Dame i gospodo poslanici, pozivam vas da svi u sali zauzmete svoja mjesta, predstavnici Vijeća ministara takođe. Poštovani gosti otvaram 50. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, koje redovno prate rad našega Doma, predstavnici medija. Takođe na sjednicu su pozvani predstavnici institucija čiji su izvještaji, odnosno informacije o radu na dnevnom redu današnje sjednice, a to su predstavnici RTV BiH, Ureda za reviziju institucija BiH i Tužilaštva BiH. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo su opravdali poslanici Mirza Kušljugić i Senad Šepić. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 37 poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kad je riječ o izmjenama dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće, na dnevni red su dodate: Tačka 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-35/13 od 17.07.2013. godine. Tačka 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-36/13 od 17.07.2013. godine. Tačka 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-37/13 od 17.07.2013. godine. Tačka 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-34/13 od 17.07.2013. godine. 2 Tačka 8. Zahtjev poslanika Kluba HDZ BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-32/13 od 17.07.2013. godine. Tačka 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o uslovima uzajamnih putovanja državljana, broj: 01,02-05- 2-814/13 od 11.07.2013. godine. S ranijeg dnevnog reda skinuta je Tačka 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Kreditnog sporazuma za finansiranje Projekta nabavke medicinske opreme za potrebe Javne ustanove Opće bolnice „Prim. dr. Abdulah Nakaš“ između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Austria AG, broj: 01,02-05-2-660/13 od 10.06.2013. godine na zahtjev Komisije za vanjske poslove. Komisija je ovaj Sporazum skinula s dnevnog reda svoje sjednice na molbu Ministarstva finansija i trezora BiH. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu i molim sve koji se eventualno prijave oko dnevnog reda da se drže striktno odredbi člana 65. Poslovnika, dakle ako predlažu neke nove tačke ili predlažu skidanje tačaka dnevnog reda. Evo za diskusiju se prijavio poslanik Asim Sarajlić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući za ovo upozorenje oko Poslovnika. Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, kolegice i kolege. Mi smo jučer, evo na Kolegiju, moj kolega Šefik Džaferović je bio prisutan ispred Kluba SDA, dobili zahtjev da se po članu 127. Poslovnika razmatraju, evo izmjene četiri vrlo važna zakona, a da smo materijale u skupštinske klupe, odnosno u prostorije dobili tek jutros u pola devet, ko je bio u pola devet ovdje zna da su materijali tek jutros stigli. A jučer se je na Kolegiju donijela odluka da se ovo uvrštava u dnevni red. Podsjećam vas na Vašu diskusiju i vaših kolega u rukovodstvu ovog Parlamenta kad se govorilo o prisustvu Vijeća ministara, ignoriranju ovoga Doma, ne samo od članova Vijeća ministara, nego i od predstavnika određenih institucija ove države, od Tužilaštva itd., vraćanje i odlaganje određenih izvještaja, informacija itd., a mi danas imamo četiri zakona po hitnoj proceduri i mislim da to nije dobro i da to srozava dignitet ovoga Doma i na kraju krajeva na neki način i odgovornost vas kao rukovodstva ovog Doma. Ako mi imamo jučer u 16:00 ili 15:30 zahtjev po hitnom postupku, a jutros u pola devet tek materijale i nismo se uspjeli ni, ni osvrnuti šta je to gospodin Sredoje Nović planirao još da izmjeni pored ovoga matičnog broja u skladu sa presudom Ustavnog suda, onda stvarno ne znam dokle smo došli. Naš je prijedlog da se ove tačke skinu s dnevnog reda.
Zahvaljujem poslaniku Sarajliću. Nadam se da ćete nam i u pisanoj formi dostaviti ovaj prijedlog. Sljedeći za raspravu o dnevnom redu prijavio se poslanik Beriz Belkić. Izvolite. 3
Ja imam vrlo slično mišljenje, dakle ja također predlažem da se skinu tačka 4., 5. i 6., bez obzira što u obrazloženju, koje smo također jutros dobili, se može vidjeti da ima i argumenata za hitni postupak pogotovu kad je riječ o odlukama, implementaciji odluka Ustavnog suda. Međutim, ova tri zakona zajedno imaju preko 50 članova, i uvažavajući i činjenicu da smo ih dobili jutros ja zaista nisam bio u stanju, pogotovo imajući na umu hendikep da mi ne prisustvujemo sjednicama Proširenog kolegija, nego praktično tek kada se formira izmijenjeni dnevni red saznamo šta se dešava. Osim toga mi danas imamo, da tako kažem, rekordnih šest zahtjeva za hitni postupak što je ipak previše i mislim da to govori o poziciji Parlamenta, odnosno o situaciji u kojoj smo dovedeni, dovedeni da praktično samo na neki način smo jedna vrsta protočnog bojlera. Dakle, predlažem skidanje tačka 4., 5. i 6.
Zahvaljujem poslaniku Belkiću. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Već je uglavnom sve kazano, ali ja želim da ovom prilikom, ne znam kako će se završiti glasanje povodom ovog zahtjeva i ne znam šta će danas sve biti s ovim, ali za slučaj da ovo danas bude usvojeno ja samo želim da ostane zapisano da smo dovedeni u poziciju da o jednom od principa na kojem je utemeljen Dejtonski mirovni sporazum, a to je osim cjelovite BiH i njene unutrašnje strukture, onaj treći princip koji se tiče slobode kretanja, neograničene slobode kretanja kroz cijelu BiH, da smo kroz set zakona raspravljali tako što smo jučer u pola četiri saznali da je ovo danas dnevni red, a što smo, i nismo imali materijale, a jutros u pola devet smo dobili materijale. Ja sam ustao da kažem da nisma spreman da odgovorno pristupim ovom poslu, bez obzira na vrstu zahtjeva i da se unaprijed ograđujem od svih mogućih posljedica, glasaću dakle protiv ovoga, koje mogu nastupiti. Ovo je vrlo neozbiljno i vrlo neodgovorno. Radi se o vrlo važnom setu zakona i nedopustivo je da se Parlament na ovaj način prema tome odnosi, Vijeće ministara a onda i Parlament, jer na kraju mi ćemo snositi odgovornost kad se sutra postave neka pitanja, a postavljaće se, mi ćemo biti ti koji će snositi odgovornost. Ja sam danas ustao da kažem da se neću smatrati odgovornim jer sam na vrijeme upozorio da se ovo ne radi. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Podsjećam, dakle, da raspravljamo o dnevnom redu. Netačan navod, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma, Milorad Živković. Izvolite. 4
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, predsjedavajući Savjeta ministara, članovi, dame i gospodo. Netačan navod je da smo o ovome zakonu ili da je Savjet ministara o ovom zakonu raspravljao samo od juče, da se on našao danas na dnevnom redu. Istina je da smo o ovome setu zakona u ovome Parlamentu raspravljali i zadnjih 5 godina i da je najmanje nekoliko puta ovaj set zakona, bilo pojedinačno, bilo kao jedan ili dva zakona zajedno, bili ovdje nama i da smo dovoljno imali vremena i da ih isčitamo i da kažemo svoje jasne stavove. Nama iz RS-a, ako mogu da u ime svih kažem, je drago da se došlo do kompromisnog i konsenzualnog rješenja u Savjetu ministara povodom seta ovih zakona i mi podržavamo zahtjeve koji su ovdje došli pred nama da se taj set zakona nastavi. Ako je nešto uticalo na Savjet ministara i onaj dio rasprave koji smo imali ovdje sa prošle sjednice, evo to je i uloga Parlamenta o kojoj ste vi govorili. Istovremeno ne znam zašto se nisu našli i još neki zakoni, odnosno još neka pitanja na današnjem dnevnom redu i zato predlažem da Mišljenje, odnosno o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH od Ustavopravne komisije koja je imala svoju sjednicu 16., a to je prije dva dana, koje je inače negativno, stavimo danas na dnevni red, raspravljamo o Mišljenju i imamo mogućnost da kažemo hoćemo li prihvatiti to Mišljenje pa da Zakon padne ili ćemo vratiti Ustavopravnoj komisiji da da drugo mišljenje. Ne vidim ni jedan razlog zašto se ovo ne bi danas našlo na sjednici ovoga Doma. Kao ako već ima ovdje spremnosti, pošto je Ustavna komisija razmatrala još jedan zakon, a dostavila je Mišljenje o Zakonu o volontiranju, da bi i mi u Parlamentu slijedili, evo i dobru praksu, koja je u Savjetu ministara nastavila, da sve što imamo u ladici izvadimo i stavimo na dnevni red i da ne ostavljamo ništa. Hvala.
Za riječ se prijavio zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma, Božo Ljubić. Izvolite. Izvinjavam se je li replika prije nego što sam dao riječ ili? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može, dobro. Izvolite kolega.
Kolege predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Zapravo moja argumentacija za ovu raspravu je na neki način slična ispravci netočnog navoda kolege Živkovića. Međutim, on je iskusniji ovdje u vodstvu pa je on je proceduralno, da tako kažem, jednu mogućnost iskoristio i javio se prvi. Šalim se, ništa ne zamjeram. Gledajte, istina je da se ovdje radi o jednom setu zakona koji su jako važni i sa tog stajališta ima mjesta, da tako kažem, zabrinutosti kod jednog dijela zastupnika da njihovo usvajanje u žurnoj proceduri ne bi bilo najprikladnije. Međutim, istina je također da su ovi zakoni, odnosno materija ovih zakona već godinama i mjesecima, kako koji, ovdje raspravljana i u Vijeću ministara i u 5 javnosti, pa skoro da bih mogao reći da je nekakva i neformalna javna rasprava o njima već dugo vođena i u institucijama i na ulici. Tako da, a s obzirom da su oni bitni zapravo za funkcioniranje i života u BiH i institucija BiH, pa i njenog evropskog puta, ja naravno podržavam da se oni danas razmatraju u žurnoj proceduri, pa i iz razloga što postoji vrlo visok stupanj usuglašenosti u ovom Parlamentu i Vijeću ministara, što je naravno se pokazalo glasovanjem u Vijeću ministara. S druge strane, evo jedan podatak, za vas dakle, mi se nalazimo sada u procesu priključenja EU, neki dan sam slušao evaulaciju rada Hrvatskog sabora zadnjih godinu dana i vjerovali ili ne 80% zakona u zadnjih godinu dana je u Hrvatskom saboru usvojeno na osnovu hitne procedure, da bi se upravo ispunili ti zahtjevi koji su pred državom stajali na evropskom putu. Ja ne vidim ni jednoga problema zašto mi ne bi smo krenuli tim putem, ukoliko postoji, a izgleda postoji, visok stupanj usuglašenosti oko ovih zakona. I druga stvar moj prigovor mojim kolegama i prijateljima iz SDA. Ne vidim da se protive stavljanju u žurnu proceduru Zakona o nepokretnoj vojnoj imovini koji također ima vrlo veliku supstancijalnu, da tako kažem, težinu i nije usuglašen. Ali evo, ja ću biti dosljedan, ja ću podržati stavljanje i tog Zakona i ovih pet upravo da bi smo otkočili i ubrzali put BiH prema NATO-u i EU. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Dakle, još smo na raspravi o dnevnom redu, imamo dvije replike. Prvi se prijavio poslanik Šefik Džaferović, je li replika, je li tako? Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Replika, dakle gospodinu Živkoviću, a evo i gospodin Ljubić se je pridružio krugu onih kojima, na koje se može odnositi ova replika. Dakle, zakone smo dobili jutros u pola devet, tačno je da smo mi o njima raspravljali mnogo puta ovdje u Parlamentu, ali mi smo materijale od Vijeća ministara dobili jutros u pola devet. Zakoni se moraju pročitati, moraju se uporediti sa ranijim rješenjima, sa postojećim zakonima, moraju se analizirati, Ovdje problem može biti u detalju. Dakle, o tome ja govorim i zato je neozbiljno da se o jednom čitavom setu zakona, koji se tiče ustavnog principa, raspravlja tako što će se on razmatrati po hitnom postupku samo sat i po vremena nakon što smo ih dobili u ruke. Ja puno znam o ovim zakonima, dakle puno, ali meni treba da ih pročitam, da izanaliziram, da to sve skupa vidim, pa da tek onda raspravljam, ja uopće nisam u stanju da raspravljam o vrsti procedure. Dakle, možda to piše sve onako kao što je ranije dolazilo ovdje u Parlament, ja to ne znam, ja sam to preletio jutros, vidio sam, ali moramo napraviti analizu. Ne mogu odlučivati o tome i nositi odgovornost a pristupajući ovome ovako neozbiljno. U tome je suština.
Replika, Beriz Belkić. Izvolite. 6
Kratko, ja se potpuno slažem sa gospodinom Živkovićem kada kaže da mi poznajemo. Naravno da poznajemo, međutim stoji tu i činjenica da se vrlo često mjenjao pristup i koncept, tražila se rješenja itd. Evo, recimo kad je riječ o jedinstvenom matičnom broju, do prije 10 dana smo imali jedan drugačiji pristup, sada imamo evo konsenzus, kompromis itd. Dakle, moralo se je dati malo vremena da se stvari prouče, uporede itd. O tome se radi, dakle nama je svima to poznato. A što se tiče principa hitnosti itd. postoje situacije, gospodine Ljubiću, kada je interes da se nešto po hitnom postupku eliminira iz procedure, da se pokuša eliminirati da se otvori što je moguće prije prostor za bolje rješenje.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Naime, mi danas raspravljamo o zahtjevu, ne mora značiti da će zahtjev proći, možda će otići u redovnu proceduru, ali ako bude usvojen i zahtjev i bude i zakoni usvojeni, podsjećam vas kolege, razumijem gospodina Belkića, da mi imamo i drugi Dom koji kaže da je ravnopravan dom, gdje sjede vaše kolege, gdje će imati dovoljno vremena da te pojedinosti ili te sitne tehničke detalje, koje kažete, ako imaju problema da amandmanima poprave. Hvala.
Druga replika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Ja ne mogu da vjerujem, gospodine Živkoviću, da ste Vi ovo izgovorili sada. Vi ste sada, da ja to prevedem, kazali hajmo mi ovo danas razmatrati, pa eto ako i pogriješite ima neko ko će to popraviti. Neću da griješim, ja hoću da iza ruke koju ja dignem i dugmeta ovog stisnem ovdje, stojim sa svojom sviješću i savješću u punom kapacitetu. Znam ja da ima i drugi dom, ali ja hoću da odavde ode stvar, bar što se mene i mog mišljenja tiče, potpuno jasno. Ne mogu da vjerujem da ste ovo izgovorili.
O dnevnom redu diskusija, Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo, iako je u međuvremenu od kad sam se prijavio, s obzirom da je, on brzo dijagnosticira stvar, gospodin Živković rekao u 99% onoga što sam ja mislio reći, ali i s obzirom da smo mi pomalo kratkog pamćenja dužan sam u ime Kluba SNSD-a par stvari kazati. Prvo, da naravno 7 Klub SNSD-a neće podržati skidanje ovih tačaka sa dnevnog reda. I kao što je rečeno, ne može Vijeće ministara nama nametnuti hitnu proceduru, oni predlažu hitnu proceduru i svi imaju priliku da to prevedu, znači u redovnu proceduru. Ali kao da smo zaboravili da smo prije izvjesnog vremena ovdje bili zatočeni sa zahtjevom da to istu noć riješimo. I svi oni koji su tada vršili na nas pritisak da to tu noć riješimo sada odjednom nakon mjesec dana ne sjećaju se šta se u međuvremenu dešavalo, što mislim nije korektno. Ne znam otkud, gospodine Džaferoviću, zamjerka gospodinu Živkovću da Vaše mišljenje neće izaći danas tačno napisano. Izaći će, ja Vam garantujem da će biti zapisano kako ste se Vi danas ponašali, sigurno, evo ja Vam to garantujem. I Dom naroda će saznati Vaše mišljenje i Vaš stav precizno do zareza, al' nemojte meni nametati taj stav. Vi danas želite presiju da prmjenite moj stav, to nemojte. Vaš stav mora biti danas ispoštovan, imate priliku naravno da, da pretvorite u redovnu proceduru, da skinete s dnevnog reda, ali jedna stvar, i nije korektno, mi smo od Vijeća ministara tražili ultimativno da ovu uradi, ovaj Dom. Sad kad su oni to uradili mi imamo situaciju da ono što meni smeta jeste skidanje tačke s dnevnog reda. Promjena u redovnu fazu, amandmanska faza to, to prihvatam, to razumijem, to je sasvim normalno. Ali poslije takvog pritiska i organizacije sad odjednom skidanje, sad viš nije hitno, sad više bebama ne trebaju matični brojevi, sad više nije javnost zainteresovana za ovo, sad imamo svo vrijeme ovoga svijeta, mislim da nije korektno, mislim da nije korektno. Mislim da je u procedurama sve jasno i da sad, i ova rasprava sad pokazuje i baca drugačije svjetlo na ono što se dešavalo u Parlamentu prije izvjesnog vremena. Sad mi je potpuno jasno ko je tu i šta radio. Ali evo, hajte da to pokušamo staviti u stranu i rekao sam stav Kluba SNSD-a, i mi pozdravljamo odluku Vijeća ministara, pozdravljamo njihov jednoglasan stav i mi ćemo danas podržati i proceduru i podržati i ove zakone.
Dakle, pri kraju smo rasprave o dnevnom redu, imamo replike još dvije. Kolega Sarajlić izvolite, kome je replika?
Hvala gospodine predsjedavajući. Mene moj dragi prijatelj i kolega Drago podsjetio na jednu raspravu koju smo mi ovdje imali, čini mi se prošle godine. Dakle, meni je drago da mi, kad pošaljemo zahtjev prema Vijeću ministara, dobijemo nešto još više nego što je to naš zahtjev, meni je drago kad presuda Ustavnog suda donese rješenje a mi iz ministarstva dobijemo još više nego što je to presuda Ustavnog suda, i drago mi je da je ovakav nivo konsenzusa u Vijeću ministara, ali se opet vraćam na onu sjednicu na kojoj nam je moj prijatelj Milorad Živković poručio – ko da više. Očito je da je ovo sve danas cijena i ovaj set zakona cijena ostanka gospodina Zlatka Lagumdžije u Vijeću ministara. Ali evo, imamo mi i drugi dom, imamo i druge metode tako da nadam se da ćemo izdržati ovaj visok stepen konsenzusa u Vijeću ministara. Hvala vam. 8
Nisam baš shvatio šta je bila ispravka netačnog navoda ovdje. Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Pa evo, vrlo kratko, dakle gospodin Kalabić doduše nije spominjao poslanike iz Stranke za BiH vjerovatno cijeneći da nisu toliko ni bitni, ali mi nismo predložili skidanje tačke 7., dakle izmjene i dopune Zakona o jedinstvenom matičnom broju, pogledajte naš prijedlog, to je 4., 5. i 6.
Replika, poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala. Očigledna je namjera SDA da pokuša, iscrpljivanjem na priči o dnevnom redu, produžiti ovu sjednicu u nedogled i napraviti jednu predstavu za javnost. I uredu, ja to razumijem, to je njihov stil. Ja takođe razumijem da je moj uvaženi kolega Sarajlić opsjednut predsjednikom SDP-a Zlatkom Lagumdžijom i to on i neskriveno pokazuje, ali valjda je i njemu jasno da njemu ne prijeti nikakva opasnost od predsjenika SDP-a Zlatka Lagumdžije, njemu veća opasnost u političkom smislu prijeti od njegovih kolega iz njegove stranke, što možemo vidjeti ovih dana, a izgleda da ćemo tek vidjeti. Tako da ako krenemo u tom pravcu razgovarati ovaj, imamo štošta reći, ali bi vas ja zaista pozvao da počnemo raditi ono zbog čega smo danas došli, dakle baviti se dnevnim redom, a ne ovim političkim pristupom rekla – kazala itd. Hvala.
Jel' odustajete gospodine Jovičiću od replike, odustajete li od replike Vi? SLAVKO-
nije uključen mikrofon
Izvolite, riječ ima poslanik Jovičić.
Što bi se prijavio kad bi odustao. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice poslanici, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara i članovi. Replika ili ispravka krivog navoda uvaženog kolege Sarajlića. Gospodine Sarajliću, nisam ja potparol ministra Sredoja Novića, ali kod utvrđivanja dnevnog reda gospodin Nović nema mogućnost da kaže što ja imam mogućnost. Ja o prijedlogu dnevnog reda nigdje ne vidim ovdje prijedlog nekog zakona gdje piše Sredoje Nović, piše prijedlog Savjeta ministara usaglašen stav, 9 jedinstven. To što je u proceduri prijedloga zakona bilo nadležno to ministarstvo i što je najviše uradio poslova ministar Nović, pa niste mogli očekivati da radi Ministarstvo finansija, nije njihova nadležnost. Dakle, ja želim zbog stenograma, zbog javnosti, zbog pritiska koji je krenuo od sinoć, koji ja pratim na internetu, sav pritisak je na gospodina Novića, kako je uspio da za noć ili 5 sati da stavi u proceduru četiri zakona. Nije tačno, Savjet ministara, čuo sam sinoć na svim vjestima, jednoglasno donio odluku. To što je doprinos gospodina Novića bio možda veći nego ministra, uvaženog mog prijatelja Hadžića koji je nadležan za koridor i neke druge aktivnosti, to je neka druga stvar kad bude koridor hvaliću gospodina Hadžića i reći svaka čast. Dakle, krivi je navod, gospodine Sarajliću, da je gospodin Nović ovdje predložio ovo, predložio je Savjet ministara, fino piše gore – prijedlog Savjeta ministara. I nemojte gospodina Novića upetljavati, sad da budem malo subjektivan, bio mi je nekad šef i sad ga smatram šefom i poštujem, Jer svi ga vi falite više nego ja. Evo, ja prvi put imam mogućnost da kažem – hvala gospodine ministre što ste dali doprinos da Savjet ministara jednoglasno ovo usvoji. Hvala lijepo.
Druga replika, ispravak krivog navoda, Asim Sarajlić. Izvolite.
Prihvaćam kritiku kolege Slavuja, izvinjavam se njegovom šefu, sadašnjem ministru, gospodinu Sredoju Noviću. Jasno je da je ovo prijedlog Vijeća ministara, ja samo hvalim ovaj nivo konsenzusa i stepen usaglašavanja i samo podsjećam na ono na šta nas je prije godinu i nešto dana gospodin Živković upozorio, dakle ko da više, a očito je da ovaj lider kojeg Saša danas brani, on očito daje više.
Dobro, čuli smo pohvale kolege Sarajlića. Replika još jedna Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Replika gospodinu Kalabiću, čini mi se i Saši Magazinoviću. Znači, mi jesmo tražili od Vijeća ministara da u parlamentarnu proceduru dostavi određena zakonska rješenja, ali nismo rekli da ćemo u toj priči mi biti servis koji će samo dignut ruku i završiti priču. Znači, mi želimo da ravnopravno raspravljamo o tim zakonima, da prepoznamo šta je dobro, šta je loše, i eventualno nešto amandmanima izmjenimo. I to je suština priče koju SDA želi ovdje danas da prezentira. I druga stvar, gospodine Kalabiću, nama jeste potreban jedinstveni matični broj, bebama je potreban jedinstveni matični broj, ali bebama nije potrebno da se od danas dijele na bebe iz RS-a, na bebe iz Federacije i na bebe iz Distrikta Brčko, što ste vi u ovom zakonskom rješenju predložili. Mi želimo to, kroz pristup u redovnoj proceduri da ukažemo na taj problem, da amandmanski djelujem i da imamo priliku da nešto zadržimo od ingerencija države, jer ste vi očito krenuli sve da vratite na entitete. Hvala. 10
Moj je prijedlog da se prekine sa svim daljim replikama i da pristupimo izjašnjavanju, imamo nekoliko prijedloga o dnevnom redu, ako se i kolega Kalabić slaže da zaključimo raspravu o dnevnom redu ili. Poslanik Kalabić ima riječ. Izvolite.
Evo završićemo mi, nije, nije problem. Nažalost gospodin Sokolović je izrekao nešto što nije tačno, i izvinjavam se predsjedavajući što nisam uvažio Vaš apel da bude, znači nije sporno da ćete vi danas odrediti se prema ovome, a vi to da li ćete zvati servisom ili nečim drugim, uslužnom djelatnošću ili ne znam kako, ali to će vam biti obezbjeđeno. Mi se protivimo skidanju tačaka, tu vi nama niste jasni, a koliko do juče ste svi tražili da idu hitno, što prije, istu noć do ponoći, do četiri ujutro kad je traženo da zasijedamo. Pa evo, imate priliku da tražite saveznike da ide u redovnu proceduru, amandmanski naravno, to ne može niko uskratiti, to je ono što nama nije, nije korektno prema nama zahtjev za skidanje tačaka, sve je drugo uredu, sve drugo prihvatamo. Gospodine Sokoloviću, mi ne djelimo bebe od kad je svijeta, i od vajkada bebe dobijaju matični broj po rođenju, po mjestu rođenja, po mjestu rođenja. I vi, i mi, i preci i ostali budući su ga dobijali i dobijaće ga. To što ste vi htjeli da sve bebe strpate u jednu tvorevinu koju ja sad neću nazvati kako, to je nešto drugo, to nije prošlo i bavili smo se time, to je nemoguće i nepotrebno. U matičnom broju nema ćirilice, nema ničega, evo ja sam pregledao, za razliku od nekih kolega, da nije nešto slučajno ubačeno što bi, mislim da nije, nije korektno, nije korektno ni da šaljemo poruku da sad nama, razumijem ja i godine poslaničke, ali nije korektno da sad odjednom nama treba kurs za zakone. Odjednom se traži tri mjeseca da bi se proučilo, vidjelo, a mi svaki dan, a do juče se pričalo da smo u ovome 24 sata od glave do pete. Mislim da ne smije niko nikome uskratiti pravo na stav, pravo na promjenu, na sve ono što ide, ali s obzirom na događaje od prije nekoliko sedmica nije, nije korektno od nas to tražiti da skinemo sa dnevnog reda. Zahvaljujem se, izvinjavam se predsjedavajući.
Ispravak krivog navoda, poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, gosti, članovi Vijeća ministara. Poslovnička intervencija. Prije nego što date na izjašnjavanje predložene zaključke o skidanju točaka dnevnog reda, želim vas u Kolegiju podsjetiti na odredbe članka 127. stavak 2., koji kaže – da će zahtjevi za žuran postupak se raspravljati na narednoj sjednici i nije moguće skidanje zahtjeva s dnevnog reda. Zanči, ali pošto Kolegi je taj koji tumači Poslovnik ja samo vas upozoravam da protumačite tu odredbu Poslovnika i mislim da se ne treba izjašnjavati o zahtjevima za skidanje ovih točaka, jer to nije moguće po Poslovniku. Hvala lijepo.
Zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković, diskusija o dnevnom redu. Izvolite. 11
Pošto nemam više pravo na replike, a uvažavam ovo što je kolega Lozančić rekao, međutim mi smo se već dogovorili da ne možemo staviti to na glasanje, jer to izlazi izvan Poslovnika, samo da kažem. Moja diskusija ide u pravcu da ne mogu da vjerujem da neko misli da može nas ovdje da ubijedi da mu je stalo da čita i zarez zakona, a ne da mu je stvarna namjera blokada kao što je to uradio u zanjih, koliko ćemo reći, mjeseci u BiH, počevši na federalnom nivou, pa da kažem da je i prebačena ta blokada na državni nivo. Da spomenem jedan Zakon o sukobu interesa, diže se vitalni nacionalni interes, jer se zna da u Ustavnom sudu imaju ljudi koji rade i koji će možda čak i da razmisle o tome da raspravljaju o zahtjevu za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa na Zakon o sukobu interesa. Gospodo, nećemo ovdje blokadu praviti u ovome Parlamentu, kao što ste vi koliko puta ovdje govorili da rade poslanici iz RS-a, ovdje blokade neće biti, prebacite blokadu tamo gdje to možete da radite, a mi ćemo ovdje raditi. Hvala.
Dobro. S obzirom da nema više prijavljenih za diskusiju zatvaram raspravu o dnevnom redu. Mi smo, podsjećam dakle, ovakav dnevni red koji je vama došao ovdje na poslaničke klupe utvrdili na Proširenom kolegiju gdje su zastupljene, odnosno gdje su zastupljeni svi poslanički klubovi, samo jedan klub, Klub SDA je bio protiv ovakvog dnevnog reda kada je riječ o Proširenom kolegiju. Formalno moram konstatirati da smo dobili tri prijedloga za izmjene i dopune današnjeg dnevnog reda. Dakle, prvo prijedlog Kluba SDA, gospodin Sarajlić, koji nam je predložio da se tačka 4., 5., 6. i 7. skinu s današnjeg dnevnog reda. Zatim prijedlog poslanika Belkića sličan, da se tačke 4., 5. i 6. dnevnog reda predloženog skinu. I treći prijedlog je kolege Živkovića koji je pedložio da se kao 12. tačka dnevnog reda danas uvrsti Mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Osim ova tri prijedloga imali smo i diskusiju kolege Lozančića koji je ukazao na odredbe člana Poslovnika 127. tačka 2. Mi u svakom slučaju moramo se izjasniti o ovom prijedlogu kolege Živkovića, a predlažem da se izjasnimo i o ovim zahtjevima, izuzev ako, evo kolega Živković poslovnički smatra, kao i još neki poslanici, da je to u suprotnosti sa Poslovnikom. Hoćete li da to tako tretiramo ili da Dom protumači kako će.
nije uključen mikrofon
Kolega Sarajliću, ja ću Vas zamoliti da od sad, sjedeći put kad se javite za riječ da to uradite kako je Poslovnik propisao. 12 Dakle, prijedlog koji su uputili kolege iz SDA i iz Stranke za BiH prema tumačenju, evo i Kolegija i poslanika nije u skladu s Poslovnikom.
nije uključen mikrofon
Izvolite.
Kolega, ovo je poslovnička intervencija. Ja sam dobro slušao gospodina Lozančića i gospodin Lozančić bi bio upravu da je postojao redovan tok stvari do današnje sjednice i ovo se stvarno ne bi moglo skinuti s dnevnog reda u nekom redovnom toku stvari. A redovan tok stvari podrazumijeva da i Kolegij i zastupnici prije nego što se utvrdi dnevni red na Proširenom kolegiju i na sjednici imaju materijale u svojim rukama, nije moguće, i tada to Poslovnik tako podrazumijeva i onda ide ovo o čemu vi govorite. Ali jučer je dnevni red utvrđen u pola četiri, a materijali su stigli jutros u pola devet i zbog toga mi tražimo da se, ne samo, pazite, da zahtjevamo da se ovo skine, ja mislim da je pravi put bio da danas Dom ovo odobri kao tačke dnevnog reda. Dakle, prema tome najmanje što možete uraditi udovoljiti ovom zahtjevu kojeg smo mi podnijeli, makar da se o njemu glasa. Toliko, hvala vam.
... [[kratko isključen mikrofon]] se izjasniti o prijedlogu kolege Živkovića, a da prethodna dva prijedloga nisu u skladu s odredbama Poslovnika Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite za glasanje da se kao tačka 12. uvrsti Mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili ovaj prijedlog, tako da tačka broj 12. sada glasi – Mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Dakle, konstatiram da 50. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 49. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 13 3. Zahtjev poslanika Kluba SDP-a BiH i SBB-a BiH za razmatranje Prijedloga zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zbakon broj: 01-02-1-27/13, od 05.06.2013.; 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-35/13, od 17.07.2013.; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-36/13, od 17.07.2013.; 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-37/13, od 17.07.2013.; 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-34/13, od 17.07.2013.; 8. Zahtjev poslanika Kluba HDZ BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-32/13, od 17.07.2013.; 9. Prijedlog zakona o programu zaštite svjedoka u BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-20/13, od 22.04.2013. (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o krivičnom postupku BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-22/13, od 15.05.2013. (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/13, od 23.05.2013. (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije, zakon broj: 01,02-02-1-31/13, od 17.06.2013.; 13. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19- 327/13, od 14.03.2013. (rasprava odgođena na nastavku 49. sjednice Doma, održanom 08.07.2013.); 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje zasnovano na rezultatima kroz planove i izvještaje institucija Vijeća ministara BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-479/13, od 10.04.2013.; 15. Godišnji izvještaj o realizaciji vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2011. godinu i Izvještaj o izdatim ispravama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2012. godinu, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-03-616/13, od 27.05.2013.; 16. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2012. godinu, Finansijski plan BHRT-a i planovi programa za 2013. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a, broj: 01,02- 29-664/13 od 11.06.2013.; 17. Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine o postizanju identičnog teksta Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-132-1/13, od 06.06.2013.; 14 18. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu, broj: 01-09-495/13, od 15.04.2013. (odgođena rasprava na nastavku 49. sjednice Doma, održanom 08.07.2013.); 19. Prijedlog rezolucije o uspostavi e-uprave – predlagač: poslanik Mladen Ivanković Lijanović, broj: 01-02-2-645/13, od 04.06.2013.; 20. Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića s 47. sjednice Predstavničkog doma, održane 18.04.2013., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim sljedeću poslaničku inicijativu – kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da do kraja 2013. godine raspiše konkurs za stipendiranje hiljadu najboljih studenata iz Bosne i Hercegovine u 2014. godini“; 21. Razmatranje inicijative poslanika Kluba SDA s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013., koja glasi: „Predlažemo da se na prvoj narednoj sjednici Predstavničkog doma uvrsti tačka dnevnog reda koja glasi: 'Izjašnjenje ministra sigurnosti BiH Fahrudina Radončića o navodima i tvrdnjama koje je iznio u magazinu Večernjeg lista 'Obzor', od 18.05.2013., protiv člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića i Stranke demokratske akcije'“; 22. Razmatranje inicijative poslanice Nermine Ćemalović s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o transplantaciji organa i donorstvu u Bosni i Hercegovini“; 23. Razmatranje inicijative poslanika Petra Kunića s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem inicijativu za izradu jedinstvenog zakona o pravima i dužnostima ministra i drugih rukovodećih zvaničnika, organa uprave i upravnih organizacija“; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum koji se odnosi na Sporazum o kreditu, sklopljen 20.07.2010., za finansiranje Projekta nabavke, instalacije, obuke i održavanja medicinske i nemedicinske opreme i usluga u Kantonalnoj bolnici Orašje između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Austria AG, broj: 01,02-05-2-583/13, od 20.05.2013.; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju (Projekat registracije nekretnina) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-630/13, od 31.05.2013.; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o međusobnom pružanju pravne pomoći u krivičnim stvarima, broj: 01,02-05-2-627/13, od 31.05.2013.; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o pravnoj pomoći u građanskim i privrednim stvarima, broj: 01,02-05- 2-628/13, od 31.05.2013.; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o ekstradiciji, broj: 01,02-05-2-629/13, od 31.05.2013.; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o izmjenama i dopunama Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o podsticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, broj: 01,02-05-2-626/13, od 31.05.2013.; 15 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune br. 1. Finansijskog sporazuma o državnom programu za Bosnu i Hercegovinu – Dio I. U okviru IPA-e – komponenta pomoći u tranziciji i izgradnji institucija za 2010. godinu, broj: 01,02-05-2-631/13, od 31.05.2013.; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana br. 1. Na Ugovor o finansiranju sklopljen između Evropske investicione banke, Bosne i Hercegovine i Federacije Bosne i Hercegovine 15.07.2008. u Sarajevu i 18.08.2008. u Luksemburgu – Voda i sanitacija Federacije Bosne i Hercegovine (FI 24.569), broj: 01,02-05-2-632/13, od 31.05.2013.; 32. Davanje saglasnosti za povlačenje Bosne i Hercegovine iz Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o uzajamnom ukidanju viza, broj: 01,02-05-2-665/13., od 11.06.2013.; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije Vijeća Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (ETS 210), broj: 01,02-05-2-685/13, od 20.06.2013.; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena i dopuna člana XII. (c) (ii) Sporazuma o međunarodnoj organizaciji za satelitske telekomunikacije (ITSO), usvojenih na 31. vanrednom sastanku Skupštine ITSO-a, održanom od 20. do 23.03.2007. u Parizu, broj: 01,02-05-2-686/13, od 20.06.2013.; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW-a, Frankfurt na Majni, i Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH (primalac) i Federacije Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Federalno ministarstvo finansija, i Općine Bihać (agencija za izvršenje projekta), na iznos do 2.940.000 eura – Prikupljanje i tretman otpadnih voda Bihać (projekat), broj: 01,02-05- 2-692/13, od 24.06.2013. 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o uslovima uzajamnih putovanja državljana, broj: 01,02-05-2-814/13, od 11.07.2013. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika s 49. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili, ima li primjedbi? Poslanik Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, na prethodnoj sjednici sam postavio pitanje Predsjedništvu BiH pismenim putem, a to nije registrirano u Zapisniku i molim da se to ispravi.
Dakle, predlažete da se to uvrsti u Zapisnik, je li? Dobro. Nema više prijavljenih vezano za prvu tačku dnevnog reda. Zatvaram raspravu o prvoj tački dnevnog reda. 16
nije uključen mikrofon
Je li ovo za narednu tačku ili u okviru rasprave o Zapisniku, kolega Jagodić?
nije uključen mikrofon
Dobro. Dakle, prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore Do današnje sjednice odgovore na postavljena poslanička pitanja su dobili poslanici: Zvonko Jurišić, Niko Lozančić, Nermin Purić, Zijad Jagodić, Mato Franjičević, Denis Bećirović, Lazar Prodanović, Mladen Ivanković Lijanović, Mirsad Đugum, Danijela Martinović, Boško Tomić, Nermina Ćemalović, Adnan Bašić, Dušanka Majkić, Božo Ljubić, Nermina Zaimović- Uzunović, Beriz Belkić, Saša Bursać, Nermin Purić, Dragan Vrankić, Slavko Jovičić, Senad Šepić, Azra Hadžiahmetović. Dakle, idemo prvo sa komentarima na dobivene odgovore. Prvi se za komentar prijavio, zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković. Izvolite.
Ja imam komentar. Moje pitanje je postavljeno još na 47. sjednici, a tiče se prisluškivanja telefonskih razgovora ili drugih vidova elektronske komunikacije koji upražnjavaju poslanici/delegati u Parlamentarnoj skupštini BiH i ja još ni do danas nisam dobio odgovor na to pitanje. Dobio sam jedan nesuvisli, da kažem, odgovor koji je došao od OSA-e. Ali povodom ovakvog odgovora i povodom toga što nisam dobio odgovor i od drugih agencija možemo samo da zaključimo da se svakodnevno, neovlašteno, i nelegalno, i nezakonito prisluškuju svi u BiH samim tim, a mislim i pogotovo ministri, poslanici i delegati. I da društvo ili država u kome se to ne sankcioniše, u kome je to normalna pojava, u kome tužilaštvo dokaze za svoja buduća neka istražna ili optužničke radnje, na takav način dolaze do dokaza, ili tužilaštvo koje ima posla da vodi istragu protiv ovoga Parlamenta, ili tužilaštvo koje kaže da talačka kriza i sve ono što se dešavalo ispred nije bilo nikavih znakova krivičnog djela, ako ne promijenimo taj sistem i ne promijenimo to stanje u BiH, čini mi se da ovo društvo nema šansu na opastanak. Hvala.
Komentar na dobiveni odgovor Niko Lozančić. Izvolite. 17
Poslovnička
Poslovnička, jel'. Izvolite.
Evo, gospodine predsjedavajući, mi u skladu sa Poslovnikom postavljamo ova pitanja i tako očekujemo da dobijemo i odgovor. Ja na četiri poslanička pitanja nisam dobio odgovor, ćutim sve ove sjednice čekajući. Neću komentarisati ono što smo poslali nekim institucijama, između ostalog i visokom predstavniku na koje nemate uticaja, ali neke institucije koje ne žele kao Ured za veterinarstvo, evo ovdje je gospodin Šarović ja ga molim, pitanje je bilo vrlo ozbiljno, evo pitanje intonirano da se tiče zdravlja ljudi i već 6 mjeseci ljudi ne žele nikakav odgovor da daju. Znači, nemam ni bilo kakav odgovor, mislim da nije korektno. Evo, nisam do sada intervenisao, izvinjavam se, ako ovaj apel nešto znači.
Dobro. Riječ ima, zamjenik predsjedavajućeg, Božo Ljubić, pa onda evo prvi poslanik.
Kolegice i kolege zastupnici. Ja sam postavio pitanje na 47. sjednici Doma, a ono je glasilo – Ima li Državna granična policija i Uprava za indirektno oporezivanje potrebite zakonske, kadrovske i materijalne kapacitete da profesionalno i učinkovito izvrši svoje zadaće na granici s Republikom Hrvatskom, odnosno od 01. srpnja 2013. godine na granici s EU. Pitanje je, dakle, postavljeno 18. travnja i dovoljno vremena da se neke stvari otklone koje su tada bile evidentn. I moram reći da neke stvari jesu riješene, završeni su granični prijelazi Bijača, granični prelaz kod Gradiške, ali mnoge nisu. I u odgovoru Uprave za indirektno oporezivanje manje više je rečeno da oni, bez obzira i na otežane uvjete, mogu odgovoriti potrebama BiH na granici sa EU. Međutim, ono što zabrinjava je, dakle odgovor Granične policije gdje puno toga još uvijek treba biti riješeno – neobilježenost granične crte, nepostojanje ugovora o ograničenju, nedostatni kadrovski i materijalni kapaciteti. Zamislite da nedostaje 265 radnika, od toga 262 granična policajca na granici sa Hrvatskom. Dalje, nedostatni infrastruktura na graničnim prijelazima, dakle samo 14 međunarodnih graničnih prelaza i 4 zračne luke imaju zadovoljavajuće uvjete, ostali ne. I naravno, ovdje je ohrabrujuće da Granična policija i pored svega ovoga ulaže maksimalne napore i na neki način jamči da će u okviru ovih novih uvjeta Granična policija odgovoriti svojim zadaćama. I ja ovdje uopće ne želim ni na koji način adresirati odgovornost na Graničnu policiju već više odgovornost na institucije BiH od Predsjedništva, preko Vijeća ministara, do ovoga Parlamenta da kada je to bilo vrijeme nismo odgovorili potrebama Granične policije za kadrovskim kapacitetima, za materijalnim resursima, za infrastrukturom itd., a ticali su se usvajanjem proračuna. Prema tome, mislim da moramo se, kad to već nismo uradili ranije, ove godine kada se bude utvrđivao proračuna, pozabaviti ovim pitanjima da se stvore odgovarajući uvjeti za Graničnu 18 policiju, jer na kraju krajeva i to je vrlo važno i za unutrašnju stabilnost BiH, ali je i ogledalo BiH prema vani. Inače odgovorom sam zadovoljan, ali kažem svi skupa ne možemo biti zadovoljni sa stanjem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ljubiću koji se uklopio u 2 minute predviđene za komentare. Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvlajujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Kolega Kalabić je otišao, pa htio sam njemu prv reći, možda bih i ja volio da nisam dobio odgovor nego što sam dobio, ljepše bih se osjećao. Ali evo, da svi čujete kakav sam ja odgovor dobio, zato sam se javio. Teško je dati bilo kakav smišljen i pametan komentar na ovo. Ja sam pitao Poreznu upravu Federacije i Ministarstvo financija Federacije – Ko je odobrio javnim poduzećima, znači poduzećima u vlasništvu države da ne plaćaju poreze i doprinose koje je ta ista država propisala. I dobio odgovor, za divno čudo. U tom odgovoru stoji da su nenaplaćene obveze a obračunate po osnovu poreza, doprinosa, taksa u Federaciji BiH 1.600.000.000 KM. Skoro jedan proračun Federacije. I ima obrazloženje zašto je to tako. Dugovanja ovih poreskih obveznika su nastala prije svega tranzicijom društveno ekonomskog sistema, jer su porezni obveznici ostali bez sredstava za rad i proizvodnju koja su u prethodnom sustavu dobivali od države. Ovo Porezna uprava Federacije meni obrazlaže zašto nismo platili porez. Kako je izvor priliva tih sredstava izostao, to su ono prihoda što su ostvarivali usmjeravali za isplatu dijela neto plaća bez uplate doprinosa i na isplate drugih sredstava. Znači, ovo ne odgovara nekakav košpicar s pijace nego institucija zakonom određena da ubere propisane poreze i doprinose. A zašto sam ja postavio pitanje ovo?
Vrijeme.
Ma vrijeme je davno isteklo, pa pazite, vidite vi o čemu se ovdje radi.
Potpuno vas razumijem, ali šta ćemo.
Samo da završim. Pa jedan košpicar ne izda račun zatvori mu se radnja. I nisam završio komentar – poduzeća u vlasništvu države duguju preko 750 miliona. Znači, država duguje samoj sebi 750 miliona. Pa kud mi idemo? I još nešto moram komentirati. Kolega mi je rekao da su ovi iz tužiteljstva dosljedni, ni danas glavni državni tužilac nije došao na sjednicu. Ne mora ni dolaziti, zna da mu ništa ne 19 možemo. Pa evo, da mu makar ovako poručim pošto ovi meni kažu da niko nije odobrio da se porez ne plaća, nek malo uđu tamo onda pa nek sankcioniraju one koji ne plaćaju porez državi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara. Evo, ja pokušavam stalno da riješim pitanje koje je usvojio ovaj Dom, a vezano je za moju poslaničku inicijativu za posljedice uništavanja municije i minsko eksplozivnih sredstava na poligonu „Barbara“ na lokalno stanovništvo u opštini Glamoč. I zaista sam dobila nevjerovatan odgovor. Pošto sam istog dana na istoj 37. sjednici imala inicijativu i pitanje onda je to očito došlo do konfuzije i ministar odgovara na totalno konfuzan način. Kaže da je pripremio odgovor i očekivao prezentaciju sadržaja po navedenom pitanju. Molim vas ministre dostavite da bismo mogli da organizujemo sjednicu, nemojte držati kod sebe to, pošaljite Parlamentu da o tome raspravu vodimo. Ali ono što je zabrinjavajuće je i to, da znaju svi oni koji imaju nekog ko tamo živi, ali da imamo dovoljno senzibiliteta ako nikoga nemamo u Opštini Glamoč, konstatacija da je analiza zemljišta Federalnog instituta za agropedologiju iz septembra 2012. godine pokazala prisustvo teških metala i to: kadmijuma, bakra, nikla i cinka. Navedeni teški metali po analizi iz navedenog perioda prelaze granične vrijednosti i kriterije za poljoprivredno zemljište. Ljudi to je onaj krompir iz Glamoča poznati koji kupujemo širom BiH. To je to zatrovano zemljište za koje treba sedam mjeseci da dobijem odgovor i da još uvijek ne možemo raspravu o tome voditi kako učiniti da se omogući normalan život građanima Glamoča. Dakle ministre, otkucava vrijeme i ako više nemate, još uvijek nemate senzibilitet, molim Vas da ga nađete u narednm periodu da bismo mogli tu tačku okončati. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Mi svaki put na dnevnom redu kao posljednje tačke imamo ratifikacije ugovora i zaduživanja BiH. Tragom seta takvih ugovora koje smo mi ovdje odobrili postavila sam pitanje Vijeću ministara a odnosi se na kredite koje Bosni i Hercegovini odobrava Republika Austrija. 20 Vlada Republike Austrije i BiH su potpisali Sporazum o finansijskoj saradnji kojim je Vlada Republike Austrije stavila na raspolaganje 120 miliona eura kreditnih sredstava BiH za finansiranje infrastrukturnih projekata. Do sada je potpisano i u proceduri za potpisivanje 23 sporazuma o kreditima, i danas imamo jedan takav, i BiH, Federacija BiH, po podacima koje sam dobila, zadužena sa 37,75 miliona eura, a RS sa 40,65 miliona eura, odnosno još 19 miliona je u proceduri zaduživanja Federacije BiH. I to su povoljni krediti, kad je u pitanju grejs period i kad je u pitanju beskamatna stopa, međutim otplata još nije ni otpočela. To nije ništa sporno. Sporno je što cijena i kvalitet opreme koji se nabavljaju preko tih kredita ne kontrolišu se, odnosno što su oni javna tajna. Javna tajna je da opremu koju nude posrednici u implementaciji kreditnih sredstava je po cijenama koje su višestruko veće od tržišnih cijena i što se naši implementatori javne ustanove
Vrijeme isteklo. NERMINA
odlučuju, samo da završim ovu rečenicu molim vas, što se odlučuju za takve kredite, pri čemu kupuju robu 3 do 5 puta skuplje nego što je ona tržišna. Ta cijena se ugrađuje ...
Zahvaljujem. Nije bila jedna rečenica. NERMINA
i bogato budu nagrađeni za takve aktivnosti.
Ja vas molim poštujte Poslovnik. Vidite koliki je dnevni red, imamo 2 minute na komentarima, pa će biti još 3 za nova, uklapajte se ili mijenjajte Poslovnik, nemojte da ja bilo koga upozoravam. Riječ ima Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege. Ja sam postavio jedno pitanje u biti svim institucijama čiji je osnivač Parlamentarna skupština BiH ili Ministarsko vijeće, kad su u pitanju, znači primanja u protekla prva tri mjeseca 2013. godine i dobio sam od velikog broja institucija, ... dobio taj odgovor. To pitanje sam postavio s namjerom pošto su uvijek u javnosti na udaru plaće, znači izaslanika u Parlamentarnoj skupštini i zastupnika u Parlamentarnoj skupštini BiH. Ali onako kad vidimo da su primanja, znači u institucijama direktora, zamjenika direktora, da nisu baš nimalo manja, još ako vidimo da imaju mogućnosti kroz dnevnice ostvariti prihode, korištenje službenih vozila itd., i nakon ovih pribavljenih odgovora da se vidjeti, ne znam šta tu Ministarstvo financija ili Ministarsko vijeće, da se vidjeti jedna činjenica da se raspon plaća u institucijama, agencijama, upravama, institutima, da se kreću negdje od 2.500 pa do 4.500 maraka. Pa mi to nije jasno, na neki način je li, kako se to došlo do toliko visokih primanja, odnosno tolikih razlika kad su pitanju, kažem, ove institucije, institucije koje je osnovala Parlamentarna skupština ili Vijeće ministara. Pa, navešću recimo jednu 21 instituciju koja, evo kažem Komisija za koncesije gdje direktor ima i službeni auto i gdje ima 4.050. KM plaću. I evo, sad kad bismo analizirali koji je učinak šta smo napravili, recimo ... onda bismo došli do zapanjujućih rezultata da učinci recimo te Komisije za koncesije u proteklih godinu dana su bile ravni ...
Zahvaljujem. Vrijeme isteklo.
Dobro, vrijeme isteklo, ali evo imam jedan prijedlog kad su u pitanju ovi komentari i ovaj dio, evo ... aktuelnim satom, jer mi se ovdje ispričamo, predsjedavajući, ispričamo se, ali ne znam kakve pouke iz ovog svega da ponesemo.
Ništa, mijenjati Poslovnik ili predložiti tačku da raspravimo posebno šta ćemo s tim. Idemo dalje. Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavjući. Dame i gospodo. Ja sam dobio odgovor na dva poslanička pitanja. Inače ta pitanja kada se postavljaju ona su često proizvod razgovora nas sa građanima. Jedno od pitanja je bilo ko vrši kontrolu proizvoda koji ulaze na prostor BiH. Ja, obično dobijemo kvalitetne odgovore u smislu ko to vrši, ali ja nisam zadovoljan efektima koji se postižu. U ovom odgovoru stoji da je 9.658 proizvoda elektro koji predstavljaju ozbiljan rizik za bezbjednost i zdravlje potrošača. Pitanje se postavlja ljudima zašto uopšte tu robu uvozimo, zašto onda nedamo podsticaj našim proizvođačima da oni to pokušaju da proizvode, što bi bilo mnogo boljeg kvaliteta i što bi na određen način pokušali i spašavali ljude koji ostaju bez posla. Sve ove fabrike su nekad naše radile, mi danas uvozimo bofl robu i čak opasnu po zdravlje. Ja zbog toga odgovor na pitanje ne smatram da je samo dovoljno to što mi odgovore, ja smatram da bi onaj kome je upućeno trebao da poduzme određene aktivnosti i da određene korake poduzme kako se ove stvari ne bi dešavale i kako bismo ponudili da se na tržištu nađu proizvodi iz BiH. Drugo pitanje je bilo oko oduzimanja naoružanja. Mislim da tu aktivnost treba, pošto je RS povela tu aktivnost na Parlamentu RS-a, nadam se da će i u Federaciji se pokrenuti, kako bi se riješilo pitanje oduzimanja nelegalnog naoružanja. Evo ja sam iskoristio da drugi ...
Zahvaljujem poslaniku Tomiću koji se uklopio u poslovničko vrijeme. Riječ ima poslanik Dragan Vrankić. Izvolite. 22
Hvala lijepa. Pozdrav svima. Ja sam postavio zastupničko pitanje – Kakve će biti implikacije ulaska Republike Hrvatske u EU na građane Neuma i šta učiniti da se to popravi. Nažalost nisam dobio odgovor koji sam očekivao. Naime, moje pitanje je bilo ponukano upravo time da su svi vodili računa kako će Hrvatska povezati svoj teritorij, a niko nije vodio računa šta se dešava sa građanima Neuma i sa privredom Neuma. A i upravo u ovom odgovoru, evo dobio sam isto tako stvar da je na trilateralnom sastanku dogovoreno kako će to prolaziti, ne znam, kroz Neum i kako će se ići do Luke Ploče. Ja mislim da u realnom životu imamo jako puno problema i da se Neum suočio, građani Neuma, sa puno velikih problema. Oni su jednostavno izolirani, a mi s naše strane, a to je bila moja želja, da malo raspravimo da vidimo kako Neum da uvežemo sa ostatkom BiH ili BiH, jer je putno postao izoliran, a samo kao činjenicu navešću to malo privrede što ima u Neumu, a znam da nismo mogli puno uticati na ove BIP-ve i ove stvari koje su riješene zajedno, trilateralno sa EU. Moram reći jednu stvar praktičnu, da ako neko iz Neuma želi prodati, izvesti ribu u Dubrovnik, a imamo ljudi koji se bave ribarstvom u Neumu, ribogojilišta, oni tu ribu moraju iz Neuma voziti za Stolac, iz Stoca u Čapljinu, iz Čapljine u Ljubuški, iz Ljubuškog na Bijaču gdje je BIP, pa onda nekud preko nekih puteva, više se ne zna ni kuda, ne može bez, ne znam ja, GPS-a, i naći se dole negdje Komin ili Opuzen kud će sići pa će doći u Opuzen pa će napraviti provoz, pa će u Bistrini razdužiti te papire i onda tek doći u Dubrovnik. Ja mislim da je to katastrofalno i da na takav način, mislim moramo više voditi računa i pokušati pomoći. I evo, moja inicijativa je u tom smislu, dajte da razmislimo kako da Neum povežemo, a ima prijedloga, ja sam spreman učestvovati u tome kako da to bolje i efikasnije napravimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, mediji, sve skupa vas pozdravljam. Ja sam dobio nekoliko odgovora, međutim dva bih želio prokomentarisati ukratko. Jedan se odnosi na pitanje koje sam postavio Upravi indirektnog oporezivanja, a riječ je o ubistvu, predmetima koji se evidentiraju kao prekogranični šverc, kriminal, itd. Postavio sam pitanje – Šta Uprava indirektnog oporezivanja u tom pogledu čini da to spriječi, na kraju krajeva koliko je ljudi do sada sankcionisano u tom pogledu. Međutim, dobio sam odgovor u kome kaže da su trojica ljudi i zaposlenika ostali bez radnog, prestanak radnog odnosa a 7 ih je kažnjeno sa 20 do 30 procenata na lični dohodak u trajanju od 3 mjeseca. Krajnje žalosno. Međutim, da ne govorimo o kakvim, evo imam sa službene web stranice Uprave indirektnog oporezivanja za radi ogromnih carinskih prekršaja, kriminala, da 23 je preko 200 zaposlenika disciplinski kažnjeno. Dakle, to što imaju na službenoj stranici u odgovorima nedostaje, to je, definitivno nisam zadovoljan s time ali bih zamolio da, vidjet ću postavit ću drugo pitanje. Što se tiče drugog pitanje koje sam dobio od Agencije za privatizaciju i Komisije za vrijednosne papire u pogledu – šta čine sa onim transakcijama privatizacijskim koje su sumnjive, na kraju krajeva i privatizacijski ugovori koji nisu ispoštovani, dobio sam odgovor da je to sve uredu, međutim oni čine redovno što uoče poduzimaju mjere. Međutim, pitanje moje im nije bilo jasno pa su rekli da nisam im utemeljio koje su to da im pomognem. Međutim, ja ovom prilikom želim da istaknem da je u Federaciji riječ, prije svega o neispunjavanju ugovora iz privatizacije u Energopetrolu, u Poštanskoj banci, Tuzlanskoj mljekari, Energoinvestu,
Vrijeme.
Feroelektru, Petrolu, Elektrobosni, KHK-a Lukavcu, Diti, fondovima, Borcu u Jajcu, Borac Travnik, Tuzla putevi, u RS-u Jelšingrad, Fruktona, Doboj putevi, Tehnograd, Metalka promet, Banjalučka pivara itd. Ja mislim da je ovim komisijama sasvim dovoljno da analiziraju i poduzmu odgovarajuće mjere jer je riječ o izuzetno velikim propustima, kako kroz ugovore tako kroz berzanske transakcije. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, bit ću kratka ali možda Vas predsjedavajući da zamolim da budete malo fleksibilniji jer prošli put nismo bili u mogućnosti da komentarišemo.
Mislite s dvije na minut i po ili.
Sa dvije na dvije i po, barem. Dobro. Dakle, osvrnula bih se na odgovore na pitanja koja su postavljena na 46. sjednici Zastupničkog doma. Jedno pitanje se odnosilo na instituciju koja je odgovorna i koja preuzima obavezu usklađivanja sistema plaćanja u poljoprivredi. Nisam zadovoljna sa odgovorom, odnosno odgovor koji sam dobila uopće mi nije jasan. Tražila sam pravno tumačenje određenih nejasnoća, umjesto toga sam dobila citiranje zakonskih odredbi koje se odnose na Zakon o poljoprivredi, ingerenciji Ureda za zakonodavstvo i slično. Iskreno nisam ni 24 sigurna ako budemo sada urgirali i ponovno tražili dopunu navedenog odgovora da ću zaista dobiti odgovor, tako da odustajem od navedenog, ali molim da se konstatira da sa odgovorom nisam zadovoljna. Kada je riječ o drugom pitanju, dakle ono je glasilo – Zašto nije uspostavljena implementaciona struktura u BiH sa posebnim akcentom na upravljačko tijelo? Naime, ... implementaciona struktura u BiH je uvjet za korištenje financijskih sredstava iz IPA fondova namijenjenih poljoprivredi i ruralnom razvoju. Pošto nemam dovljno vremena, dakle da elaboriram odgovor koji sam dobila, mogu samo reći da sam zaista dobila jedan opširan i vrlo kvalitetan odgovor, ali nisam zadovoljna stanjem. Zato bih zamolila kolege koji nisu pročitali navedeni odgovor da ga zaista pročitaju detaljno, jer ovaj odgovor nam jasno svjedoči o tome zašto smo izgubili 5 miliona eura za podsticaje iz evropskih fondova i zašto ćemo izgubiti, ne 5 nego još 55 ako nastavimo na ovaj način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Podsjećam da osim usmenog komentara svi poslanici imaju mogućnost da u pisanoj formi dostave svoje komentare, tako da imajte i to na umu. Riječ ima poslanik Beriz Belkić, komentar na dobiveni odgovor. Izvolite.
Hvala. Ja sam dobio više odgovora, komentarisat ću dva. Naravno koristim priliku prisustva ministra za ljudska prava da se zahvalim na odgovorima koje sam dobio. Dakle, odgovor Vijeća ministara vezano za nedonošenje Platforme o obavještajno sigurnosnoj politici za 2013. godinu me zadovoljava naravno i Vijeće ministara je svoj dio posla još u januaru 2013. godine uradilo i dostavilo Platformu Predsjedništvu, međutim Predsjedništvo ne reagira. Dakle, mi očigledno prihvatamo praksu da i 2012., evo i 2013. nemamo izuzetno strateški važan dokumenat na snazi. Dakle, ja očekujem da će Vijeće ministara napraviti pritisak na Predsjedništvo BiH da svoj dio posla uradi i da barem u toku ove godine imamo ovaj strateški dokumenat na snazi. Drugi odgovor želim kratko komentarisati. Konačno poslije višegodišnjeg, da tako kažem, traganja Ministarstvo odbrane mi je odgovorilo da je 31 lokacija spremna za knjiženje, čekaju neki pravni akt, 23 lokacije neusaglašenost nadležnih opštinskih katastarskih službi i zemljišno knjižnih službi u sudovima. Takođe Ministarstvo odbrane kaže čeka neki normativni akt, 7 lokacija je potpuna dokumentacija, ali treba izvršiti cijepanje obuhvata, jer navodno nije odgovarajuća površina, nepotrebno je itd., opet kažu da čekaju neki odgovarajući akt. Dakle sva dokumentacija ispravna, neispravna, kompletirana nalazi se u Ministarstvu odbrane, iako su me uvjeravali u više navrata da su dostavljali Pravobranilaštvu itd. Ja ih stvarno pozivam, žao mi je što ministra nema, da one koje su kompletirane dostave Pravobranilaštvu BiH i njihov posao je završen. Neka Pravobranilaštvo BiH cijeni. Pravni akt postoji, stoti put ponavljam, međunarodni ugovor o sukcesiji kojim je BiH dobila tu imovinu u vlasništvo. I to je dokumenat koji je sasvim dovoljan za knjiženje. 25
Zahvaljujem, vrijeme.
Evo ja završio, evo završio.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Evo, ja sam dobio odgovor o sudbini Postbanke. Pa, iako sam otrilike znao iz svega onoga, a i vi vjerovatno, šta se dešava, ovaj odgovor koji sam dobio više mi liči na pripremljeni govor za nečiju sahranu ili komemoraciju. Žalosna je i tragična subina jednog takvog objekta kao što je nekadašnja Postbanka. Vi znate da je, ovi stariji se sjećaju, šta je Poštanska banka u ex Jugoslaviji značila. A u Federaciji BiH to je banka koja je imala najveći broj filijala od svih zajedno banaka u BiH, a ima ih previše. Al neko je namjerno to uradio. Kada pročitate siže ovoga svega može da vam posluži kao dobar politički triler da napišete, ako imate sklonosti ka pisanju. Sve je tu upleteno i neka Djevičanska ostrva i lažne firme, lažni bankovni računi, prevare i podvale i nema šta se svega toga nakupilo. Mi smo tiho svi prepustili da nam još jedna naša domaća banka jednostavno bude pokradena i uništena. E halal nam vjera, što bi rekli mi Bošnjaci. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poslaniku Bašiću. Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. Ja sam zadovoljan odgovorom Savjeta ministara na moje poslaničko pitanje postavljeno na 43. sjednici koje se odnosi na zaštitu intelektualne svojine u BiH, ali nažalost nisam zadovoljan implementacijom seta zakona iz oblasti zaštite intelektualne svojine. Smatram da aktivnosti koje Savjet ministara provodi moraju dati veće rezultate u smislu odgovornosti od ... službenika do inspektora, sudova, tužilaštava i policijskih institucija u smislu jačanja odgovornosti za krađu intelektualnog vlasništva, kako ne bismo bili na začelju zemalja u kojima strani investitori jednostavno i iz ovog razloga ne žele investirati. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite. 26
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, dozvolite da prvo, da se zahvalim Sekretarijatu na odgovoru. Ja nemam baš puno da komentarišem samu sadržinu odgovora osim da, evo podsjetim samo da se realizira upravo ono o čemu smo u više navrata govorili i upozovali. U istom periodu u prethodnom mandatu usvojeno je 128 zakona, u ovom mandatu Parlamentarne skupštine usvojeno je svega 55. Zahvaljujem.
Riječ ima poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Ja sam dobio odgovor sa adrese na koju pitanje nisam poslao, pitao sam Vijeće ministara, a dobio sam odgovor od Radio-televizije Federacije BiH pa bih, evo opet ponovio to pitanje i zatražio odgovor od Vijeća ministara. Riječ je o tri ... centra koja po Zakonu o Javnom RTV sustavu su trebala davno biti uspostavljena, a još nisu. A za neprovođenje tog Zakona najmanje snose krivicu oni koji stalno apeliraju da se on promijeni i da postane zaista ovaj Zakon koji će biti u funkciji sva tri konstitutivna naroda i svih građana BiH umjesto da bude u funkciji pojedinih političkih opcija kao što je sada slučaj. I ako mogu iskoristiti ovo pitanje da potenciram, zapravo veći je problem potpuno neodgovaranje na neke inicijative ili zastupnička pitanja koja su važna. Konkretno puno je tih pitanja i inicijativa na koja nažalost još nisam dobio odgovor, ali vrlo je, najvažnije mi se čini najurgentniji slučaj Mjesne zajednice Uništa, to je jedna mjesna zajednica koja pripada Općini Bosansko Grahovo, Hercegbosanskoj županiji, Federaciji BiH i BiH, a koja svu komunikaciju sa ostatkom države nužno mora obavljati preko teritorija Republike Hrvatske. Ja sam davno potencirao taj problem, međutim u međuvremenu se dogodio i ulazak Republike Hrvatske u EU, problem je apsolutno eskalirao. Ti ljudi naprosto su onemogućeni da na normalan način žive i rade ...
Vrijeme isteklo.
Jeste, vrijeme je zaista isteklo ali prvenstveno za te ljude. Ja bih ponovio ...
Osim tih ljudi, kolega Franjičević, ja Vas samo podsjećam na naš Poslovnik.
Znam, ali naš Poslovnik mora biti u funkciji takvih slučajeva i takvih ljudi. I još jednom ponavljam apel Vijeću ministara da se pozabavi ovom problematikom, jer zaista ljudi moraju živjeti, ne mogu živjeti ilegalno, ne mogu živjeti ovako kako sada žive, pozabavite se tim slučajem i konačno nešto učinite, riješite nešto. 27
Zahvaljujem. Još 3 komentara pa prelazimo na nova pitanja. Riječ ima poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam cijenjeno predsjedništvo, kolege poslanike i sve ostale u sali prisutne. Ja sam prošli put postavio pitanje, evo dosta kolega je spomenulo, znači probleme sa graničnim prelazom, postavio sam pitanje – zašto je zatvoren granični prelaz u Kozarskoj Dubici, pa Vas molim gospodine ministre, znači nemoguće je da pređu i pješaci i bilo ko, pa da požurite s odgovorom, jer zaista je veliki problem tamo, ljudi su ogorčeni time što niko nije odreagovao. Po njihovoj priči niko nije odreagovao na taj njihov problem da sad ne mogu preći u Hrvatsku. A dobio sam odgovor na pitanje koje sam postavio u vezi CITES-a, gdje stoji da je Ministarstvo pripremilo odluku o uslovima i načinu sprovođenja Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka i ista je dostavljena na mišljenje nadležnim institucijama u RS-u i Federaciji BiH. Ja sam baš ovo pitanje i postavio zato što su me inicirale neke moje kolege iz RS-a i oni kažu da je problem do Savjeta ministara. Evo, Savjet ministara kaže da je uputio mišljenje tamo, ne znam možda postoje problemi i u Federaciji, vjerovatno postoje. Pa evo, ja bih samo ako može da se, neću reći da se vrati pitanje prethodno, nego – gdje je stalo do toga da nema mišljenja iz RS-a i Federacije, pa vas molim znači da se dopuni. I nema smisla više, sve su zemlje bivše Jugoslavije već odavno potpsnice CITES-a a mi smo još uvijek u problemu, a ovo bi služilo svim građanima BiH. Znači, ovo nema nikakvo, nije ni političko, ni bilo kakvo drugo pitanje, jednostavno jedno praktično, hajde da ne kažem ekonomsko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pošto nismo imali mogućnost na prošloj sjednici da komentarišemo, vrlo brzo ću taksativno. Prvo, hvala Ministarstvu pravde što mi je dostavilo ovu knjigu oko registracije ovih udruženja građana i fondacija, ali ovo je zaista besmisleno – udruženje pokrivača krovova, udruženje transparentnost, udruženje gledanja na tuđi komšiluk, kakve su ovo lakrdije i gluposti. Zato tražim od Ministarstva pravde da ovo sve pregleda i prečisti, a onim nevladinim, onim stranim udruženjima što sam ih ja tražio dok sam bio još u onoj komisiji, preko 275, kad njih ne može naći ni Interpol. Sistem je jednostavan, nešto su pomogli, mnoge stvari pokrali, ko je šta jamio jamio i nestao, gotovo, tačka. E sad, o entitetskim da ne govorim, procjene govore da ima preko 10 hiljada registrovanih ovih nevladinih organizacija, entiteti, opštine, kantoni, ko će više 28 znati, ali kakvih ovdje ima stvarno lakrdija, koga interesuje nek pregleda ovu debelu knjigu sve će mu biti jasno. E sad, ovo pitanje koje sam postavio oko ovih prevara, pa sam ja malo proširio u odnosu na kolegu iz SDA, uvaženog, Vi ste to maloprije obrazlagali da sad imena, ne ulazim, ovdje ima oko ovih carinskih pravara, šta ja kad dobijem odgovor suspendovan neko iz Granične službe, carine, ne znam ni ja, bilo čega. Ma ja sam postavio pitanje koliko je oštećen budžet BiH. Pa on Boga moli što je pokro tamo pare, pustio 10 šlepera, on Boga moli da više i ne radi, njemu i ne treba da radi, što će mu radni odnos kad je napravio, što bi narod rekao, sijaset prevara i obezbijedio i unučad i praunučad. Dakle, besmisleno je komentarisati ako nemamo sve ove, zato bi možda bilo dobro da se promjeni Poslovnik, pa postavljamo danas poslanička pitanja, a ovi odgovorni iz institucija sjede ovdje sljedeću sjednicu, pa ih ja pitam. Zahvaljujem, hvala lijepo.
Zahvaljujem. I Nermin Purić, izvolite. Poslanik Purić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dobar dan želim svim prisutnim. Jja imam potrebu da prokomentiram odgovore na dva pitanja koja sam postavio. Prvo pitanje odnosilo se na, upućeno je Vijeću ministara i odnosilo se na informacije o direktnim stranim ulaganjima u našoj zemlji u protekle dvije, tri godine i ovom prilikom se želim zahvaliti Vijeću ministara jer sam dobio zaista korektan odgovor na svoje pitanje. I samo želim, dakle, taj odgovor preporučiti na pažnju i kolegicama i kolegama zastupnicima. U tom odgovoru se može naći zaista dosta zanimljivih informacija i možda će nas taj odgovor ponukati da i mi iz svog, iz svoje nadležnosti poduzmemo određene korake. Drugo, odgovor na drugo pitanje sam dobio od Federalnog ministarstva pravde u Vladi Federacije BiH. Pitao sam – u kojoj je fazi provedba Zakona o principima lokalne samouprave Federacije BiH, da li se on provodi itd., također je korektan odgovor, i zahvaljujem se na odgovoru. Ali želim skrenuti pažnju na pojavu, a to se dešava i kada su u pitanju državne institucije i agencije, da niži nivoi organizacioni uopće ne komuniciraju s njima, odnosno ne dostavljaju informacije. Imali smo jučer na Komisiji za saobraćaj i komunikacije situaciju da Agencija za poštanski promet nije mogla prikupiti određene informacije od poštanskih operatera zato što ne žele dostaviti informacije. Ovdje imamo situaciju da Vlada Bosansko-podrinjskog kantona, unatoč urgencijama, nije htjela dostaviti informaciju dokle su oni došli sa ovim zakonom. I želim upozoriti na tu jednu pojavu koja je evidentna u BiH, a u kojoj niko nikoga ne poštuje onako kako bi trebalo.
Zahvaljujem. 29 S ovim smo završili komentare na dobivene odgovore. Prelazimo na, b) Nova poslanička pitanja Da li ima novih, evo imamo, dakle redoslijed prijavljenih. Podsjećam da možete dostaviti pitanja i u pisanoj formi bez usmenog obrazloženja, ko želi. Riječ prvi ima posalnik Beriz Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko za Vladu Federacije, odnosno premijera – Zašto Vlada Federacije BiH ne preuzima nepokretnu imovinu, dakle radi se o 16 lokacija, između ostalih Bradina, Šišeta, Jajce kasarna itd., a koja joj je pripala po Sporazumu iz 2008. godine? Dakle, radi se o raspodjeli entitetima neperspektivne nepokretne vojne imovine. Dakle, već dvije, tri godine Vlada Federacije to ne preuzima, RS je posao završila i ima možda još samo dvije lokacije. A s druge strane lokalne zajednice ne znaju šta da rade s tim objektima, a istovremeno Ministarstvo odbrane angažira otprilike svakodnevno 30 do 60 ljudi na obezbjeđenju ovih objekata, pa sad izvedite računicu koliko to košta čuvanje ovih objekata.
Zahvaljujem poslaniku Blkiću na kratkom, jasnom i preciznom pitanju. Sljedeća za riječ, poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Evo, ja ću predati u pisanom obliku pet pitanja za gospodina Bevandu.
Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Moje pitanje se odnosi, prije svega, na pojavu u posljednje vrijeme sušenje crnogorične šume koja je na prostoru BiH već evidentna i u tom smislu moje je pitanje prema Federaciji. Znam da u Vladi RS-a postoji pravilnik sa kojima se to definiše i reguliše. Ali evo samo da napomenem od '45. do '50. je preko 30 miliona izgorilo, odnosno stradalo šume u Austriji, Češkoj, Švajcarskoj i Njemačkoj, da se nama ne bi desilo takve stvari tu se mora sinhronizovano djelovati. Moje pitanje ide Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Federacije – Da li Ministarstvo ima Pravilnik o zaštiti šuma od podkornjaka i šta će učiniti na zaštiti četinara, obzirom da je već primjetno kako dolazi do sušenja ove vrste drveća? Hvala lijepo. 30
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Moje pitanje upućeno je Savjetu ministara, dakle pitam – Da li Savjet ministara ima akt na osnovu koga institucije BiH donose odluku o izgledu i sadržaju amblema, odnosno loga ovih institucija, obzirom da se ne poštuje ravnopravnost jezika i pisma? Uglavnom najveći broj institucija, koliko sam mogao primjetiti, koriste samo jedan jezik i jedno pismo u službenoj upotrebi u BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Pitanje je Upravi indirektnog oporezivanja – Da li je Uprava u proteklom periodu evidentirala carinske i porezne prekršaje, odnosno krivična djela s uvozom i distribucijom lož ulja i šta je po tom pitanju konkretno učinjeno? Drugo pitanje je – Šta je učinjeno sa predmetom uvoza kafe 138 šlepera, carinski prelazi Gradiška i Bihać, a koji je prilikom uvoza lažno deklarisan kao soja ili glina? I dvije inicijative. Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine za javnu raspravu na temu – Bosanskohercegovačke rijeke i jezera u funkciji unapređenja privrede, uz obrazloženje. I druga inicijativa, održavanje javne rasprave – Domovina za dijasporu i dijaspora za domovinu, uz obrazloženje. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Uvaženi predsjedatelju. Imam dvije inicijative za Vijeće ministara. Prva za dostavljanje zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana u BiH u parlamentarnu proceduru. Predlažem, naime, da Vijeće ministara što žurnije dostavi u parlamentarnu proceduru zakon, ovaj zakon na tragu već definiranih 31 rješenja od strane vjerskih zajednica u BiH, te kao ispunjavanje obveza preuzetih potpisivanjem odgovarajućih međunarodnih sporazuma. Naime, praksa da se međunarodnim sporazumima preuzmu obveze koje se onda ne izvršavaju štalje sliku neozbiljnosti i nevjerodostojnosti institucija BiH i nije najbolja preporuka za zemlju koja, bar deklarativno, stremi europskim integracijama, a što bi trebalo i moralo podrazumijevati usvajanje i europskih standarda. Druga inicijativa tiče se izmjene Ugovora između Republike Hrvatske i BiH o graničnim prijelazima. Naime, u Ugovoru o graničnim prijelazima između ove dvije zemlje utvrđeni su granični prijelazi za međunarodni cestovni promet putnika i robe koji podliježu inspekcijskim kontrolama Bijača i Gradiška, te člankom 1.b. četiri granična prijelaza za promet robama biljnog podrijetla voće i povrće. Budući da među tim spomenutim graničnim prijelazima nije granični prijelaz Kamensko ovim putem pokrećem inicijativu za izmjenu Ugovora u smislu da se granični prijelaz Kamensko svrsta u kategoriju prijelaza koji podrazumijeva promet robe koji zahtjevaju inspekcijski nadzor prilikom uvoza i izvoza robe visoke tarife i biljnog podrijetla. Istovremeno predlažem izmjenu članka 1. točke e) kojom je određeno da je granični prijelaz Bili Brig – Vaganj prijelaz za pogranični promet, te predlažem da se on kategorizira u granični prijelaz za međunarodni cestovni promet putnika ili u kategoriju ostali granični prijelazi za međunarodni promet putnika i robe. Obrazloženje ću dostaviti u pisanoj formi.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Moje pitanje upućujem direktoru Regulatorne agencije za komunikacije i članovima Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije. Sljedom informacije da je na vanrednoj sjednici Vijeća Agencije za komunikacije, održanoj 05.07.2013. godine, usvojen Nacrt kodeksa o izmjeni Kodeksa o komercijalnim komunikacijama kojim se predviđa smanjenje vremena trajanja spotova za oglašavanje i tele-trgovinu za javne RTV servise BiH – Molim vas da dostavite elemente i analizu procesa na osnovu kojeg je donesena ova odluka. Smatram pravno, profesionalno i etički neprihvatljivim da se odluke koje mogu utjecati na održivost i rad javnih emitera u BiH donose na vanrednoj sjednici od strane Vijeća koje je u nedopustivo dugom tehničkom mandatu, naročito zbog toga što je procedura izbora novih članova Vijeća Agencije pred zaključenjem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi poslanik Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. 32 Ja imam jedno poslaničko pitanje. Želim postaviti pitanje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, kao i direktoru Ureda za veterinarstvo na nivou BiH. – Kako se moglo dogoditi da prilikom izrade Nacrta zakona o veterinarstvu u BiH nisu bili uključeni predstavnici veterinarskih komora, iako važeća legislativa, koja je na snazi u oblasti veterinarstva, eksplicite reguliše način rada i propise u oblasti veterinarstva sukladno članu 58. stav 1. tačka f) – Veterinarska komora daje mišljenje i prijedloge o postupku donošenja akata kojima se uređuju pitanja, uslovi i način obavljanja veterinarske djelatnosti? Tražim odgovor od strane direktora Ureda za veterinarstvo BiH na postavljeno pitanje u pisanoj formi, te molim da od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da obustavi ovakav način rada i hitno uključi predstavnike veterinarskih komora Federacije BiH i RS-a kao najmeritornije institucije u oblasti veterinarstva u BiH u pripremi zakona o veterinarstvu na nivou države BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući dozvolite da pozdravim sve prisutne. Pitanje upućujem Uredu za razmatranje žalbi BiH, cijeneći broj tačaka ja ću to predati u pisanoj formi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo. Imam jedno zastupničko pitanje koje upućujem Uredu za veterinarstvo BiH. Uzimajući u obzir da Evropska komisija zahtjeva da BiH uspostavi jasan komandni lanac, naročito u oblasti službenih kontrola, želim postaviti pitanje Uredu – Kako Ured za veterinarstvo garantira za zdravstvenu ispravnost pošiljki prehrambenih proizvoda namijenjenih za izvoz, na koji način može provjeriti da li službeni veterinar koji potpisuje certifikat radi svoj posao u skladu sa odredbama zakonodavnog okvira u BiH koji je usklađen sa Evropskim akijem? Obrazloženje je malo duže, ali cijeneći vrijeme, dakle, neću čitati obrazloženje. Hvala lijepo. 33
Zahvaljujem. Poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pitanje je u vezi sa izvozom prehrambenih proizvoda iz BiH, pogotovo aktuelizirano ulaskom Hrvatske u EU. Kako je EU u proteklom periodu učinila mnoge napore da pomogne institucijama BiH da uspostave sistem koji može garantovati izvor prehrambenih proizvoda, posebno se misli na stručnu pomoć relevantnih eksperata kako bi BiH dobila novi zakonodavni okvir koji uspostavlja jasnu strukturu sistema sigurnosti hrane i veterinarstva i zaštita zdravlja bilja, postavlja se pitanje – U kojem obimu su navedeni resursi iskorišteni? Kako je Vijeće ministara zaključkom sa 25. sjednice, održane 29.10.2012. godine, zadužilo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da formira interresornu radnu grupu za pripremu novih zakona o hrani, veterinarstvu i o poljoprivredi, prehrambenom i ruralnom razvoju u vezi s tim želim postaviti i nekoliko pitanja ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. 1. Da li ste predložili Vijeću ministara formiranje interresorne radne grupe? 2. Da li je interresorna radna grupa izradila nacrte novih zakona o hrani, Zakona o veterinarstvu i Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju? 3. Kada će predmetni zakoni biti razmatrani i potvrđeni od strane Vijeća ministara, odnosno kada će biti dostavljeni u Parlamentarnu skupštinu BiH, a evo sad dodajem, ne po hitnom postupku? Uvažavajući hitnost i potrebe za rješavanje ovog pitanja što je u direktnoj vezi sa zadržavanjem tržišta Hrvatske i osiguranjem izvoza prehrambenih proizvoda na tržište EU potrebno je da hitno dobijemo ovu informaciju. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Moje pitanje je vezano za toliko pričanu perspektivnu i neperspektivnu vojnu imovinu, pitanje je za Savjet ministara – Kada će Savjet ministara potpisati sporazum sa entitetskim vladama koji predstavlja osnov za regulisanje pitanja perspektivne i neperspektivne imovine, kao i ostale državne imovine, jer dogovorom lidera od 09.03.2012. u Banja Luci utvrđeni su principi raspodjele? Koliko znam Savjet ministara je formirao komisiju – Kad će se taj posao završiti i kad ćemo imati sporazum na osnovu kojeg ovaj Parlament može da donese odluku? Hvala. 34
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kao što uvijek činim to ću iskoristiti i sad, ne samo zbog stenograma, nego pozdraviću prisustvo predsjedavajućeg Savjeta ministara, gospodina Bevande, što je nepoznato u praksi parlamentarnog rada da gotovo svakoj sjednici predsjedavajući sa određenim brojem ministara prisustvuje, odlična stvar. Gospodinu Čolaku takođe su se zahvaliti kad sam obrazlagao odgovor koji ste mi dostavili niste bili prisutni, sad ću iskoristiti priliku, jer imam vremena da postavim i novo poslaničko pitanje. A ono glasi, upućujem pitanje opštinskim organima u RS-u i Federaciji BiH, dakle, cjelovitoj BiH: a) Da li opština ima dan opštine i koji je, kada je usvojen i s kojim obrazloženjem se proslavlja dan opštine? I pod b) Da li opština ima simbole i obilježja i koja su da mi to dostave? Obrazloženje: Poznato je da u BiH mnoge opštine slave praznike opštine iz onog Drugog svijetskog rata kad je bio Dan oslobođenja, neke slave po Dejtonu, neke slave kad je bila tzv. reintegracija pa iz jednog entiteta po Dejtonu pripale drugom, neke slave zbog značajnog datuma rođenog nekog njihovog nekog funkcionera, svak slavi na svoj način. Pošto je to ustavna materija, evo da pokušam da dobijem odgovor pa da baš tu šarolikost nekako svedemo u neku razumnu stvar pa da vidimo stvarno koji su razlozi tih proslava i na koji način jedna opština do druge slavi jedan dan na osnovu nekog zakona, a ona druga na osnovu nikakvog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Posljednji prijavljeni poslanik za pitanja i onda prelazimo na treću tačku dnevnog reda. Riječ ima Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, gosti. Postavio bih pitanje Ministarstvu civilnih poslova i ono se odnosi na upit – Zašto do sada nije izrađena strategija reforme zdravstvenog sistema za BiH za 2010. – 2015. godinu, odnosno ko od nadležnih institucija nije surađivao sa Ministarstvom civilnih poslova da bi se napravila strategija za period 2010. – 2015.? Jer mislim da je ovdje nanešena velika šteta u korištenju grant sredstava predpristupne pomoći BiH i isto tako korištenju IPA fondova za zdravstvene ustanove i mislim da u tom dijelu treba se pristupiti što hitnije izradi strategije kako bi ujedno imali i mogućnost praćenja i razvoja 35 zdravstva, izgradnje objekata bolnica, vidimo da se uvijek i ono što kažu na svakoj maltene sjednici dostavljaju određeni zahtjevi za određene kredite koje koriste zdravstvene ustanove, to su robni krediti. Nećemo da koristimo grant sredstva ili predpristupno, odnosno IPA fondove, ali se zato uzimaju krediti koji nemaju nekada ni kontrole ili nemaju apsolutno strategije koji su objekti i u kom kapacitetu potrebni za pojedina područja. Izgleda da ostaje se ili na opštinama ili na kantonima, da oni prave strategije što će sigurno sutra dovesti do problema gdje će masa njih morati se ugasiti, jer interesi lokalne zajednice su nekada veći od kapaciteta koji se mogu pružati i koji su potrebni za pojedine regije. Hvala.
Zahvaljujem poslaniku Đugumu. Konstatiram da više nema prijavljenih poslanika za nova poslanička pitanja. Zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev poslanika Kluba SDP-a BiH i SBB-a BiH za razmatranje Prijedloga zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Ovaj Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 05.06.2013. Na nastavku 49. sjednice Proširenog kolegija, održanom 04.07.2013., odlučeno je da se ovaj zakonski prijedlog uvrsti u dnevni red današnje sjednice. Otvaram raspravu. Izvolite. Za riječ se prijavila poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Zaista hoću da kažem nekoliko riječi, da sam iznenađena zaista da se, da su predlagači, pošto se radi o SDP-u i SBB-u, da su predlagači tražili da se ovaj Zakon razmatra po hitnom postupku, a pri tom napravili gomilu grešaka. Ja ću sad nekoliko reći. Prvi prijedlog je došao 23.05.2013. i bio je, to je, radilo se o odluci, pa je onda taj prijedlog odluke rečeno da ima grešaka, pa je došao taj drugi ispravljeni prijedlog. Onda je u trećem navratu došao Prijedlog zakona o raspolaganju nepokretnom imovinom od 05.06., pa je onda ponovo došla ispravka greški po tom prijedlogu. A kad se otvori na kraju Prijedlog zakona onda se vidi da ono što je osnovno predlagač nije pred sobom imao dogovor ovih šest lidera u Banja Luci i postupak rješavanja tog pitanja. Dakle, to su razlozi zbog kojih nije logično da ovakav zakon ide po hitnom postupku, cijeneći dobru želju predlagača da to pitanje rješi. Konačno pitanje sve imovine treba riješiti tako 36 da se zna precizno na šta se odnosi. I tu ima nekoliko stavova koji, koje treba urediti na propisan način da nas ne bi zaboljela glava sviju zbog ovakvog površno predloženog zakona. Hvala.
Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Možda je i suvišno diskutovati poslije ove diskusije, jer očigledno da danas neće biti ni hitnog postupka, a vjerovatno ni zakona. Ali evo, da nešto oko procedure kažem. Po mom mišljenju, naravno uvažavajući inicijativu i razumijevanje predlagača o važnosti pitanja, po mom mišljenju hitne su samo dvije stvari u ovom trenutku, a to je da Pravobranilaštvo proknjiži ove 63 likacije, a ovaj Parlament ih dodjeli Ministarstvu odbrane. Što se tiče Zakona o raspolaganju imovine, imovinom BiH, on je apsolutno potreban i njime treba urediti procedure, način korištenja, utvrditi instituciju koja će se time baviti itd. Dakle, mi nećemo podržati zahtjev za hitni postupak jer ne smatramo da je ovo hitno, hitne su ove dvije stvari o kojim sam govorio i one imaju pravne argumente bez ikakvog zakona, po stoti put ovdje govorimo, Međunarodni ugovor o sukcesiji, itd.
Riječ ima poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Ja bih samo, gospodine predsjedavajući, da podsjetim na dogovor sa Proširenog kolegijuma da se izjasnimo o ovim tačkama koje su na dnevnom redu što su, vezano za proceduru i Zakon i da obavimo odmah glasanje, s obzirom da smo se tako dogovorili, o sim ovim tačkama o kojima imamo proceduru i zahtjev za hitnost.
Saša Magazinović, pa ćemo se izjasniti i o ovom zaključku. Izvolite.
Vrlo kratko. Mi smo razgovarali u nekoliko navrata o pitanju vojne imovine, kako perspektivne, tako i one neperspektivne, na bazi odluke Predsjedništva, jednoglasne odluke Predsjedništva kojom je utvrđeno lista perspektivne vojne imovine i ne trebam bar ovdje kolege podsjećati da je to naš zadnji preduslov za jedan bitan iskorak ka članstvu u NATO. Takođe ne trebam podsjećati ni na to da postoji bar verbalna podrška jednom ovakvom rješenju i ne vidimo, ne vidimo razlog zašto to se ne bi desilo danas. Meni je drago da je kolegica Majkić prepoznala dobru namjeru predlagača da se riješi pitanje vojne imovine, posebno zato što je ona jedan od zastupnika koji daje značajan doprinos ovom pitanju kroz Komisiju za odbranu i sigurnost, na čijem je čelu, i treba da zna da to i drugi poslanici cjene. 37 Ja ću pozvati poslanike da usvojimo zahtjev za hitni postupak ovog Zakona i da danas obavimo i raspravu i glasanje o ovom Zakonu i u tom smislu najavljujem da će Klub SDP-a podržati zahtjev za hitni postupak.
Riječ ima poslanik Asim Sarajlić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, da ne bi bilo da mi sve rušimo i da smo danas protiv svih procedura, iako ovaj prijedlog, da danas glasamo u skladu sa članom 127. Poslovnika, nije uputilo Vijeće ministara konsenzusom i jednoglasno u žurnu proceduru, predložili su ga Klub poslanika SDP-a i Klub SBB- a, Klub SDA će podržati i proceduru i da se danas izjašnjavamo o ovome Zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja ću samo kratko reći, dakle u vezi sa ovim Zakonom, da, valjda je jasno, na osnovu ovog seta zakona koje je predložilo Vijeće ministara po hitnom postupku, da je u ovom trenutku i u ovim okolnostima najizglednije da prođu po hitnom postupku ono što Vijeće ministara predloži konsenzusom, i kompromisom, i dogovorom i u tom smislu sam malo iznenađena da je SDP i SBB, da su na neki način ishitreno izašli sa ovakvim predlogom i to baš po hitnom postupku. A da ovaj Zakon ima nedorečenosti i da upućuje da je potrebno da ide u redovnu proceduru, ja ću ilustracije radi navesti samo jedan član gdje se kaže – da u skladu sa članom 72. itd. Zakona o odbrani BiH entitetske vlade i dalje su odgovorne za dugove, zaduženja i ostale obaveze bivših entitetskih ministarstava odbrane nastale do 01. jnuara 2006. itd. Dakle, ima ovdje još primjera u ovom Zakonu, stvari o kojima treba prodiskutovati, o kojima treba porazgovarati ili u najmanju ruku da ga Vijeće ministara pređe, znači da prođe i da ga predloži kao usaglašen, ako je moguće, kao usaglašenu verziju zakona, da bi smo ga mi ovdje pustili. A slažem sa svima onima koji smatraju da je ovo isto tako urgentan zakon i da je važan i da je bitan i da, ali nemojte da rizikujemo, dakle da jedni klubovi predlažu nešto po hitnom postupku, a da pri tome nemate konsenzusa sa ostalim svojim partnerima, onima s kojima treba to da izglasate, jer onda vam je jasno valjda da je to unaprijed osuđeno da ne prođe. Dakle, mi kao Klub se zalažemo da ide u redovnu proceduru.
Riječ ima poslanik Mirsad Đugum. Izvolite. 38
Zahvaljujem predsjedavajući. Moram napomenuti da je ovo dostavljeno kao odluka još 26.05. i upućena prema Parlamentu, tačno sa jednom ispravkom poslije toga, a onda na Kolegiju, koji je bio 05.06., se raspravljalo o ovome i dogovoreno, odnosno rečeno da kao odluka ne može ići po hitnoj proceduri, što apsolutno nije decidno ni u Poslovniku, i onda na istom tom Kolegiju je dat zakon koji apsolutno nije poslije toga ispravljan. Na prošlom Kolegiju se dogovorilo, na insistiranje poslanika iz SNSD-a, da se da još roka od 10 dana i da na današnjoj sjednici ovo ide po hitnoj proceduri, tako da su apsolutno proceduralni procesi svi prošli kako treba. Ni jedan nije apsolutno onaj koji je bilo šta protiv Poslovnika urađeno. Moram napomenuti da i sporazum šestorke od prošle godine je bio na stolu i jasno je, decidno navedeno u tada šest stranaka koje su bile u poziciji su potpisali ovaj sporazum. I nas je rukovodilo upravo to da po tom sporazumu, koji je bio donešen, potpisan, da se ide u proceduru i rješavanja ovoga procesa i ovoga zakona koji je sigurno veoma važan za sve građane BiH. Smatram da apsolutno ni jedan prijedlog zakona ne treba da izazove bilo kakve, revolt od bilo koga, ne treba da bude apsolutno napadan, on može, napadan na ..., ne, ne, apsolutno napadana namjera u bilo kom, ali mislim da trebamo otvoriti procese da što prije ovaj Parlament donese što više zakona, da bude za Parlament koji će više donijeti, da tako kažem, zajedničkog dogovora, ali nekada i poticanje na predlaganje zakona može opet donijeti dogovor. I apsolutno se slažem da za sve ovo trebamo i dogovor, razgovor. Da li će i kako će on usvojen biti to zavisi od sviju nas, ali ne trebamo apsolutno bježati od razgovora, dogovora, posebno onog dijela gdje su saglasni i, da tako kažem, i u jednom i u drugom dijelu. Faktički ovaj, ovaj dio dogovora ili sporazuma o vojnoj imovini je prihvatilo sedam stranaka i trebamo ga, znači realizirati, jer ovo nam otvara put ka NATO-u. Otvaranje puta ka NATO-u znamo šta to znači za BiH, za investicije unutar BiH i mislim da je to ono što svi u razgovoru sa dobrom namjerom, maksimalnom tolerancijom, pristupom poslanika koji demokratski će razgovarati o svim procesima, a na dobrobit građana. I molim vas da u tom smijeru jednostavno pokušamo i prići i realizaciji, ne samo ovoga Zakona, nego svih zakona koji budu dolazili i dolaze ovdje i da što bolje, kvalitetnije uradimo i omogućimo BiH da ide jednim normalnim koracima koji sigurno i građani, a i BiH zaslužuje. Toliko i hvala.
Ispravak netačnog navoda, poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Ma evo, vrlo kratko, uz uvažavanje dobrog dijela ovoga što je kolega Đugum rekao, samo jedna ispravka. Znači, mi ni jednog momenta nismo, naravno, podržali hitnu proceduru, a ni jednog momenta nismo ni bili protiv stavljanja, naravno u skladu sa Poslovnikom, ovog Zakona, šta je naša bila namjera da uradimo, isto kao što smo u radili i sa ovim zakonima. Ja bih Vas podsjetio da su i oni dolazili mimo Vijeća ministara i nisu imali nekakvu šansu na upjeh, ali evo, sada kada se ispoštovala ova procedura da smo došli do konsenzusa. Tako je i ovdje naša želja, jer ja bih podsjetio, tačno da postoji dogovor, ali je tačno da na ovome radi Vijeće ministara, i tačno da Vijeće ministara ima svoju komisiju koja radi na ovome, i mi ćemo i njima i nama pomoći time 39 što ćemo ovo pretvoriti u redovnu proceduru. I naš je poziv da oni do naradne, odnosno perioda kad budemo razmatrali to u redovnoj proceduri, da se oni uključe u ovo. Ovo sad neće biti pod prijetnjom kao prošli put, s obzirom da smo od jutros u jako dobrim i prijateljskim odnosima sa Vijećem ministara, u srdačnim odnosima, ovo je jedna molba ovako na visokom nivou uvažavanja da Vijeće ministara, s obzirom da je preuzelo obavezu i da radi na tome, i naša je samo molba bila da to završe i da onda imamo to na dnevnom redu, kao što imamo i ove zakone i da onda se o tome možemo izjasniti. Sad, ako je molba SDA da i ovaj postupak vodi gospodin Nović mi nemamo ništa onaj, nemamo ništa protiv. Eto, samo zarad pojašnjenja ovih prethodnih događaja.
Riječ ima, zamjenik predsjedavajućeg, Božo Ljubić. Izvolite.
Drugi zamjenik. Kolegice i kolege zastupnici, kolege iz Kolegija. Dakle, nije sporno da su se stekli proceduralni uvjeti da se ovo danas nađe na dnevnom redu i o tome smo razgovarali na užem i na Proširenom kolegiju. Nije sporno također da je urgentno da se ovo pitanje riješi i u odnosu na pristupanje BiH prema NATO-u, ali još više da se konačno imobilizirana sredstva ove države, koja danas se ne koriste ili čak propadaju, stave u funkciju. Ali nije to samo slučaj sa nepokretnom vojnom imovinom, to je slučaj i sa državnom imovinom. Prema tome, te stvari naravno treba rješavati i zbog interesa ukupnog napretka i razvoja ove države i korištenja njenih resursa. Ali isto tako, s druge strane ovaj način na koji se ova materija našla na dnevnom redu zapravo, kao što vidimo i danas, a i u prethodnim sastancima, pobudio je kontroverze i različita stajališta, jer istina je da suština sadržaja ovoga Zakona uglavnom odgovara potpisanom dokumentu lidera šest stranaka u ožujku, čini mi se, prošle godine u Banja Luci, osim u jednom dijelu gdje se tamo navodi da će se odluka realizirati na osnovu dogovora Vijeća ministara i entitetskih vlada. Toga koliko vidimo nema. S druge strane način kada, da tako kažem, stavljam dvojbu oko ovoga načina. Iza toga je slijedio drugi sastanak lidera političkih stranaka, istina u nešto malo izmjenjenom sastavu, jer sada, mislim nije bilo gospodina Tihića, rješavaju ovo pitanje na način da se, kao što je, evo i ovdje već netko rekao, formira povjerenstvo od strane Vijeće ministara koje će riješiti paralelno i ovo pitanje nepokretne vojne imovine i državne imovine. I to povjerenstvo radi. Niko nas do sada nije informirao, bar mene ne, dokle je došlo ovo povjerenstvo i da li je blizu ovoga, rješenja ovoga pitanja. Prema tome, moj politički, da tako kažem, odnos prema ovom pitanju, ja podržavam da se donese zakon o nepokretnoj vojnoj imovini da bi se konačno otkočio put BiH realizaciji MAP-a. Da tako kažem nekakav taktičko-politički odnos više ide na to, i moja bi bila preporuka, ja sam to i na Kolegiju jednom i drugom predlagao, da predlagatelj povuče ovo iz procedure ili da se složi sa skraćenom ili redovitom procedurom i da se da vrijeme Vijeću ministara i svima nama da dođemo do dogovornog rješenja, jer mislim da bi trebalo iskoristiti ovu dobru klimu u Vijeću ministara i plimu konsenzusa da nastavimo istim tempom. Hvala lijepo. 40
Zahvaljujem drugom zamjeniku, koji je svakog dana sve bliži funkciji prvog zamjenika, a ja njegovoj funkciji drugog zamjenika. S ovim zatvaram diskusiju o trećoj tački dnevnog reda. Mi imamo sada zaključak poslanika Drage Kalabića. Ja sam dužan da kažem da to nije samo prijedlog zaključka kolege Kalabića već i zaključak na Proširenom kolegiju. Dakle, prijedlog je da se nakon završetka rasprava o tačkama od 3. do 8. tačke dnevnog reda, da odmah glasamo o zahtjevu za hitni postupak i o Prijedlogu zakona. Glasamo o zaključku. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je Predstavnički dom većinom glasova, i općom i entitetskom potrebnom, usvojio ovaj zaključak. I sada ćemo prvo glasati o 3. tački dnevnog reda, dakle o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je potrebni, odnosno da je zahtjev za hitni postupak dobio potrebnu opću, ali ne i entitetsku većinu. Idemo u drugi krug glasanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da opet ima potrebna opća, međutim u drugom krugu nema potrebne entitetske većine – 10 protiv iz entiteta Republika Srpska, tako da ovaj zahtjev za hitni postupak nije dobio potrebnu većinu. Sada glasamo o skraćenom postupku. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, ali nemamo potrebne entitetske većine. Glasamo u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da u drugom krugu ni ovaj zahtjev za skraćeni postupak nije dobio potrebnu većinu, jer imamo 12 protiv iz entiteta Republika Srpska. Automatski ovo ide u redovni postupak. Otvaram raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ima, usvojili smo redovnu ... 41 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, iz jutrošnje diskusije, a onda iz glasanja o ovom Zakonu, kojeg su predložili SDP i SBB vezano za pitanje vojne imovine, potpuno je jasno kakva vrsta sporazuma je danas u BiH moguća i nažalost ti sporazumi se čine, i ovo što je uradilo Vijeće ministara to je na tragu tih sporazuma. I ja želim da kažem da se svim ovim zakonima, dakle nema zakona koji znače reintegraciju BiH, nema zakona koji znače integraciju BiH u Evropu i u NATO savez. Jedan od tih je i ovaj prethodni, ali ima zakona u kojima se legalizira postojeće etničko stanje, u kojima se podebljava međuentitetska linija i u kojima se ide pravcem daljnje dezintegracije BiH. I ovaj sporazum od juče, set ovih zakona jasno pokazuje da je to tako. I ja ću to danas tokom rasprava po svim ovim tačkama detaljno obrazložiti. Dakle, ovdje postoje dogovori i nažalost postoje partneri koji čine parlamentarnu većinu da ovo sve skupa usvoje. Šta je problem Zakona o državljanstvu? Dakle, ovaj Zakon rješava pitanje člana 17. i člana 39., rješio je to i Ustavni sud, stavio je on sam van snage ove članove, ali evo trebamo ga i mi staviti van snage, to je uredu. Poziva se na implementaciju presude Ustavnog suda, a onda dodaje čitav jedan set pitanja u ovaj Zakon koja nije tražio Ustavni sud. Cjenim da je potrebno i o tim pitanjima u BiH raspravljamo, ali molim vas lijepo ovo nije procedura u kojoj se o ovim pitanjima raspravlja. Ova pitanja zahtijevaju jednu normalnu proceduru. Moj ukupan dojam, pošto sam samo dakle preletio preko ovoga Zakona, je da se, da je svrha ovih dodatnih odredbi, osim ovoga što ... Ustavni sud, u pitanju su i neka poboljšanje, valja pošteno kazati, postojećih rješenja, ali jedna je generalna tendencija da se, posebno imajući u vidu član 12.a) i ovaj član koji se, član 19., da se jednostavno onima koji su bili u sili prilika da se, otišli van, protjerani su van BiH, da uzmu državljanstvo druge države a odreknu se državljanstva BiH, da se tim ljudima oteža pozicija, a onima koji su došli u BiH od '92. do 2000. godine da se olakša pozicija. I to su tendencije ovog Zakona. Jer kako drugačije tumačiti član 12.a) koji kaže – da lice kojem je 42 državljanstvo radi sticanja ili zadržavanja državljanstva druge države prestalo odricanjem ili otpustom, može podnijeti zahtjev za ponovno sticanje državljanstva ako ispunjava uvjete propisane u članu 9. osim, određen je dakle stav 1., tačka 1. stav 1. i 2., samo ako ima odobren privremeni boravak na teritoriji BiH najmanje jednu godinu neposredno prije podnošenja zahtjeva za odobren stalni boravak. Ljudima koji su bili u sili prilika, zbog toga što ova država nije radila svoj posao, da se odreknu državljanstva i danas više nisu državljani BiH jer su uzeli državljanstvo druge države, treba omogućiti da kad god hoće da postanu državljani BiH neka izvole, jer danas to što su oni državljani drugih država, jer nema člana 17. i 39., nije više smetnja da mogu da imaju državljanstvo BiH. Zašto im se postavljaju ovi uslovi koji su propisani ovdje i zašto se tretiraju ovim članom kao i svi oni koji hoće naturalizaciju? To nije naturalizacija, to su naši građani. Zbog čega se mijenja odredba člana 38. npr. stav 4.? U članu 38., samo izvinite malo, dakle 38. stav 4. važećeg Zakona o državljanstvu piše – sva lica koja su bila državljani bivše SFRJ i koja u vremenu između dva stupanja na snagu ovog Zakona i 31. decembra 1998. godine,
Raspravljamo o zahtjevu.
znam ja o čemu mi raspravljamo, samo Vi meni dozvolite, ja imam svojih 10 minuta, neću se ja drugi puta javljati, se stalno nastane na teritoriji jednog od entiteta i koja na toj teritoriji imaju neprekidno prebivalište u trajanju od 3 godine, nakon podnošenja zahtjeva dobiće državljanstvo tog entiteta i BiH. Pravo na odluku može se ostvariti u roku od jedne godine od isteka navedenog trogodišnjeg perioda. A onda se traži, u članu 19. izmjena i dopuna, promjena ovoga stava, i da ona sada osim prebivališta uključuje i boravište i da se ovi rokovi libelariziraju, jer se kaže – da se u stavu 4. riječi „i 31. decembra '98. godine“ zamjenjuju „31. decembra, dakle, 2000. godine“ produžava se. dakle još dvije godine, a iza riječi „prebivalište“ dodaju se riječi „i boravište“, a riječi „pravo na odluku može se ostvariti u roku od 1 godine ...ne razumije se...
Gospodine Džaferoviću, moćete dobiti riječ kad otvorimo ovu raspravu.
Dakle, gospodine predsjedavajući, ja sam ovo iznio samo kao jedan od primjera da pokažem koliko je ozbiljna situacija kada je ovaj Zakon u pitanju, nisam stigao da druge odredbe izanaliziram, i da kažem da je nedopustivo da se ovaj Zakon razmatra po hitnoj proceduri, odnosno po proceduri uzmi ili ostavi. Ovo su argumenti, dakle ja znam da govorimo o proceduri, ali ja se više neću javljati, ja sam istovremeno govoreći o proceduri iznio i jednu od suštinskih primjedbi na ovaj Zakon zbog koje će Klub SDA biti protiv i hitne procedure, a ako je usvojite onda i protiv samih rješenja. Toliko, hvala vam. 43
Ja samo podsjećam da imate pravo kad se usvoji hitni postupak da onda regularno svoje stavove prezentirate. Poslovnička ako sam dobro razumio, riječ ima poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Prije svega ja želim reći da nije prvi put da se rasprava o proceduri zloupotrebljava na način da se govori o suštini, i Vi ste kao predsjedavajući i ranije, kao i Vaše kolege prvi i drugi zamjenik, upozoravali na to. Ja zaista Vas molim da u tom smislu, budući da imamo dnevni red kakav imamo, vodimo računa i u toku današnje sjednice. Mi, ovdje je vrlo jednostavno reći, za iz tog razloga, protiv iz tog. Ja zaista ne mogu da se načudim da danas kad imamo priliku da govorimo o uspjehu, o uspjehu koji je polučio dogovor da onemogućimo gubljenje državljanstva našim ljudima po sili zakona, a znate li vi da smo mi jedina država u svijetu koja zarađuje pare tako što novac daju građani koji ostaju bez državljanstva. I kad smo došli u situaciju da prestanemo biti država koja zarađuje gubljenjem svojih državljana, jer oni plaćaju 1.600 maraka da se ispišu iz državljanstva do 2010. i 800 maraka sada. Umjesto da govorimo o tim prozitivnim stvarima i da na određen način kažemo za, protiv procedure, mi ovo koristimo na način kako je neprimjereno i Poslovnikom, a i našom, našom praksom. S toga Vas, Vas molim kao predsjedavajućeg, ništa personalno, da zaista nas držite u okvirima Poslovnika.
Replika, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Ja se zaista moram osvrnuti na ovo što je gospodin Džaferović govorio i podsjetiti samo, radi SDA i njihovog kredibiliteta, da smo mi ovaj Zakon imali ovdje i da je ovaj Zakon u identičnom tekstu i da ovaj Zakon tad nije usvojen zato što ga nisu podržali poslanici iz RS-a. A nismo ga podržali zato što smatramo da on mora biti u paketu sa Zakonom o prebivalištu i boravištu. I tada kada smo mi na tom insistirali kolege iz SDA su bile najglasnije, i ja molim tehničke službe da nam dostave ovdje stenogram da ih podsjetimo šta su tada govorili i koliko su hvalili ovaj Zakon. I molim tehničke službe da kolegama iz SDA dostave stenogram te sjednice njihovih diskusija.
Replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Naravno, neka se podijeli ovaj materijal, mislim neka se da sve, stenogrami sa svih sjednica, mislim ne mogu da vjerujem da ljudi misle da mi koji govorimo ne znamo šta smo govorili, to se otprilike hoće tako kazati. Dakle, identična diskusija je bila i prošli puta povodom 44 ovog Zakona, a ja znam šta sam o njemu govorio, meni je dakle potpuno jasna stvar i govorio sam o slučaju o kojem sam govorio i prošli puta. Toliko što se tiče odgovora gospođi Pandurević. A što se tiče gospodina Magazinovića, mislim da nema razloga ni za kakvo slavlje danas, kad su u pitanju ovi zakoni. To se moglo napraviti prije godinu i po dana samo su drugačije pozicije bile, mislim. Mnogo štošta se promjenilo iz raznoraznih razloga, al' to sad nije tema, ja se slažem, ja to, o tome neću govoriti. Toliko, hvala vam.
Za riječ se javio predsjedavajući, uvaženi kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Dakle, raspravljamo o Zakonu o državljanstvu BiH. I da ne bi otišla pogrešna poruka sa ove tačke dnevnog reda treba zaista vrlo jasno reći da je ovo jedan od krucijalnih zakona za sve državljane BiH, sve njene građane i sve njene narode. A da je to tako ilustruju i sljedeći podaci. Samo u toku 2012. godine bez bosanskohercegovačkog državljanstva je ostalo, odnosno odreklo se ukupno 3.489 lica. Do juna 2013. godine, dakle ove godine, bez bh državljanstva je ostalo 1.490 lica. Ukupno do maja 2012. bh državljanstva se odreklo 54.454 lica. Prema svim procjenama milion građana BiH je koji bi bili primorani da se odreknu državljanstva BiH da nema ovakvog jednog zakonskog rješenja. Dakle, suštinska poruka u okviru ovog Zakona je da se državljani BiH ne moraju više odricati svog državljanstva da bi ostvarili svoje pravo na državljanstvo druge zemlje. Replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. To pitanje o kojem Vi govorite razriješio je Ustavni sud BiH na zahtjev člana Predsjedništva BiH gospodina Bakira Izetbegovića. On je stavio na njegov zahtjev van snage članove 17. i 39. važećeg Zakona o državljanstvu koji govori o tome da su se naši državljani, zbog toga što BiH nije zaključila bilateralne ugovore sa drugim državama, morali odricati bosanskohercegovačkog državljanstva da bi uzeli državljanstvo drugih država. I to je na zahtjev gospodina Izetbegovića riješio Ustavni sud. I kad mi nismo promjenili taj zakon onda je Ustavni sud sam stavio van snage članove 17. i 39. Zakona. I to treba kazati, sve stoji što ste kazali, ali i ovo treba kazati i više to nije pitanje, nema više člana 17. i 39. On se doduše i ovim Zakonom ukida, jer ga je ukinuo Ustavni sud zato što mi nismo promjenili zakon. I nije to problem, problem je što se ovdje dodaju stvari koje idu izvan odluke Ustavnog suda, a o kojima sam ja govorio, a koje ne mogu da se posmatraju na ovaj način. Hvala vam.
Netačan navod, zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković. Izvolite. 45
Zahvaljujem. Čitam odredbu člana 1.7. Državljanstvo, pod d) – Državljani BiH mogu imati državljanstvo druge države pod uslovom da postoji bilateralni sporazum između BiH i te države koja ... to pitanje uređuju. Ustavna odredba nije ukinuta, ukinut je član kojim je definisano od strane visokog predstavnika, koji je kasnije produžio taj datum, da će se ukinuti državljanstvo dvojno članovima, odnosno državljanima BiH. Ali je ostala mogućnost da neke države, a oni su koji su bili sa mnom u posjetama, recimo, Australiji i Kanadi, oni nemaju u svom ni Ustavu, ni u zakonu dvojno državljanstvo, ali nemaju problem da neko ima i drugo državljanstvo osim njihovog, dala mogućnost da BiH sada prećutno to uradi za svoje državljane. Znači, član Ustava nije promijenjen, samo je ukinut član koji tretira da po automatizmu nakon roka, koji je pisao u tom članu, se oduzima državljanstvo BiH.
Replika, poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Iz diskusije kolege Džaferovića sad proizilazi da je Ustavni sud na inicijativu Bakira Izetbegovića sve rješio i da mi ovo bespotrebno raspravljamo, ne trebamo ništa o ovom raspravljati. A onda ja postavljam pitanje – zašto je, zašto su ministri iz SDA podržali na Vijeću ministara ovaj Zakon, na 133. sjednici Vijeća ministara, dakle gdje je jednoglasno usvojen. I gdje je gospodin Sadik Ahmetović, i ne znam ko je još bio tada, podržao zajedno s ostalim kolegama ovaj Zakon. Je li to ima veze sa odnosom gospodina Ahmetovića i Izetbegovića ili je to nešto drugo? Dakle, ne možemo, ne možemo parcijalno tumačiti, pa čak i svoje partiske stavove. I tačno je, SDA je podržavao ovaj Zakon kad smo ga imali u proceduri, ministri iz SDA su glasali za ovaj Zakon na Vijeću ministara. Zašto je on propao u tom trenutku znamo. Sad kad se on ponovo pojavio i kad ima mogućnost da bude usvojen, sad je SDA protiv i pokušava naći razloge između ostaloga i u tome što kobiva nema potrebe da ovo radimo. I još jednom – mi smo za hitnu proceduru.
Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Džaferović je imao, ja sam mislio da je greška, već diskusiju i dvije replike, tako da nema pravo više na javljanje. Izvolite gospodine Belkiću. 46
Stvarno smo demonstrirali da smo majstori izigravanja procedure. Dakle, naša pozicija se nije promjenila u odnosu na ono o čemu smo govorili kad smo raspravljali o dnevnom redu, mi nećemo podržati hitnu proceduru ni za tačku 4., ni za tačku 5., ni za tačku 6. pa se ja neću javljati, dakle na ove dvije tačke. Ponavljam, Dušanka jeste meni nešto rekli?
nije uključen mikrofon
Ah, jel, nije, ne bih se iznenadio. Dakle, prije svega predložene akte smo dobili neposredno pred sam početak sjednice i tad smo praktično i dobili izmijenjeni poziv i saznali da je to na dnevnom redu današnje sjednice. Sva tri ova zakona za koje se traži hitni postupak iz ovog obrazloženja koje smo dobili od Generalnog tajništva nemaju takvu argumentaciju koja govori o hitnom postupku, kao što je to recimo jedinstveni matični broj. Evo, iz ove rasprave proizašlo da i Zakon o državljanstvu, da građani u ovom trenutku, ne gori im pod nogama zbog toga što nisu implementirane odluke Ustavnog suda kao što je situacija sa jedinstvenim matičnim brojem. Za putne isprave čak nismo ni dobili obrazloženje, al' za Zakon o prebivalištu i boravištu kaže se – zbog unapređenja i ažurnosti, itd. I jedan mali, dakle jedan mali komentar. Dakle izgleda, bez namjere da pokvarimo ovu idilu konsenzusa i slaganja i kompromisa itd., izgleda da se stvari dešavaju na način, kako to neki dan reče gospodin Tadić u nekom intervju ako tačno prenosim, da predstavnici RS-a u institucijama BiH izvrsno rade svoj posao i da BiH će biti samo onakva kakvu oni žele. I mi to vidimo danas ovdje na sceni. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja ću se samo osvrnuti na hitnu proceduru, a kasnije ću imati diskusiju. Ja mislim da, neću nikome naravno replicirati, ja mislim da ovaj Zakon nedopustivo dugo je u proceduri i na dnevnom redu u ovom Parlamentu. I ako ništa drugo dužni smo bar da tu proceduru jednom završimo. Ja sam sjedila u ovom Domu i 2010. godine kada su, čini mi se, bili obrnuti stavovi o istim pitanjima. Mi nismo spremni izgleda ovdje da nešto što se samo po sebi nameće, što je konačno i odluka Ustavnog suda, da to uradimo. Ako mi ne trebamo, ako je dovoljna odluka Ustavnog suda da ukine član, sporni član 17. i mi ne trebamo mijenjati zakon, onda mi ne trebamo nikakve zakone, evo zadužićemo Ustavni sud nek on nama onda propisuje šta će to biti na dnevnom redu. Ja mislim da postoji, postoje najmanje tri bitna razloga da se ovo usvoji u hitnoj proceduri. Prvi je ta odluka Ustavnog suda koja nedopustivo dugo nije implementirana, od 2011. Drugi da građani, da svaki dan, kako smo rekli, bi deset, potencijalno 10 građana po zakonu gubilo 47 držaljvanstvo. I treće da imamo od 2010. godine, a sad je 2013. dobro zagazila, da imamo ovo u proceduri na razne načine. I ja podržavam hitnu proceduru i smatram da postoje, imaju razlozi da se ona provede.
Zahvaljujem. O zahtjevu za hitni postupak i samo o tome želi diskutovati Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo ja vas sve srdačno pozdravljam. Da ima nešto i žurnije od žurnijeg ja bih za to bio. Dakle, nakon dvije i po godine, nešto više, dakle 2 godine i 6,5 mjeseci imamo pred nama set zakona. Meni je žao što ovaj treći, treća točka dnevnog reda i vojna imovina nije danas bila riješena, jer evo nažalost kao što sam kazao više od dvije i po godine smo ovdje u Parlamentu ni jedan ključni zakona nismo mogli donijeti ka napretku BiH, onom čemu se svi zalažemo, to je evropske integracije i NATO. Nažalost ja, kad nema konsenzusa ni na točkom 3., dakle i ostale, ja moram biti suzdržan i moram biti razočaran šestorkom zbog čega ovo sve radi građanima BiH. Dakle, nema se pravo više dogovarati, šestorka da se dogovara, gospodo u Vijeću ministara, evo tu žao mi je što nema i predsjedatelja, glavnog i odgovornog dirigenta, nemate pravo i nama ovdje parlamentarcima dostavljati zakone, odnosno imate pravo, ali ja to kao zastupnik nimalo ne odobravam i kažem da to nije dobro, ili dajte ostavke ili počnite raditi svoj posao. Hvala lijepo.
Konstatiram da više nema prijavljenih za raspravu u okviru ove tačke dnevnog reda. Prvo glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo prihvatili zahtjev za hitni postupak. Molim vas, otvaram sada raspravu o Prijedlogu zakona. Da li se neko javlja za raspravu? Nema prijavljenih za raspravu, zatvaram, ili ima. Riječ ima poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Istine radi da se zna, evo pronašla sam, kad nam je prošli put ovaj Zakon bio na dnevnom redu, Komisija za ljudska prava je dala negativno mišljenje o ovom Zakonu zato što su tri člana iz RS-a glasala protiv. Potom na sjednici Doma protiv negativnog mišljenja Komisije, znači za ovo su bili svi poslanici iz Federacije uključujući i poslanike iz SDA. Toliko, hvala. 48
Replika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Ali i zbog toga, gospođo Pandurević, dovršite samo to što ste počeli, sve to stoji, nemojte samo stati na pola, do pola kazana istina je neistina, kažite da je tada član 17. i član 39. bio još uvijek na snazi, da ih Ustavni sud nije stavio van snage i nama je bio interes da se borimo da se taj član 17. i 39. stave van snage i da Zakon sadrži samo to, a ništa drugo što osim toga obuhvata. Danas taj član 17. i 39. nisu više na snazi. Mi dobijamo Zakon, svakako treba rješiti član 17. i 39., ja tu mislim da je uredu to što je predložila, bez obzira što je Ustavni sud stavio van snage, koleginica je u pravu ne može Ustavni sud trajno to raditi, to treba da uradi Parlament, ali ovdje ima viškova izvan člana 17., vrlo ozbiljnih i problematičnih viškova i mi o njima govorimo. Toliko, hvala vam.
Diskusija, poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Mi smo razgovarali o Zakonu o državljanstvu u više navrata kako u plenumu, tako i na komisijama. I tačno je da, u zavisnosti od toga da li je neko većina ili opozicija, očigledno mijenja svoj stav, u ovom slučaju SDA. Ali dobro, to je njihovo pravo, kao što je pravo svakoga od nas da glasamo na način kako smatramo da je to uredu. Veliki problem je bio, i na to samo kratko želim podsjetiti, gubljenje državljanstva po sili zakona. I to je bila jedna odredba koja je bila i diskriminirajuća, a i teška za objasniti kad razgovarate sa bilo kime iz inostranstva, posebno iz država koje naglašeno vode računa o svojim državljanima. Neko je već kazao u ranijoj raspravi da je skoro 60 hiljada državljana BiH izgubilo državljanstvo zbog toga što smo imali zakon kakav smo imali i što ćemo, nadam se, danas promjeniti. Procjene su, ne znam na čemu zasnovane ali i ja sam ih kao informaciju dobio kao i svi vi, da je blizu milion ljudi na ovaj ili onaj način ugroženo sada ili nekad u perspektivi da izgubi državljanstvo BiH. I to su više nego dovoljni razlozi, ne samo da se usvoji zahtjev za hitnu proceduru, nego da se i podrži ovakav zakon. I na kraju ću reći samo jednu stvar, što sam, čega sam se maloprije vrlo kratko dotakao. Podatak da BiH godišnje prihoduje 2 miliona maraka gubeći svoje državljane nije nešto što treba bilo kome služiti na ponos. Ja bih volio da mi taj novac nemamo uopšte kao budžetski prihod, jer ne treba nam novac koji dobijamo gubljenjem svojih državljana. I to je još jedan razlog zašto ću ja vrlo rado i, ovo govorim u ime Kluba SDP-a, podržati ovaj Zakon.
Replika, poslanik Beriz Belkić. Izvolite. 49
Ma, ne bih želio opterećivati raspravu, ali možda u smislu pojašnjenja. Gospodine Magazinoviću, vidite ovaj, ove stotine hiljada, milioni ljudi koji gube itd., dakle ovom intervencijom, bez obzira na koji način će se ovdje intervenisati, a u skladu sa odlukom Ustavnog suda, praktično je eliminisana situacija gdje je po automatizmu i po službenoj dužnosti država oduzimala, ničim izazvana, oduzimala državljanstva svojih građana. Ali mi nismo razriješili ovu situaciju, o kojoj gospodin Živković govori, jer postoje zemlje koje traže ispis, a postoje i zemlje koje ne interesuje, nemaju predviđeno dvojno državljanstvo, ali ne traže dokaze da si se ispisao itd. Dakle, radi javnosti, radi informisanja javnosti, mi nismo do kraja riješili situaciju jer nemamo, nemamo mogućnost da sa svim zemljama napravimo bilateralne ugovore. A osim toga moramo znati da postoje ljudi koji imaju svoje odluke i oni sami odlučuju o tome hoće li ili neće. Dakle, mora se biti oprezan kada se upotrebljavaju cifre o ljudima koji gube državljanstvo. Oni to rade, to se dešava u različitim situacijama koje su zaista moguće.
Diskusija, poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Evo, sve ove diskusije koje su bile ovdje do sad ustvari govore da treba usvojiti ove izmjene Zakona o državljanstvu BiH i da mi naravno ne možemo rješavati ovim Zakonom tuđe probleme. Dakle, ne možemo mi riješiti problem da se naši građani ukoliko žele da dobiju državljanstvo Njemačke, mi ih možemo zaštititi. Ne, to je njihova dobra volja i to stoji također u ovom Zakonu, oni moraju donijeti ispis iz državljanstva BiH. Ali imaju dvije kategorije, oni koje po automatizmu gube državljanstvo tim što države ne traže od njih da se odriču državljanstva, prećutno im daju svoje državljanstvo i to tako, ali bi mi onda u tom slučaju, odnosno država BiH automatski brisala te građane kao svoje državljane. Dakle, radi se ipak o igri velikih brojeva, radi se o velikom broju ljudi. I koju god kategoriju, bez obzira što sve probleme ne možemo rješiti jednim zakonom, koju god kategoriju, pa i ovu koja je obuhvaćena, to znači veliki korak naprijed i znači prvo rješavanje onog što se stalno govori u ovom Parlamentu, da ne rješava odluke Ustavnog suda. Evo, rješavamo jednu od odluka Ustavnog suda. Druga stvar, da se tim popravlja, popravljaju druge stvari jeste i činjenica da mi ovim Zakonom olakšavamo ponovno sticanje državljanstva, što bi mi željeli da automatski ljudi koji su izgubili državljanstvo mogu doći to, da vam kažem, je vrlo fina i idealna zamisao, ali svaka država mora, naravno, voditi računa o tome i kako, načinu prvo kako su oni gubili državljanstvo, kako smo ih izbacivali praktično bez pitanja, a sad ovaj, a sad ih trebamo opet bez pitanja onako zvati, mislim da moraju postojati neke regule u vezi s tim. Svakako da je sticanje ponovnog državljanstva ovim Zakonom olakšano, ali je također olakšano i sticanje državljanstva i za druge građane što je u skladu sa, građane drugih zemalja ili apatride, koji, koji moraju biti zaštićeni na neki način i njima se olakšati ova procedura. Naime, BiH je potpisnica niza međunarodnih konvencija. Mi smo u svom Ustavu i svojim zakonima ugradili te konvencije i red je da ih kroz, kroz odgovarajuće, na odgovarajući način i implementiramo. Jedan od načina jeste ovaj Zakon. 50 Osim toga ovaj Zakon jeste zakon iz oblasti bezviznog režima, odnosno čitav set ovih zakona tiče se i našeg bezviznog režima, odnosno puta ka EU. Pa se ovaj Zakon i na taj način treba shvatiti i one odredbe koje jesu u njemu treba posmatrati kao zakon koji nas, evo koji je jedan od zakona na evropskom putu BiH. Zatim je onemogućeno kriminalcima, ovim Zakonom, da kriminalci, ratni zločinci, a tog smo imali koliko hoćete da sad ne nabrajamo primjere, da dobiju državljanstvo BiH, što je jedna važna odrednica na koju su se svi u BiH žalili. Cilj je, dakle, po meni, ostvaren ovim zakonima što ne znači da u nekoj narednoj iteraciji ovaj Zakon ne može biti popravljen u vrijeme i u uslovima kad se za to stvore uslovi i kad se za to moguće promjene i neke druge norme. Hvala.
Konstatiram da nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Prvo glasamo o zahtjevu za hitni postupak. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A samo o Zakonu, tako je. Glasamo o Zakonu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika
Iz hiljadu i jednog razloga mi smo protiv hitne procedure, a o suštini ću govoriti kad nam date riječ, da malo promjenimo. Hvala Vam. 51
Zahvaljujem poslaniku Džaferoviću na konstruktivnom pristupu. Nema više prijavljenih. Glasamo, dakle, o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo prihvatili zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu u okviru ove tačke dnevnog reda. Ko se javlja za diskusiju? Poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, ne treba trošiti riječi i govoriti koliko je ovo važan zakon u BiH, jer su rješenja iz važećeg zakona uzročno posljedično povezana sa unutrašnjom strukturom BiH. Ne može postojati postojeća unutrašnja struktura BiH, entitetska, kantonalna i općinska, a da nema režima prijave prebivališta i boravišta na način kako to rješava važeći zakon. Važeći zakon, upravo zbog postojeće unutrašnje strukture BiH, je propisao potpuno liberalan režim prijave i odjave prebivališta i boravišta i ono je vezano isključivo za prava i obaveze građana ove zemlje i obaveze državnih organa da reagiraju u slučajevima zloupotrebe. Dakle, jedna takva potpuna sloboda koja je propisana i Ustavom BiH, a tiče se slobode kretanja robe, ljudi, kapitala i usluga je propisana u ovom režimu, dakle bez ikakvih ograničenja zbog postojanja ovakve unutrašnje strukture BiH. Hoće se kazati da unutrašnja struktura, međuentitetska, međukantonalna, međuopćinska, ne može biti nikakva prepreka ni u jednom elementu ovim slobodama. Zbog toga mi danas imamo jedan potpuno liberalan i za individuu, za građanina vezan sistem kretanja po BiH i prijave prebivališta i boravišta. Ovim Zakonom u suštini propisivanjem brojnih uvjeta, koje raniji zakon ne poznaje, mjenja se taj režim i mi iz sistema slobodnog prijavljivanja i odjavljivanja prebivališta i boravišta ulazimo u sistem administrativno-kontroliranog prijavljivanja i odjavljivanja prebivališta i boravišta. To je nešto što je potpuno različito od onoga što se zove prava i obaveza institucije da kontroliše moguće zloupotrebe ove slobode. Zbog toga je ovaj Zakon poguban za BiH, on podebljava međuentitetsku liniju, on podebljava međukantonalne linije, on podebljava sve linije unutar BiH i on je direktno oprečan Ustavom proklamiranoj neograničenoj slobodi kretanja. Zbog toga je ovo opasan zakon, zbog toga ja pozivam Dom da odbije ovaj Zakon i da ostane postojeći sistem prijave i odjave prebivališta i boravišta. Hvala vam.
Replika, poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 52 Ja uporno u ovom Zakonu tražim entitete, nigdje ne vidim da pišu entiteti, pojma nemam o čemu je ovdje riječ. Ali ono zbog čega nam je potreban zakon, ova rješenja važe, evo i u Hrvatskoj koja je nedavno postala članica EU, ovakvo rješenje važi i u Srbiji, ovakvo rješenje važi svuda u svijetu, jer sasvim je normalno da vi morate znati ko vam boravi u zemlji, ko tu prijavljuje prebivalište i boravište. Ako mi hoćemo da nam svako mešetari ovom zemljom, ako hoćemo da nam ova zemlja bude oaza Al–Kaide, nije problem, hajde da kažemo da ne želimo izmjene jer nam ne smeta da neki Mevlid Jašarević boravi u Maoči koliko hoće. Pa nije problem, evo ja ovdje imam jedan dopis, jedne vrlo relevantne međunarodne adrese, gdje se traži provjera od naših institucija za neke četiri organizacije koje počinju sa „Al“. Ja kad sam vidjela ovaj dopis, sinoć sam guglala i sve ove organizacije sam našla registrovane, jedna je, ima adresu i u Zenici i u Sarajevu, ostale ovdje po Sarajevu. I onda dođemo u poziciju da se, zahvaljujući ovakvom zakonu koji imamo, opet na adresama tih humanitarnih organizacija, pod znacima navoda, prijave teroristi, a ovdje u dopisu vrlo relevantne međunarodne adrese stoji da su te organizacije povezane sa Al– Kaidom. Hvala.
Replika, poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Pa, vrlo kratka replika. Kolega Džaferović je rekao da ovaj Zakon podebljava međuentitetske, kantonalne i druge linije unutar BiH. Ja se naravno ne slažem, ali bih ga volio pitati na kojoj je liniji bio ministar Sadik Ahmetović kad je podržao, ne ovaj Zakon, nego neuporedivo lošiji zakon na 133. sjednici Vijeća ministara BiH? I ja mislim da je taj zakon bio loš i da je dobro da je propao, ali se ne mogu nikako složiti sa ovim što je rečeno, ovo je onako dosta to popularno vjerovatno zvuči kad mediji prenesu da nešto djeli, pa se dobije malo prostora, ali zaista trebao, ja bih bio oprezan sa ovakvim ocjenama. Hvala.
Poslanik Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Ovdje uvaženi kolega Šefik Džaferović govori o ograničavanju slobode kretanja, dakle osnovnih ljudskih prava u BiH. Zanima me da li bilo koji od ovih zakona ograničava bilo koji način kretanja bilo kog građanina na bilo kom dijelu BiH? Ali, da li je sloboda, kada je u pitanju izmjena i dopuna Zakona o prebivalištu i boravištu, ako u ovoj zemlji se prijavi 30 njenih građana koji, sa stalnim mjestom boravka na adresi Predsjedništva BiH, Brčko Distrikta ili gradskih ili opštinskih ... koja je to sigurnost bilo koga u BiH, dakle koja je to? I na kraju čestitam predsjedavajućem Savjeta ministara i svim ministrima u Savjetu ministara što su ne slučajno ovaj set zakona kao važnih zakona koji neprestano nad svim građanima BiH drže mač suspenzije i liberalizacije viznog režima. Ne radimo mi usvajanje ovih zakona iz nekog običnog hira, već ako želimo bilo koji evropski put ili na bilo koji način evropski put BiH, na bilo koji način da ga ubrzamo, moramo legislativu uskladiti sa ključnim bezbjednosnim zakonima EU. I to je ovo dobar 53 primjer. SDA treba da se izjasni da li je ona za to da građani BiH budu ponovo izolovano ostrvo, odnosno i BiH ili će svoj put graditi prema EU? Hvala.
Poslanik Šefik Džaferović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dakle, ja sam kazao u svojoj diskusiji da hrabrim državne organe da se bore protiv zloupotreba sistema prijave i odjave prebivališta i boravišta i svako onaj ko to zolupotrebljav treba da odgovara, a institucije treba da o tome vode računa. I odbacujem sve moguće insinuacije da se ovim stavom podržavaju oni koji zloupotrebljavaju instituciju slobodnog prijavljivanja i odjavljivanja prebivališta i boravišta u BiH, ma ko to bio. Ja ne govorim o tome, ja govorim o drugim stvarima. Još samo jedna stvar, nemojte, nemojte moju diskusiju dovoditi u vezu sa bilo kakvim glasanjem bilo koga, pa i ministara iz SDA u Vijeću ministara, to je njihovo. Ja vam danas iznosim svoj stav i ovo je oficijelni stav SDA, dakle u ovom trenutku. A što se tiče ovoga ja ću vam sad postaviti nekoliko pitanja pa da vidimo onda da li je režim slobodan ili režim nije slobodan. Kaže se u ovom Zakonu u članu 8. koji se mjenja i glasi, da će se – U postupku prijavljivanja prebivališta i adrese stanovanja državljani su dužni priložiti dokaz da imaju valjan osnov za prebivalište na adresi na kojoj se prijavljuju, a kao dokaz, kažu, pod: a) Dokaz o vlasništvu ili suvlasništvu ili posjedu stana, kuće ili drugog objekta za stanovanje; b) Ovjeren ugovor o zakupu ili ovjeren ugovor o postanarskom odnosu uz ovjeren dokaz o vlasništvu i suvlasništvu i posjedu stanodavca; c) Potvrda da se pred nadležnim organom vodi spor o vlasništvu, odnosno da je postupak pokrenut legalizacijom, uknjiženje objekta itd.; d) Kao valjan dokaz smatraće se i ovjerena izjava stanodavca; Ja sad pitam – šta je sa ljudima koji su protjerani, dakle oni su fokus moga interesovanja, kojima su kuće uništene, koji nemaju stanova, imaju tamo neku livadu, hoće da ode na nju, šta će oni priložiti, gdje je to rješenje? Kaže – bračni ili vanbračni partneri i srodnici prvog stepena u pravoj liniji, usvojioci i usvojenici u postupku prijavljivanja prebivališta mogu podnijeti zahtjev za prijavu prebivališta na adresi već prijavljenog bračnog ili vanbračnog partnera ili srodnika prvog stepena u pravoj liniji, odnosno usvojioca ili usvojenika bez prijavljivanja dokaza, samo uz dokaz o bračnom ili vanbračnom stanju, srodstvu ili usvojenju bez pribavljanja dokaza iz stava 2. ovog člana uz evidentiranje postojanja ovakvog odnosa. Je li to djeca trebaju da donesu papir sada kad se rode da se prijavljuju? Ljudi, uđite malo u suštinu ovih odredbi pa onda govorite o ovom stvarima. I molio bih vas da kad o ovome Zakonu govorimo govorimo o odredbama, da ne ispaljujemo paušalne ocjene, 54 generalizirajući stvari i vrijeđajući jedni druge. Ja do sada nisam pomenuo ni jednu političku stranku i nastojao sam da nikog ne uvrijedim, govorio sam o procesima i rješenjima iz Zakona. Hvala Vam.
Replika, poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Pa, nije replika, ustvari jeste, ali evo može se tumačiti i kao jedna vrsta razočarenja mog ličnog. Dakle, kako sam maločas rekao da sam prijatno iznenađen konsenzusom i naglim promjenama odnosa itd., sada sam također iznenađen jednom netolerantnošću i nespremnošću čuti drugačija mišljenja. Malo se strpite, usvojićete, nema problema, imate 30 glasova i zašto vam smeta čuti drugačije mišljenje od onoga koje vi imate? Zašto vam smeta ako mislimo da ovaj Zakon, izmjene i dopune ovog Zakona o prebivalištu, mi smo radili na tome, proučavali to itd., po našem mišljenju ima manjkavosti i direktno je vezan sa slobodom kretanja itd. ljuskim pravima. Onda, osim toga, nemojte nam govoriti stvari koje mi znamo, i mi smo to radili, nismo mi od juče pali u Parlament i oko libelarizacije viznog režima i bilo kojih drugih stvari. Dakle, malo tolerancije i strpljenja usvojićete, 5 minuta gore, 5 minuta dole, evo mi se pomalo javimo koju progovorimo, eto, izvinite.
Dobro, ovo je bila replika nekolicini prethodnih diskutanata. Replika, Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Iako sam mislio da neće biti potrebe, izvinjavam se gospodinu Džaferoviću što sam ga opomenuo jer je on, čini mi se, rekao u svojoj diskusiji da će to biti diskusija za sve, pa sam možda reagovao, ali vidim, naravno ne sporeći, potpuno se slažem sa ovim što je rekao gospodin Belkić da svi treba da kužu svoje mišljenje i da, nema nekakve potrebe ni za žurbu. Ali, naravno slušajući ovu trakavicu ne može čovjek da ne reaguje. Mi smo ovdje mnogo puta upozoreni od ovih koji sad traže pravo, naravno i na šta imaju, na ove evropske vrijednosti. Ne držim ja to tih evropljana puno, odmah da se ne lažemo, ne mogu sam sebe demantujem, ali su danas evropljani eksciplitno ko god drži nešto iz Evrope u Sarajevu potpisao je podršku ovim zakonima. Svi su potpisali ovo i čude se da ima neko protiv ovoga. I ja se njima čudim da se oni čude, ali dobro sad, to je. Znači, jer ovdje nama cijelo vrijeme govore onda smo protiv evropskih vrijednosti. Ja mislim da bez jednog papira u Njemačkoj i Francuskoj možete samo kao klošar da spavate na željezničkoj stanici, i to jedan dan ili više, bilo gdje. Koliko je naših ljudi protjerano, o kojima ćutimo, zbog kršenja pravila tamo, i svi ćute, i oni znaju da su prekršili pravila. I nema ni jedne minute tolerancije, prekršio si pravila dolazi brutalno policija i završava sa vama. Kakva ljudska prava i kakva priča, jer zakon je zakon, niste ispoštovali i gotovo. I to zemlje koje mi se kunemo da imaju demokratsku i građansku tradiciju. I to znamo, bili smo to svi u svijetu i sad odjednom mi nešto. 55 Nema te livade, prvo ste nas, gospodine Džaferoviću, držali ovdje godinama o pravima povratnika na imovinu, na kuće, obnovili smo na stotine hiljada kuća, i na jednoj i na drugoj strani, moram biti iskren, u kojima sad niko ne živi, sli evo, obnovili smo, njihove su. E sad odjednom dolazimo do priče ... Ma nema toga ko će ga spriječiti da dođe na svoju livadu i da na njoj spava, samo neće da bude na toj livadi, mora i to da znate, nije on došao zbog livade. Ali volio bih vidjeti onoga ko ima pravo da spriječi nekoga da dođe na svoju livadu, to je sve njegova imovina, on ima papire za to. Hoće li biti na livadi, pod kruškom, u kući ili gdje, to je njegovo pravo. Ovdje se govori o nekakvim drugim kategorijama i nemojte zamajavati ljude. Nije izbrisano ničije vlasništvo koliko ja znam u tom periodu. A evo, i ja se nemam namjeru, pošto je ovdje sve poznato, ja sam mislio da smo sve kazali ovo. Danas ste imali pitanje, gospodine Džaferoviću, jedno i čini mi se kolega Sarajlić – ko da više. Ima neka vaša ponuda ali je jadna, malešna, podignite malo, bar za milimetar od ovoga što imamo danas. Više morate, znate vi to, znate vi to.
nije uključen mikrofon
Molim vas, činili ste to nekoliko puta, znate vi te, patite i nas i sebe. Podignite ljestvicu za milimetar i možemo razgovarati. Ovo je malešno, ovo ne ide, juče ste vi to gurnuli ali nešto je skupljeno, malo. Ovi ljudi su dodali gas i šta ja mogu, mislim. A kada je upitanju ...
Vrijeme za repliku isteklo.
Molim vas bez dobacivanja, izvinjavam se, evo završavam rečenicom gospodinu Belkiću da se ne javlja. Mi smo imali zakone o reformi policije za koje smo u Parlamentu ovdje tražili partnera, svi su nas odbili, i SDA, i SDP i svi, samo je Stranka za BiH prihvatila da te zakone usvoji bez mijenjanja zareza. I ja vam se zahvaljujem na tome. Vi ste tada bili najkooperativniji, vi ste usvojili te zakone zajedno sa nama, tada smo pomakli put BiH, vi niste tražili ni da se zarez promijeni i ovi su vama držali predavanje. Tako da mijenjaju se ovdje strane a otprilike matrica je ista, dajte bar da ne gubimo vrijeme, da ide ovo ...
Zahvaljujem. Replika, Aleksandra Pandurević ima riječ. Izvolite.
Ja moram replicirati uvaženom kolegi Džaferoviću koji je pitao da li i djeca trebaju da donose sve ove papire. Kolega Džaferoviću, član 2., a posljednja dva stava jasno kažu da roditelji za svoju djecu samo prilažu rodni list i ništa više. 56 Što se tiče pitanja izbjeglih i raseljenih lica, mi smo ovaj Zakon imali jednom, pa je onda bila javna rasprava, pa iz te javne rasprave ministarstvo je uložilo amandmane, koliko se ja sjećam, i tad nam je svima jasno objašnjeno, i to je tad i prihvaćeno, da se poglavlje Zakona koje se odnosi na izbjegla i raseljena lica uopšte ne mijenja. I molim vas nemojte ovdje da se bavimo nekom zamjen om teze i podmetanjima, poglavlje Zakona kojim se tretira prebivalište i boravište raseljenih i izbjeglih lica se ne mijenja. Hvala.
Replika, Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa naravno, pozdravljajući gospodina Džaferovića kao dobrog poznavaoca ovih prilika i pravnih ovih stvari, zaista moram reći nekoliko rečenica. Gospodine Džaferoviću, pozivate se da rade institucije da ispravljaju te greške. Pa, hoće li mi neko objasniti kako je moguće efendija Zukorlić glasa u Srebrenici, i njegov glas je važeći, tamo izabran načelnik njegovim glasom? Kad MUP RS-a počne da provjerava ko se tamo nelegalno prijavljivao, kaže – udar na Islamsku zajednicu, udar na vjersku zajednicu, odar na ovo, udar, ma ništa od toga nema, ljudi. Hoćemo samo da dovedemo u red sve ono i da kažemo – Slavko Jovičić Slavuj, sam sebi dodao nadimak, neko mi ranije dao, bilo mi fino, stanuje u ulici Milutina Milankovića na Palama bb, ne stanuje u Travniku, a volio bih da i tamo mogu stanovati, jer bih imao dnevnice, ovako na Palama nemam, tu sam blizu, pa bih volio da stanujem svugdje, ali to nije ljudi moguće. Ovo dovodimo u red. I, kolegica Pandurević je odlično primjetila samo je trebala da doda
Jeste li Vi završili sa ispravkom krivog navoda kolege Džaferovića? Sada je krivi navod Pandurević.
Krivi navod, ma nemam ja sa gospodinom Džaferovićem problema, on to sve razumije bolje, ali znate šta je ovdje problem – ako je SDP s nama oni će biti protiv. Kad su oni bili s nama bio je SDP protiv, pa onda više ne znam ko je sa nama, ali dobro je. Dakle, kolega Pandurević je otvorila jedno dobro pitanje samo ga nije do kraja dovršila. Ne ulazim ja u sudski proces Mevlida Jašarevića ali ko je taj čovjek, ko je? Da li je on učinio teroristički čin, šta je uradio, to neka sud utvrđuje, ali svi mediji u Sarajevu su napisali – državljanin Srbije počinio to i to. Ne branim ja Srbiju, šta me briga, ja ne znam je li on državljanin Srbije, čiji je on, niko živ ne zna.
Kolega Jovičiću završili ste s replikom, to nije bila diskusija. 57
Što samo mene prekidate a imam još 20 sekundi.
Evo od Vas ću izgleda morati malo da ovo pojačam.
Evo završavam. E ovako, hvala Vam gospodine predsjedavajući što Vi imate strpljenja da ovo sve slušate i slažete se samnom i neće te potvrditi, ja to znam, i ja se slažem sa Vama jer smo zajedno sad na istom poslu i dajte da ovo usvojimo.
Još jedna replika, Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ja sam se javila za repliku zbog diskusije gospodine Belkića i gospodina Džaferovića, jer slušajući njihova izlaganja stvarno čovjek mora povjerovati u jednu mudru rečenicu Ive Andrića koju je rekao – gdje počinje Bosna tu prestaje logika. I čovjek se stvarno pita danas da li je moguće da diskusija gospodina Džaferovića, koga uvažavamo i kao predsjednika Ustavnopravne komisje i kao ... važnog pravnika i ličnost, da tvrdi, da iznosi ovakve tvrdnje i da kaže da, s obzirom na ustavnu strukturu BiH ovo ne treba da bude ovakva zakon. Pa je li Vi to hoćete da mi usvajamo zakone koji su protiv ustavne strukture BiH? To je stvarno neshvatljivo i nepojmljivo. I da takve tvrdnje iznosite, ali ne zbog toga što Vi mislite da ne treba usvojiti ovaj Zakon, ovaj Zakon treba BiH. Ali je neshvatljivo da samo priča radi priče, i zbog toga sam se javila, dakle da se ovoliko valja u blato sav trud Vijeća ministara, resornog ministarstva i svih ljudi koji su dali svoj doprinos da se dođe do ovog Zakona, sad Zakon nije dobar i ne valja. A što se tiče gospodina Belkića, pa ne znam šta da kaže čovjek, kaže – strpite se malo, eto da i mi koju progovorimo. Pa strpite se i vi još godinu dana, možda ćete poslije oktobra iduće godine biti vi partner SNSD-u pa ćemo raditi nešto, i vi se strpite još godinu dana. Mislim ovo je stvarno, prosto ove neke diskusije su, apsolutno odgovaraju za rubriku „vjerovali ili ne“, eto.
Druga replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Odustajem.
Poslanik Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. 58 Ako ja slučajno pogriješim nešto nisam ja kriv, predsjednik Kluba je kriv, jer sam ga, slušajući sve ove rasprave, morao pitati da mi pojasni o čemu raspravljamo, da znam o čemu ću ja raspravljati sada. I nisam skontao čitavo vrijeme o čemu raspravljamo. Ja, da ne propustim priliku, iskreno želim čestitati Vijeću ministara na ovom setu zakona koji nam je danas dostavljen u proceduru i danas sam u jednoj neformalnoj raspravi rekao – volio bih iskreno da tih zakonu bude više i da svi budu po članku 127., pa i oni koji imaju 127 članaka. Znači, ovdje nema ni jedan takve vrste, znači ovdje su uglavnom manje složeni zakoni, zakoni koji su već duže vrijeme na ovaj ili onaj način u proceduri, o kojima mi manje ili više sve znamo. Ali pošto mi je predsjednik Kluba rekao da je ovo sada rasprava o Zakonu, znači o suštini, o meritumu zakona, nisam čuo ni jednu suštinsku primjedbu na Zakon, ijedan koji je do sada bio u proceduri. Znači, neću se više javljati jer ću ja i Klub će podržati i zahtjev za žurni postupak za sve zakone za koje je to traženo i podržat ćemo i sve zakone. Ali javio sam se više da prokomentiram i ovaj Zakon, ali na određen način kroz ovaj Zakon i neke druge zakone. Ovdje se vješto koristi činjenica da jedan značajan broj građana BiH ne razlikuje dva pojma, pojam prebivalište i pojam boraviše. I onda svjesni te činjenice možemo manipulirati mi ovdje do besvjesti tom činjenicom da oni ne razlikuju šta je šta. Po prebivalištu građana, pa to sam ... da kažem, da malo i ja, pošto nas educiraju sa svih strana, i ja da educiram malo, se ostvaruju sva prava i obveze građana. Znači, prebivalište u Bosni, na teritoriji BiH možete imati samo jedno, i tamo imate osobnu, tamo ostvarujete zdravstvenu zaštitu, tamo vam djeca mogu biti upisana u osnovnu školu ... područjima. Po osnovu toga prebivališta mi zastupnici, pa sam ovih dana pročitao u novinama, ostvarujemo pravo na putne troškove. I ja ne mogu doći u finansijsku službu i reći ja stanujem u Prijedoru, jer iz Prijedora do Sarajeva su puno veći putni troškovi, ali stanujem u Kaknju i ostvarujem pravo po činjenici da stanujem u Kaknju, jer mi to piše u osobnoj. Čuo sam da su, kako jedan kolega reče, dosad smo imali liberalan sistem, da su taj liberalan sistem i neke naše kolege koristili liberalno, pa da su imali neka prebivališta gdje ne stanuju. To je stvarno za primjer ovako svim drugim građanima kako se trebaju ponašati. Pričajući priču kako ćemo mi zaštititi građane zato što će biti uređena evidencija prebivališta, zato što će moći dobiti, evo govorim o nekim drugim koji nisu sad ... matični broj, zato što će imati mogućnost da rješavaju neka druga statusna prava, zato što se uređuje i pitanje stjecanja i nestjecanja i gubitka i negubitka državljanstva itd., moram uvezati sa komentarom na dobiveno zastupničko pitanje. Mi smo uspostavili puno liberalnih sustava, znači pa ne mora se ni porez platiti, ... [[ne razumije se]] plaćati, bez obzira što znamo da ga neko drugi ..., kod nas ne mora biti kirurškog konca u kantonalnim bolnicama, to je liberalno mislim, to je u redu, mislim to je jednostavno, i to je dobro. E, tu mi ne brinemo o građanima. Kod nas su mnoge osnovne škole iste kakve su bile prije 50 godina, i tu mi štitimo interese građana delux, bez obzira u kom entitetu, kantonu ili općini žive. Gdje ste zadnji put vidjeli kran u BiH? Ako neko je vidio neki novi kran da je postavljen nek mi javi da odem da ga pogledam, poželio sam vidjeti kako izgleda to čudo, jer u BiH se ništa ne gradi, a mi se ubismo pričajući kako brinemo o građanima. I reći ću svima, pa koliko mogu, evo da nas poštede toga. Niti su entiteti, niti su kantoni, pa ni općine, nisu uspostavljene Zakonom o jedinstvenom matičnom broju, ni Zakonom o prebivalištu i boravištu građana, ni Zakonom o državljanstvu, nisu, to mi znamo, i neće biti ukinuti. I da znamo niti ih treba ko time rušiti, niti će ih ko time srušiti, niti ih ko treba braniti tim zakonima. 59 Znači, građani će uvijek ostvarivati prava u jednom prebivalištu na teritoriji BiH i gdje god oni prijave po zakonu to prebivalište tamo će moći ostvarivati prava bez obzira koliko im i ta prava postaju upitna jer mi nismo stvorili uvjete da oni mogu neka druga prava ostvarivati. Pa pozivam sve da malo skratimo doživljaj i da podržimo ove zakone i procedure. Hvala lijepo.
Diskusija, poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Ja mislim da je ovo izuzetno liberalan zakon koji je u prijedlogu, inače bih se zalagao da ovakve vrste zakona prepisujemo od zakona u evropskim zemljama, pa ćete vidjeti šta je zakon koji reguliše neku oblast, koji ne ostavlja prostor za manipulaciju kao zakoni koje mi ovdje donosimo sa namjerom da bi njima manipulisali poslije. Jer ovdje je prevara, otvorena prevara dio političke igre, i to je davno uspostavljeno kao model. Evo, ja ću vas podsjetiti na prvu prevaru, koja mi pada na pamet otkako pratim politiku, kada je Ejub Ganić bio izabran za člana Predsjedništva kao Jugosloven, pa poslije toga prevara sa Željkom Komšićem koji je hrvatski član Predsjedništva izabran glasovima Bošnjaka, pa prevara oko glasanja u Srebrenici, i na kraju prevara koju javno najavljuje „Prvi mart“ i koju većina ovdje poslanika podržava. I sad bi bilo logično da mi usvojimo ovako liberalan zakon a da ne podržavamo već unaprijed smišljene prevare. A te prevare u stvari dovode svaki put do gore situacije u BiH. Svaka od tih prevara ima svoje duboke posljedice, i oni koji se zalažu da ovaj Zakon bude još liberalniji imaju u primisli tu situaciju. I zato vam, apelujem na vas da počnemo praviti pravni sistem, ono što je na nivou države neka budu zakoni koji su sprovodivi. Ja ne znam zašto ovaj Zakon nije na nivou entiteta. Ali evo, prihvatam da bude na nivou države, nemam ništa protiv, ali neka bude sprovodiv i neka služi svojoj svrsi. I pozivam, ne samo vas, nismo samo mi ovdje koji odlučujemo, da promijenimo političku klimu u BiH, da prevara ne bude normalna stvar. Pa, koliko puta smo ovdje dogovorili, ne samo na sastancima šestorice lidera, nego i na bilo kojim drugim političkim sastancima, koliko puta smo dogovorili stvari koje smo za dan izokrenuli. I u normalnim političkim sistemima to bi bilo kažnjeno od strane glasača, a pošto ovdje je legitiman sistem prevare političke, ovdje je to normalna politička praksa. Čak oni koji se najviše služe prevarama se smatraju najvještijim političarima. I dok se to ne promijeni ja mislim da ćemo teško i naći svoje političko mjesto u Evropi. Hvala.
Replika, predsjedavajući, uvaženi kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Evo, hoću samo da intervenišem na jedan dio, a to je kada je kolega Bosić govorio o prevarama u Srebrenici. Ja bih pozvao sve nas da otprilike malo više imamo senzibiliteta kada govorimo o Srebrenici. To je ipak jedino mjesto u Evropi gdje se dogodio genocid nakon Drugog svjetskog rada, i pričati sada o bilo kakvim prevarama u gradu gdje su hiljade ljudi na tako svirep 60 način ubijeni. Bilo bi dobro da ne spominjemo te teze i da ih ne otvaramo jer ja a takvim tezama se ne mogu i nikada neću složiti. Replika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Dakle, na tragu ovoga o čemu ste Vi govorili, gospodine predsjedavajući, i ja sam htio da kažem samo nekoliko rečenica kolegi Bosiću. Kolega Bosiću, Vi polazite od rješenja kao da se u BiH ništa nije dogodilo, da nije bilo nasilja nad etničkom strukturom BiH, da nije bilo genocida, da nije bilo zločina, nije bilo protjerivanja. To se nažalost sve u BiH dogodilo. I rješenja koja mi imamo kada je u pitanju prebivalište su vezana između ostalog i za to, i ne može se pravo ljudi da, nastojanje ljudi da ostvare svoja prava tamo gdje su živjeli '91. godine smatrati prevarom. I ja Vas molim da bosanskohercegovačke realnosti imate u vidu kada govorite o ovoj problematici. Toliko, hvala vam.
Replika, Zvonko Jurišić. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Izvinjavam se, replika, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Želim da kažem da smo možda otišli u pogrešnom pravcu jer mi danas imamo tri veoma važne stvari koje možemo da konstatujemo da smo uradili. Kao prvo to je neosporno usvajanje paketa zakona koji su predstavljali Gordijev čvor koji smo najzad razriješili uz pomoć i Savjeta ministara, a dugo vremena je opterećivao rad ovog Parlamenta. Da smo usvajanjem tog seta zakona smanjili mogućnost dobijanja ponovo viza građanima BiH na jednu razumnu mjeru. Priča o azilantima je priča koju moramo dodatno razmotriti i vidjeti koliko je to stvar dobre volje ove države ili stvar pojedinca da traži azil od neke države. I treća stvar je da spriječimo, od Dejtona pa na ovamo, manipulaciju brojakama koje su neki svakodnevno upotrebljavali za svoje političke svrhe. Ako Bog da i popisom stanovništva koji bude u oktobru mjesecu ustanovljen, ali i setom ovih zakona spriječit ćemo više zloupotrebu i ljudi koji su izbjegla i raseljena lica, porodica poginulih i svih onih koji pokušavaju neki za svoje političke, a znamo dobro koji, za svoje političke ciljeve da to rade. Zato vratimo se današnjem poslu i završimo ga kako treba. Hvala.
Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 61 Smatram da, u svakom slučaju, treba donijeti izmjene i dopune Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, ali ovakav Zakon, ovdje je nešto govorio gospodin Džaferović, ... njegov članak 8., ovo je uopće neprimjenjiv članak, znači on ne može se uopće primijeniti. Evo, pođimo od nas sviju ovdje koliko imamo, obzirom da mi, većina nas, je li, .... imovinske kartone pogrešno ili nevaljalo, svu neku imovinu prebaci na supružnike, ne znam ni ja, bližu rodbinu i roditelje. Ja osobno imam prebivalište u Posušju u ćaćinoj kući a u njoj živi brat, jel, i nemam nikakvog ugovora, ne daj Bože, evo ćaća je još uvijek živ, sutra umre ja nemam s kim potpisati ugovor da ja imam tu prebivalište. Znači, ovo sve što se traži ovdje iz ovoga članka. Vi meni recite sada na selu koja kuća ima građevinsku dozvolu, uporabnu dozvolu, te kuće su, odnosno zemljišta na djedovima, pradjedovima, nikako nisu na onima uglavnom koji tamo stanuju, a kamoli eventualno da se neko kod njih prijavi prebivalište i da kaže da ima to na sebi – vlasništvo. U nas, znači uopće nije u BiH, to je jedan od najvećih problema, znači nisu usuglašeni ni ovi katastri i zemljišnoknjižni uredi, znači na sudu, tako da nam u katastrima imamo jedne posjednike zemljišta ili čak stambenih objekata, a u zemljišnoknjižnim, tamo gdje ih ima, znači uredima na sudu, sasvim neki drugi. Prema tome ovaj Zakon, ..., znači da nije moguća uopće primjena i da će ljudi koji trebaju povaditi neku, ..., dokumentaciju, da to neće napraviti. Ne da to neko ne želi, neće moći napraviti iz pravnih razloga, jer tamo gdje se žele prijaviti to nije njihovo vlasništvo, to je vlasništvo njihova djeda, njihov djed je umro, ne znam ni ja, prije ..., oni jesu tu živjeli. Ili kažem ja, ne morate se, ovdje vidim ... predrasuda, političkih konotacija oko ovoga svega, ali ovaj Zakon nije, i ovaj članak praktični(?) nije primjenjiv, znači u praksi za običnog čovjeka. Neka mi neko pokaže, ja ću deset primjera pokazati kako se ovo ne može primijeniti. Naravno, da treba to sve urediti, naravno da treba težiti da oni koji koriste, oni koji posjeduju da imaju vlasničke listove na to, je li, ali u nas je, vjerujte da biste dobili vlasnički list na nešto potrebno čekati dvije, tri, pa i više godina u nekim od ovih mjesta. U svakom slučaju Zakon treba, trebamo donositi zakone, a kažem a je li nužno da je to po hitnoj proceduri ili da imamo redovnu proceduru da možemo eventualno amandmanski djelovati na pojedine ove članke.
Replika, poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Znači, gospodine Bećiroviću, zar nije prevara kada gledamo na tv ekranima kako u Srebrenici dolazi da vadi ličnu kartu muftija Zukorlić sandžački, koji nema veze nikakve sa Srebrenicom, zar nije prevara kada dovlače autobuse iz drugih krajeva BiH da bi prijavili ljude da glasaju za neki drugi kraj, zar nije pravara ovo što se najavljuje da će isto to biti organizovano i za sljedeće izbore? Znači, ono što mi prihvatamo da je prevara normalno stanje stvari i da je to neki normalni dio političke igre, to se samo ovdje dešava zato što je politički moral na nuli. I mislim da ste zlonamjerno komentarisali moju diskusiju oko Srebrenice, jer ona nije bila usmjerena na događaje u Srebrenici za vrijeme rata, nego na situaciju koja se desila na posljednjim izborima. 62
Odgovor na repliku, kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Ja neću ulazitii u to da li je Vaša replika prema meni bila zlonamjerna ili ne, suzdržat ću se od takvih vrsta konstatacija, ali želim reći ono što sam rekao i u prvoj replici. Dakle, Srebrenica je jedno posebno mjesto, ne samo u bosanskohercegovačkim već i u evropskim i planetarnim okvirima. I ono što sam ja poručio, i to ponovo ponavljam, jeste da bi bilo dobro da imamo svi skupa ovdje mnogo više senzibiliteta prema Srebrenici, kada uopšte spominjemo riječ Srebrenica. U tom gradu, u tom mjestu dogodilo se i puno nesreće, i puno ubistava, i puno prevara itd., da bi mi samo danas pričali o nekoj prevari i na takav način jedni druge optuživali. Moj je poziv i Vama i svima nama da imamo, ponavljam, malo više senzibiliteta kada govorimo o Srebrenici. Da li ćete vi tu moju sugestiju i preporuku uvažiti ili nećete to je vaša stvar.
Zahvaljujem. Diskusija, uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Hvala lijepo. Dobro je nakon šest godina da ovaj zakon, Zakon o prebivalištu dođe na naše klupe i da zaista danas pozdravljam da ga i usvojimo. Šta ovaj Zakon, samo ću par stvari navesti šta ovaj Zakon nudi i šta rješava, koje probleme. On uvodi red u oblasti definisanja uslova i načina sticanja prebivališta u BiH. Znači, uvode se novi standardi i mehanizmi u jačanju kontrole državnih organa. Šta je osnovno? Mislim osnovno, ono što svaki čovjek treba da zna i građanin BiH a to je da se živi na adresi na kojoj osoba je i prijavljena, i to je osnovno. Znači, da se spriječe malverzacije. A što se tiče člana 8. i dokaza koji su ovdje navedeni samo ću da spomenem postojanja te efektivne veze koje građani treba da predoče, a tu je isto, znači spada tu i porušena kuća, i ognjište porušeno, znači mogućnost zaista da građani svoja prava ostvare. Što se tiče povratnika oni nisu tretirani ovim Zakonom tako da je pavo ostalo isto po ovom starom Zakonu, znači i dalje se zadržavaju prava i povratnika i raseljenih lica koja su imala i '92. godine, a vezano je za član 17. do 28. važećeg Zakona. Šta je još dobro što ima u ovome zakonu, a to je da Državna agencija za identifikaciju, identifikacione dokumente i evidenciju, ona će preuzeti centralnu evidenciju, ustvari bazu podataka gdje će se uvijek moći provjeriti i vidjeti svako prijavljeno, prijavljeni boravak. Takođe se uvodi prijava, odnosno odjava prebivališta elektronskim putem, što je dobro u principu da faktički zaštitimo naše građane vanrednih troškova dolaska bilo gdje da žive. Šta još mogu reći za ovaj Zakon koji je sada na snazi, a zaista da on krši ljudska prava samim tim što je mogućnost prijave ilegalnih prijava i neregularnih kontrola policije koja može doći na vrata i ugroziti faktički pravo svakog građanina, jer on može biti korektan i sam predočiti svoje mjesto prebivanja. I 63 mislim da je dobro da se neće moći više dešavati i da se sprečava ilegalna prijava građana, a to je da će moći i agencija i svaka druga institucija, koja je nadležna, moći provjeriti svakog građanina i njegovo mjesto boravka. Hvala lijepa.
Replika, poslanik Boško Tomić. Izvolite.
... da se ne pređe sa ove tačke dnevnog reda da, moja replika se odnosi na izlaganje gospodina Jurišića, gdje kaže da ljudi koji posjeduju, pa i sam navodi svoj primjer, kuće na selu da su one, nisu uknjižene, da nisu evidentirane, to ovaj Zakon ne tretira, ovaj Zakon kaže i nasljednike i srodnike itd. A ovo je možda baš dobra ideja da u BiH počinje da vlada zakon, da svako mora da prevede tu svoju zemlju, ako je na djedu da pređe na njega i da počne i da plaća porez. Prema tome, moramo raditi ka uređenju tih zakona, vlasništva itd., mora se znati ko je vlasnik čije zemlje. Posebno poslije rata strancima bilo smiješno kada su ljudi stanovali po 20, 30 godina a da nisu imali uopšte upotrebnu dozvolu. Moramo privoditi to, legalizaciju, u tom pravcu. A evo, kad sam se javio, moje čestitke su Vijeću ministara na donešenim zakonima svim. Prema tome ovo je stvar zajedničke aktivnosti, da ne spominjemo ovdje samo pojedince, zna se da neko mora da taj materijal pripremi, a ja čestitam Vijeću ministara koje je imalo osjećaj da ovo treba da se brzo uradi. Mislim, u tom pravcu još jednom zahvalnost.
Zahvaljujem. Konstatiram da nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Sada glasamo o ovom Zakonu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Otvaram raspravu o zahtjevu. Za diskusiju se prijavila poslanica Danijela Martinović. Izvolite. 64
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja bih rekla nekoliko rečenica u vezi zahtjeva za hitni postupak. Naime, ja i kolege iz mog kluba smatramo da postoje razlozi za hitni postupak iz sljedećih suštinskih ali i tehničkih proceduralnih razloga. Naime, suštinski razlozi se odnose na činjenicu da postojanje ali naravno i pozitivne izmjene i dopune navedenog Zakona predstavljaju uvjet za zadržavanje bezviznog režima za građane BiH. Naime, predviđenim izmjenama i dopunama Zakona usklađujemo naš zakon sa evropskim uredbama koje se odnose na sigurnost, znači standardi sigurnosti i biometrijske podatke. Mislim konkretno na Uredbu Evropske zajednice broj 444 iz 2009. i Direktivu 2006, odnosno 123 iz 2006. godine. Dakle, predloženim rješenjima se poboljšava zaštita osobnih podataka i sigurnosni aspekti. Drugo, navedenim Zakonom, odnosno izmjenama vrši se usklađivanje
Bojim se da i Vi sada ulazite u sadržaj rješenja. Sad je ipak zahtjev za 127.
Ne, htjela sam reći da ... postoje suštinski razlozi, opravdavam hitni postupak.
Tanka je linija.
Znam da je tanka linija. Dobro, hoću li nastaviti ili?
Privedite kraju.
Dobro, neću se onda kasnije javljati. Dobro, smatram, dakle nisam išla u meritum stvari, odnosno nisam problematizirala pojedinačne članove, nego sam smatrala da ću samo općim osvrtom na navedenu problematiku, dakle da mogu opravdati hitni postupak. Dakle, navedeni Zakon se usklađuje sa Zakonom o identifikacionim dokumentima, ubrzava se postupak izdavanja putnih isprava, smanjuju se troškovi za naše građane i naravno ubrzava se postupak kada je riječ o dobivanju putnih isprava za raseljena lica, hendikepirane osobe itd. Dobro, pošto ste me već upozorili, dakle poentirala sam samo suštinske stvari. U samom obrazloženju Zakona imate taksativno nabrojano deset razloga koji bi mogli opravdati hitni postupak. Hvala lijepo. 65
Zahvaljujem. Konstatiram da nema više prijavljenih za raspravu o hitnom postupku. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo usvojili zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Da li se neko prijavljuje za diskusiju? Konstatiram da nema prijavljenih. Glasamo o Zakonu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH po hitnom postupku. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Konstatiram da nema prijavljenih za raspravu. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo pogtrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo prihvatili zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o ovom Prijedlogu zakona. Da li ima prijavljenih? Za riječ se prijavio poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Kolegice i kolege, dame i gospodo. Mi ćemo naravno glasati protiv ovog Zakona. Ovo je udovoljavanje zahtjevima političara iz RS-a, cijela današnja sjednica je zapravo udovoljavanje tim zahtjevima, pa i sam način glasanja danas koji je atipičan u odnosu na sve druge sjednice, da se što prije ove tačke, koje odgovaraju 66 RS-u, što prije završe, je li tako, i da se zna koji je rezultat, koji je skor, uzakuje na ovaj zaključak. Ovakva rješenja mi smo mogli imati kad je matični broj u pitanju prije godinu dana, imali smo ih praktično predložene ovdje i onda smo ih svi ovdje odbijali, a ja sad neću govoriti kako je ko tad diskutovao i kako je ko glasao, da ne bi bio isti kao neki koji su to koristili i baštinili tu metodologiju u pravdanju razloga. Ovo što danas, dakle, imamo, što je predloženo je zapravo, osim implementacije presude Ustavnog suda, udovoljavanje zahtjevu iz RS-a da se registraciska područja uvedu u entitetske linije. To je nešto što Ustavni sud od nas nije tražio, i kad se pogleda ovaj Zakon sa Zakonom o prebivalištu, sa ostalim zakonima onda će biti potpuno jasna ona konstatacija koju sam na početku svoje diskusije iskazao, da je moguće danas u BiH kod ovakvih parlamentarnih većina donositi zakone koji će značiti samo daljnje podjele unutar BiH i dezintegraciju. Nema zakona koji znače reintegraciju BiH i nema zakona koji znače integraciju BiH u evropske i evroatlanske asocijacije. Hvala vam.
Replika, poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Vrlo kratko. Kao što rekoše neke kolege iz SDA volili bih da se ta 133. sjednica Vijeća ministara nikad nije desila, ali se desila i na njoj su, na njoj je SDA glasao za Zakon o jedinstvenom matičnom broju koji je lošiji od ovoga koji je danas predložen, s tim da ne želim reći da je ovaj loš. Dakle, 133. sjednica Vijeća ministara, zakon zajedno sa prebivalištem i boravištem, zajedno sa izmjenama Zakona o državljanstvu, putnim ispravama, itd., itd. Dakle, još jedna promjena stava, što me ne čudi, ali želim to da kažem, da ne bi bilo samo da to ne prođe ovako, ovaj naknadni politički stav. I nije to ništa čudno, to se dešava i na sukobu interesa i na Izbornom zakonu i u mnogo drugih slučajeva, ali eto, da se međusobno napomenemo. Kad je u pitanju teza o udovoljavanju zahtjevima bilo kome, ona je jednako tačna kao što je tačna i izjava da jedinstveni matični broj smo riješili na entitetskom nivou a ne na državnom i da je pogrešno to što nema državnog zakona, dakle na istom je nivou tačnosti. Mi upravo danas usvajamo državni zakon, koji je i Ustavni sud rekao da je jedini koji može definisati matični broj, pa ću ja ovu priliku iskoristiti da kažem da ne postoji entitetski matični broj, kantonalni matični broj, opštinski, nego da postoji matični broj građana u BiH. I dodaću još to da, zaista se slažem sa kolegom Belkićem, da svako treba da ima puno pravo da kaže svoj stav, bilo da je u većini ili u manjini, bio sam i u jednoj i u drugoj prilici i Bože moj. Međutim, ja nikako ne mogu imati razumijevanje za mijenjanje političkih stavova u zavisnosti od prilika, možda očekivanja javnosti, medija ili bilo koga drugog ili populizma. Kolega Belkić ovo se na Vas ne odnosi, da me pogrešno ne shvatite. A posebno ne mogu shvatiti da vam neko u hodniku kaže ovo je kompromisno rješenje, ovo je dobro rješenje, a onda u raspravi iznese drugačiji stav, ovo se naravno kolega Džaferoviću na Vas ne odnosi, ali izjave medijima u tom pravcu daju čak i oni koji nam kažu – da, ovo je dobro rješenje, na tragu ste, nek se ovo više završi, isto kao što je takav stav i bio za Zakon o sukovu interesa, u hodniku – da, dobro je ovo, pa se onda povuče vitalni nacionalni interes u sali i isto kao što je bio vaš stav na izbornim listama da su zatvorene dobre, pa odjednom sad ne valjaju. Zahvaljujem. 67
Replika, zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, nećete impresionirati nas iz RS-a pričom da smo mi pobijedili i da smo mi dobili kompromis, da smo dobili ono što smo tražili, itd., itd., jer ta priča već dugo traje, u tome da se nađu dva iz Federacije i onda se jedni između sebe svađaju ko će nešto dati RS-u, itd., itd. Mi tražili samo da se ispoštuje Ustav, kao što smo tražili u Zakonu o popisu da se, ustavno pravo da se neko izjasni za nacionalnost, za jezik, itd., itd., pa je ispalo da je to nama neko nešto dao, kao što smo tražili u jedinstvenom matičnom broju da se ispoštuje Ustav, pa kao da je to neko nešto dao. Kolege, prestanite sa tom pričom, mi još uvijek u RS-u tražimo partnera da nam da pravu ponudu. Hvala.
Replika, Drago Kalabić. Izvolite.
Pa evo, opet mi gospodin Živković uzme dio priče kao reakciju, jer sam iako sebi obećao, ali svaki put gospodin Džaferović je majstor u tome da, da morate reagovati, iako sam donio sebi odluku da nema potrebe, zato što tonom kojim je govorio gospodin Džaferović o RS-u stiče se utisak kao da se radi o neprijateljskoj teritoriji, kao da se radi o drugoj državi i kao da se ovdje radi o razgovoru suverenih država u kojoj je jedna izgubila nešto od druge države. Ja to više stvarno ne razumijem. U RS-u žive ljudi, građani RS-a, žive ljudi koji plaćaju porez ovoj državi BiH, pod pričom političari iz RS-a, ogroman broj političara iz SDA koji se osjećaju političari iz RS-a i naravno i političari su iz BiH. Vi upotrebljavate sad tu priču, odjednom neviđen jauk, nekakav gubitak, neprijatelji, strana država otela nama neki brojčić i mi sad treba ovdje da padnemo ničice i da se uhvati jauk da se čuje do Trebevića, kao od nekoga mi nešto izgubili. Jadno, žalosno i smiješno u odnosu na druge diskusije kada se poziva da smo mi jedna država, kada smo, imamo drugačije poruke, sad odjednom za jedan matični broj koji je tehničko pitanje, pravi se ovakva priča o nečijoj pobjedi i o nekome tamo neko, sa takvim tonom da je to zaista za mene neprihvatljivo, da se to očito ne smatra, sa ovakvim porukama, dijelom ove države. Pa, ako vi to ne smatrate dijelom kakva je onda poruka onima u RS-u koji razmišljaju na neki svoj način. Ja mislim da, da je neprihvatljivo da se to na taj način tumači. Naravno da je pravo na stavove, naravno da je pravo na mišljenje, naravno da je na odluke i na sve ostalo, ali u smislu da je neko tamo nešto dobio. Ja mislim da je, pa ako iko podebljava liniju danas ju je gospodin Džaferović podeblju do te mjere da treba vremena i vremena da se ona malo olabavi na neki način i učini drugačijom. Zahvaljujem.
Replika, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala Vam predsjedavajući. 68 Ma, ja se moram osvrnuti na ovu konstataciju uvaženog kolege Džaferovića da ovaj Zakon i ovaj set zakona danas čine dezintegraciju zemlje. Znači, zakoni na nivou BiH, rješenje koje je u skladu sa Ustavom, čini dezintegraciju zemlje, znači nasuprot ... ne postojanje rješenja po logici SDA znači integraciju. No, to nije čudna logika jer ste i prošle godine tvrdili da je ne postojanje budžeta integracija i privremena odluka o finansiranju, a usvajanje budžeta vam je bilo dezintegracija, to je neka logika SDA. I ne trebate vi uvažene kolege braniti BiH od nas. Negdje sam nekidan listala arhivu saopštenja SDS-a i našla sam jedno saopštenje iz '91. upućeno Stranci demokratske akcije i u tom saopštenju ovako piše – BiH ne treba braniti od nas, ali je treba braniti od onih koji je brane od nas. Hvala.
Diskusija, poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, mi kako smo i najavili, glasali smo za hitni postupak, jer zaista smatramo da je stvar hitna i da je se mora rješiti. Međutim, mi i dalje mislimo da nije bilo nužno mijenjati postojeći način kako su određena bila registraciona područja. Mi nismo pronašli ustavni imperativ za ovo. Tačno je da Ustav BiH kaže da se BiH sastoji od dva entiteta, itd., itd., ali ovo nije, to nije imperativ za ovakvo rješavanje. Dakle, moglo se je ostati na postojećim rješenjima. Također mislim, mislimo da građanima koji su živjeli u gradovima, u jednom ili drugom entitetu a bili u istim registracionim područjima to nije predstavljalo nikakvu teškoću, niti su oni iskazivali zahtjeve da se te stvari mijenjaju. Dakle, mi zbog toga nećemo podržati ovaj Zakon. Par, da tako kažem, napomena. Mi danas ne usvajamo novi zakon, dakle kako govori se ovdje, i gospodin Magazinović, itd. dakle ova država ima ovaj Zakon poodavno, mi danas radimo izmjene i dopune. Gospodine Noviću, Vi ste s pravom u par navrata ustvrdili da član 5. ne postoji odlukom Ustavnog suda, briše se, je li tako? Međutim, Vi kažete u izmjenama i dopunama Zakona da se član 5. mijenja. Kako možete mijenjati nešto što ne postoji? Onda ste trebali reći – dodaje se.
nije uključen mikrofon
Ne, ne, Vi ste rekli da ne postoji član 5., sada kažete da se mijenja član 5., ali evo to je stva nomotehnike, to će valjda prvnici vidjeti kako to treba, kako to treba riješiti. Gospodine Kalabiću, ni u snu nismo pomislili, barem ja nisam pomislio da je RS država, a kamoli strana, ni govora. A također nisam sklon nikakvom debljanju, a kamoli ovih linija, itd. Dakle, ne treba od ove rasprave proizvoditi neku veliku, visoku priču, dakle jednostavno se ovdje radi o rješenjima registracionih područja. Mi mislimo da nije bilo potrebe da se mijenjaju, ni zahtjeva, ali evo ovaj, postoji većina za to, pa izvolite.
Diskusija, poslanik Atno Domazet. Izvlite. 69
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mislim da Prijedlogom zakona o jedinstvenom matičnom broju građana, kao uostalom i ranije usvojenim ostalim zakonima koji čine paket ovih sistemskih zakona, identifikacionih dokumenata, smo napravili veliki korak u integraciji BiH. Veliki korak u integraciji BiH, ali BiH kao moderne evropske države, koja uvažava vlastitu političko-ustavnu strukturu i funkcioniranje države, temelji na funkcijama različitih nivoa vlasti koja je uspostavljena organizacijom države. Dakle, kod svih ovih zakona, pa posebno i kod jedinstvenog matičnog broja, imamo državni nivo, imamo državni zakon, imamo državne institucije, imamo dakle na državnom nivou uspostavljene osnovne funkcije ovih zakona. Također koristimo i funkcije decentraliziranih dijelova, to su entiteti, kantoni i ostali, da bi smo završili sa funkcijama lokalnih vlasti koje isporučuju vrijednost građanima. Dakle, vjerovatno pitanje da li je ovo integracija ili reintegracija ili dezintegracija zaista nužno mora biti povezano sa pitanjem o kakvoj mi državi govorimo. I u tom smislu sam ubjeđen, i mi u SDP-u smatramo da je zaista ovo jedan veliki korak naprijed i u pravcu zaštite ljudskih prava i u pravcu evropskih integracija, u isporučivanju mnogo većih vrijednosti za građane i za ono što oni očekuju od vlasti. Dakle, u tom smislu možemo vjerovatno, kao optimisti, da očekujemo i nastavak aktivnosti kojima će se, kojima ćemo se posvetiti u rješavanju niza drugih važnih pitanja na putu naših vlastitih reformi i reformi na putu evropskih integracija. Kada govorimo o jedinstvenom matičnom broju, dakle mi smo jednostavno tri elementa državnosti ugradili u ovaj sistem, to je zakon, to su institucije i to je šema, ustavna šema iz Ustava i Izbornog zakona BiH. Funkcije entiteta, odnosno kantona su također integrirane da bi se završile sa ulogom matičnih ureda koji dodjeljuju jedinstveni matični broj građanima i to je jedna, rekao bih, moderna integracija. Državu koju mi moramo graditi, mora upravo biti takav aparat u kome će se na racionalan način integrirati državne funkcije, funkcije entiteta i funkcije lokalnih vlasti. Tako možemo očekivati i zaštitu ljudskih prava, tako možemo očekivati i poštovanje prava naroda i građana, tako mžemo ustvari osiguravati puni demokratski i ekonomski prosperitet BiH. Naravno, mi smo se danas naslušali ocjena o tome da ovi zakoni ugrožavaju BiH. Ja samo mogu reću, mislim želio bih da kažem ispred Kluba SDP-a, da je ideal BiH suviše velik i mora biti toliko vrijedan za vas, za nas da ne smije biti i ne može biti predmet kratkoročnih tekućih političkih špekulacija. Mislim da je to ključno pitanje i da oko toga ne može biti kompromisa. Dakle, u tom smislu mi svakako ovaj Prijedlog zakona prihvatamo. Hvala.
Zahvaljujem poslaniku Domazetu. Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Govoriti o razlozima za hitnost donošenja ovog Zakona mislim da je svakako suvišno, jer cjelokupna bosanskohercegovačka javnost se već nekoliko godina zabavlja ovim pitanjem i postale su dežurne teme svih mogućih susreta, viđanja ljudi, šta je to jedinstevni matični broj i što je on 70 toliko važno pitanje za BiH, za integraciju, dezintegraciju i hoće li je nestati, hoće li nestati RS-a ako se donese ovo rješenje, ili ako se donese drugo hoće li nestati BiH itd. Vjerujem da ste svi vi u proteklih posebno nekoliko mjeseci bili izloženi čitavom nizu pitanja dobronamjernih građana, naših birača, onih za koje se mi ovdje borimo, koji su nas pitali – de nam recite u čemu je fol? Jer ljudi nisu skontali u čemu je fol, u čemu je fazon, u čemu je problem, šta je to zbog čega mi ne možemo toliko dugo donijeti, neko reče danas ovdje, jedan uistinu tehnički zakon. Ne možemo zato što koristimo svaku prigodu da manipuliramo tim građanima i da smo svjesni da oni ne znaju šta je to i onda možemo manipulirati do besvjesti, možemo ih prepadati ako nam odgovara, ako nam odgovara možemo ih hrabriti, možemo reći da je ovo najevropskiji zakon na svijetu. Ni jedno ni drugo nije vjerovatno. Znači, Zakon koji omogućava da konačno djeca koja se danas rode u BiH mogu ostvariti pravo, ni manje ni više. Ovaj Zakon im neće omogućiti bolja porodilišta, nažalost, neće omogućiti ni bolje dječije vrtiće, ni bolje škole, ni bolje, ni mnogo toga bolje, ni bolji standard njima, njihovim roditeljima itd. Nažalost, neće im omogućiti, bez obzira gdje živjeli, ni u Federaciji, ni u RS-u. I nemojmo ih, djelimo mi djecu, nemamo mi potrebe djecu djeliti, znači djeca žive negdje gdje im žive roditelji u najvećem, pogotovo ona mala djeca kad se rode, znači oni su tamo gdje su roditelji. Sve druge priče, sve druge priče, mi danas konačno ispunjavamo, provodimo jednu od neprovedenih oluka Ustavnog suda, i još jednom čestitka Vijeću ministara i resornom ministarstvu. Matični broj će se ponovo u skladu sa zakonom određivati tamo gdje se i do sad određivao, znači i do sad gdje se određivao, neće se mijenjati mjesto gdje se matični broj određuje, prekida se kršenje ljudskih prava najmlađih stanovnika ove zemlje, što je konstatiralo, i za vašu informaciju to je konstatiralo i Povjerenstvo za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, da ne postojanjem ovog Zakona se krše ljudska prava. I evo, ja ću i zbog toga sam se najviše javio, iskoristiti ovu prigodu da se u svoje ime ispričam svim građanima BiH koji su zbog našeg nepotrebnog prepucavanja trpili ovo vrijeme dok nije postojao zakon, vjerujući da će zakon danas biti donesen. Hvala lijepo.
Diskusija poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Mada je dosta rečeno, reći ću par riječi vezano za Zakon o jedinstvenom matičnom broju, mada bi, evo iskoristio priliku da kroz ovu diskusiju i repliciram kolegama na dosadašnjim diskusijama. Ja ću reći da je ovaj set zakona, koji danas razmatramo ovdje, i evo neke smo već i usvojili, je veliki korak u dezintegraciji BiH, znači suprotna teza koju je postavio gospodin Domazet i očito kroz ove diskusije, ukoliko hoćemo razumom da govorimo, vidimo ove dijelove dezintegracije BiH. Ali kroz diskusije je puno i demagogije, možda će neko reći i za moju diskusiju, evo ovo o čemu je malopre govorio gospodin Niko Lozančić, evo kaže bavili smo se pitanjem, uveli smo neke stvari koje smo mogli ranije da riješimo. Pa evo, što nismo riješili, evo ja pitama gospodina Lozančića – zašto nismo rješili pitanje Sejdić-Finci? Treba da uvedemo kategoriju i ostalih, ali je neko ubacio i pitanje hrvatskog nacionalnog, a to ne spada ni u ostale. 71 Znači, ako hoćemo da kočnice radimo na bilo kakve načine, uradićemo ih, ali ako hoćemo prosipati demagogiju pa reći da ova kočnica nije uredu, a ova jeste, onda možemo, evo danas razgovarati i tri dana ovdje. I Zakon o jedinstvenom matičnom broju, ono što sam maloprije prilikom repliciranja gospodinu Kalabiću rekao, jeste podjela građana. Građani u BiH poslije usvajanja ovog Zakona će biti podjeljeni isto kao što, evo sad imamo u ovakvim odnosima stanje da u BiH sa ovakvim jednim registracionim područjem smo razdvojeni od stanovnika Republike Srbije, Republike Hrvatske. Uvodimo, znači, unutar BiH tri registraciona područja i to moramo priznati. Da li to neko gleda kao integraciju ili dezintegraciju dozvoljavam da na takav način razmišlja, ali da je slabljenje države i da je jačanje entiteta i da može u nekoj kasnijoj budućnosti biti nešto što će odgovarati priči Dodika koju priča u zadnjih godinu i više dana, evo ja na takav način želim da razmišljam. Ne želim da razmišljam kao SDP juče ovako, danas ovako. Evo Saša maloprije priča ovdje, kritikuje Klub SDA, a oni se tri puta gore ponašali od nas. Što nismo 06. juna razmišljali tako kako danas razmišlja Klub SDP-a? Ili zašto niste nagovorili Klub, ili zašto vi niste nagovorili ove iz SNSD-a na onu priču koju smo svi zajedno imali 06. juna? Ako ćemo o tim pričama kako su one šetale i ovako i onako. Prema tome ljudi vas odradili, danas ćete dio BiH oslabiti, ojačaćete entitete, priznajte to i vi i oni koji budu podržali ovaj Zakon i to je suština ove priče. Volio bih da izazovem replike da još malo raspravljamo, jer onaj, imamo vremena danas da radimo. Hvala.
Replika, Niko Lozančić. Izvolite.
Ja maloprije rekoh, ja zato sam maloprije rekao da, da treba sve zakone pod 127. ... A znate zašto sam to rekao? Rasprave bi, inače ova procedura skraćena, produžena, redovita, one bi trebale poslužiti da mi možemo intervenirati, da možemo raspravljati, da možemo braniti svoje stavove, da možemo uvjeravati kolegu u ispravnost svojih stajališta i onda bi to imalo smisla. Ovdje niko nikog ne može uvjeriti, bez obzira koliko logično ili ... pričali, znate bez obzira koliko vi govorili da je ovo bijelo, ovaj, ako sam ja došao ovdje s uvjerenjem da je crno, ma džabe sva priča, džabe priča. Ja uporno govorim, ovaj Zakon o jedinstvenom matičnom broju nije proizveo entitete, ni kantone, ni gradove, ni općine, Zakon donesen 2001., druge, znači nije on postavio ni RS, ni deset kantona u Federaciji, ni Brčko Distrikt, ni bilo šta drugo. I sad odjedanput, sad je on odjedanput presudan. Gospodine ministre, kao predlagatelju, pošto sam maloprije to zaboravio, da se zahvalim, zbog jedne činjenice što ste ostavili, ne znam ni ja što, da moje registraciono područje neće mijenjati broj, ovaj, evo ja sam zbog toga i zbog toga ću podržati ovaj Zakon. Znači, i interesantno mi je, ovaj, nisu tri registraciona područja, nego devet. Ili mi imamo različite zakone u proceduri, ja ne znam, ovaj, devet je valjda registracionih područja. Ovo moje registraciono područje se podudara slučajno sa izbornom jedinicom iz koje sam ja izabran, a ta izborna jedinica je uspostavljena Izbornim zakonom BiH, koji je isto tako vjerovatno dezintegrirajući zakon u BiH, najvjerovatnije mislim, ovaj. Doduše taj Zakon mi još nismo uskladili sa odlukom Ustavnog suda, jer jedne principe hoćemo u Mostaru, a druge u Zenici, al' valjda ćemo i to uspostaviti. 72 Znači, i slažem se ja sa svima onima koji žele i mislim da smo i to trebali davno uraditi, trebali smo davno provesti odluku Suda u Strazburu kad je u pitanju presuda u slučaju Sejdić- Finci, ali nemamo vremena, nemamo vremena jer se oko tehničkih zakona zabavljamo toliko dugo, da nemamo vremena za suštinske stvari. Valjda ćemo početi i suštinske stvari raspravljati i ja vjerujem da će, bez obzira na ova oponiranja Vijeću ministara, da će Vijeće ministara nastaviti u ovom tempu dostavljati što više usuglašenih zakona u parlamentarnu proceduru i da će ona rezultirati napretkom BiH u pravcu ostvarivanja svih ciljeva za koje se mi makar deklarativno zalažemo. Hvala lijepa.
Replika, poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Replika se odnosi na izlaganje gospodina Sokolovića. Hoću da kažem da ovi zakoni ne podebljavaju granice entiteta, nego samo rješavaju stvari kakve su već Ustavom i predviđene. Ali jedna sugestija, ako RS bude išla i razvijala se, ako Federacija bude išla i razvijala se, onda od toga može imati BiH velike koristi. Mi istina u RS-u izuzetno polažemo računa i vodimo računa i volimo da RS napreduje, a time i BiH, možda bi dobro bilo da jedan broj građana iz Federacije isto tako voli Federaciju, pa da zajednički rastu i da pravimo BiH kakva je i Dejtonom i Ustavom predviđena. Suprotno, bojim se, da ne dovodimo sve u malo nezgodnu poziciju.
Diskusija, poslanik Emir Kabil. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajuć. Pa gledajte, ja lično mislim da ovo što je uradilo Vijeće ministara, ovaj novi set zakona, je pozitivna stvar u svakom slučaju, jer bolji je bilo kakv zakon nego nikakav zakona i po meni lično to se trebalo i ranije usvojiti, jer po mom mišljenju više od 90% građana ne zna šta je problem ovoga Zakona, ne vidim ni ja problem ovoga Zakona, usvajanja. Gospodin Sredoje Nović je na jednom od ranijih naših sastanaka uporno govorio, da bi zadovoljio sve kriterije, da broj u BiH koji determinira državu uopšte nije upitan i to je dalje ostalo tako. Mene samo brine jedna druga činjenica, da mi jednostavno, i kao političari ili kao ljudi iz realnog života, ne želimo da anticipiramo naše okruženje i situaciju u okruženju. Situacija u okruženju, po meni, je vrlo jednostavna, i kada sam u krizi, gledajući šta se dešava u našem Parlamentu, gledam ... ili Srpsku televiziju, odnosno Hrvatsku televiziju i jednostavno shvatim koliko smo mi minorni, nebitni i nevažni u ovom našem političkom, u našoj političkoj borbi. Činjenica da je Srbija postala ljubimac Evrope, činjenica da su Dačić i Vučić postali faktori odlučivanja u Evropi, činjenica je da je Hrvatska već u Evropi i da ima svoje evropske probleme, a činjenica je da je BiH postala zemlja, crna rupa Evrope koja jednostavno nema ni jedno rješenje. Nema ni jedno rješenje samo iz jednog razloga što neće da anticipira, da će za pet do deset godina svaki ovaj zakon koji je danas na stolu biti revidiran i usklađivan s EU, to je fakat, to je činjenica. Srbija ima svoje zakone, ima svoja pravila, evo već se otvara Poglavlje 23. Kompletan pravosudni 73 sistem srpski će se morati usaglasiti sa EU, dovodi se tehničko lice koji će voditi te pregovore sa EU, a politika će samo da podržava te procese. Mi nemamo problem, mi imamo veliki problem što imamo političkara koji imaju svoj stav, a još manje imamo tehnička lica koji će njihove ideje implementirati. Prema tome, ovaj Zakon trebao se usvojiti onakav kakav je i prije bio, ništa to ne bi podebljavalo ili smanjivalo nekakve linije. Koje linije, kakve linije postoje, da li postoje linije između Srpskog entiteta i Federacije za doktora, da li postoje linije za kamiondžiju, da li postoje linije za transport roba? Ne postoje linije, postoje interesi, postoje interesi političkih elita da se neke stvari drže u ovakvom statusu i da se ne rješava ovaj status. To je moj stav, to je moje mišljenje i ogorčen sam s tim jer je život sasvim drugačiji. Čovjek koji dobije infarkt miokarda dolazi u prvu instituciju koja je najbliža, ne pita ni ko vodi, ni ko radi, ni šta radi, ne pita ni ko plaća, nego želi da riješi taj infarkt miokarda. Tako je isto i sa vozačem, tako je isto sa svakom drugom stvari. Mislim da vraćati se na pitanje ili na pitanja podebljavanja granica, kakve granice? Znate gdje je najveća trgovina trenutno, između koje dvije regije na Balkanu? Između Srbije i Kosova. To se ne smije reći, ali najveća trgovina Srbije je s Kosovom. Prema tome to su fakti, to su činjenice. Mi ovdje moramo da budemo pragmatični, ovi svi zakoni koji se donesu apsolutno ne ugrožavaju integritet, ni broj o kome je govorio Sredoje Nović, to je BiH, ja sam u to siguran, 200% siguran. I još sam više siguran da mi kao parlamentarci, neki će od nas ostati u politici, neki neće, apsolutno će se, ćemo se za 10 do 15 godina smijati ovim našim odlukama ovdje, jer će EU nas natjerati da ne budemo sanitarni koridor nego da budemo članica kakvu oni hoće. Hvala.
Diskusija, poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Dosta toga je već rečno o jedinstvenom matičnom broju i ovom Zakonu, i on je prouzrokovao štošta što je pokvarilo možda na trenutak, na jedan mjesec dana, neke relacije, ali evo, zahvaljujući sad ovom setu zakona ponovo smo ovdje na okupu. I ja mogu sa zadovljstvom da konstatujem da smo dobili zakon kakav treba građanima BiH, posebno onim najmlađim, samo mi je posebno žao što se sa ovim kasnilo i što je sve to moralo da prouzrokuje jedan niz problema koji su nastupili. Zakon koji smo, koji ovdje imamo pred sobom nije nikakav i nikome ustupak. To je ustupak potrebama, to je znači ispunjenje potreba građana zbog čega mi jesmo ovdje, zbog čega vršimo ovu funkciju. Da je Zakon državni, jeste, kako je rekao moj kolega Domazet, zato što ga mi, evo ovdje o njemu diskutujemo, jer da nije državni onda bi ga diskutovali vjerovatno na nekom drugom zakonodavnom nivou. Da će Zakon provoditi Državna agencija i to je činjenica, i da će svi koji učestvuju u implementaciji tog Zakona, onog, do onog korisnika – građanina, biti uključeni svi u liniji kao što je to konačno u mnogim drugim slučajevima ovdje evidentno. Drugo, da Zakon ima i tehničko obilježje države, to je ministar Nović ponovio u nekoliko navrata. Ja hoću da kažem da na ovakvim pitanjima i na ovom pitanju ne treba oštriti nikakve, ni nacionalne, ni bilo koje druge tenzije, ne treba kupiti ni jeftine političke poene na ovakvim pitanjima. Hajmo na nekim drugim stvarima, hajmo da gurnemo da građani budu zadovoljni našim radom, a ne da protiv svih nas za to dižu svoj glas. Političke stranke koje na ovakvim pitanjima žele da uberu političke poene 74 godinama su opstruirale donošenje ovog Zakona. I nije ovo, nije zakon, posebno ovaj Zakon nije zakon na kome treba bilo ko da poentira. Ovaj Zakon jednostavno treba da bude izglasan ovdje i treba da bude donesen u ovom Parlamentu. I ja mislim da mi odavde sa današnje sjednice treba da pošaljemo poruku građanima da smo mi u stanju da ispunimo njihove zahtjeve, pogotovo takve elementarne zahtjeve kakav je zahtjev o jedinstvenom matičnom broju. I umjesto da kritikujemo hajmo se pridružiti da budemo konstruktivni, da popravimo i ono što nije urađeno. I evo, ja se pridružujem svim onim koji će dati glas za ovakav Zakon. Hvala.
Dobro. Nema više prijavljenih, ima za diskusiju, poslanik Asim Sarajlić. Izvolite.
Samo replika uvaženoj kolegici. Samo da me podsjeti šta bi sa onim zakonom koji su ona i kolegice ispred SDP-a predložile onaj dan ovdje 06. juna, ujutro sa SDS-om kada je gospodin Bosić predložio zakon, kad govorimo o političkim poenima itd. [[zajednička diskusija]]
Je li ovo bilo pitanje ili krivi navod? [[zajednička diskusija]] Dobro. Konstatiram da, molim vas malo pažnje, konstatiram da nema prijavljenih ni za diskusiju, ni za repliku i zatvaram raspravu o 7. tački dnevnog reda. Sada ćemo, dakle glasati o ovom Zakonu. Molim vas da se pripremi za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da smo većinom glasova za, koja uključuje i opću i entitetsku većinu, kao Predstavnički dom usvojili Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku. Pauza do 15:00 sati, dakle 45 minuta. [[PAUZA]]
U obrazloženju zahtjeva za žurnošću. Činjenica da je riječ o zaista nevelikom Zakonu, riječ je o dvije kratke dopune ovog temeljnog teksta Zakona. Također na žurnost tjera i činjenica da je Parlamentarna skupština BiH 2011. godine donijela izmjene i dopune temeljnog zakona, Zakona o zaštiti osobnih podataka i da je na nov način pozicionirala Agenciju, što onda uvjetuje potrebu da se to novo pozicioniranje odrazi i na ovaj Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Da podsjetim sve nas, mi smo, poštujući određene međunarodne standarde i obveze koje smo preuzeli poput 108. Konvencije Vijeća Evrope, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, učinili ovo tijelo, dakle Agenciju za zaštitu osobnih podataka, neovisnim tijelom, izuzeli smo iz ingirencija Vijeća ministara i ono je postalo naše tijelo, tijelo Parlamentarne skupštine. Također, uz ravnatelja direktora Agencija, izmjenama Zakona smo utvrdili i poziciju zamjenika ravnatelja. Činjenica je da od tada, od tih izmjena, ostalo je neriješeno ovo potrebno pozicioniranje u okviru Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Mi držimo da su to razlozi koji dovoljno govore o potrebi da se žurno riješi ovaj slučaj. I također predlažem da u slučaju da Zastupnički dom usvoji žurni postupak i usvoji Zakon, da se on u istoj proceduri, u žurnoj proceduri uputi Domu naroda na usvajanje u istoj proceduri. Hvala vam.
Za riječ se prijavio poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Čitao sam Prijedlog zakona, par pitanja me interesuje da bih se opredijelio kako o ovom glasati. Dakle, koji je razlog da se traži hitna procedura izmjena i dopuna ovog Zakona. Mislim, koji je motiv to? Imamo li stav Savjeta ministara po ovom pitanju? I zbog čega se predviđa 25% povećanje plate inspektorima u Agenciji za zaštitu ličnih podataka, veća nego što je to predviđena za kategorije prema Zakonu o ...? Ne govorim ovo slučajno, mislim da ćemo imati lančano reakcije i zahtjeve niza drugih institucija BiH da po sličnom postupku, nedavno sam čitao jedan od sličnih prijedloga koji je predviđao povećanje zaposlenih, da ne navodim sad koje agencije i kad sam sabrao koliko bi to značilo, oni bi imali platu veću nego članovi Predsjedništva BiH. Toliko. 76 Dakle, ovo sam rekao ukoliko prođe hitna procedura, koji je motiv da se predviđa 25% veća plata. Ne osporavam da se riješi pitanje zamjenika, ali pretpostavljam da zakonski postoji mogućnost da se plata zamjenika uredi i sa sadašnjim zakonom. Mi imamo original Zakona, gledao sam, dakle smatram da to nije ispravni postupak. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom poslaniku Prodanoviću. Nema više prijavljenih za raspravu.
Mogu li ja malo?
Mato Franjičević, replika jel'? Izvolite.
Mislim da je u obrazloženju dovoljno objašnjeno. Ja sam mislio da sam objasnio zaista, zato što se radi o dvije kratke dopune koje apsolutno omogućavaju da se u ovoj proceduri i na ovaj način rješava ovo pitanje. Što se tiče ove primjedbe kolege Prodanovića, ovdje u obrazloženju stoji da je to nužno napraviti kako bi se ispoštovao članak 3., ako se ne varam, temeljnog Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, a koji glasi da plaća treba biti ista za iste ili slične poslove. U ovom slučaju se doista radi o potrebi da se na isti ili sličan način regulira plaća ovih službenika jer se sad cijela Agencija, cijelo tijelo, repozicionira i da se dovede u sklad sa postojećim plaćama i naknadama za iste ili slične poslove. Hvala.
Replika, Lazar Prodanović. Izvolite.
Dakle, ja smatram da ne možemo riješiti za sve zaposlene, u bilo kojoj agenciji, zakonski da imaju naknadu po osnovu plate 25% veću, ako za određene kategorije imamo da plata ne može biti veća od ukupno zbiru od 20-30%, odnosno od 30% ukupnog budžeta za plate u nekim kategorijama i da to ne bude više od ... Bez obzira na sve nije mi uvjerljiva ova hitnost procedure, smatram da bi bilo bolje da ide u amandmanske faze i da se o tome obavi rasprava na komisiji.
Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. 77 Pa evo, samo pojašnjenje, znači ovdje se ne radi o bilo kakvim uposlenicima, radi se o osobama sa posebnim ovlaštenjima koje nisu postojale u trenutku kada je donešen Zakon o plaćama. I mi imamo u čitavom nizu agencija, znači inspekcijske nadzore i slične poslove gdje su zbog uvjeta radnog mjesta uvećane za određene procente. Ovdje se predlaže, postoje određena radna mjesta, recimo u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu gdje su ta uvećanja 30%. Znači, ovdje se predlaže, pošto se radi o osobama koje vrše inspekcijski nadzor, znači osobe sa posebnim ovlaštenjima, da im se osnova plaće uveća za iznos, da se stave u isti okvir sa drugim inspektorima koji se reguliraju Zakonom o plaćama, ništa drugo. Znači, u tom kontekstu, za isti rad ista plaća.
Za diskusiju se prijavio, zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kao što svi vidite ovdje imamo jednu neuobičajenu situaciju da praktično Zakon u redovnoj proceduri, a to je tačka 11. već postoji pod istoimenim nazivom, samo je razlika u tome što je ovo zahtjev po 127., ali radi se o istoimenom zakonu. Ja sam shvatio i u objašnjenju da se nije amandmanski moglo djelovati na Zakon koji je proceduri zato što ovaj Zakon o izmjenama i dopunama zakona ne tretiraju taj član. Međutim, shvatit ćete i nas da nam je potrebno da od Savjeta ministara iz Ministarstva finansija ili predsjedavajući Savjeta ministara kaže, ili u okviru rasprave o ovome zahtjevu, ili u okviru rasprave o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama, šta je stav Savjeta ministara povodom ovog Zakona. Mislim da bi to bilo uobičajeno da, ja sad ne licitiram jer ne poznam šta znači 25%, 20%, itd., itd., a ne bih želio da odbijem vaš zahtjev. Zato onda molim Savjet ministara ako može odmah, ako ne onda predlaže da ne izjašnjavamo se o ovome, nego da u okviru tačke 11. dobijemo stav Savjeta ministara povodom ovog vašeg zahtjeva. Hvala.
Za diskusiju se prijavio uvaženi poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Treba podržati prijedlog gospodina Živkovića. Naime, dakle nisam akcentirao svoju pažnju na konkretan slučaj, ali ovaj Parlament treba voditi, odnosno ustanoviti politiku plata na nivou institucija BiH. Mislim da je isuviše prepustio to tim samostalnim organizacijama kao što su agencije, koje moj jedan kolega, dobar kolega sa Zagrebačkog Pravnog fakulteta, nazvao malim monstrumima za političke sisteme. Dakle, nemojte to shvatiti u, govorim pežurativno ne govorim u, dakle agencije su jedna inovacija u našem pravnom sistemu, naravno došle su iz Amerike itd., prihvaćene kao i što su mnoge institucije prihvaćene u zemljama tranzicije, a onda se u kasnijoj fazi vidjelo gdje se griješi od privatizacije pa do, itd, itd. Mislim da je ovo pitanje za posebnu raspravu, pitanje agencija, odnosno upravnih organizacija. Mi ih svrstavamo u upravne organizacije. Agencije ne ulaze u upravne organizacije, 78 nego to su posebna samostalna tijela, ona ulaze u javnu upravu, ali ne u državnu upravu. Dakle, javna uprava obuhvata i javna preduzeća itd., to je se javna uprava, ali agencije spadaju u javnu upravu, ali ne u državnu upravu, a kod nas su uvrštene u državnoj upravi. I mislim da je to jedno posebno pitanje o kojima treba raspravljati. Najveće pritužbe inače u sistemima drugim su sljedeće, da samostalno određuju sebi plate. Dakle, samostalne, nezavisne ... da samostalno sebi određuju plate, da su te plate enormne itd. To nije, ja sam pogledao jedan izvještaj o platama, neko je zatražio, što je dobro, mislim gospodin Jagodić, pogledao sam te plate, mislim da izlaze iznad okvira naših mogućnosti u cjelini, gledajući u cjelini BiH. Mislim da sve ovo govori da tu stvar treba staviti na dnevni red i provesti ozbiljnu raspravu o agencijama i uopšte ozbiljnu raspravu o upravi. Hvala.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu u okviru osme tačke dnevnog reda. Molim vas da se pripremite za glasanje. Prvo ćemo glasati o zahtjevu za hitni postupak. [[zajednička diskusija]] Riječ ima Mato Franjičević, hajde molim Vas da se očitujete o ovom prijedlogu kolege Živkovića.
Pa, ako postoji varijanta ili mogućnost da se ispoštuje i žurnost ovog postupka, dakle ovako zamišljena procedura, da se odgodi glasovanje o meritumu zakona, o suštini zakona, da se izjasnimo dakle o žurnosti, a da odgodimo izjašnjavanje o zakonu u cjelini nakon što dobijemo ovo mišljenje o kojem je govorio uvaženi kolega Živkovića. Dakle, ja predlažem, mislim da je to najlogičnije.
Zahvaljujem. Riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara BiH, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite
Pozdrav i svim prisutnim. Ja bih samo odgovorio na, odnosno očitovao se na prijedlog gospodina Živkovića. Što se tiče opravdanosti ovoga, i znam o čemu se radi, ima puno opravdanosti i utemeljenosti i stvarno ne vodi onome što se kaže o monstrumima i ... Jedna konkretna, konkretne situacije koje se javljaju u praksi i bez ove izmjene ljudi su jednostavno realno oštećeni, to je tako. Međutim, ako kažete očitovanje Vijeća ministara i vidite, mada smo rekli da danas zbog Izvješća o radu Vijeća ministara svi ministri budu tu ili barem njihovi zamjenici, vidite da ih nema. Prema tome, što se 79 tiče mene, u svoje ime i ostalo ja u cijelosti ovo mogu, odnosno ja podržavam ovo. Ali ako se, kažete možemo li mi do kraja radnog vremena održati sjednicu Vijeća ministara i hoću li imati kvorum, čisto sumnjam da će to biti tako, to je realno, uz sav moj poziv i zahtjev da svi prisustvujemo ovoj današnjoj sjednici. Hvala.
Dakle, glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite da glasamo. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo prihvatili zahtjev za hitni postupak. Otvaramo, pa sada, pa morali bi otvoriti ali već smo čuli evo i kod zahtjeva, da li neko opet, evo moram otvoriti raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema rasprave. Mi bi sad trebali da se izjasnimo o ovom Zakonu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, imamo potrebnu i entitetsku većinu i da je ovaj prijedlog prihvaćen. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda Ad. 9. Prijedlog zakona o programu zaštite svjedoka u BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
... koju rečenicu kazati. Mi smo završili s one 4 tačke, jel'. Dakle, ja pozdravljam ovu inicijativu i iskreno se nadam da je ova radna grupa ove izmjene i dopune pripremila na osnovu analize primjene dosadašnjeg zakona, zakona iz 2004. godine. Meni bi trebalo nekoliko pojašnjenja, ako gospodin Bariša, kao predlagač, može ... (?) nije uključen mikrofon 80 Zaštita svjedoka, Vijeće ministara ... (?) nije uključen mikrofon
Zahvaljujem poslaniku Belkiću. Riječ ima poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite
Hvala Vam predsjedavajući. Ja moram reći da ovaj Zakon, ima, gospodine Belkiće, ovdje u članu 2. značenje izraza navedeno ko je, čije je odjeljenje, Zakon ima dosta manjkavosti, ima ima u članu 2., SIPA-ino jeste, Zakon ima dosta tehničkih nedostataka. I gospodin Belkić ovdje pomenu radnu grupu. Ja bih voljela kada bi, da je ovo zaista rezultat rada neke radne grupe, piše gospodine Belkiću i ja sam tako pročitala, nego ja imam jednu ružnu naviku da kad čitam neki zakon onda uzmem uporedim, uzmem i Hrvatsku i Srbiju. I ovaj zakon je prepisan, ali bukvalno prepisan iz Srbije. Neki dijelovi su sitnice izbačeno i ono što je izbačeno je upravo ono što ne valja u ovom zakonu. Recimo ovdje se, nije sporno mi ćemo u prvom čitanju podržati ovaj zakon, naravno imat ćemo svoje amandmane, kaže – odluku o primjeni programa zaštite svjedoka donosi komisija na prijedlog glavnog tužioca kome opet inicijativu može podnijeti nadležni sudija koji postupa u predmetu, rukovodilac, advokat itd. Ja pitam zašto ne bi inicijativu mogao podnijeti tužilac koji je 81 postupajući u tom predmetu, kao što je to svuda i što je normalno. Valjda je tužilac koji je postupajući u predmetu namjerodavniji da ocijeni da li treba podnijeti neku inicijativu. Dalje, ovdje ima, znači još mnogo neriješenih stvari poput tog, ko Sporazum o primjeni programa, ko će sklopiti u ime, a mogu biti štićena lica i maloljetnici, ovdje to nije riješeno, ili lica koja su lišena poslovne sposobnosti. Dalje, govori se o premještanju umjesto promjeni prebivališta, itd., itd., da sad ne nabrajam sve, s tim što recimo ima i navodi se kad se poziva na određene zakone, recimo Zakon o zaštiti ličnih podataka, pa se ovdje navode brojevi službenih glasnika, Zakon o zaštiti ličnih podataka. Pa hoćemo li svaki put kad promijenimo Zakon o zaštiti ličnih podataka, mi po automatizmu onda moramo mijenjati i ovaj zakon, kako bismo ubacili one nove brojeve službenih glasnika. Znači, mi ćemo imati svoje amandmane i ono što je još jedna velika zamjerka ovom Zakonu, pošto njegov član 7.2. jasno kaže da svi organi uprave i javne ustanove BiH, entiteta i Brčko Distrikta, dužni su pružiti pomoć odjeljenju i na njegovo traženje izvršiti radnje, a pri tom MUP RS-a nije konsultovan koji je zadužen za provođenje ovog zakona, sugestije koje su dolazile iz MUP-a RS-a nisu uvažene. I podrška ovom Zakonu u drugom čitanju će svakako biti određena spram podrške našim amandmanima koje ćemo imati na ovaj zakon. Hvala.
Zatvaram raspravu o devetoj tački, ili evo, ipak imamo jednu prijavu, odustaje. Znači, zatvorili smo raspravu o devetoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o krivičnom postupku BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Otvaram raspravu o 10. tački dnevnog reda. Izvolite. Za riječ se prijavio poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam stvarno često, ali sam kratko, po minuta, dvije. Predlagač – zašto ovaj Zakon nije po hitnom postupku? I ovdje je riječ o provedbi odluke Ustavnog suda i imamo čak nalog, odnosno prijavu Ustavnog suda Tužilaštvu da vodi proces odgovornosti ili utvrđuje odgovornost ko evo nije proveo, odnosno ko je kriv. I stvarno sam iznenađen da ovo nije po hitnom postupku. Ja ne znam je li moguće ovo sad poslovnički promijeniti, ali bi trebalo ovo rješavati?
Da li ima još neko da želi da se prijavi u okviru ove tačke dnevnog reda, za diskusiju? Ako nema zatvaram raspravu o 10. tački dnevnog reda. 82 Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Otvaram raspravu. Konstatiram da nema prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu o 11. tački dnevnog reda. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda, Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Kao što ste vidjeli Ustavnopravna komisija je podržala ustavni osnov ovog Zakona većinom glasova, a većinom glasova nije podržala principe Zakona i izvještaj o samom Zakonu je negativan. U obrazloženju Mišljenja Komisije stoji da će članovi Komisije koji su glasali protiv na sjednici Komisije govoriti o tome. Mi imamo zapravo, koliko sam ja shvatio dvije grupe mišljenja koja na kraju rezultiraju negativnim stavom prema ovom Zakonu. Ja sam zastupao jedno i hoću ovom prilikom da kažem da su rješenja iz ovog Zakona za mene neprihvatljiva zbog rješenja koja se nude za grad Mostar. Zatim, zbog toga što se zatvaraju kandidatske liste i zbog toga što se bitno reducira i praktično na taj način, praktično ne formalno ali praktično dokida centar, glavni centar za brojanje glasova. To su, dakle razlozi zbog kojih sam ja bio protiv i evo, ustao sam da o tome nešto kažem. Ako bude bilo potrebe mogu kasnije ... Toliko, hvala vam.
Konstatiram da nema više prijavljenih u vezi sa 12. tačkom dnevnog reda, ili imamo, za diskusiju se prijavila poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
... s obzirom da je vrlo značajna tema još prijavljenih. Naime, ja sam bila od onih koji su bili suzdržani kod principa ovog Zakona iz prostog razloga zato što se ovim Zakonom prave neka rješenja koja, bojim se, i prilično nedorečeno i nesrećno ovo napisano. Pominju se neki zvaničnici, uvodi se termin zvaničnici. Ne znamo da li su skupštine opština, koje se ovdje tretiraju, jesu li to zakonodavna tijela? Da ne pričam o tome da se, uvode se zatvorene liste. Mi jesmo za otvorene 83 liste, ali čak i kad su, a i dalje ostaju liste kandidata pa se ne zna šta sa onim glasačkim listićem, šta ako neko na glasačkom listiću prekriži kandidata, a ne i političku partiju? Jel' to važeći ili nevažeći glasački listić? Daje se nova nadležnost Centralnoj izbornoj komisiji, a to je da poništi odluke skupština opština koje se tiču razrješenja članova opštinskih izbornih komisija. Do sad su se u takvom slučaju upravni sporovi vodili u, CIK nije imao tu nadležnost, upravni sporovi su se vodili pred okružnim sudovima, u slučaju RS-a, a ovamo vjerovatno kantonalnim. Sad se znači prenosi jedna nadležnost na Sud BiH. Dalje, uvodi se u članu, čini mi se da je to 9., mislim da ... da se uglavnom, do sad je CIK mogao donijeti odluku da se ono prvo brojanje izvrši u glavnom centru za brojanje u nekim slučajevima. I to je urađeno za sve ove godine jednom kad su u Širokom Brijegu članovi jednog biračkog odbora napustili birački odbor, pa su onda ti glasački listići prebrojani u glavnom centru za brojenja. Eh, sad se ovdje kaže da će se u glavnom centru za brojanje na zahtjev opštinske izborne komisije, na zahtjev političke partije ili nezavisnog kandidata vršiti i ono prvo brojanje. Pa, znači u obrazloženju ovog Zakona se navode kritike kako nam je proces prebrojavanja i verifikacije rezultata prespor, a onda otvaramo mogućnost da neki nezadovoljni, nezavisni kandidat za neku funkciju, koji je dobio nešto malo glasova pa hajte da iskaže svoje frustracije, lijepo pošalje zahtjev, zahtjev CIK ne odlučuje o njemu nego ga mora ispoštovati pa ćemo i ono prvo brojanje imati u glavnom centru za brojanje, pa ćemo na to prvo brojanje imati i ono ponovljeno brojanje gdje se traže kontrole i bojim se, ako hoćemo da nikad ne dođemo do konačnih rezultata ovakva rješenja možemo podržati.
Za diskusiju se prijavio poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Mi smo u nekoliko navrata imali priliku, i na javnim raspravama itd., iznijeti svoj stav o predloženim rješenjima. Naravno, ona za nas nisu prihvatljiva iz dva osnovna razloga, dakle ovo o čemu je ovdje bilo riječi i razvlašćivanje Centralne izborne komisije u smislu brojanja, kao i ova stvar vezano za zatvaranje listi. Dalje neću elaborirati, ali ću ukazati na jednu okolnost koja bi trebala da bude interesantna svima nama poslanicima ovdje. Dakle, mi trebamo razmisliti šta znači zatvaranje lista sa stanovišta svakog kandidata pojedinca koji ide u izbornu utakmicu i koliko to praktično njega demotiviše, odnosno koliko ta situacija, gdje se taj individualni učinak na neki način i rezultat neće kompenzirati čovjeku, gdje će stranka ipak, dakle ona kreirati redosljed i ljudi više neće imati motiva da se, da tako kažem, bore i da dokazuju svoj legitimitet na način kako je to bilo moguće u otvorenim listama. Dakle, da i mi kao poslanici o tome razmislimo, dakle ovdje se radi i o budućim poslanicima, naravno, i njihovom interesu. Neki ljudi naprave rezultat, a ova varijanta praktično će omogućiti da stranka, bez obzira na ugled pojedinca itd., napravi svoj vlastiti redosljed. U svakom slučaju, pošto ne podržavamo ovaj zakon mi ćemo podržati negativno Mišljenje naše Komisije. Hvala lijepo.
Poslanik Saša Bursać. Izvolite. 84
Hvala predsjedavajući. Evo, da se i ja uključim malo oko ovoga. Pa, prvo da vam kažem da, ja sam očekivao kada dođe Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, da će se otklanjati neke manjkavosti koje su u samom izbornom procesu, odnosno u brojanju glasova prepoznate u izbornim ciklusima koji su iza nas. Eto ja, u mojoj opštini, bilo je čak i na internetu, mogli ste da vidite svi, gledali ste vjerovatno mnogi, kako se otvaraju vreće glasačke, broje, ovako, onako i niko ništa po tom pitanju poduzeo nije. Ja sam očekivao da će u prvim izmjenama zakona neko da se malo osvrne na to i da u Izbornom zakonu stoje neki mehanizmi koji će da spriječe takve stvari. Međutim, evo ja to ovdje nisam uspio prepoznati. Moram se nadovezati na uvaženu kolegicu Pandurević kada je govorila o materijalu gdje piše da se radi o sporosti izbornog procesa, odnosno o sporosti brojanja glasova, ja dijelim apsolutno njezino mišljenje i dodat ću samo to da, nebitna je brzina brojanja glasova, ne igra nama ulogu ni dan ni dva, ja bi više akcenat stavio na objektivnost nego na brzinu. Brzina apsolutno nije upitna, bitno je da se dođe do objektivnosti zato što nekada i par glasova zna da odluči o samom izbornom rezultatu. Ali ono što me najviše nervira je, znači kada otvorite ovu prvu stranu i kada krenete od člana 1., 2. i 3., kada počnete da čitate ovdje, kako ste vi, gospodo iz Savjeta ministara, sebe, prije svega sebe pa onda, kako mogu vidjeti, znači i kroz entitete, praktično kroz sve nivoe gdje se vrše izbori, kako ste se zaštitili. Mislim da je ovo neprimjereno i mislim da apsolutno nije uredu da neko može da zamrzne neke mandate, da se šeta od jedne do druge funkcije, sad može biti ovo, sad može biti ono. Mislim da mandati treba da traju onoliko koliko su propisani zakonom i kada neko preuzme mandat treba za njega da odgovara do kraja. Kada kažem mandat ne mislim samo na poslanički mandat, odnosno mandat u zakonodavnoj vlasti, nego na mandat i u izvršnoj vlasti. Znači, vi možete u izvršnoj vlasti da odete i tamo da uradite šta god hoćete ili da ne uradite ništa, da vas neko želi da promijeni ili iz bilo kog razloga odatle da vas skine i da postoji raspoloženje i vi jednostavno da se skrasite nakon toga ponovo u zakonodavnoj vlasti, da vi nešto svoje odmrznete i tako. Mislim da ovi članovi definitivno nemaju veze sa zdravim razumom. Mislim da ako neko preuzme poslanički mandat treba da bude poslanik u skladu sa zakonima koji propisuje ova država i treba da se ponaša u skladu sa njima. Tako da ne može neko biti poslanik, danas neko da mu kaže, e sad ćeš ti mene malo zamijeniti, pa eventualno za 15 dana sad me nemoj više mijenjati. Znači, mislim da definitivno te stvari ne stoje. Ako se neko prihvati svog posla, bilo u izvršnoj ili zakonodavnoj vlasti, treba da ga radi sa punom odgovornosti, a ne da ima, hajde da kažem neku zaleđinu, odnosno mjesto gdje može da se vrati u svakom trenutku i onda da nastavi da radi onako kako on hoće. Hvala lijepo.
Poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. 85 Mi, znači danas raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva na Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Mi smo nažalost već navikli na činjenicu da imamo negativna mišljenja povjerenstava, da nemamo razloga zbog čega je negativno mišljenje, iako Poslovnik kaže drugačije. Znači, morali bi biti taksativno nabrojani razlozi zašto je negativno mišljenje o načelima ovog Zakona dato od Ustavnopravnog povjerenstva. Imajući u vidu da to nemamo, imajući u vidu da se radi o zakonu koji u sebi sadrži provedbu dvije presude Ustavnog suda, a na prošloj, jednoj od prošli sjednica smo malo više pričali na tu temu – hoćemo li, trebamo, kako ćemo, kad ćemo početi provoditi odluke ustavnh sudova, nisam čuo ni jednu zamjerku osim što se ja ne slažem, ja se ne slažem. Zašto se ne slažemo sa određenim rješenjima, nemamo baš previše, bar kad su, ovo prvo govorim znači o pitanjima koja se tiču provedbe odluke Ustavnog suda. Znači, i kad je u pitanju grad Mostar i kad su u pitanju izmjene naziva naseljenih mjesta, odnosno općina u RS-u. Mislim da ove promjene naziva nisu nikom sporne, znači one su samo suočavanje sa već zakonitim nazivima tih naseljenih mjesta. Ono što je sporno, evo neće da se kaže, jeste definiranje izbornih rješenja, izbornih procedura za grad Mostar na način kako je to urađeno u čitavoj BiH. I oni koji ne podržavaju taj princip dobro bi bilo da kažu za koji se princip zalažu, pa da taj drugi princip uvedemo i u sve druge općine i gradove u BiH, ali da princip uvedemo. Znači, jer ovdje se govori o principima, znači ne o pojedinačnim rješnjima. Međutim, mi ovdje imamo jedno hibridno rješenje za grad Mostar koje ne postoji ni u jednom drugom naseljenom mjestu u gradu u BiH i za koje je i Ustavni sud rekao da nije uredu, ali eto nećemo ga mijenjati. Znači, nećemo ga mijenjati jer eto nama ne odgovara. Pitanje otvorenih i zatvorenih lista je pitanje političkog opredjeljenja. I ja poštujem i uvažavam činjenicu da je neko za otvorene, a neko za zatvorene liste, ali to je nešto što se radi u zakonu u redovitoj proceduri, nešto na šta se može amandmanski djelovati eventualno, pa eventualno ako ima većina za zatvorene liste onda će ostati zatvorene liste, a ako ima većina za otvorene liste onda će ostati otvorene liste, jel'. Ne vidim razlog da rušimo čitav zakon. Ja vas podsjećam da već oko dvije godine mi raspravljamo o različitim formama o izmjenama ovog Zakona. Podsjećam vas da smo imali uspostavljenu interresornu radnu skupinu koja se bavila izmjenama i dopunama Zakona, nismo došli do odgovarajućih rješenja, nismo proveli dvije odluke Ustavnog suda. Ja želim čestitati obrađivaču ovog zakona, prije svega znači Ministarstvu pravde koje je napravilo posao koji nisu uspjeli napraviti, evo interresorna radna skupina. I mislim da ovo treba, zadržati u životu ovaj Zakon. Ko god mislim da treba amandmanski djelovati, neka izvoli amandmanski djelovati u drugoj fazi na rješenja u Zakonu koja mu nisu zadovoljavajuća u ovom prvom čitanju, ali ne mislim da treba rušiti Zakon i da time zamagljavamo stvarne razloge zašto mi nećemo podržati principe određenih rješenja u ovom Zakonu. Znači, evo ja pozivam sve danas da se izjasnimo negativno o negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva i da ovaj Zakon ostavimo u proceduri, a svi oni koji misle da neka rješenja, pojedinačna rješenja, treba mijenjati, da to iskoriste u amandmanskoj fazi. Hvala lijepo. 86
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, javila sam se za riječ zato što smatram da je ova izmjena Izbornog zakona je zaista jedan od primjera zakona o kojima mi već duže vrijeme govorimo, kao što je rekao kolega Lozančić. Prije lokalnih izbora je radila na tome interresorna grupa, nije se ništa uradilo. Evo sad pokušava Vijeće ministara, i ja pozdravljam ovaj napor i ovaj postupak što ste vi pristupili izmjenama Izbornog zakona iz proste činjenice što je vrijeme pokazalo da je aktuelni Izborni zakon po kome se provode izbori u BiH već u velikoj mjeri, da kažem, izraubovan i vrijeme ga je u nekim dijelovima nadživjelo, znači već su sazrele prilike i uslovi da se neke stvari tu moraju promijeniti. Naravno, kako će se one promijeniti i šta će se na kraju dobiti ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo, da kolege završe iz Stranke za BiH, pa da, dakle šta ćemo mi na kraju dobiti ostaje da se vidi u konačnoj formi u drugom čitanju, ali ja pozivam sve vas, znači da pristupimo tome da Izborni zakon definitivno treba mijenjati u nekim njegovim dijelovima. Određena pitanja, znači segmenti u ovim izmjenama i dopunama, nisam ni ja sigurna baš da se slažem sa svim, naročito sa onim segmentom gdje se govori da se mandat može, da tako kažem, šetati, znači iz izvršne do zakonodavne od zakonodavne do izvršne vlasti. Tačno je da postoje i takvi načini funkcionisanja, tako je recimo u Hrvatskoj, ako se ne varam u Hrvatskom saboru poslanik kad pređe u izvršnu vlast zamrzava mandat, kad odstupi od te izvršne on ponovo preuzima svoj mandat i vraća se na mjesto poslanika. A to je pitanje, dakle, političkog dogovora hoćemo li mi to prihvatiti da i kod nas bude u sistemu tako ili ne. I ovaj zakon, ove izmjene Izbornog zakona je zaista primjer zakona za koji mora postojati visok stepen političke saglasnosti da bi se on u konačnoj formi usvojio. Ovo što smo čuli od dva člana Ustavnopravne komisije, po meni su, da kažem, partikularni stavovi vaših političkih partija. Znači, to nije obrazloženje, to nisu prava i objektivna obrazloženja zašto je Komisija dala negativno mišljenje na prijedlog izmjena ovog Zakona. To su stavovi vaših političkih partija i naravno mi o tome možemo razgovarati. Oni koji budu imali većinu oni će zakon usvojiti u konačnoj formi. Da li će tu ostati ovakav prijedlog da se mandat može šetati od izvršne do zakonodavne, da li će ostati liste otvorene, zatvorene, pitanje je, znači, većine koja to treba da uradi. A kad sam već pomenula otvorene i zatvorene liste da kažem da mislim da je zaista vrijeme u BiH, i izborni ciklusi sazreli, da se kod nas liste zatvore. Znači, to je moj lični stav, možda moje kolege iz Kluba imaju drugačije mišljenje, naročito oni koji imaju dva i više poslanička mandata iza sebe i koji smatraju da bi kao pojedinci mogli više da dobiju glasova, odnosno prije da dođu do mandata nego ako je lista zatvorena, pa stoji tamo negdje na trećoj ili petoj poziciji, a vidimo kako u Prijedlogu stoji da se glasa za listu, a ne za pojedinca. Dakle, ima i takvih razmišljanja, ali ja mislim iz jednog prostog razloga što sa otvorenim listama, koje su 87 uvedene u BiH, izborni ciklusi u našoj zemlji počinju da se preobraćaju u svoju suprotnost. U ..., znači izborni inžinjering koji je već dobio i termin i postao kao važeća formula kako pojedinci mogu na vrlo sumnjiv način da dođu do mandata, bilo poslaničkog ili odborničkog, u odborničkim mandatima je to češći slučaj, i to vidimo poslije lokalnih izbora u mnogim opštinama da su do odborničkih mandata došli ljudi koji ni po čemu ne zaslužuju da dobiju taj mandat i da budu dio lokalnih parlamenata i skupštinama. Ali to se dešava zato što su liste otvorene, što im se dozvoljava izborni inžinjering da rade, trguju na razne načine, sa svim i svačim se bave da bi došli do tog mandata i oni dođu do toga i ostvare. Je li to nama cilj, znači da li to zakon treba da dozvoljava, a kada govorimo o zatvorenim listama ovo ne bi bio, nebismo mi bili zemlja koja je rijedak primjer sa zatvorenim listama, pa znamo da skandinavske zemlje imaju, ima ih nekoliko koje imaju zatvorene liste a imaju daleko, daleko veći procenat i sistem demokratičnosti i razvoja demokratije u društvu nego što je to BiH. Dakle, to što sam rekla o zatvorenim listama je moj lični stav. O tome naravno sve treba dobro odvagati i vidjeti šta ćemo na kraju uraditi, ali dakle moj stav definitivno jeste da je Izborni zakon sazreo da se mora mijenjati i da se mora doraditi, znači neke stvari unaprijediti i omogućiti da izborni procesi zaista budu kvalitetno obavljeni i da ljudi koji dođu u tim izborima do mandata, da to bude zaista utemeljeno na zakonu, a ne na nekim vrlo, vrlo sumnjivim rabotama kojima se ljudi bave u izbornim procesima. Evo hvala, toliko.
Zahvaljujem. Poslednji prijavljeni, odnosno imamo repliku, izvinjavam se, Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vrlo kratko. Pošto je gospođa Marković posvetila toliko vremena u svom izlaganju, u obrazlaganju zašto trebamo imati zatvorene liste, onda samo nekoliko rečenica zbog kojih ćemo se mi zalagati za otvorene liste. Otvorene liste su ono što građanima daje mogućnost da mogu sudjelovati u izbornom procesu. Ukoliko se liste zatvore, gospođo Marković, Vi i ja više nećemo imati priliku da budemo zastupnice. Možda ćemo moći biti delegatkinje svojih političkih opcija, ali mi već imamo Dom naroda u koji se delegiraju oni koje politička opcija želi tamo vidjeti. Dakle, otvorene liste su demokratski iskorak i postignuće kojim je BiH svojim građanima omogućila da sudjeluju u izbornim procesima. Hvala.
Replika, poslanica Milica Marković. Izvolite.
Gospođo Dervoz niste se morali uopšte javljati za repliku, jer to što sam ja rekla o otvorenim listama je moj lični stav. Dakle, imam pravo to da kažem i ja nisam nikoga ni prozvala ni uvrijedila time što sam iznijela svoj lični stav. Znači, čak sam i rekla da je moj lični, a ne stav 88 Kluba. A već kad ste me pozvali da kažem ja se zatvorenih lista ne bojim isto kao što se ne bojim ni otvorenih. Čak mislim da, ukoliko bi bila ponovo kandidat kao poslanik sa dva mandata iza sebe, veće su mi šanse sa otvorenim listama nego sa zatvorenim. Ali ja govorim o nekoj objektivnoj situaciji u našoj zemlji u izbornim procesima da bismo morali poraditi na tome da neke anomalije koje se dešavaju u izbornim procesima, kao što je izborni inžinjering, da smo dužni kao zakonodavni organ vlasti da to spriječimo. I ne vidim stvarno razloga zašto mi replicirate.
Zahvaljujem. Posljednji prijavljeni Mladen Ivanković. Izvinjavam se replika ili je diskusija? ____________(?) Javiću se poslije. Poslije. Riječ ima poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, jedan od ključnih ili vrlo važnih zakona unutar BiH jer i ovdje su prekršena građanska prava u našem Izbornom zakonu i kao što znate grad Mostar u demokratskim procesima ne sudjeluje na ovim lokalnim izborima, dakle jedan grad nam je zakinut za demokratski proces. I ono što sam ja očekivao i što pohvaljujem i što sam vidio da smo dobili zakon od Vijeća ministara i ja sam mislio kao i do sad ovo što je bilo da će to proći glat i da ćemo imati zadovoljeno demokratsko pravo. Koliko vidim iz rasprave, i iz Povjerenstva koje je dalo signale, da očito ovo opet će biti greška. A što se tiče Zakona, dakle ja izražavam svoju žalost zbog toga što nažalost, evo vladajuća šestorka ima svoje ministre, ima sve, dala im zadatak, ministri su dobro odradili, a očito politika da nije dobro odradila svoj dio posla. A što se tiče Zakona, otvorena ili zatvorena lista to je pitanje parlamentarne većine. Ako netko smatra da može proći, ima samo, može kao nezavisni kandidat, prijavi se, ne treba mu stranka, ne treba ništa gospodo, ja mogu sam proć bez stranke. I tu vrlo važnu ulogu igra čak kad je u pitanju zakon, član 1.9. Zakona gdje kaže da mandat pripada izabranom dužnosniku. E, ja se s tim, posebno kao predsjednik stranke, ne slažem, jer svi mi vrlo dobro znamo, koji učestvujemo u tom procesu, koliko stranka uloži u nekog kandidata, i kada on dobije mjesto fino kaže, gospodo eh sad vam hvala lijepo, smjestili ste me i doviđenja. A ako kaže da su mu ugrožena prava, dakle ima pravo biti samostalnim, da pokupi glasove i da kaže, gospodo meni ne treba stranka, ne treba mi ni politika, ja ću, imam samostalno svoju svijest, ja sam samostalan i ja se mogu izboriti. Ali to je, kažem, stvar parlamentarne većine, kako god odluči mislim da tu neće biti problema, parlamentarna većina kako se dogovori, nego žalosno je izgleda da se nećemo dogovoriti, E to je problem i na to ja ukazujem. Hvala lijepo.
Diskusija, poslanik Adnan Bašić. Izvolite. 89
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, nisam se mislio javiti, ali poslije ovih par varnica koje su ... se između naše dvije dame, malo me je ponukalo da nešto kažem. Dame i gospodo, ja pamtim kao dijete nešto što je narod zvao „ćorava kutija“. E pa sad vi, koji ste previše mladi, da bi shvatili ta vremena i šta je ta „ćorava kutija“ izgleda da polako idete prema njoj. Zašto, sada vas otvoreno pitam, zašto zatvorene liste? Pa dobro, kad kaže predsjednik stranke, naravno da je on upravu, on brani svoje stanovište. Sjedne gospodin predsjednik, bilo koje stranke u ovoj nesretnoj zemlji, sa par svojih kumova, ne znam da li su donovi ali kumovi jesu, i stvori svoju listu svojih miljenika, svojih kandidata, naravno ljudi koji mu odgovaraju. Ako mi na ovaj način izbjegavamo i gušimo parlamentarnu demokratiju u koju se kunemo, ja vam kažem da je zatvorena lista najveći ubica demokratskih procesa u ovoj zemlji i vodimo sebe u jednu bestijalnost političkog djelovanja. Onda otvoreno govorimo da ćemo imati svoje nahije, svoje kneževine, svoje grofovije i upravljat ćemo njima onako kako mi želimo, ako smo vlast. Nemojte molim vas, nemojte molim vas. Ja, nije mi ni na kraj pameti da idem više ni na kakve izbore, zgadilo mi se i ovo, ali ja vam garantujem da ću svakog kandidata koji bude kod mene u mojoj izbornoj jedinici potući na novim izborima, upravo zbog toga što sam ovakav kakav jesam. Hvala lijepo.
Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, očigledno je da oni koji su željeli i iz dobrih namjera da predlože jedan Izborni zakon koji bi rješavao puno stvari, između ostalog niko nije rekao i rješavao presudu Ustavnog suda a u vezi grada Mostara, je napravio prijedlog koji je očigledno osuđen da se ovdje ne može podržati i da je trebao da bude raspoređen na više zakonskih prijedloga, makar da se krene oko onoga oko čega smo se dogovorili. A podsjetit ću vas, makar kolege koji su i podržali sporazum koje su dvije političke partije potpisale, a to je Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona koji tretira samo 9 članova. Nije bilo razloga da se taj dogovor pretvori u sve i svašta i da u ovome Prijedlogu zakona imamo preko 20 članova. Pogotovo nije bilo potrebe da se ubacuju neka rješenja koja čak nismo dogovarali ni kao interesorna radna grupa, govorim o rješenjima da poslanik može biti jedno vrijeme ministar, pa se umjesto njega stavlja rezervni poslanik ovdje, pa onda kad mu padne na pamet da se ponovo vrati u poslaničke klupe ponovo bude poslanik. Ja sam za striktno odvajanje poslaničkog, zakonodavne vlasti, izvršne vlasti i ne miješanje te dvije vlasti. Drugo, ja znam da svaki od nas od poslanika traži adekvatna stručna lica da popriča o ovome zakonu, ali ne mogu da shvatim da padaju na sve i svašta, da pričaju o prenosima nadležnosti, da govore stvari koje uopšte ne pišu u zakonima. Da bi ti takve ubijedio da glasaju za mišljenje, odnosno da se vrati Komisiji, da nakon toga amandmanski razmisle o ovome o čemu govori, ja moram da spomenem samo nekoliko članova koji tretiraju određene materije. U članu 5. koji govori o članovima opštinske izborne komisije, a tretiraju član 2.12., niko ne kaže da sad članovi opštinske izborne komisije imenuje Opštinsko vijeće i bez saglasnosti CIK-a, kao što je to 90 do sada bilo. Niko ne kaže da tom istom članu 5., odnosno 6. da se može da razriješi član Opštinskog izbornog vijeća bez prethodno pribavljene saglasnosti CIK-a, koja je sad ukinuta. I to tretira taj isti član. Da kažemo da u članu 9., a govorite o, gdje se to broje glasački listići, da umjesto velike priče o prenosu nadležnosti ne kažete, a to piše i u ovome sporazumu i zakonu koji je SDP i SNSD dogovorio, da se radi o ponovnom brojanju. I nedostaje samo jedna riječ – u glavnom centru za brojanje ponovit će se brojanje glasova, a ne prenos nadležnosti. Da je to istina što je kažem imam izvorni tekst dogovorenih izmjena gdje piše – ponovno brojanje. Nemojte da padate na raznorazne, ljudi iz Izborne komisije koji preko vas žele da kažu nešto što ne stoji. Govorimo i o tome da je RS preko svog Ministarstva uprave i lokalne samouprave dala primjedbu samo na član 4., odnosno član 2.4. stav 1. a govori se o mandatu od 5 godina. Svi smo se složili da je mandat od 7 godina prevelik, da se vrati na mandat od 5 godina i da nema one priče neko nekoga hoće prije vremena da zamijeni u Centralnoj izbornoj komisiji samo zato što i u ovome zakonu piše da nema retrogradnog vraćanja. Znači, član može da bude onaj koji je izabran na mandat od 7 godina i da ostane 7 godina, sljedeći koji se bira bira se na 5 godina. Zato kolege ne padajte na raznorazne manipulacije, nemojte u novinama, koji pišu sve i svašta, ne provjeravaju ništa, da pišete netačne podatke. Vi ste ti koji zadnji morate da provjerite. Hvala.
Za repliku se prijavila poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi kolega Živkoviću, pošto svi smo prepoznali, jel' tako, na što se odnosi i na koga neke Vaše konstatacije. Član 6. ovog zakona kaže – ako je član Opštinske izborne komisije smijenjen iz razloga koji nisu navedeni u stavu 1. ovog člana Centralna izborna komisija može poništiti odluku o smjeni člana Opštinske izborne komisije. Na odluke Centralne izborne komisije, uvaženi kolega Živkoviću, kada se poništi smjena, apelacija se podnosi Sudu BiH. Do sad su, kad Opštinska izborna komisija, Skupština opštine nekog smijeni, na odluke Skupštine opštine se žalilo, vodili se upravni sporovi pred sudovima RS-a. Kažete član 9., ponovno brojanje. Član 9. se odnosi na član 5.22. Kolega Živkoviću ja bih Vam predložila da član 5.22. osnovnog zakona pročitate, tamo je jasno da je riječ o prvom onom brojanju glasačkih listića, a ponovno brojanje glasačkih listića je tretirano članom 5.30., odnosno 5.31. osnovnog Zakona. Koliko se ja sjećam dogovor SNSD-a i SDP-a, bar onog što sam pročitala iz novina, bilo je i da se spriječe mahinacije u biračkim odborima, prodaje, preprodaje biračkih mjesta itd., toga nema u ovom zakonu. Ja cijenim da su možda i SNSD i SDP imali dobru volju da se dođe do dobrih rješenja, ali bojim se da se mora priznati da je ovdje onaj neko ko je pisao Zakon, a svi znamo ko ga je pisao, pokušao doći do nekih svojih ličnih ciljeva, zadovoljiti svoje lične sujete i ambicije i da ste tu malo prevareni.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite. 91
Zakon koji je dogovoren dobit ćete, nije nikakva tajna, ima 9 članova. Savjet ministara, po meni, je imao pravo da one sve članove koje nije navedeno, a tiču se smanjenje mandata ili se tiču zatvorenih i otvorenih lista, da ih promijeni. Sve ovo ostalo je doživljaj koji su oni napravili. Tako da i u ovome sporazumu nema ništa o tome zloupotrebama na biračkom mjestu od strane posmatrača, to je bilo nešto dogovarano u interresornoj radnoj grupi i to treba da bude materija koju će ponovno, ako sam ja dobro shvatio, gospodine Džaferoviću, da ovaj Parlament imenuje neku novu grupu ili da da mandat staroj da radi, biti tretirano. Niste u pravu ni u vezi što se tiče ponovnog glasanja i ponovnog brojanja u centru za brojanje, greška je i govori se o ponovnom. I navešću vam tačno član, radi se o članu 5.22. stav 2. Tako da mislim i da niste u pravu za prenos nadležnosti, to su samo velike riječi koje ne vode nikakvom rješenju. Hvala.
Replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Zapravo želim da se, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, nadovežem na ovo o čemu je gospodin Živković govorio, i da jednu stvar o kojoj smo mi prošli puta govorili, kada smo razmatrali Izvještaj ove Centralne izborne komisije u primjeni zakona koje ta Komisija primjenjuje, kažem a to je da mi nemamo puno vremena da izborno zakonodavstvo prilagodimo za naredne izbore i da je ovo sada vrijeme da se počne razmišljati povodom ovog Zakona o interresornoj radnoj grupi, da li onoj staroj, da li novoj, koja će početi raditi izmjene Izbornog zakona. Ja pripadam opozicionoj političkoj stranci i ne bi trebalo da uopće ovo govorim, ja ovo govorim kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije znajući rokove i znam da nećemo stići ukoliko budemo se, evo ovako na ovaj način bavili ovom temom. Danas od ovog Zakona nema ništa, vjerovatno ni na narednoj sjednici, nakon toga idu godišnji odmori. Možda bi danas bilo vrijeme da vi u Kolegiju razmislite oko toga da se povodom, evo ovog Zakona, nećemo imati više drugih povoda, formira interresorna radna grupa 3-3, 3-4, kako smo to radili i do sada, 3 iz Predstavničkog doma, 3 iz Doma naroda, 3 ministra iz Vijeća ministara i 4 člana Centralne izborne komisije i da se krene u pripremu izbornog zakonodavstva, da se dogovori ono što se može dogovoriti, da se mogu na vrijeme planirati i održati izbori 2014. godine. Hvala vam.
Idemo dalje s diskusijama, nemojte nigdje žuriti. Poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
... je jedan od najvažnijih pravnih akata jedne zemlje i odrednica demokratičnosti, dakle odmah poslije Ustava. Svakako da je izuzetno važno da izmjene i dopune Izbornog zakona se rasprava o ovom pitanju vodi na ovaj način koji danas vodimo. Izuzetno bi bilo, ne možete nikada napraviti idealan Izborni zakon i kad ga uradite odmah, prije nego što bude izborni proces biće primjedbe, svako ima različite stavove, ali važno je da o tom razgovaramo, da iznosimo svoje stavove i da poštujemo argument bilo ko ako iznese. Ovdje i ovaj, ove izmjene i dopune Izbornog 92 zakona imaju svoje pozitivne strane. Nije to optimalno, ali znamo da su problematizirala neka pitanja koja su izuzetno važna. Za nas u SNSD-u je izuzetno važan ovaj proces, dakle, ubrzavanja procesa objavljivanja konačnih rezultata. Prebrojavanje biračkih listića na nivou lokalnih samouprava, mislim, odnosno opštinskih izbornih komisija je od izuzetnog značaja. Mi moramo ući u proces da ne dovodimo sumnje birača ako se konačni rezultati objavljuju, recimo, 30 dana nakon izbora. U mnogim zemljama to je nakon 24 sata imate konačne rezultate ili u najgorem slučaju 48 sati. Svakako mora se omogućiti mogućnost žalbe, ali ne treba zaboraviti da Centralna izborna komisija kao tijelo u smislu žalbe nije odlučivala po svim ... Evo sad bi to značilo bezpovratan ciklus prebrojavanja. Mislim da to nije baš tako, ja dugo godina učestvujem u izbornim procesima i znam kako je i do sada bilo. Dakle, do sada je u, izborno zakonodavstvo donešeno je na taj način kako jeste, odmah nakon preuzimanja izbora od strane koju je organizovao OEBS, mi sada u ovoj situaciji treba da vidimo šta je, šta bi moglo još biti ... rješenje. Svakako da je važno da se problematizuje dužina trajanja mandata od članova opštinskih izbornih komisija do Centralne izborne komisije. Šta je tu problem? Reći da li je to dug mandat, šta je realan mandat i kako ne poklopiti mandat sa izbornim ciklusima. Ono što bi smo mi voljeli takođe da je u ovom prijedlogu, u ovim prijedlozima izmjene i dopune Izbornog zakona postignut dogovor, i ne volim te riječi, izvinjavam se ... kad neko kaže kako nas vara SDP. Mi smo ozbiljni partneri čije stavove su podržali još četiri političke partije u Parlamentarnoj skupštini BiH i na taj način formirali izvršnu vlast. Mi imamo ozbiljne ciljeve da bi smo postigli ove rezultate. Dakle, bilo bi dobro da smo spojili lokalne i opšte izbore, jer to je prevelik problem, za BiH nerješiv problem da se neprestano od završetka jednog izbornog proces nalazimo ponovno u novom izbornom procesu i nismo u mogućnosti značajne reformske promjene doprinijeti. Ovdje je bilo riječi svakako i o listama, legitimnoj, demokratskoj i zatvorene i otvorene, kod nas su poluotvorene. Ne treba zaboraviti da u sadašnjem sistemu više od 30% mandata se dodjeljuje na zatvorenim, odnosno komplet zatvorenim listama i da su one, dakle, plod opredjeljenja političkih partija. Ako se opredjelimo za dalje, moje, dakle ja poštujem veoma da su legitimne i zatvorene liste, važno je stav političke partije i provođenje programa političkih partija, ali ako se opredjelimo dalje za poluotvorene liste defekt koji je sada prisutan je moguće otkloniti, da se nikada ne ponovi u smislu inžinjeringa, na taj način se glasa za jednu partiju i za jednog kandidata i da je riješen problem. Za jednu partiju, jednog, dva, pet ili 10 kandidata i da se ispod, na dnu glasačkog listića zaokruži za koliki broj se kandidata glasalo i da jedino tako važi takav listić, jedino na taj način. Dakle, i dalje da se sankcionisanje zaloupotreba mora svesti u nivo krivičnog zakonodavstva gdje ne možete reći da su svi lopovi koji su prolazili na, mislim il' da su svi mahinacije pravili koji su prolazili na taj način. Dakle, moguće je to uraditi. Svakako imaćemo priliku da i u amandmanskoj fazi dajemo primjedbe, ali mislim da ovaj, i ovo pitanje koje se odnosilo na Mostar, različito mislimo o tome. Ali danas smo riješili dva zakona koja su implementirala odluku Ustavnog suda. Nas čeka i ova treća odluka Ustavnog suda, na bilo koji način, bilo sa ovim Zakonom, bilo povlačenjem ovog Prijedloga izmjena i dopuna zakona iz ovog segmenta i donošenje novih izmjena i dopuna zakona, ali u svakom slučaju bićemo u situaciji da raspravljamo o Mostaru na način da svi, dakle, birači Grada Mostara i svi građani u BiH budu zadovoljni i ravnopravni kao i ostali. Hvala. 93
Poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Naravno, govoriću u svoje ime iz dva razloga. Prvo ne vjerujem da ću biti na otvorenoj ni na zatvorenoj listi da je kao ćilim ili da je kao šibica. Dakle, nisam zainteresovan ni za jednu ni za drugu opciju, ali da odatle baš počnem kad sam, šta je zatovena lista. Glasanje za političkog lidera i najpopularniju stranku. Vjerovatno neću biti kandidat, a sve ću učiniti da naš lider bude najpopularniji, gdje god dođem samo ću pričati i ono što sam do sad pričao još ponavljati sto puta, da je jedini, najbolji i da je jedini spas za BiH. I kad on bude pobijedio, a zna se ko je on, ime i prezime gospodin Milorad Dodik i SNSD. Onda koji su oni drugi na zatvorenoj listi? Pa ko će biti, pa, biće ljubimci, koga on odredi, neće odrediti Bojana nikad, jer on je iz SDS-a, pa neće ni biti kandidat, a Denise ni tebe neće sigurno, ne brini. Odrediće nekog iz SNSD-a što je logično, od onih svojih saradnika kojima vjeruje. E, to je zatovrena lista. Idemo dalje, na otvorenu. Otvorena lista, pa vidio sam dva mandata, evo imao sam neke šanse, ali ne govorim o sebi. E, sad ono najvažnije što je gospodin Prodanović govorio, umjesto da ovu temu kandidujemo kad su završeni oni prvi izbori, da imamo vremena, mi je kandidujemo kad su nam se već približili i već krenula izborna kampanja, ljudi jeste li primjetili, ima nekoliko mjeseci, mada je iduća izborna godina tek, već je ona krenula. I mi sad raspravljamo kako ćemo promjeniti. Pa prije će student završiti nuklearnu fiziku na fakultetu, nego izborni proces, kako će glasati po ovom novom kako mi zagovaramo, što kaže gospodin Prodanović, hoće li biti dole na kraju glasam, pa ću staviti broj glasam za 4, a ono tamo izborna jedinica predviđa tri kandidata, a on stavio četiri, nevažeći listić, šta ću onda. Milion problema, pa trebalo bi seminare, edukacije, pa pogledajte sad će biti popis i sve se prijavili obrazovani ljudi i studenti, kandidati, pa moraće im instruktori dane i dane provesti da im samo kažu – hej pitaj ovu nanu, ovu babu, ovog đeda kako se izjašnjava, Srbin, Hrvat, Bosanac, Bošnjak, jel ovako ili onako. Ko će to više, a Izborni zakon sad se mi sjetili da ga mijenjamo godinu dana pred izbore. I nekom na um palo da mijenjamo. Taman se ljudi navikli na ovu proceduru i sad eto da ne bi Slavuj bio izabran, a neću kažem biti kandidat na svu sreću, jel' penzija čeka me, i sad se sjetili oni koji misle da će biti izabrani. Pratiću ja politički rad ako ostanem živ, ali sam ja pratio i prošli mandat, pa sam vidio ovdje novih kolega jedno 60% koje nikad nisam znao u životu. Jel' oni misle da će ponovo sjediti, a bio sam ovdje 2002. godine kad je samo Petar Kunić profesor, bio poslanik i Šefik Džaferović.
A sad malo ...
Pa, sad ćete me Vi upozoriti, znam.
Može li malo sad o Mišljenju Ustavnopravne komisije. 94
Pa evo, Ustavnopravna komisija, evo da se i tu vratim, Ustavnopravna komisija je dala dvije preporuke, tri, i rekli šta će tamo, ne negativno mišljenje za jedno, a za jedno pozitivno. Ustavnopravna komisija, čovjek predsjednik, odlično razumije ovu proceduru iz opozicione je stranke. Sad će i on promovisati svog predsjednika kao i ja, ali ne znam ko će mu biti predsjednik, a ja znam ko će biti moj. Dakle, bezbroj problema, ulazimo sami u neku varijantu i dobro je da je došao ovdje prijatelj kojeg zaista smatram i godinama ga znam, gospodin Zlatko Lagumdžija, pobijedićete vi samo i formirajte već listu svojih kandidata, svi će glasati za Zlatka Lagumdžiju jer ga svi znaju i SDP. Hoće li oni Fahrini proći, ne znam sigurno, i tvoji napreduju, hoće tvoji. Proće Dodikovi, Bosića nema, šta će biti sa njim ja ne znam, kakva će mu izgledati lista. E, to je taj Izborni zakon koji mi pravimo. Ljudi niko ne postavlja pitanje gdje su ljudi, gdje su poslanici, gdje su ti političari, gdje su ti kandidati. I do ujutro da o ovom pričam, ali vidim da je mnogima ovo smiješno, Dušanka nećeš ni ti biti kandidat, nemoj me upozoravati.
Riječ ima Mato Franjičević. Izvolite.
Potpuno je zaboravio na HDZ. Pa, ja ću vrlo kratko o negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva, nažalost nisam mogao biti na ovoj sjednici zadnjoj, nisam mogao biti nazočan, bio sam izočan i stoga moram nekoliko riječi reći sada. Nema, naravno, definitivno nikakve šanse da se napravi bilo kakav pozitivan pomak kad je riječ o ovoj oblasti, vrlo važnoj, vrlo osjetljivoj oblasti izbornog zakonodavstva, kao i kad je riječ o drugim, a ima tih osjetljivih oblasti u BiH koliko god hoćete. Ukoliko će se, a Ustavnopravno povjerenstvo je potenciralo jedan ili dva važna segmenta koji su poslužili za negativno očitovanje o ovim, riječ je o Mostaru i riječ je, ako sam dobro shvatio, o pitanju otvorenih ili zatvorenih lista. Dakle, i glavni centar za brojanje, dakle, ukoliko se nismo u stanju dogovoriti o najelementarnijoj i najjednostavnijoj stvari koja otprilike glasi da ćemo prihvatiti princip, da ćemo biti principijelni do kraja, onda naravno nema velikih izgleda da ćemo napraviti ove nužno potrebne pozitivne pomake u ovoj zemlji općenito i u ovoj, u ovom segmentu, u ovoj materiji posebno. Ukoliko ćemo mi prihvatiti princip da ćemo biti principijelni samo kad nam princip odgovara, a potpuno ćemo ga zanemariti, ili čak biti izravno protiv njega u onim slučajevima kad nam on ne odgovara, onda smo na krivom putu i ne vidim zaista načina da se iz ovoga na adekvatan nači iziđe. Toliko kad je riječ o Mostaru. Kad je riječ o otvorenim ili zatovrenim listama, potpuno je legitimno, naravno, opredijeliti se za jednu ili drugu varijantu. Mi smo nedavno iz Ustavnopravnog povjerenstva bili u studijskoj posjeti Švicarskoj, oni tamo imaju, kod nas su, recimo, poluotvorene liste trenutačno, oni tamo imaju potpuno otvorene liste do kraja, širom otvorene, baš tako, tamo birači mogu zaokruživati imena i prezimena iz više različitih političkih opcija i dopisivati čak ukoliko ... Naravno, da ima izrazitih manipulacija i mahinacija sa ovim sistemom kojeg mi imamo, ali naravno također da se slažem s kolegom Prodanovićem da postoje i drugačiji načini da se suzbiju takve mahinacije, on je rekao jednu od tih ideja, mislim riječ je o čisto tehničkom pitanju koje se da na taj način tehnički, dakle, i riješiti. Evo toliko, hvala. 95
Riječ ima ministar pravde, gospodin Bariša Čolak. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedatelju. Poštovane zastupnice i zastupnici. Ja ću biti vrlo kratak, samo nekoliko rečenica. Ovo je sigurno jedan od najvažnijih zakona u svakoj državi, pa prema tome i u BiH,. Ovo je jedan od seta zakona koji je dogovoren u parlamentarnoj većini. Ovaj Zakon smo uputili u parlamentarnu proceduru po redovitom postupku da bi zastupnici imali mogućnost, svojim popravkama, amandmanima, djelovati i na kraju dobiti zakon, što bolji zakon. Ovaj Zakon tretira dvije odluke Ustavnog suda i mislim da je zaista krajnje vrijeme da se one provedu. Ne provođenje odluke Ustavnog suda predstavlja kazneno djelo. Ja neću sada govoriti o rješenjima u ovom Zakonu. Dakle, sasvim je legitimno i demokratski standard je se opredjeliti za zatvorene ili za poluotvorene liste, kao što smo do sad imali. Vi znate da je u prijedlogu koji smo dobili, upravo od parlamentarne većine, da se ide na zatvorene liste. Kažem demokratski standard je jedno i drugo. Imamo, evo državu koja je prije 15, 20 dana ušla u EU sa zatvorenim listama, dakle ništa čudno. Kad je riječ o mirovanju, evo dopustite samo tu, mandata. Znate, ne smo da je, da taj, da to postoji, ne samo da je to isto tako demokratski standard, nego imate u zakonodavstvu susjedne države isto tako da se jedan te isti, u okviru jednog te istog mandata od 4 godine dvije stranke po pola, kako se dogovore, smjenjuju. Dakle i takva mogućnost postoji. Ja bih isto tako volio reći i ovo, kad je riječ o Mostaru, da smo mi do sada, od 2009. do sad imali nekakva rješenja i druga, možda jednako dobra ili bolja, nažalost nismo imali i to je činjenica. I evo još samo završna rečenica, ako je ikako moguće moja zamolba jeste da, da kažem, spasite ovaj Zakon. Da se proba, dakle, u amandmanskoj proceduri djelovati, da on ostane na snazi, jer vrijeme nam curi. Ukoliko to ne bude do kraja, dakle, evo za nekoliko mjeseci, sve teže i teže će biti, a to je vama sasvim jasno, donijeti ovaj Zakon. Hvala vam lijepo.
Nema više prijavljenih. Za ispravak krivog navoda, Šefik Džaferović. Izvolite.
Imam ja repliku još pravo, jel tako, jednu?
nije uključen mikrofon
E onda nije krivi navod, nema šta mislim, ovo je samo, imam potrebu da ... 96
Podrazumijeva samo krivi navod, nema replike u Poslovniku, zato ja malo izvorno to citiram. Izvolite.
Aha, dobro. Mnogi kad se jave da isprave krivi navod obično iskrive pravi navod, znaš, pa onda to bude problem, zato bolje je s replikama. Ja sam htio da malo oko Mostara da razgovaramo. Dakle, ovdje je problem, da vidimo, i Izbornog zakona, rješenja za Mostar i Izbornog zakona i da postavim pitanje – da li je zapravo uopće moguće Izbornim zakonom riješiti pitanje presude Ustavnog suda kada je Mostar u pitanju a da prije toga ne bude riješeno pitanje Statuta Grada Mostara i Ustava Federacije, jer je poznato da Izborni zakon zapravo opisuje postojeće ustave i postojeće statute. I ja sam o tome govorio kada sam govorio o ovim, o potrebi formiranja te jedne komisije, jedne grupe. Ja spadam u red onih koji smatraju da se rješenje za Mostar, i to je dakle već prihvaćeno kao stav, ne može tražiti bez saglasnosti ljudi koji žive u Mostaru. I to rješenje, dakle to rješenje se mora jednostavno naći i mora se regulisati Statutom i Ustavom Federacije, a onda opisivati u Izborni zakon. Tako da, mi možemo, dakle rješavati ova druga pitanja, glavni centar za brojanje, koja su sporna po meni, npr. liste, ovaj, otvorene, zatvorene liste, pitanje ove druge odluke Ustavnog suda, ove tri izborne jedinice. Pazite, Ustavni sud je stavio van snage član koji propisuje izborne jedinice za Državni parlament u RS-u. Nema više člana koji kaže da postoje tri izborne jedinice. Neće biti moguće ukoliko se ti nazivi ne usklade i ne izmjeni zakon organizirati izbore na vrijeme, o tome sam ja govorio kad sam govorio o potrebi da se formira jedna grupa. Ovo je Zakon koji ima svoja rješenja. On ima proceduru, danas ćemo glasati, prihvatiti ili ne prihatiti negativan Izvještaj Komisije. Ako ga odbijemo vraćamo ponovo pred Komisiju. Šta smo, dakle napravili? Ponovo ćemo doći ovdje pred Parlament i ponovo nećemo imati rješenja. Ja sam mislio na ovaj način da potaknemo unutar BiH stvari, da imamo kompletno rješenje prije nego što uđemo šest mjeseci ili pet mjeseci i 15 dana prije izbornog dana u BiH. Toliko.
Ispravak netačnog navoda, Mato Franjičević. Izvolite.
Ali nećmo naravno doći do rješenja ukoliko ćemo ići, cijenim naravno dobre namjere kolege Džaferovića, međutim na ovaj način ne možemo doći do rješenja ni ovako kako on predlaže, jer očito ne postoji spremnost da se bude do kraja principijelno. Ukoliko ćemo rezervirati jedna pravila za slučaj ja, a za sve ostale slučajeve neka druga pravila, onda nema šanse da se uopće približimo rješavanju. Naime, koncepcija dolaska do rješenja je kriva i neće osigurati da se do rješenja dođe. Možemo, naravno možemo pokušati u proceduralnom smislu ovako kako predlaže kolega Džaferović, međutim ukoliko koncepcijski ne promijenimo poziciju bojim se da ćemo i za godinu dana, otprilike uoči onih izbora, konstatirati da ništa nismo napravili. 97
Konstatiram da više nema prijavljenih poslanika za diskusiju. Ministre ima li potrebe?
nije uključen mikrofon
Nema. Zatvaram raspravu o 12. tački dnevnog reda. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda, Ad. 13. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2012. godinu, (rasprava odgođena na nastavku 49. sjednice Doma, održanom 08.07.2013.) Vijeće ministara je Izvještaj o svom radu dostavilo 14. marta ove godine. Podsjećam da je Komisija za finansije i budžet dostavila dva zaključka, svi poslanici su dobili, imaju i u pisanoj formi, i da je Zajednička komisija za evropske integracije također predložila jedan zaključak koji vam je dostavljen. Otvaram raspravu o 13. tački dnevnog reda. Premijer, dakle predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Još jednom pozdrav predsjedatelju i članovima Kolegija, uvaženim zastupnicima, kolegama ministrima, zamjenicima, direktorici DEI gospođi Savić i svim ostalima. Ja ću biti vrlo kratak, jer materijal je ja mislim preopširan uz sve ove zaključe, samo par pojašnjenja. Znači, nekolko uvodnih napomena vezano za format, formu i sadržaj ovog Izvješća. Ovo Izvješće rađeno je po važećem naputku o Metodologiji izrade izvješća po kojem se radi već treću godinu. Praveć izvješće vođeno je računa o tome da se prilikom propreme zadovolje metodološki standardi i ovo Izvješće sadrži najvažnije aktivnosti, rezultate ostvarene u 2012. godini, kažem najvažnije aktivnosti. Sadrži ocjenu o stanju u oblastima iz djelokruga Vijeća ministara, odnosno djelokruga ministarstava i upravnih organizacija u sastavu ministarstava, samostalnih upravnih organizacija i pojedinih tijela Vijeća ministara. Zašto samo pojedinih to ću kasnije reći. Sadrži i pokazatelj o planiranim i realiziranim programskim zadacima, odobrenim proračunskim sredstvima, njihovoj namjeni i utrošku. Sigurno će se postaviti pitanje zašto ovim Izvješćem nisu obuhvaćene sve institucije koje bi po prirodi posla možda trebale biti obuhvaćene, odnosno za svoj rad odgovaraju Vijeću ministara? Nisu, jer se radi o institucijama koje u svojim planovima, niti aktivnostima nisu imali planiranih, niti realiziranih aktivnosti koje bi po Metodologiji trebalo obuhvatiti, kao primjer ću navesti institucije, organe koji nisu pripremali zakone niti podzakonske propise, nisu imali aktivnosti na zaključenju međunarodnih ugovora, nisu imali značajnih aktivnosti u procesu EU integracija, ili se 98 pak radi o institucijama koje po prirodi posla koji obavljaju ne mogu po ovoj Metodologiji biti u ovom Izvješću. Primjer su npr. Generalno tajništvo, Ured za zakonodavstvo, znači tehnički, faktički tehnički servisi rada Vijeća ministara. Od ovih institucija uveliko ovisi koliko će Vijeće ministara biti u svakom slučaju efikasno u ostvarenju svojih zadaća, ali istovremeno nisu interesantni za raspravu na ovom nivou. Npr. koliko je sjednica pripremljeno, koliko je zaključaka, zapisnika, odluka pripremljeno, koliko je priopćenja za javnost sačinjeno, kako je rad Vijeća ministara predstavljen javnosti, koliko je protokolno primljeno i ispraćeno stranih delegacija, diplomata, koliko je mišljenja o nacrte zakona i odluka izrađeno itd. Treba napomenuti takođe da je u okviru ministarstava i upravnih organizacija bilo i puno drugih aktivnosti koje opet po svom značaju nisu toliko važne i nisu prikazane u ovom Izvješću, ali se mora konstatirati da su te aktivnosti vrlo bitne za samo funkcioniranje kako ministarstava, tako i punog formata rada Vijeća ministara. Kada bi sve te manje važne aktivnosti bile prikazane u ovom Izvješću ono u svakom slučaju ne bi bilo na 360 stanica, kao što je to sada, nego vjerojatno na 1.360 ili 2.360. Jednostavno nisam siguran da bi to glomazno izvješće bilo kvalitetnije od ovoga, čak šta više smatram da se na temelju ovog Izvješća može steći realna slika o tome šta je Vijeće ministara u prethodnoj godini uradilo, a u svakom slučaju i slika o tome šta je trebalo uraditi, a nije se uradilo. Bitan dio Izvješća je i to što su prikazani podaci o novcu koji je potrošen za to što je urađeno, podaci u prilogu – planirano a realizirano, su stvarno objektivni i nisu ničim frizirani. Točno je navedeno koji programski zadaci nisu realizirani i kratko obrazloženi su zašto nisu realizirani. Bitno je takođe naglasiti da ovo Izvješće ne može biti u formi i slično izvješću o radu vlada sa klasičnim nadležnostima, npr. vlada iz okruženja ili evropskih zemalja, budući da je gro nadležnosti na entitetskoj i županijskoj razini. U drugim parlamentima kada se raspravlja o izvješću vlade vrše se vrlo opširne rasprave o tim nekim životnim pitanjima o stanjima u oblastima od najvećeg značaja život i rad u državi kao što su stanje u oblasti zdravstva, školstva, znanosti, kulture, športa, socijalne politike, mirovinskom sustavu, stanju u gospodarstvu i sl. Za ove upravne oblasti u BiH su nadležni entiteti ili županije, što znači da se u ovom Parlamentu, ovim životnim pitanjima, govorimo konkretno, možemo mi i uopćeno pričati, odnosno stanje u oblastima ne mogu voditi tako iscrpne rasprave, niti izvješće o radu može sadržavati takve podatke za koje, za oblasti za koje nismo nadležni. Ovo što imamo znamo da nije vlada sa uobičajenim kompetencijama nego je ovo Vijeće ministara sa ograničenim nadležnostima i vrlo složenim načinom odlučivanja. Molim da pri, da poštovani zastupnici kada diskutiraju i postavljaju i pitaju sve ovo o ovom Izvješću molim da imaju na umu, apsolutno ne tražeći nikakav alibi za bilo što, nego da jednostavno dam pojašnjenje zašto smo odgovorni i šta smo pokušavali i koliko smo uspjeli raditi. Ja trebam isto tako napomenuti da je u tijeku realiziranje projekta koji ima za cilj unapređenje politike strateškog planiranja i izvještavanja o realiziranju strateških planova s ciljem unapređenja metodologija po kojima se radi samo izvješće, ali istovremeno Izvješće o radu Vijeća ministara, ali i sami programi rada Vijeća ministara. Metodologija po kojoj je ovo rađeno je definirana po, projektom na kojem su surađivali eksperti iz Fancuske i Slovenije, članica EU, rekao sam da treću godinu se po ovoj Metodologiji radi. Što se tiče samog stanja i konkretnih pitanja u upravnim odborima, ja imam i zadovoljstvo i nadam se da i vi to dijelite da je većina ministara prisutna danas ovaj, barem na ovoj točki i da će 99 vam dati, moći dati validne odgovore na pitanja koja nisu obuhvaćena ili nisu dovoljno jasno definirana ovim Izvješćem. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem premijeru na uvodnom obrazloženju. Otvaram raspravu o Izvještaju. Prva za riječ se javila poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Savjeta ministara. Gotovo da bih mogla da potpišem sve ovo što je predsjedavajući rekao, ali ima i ono jedno „ali“ i to moram da kažem, uz najbolje namjere da se iz svega ovoga izvuče poruka. Jeste da je ovo godina, da nam je ostala još godina do izbora, ali i taj sljedeći izvještaj ako bi bio urađen bolje, ja bi smatrala da smo postigli efekat koji bi trebali postići. Svake godine po pravilu kao vruć krompir dolazi izvještaj o radu Savjeta ministara i vidi se da je to neprijatno uraditi i Savjetu ministara, a još neprijatnije je kad dođe u Parlamentarnu skupštinu, pa kad komisije počnu da razvlače pojedinačno institucije ... bi dali stavove, a pritom se pitaju da li negativan stav jednom ministarstvu ili jednoj instituciji povlači za sobom neusvajanje kompletnog izvještaja o radu Savjeta ministara. To je pitanje na koje nikako ne možemo da dobijemo odgovor. Ja kao predsjedavajuća Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost i da sam bila ne znam kako dobronamjerna i da sam glasala u vrijeme kad sam odlučivala o ovome, pozitivno kao što jesam, vezano i za Ministarstvo odbrane i za Ministarstvo bezbjednosti i bezbjednosne agencije, evo vidite kako me je vrijeme demantovalo o njihovom radu. Juče sam imala sjednicu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost i vidjela u kakvom je stanju Ministarstvo odbrane, koje je po mnogo čemu ostalo na nivou iz, neposredno poslije reforme. Znači, u Ministarstvu odbrane smo negdje 2007. godina, a kad bi glasala za Ministarstvo bezbjednosti i bezbjednosne agencije, kao što jesam, u međuvremenu se desila ova čuvena blokada koja će ući u anale Parlamenta, onda bih rekla – šta sam ja to uradila kad me je vrijeme demantovalo, kad sam ja ustvari pogrešno glasala? I to je ustvari ono, problem o kome mi treba da govorimo. Dakle, ja sam shvatila ne ovaj Izvještaj kao sumarni broj izvještaja za koje se generalni sekretar namučio da ih, ako ništa, sveže u jedan dokument, a kamoli da ih neko pročita. Ja znam da je to Savjet ministara brzo preletio, kao što će još brže preletiti i Parlament i tu muku odgoditi do sljedeće. Ali htjela bih samo nešto da, o čemu mislim da bi trebalo da razmislimo, ako je uputstvo o Metodologiji izrade izvještaja o radu Savjeta ministara takvo da nalaže ovakav rad, promijenimo uputstvo, ono nije dobro. Dakle, prvi dio uređuje Vaš kabinet, pa nemojte da dozvolite, predsjedavajući, meni je zaista, imam svo poštovanje za Vas ka predsjedavajućeg Savjeta ministara, ali nije korektno da se, da se na jednoj i po stranici mišljenja i to, od toga polovina 30, 40% prepisano iz Ministarstva odbrane, ... iz Ministarstva odbrane, da se sadrži stav Vašeg kabineta. Ja znam da Vi o tome sigurno mislite drugačije nego ono što piše. Razumjela sam i ovo što su ministarstva, samostalne upravne organizacije stavile, ali Vi maloprije kažete da nisu obuhvaćene neke koje pomažu rad i tako. Zašto nije obuhvaćena 100 Direkcija za civilno vazduhoplovstvo? Jel' ta institucija nema svoj program rada? Zašto nije obuhvaćen Centar za uklanjanje mina BH MAC? Znate li koliko para se tamo troši? Zašto nije Komisija za koncesije? To je tipična organizacija o kojoj smo trebali da govorimo, možda je to trebalo da pričamo na ovakvim sjednicama, zašto ne pričamo o Komisiji za koncesije koja od osnivanja, koliko je to, za sedam godina ni jednu koncesiju nije dala. Je li to priča o kojoj bi smo trebali da pričamo kad je u pitanju rad Savjeta ministara? Jel' bismo trebali nekoliko dana da pričamo o neefikasnim i nepotrebnim organizacijama koje, u institucijama, koje nose toliki novac, a na drugoj strani imamo one gdje bi trebalo da se uloži novac, a novca nemamo. Zar ne bismo mogli na tu temu da se svede Izvještaj o radu Savjeta ministara? Šta nam znači kad pročitamo da su toliko međunarodnih sporazuma potpisali? Fino, ali gdje mi je eksplicitno napisano šta nisu? Kad pogledate Izvještaj o radu Ministarstva odbrane, pa rećete nema šta nisu uradili. Pa jel' vi znate da institucija još uvijek nema popis imovine? Jel' znate da vam se svakog trenutka može desiti da odemo u vazduh svi zajedno od količine eksploziva koji na sve strane stoji? Dakle, ta pitanja o kojima treba da govorimo kad je u pitanju Izvještaj o radu Savjeta ministara. Dakle, ja ne želim da ulazim u sve ove detalje, jer nema ni smisla, a niti imamo vremena, ali želim da predložim jedan zaključak, a to je – Da Predstavnički dom traži od Savjeta ministara da posveti više pažnje pri izradi godišnjih izvještaja o radu Savjeta ministara BiH. Kad to kažem ja se nadam da ćete se, da ćete naći načina da razgovaramo otvoreno o radu svake pojedinačne institucije, naročito onih institucija koje su veoma bitne za ovo zemlju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uspješnost jedne politike ili jedne izvršne vlasti, kao što je Vijeće ministara, mjeri se stabilnosti jedne zemlje, jednim gospodarskim rastom, zapošljavanjem, trgovinskom razmjenom, zaduženosti. To su neki osnovni parametri na osnovu kojih se mjeri uspješnost jedne izvršne, odnosno i parlamentarne većine koja podržava tu izvršnu vlast. Politička situacija, odnosno stabilnost u BiH još nije postignuta, imamo protektorat, i Njemačka je imala protektorat i više nego BiH, ali imala je gospodarski rast. Gospodarski rast, zapošljavanje, zaduženost i trgovinska razmjena, istina je što je predsjedatelj kazao, nije sto posto alat u rukama Vijeća ministara, ali ima ključne tri stvari u rukama Vijeća ministara kada je ta oblast u pitanju, a to je fiskalna, monitarna i vanjskotrgovinska politika. Pitanje je da li fiskalna politika, čiji stub čini PDV, je li ispravna da je na kruh i na jahtu isti porez na dodatnu vrijednost. To je pitanje. Vjerovatno tu nešto treba raditi. Šta treba to stručnjaci možda bolje znaju nego ja. Očito da nemamo rezultata kada je u pitanju rast, jer smo imali prošle godine -0,5 bruto domaći proizvod. Zapošljavanja dakle nismo imali, imali smo povećanu, povećanje nezaposlenih ljudi i zaduženost nam je povećana za 470 miliona. Monetarna politika, jest čvrsto vezanu valutu imamo, ali zbog političke situacije imamo skup kapital. Vanjskotrgovinska politika, tu osnovni alat u rukama Vijeća ministara, a nažalost Vijeće 101 ministara taj alat, evo ja sam dvije i po godine u Parlamentu, još nisam vidio da se to koristi. I nije onda čudo što nam je deficit i prošle godine bio 7,4 milijarde KM. Dakle, te ključne stvari mislim da nisu dobro odrađene i da ja ne mogu podržati rad, ispravan rad Vijeća ministara, jer ISO standard o radu inače kaže da treba raditi prave stvari na pravi način. Vijeće ministara vjerovatno radi stvari na pravi način, to će i revizija dokazati, možda u određenim momentima nije, ali radi, ali ne radi prave stvari to sam se i danas uvjerio, jer ključne stvari pomaka BiH u integracije u EU u NATO savez, evo i danas nažalost nije bilo parlamentarne većine koja podržava Vijeće ministara da nam to odradi. I zbog toga ja ću biti suzdržan kada je u pitanju rad Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kada je riječ o Izvještaju o radu Vijeća ministara za prethodnu godinu osvrnula bih se na rad ministarstava i agencija, dakle institucija koje su zadužene za sigurnost hrane u BiH, usklađivanje naših zakona sa evropskom regulativom. Naime, BiH se već ranije obavezala da će postupati po Uredbi EU broj 178/02 koja predstavlja Evropski zakon o sigurnosti hrane. Navedena direktiva, odnosno Uredba jednostavno usvaja jedan novi princip kada je riječ o sigurnosti hrane, a on je baziran na procjeni rizika. Naime, da bi se uspostavio efikasan sistem kontrole hrane od njive do stola potrebno je uspostaviti koordinaciju aktivnosti i efikasan, dakle, sistem kontrole u BiH. Dakle, to je osnova da bi naši izvoznici mogli izvoziti. Obaveza BiH jeste da se formira jedno nadležno tijelo, jedna kontakt tačka koja će garantirati za sigurnost hrane u BiH. Dopisi iz Evropske komisije gospodina Štefana Filea svjedoče o navedenom. Naime, Evropski ured za sigurnost hrane i veterinarstvo su eksplicitno ukazali na nedostatke sistema kontrole u BiH i dali konkretne preporuke za otklanjanje istih. Dakle, središnje tijelo u okviru Ministarstva za ekonomske odnose se mora formirati. Drugo, svjedoci smo da je nedavno Vijeće ministara usvojilo „higijenski paket“ i da bi, dakle, navedeni paket se zaista i mogao implementirati bilo je potrebno usvojiti Zakon o poljoprivredi, Zakon o hrani i Zakon o veterinarstvu. Zato je formirana ili trebala biti formirana interresorna radna grupa, ponovno je nosilac aktivnosti naše Ministarstvo za ekonomske odnose. No, koliko mi je poznato, do sada navedeno Ministarstvo nije obavilo svoj zadatak, odnosno nismo do sada dobili prijedloge navedenih zakona. Isto tako postavlja se pitanje da li je grupa i formirana, odnosno ko je član navedene grupe? Zaista ovo je krucijalno pitanje, nisam se ovdje samo prozvala jedno ministarstvo, jednu agenciju, ali ovo je krucijalno za naše izvoznike i za, dakle, ne samo u EU, nego i za sistem, i za uspostavljanje sistema kontrole hrane u BiH. Naime, Vijeće ministara, koliko mi je poznato, na svojoj 25. sjednici je zahtijevalo da u navedenu grupu uđu članovi, dakle, Ministarsta ekonomskih odnosa, DEI-a, Agencije za sigurnost hrane i entitetskih ministarstava zdravlja i poljoprivrede, i da se konačno da prijedlog jednog nadležnog autoriteta. Međutim, do sada, koliko mi je poznato, takođe ništa nismo dobili, dakle nikakav prijedlog, a niti je u Izvještaju Vijeća ministara napomenuto šta je urađeno po tom pitanju. Jer u 102 toku prošle godine, koliko mi je bilo poznato, dakle naša ministarstva i Vijeće ministara dobilo je više pisama iz Evropske komisije, gospodina Štefana Filea. Trenutno rješenje, dakle nemamo rješenja, dakle to je bila obaveza još prethodne godine, ja se dakle referiram, ne samo na ono što piše u Izvještaju o radu Vijeća ministara, nego ono što ne piše, odnosno što je trebalo biti urađeno a nije izdefinirano u navedenom Izvještaju. EU i pododbor, Privremni pododbor za poljoprivredu su još u drugom mjesecu ove godine ponovno upozorili, dakle naše vlasti, da treba uspostaviti navedeno tijelo. Dakle, mislim da Ured za veterinarstvo nije baš adekvatna adresa da izdaje certifikate kantonalnim, općinskim inspektorima, odnosno nije uspostavljen adekvatan sistem kontrole i koordinacije. Ko će koordinirati, ko će zaista garantirati da je, da veterinari obavljaju svoju zadaću na način na koju bi trebalo obavljati u skladu sa Akiem. Republika Hrvatska ušla u EU, naši izvoznici bojim se da neće moći izvoziti svoje proizvode i mi ćemo biti krivi jer ne rješavamo probleme i oslanjamo se samo na privremena, meni se čini, ad hok neadekvatna rješenja. Hvala lijepo.
Šefik Džaferović, poslanik, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. U sadašnjoj strukturi Vijeća ministara sjede 2/3 ministara za koje je glasala SDA, čak i više, je li tako, samo za dva ministra nije, koliko ja znam, glasala SDA. Po tom principu mi bi trebali da imamo pozicioni odnos spram ovog Vijeća ministara, mislim to bi bilo logično, jel'. A onda ministri iz SDA su sjedili kada je 2012. izvještajna godina u pitanju u tom Vijeću ministara do septembra mjeseca 2012. godine, pa bi i po tom principu trebali da imamo pozicioni odnos. Ali dozvolite mi da ja kažem nekoliko rečenica povodom ovog Izvještaja i o ovom Izvještaju koji uopće nije vezan za poziciju i opoziciju u BiH, koji je vezan za sve nas u ovoj zemlji i kako ja vidim ulogu Vijeća ministara u bosanskohercegovačkoj državi i društvu i kakvo je Vijeće ministara kojeg imamo danas spram tog mog viđenja. 2002. godine kada je donesen zakon, ovaj Zakon o Vijeću ministara, koji je kasnije nekoliko puta dorađivan, tada je uspostavljeno Vijeće sa 9 ministarstava, a kasnije ćemo dobiti nakon reforme odbrane, devet ovih članova Vijeća ministara, kasnije ćemo dobiti i desetog člana Vijeća ministara, ministra odbrane i to će biti, evo do danas ostati ova rješenja. Tada se zamišljalo da zapravo Vijeće ministara u BiH bude motor, dakle motor reformi, pogonska snaga na svim poljima kada je ova država u pitanju, kako na unutrašnjem planu tako i na vanjskopolitičkom planu, tako i na planu integracije BiH kako u EU tako i u NATO savez. Ja razumijem ovo o čemu je danas uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Bevanda, govorio kada je u pitanju pozicija Vijeća ministara. Tačno je da Vijeće ministara nije vlada, ali je tačno da je i u Zakonu o Vijeću ministara, i to je tada teškom mukom isposlovano kada se pisao zakon, napisano da ono djeluje kao vlada. I ono što ja imam zamjerku, bez obzira na personalni sastav Vijeća ministara, bez obzira na strukturu, i zato sam govorio o tome koja je pozicija SDA kao opozicione političke stranke spram postojećeg Vijeća ministara, zato bih, dakle, ja volio da imamo Vijeće ministara koje će između ostalog djelovati, neka se pogrešno ne shvatim od strane onih koji imaju nešto protiv termina „vlada“ , i kao vlada i da bude generator i pokretač procesa unutar BiH. Mislim da 103 se tom zadatku nije na pravi način odgovorilo, bez obzira na personalni sastav Vijeća ministara. Ja mislim da u BiH nismo izgradili ambijent da tako nešto imamo. Radi se zapravo o sljedećem. Mi smo država koja funkcionira po Dejtonu gdje je angažman međunarodne zajednice značajan dio ustavnog aranžmana i mi smo do 2002. godine imali jednu naglašenu ulogu međunarodne zajednice. Međunarodna zajednica je tada uglavnom i pisala zakone, a dobrim dijelom i proglašavala zakone. Od 2002. godine pa do 2006. godine mi smo imali neku vrstu partnerskog odnosa, međunarodna zajednica je imala snažnu ulogu, ali su zakoni pisani uz pomoć i uz savjete međunarodne zajednice u institucijama BiH i usvajani dobrim dijelom u Parlamentarnoj skupštini BiH. Taj put u BiH je trebalo nastaviti, težište je bilo na OHR-u, a kada govorimo o težištu u jednoj dežavi onda moramo govoriti i o odgovornosti. Dakle, ova država mora imati domaćina koji će odgovarati za stanje u državi. Eh, ja mislim da tu vrstu zadatka treba da ima Vijeće ministara BiH i mislim da do danas nismo tome odgovorili. Međunarodna zajednica se povukla, dakle to težište je i dalje ostalo u glavama, a Vijeće ministara nije preuzelo tu ulogu, dakle ulogu domaćina i ulogu onoga ko će biti motor reformi unutar BiH. Ja mislim da je tome pogodovalo niz objektivnih razloga, ali mislim da ima i subjektivnih razloga. Mislim da ne bi smetalo ništa Vijeću ministara da jednostavno uzme stvari u svoje ruke kada je u pitanju razvoj i put BiH. Osim vanjske politike, odbrane i monetarne politike, koja je u nadležnosti Predsjedništva BiH, sve ostale stvari kada je država u pitanju su u nadležnosti Vijeća ministara. Dakle, mi drugih institucija nemamo, i onoga što je struktura koja se nalazi unutar Vijeća ministara. Za mene je neprihvatljivo da mi, recimo, nemamo ulogu Vijeća ministara u slučaju Sejdić- Finci, da nemamo ulogu Vijeća ministara kada je u pitanju nepokretna vojna imovina. Imamo ulogu Vijeća, imamo neefikasnu ulogu Vijeća ministara kada je u pitanju mehanizam koordinacije. Volio bih, dakle, šta je sa tim mehanizmom koordinacije? Jedanput smo čuli da je stvar bila dovedena skoro do kraja i od tada smo se ušutili, ne čujemo ništa više. Volio bih na tom planu da, kao stanovnik ove zemlje, kao građanin ove zemlje, vidim više aktivnosti Vijeća ministara, vidim dakle, bez obzira što ja pripadam opozicionoj političkoj stranci, volio bih da vidim to Vijeće ministara u punom aktivitetu onako kako je zamišljeno Vijeće ministara 2002. godine, pa smo ga zamišljali i 2006. godine kroz onaj paket amandmana koji eto nije, nažalost, usvojen ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH, ali ne smeta da se ono izgrađuje i kapacitira onako kako je zamišljeno po Zakonu iz 2002. godine. Tim prije jer međunarodna zajednica, međunarodna zajednica očigledno, dakle očigledno ima namjeru da ne vrši svoju ulogu koja joj je namijenjena Dejtonskim mirovnim sporazumom. Mi to dakle svakodnevno vidimo ili bar na način kako smo mi to do sada naučili. Dakle, jednostavno to težište ono još uvijek nije prešlo na ove domaće institucije i mi zbog toga danas imamo ovakvo stanje. Ja sam juče na sjednici Kolegija, Proširenog kolegija bio jako razočaran, recimo, saznanjem da klub zastupnika jedne političke stranke predlaže izmjene i dopune Zakona o plaćama zato što zamjenik direktora jedne državne institucije, koji je izabran na prijedlog te političke stranke, od strane Parlamenta, nema uređeno pitanje plaće. Pa halo, gdje se mi nalazimo, gdje je ministarstvo, gdje je Vijeće ministara? Pa nemaju stranke više sa tim ništa, stranka je završila, ona ovdje ima ulogu da to kontroliše, to je posao Vijeća ministara i to je posao onih koji trebaju u toj strukturi da, zar je dopustivo da imamo jednu poziciju, bez obzira kakvo stanje bilo, jednu poziciju u državnoj strukturi koja nema uređeno neko osnovno statusno pitanje i onda to pitanje hoćemo da uredimo na prijedlog političke stranke na čiji prijedlog je imenovan taj zvaničnik. 104 Ja Vas molim, predsjedavajući, ja bez obzira, ponovo ponavljam, što pripadam opozicionoj političkoj stranci, meni je jako stalo da vi funkcionirate, vi ste se jučer, preključer dogovorili oko nekih stvari kojima se ja žestoko suprotstavljam i cijeli se danas dana suprotstavljam, ali ste sjeli i razgovarali. Ja dakle, vas molim da kao tim uzmete u razmatranje ovu poruku i da Vijeće ministara konačno, dakle da Vijeće konačno stane na svoje noge i da krene da radi i izvršava onu ustavnu i zakonsku ulogu koju ima u sistemu BiH. Jer biće sutra bolje i kad SDA 2014. godine dođe na vlast, a to je dakle potpuno izvjesna stvar, bar ćemo onda zateći evo rješeno ovo ključno kapitalno pitanje. Toliko, hvala vam.
Po Poslovniku predsjedavajući kad traži riječ trebao bi mu dati jedan od zamjenika, ali evo ako se slažete ja bih imao jednu kratku repliku. Uvaženi predsjedavajući, poštovani ministri, cijenjene kolege. Mi dakle raspravljamo o Izvještaju Vijeća ministara za 2012. godinu, dakle za prošlu godinu. I mislim da je kolega Džaferović s pravom postavio jednu dilemu, a to je, i sam je rekao, evo citiram „bili smo i pozicija i opozicija tokom te 2012. godine“. I to je tačno, kad je riječ o učešću predstavnika SDA u Vijeću ministara BiH. Ja sam se javio više da vam pomognem na način da vrlo jasno kažem da ste vi, ne samo tada već i danas više pozicija nego što ste opozicija, kad se već postavlja ta teza. A da je to tako to treba otvoreno reći ljudima u ovoj zemlji. Vi kad pogledate, evo od glavnog grada, općine ovdje, Novi Grad, Novo Sarajevo, itd., to su ljudi iz SDA. Idete stepenicu više Vlada Kantona potpuna vlast SDA. Dođete do Federalne vlade SDA blokira, jel tako, kompletnu Federalnu vladu, ima sve mehanizme. Dođete na državni nivo SDA ima člana Predsjedništva, nema ni SDP ni SBB člana Predsjedništva trenutno. Da ne govorimo o dva doma, u jednom Domu je čovjek iz SDP-a, u drugom je predsjedavajući iz SDA. SDA jedino nema dva ministra, ali zato ima 22 čelnika različitih direkcija ovdje u Parlamentu BiH. Dakle, jedino što SDA fali da zaokruži čitavu tu priču su samo dva ministra. To je prava istina. E sad, hoćemo li je priznati i reći to je drugo pitanje. I kad govorimo o tome da li je ovo Vijeće ministara trebalo biti ili ne neka pogonska snaga, onda isto tako i mi u Parlamentu pošteno trebamo reći da niko nije branio da i mi napravimo korak veći u Predstavničkom domu, niko nije zabranio Domu naroda da radi mnogo više nego što je radio. Ko brani danas i Predsjedništvu BiH da se počne miješati u svoj posao itd. Dakle, bilo bi dobro tu da imamo jedan objektivniji pristup prema svim organima vlasti i prema svima onima koji participiraju u organima vlasti BiH, a to nije baš tek tako jedna čvrsta linija i da kažemo ovdje je čisto sve pozicija, a ovdje je opozicija. Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvlite.
Ne mogu zaista da odolim da odgovorim nekoliko riječi na ovakvu količinu neprincipijelnosti koje iznosi gospodin Džaferović. Znamo mi, gospodine Džaferoviću, da ste Vi uvijek iznosili stavove zavisno od toga da li ste bili pozicija ili opozicija. Ja sam u nekoliko navrata testirala Vaše stavove i može da ih ovdje testira svaki poslanik u Parlamentarnoj skupštini 105 ako se sjeti da ste vi od nastanka Ministarstva odbrane i Ministarstva bezbjednosti držali te resore koji nemaju šanse da se poprave nikada. Uticaj Vaše stranke i djelo Vaše stranke je u tom obimu da više niko ne može popraviti stanje u ta dva ministarstva. Kad smo nebrojano puta razgovarali na Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost, Vaše je mjerilo bilo jedino, je li Vaš ministar ili nije. E kad onog momenta, kad budete taj kriterij imali i prema svojim ministrima kao i prema ostalim ja ću reći da ste Vi principijelni, kolega Džaferoviću. I mislim da godine provedene u Parlamentu vam nalažu takvo ponašanje. Najveći protivnik i onaj koji je najviše govorio protiv vlastitih ministara sam ja. I nije me sramota ako oni ne rade dobro da kažem to. I nije me stid jer moraju da opravdaju ono zbog čega su izabrani na ta mjesta. Ali to što Vi radite i da ni jednog momenta ne pomenete, evo nekidan je revizija završila reviziju Ministarstva bezbjednosti i dobili smo informaciju da je vozač Ahmetovića imao 3.600 maraka platu. Je li to princip i način rada SDA? Kakvo je stanje ostavio ministar Ahmetović i kakvo je stanje ostavljeno u Ministarstvu odbrane Vama je to dobro poznato. I nemojte da govorite o principima koji važe samo za druge. Molim Vas da budete korektni prema ostalim kolegama i prema onima koji nisu, naročito sad kad ste opozicija.
Za repliku se prijavio kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Ja ne znam šta sam ja to kazao, a čemu ste Vi replicirali gospođo Majkić, osim neke generalne potrebe da kada ja ustanem i kada nešto kažem Vi imate potrebu da ustanete i tome oponirate. To je Vaše pravo, Vi to radite kako hoćete, samo molim Vas nemojte me savjetovati šta da radim, to radite kada dođete kući ako koga imate tamo, a imate hvala Bogu, njih savjetujte, mene ostavite, ja sam čovjek koji ne treba Vaše savjete. Ja sam ovdje zastupnik i ja ovdje govorim ono što mislim da govorim i niko me u tome spriječiti neće, a Vi ćete to najmanje moći uraditi. Ja Vas molim da ovo imate u vidu. Prvi ministar odbrane je bio ministar kojeg ja poštujem i cijenim i on nije bio iz SDA, on je bio iz RS-a, ministar iz srpskog naroda. Mi smo ga podržali i on je uradio dobar posao. A prvi ministar sigurnosti je bio ovdje prisutni ministar Bariša Čolak, koliko se ja sjećam, u Vijeću ministar. Jel' tako gospodine Čolak? Prema tome, nije bio ministar iz SDA. A ja sam jako ponosan na ulogu SDA u svim procesima u BiH i o tome možemo nadugo i naširoko govoriti, jer da nije bilo te uloge SDA danas ne bi bilo ni ovog Parlamenta ni Vas u ovom Parlamentu gospođo Majkić. Toliko, hvala vam.
Poslanik Beriz Belkić ima riječ. Izvolite.
... čovjek se upita da li će naši ljudi, odnosno birači 2014. godine uopšte moći zaključiti ko je bio vlast, a ko opozicija. Ja sam pokušao, pripremajući se danas za ovu diskusiju, pokušao da odgonetnem i da utvrdim ko je sve 2012. godine, o kojoj godini govorimo, čiji izvještaj razmatramo, učestvovao. Praktično sve, 37 poslanika je na neki način bilo zastupljeno u Vijeću 106 ministara izuzev ovih 5 ovdje koji sjede u ovoj zadnjoj klupi. Eto, ako je to važno a nije nešto posebno. Dakle, da se vratim ovom dokumentu Izvještaju o radu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo izvoli, nije problem. Dakle, da se vratim dokumentu o kojem govorimo. Mi smo ovaj dokumenat primili u martu mjesecu ove godine. O njemu razgovaramo polovinom jula mjeseca, dakle već je drugo polugodište. Izvještaj je hodao, odnosno šetao, ako se tako može reći, pod navodnicima, od komisije do komisije itd., svaka komisija je izvlačila po jedan segment iz ovog Izvještaja, jednu oblast i pokušavala da da neko svoje mišljenje. Ja sam pokušao sve te izvještaje da sumiram, neke tabele da napravim i da pokušam izvući kako je prolazno vrijeme tog Izvještaja kroz komisije i moram vam reći da je vrlo šareno, da se i tu ne može razaznat ko je pozicija, ko je opozicija, ko podržava Vladu, odnosno Vijeće ministara. Ovo govorim zbog toga što prilikom potvrđivanja Vijeća ministara u prvom sazivu, dakle u februaru 2012. godine, poslanici Stranke za BiH su izrazili jednu vrstu zabrinutosti i sumnje da će izborni pobjednici koji su najavljivali programske koalicije, promjene itd., to moći realizirati. To smo govorili na osnovu iskustva i ukupnog političkog ambijenta prisutnog u BiH. Mi smo tada, na neki način, demantirani, odnosno na neki način naruženi, zašto smo tako govorili. Međutim, kada se potvrđivalo, kažem, Vijeće ministara mi nismo imali nikakav programski dokumenat, odnosno platformu, odnosno nešto oko čega se i na osnovu čega se uspostavlja Vlada, a koju će podržavati odgovarajuća parlamentarna većina. Imali smo doduše ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara, ali je on ostao njegov lični, kako je on to naglasio, njegova lična razmišljanja, njegovi lični stavovi itd. Tako da smo praktično ušli u operacionalizaciju bez jasne i čiste parlamentarne većine. Nakon glasanja o Vijeću ministara odmah je došlo do razlaza i nemogućnosti okupljanja oko dugoročne platforme, odnosno platforme za mandatni period, tako da mi danas praktično imamo praksu koja je, istini za volju, već od '96. na ovamo. Zašto ja ovo govorim? Ja govorim to iz razloga što je 2010. godine, izbori su dobijeni na priči da će biti programska koalicija koju je vrlo teško u ovakvom odnosu snaga uspostaviti. Ide se od situacije do situacije, pregovara se, dogovara se, kao što smo danas imali priliku taj set zakona ili neka vrsta reforme itd. Uvažavajući i ovo o čemu je govorio gospodin Bevanda, što je tačno, govorio je o metodologiji, formi, formatu itd. Izvještaja, iz njega praktično i u njemu nema relevantnih podataka koji bi mogli poslužiti za jednu realnu ocjenu rada jedne Vlade, odnosno Vijeća ministara, nego imamo jedan birokratski, na birokaratski način pripremljen dokumenat iz kojeg je vrlo teško ocijeniti Vladu, odnosno njezine rezultate kao cjelinu. Mi nemamo uporedne podatke koju visinu društvenog bruto proizvoda, odnosno uvoz-izvoz, investicije, stanje javne potrošnje, zaduženost itd. Dakle, takve vrste podataka mi nemamo, a to su podaci na osnovu kojih se ocjenjuje uspješnost ili neuspješnost djelovanja jedne Vlade. Pitanje je da li mi u BiH možemo imati takve kriterije, odnosno da li naše Vijeće ministara ima takve pozicije da može odgovarati na ovakva pitanja koja ja otvaram. Ali ona ključna stvar koju ja ne mogu zaboraviti, i želim ponoviti je, najavljena je bila programska koalicija, najavljene su bile promjene, praktično mi imamo 107 situaciju daleko goru, vidjeli ste podatke koje smo prezentirali kroz odgovore na naše poslaničko pitanje, nego što je bila u mandatu 2006.-2010. godina. Naravno, mi nećemo podržati ovaj Izvještaj, jer to nije naš posao, mi smo opozicija. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvaženi dopredsjedatelji i članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Mi danas imamo u naslovu Izvješće o radu Vijeća ministara, a u biti imamo pojedinačna izvješća o radu ministarstava i različitih agencija koje djeluju na razini BiH. I razmatrajući ih možemo ih smatrati kao Izvješće Vijeća ministara ili kao izvješća pojedinačnih ministarstava i agencija. Nešto puno zamišljamo. Zamišljamo kao da razmatramo Izvješće Vlade, a Vlada nije, znamo da nije Vlada, ne zato zbog ovih ovamo članova Vijeća ministara, nego zato što je tako postavljeno ustavno i zakonski da nemaju kapacitet Vlade. Ja sam nedavno, kad smo raspravljali o određenim sigurnosnim aspektima, pripomenuo samo, evo žao mi je što sad nema ministra sigurnosti, ali nije ni bitno, niti ću ja nešto posebno reći niti ima neke veze šta ću ja reći, pa sam rekao da, nekoliko puta u ovom Parlamentu da se ministar sigurnosti ne pita čak ni ispred zgrade gdje mu je sjedište. I to nije kriv ministar sigurnosti nego kriva su zakonska rješenja koja mu diktiraju takve ovlasti. Mi smo danas spominjali nekoliko aspekata, pa se malo ja iščuđavao na odgovor koji sam dobio, da ima u pola ove države pola javnih poduzeća, odnosno javna poduzeća duguju toj istoj državi preko 700 miliona maraka. Razmišljam ima li kakvih ingerencija Vijeće ministara, osim što je i ono čulo informaciju kao i ja, kako da naplati ta javna sredstva, a ukupno ih je u Federaciji 1.600.000.000, ne znamo još, pa možda neko upita, sjeti se da pita kolika su takva ista dugovanja i u drugom entitetu, pa ćemo vjerovatno doći do spoznaje da ovdje država ne plaća sama sebi poreze. Ali to nije ona država zamišljena imaginarna, ona o kojoj mi evo mislimo da bi trebala biti, nego država koja to, čije Izvješće mi danas raspravljamo, jer radi se o polovicama države u kojima mi nemamo ingirencija, a u kojima su ključne ovlasti na koje bismo mi kao volili uticati kad raspravljamo o Izvješću Vijeća ministara. E malo sutra. I umjesto da se iščuđavamo i da zamišljamo ono što nemamo dobro bi bilo da makar upražnjavamo ono što imamo. Koji su uopće standardi, koji su uopće principi u okviru i na kojima funkcionira išta u ovoj zemlji. I danas slušajući određene rasprave, pa razmišljajući i o ovoj raspravi, došao sam do zaključka da u ovoj zemlji vrijedi samo jedan princip – da ne vrijedi ni jedan princip. I mi imamo, s vremena na vrijeme, prijedlog zakona, i danas imamo neke, prijedlog zakona koji dođe iz Vijeća ministara i koji ima nekakva parlamentarna većina, Bog dragi zna više koja je, i nekad se toliko zalažemo da ta parlamentarna većina pokaže tu svoju većinu i da izglasa zakon koji je došao iz Vijeća ministara. Već nakon 15 minuta to pravilo više ne vrijedi. I sad ja pokušavam zamisliti poziciju ministra, bilo kojeg, znači neću, za razliku od nekih kolega, govoriti ovaj moj, onaj tuđi itd., bilo kojeg ministra koji će predložiti uopće bilo kakvo rješenje, bilo kakav 108 zakon Vijeću ministara prvo, pa onda Vijeće ministara predložiti nama, kad unaprijed zna za ovaj princip, koji ja nisam otkrio danas, da nema principa. Šta predlagati kad više vi ne znate po kom principu se sklapaju ad hoc koalicije, ad hoc većine i manjine itd., kako uopće funkcionirati? Ima li, mi danas spominjemo ovdje. opet o principima govorim, hoćemo li pa kažemo, jedan dio kolega kaže trebali smo onu presudu Ustavnog suda provesti, kao ona je laka, a ona druga nek malo sačeka pošto je teška. I onda kažemo Vijeće ministara, a gdje ste vi u svemu tome, što ne predlažete rješenja, kako vas nije sramota? Gdje vam je prijedlog Sejdić-Finci? Kao to je jednostavno pitanje, mislim, i pošto ima većina koja će to podržati, do vas je samo da napišete i ovdje doturite, mi ćemo to glat prihvatiti. ... [[ne razumije se]] A znate i vi, a znamo i mi da nema principa, jer da ima principa onda bismo mi, nebismo zamišljali, znači nikakva ni virtualna ministarstva, ni virtualnu vladu, nego smo imali, ili bismo imali vladu, ili bi rekli onda ok, pošto je ovo skup ministarstava koja funkcionira od danas do sutra na principima kako se kad kome dopadne, hajmo to uvijek uvažavati. Nemojmo samo kad nam se malo ponekad dopadne, da malo tragamo za nekakvim principima. Znači, ja sam siguran da mi danas možemo o ovom Izvještaju ili o ovom skupu izvještaja pričati još pet sati. I što god ispričali, najkorektnije bi bilo, najpoštenije bi bilo da ovaj Izvještaj primimo k znanju ili bi onaj ko je htio mogao je primiti k znanju, mogao je iščitati, vidjeti, upoznati se itd., ništa se neće dogoditi. Nema to veze ni s Vijećem ministara ni s nama ovdje. Ni ako mi ne prihvatimo ovaj Izvještaj o radu Vijeća vjerujte da se ništa neće dogoditi. Neće se ništa dogoditi ni ako ga prihvatimo, odmah da se razumijemo. Znači, najkorektnije je da primimo k znanju, a ako već hoćemo, ako hoćemo suštinske stvari da razmatramo ovdje pa da možemo pitati ovdje danas, kako je to moguće .... Ja bi volio pitati državnog ministra finansija, ne postavljati pitanja nekim entitetskim vladama, zar je moguće da neko u ovoj državi može odobriti da se porez ne plaća. A pošto se ne radi o tisućama marakama nego se radi o stotinama miliona maraka ne može me niko uvjeriti da neko nije odobrio. ..., evo ako nije niko odobrio i svi znamo da se ne plaća porez i opet nema ništa. I sad bi ja trebao raspravljati ovdje sa ministrom sigurnosti o sigurnosti u BiH i pitati ga što nam nije ovako, ali nema čovjek ovlasti. Raspravljati sa ministrom pravde o stanju u sektoru pravosuđa u BiH, znamo i mi, zna i on koliko se pita u tom sektoru. Ali nije on kriv. I kad pokuša neko malo, malo iskoračiti iz toga pa ponuditi neka normalna rješenja koja vrijede svugdje u svijetu, e to ne može. To ne može jer je to korak nazad, tisuću koraka nazad, to je rušenje države, to je ne znam ni ja šta više itd. Pa ne možemo tako. Znači, zalažem se, evo ja sam primio k znanju ove izvještaje, podržat ću ih, mislim nema, jer ne mislim da je ni personalno ni politički, i za ono što bi možda moglo i trebalo i bolje, pitanje ovog ili nekog drugog saziva Vijeća ministara. Mislim da je problem na koji danas nećemo odgovoriti problem što ovdje vrijedi samo jedan princip da ne vrijede nikakavi principi, problem što mi upražnjavamo kako nam kad odgovara koji od principa i problem ... da sjednemo da se suštinski dogovorimo šta hoćemo, hoćemo li Vijeće ministara da imamo ili da imamo Vladu koju ćemo moći pitati i tražiti od nje da se ponaša kao Vlada. Ovako dokle god mi zamišljamo da je Vijeće ministara Vlada i zamišljamo da će ono eto nekako iz nokata izmsliti pa onda ... kako da bude Vlada, a ne piše joj da je Vlada, mi ćemo moći samo kritizirati kad nam se neko od ovih pojedinačno ne dopada. Evo, ja neću pasti u tu zamku, dobri ste kakvo je vrijeme i u kakvim uvjetima djelujete. Hvala lijepo. 109
Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Mislim da Izvještaj koji je na par stotina stranica govori dosta o radu Savjeta ministara. Ja ovdje nisam ustao da branim rad Savjeta ministara, nego da na osnovu Izvještaja ukažem na određene slabosti, kako bi mogli u sljedećem izvještaju, koji budemo usvajali, imati bolje rezultate. Ali mora se konstatovati da ovaj Savjet ministara, prvo nije konstituisan jedno izvjesno vrijeme, pa je onda nakon toga pravljena rekonstrukcija, tako da je ljudima trebalo da na neki način se organizuju, dogovore, itd., krenu sa aktivnostima. I mislim da su, a posebno se to u poslednje vrijeme sve više pokazuje, sve više djeluju kao tim i cjelina koji uspijevaju da neke stvari, koje nisu baš jednostavne, donose se jednoglasno. Pravi uspjeh je u radu bilo kojih institucija, posebno Savjeta ministara, je da je što je moguće više konsenzusa i što je moguće više usaglašenosti, jer svako preglasavanje donosi određene probleme koji se poslije reflektuju ovdje na Parlamentu i dolaze u poziciju da mi ovdje odbijamo ili ne odbijamo. Mislim da je na neki način stvoren ambijent u Savjetu ministara da se neke stvari kreću u pozitivnom pravcu od kojih prije svega BiH treba da ima koristi. Ali gospodo iz Savjeta ministara vama se fakturišu sve i jedne agencija, jer je sastavni dio vaših izvještaja. Njih ima, čini mi se da smo ih proizveli možda malo više nego što bi to trebalo i objektivno što je potrebno mada je masa tih institucija mogla ostati pri ministarstvima dok se ne iznađe pravi posao za njih, odnosno dok se ne definiše šta je to što će raditi, kako ne bismo izazivali ogromne troškove. Evo i danas smo usvajali neke zakone u kojima direktor agencije, ja moram reći ima strašno velika ovlaštenja sa solidnim primanjima, a pojedinci skoro da, ne znam šta bi mogli kada bi oni ovdje došli da podnose izvještaj, ne znam šta bi rekli o svom radu. Evo, ja ću samo da nekoliko tih primjedbi stavim. Konkurencijski savjet kaže u svom izvještaju da nije imao ni jednu izmjenu zakona ni prijedloga, da nema zaključenog ni jednog međunarodnog ugovora, da je planirana potrošnja 1,470 miliona, da su potrošili 1,2 miliona i hvale se time da su 86% budžet. Koji su efekti, mislim da se iz onog bar izvještaja, čini mi se, ne može vidjeti. Ili Agenciji za osiguranje mandat istekao 11.06.2012. godine. Već su godinu dana van mandata, a zna se da prije isteka mandata treba raspisati konkurs i na takav način, to sve ide nažalost na vašu adresu. Vjerovatno u masi tih problema neke stvari promaknu. Agencija za nadzor tržišta našla je 3.319 proizvoda koji su povučeni sa tržišta, koji su opasni po zdravlje ljudi. S tim izvještajem treba odma ponuditi da zna naša javnost, naši privrednici, šta je to što se uvozi, da oni pokušaju da to prave i proizvode. Ja gledam ove dječije igračke, pa ako hoćete negdje, kad ima malo dijete, da kupite, ne smijete ništa kupiti. Šta god kupite ono je toliko opasno, na svakoj maltene je opasno za zdravlje te djece. Uzeo sam slučajno neke loptice koje skakuću, učiniše mi se interesantnim, kad iz jedne nešto curi, bacaj ne daj djeci. Prema tome, da li je to neko prekontrolisao, koja tečnost je unutra, o čemu se radi? Sijalicu samo što ste privrnuli ona puca. Pa znate da je Tesla ... proizvodio u Zagrebu, proizvodio sijalice, u BiH niko ne proizvodi sijalice. Hajte da sad dignemo kredit da napravimo fabriku koja će proizvoditi sijalice u kojoj će za potrebe tržišta BiH pa i za izvoz. 110 Evo, to su neke stvari koje bi trebalo da na neki način vodimo o njima računa. Jednu primjedbu koju, jednu sugestiju Savjetu ministara, a to je da se mora malo više imati osjećaja prema zaključcima Parlamenta i diskusijama koje mi, ne mora sve biti u pisanoj formi, ali ... koji je ovdje, ne prenosimo ga mi samo iz svoje glave nego to su mišljenja sa terena i od onih ljudi. I da na sjednicama bi trebalo na neki način da bude prisutan ministar, a ako nije ministar onda bi trebalo u svakom slučaju da bude neko iz kabineta, zamjenik itd., da se čuju rasprave, jer znate imamo veoma često i dosta kvalitetnih i rasprava i onoga što se može i od nas čuti. Evo u tom pravcu su neke sugestije i primjedbe. U svakom slučaju ćemo podržati vaš Izvještaj. On bi za sljedeću godinu trebao da bude i kraći i sažetiji, nema potrebe za svim ovim objašnjenjima, ali da vidimo određene efekte i rezultate. Zahvaljujem se.
Sad su na redu poslanici iz Tuzlanskog kantona, riječ ima Amir Fazlić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajućem iz Tuzlanskog kantona. Pozdravljam sve prisutne kolege, članove Vijeća ministara i kolegice i ostale prisutne. I s obzirom da mi odmah svaku diskusiju svodimo na diskusiju, da li poslanika iz opozicije ili pozicije, ja vas molim da u mojoj diskusiji možete odmah prepoznati opozicionog poslanika, ali nije mi cilj, znači da kao opozicionar kritikujem nego zaista svima nama je cilj u BiH da Vijeće ministara radi svoj posao i da u izvještajnom periodu ima čime da se pohvali i da mi iz opozicije budemo zadovoljni. Treba biti objekativan, ono što je dobro treba pohvaliti, ali treba ukazati na neke stvari. Predsjedavajući nam je objasnio ovdje zaista kratko i sažeto o formi ovog Izvještaja i mogu reći da od ovih 360 strana je teško izvući neke stvari o kojima, gdje treba dati akcenat a gdje bi trebalo možda uputiti kritiku. Ono što bi ja želio u budućem nekom radu, evo na ovoj sjednici nam se na neki način podudarilo gdje imamo tačku 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka, ja bih volio da se Izvještaj o radu Vijeća ministara razmatra u kontekstu i ove tačke, znači o reviziji učinka i u sklopu svih revizija institucija, gdje onda imamo jednu potpuno drugu sliku o radu Vijeća ministara. Ja mislim da shvatate svi zašto. Mi ćemo sad imati jednu tačku gdje se radi o reviziji učinka za 2011. godinu i gdje nama mnogima nije to jasno, znači šta je to revizija učinka. To je tamo upravljanje pomoću zacrtanih ciljeva. Šta hoću da kažem? Ja bih volio da mi raspravljamo o Izvještaju o radu Vijeća ministara za 2012. godinu na osnovu vaših programa i vaših zadatih ciljeva. Evo, ja sam slučajno čitao, ne slučajno nego bacio sam akcenat na rad Ministarstva vanjskih poslova, evo ministra nema ... ____________(?) Došao je. A došao je, i vidim da je on konstatovao u zadnjem dijelu, kaže da su svi ciljevi ispunjeni. Znači, ja bi volio da vidim i druga ministarstva i koji su to ciljevi. Često puta smo mi ovdje 111 poslanici, pojedini poslanici, pitali o programu rada Vijeća ministara za 2012. godinu, pa je bilo i za 2011. godinu. Ne znam da smo nešto o njemu baš konkretno raspravljali. Ali, ponovo se vraćam na ovo kad vidim u ovom uvodnom dijelu, gdje je zaista ovako rečeno, da je u 2012. godini održano 33 sjednice, da je 1.011 tačaka, pa toliko zaključaka, pa toliko zakona i svega toga, ja bi sad volio da vidim šta su ovolike sjednice, ovoliki zaključci, ovoliki zakoni proizveli na terenu? Evo, kolege su ovdje rekle, imamo zastoj na evropskom putu, imamo zastoj na ulasku u NATO, imamo jako lošu situaciju u ekonomiji. Znamo mi ulogu Vijeća ministara, znamo mi nadležnosti entitetskih vlada, kantonalnih i svega ostalog, ali zar nije mogla koordinirajuća uloga Vijeća ministara u pojedinim oblastima biti jača. Ima i dobrih primjera. Ima i dobrih recimo primjera, evo recimo vidimo sad kod ulaska u EU nastojanja određenih ministarstava da se izvoz olakša, pogotovo tamo u oblasti poljoprivrede, kod mlijeka i svega, znači. Ima dobrih stvari, ali kod nekih ministarstava se to ne vidi. E sad ući u analizu svih 71 institucije i svih ministarstava i to u već 10-om satu rada sjednice, zaista teško. Ono što mogu da kažem, znači da svi pokazatelji pokazuju, da svi oni ekonomski pokazatelji i oni pokazatelji kojima se mjeri stanje jedne zemlje, stanje u njoj, stanje ekonomije, govore da u BiH ne cvjetaju ruže. Koliko ste vi krivi za to, vi sami izvucite zaključak, ali nemojte očekivati podršku iako su ministri iz SDA bili devet mjeseci s vama u radu, onda nisu ni oni dobro radili. E toliko.
Ja samo podsjećam, dakle da današnja sjednica ima 36 tačaka dnevnog reda, mi smo na 13. Izgleda poslije onog 06. juna ne rastajemo se lako iz ove zgrade. Riječ ima Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih želio da moguće nekoliko rečenica ili koju minutu kažem vezano za cjelokupno ovo dešavanje i događanje u ovom Domu. Prije svega kroz ovu tačku dnevnog reda zato što u prethodnim nisam želio da iznosim, zato što je na samom početku već iznesen stav SDA kad su u pitanju tačke dnevnog reda po, da ne kažem, po hitnom postupku. Međutim, kad je u pitanju ova tačka dnevnog reda osvrnuću se svih prethodnih tačaka upravo što imamo priliku danas da vidimo ovdje i ministra vanjskih poslova koji je otprilike, ja sam očekivao da je on negdje vani, međutim drago mi je što je tu, i treba da bude, što ima predsjedavajući Vijeća ministara s nama i na kraju krajeva mogu iskreno reći da posebno me raduje što je on tu, predsjedavajući Vijeća ministara. Znam prošli puta sam nešto rekao, pa moguće nije bilo dobro, ali definitivno rekao sam od srca ono što mislim, a ni u kom slučaju da kažem onako kao što ste vi to moguće razumjeli. Međutim, drago mi je što ima ministar prometa i komunikacija ovdje sa kojim u godinu i po dana, dvije samo smo se dva puta pozdravili, što je žalosno. Želio bih da prije svega ...
Kolega Jagodiću, Vi znate šta je tačka dnevnog reda. 112
Znam, znam, želim da se dotaknem kompletna rada. Upravo rad Vijeća ministara, ukoliko želimo, predsjedavajući, prethodno ste rekli da praktično poznata je situacija nas iz opozicije, ali ja hoću da kažem jedno, da u današnjem stanju malo čudi da oni koji čine poziciju da kritikuju. Ja ne znam koga kritikovati treba. Imate upravljačku moć, poduzmite sve što treba da se stanje popravi. Ukoliko želimo komentarisati bilo koje ministarstvo, ja ne bi želio subjektivno iznositi ništa, ali definitivno u svakom ministarstvu ima problema mali milion. To, ja ne znam da li to ministri vjerovatno vide, ali moguće ne smiju da kažu, ali ja to mogu reći i osjećam potrebu da kažem, jer isto tako osjećam potrebu i osjećam nezadovoljstvo što svojim biračima ne mogu reći ovo stanje koje oni nemaju priliku da vide. A zašto da nemaju priliku da vide, zato što nema prijenosa sjednica. Međutim prošli puta je usvojena i ta inicijativa, tako da će mi biti malo draže bar da ljudi vide. Na kraju krajeva što ljudi više znaju, vjerovatno će im biti lakše. Na ovaj način mogu reći da, evo ministra sigurnosti nema, ali isto tako ja sam kroz svoje inicijative i pitanja postavljao, želio sam reći da, šta će narod, šta će, da ne kažem, i privrednici, prije svega strani investitori, reći za BiH ukoliko praktično mi sami ne znamo šta da činimo. Nemamo politike, nemamo strategije, nemamo akcionih planova na nivou države. Čak i ovo što imamo na nivou entiteta nije jasno, nije koncizno, nije određeno. Definitivno pogledajte, ako želimo razgovarati o pitanju zračnog saobraćaja, imamo dva stara aviona, jedan 9, jedan 11 godina. Ako želimo o rijekama razgovarati, sve su već u poplavnom stanju, to je katastrofa, nisu plovne, nisu funkcionalne, nisu efikasne, efektivne. Sve to praktično, bilo koju, ceste su nam preopterećene, željeznicu praktično znamo da je katastrofalno u oba entiteta. Ministre, ovo govorim u želji da vam pomognem, ne da vas kritikujem, ali znam da definitivno u ovim oblastima je potrebno toliko učiniti i upravo kroz strategiju da bi, ako bi ove stvari pokrenuli, da bi definitivno stvari i pozicije bile drugačije. Narod to očekuje, međutim mi iz opozicije moramo to kritikovati. Ja mogu reći, evo upravo moram se dotaći, moguće još i kolegice Majkić, koja često puta kad govori to tako kritički, ja sam mislio da je u opoziciji i ona sa mnom. Međutim, draga kolegice ...
nije uključen mikrofon
Jeste ali morate i sami preuzeti odgovornost za svoje principe koji su negativni.
Kolega Jagodiću, sad ste zaista odstupili od dnevnog reda. Riječ ima poslanik Mirsad Mešić. Izvolite.
Dame i gospodo. Uvažavajući poodmaklo vrijeme ja ću samo nekoliko rečenica, a tim prije što je uvaženi poslanik Boško Tomić dosta toga rekao što sam mislio reći. Dakle, ja želim reći nekoliko rečenica o zaštiti tajnih podataka BiH. Naime, svi smo svjedoci da printani i elektronski mediji veoma često 113 objavljuju informacije koje prevazilaze mogućnosti istraživačkog novinarstva i očigledno da su to operativni podaci do kojega organi, koji se zovu OSA, koji se zovu SIPA, da su, dakle mjesto gdje se dolazi do tih informacija, proces koji se zove obavještajno prikupljanje podataka, njihova distribucija prema tužilaštvima, odnosno sudovima. Iz tog razloga želim da predložim jedan zaključak, da ne elaboriram više oko toga, u kojem se zadužuje Vijeće ministara, o tome smo razgovarali na komisiji koja se bavi zaštitom tajnih podataka, obavi rasprava o zaštiti tajnih podataka BiH i eventualno pokrene procedure promjene postojećih zakonskih rješenja iz ove oblasti uključujući i promjenu načina funkcioniranja državnog sigurnosnog organa. Ono što nisam uspio da pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara, evo predlažem da Vas smjesta pitam – da li je Predsjedništvo BiH ikada potvrdilo obavještajno sigurnosnu platformu? Naime, Predsjedništvo BiH, do 11. u tekućoj godini, dužno je da tu platformu dostavi predsjedavajućem Vijeća ministara kao šefu odbora koji se brine o zaštiti, odnosno o sigurnosti BiH, a ono to očigledno nije do sada uradilo, i nije je li tako. Dobro.
Riječ ima poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani predsjedavajući Savjeta ministara sa svojim članovima Savjeta. Prvo ću početi od ovog što je kolega Mešić rekao, ja mislim da mi je ta oblast najbliža, nek ništa ne znam a mislim da to znam, zaštita tajnih podataka. Kako je moguće i od koga stotine stranih agencija vršlja po BiH, prisluškuje svakoga, prikuplja o svakome podatke. Ako njih interesuje Slavko Jovičić oni znaju u kojem sam ja danas odijelu i kad sam došao ovdje. Pogotovo ako ih interesuje Zlatko Lagumdžija, jer on ima veću funkciju, on je svakom interesantan, čovjek zna jezike, profesor je, predsjednik partije, ko sam ja, obični poslanik, ali i o meni sve znaju. Onda sad možete misliti šta znaju o Vjekoslavu Bevandi, sve živo. E da sad počnemo o Izvještaju. Kakav god da je Izvještaj, Mirko nemoj se smijati i o tebi sve znaju da znaš, još više, mislim SDS ono sad napreduje pa ste interesantni, kakav god da je Izvještaj mi ni jednu riječ ne možem promijeniti. On je takav kakav je. Ali zašto je ovakav? Pa, ponavljao sam nekoliko puta, sedam godina mandat i vjerovali ili ne, ja kojeg sve interesuje, 90% direktora agencija nisam uživo vidio, uživo. Ne znam kako izgledaju ljudi a ne da ih pitam i sad ću ja opteretiti Vjekoslava Bevandu, predsjedavajućeg, da ga pitam kako rade ovi direktori agencija. Evo vam sinoć slika najbolja. Šta god napišete, rekao sam ne može se promijeniti ono je tako. A sinoć ko je gledao dnevnik, direktora Regulatorne agencije, RAK, doktori sad traže lijek za rak i možda će naći i daj Bože da nađu, ali za ovaj naš RAK ne može naći lijek ni Savjet ministara ni Parlament. I pet godina niko se ne pita što je tamo nelegalno direktor i cijela uprava, ali kad su smanjili emiterima marketing na 4 miliona, svi sinoć skočili i svi danas traže promjenu, čak i od mene, da smijenim direktora RAK-a. Pa, da se ja pitam ta agencija ne bi ni postojala, oni su stvarno rak. Što će oni kome, nametnuti nam bez veze i šta se oni pitaju i šta oni određuju. Uzimaju pare više nego predsjedavajući Savjeta ministara i ja kao poslanik. I ni zašta nikome ne odgovaraju i ne možeš ih vidjeti nikad nigdje. Ali kad smetaju emiterima svi na njih skoče. Pa evo, nema sad medija, na nesreću otišli, baš sam očekivao da je ova, kamo sreće da je ova tačka bila 114 oko 11,00 da me oni makar večeras pohvale u medijima kako se ja borim za njih. Makar to da kažu. Ali da ja ne bi se igrao sa ovim, ovo je zaista ogroman Izvještaj, i samo da su napisali 360 stranica, naravno ne bi mogli da obuhvate sve ono što su oni radili. Ali za mene je mnogo važnije, nova praksa koju je uveo predsjedavajući Savjeta ministara, da prisustvuju sjednicama Parlamenta koje nisu česte. Koje god ja postavim poslaničko pitanje, dok dođe na Savjet ministara, dok on proslijedi nekoj agenciji, ovi mogu napisati šta žele, niko to provjeriti ne može, ali ja volim kad je predsjedavajući ovdje sa svojim saradnicima i kad oni čuju šta mi govorimo, pa će ovo 90% što ja pričam odbaciti, pola ministara reće pusti onog Slavuja, 10% predsjedavajući Savjeta ministara će reći – uzmite u obzir ono što je rekao Slavuj, jer ja ga poštujem, dajte ono da završimo, svima nam je u interesu. E tako može BiH da napreduje. E onda nema ni podebljavanja ni tanjenja entitetske linije. BiH međunarodno priznata, ne piše ovdje ali svi znamo. Da se ja pitam ja bi danas proglasio samostalnost RS-a, ko mene pita. Ne mogu ništa, ali mogu ono što je u interesu ovih građana. Ne možemo od ovih ljudi tražiti ono što je nemoguće, ali možemo tražiti da natjeraju one koji, direktor agencije i odredi sam sebi da kupi auto od 96.000 maraka, a ja plaćam taksi s Pala ili me na sjednice vozi kolega Boško Tomić. I sad sam ja lopov, a on nije što je sam sebi odredio sve i niko ga ne pita, mobilni neograničeno. I kad dobijem izvještaj, te što ih stalno pitam, ja se naježim kad ono pročitam. I da imam, kamo sreće neku moć, ne silu jer nikad nisam time, nego političku moć pa da kažem – gospodine predsjedavajući tražim od Vas da na sljedeću sjednicu pripremite smjenu 10 direktora agencija, nemojte dvojicu, deset, tuce, 12, evo najbolje. Ali ne možete ni jednog. E to je onaj RAK od sinoć koji Parlament jede, koji jede Savjet ministara, koji će nas na nesreću sve pojesti, zato što svako traži u nekome drugom odgovornost. Pa vidite i ovdje po kolegama, ja ih pratim, sve to ja pratim. Kad vide gore na displeju ko je prijavljen i kad ko govori, 5, 10 njih se ispari, veli što ću ja slušati Slavuja, on bez veze lupa i on odma ode, neće on da sluša. Ja hoću svakog da slušam, ja sam ovdje poslanik, hoću da vidim ove prijatelje, ovo su prvo moji prijatelji. I nek traže pomoć od Parlamenta, šta možemo uraditi, ono što je u skladu i nek se konsultuju sa svima, a naravno nemojte zaboraviti RS, međunarodno je verifikovana u sastavu BiH. Nemjte bez nje ništa raditi i dobit ćete prohodnost. Nikada poslanici iz RS-a neće biti remetilački faktor. Ali ako stalno se u Sarajevu negira postojanje RS-a možete pisati izvještaj na 4 stranice ili na 4.000, ovo niko neće gledati. Čim ne poštujete RS ... ne poštuje ... izvještaje, završena priča. Dakle, da završim. Uvaženi prijatelji, ja vas izuzetno cijenim i izuzetno poštujem, vaše prisustvo je mnogo važnije sjednicama Parlamenta nego bilo kakav izvještaj što napišete, jer vi čujete šta mi govorimo. Nešto ćete usvojiti, nešto nećete. Ali naravno i shvatite i nas, ogroman je pritisak javnosti, traže od nas sve. Šta sam ja kriv kuda će ići Koridor 5, ako ga je ministar tamo obišao i kaže ovo je super. I ja sad veze imam, nisam ni prošao tim putem, ali kažu meni ja kriv, nešto glasao, veze nemam. I tako se odvija politika u BiH. I nekom će ovo izgledati smiješno pa će reći ovaj Slavuj sve pomiješao. Ništa ja nisam pomiješao. Sve je ovo suština BiH kako funkcionišemo. I da se vratim na ovo, gospodina Mešića, ti tajni podaci. Ma kakvi tajni podaci, gospodine Mešiću, vidite da je Amerika se digla zbog onog, kako se zove ono, Snowden, prisluškuju svi svakoga, napravio dar-mar. Kamo sreće da sam neka vlast da mu mi damo azil pa da se proslavimo. Evo, ja odmah glasam dajmo mu azil nek nam oda te podatke i kaže koga su oni prisluškivali. Hvala lijepo. 115
Riječ ima poslanica Vesna Krstović-Spremno. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Gospodine predsjedavajući, gospodine predsjedavajući Savjeta ministara, gospodo ministri, kolegice i kolege, sve vas pozdravljam. Ja poslije ovako nadahnutih govora zaista neću puno govoriti, ja ću reći samo nekoliko rečenica u ime Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamenta. Naime, Zajednička komisija za evropske integracije Parlamentarne skupštine na 15. sjednici, održanoj 15.04.2013. godine, razmatrala je Izvještaj o radu Savjeta ministara za 2012. godinu i nakon rasprave Zajednička komisija, sa 8 glasova za, jednim glasom protiv i jednim glasom uzdržanim, podržala je Izvještaj o radu Savjeta ministara za 2012. godinu. Sad i zbog toga što je naša Zajednička komisija donijela jedan zaključak, ja ću zaključak pročitati u njegovom izvornom, znači tekstu, koji glasi ovako, znači – zbog ... integracija u EU i kvalitetnog praćenja tog procesa, neophodno je u narednim izvještajima o radu Savjeta ministara u posebnom dijelu prokazati sumarni izvještaj o procesu integrasinja BiH u EU za izvještajnu godinu. To podrazumijeva analizu realizovanja svih programa i akcionih planova u vezi integrisanja BiH u EU koje Savjeta ministara treba da uradi tokom izvještajne godine. Samo toliko, to je praktično zaključak za koji sam zadužena ispred Komisije za evropske integracije da kažem ovdje, odnosno upućen je Savjetu ministara. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za diskusiju poslanika. Da li neko od predstavnika Vijeća ministara želi još nešto da kaže? Premijer, izvolite. Riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda.
Hvala. S pažnjom sam saslušao sve rasprave, diskusije i stvarno ni u jednom trenu ne pada mi napamet da polemiziram sa bilo čim. Ono što se odnosilo na dijapazon i djelokrug rada Vijeća ministara u svakom slučaju da ćemo primijeniti u najboljoj vjeri i namjeri. Mislim da sam u uvodnom izlaganju rekao zašto ovo Izvješće izgleda ovako i da već radimo na izradi novog formata izvješća. Mi možemo svak individualno doživljavati kako bi trebalo izvješće raditi, ja sam isto tako puno vremena proveo van politike i svega ostalog i možda bih ja potpuno drugačije, ali usvojila se neka metodologija puno prije nas i mi smo poštujući tu metodologiju pokušali jednostavno se držati nje i u svakom slučaju svak ima ... da bi to trebalo biti drugačije i bolje, neko misli sažetije, neko šire. 116 Ali samo sam zamolio isto tako prije rasprave da se stvarno koncentrirate u primjedbama, posebno u primjedbama na ono što je djelokrug i što je propisano Zakonom o Vijeću ministara i Pravilnikom o radu Vijeća ministara. Pa npr. tu se govorilo, bez obzira, bez polemike, npr. o zaduženosti. Vijeće ministara, Parlament, država BiH se ne može zadužiti, zadužuju se entiteti, zadužuju se kantoni, mi provodimo procedure i sve ostalo i ne možemo, znači što se tiče zaduženosti, stanja zaduženosti, ... kažemo, onaj kumulativ zaduženja nižih nivoa. Toliko o fiskalnoj stabilnosti. Treba raspravljati o Zakonu, koji je donio ovaj cijenjeni Parlament, o Fiskalnom vijeću. Fiskalno vijeće definira fiskalnu politiku, okvire, gabarite i svega ostalog. Monetarna politika je apsolutno van naše, znači nadležnosti, zna se ko imenuje guvernera i sve ostalo, kome odgovara i ostalo. Što se tiče PDV-a isto tako se zna čiji je to djelokrug i Uprava, ne da mi amnestiramo to, sasvim normalno da aktivno učestvujemo, da pratimo, da smo zainteresirani, da dajemo mišljenja, ali evo, htio sam taj dio priče. Proračun, izvještaji o vanjsko- trgovinskoj razmjerni, pa mi to, to su akti koje mi razmatramo i redovno ih plasiramo i dostavljamo i parlamentarnim odborima, pa povjerenstvima i ostalo. Program rada smo dostavili Parlamentu čim smo ga usvojili. I samo još jedno, nemojte zaboraviti, sad je sedmi mjeseci, mi smo ovo Parlamentu dostavili u trećem mjesecu. Prema tome i tu smo pokušali biti ažurni. Možda da smo razvlačili mogli bi. O sigurnosnim agencijama i svemu ostalom, ima tu prostora za jako puno. Sigurno sve vaše sugestije sam shvatio kao dobronamjerne, kao i svi mi i to će nam pomoći kroz izradu ove metodologije i budućeg izvješća, i ovo Izvješće za 2012. godinu, mi smo od formiranja Vijeća, to je bilo u drugom mjesecu, znači 10 mjeseci radili do 12. mjeseca, a sasvim normalno polagat ćemo račune i za ovu godinu. Evo, hvala vam svima na sugestijama, pitanjima. Ako ima potrebe da bilo ko od ministara na nešto konkretno odgovori ili sam ja ... sublimirati ovo, zahvaljujem vam se na korektnosti i pristupu koji ste danas imali prema ovom Izvješću. Hvala.
Dakle, nema više prijavljenih ni od strane poslanika ni od strane ministara. Zahvaljujem se premijeru Bevandi, dopremijeru Lagumdžiji, prisutnim ministrima i zamjenicima ministara na prisustvu, posebno u okviru ove tačke dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda. Prije nego što otvorim ovu tačku dnevnog reda obavještavam vas da, u skladu s Poslovnikom, skraćujem raspravu na 5 minuta, od 14. do poslednje tačke današnjeg dnevnog reda. Ad. 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje zasnovano na rezultatima kroz planove i izvještaje institucija Vijeća ministara BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH Otvaram raspravu. Dakle, da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Perelazimo na 15. tačku dnevnog reda, 117 Ad. 15. Godišnji izvještaj o realizaciji vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2011. godinu i Izvještaj o izdatim ispravama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2012. godinu, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH
Pa, ne bi trebalo u stvari da se na prvi pogled javim ja kao predsjedavajuća Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost da nije Mišljenje Komisije za spoljnu trgovinu i carine ovako koncipirano. Dakle, sve što je u stvari htjela Komisija za spoljnu trgovinu i carine da kaže smješteno je u tri zadnja pasusa na posljednjem listu, a tu kaže – da je komisija konstatovala da je riječ o izdatim dozvolama, ispravama za spoljnotrgovinski promet robe koji imaju strateški značaj za odbranu i bezbjednost, te izvještaj nije razmatrala sa tog aspekta, s obzirom da to izlazi iz njene kompetencije i nadležnosti. A sa kog aspekta je razmatrala pitam ja. Takođem, komisija smatra da je prije konačnog razmatranja i usvajanja izvještaja neophodno pribaviti mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Pa koliko je meni poznato Kolegij određuje nadležnost komisija, a ne komisije da određuju nadležnost komisija. Pa mi smo napravili ovdje apsurd jedan. I na kraju, komisija je većinom glasova konstatovala – Predstavnički dom zadužuje Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost. Komisija konstatuje da treba zadužiti Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost da razmotri izvještaje o izdatim ispravama za spoljnotrgovinski promet za 2012. godinu i da u skladu sa svojim nadležnostima i dostavi Predstavničkom domu mišljenje. Šta to znači ljudi, o čemu se radi ovdje? Nas zadužuje komisija koja je dobila izvještaj koji nije njena nadležnost. Dakle, nevjerovatno. Ja vas molim da ne bi ostalo ovo kao obaveza Zajedničke komisije, jer ona ne može, Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, jer ona ne može raditi po nalogu komisije Doma, ovo je Zajednička komisija i naš kolega Bojić je istovremeno i član Komisije za odbranu, da se ovaj dio teksta izvuče iz ovog izvještaja i da to ostane izvještaj Komisije za spoljnu trgovinu i carine, jer tako je odredio Kolegij i mi nemamo nikakve nadležnosti nad ovim izvještajem. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite.
Pa vidite, ja ću nekoliko rečenica u vezi sa samim izvještajem komisija, a i sa izrađenim samim godišnjim izvještajem, da kažem, obzirom da postoji potreba za neka pojašnjenja. Prije svega želim da kažem da je ovaj Izvještaj, kad pogledamo sadržaj izvještaja u odnosu na raniji 118 izvještaj, zaista daleko, daleko bolji, kompletniji, daje puno veću sliku, pa čak i više nego što bi trebali da imaju poslanici, obzirom da sam neke od ovih podataka se mogli pronaći i u medijima, a radi se o povjerljivim i komercijalnim podacima. I ovdje postoji jedna dilema da li u stvari ovakvu vrstu podataka treba na ovaj način dostavljati parlamentarcima, polazeći od činjenice da se ova vrsta podataka našla u nekim javnim medijima, kada su neki ljudi koji se bave komercijalnim poslovima, imali štete u vezi sa objavljivanjem ove vrste izvještaja. Sljedeće, što se tiče samog ovog Izvještaja, koje smo aspekte mi razmatrali. Dakle, mi smo razmatrali aspekte spoljnotrgovinske, ono što jeste nadležnost naše komisije, dakle ono što se odnosi na spoljnu trgovinu, ono što se odnosi na promet roba. Nadležnost samog Ministarstva je sljedeća – prethodne saglasnosti daju ministarstva inostranih poslova, Ministarstvo bezbjednosti, agencija, itd., itd. Na osnovu prikupljenih saglasnosti samo ministarstvo konstatuje da su te saglasnosti pribavljene i izdaje dozvole. Ako jedne od tih saglasnosti nema dozvole praktično nema. Prošli put smo imali isto ovu situaciju i isto smo ovako konstatovali i Komisija za odbranu nije ni razmatrala ove aspekte bezbjednosti obzirom da je bilo puno priče u medijima, posebno kad su u pitanju određene zloupotrebe kad su u pitanju municija itd., itd., ove opasne materije. I nije bilo razmatranja od strane Komisije za odbranu. I ova vrsta stava same komisije ukazuje na činjenicu, a ovo niste pročitali, ovaj dio koji se odnosi na aspekte koje smo mi razmatrali u komisiji. Mi smo u komisiji prihvatili Izvještaj, prihvatili Izvještaj.
nije uključen mikrofon
To što, ako vi nemate šta da radite sa tog aspekta bezbjednosti nemojte ni da radite. Naše Mišljenje je ovakvo kakvog smo mi napisali. Na kraju krajeva ako Komisija za odbranu procijeni da nema potrebe da razmatra ovaj Izvještaj sa aspekta bezbjednosti ne mora ni razmatrati, nije nikakav problem. Ovo je Mišljenje, između ostalog, ... članova Komisije. Ja ovdje iznosim ono što su članovi komisije rekli. Ja ću iznijeti svoj stav u ovoj diskusiji, svoje mišljenje, ali vam kažem ono što je bilo mišljenje većine članova komisije. Nismo postigli potpunu saglasnost ali smo postigli većinsku saglasnost, da je ovaj Izvještaj dobar, da on sadržava one elemente koje smo mi tražili i da smatramo da one dijelove koji su se u medijima pojavljivali u vezi sa eventualnim problemima sa aspekta bezbjednosti je nešto što treba da bude nadležnost Komisije za odbranu. I nemamo mi namjeru da uzimamo ulogu Kolegijumu. Ako je Kolegijum nas opredijelio da mi budemo komisija koja će raditi ovaj Izvještaj, mi ćemo to uraditi, to nije sporno. Mi želimo da kažemo da Kolegijum ili jeste u pravu ili nije u pravu. Na kraju krajeva, pretpostavljam, da je Kolegijum na bazi svojih procjena odredio našu komisiju i naša komisija je svoj posao završila. E sada da li ćemo mi iz ovog Izvještaja, na prijedlog kolegice Majkić, izbaciti ovaj dio sadržaja ili nećemo, može Dom da odluči i ovako i onako, ali nema razloga da, između ostalog a sve ono što se čulo u vezi sa predmetnim izvještajem, ne bude razmatrano i u Predstavničkom domu i u vezi s ovim ne budu donešeni zaključci. Ponavljam još jednom, radi znanja dakle, Komisija je Izvještaj prihvatila i konstatovala, sve ono što je konstatovano u oba ova izvještaja. To nije sporno. I mi upućujemo da, ako postoji 119 interes kod Komisije za odbranu, pošto se takva vrsta interea pojavljuje, da te aspekte bezbjednosti, odnosno pošto se radi o strateškim robama, razmatra i ova Komisija. Ja sam se potrudio da prenesem ono što je bila atmosfera na samoj komisiji, predpostavljam da će to potvrditi i kolege koje su u komisiji i naravno ne bježimo od toga da ukoliko Kolegijum ubuduće bude zaduživao samo našu Komisiju da razmatra ove izvještaje, nikakve razlike nema između poslanika koji sjede u ovoj Komisiji i poslanika koji sjede u Komisiji za odbranu. Na kraju krajeva ne moramo mi da budemo stručnjaci za ovu oblast, imaju stručnjaci koji rade ovaj posao. I ja bih rekao, na kraju još jednom, ovaj Izvještaj je, govorim sad i kao poslanik, daleko, daleko bolji od onih izvještaja koji su do sad došli, čak daje i više informacija nego što je to neophodno.
Zahvlajujem. Replika, uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja, dakle nemam ništa protiv, vama je Kolegij dao nadležnost i vi se time bavite. Ali ne možete, kolega Bojiću, reći – Komisija je konstatovala da je riječ o izdatim ispravama za spoljnotrgovinski promet koji ima strateški značaj za odbranu i bezbjednost te izvještaje nije razmatrala sa tog aspekta, s obzirom da to izlazi iz njene kompetencije i nadležnosti. Pa vidite šta ste vi napisali ovdje.
nije uključen mikrofon
Dakle, ... Kolegij vam je dao, ne možete napisati da nije vaše, ne izlazi iz kompetencije nadležnosti. Dakle, ja samo to govorim. Ne možete ostaviti na nama nadležnost, da bude na Zajedničkoj komisiji.
Samo malo, samo malo, molim vas.
Stvarno nema smisla to. Mi smo obavili posao, a to neka radi Komisija za odbranu i bezbjednost. Pa nemojte molim vas. Odradite posao do kraja i nemojte se izvlačiti ni na kog drugog.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać. Izvolite. 120
Hvala. Evo i ja, kao član ove Komisije, hoću da kažem par stvari. Mislim da između mojih dvoje kolege rasprava ne treba da se vodi, mislim da ste, da nema prave adrese, znači ni na jednoj ni na drugoj strani, kada je ... [[zajednička diskusija]] Molim vas kolege, ja vas pažljivo slušam, slušao sam oboje. Znači, mislim da i jedna i druga komisija treba da odradi svoj posao, to sam rekao i na komisiji. Mislim da je ozbiljna tema još uvijek, mislio sam naravno i na komisiji. Mislim da je previše da se u medijima stalno piše o nekom švercu, nelegalnoj trgovini i čudu Bogu, o čemu sve ne, i da se vežu, znači neke institucije koje konkretno i sada podnose izvještaj, a da mi sad tu ne pogriješimo kao Komisija za carine, znači da ne bi bilo loše da se još neko osvrne u tom dijelu. Znači, to je bilo moje mišljenje. Iako sam bio uzdržan od Izvještaja, a reći ću vam zašto sam bio uzdržan, znači javio sam se na komisiji po dva pitanja. Prvi je taj što se u medijima puno piše oko šverca naoružanja i nelegalnom prometu, i nekim čudnim dozvolama, i o čemu sve ne, o čemu se sve nije pisao u medijima. To je, znači s jedne strane. I s druge strane, javio sam se da pitam u vezi porijekla, jer i tu je bilo nekog govorkanja na više strana, znači u vezi porijekla naoružanja koje se izvozi i daju se dozvole za izvoz, a u suštini zanimalo me da li sva ta roba ima porijeklo, odnosno da li je legalna sa tog aspekta. Drago mi je što gospodin, ministar, Šarović je tu, znači evo prozvao sam Vas, ali ne, nikako u negativnom kontekstu, mislim da Vi radite dobro svoj posao u svom ministarstvu, na moja dva pitanja nisam mogao dobiti odgovor. Došao je neko ko je referent u Vašem ministarstvu i meni nije dao odgovor ni na jedno pitanje, čak me je optužio da ja tu nešto mešetarim i da sam u dogovoru s nekom direkcijom i opali čovjek po nekoj direkciji, niti ja znam o čemu se dešava, ni šta je on pričao, ni šta je on meni odgovarao. Čak sam, zamalo je došlo do, hajde da kažem do neke incidentne situacije, i rekao sam mu da neću više da razgovaram, da što se mene tiče da je on sa Izvještajem završio i zbog toga sam ja bio uzdržan od Izvještaja mada mislim da je Izvještaj, znači dijelim mišljenje gospodina Bojića, da Izvještaj sadrži sasvim dovoljno podataka i činjenica i svega ostalog da se može o njemu razmatrati sasvim uredu. Da li ga prihvatiti ili ne prihvatiti, ali ja sam ga odbio zbog toga što nisam imao sagovornika. Znači, žao mi je što nije tu i gospodin Bevanda. Mislim da, ako smo mi dozvolili sebi da ministri mogu i ne moraju doći ovdje na našu sjednicu, mislim da definitivno ne trebamo dozvoliti sebi da nas neki referenti ili, ne želim nikog da uvrijedim, ali da kažem niži neki činovnici kad dođu na neku od komisija i treba da dadnu neke od odgovora, ako znaju na šta treba da odgovore, zaista ako se nedolično ponašaju mislim da je to onda problem i mislim da treba o tome da povedete računa. Ne dođe nas tamo 10-ak u komisiju, znači iz cijele BiH, da bi neko nama prenosio neku svoju viziju, Bog zna čega, meni još uvijek nije jasno. Evo, ja sam ova dva dana razmišljao šta je taj čovjek rekao i sam sebi ponavljao, ali još uvijek ja nemam jasnu viziju šta je on meni rekao ni uopšte o čemu je on pričao. Naravno, daleko od toga da je on htio da meni odgovori na moja pitanja. Hvala vam. 121
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Bez namjere da ovom pitanju u ovo vrijeme posvećujemo ovoliko pažnje, zaista nema potrebe, jer zaista nije tako krupno pitanje, jest važno, važno pitanje ali nije krupno, ali ja samo još jednom želim da istaknem da u stavu 3. stoji – nakon rasprave Komisija je zaključila da u skladu sa nadležnostima ovaj Izvještaj sa spoljnopolitičkog i spoljnotrgovinskog aspekta većinom glasova je podržan. I usvojen je ovaj Izvještaj. I to nije sporno što se tiče članova komisije. Pošto postoji interes da se o ovom pitanju govori o drugim aspektima, aspektima bezbjednosti, sigurnosti itd., a mi imamo Zajedničku komisiju, mi smo procijenili da ta komisija, obzirom da tamo sjedi daleko širi spektar ljudi strukovnih koji mogu da odgovore na ova pitanja. Dakle, nema tu nikakvog spora što se tiče usvajanja Izvještaja. Nesporna je činjenica koju je Saša govorio kada je u pitanju sam izvjestilac. Dakle, izvjestilac je napravio cijelu zabunu na samoj komisiji, ali nećemo to razmatrati ovdje na Predstavničkom domu, nema potrebe da to radimo, to će naravno biti riješeno pitanje u hodu. Dakle, ponavljam Izvještaj je kao Izvještaj, kao koncept, kao sa strukturom nešto što je potpuno prihvatljivo i tu nema nikakvog spora. I ja ne vidim razloga da ova Komisija nema mogućnost da ovom Domu predloži određenu vrstu zaključka. Na kraju krajeva ovaj Dom može da odbije zaključak Komisije i neće pasti šećer u vodu niti će se šta rastopiti. Prema tome, mi smo ponudili jedno od rješenja u kome tražimo da se i drugi uključe u vezi sa raspavom o pomenutom pitanju. Ako to nije prihvatljivo, kao što prošli put nije bilo prihvatljivo, pa molim lijepo, pa nije prihvatljivo pa šta, idemo dalje.
Zahvaljujem. Ovo je već drugi put da imamo problem u tome čija je nadležnost ovoga Izvještaja i kao što znate i prošli put je Kolegij odgovorio, odlučio a i sekretar je i u ponovljenom našem pitanju rekao da je ovo nadležnost Komisije za spoljnu trgovinu i carine. Mi možemo to riješiti na dva načina. Jedan način je da naša komisija koja radi izmjene Poslovnika da izrazitu nadležnost Kolegijumu da može da odredi i više od jedne komisije. Trenutno je samo jedna komisija moguće da se odredi da bude nadležna. I drugo je da vi ovdje sad glasanjem, ako se slažete, potvrdite da je Kolegij odlučio pravovaljanu komisiju ili da kažete da je ovo nadležnost Komisije za odbranu, ako želite i na taj način da to riješimo za ubuduće. Ja mislim da je to stvar Poslovnika i da treba se dati mogućnost da ima i dvije komisije mogućnost da daju mišljenje o jednom izvještaju. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda, 122 Ad. 16. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2012. godinu, Finansijski plan BHRT-a i planovi programa za 2013. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a Materijali iz ove tačke dostavljeni su 11.06. Nadležna Komisija za promet i veze Mišljenje je dostavila 17.07. Izvještaj je usvojen, a planovi su primljeni k znanju. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Evo, pokušat ću, da obzirom da je skraćena diskusija, ja ću pokušati da budem još što je moguće kraći. Razmatrajući Izvještaj BHRT-a za 2012. godinu čini mi se da je sličan bio za 2011. godinu, da se ponavljaju iste stvari, da BHRT najveći dio svoga angažmana posvećuje sportskim manifestacijama i događajima, dok za ono za što je osnovan ne posvećuje dovoljno pažnje. Prije svega gledam da je njegovog programa, u ukupnom programu, realizovano negdje 0,46 kad je u pitanju sadržaj, kad je u pitanju program koji čini kulturne događaje, itd. Znači, to je nešto što bi otprilike trebalo da im bude i okosnica oko nauke i razvoja i kulture, oni su se bacili na neke druge stvari koje čini mi se nisu od tolike važnosti. Drugo, redom da idem, 963 zaposlena, od čega su, kaže svega 85 Srba, 96 Hrvata i Bošnjaka 708. Mislim da je ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Odgovara, jel'. ____________(?) Otkud toliko?
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Iskoristit ću vrijeme za repliku da ukratko pokušam samo taksativno kazati neke stvari koje su važne za javno emitiranje u BiH i slijedom toga za BHRT. A takođe mogu iskoristiti repliku da jednom rečenicom podsjetim uvaženog kolegu, gospodina Tomića, da situacija koja je sa javnim emitiranjem u BiH ne datira iz 2012. godine za koju mi razmatramo ovaj Izvještaj. Ja sam nažalost bila svjedokom jedne nakaradne rekonstrukcije sistema javnog emitiranja u BiH predvođene vojnim intendantima koje nam je međunarodna zajednica dovela kao eksperte i nažalost mi i danas trpimo posljedice takvih procesa. RTV pretplata, o kojoj Vi govorite gospodine Tomiću, je nažalost u BiH postala dobrovoljna kategorija. Naši građani mogu ili ne moraju platiti RTV pretplatu, ukoliko na taj način odluče da se ponašaju, zbog toga što jednostavno možete doći na šaltere BH Telekoma i kazati da ne želite platiti RTV pretplatu i za to ne postoje sankcije i to nećete ni na koji način osjećati. Treba iznaći novi način finansiranja javnih emitera u BiH pa tako i BHRT-a, a osim toga BHRT nije nadležan za ubiranje takse, BHRT je krovna televizija, takse ubiru entitetski emiteri. Tehnički, tehnološki, kadrovski, materijalno se urušava javno emitiranje u BiH već dugi niz godina i ne pronalaze se pravi odgovori kako da se to zaustavi i promijeni. Ono što, ja moram kazati je da ja nisam zadovoljna načinom na koji menadžmenti, pa tako ni menadžment BHRT-a, upravljaju procesima, ali nažalost oni se suočavaju sa bremenom koje nose već decenijama. Dugovanja BHRT-a su dugovanja koja datiraju iz '90. godina i zajednički su napravljena, a nakon određenog perioda su pala na teret samo BHRT-u. Ja vidim ovih dana da imamo prijedloge izmjena i dopuna Zakona u RS-u o finansiranju Radio televizije RS-a sa prijedlogom da se iz budžeta izdvajaju određena sredstva za ovog emitera. Možda je to dobar način da pomognemo i BHRT-u. Možda bismo u budžetu trebali pronaći sredstva kojima bismo pomogli rad i funkcioniranje i ovog krovnog emitera. Situacija koju imamo 124 sa Regulatornom agencijom, a danas sam ja uputila svoje zastupničko pitanje vezano za taj pokušaj smanjenja prostora za oglašavanje, a upućena javnim emiterima, je čini mi se vrlo dobro motivirala i emitere na teritoriji BiH zaista spojila u sistem. Dakle, servisi su shvatili da samo kao sistem mogu se izboriti sa problemima koje imaju i mene to raduje. Ovo je prilika za ministarstvo da pomogne, da inicira, da izmjenama određenih regulativa natjeramo i BHRT i sve ostale članice sistema da ispoštuju zakone, osnuju korporaciju i na taj način riješe puno problema u svom funkcioniranju i doprinesu tome da programski budu bolji.
Replika, vrijeme.
Završavam, hvala vam, iz ovog Izvještaja se vidi da nažalost najmanje sredstava se ulaže u programe, a to je glavna i osnovna djelatnost. I ono što svi očekujemo od njih BHRT je ispoštovao i dostavio Izvještaj koji je korigiran, nakon onih grešaka koje su nam ranije bile dostavljene i vjerovatno zbog toga plan rada razmatramo u 07. mjesecu što je apsolutno malo ... Hvala vam.
Zahvaljujem. Saša Bursać, uvaženi poslanik. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ovako, što se tiče ovog Izvještaja o radu BHRT-a Boško je rekao masu stvari koje sam i ja mislio, ali ostalo je ipak nešto. Ja sam na prošloj sjednici izjašnjavao se o radu BHRT-a, odnosno o izvještavanju sa, odavde talačke krize kada je bila u Parlamentu i definitivno BHRT je meni tada pao u očima definitivno, tako da, ja sam pročitao njihov Izvještaj žao mi je što nisam mogao doći na komisiju, ne slažem se apsolutno s ovim njihovim uvodom gdje u 7. i 8. redu pozivaju se objektivnost i otvoreno informisanje zato što definitivno svako onaj ko je gledao BHT tada, dok je bila talačka kriza ovdje, ja ću to pojednostaviti, znači prikazivana su samo dječija kolica, trudnice, znači žene, majke, i to je sasvim uredu i ja to podržavam, daleko od toga da oni nisu trebali da zauzmu taj neki dio programa, ali definitivno ne podržavam to što su izbjegnute, znači ratne zastave koje su isto tako tu bile prisutne, ne podržavam to što je bila izbjegnuta ratna himna koja se tu pjevala. Znači, ako se snimao jedan aspekt trebali su da budu zastupljeni svi aspekti a ne da se bira. Znači, ja naravno ne želim da utičem ni na koji način na uređivačku politiku sve je to uredu, ali to se već graniči sa objektivnošću. Ovo se naravno tiče Izvještaja koji je za prošlu godinu, ali ne mogu nikako, znači obzirom da se spominje BHT, znači da se ne odredim prema tome, jer definitivno tada sam se razočarao u ovaj javni emiter i apsolutno ne znam kako ću u narednom periodu da podržavam bilo šta što dolazi iz BHRT-a. To sam rekao prošlu sjednicu i ponavljam to i ovaj put. Hvala lijepo. 125
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Vesna Krstović.Spremo. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo, ovaj Izvještaj BHRT-a ako ga gledam ovako – Izvještaj, znači niz podataka tehničke prirode, o tome koliko BHT sadrži muzičkog i igranog filma, dokumentarnih emisija itd., međutim ja ću da kažem ono što je moj lični utisak i utisak velikog dijela građana iz RS-a. BHT zaista prema mom ličnom kriteriju morao bi da se promijeni na način stvarno, da na jedan, kako bih rekla dijaloški, kulturni dijalog sa RS-om ostvari na najbolji mogući način. Ja ću parafrizirati jednu situaciju koju sam gledala, znači jer naravno i gledam da bih mogla uopšte komentarisati, naravno da gledam određene emisije, pa ću parafrizirati jednu situaciju kada je jedna dopisnica, znači iz jedne zapadnoevropske zemlje govorila o situaciji na vrlo uvredljiv način koja se trenutno dešavala u Srbiji tokom pristupanja, je li, ovih pregovora sa Prištinom itd., a naravno odnosilo se i na RS. Bez imalo, znači, oklijevanja dotična gospođa, dopisnica iz jedne zapadnoevropske zemlje rekla, kaže, evo parafriziraću, kaže – ne treba nikome ovdje na Zapadu još jedna Republika Srpska, jedanput su se prevarili više drugi put neće. Pa, ko je gospođa da ona govori da li treba RS ili ne treba RS. To je njeno privatno mišljenje, ali ona govori u jednoj javnoj emisiji koju gledaju stanovnici RS-a, Federacije i svi ostali stanovnici i ona mene kao građanina RS-a na taj način vrijeđa. To je za mene nedopustivo, znači da ona na takav način se znači odnosi prema RS-u. A s druge strane još je rekla nešto uvredljivije za ljude, znači iz pregovaračkog tima Republike Srbije za koje je rekla, pa kaže – oni nisu nikakvi jagnjad nego su vukovi u jagnjećoj koži. Pa, odakle dotičnoj gospođi, znači tako jedno uvredljivo ponašanje. Kao jedan javni emiter, mislim da bi zaista trebalo BHT da povede računa šta se u njenim emisijama događa, pogotovo informativni program. Pa, ne možemo očekivati da takve jedne uvrede koje dolaze od strane određenih dopisnika i novinara BHT-a budu zanimljive meni kao građana RS-a. To je nedopustivo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, svake godine kad imamo ovaj Izvještaj, naravno da govorim o BHT1 i to sa činjenicama i argumentovano, ne sa napadima, ali moram da kažem da se bilo ko od predstavnika iz RS-a pitao nikad ta televizija ne bi bila formirana. A mi smo kao Parlament BiH osnivači. Ma neko nam nametnuo to, kakvi osnivači. Ne miješam se ja u uređivačku politiku, al zar ne vrijeđa svakog Srbina u RS-u ako svaku veče, haj nemoj svaku veče, evo svaku drugu veče, specijalni 126 izvještač iz Beograda Petrušić ona se javlja i sve antisrpski govori, a nemaju specijalnog izvještača iz Zagreba, a Hrvatska u EU. Kako je to moguće ljudi moji? Pa onda, iz Banja Luke uzimaju političke analitičare. Koje političke analitičare? Ko njega sluša? Svaku drugu veče, ako nije Tanja Topić, jest onaj Puhalo, jest onaj drugi, samo protiv RS-a, ako još Dodik je tema, protiv njega jedva čekaju, protiv SNSD-a, protiv vlasti. I to je program BH televizije. Zato im je gledanost u Republici 0,001 i to jedan sam ja. Jedan sam ja, ne gleda ih niko, i to i ja ih gledam da ih kritikujem. Pa onda, informativne emisije svaku veče neko predstavljanje neke nevladine organizacije. Ma ko stoji iza tih članova nevladine organizacije? Ja sam vodio nevladinu organizaciju, iza mene je stajalo 30.000 ljudi. U svakom mjestu sam mogao izvesti 10.000 demonstranata, evo da mirno protestuju. A oni dođu predstavnici nevladine organizacije, koje? Njih se troje skupilo i oni kao informativna neka emisija. Šta je tema? Napad na RS. Pa, to je tema, ja znam unaprijed, avgust mjesec kad se svi odmaraju i tada će biti RS u fokusu, jer ne mogu odmarati bez, niti mogu praviti program ako nije napad na RS. Eh, da bi nešto opravdali u 26 minuti ili četvrtoj, ide program pozorište iz RS-a, a oni uopšte predstava nemaju. Pozorište sad nema predstava, naravno nije sezona, ali eto oni to uvrste nešto. Pa ljudi moji niko ne bi bio protiv te televizije da se može napraviti moritoring gledanosti i emisija koje oni prave za određene konstitutivne narode, pa za naravno i ostale Sejdić-Finci, za sve da svi budu zadovoljni. Ne, svaka moguća manifestacija iz Sarajeva i ako je u interesu Bošnjaka BH1, naravno. I svaka najnegativnija manifestacija iz RS-a BH1. Kako da je mi volimo, ja se čudim da uopšte iko to plaća, ali ne mogu ja pozvati narod da ne plaćaju pretplatu jer bi onda ugušio jedini servis koji posluje pozitivno. Podržali ono što kaže kolegica Dervoz, a korporacija se pravi čistih računa, svi ulazimo sa kaputima, s kravatama, odijelima, ali ne može Televizija RS-a ući s kaputom, kamerama, najmodernijom opremom a BH Televizija sa manjkom od 23 miliona. Ko će praviti tu korporaciju? Nema takve korporacije da znate i neće biti nikad napravljena. Hvala lijepo.
Koleginica Ismeta Dervoz. Izaberite.
Samo jedan mali dodatak onom šta sam rekla, neću replicirati, hvala vam lijepa. Htjela sam samo potcrtati, a to nisam stigla u onom vremenu, samoodrživost i stabilno finansiranje i podizanje profesionalnih standarda oslobađa nas ovakvih razgovora i većeg broja primjedbi koje mi svi imamo i iznosimo na račun BHRT-a, ali i svih drugih emitera u BiH. I ono što nikako nije na odmet ponavljati, jer očigledno da nekako nam se ne prima na ovim našim prostorima, pa je čak i predsjednik Upravnog odbora to kazao krivi navod na sastanku Komisije za saobraćaj i komunikacije, mi ne plaćamo kao građani da gledamo određeni program, mi plaćamo za posjedovanje prijemnika, za korištenje resursa koje je država stavila na raspolaganje. Koji program želimo gledati, to biramo sami. I nadam se da ćemo imati prilike birati među kvalitetnim programima koji će se referirati na sve potrebe građana koji žele koristiti ove usluge. Hvala.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. 127 Prelazimo na 17. tačku, Ad. 17. Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine o postizanju identičnog teksta Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine Odluka o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH usvojena je u različitom tekstu u Predstavničkom domu i Domu naroda. S obzirom da ovo pitanje nije regulisano poslovnicima domova Zajednički kolegij oba doma je u skladu sa članom 158. Poslovnika Doma naroda i članom 165. Poslovnika Predstavničkog doma odlučio predložiti donošenje zaključka o formiranju Privremene zajedničke komisije oba doma za usaglašavanje odluka o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH. Ovaj zaključak je usvojen na 41. sjednici Predstavničkog i 27. sjednici Doma naroda. Izvještaj Privremene zajedničke komisije o postizanju identičnog teksta ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 18. tačku, Ad. 18. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu (odgođena rasprava na nastavku 49. sjednice Doma, održanom 08.07.2013.);
... ovu tačku dnevnog reda koju tako uporno pokušavamo da privedemo kraju. Prvo želim da kažem da ćemo sigurno pamtiti današnju sjednicu po dva značajna događaja. Prvi događaj je objavljena Odluka Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u slučaju Maktouf–Damjanović protiv BiH koji će sigurno značajno promjeniti odnose u pravosuđu BiH. Dakle, svi oni, uglavnom predstavnici srpskog naroda, koji su osuđeni po novom zakonu BiH dobiće satisfakciju da kao nigdje budu osuđeni po zakonu bivše zemlje koji je povoljniji za njih. Dakle, ta igrarija koja je toliko dugo trajala, na osnovu koje su Srbi osuđeni na blizu 1.200 godina zatvora, konačno je završena. Evo, privodi se kraju i strukturalni dijalog, pa će i to biti neka poruka, da se novi način i 128 novi Zakon o Sudu i Tužilaštvu BiH, a i o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu će značajno urediti ove stvari i nećemo biti zemlja koja je po mnogo čemu neobična i koja je, na koju mnogi upućuju prstom. Zašto je važno da imamo ovaj Izvještaj? On bi nama, odnosno nije izvještaj, nego Informacija da budem precizna, jer izvještaj Tužilaštvo dostavlja Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, a nama dostavlja samo informaciju, i zakonodavna vlast bi trebala na osnovu ovakvog jednog izvještaja da izvrši analizu kriminaliteta, da vidi na koji način popraviti stanje u zemlji kad je to u pitanju, trebao bi da posluži za osnovne zakonodavne inicijative, politiku procesuiranja ratnih zločina ili osvrt na Strategiju za ispunjenje kriminala. Međutim, ništa od toga nemamo, imamo jedan izvještaj koji je apsolutno beskoristan za zakonodavno tijelo. Navešću nekoliko primjera koji otprilike najbolje odslikavaju stanje o radu Tužilaštva za 2012. godinu. U Tužilaštvu radi 177 zaposlenih, od čega 33 tužioca i 144 administrativna radnika. Za njih radi 144 administrativna radnika, dakle kao ni jedno tužilaštvo nema takvu logističku podršku kao što ima Tužilaštvo BiH. Ali kad se govori o ostvarenim rezultatima za godinu dana onda je najbolji primjer, govori sam po sebi, Odjel za ratne zločine koji ima 60 ljudi od čega 17 tužilaca, tih 17 tužilaca opslužuje, dakle, 43 administrativna radnika, a kao što znamo osnovni posao tužioca je istraga i podizanje optužnica. Za godinu dana 17 tužilaca podigne 24 optužnice za ratne zločine, dakle, jedan tužilac za godinu dana u Odjelu za ratne zločine podigne nešto više od jedne optužnice. Čime se može argumentovati ta vrsta neefikasnosti u radu Tužilaštva BiH? Jedan tužilac u Tužilaštvu BiH kad se poredi sa svojim kolegama na kantonalnom i okružnim tužilaštvima, dakle jedan tužilac za ratne zločine u Okružnom tužilaštvu u Banja Luci za godinu dana podigne 9 optužnica, dakle 6 više nego tužilac u Tužilaštvu BiH. Tužilac za ratne zločine u okružnim i kantonalnim tužilaštvima mjesečno uradi više nego tužilac BiH za godinu dana. Nažalost stvari tako stoje i zato imamo da u Tužilaštvu istrage traju godinama, da suđenje takođe traje po nekoliko godine, da nema istraga za najteže ratne zločine, i poznato je koliko slučajeva i koliko puta smo govorili o komandantu Petog korpusa Armije BiH Atifu Dudakoviću, Dobrovoljačkoj, Sijekovcu, Mrkonjiću i kojim sve zločinima ne. Radi primjera možemo govoriti i o ovom drugom odjelu koji je Odjel za organizovani kriminal, u kome radi 40 ljudi od čega 9 tužilaca.
Vrijeme.
9 tužilaca, samo da, radi statistike i privodim kraju, 9 tužilaca podigne, samo 88 ljudi dobije presudu za zatvorsku kaznu, svi ostali po različitim osnovima budu oslobođeni. Teško je sve reći, jer to je obiman izvještaj da bi se u tako kratkom roku i zasta je bilo šteta skratiti ovu, na ovoj tački, ali ja želim da predložim nekoliko zaključaka - Da ukupni rezultati Tužilaštva su ispod svakog nivou, izvan svih orjentisanih normi za koje se koriste, koje u pravosudnim sistemima u Evropi. 129 - Rezultati u oblasti ratnih zločina su katastrofalni, Tužilaštvo ne ostvaruje ciljeve Strategije za procesuiranje ratnih zločina. - Rezultati Odjela za organizovani kriminal su ispod očekivanih. Ovaj Odjel ne ostvaruje ciljeve Strategije za borbu protiv korupcije i privrednog kriminala. I na kraju jedan koji je možda presudan. – Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od Ministarstva pravde i Visokog sudskog i tužilačkog savjeta da izrade hitnu analizu stanja u Tužilaštvu i Sudu BiH, kao i analizu rada tužilaca i sudija. Na osnovu te analize stanja formirati radnu grupu koja će izraditi prijedlog sveobuhvatnih mjera za prevazilaženja problema u funkcionisanju ovih institucija. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, drago mi je što je danas prisutan glavni tužilac gospodin Salihović i baš sam se obradovao kad je došao na ovu funkciju, čovjek mlad, pun energije, ambiciozan, da će uraditi tamo, naravno ne očekujući da može promjeniti za kratko vrijeme koliko je proveo na, koliko je zapravo na funkciji glavnog tužioca. Da ne bih ponavljao sve ove statističke podatke koje je govorila uvažena kolegica Majkić, i to je odlično posložila, ali ja sam postavljao nekoliko puta, i više puta, i poslanička pitanja, gospodine Salihoviću možete li Vi vidjeti šta rade Vaše kolege tužioci kojima ste Vi šef nadređni, koji su oštetili budžet BiH za 4,5 miliona maraka, a ni marke mi u budžetu nismo planirali tih sredstava da platimo. A šta to znači? Fabrikovali optužnice protiv visokih političkih lidera, pritvarali ih, svi se žalili, svi dobili oštetne zahtjeve, pa je nekom, izvinjavam se ja sam imao nesreću pa sam bio u ratnom vremenu i to je druga strahota nego oni što su gledali televiziju i čitali novine, pa su za godinu dana pritvora više zaradili nego da su bili članovi Predsjedništva BiH, dakle, oštetni zahtjevi, e sad drugo nešto, porodične traume, pa onda duševna bol, pa sve ono što ide uz te nesrećne. Dakle, gospodine Salihoviću nemojte kad ovo ja govorim da mislite da je to atak na Vas, naprotiv ovo je Vama podrška i zato prošli put kad je sam bio gospodin Mihajlović sa svojim saradnicima, rekao sam, uvažavajući njegovu funkciju kao zamjenika, a on je Vaš zamjenik, Vi ste glavni, dobro je da ste došli jednom, da Vas ovi vide, ja sam Vas viđao, ja Vas znam, ali da Vas vide. Ne šta ćete nam Vi ponuditi novo, šta ćete uraditi, nego neće ovi ratni zločini i ova sudanija trajati hiljadu godina, umriješe svjedoci, gospodine Salihoviću, pa umriješe i oni koji trebaju da odgovaraju. Ko će izlaziti na sud? A danas smo imali jednu tačku o zaštiti svjedoka, koja zaštita svjedoka, ko će štititi kad nema svjedoka nigdje, ljudi pomriješe, nemaju oni po dvadeset godina, rat je prošao prije 20 godina. Pa nek su bili zatvarani po 20 ili po 30 godina, pa sa takvim traumama ljudi pomriješe, kad ćete to završiti? A dok ne završimo procese ratnih zločina nema pomirenja, pomirenje je individualni čin i Vi to znate kao čovek iz struke, ali barem da stvorimo povjerenje u BiH. Izvinite što stalno u Vas gledam, gledam u Vas zato što imam 130 povjerenje da ćete tamo poromjeniti, ne možete odmah, ali morate natjerati tu ekipu oko sebe što radi, oko Vas, koji fabrikuje te optužnice, pogotovo dok su stranci bili, podizali optužnice kako su htjeli. Prvo nisu razumjeli naš jezki, pa dok im pet prevodioca prevede na jedan, pa ih drugi skrati, pa prepravi i oštetili budžet i svi sad zbrisali. Sad ja trebam tužiti jelde SAD da onaj što je napravio štetu BiH, što je oštetio budžet ovdje 2 miliona maraka, što je zatvorio bespravno Mirka Šarovića, ministra, i ne znam još neke da ne pominjem, sad ga ja trebam naći. Pa ne može ga naći Interpol, prvo ga ne da izručiti Klinton, onaj Obama, kakav Klinton, Obama ga neće izručiti kad bi ja htio privesti. Dakle, molim Vas podršku možete dobiti samo ako počnete tamo da radite i napravite rezultate. A ja Vam kažem kao žrtva i kao čovjek koji sa narodom je stalno, malo ima povjerenje u Sud i Tužilaštvo BiH. A Vi recite iskreno ovdje, pred Parlamentom sad, jeste li sve što ste tražili jeste li dobili, čak i više? Jedina ste vi institucija, Tužilaštvo i Sud gdje smo povećali pare u budžetu za ovu godinu, nikome nismo dali, čak smo smanjili na mnogim stavkama, samo smo vama povećali računajući da ćete tamo zavesti red. I ja vidim da Vi nešto radite, naravno ne možete preko noći, ali ja Vas molim da još više uložite napora i da natjerate tamo, a ne da ja dolazim pa privatno, molim vas, privatno, ne kao poslanik, donosim optužnicu protiv onoga ko je ukrao Dejton. Ukrao nam neko BiH, halo tužioče, nemamo Ustava, ukrao nam, pa donosim privatno tužbu ko je ukrao Sporazum CEFTA, pa donosim privatno tužbu zašto nije ispoštovana odluka Ustavnog suda iz 2005. godine, pa hoću sad još dvije tužbe sam vam pripremio i Vama ću lično ih donijeti na sto kao što tužiocu donosim, ko ruši Republiku Srpsku kad je u sastavu BiH i međunarodno priznata. Moramo poštovati Ustav i ovu zemlju ako hoćemo da zajedno živimo. I dajem Vam tu podršku, ali ne mogu dati podršku onima koji narušavaju ugled i Tužilaštva i koji samo tamo čekaju kojeg će Srbina izvesti. Ma sudite ih miliona godina, i ovo što je rekla kolegica Majkić, završavam, sad ćete vidjeti odštetnih zahtjeva, 500 ćete imat predmeta revizija ponovo da se sudi ljudima, jer je retroaktivno, zabranjena je bila primjena zakona, trebao se zakon primjenjivati u vrijeme izvršenja krivičnog djela, Vi to bolje od mene znate. Sad će sve biti ponovo na reviziji, koliko ćemo tu platiti. Evo moja procjena 50 miliona maraka. Hoćete li ih Vi naći negdje? A mi ćemo morati u Parlamentu naći. Hvala vam lijepo.
Uvaženi kolega Beriz Belkić, diskusija. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko, dakle pozdravljam tužioca i njegove saradnike. Ja sam ovu Informaciju doživio i shvatio je kao informaciju, odnosno kao praktično jedinu u ovom trenutku zakonom utvrđenu vrstu komunikacije između Predstavničkog doma i Tužilaštva BiH. Ima jako mnogo stvari koje se i meni ne sviđaju itd., sigurno je da glavni tužioc i njegovi saradnici rade na tome da se percepcija u javnosti, koju na neki način i mediji i mi ovdje u Parlamentu kreiramo, negativna percepcija i osjećaj i uvjerenje javnosti da se ne radi dovoljno u smislu procesuiranja itd., da se ona treba na neki način dovesti u realne okvire. Meni je ova Informacija sasvim dovoljna, što se mene tiče sasvim dovoljna i ona me je informirala, informirala o radu Tužilaštva za 2012. godinu i ja nekih posebnih primjedbi nemam iz prostog razloga što ja i nisam stručan da procijenim koliko je predmeta trebalo, je li trebalo, nije li trebalo, to je stvar, dakle, i struke i to je stvar koja je zaista u mandatu Tužilaštva da ono procjenjuje po svojoj savjesti, po zakonima, po stručnosti itd. stvari. 131 E sad, da li, kažem, mi u Parlamentu uvijek dovoljno to razumijemo ili ne, to je drugo pitanje. Ja sam se najviše javio da kažem da mi u Parlamentu praktično još nismo do kraja uradili ono što bi smo eventulano trebali uraditi da naši ti pravosudni organi, odnosno i sudstvo i tužilaštvo na neki način dobije tu potpunu samostalnost. Al' ta potpuna samostalnost ne znači neodgovornost, ona je, ona ima posebnu, po meni, specifičnu težinu što je nezavisnost veća odgovornost je veća prema javnosti, prema, imamo tamo i Visoko sudsko i tužilačko vijeće, imamo ove ljude koji tamo rade. Ja apeliram da pokušamo na neki način zakopati tu ratnu sjekiru i kroz neke statističke podatke prebrojavanje po nacionalnoj osnovi ljudi tuženih, netuženih, osuđenih, neosuđenih, da pokušamo vidjeti sa Tužilaštvom taj, tu jednu vrstu komunikacije kao stubovi vlasti, odnosno sudska vlast i zakonodavna i izvršna, da probamo jednu vrstu harmonizacije, a ne da stvaramo amonizitet jedni prema drugima. Ponovno apelujem na rukovodstvo, odnosno na tužioca i njegove saradnike da porade na transparentnosti, da javnost zaista bude na jedan korektan način upoznata sa vašim radom i da se ne stiče dojam potpunog nerada i neke pristrasnosti itd. Ovo ja govorim zaista dobronamjerno, dakle mora se više uraditi od Tužilaštva na transparentnosti, odnosno na informiranju javnosti. Ja znam da postoje i pravila i dokle se može i dokle se ne može obavještavati, sve je to uredu, ali se mora javnost informisati da vi radite taj svoj posao. Dakle, što se mene tiče ja ću Informaciju primiti k znanju i nemam dalje, daljih mogućnosti kad je riječ o trenutnom načinu komunikacije sa Tužilaštvom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. S obzirom da je vrijeme diskusije skraćeno ja ću se potruditi da u što kraćim crtama iznesem neka svoja zapažanja u vezi sa ovim Izvještajem. Prije toga želim da kažem da evo, konačno je Parlament dočekao da dođe glavni tužilac BiH da bi smo razgovarali o ovoj Informaciji. Iako je ovaj Parlament zakonodavni organ vlasti u ovoj zemlji, kao što ste vi sudski organ vlasti, ali Vaš nedolazak i ne pojavljivanje od prvog trenutak kad se ova Informacija pojavila u našim materijalima i u dnevnom redu, govore o Vašem odnosu prema ovom najvišem zakonodavnom organu vlasti u ovoj zemlji. Dakle, toliko o Vašem odnosu prema Parlamentu i nama koji glasamo zakone i donosimo. Što se tiče same Informacije, jasno je i meni, a i svim poslanicima, da ova Informacija vjerovatno sad u glavi i glavnog tužioca i ostalih tužilaca je da to je informacija, primili mi to ili ne primili, vi ne odgovarate ovom Parlamentu, nego odgovarate Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i visokom predstavniku u ovoj zemlji, ali kad vam trebaju sredstva za vaš rad i uslovi za rad onda ste itekako upućeni na ovaj Parlament, jer mi glasamo budžet u kome su uvrštena i sredstva, i kao što reče kolega Jovičić od svih budžetskih korisnika samo je Tužilaštvu i Sudu BiH u 2013. godini su povećana sredstva, vama u Tužilaštvu znači za 400 i nešto hiljada. A svjedoci 132 smo da je Vijeće ministara prije nekoliko dana odobrilo dodatnih 600, oko 650 hiljada za rad Vaše institucije. Ako, stav zna se iz RS-a u pogledu rada i rezultata rada Suda i Tužilaštva BiH je već poznati bh javnosti i ja neću o tome puno, samo ću reći, ako je išta dobro u radu Tužilaštva BiH u ovom trenutku jeste da sad od 01.01.2013. tu rade samo domaći tužioci, tako piše u izvještaju, jedino se to može smatrati kao dobrom stranom vašeg rada. A ostalo sve je diskutabilno i sve je vrlo problematično iz razloga što je vaš rad postao ne samo pristrasan i politički obojen i politički diktiran od stane određenih centara moći u ovoj zemlji prema vama, nego je postao kamen spoticanja u ovoj zemlji u smislu da ste vi iz Tužilaštva i Sud BiH postala dva vrlo teška kamena oko vrata koji ova zemlja vuče na svojim leđima. I ako išta jednog dana podgrije vatru dezintegracije i raspada ove zemlje to će biti rezultati rada iz Tužilaštva i Suda BiH. Koliko su dobri rezultati Suda BiH govori današnja presuda u Strazburu. I ja se zaista iskreno pitam da li predsjednica Suda BiH u ovom trenutku osjeća moralnu obavezu i pitam da postavi sama sebi pitanje svog statusa u ovom trenutku u tom Sudu poslije ovakve odluke i poslije svih reperkusija i posljedica koje će uslijediti nakon ove presude danas u Strazburu. Podloga za rad tog Suda dolazi od vas iz Tužilaštva BiH, znači vi dajete osnove, postavljate podlogu i dajete dokaze, odnosno materijale po kome će da radi taj Sud BiH. I na jednom i na drugom segmentu, dakle, koji ste rekli ovdje u Informaciji kao dva najvažnija segmenta vašeg rada jeste rad na pitanjima ratnih zločina i drugi segment pitanja na borbi protiv kriminala, organizovanog kriminala, terorizma i ostalo, ne može se reći da imate rezultate koji bi zadovoljili pravdu u ovoj zemlji, a to je vrlo važan segment pomirenja, važan segment integracije ove zemlje i važan segment povjerenja građana BiH u pravosudne institucije. Vi svojim primjerom, i vi i Sud BiH, ja ne mogu sad da njih odvojim zato što su direktno, vezani ste u poslu, dakle i jedni i drugi dajete takve primjere i dajete takve, pokazujete, manifestujete takve postupke da građani BiH, a naročito građani iz RS-a apsolutno više nemaju povjerenje ni u Tužilaštvo ni u Sud BiH. Ali naravno poreski obveznici plaćaju vaš rad, itekako ga plaćaju, vi sad imate u ovom trenutku budžet oko 9,5 miliona, bez ovih sredstava koje je Vijeće ministara nedavno odobrilo, znači na kraju ove godine vi ćete izaći cca negdje oko 10 miliona, možda i više. Koji su rezultati vašeg rada i šta vi možete reći u prilog, kao pozitivan prilog u dokazivanju pravde u zaista borbi protiv nepravde i ona koja proizilazi iz ratnih zločina i ona koja se stvara građanima BiH ovdje u smislu terorizma, kriminala, organizovanog kriminala i ostalo? Kada je riječ o ratnim zločinima, evo samo ću vam jedan primjer navesti, 2006. godine u septembru mjesecu, vrlo dobro se sjećam jer je tad, tad je već bila počela kompanja za Opšte izbore 2006., je podnesena krivična prijava za zlodjela koja je učinio Atif Dudaković. Od 2006. do danas je prošlo 7 godina. Ja sam kao poslanik više puta postavljala vašem prethodniku pitanje – šta je sa tim? Radi se, biće, ovako, onako, nikad ništa. Znači, vaš postupak, vaša manifestacija rada apsolutno ne doprinosi da se poveća povjerenje među narodima, među građanima, među konstitutivnim narodima u ovoj zemlji i zato mislim da svi mi, kad budemo glasali budžet za 2014. godinu, itekako treba da mislimo o svemu ovome kad je riječ o Sudu i o Tužilaštvu. Ja bih imala još dosta da kažem, jer je materijal obiman, ali vidim da vrijeme, već sam prešla, toliko s moje strane. Hvala. 133
Zahvaljujem. Podsjećam sad je pet do sedam, ako ne završimo ja imam namjeru iskoristiti poslovničko pravo i od 20:00 do 21:00 dati pauzu radi kolega koji su danas postili, dakle radi iftara. Prema tome, evo ako hoćete da u nekom roku završimo ove preostale tačke, da pokušamo na takav način i diskutovati dalje. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo kratko, gospodine predsjedavajući. Ja se uvijek javim kada se govori na ove teme, dakle neću ja utrošiti ni dva minuta vremena, ja sam se javio da kažem da meni ove informacije svake godine posluže kao materijal iz kojeg ja vidim, kao član Parlamenta, šta je to što je moja obaveza kao člana Parlamenta prema institucijama koje nas informišu, a rade važne poslove u ovoj državi, a pripadaju drugom segmentu vlasti, šta je to što treba da učinimo kako bi oni svoj posao radili što bolje. Ovdje treba razdvojiti, dakle, razdvojiti uloge, razdvojiti, naš posao nije da se miješamo u posao Tužilaštva i Suda, a čini mi se da ima puno namjera takve vrste. Naš posao je da pogledamo informaciju i da vidimo šta se to tiče nas, da u lancu funkcioniranja vlasti u BiH, ukupnom lancu funkcioniranja, sudska i tužilačka vlast funkcionira što je moguće bolje. I u tom kontekstu ja gledam ovu Informaciju. Iz nje se vide neki elementi koje je potrebno da učini bosanskohercegovačka država da bi ta institucija radila efikasnije. I ja ih pozivam da svoj posao rade oslobođeni bilo kakvih pritisaka, bilo čega osim Ustava i zakona, Ustava i zakona i ništa više. Hvala vam.
Imamo još dva poslanika. Riječ ima predsjedavajući, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma, gospodin Milorad Živković, gospodin Kunić, a onda ćemo dati riječ i glavnom tužiocu.
Zahvaljujem. Iskreno ne bih se ja miješao u rad Tužilaštva da se Tužilaštvo direktno ne miješa u rad ovoga Parlamenta. Spomenuću da su imenovali dotičnog tužioca da se ispituju poslanici i saziv aktuelni Parlamenta u vezi sa presudama Ustavnog suda, a da smo dobili informacije o koliko presuda Ustavnog suda Tužilaštvo nije uradilo ništa. Ja se ne bih miješao u rad Tužilaštva, ali ako talačku krizu dežurni tužioc navede da su mirni protesti bez ugrožavanja bilo koga ovdje od poslanika, a svi ovdje nismo mogli da izađemo napolje jer je bila ugrožena bezbjednost od nekoga, ja moram zajedno i sa onim što je Strazbur rekao, jer mi kao poslanici i mišljenje građana naših koji su nas izabrali ovdje govorimo, moram da se bavim Tužilaštvom BiH i da kažem svoje mišljenje u vezi toga. Što se tiče ove Informacije u članu 10. kaže se da Tužilaštvo izvještava Predsjedništvo BiH. U članu 13. pište – godišnje izvještavanje i statistika i u stavu 2. kaže se – da na kraju svake budžetske godine na osnovu statističkog pregleda glavni tužioc izvještava, itd., Parlamentarnu 134 skupštinu BiH i ostale. Ne govori se nigdje o Informaciji, ovo je zakon, jeste. Ako griješim ispravite me, imaćete priliku, ovdje se govori o izvještavanju i treba da bude izvještaj i da ja glasam da li prihvatam ili ne prihvatam taj izvještaj, a ne da informaciju primam k znanju ili je ne primam. Pa bi neki, ne kažem da je veliki, ali ipak imao značaj da ovaj Parlament jeste ili nije usvojio izvještaj o radu Tužilaštva. Idemo dalje, u tri tužilačka odjela raspoređeno je 33 tužioca, ne može se govoriti o nepopunjenosti. Hoćete da kažete da 16 stalnih tužioca u Haškom tribunalu i 12 ad liten je potrebno da urade onaj posao sav tamo, a da 33 tužioc ne mogu da urade posao. Govorimo o 177 zaposlenih, o velikom aparatu imajući u odnos tužilaštava na ostalim nivoima gdje su striktne nadležnosti, kod vas čini mi se da striktna nadležnost nije bila. Imamo i dalje disproporciju u odnosu na zločine počinjene nad, evo da kažem, srpskim stanovništvom i podizanje optužnica. Kažite nam, kad ovdje izađete i odgovarate na pitanja poslanika, šta su to pravni savjetnici u Posebnom odjelu za organizovani kriminal i korupciju, tzv. Odsjek II. Jesu to međunarodna ili domaća lica? Dajte nam informaciju koji je njihov status i kako oni djeluju tamo, kako su došli, zaposleni, ko ih plaća, po čijem oni nalogu rade, kako usmjeravaju rad Tužilaštva i da li je Tužilaštvo nepristrasno u odnosu na OHR, u odnosu na međunarodnu zajednicu i određene ambasade? Kaže se da je nedostatak sredstava u plaćanju edukacija u oblasti kriminala, terorizma. Pa nije valjda da su došli na te takve veoma važne pozicije ljudi koji nisu dovoljno edukovani. I da se odmah razumijemo, za kontinuiranu edukaciju medicinskih radnika u RS-u niko ne plaća, ja moram da idem po gradovima RS-a o svom trošku gdje se održavaju predavanja kako bih skupio bodove da dobijem licencu. Ovdje se postavlja pitanje da nedovoljno edukovani tužioci traže od države pare da se doedukuju. Budžetska stavka ugovorene i druge usluge realizovane za 713 hiljada. Bilo bi dobro čuti kakve su to ugovorene i ostale usluge, tražim informaciju o tome, da li su to ugovori o djelu ili neki drugi ugovori. Kada govorimo o odgovornosti Tužilaštva i zato da Tužilaštvo i Sud mora da bude primjer za sve nas u BiH i reper ako želi da poštujemo njegovu nezavisnost. Šta je sa revizorskim izvještajima za 2011. i 2010. godinu? Da li ste to uzeli u krivičnu obradu ili makar prekršajnu obradu za Sud i Tužilaštvo BiH da pokažete da ste reper za sve ostale organizacije ovdje u BiH? Drugo, govorim o Zakonu o zaštiti tajnih podataka i predlažem zaključak – Zadužuje se Savjet ministara da u roku od 30 dana u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka kojim će se utvrditi obaveza sigurnosnih provjera za nosioce pravosudnih funkcija u BiH, sudije i tužioce. Zašto? U članu 5. Pristup tajnim podacima svih stepena kaže se da bez sigurnosne provjere imaju pravo to da rade da dobiju i tužioci na svim nivoima, ali samo za predmete za koje su zaduženi. A oni bez tih sigurnosnih provjera su u svim predmetima obavještavani o tome. Zašto su sudije i tužioci izdvojeni iz sigurnosnih provjera i za predmeta za koje nisu? Zato dobijamo u novine raznorazne informacije koje ne znamo kao kako su došle, iako su tajne informacije. Puno toga ima. Ja se nadam da ovaj Parlament i niko od nas pojedinačno neće imati problema što jasno iznosi svoj stav ovdje, vjerujte nećete moći da prepadnete nikoga iz RS-a, a zakon koji je u pripremi će definisati i vašu stvarnu odgovornost pred ovim Parlamentom. Hvala. 135
Riječ ima poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Nastojat ću biti kratak. U dosta, u više navrata sam govorio o pravosuđu BiH. Prvo da kažem, miješanje u rad tužilaštva i pravosuđa mislim da je to na ovim prostorima sasvim pogrešno shvaćeno, prosto pogrešno se propagira, a u državi sa podjelom vlasti, dakle na zakonodavnu, sudsku i izvršnu, ili opet izvršna se dijeli na upravnu i na vladinu funkciju, to je tzv. kvadrijalistička teorija. Svaka vlast kontroliše drugu. Zašto je podjela vlasti? Pa podjela vlasti da se uspostavi ekvilibrij među vlastima, jedan balans da jedna vlast kontroliše drugu. Druga stvar koja je bitna, pa dakle ovaj Parlament, pa i javnost, pa i svaki pojedinac građanin može se izjasniti o radu Sudu BiH, odnosno Tužilaštva. ... slobodno može iznositi svoje ocjene, ne može vršiti pritisak u rješavanju konkretnih slučajeva. To je, tu se nezavisnost sudova, odnosno tužilaštava u tom pogledu je neprikosnoven, a izjašnjavanje o njihovom radu apsolutno, pa to je naša dužnost. Naravno da je to sasvim drugačije u anglosaksonskom pravu gdje sudovi donose odluke, dakle stvaraju pravo, kod nas zakonom se unaprijed utvrđuje način ponašanja sudova i tužilaštava. Dakle, to su sasvim drugačije stvari. Naravno, jedan dio tog, da kažem, pomodarstva prihvatili su i ovi prostori, uticaj anglosaksonskog prava gdje tumače, recimo imamo situaciju, o tome sam prošli put govorio da Ustavni sud nije nadležan, Ustavom nije predviđeno da kontroliše zakonitost, ustavnost zakona BiH, to ne piše u Ustavu. Ustavni sud svojim pravilima, molim vas u kontinentalnom pravu da pravilima urediš da si nadležan za to. Dakle, Ustavni sud se ponašao u ovom slučaju kao Haški tribunal, on donosi svoja pravila u klasičnom kontinentalnom pravu. To je nedopustivo, to je gotovo nemogće, što bi rekao Mladen Delić kada je prenosio onu utakmicu, pa ljudi to je nemoguće. Ali to se dešava na ovim prostorima. Govoriti o radu Tižilaštva na bazi ovih pokazatelja, gospođa Majkić je istakla, zaista su rezultati poražavajući. To je nedozvoljeno, ove stvari se ne dešavaju u Bijafri, dešavaju se na ovim prostorima, da tužilac za godinu dana ne podnese tužbu i neki ... Ali je on izvan kontrole, on je izvan kontrole. Da li smo mi u Parlamentu krivi za to? Jesmo. Nećemo se složiti kada bude, kada se bude donosila izmjena i dopuna zakona i o Sudu i o Tužilaštvu itd. Naravno jedni će zastupati ovo stanovište, drugi, i da ne nabrajam sad razloge, znamo po kojoj osnovi najviše se dijelimo u ocjenama pojedinih stvari. Dakle, mi smo za to krivi. Da li nakaradan koncept koji je natovaren ovoj državi, nakaradan koncept pravosuđa da li mi moramo trpiti. Da ovaj Parlament ima volje ne bi trebali trpiti, jer je, govorio sam o tome, neću govoriti, kakav, koji to tužilac, koji to sudija uživa ugled kad ne polaže zakletvu pred svojim Parlamentom. Hajd, molim vas, u Njemačkoj recimo, uzmite jednu državu koja je ozbiljna, pravna država, da se to dešava. Ma ne možete zamisliti, ne možete zlamisliti. Ali ovdje neki model, koji zastupaju neke zemlje, ... sa drugim nivoom svjesti, drugim odnosima itd., mi smo odmah prihvatili i posadili na naše prostore. I to ne funkcioniše i ne može funkcionisati. Dakle, puno je tu razloga, puno bi se moglo govoriti o tome, ali ja na kraju da kažem da Tužilaštvo ima veoma loše rezultate, oni su nikakvi. Jedna stvar koja je veoma bitna gdje naše okruženje radi na tome, i to vrlo ozbiljno radi, to je borba protiv organizovanog kriminala i korupcije. To je preozbiljna stvar, to nas čeka. Neće niko izbjeći, 136
Kolege me, kolege podsjećaju na vrijeme samo.
neće niko izbjeći taj dio. Šta, u BiH nema organizovanog kriminala ili korupcije, šta smo mi, van ovog balkanskog podneblja. Nismo, možda ga ima i više nego kod ostalih, ali oni ozbiljno rade na tim stvarima, mi ništa. Hvala.
Riječ ima poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. S obzirom da su moje kolege mnogo toga rekle ja ću nastojati da budem što kraća, da postavim samo par konkretnih pitanja. Nije krivo Tužilaštvo što je takvo kakvo je, ono je postavljano da bude takvo kakvo je, i ono nije postavljeno da podnosi ovom Parlamentu izvještaj i račun nego pojedinim ambasadama. Tako stvari stoje. I ta Tužilaštvo odgovara ovom Parlamentu sigurno onu noć, koju je pominjao gospodin Živković, 06. juna, dežurni tužilac ne bi rekao to što je rekao. Ja Vas pitam, gospodine Salihoviću, evo sad ovdje, i molim da nam svima kažete – da li je Tužilaštvo otvorilo istragu po službenoj dužnosti zbog onog 06. juna uveče? Jer to je isto kao kad bi mi poslanici, evo mi iz RS-a se s mnogim vašim optužnicama Tužilaštva, ne mislim na Vas konkretno, nismo slagali, ni s mnogim presudama Suda BiH, pa mi recimo očekujemo izricanje neke presude protiv nekog optuženog pred Sudom BiH, i skupimo se ovako i tamo blokiramo i kažemo – nema izlaska sudijama dok ne napišu ovakvu i ovakvu presudu, i neće odavde izaći, i držaćemo ih cijelu noć ali ima da napišu presudu kakvu mi hoćemo. Da li je to krivično djelo, gospodine Salihoviću? Član 168. Krivičnog zakona kaže – ko u namjeri ugrožavanja ustavnog poretka BiH ili sigurnosti BiH protivpravno zatvori, drži zatvorenu ili na drugi način oduzme ili ograniči slobodu kretanja službenoj osobi institucije BiH pri vršenju njene službene dužnosti s ciljem da nju ili nekog drugog prisili da što izvrši, ne izvrši ili trpi, kaznit će se kaznom zatvora od najmanje tri godine. Član 192. stav 1. kaže – ko osobu pod međunarodno pravnom zaštitom zatvori, drži zatvorenu ili joj na drugi način oduzme ili ograniči slobodu kretanja u cilju da na nju ili neku drugu osobu primora da izvrši nešto ili ne izvrši, itd., kazniće se kaznom zatvora od jedne do 10 godine. E, ukoliko Tužilaštvo BiH nije otvorilo istragu po službenoj dužnosti ja Vas pitam, evo – koja je svrha i da mi, kako da imamo povjerenje u takvo Tužilaštvo i da mi njemu podnesemo krivičnu presudu(?). Ja sam dobila na desetine prijetnji, pa i stotine, ja nisam imala povjerenje da podnesem instituciji koja će predati taj izvještaj vama, nego sam otišla u MUP RS-a, u njihovu Jedinicu za visoko tehnološki kriminal i rekla – evo izvolite radite, zato što nemam povjerenja. Kad Tužilaštvo nas onu noć nije zaštitilo ne vidim kako će zaštititi nas i dalje. Hoću da Vam kažem da je prije godinu dana čovjek koji radi u Federalnoj vladi javno meni uputio prijetnje, SIPA proslijedila Tužilaštvu izvještaj o tome u septembru prošle godine, ne znam možda te prijetnje ne stoje, možda se neko, čovjek ih ne negira, on kaže – jeste, ja sam rekao i poslije je podnosio tužbe i protiv medija, ja sam rekao – da znam kuda ide treba joj napraviti sačekušu do 137 Parlamenta. Tužilaštvo, možda te prijetnje nisu opasne, ali hoću da mi kažete – ne postoji, ne ugrožava čovjek bezbjednost, vi ćutite. Vi ćutite a MUP RS-a plaća troškove što mene dovde prebacuje. Neko to treba da plati, treba da plati taj ko je, ko to radi. Hoću da Vas pitam, gospođa Marković je pominjala istragu protiv gospodina Dudakovića. Iz Tužilaštva su bile najave da se optužnica očekuje do 01. jula. Ja pitam – je li se mislilo na ovu godinu ili na neke sljedeće godine? Što se tiče pritužbi za Tuzlansku i Dobrovoljačku, evo prošle su četiri godine od kako je podnijeta pritužba za Tuzlansku kolonu, još uvijek odgovora Tužilaštva nema. Tišina, nema argumenata, nema obrazloženja zašto je donijeta takva odluka. Pa evo – interesuje me hoćemo li makar dobiti odgovor i argumente zašto su obustavljene te istrage? Valjda oni koji su podnijeli te prijave, a to je bio MUP RS-a, zaslužuju da im se kaže – znate tu nema dovoljno dokaza, neutemeljeno, neargumentovano ili se uvažava. Evo, prošle su godine pa ja molim da konačno, mislim naravno krivica ne leži, Vi ste tu nedavno došli, na Vama, nosite i balasti nekih drugih prije vas, ali šta je tu je. Što se tiče procesuiranja ratnih zločina. 2015. ističe onaj rok od osam godina, je li tako, da se krupni predmeti procesuiraju, ostalo ih je još oko par stotina, ja pitam – ko će odgovarati jer se ti složeni predmeti neće procesuirati, nemoguće je, ovom dinamikom od 20 predmeta godišnje nemoguće je, ko će odgovarati? Jeste li Vi spremni podnijeti ostavku zato što Tužilaštvo nije ispunilo svoje ciljeve, zato što nije sprovedena strateija za ratne zločine? I mislim da ovdje čitav problem leži u tome što je, ne samo Tužilaštvo, nego i Sud, i Visoki sudski i tužilački savjet su otvoreni centri moći. Kad se kritikuje njihov rad onda se kaže utiče se na nezavisnost. Ne, ne utiče se na nezavisnost, ... sasvim normalno kritikovati kad neko ne radi svoj posao kako treba. I sve dok nekom ne budu odgovarali, a trebaju odgovarati ovom Parlamentu, ovako će nam biti stanje. Hvala.
Dobro. Podsjećam na kraju sada rasprave, prije nego što dam riječ uvaženom tužiocu, da je ovo Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu. Gospodin Goran Salihović nije bio na čelu Tužilaštva u toj godini, međutim ostavljam mogućnost da se ipak obrati Parlamentu i da prokomentariše jedan dio dosadašnjih diskusija. Izvolite.
Ja vas sve pozdravljam. Drago mi je što, u suštini, vas skoro sve znam, i ove koje ne znam drago mi je što sam upoznao. Ovdje je izrečeno dobrih stvari u suštini, i ove kritike i pohvale ja to prihvatam i uočavam u ovoj informaciji neke stvari koje nisu dobre. Ali isto tako, ovo što predsjedavajući reče, to je Izvještaj iz 2012. godine, znači ja sam tu nekih 4,5 mjeseca. Neću vam puno vremena uzeti, možda pet minuta. Pokušao sam nešto da pokrenem, da promijenim, da dam pozitivnu energiju svojim ljudima, i mislim da sam to uspio. Pokušao sam da ispunim neke stvari koje od nas traži 138 međunarodna zajednica, odnosno strukturalni dijalog kao što je tamo u Hrvatskoj Poglavlje 23 i 24 i sada što je dobila Srbija. Tako da smo, znači moj prvi dan je potpisan Sporazum sa Srbijom. Mogu vam reći da za ovo vrijeme, evo postali smo pravi prijatelji, na telefonu smo, četiri puta smo se sastali, radimo o konkretnim predmetima. Isto tako ubrzo smo potpisali Sporazum sa Hrvatskom. Znači, to su stvari o pitanju ratnih zločina. Za mene kao tužioca mislim da, i za vas kao Parlament, i za narod naš, i za žrtve, je najvažniji ratni zločin. Normalno trebamo raditi i korupciju, i organizovani kriminal, i terorizam, i sve ono što je u nadležnosti ovog Tužilaštva. Međutim, mislim da se možda moglo i ljutiti na Parlament, i na novinare, i na medije, ali nemam nikakvo pravo i ne mogu se ljutiti na žrtve. One mi jedine mogu reći u lice šta misle, i neću se nikad naljutiti. Ono što sam, iz onih razgovora kada sam vidio sa jednim, drugim, i trećim žrtvama, to jednostavno duša čovjeka boli. Šta treba uraditi i pomoći da riješimo taj problem? Znači, ja sam kroz ovu strategiju, kroz stvari koje smo radili sa međunarodnom zajednicom prepoznao da je nedovoljan broj ljudi koji rade ratne zločine. Gospođa Majkićka je maloprije rekla da su u Banja Luci uradili tužioci sedam predmeta, ovdje jedan. To je vjerovatno tačno, možda su i više, ali moramo vidjeti težinu tih predmeta. Ovdje se radi isto kao što je težina u Hagu i naših predmeta. Samo ću vas podsjetiti na jednu stvar – da je ovo Tužilaštvo, znači nasam ja radio tu, da je uradilo više predmeta nego Haški tribunal za 10 godina, nego Srbija i Hrvatska. Iako je to malo, potpuno malo, potpuno se slažem sa vama, ali odmah da vas upitam i da dam odgovor – ja ne znam ko će to raditi ako to mi nećemo raditi, mislim ne mi Tužilaštvo, mi bosanci i hercegovci. Neće to uraditi ni Hag, sad će se zatvoriti, neće to uraditi ni komšije, ni Srbi ni Hrvati. Znači, to mi moramo raditi. Kako ćemo to raditi? Evo, išli smo kroz strategiju koju je dalo Visoko vijeće i koju je Parlament predložio da se da entitetima predmete. I ok, preneseno je dosta predmeta, međutim uhvatio sam se za glavu kada sam vidio da se predmeti ponovo vraćaju nama netaknuti. Zato se ja ovom prilikom zahvaljujem Ministarskom vijeću koje je odobrilo ove novce da pokušamo mi sa svojim snagama da nešto popravimo, da, ja ću svih tih 12 tužilaca baciti na ratne zločine, pokušat ćemo da jednostavno dignemo to Tužilaštvo. Odmah da vam kažem katastrofalni su uslovi, po 12 ljudi sjedi u jednoj kancelariji. Recimo ovaj prostor koji imate vi, tu stoji jedan predmet, valja to neko pregledati. Pitali ste za one stručne saradnike, savjetnike. Tu su bili angažovani dok su buli stranci, otišli su ljudi. Ja sad moram tražiti, ne znam kako, da neko zamjeni te ljude, znate. Šta hoću da kažem? Potpuno prihvatam kritiku, ali morate kao Parlament pomoći, pošto, ja ne vidim ko to može drugi raditi. Mislim, jednostavno mi moramo biti zajedno u ovome. A isto tako da vam kažem međunarodna zajednica kroz ovaj strukturalni dijalog je zadovoljna u smislu ovog što mi pokušavamo da činimo da ojačamo Tužilaštvo, da ojačamo Sud. Znači, jednostavno kroz ovaj dio, bilo je još par pitanja oko, šta se poduzelo, ne znam, u ovim događajima koji su se desili u Parlamentu. Vidite, znači to je predmet istrage. To ćemo ako, odmah da vam kažem – ako bude dokaza procesuirat ćemo, ako ne bude nećemo. Znači, tu jednostavno s onim što možemo izaći pred sud. Bilo je pitanje za ustavne odluke. Evo, ja ću vam odmah reći, znači postoji u zakonu krivično djelo koje kaže – neizvršenje ustavne odluke predstavlja krivično djelo. Znači, niko, ne pada mu na pamet da optužuje Parlament, to je van pameti, vi možete da glasate ovako i onako, ali ako neko drži neki zakon u ladici dvije godine i neda ga, taj mora biti odgovoran, primjera radi. Ustavni sud je donio jedan propis i taj neki referent ili sekretar Parlamenta neda ga na objavljivanje dvije godine, imamo takvih slučajeva, i to je ta opstrukcija koju mi iz Tužilaštva tražimo. Ne tražimo vas, normalno, vi ste potpuno slobodni u svom glasanju, razumijete me. Ali 139 isto tako može se i ukinuti ta odluka, to krivično djelo i onda nemamo toga. Međutim, Vijeće Evrope i EU oni insistiraju na izvršenju ustavnih odluka. Možda se i meni neke odluke ne sviđaju. Ali gledajte, lanac i sistem u kojem se mi nalazimo, ja potpuno razumijem i opravdanje i nezadovoljstvo, ali gledajte policija uradi svoj posao, tužilaštvo optuži, sud sudi i na kraju imamo pomilovanje 200 ljudi. 200 ljudi izađe na ulicu i jedni druge ubijaju. Pa normalno jer, shvatite, nešto u sistemu nije u redu. Moramo vidjeti odakle nekom toliko pravo za zloupotrebu. Ja vam odgovorno tvrdim da ja nisim ničiji, da sam sigurno profesionalac, i budite u to sigurni, i da ću biti profesionalac dok sam tu. Ali isto tako nikog ne mogu optužiti zato što to neko želi i što to neko misli, bez dokaza, a isto tako da su svi protiv ja ću optužiti, ako mi kao tužioci to dogovorimo. Evo, ja sam možda previše vam vremena, izvinjavam se, oduzeo, ali u svakom slučaju ja se zahvaljujem i na kritikama i na pohvalama, ali očekujem jednu saradnju pošto, vjerujte nije to samo problem nas, to je problem naše djece, problem ovo, fino ste rekli – prošlo je 20 godina, žrtve umiru, ti kriminalci ... Zašto smo potpisali ove sporazume? Zato što su dobri. Ja bih volio možda naš, mi da sudimo, domaći sudovi, ali mi je, izuzetno će mi biti drago kada bude osuđen u Srbiji, kada bude osuđen u Hrvatskoj, zato što je nedostupan. Znači to su dobre stvari, sad ćemo ići sa Crnom Gorom. Hvala vam.
Zahvaljujem glavnom tužiocu. Zatvaram 18. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda, Ad. 19. Prijedlog rezolucije o uspostavi e-uprave – predlagač: poslanik Mladen Ivanković Lijanović Rezolucija je obrazložena. Ima li potrebe da još nešto kažete? Riječ ima poslanik Mladen Ivanković Lijanović.
Tekst Rezolucije ste dobili. Cilj je ubrzati implementaciju strategije reforme javne uprave iz 2006. godine. Dakle, nakon sedam godina ja mislim da je sazrelo vrijeme da građani mogu komunicirati i sa Državnom upravom elektronskim putem kao što komuniciraju sa ostalim ustanovama. Hvala lijepo.
Zatvaram raspravu. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda, 140 Ad. 20. Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića s 47. sjednice Predstavničkog doma, održane 18.04.2013., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim sljedeću poslaničku inicijativu – kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da do kraja 2013. godine raspiše konkurs za stipendiranje hiljadu najboljih studenata iz Bosne i Hercegovine u 2014. godini“ Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda, Ad. 21. Razmatranje inicijative poslanika Kluba SDA s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013., koja glasi: „Predlažemo da se na prvoj narednoj sjednici Predstavničkog doma uvrsti tačka dnevnog reda koja glasi: 'Izjašnjenje ministra sigurnosti BiH Fahrudina Radončića o navodima i tvrdnjama koje je iznio u magazinu Večernjeg lista 'Obzor', od 18.05.2013., protiv člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića i Stranke demokratske akcije'“
Pa dajte dozvolite da zamolim kolege dok ste ovako lijepo raspoloženi da ovako jedan značajan zakon, koji bi trebao da se javi ubrzo na ovim poslaničkim klupama, da to prihvatimo. Vi znate moja inicijativa kako glasi i evo, samo da vam par stvari navedem. 141 [[zajednička diskusija]] Dobro. Podržat će se inicijativa je li tako? A može li ići još jedan zaključak – da se predlaže Vijeću ministara da zaduži Direkciju za ekonomsko planiranje da sačini analizu koliko našu državu, odnosno zdravstvene fondove košta transplatacija bubrega a koliko hemodijaliza.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda, Ad. 23. Razmatranje inicijative poslanika Petra Kunića s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem inicijativu za izradu jedinstvenog zakona o pravima i dužnostima ministra i drugih rukovodećih zvaničnika, organa uprave i upravnih organizacija“ Otvaram raspravu. Kolega Kuniću imate li Vi?
nije uključen mikrofon
Nema. Zahvaljujem. Zatvaram raspravu. Prije nego što pređemo na 24. tačku predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačka od 24. do 36. tačke dnevnog reda jer je riječ o davanju saglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo usvojili zaključak. Ad. 24. – 36. Davanje saglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora Mišljenja nadležne Komisije za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu. 142 Glasamo u 19:45, dakle za 15 minuta. [[PAUZA]]
Zajedno sa Izvještajem ... sa zaključcima. 144
U tom slučaju bi glasali i o ova dva i o zaključku Komisije za evropske integracije, plus Izvještaj. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, usvojili smo ovaj Izvještaj sa zaključcima. Prelazimo na 14. Tačku dnevnog reda – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje zasnovano na rezultatima kroz planove i izvještaje institucija Vijeća ministara BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili ovaj Izvještaj. Prelazimo na 15. Tačku dnevnog reda – Godišnji izvještaj o realizaciji vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2011. godinu i Izvještaj o izdatim ispravama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2012. godinu, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja za 2011. s Mišljenjem Komisije i zaključkom sadržanim u njemu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, ovo je Izvještaj za 2011., i imamo zaključak. Hoćete li da glasamo odvojeno o Izvještaju i zaključku ili ćete da sastavimo glasanje? [[zajednička diskusija]]
Ponoviti glasanje.
Ponavljamo glasanje. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Novi zahtjev za glasanje. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Konstatiram da ste dobro glasali, imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Prelazimo sada na glasanje o zaključku vezano za ovaj Izvještaj u 2012. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu za ovaj zaključak i entitetsku i on je usvojen. Prelazimo na, apsolutno vi ne možete čuti o čemu se glasa, ne bi niko ni mogao čutu ako istovremeno i pričate i slušate.
nije uključen mikrofon
Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda – Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2012. godinu, Finansijski plan BHRT-a i planovi programa za 2013. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a. Prvo glasamo o usvajanju Izvještaja a onda glasamo o primanju k znanju Finansijskog plana i plana programa. Dakle, prvo o usvajanju Izvještaja za 2012. 146 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Imamo opću većinu, nemamo entitetske većine. Idemo u drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. 12 protiv iz RS-a, dakle Izvještaj nije usvojen. Glasamo sada o primanju k znanju Finansijskog plana i planova programa za 2013. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću ali ne i entitetsku većinu. Odmah idemo u drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad.
Može li ponovo glasanje?
Ma nema potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zahtjev, znači zvanično, za ponovljeno glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Imamo problema, očigledno, s primanjem k znanju. Glasajte ponovo. Dakle, konstatiram da nismo primili k znanju ovaj Finansijski plan. Prelazimo na 17. Tačku dnevnog reda – Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH o postizanju identičnog teksta Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH. Glasamo o usvajanju izvještaja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je ovaj Izvještaj usvojen. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda – Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu (odgođena rasprava na nastavku 49. sjednice Doma, održanom 08.07.2013.). 147 Prvo ćemo glasati redosljedom, dakle kako su i dostavljeni zaključci, o tri zaključka poslanice Dušanke Majkić. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 13, 19 protiv. Ova tri zaključka nisu dobila potrebnu većinu. Prelazimo sada na glasanje o zaključku poslanika Milorada Živkovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je ovaj zaključak dobio potrebnu većinu. Sada glasamo o primanju k znanju Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2012. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću ali ne i entitetsku većinu. Naknadno usaglašavanje. Idemo na 19. Tačku dnevnog reda – Prijedlog rezolucije o uspostavi e-uprave – predlagač: poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Glasamo o usvajanju Prijedloga rezolucije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je ova Rezolucija usvojena u Predstavničkom domu. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda – Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića s 47. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da inicijativa ima potrebnu opću ali ne i entitetsku većinu. Naknadno usaglašavanje. Idemo na 21. tačku dnevnog reda – Razmatranje inicijative poslanika Kluba SDA s 48. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću ali ne i entitetsku većinu. Idemo u drugi krug glasanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je ova inicijativa prihvaćena. 148 Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda – Razmatranje inicijative poslanice Nermine Ćemalović s 48. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Imamo opću, nemamo entitetske većine. Naknadno usaglašavanje. Izjasnit ćemo se i o zaključku kojeg je dostavila uvažena poslanica. Jeste li ga dobili? Ima li potrebe, nema potrebe, znači čitati. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Imamo opću većinu, nemamo entitetske većine. Naknadno usaglašavanje i oko ovog zaključka. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda – Razmatranje inicijative poslanika Petra Kunića s 48. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je inicijativa dobila potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom usvojio ovu inicijativu poslanika Petra Kunića. Sada stavljam na glasanje prijedog da se o tačkama od 24. do 36. izjašnjavamo u paketu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je zaključak prihvaćen, da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Sada glasamo o tačkama od 24. do 36. – Davanje saglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo ratificirali sporazume i ugovore. Napominjem da je naredna sjednica Predstavničkog doma 25. jula, dakle u idući četvrtak. Zaključujem 50. sjednicu Predstavničkog doma. Hvala na saradnji. Sjednica završena u 20:10 sati.