komisiji ali i predstavnicima Savjeta ministara jer smo našli razumjevanje dakle, i način kako da ovi amandmani postanu sastavni dio ovog zakona i na takav način zakon postane prihvatljiv za sve. Ja mislim da ovo pokazuje da je moguće i dogovarati se ako postoji dovoljno volje kod predstavnika Savjeta ministara i ako se zajedničkim, ako se pokušamo potruditi da dođemo do ovog zakona. Dakle, ja na ovaj način samo ističem to kao pozitivan primjer i s obzirom da nisam prisustvovao, nakon prošle tačke ja bih molio da se izvod glasanja dakle, sa prethodne tačke dostavi.
Svi imate pravo tražiti izvode iz glasanja po bilo kojoj tački dnevnog reda od Službe Parlamenta i nemate potrebe da to tražite od mene kao predsjedavajućeg jer sam to već nekoliko puta ponovio. Dakle, svako od poslanika, od sada pa u buduće ima pravo a i prije ovoga je imao pravo, svaki mogući listing da uzme a ovde je služba i ona je zadužena da vam to ustupi. Ko dalje želi da govori? Ako, se više niko ne javlja za riječ, ja bih zamolio da se gospodinu Novakoviću gore isključi mikrofon, nema potrebe da nam ovaj, e tako je. Molim vas, zaključujem, molim malo pažnje. Zaključujem raspravu o Zakonu o Službi za poslove sa strancima u drugom čitanju. Prelazimo, pošto nemamo amandmana, glasamo o zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Jednoglasno, koliko ja vidim. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine sa 35 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, i uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio i u drugom čitanju Zakon o Službi za poslove sa strancima. 61 Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda, to je Ad.7. Izvještaj o finansijskom poslovanju Javnog preduzeća Novinsko izdavačke organizacije "Službeni list BiH", o godišnjem obračunu za period od 1.januara do 31.decembra 2004.godine Vi ste poštovane koleginice i kolege, dobili materijal za ovu tačku dnevnog reda. Izvještaj je razmatrala naša komisija za finansije i budžet i Domu dostavila mišljenje koje vam je proslijeđeno 12. maja putem tele-faksa. Vidjeli ste da Komisija predlaže Domu na usvajanje dva zaključka koji su sastadržani u mišljenju. Otvram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Ko želi da govori? Gospođa Milićević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, dakle mi smo dobili Izvještaj Komisije za finansije, odnosno mišljenje o Izvještaju o finansijskom poslovanju Službenog lista BiH. Tokom rasprave, koja se vodila na komisiji, i uvidom u dokumentaciju koja nam je dostavljena, znači mi smo tražili od prisutnih izvršilaca ispred Službenog lista, da nam dostave troškove poslovanja i neposredne rashode, analitiku, jer onako zbirni iznosi, sami po sebi nisu dovoljno pokazivali, znači nismo mogli iz njih ustvari da imamo uvid, tako da je razlog tome ova druga strana što imate u izvještaju. Znači to je analitički pregled rashoda i troškova. Što se tiče zaključaka, mi bi smo volili da se odredite prema ovim zaključcima prvenstveno o ovom prvom zaključku koji se odnosi na aktivnosti koje smo mi inicirali prošle godine, kad smo imali istu tačku na dnevnom redu samo za prethodnu godinu, Službeni list BiH gdje smo od Savjeta ministara zatražili znači da se definiše pravni status. Pošto su urađeni napola, polu koraci na tom polju, znači mi osnažujemo taj zaključak i tražimo da se definiše pravni status. Znači, da se odredi Savjet ministara prema Službenom listu. I drugo, također ponavljanje dopunjenog zaključka od prošle godine. Ovdje, ako ste gledali ovaj izvještaj, vidite da postoje sredstva koja su imobilisana, odnosno izdvojena kod banke, oročena 2 miliona i 5 hiljada maraka. Kad smo mi lani preporučili da se ta sredstva uplate, usmjere u Fond za izbjeglice, s tim što je ove godine znači osnažen ponovo, mogučnost da se realizuje taj zaključak uz dopunu da se dobit koja je iskazana u ovoj godini, to je 859 hiljada KM, da se i to znači priključi ovom iznosu od 2 miliona. Ja, toliko, da vam pojasnim samo ovaj izvještaj.
Hvala lijepo na pojašnjenju. Pročitali smo i vaš izvještaj. Gospodin Momčilo Novaković je tražio riječ, izvolite.
Ne mogu se oteti utisku, da bi smo mogli pročitati samo ovaj, iz prošle godine raspravu o ovom izvještaju, da bi smo imali potpuno istu raspravu kao i danas. Činjenica je da od prošle godine, ama baš ni jedan pomak u pravcu primjedbi koje su ovdje bile, nije urađen od strane 62 Savjeta ministara i da mi imamo danas ovdje, Izvještaj o finansijskom poslovanju, bilo bi dobro da imamo o poslovanju ali nemamo nego samo o finansijskom poslovanju, polulegitimnog preduzeća. Dakle, preduzeća koje nikada nije u potpunosti registrovano. Savjet ministara je prošli put obavezan da riješi pitanje statusa ovog javnog preduzeća i danas Komisija predlaže ponovo da se okončaju aktivnosti na konačnom definisanju pravnog statusa ovog preduzeća. Ono što je evidentno i što se ovdje postavlja kao ozbiljno pitanje, ako peduzeće ostvari ovoliko dobit, sa kojom ne zna šta će, onda se ozbiljno postavlja pitanje cijena usluga koje to preduzeće radi. Ko je utvrdio cijene tih usluga, na bazi kakvih kalkulacija je to utvrđeno, odnosno ko je odobrio i opet kažem, na bazi kakvih kalkulacija je to. Mnogo bi se ovdje sličnih pitanja moglo postaviti. Nije li država dužna da poslove od javnog interesa zakonom dodijeli onom ko će ih raditi, odnosno prije toga raspiše tender, da vidi ko će to ponuditi bolje uslove za isti posao koji je ovdje rečen. Ja moram, ponovo kažem, izraziti žaljenje što Savjet ministara nije ništa uradio po ovom pitanju, jer očito je da nekome i te kako odgovara da se ništa ne uradi. Znači, očito je da jedna mogu slobodno reći birokratska struktura potpuno suprotna ako hoćete i ustavnim amandmanima o konstitutivnosti naroda, pa izmeđuostalog i nacionalna struktura ovog javnog preduzeća, pokazuje ustvari da jedna grupa ljudi koja ostvaruje daleko veće plate i primanja nego ovi ovdje poslanici kojima se to veoma, veoma često lupa o glavu, na sve moguče načine nastoje da te pozicije zadrže. Ja ne mogu podržati ovaj izvještaj, naravno ovo govorim sada u svoje ime, ne mogu podržati izvještaj zato što smatram da bi danas bolje bilo da smo razmatrali izvještaj o poslovanju. Tada bi, u toj varijanti više saznali o ovom javnom preduzeću. Dakle, ne samo o finansijskom poslovanju, nego o poslovanju preduzeća uopšte. Znam da to ne ožemo, jer ga mi nismo ovdje ni osnovali i da je to problem, i zbog toga vjerovatno da to ne bi smo radili još dugo ga mi ovde nećemo ni osnovati. Hvala.
Gospodin Špirić, dalje.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, kolegice, poslanici, ukoliko Vijeće ministara od usvajanja prošlogodišnjeg finansijskog izvještaja, nije realizovalo zaključke vezane za izvještaj ovog parlamenta, ja danas nisam spreman također da raspravljam o ovom izvještaju, uz dužnu pažnju na svemu onome što je truda uloženo da ovaj izvještaj dođe pred Parlament. Ako Vijeće ministara ne može da registruje preduzeće o čijem mi izvještaju raspravljamo kao državni prarlament, onda stvarno nešto nije uredu. Ja moram da kažem da iz tih razloga, ne dakle, ja cijenim i rukovodstvo preduzeća, izvještaj koji je podnesen, ali moramo se vratiti u formalno pravne okvire. I sjećam se dobro izvještaja koji smo prošle godine usvajali i kada je rečeno šta sve treba uraditi da danas ne bi ponavljali priću. Ja starno nisam spreman da je ponavljam. Hvala lijepo. I, naravno, moram da kažem da to preduzeće treba i ništa ne sporim od toga, ali ako Vijeće ministara za godinu dana između dva izvještaj nije ustanju da uradi sve, da se to legilizuje, onda mislim da gubi smisao da mi o tome raspravljamo uopšte. Hvala vam. 63
Gospodin Beriz Belkić. Neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić.
Evo, gospođa Milićević je u ime Komisije već rekla što je trebalo reći po mom mišljenju, dakle rekla je o činjenicama. Komisija je razmatrala i usvojila Finansijski izvještaj. Dakle, mi nismo našli razloga da ga dovedemo u pitanje, netačnost itd. Dakle, mi nismo razmatrali ukupno poslovanje, o čemu Novaković govori. Mi smo intervenirali, Ljilja je to objasnila, zatražila analitiku, zatražila dodatne podatke itd. Sve ovo o čemu mi govorimo je na adresu Vijeća ministara. Sve je ovo na adresi Vijeća ministara o ćemu govorimo i ja ne bih rekao da je način da sada mi jednostavno nećemo da usvojimo Izvještaj finansijski, da prisilimo vijeće ministara da nešto uradi. Dakle, treba poštovati i ovo što je Komisija predložila. Ja stvarno apelujem da uradimo posao. Šta smo mi mogli drugo nego opet zatražiti od Vijeća ministara da konačno okonča stvar. Ko zna šta se tu više krije i kakvi su tu aranžmani, mogu li se dogovoriti, ne moguli se dogovoriti, standardna naša prića. Nemojte da je sad otvaramo. Kontinuitet, nekontinuitet, ko je na čelu upravnog, ko je direktor, je li Srbin ili Hrvat ili Bošnjak, ko zna koji su to aranžmani, ali ne možemo instituciju dovoditi u pitanje, da ne razmatramo Finansijski izvještaj. Možemo govoriti samo o tome je li on tačan ili nije tačan. Je li pozitiva ili nije pozitivan. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Selim Bešlagić.
Poštovane kolege, slažem se da sa ovim stavom koji su moji prethodnici rekli i mislim da ponovo se upučuje kritika, mislim da je to Komisija dobro rekla, prema Minitarskom vijeću da se definiše pravni status ove institucije. Međutim, ja za razliku od svojih prethodnika želio bih da kažem, da čestitam ovoj kući što je ako ništa drugo, prema predlogu Komisije omogučila da se u budžet, za povrat izbjeglica, pa ne, ali treba da se uplati, predlog, prema tome, 2 miliona i 800, to je nešto što ja bih volio da bogdo imamo ovakvih institucija koje privređuju pozitivan bilans a ne negativan. S druge strane, a šta bi bilo da je sve u akonu, da su gubitku. Prema tome, mislim da ovdje stoji stav Komisije da se upućuje prema Ministarskom vijeću da definiše ovaj stav i prijedlog Komisije da ova sdredstva se uplate za potrebe povratka izbjeglih i raseljenih lica a da gospodi iz lista, Službenog lista zamolimo, odnosno ne zamolimo nego zatražimo, da svoj statuts, pravni status definitivno zatraže i od Ministarskog vijeća i da se to riješi. I ja neću biti sljedeći put za prihvatanje ovakvog izvještaja jer smatram da više to nije ozbiljno ni od Ministarskog vijeća a možda ni od samog poslovodstva ovog Službenog lista. Ali, ovaj put sam za to, zato što je rekao i gospodin Belkić i gospođa predsjednica ovoga, da je jednostavno razmatrano a ako treba tražiti pravnu stranu onda neka se obrati neko kome ovo nije jasno, neka se obrati pravnoj komisiji pri Skupštini. 64
Zahvaljujem. Direktor službenog lista je tražio riječ, je li? Ima samo gospodin Novaković repliku, izvolite, diskusiju je li? Izvolite Novakoviću, replika.
Pa ja moram reći da ja nisam sporio ništa od onoga što, o čemu je govorio gospodin Bešlagić. Dakle, da ta firma uspješno radi ili ne, naravno ali molim vas, mi smo ovde Parlamentarna skupština BiH odnosno Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Ja ovdje imam pregled finansijskog poslovanja po godišnjem obračunu, pa vidimo od '96. do 2004. godine da je uplaćeno na ime poreza na dobit, 1.774.881 ja pitam kome? Znači kome, ako smo mi Parlament BiH, gdje su te pare uplaćene. Uplaćene Kantonu Sarajevo. Molim vas, ja neću da ovdje usvajam finansijski izvještaj takvih institucija, ja ništa drugo nisam tražio i sad to tražim da se ova firma kao i sve druge firme registruje, dobije pravni status. Mi utvrđujemo kao i kod drugih, dakle, ko su članovi Upravnog odbora, ko je menadžment ove firme, mi, odnosno Savjet ministara dakle institucije ovdje koje su i da nakon toga kao i svaka druga podnosi izvještaj koji ću ja ovdje usvajati. Nikakva privremena riješavanja pravnog statusa. Zašto nekog drugog nismo uzeli privremeno da riješavamo. Nemojte molim vas. Dakle, nisam protiv da ljudi rade pozitivno, taman posla.
Zahvaljujem. Gospođa Kapetanović, neka se pripremi gospodin Zorić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja samo malo ovaj, da se uključim u ovu raspravu. Podržavam ove stavove Komisije ali mislim da bi trebalo pocrtati da u ovim opštim problemima socijalnim, kakve ima naša država i ne može ih riješavati, da zaista to se pocrta kao zadatak da ovih 2 miliona imobiliziranih sredstava odloženih u bankama, i ovaj rezultat ove godine i bude uplaćen u ove svrhe, da ne bude da ovi zaključci koji su kao evo, kao što kažu, pošto ja nisam bila prošle godine u ovom sazivu, nisam bila u prilici da čujem to, da su zaključci isti i da se očito nije ispoštovao taj zaključak, dakle ta sredstva su stajala u bankama a nisu ovaj, upotrebljena u ove svrhe koje se predlažu, što je po meni jako dobar prijedlog. I, prema tome, samo da se pocrta u ovim zaključcima da to i ispoštuje se za ovu godinu a da se ovi problemi oko registracije firme i to, ukupnog okonturivanja firme, izvrše evo kao što su i predloženi.
Hvala lijepa. Gospodin Vinko Zorić, neka se pripremi gospodin Mirsad Ćeman.
Evo ja sam ovaj, ovdje čuo puno toga što nisam znao. I ja se pitam jesmo li mi dobra adresa gdje se ovo izvješće trebalo dostaviti. Ako mi nismo, odnosno ako Vijeće ministara nije ovu firmu registriralo, onda se meni čini da može bilo ko nama podnijeti izvješće i doći ovdje, zauzeti točku dnevnog reda i da mi o tome pričamo. Ja sam zbunjen, evo ja ne znam šta ću drugo reći. Možda kad direktor bude pričao, možda ću još nešto saznati, pa ću dozvoljavam sebi, da se opet javim za riječ. 65
Gospodin Mirsad Ćeman. Hvala vam.
Predsjedadvajući, kolegice i kolege, ja sam prošli put kada je ovakav izvještaj bio na dnevnom redu, kao i dobar dio već kolega koji su govorili, izrazio se pohvalno, imajući u vidu način da tako kažem, vođenja firme, obzirom na finansijski rezultat. I, to ponovo treba konstatovati zato što zaista se govori da se ovom firmom savjesno upravlja, da se posluje itd. S druge strane, zaista želim i sam potencirati ovo što je kazano, a to je da treba riješiti taj status, jer evo i ova pitanja koja bi bila suvišna, ukazuju na to a što se tiče prijedloga Komisije, Komisija je s pravom primjetila da se sredstva iz dobiti, ostvarene dobiti mogu usmjeriti i na drugi ovaj, način, pri čemu naravno treba voditi računa i o nekim projekcijama poslovne naravi o kojima razmišlja i sama firma. Zato bi bilo dobro da čujemo i predstavnike Službenog lista odnosno preduzeća iz čega bi se dalo sigurno zaključiti da ima prostora, bar kako sam ja razumio izvještaj i shvatanje Komisije i za jedne i za druge stavke. Dakle, unapređenje uvjeta poslovanja firme kao takve ali istovremeno usmjeravanja dobiti u neke stvari za koje je evo i ova skupština može opredijeliti se. Toliko. Dakle želim jednostavno kazati da je ovo jedan također od primjera kome samo hvali završni udarac da se stvari čisto urede, kada je u pitanju status a sve drugo pokazuje ustvari da način na koji se vodi firma, može ipak poslužiti ako hoćete i drugima za ono što kažu i za ugled čak. Hvala lijepo, to je moje mišljenje.
Zahvaljujem se. Imamo tri replike, Špirić, Zorić, Novaković.
Dame i gospodo, ja bih molio da pokušamo izaći iz ovoga. Mislim da ne treba maltretirati rukovodstvo firme da podnose izvještaj. I moramo doći u situaciju formalno- pravnu jer je ova adresa gdje se izvještaj uopšte usvaja. Pa znate šta treba uraditi, kakav treba biti loš menađer da u ovakvom preduzeću posluješ negativno. Je li mi stvarmo mislimo da ovdje se niko ni u šta ne razumije. I nemojte da sa ljudima danas polemišemo. Nisu oni krivi što izgleda u ovoj državi ne postoji adresa kojoj se može obratiti, što su sa kantonalnog nivoa došli do državnog nivoa, zato što smo jedan izvještaj usvojili i dali zadatak Vijeću ministara. Ja bih da poštedimo kolege, ljude iz menadžmenta i zato sam mislio dakle, neću da raspravljam uopšte o ciframa. Dakle ali znam šta znači biti javno preduzeće koje se bavi objavljivanjem svih odluka javnih glasila itd. gdje nema konkurencije. Koja je garancija da državni parlament ne može sutra ovlastiti privatnu štampariju da se bavi ovim i da na tenderu dobije najbolju ponudu, pa da vidite onda koje su uštede. Onda bi smo mogli govoriti možda o uštedama, ne znam koliko, ali ja sad neću da sporim dakle, rezultate firme, nije mi to namjera. Ali, možemo li uozbiljiti Vijeće ministara da, jer postaćemo mi jednostavno sanduće u koje može da ubaci ko šta hoće u borbi za pravni kontinuitet, ne sporim ni to. Dakle, ali tajte da jednostavno zaključimo, Vijeće ministara da definiše status da bi smo mi mogli podržati ljude, eto. Hvala vam lijepo. 66
Zorić, Novaković.
Sve je Nikola rekao što sam ja.
Dobro. Novaković, izvolite.
Ja mislim da prvo trebamo dakle odlučiti ovaj, da li uopšte da ovaj izvještaj bude predmet ovaj, danas ovdje izjašnjavanja. Ako će biti predmet izjašnjavanja, ja onda imam jedno pitanje. Znači ako će biti obračanja uopšte predstavnika menadžmenta, ja mislim da ne treba da bude, ali ako će biti, onda ja imam jedno pitanje. A to je, da li se menadžment ove firme obratio Ministarstvu pravde od prošlog izvještaja da se registruje na teritoriji čitave, dijelova čitave BiH? Naime, ja kad sam predložio Zakon o Auto-moto savezu BiH onda je brže bolje BIHAMK se preregistrovao u udruženje koje djeluje na teritoriji čitave BiH. Time je pokazao dakle volju i namjeru da tu djelatnost obavlja, bar namjeru ili volju da obavlja na teritoriji čitave BiH. Mene zanima dakle, ako se obraća, da li su i kada dostavili oni zahtjev, odnosno izrazili volju da se registruju, da djeluju na teritoriji čitave BiH?
Zahvaljujem. Replika gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Vidite, uvažavajući replika je svim onim koji dovode u pitanje raspravu o finansijskom izvještaju itd. Dakle, ja uvažavam pravo ljudi, i ja nisam zadovoljan i statusom i načinom odnosa prema Parlamentu i odnosa vijeća itd. Ali ne možemo poći od činjenice kao da su ti ljudi sa marsa pali i da su se skupili kao grupa građana i rekli, evo mi smo danas ta firma koja štampa Službeni list. Gospodo, radi se o "Službenom listu BiH", instituciji koja je uspostavljena i postojala i prije rata. Druga je stvar nakon rata, kontinuiteti, naša standardna prića, slažem se s tobom gospdine Špiriću, ali gdje drugo da se ljudi obrate? Nikad oni nisu bili kantonalna firma. Stvar je što tada mi nismo imali jedinstveni račun, što smo poreze malo drugačije uređivali itd. I, potpuno, molim, nema ni republike naravno, ali ima BiH gospodine Novakoviću, naravno i sačekat ćemo hvala Bogu, sačekat ćemo da to Vijeće ministara konačno uradi. To je vaše Vijeće ministara gospodine Novakoviću, vi ste ga postavili zajedno sa mnom i sa Zorićem. Pa da ih smijenimo ako ne ide. Hvala.
Gospodin Kunić.
Hvala predsjedniče. Mislim da je gledajući sa formalno-pravnog aspekta, mislim da je gospodin Špirić potpuno u pravu. Ne znam o čemu mi možemo raspravljati. Kakve ima veze Parlament sa tom institucijom? Je li Parlament participirao u upravljačkom sistemu te 67 institucije ili Parlament je odredio budžet, vjerojatno kad se usvajao budžet, prihvatili smo budžet i oni šalju izvještaj Parlamentu.
daleko od mikrofona, ne čuje se izlaganje Molim vas, poslovnička intervencija,
Nemojte biti nervozni, naše godine ne dozvoljavaju veliku nervozu, to može štetiti, ja govorim o dnevnom redu, jeste. Ako niste dovoljno pažljivo slušali, malo, da. Dakle, postavlja se pitanje zašto je Kolegiju prvo prepustio to da ide u dnevni red.Kako smo dobili to u budžetu da imamo a da institucija nije registrovana. Pa to je pravi haos. Ja se slažem sa gospodinom Zorićem, da ovakve stvari se ne smiju dešavati. To su apsurdne ipak stvari, da nam se takve stvari mogu dešavati u ovom parlamentu, to je apsolutno, nismo spremni, nismo spremni da glasamo o tom uopšte dok se ne rasčiste ova pitanja prethodna. Hvala.
Dobro. Ko dalje želi od poslanika da govori? Direktor "Službenog lista" traži riječ, izvolite.
Poštovani predsjedavajući i zastupnici i predstavnici Parlamenta, ja sam potpisao ovo pismo sa zaključno 31.12. dok je moja funkcija direktora trajala. Dogovorili smo se o instituciji da ja i ovaj put podnesem ovako, jedan usmeni izvještaj imajući u vidu tri stvari. Prvo, vaše zaključke sa prethodne godine, kada je bilo 28 rasprava koje se uglavnom od prilike sadrže ova pitanja koja su se i danas postaljala. Ja ću sada karatko samo da analiziram šta je izvršeno u tih zaključaka. Prethodno, samo da kažem, da sam ja od 2000.godine uputio 22 dopisa Visokom pedstavniku, Buldožer komisiji i Vijeću ministara za riješavanje pravnog statusa institucije koja je otpočela sa radom 20.juna 1945.godine i koja je sa posljednjim zakonom, iz broja 2/96 radila ono što je bila zadužena, ono čime je bila registrovana i njena registracija se još uvijek aktuelno vodi kod nadležnog suda. Prošle godine ste zaključili da se sagleda pitanje statusa. Mi smo vam tada rekli da je na našu upornu inicijativu, pa čak i neke uslovno da kažem, privatne razgovore sa predstavnicima Ministarstva pravde, došli do privremenog rešenja, da se 7. juna objavi Odluka o privremenom preuzimanju od strane Vijeća ministara kako bi se to pitanje razriješilo a da se do kraja godine donese zakon i to zakonski riješi. Mi nismo ni tada ostali po strani, mi smo predložili izmjene i dopune statuta i te izmjene i dopune statuta su objavljene 29.jula prošle godine. Ostalo je pitanje Upravnog odbora, pa smo i pnovo se obratili sa zahtjevom da se to pitanje razriješi i Vijeće ministara je 28. oktobra prošle godine, imanovalo predsjednika 68 Upravnog odbora čime se broj članova Upravnog odbora zaokružio i čime je ovaj, svi narodi koji predstavljaju BiH su zastupljeni u ovom upravnom odboru. Pošto je meni isticao mandat, ja sam se ponovo obratio sa zahtjevom da se razriješi pitanje direktora i 9. oktobra je raspisan konkurs koji je ponovljen i do danas nije to pitanje riješeno, tako da imamo vršioca dužnosti direktora, a ja sam tu da se to pitanje ne riješi. Mi smo već 5 puta pismeno intervenisali da se to razriješi. Što se tiče same registracije, isto tako nismo ostali po strani. BiH je donijela Zakon o registraciji pravnih lica koje osnivaju institucije BiH. Mi smo prije 8 mjeseci podnijeli zahtjev Ministarstvu pravde da se upišemo u Registar kod kojeg, kao pravno lice koje je osnovalo Vijeće ministara kao takve, kao institucija BiH. Dobili smo odgovor da ne postoji pravilnik o upisu u Registar kod Ministarstva pravde, da ne postoje obrasci i da ne možemo izvršiti registraciju dok se pravilnik ne donese. U međuvremenu, je Pravilnik donešen i sada je naša registracija u toku. Predat je ponovo zahtjev i uz neke dorade odnosno davanje saglasnosti Vijeća ministara na vršioca dužnosti direktora ili imenovanje direktora u međuvremenu, biće u cjelosti izvršen i taj postupak da se izvrši taj formalni upis u Registar lica pravnih koje su osnovale institucije. Dakle, to je sve ono što smo mogli u ovom dijelu da učinimo i da uradimo. U daljoj vašoj raspravi prošle godne je odnosila se primjedba na nacionalnu strukturu u firmi i mi smo nastojali da tu u novim aranžmanima napravimo pomak, i učinili smo to da smo ovaj, smanjili broj i broj i procenat Bošnjaka, povečali i procenat i broj Srba, tako da se sad polako ta struktura ide ka onome čemu bi trebala da služi. Što se tiče same još jedne primejdbe koja je bila prošle godine, je bila ta, da smo dostavili izvještaj samo na jednom jeziku, i da je gospodin insistirao da nije dobio izvještaj i da neće raspravljati o izvještaju, pa smo se potrudili ove godine, je li, to je vrlo mali napor, da se napravi izvještaj, izvješće na tri jezika i dva pisma, pa se nadamo da ste vi sa tim zadovoljni. U odnosu na rezultate koje smo ostvarili, posebno prošle godine, to su rezultati koji su došli u jednom dijelu ne planirano jer mi svoj plan sastavljamo na takav način, da planiramo koliko će se stranica objaviti pojedinog glasila. Mi imamo ovaj, tri grupe glasila. Iako se vodimo uslovno na kažem, kako je rečeno, kao pravno lice BiH, na osnovu posebnog zakona, na osnovu Zakona o Službenim novinama Federacije, mi smo izdavači "Službenih novina Federacije", na osnovu Zakona kantona i Ugovora koji imamo zaključen sa kantonom, izdavači smo i "Službenih novina Kantona Sarajevo". U našem planu je to karakteristično da ukoliko ostvarimo veći broj stranica da su naši troškovi veći u odnosu na proizvodne organizacije, gdje ukoliko proizvedete više proizvoda, vi ostvarujete veći prihod i imate naravno veće i troškove ali je i razlika tu u svakom pogledu veća. Kod nas je obratno i mi smo i upozorili prošle godine, i sad ponovo hoću samo da skrenem pažnju da je nama prošle godine negdje za 350% se povećao broj stranica službenog dijela "Službenog glasnika BiH" i ukupno smo izdali nekij 16.567 strana a očekuje se da ukoliko budemo kao i Slovenija morali objaviti 20.000 stranica propisa, što kod nas čini 3 puta po 20.000 na tri jezika, i dva pisma je 60.000, ukoliko to ide i u entitetska glasila, to je nekih 240.000 i mislim da to budžet ove države neće moći pokriti a mi smo dali upozorenje da se odustane od toga, da se isti propisi objavljuju i u entitetskim i u državnim glasilima, što nema nikakve ni pravne, ni tehničke, ni ekonomske logike. I, nadamo se daće to da bude. Hoću da kažem, kako je došlo do povećanog prihoda u prošloj godini. U prošloj godini Federacija je donijela svoju novu uredbu o nabavkama roba, usluga i izvođenju radova u kojem 69 se opredjelila da se veći dio od strane državnih institucija, federalnih, kantonalnih, općinskih i javnih preduzeća objavljuju tenderi u "Službenim novinama Federacije". Mi smo to odmah prihvatili kao pilot projekat i očekivali smo da će donošenjem Zakona o javnim nabavkama nas čekati jedan veliki posao što se je u međuvremenu i desilo, tako da je nakon te uredbe došlo do povećanja prihoda u oglasnom dijelu od 127%. Ali, to znači da su i ljudi koji rade na pripremi, morali isto toliko truda i vremena više da utroše, da bi stigli taj posao da obave. U novembru je objavljen Zakon o javnim nabavkama koji regulira pitanje objavljivanja tendera svih ugovornih organa koji imaju bilo šta sa državom i državnim kapitalom, da najprostije kažem i mi smo napravili strategiju. Kupili smo novi poslovni prostor, zaposlili smo novi broj određenih ljudi, kupili im opremu i krenuli sa realizacijom tog posla u kojem smo do 9. maja ove godine imali već objavljeno 1.258 tendera.
Ja bih molio da privodite izlaganje kraju. Dajte nam,
Na taj način i nastojimo da pratimo ono, koja je naša obaveza. Mi pored ovih papirnih izdanja imamo isto tako izdanja na CD-u, imamo na internetu. Dakle, pokušavamo da budemo u skladu sa svim onim što se danas u svijetu dešava i da pokušamo razriješiti pitanje u smislu što podržavamo u cjelosti ovaj vaš zaključak, što se tiče da se status do kraja zariješi. Dakle, nakon ovoga što je donešena Odluka o privremenom preuzimanju, nakon što je kompletiran Upravni odbor, nakon što je izvršena izmjena Statuta, bilo bi uputno da se zakonom reguliše pitanje statusa. A kakvo će ono biti, o tome će Vijeće ministara vjerovatno zauzeti svoj stav i vama predložiti. Hvala.
Hvala vam lijepa. Hvala vam direktore. Ovo je dovoljno informacija zaista. Ko želi dalje da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Mi se izjašnjavamo naravno o ovom izvještaju. U to su uključena i dva prijedloga zaključkci Komisije, jedan koji se odnosi na zahtjev Vijeća ministara za riješavanje statusa, normativno uređenje. I, drugi koji se odnosi na trensfer ovih, oko 2 miliona i 850 – 950 koliko li je, ne znam ni ja hiljada maraka, na račun Fonda za izbjegla i raseljena lica. To su dakle imobilizirana kako kažu ovi stručnjaci iz finansija, sredstva. Šteta da ona stoje tamo, bolje je mnogo puta da idu za povratak, ali evo, ja stavljam prijedlog na izjašnjavanje sa ovim zaključcima Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 za, 4 protiv, 1 suzdržan, 19 FBiH, 2 RS, nema, ima prlamentarna opća podrška ali nema entitetske većine iz RS-a. Nikola, ti nisi saglasan je li? 70 Idemo u kontra glasanje. Neka se pripreme poslanici iz RS-a koji su protiv, da glasaju oni koji nisu protiv, neka ne glasaju. Pripremite se za glasanje, idemo u drugi krug. Glasajte sad. Dakle, 9 protiv, to je manje od 2/3. Konstatujem da je usvojen ovaj zaključak, molim, završeno. Nećemo ponavljati ništa više. Pa ne, ja ću ponavljati uvijek, a može, može, izvolite. Novaković riječ traži.
Ja izražavam rezervu, tražim pojedinačno glasanje.
Sekretar, molim da Republiku Srpsku pojedinačo, molim vas lijepo procedura je vrlo jednostavna. Molim sekretara da uzme popis poslanika iz RS-a i da izvrši pojedinačno glasanje, ko je protiv, izvolite. Da, samo pitate ko je protiv. Ovo je legitiman zahtjev, izražena sumnja, procedura, izvolite dalje. A ovaj ćemo listing obavezno uzeti je li. Ali je mjerodavo ovo što će biti sada.
Miloš Jovanović, protiv, Ljiljana Milićević,
Nije u sali, idemo dalje.
Nenad Mišić,
protiv,
Momčilo Novaković,
protiv,
Marija Perkanović,
protiv,
Protiv, 71 Dušanka Majkić,
protiv,
Protiv, Nikola Špirić,
protiv,
Protiv, Milorad Živković,
protiv,
Protiv, Jelina Đurković, Jelina Đurković, dalje idemo, Petar Kunić,
protiv,
Protiv, Mirko Blagojević,
Protiv
protiv, Tihomir Gligorić,
Protiv
molim, protiv, Elmir Jahić,
Nije u sali.
Senija Kapetanović, 72
Za
10 protiv.
Koliko ima protiv? Izbrojte.
Imam 10 protiv iz Republike Srpske.
Konstatujem da su to 2/3 i da ovaj izvještaj nije usvojen. Ovo je sada mjerodavno. Šta možemo, šta je tu je. Idemo mi dalje. Idemo na 8. tačku dnevnog reda, to je Ad.8. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period 01.01.2004.do 31.12.2004. godine Molim vas pažnju. Ovaj izvještaj razmatrala je naša Ustavno-pravna komisija. Mišljenje Ustavno-pravne komisije dostavljeno vam je putem telefaksa 12. maja. Komisija predlaže Domu da se uvoji Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasamo o Izvještaju. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH većinom glasova, sa 31 za, bez protiv sa 1 suzdržanim i uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period 1.januar 2004. do 31.12. 2004.godine. Idemo na 9. tačku dnevnog reda, to je Ad.9. Prijedlog tumačenja na zahtjev Komisije za razmatranje statusa lica naturaliziranih poslije stupanja na snagu Ustava Bosne i Hercegovine do stupanja na snagu Zakona o državljanstvu BiH Već treči put dame i gospodo, imamo ovu tačku na dnevnom redu. Informisan sam da vam je na klupe trebao biti dostavljen Izvještaj Ustavno-pravne komisije. Misli da ste ga dobili. Na kraju toga izvještaja imate i stav Komisije. Naime, Komisija konstatuje da se unutar komisije nije moglo doći do nespornog pravnog stava, te predlaže Predstavničkom domu da od Visokog predstavnika zatraži tumačenje odnosno, pravno mišljenje o spornom pitanju shodno članu 5. Aneksa X u zagradi (civilna implementacija Mirovnog sporazuma) i pod znacima navoda, zatvorena zagrada. 73 Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam Izvještaj Komisije na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sa 29 glasova za, 2 protiv, 2 suzdržana i uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio Izvještaj Ustavno-pravne komisije. Na ovaj način smo okončali tačku 9. Tačka 10. dnevnog reda, prelazimo na tačku 10. to je, Ad.10. Predlog odluke o utvrđivanju prestanka poslaničkog mandata Ivi Miri Joviću, poslaniku u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Naša je obaveza poštovane koleginice i kolege, kao što vam je poznato da utvrdimo prestanak poslaničkog mandata i odluku o tome dostavimo Izbornoj komisiji, kako bi mandat poslanika dodjelila sljedećem kvalificiranom kandidatu sa liste Hrvatske demokratske zajednice-demokršćani. Potsječanja radi, mi smo na 56. sjednici 4. maja ove godine gospodina Ivu Miru Jovića imenovali za člana Predsjedništva BiH a Dom naroda je na sjednici 9. maja potvrdio ovo imenovanje. Vi ste Prijedlog odluke dobili. Po zakonu, mandat poslaniku prestaje danom nastupanja razloga a to je u ovom slučaju 9. maj, 2005.godine. Kod mene piše 1005. godine, 2005.godine. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasamo o Prijedlogu ove odluke. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH većinom glasova, 30 za, 1 protiv, 1suzdržan, dovoljna entitetska većina, utvrdio prestanak, donio odluku kojom se utvrđuje prestanak mandata gospodinu Ivi Miri Joviću i evo, ovo ćemo poslati Izbornoj komisiji, očekujemo da do iduće sjednice imamo novog kolegu ili koleginicu ovdje u Parlamentu. 74 Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, to je Ad.11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju 1,2,3,4,5,6,7,8 sporazuma i to pod a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o pograničnom saobraćaju i saradnji, b) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o uzajamnom ukidanju viza, c) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima, d) Aneksa II Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima o zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Doljani – Metković, e) Aneksa III Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima o zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum 1 – Klek, f) Aneksa IV Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama o graničnim prelazima o zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum 2 – Zaton Doli, g) Aneksa V Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima o zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Velika Kladuša - Maljevac, h) Aneksa VI Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima o zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Izačić – Ličko Petrovo selo, Možemo li u paketu sve ovo? Dobro, pojedinačno onda. Otvaram raspravu, izvolite. Gospodin Milorad Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, nisam htio da insistiram na, kad sam predložio dnevni red da se ova tačka dnevnog reda doda Aneks VII, nego sam htio u okviru ove tačke dnevnog reda, kada se otvori rasprava da kažem nekoliko stvari. Naime, prvo bih htio da od predlagača, pošto to na Komisiji za spoljne poslove nismo čuli, da čujemo sad, šta je sa tim Aneksom VII, ako nam to može reći neko. Ako ne može to reći, ja bih predložio da se izvještaj sa ratifikacijom odnosno Izvještaj Komisije za spoljne poslove zajedno sa ratifikacijom ugovora od c) pa na dalje, vrati Komisiji i zajedno u paketu, kada bude gotov i Aneks VII Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske, Republike Hrvatske a tiče se pograničnog mjesta Kostajnica, u paketu razmatra, to je moj prijedlog. Hvala.
Dobro, ko dalje želi da govori? Gospodin Križanović, gospodin Novaković.
Hvala, ja ću zaista vrlo kratko i ne mislim danas govoriti o sadržaju ovih ugovora i sporazuma ali bih želio napomenuti, dati nekoliko zapravo napomena i primjedbi na ovakav način usvajanja. 75 Prvo, mislim da mi vrlo često prilazimo formalno pitanju ratificiranja odnosno, davanja saglasnosti na ratifikaciju ovih međunarodnih sporazuma i ugovora. S tim u vezi, želim konstatirati da su većina ovih sporazuma i ugovora potpisani prije više od 2 godine, neki prije više od 2 godine. Dakle, postavlja se pitanje zaista, šta je razlog da se ovoliko kasni sa ratificiranjem? Drugo, jedan od ugovora koji se danas nalaze na dnevnom redu, jeste i Ugovor za granični prijelaz Neum 2 – Zaton Doli koji u članku 7. stav 2. kaže, ovaj aneks se sklapa na određeno vrijeme, do 1.sprnja 2004.godine, do kada će biti izgrađen novi granični prijelaz. Dakle, mi ćemo nešto ratificirati što je prestalo važiti .... dana. U tom smislu, pošto se zaključci ovog doma ne izvršavaju, ja bih samo sugerirao našoj komisiji za vanjsku politiku, da ipak malo serijoznije pristupa izvještajima koje dostavlja ovom domu, jer recimo i da naše mišljenje koje slijedi ove sporazume i ugovore o suglasnosti za ratificiranje, stoji jedan, jedna kratka preambula, nabrojani ovi ugovori i sporazumi. Nema čak ni datuma kad je sjednica komisije održana na kojoj su podržani ovi ugovori i sporazumi. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Novaković, izvolite.
Ja ću u ime Kluba SDS da kažem da ćemo mi pod a) i b) dakle, podržati ova dva sporazuma vodeći računa prije svega, posebno u ovom dijelu kad se govori o pograničnom saobraćaju, dakle o građanima odnosno, prije svega Hrvatima iz BiH koji u tom pograničnom dijelu dakle imaju ovaj, i mogu imati, određenih problema ukoliko ne budemo usvojili ga. Što se tiče, ostalih ugovora, posebno dakle, ovih ugovora koji govore o zajedničkim lokacijama, mi smo podržavamo dakle stav gospodina Živkovića. Naime, to je i naš stav. Mi nećemo, odnosno podržati ratifikaciju ni jednog sporazuma dok svi sporazumi o zajedničkim graničnim prelazima ne budu ovdje pred nama, pa izmeđuostalog dakle i Sporazum kad se radi o Kostajnici. Hvala.
Dalje, ko želi da govori? Dobićete riječ. Ko želi od poslanika? Predstavnik Vijeća ministara, izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, poštovani poslanici, zadovoljstvo mi je da vas pozdravim i da vas upoznam, sa satanovišta ovih primjebi na pojedine anekse ugovora koji nisu danas priloženi, da su upravo danas na sjednici Savjeta ministara, da se razmatraju. Evo sad sam obaviješten da je i za ovaj granični prelaz, za koji je poslanik Živković postavio pitanje, usvojen ali mora se ispoštovati ustavna procedura i procedura u skladu sa Zakonom o ratifikaciji i potpisivanju međudržavnih ugovora i sporazuma. 76 Ovi svi ugovori koji su danas i sporazumi koji su danas na dnevnom redu, prošli su u skladu sa Zakonom i Ustavom, ustavnu proceduru, pripremljeni su u skladu sa ustavnom procedurom. Što se tiče primjedbi poslanika da je u jednom ugovoru stoji datum koji je protekao, on se mora ratificikovati onako kako je potpisano, bez obzira a ovo, a procedura ratifikacije trajala kako je trajala, dok je prošla kroz sve institucije. Ja preldažem, u ime predlagača da se ovi sporazumi usvoje ovako. Ako ste zadovoljni sa ovim odgovorom u pogledu primjedbi na usvajanje za granični prelaz Kostajnica, evo ja sam obaviješten da je upravo danas na sjednici Savjeta ministara to usvojeno, jer nije na prošloj sjednici, nije održana sjednica u petak.
Hvala vam lijepo. Mislim da smo nakon ovih pojašnjenja gospodina iz Ministarskog vijeća, u situaciji da možemo donositi odluke. Poštovane koleginice i kolege dakle, radi se o međunarodnim obavezama. Bosna i Hercegovina je već dakle, sklopila ove obaveze, ovo je krajnja faza ovaj, u procesu ratifikacije. Imamo odgovor koji je ušao u stenogram i vezan za Kostajnicu o kojoj je govorio gospodin Živković, čemu se pridružio Novaković. Dakle, Kostajnica je danas utvrđena sporazumom na Vijeću ministara i ta procedura, ta procedura dakle ide prema Parlamentu. Ja vas molim da
Može li pauza od 5 minuta na zahtjev kluba
Dobro, dajem pauzu 5 minuta. Molim vas da se potrudite da ovo podržimo, ovo je međunarodna obaveza, da idemo dalje. 5 minuta pauza. Nemojte napuštati salu. U sali je pauza. [[PAUZA]] U ime kluba ima riječ, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući
Molim da poslanici sjednu na svoja mjesta. Služba, Gligoriću Tihomire, hvala vam lijepa. Gospodin Živković ima rijeć, izvolite.
Mi smo u međuvremenu napravili konsultacije i čuli smo se i sa ljudima koji su direktno uključeni u ovu problematiku, međutim s obzirom da taj ugovor, Aneks ugovora je već potpisan i da mu ne treba mnogo vremena da bude i ratifikovan, ja predlažem znači da se 77 od c) pa na dalje, ovi sporazumi vrate Komisiji da kad Komisija uvrsti taj Aneks Ugovora VII budu ovdje predmet naše rasprave, da ih tad ratifikujemo. Hvala. I molim vas da glasate za taj prijedlog, a ako ne prođe, onda da se glasa pojedinačno za ove ugovore.
Meni je moram priznati žao što sam čuo ovako nešto od predsjednika Kluba SNSD-a, to je moje lično mišljenje jer ovaj, mislim da nam ta vrsta nepovjerenja nije potrebna. Čuli smo da je ugovor danas bio na Vijeću ministara ali šta je tu je. Ja tu ne mogu ništa promijeniti, mislim da je bolje i to nego da sporazumi propadnu danas, ali ja izražavam svoje, molim. Ja ovaj, stavljam sporazum pod a) na izjašnjavanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 34 za, 10 protiv, 10 uzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine dao saglasnost za ratifikaciju Sporazuma između BiH i Republike Hrvatske o pograničnom saobraćaju i saradnji. Stavljam sporazum pod b) na izjašnjavanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, malo tišine samo, jednoglasno s 32 glasa za, bez protiv, bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, dao saglasnost za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o uzajamnom ukidanju viza. I, budući da je moja procjena da ostali sporazumi danas neće dobiti parlamentarnu podršku, dok ne dođe ovaj drugi sporazum o kojem je govorio gospodin Živković, žao mi je što je to tako, ali ja predlažem da ostale sporazume pod c), d), e), f), g) i pod h) skinemo i da ih stavimo na iduću sjednicu, zajedno sa ovim Sporazumom o Kostajnici. Pripremite se za glasanje o ovom prijedlogu zaključka. Glasajte sad. Konstatujem, da sa 25 glasova za, 6 protiv, 2 suzdržana i uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojen je ovaj zaključak. Idemo na 12. tačku dnevnog reda, Ad.12. Prijedlog zaključka poslanika Nikole Špirića koji ima dvije tačke i koji glasi pod, 1. Ranije izdate saglasnosti na imenovanje generalnog revizora i zamjenka generalnog revizora, važe do donošenja novog zakona o reviziji, i 2. Zahtjeva se od Vijeća ministara BiH da bez odlaganja u parlamentarnu proceduru dostave prijedlog novog zakona o reviziji institucija BiH. Ja otvaram raspravu i odmah se javljam za raspravu, koristeći ovu govornicu. Nemojte me tjerati da idem tamo za govornicu i predlažem da ovaj prvi zaključak malo samo promijenimo. Dakle, da ranije izdate saglasnosti za imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora važe do imenovanja, do novih imenovanja, ko će biti imenovan, to ne znamo, ne zakona, nego do novih imenovanja a da ova tačka 2. vezano za zakon ostane. 78 Pa evo, ja bih to korigovao ako se slaže gospodin Špirić sa ovom korekcijom koju sam ja.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, ja cijenim naravno svaki pokušaj da dođemo do boljeg zaključka jer ne radi se o novim imenovanjima, radi se o konkursu. Ovde se radi samo o procedurama koje se različito tumače jer im ovaj zakon to nije predvidio, a postoji novi zakon. Da ne bi dakle, izvještaji ostali kao akti bez snage, dakle treba 2004.godinu završavati. Onda jednostavno sve trojicu revizora treba dovesti u istu liniju. Ko će poslije na konkursu proći, hoće li se javiti sva tri ili će imenon neki drugi, to je sasvim nebitno. Ali ovde dakle, mi hoćemo samo da se zadrži kontinuitet Ureda za reviziju iz razloga što je mukotrpno stvaran, što ljudi rade tamo. Mene ne interesuje iz koje su političke prartije, kakav će dogovor biti, jer je zakon već predat Vijeću ministara koji je rađen. Treba doći u Parlament. To može stajati mjesec-dva dana, tri mjeseca itd. ali čuvamo dakle postojeću strukturu Ureda za reviziju. I zato ja mislim, da nije dobro do novog imenovanja, jer mislim da je stvar konkursa a ne imenovanja. Eto u tom smislu mislim Šefik da bi smo pomogli,
Možemo napisati, dakle nije uopće sporno
Ne smeta meni ni ovo ali će ostaviti prostora za pogrešno tumačenje
Nikola, mislim, ja Nikola mislim da između nas dvojice, hvala ti lijepo, mislim da između nas dvojice nema razlike u razlozima, odnosno motivima ovaj, vezanim za, zapravo u cilju kojeg želimo postići ovim zaključcima. Ovim ljudima koji su sada generalni revizor i zamjenici, istekao je mandat. Revizija za 2004.godinu ide, konkursa nema. Zakon nije uredio način, bar koliko ja dakle znam, neka me prate ljudi koji ovu problematiku bolje poznaju od mene, popunu ovoga vakuma. Koliko dakle ja znam, iako mi kažemo sada da ove ranije izdate saglasnosti važe za donošenje novog zakona, ovaj, mislim da je to nepreciznija formulacija do novog imenovanja i izbora, kako god hoćete, nije važno konkurs, ne konkurs. Dakle, mi hoćemo samo da ovi ljudi nastave dakle da rade svoj posao do novih imenovanja. Kakva će biti nova imenovanja, u skladu sa kojim zakonom, kako, mi pokrećemo proceduru zakona. Ali dok se, akcenat je na tome, institucija ne smije biti prazna dok se ne obave nova imenovanja. U tome je kompletan vic i zbog toga ja govorim o transformaciji ovoga. Da li se slažeš Nikola? Evo Nikola prihvata ovu moju sugestiju. Pripremite se za glasanje. Glasamo o prijedlogu gospodina Špirića, korigiranom u zaključku 1. za ovo što sam ja rekao a sa čim se je složio gospodin Špirić. 79 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo usvojili ova dva zaključka u tekstu kako je to prezentirano u stenogramu. Sa 31 glasom za, 1 protiv, 2 suzdržana i uz dovoljnu entitetsku većinu. Uvažene koleginice i kolege, mi smo na ovaj način iscrpili dnevni red 57. sjednice Predstavničkog doma. Ja vam se zahvaljujem na prisustvu današnje sjednice, na rekao bih jednom uspješnom radu ove današnje sjednice. Kolegij nije razmatrao kada će biti naredna sjednica. U svakom slučaju želim vas obavijestiti da ćemo imati plenarnu sjednicu oba doma, na kojoj će se obratiti predsjedavajući Vijeća ministara gospodin Adnan Terzić, vezano za izmeđuostalog i za Zakon o PDV-u i Upravi za indirektno oporezivanje. Ta plenarna sjednica treba da bude negdje najkasnije do 13. 06. Vjerovatno ćemo do tada imati još jednu sjednicu Predstavničkog doma, to ćemo vidjeti prema raspoloživom stanju, mi smo poprilično čistili, kako se to kaže, zalihe kada su u pitanju materijali koje razmatra ovaj dom. Sekretar će ovih dana donijeti izvještaj i mi ćemo se odrediti. Gledat ćemo do 13. imati još jednu sjednicu Doma a do 13. ćemo svakako imati plenarno zasjedanje oba doma Parlamenta BiH na kojem će se obratiti predsjedavajući Vijeća ministara. Hvala vam još jedanputa, ja zaključujem rad 57. sjednice u 16:35 sati. Hvala vam.