Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro! Nastavljamo sa sjednicom. Kolega Salapić signalizira da ima nešto reći. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora sukladno članku 248. Poslovnika Hrvatskog sabora tražimo u ime kluba HDSSB-a stanku od 10 minuta zbog okolnosti neprimjerenog postupanja u gradu Kninu, skidanja hrvatske državne zastave sa kninske tvrđave u predizborne svrhe.
Izvolite. Čekajte, ne mogu se dvojica javljati.
HDZ po istoj točki traži stanku.
Dobro. Kolega Dragovan? Kolega Lesar?
U ime kluba Hrvatskih laburista također tražim stanku na istu temu?
Dobro. Izvolite.
U ime nezavisnih isto tako.
Nezavisni. Kajin? Kolegica Kosor?
Također.
Dobro. Jesu se sad svi javili tko se mislio javiti? U redu. Određujem stanku od 10 minuta. Nastavljamo u 9,45. Hvala vam. STANKA U 9,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavljamo sa radom. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani kolega Burić. Izvolite.
Počet ću ovu kratku raspravu u ime kluba citatom Miroslava Krleže: "Tebi o gluposti ljudska udaram himnu o bubanj." Tema je kninska zastava i ono što smo imali prilike gledati u prošli petak. Hrvatska zastava na kninskoj tvrđavi je simbol pobjede svih hrvatskih domoljuba u cijelom Domovinskom ratu i ona pripada svim hrvatskim braniteljima, pripada svim Hrvatima i Hrvaticama, pripada cijelom hrvatskom narodu i predstavlja nacionalno blago. Ta je zastava simbol da žrtva koja je udarena u temelje hrvatske samostalnosti i neovisnosti i u Vukovaru i Škabrnji i u Borovu Selu i na Ovčari i u svim mjestima stradanja u velikosrpskoj i četničkoj agresiji tijekom Domovinskog rata da ta žrtva nije bila uzaludna. Ova zastava pripada cijelom hrvatskom narodu, nijednom pojedincu, a pogotovo ne bilo kojem predsjedničkom kandidatu i ne smije biti zloupotrijebljena na tako beskrupulozan način. Tko je Josipa Rimac da skida i poklanja ovaj hrvatski simbol, ovo nacionalno blago, sa kninske tvrđave i da je bilo kome poklanja i daruje. Tko je Josipa Rimac da ovaj simbol i nacionalno blago Hrvatske države naziva suvenirom? Josipa Rimac u ovom slučaju nije samo gradonačelnica grada Knina nego i članica predsjedništva HDZ-a. Da li na ovaj način šalje poruku i o razmišljanju i ponašanju i novog vodstva HDZ-a da je za i ovaj vrh HDZ-a Državna riznica suvenirnica? Da li i sada šalje se poruka da je Državna riznica samoposluga iz koje podobni i oni za koje HDZ procijeni da su dostojni toga mogu uzimati što hoće? Gospođa Josipa Rimac može poklanjati ono što je njeno. Navikli smo mi već, bilo je takvih slučajeva i ranije, za napredovanje u karijeri koliko se sjećam bilo je poklona i bivšoj predsjednici HDZ-a u obliku broša pa se to vraćalo nazad. Ali to nije u usporedbi s onim što je danas napravljeno i što je prije 5 dana napravljeno. Poklanjati hrvatsku zastavu bilo kome znači da HDZ smatra da je Hrvatska HDZ. A Hrvatska, gospodo iz HDZ-a, nije HDZ. Hrvatsku nije stvorio HDZ nego hrvatski narod i pripadnici svih političkih stranaka i oni koji nikad nisu bili niti u Domovinskom ratu niti su sada pripadnici bilo koje političke stranke. Iako sam i ja tada početkom Domovinskog rata pripadao HDZ-u nikada si nisam uzimao za pravo da kažem i da smatram da je Hrvatsku državu stvorio HDZ. Stvorio ju je hrvatski narod, stvorili su je Hrvati i Hrvatice i oni građani Hrvatske koji nisu pripadnici hrvatskoga naroda a obukli su uniformu Zbora narodne garde i Hrvatske vojske i stali u obranu hrvatske samostalnosti i neovisnosti. Domovinski rat ne pripada nijednoj stranci pa tako niti HDZ-u. Nema isprike ni za ono što je bilo učinjeno u Sanaderovoj vladi. Rekli ste nema kolektivne odgovornosti, onda nema niti kolektivnog prisvajanja zasluga za stvaranje samostalne i neovisne Hrvatske države. I predsjednička kandidatkinja gospođa Kolinda Grabar-Kitarović nije smjela prihvatiti ovo kao poklon jer se nacionalna blaga ne poklanjaju i ne daruju i ne prodaju. Suveniri se poklanjaju i prodaju. Hrvatska zastava na kninskoj tvrđavi nije suvenir da se kao simbol slobode može bilo kome pokloniti ili prodati jer se sloboda ne prodaje. Gospođa Kolinda Grabar to treba vratiti nazad u kninski muzej jer to pripada ne samo gradu Kninu nego cijeloj Hrvatskoj državi. Ako je itko zaslužio tu kninsku zastavu onda je to bio samo pokojni predsjednik dr. Franjo Tuđman kojem je to trebalo staviti na odar. Nitko drugi to više nema pravo.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani kolega Gordan Jandroković. Izvolite. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Kolege, kolege, molim vas kolega Burić, kolege ajmo se ponašati parlamentarno. Mislim da sramotimo ovaj Dom ovakvim dovikivanjem iz klupa. Nemojte to raditi, ljubazno vas molim. Izvolite kolega Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Pa zaista sramotimo ovaj dom uopće da raspravljamo o tome što je jedan službeni suvenir Grada Knina, a zastava o kojoj vi govorite gospodine Burić je zaista, to je zastava koja se zaista daje i drugima, koju nije dobila kandidatkinja za predsjednicu gospođa Kolinda Grabar Kitrović, nego i drugi oni koji dolaze u Knin. Pa evo razgovarao sam sad baš upravo sa gradonačelnicom, kaže mi da su isto takav suvenir dali i udruzi navijača, biciklistima koji su išli na Dinaru. Dakle, to nije, mislim da hrvatska javnost zna ovdje se ne radi o originalnoj zastavi iz 1995. jer ona je u muzeju, vojnom muzeju. Dakle, to nije ta zastava. Ovdje se radi o suveniru koji Grad Knin kao službeni suvenir Grada Knina, jer ta zastava je simbol nečega, ali dakle ovo nije original. I mi sad raspravljamo o tome kao da netko pokloni Vučedolsku golubicu ili Baščansku ploču replike naravno, ne originale i onda sad u Hrvatskom saboru imamo raspravu zašto je netko poklonio repliku Vučedolske golubice ili ne znam Baščanske ploče. Dakle, ovo je toliko besmisleno, ovo je tolik smiješno. I vi ste kolega Burić tu iznijeli cijeli pledoaje kao bivši član Hrvatske demokratske zajednice, ja vas se ne sjećam, ali kažu mi kolege da ste bili jako skloni tome dodvoravati se bivšem premijeru Sanaderu. I danas želite da se to zaboravi, ali to nažalost neće biti zaboravljeno jer postoje ljudi koji su tome svjedočili. Tako da vas molim da ne radite od buhe slona. Ja znam da je situacija predizborne kampanje uvijek napeta. Predsjednik sadašnji Josipović tone, vidimo istraživanja, vaš kandidat a ne znam jeste vi za Josipovića ili Kujundžića, i sve mi se čini da više naginjete Josipoviću, nego Kujundžiću. Nervoza se kod vas razvija i logično je da onda tražite ovakve bedaste teme. Ali to vam neće pomoći. Hrvatska demokratska zajednica pobjeđuje uredno od kada je novo vodstvo na koje se pozivate preuzelo našu stranku i pobijedit će vam i na predsjedničkim i na parlamentarnim izborima radili vi ovakve cirkuse ili ne radili. A ovu raspravu sada, ne znam što bi vam dalje više govorio. Ovo je besmisleno, ovo je apsurdno, ovo je ispod razine Hrvatskog sabora. I nemojte se onda čuditi što Hrvatski sabor ima rejting kakav ima. Bolje bi nam bilo da raspravljamo recimo o onome što nam poručuje srpski ministar vanjskih poslova da Srbija želi izlaz na more. Naš predsjednik sadašnji Josipović, uhvatio se za Šešelja, postao mu je on glavni partner u kampanji. Kada smo mi prije 7 dana upozoravali na to što se događa onda je on izražavao žaljenje. Ministrica vanjskih poslova izražavala je sućut Srbiji zato što se je on vratio, ne sućut žrtvi, nego sućut Srbiji, četničkom vojvodi Nikoliću i Vučiću a gledali smo snimke neki dan na hrvatskoj televiziji šta su oni zajedno sa Šešeljom radili. I sada se mi raspravljamo ovdje o poklonjenom suveniru, a ne o tome što imamo na hrvatskoj granici srpsko-ruske vježbe, i o tome ne govori ništa vladajuću struktura. Nego sada trčeći za HDZ-om svakodnevno imamo twitter diplomaciju, uplašio se strašno Šešelj i srbijanski vrh od toga što je na Twitteru neko nešto napisao. Smiješno, ne razgovaramo o ozbiljnim pravim temama nego pokušavate ni od čega napraviti slučaj e neće vam to poći za rukom, hrvatski građani će to prepoznati i nagradit će one kojima je stalo do Hrvatske i koji su dosadašnjim radom pokazali da najbolje znaju upravljati i voditi Hrvatsku. Hvala vam. I vama isto hvala. [[Pljesak.]]
Na redu je klub SDP-a i poštovani Igor Dragovan. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, klub SDP-a je zaprepašten sa činjenicom da više ništa u Hrvatskoj nije sveto i da se sve koristi u predizborne svrhe. A čujte, od HDZ-a smo navikli svašta vidjeti. Ali svaki puta i sa svakom novom gestom nas iznenade. Prisvajate apsolutno sve, prisvajate sada i simbole pobjede hrvatske vojske i hrvatskih građana, prisvajate, prisvajali ste prije novce poreznih obveznika, sad mislite da je Hrvatska vaša i dalje tvrdite da je Hrvatska vaša. Hrvatska nije HDZ-ova, Hrvatska je puno, puno bolja, ona zaslužuje puno bolje, a ako mislite da u predizborne svrhe možete apsolutno sve koristiti, možda Kolinda Grabar Kitarović misli da joj to koristi, o tome će odlučiti hrvatski građani. Mi ovdje u klubu SDP-a ne želimo se niti prepirati, niti sudjelovati da tako kažem u predizbornoj kampanji. Kao što je moj prethodnik praktički otvorio politički govor, predizborni politički govor na jednu temu koja uopće sa predsjedničkim izborima ne bi trebala imati veze. Neće vam pomoći na tim predsjedničkim izborima niti zastava, niti galama, niti vika o tome ko će biti slijedeći hrvatski predsjednik odlučit će hrvatski građani. Hvala lijepa.
U ime Hrvatskih laburista govorit će poštovani Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče jučer su riječi pijetet prema žrtvama, sjećanje i počast bile najčešće korištene riječi. Smatramo da mjesta stradanja i civila i branitelja diljem Hrvatske ne smiju i ne mogu biti mjesta podjela, politiziranja i strančarenja bez obzira tko u njima sudjeluje. I Grad Knin i Kninska tvrđava i zastava na toj tvrđavi jeste simbol slobode za Hrvatsku. Nadam se da je to svima jasno. Međutim, u kampanji koja službeno nije ni započela osim takvih mjesta stradanja i simbola slobode primijetio sam da pojedini predsjednički kandidati ulaze i u javne ustanove, škole, bolnice i vrtiće što se dosada koliko se ja sjećam nikada nije događalo. Kao što država ima, tako i sve općine, gradovi i županije imaju propis o protokolarnim poklonima, o poklonima koji se daju u protokolarne svrhe. Gradonačelnica grada Knina dužna je, ja ju pozivam, da objavi odluku o protokolarnim poklonima grada Knina i da javnosti ona, a ne putem saborskih zastupnika objasni i obrazloži o čemu se radi. Ako Hrvatska zastava, bilo original, bilo replika, s Kninske tvrđave nije protokolarni poklon grada Knina, onda gospođa Kitarović tu zastavu mora vratiti. Kao i svi drugi predsjednički kandidati koji su na poklon primali sve ono što je van popisa protokolarnih poklona. I na kraju, bilo bi dobro da sve predsjedniče kandidate upozorimo i pozovemo da u kampanji vode računa, ako već ne vode računa o sebi i svom dostojanstvu, da vode računa o dostojanstvu i značaju dužnosti za koje se kandidiraju. Svaki njihov potez, svaka njihova riječ, svako njihovo javno nastupanje može djelovati na daljnju podjelu u hrvatskom društvu, na daljnje zaoštravanje odnosa ili pak s druge strane može djelovati na to da se okrenemo i da ih slušamo u njihovim vizijama budućnosti, a ne prošlosti. Oni su u ovom trenutku jedni od odgovornih političara na hrvatskoj političkoj sceni i moraju kao kandidati za predsjednika RH štititi funkciju, značaj i dostojanstvo te funkcije ako ne vode računa o sebi kao o osobi.
Zahvaljujem. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika, govorit će poštovani Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Sasvim sigurno da zastavu RH kao zastavu … druge zemlje ne možemo tretirati kao suvenir. Pogotovo ne možemo tretirati zastavu kao suvenir, onu zastavu koja je za Hrvate, hrvatske građane na svetim mjestima. Hrvatska će se uskoro, to dobro znamo zahvaljujući i bivšoj i sadašnjoj vlasti svesti na ime, himnu, grb i zastavu, a vidimo da i nju smo počeli poklanjati, darovati kao da je to naša prćija. Zastava je sasvim sigurno simbol Hrvatske, zastava je simbol državnosti. Ovo nije napravljeno zato da bi se dalo nekome nešto skromno, da bi se dao nekakav suvenir, jer da je to suvenir tada bi se to dalo tiho, potiho i ta osoba bi taj suvenir odnijela doma i ne bi o tome mediji pisali. Međutim, u ovoj izbornoj kampanji koja će biti sasvim sigurno najprljavija i zastava i domoljublje i Domovinski rat i država, a izgleda i novac će se privatizirati, iskoristit će se u predizbornu kampanju. Međutim, treba znati i reći u Hrvatskome saboru da Hrvatska nije podijeljena politički, Hrvatska nije podijeljena vjerski, Hrvatska nije podijeljena nacionalno, Hrvatska nije podijeljena na južnu i sjevernu, Hrvatska je podijeljena na opljačkane s jedne strane i pljačkaše s druge strane koji, uzgred rečeno, i mirno spavaju te one koji su pljačku omogućili. Hrvatska je podijeljena na one koji imaju sve pa i zastave s tvrđave i na one koji nemaju ništa, čak i nadu jer i to je ukradeno.
Još jedan klub Nezavisnih zastupnika i poštovani Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, gospodo zastupnici, najprije jedna rečenica o Vukovaru. Da, jučer su pobijedili u Vukovaru oni koji poštuju žrtvu Vukovara. Vukovar je simbol, Vukovar je heroj, Vukovar je Hrvatska i Vukovar se ovaj puta za razliku od lani jednostavno nije dao poniziti. Ovaj puta manipulacija nije prošla i to je zasigurno dobro. Bilo bi sigurno daleko bolje da Hrvatska država, parlament pomogne Vukovar. Vukovar sam sebi nažalost ne može pomoći, a toliko je puno dao ovoj zemlji, ne može si pomoći gospodarski, ne može si pomoći socijalno i tom gradu na neki način treba izaći u susret. Točno, Vukovar se obnavlja, porušeno je uklonjeno, ono što je srušeno se podiže. Nažalost proći će još puno vremena dok mržnja ne nestane, dok se ne bude živjelo kao što se živjelo prije početka rata i prije agresije. Kada nikome neće smetati ćirilica, kada će svaki Hrvat imati svog Srbina i obrnuto, gdje će se svatko dičiti svojim i gdje nikome neće smetati ono čime se diče oni drugi. Sve su to procesi, nažalost ti procesi u ovoj zemlji predugo traju. Zašto sam spomenuo taj Vukovar? Vukovar je jasno svetinja, ali i žrtva Škabrnje pa i zastava o kojoj mi danas raspravljamo. Svetinjama jednom riječju ne manipulirati. Dodijeliti jednoj kandidatkinji ako je dodijeljena zastava koja je na Vukovarsku tvrđu dignuta '95.onda je to jedan vrhunski cinizam ili bolje rečeno uvreda. I slažem se da se zastava ako je riječ o toj zastavi ni na koji način ne može smatrati suvenirom. To što je gradonačelnica Knina učinila to čak nije ni dodvorništvo, ja bih rekao da je to na neki način degutantno, Politizacija svetinja, zloupotreba položaja, jednom riječju jedna nepotrebna politizacija koja nas nepotrebno opterećuje. I ako nije to ona zastava iz muzeja, onda valjda svatko očekuje da će svakom kandidatu koji će biti u Kninu na isti način biti dodijeljena takva zastava. Baš sam jučer čitao negdje ne znam u kojim novinama, nije ni bitno, o zastavi sa Iwo Jime, čuva se valjda u Pentagonu ili u nekom washingtonskom muzeju, pa nitko ne smije taknuti tu zastavu, nitko ju ne smije ukloniti kamoli pokloniti, govorim o originalu. A ovdje se neki naprosto rugaju svetinjama, nije problem da se svrstavaju na stranačkim skupovima i shvati da zastava nije ni na koji način nije suvenir.
Poštovani potpredsjedniče upravo u ovom trenutku nekoliko stotina građana Gorskog Kotara prosvjeduju ovdje na Markovom trgu, donijeli su peticiju ovdje u Hrvatski sabor. Ovdje se u konkretnom slučaju radi o Gorskom Kotaru, međutim ne odnosi se samo na njih već i na područja od posebne državne skrbi, područja općine, jedinice lokalne samouprave koje su u statusu brdsko-planinskim područjima o indeksima razvijenosti i red je da se i o tome progovori ovdje u Hrvatskom saboru i tražim stanku u ime Kluba zastupnika HDZ-a od pet minuta.
Kada ste prvotno digli ruku ja sam pretpostavio za repliku. Vi ste iskoristili repliku zato sam nisam reagirao. Kolega Pleše.
Iz istih razloga tražim stanku od pet minuta.
Dobro. Kolega Grubišić.
Iz istog razloga tražim stanku.
Kolegice Đurić.
U ime kluba HNS-a tražim stanku.
Klub SDP-a isto. Kolega Kajin vi isto, kolega Linić, kolega Baranović. To je to. Hvala lijepo. Utvrđujem stanku od 10 minuta, nastavljamo u 13,10 minuta. STANKA U 13,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,10 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo. U ime kluba HDZ-a kolega Klarić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ispred kluba HDZ-a zatražili smo ovu stanku ponukani i današnjim prosvjedom koji se ovdje događa u Zagrebu na Markovom trgu, od tradicionalno mirnih Gorana koji nikada do sada ovih 20-ak godina novije hrvatske povijesti nisu na ovakav način reagirali, i to ne samo jedna politička opcija nego doslovno svi čelnici jedinica lokalne samouprave iz Gorskog kotara sa svojim građanima došli su ovamo u Zagrebu, donijeli peticiju. Naime, o čemu se radi? Radi se o tome da ova Vlada olako, bez promišljanja dugoročnog donosi zakone, radi izračun statističkih o razvijenosti jedinica lokalne samouprave na potpuno krivim parametrima i na taj način ne samo jedinice Gorskog kotara nego Like, dalmatinskog zaleđa, Slavonije, svih rubnih krajeva Republike Hrvatske i to najviše one koji su demografski najviše pogođeni satire na način da im uzima sredstva koja su do sada imali. Ono što me ponukalo više na ovu raspravu je postupak potpredsjednika Vlade koji je neki dan nenajavljeno došao na sastanak u Ravnu goru da bi ubjeđivao čelnike jedinica lokalne samouprave da će im se na neki drugi način vratiti to što im se uzelo. Zamislite, vratit ono što su im uzeli. Kad gledamo susjedne države na koji način i koji je ključni kriterij ovog nesretnog indeks razvijenosti po kojem su sve te jedinice lokalne samouprave izgubile status: broj stanovnika, BDP. Ni riječi o kilometrima i kilometrima nerazvrstanih cesta, ni riječi o popisima stanovništva, a imamo ih tamo hvala Bogu od 1887., još od vremena Marije Terezije gdje se vidi da je stanovništvo prepolovljeno, doslovno prepolovljeno na tim područjima. I kad se počelo razgovarat o ovim zakonima, priroda nas je upozorila ako se sjećate onog ledoloma na području Gorskog kotara i koju je štetu taj ledolom prouzročio. I ne radi se ovdje samo o Gorskom kotaru nego doslovno svim područjima. Napuštanje koncepta PPDS-a i brdsko-planinskog negativno će se odraziti na proračune svih jedinica lokalne samouprave. Maloprije smo razgovarali o proračunima, maloprije sam rekao da ministar i ministarstvo ove Vlade nije jedinicama lokalne samouprave poslao niti smjernice za izradu proračuna za iduću godinu. Proračune radimo napamet. Ovime što su sad napravili uzimaju sredstva Gorskom kotaru, uzimaju sredstva jedinicama lokalne samouprave u Istarskoj županiji, u Slavoniji, u Lici, u Dalmaciji. Kamo nas to vodi? Da li uopće promišljamo o razvoju, o tome da ljudi na tom području moraju živjeti? Iz Gorskog kotara izvlače se kamioni i kamioni, vagoni drvne mase. Hrvatske šume su centralizirale sve. Što Gorski kotar povratno od toga ima? Sad će se raditi akumulacija križ potok. Što će Gorski kotar od tog mat? Jezera, plinovodi, naftovodi, dalekovodi, sve prolazi kroz Gorski kotar, a Gorski kotar gubi stanovništvo. I ako na ovaj način budemo promišljali mi ovdje u Hrvatskom saboru i ova Vlada ugasit će nam se ne samo Gorski kotar, nego sva naša rubna područja. Šta ćemo svi strpati ovdje u Zagreb, u Rijeku, u Split, a ostalo nek' nam bude prazno i pusto. Na koji način promišljamo o budućnosti i razvoju ove zemlje? To je duboko nepravedno prema onima koji žive na tim područjima. Govorimo izgradili smo autocestu Zagreb – Rijeka koja je trebala bit motor razvoja toga područja. Kako? Ona na žalost ovakvim postupcima i odnosom prema tim krajevima postala cesta kojim ljudi odlaze naročito oni mladi školovani, oni koji tom kraju trebaju osigurati budućnost i razvoj. Gasi se industrija, gasi se proizvodnja, ostaju nam staračka domaćinstva i kilometri, kilometri nerazvrstanih cesta koje trebaju posipavanje, koje trebaju tone i tone i kamione pijeska o kojima niti Grčić, niti ova Vlada ne vodi računa koliko to košta i što će država dobiti u svoj proračun od toga što je jedinicama lokalne samouprave koje su imale status brdsko-planinskog područja. Iz Gorskog kotara od 20 do 30 milijuna kuna. Pa ovaj u ministarstvu gore ima kupatilo i koliko šest milijuna kuna će to godišnje plaćati. A Gorski kotar i jedinice lokalne samouprave neće imati sredstava za to platiti. Lokve imaju status razvijenosti kao Crikvenica na moru. Ovo je ozbiljna stvar, o njoj treba raspravljati i … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala kolega. Kolega Nenad Pleše, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Kolega Klarić, imali bi još mnogo toga za govoriti, puno vremena pričati o takvim krajevima. Ali evo koristim priliku da i vas upoznam koji niste bili vani s tim ljudima da upozorim na kraj koji izumire. Demografska slika Gorskog kotara je katastrofalna. U sto godina zadnjih 50% stanovništva je nestalo. Sada Gorski kotar broji nešto više od 22000 stanovnika. Popisom od 2011. ustanovljena je razlika u minusu od 3100 stanovnika koliko ih je živjelo u popisu 2001. godine. Pogodnosti koje su Gorani uživali temeljili su se na bogatstvu šuma, jedinog prirodnog bogatstva koji tu i postoji. Pokrivenost šuma Gorskim kotarom je 83%. Šumski doprinos koji su Gorani imali na račun brdsko-planinskog područja je bilo 5%. Ukidanjem statusa brdsko-planinskog područja gubi se taj šumski doprinos, a to je na razini cijelog Gorskog kotara i jedinica lokalne samouprave iznosilo 3 milijuna kuna. Svjesni da od šuma nitko neće imati koristi ako u njima neće biti ljudi zbog ukidanja Zakona o brdsko-planinskom području i donošenja novog Zakona o regionalnom razvoju Gorani su se organizirali i sa desetak autobusa danas došli ovdje na Markov trg da upozore sve nas, sve građane Hrvatske, da bude li tako ostalo u Gorskom kotaru za nekoliko godina neće biti ljudi. Indeks razvijenosti za sve općine Gorskog kotara govori da su iznad prosjeka razvijenosti Republike Hrvatske. Ja se pitam i pitam sve vas zašto onda kad je ta razvijenost tako velika ljudi napuštaju Gorski kotar i ne žive u Gorskom kotaru, nego sve više ljudi imamo da žive u Zagrebu, u Rijeci i drugim većim sredinama. Indeks razvijenosti ne odražava pravu sliku stanja stvari na tom području. Nadmorska visina naročito je otežavajući uvjet života, ali to nije uzeto u obzir kad se radi o indeksu razvijenosti Gorskog kotara. Stanovnici i poduzetnici tri, četiri mjeseca godišnje bore se sa elementarnim preživljavanjem i u toj situaciji nitko ne želi planirati i ulagati sredstva i u takvoj neizvjesnosti živjeti. Novi kriterij koji će uvažavati sposobnosti i ograničenje Gorskog kotara je osigurati konkurentnost i jednake uvjete privređivanja, sigurne investicije mogu zadržati ljude u tom kraju, jer Gorani su uvijek tu živjeli, Gorani su živjeli od šuma, Gorani su živjeli od drvne industrije. Međutim, sadašnjim stanjem i sadašnjim načinom kako se i Vlada i država odnosi prema Gorskom kotaru to nije tako. Gorani su bili ovdje na trgu, tražili su svoju pravdu. Nadam se kad dođu u zakon, Zakon o brdsko-planinskom području, Zakon o regionalnom razvoju ovdje na naše saborske klupe imajte to na umu jer podržite Gorane jer će se Gorski kotar u budućnosti obilaziti kao područje gdje su nekad živjeli ljudi koji su se zvali Gorani. Hvala lijepa.
Hvala. Boro Grubišić u ime kluba HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče i ja sam izišao malo vidjeti i čuti što Gorani kažu. Gorani koji se, kako reče kolega, nikada nisu bunili i nikada nisu dolazili na prosvjede u Zagreb evo do sada. Što to znači 26 otprilike milijuna kuna za goranske općine i gradove znaju oni sami, jer kada gledamo njihove proračune onda dobro znamo koliko to iznosi za svaku pojedinačnu općinu i grad. Primorsko-goranska županija se zove Primorsko-goranska. Kada uzmemo primorski dio i goranski dio onda vidimo jasnu razliku, isto kao što vidimo kada uzmemo NUTS2 regiju, dakle Zagreb i Slavoniju i Baranju koja je spojena u jednu NUTS regiju, onda vidimo Zagreb sa 120% BDP-a prosječno EU i Slavoniju sa 34% pa u toj sarmi od mesa i kupusa imamo, dakle meso Zagreb i kupus Slavonija imamo 68% BDP-a ukupno prosječno od Europske unije. Gorski kotar jasno zaslužuje drugačiji pristup kao što i otoci o kojima mi imamo zakon koji već traje 20 godina i kojima se otprilike oko milijardu kuna godišnje usmjeri putem jamstava ali i izravno novaca u otoke. I dobro je, ja nemam ništa, rekao sam nikada ništa protiv naših otoka. Ali moramo gledati i druge krajeve Hrvatske. Kada gledamo po županijama onda imamo 11 županija u RH koje imaju dakle indeks razvijenosti ispod 75%. Govorim o županijama. Među tih 11 županija je i 5 slavonskih županija. U tih 11 županija živi milijun i 600 tisuća stanovnika koji imaju slabije uvjete života, rada i zapošljavanja nego onih preostalih 2,5 milijuna stanovnika u RH. Dakle, cijela Slavonija bi zapravo trebala biti potpomognuto područje. Kao i Gorski kotar koji je zaista brdsko-planinsko područje, pa ja nekad volim reći da u tim krajevima dakle krave pasu pod ručnom i ne samo drugih dakle onih uvjeta u kojima se živi, u kojima po jedna kuća postoji raštrkana na silno velikom prostoru, u kojima kako reče kolega Klarić su veliki broj putova nerazvrstano a jasno i neuređeno itd. Gdje je zapravo organizacija života u takvom području daleko teža negoli u nekom drugom. I to treba imati na umu. I zbog toga mislim da ovaj zakon koji ide u proceduru i koji će uskoro stići treba ili preformulirati ili ga skinuti sa dnevnog reda dok ne uredimo i dok se ne dogovorimo kako zapravo riješiti ovu problematiku. Jer zaista kada gledamo neke općine u Lici, u dalmatinskoj zagori a da ne govorimo o 117 općina u Slavoniji koje su ispod 75% prosjeka indeksa razvijenosti RH, samo 10 gradova u Slavoniji, pardon 9 i 1 općina, dakle gradovi Brod, Županja, Virovitica, Požega, Osijek, Valpovo, Našice i Donji Miholjac nisu u onoj grupi koje su do 75%. I općina Čepin. Dakle, od 127 jedinica samo 10 su preko 75% indeksa razvijenosti RH. Treba li govoriti da zapravo i treba li uopće, dođimo i vidimo svi skupa, i vidjeli smo kad smo išli u Vukovar, kad prolazite da je cijela Slavonija zapravo kada gledamo sve te županije ispod 75%. A to govore i europski podaci, ne samo naši hrvatski. Znamo da je Slavonija ukupno 35% od razvijenosti dakle postotka a Zagreb je 120%. Pa idemo svi onda u Zagreb ili u Rijeku pa nek' ovo sve ostane pusto i Gorski kotar i Slavonija i Lika, a to se zapravo i događa samo što se ne odlazi puno ni u Zagreb, nažalost odlazi se u inozemstvo, odlazi se u prekomorske zemlje i Hrvatska ostaje pusta zemlja. Ako ćemo tako nastaviti ja ne znam što vi u Vladi ili što oni očekuju i što oni uopće od ove Hrvatske žele? Ili pak žele da zaista svi iselimo i da Hrvatska ostane kao što često znam reći jedan najobičniji i najveći starački dom Europe. Ja sam uvjeren da će prevladati razum i da ćemo se moći dogovoriti oko ovih stvari i da ovaj zakon ne ide u proceduru dok se ne dogovorimo. Hvala lijepo.
Hvala kolega Grubišić. U ime kluba HNS-a Nada Turina-Đurić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja bih voljela da se općenito o svim ovakvim tematikama govori sa manje strasti nego što je to uobičajeno, a pogotovo kad neki kolege ovdje uvijek i bez obzira na to o čemu se radi staju na stranu onih koji vole kako bi rekla prosvjedovati, raditi nerede u državi a manje vole sjediti i razgovarati i dogovarati na pravi način kako riješiti probleme. U ime HNS-a ću prvo reći da, ustvari pozdravljamo donošenje odnosno uopće raspravu koja je pokrenuta o regionalnom razvoju u RH jer ona nije bila adekvatno riješena u prethodnom vremenu. I moramo reći da sa ovim Zakonom o regionalnom razvoju i više od 100 jedinica lokalne samouprave koje dosada uopće nisu bile u poziciji da budu potpomognute ulaze u tu skupinu. I tu moram naglasiti da su upravo one o kojima se najčešće ovdje govorilo, a to su područja Slavonije i sjevera RH. I to je sigurno nešto što je dobro. Međutim, ovdje je govor danas o nečemu drugome, jer načeta je tema o nečemu drugome, a to je problem Gorskog kotara. Ja bih rekla da stojim uz to da Gorski kotar kao takav i tih 8, 9 jedinica lokalne samouprave koje naselja imaju na visinskoj razini na više od 600 metara, znači gdje ljudi žive pa ima i do 1000 metara, ima jedno naselje u Gorskom kotaru na kojem čak postoji farma krava ili je barem postojala i mislim da u okviru Zakona o regionalnom razvoju ili izmjene Zakona o brdsko-planinskom području moramo zaštititi područje Gorskog kotara. I HNS neće formirati prosvjedne skupine ali će kroz Sabor, kroz svoj klub zastupnika i otvorila je već raspravu i otvoriti će kad dođe i jedan i drugi zakon na dnevni red, raspravu o modelima na koji način Gorski kotar uvući u potpomognuto područje na području RH. Postoji više modela. Jedan od modela je da se u okviru Zakona o regionalnom razvoju općine i gradovi Gorskog kotara svrstaju u onu tzv. drugu skupinu po razvijenosti, što je moguće. Drugi model bi bio da se izmijeni Zakon o brdsko-planinskom području, da se popišu specifični kriteriji za utvrđivanje tog statusa i da u taj status uđu jedinice lokalne samouprave sa područja Gorskog kotara. I treća mogućnost je da Vlada paralelno sa zakonom uputi i uredbu, novu uredu o indeksaciji na način da se vidi što ponderiranju o indeksaciji čini onaj dio koji najviše donosi odnosno odnosi to je 30%, a to je stopa nezaposlenosti. Naime, na području Gorskog kotara naprosto je potpuno izlišno govoriti o stopi nezaposlenosti budući da u Gorskom kotaru ustvari prevladava staračko stanovništvo starije od 65 godina. Prema tome, taj indeks kad bi se recimo izuzeo u Gorskom kotaru i za područje jedinica lokalne samouprave u Gorskom kotaru sve jedinice lokalne samouprave bi pale ispod 75% indeksa razvijenosti. Prema tome, postoje modaliteti, Hrvatska narodna stranka će i dalje nastojati razgovarati i sa nadležnim ministarstvom i sa kolegama u Saboru da predložimo, da predložimo model koji će očuvati poseban status za te jedinice lokalne samouprave. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba SDP-a potpredsjednica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, kolegice i kolege. Treba reći da ovakvim raspravama petominutnim, u okviru stanke u Saboru ne možete riješiti ni jedan problem, on se samo može potencirati i sa obzirom da sam ja sa kolegama zastupnicima iz sedme izborne jedinice danas primila načelnike i gradonačelnike s područja Gorskog kotara, da su nas oni upoznali sa problemima s kojima se oni susreću, odnosno upoznali su nas što će se njima smanjivati promjenom Zakona o brdsko-planinskom području. Tri zakona su u proceduri, u dnevnom su redu i ovih dana ćemo o njima raspravljati. Radi se o novom Zakonu o regionalnom razvoju, radi se o Zakonu o brdsko-planinskim područjima i Zakonu o područjima posebne državne skrbi. Prema tome, ne ukida se ni jedan od ova dva postojeća zakona, oni su u određenoj mjeri mijenjaju ili usklađuju sa Zakonom o regionalnom razvoju. Ja moram reći da će zastupnici, dakle zakone ne donosi Vlada kao što je ovdje bilo rečeno, ona ih predlaže a da će zakon donijeti, biti donijet u Hrvatskom saboru, da će zastupnici SDP-a sa dužnom pozornošću razmotriti sva tri zakona, da ćemo voditi računa o područjima ne samo manje razvijenima, nego i o područjima u kojima su otežani uvjeti za poslovanje i otežani uvjeti života. To se radi i o brdsko-planinskim područjima ali i područjima otoka i nekim drugim područjima koja su bila pogođena ratnim razaranjima i još uvijek nakon toliko godina imaju problema u razvoju i životu ljudi. Dakle, kad dođu na red raspravit ćemo o tome, a rekla bih da je upravo su zastupnici SDP-a bili inicijatori donošenja Zakona o brdsko-planinskim područjima u mandatu 2000.-2003. godina i sigurno da i današnji sastav kluba SDP-a ima osjećaja i zna kako bi trebalo rješavati upravo takva područja. Na takvim područjima koja su slabije razvijena, koja nemaju zaposlenost, ne možete rješavati probleme samo sa poreznim olakšicama jer one nemaju efekta ako nemate veću zaposlenost i ako nemate investiranja. Mi moramo tražiti nove modele kako dovesti investitore u te krajeve, kako da oni otvaraju radna mjesta i zapošljavaju ljude koji žive na tim područjima. Stoga, eto vrlo kratko, ova tema je na dnevnom redu. Hrvatski sabor je upoznat s time što traže ljudi sa područja Gorskog kotara, zastupnici iz te izborne jedinice su u kontaktu s njima i kad krene rasprava sigurno da ćemo uvažavati sve probleme, odnosno sve njihove inicijative koje su oni nama ovdje danas rekli. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime Nezavisnih kolega Kajin. Izvolite.
Potpredsjedniče u Istri imao osam jedinica za područja posebne državne skrbi, odnosno sa područja brdsko-planinskog područja, znači to su Lanište, to je Oprtalj, to je Grožnjan, to je Motovun, to je Lupoglav, to je Gračišće, Cerovlje i Grad Buzet. I apsolutno podržavamo ovdje Gorane. I isto tako predlažem jednu sličnu peticiju i u kontinentalnom djelu Istre. Ono što mene međutim čudi zašto recimo ministar Lorencin iz IDS-a na Vladi diže ruku za ukidanje brdsko-planinskog područja? Je da je čovjek iz Medulina, ali ima vilu u Grožnjanu. Pa kako da ga to nije zasmetalo. Drugo što želim kazati, da brdsko-planinsko područje nije privilegija, to je naprosto potreba. Brdsko-planinsko područje nije povlastica, to je mjera poticaja. Ja znam da je svima nama još one 2002.-2003. bilo jasno da taj zakon neće biti vječno na snazi. Ali ono što mene smeta to su naprosto dvojbeni kriteriji. Ne može npr. jedna općina Lanišće, ili općina Oprtalj, ili općina Grožnjan svejedno, Motovun, Gračišće biti izuzeti ili ne uživati onaj status koji će sutradan neke općine po tom osnovu recimo dobiti. Princip mora doslovce biti ili ukini općinu ili daj toj općini da živi. Jasno da se tek sada kada recimo i Buzet dolazi u status, zapravo gubi status brdsko-planinskog područja recimo treba boriti, boriti ne samo za taj status nego i da sve te male općine opstanu jer je bolje biti sam, nego loše kompanjar. S druge strane usuđujem se kazati da je cijeli teritorijalni ustroj Hrvatske apsurdan, ali lokalnu samoupravu do apsurda nije doveo samo zakon ili nisu doveli samo zakonodavci, centralizacija već i pljačka pa i pohlepa lokalnih dužnosnika. Mi imao situaciju u Istri da se jednom dužnosniku sudi zbog nekih 550 tisuća kuna ali ako tome pridodamo povećane iznose koji su se po osnovu plaća isplaćivali i u ostalim općinama onda je riječ o 2,5 milijuna kuna. Barem 4 načelnika … obnašaju funkciju načelnika, a nisu imali ništa kad su došli na te funkcije, danas imaju imovinu koja premašuje 1 pa i 5 godišnjih proračuna svojih općina i normalno da se čovjek pita kako. Pretvarajući jasno javno u privatno. Vlada apsolutno griješi kada ukida status brdsko planinskog područja, ali ponekad je pohlepa i gora od Vladine zablude. Ono što naročito smeta, to je gubitak statusa Općine Lanišće. To je najveća Istarska općina, s najmanje stanovnika. Ona je raseljena. U II. Svjetskom ratu ona je bila Istarska kozara, rane nije izliječila do današnjeg dana. Ma jasno da to mora biti izuzeto. S druge strane, Istarska županija mora se prestati oglušavati na vapaj iz Ćićarije. S druge strane, jedan …, jedan Grožnjan, temeljem opcije ovakvog ili onakvog postratnog primitivizma naprosto je ostalo bez stanovništva. Zona A, zona B, 70% stanovnika seli se nakon rata put Italije i nije dopustivo da ostanu bez statusa. Slažem se da cjelokupni ustroj lokalne samouprave valja preispitati od plaća do rashoda, ne može biti da se na telefone u Županiji istarskoj izdvaja 5,1 milijun kuna, na reprezentaciju milijun i 400 tisuća kuna, na medije 4,3 milijuna kuna, a da ovi naprosto nemaju za golo preživljavanje. Rekoh, pozivam i Istrijane da naprosto pridruže se ovoj peticiji …. Hrvatska je s druge strane, pa neću reći korak do bankrota, ali doista financijski itekako ugrožena. Za 2, 3 godine, dvije trećine općina u Hrvatskoj vodit će se kao recimo jedno Lanišće ili kao što se vode općine u Italiji ili Francuskoj. Znači, načelnici će volontirati, a javnost će ih nadzirati. Ako to ne bude tako, e onda ćemo se ustrojiti kao Danska i Engleska, a to znači da će se općine i gradovi okrupnjavati. Ono što je međutim,…, najbolje bio, to je ustroj lokalne samouprave do '90. godine, tada je Hrvatska bila najviše decentralizirana, najbrže se razvijala, ali je i lokalna samouprava bila najodgovornija. Apsolutno protiv ukidanja brdsko planinskog područja i sva potpora goranima i Istrijanima koji su na istim pozicijama.
Hvala lijepa. Kolega Kajin, vrijeme je isteklo. Pogledajte dnevni red, ne ukida se Zakon o brdsko planinskim područjima. Kolega Furio Radin, nema replike kada klubovi govore nakon stanke. U ime Kluba zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića, kolega Slavko Linić. I uključite mikrofon.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Nije problem promjena u Zakonu o regionalnom razvitku, nije problem u njemu, jedan od problema je. Najveći problem su promjene u … opterećenjima poreza na dohodak u kojima dodatno jedinice lokalne samouprave gube sredstva. Pa sve ono što je razmišljano da se promjenama … neke može izostaviti iz … pa bi možda jedinice lokalne samouprave mogle zamijeniti državu, mi nemamo tog kapaciteta. Zašto? Jer se uzima gradovima, općinama i županijama. Prema tome, to su nekoliko udara koje znače manje sredstava za jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave i jednostavno u takvim se uvjetima ne može očekivati daljnja bitka za razvoj i ulaganje u tim jedinicama i to je najveći problem. To je ono što su gradonačelnici nekoliko puta pokušali uputiti članove Vlade na taj dio. Bio sam prisutan zaista tim razgovorima i moram reći, za mene najveći problem je potpredsjednik Vlade, gospodin Grčić koji uopće ne želi razmišljati cjelovito i ne želi shvatiti što radi. Ne želi shvatiti koliku štetu nanosi gurajući sada zakone koje mora uskladiti sa zajednicom, a u isto vrijeme govoreći o tome da treba smanjiti porezne prihode jedinica lokalne samouprave. Nametnuti nove obveze u ovom proračunu, imate nove obveze, nema više participacije za zaposlene koji rade na dozvolama, itd. I to je najveći problem. Potpredsjednik Vlade koji obuhvaća cijeli taj problem morao bi imati sluha, zato imamo … ovdje pred Saborom jer nitko od Vlade ih neće ćuti, ne želi ih ćuti. Nama će biti teško voditi raspravu u Hrvatskom saboru iz jednostavnog razloga jer mi ćemo protiv sebe imati Vladu, predstavnika Grčića koji ne želi čuti. On ima samo svoje indekse, a evidentno je da ti indeksi su mogli biti malo drugačiji sa nekoliko drugačijih kriterija pa su mogli uvažiti specifično staračkog domaćinstva, slabe naseljenosti, raštrkanosti i svega ostaloga. Mogao je staviti te indekse, nije ih zabranjeno staviti, ali nije ih htio. Prema tome, za pohvalu je da imamo 100 i nekoliko jedinica novih koje do jučer nismo vidjeli jer je stari zakon, ali u mijenjaju ovih zakona, indeksima je trebalo ublažiti one koji izlaze van jer nema dvojbe, ja smatram … nema što tamo tražiti, …, pa to su gluposti. Da, to su gluposti … zakona. Da li se vrijeme promijenilo, ali je, postoje jedinice koje je trebalo zadržati. Prema tome, nama je problem i Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i niz poreznih zakona po kojima je već proračun načinjen. To su nama problemi i to će biti stravičan udar i zato je razumjeti ljude u Gorskom Kotaru da se plaše. Neće više biti u posebnom statusu, pod broj dva, smanjuju im se prihodi ostalim zakonskim rješenjima i pod broj tri, ostaje da bježe iz Gorskog Kotara. To je nešto što upravo Grčić nije smio dozvolit jer je za to zadužen. I dajte molim vas, najgore što sam slušao i što neprekidno slušam, imat ćemo kompenzacijske mjere. Pa ljudi moji gdje postoje kompenzacijske, koje je to europsko rješenje, ma gdje vidimo te kompenzacijske mjere? Ne, to je znate dilat ćemo. Koje kompenzacijske? Pa imate vrlo jednostavno Zakon o financiranju lokalne samouprave u kojem jasno govori koliko pripada gradovima koliko općinama, koliko županijama, koliko decentraliziranim i sve mogu riješiti. Ne, on ubacuje sada i porez na prihode od kamata pa opet mijenja porez zajedničke u porez na nekretnine. Pa ljudi moji totalno nestručno. Profesor koji predaje što je to regionalni razvoj govori o kompenzacijskim mjerama s obzirom da ukida neke zakone jel ih mora uskladiti, to je problem. nepripremljenost, neshvaćanje da u isto vrijeme se išlo sa stravičnim udarom i zato ova upozorenja. Gorani nas upozoravaju da je ovo neodrživo, neće moći opstati. A ja smatram da mi ne razgovaramo o ukidanju jedinice lokalne samouprave, to je nešto što moramo zapamtiti.
Hvala. U ime kluba DC-a Novog vala i Narodne stranke reformista kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Respektirajući činjenicu da su predstavnici goranskih općina danas došli tu u Zagreb prosvjedovati protiv ovih okolnosti koje ih logično tište, neću se u svom izlaganju u ime kluba osvrnuti samo na Goran, jer za Gorane bi bilo loše ali za Hrvatsku bi bilo dobro kada bi Goran i goranske općine bile jedini problem. Nažalost, to nije tako. Takvih problema, takvih krajeva je realno sve više u Hrvatskoj i na području Like i na području Dalmatinske zagore pa čak i na nekim hrvatskim otocima i na području Slavonije naravno koja polako postaje u kompletu PPDS. Ona je pravi suštinski ne formalnopravni ne onaj na kojeg će se odnositi određene odredbe zakona nego onaj PPDS u Hrvatskoj koji se širi i kojega moramo prevenirati na drugi način, a to su reforme. Nije rješenje, trajno rješenje tih krajeva u davanju subvencija, mada nas u Narodnoj stranci reformista i u samome klubu brine činjenica da će se financijski oslabiti te općine jel bez obzira na to što Vlada predviđa neka sredstva po nama nedostatna za financijsko jačanje jedinice lokalne samouprave u kontekstu povlačenja europskih fondova i smatramo da je pitanje rješenja nerazvijenih krajeva Hrvatske takvih jedinice lokalne samouprave u sektorskim reformama. Nije rješenje u dotacijama ponavljam jer njima nećemo riješiti napuštanje tog prostora od strane mladih ljudi, od radno sposobne populacije. Kada sjednete u kola i kada se vozite Slavonijom, kada se vozite Likom, kada se vozite Dalmatinskom zagorom pa i Gorskim Kotarom čovjek se pita, ljudi jeli to moguće. Jeli moguće da područja koja su po logici stvari ostala ekološki najatraktivnija odnosno nedirnuta da područja koja su Bogom dana za razvoj turizma, za razvoj poljoprivrede, područja na kojima su dostupni najkvalitetniji i najvitalniji resursi jedne zemlje kao što su šumska bogatstva iz godine u godinu su sve praznija? Kako nam se može desiti da iz Gorskog Kotara drvena građa rezana ide u izvoz, a da mi u Hrvatskoj uvozimo stolice? Jeli dame i gospodo u toj konstataciji, toj činjenici odgovor na pitanje šta sa područjima od posebne državne skrbi? Da li su reforme u sektoru industrije, ali stvarne reforme koje će se provesti pravi odgovor na to pitanje? Kako odgovoriti na pitanje da uvozimo janjeće meso, da uvozimo juneće meso, da uvozimo svinjsko meso vozite se Likom, prostor je prazan. Od Udbine do Gračaca ne da ne možete vidjeti čovjeka nego ne možete više vidjeti ni ovcu koja je nekad bila simbol Like. Di smo falili? U čemu je greška? Po nama u ovom klubu rješenje je u stvarnim reformama hrvatskog gospodarstva i hrvatske poljoprivrede i u kondicioniranju tih jedinica upravo tih jedinice lokalne samouprave za povlačenje sredstava iz europskih fondova gdje po svemu sudeći po ovoj godini nismo sjajni jel u ovom rebalansu proračuna koji je danas na dnevnom redu svjedočimo da smo EU koja je trebala biti benefit i prednost pretvorili u hendikep. U 2014.godini platit ćemo više članarine za 500 i nešto milijuna kuna nego što ćemo povuć sredstava iz europskih fondova. tu je odgovor na pitanje Gorana, tu je odgovor na pitanje Like, tu je odgovor na pitanje Slavonije i Dalmatinskog zaleđa. A samih 26 milijuna kuna oko kojih su danas došli Gorani oni su najmanji problem. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavit ćemo u 15,00 sati raspravu o rebalansu proračuna. Hvala. STANKA U 13,44 SATI.
Prelazimo na dnevni red: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu: 1.1.Prijedlog izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014. godinu za: A) Hrvatske vode B) Hrvatske ceste C) Centar za restrukturiranje i prodaju D) Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost E) Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka 1.2. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014. godinu (konsolidirano) Predlagateljica zakona je Vlada RH. Kod donošenja izmjena i dopuna Državnog proračuna primjenjuju se odredbe članka 211., 212.i 213. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za gospodarstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za obranu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za ratne veterane i Odbor za obitelj, mlade i sport. Izvješća ste primili na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predložene izmjene i dopune državnog proračuna ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna. U tijeku rasprave o izmjenama i dopunama državnog proračuna podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom izmjena i dopunama državnog proračuna mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje i drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u vezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su podneseni u skladu sa Zakonom o proračunu. Rok za podnošenje amandmana je do okončanja rasprave. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar financija Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred vama se danas nalazi Izmjene i dopune proračuna za 2014.godinu. Ja ću uvodno dati pregled određenih makroekonomskih projekcija te izmjena koje se odnose na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna, a onda ću također zamoliti kolegu ministra zdravlja budući da je na Odboru za proračun zatraženo određeni dio plaćanja dugova u zdravstvu, a budući da je Vlada RH u 2013.i 2014.godini izvršila sanaciju dugova u zdravstvu i budući da se oni nalaze u izmjenama i dopunama ovoga proračuna zamolit ću ministra da da određene konkretne brojke što se tiče stanja u zdravstvu. Svakako ono od čega se polazi je pogoršane makroekonomski uvjeti i u makroekonomskom okruženju ogledali su se svakako i na negativne makroekonomska kretanja u RH. korekcije projekcije rasta BDP-a zapravo stagnaciju i koji smo i u programu konvergencije iznijeli ovim izmjenama i dopunama projekcije rasta BDP-a iznose minus 0,7%. Europska komisija je dala svoje projekcije BDP-a za 2014.godinu, one iznose minus 0,6%, HNB također minus 0,6%. Zadnje projekcije Međunarodnog monetarnog fonda su minus 0,8%. Svakako korekcija BDP-a u dijelu odnose se na kretanja bruto investicija u fiksni kapital od prethodne procjene, tako da u tom dijelu svakako još uvijek tanje u gospodarstvu je još uvijek teško i ajmo reći i najvećim dijelom pogotovo njegov građevinski sektor ne pokazuje znake oporavka. Ukoliko uzmemo 6.godinu nažalost recesije i kada vidite sve te komponente koje utječu na pad BDP-a, dubinske strukturne promjene koje su prisutne u gospodarskim subjektima odražavaju se i na stanje javnih financija. Ukoliko vidite da od 2008.godine do sada do 2014.godine izgubio se jedan cjelokupni jedan proračun kada govorimo o prihodima što ga je gospodarstvo izgubilo zbog poteškoća od 2009., 2010., 2011.nažalost 2012., 2013.gdje se pomalo te korekcije još uvijek ne nazire da se taj trend promijeni. Svakako vođen i snažan je pritisak i na prihodovnoj strani proračuna. Tako da se novim planom, izmjenama i dopunama plana za 2014. godinu planira smanjenje ukupnih prihoda državnog proračuna s 117,1 milijardu kuna na 114,5 milijardi kuna, odnosno 2,6 milijardi kuna manje. Najznačajnije kategorije smanjenja odnose se na porezne prihode gdje se oni smanjuju 1,1 milijardu kuna, a drugi dio se odnosi na prihode od pomoći odnosno uslijed usporene reakcije realizacije investicijskih aktivnosti koje se sufinancira iz eu programa. U prvom dijelu godine značajniji pa još uvijek je bio na strani PDV-a, međutim od 8. mjeseca, 8., 9., 10. mjesec svakako se pokazuju pozitivni trendovi u PDV-u i ukoliko bi se pokušalo vidjeti, vezati gospodarska aktivnost za kretanja i punjenja PDV-a, svakako drugi dio godine je puno bolji nego što je to prvi dio godine. Znate da smo imali i promjenu zbog ulaska u Europsku uniju, a kako smo nažalost jako uvozno orijentirana ekonomija kod uplate PDV-a da se promijenio režim uplate, također u prvom dijelu godine nisu baze bile usporedne prvi dio godine sa prvim dijelom prošle godine. Tako da kad se uspoređiva 7. i 8. mjesec sa prošlogodišnjim mjesecima vidi se pozitivniji trend u PDV-u tako da možemo ukoliko se po PDV-u može ocijeniti da se pokušavaju vratiti određene gospodarske aktivnosti, onda možemo očekivati da će krajem godine, onda svakako i početak sljedeće godine pokazati određene male pomake, ali male pomake nabolje. Znači neće biti negativnih trendova. Svakako u izmjenama i dopunama znači nešto se smanjuje i porez na dobit. Znate da smo koristili snažnu mjeru reinvestirane dobiti. Hrvatsko gospodarstvo je u 10-godišnjem poslovanju jako izgubilo na kapitalu i kada imate snažnu politiku i centralne banke oko politike rezervacija, svakako utječe da malo i srednje gospodarstvo, a čak i veliki subjekti teško mogu dolaziti do kredita upravo zbog nemogućnosti kolaterala, upravo zbog jako velikog iznosa zamrznute imovine u nekretninskim biznisima i zbog toga jednostavno i bankarski dio politike rezervacija je utjecalo na smanjenju gospodarsku aktivnost u 2014. godini. Što se tiče rashodovne strane Državnog proračuna, planira se smanjenje ukupnih rashoda sa 130,6 milijardi na 130,1 milijardu, odnosno smanjenje za 544 milijuna kuna. Najveći dio smanjenja odnose se zapravo na financijske rashode jer smo u 2014. godini iskoristili povoljnije uvjete financiranja, ne samo na domaćem nego i na međunarodnom tržištu. Znate da smo zamijenili obveznicu koja je dospijevala u 2013. i koja je bila financirana po kamatnoj stopi od 6%, da smo je zamijenili izdavanjem nove obveznice po kamatnoj stopi oko 3,87%, međutim prinos je negdje oko 4% tako da se iskoristio i taj pozitivan utjecaj koji smo imali na europskom tržištu. Također trezorski zapisi na godinu dana su pali kamate sa 2,4 na 1,5, a eurski sa 0,75 na 0,45. Koliko god je to dobro, koliko god je to dobro u ovome dijelu bilo za državu, što znači da postoji određeni višak likvidnosti poslovnih banaka, to znači da upravo taj novac je trebao doći gospodarstvu i u tom dijelu efekt iako je sad u ovom dijelu pozitivan za državu možda bi bio još pozitivniji da je taj novac koji je negdje oko 6-7 milijardi kuna viška likvidnosti. U bankarskom sustavu da je došao prema gospodarstvu i tada bi taj učinak i na prihodovnu stranu proračuna bio multiplikativan, puno veći nego što je ovaj učinak na rashodovnoj strani proračuna za 260 milijuna kuna manjih kamata. Svakako su tu i smanjene subvencije. Od 368 milijuna kuna što je rezultat provedbe odluke o mjerama privremene obustave izvršenja državnog proračuna koji su doneseni u travnju ove godine te je također ostali rashodi pomoći budući da se smanjivaju i na prihodovnoj strani određene pomoći iz Europske unije, smanjivaju se njihove komponente i na rashodovnoj strani. Najznačajnije kategorije povećanja rashoda odnose se rashodi za zaposlene 332 milijuna kuna. Iako je ostvarena određena ušteda od 185 milijuna kuna za pojedine proračunske korisnike, dodatna sredstva su bila osigurana za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta za 348 milijuna kuna, Ministarstvo unutarnjih poslova 98 milijuna i Ministarstvo socijalne politike i mladih za 40 milijuna kuna. Također moramo istaći da su ovako planirani rashodi za zaposlene nominalno manji od izvršenja takvih za plaće nego što je bilo u 2013. godini. Također jedan dio izmjena i dopuna proračuna za 2014. godinu odnosi se i na trošak sanacije šteta uzrokovanim poplavama. U ovome rebalansu proračuna ti troškovi iznose 280 milijuna kuna što ne znači da je to cjelokupni trošak. Jedan dio troška su prenijeli na sebe, izvršavale su Hrvatske vode, jedan dio na sebe su prenijele zapravo i Hrvatske ceste. Ovo je onaj dio što je išlo iz centralnog proračuna, a iako je sanacija šteta ide planiranom dinamikom najveći dio faktura će se svakako ispostaviti sa dospijećem plaćanja u 2015. godini tako da ćemo u 2015. godini imati određenu rashodovnu stranu povećanu zbog uzroka povećanja uzrokovanih poplavama. I u konačnici, kada se s obzirom na kriterije prihoda i rashoda manjak državnog proračuna za 2014. godinu se povećava sa 13,5 na 15,6 milijardi kuna što je 2 milijarde kuna u odnosu na prethodno planirani iznos ili 4,8% BDP-a, što je negdje 0,1% u odnosu na ostvarenje iz 2013. godine. Znači, još uvijek vrlo hajmo reći teška situacija u gospodarstvu, teška situacija i kod kućanstava. Znači, još uvijek postoji proces da nema novoga procesa zaduživanja i zbog nove politike rezervacije poslovnih banaka na sreću imamo stabilan bankarski sustav i vidjeli ste kod … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] koji je nedavno radila Europska komisija da hrvatske poslovne banke su prošle na tzv. tom stres testu, za razliku od okruženja gdje su i neke banke nama u susjednim zemljama izdvojili preko 4 milijarde eura su izdvojili i koji prolazi im kroz deficit, prolazi im kroz proračun trošak sanacije banaka. Vidjeli smo i u okruženju u Italiji također određene banke koje su tzv. pod navodnicima pale na određenom stres testu, tako da ova politika rezervacija vjerojatno u tom kontekstu je donijela određene pozitivne signale da Hrvatske banke su stabilne, dobro kapitalizirane i hajmo reći u tom dijelu najzdraviji dio kad bi ga gledalo ukupno gospodarstva. Međutim, novčani tokovi koji bi trebali dolaziti od poslovnih banaka prema gospodarstvu još uvijek postaje izazov. I kada se oni zapravo, taj kotač kad se počinje okretati puno brže nego što se to danas događa vjerojatno i prihodovna strana proračuna će izgledati drugačije, a svakako i deficit. Ja vam zahvaljujem. Znači, bit ćemo danas u raspravi. Ja bih sad samo zamolio kolegu, budući da je danas bila na Odboru na proračun, neki dan bila na Odboru za proračun nekoliko podataka o situaciji, o plaćanju u zdravstvu. Hvala lijepa.
Samo trenutak. S obzirom da Vlada nije navela ministra zdravlja kao predstavnika predlagatelja ja pitam zastupnike i zastupnice ima li netko nešto protiv toga da nam se obrati ministar zdravlja? Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. S obzirom da nije bilo kolege Gjurkovića u sabornici nisam se htio javiti kad ste predlagali, kad ste govorili o ovoj točki dnevnog reda iz jednostavnog razloga što je kolega Gjurković predsjednik Odbora i nije korektno da ja govorim kad njega nema u sabornici. Dakle, Odbor za financije je tražio da se podnese pisano izvješće, jer se radi o vrlo složenoj materiji. I o tome da nama netko kaže nekakve brojke, dapače vrlo rado ćemo što se tiče kluba HDZ-a saslušati izvješće kolege Varge, ali isto tako Odbor za financije je tražio da Hrvatski sabor dobije ove prijedloge i izmjene Sabora na, bože proračuna na petoj razini. To su zaključci Odbora za financije jednoglasni, međutim oni nisu ispoštovani. Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče.
Pozivam sada ministra zdravlja, gospodina Sinišu Vargu da dođe za govornicu. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, uvaženi zastupnici. Evo ja ću vam ukratko samo razložiti ono što je navodno ono, prenešeno mi je da je na vašem Odboru bilo govora vezano za povijest sanacije dugova u zdravstvu. Ne? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] [[Upadica Stazić: Ministre Varga, ovako postoje pravila. Nemojte voditi dijalog sa zastupnicima, nego iznesite, obrazložite prijedlog zakona. Kolega Šuker isto tako molim vas.]] Evo hvala lijepo. Naime, vrlo dobro je poznato da je napravljeno na početku mandata ove Vlade napravljena analiza tzv. clin start di je utvrđeno bilo da je oko 7,4 milijarde kuna bilo zatečenog dugovanja od čega je konsolidirano bilo kada se konsolidirao dug oko 5,6 milijardi kuna. I temeljem tog, te analize je napravljen Zakon o sanaciji ustanova koje je predvidjelo trogodišnje razdoblje sanacije zdravstvenih ustanova u Republici Hrvatskoj u visini od 5,6 milijardi kuna. Ono što je mora se znati da uz provođenje tog zakona i upravljanje sa 34 zdravstvenih ustanova uključen je u program sanacije, paralelno se odvijalo funkcioniranje cjelokupnog zdravstvenog sustava u otežanim financijskim uvjetima. Naime, nastao je cash gap odnosno nastale određena nelikvidnost zdravstvenog sustava iz više razloga. Jedan od razloga je bilo donošenje Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi koji je definiralo rokove plaćanja u roku od 60 dana što je drastično se razlikovalo od ranijeg razdoblja prakse gdje je bilo ugovoreno značajno dulji rokovi plaćanja od preko 180 dana uz računovodstvena formulacija od neprikazivanje dospjelih dugovanja u budućim razdobljima. Kada se govori o tome još povrh toga je bilo smanjeno proračunska sredstva namijenjena za zdravstvo smanjenjem doprinosa kao mjera za poticanje privrede sa 15 na 14% što je rezultiralo sa dodatnim napregnutim financijskoj situaciji u sustavu zdravstva uz prilagodbu i provođenje svih mjera za sanaciju dugovanja. K tome još dodamo 5% na PDV uvedene sa prijelaza iz 2012. na 2013. godinu što je povećalo troškove zdravstva za 350 milijuna kuna i sveukupno možemo govoriti vezano za dospjelo dugovanje iz godine u godinu koji su bili otprilike oko, nedostajalo je oko 2 milijarde kuna u funkcioniranju sustava zdravstva što je bilo prenešeno iz godine u godinu. I ono što je preuzeto kao obveza je da se jednom za svagda sanira sustav zdravstva i da se napravi plan restrukturiranja zdravstva kroz provođenje sanacije da bi u budućim razdobljima to izostajale potrebe za upliv centralne države u sanaciji sustava zdravstva. Iz tog razloga sa 1.1.2015. godine Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje će poslovati kao vanproračunski fond. I ukupna dospjela dugovanja koja su procijenjena da će biti na kraju 2014. godine će biti na bolničkoj strani oko milijardu i 800 milijuna kuna, na strani HZZO-a oko 300 milijuna kuna, ukupno 2,1 milijardi kuna je nešto što se obvezujemo kao sustav zdravstva da ćemo sanirati do kraja 2017. godine iz vlastitih sredstava koje su predviđene u Proračun za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Hvala lijepo.
Prelazimo na replike na izlaganje Borisa Lalovca. Replikom ustaje poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre kad se donosio ovaj proračun mi smo vrlo jasno rekli pri donošenju i upozorili smo da se proračun planira na potpuno nerealnim gospodarskim pretpostavkama. Tada se tvrdilo da to nije točno, a sada zapravo iz ovoga svega što imamo u pisanom obliku a i ovog što ste vi rekli je potpuno razvidno da je proračun krivo planiran i da se zapravo državne financije su krivo vodile. Sad naravno za to se optužuje, Vlada za to optužuje banke, EU sve i svakoga naravno osim sebe. Međutim, moram reći da slušajući ovo i gledajući ove brojke danas, dakle prigodom rebalansa tri tjedna prije zatvaranja Riznice državne nameću mi se dva pojma iz moje struke, iz medicine. A to je mrtvozorstvo i obdukcija. Dakle, jesmo li mi tu ovdje, i raspravljamo li mi ovdje o tome da je pacijent, znači državne financije, umro pa mrtvozorstvom hoćemo samo potvrditi da je on umro ili se radi o obdukciji kad želimo ustanoviti zbog čeg je pacijent odnosno državne financije umro? U svakom slučaju i jedno i drugo je činjenica. Državne financije su loše, one su umrle, one nisu dobre i ja sam se samo ponadao da neće se dogoditi ono što ste vi na kraju bili rekli kad ste počeli pričati o pozitivnim trendovima. Bojim se da ste se zarazili sa nerazumnim i ničim utemeljenim optimizmom ministra Grčića koji nas evo tri godine uvjerava da tek što nije došao oporavak, tek što nije bolje, a govorimo zapravo o katastrofalnoj situaciji kojoj ovdje sad samo želimo dati ime. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara ministar financija, poštovani Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče ne volim govoriti o tome nikad i hrvatske javne financije bez obzira kako god ih netko smatrao da su umrle, obdukcija, bankrot one ne, to se neće dogoditi, to su izuzetno teške riječi i imale bi vrlo teške posljedice i na hrvatsko cjelokupno društvo. Jer ako znate da preko 2 milijuna ili više ljudi direktno ovisi o državnom proračunu, znači preko 50% građana RH ovisi o centralnom proračunu bez obzira radilo se to da li imamo milijun i 200 tisuća umirovljenika kojima isplaćujemo mirovine i 250 tisuća ljudi koji rade direktno u tom sustavu, koji dobivaju brojne socijalne pomoći i naknade, to su izuzetno teške riječi i to je scenarij koji se neće dogoditi. Ja ne volim o tome uopće razgovarati, teška je situacija isto kao što je teška situacija u nama susjednim zemljama. Europa se nalazi u dugoj recesiji, pokušavaju se brojnim mjerama raditi, Vlada Republike Hrvatske donijela je brojne pozitivne propise da bi rasteretila gospodarstvo, međutim gospodarstvo još uvijek se nalazi u teškim recesijskim ajmo reći uvjetima. I rekao sam o primjerima i građevine a i cjelokupnog bankarskog sektora. Znači, ne da tražimo određene krivce u nekom, jednostavno situacija je takva, ovo je jednostavno realnost. Međutim, ne volimo govoriti, znači bez obzira na svu tu tešku situaciju mirovine su isplaćene, socijalne naknade i najugroženiji dio građana će zapravo dobiti određene socijalne transfere iz proračuna. Tako da ja molim, bez obzira na politikantstvo, da kad govorimo o hrvatskim javnim financijama da situaciju treba shvatiti ozbiljno međutim izlazi moraju biti. Jer ukoliko sad kažemo da izlaza nema onda jednostavno ne možemo dalje razgovarati. Znači, situacija zahtijeva određene promjene ali svakako, znači nije nikakva toliko alarmantna kao što se nalazi u nekim nama susjednim zemljama. Hvala.
Zahvaljujem. Na izlaganje ministra Siniše Varge replikom ustaje poštovani Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, dakle namjera iz zaključka kluba HDZ-a prilikom izvršenja proračuna i moje rasprave na Odboru za financije a i zaključka koji ćete dobiti danas je, i očekivao sam kad ste došli da ćete nam dati sadašnje stanje. Jer ovo, vi ste nama danas rekli što svi znamo. Međutim, ključna priča je da se događa jedan veliki potez i to nije tehnički, izdvajanje HZZO-a iz Riznice. Niti u prijedlogu Proračuna za 2015. niti u fiskalnim projekcijama se ne spominje ključna stvar a to je koliki je danas minus u zdravstvu. I naprosto Vlada, a i odlukom ovog Visokog doma, treba pozvati sve one koji imaju potraživanja prema institucijama koje se financiraju iz HZZO-a pa to 31.12. to podnesu, da li putem nekog obrasca ili nešto, i nakon 31.12. se nikom neće više priznati dug. Jer ovakve dokumente koje ste vi donijeli su naprosto smiješni. Otvaraju veliku rupu i neki govore o dugu zdravstva u ovom trenutku 2 milijarde, neki govore milijardu i pol. Dakle, može reći što god tko hoće, međutim s obzirom da vi niste sad ništa konkretno rekli o trenutnom stanju, dakle mi ćemo ovaj puta svoj zaključak obrazložiti i ja se iskreno nadam da ćemo dobiti odgovor na njega. A što se tiče smanjenja doprinosa u zdravstvu ja sam njima rekao u onom trenutku kad se to događalo što će se dogoditi, međutim nažalost tada je priča i iz Vlade i sa ove strane sabornice bila sasvim drugačija. Rezultate danas imamo kakve imamo i govoriti to kao nekakvo opravdanje je naprosto smiješno. Ali kažem, ja sam očekivao kad ste već došli da ćete nam dati bar približno sadašnje stanje. Ali ono što će se svi ministri financija složiti s jedne strane, a s druge strane ministri zdravlja, to je da nitko u ovoj državi još nije dobio sliku koliko stvarno zdravstvo duguje nego svake godine se pumpa, pumpa sanira i nikako da ga saniramo. Nažalost, to je kao da je bolesnik u šok sobi sa neizvjesnim stanjem.
Na repliku odgovara ministar Siniša Varga.
Ja se zahvaljujem gospodine predsjedniče, potpredsjedniče. Opet ću napomenuti da je promijenjen način iskazivanja dugovanja i podignuta je razina transparentnosti. Zatečeno stanje na prvi dan kad sam nastupao na mjesto ravnatelja HZZO-a zatekao sam završni račun od HZZO-a sa plusom od 200 milijuna kuna. To je način bio izvještavanje koje smo mi zatekli. Kada smo istražili koja su dugovanja bila prema dobavljačima sustava zdravstva to je najedanputa naraslo preko noći na 7,6 milijardi kuna, konsolidirano 5,6. To je nešto što sustavno ova Vlada pokušava ispraviti te krive drine koje su bile zatečene. Tekuće stanje sam napomenuo i rekao sam da je način poslovanja sustava zdravstva dovelo do toga da je u potplaniranom sustavu i u dugovima prema dobavljačima koji su nastali zbog provođenja Zakona o zdravstvenoj zaštiti, zbog pružanja usluga preko 55 milijuna zdravstvenih usluga, hrvatskih zdravstveni sustav pruža našim građanima i to je jednostavno u potplaniranom sustavu napravilo dug koji se danas prognozira da će biti do 31.12.2014. godine oko 2,1 milijardu kuna. To sam ja napomenuo i to apsolutno niko ne skriva, nego je plan funkcioniranja sustava zdravstva da se on konsolidira i dovedemo se u rokove plaćanja od 60 dana do kraja 2017. Hvala lijepo.
Ministar Varga na vaše uvodno izlaganje replikom ustaje i potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi ministre vi ste spomenuli problem sanacije, znam da se odnosi i na razdoblje prije vas, ali kad ste ga spomenuli moramo ga i mi spomenuti, tada je naime ovdje bilo govoreno i nas se uvjeravalo da će sanacijom biti ad1 pokriveni stari dugovi, ad2 time što je država preuzela upravljanje svim, odnosno velikom većinom zdravstvenih ustanova, što su promijenjeni ravnatelji tada i stavljeni podobni ravnatelji, promijenjena sanacijska upravna vijeća, pretpostavljam sanacijska vijeća opet od podobnih ljudi da će to sustav uravnotežiti. Ja sam tada upozoravao da će ti novi sanacijski upravitelji se vrlo brzo za pola ili godinu dana naći u istoj situaciji kao prethodni ravnatelji naprosto zato što nisu provedene apsolutno nikakve strukturne reforme u sustavu i da će oni nastaviti, moći jedino nastaviti funkcionirati kao što su oni prije, osim što su sad podobni ljudi stavljeni na sva mjesta. I to se uistinu i ostvarilo, to se uistinu ostvarilo i to treba jasno i glasno reći. Dakle, danas bolnice, većina bolnica ne plaća ne u 60 dana, plaćaju više od godine dana svoje dobavljače. Dakle ništa se nije pod milim bogom promijenilo, osim ponovno ću reći sustavljene podobne uprave. A druga stvar koju sam htio reći, opet ne tiče se izravno vas ali tiče se itekako državnog proračuna, ako znamo da nedostaju 2,1 milijarde ove godine da je to projekcija, gdje su one u slijedećem proračunu? Gdje su te 2,1 milijarda u slijedećem proračunu? Hvala lijepo.
Na repliko odgovara ministar zdravlja Siniša Varga.
Činjenica je da provođenje Zakona o sanaciji ustanova predviđa stavljanje uprave koja je imenovana od strane Vlade Republike Hrvatske. To je nesporno ako se govori o podobni ljudima, da li su to podobni ljudi za transparentno i prikazivanje poslovanja, jasno i glasno i od općeg interesa onda jesu to podobni ljudi za vršenje te funkcije. Naime, sustav bolničke zdravstvene zaštite je uspjela smanjiti rashode na godišnjoj razini za preko 1,3 milijardi kuna na godišnjoj razini. Međutim, napomenuo sam da nedostaje preko 2,5 milijarde kuna na godišnjoj razini za funkcioniranje sustava zdravstva. Dakle, internom uštedom i internim mjerama racionalizacije te sanacijske uprave su uspjele uštediti blizu 1,5 milijardi kuna. Nažalost onaj koji nedostaje do punog funkcioniranja sustava zdravstva na koji je hrvatski narod naviknut, to je nešto što je politički donesena odluka, neće se smanjivati prva, neće se povisiti participacija i to je nešto što jednostavno napravi jedan raskorak između tih financija. Što se tiče prikazivanja dugovanja mi vrlo usko surađujemo sa svim međunarodnim institucijama i sva dugovanja u sustavu zdravstva su prikazani prema sustavu EUROSTAT-u sukladno propisima koje je preuzela Republika Hrvatska. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odbora za financije i državni proračun predsjednik odbora poštovani Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministri, kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na svojoj 78. sjednici održanoj 11. studenog 2014. godine raspravljao je o prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu. Iz rasprave izdvajamo upozoreno je da se sukladno odredbama Zakona o proračunu prilikom rasprave o državnom proračunu ili izmjenama i dopunama državnog proračuna raspravlja i projekcijama za narednu godinu koje nisu dostavljene u ovome prijedlogu. Isto tako zatraženo je da se dostavi izvješće na petoj razini kako bi svi imali detaljni uvid o posebnim troškovima, te na kojim pozicijama se smanjuju ili povećavaju sredstva korisnika državnog proračuna. Također postavljam pitanje što je s drugovim u zdravstvu o čemu smo sada i raspravljali kako bi se stvari minusi zdravstva, i što će se dogoditi ako HZZO izađe iz državne riznice točno reflektiralo i znalo kako će se reflektirati jer budući trošak proračuna po metodologiji ESA 2010. ustvari je deficit u tom slučaju planiranja. Najavljeno je da će za ovu raspravu kako i imamo mogućnost doći i ministar zdravstva da izvijesti zastupnike. Ukazano je na problem iskoristivosti sredstava iz Europskih fondova i iznijeto je mišljenje da će se proračunski deficit za ovu godinu ostvariti kako je planirano ovim rebalansom ako se uzmu u obzir svi napori Vlade za povećanje gospodarske aktivnosti, aktivnosti smanjenja rashoda državnog proračuna. Također zatraženo je da se Ministarstvo financija očituje o stajalištima Povjerenstva za fiskalnu politiku Hrvatskog sabora koji je u 8 točaka iznijelo razloge za koje postoji visok rizik da se fiskalno pravilo za 2014. godinu neće ispuniti. I zaključno iz rasprave, iznijeto je i mišljenje da je planiranje i pridržavanje fiskalnog pravila i fiskalne odgovornosti jedan velik korak za ukupno smanjenje deficita. Nakon provedene rasprave, Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova, 6 za i 3 glasa protiv Hrvatskom saboru predložiti donošenje izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2014. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Odbora za ratne veterane, govorit će predsjednik odbora, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodo ministri, Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 22. sjednici održanoj 14. studenoga 2014. godine razmotrio je prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2014. godinu i projekcije za 2015. i 2016. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 30. listopada 2014. godine. Odbor je raspravu proveo u svojstvu zainteresiranoga radnog tijela sukladno odredbi članka 179. Poslovnika Hrvatskog sabora u dijelu izmjena i dopuna proračuna kojima se osiguravaju sredstva za ostvarivanje prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, vojnih i civilnih invalida, veterana rata te bivših političkih stanovnika. Prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna za 2014. godinu planirani se prihodi poslovanja smanjuju za 2,84 milijarde kuna, prihodi od prodaje nefinancijske imovine povećavaju se 243 milijuna kuna, planirani rashodi poslovanja smanjuju se za 76,4 milijuna kuna, a rashodi za nabavu nefinancijske imovine smanjuju se za 467,5 milijuna kuna. Što znači da je planirani deficit proračuna povećan za 2,05 milijardi kuna, odnosno sa 13,6 na 15,6 milijardi kuna. U glavi Ministarstva branitelja planirana sredstva smanjuju se za 23 milijuna kuna ili 2,4% i to na pozicijama Memorijalni centar iz Domovinskog rata Vukovar za 27,2 milijuna kuna, zapošljavanje hrvatskih branitelja za 4,3 milijuna kuna, sudionici i žrtve II. Svjetskog rata i … za 18,5 milijuna kuna i civilni invalidi Domovinskog rata za 2,3 milijuna kuna. Povećavaju se sredstva na poziciji jednokratna prava iz zakona i ostale naknade hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata za 19,85 milijuna kuna, izvršavanje pravomoćnih sudskih presuda za izvršavanje trajnih prava za 5 milijuna kuna i sredstva za veteranske centre za 2,7 milijuna kuna. U glavi Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje povećana su sredstva za braniteljske mirovine za 163 milijuna kuna. Posljedica je preregistracija obiteljskih mirovina ostvarenih po općim propisima nakon smrti hrvatskog branitelja čija smrt nije posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta, a smanjuju se sredstva za mirovine na pozicijama boraca … za 17,7 milijuna kuna, mirovine Hrvatske Domovinske vojske za 5,4 milijuna kuna, a u glavi Ministarstva zdravlja smanjuju se sredstva za naknade braniteljima za 8,6 milijuna kuna. Ostala sredstva namijenjena isplati prava hrvatskih branitelja i ostalih kategorija, osoba iz djelokruga odbora uglavnom su ostala nepromijenjena. U raspravi članovi odbora naglasili su problem konstantnoga smanjivanja sredstava namijenjenih za zapošljavanje hrvatskih branitelja te sredstva za stambeno zbrinjavanje unatoč činjenici da se pravo na stambeno zbrinjavanje proširilo i na branitelje sa statusom dragovoljca Domovinskog rata koji su u obrani suvereniteta RH proveli više od 2 godine. Postavljeno je i pitanje o provedbi javne nabave za Memorijalni centar Domovinskog rata u Vukovaru, radi njegovoga što uspješnijeg funkcioniranja te o raspisivanju javnoga natječaja za obnovu tornja u Vukovaru. Upućeno i dosta kritika na nacrt operativnog programa, konkurentnost i kohezija 2014. - 2020. godina kojeg je … Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU, a kojim se iz Europskih fondova povlači novac u kojim se ne spominje Domovinski rat niti hrvatski branitelji te je izražena nada da će primjedbe udruga proizašlih iz Domovinskog rata branitelja koje su na isti upućene biti prihvaćene. Nakon provedene rasprave, odbor je većinom glasova, sa 6 glasova za, 4 glasa protiv, 1 suzdržanim donio zaključak da se predlaže Hrvatskom saboru donošenje izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2014. godinu i projekcija za 2015. i '16. sa odlukama o svim onim provedbama koje slijede, a to su davanje suglasnosti na izmjene i dopune financijskih plana, projekcija planova i sve ostalo što je navedeno. Hvala lijepo.
Povredu Poslovnika prijavljuje kolega Šuker. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kod ove točke dnevnog reda dogodilo se nešto što spada u poslovničku povredu. Dakle, došli su dokumenti sa rebalansom proračuna za 2014. i projekcijama 2015., 2016. koje uopće nisu došle u Hrvatski sabor i tako su matični odbori raspravljali o tome na takav način. Mi smo na Odboru za financije nakon intervencije promijenili to i bilo bi dobro zbog ovog Visokog doma, s obzirom da točka dnevnog reda nosi naziv rebalans proračuna za 2014., ali bez fiskalnih projekcija, da se zna kada govore predstavnici odbora da naprosto ne može biti zaključak to nije kolege Đakića nego stručnih službi i ministarstva, dakle da ne može biti zaključak oko fiskalnih projekcija koje nisu došle u ovaj Visoki dom i o njima se nije moglo niti raspravljati.
Ja pozivam predstavnike odbora i predsjednike odbora da podnesu svoje izvještaje. Šta u tim izvještajima piše to ja ne mogu znati. Dobili su materijal na temelju kojih su donijeli svoje zaključke i sada te zaključke ovdje prezentiraju. Ne vidim gdje smo povrijedili Poslovnik kolega. … [[Upadica se ne razumije.]] Zaključujem ipak da nema povrede Poslovnika, a izvještaj Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo iznijet će predsjednik Zdravko Ronko. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministri, kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo raspravio je Prijedlog izmjene i dopune državnog proračuna za 2014.i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna za 2014.godinu. Ukratko, želim samo istaći da smo to razmotrili kao zainteresirano radno tijelo i želim istaći da Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja ostaje na istim proračunskim pozicijama. Dakle ponašalo se je odgovorno, ostvarilo je određeni dio ušteda te ta sredstva koja su i ušteđena upućena su u ostvarivanje započetih projekata i pokrivanja troškova. Određeni dio sredstava izdvaja se za saniranje šteta nastalih poplava u svibnju 2014., dijelom direktno uplatom na račun korisnika koji sami obnavljaju kuće, a dijelom i za ono što su se odlučili u obnovi kuća. U korištenju ovog prvog modela postavljeno je pitanje o uspostavljenju mehanizma od strane ministarstva pri kontroli upotrebe, a upotrjebljenih sredstava i uplaćenih na račun individualnih korisnika. Želim istaći da je nakon provedene rasprave Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora odlučio većinom glasova 7 za i 1 protiv predložiti Hrvatskom saboru da donese Izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2014.godinu i Konačni prijedlog Zakona o izvršenju Državnog proračuna za 2014.godinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Izvještaj Odbora za turizam podnijet će poštovani Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za turizam Hrvatskoga sabora na 33.sjednici koja je održana 14.studenog 2014.godine razmotrio je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2014.godinu i to kao zainteresirano radno tijelo u dijelu koji se odnosi na raspored sredstava Državnog proračuna RH u razdjelu 0,90 Ministarstvo turizma. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja izvijestio je članove odbora o uštedama koje su napravljene u ukupnom iznosu od 5 milijuna kuna. od tog iznosa najveća ušteda ona od 4 milijuna kuna napravljena je na poziciji programa subvencioniranja kreditnih programa u turizmu, 500 tisuća kuna ušteđeno je na poziciji središnjeg informacijskog sustava kategoriziranja turističkih objekata, te također 500 tisuća kuna na stavci jačanja turističkog tržišta u ljudskih potencijala u turizmu. Napravljena je preraspodjela sredstava unutar stavaka proračuna, te je došlo do smanjenja u iznosu od 14 milijuna 855 tisuća kuna na stavkama Izrada studije hrvatskog turizma, međunarodna suradnja, Jačanje turističkih tržišta i ljudskih potencijala, konkurentnost turističkog gospodarstva, Fond za turizam, Središnji informacijski sustav kategoriziranja turističkih objekata, te Program subvencioniranja kreditnih programa u turizmu. Povećanje u istom iznosu od 14 milijuna 855 tisuća kuna napravljeno je na sljedećim stavkama, rashodi za zaposlene što se odnosi na odluku Vlade RH o zapošljavanju novih djelatnika u smislu povlačenja sredstava iz europskih fondova. Naime, slijedom navedenoga Ministarstvo turizma zaposlit će dodatnih 12 ljudi, a njihove plaće subvencionirat će se iz sredstava EU. Povećanje na materijalnim rashodima vezano uz nove zaposlene, povećanje postrojenja i opreme, povećanje na stavci obnove voznog parka što se odnosi na Državni inspektorat i aktualni prelazak 70 inspektora u Ministarstvo turizma, te potrebu dodatnih ulaganja na obnovi prijevoznih sredstava, povećanje troškova informatizacije, povećanje na materijalnim rashodima međunarodne suradnje, te zatim povećanja na stavkama Fonda za turizam i konkurentnosti turističkog gospodarstva. Odbor za turizam Hrvatskog sabora jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskome saboru donošenje Izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2014.godinu s pripadajućim odlukama kako je to navedeno u pisanome izvješću. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odbor za zaštitu okoliša i prirode poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospodo ministri, poštovane kolegice i kolege. Odbor za zaštitu i prirode na temelju članka 179. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravio je predložene Izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2014.godinu kao zainteresirano radno tijelo. Odbor je proveo objedinjenju raspravu o Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna i Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2014.godinu. Uvodno je zamjenik ministra financija istaknuo da se predloženim izmjenama i dopunama državnog proračuna i financijskim planova izvanproračunskih korisnika usklađuju proračunski planovi s ostvarenim kretanjima tijekom godine. Očekivano smanjivanje BDP-a u 2014.godini za 0,7% odrazit će se na smanjene proračunskih prihoda. Stoga se u 2014. planiraju ukupni prihodi proračuna u iznosu od 114,5 milijardi kuna što je za 2,6 milijardi kuna manje od prethodno planiranih. Ukupni rashodi smanjuju se za 544 milijuna kuna te iznose 130,1 milijardu kuna. Rezultat navedenog je povećanje manjka državnog proračuna za 2 milijarde kuna više od prethodnog plana te on sada iznosi 15,6 milijardi kuna ili 4,8% BDP-a. Zamjenik ministra zaštite okoliša i prirode naglasio je da je rebalansom planirano ukupno smanjenje razdjela Ministarstva zaštite okoliša i prirode za 130 milijuna 536 tisuća i 476 kuna te planirana sredstva za ovaj razdjel iznose sada 472 milijuna kuna. Rebalansom su smanjena sredstava za plaće budući da su iz sredstva Europske unije povučena sredstva za plaće akreditiranih djelatnika zaposlenih u samostalnom sektoru za EuropskU uniju. U svezi planiranog smanjenja sredstava za realizaciju projekata gospodarenja otpadom istaknuo je da će budući da dinamika izvođenja nije slijedila planirano u ovoj godini biti realizirano oko 170 milijuna kuna iz Europske unije umjesto prvotnih planiranih 288 milijuna kuna. Posebice je prepreka brzoj realizaciji projekata prisutan problem neriješenih imovinsko-pravnih odnosa te se proglašavanjem strateških projekata kao u slučaju centra za gospodarenje otpadom Piškornica ubrzava procedura pripreme projekata. Predstavnik Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost obrazložio je da se sredstva Fonda za administrativno upravljanje i opremanje smanjuju za 9 milijuna kuna, sredstva za programe i projekte zaštite okoliša za 119 milijuna kuna, sredstva za programe i projekte energetske učinkovitosti za 32 milijuna kuna te sredstva za programe i projekte za postupanje s posebnim kategorijama otpada za 10 milijuna kuna, tj. ukupno za 170 milijuna kuna, čime novi plan za 2014. godinu iznosi milijardu i 431 milijun kuna. Pomoćnica ravnatelja Agencije za zaštitu okoliša istaknula je da su prvotno planirana sredstva agencije smanjena za svega 72 tisuće kuna te sada iznose 31 milijun kuna. Ujedno je naglasila visoki stupanj izvršenosti i ugovorenosti sredstava proračuna agencije. Nakon uvodnih obrazloženja uslijedila je rasprava u kojoj je istaknuto kako predloženi rebalans praktički predstavlja samo konstatiranje i usuglašavanje sa stupnjem izvršenja državnog proračuna. U tom smislu ocijenjeno je da se zakasnilo s izmjenama i dopunama koje bi stvorile osnovu za kvalitetne pomake. Umjesto toga rebalansom se povećava manjak državnog proračuna. U dijelu koji se odnosi na planirana sredstva za razdjel Ministarstva zaštite okoliša i prirode te Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, nezadovoljstvo je iskazano značajnim smanjenjem planiranih sredstava za gospodarenje otpadom, posebice za izgradnju centara za gospodarenje otpadom. Istaknuto je da su sredstva za gospodarenje otpadom u razdjelu Ministarstva smanjena za 118 milijuna kuna, tj. za 40%. Identična je situacija sa sredstvima za ovu naknadu planiranim u fondu pa se tako sredstva za izgradnju Centra za gospodarenje otpadom Kaštijun smanjuju za 53%, sredstva za Centar za gospodarenje otpadom Marinščina za 25%, sredstva za Centar za gospodarenje otpadom … donje za 65% itd. Ocijenjeno je da je navedenim dovedena u pitanje uspostava integriranog sustava gospodarenja otpadom do kraja 2018. godine. Napomenuto je će problematika izgradnje centara za gospodarenje otpadom sukladno već prethodnom dogovoru s nadležnim ministarstvom biti predmetom tematske sjednice odbora planirane za početak sljedeće godine. Sa stajališta zadanih ciljeva u području energetske učinkovitosti upitnim je ocijenjeno smanjivanje sredstava za programe i projekte energetske učinkovitosti za 32 milijuna kuna. Ovo je posebice u kontekstu isticanih ciljeva obnove javnih zgrada te više stambenih zgrada. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 6 glasova za i 4 glasa protiv, odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu koju ćemo najprije provesti po klubovima. U ime kluba nezavisnih zastupnika, gospode Linića, Vukšića i Hodžića, govorit će uvaženi kolega Slavko Linć. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodo ministri sa suradnicima, kolegice i kolege. Prije svega želim reći stav našeg kluba oko vječite dileme, da li je loše planirano ili je odgovornost Vlade za neizvršene planove. I svatko onaj tko u Hrvatskoj reče da je loš projekat bio, loš plan, loš proračun, daje ispričnicu Vladi koja nosi puni teret odgovornosti za neizvršene planove. Dokumenti o kojima mi raspravljamo u ovoj godini su prvi rebalans, program konvergencije koji je trebao dodatno obrazložiti svaku stavku koju treba provesti i sada drugi rebalans. To su dokumenti koji optužuju Vladu Republike Hrvatske, svakog ministra za neizvršene obveze po ovom dokumentu u 2014. godini. Prema tome, nerad Vlade, neodgovornost Vlade je razlog ovog rebalansa. Pa ajmo najprije pročitati dokument koji nam je poslala ta Vlada. Izraženo nepovoljno odstupanje bruto investicija u fiksni kapital za koje se prvotno očekivao rast, a uslijed znatno slabijih rezultata investicijskog ciklusa opće države ta javnih poduzeća. Gdje imamo gospodarski pad? Imali smo nulti rast, stagnaciju predviđenu, a gdje imamo sad pad od 0,6%? Vlada sama sebe optužuje. Nema investicija u bruto kapital i to opće države i javnih poduzeća. Jel teško nabrojiti što je sa HEP-ovim investicijama u termoelektranu, u hidroelektrane? Nema ih. Treća godina mandata Vlade, nema krivice ni bivših, nema krivice ni planova. Strateške investicije i program strateških investicija za …, mi nemamo ulaganja u HEP. Nemamo ih. Da li imamo novaca? Imamo. Digli smo cijenu građanima, tu smo bili brzi, ali provesti investicije, svoje smo kadrove postavili tamo, nemamo ih. Hoćemo govorit o INA-i? Tri godine šutimo, nema ulaganja ni u jednu rafineriju, ni u drugu, ni u bušotine plina i nafte. Da 44% smo vlasnici, predsjednik Nadzornog odbora, predstavnik Vlade Republike Hrvatske. Hoćemo o željeznicama? Prošlu godinu neuspio ciklus privatizacije teretnog prometa. Cijelu ovu godinu trebalo je brzo restrukturiranje ili stečaj teretnog prometa. Ne, mi gomilamo dubioze i dižemo jamstva i samo bilježimo nove dugove i obaveze države. Hoćemo govoriti o infrastrukturi? Da, pamtim preko 3 milijarde plan, 3 milijarde kuna ulaganja u infrastrukturu ko kruh potrebna za tranzitne poslove i luka itd. Koliko ćemo ga ostvariti? A možda 900 milijuna. Tko nam je kriv? Recesija, kriza, Europa? Ne, neodgovorni ministri i neodgovorni članovi uprave i nadzornih odbora. Ja sam samo tri područja spomenuo koja su okosnica sve tri godine našeg optimizma u gospodarskom rastu koja znači rad Vlade. To je Vladina odgovornost, ona je trebala kontrolirati. I sad pazite, vi imate odgovor Europske komisije da smo neodgovorni, da nismo restrukturirali trgovačka društva, da ne vodimo brigu, da ne vodimo brigu o svojoj imovini. Neću ni govoriti prošlu godinu usvojeni programi privatizacije i upravljanja državnom imovinom, a šta smo načinili. Šta smo načinili u 2014.? Ništa. I onda se čudimo da imamo pad poreza na dodanu vrijednost. Ne možemo imati. I onda sramežljivo zaključujemo da s obzirom da je izostao angažman Vlade na odgovornosti, na investicijama u općem i ja bih rekao javnom sektoru naravno da ni trgovačka društva koja traže privatni sektor, koji traže tu investiciju da bi i on mogao ulagati, da bi i on mogao jednostavno nešto stvarati mi nemamo niti onda investicije u privatnom sektoru. Jer teško će se probiti van na vanjsko tržište onaj tko još nije restrukturirao svoje dugove. I da li se onda čudimo da imamo najveću opasnost koja se pojavljuje? Nema rasta broja zaposlenih, nema ga. Pa ne može ga ni bit, bez investicija ga ne može bit. I zato pokušajmo shvatiti to je ono što se može ocjenjivati rad Vlade da li znamo upravljati sa imovinom. Ako znamo upravljati sa imovinom to su na žalost i javna trgovačka društva gdje smo najveći vlasnici, gdje ulaganje u infrastrukturu i energetiku bez toga nema povećanja broja zaposlenih, bez toga nema gospodarskog rasta. I tu je onda najveći problem za proračun prihodovna strana, samo prihodovna strana. Pa kad smo već na tome da ne izgubim puno vremena na javnim poduzećima, hajmo pogledati što smo načinili u onom drugom dijelu, gdje nam fale prihodi, prihodi vezani za povlačenje sredstava iz EU. Dobro, oni nemaju utjecaj na deficit jer su prihod i rashod. Ali milijardu i 200 milijuna manje kuna to su vam manje radnih mjesta, to je manje posla za hrvatska društva koja su mogli svojom aktivnosti podići bruto društveni proizvod. Znači, ni to nismo u stanju realizirati. Hoćemo dalje govoriti? Pa planom ili programom konvergencije što smo rekli? U ovoj godini ćemo više povući dobiti iz trgovačkih društva, a mi pogledajte manje povlačimo, manje. Znači, Vlada je jasno rekla. Čak smo rekli, jer nema dovoljno dobiti u trgovačkim društvima da nemamo manjak državnog proračuna ići ćemo povlačiti sva sredstva slobodna u agencijama i u ustanovama zdravstva i obrazovanja. Ni to nismo realizirali, ni to više ne planiramo. To je Vlada napisala. Znači, Vlada je procijenila kako da se bori za taj ukupni prihod. Mi taj ukupni prihod ne ostvarujemo, znači to je direktna odgovornost Vlade Republike Hrvatske. Zato nam fali dvije i pol milijarde prihoda. Znači, s jedne strane ne upravljamo imovinom, s druge strane ne kontroliramo niti trgovačka društva, njihovo ponašanje, pa se onda ne moramo niti čuditi. HEP će sad isplatiti božićnicu. Pa imaju novaca! Nisu investirali i to je uprava i Nadzorni odbor ne slijede planske dokumente koje su ovdje napisani i koji bi se trebali održati. Što reći na rashodovnoj strani? Pa vidite, rashodovna strana je bila naročito interesantna, rashodovna strana je ta koja je bila posebno pod lupom i Europske komisije, pa smo posebne pažnje rashodovne dali kroz plan konvergencije. Bio sam očekivao u ovom rebalansu da se barem očitujemo zašto nismo ostvarili planirane programe planom konvergencije ili programom konvergencije i da probamo vidjeti imamo li opravdanje za ono što nismo učinili. Pa hajmo najprije na plaće. Tu ja bih htio reći najveća odgovornost premijera je što dio ministara je bio odgovoran, ostvario je uštede, a dio ministara za njih postoje dokumenti. Pa ne postoji ni ovaj proračun, niti dokument koji smo poslali u Europsku komisiju. Znate, rečeno je u ovoj godini od 1.4. četiri, osam i deset se ukidaju. Nije se ukinuo, posebno ne u Ministarstvu zdravlja. E sad pitam da li Vlada vara ili nema snagu to provesti? To su problemi, jer zato imamo prekoračenja. Jer da nismo tako planirali smanjenje četiri, osam i deset imali bi veće stavke u proračunu pa bi znali da tu ušteda neće biti. Isto tako, imamo neujednačene naknade za prijevoze zaposlenih u javnim upravama i u državnoj upravi. Pa rečeno je to se mora uskladiti? Opet to Vlada nije provela, nismo uskladili, pa imamo prekoračenje. Pa onda je posebno rečeno da će se paziti na svaki materijalni trošak, na svaki materijalni rashod? A da li se pazilo? Ne, nije se pazilo. Vi imate investicije u nove prostore, useljenje, uređenje novih prostora. To bez ikakvih zadrški neovisno o programima koji govore da se ne smije ulagati tamo imamo, to imamo. Znači, to je ponašanje ministara, to je ponašanje Vlade gdje postoje ovi dokumenti i to je ono o čemu mi moramo ovdje raspraviti. Zašto Vlada ono što je napisala ne polaže račune? Zašto ovaj proračun nema popisane sve stavke koje su trebale biti ostvarene po dokumentu program konvergencije? Jel tog trenutka ne bi imali prekoračenje. I sada dolazi ono najvažnije, premijer u svojim izjavama veli nećemo mi rezati. Pa ovaj dokument i nije načinjen za bitna značajna rezanja. Ovaj dokument, kad govorimo o proračunu RH i prvom rebalansu bio je načinjen zato da se borimo za prihode, da sa većim prihodima omogućimo da Vlada ima politiku ne diranja plaća, ne diranja mirovina, ne diranja socijalnih davanja. To je dokument koji je napisan, nigdje Vlada sebe nije obvezala da to učini. Ono što je Vlada sebe obvezala to je da će ujednačiti plaće u javnom i državnom sektoru, davanja zaposlenima u javnom i državnom sektoru, a ne stvarati razlike. I da će kontrolirati upravo te ogromne razlike koje postoje zbog toga što Vlada tu politiku dosada nije provela. To su dokumenti koji govore u ovom dijelu. Isto tako Vlada je ocijenila da ne može ići nikakva sanacija zdravstva ako nema totalne reorganizacije zdravstva. Napisala je Vlada će ovu godinu ga provesti, ovu godinu. Nije provela. Opet ja bih rekao jedan od vrlo jasnih i glasnih stavova da preko 3, 4 milijarde iz proračuna danih za sanaciju ima svrhe ako se provede reorganizacija. Nije provedena. Isto tako na rashodovnoj strani je važno pitanje subvencija. Da, u rebalansu je rezana subvencija za poljoprivredu. Određene subvencije u HBOR-u su rezane. Ali isto tako su rezane i u Željeznici jer se smatralo da je vrijeme nakon 3 godine ove Vlade da se treba smanjivati subvencije u Željeznici. Da teretni promet mora sam za sebe zarađivati, da ga moramo reorganizirati. S druge strane smo smatrali da infrastrukturu moramo graditi iz onih dodatnih 20 lipa što smo uzeli autocestama i iz sredstava EU i da ne treba tamo subvencioniranje nego investicija. I ono što je najvažnije putnički je ostao sa subvencijama za izgradnju lakih kompozicija. Nažalost, vidimo sasvim drukčije ponašanje. Umjesto subvencija imamo državna jamstva i nikakvih, nikakvih promjena na teretnom prometu u 2014. godini. Što znači da osim novih dubioza koje je stvorio teretni promet zaustavili smo investicije u infrastrukturu a čeka nas problem teretnog prometa, čeka nas. Ne znam koga, da li ovu Vladu u izbornoj godini ili neku novu Vladu, jer očito da reforme nisu bliske ovim našim ministrima. Također smo ocijenili da socijalu ne treba dirati. Nije bitno dirana, i također mirovinski sustav nije bitno diran. Ali sad ja postavljam osnovno pitanje, sa ovakvim pokretima Vlade u kojima nema bitke za prihode, za upravljanja svojom imovinom, zbog čega nas i Europa kritizira i sasvim opravdano. S druge strane, vidimo da je teško rezati i da se od rezanja ne živi i pokušavam reći da nismo imali rezove i svaka priča premijera koji govori nećemo mi rezati pa nigdje u nijednom dokumentu to ne piše. Govorimo o ujednačavanju primanja od strane javnih i državnih službi. Onda se postavlja pitanje kad ćemo riješiti temeljni problem, a to je deficit mirovinskog sustava? 16 do 17 milijardi iz godine u godinu je deficit mirovinskog sustava. Bez povećanja broja zaposlenih taj problem nećemo riješiti, sa ovakvom Vladinom politikom nikad ga nećemo riješiti. A to znači ugrožavamo državne financije. I zato ja ocjenjujem ovaj dokument govori o neradu Vlade i velikoj odgovornosti Vlade.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenih 6 replika. Prvo, poštovani kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Liniću naime maloprije u svom izlaganju govorili ste da nema ulaganja, ali evidentno je da ima laganja. Naime, gledajući i proračun koji je bio donesen u Hrvatskom saboru sad se ide rebalansirati jer upravo nema potrošnje. Naime, reže se prihod od PDV-a za 1,3 milijarde, također ono što se iskazuje a to je neefikasnost hrvatskog gospodarstva manja je procjena da će biti poreza na dobit za 259 milijuna. Kada kažem nema ulaganja ali ima laganja pa sjetit ću se upravo premijerovih riječi u ovom Hrvatskom saboru kada je govorio u Slavoniji. Naime, ovim rebalansom dodatno se još reže 50 milijuna kuna za Slavoniju i Baranju pa moram priznati da sam zabrinut za premijerovo zdravlje. Naime, gledajući proračun u pitanju je neodgovorno zaduživanje, a često u Hrvatskom saboru govorimo i o deficitu. Da li je HDZ-ova Vlada napravila veći deficit ili SDP-ova? Po svemu sudeći na kraju mandata možemo reći da će biti SDP-ova Vlada. Naime, gledajući gospodarski rast imamo gospodarski pad, nakon izmjena poreza na dohodak imat ćemo nestabilnost cijena, a kada je u pitanju zaposlenost ova Hrvatska vlada nije napravila ništa. Znači, nema ulaganja, ali ima laganja.
Na repliku odgovara uvaženi Slavko Linić.
Evidentno da utjecaj negativni osobne potrošnje na gospodarski pad koji očekujemo i nije bitno veći nego što je to u temeljnim dokumentima iz ožujka mjeseca predviđeno. Prema tome dobro se procjenjuje što je osobna potrošnja. Znači mi smo u stanju procijeniti koliko to građani imaju kupovne moći, kako mogu proživjeti. Ali najveći je problem što je jačanje te kupovne moći koje je trebalo biti i investicijama u Slavoniji, posebno u poljoprivredi jer je proizvodnja hrane jedna od okosnica gospodarskog rasta to je ono što Vlada nije ostvarila, zato mi imamo probleme povećanog deficita i stalnog problema zaduženja. I dok god ne shvatimo da porezi nisu jedini prihodi u državnom proračunu, pogotovo ne u jednoj državi koja ima još uvijek ogromne resurse u državnom rukama a to je i energetika, to su i transportni pravci neovisno koje vrste, to su vodni resursi i šume. Dok to imate u rukama vi ste ti koji možete osiguravati enormne prihode i državnog proračuna i ublažiti udar porezni na bilo kojeg građana. A s druge strane, pravilnik o korištenju tih resursa vi možete zapošljavati ljude. I tog trenutka budite uvjereni neće biti nezaposlenih ni u jednom dijelu Slavonije. Zašto? Jel voda i šuma je ogromno bogatstvo. Ali mi imao Vladu koja ne zna s njima upravljati. Vlada koja ne vidi što je njen posao. Jel tu nije kriva ni Europa, tu nije bila ni kriza, tu nije problem ni bivše vlasti. Nažalost neodgovorno upravljanje je jedan od razloga je da smo siromašni.
Druga replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Linić, slažem se s vama ovo nije slika Ministarstva financija, ministra Lalovca, ovo je zapravo slika nerada Vlade. Hrvatska država je u samome vrhu po vlasništvu koje ima u svojem portfelju, u samome vrhu i to mislim da nije negativno nego pozitivno. Međutim, negativno je ako se tim vlasništvom ne zna upravljati. Država koja ima tako visoki stupanj vlasništva itekako mora misliti na kadrovsku politiku. U javni državnim poduzećima na čelu su uhljebi koji su čisti promašaj o čemu ste isto vi tako govorili. Govorili ste o tome da se na pazi na troškove u ministarstvima, ministarstva bacaju desetke i stotine milijuna na prostore, na lijepe urede, na namještaj, na kupaonice jer im prostori u kojima jesu nezadovoljavaju. Mogli bi raditi prema svojim rezultatima u straćarama bez vode koliko vrijede i koliko znaju raditi. Ovo jeste zapravo neka vrsta ispričnica Vlade za neizvršavanje planova i obveza. Nema investicija, na početku mandata ovdje u Saboru smo čuli više puta obećanja da će upravo javne tvrtke, državna poduzeća biti oni pokretači koji će pokretati cjelokupnu privredu i industriju Republike Hrvatske, koji će isto tako biti pomoć privatnom sektoru. Što se dogodilo? Ništa, investicija nema, to jest promašena politika i ministar financija izgleda je stečajni upravitelj.
Na repliku odgovara poštovani Slavko Linić.
Evo dat ću primjer gdje vidimo nerad Vlade. Jedan od prihoda u 2014. godini je bilo revizija svih koncesijskih ugovara. Koncesijski ugovor znači upravljanje javnim dobrima Republike Hrvatske kroz privatni sektor, ajde i državne firme. Očekivali smo da jednostavno Vlada zaduži ministre da se analiziraju svi, ali baš svi koncesijski ugovori, da se utvrdi gdje je moguće povećati koncesijsku nagradu jer su ekstra profiti, jer su dobre zarade ili obrnuto jel se loše gospodari pa nema zaposlenih, nema investicija, nema ulaganja, novac se neracionalno troši u plaće i ja bih rekao osobno bogaćenje pojedinaca. To je bio posao Vlade, nije odrađen, nema povećanja ali znate rekli smo povećat ćemo i poreze na trošarine, odnosno trošarine na energente, da to smo preko noći odradili i građani to plaćaju. I tu vidimo kad premijer veli nećemo mi opteretiti građane, nije istina porezima bez problema, veće su trošarine na gorivo, veće su trošarine na električnu energiju. Ali kad je trebalo izanalizirati, kad je trebalo raditi, kad je trebalo angažirati cijelu upravu da jednostavno resurse koje imamo više oprehodujemo, da ne diramo poreze nema glasa, nema rada. I to je taj problem odgovornosti Vlade, a naravno kad ne radite ovakve poslove onda brinete o uredima.
Treća replika, poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Linić, slažem se s vama da je nedostat investicija, neivestiranje jedan od razloga ovakvog rebalansa proračuna odnosno izostanka bilo kakvog gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj. Ministar je u svom uvodnom izlaganju rekao da je građevinski sektor na koljenima, da nema novih investicija, nema novih radnih mjesta što je potpuno jasno s obzirom da je i pripremljen, da je i proračun pa i zakoni koji su se donosili u Hrvatskom saboru na određeni način obeshrabrio i onemogućio daljnje investicije. Ja i dok ste vi bili ministar se nisam slagao sa izmjenom Zakona o javnim cestama kojim smo zakonom smanjili prihode Hrvatskim autocestama i dali ih Hrvatskim željeznicama djelom, a djelom Hrvatskim cestama. Kad govorimo o Hrvatskim željeznicama, dobra je ideja da se osnaži taj sektor kako bi se ulagalo u željezničku infrastrukturu, ali mi smo s jedne strane uzeli novce jednom javnom poduzeću koje je moglo investirati jer je za to bilo kapacitirano i u kadrovskom i u tehničkom smislu, dali smo drugom javnom poduzeću, odnosno HŽ infrastrukturi koja ta sredstva, kao što ste sami rekli na kraju, niti može, niti je počelo s potrošnjom jer niti ima još uvijek pripremljeno poduzeće da može na taj način govoriti o ulaganju u Hrvatsku željezničku infrastrukturu. A s druge strane, što je još posebno paradoks, činjenica da smo osnažili tim istim zakonom Hrvatske ceste dajući njima 20 lipa iz goriva, a s druge strane rebalansom proračuna smanjujemo rashode Hrvatskih cesta za 715 milijuna kuna, trećina Pelješkog mosta. Dakle, ovim rebalansom proračuna Hrvatske ceste ostaju bez 715 milijuna kuna na rashodovnoj strani, a upravo su one trebale potaknuti investicije, potaknuti građevinski sektor. Govorim, smanjili smo im za doista značajan iznos tako da od investicija na ovakav način kako smo ga pripremili kroz planove ne može ništa ni biti.
Na repliku odgovara poštovani Slavko Linić.
Zahvaljujem. Gospodine Bačiću, budimo iskreni. Osobno smatram svojom krivicom jer sam bio ministar financija, koji je i predložio smanjenje i prihvatio smanjenje sa 60 lipa na 20 lipa za autoceste. Ali Vlada je imala svoj program koji je bio jasan. Monetizacija će biti u prvoj polovici 2014. Prema tome, ako privatno društvo preuzme odgovornost za upravljanje autocestama ne damo mu više trošarinu. 20 lipa je bilo eventualno za razliku između ukupnog zaduženja i moguće prihode iz monetizacije. S druge strane, trebalo je novce u Hrvatskim cestama, nemamo dovoljno ulaganja, previše mrtvih. Jednostavno treba novaca u Hrvatskim cestama, nije dovoljno iz postojećih prihoda pa smo očekivali dizanje investicija i vidjeli smo da je tada moguće zaposliti građevinsku operativu. A željeznica, pa budimo iskreni, da je i 80% sufinancirano iz Europskih fondova, treba vam 20%. Tih 20% nemate u državnom proračunu, ne vidite ga. Morate stvoriti prihode. Stvorili smo ih sa tih 20. Prema tome, 40 lipa kao kruh trebaju Hrvatskoj za nove investicije i u cestama, ali onim državnim i regionalnim i u željeznici. Ne u autocestama. Autoceste nažalost te dugove moramo ih se riješiti. To je bio program. Što je od toga učinjeno? Ništa, nije restrukturirana željeznica, novci koje smo dali služe za neracionalno poslovanje teretnog prometa, za dubioze u teretnom prometu za gubitke u, ja bih rekao, infrastrukturi. Čak infrastruktura ne plaća svoje obveze za onih 900 milijuna investicija u ovoj godini. A s druge strane, ono što i je problem, da neće biti ulaganja u Hrvatskim cestama, to vidimo i po rebalansu jer se jednostavno novac ne troši jer treba smanjiti deficit.
Slijedi replika poštovanog Hrvoja Nekića. Izvolite.
Kolega Linić, uz dužno poštovanje naveli ste kako nema investicija, kako nema planova, kako se ne provodi restrukturiranje. Ja bih vas samo htio podsjetiti da ste ne tako davno, zapravo prije samo par mjeseci, vi bili ministar te iste Vlade, da ste donijeli niz mjera, naravno puno njih je polučilo određene rezultate, neke nisu. Evo, ja ću vas podsjetiti da mjere smanjenja zdravstvenog doprinosa sa 15 na 13% nije donijela željeni učinak, da gospodarstvo nije reagiralo na željeni način, ali ono što bih htio naglasiti, vi sada govorite kako nema ništa. Dakle, još jednom, nema investicija, planovi se ne provode, restrukturiranje se ne provodi. Ali kažem, ne tako davno sve to što ste govorili da se sada ne provodi, govorili ste da se provodi, samo ne željenom dinamikom.
Na repliku odgovara Slavko Linić.
Pa očito dok sam ja bio ministar sam itekako razmišljao o privatnom sektoru i to je i razlog da je Ministarstvo financija uspjelo u Vladi ishodovati i predstečajne nagodbe koje služe zato da se financijske probleme u privatnom sektoru što prije razriješi i nosili smo teret tog posla. Znači, dali smo program i radili smo. U tome se Ministarstvo financija u mnogo čemu razlikovalo od ostalih ministarstava. Kad govorimo o doprinosu, pa ja bih vas molio ljudi da probate shvatiti kad je HZZO u državnom proračunu, da li je doprinos 13 ili 15, uopće nije bitno, za bilancu zdravstva i Ministarstva zdravstva. Zašto? Nedostajuća sredstva uzima se iz ostalih prihoda. Prema tome, 13% je nešto što je itekako važno za taj privatni sektor jer kao što vidite svi gledamo u te izvoznike, samo izvoznici sa 15% od zdravstvenog doprinosa neće vam biti konkurentni, prema tome to je bila mjera da se racionalizacijom troškova u državnom proračunu namiri potrebna sredstva u proračunu Ministarstva zdravstva i ono ne ovisi o 12, 13 ili 15% doprinosa. To su bile jasne poruke. A isto tako, Ministarstvo financija sa Ministarstvom gospodarstva je itekako inzistiralo na tome da se kapital u trgovačkim društvima zadrži da svu zadržanu dobit smatramo reinvestiranom makar i nema investicija jer smo znali da nema vlastitih sredstava, a bez vlastitih sredstava nisu se u stanju i zaduživati. Da, to su sve bile mjere koje smo gurali kao Ministarstvo financija za potporu privatnom sektoru. I zato vas samo molim, opterećenje privatnog sektora sa 2% novih zdravstvenih doprinosa je mogućnost da malo lakše trošimo u proračunu, a opteretimo privrednike. Za mene loš potez, iako sam ga ja sam predlagao.
Posljednja replika, poštovani Tomislav Ivić.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Liniću, slažem se sa onim što ste rekli u ime vašeg kluba posebno se slažem sa onim dijelom kada tvrdite da … državnih financija pa i šire ekonomsko stanje u državi je prije svega odgovornost na ovoj rekao bih ne neodgovornoj nego nesposobnoj Vladi i posebno te opservacije su značajne i bitne što dolaze od vas koji ste bili donedavno ministar financija u toj Vladi. Iz prve ruke ste imali priliku vidjeti kako ta Vlada funkcionira i radi i da ona u tri godine svog mandata nije napravila ništa na stabilizaciji financijskih prilika u RH, a posebice nije ništa napravila u razvoju. I stoga ne možemo ni očekivati u idućih godinu dana koliko još preostaje do kraja mandata ove Vlade da će se išta promijeniti. Da su ovakve opservacije došle sa ove lijeve strane onda bi to bili politikantstvo, onda bi to bio pokušaj skupljanja jeftinih političkih bodova. I zato mi je posebno drago što ste zaista kritički i činjenično i utemeljeno se osvrnuli na rad ove Vlade u protekle tri godine i jasno je da ova Vlada je prije svega rekao bih nesposobna, a onda iz te nesposobnosti proizlazi i neodgovornost. Dakle prvo nesposobna pa onda neodgovorna rekao bih prije nego neodgovorna, a onda nesposobna. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara poštovani Slavko Linić.
Koji puta kada ste dio tima govorite unutar tima, kada niste dio tog tima govorite javno. Prema tome, ja bih rekao nisam se ja bitno promijenio, jesam li ministar ili nisam ministar, samo je pitanje na kojem sam mjestu govorio. I od prvog trenutka shvatite nedostatak ove Vlade je kako upravljati sa ogromnom imovinom RH i građana Hrvatske da bi se porezna opterećenja što manja nametala i privrednicima i građanima u tome ova Vlada nije uspjela. Ali ja bih rekao prije svega premijer nije uspio. Znate ja sam bio i potpredsjednik Vlade u vrijeme pokojnog Ivice Račana, čujte MMF ovdje, stand by aranžman ali on je odlučio zaposliti privatni sektor kroz autoceste. Nije bilo planova, nije bilo novaca, sve se to pokrenulo, gospodarski rast je bio iznad 5, 6% ali je on bio na čelu povjerenstva. Pa znate, onda smo ocijenili željeznice su novi infrastrukturni projekt, ajmo metnuti na čelo premijera Zorana Milanovića. Održao je samo jednu sjednicu i nema nikakvog ulaganja u infrastrukturu. a infrastruktura je bitna, prije svega i za lučke objekte koje imamo na Jadranu, ogromne luke, ulaganja u te luke. Sve smo to mogli povratiti sa jednim novim ulaganjem gdje 80% bimo sredstva refundirali iz europskih fondova. I to vam samo pokazuje da su osobe krive i krivim barem u ovom dijelu premijera koji je na čelu svega toga održao jedan sastanak osnivački.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodo ministri, kolegice i kolege. Pa kada se Vlada ne drži vlastitih akata onda prisili Ministarstvo financija da napravi jedan tehnički nažalost loš dokumenat, iz jednostavnog razloga oni koji se nisu držali vlastitih akata i vlastitih obećanja nisu to željeli da se vidi u proračunu i zato smo dobili ovaj sitni uradak bez pete razine. Iz njega je praktički nemoguće čak iščitati niti koliki su prihodi od PDV-a, koliki su prihodi od trošarina jer to ne postoji u ovom dokumentu. I kolegice i kolege, ovo je dokument podloga za izradu proračuna za 2015. Ako vi iz njega ništa ne vidite onda se naprosto želi prikriti da se ni u 2015.neće ništa napraviti. I to su činjenice. Isto kao što je činjenica da Vlada se ne drži metodologija ESA 2010 jer to bi sasvim dalo drugačiju sliku. Čuli ste ministra zdravlja, on jednim drumom, a ministar financija šumom. Sjetite se ovdje velikih raspravo oko pomoći poplavljenim područjima da li onaj akt koji smo donijeli ovdje, da li je on pretočen u proračun? Nije, nemate ga. Rečeno je da će prihodi od legalizacije objekata ići automatski na pomoć poplavljenima, nemate. Imate povećanje od 100 milijuna i to je jedini dokument uz povećanje MUP-a, zdravlja i obrane po 6 milijuna njihovim pozicijama iz kojih vi vidite što se to dalo za poplavljena područja. A sjetite se koji je ovdje bio prijedlog u ime kluba HDZ-a da se definira zakonom o izvršenju proračuna da se vidi. Dakle ovaj dokument je isključivo da se ne vide promašena obećanja ove Vlade od onoga o čemu je govorio kolega Linić plana konvergencije, a o Povjerenstvu za fiskalnu politiku izvješće ću govoriti više u pojedinačnoj raspravi jer ovih 15 minuta čovjek ne stigne sve obraditi. No, što nam ovaj rebalans govori o ovoj Vladi? I to su činjenice od kojih se naprosto ne može pobjeći, prije svega napravili su jednu totalnu pogrešnu poreznu politiku i sa tim domino efektom po izmjenom poreznih zakona događa se ovo što se događa. Mi u protekle tri godine imamo negdje oko 37, 38 izmjene poreznih zakona, a prihodovna strana nam je katastrofalna. Zašto? Zato što nije bilo političke snage da se jedan dio bez obzira što se ja s tim dijelom ne slažem, završi do kraja. Imate efekat koji imate, koji konstantno opterećuje građane Hrvatske i kada dodamo u onom dijelu da smo cijenu struje digli 25% pod krinkom da će HEP biti nosioc gospodarskog razvoja, ove godine niti sjajna hidroenergetska situacija nije dovela do toga da struja pojeftini. Imamo i dalje visoku struju, plaćamo kome zašto to dragom Bogu nije jasno. Nesposobnost za povuć' sredstva iz EU, stalno se hvaliti više smo povukli od ovoga, uspoređivat kruške i jabuke i korištenje pretpristupnih fondova i fondova, da bi na kraju morali priznati da nećete povući milijardu i 200, da, možda su oni neutralni na prihod državnog proračuna, a iz tih milijardu i 200 se moglo puno toga isfinancirati što ne bi bio prihod državnog proračuna i što bi sigurno generiralo razvoj određenih gospodarskih zona u Republici Hrvatskoj. Ali najlakše je reći to je neutralno za proračun, za deficit proračuna i na tome ostati. Ali kolegice i kolege, ovo milijardu i 200 nepovučenih, ono što će nam se dogodit u 2015., ponavljam a to sam govorio prilikom izvršenja proračuna, dovodi nas do toga da mi 2016. nećemo iz administrativnih razloga moći povući 600 milijuna. Nećemo moći povući i to su činjenice koje su sad evidentne. Nesposobnost i stvaranje pozitivne poduzetničke klime. Ako netko ne otvara prostor privatnom kapitalu, ako svi oni koji imaju su državni neprijatelji, ako ih se tretira na ovakav ili onakav način, onda naprosto niti ne možete očekivati da će oni investirati i da će oni bit generator gospodarskog rasta. Uz silnu pravnu nesigurnost koja je u državi prisutna, prije svega zbog česte izmjene zakona, a prije svega zbog česte promjene poreznih zakona, onda je logična stvar da od Hrvatske bježi tko god stigne jer naprosto neće doći investirati tamo gdje nije dobrodošao. To su činjenice. I ono što je možda ključno, a to je politička nespremnost i neznanje ove Vlade za provođenje reforme. Rashodovna strana ovog proračuna se ne može kvalitetno i trajno urediti bez strukturnih reformi. To su činjenice. Niti je provedena reforma državne uprave, niti je provedena reforma u prosvjeti, niti je provedena reforma u zdravstvu, pa na kraju krajeva Vlada se sama ne drži onoga što je obećala Europskoj komisiji da će napraviti. I do čega nas je ovo sve skupa dovelo? Dovelo nas je do pada BDP-a od 0,7%, dovelo nas je do smanjenja prihoda od PDV-a od milijardu i 300, dobiti 260 milijuna, doprinosa 238 milijuna i naravno dovelo nas je do toga da nismo povukli milijardu i 200 milijuna iz eu fondova. A ono što se povećalo, isključivo je povećanje poreznog opterećenja jer povećanje prihoda od trošarina nije posljedica ovoga ili onoga nego isključivo posljedica toga da je Vlada povisila trošarine. I vi naprosto kad točite litru benzina u auto, kad uključite nekakav potrošač u kući, kad pušite naprosto vi punite državni proračun i za to Vlada nema ama baš nikakve zasluge, to je nešto što se ovija automatizmom i to je jedina stavka koja se poboljšala. Znači iz toga bi se moglo izvući naručenje ovoj Vladi, gospodo nemojte se u ništa miješat, dajte ostavku, ova država će i bez vas funkcionirati bolje nego što funkcionira … i to možete vidjet kroz ove porezne prihode. Međutim, ono što je zabrinjavajuće i što naprosto nema niti dozu politikantstva, niti bilo šta nego to su činjenice, a to je kad pogledate rashode državnog proračuna. Nešto na što naprosto razuman čovjek ne može ostat hladno i ne može to gledati zatvorenih očiju. Jedino gdje se kresalo su … i …. Jedino. Dakle, krenut ću od Ministarstva financija kao smanjenje od 261 milijun. Međutim ajmo malo i kroz ovaj proračun proći bez obzira što nije na petoj razini, ajmo ga pogledat na drugu i treću pa ćemo samo kroz dvije stavke vidjeti gdje se to dogodilo smanjenje. Jer ako je do jučer povećanje temeljnog kapitala HBOR-a i sufinanciranje povoljnih kredita bila jedna od ključnih poluga ove Vlade, ključnih poluga, o tome su govorili ne ministar financija, o tome su govorili i saborski zastupnici, o tome su govorili i ministar gospodarstva i ministar poduzetništva. To je ključna poluga. Mi ćemo s tim pokrenut gospodarstvo Republike Hrvatske. A pogledajte ovaj proračun, na kraju godine imate smanjenje dakle povlaštenih kredita za 150 milijuna od sufinanciranja kamate i imate smanjenje temeljnog kapitala 250 milijuna. A o onome drugom smanjenju, neću si sad ukrast vrijeme, ću govoriti kad budem govorio o Zakonu o izvršenju državnog proračuna jer imate jednu poziciju koja ne utječe na rashodovnu stranu proračuna jer je to nekakav kreditni odnos, ali tu su bila znatna sredstva prema HBOR-u koja se isto smanjuju. Gospodarstvo, rekao sam 107 milijuna kuna i sad dolazimo do onoga famoznog, metodologije ESA 2010. Da li je ove godine brodogradnji trebalo dati tih 107 milijuna, zapravo 111 milijuna ili nije trebalo dat 111 milijuna? Ako im nije trebalo dati onda je to neodgovoran prijedlog proračuna ministra gospodarstva, a ako im je trebalo dat zašto im se nije dalo jer to stvara deficit proračuna u sljedećoj godini ili ćemo o tome raspravljati kad nas počnu udarat sljedeće godine ali tako je kao što je. Ministarstvo obrta i poduzetništva, silni hvalospjevi, međutim gledajte opet smanjuju se 142 milijuna. Jel opet netko krivo planirao ili je opet netko rekao pa njima ćemo dati subvencije jer ono što ljudi nisu dobili se neće bunit da im se smanji. Ali da li jedna Vlada koja ima sustavnu gospodarsku politiku, koja ima jasne ciljeve i jasne instrumente da dođe do tih ciljeva, da li ona može napravit ovo u 12. mjesecu? Ne može. Jer u 12. mjesecu da ta Vlada želi doći do tih ciljeva i da želi iskoristiti instrumente da dođe do tih ciljeva ona bi ta sredstva potrošila. Juraj, Janko, Marko bi znali da su temeljem nekakvog natječaja, bez obzira da li po kriterijima da prvi podnesu prijavu na poštu dobili ta sredstva i u 11. mjesecu mi o tome ne bi mogli razgovarati. Ali jednoj Vladi koja nema ciljeve, a koja niti ne zna kako će doći do tih ciljeva, ne zna instrumente, naprosto se događa ovo što se događa. Jačanje i konkurentnost malog i srednjeg poduzetništva, to sam rekao, 121 milijun. Naravno, naši poljoprivrednici njima se kreše stalno, opet 127 milijuna. Ministarstvo regionalnog razvoja i Ministarstvo prometa zajedno smanjenje 280 milijuna. To su dva ministarstva koja pomažu jedinicama lokalne samouprave u izgradnji infrastrukture da bi oni bili podloga za tu sutra otvaranje nekakvih pogona. Jer bez infrastrukture neće doći niti do jednog pogona. I ako vi iz Ministarstva regionalnog razvoja, iz Ministarstva prometa uzmete novca koji su trebali pomoći jedinicama lokalne samouprave koje nemaju novaca, pa im onda još Zakonom o porezu na dohodak skrešete što skrešete onda je jasno da niste stvorili preduvjete, da netko tko ima želju doći investirati sutra u Hrvatsku ima priliku doći investirati. To su naprosto povezane stvari i od njih se ne može pobjeći. Ministarstvo branitelja, ovo stvarno što ću reći ne želim da se svuče u političke vode. Sjetite se onog igrokaza na sjednici Vlade. Ministar zahvaljuje predsjedniku jer je povećan proračun za 2015. I sve bi to bilo divno i krasno, oni se lijepo časte i zahvaljuju, ali nisu prije toga rekli da su tim jadnim hrvatskim braniteljima uzeli 23 milijuna. Prema tome gospodo ne dajete im ništa, čak im niti ne vraćate ono što ste im uzeli i to je istina. Ali kažem, javna televizija i neki slični to prikažu tako, pa onaj tko ne vidi proračun ispadne ovako kao što je. Međutim, proračun hrvatskih branitelja se smanjuje za 23 milijuna kuna. Ministarstvo prosvjete posebna priča. Sjetite se u 12 mjesecu i u 1 mjesecu klub HDZ-a i mi osobno neki smo upozoravali ministra Jovanovića da u predloženom proračunu neće imati dostatna sredstva za plaće i da neće imati dostatna sredstva za prijevoz, onaj prijevoz koji nije isplatio u 12 mjesecu pa ga je isplatio u prvom i uvjeravao je nas sve skupa da će do kraja godine imati dovoljno sredstava. A znate koliko je to dovoljno sredstava da u ovom trenutku Ministarstvu prosvjete fali 107 milijuna na prijevozu i fali 340 milijuna za plaće. Međutim, ono s čim se nikako ne mogu složiti, zapravo ne može se složiti klub HDZ-a je da se za znanstveno istraživanje smanjuje pozicija za 207 milijuna kuna. Pa zar mi stvarno u Hrvatskoj mislimo da bez znanstveno-istraživačkih radova i bez znanosti možemo govoriti o gospodarskom napretku? A opet, da li je netko za znanstveno-istraživački rad planirao te novce tek toliko da umiri znanstvenu zajednicu, akademsku zajednicu sa figom u džepu ili je to opet trošak koji se prenosi u sljedeću godinu. Također ono malo novaca od 98 milijuna za opremanje škola. Dakle, opet jedinice lokalne samouprave se smanjuje i … [[Govornik se ne razumije.]] I kad dodamo još povećanje mirovina od 335 milijuna dolazimo do ocjene i procjene Europske komisije koja nije ofarbana ni HDZ-ovski, ni ovako, ni onako, koja je naprosto Vladi dala drugi žuti, tj. crveni karton. Nisu ispunili vlastite mjere koje su trebali ispuniti. Dakle, Hrvatska će ove godine imati i pad BDP-a, imat će i povećanje nezaposlenosti, imat će i deficit od 19 milijardi kuna i s ovim odgodama plaćanja čuli ste ministra 2 milijarde i 100 u zdravstvu da je u ovom trenutku dug ni u jednom dokumentu ni ove ni sljedeće godine toga nema. Taj deficit uz ovu odgodu plaćanja se penje na 21 milijardu kuna i to je činjenica i toliki će bit deficit u Hrvatskoj sljedeće godine. I znate šta, možemo se koristiti i ovakvom i onakvom metodologijom. Hrvatski građani će tih 21 milijardu zaduženja sa kamatama plaćati sljedećih 10 godina i to je činjenica, pa se mi koristili ovakvom ili onakvom metodologijom. Kad tome dodamo da je javni dug došao do 82% bruto domaćeg proizvoda i kad Komisija upozorava da minus u zdravstvu je jedna od najneuralgičnijih točaka u državnom proračunu i da nikakvo premještanje novaca … [[Govornik se ne razumije.]] neće ništa promijeniti, a Vlada ne reagira na to. Kolegice i kolege, ovo je na žalost nešto što je iza nas, nešto što konstatira da na žalost ova Vlada ne zna što radi. Međutim, najveća tragedija za sve nas ovdje koji ćemo dići ruku za ili protiv. Ali posebno za hrvatske građane što evo loša podloga za ulaz u 2015. i 2015. sigurno ne može biti sa ovim deficitom kojega je Vlada predložila. 2015. će imati deficit od 23 milijarde upravo zbog nespremnosti Vlade da sa ovim aktom dovede javne financije u red. I to je razlog zašto klub HDZ-a ne može nikako podržati ovakav dokument, kažem koji je zbog prikrivanja nepoštivanja vlastitih akata doveo do izuzetno tehnički loše napravljenog materijala. Hvala lijepa.
Hvala. Sad prelazimo na skoro 20 replika. Prvi se javio Davorin Mlakar, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, potaknuli ste me da reagiram jer ste rekli da je ovo dokument iz kojeg se ne može iščitati politika Vlade, odnosno da se sakrivaju porazni rezultati i u tom dijelu se s vama u potpunosti ne mogu složiti, jer ste govorili uglavnom doduše o gospodarskim resorima pa sam ja si uzeo za pravo reći nešto o resoru državne uprave da pokažemo da nije baš sve tako kao što ste rekli. Naime, na pozicijama Ministarstva uprave postoji značajno smanjenje sredstava za obavljanje poslova državne uprave na razini državnih ureda u županijama. Ako nas još pamćenje služi ova ista Vlada je dogurala sa jednim zakonom skoro do glasovanja, prošao je dva čitanja, govorilo se o racionalizaciji mreže ureda državne uprave koji su se s 20 trebali spojiti u 5 s nepoznatim sjedištem bilo kojeg od tih ureda. Prvo su se zvali jedan, dva, tri, četiri i pet, a onda su i taj plemeniti naziv izgubili. Oni su, njima su umanjena sredstva i za plaće i materijalne troškove zaposlenih. Međutim, taj zakon zbog nepoznatih razloga još uvijek nije doživio i ovu završnu fazu glasovanja, a neophodna mu je da bismo ga donijeli. Prema tome, tu pokazujemo da je Vlada čak išla sa nekim projektima dosta daleko, međutim onda zakočila iz potpuno nepoznatih razloga, a tumačila je da je to spajanje županijskih ureda izuzetno pametna jedna od mjera kojima će smanjiti troškove. Sada se troškovi za plaće smanjuju ali uredi postoje u istom iznosu kao i prije.
Hvala lijepa. Odgovor, kolega Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Mlakar. Pa to je upravo na tragu onoga da Vlada zbog toga što ne provodi vlastite akte je napravila ovakav proračun kakav je. Da se iz njega ne vidi sve i možda jedna pompozno najavljena strukturna reforma državne uprave samo što se neće nešto zvati ovako ili onako definitivno u praksi nije provedena. Ali to nas opet vodi do onoga koliko u konačnici ima nekakvih odgoda plaćanja, koliko se nekakvih neplaćanja prenosi u sljedeću godinu i koliki će biti stvarni deficit državnog proračuna. Dakle, ova Vlada će ostati po tome specifikum. Možda će to moći patentirati nekim drugima. Jer govoriti da su ovo najtransparentnije javne financije je naprosto smiješno. Jer ako naslijedite proračun na petoj razini i ako se iz njega praktički vidi najsitniji trošak, a vi ga vratite na drugu ili treću razinu upravo zbog toga da prikrijete vlastitu nesposobnost i neznanje kako da provedete ono što vam je netko napisao na papir, a to su one silne intelektualne usluge koje imamo u državnom proračunu, međutim često se postavlja pitanje što je pisac htio reći? Tako je netko napisao nekakve dokumente, ali očigledno do kraja nije napisao kako to treba provesti u djelo. I državna uprava je nažalost opet ostala u nekakvom zrakopraznom prostoru, a znate kolega Mlakar tko će to sve skupa platiti? Hrvatski građani. Jer naprosto neće dobiti dokumente koje im trebaju dati oni koji ne plaćaju iz onoga što kad plaćaju porez. Jer svaku kunu hrvatskog građanina kod uplate poreza onda plate za financiranje određenih institucija koje će nam u datom momentu trebati proizvesti nekakav dokument temeljem kojega će oni ostvariti neka svoja prava.
Hvala. Tomislav Klarić, replika. Izvolite.
Poštovani kolega Šuker rekli ste u početku svog govora iz ovog se ne može ni nazrijeti što bi u proračunu za iduću godinu trebalo biti. Kao stručnjaku postavljam vam pitanje, a to zanima i svekoliku javnost naročito u jedinicama lokalne samouprave. Naime, Ministarstvo financija po zakonu je dužno do kraja 6. mjeseca jedinicama lokalne samouprave dostaviti smjernice za izradu proračuna za iduću godinu. Do dana današnjeg jedinice lokalne samouprave nisu to dobile. Evo, u ovom trenutku čujemo i zvižduke izvana, dolaze Gorani koji tradicionalno ne prosvjeduju. Njima su oduzeta sredstva, skidanjem statusa brdsko-planinskog područja. Gospodin Linić je govorio o strategiji koja je bila vezana za cijenu trošarina ali Vlada to nije odradila onako kako je bilo planirano. Postavlja se pitanje stalno jedno te isto, što to ova Vlada radi, koje projekcije ima, koje planove ima, gdje su investicije? I zašto uopće donosimo bilo što kad ni sami u ovom trenutku kad je kraj godine ne znamo ni kakav će biti proračun, ni kako će jedinice lokalne samouprave na terenu sastaviti svoje proračune. Po hitnom postupku donosimo Zakon o porezu na dobit, porezu na dohodak. Kako će se oni odraziti i što će se uopće moći u idućoj godini realizirati? Imam osjećaj da se ovdje netko igra one igre ringe-ringe-raja pa kome mućak, kome jaje ali uglavnom sve ovo što se u ovom trenutku odrađuje vezano i za proračun ali i ostale investicije na području čitave RH niti jedinice lokalne samouprave niti ova Vlada ne može planirati niti znati. Upravo onako kako ste rekli da iz ovih dokumenata se jednostavno ne može vidjeti što nas sve čeka u narednoj godini i godinama. A ako se ovako nastavi bit će zaista teško i strašno.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Klarić, dakle logično je da Vlada daje smjernice kojima se trebaju kretati ne jedinice lokalne samouprave nego i proračunski korisnici državnog proračuna. Međutim, kad pogledate u Vladinim smjernicama 2015., 2016., 2017. obrazloženje zašto se smanjuje porez na dohodak onda se stvarno postavlja pitanje što će nam uopće takve smjernice? Jer Vlada se već 5, 6 mjeseci trudi da hrvatskim građanima objasni kako će im izmjenom Zakona o porezu na dohodak povećati plaće. A znate što je napisala u vlastitim smjernicama fiskalne ekonomske politike za sljedeće tri godine? Veli izmjenom Zakona o porezu na dohodak će se smanjiti cijena rada. Ako će se smanjiti cijena rada to znači da to smanjenje poreznog opterećenja neće dobiti građani nego onaj tko isplaćuje. Dakle, to je jedna kontradiktornost. A isto tako kad uzimate jedinicama lokalne samouprave 2,5 milijarde kuna i kad to želite kompenzirati sa niz mjera onda bi bilo logično da te mjere praktički idu u jednom paketu, da se rasprave i da se vidi njihov fiskalni efekt, a ne da praktički čelnici jedinica lokalne i regionalne samouprave u ovom trenutku ne znaju uopće po kojim parametrima će raditi proračune za sljedeću godinu. A kad znamo da struktura proračuna jedinica lokalne samouprave ima veliki dio prihoda koji su vezani sa rashodima i praktički nemoguće je koristiti za nešto drugo onda ono što se financira iz poreza na dohodak, a to je predškolski uzrast, osnovno školstvo, srednje školstvo, zdravstvo, socijala, vatrogasci i udruge praktički se ubija ono temeljno što je briga jedinice lokalne samouprave. A to je jedna velika neodgovornost Vlade jer Vlada svoje neznanje da dođe do nekog cilja i da odradi instrumente nažalost prisilno spušta na jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Sljedeća replika, Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Šuker, da, ovaj rebalans je još jedno svjedočanstvo da su planovi Vlade promašeni. Govorili ste o tome da je uz povećanje 25% struje Vlada dala obećanje da će to povećanje ići u cilju investicija HEP-a. Međutim, investicija nema nikakvih. Zbog čega nema investicija unatoč tome što HEP ima novac? Zbog toga što su, kao što sam rekao prije stranački uhljebi. Na čelu HEP-a su prvo postavili čovjeka koji je uništio tvornicu stolaca, čovjeka koji je uništio tvornicu 100, 200 ljudi a sada bi trebao biti pokretač industrije u Republici Hrvatskoj, pa to je smiješno, to je zapravo povlačenje za nos građana Republike Hrvatske. Govorili ste o pravnoj nesigurnosti, da Hrvatsku zaobilaze u velikom luku upravo zbog toga što nema pravne sigurnosti, ne samo porezne, nego pravne sigurnosti. Kome ćete se vi u Hrvatskoj žaliti kada procesi na trgovačkim sudovima traju po 10, 15, 20 godina? Tko će investirati u HRvatsku? Reforma državne uprave, tko će hraniti toliko ljudi? Svi se kunu, i vaša stranka, neće biti otpuštanja, cilj nije otpuštanje, racionalizacija je cilj. Reforma lokalne samouprave, nema reforme lokalne samouprave iako se najavljivalo da će biti. I sad je pitanje, ono koje ste postavili, može li ova Vlada novim proračunom izvesti iz krize Hrvatsku u 2015. godini? Ova Vlada nas može jedino izvesti iz studenog u prosinac, ništa drugo.
Kolega Šuker odgovor. Izvolite.
Kolega Vukšić, čak ni to. Jer ovoj Vladi jedino što ide automatizmom koliko toliko uspijeva, ali to i tu i tamo pokvare, a to je najbolja priča sa cijenom struje i plina. Sjetite se povećanja struje 25%, treba investicija bit, nema ništa investicija. Sjetite se povećanja plana 35% i onda se neko sjeti da kaže mi ćemo smanjit cijenu plina i to će se smanjit tako i tako. I znate što se dogodi? U najblažoj zimi u proteklih 30 godina, u 1. mjesecu 2014. račun za plin, za grijanje i toplu vodu je isti ili veći u svim kućanstvima nego prethodne godine kad se sjećate kad je napadalo pola metra snijega i da ljudi praktički nisu mogli iz kuće. I što se onda tu dogodilo, da li se nama cijena plina smanjila ili metodologija obračuna i onda smo na tih 35% dobili pa je realno porast po 50%. To je činjenica od koje se ne može pobjeći. A pravna sigurnost je nešto što je u ovom trenutku možda rak rana Hrvatske i možda najveći problem stranim investitorima. Ne jedna odluka ove političke nomenklature i u onom razdoblju 2000.-2003. i sada je išla ka retroaktivnom opterećenju poduzetnika, prije svega privatnog sektora. I to stvara jednu izuzetnu pravnu nesigurnost. Isto tako sjetite se ključnih zakona oko poticanja investicija, ovog, onoga, donese se zakon, glamurozno, ovako, onako pa za 3 mjeseca usprkos upozorenja s ove strane sabornice i ovog centralnog dijela da se to ne može primjenjivati, ne želi se reagirati na to pa se onda ide u izmjene, izmjene. I znate koji je rezultat toga? Da se ne događa ništa. Pogledajte financijske planove izvanproračunskih korisnika, o njima nažalost nikada ne raspravljamo jer u 15 minuta je nemoguće raspraviti njih i državni proračun. Što se smanjuje? Smanjuje se 800 milijuna Hrvatske cesta.
Hvala. Đuro Popijač, replika. Izvolite.
Hvala kolega, hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega vi ste u svojem izlaganju jasno rekli sve što se tiče uzroka ovih problema i razloga zbog čega ponovno rebalans proračuna. Između ostalog spomenuli ste i nesposobnost ove Vlade da išta učini u pogledu povlačenja fondova EU i upozorili ste na probleme koji tek slijede. Dakle, mi smo partnerskim sporazumom dogovorili sa EU da ćemo u periodu 2014.-2020. moći povući, da nam je dakle na raspolaganju preko 10 milijardi eura. 2014.-2020., mi smo na kraju 2014. godine i svjedoci smo između ostaloga jedne činjenice da je program ruralnog razvoja vraćen sa 377 primjedbi, kraj 2014. godine. To znači da je potpuno upitno da se zapravo ne zna, a na prošlotjednom aktualnom satu potpredsjednik Grčić nije znao odgovoriti kada će se uopće dakle prihvatiti taj program, i kada će se raspisati natječaj po programu ruralnog razvoja, odnosno kada će se uopće objaviti i pravilnici bez kojih niti nema mogućnosti raspisivanja natječaja. Dakle, i ova godina je potpuno izgubljena, a i što ste rekli u idućoj godini potpuno je upitno kada će se definitivno i započeti bilokakvi natječaji. To je jedna katastrofalna situacija a postavlja se pitanje i molim vas da prokomentirate, ako uopće možete da li postoji opasnost da se uopće suspendiraju sredstva europskih fondova upravo zbog stanja državnog proračuna i zbog nesposobnosti ove Vlade da kontrolira državni proračun i da uspostavi fiskalnu stabilnost. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač, pa vi ste se dotaknuli onoga što je nastavak onoga što sam govorio o EU fondovima. Dakle, Hrvatska ima jednu nažalost užasno negativnu, užasno negativni trend a to je da umjesto smanjivanja deficita ona ima povećanje deficita. To što se on administrativno smanjujete, vidjet ćete na što će ovaj prijedlog proračuna 2015. vidjeti slijedeće godine u ovom razdoblju. Dakle, Europska komisija je bila poprilično blagonaklona prema nama u svim svojim prvim izvješćima. Međutim, u datom mentu ako vidi da ova Vlada nije u stanju provesti ono što je sama napisala da će provest, nažalost krajnja mjera može biti da nam se suspendiraju sredstva EU. Međutim, dok god jedna Vlada kaže, govori da je EU trošak, a iznad onoga što uplaćuje praktički još toliko ima pravo povući, govori isključivo o njoj samoj. Jer ako ti neko da mogućnost da povučeš a ti znaš za to i prije nego što si došao na vlast da jedino na takav način možeš povući sredstava. Europska komisija ne trpi hrvatske improvizacije. I to naprosto svima mora biti jesno. I kad nobelovac Grčić to shvati onda će svima bit lakše, jel improvizacije nema u EU fondovima. Jasna su pravila i kad pogledate da sljedeće godine 7 milijardi ili koliko su već pokušali povući, to jasno govori da nažalost svi oni koji se nadaju sredstvima iz EU, sljedeće godine neće imati skoro nikakve koristi. I to je ključan problem. Puno gospodarskih problema, puno problema u poljoprivredi, puno infrastrukturnih problema bi se dalo riješiti da efikasnije povlačimo sredstva iz EU. Puno i ne bi bio problem niti državnog proračuna niti jedinica lokalne samouprave niti izvanproračunskih korisnika i kad počnemo na takav način razmišljati, a ne se nabacivati sa stotinama milijuna ili milijarda i kad počnemo u ovom Visokom domu na nekakav realan i korektan način razgovarati o tome onda će i rezultati biti puno bolji, na dobrobit svih nas.
Hvala. Frano Matušić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, ova tema Europskih fondova, odnosno povlačenja sredstava je izuzetno bitna pa ću i ja nastaviti na tu temu. Naime, već 2 godine upozoravamo Hrvatsku Vladu da nije se pripremila za povlačenje sredstava iz Europskih fondova. Nisu donijeli temeljne dokumente koji su preduvjet da bi se ta sredstva povukla. Dakle, da bi se povukla sredstva treba donijeti strategiju u svim područjima. Strategije su navalile tek pred kraj drugog tromjesečja ove godine, a te strategije su se trebale donijeti prije nego što smo ušli u EU. Dakle, prije 01. srpnja 2013. godine kada smo postali punopravni član. To je trebala raditi Vlada RH, međutim nije ništa napravila i naravno, tek sada je potpisan partnerski sporazum, ali treba i operativni program, ali treba i akreditacija, kolega Popijač je dobro govorio, ali treba još spomenuti i akreditacije koje treba dobiti da bi se mogla ta sredstva povlačiti. Dakle, sasvim izgledno da prve eure koje smo mogli povući 2013. godine, da ćemo možda tek u 2. polovici sljedeće godine možda povući, možda. Kolika su ta sredstva, ja mislim da je dovoljno svima jasno reći da ako imate preko milijarde eura na raspolaganju iz Europskih fondova, da itekako možete s tim sredstvima potaknuti hrvatsko gospodarstvo. I na kraju samo bih želio nešto reći, mi cijelo vrijeme, naravno, kao oporba govorimo o nesposobnosti Vlade, ali što reći nakon što … te Vlade, gospodin Linić vrlo jasno rekao koliko je ta Vlada nesposobna i da ne može odgovoriti zadaćama koje su …. Što reći na to? Niti jedna replika iz kluba SDP-a zato što je točno, točno je sve ono što je on govorio i točno je ono što mi govorimo u posljednje 3 godine. Dakle, ova Vlada je potpuno nesposobna da vodi Hrvatsku državu i nažalost imat ćemo problema …
Hvala. Odgovor, kolega Šuker. Izvolite.
Da, kolega Matušić, ustvari ključna stvar je da za provođenje reformi, nečega je potrebna politička volja. I ja ću sada nešto reći … će možda smatrati bogohulno, ministri financija, bez obzira u kojim razdobljima, tu vrlo slično razmišljaju. Financije su takve i ne može se tu puno ići lijevo ili desno. Međutim, nažalost njihova politička snaga je uvijek daleko slabija od potrošača, imamo u javnim financijama ovo što imamo. Međutim, ja bih se vratio na EU fondove. Dakle, vi ste spomenuli nekoliko administrativnih stepenica, Hrvatska je napravila samo prvu za povlačenje sredstava. E sad, da li ćemo mi u sljedećoj godini, ove godine smo definitivno izgubili milijardu i 200 milijuna, sljedeće godine povući praktički 4,5 milijarde više nego ove godine, a još moramo napraviti 4 stepenice, najbolje govori o onome tko kaže da ćete to napraviti. Međutim, boli mene briga što on govori pa se nadam i većinu ostalih kolega saborskih zastupnika, ceh tome će platiti hrvatski građani. Kroz ovakav visoki deficit proračuna, platit će poduzetnici koji neće moći doći do jeftinih sredstava da sa kvalitetnih idejama, projektima sudjeluju na Europskom tržištu, platit će hrvatski poljoprivrednici i na kraju krajeva, platiti će hrvatski obveznici jer mnoge od tih projekata će se financirati iz poreznih prihoda ili iz nekih drugih davanja. Međutim, kad govorimo o Pelješkom mostu i sredstvima iz EU, pa dajte mi recite, svi se vozimo po tim cestama državnim, da li je stvarno njihovo takvo stanje da na kraju godine Hrvatske ceste nisu trebale uložiti 800 milijuna da dignu sigurnost prometa? Jer kolegice i kolege, zar je stvarno tako sjajna situacija u građevinskom sektoru, prije svega mislim u cestogradnji, da se njima nije trebalo dati 800 milijuna posla, da zaposle nekoliko tisuća ljudi i da za možda nekakav promil promijene ove negativne … u BDP-u. Ako imaš novce, ako imaš u planu, pa zašto sam nećeš sudjelovati u rastu BDP-a, bez obzira što…
Hvala. Krešimir Bubalo, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Naime, kolega Šuker, maloprije ste rekli da je ova Vlada osigurala sredstva određena fondova EU u 2014. godini. Ma to je ono što kapa iz prijašnjih razdoblja, a iz razdoblja 2014. – 2020. Hrvatska nije povukla ni centa. A vidimo po rebalansu da se ide Ministarstvo regionalnog razvoja smanjiti iznos 94,7 milijuna kuna. Ja neću ulaziti u procjene ministra Grčića, ali taj što god je procjenjivao, svaki put je promašio. Bogu hvala pa nije meteorolog. No gledajući projekcije za 2015., '16. i '17. godinu, ako ste gledali, fondovi EU 2015. 4,3 milijarde, 2016. 6,5 milijardi, 2017. 8 milijardi i 454 milijuna kuna. Pa to je nemoguća misija. Zašto? Zato što u Hrvatskoj nije došlo do decentralizacije, nije došlo do regionalizacije, imamo neujednačen razvoj RH, a s novim Zakonom izmjenama poreza na dohodak, još više će se smanjiti mogućnost jedinicama lokalne uprave i neće imati učešće ni za predfinanciranje, a kamoli za financiranje fondova u idućim godinama. Prema tome, gledajući ove želje, gledajući mogućnosti, mislim da apsolutno se nije smjelo rezati Ministarstvo regionalnog razvoja, ali ono gdje možemo imati šansu upravo je razdoblje 2014. – 2020., a do sad lipe Vlada nije povukla za 2014. – 2020., prema tome nismo pripreme napravili, a i s ovim smanjivanjem sredstava jasno ukazujemo da … Resorno ministarstvo, Ministarstvo regionalnog razvoja to nije prioritet, a vidimo ustvari da najveći dio sredstava povlače jedinice lokalne i regionalne uprave koje su to spremno dočekale, ali s izmjenom poreza na dohodak, ići će se na njihovu nespremnost i smanjivanje fiskalnog kapaciteta i mogućnosti za iduće razdoblje. Prema tome ove projekcije za iduće razdoblje su nerealne.
Hvala. Odgovor kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Bubalo meni je drago da ste se vi dotaknuli teme EU fondova prije svega što dolazite iz županije koja je možda po tome među najbolja ili najbolja, ali isto tako signalizira nešto drugo. Jedinice lokalne samouprave koje su se organizirale i koje su pripremile, koje su koristile tada naputak Ministarstva financija oko izgradnja vlastitih kadrova i vlastite infrastrukture za izradu projekata, ti su danas uspješni i to je rezultat koji se vid u ove tri milijarde u proračunu ove godine jel to nije rezultat ove Vlade. Oni koji nisu to napravili nažalost su danas u poziciji kao i ova Vlada. Nisu se pripremali, nema tko napraviti kvalitetne programe i njihova sudbina je takva kakva je, to je sudbina ove Vlade. Prema tome, ne treba sada tu puno politizirati, vidimo to na konkretnim primjerima jedinice lokalne samouprave koje su sudjelovale u povlačenju pretpristupnih fondova u toj poziciji je naša Vlada. I ponavljam, 2016. 600 milijuna eura nećemo moći povuć iz razloga, mogu kolege napisati papir trpi svaša, međutim neće se moći povući iz ovih razloga koji su sada evidentni jer ako je ovakva situacija u 2014.u 2015.neće biti puno bolja, dakle administrativno ove stepenice o kojima je govorio kolega Popijač i kolega Matušić se neće moći završiti da bi se do kraja 2016.moglo povući ono što se planira. Ali sva sreća nekom ističe vijek trajanja za nekoliko mjeseci pa onda neće biti u prilici da o tome raspravljaju.
Sljedeća replika Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Šuker kažete da nema smanjenja rashodovne strane bez strukturnih reformi i s tim se ne možemo ne složiti. Dakle ne treba biti ministar da bi se to znalo, da bi to bilo jasno, to zna svaki student prve godine ekonomije. Međutim za svaku reformu treba vrijeme, vrijeme je izuzetno važan čimbenik u reformama dakle za svaku pa i najmanju reformu treba vam vrijeme. vaše vlade imale su tog vremena na pretek, nažalost nisu niti započinjale s reformama. Mi, eto ova Vlada je započela niz reformi, međutim ono što ponavljam što nam treba to je vrijeme. vi napadate ovu Vladu zato što je napad najbolja obrana i činjenica je da ste i sami u ne jednom navratu znali reći da niste započinjali reforme jer ste željeli očuvati socijalni mir, dakle bojali ste se. I ovaj proračun danas ovakav kakav jeste i ovaj ogroman proračunski deficit i ogroman javni dug su posljedica prije svega vašeg nečinjenja, kumulativna su posljedica i kriminalne pretvorbe i privatizacije i sustavne pljačke javnih poduzeća i trošenja ne zarađenog. Zapravo vi ste da biste očuvali taj socijalni mir kreirali jednu razinu i osobne i javne potrošnje koju nažalost hrvatsko gospodarstvo ne može financirati i ne može podnijeti jer naprosto nema taj fiskalni kapacitet.
Hvala. Odgovor kolega Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice Jelaš iskreno govoreći nisam od vas očekivao ovakav ton, ali s druge strane to me samo još više potvrđuje da sam bio u pravu u svemu onome što sam rekao. Jer kada ljudi nakon tri godine vlasti idu govoriti ovakve stvari onda znači da nemaju argumente za ovo. Ali kolegice Jelaš samo nešto, vi ste sticajem okolnosti vladajuća nomenklatura koja je bila u trenutku kada je Hrvatska formalno ušla u EU, pa Hrvatska ne bi ušla u EU da nije provela niz reformi, niz zakona. Druga stvar, deficit državnog proračuna prije ekonomske krize je bio 0,8%. Ovih dana se hvalite kako je Doing buisness pomaknuo Hrvatsku na mjestu konkurentnosti itd. Kolegice Jelaš ja sam 2008.dobio nagradu od Doing buisnessa top 10 reformera jedini hrvatski ministar koji je upisan u tu knjigu. Vrlo je interesantno da kada je to u pitanju HDZ onda to ne vrijedi, a kada je u pitanju …. Zar stvarno hoćete reći da Svjetska banka to dala ovako, a vama istovremeno taj Doing business je o.k. kada to vama paše. Međutim gledajte jednu stvar, i dalje stoji da za provođenje teške reforma potrebna je politička volja i to sam rekao pošteno i korektno da i kod nas 2009.nije bilo jer da je bilo vjerojatno bi se neke stvari napravile. Ali kolegice Jelaš isto ću vam tako reći neodgovorno ponašanje u oporbi može dovesti do zla. Sjetite se Zakona o radu, trčanje za potpisivanje referenduma. Znate koliko hrvatske građane košta ne izmjena Zakona o radu i ne ukidanje tih kolektivnih prava itd.? Kroz ovih pet godina preko 15 milijardi kuna. to je činjenica i od toga ne možete pobjeći. Prema tome molim lijepo svako zna što je činio postoje podaci, međutim ako i kolega Linić kaže da ne postoji politička volja, ako kažem ja koji sam prije toga bio ministar, a vjerojatno bi to rekla i kolegica Dalić, a vjerojatno će to i kolega Lalovac jednog dana reći onda je činjenica za provođenje reformi prije svega potrebna je politička volja.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, dobro ste konstatirali da su obmane i laž zapravo najave da se na poziciji Ministarstva branitelja neće dogoditi nikakve promjene. Naime, vidljivo je da i u ovom rebalansu proračuna 23 milijuna kuna se smanjuje proračun Ministarstva branitelja po raznim pozicijama, a ono što je najgore da su se donijele zakonske odrednice kojima se proširuje pravo na stambeno zbrinjavanje dragovoljaca Domovinskog rata kao i pravo na zapošljavanje koje se apsolutno ne može iščitati da će biti bilo čime potpomognuto. Lista zahtjeva za stambeno zbrinjavanje raste i sada je na 13.600 onih koji traže stambeno zbrinjavanje. Jednako tako za 10.000 povećana je lista nezaposlenih hrvatskih branitelja i vidljivo je da nema ni sluha, niti razuma prema toj populaciji bez obzira što ste željeli lažno prikazati da će u idućem proračunu biti 19 milijuna povećani proračun. To je apsolutno notorna neistina koja govori sljedeće. Ako danas 23 milijuna smanjujemo u rebalansu, a 19 dajemo, pa koliko smo to dali hrvatskim braniteljima na toj poziciji i kako ćemo ispuniti zakonske obaveze. Pa jasno je reklo i Povjerenstvo za fiskalnu politiku da ova Vlada se mora ozbiljno baviti odgovornošću, o fiskalnoj odgovornosti koja je propisana zakonom. Jasno je da i europska sredstva nećemo moći koristiti jer nisu tako ni prezentirana kako bi hrvatski branitelji mogli u onom operativnom programu konkurentnost i kohezija biti ti koji će moći opskrbiti veteranske centre i prijaviti potrebe i za stambeno zbrinjavanje. Ovdje u tom nacrtu se vodi briga o povratnicima i izbjeglicama srpske nacionalnosti, kako će njih zbrinuti.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker izvolite.
Kolega Đakić, pogledajte ovaj šturi materijal. Jedino što imamo obilježeno u njemu je Ministarstvo branitelja. Znate zašto? Upravo zbog ovoga svega što se događa, zbog onoga igrokaza na sjednici Vlade i da se vidi u principu što se u tom proračunu starom dogodilo, osim što je smanjen za 23 milijuna kuna. To je jedina činjenica. Međutim vrlo interesantno da se povećavaju prava, skrb za hrvatske branitelje u Domovinskom ratu. Jesu se možda nekim aktom ove Vlade povećala neka prava? Nisu jelda. To znači da je ministarstvo namjerno loše planirano jer je računalo da će tijekom godine dobit to. Ali koje su pozicije koje su smanjene? Smanjuje se pozicija obilježavanja mjesta stradanja u Domovinskom ratu i javna ustanova Memorijalnog centra Domovinskog rata u Vukovaru. Dakle java ustanova Memorijalnog centra Domovinskog rata Vukovar smanjuje se sa 36 na 9 milijuna 550 ili se smanjuje za 27 milijuna 200. Toliko o onoj izjavi jučer onih koji vole i onih koji ne vole Vukovar. Ovo je najbolji dokument. Javna ustanova koja samo služi da naša djeca, naši unuci, naši praunuci ne zaborave zločin koji se tamo dogodio jer jedino kroz takvu ustanovu se to može dogoditi. Ovdje se ta sredstva smanjuju. Upravo zbog toga, pogledajte, u ovim silnim stranicama jedina stranica koja je obilježena zbog onoga igrokaza ministre hvala, ministre mi smo to povećali. Niste ništa povećali, samo vraćate ono što ste neopravdano uzeli, a nažalost svi smo bili jučer u koloni sjećanja. Ovo je samo poruka Vukovarcima.
Hvala. Jasen Mesić, replika. Izvolite.
Uvaženi kolega Šuker, ovdje smo već čuli da potpredsjednik Vlade gospodin Grčić ne može ni slučajno pogoditi bilo kakve projekcije ili bilo kakve procjene gospodarskog razvoja Hrvatske. Nažalost, vi ste ona druga krajnost koji svake godine uporno ovdje govorite o proračunu Republike Hrvatske, svaki put kritizirate, svaki put ukazujete na pojedine stavke i onda kad nam dođe rebalans krajem godine ili u ranu jesen vidimo da ste imali pravo. Tako ste kolega Šuker podsjetili da smo ovdje prošle godine kad je donošen ovaj proračun govorili da će falit novca za plaće u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta. Nitko nas tada nije htio slušati, a već smo imali naučenu lekciju kada je jednostavno ondašnji ministar Jovanović zaboravio potpisati da se ljudima isplate u znanosti i obrazovanju plaće za 12. mjesec. Šta će reći istraživači recimo na Institutu Ruđer Bošković na ovo što ste govorili da će im se u rebalansu proračuna značajno smanjiti sredstva za znanstvena istraživanja. Ali isto tako kolega Šuker, podsjećali smo i kad je donošen ovaj proračun u razrezu u onom dijelu koje pokriva Ministarstvo kulture pa smo točno rekli na kojim će im stavkama faliti sredstva, upravo na onim stavkama gdje kultura pridonosi gospodarstvu. Pa smo im rekli da će im faliti na poticajima za audiovizualne djelatnosti, za snimanje stranih koprodukcija, pa smo im rekli da će im faliti u investicijskom dijelu za onaj dio koji se odnosi na institucije u kulturi. Sada se to vraća zbog toga što je jasno sad svima pa valjda i Vladi Republike Hrvatske da nisu trebali tako planirati proračun, ali sve one stavke koje samo potiču potrošnju i dalje su ostale iste uvaženi kolega Šuker, bez obzira što smo i to govorili. Ali nažalost nitko nas nije htio čut, kao i ovaj put vjerojatno što nas neće htjeti čuti.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker.
Hvala lijepo kolega Mesiću. Dakle ako date nekom nekakvo pravo i nikakvim zakonskim aktom to pravo niste umanjili ili niste povećali, zašto bi morali umanjivati, dakle vi onda za ta prava morate osigurati novce u proračunu sljedeće godine. A s obzirom da mi tijekom i donošenja proračuna za ovu godinu, znači krajem prošle godine i tijekom donošenja rebalansa proračuna za ovu godinu nismo vidjeli nijedan akt s kojim se smanjuju prava u Ministarstvu prosvjete i Ministarstvu kulture, ovo o čemu ste vi govorili, a sredstva su planirana manja da bi se prema Europskoj komisiji poslala jedna lijepa slikica u boji da Hrvatska ima deficit od 12,5 milijardi itd., itd. Međutim naš narod kaže da su u laži kratke noge, tako i sad te kratke nogice su došle na istinu i ovima koji imaju prava, a to su zaposlenici u Ministarstvu prosvjete i to su ovi projekti iz Ministarstva kulture, se naprosto moraju dati novci jer je to njihovo pravo. E tu je sad ono pitanje o reformama, ovome ili onome, međutim možda nekada je politički teško poslušat nekoga sa druge strane ali činjenice su činjenice i ovaj proračun ovakav opet krivo iskazuje stanje. Deficit ovog proračuna po ESA 2010 je 21, a ne 15,5 milijardi kuna. Jer naprosto ne mogu se određeni prihodi koji u budućnosti stvaraju trošak knjižit kao prihodi, ne može se ne evidentirat ono što je i ministar zdravlja rekao da su u ovom trenutku minusi u zdravstvu 2 milijarde i 100. I iz ovog proračuna je vidljivo da se sa pojedinih pozicija skidaju stavke da bi se zakrpale one koje se moraju zakrpati ove godine. To je tzv. odgoda plaćanja. I imaju određenih obveza iz proračuna koje se rješavaju putem tzv. faktoring društava, a to je nekakva odgoda za godinu, godinu i pol dana. I to nas onda uvodi u deficit proračuna 21 milijarde ove godine, a 23 milijarde sljedeće godine.
Hvala. Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, ponekad mi se čini da bi valjalo revidirati svoja stajališta ili svoje argumente umjesto podcjenjivanja tuđih. Zašto to kažem? Pa nekako ću slijediti onaj dio replike kolegice Nadice Jelaš u smislu potrebnog vremena. Temelji gospodarstva kojeg danas imamo su postavljeni jučer. Kad kažem jučer mislim i puno prije i krize koja je nastupila. Jedna od zadaća Vlade je da osim što postavlja uvjete za gospodarsku aktivnost, osigurava i stabilnost svih onih sustava koji su, koje koriste oni najranjiviji. Prije svega, tu mislimo na mirovinski sustav, na zdravstveni sustav koji imaju svoje potrebe. Osnovni problem hrvatskog gospodarstva koji je nastao da se tako izrazim jučer početkom krize je nelikvidnost. 34 milijarde kuna nelikvidnosti i da tome dodamo i 205 tisuća radnika koji su radili, a nisu dobivali plaće. To je naravno s time povezana niska razina kapitaliziranosti poduzeća. Građevinski sektor koji je imao zamah, koji je zapravo bio temelj gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj početkom recesije 2008. i 2009. doživljava svoj fijasko i poslovne banke bježe iz tog sektora. Vi ste u svojoj i to me ponukalo na repliku spominjali HBOR. Tada HBOR nastupa, vidite do 2008. 70% investicija HBOR-a je išlo, 70% odobrenih sredstava je išlo u investicije HBOR-a a 30% za obrtni kapital. Od 2008. se situacija naglavce okreće i 60% sredstava ide u obrtni kapital, a 40% ide samo u investicije. Dakle, potrebno je sanirati sve one nevolje koje su zatekle gospodarstvo, prije svega tu je i građevinski sektor. I onda se taj lanac nelikvidnosti zakotrljao. A što se tiče potrošnje, vi ste i o tome govorili nešto u svojoj. Ma neću više. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker.
Kolega Žagar, proračun je najjača poluga za uvođenje ekonomske politike, najjača. Vi snažniju polugu nemate. Isto tako i da osnažite jedinice lokalne samouprave da i one mogu sudjelovati u tom procesu. I ako iz ovog proračuna iščitate ovo na žalost što u njemu piše, onda je tako kao što je. Ne možete za to kriviti nekoga drugoga. To su činjenice, to su naprosto činjenice od kojih se ne može pobjeći. Kolega Žagar, nelikvidnost. Pa kako možete govoriti o tome da je u Hrvatskoj smanjena nelikvidnost? Administrativnim putem, putem predstečajnih nagodbi su smanjena potraživanja određenih poduzeća kako međusobna, tako i obveze prema državi, administrativnim putem. Jer da se dogodilo praktično nešto, onda bi mi na prihodovnoj strani proračuna imali daleko kvalitetniju situaciju. Jer od onih 8 ili 9 milijardi ili koliko već tvrdite da se smanjuje nelikvidnost nešto bi sjelo u državni proračuna na sveopće veselje kolega Lalovca i njegovih kolega u Ministarstvu financija, a vjerojatno bi i ministar Varga bio s tim zadovoljniji, jer bi vjerojatno nešto sjelo i njemu. Dakle, toliko o nelikvidnosti. Nedobivanje plaća. Gledajte, najbitnije je pompozno nešto najaviti. Međutim, zadnje izvješće pogledajte koliko u ovom trenutku imate poduzeća koja ne isplaćuju plaće. Vi ne možete administrativnim putem samo nešto reći to će biti tako i to bi tako, to je biblijska izreka. To može napraviti samo jedan, a to je onaj gore svevišnji. I hvala dragom bogu nema ih više takvih. Ali da bi se ovo provelo oko neisplate plaća itd. moraju se poduzeti neke druge stvari. Ali najveći problem ovog proračuna je što on prikriva silne akte koje je ova Vlada donijela, a koje ne izvršava i koji se naprosto žele prikazati u ovom proračunu da nisu izvršena. Ne žele prikazati, niti su izvršena.
Hvala. Franjo Lucić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker, vi ste upravo u vašem izlaganju puno toga rekli i ja sam se zapitao pa kako je moguće jednostavno da ova Vlada koja je prije tri godine govorila kako zna riješiti krizu u Hrvatskoj nije napravila doista ništa. Slušajući i ministre i prijedloge kako će kroz razna ministarstva učiniti uštede, postavljam si pitanje koje su to oni uštede napravili osim što su zaustavili kapitalna ulaganjima u svakom ministarstvu. Umjesto da su uštede radili na sebi, na svemu onome što proizlazi trošak oni su jednostavno kresali kapitalne investicije i na taj način kaže napravili uštede. Podsjetit ću samo da 12 kvartal od kako su na vlati je u padu, dakle nema pomaka. 81% je već javni dug Hrvatske zauzeo bruto domaći proizvod. Ako znamo da su poljoprivredi samo u tri godine smanjene jedan i pol milijardu kuna, lokalnoj samoupravi preko milijardu kuna, u sljedećoj godini dvije i pol milijarde kuna će se uzeti lokalnoj samoupravi pitam se gdje smo mi to s time da nam je dug, dakle deficit 19 milijardi, da imamo 2 milijarde neproknjiženo u Ministarstvu zdravlja i rekao bih samo jednu anegdotu. U jednom našem poduzeću pitali su šefa računovodstva kad im je izložio tešku situaciju oni su njega pitali pa dobro šefe hoćemo mi propasti. Pa kaže, mi smo već propali, samo nismo proknjižili. Bojim se i da ovaj proračun i ova Vlada koja vodi Hrvatsku vodi upravo ka propasti i da smo faktički već propali, ali nismo proknjižili.
Odgovor kolega Šuker.
Kolega Lucić, kad pogledate u protekle tri godine koje su se to pozicije rezale u državnom proračunu, onda ćete vidjeti da se isključivo režu sredstva koja su trebala ići ka gospodarstvu, koja su trebala ići ka jedinicama lokalne samouprave za izgradnju infrastrukture i koja su trebala ići za otpremanje školstva. Recimo škola kod mene u Velikoj Gorici, osnovna škola se gradi već 4 godine. Ništa specijalno veliko, investicija od nekakvih 30-tak milijuna kuna, ali ona se gradi 4 godine i zadnjih godinu i pol dana nije ništa učinjeno. To su ta rezanja ove Vlade. Jer najlakše je uzeti nekoj jedinici lokalne samouprave, najlakše je ne dati nekom poduzeću nekakvu subvenciju ili potporu, najlakše je uzeti hrvatskom seljaku njegovu potporu i subvenciju, ne pripremiti ga da povuče sredstva iz EU i tako proračun koji je u nekim prošlim godinama bio zadan 85, 86% sa nekim pravima a 15% su bila ova sredstva kojima se moglo pomoći i jedinicama lokalne samouprave i poduzetnicima sad su ta sredstva praktički svedena na nulu. Jer vi kad pogledate što se reže u ovom proračunu, HBOR-u se uzima 400 milijuna kuna, HBOR-u. Ali nije to što se uzima HBOR-u nego što je to bila temeljna poluga ove Vlade za vođenje ekonomske politike, temeljna poluga. Dakle, s obzirom na neaktivnost privatnog bankarskog sektora iz ovog ili onog razloga država je odlučila da će HBOR preuzeti veći rizik, da će davati kredite i praktički bez poslovnih banaka preuzimati praktički s tim 50 ili 100% odgovornosti i na takav način koliko je to moguće pomoći gospodarstvu, sad se ovdje uzima 400 milijuna a vidjet ćete u Zakonu o izvršenju proračuna dodatnih 520 milijuna kuna i HBOR ostaje bez milijardu kuna. I ako se na takav način ponašate prema gospodarstvu onda su rezultati ovakvi kakvi jesu i predstečajna nagodba je tu.
Hvala. Hrvoje Nekić, replika.
Evo kolega Šuker vi i vaši kolege koliko sada često spominjete kolegu Linića i hvalite ga toliko ste ga često nedavno i prozivali i napadali. Da, ja ću se osvrnuti na vaše izlaganje u vezi promjene poreznih zakona. Da, česte izmjene poreznih zakona zasigurno nisu poželjne. Ali zašto se one poduzimaju? Pa poduzimaju se upravo iz razloga da bi se pokušao naći model izlaska iz krize. Da li ima pogrešaka? Sigurno ima. Da li ima uspjeha? Isto tako ima. Evo ja ću navesti primjer reinvestirane dobiti. Često se puta ovdje spominje nečinjenje ove Vlade, nesposobnost, ne poduzimanje ničega. Ja neću reći da bivše Vlade, gdje ste i vi bili dio jedne, nisu činile i nisu pokušavale. Jesu, pokušavale su ali ti potezi nisu rezultirali željenim rezultatima. Što se tiče napadanja na porezni sustav i spominjanje nameta građanima. Pa evo, ja bih spomenuo da i prošla Vlada jedan od najzapamćenijih poteza je bio upravo kako ga je društvo zvalo tada bilo uvođenje harača i na taj način pokušaja spašavanja državnog proračuna.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker.
Kolega Nekiću sad mogu sa sigurnošću ustvrditi to je bio haračić u odnosu na mega harač koji ste vi uveli, haračić. I trajao je manje od godinu dana. I itekako je socijalno aspektirao sve one koji su imali plaću ispod 3000 kuna i mirovinu ispod 3000 kuna. A sad isto tako po ne znam koji put sam rekao i reći ću ovo javnosti, a znate zašto je donesen Zakon o kriznom porezu? Pa zato što nije bilo političke spreme, snage da se smanji rashodovna strana. Istovremeno u Europi nitko nije izdao obveznice, nijedna država, četiri mjeseca a vi trebate s nečim isplatiti mirovine, trebate otići investitorima i tražiti milijardu i pol dolara. I što ćete im onda reći? Ne, nismo u stanju napraviti ništa na rashodovnoj strani ali smo zato napravili sa porezom to i to, sa ograničenim vijekom trajanja. Ja sam to upravo rekao investitorima u Americi i dobili smo kredit i po relativno povoljnoj kamatnoj stopi u tom trenutku. To sam rekao tada, to kažem i danas i to ću uvijek govoriti. To je bio rezultat zbog toga što nije postojala politička volja. Jer, prvotni prijedlog Ministarstva financija na tom sastanku na kojem su bili da se razumijemo ugledni ekonomski analitičari, sindikalci, bilo je preko 40 ljudi, svi koji vole držati lekcije, prijedlog Ministarstva financija je bio da se smanji 8% rashodovna strana. Onda je bilo a zašto bi samo mi snosili to, neka snose svi. I svi su se oni usuglasili oko tog poreza. I to je razlog zašto ja i kolega Linić danas govorimo relativno slične stvari. Zašto? Pa zato što kao odgovorni ljudi kad ste na poziciji ministra onda neke stvari koje se kažu u kući ne smiju otići van. Jer teško obitelji koja svoje probleme rješava u susjedstvu. Ali sad kad možete slobodno reći što hoćete pa vidjet ćete moja rasprava pojedinačna će otići daleko dalje od onoga što je u ime kluba. Zašto? Zato što nisam siguran da će se neke kolege složiti s nekim stvarima. Ali ako ja to pojedinačno kažem onda je to to. I kolega Lalovac će sutra vjerojatno govoriti vrlo slično.
Tomislav Ivić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, cijenim vaše razmišljanje koje ste iznijeli u raspravi u ime kluba, pogotovo što ste tu uistinu doma, bili ste ministar financija 7 godina i malo tko u Hrvatskoj poznaje državni proračun kao vi. Sjećam se i ja onog igrokaza koji ste spominjali kada su u pitanju hrvatski branitelji i donošenje proračuna. I uistinu je to bilo tako. A kakav je odnos Vlade prema hrvatskim braniteljima i resornog ministarstva najbolje govori podatak da evo 30-ak dana najteži ratni vojni invalidi prosvjeduju protiv ministra. Ja mislim da su trebali tražiti ostavku predsjednika Vlade jer bi onda riješili vjerojatno sve probleme. Ali bih rekao i nekoliko stvari o problemu koji niste spomenuli, a koji itekako govori o ne brizi i neodgovornosti ove Vlade, a riječ je o obrani i financijama u području obrane. Ne znam da li znate podatak da je u protekle tri godine proračun Ministarstva obrane smanjen za više od 800 milijuna kuna nego što je bio 2011. godine. Dakle, 2011. godina i 2014. godina proračun Ministarstva obrane je manji za preko 800 milijuna kuna. Dakle, to je 100 milijuna eura, za jednu malu zemlju kao što je Hrvatska to je novac koji teško da se može kroz uštede nadoknaditi pa i ne čudi što je stanje u području obrane takvo kakvo je, da su nam avioni takvi kakvi jesu, da je borbena tehnika takva kakva je, da je odnos prema hrvatskom vojniku takav kakav je. To je možda najbolji primjer neodgovornosti i naravno nesposobnosti Hrvatske vlade da rješava probleme za koje je zadužena.
Hvala. Odgovor kolega Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Ivić, počet ću od ovoga zadnjega što ste rekli. Kolega Kotromanović je odgovoran čovjek bez obzira što je na drugoj strani. A isto tako financije mu je vodila pokojna Vesna Orlandini bivša glavna državna rizničarka i koja je naprosto znala gdje i kako se mogu stvari posložiti. I onda dolazi politika, to je predsjednik države i predsjednik Vlade koji donose političku odluku kako i koliko novaca i na kojoj razini opremanja će biti Oružane snage Republike Hrvatske. I tek nakon njihove političke odluke ministar financija sa načelnikom vrhovnog stožera priprema dokumente i onda se sredstva osiguravaju u proračunu. Dakle, ministar je išao sa racionalizacijom onoga što smatra da treba racionalizirati očekujući političku odluku da li će to biti ovoliko ili onoliko novaca, da li će biti za godinu, dvije, tri ja se u to niti vi ne možemo miješati jer ne znamo. Ali kažem da su se i ostali ministri ponašali ne samo u ovoj nego i u onoj bivšoj Vladi našoj na takav način vjerojatno bi situacija bila drugačija. A Ministarstvo branitelja, Hrvatskih branitelja je samo najbolji pokazatelj da nije dobro onako pomalo šeretski govoriti o tome kako se dala nekome nekakva sredstva, ne znaš u principu što se događalo prije. I na žalost u mnogim komentarima visokih dužnosnika se često komentiraju stvari a da se ne zna pozadina za njih i onda priča ispada daleko drugačije, pa tako i ovo sa Hrvatskim braniteljima. Jer ja mislim da će teško biti svim Vukovarcima, svim Hrvatima koji su dolazili braniti Vukovar i tamo je poginuo ili stradao neko njihov, teško objasniti da se Memorijalnom centru Vukovar smanjuju sredstva za 27 milijuna kuna. Prema tome, to su činjenice od kojih se ne možemo pobjeći, te činjenice naprosto nemaju prostora ni mjesta za politiku.
Hvala. Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Umjesto kolega da ste u svojoj raspravi pohvalili vi kažete da se za branitelje, dakle ne da ništa ne dajemo nego da još oduzimamo što apsolutno nije točno, dakle, za one osobne stavke koje se tiču osobno branitelja. Sada opet govorite kako ćemo ove određene stavke koje ste sada napomenuli, kako se to uopće može braniteljima objasniti. Kako ste vi molim vas gospodine Šuker koji ste tada bili ministar financija, kada ste pripremali rebalans vi ste ovako rekli, obratili ste se javnosti "Ne smanjuju li se plaće i mirovine mi u rujnu nemamo novca za njihovu isplatu." To je rezultiralo zakonom, odnosno rebalansom kojim su se smanjile plaće svim, svim zaposlenicima, svim umirovljenicima, braniteljima umirovljenicima, obuhvatili ste tim smanjenjem od 10% 70% braniteljske populacije, jedino se niste ipak usudili dirati mirovine 100%-nih ratnih vojnih invalida. A vaši kolege u Saboru ovako su branili to vaše drastično smanjenje prije svega za 10% braniteljskih mirovina "Većina branitelja svjesna je trenutka u kojem se nalazimo i žurne potrebe za ekonomskim oporavkom." Tako se to tada zborilo. Onda dalje, svjesni i savjesni prema Hrvatskoj državi koju smo željeli, koju volimo i danas koju želimo da dalje funkcionira kao pravna država, zato se evo solidarizirajući se svima drugima kako bi ostvarili svoja primanja, želimo naglasiti da 10% smo prihvatili kao nužno i potrebno danas u donošenju. Svjesni situacije u kojoj se nalazi republika vjerujemo da ćemo to izdržati, ono u čemu smo se nalazili u ovom požaru krize koji je zadesio Hrvatsku i toga ima puno, puno kolega gdje ste drugačije govorili i vaši kolege.
Hvala. Odgovor kolega Šuker. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Najiskrenije vam hvala na ovim citatima. Zašto? Zato što se tada dogodilo jedino pravo rezanje proračuna u ovim kriznim vremenima. I meni je dan danas žao što politika na isti takav rez nije prihvatila u 10. mjesecu 2008., nego se to dogodilo u 4. mjesecu 2009. Samo gledajte, za razliku od toga kad predsjednik Vlade nema hrabrosti otići među branitelje, a predsjednik države dođe i sav se znoji od nelagode, tada su se sva ova smanjenja ispregovarala sa udrugama i nije bilo ugodno. I dana danas ću reći da nikada ne bi predložio smanjenje 100%-nim invalidima. Dakle, sve je ispregovarano sa udrugama, ništa nije preko noći napravljeno i vi ako želite nekome uzeti neko pravo, onda morate dogovoriti na potpuno identičan način kako se došlo do toga prava na potpuno identičan način morate razgovarati sa onima koji imaju ta prava da se ta prava umanje. Tada je bila teška situacija, i zapamtite to je jedini pravi rez na rashodovnoj strani. Tada je proračun smanjen za 9 milijardi kuna. I vi ste upravo sad rekli ono što i kolega Linić i ja, i većina ljudi u replici je reklo da su stvari koje se moraju učiniti. … [[Upadica se ne čuje.]] Oćete vi ili ja? Ja sam pristojno slušao dok ste vi govorili. A vi se sjetite sada što ste vi tada govorili kolegici Kosor, samo se sjetite tada? Ženski dio publike sa ove lijeve strane. Prema tome, bez obzira što je ona danas politički bliska s vama, ali tada ste joj vrlo ružne stvari govorili kad je ona se zalagala za prava Hrvatskih branitelja.
Hvala. Stjepan Milinković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa dosta je toga već rečeno što sam i ja primijetio, ali prateći ovakvo izlaganje po stavkama sam pokušao nešto iščitati na bolje. I zamislite nisam našao. Ovdje pili tamo reže. I ja sam posebno primijetio ono, kaže reže se poljoprivredi. Ja sam si u sebi pomislio, ma nije. A znate što, ovi moji sa terena s kojima ja svaki dan se vidim, susretnem, poljoprivrednici, oni kažu kako je ono nekad Mladen Delić govorio, pa ljudi je li to moguće? Ili smognu snage reći, najte nam samo pomagati. Mislim da to dovoljno govori za sebe. Ali posebno je pitanje financiranje jedinica lokalne samouprave, to mi je isto posebno nekako zapelo za uho. Smjernice došle nisu, ali rezanje ide i uistinu dolazi u pitanje financiranje i dječjih vrtića, naravno po osnovi ovih izmjena poreza na dohodak, i dječji vrtića pa jel' su naša djeca na selima u ruralnim područjima manje vrijedna? Naravno, škole, školskoga i ostalih stvari, a da ne govorim o vatrogastvu. Vatrogastvo gdje je, poglavito u našim sjeverozapadnim dijelovima, dio života. Vatrogasci koji su sada dok su bile ove poplave pokazali takvu snagu, volju i energiju i napravili su takve stvari koje su nemjerljive. Evo, njih moramo sada …. A ja želim reći još nešto i sa lokalne razine, a nama je rezanje već i u ovom dijelu iz Podravine gdje mi participiramo u energetskim potrebama Hrvatske po osnovi … ugljikovodika, isto tako na osnovi uredbe srezano gotovo 30% prihoda i po toj osnovi nam je dovedeno u pitanje financiranje naših potreba, naravno svih ovih o kojima sam govorio. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker.
Pa gledajte, kolega …, najlakše je nekim aktom nešto uzeti tko ti ne može ništa, a to su jedinice lokalne samouprave i to se događa ovo cijelo vrijeme i to su hrvatski poljoprivrednici i onda se nažalost u takvoj situaciji, njih kad se paše onda ih se diže na tron, kad se ne paše, onda ih se baca u blato i uglavnom se tako ponaša prema njima, međutim, ono što je činjenica, ova Vlada ih nije pripremila do kraja, kako povući sredstva iz EU fondova, ali im zato subvencije … reže svake godine. Sjetite se samo što se dogodilo sa farmama krava muzara te je Hrvatskoj naglo porastao izvoz goveđeg mesa jer je netko uvaljao kao slučajno nekakvu bakteriju u mlijeko, 30 tisuća krava muzara je zaklano i mnoge farme koje su sufinancirane iz državnog proračuna su nestale. I dobro je kolega … da vi danas bez obzira što ovaj desni dio sabornice vama se često podsmjehuje, stalno u svojim raspravama vodite brigu o hrvatskom seljaku, a isto tako dobro je da ste i kao čelnik jedne male jedinice lokalne samouprave rekli što će se dogoditi onim najosjetljivijima, a to su djeca sa ovim poreznim izmjenama Zakona o porezu na dohodak.
Hvala. Imamo, želio sam gospođo Kosor završiti raspravu. Imamo povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Javila sam se za povredu Poslovnika koje je po mom mišljenju u skladu sa člankom 238. učinio zastupnik Šuker jer članak 238. među ostalim kaže da zastupnik tijekom rasprave ne može svojim ponašanjem odstupati od općih pravila ponašanja u Saboru i omalovažiti ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. Dakle, gospodin Šuker replicirajući, spominje moje ime, tada predsjednice Vlade u skladu sa odlukom tadašnje Vlade o tome da se smanji proračun, među ostalim i u dva rebalansa 2009., ali kaže da su to bila moja stajališta tada, a da sam ja sada bliska SDP-u. To je omalovažavanje pameti, to je omalovažavanje mene kao osobe, ali i mene kao političarke jer ja zastupam uvijek ista stajališta. I tada i o koloni sjećanja i o Ustavnom zakonu, o pravima manjina i o deficitu.
Hvala gospođo Kosor, vrijeme je isteklo. Nažalost moram vas iskopčati, prekršili ste vrijeme. Ja konstatiram da nije bilo povrede Poslovnika u smislu članka 238., nije bilo… Molim? Niste dobili riječ. Niste, nije odstupanje od rasprave uobičajeno. Ukoliko niste zadovoljni s mojim tumačenjem, imate poslovničku mogućnost. Kolega Šuker, vi ste najavili povredu Poslovnika.
Da, vi ste povrijedili Poslovnik jer ste članak 238. ste trebali upozoriti kolegicu Kosor da je govorila ono što ja uopće nisam rekao. Ona je samo rekla jednu činjenicu, a to je bliskost sa politikom SDP-a. To je ona u svojim javnim nastupima, a ovo sve su drugo činjenice gdje su nju kolege iz SDP-a kao tadašnju ministricu, ne predsjednicu Vlade, nego ministricu branitelja jer ovaj veliki rez proračuna se dogodio u 4. mjesecu 2009. Prema tome, tada ste bili potpredsjednica Vlade i ministrica branitelja i prema tome, tada sam samo htio odati priznanje kako ste sa svojim dogovorima i pregovorima u razgovoru sa braniteljima, došli smo do zajedničkog rješenja. Ne znam što je tu uvredljivo za vas, dakle ja sam vam tu odao priznanje. A o vašim političkim stavovima, o tome svjedoči kompletna hrvatska javnost.
Kolega Šuker, konstatiram da nije bilo povrede Poslovnika s moje strane i povrede članka 238. Kolega Klarić, vi ste digli ruku. Što?
Replike su završile gospodinu Šuker?
Ne, nisu završile replike. Imamo još jednu repliku, Ante Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću samo kratko, da i ti dobiješ na vremenu, gospodine Klariću. Uglavnom, kolega Šuker, govorili ste o nesposobnosti ove Vlade, a ja to gledam možda malo drugačije, kao … koji kad se potuku padnu na pod pa ih svi cipelarimo, tako ja gledam i ovu Vladu i ona je sa svim društvenim skupinama s kojima je mogla nažalost zaratila, a sve one primjedbe koje smo im govorili za pravnu stabilnost, za porezna rasterećenja, da se to ne radi, oni nisu poslušali. Pa čak i ovo ovdje, ministar Lalovac je govorio kada budem, zapravo kad je postao ministar da neće biti uvođenja novih poreza, što se evo vidimo u budućnosti neće dogoditi. Govoreći o proračunu, rekli ste ne mogu se složiti da se određene stvari smanjuju bez posebnih objašnjenja, odnosno da se povećavaju pa ću vam reći samo neke stvari, recimo koje niste govorili u svom nastupu, zbog vremena pretpostavljam, recimo razvoju civilnog društva se ne smanjuju već povećavaju sredstva sa 127 milijuna kuna i više, Zaklade za razvoj civilnog društva 46 milijuna kuna jačanju kapaciteta sektora civilnog društva 2 milijuna kuna i da ne nabrajam, to je nekih 300, 350 milijuna kuna ali istovremeno se smanjuju recimo sredstva koja su vezana za Hrvatsku nacionalnu manjinu sa 3 na 1,5 milijun kuna, Savjet za nacionalne manjine s 400 … smanjuje na 397 tisuća kuna ostao je na tih 7 tisuća kuna. S druge strane potpora Hrvatima povratka u BiH sa 9 milijuna na 6 milijuna kuna. a i vrli recimo predsjednik ono što nije primijećeno koji govori, aktualni predsjednik koji govori o racionalizaciji, ekonomičnosti, o smanjenju troškova nije niti za jednu lipu smanjio sredstva svoga ureda, a ostala su sredstva od 43 milijuna kuna i još dodatnih 9 milijuna kuna za tehničke stvari. Ukoliko se napravi jedna korelacija sa općinama koje su dobile 309 milijuna kuna u odnosu na ovo što … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Kolega Šuker odgovor. Izvolite.
Pa kolega Babić vjerojatno su svi s obzirom na aktivnosti, pojačane aktivnosti planirali dobro svoja sredstva i vjerojatno je tako Ured predsjednika dobro planirao s obzirom na pojačane aktivnosti koje će troškove imati ove godine i logična stvar ne možete nekome nešto uzeti ako ste mu to dali, a vidimo da je predsjednik i Ured predsjednika ima pojačane aktivnosti u drugom dijelu godine, ali najlakše je dirnuti one najslabije. Dakle govorili smo o hrvatskim poduzetnicima, govorili smo o hrvatskim seljacima, govorili smo o Hrvatskoj nacionalnoj manjini jer druge manjine su rekle ako se smanji naš proračun mi nećemo podržati prijedlog rebalansa proračuna, ali nažalost kada se govori o Hrvatskoj manjini prije svega tu govorimo o Hrvatima u Srbiji, o Hrvatima u Mađarskoj, Rumunjskoj, na Kosovu i Makedoniji gdje su posebno ugroženi sa malo sredstava im se može puno pomoći, a da ne govorim da najjača pomoć Hrvatima u BiH može biti putem određenih gospodarskih projekata i jednima i drugima i trećima i četvrtima putem projekata prekogranične suradnje koji se mogu povuć sredstva iz EU praktički naš proračun ne koštaju ništa. Ali tada zemlje u kojima su Hrvati nacionalna manjina moraju osjetiti snažnu politiku hrvatske Vlade i želju i pomoć da se nacionalnoj manjini Hrvata pomogne. Isto kao što se mora osjetiti u ovom trenutku snažna želja pomoći Hrvatima u BiH da postanu ono što jesu, a to je treći konstitutivni narod ne samo po papiru nego i po svim aktima i da Hrvati u BiH dobiju i svoj kanal na nacionalnoj televiziji BiH, a do tada HRT itekako mora brinuti o njima jer oni itekako prate program HRT-a.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a Dragica Zgrebec. Izvolite potpredsjednice. Izvolite kolega Klarić. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom u ime klubova. U ime Kluba zastupnika SDP-a, potpredsjednica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj drugi rebalans državnog proračuna za 2014. godinu uvjetovan je slabijim ostvarenjem prihoda od planiranih te nekih izvanrednih troškova kao npr. izdaci za sanaciju posljedica od poplava. Nastavak nepovoljnih gospodarskih kretanja za posljedicu ima daljnji pad BDP-a pa se sadašnji rebalans temelji na padu BDP-a od 0,7%. Dugogodišnja recesija i sporo odvijanje nužnih reformi u godinama krize značajno utječe na gospodarske tijekove, a posljedično je na prihode državnog proračuna. Od 2009. godine proračuni bilježe visoke deficite koji se pokrivaju kreditima što značajno utječe na visinu javnog duga, a posljedično kroz kamate na visoki rast rashoda proračuna. Uzimajući u obzir da je prijašnji gospodarski rast temeljen na državnim i privatnim investicijama te potrošnji koja se također najvećim dijelom financirala zaduživanjem, danas se suočavamo i država i gospodarstvo i stanovništvo s posljedicama visokih kamata i dobrim dijelom nemogućnosti otplate kredita. Govori nam to i visoke blokade gospodarskih subjekata i građana, ali i ovaj problem koji imamo već nekoliko godina sa državnim proračunom. Domaći gospodarski subjekti su nisko kapitalizirani, visoko zaduženi, većim dijelom nelikvidni i solventni. Problem nelikvidnosti pokušao se riješiti predstečajnim nagodbama što je bolji i brži način restrukturiranja i konsolidacije tvrtke od stečaja koji u Hrvatskoj ponekad traju i više godina. Ovakvim nagodbama u tvrtkama koje su ih uspješno okončale, osiguralo se preko 50% potraživanja što je daleko više nego što se postiže u slučaju kada tvrtka prolazi kroz tečaj. Kroz mjere financijske konsolidacije u nekoliko je navrata dana mogućnost reguliranja poreznog duga kroz reprogram te je uvedena fiskalizacija kod gotovinskog plaćanja. Uvedene su i druge mjere za oživljavanje gospodarskih aktivnosti, smanjenjem određenih parafiskalnih davanja, oslobađanja plaćanja poreza na dobit za dio dobiti koja se reinvestira, 2 godine primjenjivala se niža stopa doprinosa za zdravstveno osiguranje. Većim izdvajanjem u temeljni kapital HABOR-a osiguralo se povoljnije kreditiranje po cijeni kapitala i ročnosti u odnosu na poslovne banke. Treba reći da u ove 3 godine samo u temeljni kapital bilo je uplaćeno oko 2 milijarde kuna što je u odnosu na prijašnje razdoblje daleko više. Povećana je minimalna plaća, povećani su porezni odbici, povoljnije raspoređene porezne stope poreza na dohodak čime se utjecalo i na visinu plaće bez obzira na to je li poslodavac podizao ili ne plaću. Provode se i određene reforme u zdravstvu, socijali, radnom zakonodavstvu, sudstvu, međutim procesi su spori, oporavak dugotrajan iako neki trendovi pokazuju napredak. Ipak svaki značajniji … zahvat ili promjena sukobljava se s mentalitetom koji teško prihvaća promjene. O bitnim pitanjima nažalost, ponovo ću ponoviti, nema niti političkog niti društvenog dogovora što nužno usporava ili ponekad čak u potpunosti koči potrebne reforme. Stoga je suočavanje s posljedicama koje nameće naše članstvo u EU kroz proces prekomjernog deficita i ekonomske neravnoteže bolno za većinu korisnika državnog proračuna. To suočavanje s posljedicama dugogodišnje krize još uvijek nije zahvatilo sve segmente društva i što prije to prihvatimo i ubrzamo potrebne promjene, prije ćemo polučiti pozitivne rezultate. Višegodišnji pad BDP-a u Hrvatskoj uvjetovan je strukturom u kojem je dominirala potrošnja i državne infrastrukturne investicije te investicije u skupe nekretnine koje nisu nalazile kupce u vremenu krize, a financirane su zaduživanjem. Kad su ova dva segmenta izostala, pad je bio neminovan jer ga realni sektor nije mogao nadoknaditi kroz proizvodnju i investiranje. Međutim, u 2014. godini imamo i nekoliko pozitivnih trendova u gospodarskim tijekovima, posebno u izvozu, prerađivačkoj industriji u turizmu, a u zadnje vrijeme zaustavljen je i pad prometa u trgovini na malo. Tako je u 9 mjeseci ove godine izvoz povećan za 9,6%, uvoz za 4,5% što je utjecalo na smanjenje robnog deficita od 2%. U ovoj godini ostvarena je i niska stopa potrošačkih cijena od 0,4% i vjerojatno će taj trend ostati do kraja godine. Međutim, najznačajniji utjecaj na BDP je pad investicija i pad u građevinarstvu što značajno utječe i na razinu zaposlenosti, odnosno nezaposlenosti. Unatoč zakonskim pretpostavkama za investiranje, ali i mogućnosti korištenja sredstava Europskih fondova, investicije i dalje izostaju pa je potrebna daljnja analiza administrativnih prepreka koje utječu na investitore. Osiguranje financijskih sredstava za investicije nije upitno, vidi se to i kroz likvidnost poslovnih banaka, ali i Hrvatske banke za obnovu i razvoj, a izostanak treba tražiti u niskoj kreditnoj sposobnosti domaćih ulagača i izostanak stranih investitora treba dalje ozbiljno analizirati i tražiti mjesta na kojima postoje barijere. I na čemu se temelji ovaj rebalans? Prvi rebalans uvjetovan je ulaskom u proces prekomjernog deficita pa je planirani deficit od oko 17 milijardi trebalo svesti na 4,6% BDP-a temeljem preporuka Europskog vijeća što odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog salda od 0,5% BDP-a. To je iziskivalo povećanje prihoda i smanjenje dijela rashoda proračuna. Prihodi su povećani vraćanjem stope doprinosa za zdravstvo na 15%, povećane su naknade za koncesije, neke trošarine koje su se usklađivale sa trošarinama u Europskoj uniji, uplatama dobiti trgovačkih društava u proračun te prijenosom doprinosa za mirovinsko osiguranje na ime beneficiranog radnog staža. Uz minimalno smanjenje rashodovne strane proračuna za oko 500 milijuna deficit je planiran na razini od 13,5 milijardi kuna što je s deficitom izvanproračunskih fondova tada iznosilo 4,5% BDP-a. Ovim rebalansom korigiraju se prihodi za 2,6 milijardi radi značajnog podbačaja poreznih prihoda te nerealizacije projekata sredstvima Europske unije u 2014. godini. Treba reći da smo mi ušli u Europsku uniju u trenutku kada počinje novo plansko 7-godišnje razdoblje u Europskoj uniji i rade se potrebni dokumenti za sljedeće plansko razdoblje tako da Hrvatska iz prethodnih razdoblja ima samo onaj dio koji se odnosi na pretpristupne fondove i dio sredstava za ovu godinu iz postojećih strukturnih fondova. Najveće smanjenje prihoda je od PDV-a i poreza na dobit, oko milijardu kuna. Rashodovna strana proračuna smanjena je za oko 600 milijuna kuna, prvenstveno radi povećanja stavaka za sanaciju šteta uzrokovanih poplavom, povećanje sredstava za mirovine, zaposlene i socijalne naknade i to oko milijardu i 200 milijuna, dok su druge stavke smanjene za milijardu 800 i prvenstveno se odnose na subvencije, kamate zbog nižih kamatnih stopa i neke druge rashode. Novim rebalansom planirani deficit iznosi 15,6 milijardi ili 4,8% BDP-a. Višegodišnji pad BDP-a nužno utječe na deficit ukoliko nema značajnijih rezova na najvećim izdacima proračuna, plaćama, mirovinama, socijalnim transferima. Politika izrade ovog proračuna temeljena je na zadržavanju dostignute razine ovih izdataka dakle za plaće, mirovine i socijalne izdatke, što klub SDP-a podržava. Međutim, želimo upozoriti da bez gospodarskog rasta i smanjenja javnog duga koji generira visoke troškove kamata na razini od 11 do 12 milijardi godišnje i to na sadašnjoj razini povoljnijih kamatnih stopa ovo neće moći biti održivo. Toga moraju biti svjesni i korisnici državnog proračuna i mi koji kreiramo proračunsku politiku. Naravno, podržavamo i napore Ministarstva financija da se provede dubinska analiza rashoda i kontrola trošenja tih rashoda. Klub SDP-a podržat će donošenje rebalansa proračuna za 2014. godinu.
Hvala. Imamo jednu repliku. Franko Vidović, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Zgrebec, u svom izlaganju rekli ste da suočavanje sa teškom situacijom je bolno za sve korisnike državnog proračuna. Međutim, postoje korisnici državnog proračuna prema kojima nije rezan proračun usprkos onome što su govorile kolege jutros, a radi se o stavkama Ministarstva branitelja. Naime, 23 milijuna kuna jeste skinuta stavka za branitelje u rebalansu proračuna, ali više od te cifre, znači 27 milijuna i 200 tisuća kuna je skinuta stavka sa javne ustanove Memorijalni centar Domovinskog rata Vukovar. Prema tome, stave nisu rezane. A isto tako nije država odustala od tog projekta, taj projekt se odvija. Javni natječaji su u tijeku i jednostavno do kraja ove godine se neće stići potrošiti taj novac za to. Tako da bih molio doista kolege iz HDZ-a da prestanu manipulirat kako sa Domovinskim ratom, tako i sa pravima branitelja jer to jednostavno ne odgovara istini. Sve ostalo je podignuto na drugim stavkama drugih ministarstava. Hvala.
Hvala. Kolega Šuker, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Vidović je replicirao uvaženoj potpredsjednici. A druga stvar, ide replicirat i iznosit neistine, naprosto smiješno.
Kolega Šuker, nije bilo povrede Poslovnika od strane kolege Vidovića. Ako niste zadovoljni mojim tumačenjem, a i sami ste svjesni da nije bilo, imate poslovničku mogućnost na koju vas upućujem. Nećete, hvala, dobro. Kolega Vidović, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Pa upravo mi se čini da je kolega Šuker povrijedio Poslovnik zlorabeći ga. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Vidoviću, vi ste sada povrijedili Poslovnik. Niste ukazali o kojem članku povrede Poslovnika. Ja vas molim, imate prilike kroz raspravu i jedan i drugi. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba nezavisnih zastupnika Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Znači ovo je pred nama drugi rebalans. Godina je pri kraju, gotova, što je bilo bilo je… … [[Upadica se ne razumije.]] Kako? … [[Upadica se ne razumije.]] Šta ide? A onda je dobro. Šalim se. Pa me daleko više brine ovo što će biti 2015. godine no što je sada 2014. Znači u onom proračunu za 2015. predviđa se da bi deficit trebao biti nekih 12 milijardi kuna što je po mom sudu to gotovo nemoguća misija. Na papiru to izgleda sjajno, međutim čini mi se isto tako da je to naprosto neodrživo. Pad bruto društvenog proizvoda evo pred nekoliko mjeseci smo čitali izjave guvernera Hrvatske narodne banke. On je predvidio da bi trebao iznositi -0,6% ali eto već je Vlada to korigirala na -0,7%. Pad državne potrošnje 0,6%, guverner to korigira na 1,3%. Pad bruto investicija u fiksni kapital 3,6%, a bogami ni turizam nije se baš pokazao. Po mom dubokom uvjerenju on je podbacio. Je da je bilo ostvareno nešto više noćenja. Ono formalno, formalno više noćenja, ali to je rezultat prije svega fiskalizacije, legalizacije bespravne gradnje plus mogućnosti da nakon ulaska u EU i stranci koji imaju ovdje apartmane, vile, ne znam što li šta bave se iznajmljivanjem. I to je osnovni razlog zašto smo mi sada to tako prikazivali. Što se tiče izvoza, da on vjerojatno nešto raste. Da li raste po onoj stopi od 9,6% kojega je spominjala prije mene gospođa Dragica Zgrebec ili po nekoj drugoj. Mislim da je to gotovo nemoguće u ovom trenutku utvrditi tim više, a pogotovo ne trebamo se baviti tako visokim brojkama jer industrijska proizvodnja u prvom kvartalu je rasla za svega 1,5%, u drugom kvartalu nam je stagnirala. I onda teško mi je povjerovati da mi imamo izvoz od 9,6% po jednim, a već prošle godine odnosno čak 17%. Međutim, ono što je sigurno dobro iduće godine trebala bi brodogradnja odskočiti i pripomoći tom izvozu i to će se stvarno na kraju osjetiti kao stvarni izvoz. Evo upravo i ovih dana Uljanik zaključio aranžman sa Belgijancima oko gradnje dvije platforme, a pred neko vrijeme i hrvatski Parlament ili hrvatska Vlada određivala je državno jamstvo u iznosu čak od 153 milijuna eura za gradnju jednog jaružara vis a vis jednog nizozemskog naručitelja, da ne govorim sada o imenima firmi. 2013. znači udio u javnom dugu iznosio je 75,7%. Znači, lani je to bilo negdje 250 milijardi kuna. Deficit državnog proračuna u ovom trenutku od 16 milijardi kuna po SA2010 morao bi se povećati za barem 3 milijarde kuna koliko iznosi to što smo 3 milijarde kuna iz obveznih mirovinskih fondova povukli u proračun. Znači, deficit je sigurno u ovom trenutku bliži 6% nego 5%. Da li će to biti 5,6, 5,7 ili 8% ostaje da se vidi. Ono što je dobro dug je manji od očekivanog, prije svega stoga što nismo unijeli obveze HBOR-a. 2015. godina to je godina koja je pred nama, koja nas treba zanimati daleko više od ove 2014. biti će izuzetno teška godina, teža od 2014. Ali bojim se da će stvarno otrježnjenje doći ili uslijediti 2016. pri sastavljanju proračuna u toj godini. Drugo što želim reći, ovo je isto tako zakašnjeli rebalans po meni. Ova Vlada preuzima upravljanje državom kada je godišnji prihod bio 107 milijardi kuna, a rashodi 121 milijardu kuna. Danas su rashodi 9 milijardi viši i iznose 130 milijardi kuna. I najviše zbog EU. Za razliku od nekih u ovoj sabornici moje je mišljenje da niti jednu državu ulazak u EU nije pogodio kao što je pogodio Hrvatsku. Nisam euroskeptik, ali još jedanput ću ponoviti niti jednu europsku državu ulazak u EU nije pogodio kao nas. U prvoj godini EU doslovce je zakočila Hrvatsku, a ni na koji način nije pomogla recimo toliko propagirano, obećavanom uzletu Hrvatskoj. Doduše, za to smo si vjerojatno sami krivi. Od 1.7.2013. do 31.6.2014. mi smo uplatili 537 milijuna eura. Povukli smo 575 milijuna eura, znači u plusu smo 38 milijuna eura. Ali je najgore u tome što nam Europa određuje prioritete što se ima kod nas raditi i što nas druga strana tjera da odustanemo od subvencija prije svega u poljoprivredi u iznosu od 138,5 milijuna kuna i malom gospodarstvu od 60 milijuna kuna. Državni prihodi, znači 114,5 milijardi kuna s jedne strane. S druge strane moramo gledati prihod lokalne samouprave 21,8 milijardi kuna. Novim Zakonom o dohotku o kojem se isto razgovaralo prije lokalna samouprava ostat će bez 1,8 milijardu kuna. To znači da će Istarska županija ostati bez nekih govorimo o 42 jedinice lokalne samouprave, odnosno uprave 70 možda i nešto više milijuna kuna. Poravnanjem koje se predlaže šta god taj termin značio, odnosno kompenzacijom taj gubitak bi se na neki način morao iznivelirati. Međutim, ja bih rekao da je jedan drugi naš najveći problem. Vlada na žalost nema hrabrosti. Ona mora rasteretiti građane nadgradnje koji od krize na ovamo, govorim o nadgradnji koja od krize na ovamo troši tri milijarde kuna više za plaće u odnosu na razdoblje prije krize. Znači, u tom periodu u nadgradnji je zaposleno bilo da je riječ o lokalnoj samoupravi, komunalnim poduzećima, državi, ministarstvima, zdravstvu, školstvu itd., 22 tisuće ljudi dok u istom periodu realni sektor isplaćuje 8 milijardi kuna manje za plaće i u istom periodu ostaje bez 120 tisuća radnih mjesta. Drugo, Hrvatsku po mom sudu isto tako treba reorganizirati, reformirati i državnu i lokalnu samoupravu. Kako? Vrlo radikalno. Između ostalog ako je potrebno i ugasiti dvije trećine jedinica lokalne samouprave i cjelokupni ustroj vratiti na onaj iz '90-e godine kada se Hrvatska najbrže razvijala, a to znači između ostalog da državu treba i radikalno decentralizirati. Jednom riječju ovako dalje više ne ide. I jučer smo imali sjednicu Skupštine županije Istarske pa sam između ostalog govorio da na reprezentaciju se troši milijun i 400 tisuća kuna u županiji Istarskoj. Na telefone 5,1 milijun kuna, na intelektualne usluge sedam zarez ne znam koliko milijuna kuna, na promidžbu 4,2 milijuna kuna. Ako to pomnožimo sa još 41 jedinicom lokalne samouprave onda vidimo da se troši po tim osnovama gotovo 100 milijuna kuna. A da ne govorimo o činjenici da su pojedinci naprosto od izbora na ovamo uhljebili na stotine i stotine ljudi. I slažem se sa ministrom koji kaže da u lokalnoj samoupravi od početka krize na ovamo radi 30% više ljudi nego pred krizu i da su im plaće, primanja, nije bitno veća za otprilike 30%. Ono što je isto tako bitno spomenuti prihodi poslovanja u ovom rebalansu 116,7 milijardi kuna smanjuju se na 113,9 milijardi kuna, za 2,8 milijardi kuna, ponajviše zbog pada prihoda od poreza za 1,1 milijardu kuna. PDV -258 milijuna kuna, porez na imovinu -57 milijuna kuna, porez na robu i usluge -836 milijuna kuna, doprinosi za HZZO -245 milijuna kuna, za … -44 milijuna kuna. OD EU smo se nadali 4,2 milijarde kuna, rekoh, uprihodovali smo cca tih 3 milijarde kuna. Plaće, evo još jedanput kad govorimo o plaćama, idu gore u državi za 331 milijun kuna, sa 21,3 milijardi kuna na 21,6 milijardi kuna. Materijalni rashodi ajde to je sitnica 50 milijuna kuna sa 8 milijardi na 8,1 milijardu kuna. Kad govorimo o financijskim rashodima onda ovdje vidimo da kamate za izdane vrijednosne papire, financijski rashodi pardon 10,9 milijardi kuna, zapravo gotovo 11 milijardi kuna, kamate za izdane vrijednosne papire 8,8 milijardi kuna, kamate za primljene kredite i zajmove 2,3 milijarde kuna, ostali financijski rashodi 558 milijuna kuna. Kod subvencija vidimo da one padaju za 367,8 milijuna kuna na 5,3 milijuna kuna. Mislim da je to na neki način bit iako ono što je svakako suština u ovom proračunu to su ovi tih gdje sam ga našao sad? Tih 7 milijardi kuna oko tih zajmova koji su najprije brisani, a kasnije se sada ponovno pojavljuju. Znači, umjesto 35,6 milijardi kuna sada je to ponovno 42,6 milijardi kuna. Ono što mene malo smeta što je netko vjerojatno znao što će se događati, a išao je sa nerealnim prvim rebalansom. Govorili smo znači da će biti 35,6 milijardi kuna to zaduženje vanjsko, sad vidimo da smo opet tu na 42 milijarde kuna. Mislim da nije fer da nam se na taj način naprosto nešto neću reći podvalilo ali na neki način da nas se možda pod navodnicima "obmanulo". Sve u svemu, godini je kraj ili godinu treba na neki način privesti kraju ali smo isto tako svi svjesni da će ta 2015. biti neusporedivo teža godina pa ja se usuđujem reći od 2014. a da otrežnjenje na neki način tko god dobio izbore u ovoj zemlji slijedi 2016. Politika ne talasaj nije dobra politika. Vidimo da ovdje nema diranja plaće. Svi ćemo reći to je sjajno. Da nema diranja mirovina, apsolutno to ne možete ni taknuti. Da nema diranja i socijale. Ali vidimo i sami da će investicija biti manje, da za subvencije će imati manje, da nema onih suštinskih reformi državne odnosno lokalne samouprave, mirovinskog ili zdravstvenog sustava. Deficit, o čemu su govorili zastupnici prije, kod mirovinskog i zdravstvenog je izuzetno velik i bojim se da u takvim okolnostima ni stranih a bogami ni domaćih investicija onoga izvlačenja novaca iz čarapa da bi se ulagalo tako skoro neće biti. Što će i dalje producirati ili reproducirati gubitak radnih mjesta a ne rast istih. Toliko ukratko u tom proračunu. Sve u svemu ne treba zavidjeti ministru financija ni ovome ni onome bivšem ali doista prilike su otprilike u najmanju ruku nezahvalne i mislim da treba možda smoći više hrabrosti da se neke suštinske stvari u Hrvatskoj mijenjaju.
Replika Ante Babić.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolega Kajin, kad ste govorili u svom izlaganju dotakli ste se jedinica lokalne samouprave govoreći i o decentralizaciji pa bih vam samo napomenuo možda o decentralizaciji govoriti na takav način, a vama se to svako malo omakne, možda bi trebalo govoriti o funkcionalnoj decentralizaciji jedinica lokalne samouprave kao što su to riješile mnoge europske države. Znači dati prvo odgovornost, dati ovlast jedinicama lokalne samouprave a onda od njih tražiti odgovornost. U jedinicama lokalne samouprave njih 556 ukoliko izuzmete velike gradove od Zagreba, Splita, Rijeke, Dubrovnika, Zadra, Šibenika, Gorice, Slavonskog broda, u ovih ostalih 400 općina je zaposleno manje od 4 tisuće ljudi, a vi govorite o prekomjernom zapošljavanju. Ono što možda niste htjeli ili niste primijetili da recimo iz opće države sredstva koja se daju općinama su na razini od oko 309 milijuna kuna, ako napravite jednu usporedbu recimo sa razvojem civilnih društava koja se spominju i u ovom rebalansu proračuna kojima su sredstva povećana 127 milijuna kuna, Nacionalnoj zakladi za razvoj civilnog društva udruge 46 milijuna kuna, jačanjima kapaciteta sektora civilnog društva za praćenje primjene europske pravne stečevine 4 milijuna kuna, jačanje održivosti i razvoja organizacije civilnog društva 2 milijuna kuna itd. itd. Što zapravo ne problematizirate a učinak je nikakav za razliku recimo od jedinica lokalne samouprave bez kojih bi zapravo bilo potpuno depopulacijski bi bila pustoš ne samo na otocima već u Dalmatinskom zaleđu, Lici i Slavoniji. Hvala.
Damir Kajin odgovor na repliku.
Nekada je riječ o civilnom društvu, ja se tu s vama apsolutno slažem i taj odnos treba na neki način redefinirati. Čini mi se da kroz taj ustroj na godišnjoj razini, nemojte me sada hvatati za riječ, prođe preko 4, 5 milijardi kuna. I to treba apsolutno redefinirati. Kad govorimo o prihodima, izvorni prihodi znači ovoga našega proračuna negdje 114 milijardi kuna, lokalne samouprave 21,9 milijardi. Kada gledamo to u omjerima to je negdje 17 do 18% naspram 8, 10, 2-83%. Znači ja se apsolutno zalažem za radikalnu decentralizaciju, ne znam da li to može proći kada iznad državnog proračuna prihode, znači BDP ostvaruju samo Grad Zagreb, negdje 70%, Županija Istarska nekih 27% na drugom mjestu, Primorsko-goranska županija negdje 25%, Međimurje i Varaždin, ali bez obzira na sve zalažem se za radikalnu decentralizaciju, radikalnu regionalizaciju. Jednom riječju ako baš da budem plastičan, što bih volio da se ponovno dogodi kad je riječ o lokalnoj samoupravi, da se ustroj, ja znam da je to nemoguće vrati na onaj ustroj do 90. godine. Zašto? Jer se Hrvatska po mom sudu do tada najbrže razvijala. Zašto? Jer je bila između ostalog i najviše decentralizirana. Ali je odgovornost na lokalnoj razini tvrdim neusporedivo bila tada veća no što je naprosto danas. Kada gledam koliko se novaca "vraća", kakvo je ustrojen taj ustroj onda vidim da iz državnog proračuna recimo država, u Županiji Istarskoj plaća negdje 7 800 radnih mjesta, znači to je državna uprava, zdravstvo itd. plus negdje oko 1 400 u policiji, osigurava povrat mirovina ili isplatu mirovina za negdje 47, 48 tisuća umirovljenika, Kregar će točno reći koliko ih je. Tako da na kraju ni jedna Županija Istarska ne privređuje puno više no što naprosto novaca po tom osnovu ostaje. Ali bez obzira na sve radikalna decentralizacija i vlast spustiti što je moguće bliže građanima.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana zamjenice predsjednika, kolegice i kolege. Pred nama je rebalans proračuna koji stiže onako kasno, ali da je on dobar ne bi bilo sigurno kasno. Sigurno kad je nešto loše napravljeno ne možete to krajem godine popravit. Pa ja ću vas podsjetiti kad je bio donošen proračun prošle godine, sjećam se kad je predsjednik Vlade govorio o odgovornoj politici. Pa sam i onda u raspravi u ime kluba rekao u pitanju je neodgovorno zaduživanje godinama i dolazi nam nešto što se zove hrvatski problem. I moći će se Vlade mijenjati i lijeve i desne ali jednostavno toj politici moramo stati na kraj, a to je jednostavno politika zaduživanja, zaduživanja bez realne osnove jel u Hrvatskoj nema reformi, nema rasta. I kada gledamo upravo ovaj rebalans onda možemo reći da je on opet promašio metu. A meta je bolji život u Republici Hrvatskoj, bolji život u Slavoniji i Baranji. Pa sjećam se upravo kad je donošen bio proračun rekao sam da očekujem da proračun na rashodnoj strani ne reže Slavoniju i Baranju nego kada govorimo i o tom proračunu zarezana je Slavonija i Baranja, a evo dodatnim ovim rebalansom od tih 550 milijuna koje se režu upravo 49 070, 498 upravo se reže na projektima Slavonije i Baranje. To je ono što nije dobro, to je ono što ne stvara nove vrijednosti. Ja razumijem ministra Lalovca da on ima želje da se stvari poprave, no je samo dio jednog tima, tima koji zajednički mora raditi i izvršavati plan, pa bio to Plan 21 ili plan da se bolje živi u RH. No umjesto toga veliki nesrazmjer tih želja, ali i mogućnosti. Pa kada gledamo da se hrvatskoj poljoprivredi reže 127 milijuna kuna ovim rebalansom, kada vidimo da se Ministarstvo regionalnog razvoja … bi se trebali multiplicirati sredstva kao i u poljoprivredi reže dodatno 94,7 milijuna, Ministarstvu gospodarstva 107 milijuna, Ministarstvu poduzetništva 142 milijuna i kada imate ovakav deficit kakav imate, onda sigurno da ne možete biti zadovoljni. No gledajući taj deficit koji iz godine u godinu sve je veći pa i često se postavlja pitanje je li veći deficit radio HDZ ili SDP, bojim se da će SDP-ova Vlada itekako nadmašiti onu prethodnu HDZ-ovu kad je u pitanju ne bolji život i gospodarski rast nego deficit. Hrvatski sigurno da je problem gospodarski rast, stabilnost cijena, puna zaposlenost i … vanjska trgovinska bilanca. Gospodarskog rasta nemamo i s ovim rezanjem na krivim stvarima bojim se da ćemo ga imati još i manje. Stabilnost cijena sa sutrašnjim izmjenama poreza na dohodak sigurno … lokalne i regionalne uprave bit će podizanje cijena i bojim se jednog … ciklusa, jednog kruga koji bi mogao povoditi u idućim mjesecima RH. To sigurno neće dovesti do veće zaposlenosti, ali ovo kad vidimo ona ministarstva koja su kreativna, na koji način se režu, a i da nije porodio onaj zakon o velikim investicijama plodom, onda možemo reći da kad je u pitanju i vanjsko trgovinska bilanca nećemo se imati s čim pohvaliti. A bojim se da i vanjsko trgovinska bilanca upravo da se osjeća naš odnos sa Bosnom i Srbijom jer pokušavamo na neka tržišta, ja bih rekao, onda istočna izvesti nešto robe što nam ne može proći u EU. Prema tome gledajući taj deficit mi iz HDSSB-a ne možemo podržati ovaj rebalans, rebalans koji ne daje naznake jednog boljeg života. Hrvatskoj je potrebna i decentralizacija i regionalizacija RH, ali isto tako i značajnije povlačenje sredstava EU i fondova EU. Zašto to kažem? Pa zato što upravo Osječko-baranjska županija, grad Osijek i dobar dio jedinica lokalne uprave u Slavoniji i Baranji, pošto često vidljivo je da iz resornih ministarstva i Hrvatskih javnih poduzeća nema dovoljno sredstava, okrenuli smo se Europi, Europskih fondovima i polučili, ja bih rekao, najbolje rezultate. No kada gledamo projekcije za iduće 3 godine, onda vidimo da Hrvatska ima veliku želju. No bez jedinica lokalne i regionalne uprave, a upravo onih najjačih kojima će se najviše odrezati proračuni u idućoj godini, bojim se da neće imati fiskalnog kapaciteta da izfinanciraju učešće u fondovima i bojim se, a ono što smo radili, od kune smo pravili 15 kuna, da neće imati snage izfinancirati tako željene projekte za iduće vrijeme. Danas je bilo dosta govora, a to je potaknuo gospodin Linić, koji je rekao da nema kapitalnih investicija, posebno od javnih poduzeća, vidi se rastrošnost na krivim mjestima, no kapitalnih investicija nema. Nismo uspjeli privući strane investitore, a i ono s čim raspolažemo i onim polugama koje imamo, od HBOR-a koji mora financirati naše izvoznike do isto tako javnih poduzeća koja su morala … investicijski ciklus, to se nije dogodilo, a isto tako naš DUDI nedovoljno dobro upravlja imovinom pa reći ću vam i u Osijeku pola grada, pola centra grada je prazno, a upravo je DUDI vlasnik tih nekretnina. Pa pitam se zašto nakon 1., 2. ili 3. natječaja ne spuštaju cijene ako po onim željenima ne mogu iznajmiti prostore? Tu je u pitanju neodgovorno ponašanje za koje bi se mogle podnositi svakodnevno kaznene prijave i mislim da je to loše. No gledajući fondove o kojima sam pričao, ministar Grčić nije ništa napravio da se nešto povuče sredstava za razdoblje 2014. – 2020. Mi sad još povlačimo stare ove mogućnosti, stare fondove, ali od strukturnih nismo još polučili ni jedan efekat. Prema tome Hrvatskoj nema napretka ako Ministarstvo regionalnog razvoja ne bude radilo svoj posao. Danas Hrvatska ima i sreću, a zašto kažem sreću? Pa zato što kad gledate EU, kad gledate svjetsko tržište kapitala, upravo oni koji imaju kapitala i u EU plaćaju čuvanje novca, a ne dobivaju kamatu i u tom trenutku dok ima dosta takvih koji u Europi i svijetu imaju novce, a za čuvanje novaca ne dobivaju kamatu, nego još plaćaju, Hrvatska se još uvijek može zaduživati. Da sve ovo što se radi sa deficitom, sa rupama u proračunu i sa zaduživanjem iz godine u godinu vodi ka tome da će nam kreditni rejting padati, da ćemo doći u smeće, ne možemo kontrolirati svoj deficit i onda ćemo izgubiti i ono što smo imali, a to je suverenitet, upravljanje javnim financijama, upravljanje našim proračunom i našom politikom. Naše politike uskoro nećemo imati i to treba jasno u Hrvatskom saboru reći, ali treba i poduzeti mjere. Nije dovoljno reći, potrebno je na rashodovnoj strani rezati, ali ne kad su u pitanju investicije, ne kad su u pitanju fondovi, ne kad je u pitanju ono što stvara novu vrijednost, nego krenuti od automobila, od mobitela, od naših plaća i u Hrvatskom saboru, netko će reći da je to populistički, ne dragi prijatelji, mi moramo se okrenuti ka onome čemu možemo rezati i ono što može izdržati, a upravo mislim da i saborski zastupnici to mogu izdržati. No gledajući i neki dan što smo dobili sa Povjerenstva za fiskalnu politiku nekoliko mjera koje je potpisao gospodin Srđan Gjurković, moram priznati da prilično su realne. Točka prva prijedlog izmjena i dopuna podnesen je prekasno u trenutku kada više nema dovoljno vremena da bi se utjecalo na uočene nepovoljne trendove povećanje deficita i ubrzanja rasta javnog duga koji će do kraja ove godine dosegnuti 80% BDP-a kada je u pitanju neodgovorna politika. Molio bih resornog ministra da nam se očituje o tome. Isto tako druga točka, prijedlogom izmjena i dopuna povećava se deficit u odnosu na prijašnji plan, što je loša poruka. Prijedlog izmjena i dopuna pokazuje veliku slabost u korištenju sredstava europskih fondova što sam malo prije rekao. Prijedlog izmjena i dopuna pokazuje da postoji vrlo visoki rizik da se fiskalno pravilo za 2014.godinu neće ispuniti što bi onda bila druga godina za redom u kojoj se krši fiskalno pravilo definirano u Zakonu o fiskalnoj odgovornosti. Pa neće nama Europa tolerirati da se mi ne držimo pravila. Mi ćemo se itekako morati držati pravila ma koliko premijer o tome odmahivao. Bolje umjesto odmahivanja da se uhvatio rezanja i jasno one politike koja kaže da mu resorni ministri moraju provoditi. Ono što je vrlo … a to je vrlo visoki rizik neispunjavanja fiskalnog pravila koje ozbiljno narušava vjerodostojnost ove Vlade u vođenju fiskalne politike. Ja se bojim ne ove Vlade nego ove države i to je ono što me muči. Jel svakodnevno kada gledamo da nam se mladi sele van, do prije godinu, dvije dana i sam sam govorio mladima ostanite u Hrvatskoj nemojte odlaziti van, bilo da je u pitanju Oslo, Dublin, Kanada, Irska, Švedska. Znate šta sam rekao u ponedjeljak jednom mladom čovjeku, pa odi van godinu, dvije dana, promijenit će se situacija i u državi pa i u gradu Osijeku gdje vlada koalicija SDP-a i HDZ-a zaradit ćeš nešto novaca pa ćeš onda ulagati u Hrvatsku. Jel ova porezna politika koja se mijenja iz dana u dan, ovaj deficit koji imaju ovakva neodgovornost korištenja javnih dobara nije dobro. I zato se mi u Hrvatskom saboru ne trebamo pitati nego postići konsenzus i oko rashodovne i oko prihodovne strane. Ja znam da ministar financija ne može lupit premijeru šakom od stol i reći, premijeru Hrvatska ovako još može izvesti 2015.ali u 2016.nećemo se moći voziti. Prema tome u ovom Hrvatskom saboru mi moramo zaoštriti olovku i udariti po rashodovnoj strani. No isto tako postići konsenzus oko kapitalnih investicija za budućnost i Slavonije i Baranje ali isto tako i Hrvatske i u odnosu na EU ali i u odnosu na sredstva s kojima raspolažemo iz proračuna. to je nama jedina šansa, to je ono što moramo jel bojim se da dolazi vrijeme kada će ko što se sjećam u Dnevniku nekad je bilo pozdrav braniteljima ma gdje god bili, doći 2016.rečenica pozdrav Hrvatima ma gdje god bili. Prema tome, projekcija i proračun i koji nam slijedi u idućim danima za 2015., projekcija za 2016.i 2017.radimo realno, raspravimo oko toga makar ako treba i danima, usuglasimo projekte 2014.-2020.jel ako se to sada ne učini ko god vladao Hrvatskom 2016.neće imati s čim vladati nego će imati prinudnu upravu. Prema tome, ja ću evo i s ove govornice uputiti ministru financija pitanje, ministre ako se na ovakav način budemo zaduživali kakav procjenjujete da će kreditni rejting biti za godinu dana i da li mislite da će se Hrvatska 2016.moći zaduživati? Neki dan sam na odboru rekao niste poslali projekcije za 2015.i 2016.jel vjerojatno očekujete u 2016.game over kraj igrice, Hrvatska nije za igranje, Hrvatskom moramo upravljati zajednički pa bili oporba ili pozicija jel bojim se ono što nam dolazi da će nam biti veliki problem koje generacije neće moći ispraviti. Prema tome, rebalans nećemo podržati ali vjerujemo i nadamo se da ćete dobro zaoštriti olovku kada je u pitanju proračun za 2015.i projekcije proračuna za 2016.i 2017. Mogao bih još o pojedinim pozicijama, ali posebno sam žalostan kada su u pitanju kapitalne investicije za Slavoniju i Baranju, njih gotovo da nema. A i u nedavnom obraćanju premijera RH ovdje u Saboru mogu priznati da sam bio razočaran jel nisam vidio da spominje kapitalne investicije u idućem vremenu za Slavoniju i Baranju. Prema tome, ne možemo ovo podržati ali očekujemo maksimalnu ozbiljnost od vas, a budite sigurni da i mi kao ljudi iz oporbe itekako ćemo dati svoj doprinos kada se bude progovaralo o rashodovnoj ali isto tako i o prihodovnoj strani za iduće godine. Hvala lijepo.
Dragutin Lesar, replika.
Kolega Bubalo spomenuli ste mogući problem jedinice lokalne samouprave u idućoj godini kao posljedica promjena načina financiranja. Međutim jedan od ozbiljnih problema lokalnu samoupravu očekuje i zbog toga što već i u ovom rebalansu proračuna nema stavke prijenosa sredstava za zaposlene u lokalnoj samoupravi koje su preuzeli poslove, a to su veliki gradovi i gradovi sjedišta i županija, poslove iz područja gradnje i prostornog uređenja. Naime, taj dio poslova nadležnosti je država prenijela na gradove sjedišta županije i velike gradove uz zakonsku odredbu da će za troškove … plaća tih zaposlenih biti isplaćivani iz državnog proračuna. Proračuni općina i gradova tih općina, gradova su napravljeni za ovu godinu, trebali bi se realizirati i sada dolazimo s rebalansom proračuna u kojoj se ta stavka u potpunosti briše. Bojim se da će to biti još jedan od razloga gdje će ti gradovi morati pribjeći metodi smanjenja svojih troškova, a bojim se da to opet bude na račun i teret građana. Tako da činjenica da pred kraj kalendarske godine dolazimo s brisanjem te stavke samo govori o našem odnosu prema lokalnoj samoupravi za koju velimo da bi trebala biti jedan od generatora povlačenja novaca iz europskih fondova.
Krešimir Bubalo, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Lesar, ipak mora konstatirat da ste u pravu. Naime, i kao gradonačelnik Grada Osijeka zalagao sam se upravo pošto smo preuzeli bili ljude da se i preuzme i financiranje, ono što je bilo od strane države, to je bilo sve do ove godine. Nažalost gumicom se svašta može obrisati i papir trpi sve. No sve više jedinice lokalne uprave preuzimaju obveze i evo maloprije sam imao Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) upravu i također tu smo imali žestoku bitku oko poreza neki dan na dohodak, a danas određenih izmjena zakona gdje jedinice lokalne uprave u idućoj godini će izgubiti oko 2 milijarde kuna. Bit će nešto kompenzacijskih mjera, ali to sigurno neće pomoći. I bojim se da ovo što sam maloprije u svom izlaganju i ukazao, da će doći do povećavanja cijena komunalnih usluga u jedinicama lokalne uprave kao kompenzacijske mjere da se nadomjesti ovaj iznos koji će nedostajati, a to je 2 milijarde kuna. Prema tome građani neće ništa dobiti, dobit će oni sa velikim plaćama a u Hrvatskoj nema ih previše, a u Slavoniji gotovo da ih nema. No izgubit će najviše nezaposleni, ljudi sa minimalnim plaćama, ljudi koji ne rade jer će se podizati cijene komunalnih usluga. I dolazimo u situaciju da ćemo u idućoj godini povećavanjem inflacije ulazimo u jedan začarani krug kad će se jedinice lokalne uprave zadužit do kraja, kada država se neće moći više zaduživat, vjerojatno 2016. godine i ulazimo u jedan generalni problem. To smo mogli izbjeći ne radeći ovo nego smanjujući PDV kako bi se potrošnja povećala. To je ono za čega se zalaže HDSSB. No nažalost kolega Lesar, u svojim tezama bili ste u pravu. U pitanju loš maćehinski odnos države prema jedinicama lokalne i regionalne uprave.
Hrvoje Nekić, replika.
Evo kolega Bubalo, kao i nebrojeno puta do sada opet ste spominjali decentralizaciju. Pa ja isto se slažem s vama i podržavam decentralizaciju apsolutno. Ali možda najbolji primjer kako se vi borite za tu decentralizaciju je primjer đakovačkih ljekarni i pripajanja ljekarni i zgrade Đakova ljekarnama iz Osijeka. Koji je motiv, koji je razlog za to pripajanje ja ne znam. Da li su to možda nekretnine u vlasništvu ljekarni, nije mi poznato. Ono što znam, da studiju o isplativosti pripajanja đakovačkih ljekarni su izradile, osječkim su izradile same ljekarne Osijek. Vi podržavate koliko sam ja shvatio tu studiju i stojite iza njega i na sljedećoj sjednici županijske skupštine Osječko-baranjske će vjerojatno se i glasati o toj točci dnevnog reda. Kako jednostavno da se najslikovitije izrazim vezano za ovu studiju koju su izradile i platile ljekarne Osijek? To bi možda bilo najslikovitije rečeno kao da Vlada Republike Srbije plati ratnom zločincu Vojislavu Šešelju studiju o isplativosti preuzimanja hrvatskog teritorija.
Budite malo…
Krenut ću od kraja. Mislim da je kolega ovo sramota…
Samo trenutak, samo trenutak kolega. Nemojmo neprimjerne primjere iznositi. Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Ja se ispričavam. Ja sam već bio krenuo jer doista je kolega bio neprimjeren sa svojom tezom. HDSSB na svim razinama radi na regionalizaciji i decentralizaciji, to će raditi i ubuduće. Ja sam mislio kad ste se javili da ste nešto učinili za đakovačko rodilište, recimo da se pomogne tom đakovačkom rodilištu koje ste ugasili, no vi udarate na nešto drugo što sigurno da će onemogućiti jedinicama lokalne uprave dostupnost, a radi se o tome da se želi ljekarnička djelatnost prepustit vjerojatno trgovačkim lancima pa da u trgovini vjerojatno kupimo kilu analgina ili aspirina, što nije dobro. Sa izmjenom zakona o velikim gradovima ići će na to da će se imat situacija jer u velikim gradovima ljekarne pozitivno posluju, a u manjim sredinama pa čak i u Gradu Đakovu čini mi se da negativno, ali u manjim sredinama znam da negativno posluju. Prema tome, upravo kroz taj odnos je ključ da ljekarnička djelatnost bude dostupna i na tome županija sigurno da će raditi i dalje. No mišljenja sam da upravo sa zakonom o veliki gradovima gdje u velikim gradovima idete na to, na prepuštanje tim velikim gradovima koji imaju, a u jedinicama lokalne uprave manjima gdje je bila ljekarnička djelatnost da će se bojim se gasiti. To je on što županija neće dopustit, to je ono za čeg će se HDSSB itekako borit, no žalosno je što vi u ovom Hrvatskom saboru šutite pa bilo da je u pitanju rodilište ili ta manja mjesta. Prema tome i regionalizacija i fiskalna decentralizacija je prijeko potrebna Republici Hrvatskoj, a ne bojte se mi to u Osječko-baranjskoj županiji itekako radimo, kao i ravnomjeran razvoj Osječko-baranjske županije.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo, govorili ste da su javna poduzeća bez investicija što je točno i što je i bivši ministar ovdje elaborirao. Zatim da su smanjena sredstva koja su povučena iz Europske unije, odnosno da nisu ispunjena povlačenja sredstava iz Europske unije. Zatim razlog deficita proračuna su eto i te nesretne poplave koje su nas zadesile. Međutim, ja bih rekao nešto drugo. Naime, poznato je i nije demantirano da je 1000 novozaposlenih u državnoj upravi, 1000 novozaposlenih, računajte ukupnu bruto plaću pa ćete vidjeti koliko to iznosi godišnje. Na komentar novinara kako komentira deficit proračuna i upozorenje od Europske unije gospodin Milanović je rekao da ga ne zanima i i još je ironično k tome dodao zar mislite da ćemo se odreći i ručka. Kada gledate stavke rebalansa proračuna onda vidite da Vlada, dakle nema ni jedne mjere, ni jedne kune uštede u stavki troškova Vlade koji iznosi 309 milijuna kuna. Nadalje, nema niti jednog odustajanja od informatizacije ni u jednom ministarstvu, ni u jednoj agenciji. A ja sam rekao da je ovaj proračun izglasavan da je 6 stotina milijuna kuna predviđeno za informatizaciju i informatičku opremu u svim ministarstvima i svim agencijama. I danas kada dođete bilo gdje u gruntovnicu ona nema veze sa matičnim uredom, sa policijom itd. Morate ići sve pješke, a 1000 novozaposlenih i silna informatizacija. I naravno, kadrovska SDP-ova i HNS-ova. Dakle, gledamo ured bivšega predsjednika milijun kuna godišnje i gledamo obnovu voznog parka u svakom ministarstvu, u svakoj agenciji. Dakle ima mjesta i ima mjera koje mogu zaista izgledati kao štednja, a ne samo ovih 500 milijuna kuna koliko je gospodin Lalovac kao ministar predvidio. Moglo se rezati i uštediti puno više. Na žalost, nemaju oni hrabrosti ni još nešto drugo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo uvaženi kolega Grubišiću. Naime, dobro smo mi detektirali što je problem Hrvatske bilo da je u pitanju građevinski sektor, bilo da je pitanje ulaganja u kapitalnu investiciju u Slavoniju i Baranju, isto tako i poljoprivreda. Ono što nas brine da upravo javna poduzeća, javni sustavi su zakazali i da nije bilo investicijskog ciklusa i da ga nema u pripremi u ovom trenutku. O EU fondovima nema potrebe uopće više pregovarati i progovarati, jer ministar Grčić ništa od priprema nije napravio i sigurno da značajno tu kasnimo. No, nadam se kao što sam rekao danas da neće više nikakve prognoze nam prosipati, jer jednostavno čovjek se preplaši njegovih procjena. Obično uvijek suprotno bude od svih njegovih procjena. Kad su u pitanju poplave u Slavoniji i Baranji drago mi je da smo uspjeli i jedan dio sredstava i namaknuti iz EU oko 9 milijuna eura. Ta me činjenica raduje, no očekivao sam da će obnova ići puno brže u Slavoniji i Baranji i da će ljudi već biti ove godine u svojim domovima. I mišljenja sam da i resorno ministarstvo nije odradilo svoj posao i taj posao koji rade ide presporo. Kad je u pitanju zapošljavanje tolikog broja ljudi, pa upravo žalosno je kad vidite svaki dan agencije koje niču kao gljive poslije kiše. Ne znam da li je točna ova brojka tisuću, ali očekujem da se raspravi o tome u ovom Hrvatskom saboru jer je, u pitanju je nezaposlenost u Republici Hrvatskoj. No, sigurno da ta uhljebljenja nisu dobro došla. Ali isto tako nije dobrodošlo da se značajna sredstva troše na vozni park, da se troše na pametne telefone. Ništa pametnija Vlada neće biti od pametnih telefona, do kartica, do ovih ručkova o kojima ste govorili. Ali isto tako volio bih kad bi ova informatizacija urodila plodom i kad bi se nešto objedinilo u Republici Hrvatskoj i kad bi građani imali lakše dostupne informacije. No, to je promašena investicija. A također ova Vlada na žalost nema hrabrosti, no ono što je još gore da narod gubi vjeru i nadu da će biti iduće godine bolje.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Dragutin Lesar.
Poštovane kolegice i kolege, gospođo potpredsjednice, ministre. Gospodine ministre i ova rasprava danas, a i vaš prijedlog rebalansa proračuna podsjetio me na onaj film spašavanje vojnika Rajana. S time da niste u misiji da spasite vojnika ili pokušate spasiti vojnika Rajana, nego pronaći uzroke potrebe rebalansa, da li je on u lošem planiranju ili lošoj ekonomskoj politici. A bivši ministar financija kolega Linić je rekao da mi imamo problem i na prihodovnoj strani proračuna. Vjerojatno ćemo za proračun za 2015. bilo bi dobro da uzmemo savjete i u pomoć pozovemo Matana ili starog Kikaša iz one serije "Prosjaci i sinovi", jer oni očito su bolje znali planirati i povećavati prihodovnu stranu proračuna kad im je trebalo. Prihodi, poslovni prihodi prema ovom rebalansu 2,8 milijarde manje od planiranog, rashodi smanjeni za 70, poslovni rashodi za 76 milijuna i manjak veći za 2 milijarde. To je sažetak razloga promjena u svim pozicijama kasnije.Zašto manji prihodi? Milijarda i sto zbog manjih prihoda s naslova poreza od čega čak 836 milijuna zbog manjeg PDV-a. 230 milijuna zbog manjih doprinosa i oko milijarda i sto zbog manje povučenih sredstava iz EU fondova. To je dvije milijarde i 400 smanjenja prihoda, iako ovi EU fondovi nisu, ne utječu na deficit, ali oni jesu značajni razlog za smanjenje proračuna za ovu godinu. Zanimljiva je rečenica iz obrazloženja Vlade, pokušat ću je citirati, da od zadnje projekcije znatno se izmijenila gospodarske okolnosti. Ta zadnja projekcija predviđala je bruto društveni proizvod nula, a sada 0,7. Međutim, kada su te zadnje projekcije bile rađene? U travnju ove godine. Dakle, od travnja do danas znatno se izmijenile gospodarske okolnosti. Nisu se znatno, samo je trend nastavljen. I žao mi je što još 2009. godine je došlo do promjene zakona prema kojem se državni proračun ne radi i ne prikazuje do pete razine. Ili ako se ne varam 2010. je bio prvi proračun po toj metodologiji rađeni i mislim da bi bilo dobro da vratimo model da državni proračun u Sabor dolazi do pete razine. Struktura ušteda ili preraspodjela u državnom proračunu je posebno interesantna. Ministarstvo financija dobiva 2,8% više, kultura 3% više, graditeljstvo i prostorno uređenje 12% više, obrazovanje 2,8%. Policija 2,7% manje, gospodarstvo 7,5% manje, poduzetništvo i obrt 15,1% manje, poljoprivreda 4%, regionalni razvoj 12,7%, zaštita okoliša 21,6% manje od planiranog. Ova struktura ili štednje, ušteda ili preraspodjela ne budi povjerenje da će biti povučeni glavni zamašnjaci razvoja u smislu efekata na državni proračun. Ja razumijem da u ovom kratkom vremenu je bilo doista teško napraviti rebalans za ovu godinu i pripremati proračun za iduću godinu u uvjetima i okruženjima u kojima je 318 tisuća građana vrijednosti 29 milijardi kuna blokiranih računa. Praktički je blokirano milijun ljudi u Hrvatskoj. Kada je blokirano 53 tisuće poslovnih subjekata s 30 milijardi i ponovno smo došli u situaciju da vrijednost blokiranih računa građana i poslovnih subjekata su gotovo pa isti. 310 tisuća nezaposlenih, 36 tisuća zaposlenih ne prima plaću, a radi, 32 tisuće zaposlenih prima plaću manju od minimalne, a 38 tisuća prima plaću baš na iznosu minimalne od 3017 kuna bruto a to vam je zajedno 70 tisuća ljudi ispod ili na minimalcu. 106 tisuća zaposlenih ne prima plaću ili prima do minimalne plaće. Kupovna moć po glavi stanovnika prema službenim podacima u Hrvatskoj je 61% EU ili od 28 članica Hrvatska je na 26. mjestu po kupovnoj moći po glavi stanovnika, prema podacima EUROSTAT-a drugi kvartal ove godine. 61,4% prima plaću do prosječne i teško je raditi proračun u državu u kojoj je oporezivanje kapitala svega 10,3% a u Europi 20,8 s time da još uvijek prigovaraju da je porezna presija na kapital, 1% građana Hrvatske ima 73 milijarde štednje. Citat ministra financija od prije nekoliko dana. 1% 73 milijarde, a mi kapital oporezujemo sa 10,3%. Jako dobro! Oporezivanje potrošnje u Hrvatskoj je 49,1, a u Europi 28,5. I nastavljamo politikom da ne smanjujemo porez na potrošnju kako bi je povećali. Zato što se ne usudimo povećati oporezivanje kapitala. I vrši se daljnji pritisak na plaće, sa 8,8 eura bruto satnicom u Hrvatskoj a u Europi je 23,7. Pritisak na deficit državnog proračuna, kao pravilo preuzeto u cijeloj Europi, 3%, i 60% javnog duga u odnosu na BDP. Žmiču nas, žmiču nas i dolaze svaki mjesec promatrati što smo napravili. A koliko je javni dug drugih članica u drugom kvartalu ove godine? Portugal 129% BDP-a, Italija 133%, Irska 116%, Francuska 95%, Velika Britanija 88%, Austrija 82%, Slovenija 78%, tada dolazi Hrvatska 77%, Malta 75% i Nizozemska 69%. Ako jedno pravilo ne može poštivati toliko država i tako jake ekonomske države jesu krive te države i njihovo gospodarstvo ili pravilo? I kada smo govorili o nužnosti promjene zakona i mogućnosti da Središnja nacionalna banka otkupljuje državne obveznice smijali su se. Proglašavali su nas populistima. Sada se u Europi vodi ozbiljna rasprava da Europska središnja banka može otkupljivati državne obveznice. To više nije populizam i demagogija jer je to Europa počela raspravljati i to će uvesti. Dok su nas iscijedili i rekli no, no sam probajte. Orbanu su nešto malo soli na rep stavljali pa ih je, neću biti bezobrazan. Kako hrvatske velike kompanije mogu utjecati i utječu na proračun, na gospodarski razvoj, na investicije? Samo na jednom primjeru. Hrvatski telekom, preuzeli su Nijemci Hrvatski telekom s 11 219 zaposlenih. Krajem prošle godine bilo je 5620 sad ih je 4300. U drugom kvartalu ove godine Hrvatski telekom ima na poslu 1141 studenta za 20 kuna bruto po satu, 384 agencijskih radnika za 4000 kuna bruto plaću. Kvota troška radnika u odnosu na prihod kompanije u Hrvatskoj im je 15,1, u Njemačkoj 21,8, 6 indeksnih poena su im skuplji nego kod nas. I još otpuštaju 109 radnika sada ovih dana. Koliko je ta tvrtka investirala zadnjih 5 godina u Hrvatskoj, doprinijela investicijama, koliko je dobiti izneseno iz Hrvatske u Njemačku? I čelnici tih kompanija i nadalje viču, i zagovaraju i vele u Hrvatskoj nema povoljne poduzetničke klime. Sjetite se rasprave o Zakonu o radu, nećemo stvarati nova radna mjesta, otvaramo mogućnost zamjene postojećih radnika za jeftinom radnom snagom. 1140 studenata radi u tvrtki čiji čelnici sole pamet svim ministrima financija, čak ih i ucjenjuju najčešće. I kad su ih pozvali na razgovor za otpis djela duga građanima nisu željeli ozbiljno ni razgovarati, operateri. To je naša stvarnost. Da one kompanije strane koje su u Hrvatskoj dobile ako ne iste, ja bih čak rekao i veće beneficije kad su ulazile na naše tržište, ničime ne doprinose gospodarskom rastu, čak osiromašuju državni proračun. Samo na ovih 1140 studenta i 384 agencijskih radnika na godišnjem nivou državni proračun ostaje bez nekoliko stotina milijuna kuna poreza i nikom ništa. To su njihove povoljne poduzetničke klime. I mi smo nemoćni kao država da išta napravimo. I takvih kompanija u Hrvatskoj ima sve više, više i više. I tada dolazi napad na javni sektor. Sve što je javno ne valja. Čuo sam jednog da je rekao da će otpustiti 63 tisuće zaposlenih u državnoj upravi, a 53 tisuće ih je zaposleno jer ne zna što je javna a što državna uprava, blebeću takve gluposti. Napada se javno zdravstvo, napada se javno obrazovanje, napada se javno mirovinsko osiguranje i vrši pritisak i na financije, i na Vladu i na Sabor da bi se i to otvorilo privatizaciji. Nakon 3, 4 godine situacija u javnom zdravstvu, javnom obrazovanju i javnom mirovinskom osiguranju biti će kao ovaj primjer Hrvatskog telekoma koji sam vam maloprije iznio. I zato pozivam da budemo jako oprezni u očuvanju javnog zdravstva, obrazovnog i mirovinskog sustava i zadnja linija obrane svakoj Vladi ministre mora biti upravo to, učiniti sve da se to ne dovede u pitanje. A što znači prekomjerna štednja od koje Hrvatska više odustaje, citat premijera Milanovića. Prije 3 godine upozorenje da štednja, ja sam tad rekao brutalna štednja može davati efekte samo prvih 6 mjeseci i da će se pretvoriti u svoju suprotnost ako istovremeno ne prati val investicija, ne dolaze nove investicije i nemao povećanje industrijske proizvodnje. Tada je iz vladajuće strane bio podrugljiv smiješak. Danas mogu bit samo kisela lica jer se ostvarilo ono da prekomjerna štednja se pretvorila u svoju suprotnost i zbog toga i projekcija 0,5% pada potrošnje kućanstva, dakle nastavljamo, nismo zaustavili, nastavljamo s padom kupovne moći stanovništva, međugodišnji odnos investicija minus 4,5 to su podaci iz obrazloženja proračuna, ne moji. I tek nešto mali rast industrijske proizvodnje koja ohrabruje. Ovaj rebalans proračuna posljedica je ciničnog smješka prije 3 godine i prekomjerne štednje koju smo tada radili bez investicija.
Krešimir Bubalo replika.
Uvaženi kolega Lesar, naime iznenadilo vas je smanjivanje PDV-a za 1 milijardu 300 milijuna kuna no to je logično jer upravo gledajući naše okruženje onda možemo reći da imamo najveći PDV u odnosu i na Bosnu, i na Srbiju i sigurno da je to utjecalo na smanjenje potrošnje u Republici Hrvatskoj jel ja ću vam reći da dobar dio Slavonaca i Baranjaca odlazi preko Erdudskog mosta, odlazi u Bosnu puneći svoju potrošačku košaricu sa manjim cijenama i to je ono što je najgore hrvatskih proizvoda. Prema tome, izmjene poreza, zakona, poreza na dohodak neće doprinijeti tome da će naši sugrađani imati više sredstava za potrošnju ali će udariti na jedinice lokalne uprave i ovo sigurno neće pomoći ovih milijun ljudi koji ste rekli da imaju blokirane račune ili milijun i dvjesto ovih koji su nezaposleni. Prema tome, ni neće imati efekta od izmjene poreza na dohodak. A da se htjelo potaknuti potrošnju u Republici Hrvatskoj, i manji odlazak i punjenje gepeka ja bih rekao hrvatskih građana u susjedne zemlje onda bi se smanjivalo PDV što je logično ako smo najskuplji u okruženju.
Dragutin Lesar odgovor na repliku.
Kolega Bubalo, dobro ste upozorili i hvala vam na tome. To smo imali 90.tih godina i Hrvatskoj nažalost vraća se ponovno. Građani Republike Hrvatske u inozemstvo idu u šoping po kruh, mlijeko i osnovne prehrambene proizvode, oni najsiromašniji. Pa da li u Hrvatskoj ima gladnih ili ne, nema kaže premijer, ima. Međutim, sama činjenica da oni idu u inozemstvo u šoping za posljedicu stvara to što ministar Lalovac svakim danom ima manje prihode s naslova poreza. Nadam se da problem nećemo rješavati represijom carina na granici jer nećemo niti tako taj problem uspjeti riješiti. I ne razumijevanje značaja pokretanja investicija i ja bih rekao čak i ne nesposobnost, usudit ću se reći ples sa đavoljem kolu s onima koji su namjerno sustavno blokirali investicije u Hrvatskoj da bi je upravo doveli u ovakvu situaciju da ju je moguće ucjenjivati svaki put za sve, svakim povodom i stalno nametati nove probleme. To nije bilo moguće raditi ako u tom đavoljem kolu nisu bili oni koji imaju političku moć odlučivanja.
U ime kluba SDSS-a kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici Hrvatskog sabora. Klub zastupnika SDSS-a naravno razumije nužnost da se pod kraj godine u ovakvim okolnostima vođenja planiranja bolje reći državnih financija ide u još jedan ovogodišnji odnosno drugi rebalans proračuna. Htio bih o tome u ime kluba govoriti od manjega prema većemu, od sitnijega prema krupnijem. Ovdje je već jutros spominjan problem javnih sistema i njihovoga nedovoljnog doprinosa državnom proračunu i to je očito problem koji moram biti riješen, koji naravno ne može ministar financija sam rješavati ali može iznijeti neophodne pokazatelje za druge ministre i za Vladu u cjelini. Ukoliko naši najveći sistemi javni kao što su šume, kao što su vode, kao što je struja ne uspijevaju puniti proračun na način na koji bi to trebalo biti onda je potrebno napraviti mjere kojima će se to osigurati. Drugo, nema nikakve sumnje da je upravljanje državnom imovinom ako izuzmemo onaj period ne lošeg upravljanja nego zapravo krčmenja državne imovine, a danas državne imovine u statusu propadanja, najčešće, drugi važan i trajan generator slabljena potencijala za punjenje državnoga proračuna. Treće, spomenuo je kolega Lesar ja sam ovdje često spominjao gotovo 200 milijardi kuna štednje koja je iz godinu u godinu rasla. Znam da smo prvi puta o tome raspravljali tada ministar Šuker i ja prije 6, 7 godina, tada nismo ni znali koliko će taj rast biti gotovo eksponencijalan, a on se nastavlja, iako još točan pokazatelj o kojem vi govorite da 1% drži gotovo polovicu odnosno polovicu toga, a naša predviđanja su tada bila pa je taj podatak naglo nestao da 2% drži 80% štednje, onda to znači da se mi približavamo zemljama koje imaju rast sa nejednakošću, a mi postajemo zemlja bez rasta sa rastućom nejednakošću. I u tom pogledu smo kao Amerika i kao Weimarska Republika, a u svemu drugome nažalost se približavamo zemljama jugoistoka Europe koje su spadale Grčka, Italija, Portugal i bivša Jugoslavija sa početka 20.stoljeća. a to znači zemlje koje nisu uspijevale ništa drugo osim izvoziti radnu snagu i eventualno nešto proizvoda koji su se smatrali domicilnim. Iz tog razloga gospodine ministre sa velikim očekivanjem gledamo na vašu najavu oko zakona koji se tiču oporezivanja, ali isto tako i stimuliranja onih koji svoj novac drže na bankama umjesto da se to pokrene za potrebe investiranja ili ulaska u kapital što god već od toga i olakšanja kojeg bi država trebala dati kao stimuliranje za ljude koji taj kapital imaju. Ovako mi smo jedna siromašna država sa rentijerskim slojem koji iz dana u dan sve više narasta od onih sitnih rentijera sa stanovima do ovih krupnih rentijera sa golemim udjelima u bankovne štednje. I mislim da je iznimno važno da se to počne mijenjati. Kada sam spomenuo pitanje upravljanja imovinom tu svakako treba spomenuti koncesije. Kakvo je stanje prihoda od koncesije? Jesu li te koncesije i u kojem obimu zrele za reviziju? Da li su ti ugovori za koncesiju zreli za to da ih se pogleda, revidira, sve vrste koncesija? Mi ovdje vrlo često raspravljamo o monetizaciji autocesta, a prije nego što počnemo tu raspravu rado bismo vidjeli kakvo je stanje sa već danim koncesijama od strane države od onih za lovišta najsitnijih pa do onih krupnijih, htjeli bismo to vidjeti. O tome ovisi pitanje kako nam država funkcionira. Četvrta stvar koju bih htio reći, a tiče se neposredno po mojem mišljenju uzroka ovih 2 milijarde kuna deficita koje nisu bile planirane, ali koje su nastale po svoj prilici zbog toga što smo imali s pravom očekivanja od europskih sredstava, od sredstava iz europskih strukturalnih fondova, ali ta sredstva nismo iskoristili. I sada smo u situaciji da smo više-manje ono što strani diplomati u našoj zemlji već nekoliko godina, bar 3 godine otkako ja imam neki kontakt sa europskim integracijama, europskim poslovima, sad smo u krugu zemalja koji su …, koji uplaćuju a ne dobivaju ni onoliko koliko su uplatili ili u najboljem slučaju dobiju ono što su uplatile ali mi još nismo u tom krugu zemalja. I potrebno je gospodine ministre da kao što tjerate sve, sva ministarstva, govorim vam to zato što vjerujem da to stajalište i tu snagu imate u sebi i zajedno s premijerom, kao što ih tjerate da režu svoje troškove, da ih natjerate da taj posao završe svi koji trebaju u to biti uključeni. Ovako će biti veliko razočarenje i prema našoj državi i prema Europskoj uniji, a ono je već sada ogromno. I sada ono najkrupnije koje je otvorio kolega Lesar ovdje. Možemo mi nastaviti rezati budžetske troškove, a pri tome ne osiguravati nikakav novac za razvoj i za investicije i onda ćemo one grane koje još koliko toliko funkcioniraju u sferi potrošnje uništiti. Industriju nemamo, poljoprivreda nam je slaba, dakle ono što još imamo ukoliko se nastavi ovakav trend smanjivanja potrošnje, potrošnja dolazi iz onoga što država ulaže u područja obrazovanja, znanosti, na sreću ovdje ste povećali i to pozdravljamo, bar za obrazovanje, u području zdravstva, u području lokalne samouprave i uprave barem toliko da funkcioniraju ako ne možemo dobiti novac da se počnu razvijati. I to je jako opasan trend koji se mora zaustaviti. Mora se zaustaviti i mi našim europskim partnerima moramo reći da je to za nas i našu zemlju uz ovako stanje ekonomsko samoubojstvo, a ekonomsko samoubojstvo onda naravno može dovesti i do političkoga samoubojstva jer nakon toga će nam samo ostati da gledamo šta ćemo još prodati od bolnica i šta ćemo još prepustiti od javnog obrazovanja privatnom obrazovanju. Od javnih zdravstvenih ustanova prepustit ćemo privatnim, od javnih školskih ustanova prepustit ćemo privatnim. Zašto? Pa država ne zna upravljati, država ne zna prihodovati, a kapital zna kako pa tako da narastu ovolike nejednakosti u društvu kako narastaju sa iskazivanjem stope zaposlenosti odnosno nezaposlenosti i razlikama u štednji građana, dok velika većina ne može planirati ni godišnji odmor od 5 dana, a bilo je normalno da se može otići tjedan do 15 dana na more, najnormalnije. Ne do '90., bilo je normalno do kraja '90. Sada to više većina naših ljudi ne može, čak ni kod rođaka ili prijatelja. Iz tog razloga gospodine ministre treba zaustaviti ovakvu politiku štednje. Vi kao ministar imate mogućnost da utječe na to. Imate. Neke poreske mjere koje najavljujete i mjere koje, stimulacija koju najavljujete mi ćemo pozdraviti i pozdravljamo, ali to neće biti dovoljno. Potrebno je zaustaviti ovu vrstu rezanja jer ekonomisti koji ne misle samo političkom glavom znaju da glavni problem nije u tome koliki je deficit, glavni problem su i neki drugi pokazatelji. A za nas, ponovit ću to još jedanput s ove govornice, kao što ću ponoviti i na proračunu, glavni problem je da smo mi već godinama bez ekonomske politike, bez sustavne ekonomske politike koja bi zemlju mogla izvesti iz krize u kojoj se nalazimo. I to je naš problem, a vi ste po svoj prilici u ovom trenutku napravili ono što ste mogli napraviti. Još kad biste mogli jednu stvar uraditi, recite ovima u HEP-u da kad nemaju novaca da elektrificiraju kuće koje 10 godina čekaju na elektrifikaciju pa nek razmisle o tome imaju li novaca za božićnicu u ovoj godini. Mene bi bilo sram kad bih uzimao božićnicu, a svaki 3 mjeseca bi sa ove govornice ili sa nekog drugog mjesta dobivao upozorenja da ti ljudi koji 10 godina nemaju struju zavrjeđuju da im se ta struja priključi. Ako oni koji su u državnoj upravi i javnim državnim sistemima nemaju osjećaja za solidarnost, onda ih treba tome naučiti. Mene ne čudi što netko tko je u privatnom sektoru ne može biti rukovođen osjećajem solidarnosti. Ali onaj koji radi u državnom sektoru nema osjećaja za solidarnost ili za momenat socijalnoga stanja u ovoj zemlji, onda je to ne više pitanje osjećaja solidarnosti kao jedne od moralnih kategorija, onda je to indikator moralnog idiotizma u koji smo ušli i koji ljudi ne vide, ne prepoznaju i ne znaju da se ponašaju u skladu sa time. Hvala vam.
Replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine Pupovac, govorili ste o koncesijama i svemu onome što se događa oko tih hajde da kažem nazovi koncesija najma ili kako god hoćete. Znamo i za ogroman broj, dakle imovine u vlasništvu Republike Hrvatske. Znamo i za DUDI, Državni ured za upravljanje državnom imovinom i onaj CERP famozni. Međutim, mene zanima pored toga što je u proračunu čini mi se povećanje za Državni ured za upravljanje državnom imovinom nekih 27%. Volio bih znati koji su učinci rada i postojanja toga Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom, a imam i vijesti, imam i određene informacije. Evo na primjer RIZ Odašiljači koji je čisti izvoznik, dakle gotovo sve izvozi i to u visoko razvijene tehnološke zemlje poput južne Koreje, Japana, pa i Indije, zemlje BRIX-a itd. da Državni ured za upravljanje državnom imovinom koči, dakle taj RIZ Odašiljače i koje su mu smjernice i koje su namjere toga DUDI-a ja ne znam. Ali djelatnici i uprava RIZ-a mi je dala jasan signal da se tu nešto muva, pa upravo u tom Državnom uredu za upravljanje državnom imovinom koji je nadležan i za ove stvari gdje se radi koncesija državne imovine, pa i ovaj CERP događaju se stvari, a mene zanima učinkovitost toga DUDI-a koji po svemu sudeći zapravo i dalje ne funkcionira kao i oni prije njega što su bili nazivi, fondovi koji su postojali državne imovine itd. Dakle, nemamo učinkovitosti od tog DUDI-a a moglo bi biti puno bolje. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku Milorad Pupovac.
Kolega Grubišiću, hvala vam na vašem pitanju. To jeste ozbiljan problem. Ali ono što ja razumijem i koliko razumijem sadašnje funkcioniranje Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom stanje koje je zatečeno bilo je stanje bez kompetitivne neevidencije. Stanje koje je zatečeno, dakle bilo je katastrofalno da država nema evidenciju o tome što je njezino. To je prvo. Drugo, da država nije imala nikakvu sliku o tome što se dogodilo sa imovinom koju je ustupila nekome, na primjer jedinicama lokalne samouprave u cilju njihovoga ekonomskoga razvoja. Primjećujemo da su napravili analizu i vidjeli što se zapravo dogodilo, a u većini slučajeva ta imovina je rasprodana, država dala jedinici lokalne samouprave besplatno, a jedinica lokalne samouprave vjerojatno isto tako besplatno dala privatniku. Je li to upravljanje? A rasta nigdje. Dakle, ne generaliziram, znam da su mnogi iskoristili kako valja. Ali na žalost u mnogim slučajevima je tako prema izvještajima koje sam ja imao prilike vidjeti. Ostaje sad treće pitanje, dakle kad se uspostavila kontrola nad podacima jedne i druge vrste kako s time upravljati, a da to bude produktivno. Slažem se da se još nije pronašao dobar ključ za to. A što se tiče RIZ-a ako to nije pravno pitanje koje DUDI ne može riješiti, nego mu treba i pravna dimenzija toga, onda ni ja ne mogu razumjeti zašto se tu tvrtku sputava u njezinom daljnjem razvoju ako nije pravno pitanje.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Pupovac, kad govorimo o koncesijama onda godinama je trebalo da se uspostave registri koncesija. Upravo što su oni koji su davali koncesiju od lokalne razine preko ministarstava, ureda itd. skrivali te ugovore kao zmija noge i kad se konačno uspostavio taj registar sad je pitanje da li će se tu neke stvari promijeniti. A što se tiče DUDI-a ništa DUDI nije napravio, nego samo papire koje je imao u uredu stavio na, ubacio ih u kompjutor da tako kažem, pa su sad dostupni svima. Ali inače ništa od toga niti je proknjiženo, niti uknjiženo i to imate u svim dokumentima. No, javio sam se zbog nečega drugoga. To su EU fondovi. EU fondovi na žalost jedino u Hrvatskoj se tretiraju kao Hrvatska ima trošak od ulaska u EU. Međutim, vi ste spomenuli jedan segment, a to je elektrifikacija mnogih manjih mjesta. Možemo govoriti o Vodoopskrbi itd. Puno toga bi se moglo napraviti iz tih EU fondova, smanjiti rashode i državne uprave, smanjiti i rashode lokalnih proračuna. Međutim, mi smo samo glasni kad pričamo koliko smo povukli, a kad dođete u konačnici jer se to mora vidjet na papiru, onda se vidi da to baš nije tako. I svaka lipa koja dođe iz EU fondova smanjit će bez obzira na kojoj poziciji rashode u državnom proračunu, smanjit će rashode na lokalnoj razini. Ja volim reći kad se reže ovako samo zamahni pa što odrežeš, to su ta tzv. nerezonska rezanja koja u principu donose više štete nego koristi. Zašto? Zato što se taj trošak možda multiplikativno nekoliko puta već i pojavi godinu, dvije na istom ministarstvu jer naprosto nije napravljen dobro. Svaki rez koji nije posljedica reformi je na žalost nešto što nije dobro. I kad pogledate i izvješće Europske komisije, kad pogledate izvješće našeg Fiskalnog povjerenstva onda ćete vidjeti upravo da je to to. Svi upozoravaju, jedino Vlada to ne prihvaća.
Hvala. Odgovor na repliku Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Šuker što se tiče koncesije živo se sjećam i ranijih rasprava po tom pitanju i vaših odgovora i vaših napora da se sredi registar koncesija. Ali siguran sam da se slažete sa mnom da je to stanje koje je potpuno još uvijek izvan kontrole države, to ste uostalom i rekli. I krajnje je vrijeme da se ta kontrola uspostavi. Tu je u pitanju kredibilnost države s jedne strane i tu je s druge strane u pitanju prihod koji država može imati i jedinice lokalne samouprave. S time se naravno više trguje nego što se gospodari. I to je problem države što je dopustila da i u tu sferu uđe mentalitet trgovine s državnim, umjesto da je gospodarila. I sve kad je to tako uvijek će se pojaviti netko tko će reći pa država je loš gospodar. Pa naravno kad nema države na način na koji je treba biti. Što se tiče DUDI-ja ja bih rado s vama razmijenio te podatke jer to mene živo zanima. Prema tome, ono što su moja saznanja, moja saznanja i jesu u tome da je napravljen red kad je posrijedi registar. Koliki i kakav, to je naravno drugo pitanje. Možda će ministar o tome moći nešto više reći s obzirom da je to pitanje o kojem on ima nesumnjivo saznanja. A na kraju što se tiče europskih fondova, mi trebamo prestati gubiti vrijeme kad je to posrijedi. I kao što smo bili agilni da završimo pregovore jednako tako moramo biti agilni nesektaški … i motivirani da radimo europske projekte, odnosno programe i stvorimo pretpostavke da to radimo sa jedinicama lokalne samouprave, sa institucijama države a ovako nažalost mi to još uvijek ne prepoznajemo. I to jeste problem.
Hvala. I Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Gospodine Pupovac zagovarate politiku štednje da se zaustavi. Naime, gledajući proračun i uspoređujući to sa 2008. kada smo imali gospodarski rast i kada je okruženje bilo puno bolje faktički gledajući taj proračun mi nismo ni počeli štedjeti. Bojim se da nas tek 2016. očekuju veliki problemi. Prema tome, puno je stavki nerazborite potrošnje i troškova koji nisu potrebni i sigurno da se na tim troškovima mora i može štedjeti. Prema tome, potrebna je i solidarnost ali itekako i štednja. No, gledajući Zakon o porezu na dohodak sigurno je veliki udar upravo ide na one koji su štedjeli od 2008. do danas, a to su jedinice lokalne i regionalne uprave koje su smanjivale proračun od 15 pa čak i do 30% a država je od 2008. rasla s proračunom. Prema tome, dolazimo u jedne škare koje će nas 2016. odrezati no bilo bi dobro raspraviti u Hrvatskom saboru o temama koje ste vi rekli, ne samo DUDI nego itekako i monetizacija hrvatskih autocesta i druga pitanja koja su važna. No ona konstatacija da je došlo, kad govorite o štednji, da jedan dio stanovništva drži 50% ili dva posto 80% tu se vidi kako se preraspodijelilo ja bih rekao i gospodarstvo i nacionalna bogatstva i sve ono što postoji u Hrvatskoj upravo sa većine naših građana na tih 1 ili 2%. Prema tome, tu se vide promašene politike svih Vlada dosadašnjih kao i ove danas.
Milorad Pupovac, odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bubalo ja naravno jako cijenim vaše iskustvo u području lokalne samouprave kao i vaš udio i doprinos raspravama u Hrvatskom saboru o tim i drugim pitanjima. Ne vjerujem niti da je kolega Lesar, a sigurno ni on ni ja nismo mislili na tu vrstu štednje o kojoj vi govorite. Dakle, na to da se racionalizira potrošnja i da se troši ono što je racionalno i osnovano. Međutim ovdje se naravno ne radi o tome, tu je riječ o gospodarenju sredstvima, a ovdje se naprosto radi o tome da kaže ne možete toliko trošiti. Vaš budžet je prevelik. To nije ni 300 ni 500 milijuna kuna koliko bismo mi mogli boljim gospodarenjem uštedjeti, što isto nije za podcjenjivanje. Jer to može biti usmjereno bilo za neku školu bilo za još bolje za neki projekt za jedinicu lokalne samouprave koje ionako nemaju razvojnih sredstava većina ni vlastitih niti od države. Ali ovdje je riječ o politici štednje koja nam se nameće izvana. Politici štednje koja nam uništava ona područja naše ekonomije koje još imamo, o tome se radi. Bile one u javnom sektoru, bile one u privatnom sektoru. Otiđite kod vodećih kompanija koje se bave područjem trgovine i proizvodnje hrane pa ćete čuti što će vam reći o toj stvari. Jednako će vam tako reći i ravnatelj vodeće bolnice u Hrvatskoj, da ih to jednako uništava. A nismo pokrenuli ni građevinarstvo, ni infrastrukturu, ni poljoprivredu, ni industrijalizaciju. Tako da na tu štednju mislimo. A ta štednja sasvim sigurno nije dobra za nas. I na kraju ono što je bilo posljednje u vašem komentaru ali vrijeme mi ističe, hvala.
U ime Kluba zastupnika DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista kolegica Vesna Škare-Ožbolt i kolega Petar Baranović.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo doista je puno toga rečeno i nastojat ću ne ponavljati se, ali doista reći nekoliko za mene bitnih činjenica. U ovih 6 godina čini mi se da stalno padamo ali očito ne osjećamo još da smo stigli do dna. Ova Vlada je izabrana sa namjerom da građanima bude bolje. I cijelo vrijeme se očekuje svake godine da će biti bolje, a ustvari sve je gore i gore. I ova, dakle ovo je sad kraj treće godine, ovaj rebalans proračuna kakav je, je on je jednostavno zadana sada činjenica, mi o njoj možemo raspravljati i ljutiti se ali je to nažalost to. Međutim, to je rezultat lošeg planiranja, loših procjena i doista se samo mogu pitati u kom trenutku je uopće shvaćeno da neće biti rasta i da treba ići još na jedan rebalans. Jel to bilo onda kad smo radili prvi rebalans u ovoj godini ili negdje kasnije? To jednostavno teško za shvatiti da se već onda nije vidjelo da neće biti u dovoljnoj mjeri gospodarskog rasta i ekonomskog oporavka. Toliko je obećanja i toliko je lažnog optimizma dano od strane Vlade da doista meni, možda ćete se nasmijati ali pada samo jedna misao a to je uvođenje kaznenog djela lažnog obećanja, jer jednostavno toliko je toga već iznesenog i toliko toga je narod zaveden, a i mi sami ovdje sabornici jer puno toga ne dobivamo kao informaciju, puno toga ne znamo a stavljano nam je u ruku, odnosno stavljeno nam je u obavezu dizanje ruke za evo i ovakav rebalans proračuna. Ovdje je bilo spomenut Državni ured za upravljanje imovinom. Hrvatska je jedna od tri zemlje u Europi sa najjačim nekretninskim fondom. Strašan potencijal, ali nažalost najneuređeniji, najgori i uopće neupotrebljiv u otprilike 60% slučajeva. I to je loše. Državni ured za upravljanje imovinom po meni napravio je dobrih stvari, uveo je registar imovine, naravno nije sva imovina uvedena, nije ja mislim ni 30% imovine uvedeno ali je to i nemoguće uvesti, međutim ta imovina kada je i uvedete što s njom? Puno toga je već one najbolje imovine predano lokalnim jedinicama uprave i samouprave koje su kao što je to već bilo rečeno tu imovinu ili rasprodali ili ne znaju s njom gospodariti i ona je praktički mrtva i neiskorištena. Hrvatska je imala mogućnosti od cijelog svog državnog potencijala napraviti zatvorni fond nekretnina, davati u koncesije sve one nekretnine, prije toga urediti prostornim planovima cijelu zemlju što nije još uvijek napravila, nije napravila takav jedan nekretninski jaki fond, mogla je zarađivati na koncesijama prilično lijepe novce. Nažalost to nismo napravili. I Državni ured za upravljanje imovinom naveo je ovo ljeto 100 potencijalno sjajnih bisera hrvatskih nekretninskih, ali nažalost do danas nije niti jedan natječaj objavljen. I investitori koje toliko priželjkujemo nažalost nemamo uopće pojma koliko ih ima u niskom startu koji čekaju, ali nažalost uzalud čekaju jer natječaja nema, interesa od strane državnih tijela nema ni da ih se primi, ni da se razgovara s njima a kamoli da se uđe u posao s njima i to je ozbiljan problem. I ovo je zemlja apsurda, da mi toliko čekamo investitore, oni jesu tu ali mi ih ne vidimo, mi ih ne prepoznajemo i oni odlaze negdje drugdje. Ne znamo ni elementarne nepogode staviti u funkciju zapošljavanja. Tu ljudi prosvjeduju iz Gorskog kotara, logično prosvjeduju jer im je život postao nemoguć, međutim već godinu dana prolazimo po autocesti i vidimo ona ružna smrznuta stabla koja su potpuno neiskorištena. Pa jer nije mogla Vlada donijet odluku o javnim radovima i posjeći sva ta stabla, izvesti ih u Austriju, zaraditi na njima novce i podijeliti te novce ljudima? Ali to se niko nije sjetio u ovoj zemlji. Potpuno kukamo da nemamo novaca, s druge strane uopće ne znamo stvoriti atmosferu rada i proizvodnje i od ono malo novca što imamo. Nažalost puno investicija stoji jer jednostavno birokracija je toliko nezainteresirana za posao da se još dugo, dugo neće moći ništa napraviti. I zato ova gospodarska kriza je ustvari jedna velika psihološka kriza u zemlji. I u četvrtoj godini mandata Vlade nažalost neće se puno toga bitnije promijeniti niti će doći do nekakvog velikog zaokreta, niti će biti građanima bolje osim možda nekih obećanja jer niti jedna strukturna velika reforma nije provedena. Nije provedena zato što se nije imalo političke snage za to. I zato imamo ovakav rebalans kakav imamo a ogledalo će biti i proračun za iduću godinu. Evo, kolega izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvaženi gospodine ministre, štovane dame i gospodo evo kolegica Škare-Ožbolt je završila izlaganje sa reformama, meni jako simpatično. U ime kluba reći ću još nekoliko stvari i naših opservacija ovom financijskom dokumentu koji je ispred nas. Mada ono što će se izreći neće promijeniti ove brojke jer one su odraz onoga što je prošlo, ali ovaj financijski dokument je izuzetno dragocjen da bi realno sagledali ono što nas čeka i ono što jest odista naša realnost, da izvučemo zaključke u čemu se sve propustilo napraviti stvari kako je trebalo i da eventualno u kontekstu donošenja budućeg proračuna koji je doduše i njegov sadržaj već formiran, ali postoji i nekakva hipotetska mogućnost mijenjanja, da sagledamo što nas čeka i što nam je potrebno raditi u buduće, koji su temeljni propusti. Prva stvar pregledavajući ovaj dokument koja mi je upala u oči je nešto nevjerojatno, to je indeks 72,5 europski fondovi, jasnije rečeno iz fondova povučeno 3 milijarde i 40 i par milijuna kuna, članarina 3 milijarde 600. Planirano 4 milijarde i 200, podbačaj od nekih gotovo milijardu i 200 milijuna kuna na prihodima iz europskih fondova i konačna konsekvenca da ono što je trebalo biti prednost i benefit iz našeg članstva u EU postaje balast i opterećenje financijama RH. Dakle dio deficita koji smo sebi priuštili u ovoj godini proizlazi iz činjenice da nismo bili sposobni uzeti novac koji je osiguran za RH iz europskih fondova. Gotovo nevjerojatno ali je činjenica. E sad, plakati zato što nismo uzeli možda bi bilo prepatetično, ali otvoriti raspravu o tome i tražiti da se iz … politike krene u konkretnu politiku i da se počne operativno raditi na tome to je naša dužnost u ovom Saboru, bez obzira na političke stranke, kao što je kolega Bubalo nema ga, kazao čini se da je došlo vrijeme da se oko nekih stvari u ovom Saboru postigne konsenzus i da se kaže mea culpa od onih koji su odgovorni, a ne da se daje u javnost objašnjenja kako je sve divno. I to me podsjeća na one fraze iz tamo postratnih godina Drugog svjetskog rata kada se govorilo da najveće tikve rastu u Sovjetskom savezu. Ne rastu dame i gospodo, u banani smo, to se da iščitati iz ovoga. Šta radimo? Režemo investicije u cestama pa je vrlo interesantno pogledati kako to izgleda pa vam kaže ulaganje u državne ceste po programima manje 362 milijuna kuna pozicija 103 u posebnom dijelu vezano za Hrvatske ceste, program gradnje rekonstrukcije brzih cesta manje 275 milijuna, ostali programa zahvata na državnim cestama manje 138 milijuna kuna. Jel netko misli da je ušteda ako ne održavamo državne ceste i razmišlja li netko da ono što ćemo danas uštediti na oko će se za 2 ili 3 godine kroz rapidno propadanje, dakle ne samo površinskog sloja asfalta nego kompletne ceste zbog neodržavanja, multiplicirati kao trošak. I ono što me specijalno zabolilo 26 milijuna i 920 tisuća kuna program denivelacije osiguranja cestovnih željezničkih prijelaza. Neki dan je četvero ljudi poginulo na željezničkom prijelazu. Ima li se kriterija u ovoj zemlji? Shvaća li netko da smo A) zadavili odnosno ne iskoristili gotovo 600 milijuna kuna iz onog izvora prihoda koji mora biti jedan kroz jedan za investicije, da u ovom dokumentu piše da je smanjenje javnih investicija u RH za 18% manje od planiranog, a svjesni smo da imamo apstinenciju privatnog sektora iz više razloga kada su investicije u pitanju i da su nam ulaganja javnog sektora i povlačenja novaca iz europskih sredstava zapravo jedini pravi ovog trenutka nažalost, generatori održavanja gospodarstva na životu. Raspravljamo o željeznicama, danas smo se više puta dotakli Hrvatske željeznice i raspravljamo o konkurentnosti te tvrtke, kako će HŽ biti konkurentne kada je nama na stolu ovog momenta tko je zainteresiran frapantan podatak, a to je da na pojedinim dionicama i na pojedinim željezničkim linijama od točke A do točke B prosječna brzina željezničkih kompozicija danas iznosi brzini registriranoj 1904.godine kada su vozile parnjače iz doba generala Castera. Koliko je odgovorno apstinirat od ulaganja u željezničku infrastrukturu, a održavati HŽ na životu? Mislim šta će nam HŽ bez željeznice? Šta će nam ta firma bez željeznice, a te iste željeznice europska politika prepoznaje kao jedan od opravdanih infrastrukturnih ulaganja. Jedno od opravdanih infrastrukturnih ulaganja, ulaganje koje se može povlačiti iz europskih fondova, a mi iz tih fondova minus od 600 milijuna kuna. Nemam običaj prozivati poimence, ljude koji nose odgovornost međutim od nekih se ministara u ovoj Vladi očekuje, ali sada stvarno koliko god mi bili privatno dragi, da se preispitaju pa eventualno da i preispitaju potrebu da odu kući da se bave poslom koji znaju. Jako mi je žao što to moram danas nakon tri godine za ovom govornicom reći, ali to je tako, to je jednostavno tako. Pad prihoda na poziciji doprinosa iz mirovinskog i zdravstvenog ukazuje na realni pad zapošljavanja u ovoj zemlji u ovakvoj situaciji i u ovakvim okvirima očekivati da će privatne investicije pokrenuti gospodarstvo iluzorno. Koliko smo spremni i koliko su drugi resori ne Ministarstvo poljoprivrede, nego drugi resori ostavili prostora da se iz programa ruralnog razvoja i primjerice Europskog fonda za ribarstvo u narednim godinama povući novce to je posebna tema. Malo mi je 52sektunde koliko je ostalo da to prokomentiram. 700 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta gdje smo danas s tim? Pitanja vlasničkih odnosa na nekretninama na poljoprivrednom zemljištu, a nekretninama koje su u tzv. vlasništvu Hrvatske države, razina iskorištenosti državnih nekretnina za potencijalne investicije čitav niz stvari koje su zapravo ono što nas je dovelo do ovako složenog financijskog dokumenta, a njegove brojke i ono na što ukazuje poražavajuće. Hvala lijepo.
Na izlaganje kolegice Vesne Škare-Ožbolt replika Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice Škare-Ožbolt, govorili ste o situaciji na koju nailazimo u gospodarstvu i u financijskoj situaciji Republike Hrvatske, a vidite govore i dužnosnici, aktualni dužnosnici Vlade Republike Hrvatske. Već sam rekao da je premijer na opasku Europske komisije o deficitu proračuna Republike Hrvatske rekao ne zanima me. Nakon toga je rekao evo šta da od ručka uskratimo, napravimo mjere štednje da uskratimo ručkove. Gospodin Lalovac prije dva mjeseca je izjavio da je Hrvatska već u dužničkom ropstvu. To je vaša, evo tu je … da zna da ja ne govorim istinu. Na ovu primjedbu Europske komisije gospođa potpredsjednica Vlade je rekla morat ćemo otpuštati radnike u javnom sektoru ili im smanjivati plaće. Na to će drugi potpredsjednik Vlade da moraju pojačati administrativne kapacitete kao što su ih jačali do sada sa 1000 novozaposlenih, a podobnih stručnjaka, nazovi stručnjaka iz vladajućih stranaka. Šta da kažem i šta vi možete reći? Pa to je jedan, ovo što smo danas dobili to nije rebalans, to je debalans ili disbalans ili kako bi rekli po medicinski jednostavno poremetnja, potpuna poremetnja financijska i zapravo imamo jedan kaos, pokušaj prijedloga, pokušaj bilo čega u ovoj situaciji čini mi se, neću reći da je bezizlazan ali mislim da bismo, a nisam digao repliku gospodinu Baranoviću, neke stvari trebali napraviti upravo kako je on predložio. Neki ljudi zaista nisu zaslužili svoje resore i vidi se potpuna nesposobnost, neučinkovitost ove Vlade. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani kolega, ustvari opisali ste situaciju onakvu kakvu je vide u Europskoj komisiji. Ja vrlo često razgovaram tamo sa svojim kolegama i doista Hrvatska ne uživa baš nekakav poseban kredibilitet kada je riječ o odnosu prema investicijama, a posebno kada je riječ o povlačenju sredstava iz europskih fondova. I kada vidite krivulje i optimizam koji potpredsjednik Vlade zadužen za fondove širi u odnosu na krivulje koje dolaze iz Europske komisije koje su u neprekidnom padu ili u stagnaciji kada je riječ o povlačenju sredstava koji stoje na raspolaganju Hrvatskoj onda se vidi da mi nažalost nemamo ni dovoljno znanja, ni dovoljno kapaciteta. I možemo mi zapošljavati i 300 i 1000 ljudi, ali to nažalost nema efekta. Jedna Poljska je danas tigar, a Hrvatska je postala zec. Jedna Slovačka i Češka lijepo žive, a Hrvatska se praktički pretvorila u nešto što podsjeća na neka davna vremena koja su prošli i Česi i Slovaci u životu. I nažalost, u 10 godina jedna Poljska je napravila rast od 150%, a mi smo u tih 10 godina strašno nazadovali. I to je problem naš koji imamo. I nažalost nakon tri godine, koliko god neki u Vladi trebali otići, ne vjerujem, šteta je već napravljena. Šteta u smislu da se nisu povukli ključni elementi, a to su reforme i to strukturne reforme i to je prošlo. I sad i kad se bude nova Vlada kad to bude učinila ovaj prazan prostor će se još godinama osjećati.
U ime Kluba HNS-a govorit će poštovani kolega… … [[Upadica se ne razumije.]] Ja nemam ovdje upisano. Sad sam došao predsjedati… … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ako ste se javili za repliku onda replicirajte. Onda replicirajte.
Kolegice Škare-Ožbolt, zar stvarno mislite ako se nešto stavi na ekran da ćete s tim nešto promijeniti? Dakle ništa se u DUDI-ju nije revolucionarno dogodilo, svi ti papiri su postojali negdje, sad su stavljeni da ih svi mogu vidjet, međutim ključno je da li se nešto promijenilo u upravljanju tom imovinom. Ako ministar pravosuđa kaže da samo 17% nekretnina u gruntovnici je evidentirano putem OIB-a, ako Europska komisija kaže da ključni problem ove imovine koju Hrvatska ima što nije u zemljišnim knjigama itd., a vi ako nemate nešto u zemljišnim knjigama praktički ne možete raspolagat s tim. Druga stvar, sjećam se koliko nam je godina trebalo da 120 nekretnina u vlasništvu Hrvatske vojske konačno se netko sjeti i proglasi neperspektivnima da bi se mogle tržišno ustvari dat pa ako je netko zainteresiran da radi s njima i to vrlo atraktivnih nekretnina, među ostalima su i Kupari, pa trajalo je skoro 7-8 godina. I kad se konačno to napravilo što se napravilo sad, da l smo raspisali nekakav natječaj? Ako ne raspišete natječaj i ako ništa drugo da informativno dobijete spoznaju da li je netko uopće zainteresiran za to, da li je i pod kojim uvjetima zainteresiran jer vi nekada iz natječaja od ponuditelja dobijete u principu spoznaju zašto je tržište zainteresirano i možda dobijete nekakva saznanja koja niste imali, da neku nekretninu ako se prilagodite tome možete daleko bolje i kvalitetnije prodati i država može više zaraditi od njih nego što zaradi ovako. Nama nažalost silni objekti, osobito u turističkom i poljoprivrednom sektoru zjape prazni takvi kakvi jesu, ali kažem objavili smo mi i registar branitelja, koliko to ima danas lažnih branitelja …. Objavili smo listu dužnika, koliko se od toga naplatilo? Ništa, Bog zna šta. Objavili smo mi niz toga, međutim ključni problem što je konkretno se dogodilo poslije toga. Nažalost ništa.
Odgovor na repliku, poštovana Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani kolega Šuker, ja ipak mislim da je potrebno napraviti kvalitetan registar državne imovine iz nekoliko razloga. Prvo, da država zna čime raspolaže. Drugo, da investitori koji su zainteresirani da ili kupe ili ako ja nisam pobornik prodaje imovine ja sam pobornik davanja u dugogodišnje koncesije. Ali investitor mora imati mogućnost da vidi što je, na što je sve uknjižena Republika Hrvatska barem na one nekretnine koje ga zanimaju. Još će proći jako dugi niz godina ako se ovim tempom bude uknjižavala imovina Republike Hrvatske, još će proći godine i godine, a da na žalost Hrvatska svoj najveći potencijal nekretninski neće moći staviti u punu funkciju. Mi smo govorili, još ću vas podsjetiti na nešto i za registar pomorskog dobra. Ali taj registar pomorskog dobra to ko da je opća opasnost kada se spomene, onaj tko to napravi vjerojatno će ga netko zatući u mraku jer praktički stavlja ono najvrjednije što Hrvatska ima u red i u transparentnost, a to očito nekima ne odgovara i to je isto problem. Uvođenje reda u ovu zemlju mnogima ne odgovara. To su neke sile koje stoje sa strane, koje vuku konce, koje ne vidite, ali ih osjetite. I zato je na žalost dobrim dijelom situacija takva kakva je. Veliki broj danas ljudi koji žele povući novce iz strukturnih fondova ne mogu to jer nemaju čist vlasnički list. I možete vi imati ne znam kakve stručnjake koji će vam pomoći, ako nemate onu osnovu, a to je vlasništvo nećete moći povući novce. I tako ćemo se vrtiti u krug, stalno u krug. I umjesto da DUDI uvede tri smjene za rad u imovinsko-pravnim službama da bi što više [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] imovine upisali na žalost sve ide kao da smo zemlja sa najvećim stupnjem zadovoljstva i bogatstva.
Sada nastavljamo raspravu po klubovima, pa pozivam poštovanog kolegu Srđana Gjurkovića da dođe za govornicu i iznese stajališta kluba HNS-a.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Iako nas nema puno u sabornici kako kamere ono ugase se tijekom jutra evo tako nas je ovdje malo. Međutim, vjerujem da će ova, … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Da, znam da je prijenos na internoj televiziji, vjerujem da će i ove daljnje rasprave i moja rasprava i dalje doprinijeti u biti onome šta Hrvatsku očekuje sutra, a ne samo rebalans koji je očito jedna činjenica o kojoj danas raspravljamo. Ja ću u ime kluba iznijeti nekoliko razmišljanja, odnosno stavova koji su bitni da kod glasovanja o rebalansu znamo što je ono o čemu, koja stranka, koja politika smatra da je dobro, odnosno da nije dobro. Ali ono što je najvažnije šta nas sutra očekuje. Ono šta smo imali kod prvog rebalansa, a to je želim podsjetiti da se sve potrebne mjere strukturne od 2,3% BDP-a sukladno preporukama Vijeća EU sprovedu na prihodovnoj i rashodovnoj strani treba reći da je Vlada po tom pitanju bila poprilično uspješna. Dakle, 0,9% strukturnog prihoda i 1,3 rashoda čime se ne može reći da Vlada nije radila, da nije iskazala fiskalni napor, da nije radila na onome što je sebi zadala. Da li je to dovoljno bilo vidimo u rebalansu nije, ali se ne može reći da Vlada nije iskazala napor, da radi strukturne reforme one koje je rekla, one reforme koje je posebno rekla vezano za prihodovnu i rashodovnu stranu proračuna. Sasvim je jasno iz ovoga rebalansa da dio rashoda koji nije bio planiran se dogodio i to je jasna činjenica koja ovdje piše i potpuno apsurdno bi bilo reći da to se ne događa. I to je samo poruka i činjenica koju treba ukazati Vladi, odnosno određenim ministarstvima da se moraju uskladiti sa onim šta mi ovdje u Hrvatskom saboru želimo, sa onim što Vlada planira, a to je da optimizam koji postoji, a kasnije ću reći zbog čega kod planiranja mora biti realan. Očito se u određenim ministarstvima nije dobro planiralo ili preoptimistički najčešće i zbog tog mi danas imamo ovaj rebalans ovdje. Isto tako, treba naglasiti da kad govorimo o optimizmu cijelu ovu godinu imamo rast industrijske proizvodnje, imamo rast izvoza. Imamo rast izvoza od nekih 9 i pol posto u EU, skoro 9% u zemlje članice u 9 mjeseci. Imamo bolju pokrivenost izvoza sa uvozom, dakle industrija da bolje pokrivamo izvozom uvoz. U svakom slučaju industrija se oporavlja. Onaj šok koji je bio očekivan što ćemo izgubiti zemlje CEFTA-e očito nije takav kakav se stvarala atmosfera, a znamo da je bila negativna velika atmosfera po tom pitanju, a otvorio se prostor i očito je gospodarstvo i industrija ključna prihvatila i dobila ovu šansu ulaskom u EU i iskoristila. Da li je to dovoljno da bi rastao brutoproizvod, da li je to dovoljno da bi odnosno brutoproizvod bio u plusu, da li je to dovoljno da bi se povećala onoliko zaposlenost koliko je potrebita u Hrvatskoj? Nije. Ali su to očito trendovi i argumenti i ove Vlade sigurno koji ukazuju da možemo očekivati izlazak iz krize. To su činjenice. Kao što su činjenice da planiranje za 2015. godinu treba biti realno i da to planiranje sa ovim činjenicama i provedbom svih strukturnih mjera koje su započete možemo očekivati da i deficit bude u skladu s onim ne samo što kaže EU nego što je namjera Hrvatske vlade i ove koalicije. Isto tako želio bih po tom pitanju istaknuti da kad govorimo o povećanju javnoga duga moramo uključiti nove metodologije i ESA 2010. koja je zadnja i koja je od rujna u opciji, koja uključuje i one dugove koji nisu se prije uključivali a i dalje su postojali. Samo da napomenem da npr. za cestovni promet u RH od 2001. do 2013. godine odobreno je 80 jamstava u iznosu od 56,7 milijardi kuna a da ove sljedeće 4 godine uključujući i ovu godinu dospijeva 18 milijardi za naplatu, samo za tri tvrtke, Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste i ARZ. Tako kad raspravljamo i o javnom dugu i o deficitu a kad moramo platiti te kredite onda moramo voditi računa da i kad govorimo o rebalansu i budućem proračunu moramo voditi računa da je u to uključeno od 5 do 7 milijardi kuna samo da vratimo te kredite koje nije uzela ova Vlada, najviše je uzeto od 2009. do 2011. godine. Vratit ću se na rebalans i gospodarstvo. U raspravi je bilo dosta govora ne samo o strukturnim reformama koje su potrebne i zaista su potrebne da se sprovedu puno jače i puno snažnije ali bez rasta gospodarstva nema toga, te reforme koja će u biti riješiti i rast bruto proizvoda i zapošljavanje i deficit i rast proračuna. Nije puno raspravljano o privatnim investicijama, ali u ovom trenutku u raznim fazama, a to znači od građevinske dozvole, započetih projekta ili pri kraju, u sektoru farmaceutike je 10 projekata u vrijednosti od 242 milijuna eura. U sektoru turizma 2 milijarde 694 milijuna eura. U sektoru proizvodnje 350 milijuna eura i u sektoru usluga 382 milijuna eura. To je onaj segment privatne investicije, kapitalnih investicija, proizvodnih, turističkih koji je u tijeku. Zbog toga i je ove godine rast investicija u privatnom sektoru 4 puta veći nego prošle godine. Dio je od ovih brojeva koje sam sada iznio, jedan veliki dio od nekih 4 milijarde je u pripremi vezano za Agenciju za investicije i konkurentnost i Zakon o strateškim investicijama. Pa uključujući, ponavljam još jedan put, rast industrijske proizvodnje i rast izvoza u RH u ovoj godini u kontinuitetu što znači nije privremena situacija ili nekakva slučajnost, jasno pokazuje da sa realnim planiranjem budućeg proračuna, ne na ovaj način kakav je bio ovaj rebalans zbog čega je ovaj rebalans doveden Hrvatska iduće godine ima realnu priliku, realnu ne samo optimističku, izaći iz krize i doprinijeti razvoju ove zemlje i smanjenju rasprava o banana državi, o Vladi koja nema svoje vizije, koja ne zna što radi itd. Što se tiče fondova EU, potpuno je jasno da je za milijardu i 200 milijuna podbačeno. Razloga ima više ali jedan od bitnijih je što oni ključni natječaji da bi išli u željeznice i u ceste povlačeći sredstva, a ne izdavajući samo iz proračuna, kasnili smo u pregovorima i dogovorima s EU da bi dobili omotnicu iz koje možemo puštati natječaj. Dijelom krivnjom Vlade, a dijelom i objektivne okolnosti što smo ušli u EU u periodu novog proračuna 2014-2020. u kojem su sve zemlje morale raditi nove svoje programe, počevši od Poljske koja je to uspjela u ožujku, odnosno travnju, do nas koji smo to ugovorili u 10. mjesecu. I zato većina natječaja … kojih smo trebali i planirali da će izaći i da možemo ugovarati i povlačiti sredstva u tom slučaju je kasnila. Klub HNS-a podržat će izmjene i dopune Proračuna RH za 2014. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo, poštovani Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Gjurkoviću nekako prije tri godine smo skupa, spomenuli ste optimizam, uvozili optimizam, došli iz Dalmacije vi i ja i predobro se poznajemo da ne bi osjetio kad blefirate. A blefirali ste kad su u pitanju EU fondovi. Naravno da ima više razloga i naravno da nije hipoteka krivnje isključivo ni na nekom pojedinačnom ministru niti na ovoj Vladi. I to je istina. Međutim, ako je i dio krivnje i odgovornosti, ako je i 10% propušteno zbog nečinjenja, zbog nemara, olakog pristupanja problemu onda zato postoji jasna politička odgovornost, kolektivna i partikularna. Šta se tiče investicija, održavanje cesta nije stvar koja ide na EU fondove, željeznica da, ali održavanje cesta ne. Kolike će biti štete zbog neodržavanja cesta pokazat će vrijeme. Ali ću otvoriti jednu drugu priču o investicijama a to je HEP. Kada smo zbog loših poslovnih okolnosti podigli cijenu struje došle su dvije dobre hidrološke godine, HEP je jednu i drugu završio sa izuzetno dobrim rezultatom financijskim, stvorio se profit koji je investiran u što gotovo ništa. Dvije su … [[Govornik se ne razumije.]] investiranja. Nove hidrocentrale koje stvaraju novu vrijednost, potiču zapošljavanje, aktiviraju građevinski sektor. I druga stvar, ulaganja za koja nisu potrebne bogzna kakve pripreme a to je održavanje u distributivnu mrežu u kojoj nota bene Hrvatska elektroprivreda bilježi među najvećim gubicima, a to su i financijski gubici koji u konačnici doprinose i ovom stanju ovakvog rebalansa, nije napravljeno ništa. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovani Srđan Gjurković.
Poštovani kolega naravno vaša retorika oko blefiranja je vrlo zanimljiva. Međutim, pa i kolege iz opozicije su jasni i suglasni, a to se zna da milijun i dvjesto milijuna ne povlačenja sredstava iz EU fondova ubiti su neutralni što se tiče ovoga samoga rebalansa, oni naravno nisu neutralni kad govorimo o tome da takva vrsta investicije ima određene efekte i direktne koji jačaju gospodarstvo, ali direktno za proračun su apsolutno neutralni. Ključno što se tiče europskih fondova neovisno što je ove godine manje povučen od milijardu i dvjesto, ta sredstva nisu izgubljena, ta sredstva su samo nešto što upiremo svi skupa, i kontroliramo i pratimo da svi ovi ugovori koji su potpisani i natječaji koji će ići, da se iduće godine poveća puno više nego što je moguće i šta se planira. I vjerujem da i ovi proračun za 2015. godinu će biti za razliku od ovogodišnjeg konzervativan i da ćemo na kraju godine reći da uspjelo se. A što se tiče optimizma isto kažem nema blefa. Uzmite industrijsku proizvodnju, uzmite izvoz, podaci su egzaktni. Spominjete Hrvatsku elektroprivredu, pa vi očito znate puno bolje nego ja pa onda vas prepuštam da to dalje elaborirate.
Druga replika poštovana Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Gjurkoviću, rekli ste ovaj rebalans opravdavate jer da se dio rashoda koji nije bio planiran da se dogodio. Po tome očito i predsjednički izbori i predizborna kampanja nije dosada bila planirana, ona se dogodila pa tek sada rebalansom nešto novo planiramo. Naime, u Uredu predsjednika Republike na stavci administracija i upravljanje naknade troškova osobama izvan radnog odnosa možemo samo pretpostaviti koje su to osobe i kojoj namjeni angažirane. Ta stavka se povećava za 200%, znači puta 3. Kako to možete u ovoj krizi opravdavati.
Odgovor na repliku poštovani Srđan Gjurković.
Poštovana kolegice, vaše pitanje, vaša replika vezana je uz predizbornu kampanju i pokušaja naravno da predsjedniku republike date negativne poene u smislu da on više troši, da on neopravdano troši itd. itd. što je vaše demokratsko pravo i ja po tom pitanju nemam šta reći, nemam šta dodati, mislim to je vaše pravo i ja apsolutno to poštujem. Međutim, državna revizija koja kako sva ministarstva tako i ured predsjednika i sve tvrtke kontrolira i prati, ukazuje da je sve to legitimno i da je sve to potrebito kad odrađuje. Prema tome, taj politički segment o kojem vi pričate, ja se sad neću spuštati na ovaj nivo o raspravi o zastavama koje se dijele, meni je puno bitnije, meni je puno ključnije a to je da planiranje koje bude u slijedećoj godini od svih ministarstva nema neplanirane troškove kao što smo ih imali po ovome rebalansu određenim ministarstvima. I to je u biti ključ, ključ koji interesira građane. A da li ured predsjednika je povećao ili u datom trenutku nešto smanjio troškove pitanje je njegovog posla, njegove odgovornosti a koliko znam predsjednik republike ima povjerenje ipak većine građana Republike Hrvatske.
Posljednja replika poštovani Ante Babić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Gjurkoviću, ja ne znam na čemu vi gradite vaš optimizam ali reći ću vam da je smanjenje prihoda od PDV-a bilo 1,3 milijarde kuna, poreza na dobit 259 milijuna kuna, poreza od doprinosa 238 milijuna kuna, ukupni inozemni dug je više od 46 milijardi kuna, porast u prvih pet mjeseci je bio milijardu kuna, a taj dug vam je došao iz sektora države, deficit planirani 12, došao je već na 16 milijardi kuna. Ali jučer su vam bankarski analitičari i stručnjaci rekli da njihova predviđanja o kojima su oni govorili da će biti u porastu za 0,7%, su ih sada korigirali i kažu da će biti pad od 0,2% i to najviše u industrijskoj proizvodnji i izvozu.
Odgovor na repliku poštovani Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle ja optimizam ne gradim na rashodima državnog proračuna i prihodima 2014.godine gdje su oni takvi kakvi jesu činjenični i po tom pitanju sam ja u ime kluba bio kritičan i upozoravao na ono što je sasvim jasno da određeni rashodi su probili i da se preoptimistično planira. Međutim kada govorimo o industrijskog proizvodnji i izvozi kada govorimo čak i o investicijama privatnog sektora koji su registrirani koji su u tijeku i koji pokazuju ove godine da je rast investicija 4 puta veći nego prošle godine je nešto što je sasvim logično je optimistično za sljedeću godinu nego da raspravljamo o tome da to nije dobro, to nema logike. Dakle to su činjenice. I kada mi govorimo o razvoju RH i u ovom trenutku o turizmu koji je nekako nositelj dobrih vibracija da to tako kažem u Hrvatskoj, ali smo svjesni da je turizam nije taj koji može biti osnova nego svi grade na proizvodnji i mi želimo to raditi, rast proizvodnje industrijske i rast izvoza i proizvoda i roba ne samo usluga je nešto na čemu je realan optimizam. I zbog toga ja s optimizmom gledam na 2015.kritizirajući naravno rebalans koji smo ovdje imali i o kojem raspravljamo i koji je jedna činjenica koja je dobra činjenica kada se već dogodilo da iduće godine možemo imati realni proračun sa realnim planiranjem i normalno izlaskom iz krize.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvo uvaženi kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre.
Oprostite kolega Boriću, zaboravio sam ministar se javio. Ispričavam se.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo nakon izlaganja svih klubova samo kratak osvrt na danas izrečeno. Moram priznati da bez obzira ajmo reći ovdje nekakva "politička arena" moram reći da su vaše danas primjedbe bile dobronamjerne, upravo iz razloga što ste locirali veći dio aktivnosti koje pojedini resori trebaju izvršavati da bi došlo do određenog gospodarskog rasta. Danas ste se više fokusirali na raspravu ne zbog toga na rashodnoj strani ste spominjali određena rezanja odnosno umanjenja određenog neizvršavanja tog dijela proračuna, pogotovo u onim dijelovima koji su i morali biti poticaj za gospodarski rast jer nama osim deficita ključni problem je gospodarstvo, poticanje gospodarskog rasta i ulozi države da taj kotač čim prije pokrene. Ukratko, znači sve ovo što ste danas rekli vrlo dobro ste locirali i moram se jednostavno složiti s vama. I taj pritisak koji sam ja danas osjećao, a ne da ste direktno usmjerili prema meni je pritisak koji bi trebao nositi svaki resorni ministar odnosno činovnik ili dužnosnik koji upravlja time. Jel to je ukoliko se tog pritiska ajmo reći da ga nema jednostavno će se postaviti pitanje da se radi dobro, međutim na ovim stvarima koje ste vi danas locirali ne možemo i ne smijemo u budućnosti jel je preozbiljna situacija što sam danas govorio ne smijemo imati nikakvih nedoumica da se to neće ostvarivati. Radilo se o upravljanju državnom imovinom, svakako vrlo veliki potencijal ne samo zato da bi se dobila određena prihodovna strana proračuna koja u ovom momentu uopće nije toliko bitna nego je bitno da se imovina stavlja u funkciju i da se daje gospodarstvu i privatnicima da upravljaju tom imovinom jer kroz upravljanje tom imovinom će se doći do bolje realizacije ove prihodovne strane proračuna. EU fondovi svakako šta reći, za ministra financija ne samo tu u Hrvatskoj nego kada ode i vani, ja sam nedavno rekao na GSV-u da se zacrvenim da više uplaćujemo nego što primamo, to otvoreno kažem. To otvoreno kažem i ja mislim da je najteže ministru financija kada zna da mora uplatiti 3,6 milijardi kuna u EU proračun jer vodimo računa o svakoj kuni jel to je i normalno, a kada vidite zapravo da bez obzira kakvi to bili razlozi dugoročno, a dugoročno je već sljedeća godina znači ne kada govorim da će to biti problem javnih financija za 3 ili 4 ili 5 godina nego već sljedeće godine ukoliko se to ponovi ja sam javno rekao da je to ozbiljan problem ne samo Vlade nego suštinski administracije o povlačenju sredstava. Jel vremena za povlačenje više nemamo, ušli smo u taj proces povlačenja sredstava i jednostavno danas možda nismo izgubili taj novac, ali smo ga izgubili kroz … trošak, izgubili smo ga zato što nismo zaposlili, zato što nismo kao izvore financiranja imali besplatne izvore financiranja. A nemamo ih besplatne jel smo uplatili 3,6 milijarde kuna, znači to nije besplatno. Tako da kritike koje su dolazile za povlačenje cjelokupne administracije koja se javlja vezano za EU fondove je po meni pitanje za Hrvatsku, ovu Vladu i sve ove iduće jedno od temeljnih pitanja. I ne da ćemo povlačiti 3,6 da budemo na nuli nego da moramo povlačiti 7, 8 i 9 jel to je jedini način da počinjemo smanjivati javni dug, da počnemo smanjivati deficit odnosno da počnemo konvergirati onim stopama gospodarskog rasta, a da udio javnog duga koji je danas vrlo visok ne zato samo što ga generira centralna država nego zato što je i prema novoj metodologiji Eurostat-a unutra su ušle i HŽ, Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste su već bile, znači cjelokupno jedna država da dugoročno i oni će morati raditi teške reforme u svojim sektorima. Međutim ukoliko da ne kažem pogriješimo oko povlačenja tih sredstava onda će vrlo, vrlo teško biti svakoj sljedećoj vladi kontrolirati javne financije. Danas je također ovdje bilo politike govora o slabom investiranju javnih poduzeća. Ponovo se moram složiti s vama. Poduzeća koja kada ih gledate po kapitaliziranosti i kada gledate po mogućnosti da mogu dobiti jamstva od centralnog proračuna iz Ministarstva financija, da mogu dobiti, HEP se može zadužiti, može izdati obveznice, dobro je kapitaliziran. Druga javna poduzeća dobivaju jamstva od Ministarstva financija odnosno Vlade Republike Hrvatske, za razliku od drugih poduzeća koja to teško dobivaju.
Vrijeme ministre.
Teško dobivaju, teško dolaze do sredstava. Znači još jednom, znači zahvaljujem na današnjoj raspravi i smatram da je bila dobronamjerna, znači ne kritična i da treba biti u tom kontekstu. I evo nadam se da će i kolege koji zapravo će i prenijeti i cijelo vrijeme im prenosim da će shvatiti ozbiljnost da se tu moraju početi zbivati dubinske promjene. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Pojedinačna rasprava. Prvo poštovani Josip Borić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče drugi put. Evo da i ja nešto kažem o ovoj točki dnevnog reda, rebalans proračuna za 2014. godinu. Vidim da jedan velik dio zastupnika bez obzira što postoji prijenos, ne interesira, odmiču se od ove ekonomske politike Vlade. Ali ja ću svoju raspravu početi jednom čuvenom izrekom našeg premijera koja kaže: čak i da ništa ne radimo nešto će se dogoditi. To je rekao prošle godine negdje u 7. mjesecu ako se ne varam i mislim da to odlično pristaje i na ovu priču o rebalansu proračuna. Jer što se desilo, desilo se to da se ništa nije radilo, a rezultiralo je to istim dostignućem, opet rebalans. Tri godine pet rebalansa, u 2012. jedan, u 2013. dva i 2014. opet dva. Osam puta znači mi razgovaramo o temeljnom dokumentu Vlade koji projicira svaku njezinu politiku koju provodi dnevno. Osim pet rebalansa ova Vlada uspjela je zaraditi sa svojom politikom i pet referenduma tako da je to čini jedinstvenom u povijesti. Nedavno sam govorio o tome što se desi kada se narodu uporno pokušava govoriti nešto što nije istina, kada se ta istina izbjegava jer imam osjećaj da ova vlast živi na nekom oblaku, ne znamo mu ime, a i nama ne žele reći kako se zove da se i mi tamo preselimo jer toliki optimizam se svake godine uporno, treći put zaredom smanji u zadnjem rebalansu, znači u drugom. Uvijek krajem godine sravnamo račune između velikih želja vlasti koje oni obećaju na početku godine i vrlo skromnih dostignuća na kraju godine. Onda se to sravni, svi zaključe da su neuspješni bili, neuspješni i da onda jednostavno to treba usvojiti i idemo dalje. Kažu da čovjek tijekom života stiče navike, a onda navike oblikuju njegov život i to vrlo dobro odgovara i na ovu Vladu. Ona je zaista u tri godine stekla navike, reći ću loše navike, malo ili ništa radi, uvijek možemo posudit 20 milijardi još uvijek, ako negdje promašimo možemo posudit, uvijek možemo imati rebalans, tu možemo popravljati i na kraju godine sve to možemo uobličiti u novi proračun za sljedeću godinu, obećati jedan optimizam za sljedeću godinu i nastavljamo po istom modelu već evo sada skoro i četvrtu godinu. Čak su i vremena i načini isti. I prošle godine smo na isti dan usvojili i rebalans za 2013. i proračun za 2014. Tako će valjda i ove godine biti, i rebalans za 2014., vjerojatno i proračun za 2015. Ništa se ne mijenja. Kako je to izgledalo prošle godine kad smo donosili proračun? Svi su bili i prštili optimizmom. Još nismo ga donijeli, uhvatila nas procedura prekomjernog deficita. I kaže premijer na to, to nije nikakva kazna za Hrvatsku, to je mehanizam koji će pomoći da bez političkih kalkulacija, pazite bez političkih kalkulacija i odugovlačenja do kraja uvedemo red u sustav i provedemo reforme. Sve lijepo rečeno, ali ništa od toga neučinjeno, nema reformi. Jedina reforma kako smo čuli iz javnosti je angažirati PR agencije da nas uljepšaju i da uvijek dobro izgledamo prema vani. A onda dođemo na rebalans ili na proračun i sve brojke govore nešto drugačije od toga što se ljudima tumači. Sjećam se i prvog rebalansa ovdje. Bio je ministar Linić, premijer u Australiji i ja njega tada pitam gospodine ministre imate li vi potporu premijera za to što nam nudite, imate li, hoće li on stati iza vaših namjera, programa koje nam nudite kroz rebalans, on je rekao da ima. Nakon dva mjeseca mi shvatimo da nije imao. On je smijenjen, došao je novi ministar, ali nastavljamo dalje. Mislim da nikad neuspješnija Vlada u povijesti Hrvatske na drugoj strani nije imala ovakvu stabilnost. Pa pogledajte. Pa svi će opet, opet će biti 80 i nešto ruku za ovaj rebalans. Ja ne znam da li smo mi autodestruktivni, da li mi kao saborski zastupnici ne razmišljamo ili smo spremni svi zajedno sa ovom vladom otići u bankrot. Ja sam protiv toga. Pa ja ne znam zbog čega onda vladajući nas uporno, kažem izglasavajući ovakve dokumente, svi skupa tjeraju u bankrot. Kako je objasnio sadašnji ministar tko je kriv za ovaj rebalans proračuna. U 7. mjesecu je rekao da je to loša turistička sezona, onda dođe ministar turizma on kaže bila je odlična, najbolja do sada. Dobro. Onda dođe drugo objašnjenje, kaže nismo krivi mi, krive su zemlje u okruženju, čak one lošije stoje nego mi. Pa nisam baš siguran. Ne rebalansiraju oni svaki dan proračune tamo. I onda treće objašnjenje, sve je u redu gospodo, glavno da su osigurane plaće, mirovine i socijalna davanja. Izvolite svi biti mirni. I to je to. To su vrlo jednostavna objašnjenja. Takvo se objašnjavaju proračuni. I onda čujem ovo što smo sad čuli pa sad usporedite s onim što govori ministar Grčić. Ministar financija kaže mi nismo povukli dovoljno sredstava, kad imamo izvještaj o eu fondovima pa to se ne mogu nahvalit ovdje koliko smo mi tih sredstava ugovorili, koliko ćemo mi toga povući, koliko će toga doći u hrvatsku kasu. A onda dođe ministar financija mrtav hladan kaže pa to je jedan od razloga zašto smo lošiji ove godine, jer više uplaćujemo nego što uzimamo. Što se desi? I onda nam kažu vi u oporbi sipate crnilo, a mi smo optimisti bez pokrića. I to je to. Ali mislim da to nije ozbiljna hrvatska politika, jer ono što mi moramo je biti ozbiljni i govoriti ljudima istinu. Zašto ja neću podržati ovaj rebalans? To sam već naznačio na aktualnom satu. Ne podržavam ministre koji troše kao da se njih to ne tiče i ustraju na tome i ustraju na tome i netko im to omogućava. Jer ne može vlast reći jednima izvolite štedjeti na svim razinama, izvolite se odricati, a nekome omogućiti da radi ono što radi ministar zaštite okoliša. Silne novce u nikakav projekt koji neće rezultirati nikakvim uštedama i neće napraviti ništa bolje za ovu državu. Sad ću se opet vratiti na svoje najdraže ministarstvo, Ministarstvo regionalnog razvoja. Zašto? Kad smo krenuli 2012. imao je proračun milijardu i 500 milijuna kuna. Pogledajte rebalans proračuna gdje smo sada? 649 milijuna kuna. 900 milijuna kuna manje, 120% smo slabiji u tom ministarstvu nego 2012. godine, u dvije godine. Je li to ozbiljna razvojna politika prema regijama nerazvijenima i potpomognutim područjima. Je li to? Pa nema rebalansa da to ministarstvo ne padne sto milijuna kuna u neostvarivanju svojih programa. Oni ne ostvaruju svoje programe. Kad dođete tamo pitat nekoga imamo projekte, lokalne samouprave imaju stotine projekata sa građevinskom dokumentacijom. Nema novaca, sve je potrošeno, sve je ugovoreno, nema. Pogledajmo Ministarstvo prometa i veza? 160 milijuna manje. Jedino što je tamo raslo je subvencija pošti sa 140 na 100 milijuna kuna. Očito da i ta firma očito ide u krivom smjeru, pa je treba nadodati 60 milijuna. Znači, ove godine 100 milijuna Hrvatskoj pošti. Luka Rijeka -25 milijuna kuna za projekt razvoja luke. Za Gaženicu -31 milijun kuna. Za poticanje linija -27 milijuna. Na 302 milijuna smo došli. Što nam nude kao supstitut da ja sa svojom, u svojoj četveročlanoj obitelji s jednim automobilom moram imati pet kartica da bih kupio trajektnu kartu, pet plastičnih kartica mi nude da kupim trajektnu kartu. Jel' to napredak? Jel' to vuče iz nekakve krize, iz recesije. Pa ljudi moji to su neozbiljne stvari. Zato kažem, navike su loše. Navika je da godišnje imamo dva rebalansa i da se troši kako tko hoće. Navika je da se zadužujemo po 20 milijardi godišnje. Navika je da ministri nemaju odgovornost, čak ne žele neki ni štedjeti. Navika je da će se i ovakav proračun usvojiti, da po navici. Navika je gospodo to da ovakav proračun negativno utječe na život u ovoj državi. Zato ja gospodo draga vama u većini preporučam da umjesto usvajanja ovog rebalansa proračuna krenemo na nekakav program odvikavanja, a da krenu sami ministri, pa da se počnu pomalo odvikavati od ove vlasti, jer ja drugačijeg rješenja za ovu državu zaista ne vidim. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo Tomislav Klarić, izvolite.
Kolega Borić, u uvodu svog izlaganja rekli ste, odnosno citirali izjavu predsjednika Vlade čak i da se ništa ne radi nešto će se desiti. On je imao tih izjava svakojakih. Rekao je da hrane imamo u obilju, rekao je da zna što su poplave jer mu je pukla slavina u stanu. Govorio je i ministar Grčić, odnosno potpredsjednik Vlade na prošloj sjednici je rekao da, na aktualnom satu da on širi optimizam. A danas smo mogli čut i vidjet ministra jednog od rijetkih koji je iskreno rekao što se u Hrvatskoj dogodilo. Stalo je sve. Hrvatska uplaćuje više za Europsku zajednicu, nego što povlači iz EU. Temeljili smo proračun na gospodarskom rastu od 1,3%. Zatim korigiran prvim rebalansom na 0,2%. Sad je projekcija -0,7%. Na čemu je temeljila Vlada taj svoj optimizam. Sad vidimo što se dogodilo i jedna od zadnjih rečenica ministra tu smo je svi mogli i čuti u kakvoj situaciji će se naći Vlada koja preuzme vlast iza ove Vlade. Čini mi se na kraju svega da ipak ona uvodna vaša rečenica, citat predsjednika Vlade čak i da se ništa ne radi nešto će se desiti možda i dobra. Evo danas smo raspravljali i o Gorskom kotaru što njima znači uzimanje proračuna. Govorili smo o proračunima jedinica lokalne samouprave kojima se opet novim zakonima uzimaju sredstva, nameću nove obveze. Kako ćemo financirati projektnu dokumentaciju, kako ćemo kandidirat za europske fondove, čime neka sam Bog dragi zna. Ovo što ovi rade više nema veze sa zdravim mozgom.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Klarić, slažem se s vama, jer novi Zakon o regionalnom razvoju plus u paketu novi Zakon o porezu na dohodak je jedan način da se neke lokalne samouprave dovedu do ruba samo održivosti, pa da se onda počnu i ukidati, jer je netko procijenio očito da mnogo njih nije sposobno brinuti se o prostoru na kojem su formirane i da to ovoj državi očito čini problem. Mi uvijek tvrdimo i uvijek smo se do sada ponašali suprotno. Nitko me ne može uvjeriti da je novi Zakon o regionalnom razvoju temeljen na načelu kako je rekao i predsjednik Vlade nekakve nove pravednosti i solidarnosti. Nije pravedno da onaj tko nema da se njemu uzme i da se da onome koji nema. Znači to nije pravednost, to je samo još jedan loš pokušaj da se nešto pokaže da se radi. Ja ne mogu razumjeti Vladu koja želi voditi ozbiljnu regionalnu politiku razvoja koja Zakon o regionalnom razvoju donosi u zadnjoj godini mandata. Mislim, ako želiš se baviti ozbiljno s time onda to doneseš u prvoj, najkasnije na kraju prve godine da bi tri godine polučio određeni efekt. Što ćemo s novim Zakonom o regionalnom razvoju u 2015? Što ćemo kad sve one koji su unutra indeksirani uvedemo u to da ostanu bez potpore? Pa kome je u Hrvatskoj normalno da mi utvrdimo da je općina Vir najrazvijenija općina u RH? Preko 150% ima indeks, općina Vir. Zato što ima puno objekata, a ima ne znam niti 2000 stanovnika, koji mnogi nemaju niti riješenu osnovnu komunalnu infrastrukturu. Znači da je ono što je rekao ministar bivši Linić pored tih indeksa bilo pronaći parametre koji će izdvojiti ipak potpomognuta područja PPDS, otoke i brdsko-planinska područja i omogućiti drugačiju sistematizaciju. S time bi se ljudi na neki način i složili, ovako opet u krivom smjeru.
Nova replika, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić kad pogledate uvodno obrazloženje ovog rebalansa proračuna pa u jednom dijelu na stranici 3. kaže: "Očekuje se značajno smanjenje prihoda od pomoći prvenstveno zbog slabijeg povlačenja fondova EU i u zagradi kaže (1,2 milijarde kuna), a koji su neutralni na deficitu." Imali smo priliku proteklih mjeseci slušati o sjajnom radu, o silnom povlačenju sredstava iz europskih fondova međutim sad kad je došao mak na konac i kad se konačno treba pokazati onda se pokazuje da ćemo mi ove godine uprihodovati milijardu i 200 manje od EU fondova, tj. da će naš neto efekat te razmjene da tako kažem s EU biti negativan. Međutim, vrlo interesantno je ovdje obrazloženje, on je neutralan na deficit. Je, možda kad se gleda ovako statistički i matematički, ali kad uzmemo ono sve što se moglo isfinancirati kroz ovih milijardu i 200 milijuna onda je to itekako ne neutralno nego itekako utječe na deficit državnog proračuna. Jer sigurno bi zaposlio određen broj građana RH pa onda makroekonomski pokazatelji što se tiče zaposlenosti i nezaposlenosti bi bili drugačiji. Sigurno bi se napravio koji infrastrukturni projekt pa bi možda neka jedinica lokalne samouprave u svom proračunu trebala daleko manja sredstva. Međutim, ono što se nažalost pompozno priča cijelu ovu godinu oko sjajnog povlačenja sredstava iz EU sad demantira i ovu Vladu, njenog predsjednika i njenog potpredsjednika. Međutim, ono što je daleko zabrinjavajuće je da oni koji nisu bili sposobni ove godine povući sredstva kažu da će sljedeće godine povući skoro 150% više nego ove godine. A to onda govori da nažalost i u proračunu sljedeće godine ćemo imati užasnih problema, bez obzira što su sredstva iz EU fondova kako oni kažu neutralna na deficitu.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Kolega Šuker, slažem se. Zašto? Jer ja mislim da se oko toga svi slažemo da su fondovi bili jedan od benefita ulaska u EU, da su građani očekivali pomoć iz EU a da je malo i srednje poduzetništvo jedan od temelja na kojem bi se trebala rješavati i nezaposlenost i budući razvoj u RH. A mi po oba područja i u ovom rebalansu bilježimo minuse. Ministar financija prvi puta javno ovdje demantira sve dosadašnje riječi i ministre po pitanju fondova i kaže da je njemu teško prihvatiti da više uplaćujemo nego što ćemo uprihoditi u proračun. A sa sljedećom godinom proći će pune dvije i pol godine njihovog mandata i zabilježit ćemo minuse. Pogledajmo razdjele Ministarstva gospodarstva, Ministarstva malog i srednjeg poduzetništva. 120 milijuna kuna manje u Ministarstvu gospodarstva za našu industriju. 121 milijun manje za jačanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva. 100 milijuna manje proizvođačima u poljoprivredi. Još se u ožujku smanjilo 150 milijuna kuna za financiranje poduzetnika preko HBOR-a. 49 milijuna kuna subvencija za poljoprivrednike, 165 milijuna kuna za kapitalna ulaganja. Brodogradilištima je skinuto 110 milijuna, a za ribarstvo 50 milijuna kuna. Na jednoj strani znači pričamo kako mi to silno potičemo, kako mi to silno radimo spretno da se rješava nezaposlenost, a onda na rebalansu proračuna vidite da sve ono što je bilo njima namijenjeno ova vlast skine. Temelj razvoja skida se, temelj. A pričamo kako ćemo mi i sljedeću godinu biti bolji. Na ovaj način sigurno ne.
Nova replika, poštovani Mladen Marelić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Borić vi ste u početku rekli da je bivši ministar financija rekao kako smo imali lošu sezonu. Mislim krivo ste rekli jer je rekao da smo imali predsezonu, a znamo svi da je 6. mjesec i izjave koje su bile tu u 7. mjesecu da je bila loša situacija. Ali također ste rekli da je ministar turizma se hvalio kako smo imali izuzetno dobru sezonu. Da, a to se hvalio na kraju sezone. Razlika je kad se priča nešto … [[Govornik se ne razumije.]] sve kako vam odgovara i ono što mislite da je bolje čuti. Ljudi ipak to znaju. Također ste rekli da smo ukinuli da idu sada pet karata treba kupiti novih da možete ići na trajekte. Da, treba kupiti pet karata da se registriramo da ne kupujemo 20 karata dnevno pa ih dijelimo. Vi znate dobro da su to radili i prije i radili su i jučer i danas se to još radi. Znači, uvodimo jedan red. E ne, reda ne smije biti. Naučili smo da bude sve, ne smije biti po redu. Također u vezi fondova, EU fondova da rekao je ministar da nismo povukli sve fondove, ali su u pripremi koji će se povući tako da ćemo u idućoj godini imati bolju iskoristivost toga. Što se tiče tih potpora u prometu, vi znate da, bili ste državni tajnik kada ste ukinuli linije, duž obalnu liniju Rijeka-Dubrovnik.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Marelić, ja nisam Burić, imam malo drugačije prezime. Drugo, netočno je da sam ja govorio o bivšem ministar, jer ministar Lorencin je bio i sada, a bivši ministar financija je ministar Linić, a sadašnjim ministar je Lalovac. Pa je gospodin Lalovac utvrdio u sedmom mjesecu onako kako sam ja rekao da će rebalans biti radi loše turističke sezone i nisam ništa krivo rekao. Što se tiče toga da smo mi ukinuli duž obalnu liniju nije istina, vozila je sezonski, vi ukidate i sezonsku obalnu liniju. To je jedina istina i vjerojatno ćete to učiniti do kraja ove jer vaši pokušaji objašnjenja zašto to treba ukinuti ne love se uha onome kome je to važno. Drugo, što se tiče vaših priča o kartama to je jedan od najgorih akata koje je jedan ministar mogao donijeti, koji je protuzakonit i vjerujem protuustavan jer ograničava slobodu kretanja otočnom stanovništvu. Napisali ste da možemo jedanputa otići dnevno sa otoka. Da bi onaj ko kontrolira kartu u Jadroliniji svoj posao radio kako treba. Znači ako je netko ušao na trajekt onda neka se o tome brine uprava Jadrolinije, ako je ušao na način na koji nije smio ući, a ne onaj koji je korisnik usluge, to je njihov posao. A za to ste opteretili otočno stanovništvo sa troškom od najmanje 5 milijuna kuna koje će morati izdvojiti za vinjete za automobile. Dosada smo kupovali te karte pomoću vinjete, prometne dozvole i osobne iskaznice. Meni nije jasno da mi sada dobivamo kao otočani novu identifikacijsku ispravu koje nigdje nema zapisano u bilo kojem zakonu. Otočna iskaznica ima veću vrijednost nego osobna iskaznica, a piše na njoj isto što i na osobnoj. Ako je to vama u redu meni nije. A vidjet ćemo što će Jadrolinija učiniti sa ovih -27 milijuna kuna, hoće li otići u minus ili će nešto drugo nadoknaditi pa biti barem na nuli.
Posljednja replika poštovani Hrvoje Nekić.
Da kolega Borić u potpunosti se slažem sa vama kada ste rekli da treba govorit istinu i da treba iznositi činjenice. A javnost je ta koja će na kraju prosuditi tko govorio istinu a tko manipulira i izvrće same činjenice. Naravno treba govoriti istinu o onom što se dešava sada ali isto tako treba govoriti istinu o onom što se dešavalo u nekim ne tako davnim vremenima s novcem poreznih obveznika i sa novcem iz proračuna.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa evo najbolju istinu je danas izrekao vaš bivši član, bivši ministar financija. Podsjetit ću vas tužio je Vladu za neizvršavanje svojih obveza, zatim je pitao što je sa HEP-ovim investicijskim ciklusom koji je najavljen još u prvoj godini mandata, onda je rekao da INA tri godine nije uložila ništa a bila je obveza, pa je napao investicijski ciklus Hrvatskih željeznica i neuspješnu privatizaciju teretnog dijela tog poduzeća, pa je upozorio na neodgovorne ministre i neodgovorne članove uprava koji ne ostvaruju to pa onda ministar financija na kraju to sve slaže u rebalansu proračuna, sve što oni ne naprave, pa je rekao da nisu ostvareni niti prikazani programi konvergencije, pa da nije provedena reorganizacija zdravstva a da HZZO izlazi iz riznice, onda je govorio nešto i o subvencijama. I ja sam baš u tom trenutku kad je on to sve govorio čak razmišljao da uopće ne raspravljam jer je bio najbolja oporba upravo vama koji ste vlast, a bio je dio vas i sada rebalansiramo njegov proračun. Znači to je jedina istina, sve ovo pogledi vaši unatrag, rekao sam vam već jedanput ne gledajte unatrag ne idete tim putem, valjda je naš put negdje ispred nas, 2015., 2016. pa nadalje i nećete se opravdati na taj način jer građani hoće da žive bolje. A što je bilo bilo je. To će utvrditi netko drugi.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovani Ivan Šuker.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Ja bih ovu svoju pojedinačnu raspravu počeo malo drugačije jer puno toga je rečeno tijekom dana. Međutim, ono što je za javne financije i za proračun vrlo opasno je kad se proračunski korisnici ne drže akata koje su donijeli. Ja se sjećam da kad je 2010. donesen Zakon o fiskalnoj odgovornosti i onda je bilo puno otpora jer mnogima se nisu svidjele određene odredbe toga zakona. No, u tom zakonu je predviđeno da se napravi jedno neovisno tijelo koje od ove godine u, praktički saborsko radno tijelo jer je u sklopu Odbora za financije, a to je Povjerenstvo za fiskalnu politiku i to povjerenstvo ne čine politički ofarbani ljudi. Dapače, jedini koji je praktički vezan uz politiku i koji je vezan na neku političku stranku je predsjednik saborskog odbora za financije, sve su ostalo redom stručnjaci u svom području. I to tijelo koje bi trebalo biti pomoć i nama saborskim zastupnicima, isto tako to neovisno tijelo i daje na određen način upozorenje Vladi da li radi svoj posao kao što treba, je 7. studenog napravilo jedan akt koji se zove Stajališta Povjerenstva za fiskalnu politiku Hrvatskog sabora, naglašavam Hrvatskog sabora o prijedlogu drugog rebalansa državnog proračuna za 2014., te planom Ministarstva financija o ispunjavanju fiskalnog pravila za 2014. I sad pogledajte njihovu ocjenu, kažu u točki 1.prijedlog izmjena i dopuna donosi se prekasno u trenutku kad više nema dovoljno vremena da bi se utjecalo na nepovoljne trendove povećanja deficita, ubrzavanju rasta javnog duga koji će ove godine dosegnuti 80%. To je jasno, da je ovaj rebalans proračuna ustvari krpanje pogrešaka i stvaranje obveza za naredno razdoblje jer neke pozicije se smanjuju. One će se ove godine praktično izvršiti, ali plaćanje će biti sljedeće godine i to su ona tzv. odgoda plaćanja koja se već kreće na razini milijardu i pol kuna. Druga točka, prijedlog izmjena i dopuna povećava se deficit u odnosu na prijašnji plan što je loša poruka i može se procijeniti da će deficit opće države … 2010 metodologija ove godine bit veći nego prošle godine, a što naznačavaju i mišljenja Europske komisije. Dakle, mišljenje Europske komisije i po ESI 2010, deficit ovog državnog proračuna nije 15,5 milijardi, nego je 5,6% BDP-a ili 19 milijardi. To je činjenica. Zašto? Zato što, možemo mi pričati što god hoćemo, međutim one 3 milijarde iz drugog stupa mirovinskoga i 2 milijarde što je danas ministar zdravlja ovdje u ovom Visokom domu rekao neplaćenih obveza u zdravstvu, po ESI 2010 su deficit državnog proračuna. I kad tih 5 milijardi dodate ovih 15,5 milijardi, mi smo već na 20,5 milijardi i uz odgodu plaćanja mi smo na 21 milijardi. I možemo mi ovdje usvojiti ovaj deficit sa 15,6, međutim eurostat će nas voditi sa deficitom od 5,6%. Veli, prijedlog izmjena i dopuna ukazuje veliku slabost u korištenju sredstava EU fondova. O tome danas govorimo svi, to je jedan od ključnih problema, a čuli ste što je zamjenik ministra regionalnog razvoja prije dva tjedna govorio kad je bilo izvješće o korištenju EU fondova za prošlu godinu. Sve sami hvalospjevi. Divno i krasno, fantastično, ali pogledajte što nam govori ovaj rebalans proračuna. Pogledajte što nam kaže Povjerenstvo za fiskalnu politiku, tijelo ovoga Sabora. Da naprosto to nije istina. Prijedlog izmjena i dopuna pokazuje da postoji vrlo visoki rizik da fiskalno pravilo u 2014. nećemo ispuniti što bi onda bila druga godina za redom u kojoj se krši fiskalno pravilo definirano Zakonom o fiskalnoj odgovornosti. Vidite, kolegice i kolege, Zakon o fiskalnoj odgovornosti je donesen zbog toga da i ministar financija, a i predsjednik Vlade imaju jaču polugu za kontrolu trošenja proračunskih sredstava. Kad ovaj Visoki dom usvoji proračun, naprosto nitko više nema pravo probiti tu poziciju dok …. Dakle, on ako vidi da s tim sredstvima iz ovog ili onog razloga ne može, da tako kažem, vozit do kraja godine, on je dužan zatražiti od predsjednika Vlade rebalans proračuna da mu se osiguraju dodatna sredstva. Dakle, da se na takav način postupali su ministri, prije svega, kao najveći proračunski korisnici se ponašali sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti i sukladno fiskalnom pravilu, onda se nama ne bi dogodilo da već drugu godinu za redom ne ispunjavamo fiskalno pravilo. Međutim gledajte, kolegice i kolege, može reći netko fiskalno pravilo je nekakav administrativ, …, itd., ali koju mi poruku šaljemo? I Europskoj komisiji, ali što je najgore, koju mi poruku šaljemo onima koji nam određuju cijenu kapitala? U onom trenutku kad nas budu htjeli oderati, kad kamate počnu rasti, onda će oni ovo kršenje fiskalnog pravila uzeti itekako važan argument da se Hrvatskoj povise kamatne stope zbog nesigurnosti, zbog nepridržavanja praktički osnovnih akata što se tiče izvršenja proračuna. Pa onda kažu da je vrlo visok rizik neispunjavanje fiskalnog pravila ozbiljno narušava vjerodostojnost Vlade u vođenju fiskalne politike. Gledajte, predsjednik Vlade je prilikom donošenja proračuna kaže, nikada nisu bile transparetnije javne financije. Onda ajmo raspustiti ove stručnjake koji su imenovani na prijedlog vladajuće većine u Povjerenstvu za fiskalnu politiku u ovom Saboru. Pa ti ljudi, neka mi oproste na izrazu, pričaju gluposti i oni kao stručnjaci kažu jedno, a predsjednik Vlade kaže sasvim petnaestu stvar. I što se mi onda ovdje u ovom Saboru politički prepucavamo oko činjenice koje su potpuno jasne. Pa 2 i 2 su uvijek 4. Nažalost, bilo je onih u državi kojima je to bilo malo, a bilo je kojima je to moglo biti 3, 5, ovisno kako im je pasalo. Točka 6., obrazloženje prijedloga drugih izmjena i dopuna, niti jednom riječju ne spominju situaciju vezanu za fiskalno pravilo. To najbolje govori o ozbiljnosti ovog rada. Točka 7., Povjerenstvo za fiskalnu politiku smatra kako bi Vlada u svojim budućim prijedlozima promjene fiskalnog pravila trebala predvidjeti jasna i … fiskalna pravila čije je izvršenje moguće kvalitetno pratiti tijekom godine. A to je ono što sam rekao u izgledu ovoga proračuna. Dakle, kolegice i kolege, mi se ne držimo, ne prihvaćamo akt koje je napravilo ovo tijelo. Koji je smisao onda Povjerenstva za fiskalnu politiku? Što to znači ako oni nešto naprave i upute u ovaj visoki dom? Da li, ako ništa drugo, moralo obvezuje saborske zastupnike da malo drugačije gledaju na neke stvari. I na kraju, nešto što se naprosto mora spomenuti. To je cijena energenata. Uz porezno opterećenje to je najveći udar na džep hrvatskih građana. Dakle, mi smo prije 2,5 godine povisili cijenu električne energije za 25%, cijenu struje za 30%, to itekako utječe na kućni budžet hrvatskih građana, a itekako utječe i na punjenje državnog proračuna jer kad dignete cijenu struje 25% pa kad vidite koliki je ukupni bruto promet HEP-a, onda ćete vidjeti da to itekako utječe na punjenje državnog proračuna što se tiče PDV-a. Međutim, vrlo interesantna je stvar, sjećam se vremena kad je cijena goriva, bila je oko 7, 7,5 kuna, tada je cijena barela svježe nafte, zapravo sirove nafte bila negdje oko 75, 80 dolara i tada se vikalo kako je to strašno visoka cijena naftnih derivata, kako to hrvatski građani i hrvatsko gospodarstvo ne mogu podnijeti, a pogledajte, danas je opet na svjetskom tržištu cijena barele nafte upravo tu negdje oko 80-ak dolara. A pogledajte koja je cijena energenata u RH od 9 kuna 80 do 10 kuna i još nešto. pa ako su tako žustro dizali cijenu, ako smo mi uveli sve te regulatorne agencije i ukinuli sva pravila da Vlada određuje temeljem čega se određuje cijena naftnih derivata, a vezano na cijenu barela sirove nafte na mediteranskom tržištu vrlo je interesantno da sada nitko ne diže glas da bi cijene naftnih derivata i ložu ulja trebale pasti što bi itekako trebalo olakšati život hrvatskim građanima, a isto tako i hrvatskom gospodarstvu. Ali kažem, nevjerojatno prije 5, 6 godina je to bio užasan problem, a danas kada je cijena naftnih derivata 2, 2,5 kune puno veća onda to nikoga ne smeta. I s obzirom da mi vrijeme ističe nisam stigao obraditi jednu temu, a to je upravljanje javnim poduzećima i njihovim kvalitetnim upravljanjem kao vrlo efektivnog načina i dobrog načina da se puni državni proračun. Ali je vrlo interesantno da više nitko ne spominje Croatia-u osiguranje.
Prelazimo na replike. Prvo poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker pročitao sam izvješće Povjerenstva za fiskalnu politiku i potpuno ste upravu kada se osvrćete na zaključke stručnjaka koji nisu pretpostavljam političko obojeni koji sa ekonomskom optikom promatraju rebalans državnog proračuna za ovu godinu. I ono s čime se slažem i što sam inače u svojoj raspravi već jednom spomenuo jutros čini mi se odnosno u replici, a to je da rebalans državnog proračuna koji se donosi krajem mjeseca studenog tekuće godine ništa ne može promijeniti. On samo može pokriti učinjeno tijekom godine i gdje god je došlo do kršenja pravila praktično se rebalansom pokriva rad ministara koji se nisu pridržavali plana odnosno prvotnog proračuna koji je donesen krajem prošle godine odnosno rebalansa iz travnja ove godine. I on potpuno jasno ovaj rebalans ne može utjecati na nikakve tokove u radu ministarstava odnosno države i ništa on bitno ne može preusmjeriti nego jednostavno samo će praktično pokriti ono što je napravljeno. No ja bih također spomenuo nešto drugo, a to je što je to također to povjerenstvo istaknulo i što ste vi dijelom rekli, a to je da rast prihoda na međugodišnjoj razini mora biti usklađen sa rastom BDP-a. Kako je kod nas u RH došlo do pada BDP-a i to je ovim rebalansom proračuna jasno i naznačeno od 0,7% kako ovaj rebalans planira da će do kraja godine biti pad BDP-a u RH za 0,7% onda bi posve logično po tom fiskalnom pravilu trebalo doći do smanjivanja rashoda, a što i samo povjerenstvo utvrđuje da do toga neće doći da će vrlo vjerojatno biti rast rashoda kada se po metodologiji koja je spomenuta navede doći će do rasta od 4,4 milijarde. Dakle to govori o svojevrsnoj nedisciplini s jedne strane u radu ministarstva, a s druge strane to govori da se Vlada doista nije uhvatila u koštac i ništa nema od reformi što je na kraju malo prije i ministar sam potvrdio.
Vrijeme. Odgovor poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić hvala vam ustvari na vašoj replici zato što nisam stigao do kraja elaborirati fiskalno pravilo,njegovu vezu sa Zakonom o fiskalnoj odgovornosti i u principu kako bi se konačno u ovoj državi trebalo razmišljati i promišljati. Ne možemo rješavati problem proračuna sa nerezonskim rezanjima i sa povećanjem poreznog opterećenja. Dakle Zakon o fiskalnoj odgovornosti s jedne strane je trebao prisiliti proračunske korisnike da ne smiju trošiti više od onoga, a sve ostale vladinu i fiskalnu i ekonomsku i poreznu politiku da ne može planirati veće prihode nego što je to vezano na rast BDP-a, a isto tako ne može rasti niti rashodovnu stranu. I onda vas prisili ne da radite ovo što radi ova Vlada, ova Vlada isključivo sa povećanjem poreza želi riješiti prihodovnu stranu. Pa možete misliti kolega Bačiću na što bi ličila prihodovna strana proračuna i prihodi da se nisu povećali trošarine na gorivo, da se nisu povećale trošarine na cigarete da se nije povećala stopa PDV-a sa 10 na 13% i na što bi ličila prihodovna strana proračuna da se nije zdravstveni doprinos povećao sa 13 na 15%. Pa to vam je ovako grubo rečeno u ovom trenutku 6 milijardi kuna manje i evo nas na deficit od 28, 29 milijardi. Ali zato je fiskalno pravilo da se prisili sve one koji sudjeluju u ovom procesu da niti rashodi niti prihodi ne mogu biti nešto što nije posljedica logičnih ekonomskih posljedica. I kada mi to u Hrvatskoj shvatimo onda će svima biti lakše. Ima ministara koji vole biti lijepi, dopadni sa puno trošenja i puno dijeljenja, a što nije rezultat fiskalne i porezne moći hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva i zato nažalost jesmo na deficitu od 21 milijarde kuna.
Druga replika poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Šuker ja se osvrćem na onaj dio vaše rasprave gdje ste govorili o fiskalnoj odgovornosti ministara. Najbolju tu fiskalnu odgovornost ministara opisao ministar Mornar tamo negdje u 10.mjesecu kada je rekao, mislim da nije teško pomnožiti mjesečni trošak puta 12. Svi znamo da ovaj rebalans tek sada rješava i plaću za prosvjetare u 12.mjesecu, 350 milijuna nedostajećih kuna na koje su uredno upozoreni na vrijeme za vrijeme donošenja proračuna pa čak i za vrijeme prvog rebalansa, ali ništa se nije dešavalo dok ministar zaista nije na svoj način upozorio javnost što se događa u resoru. I da bi krenuli k toj nekakvoj fiskalnoj odgovornosti ministar Lalovac se dosjetio. Sada će imati čuvare ministara koji troše novac, znači sada će pored unutarnje revizije, pored državne revizije, pored onog famoznog Clean Starta i pored svega i svih mogućih tijela još imamo sada ljude koji će analizirati rashodovne stavke svih ministara. Novi, mladi ljudi sa nekih eminentnih instituta moraju analizirati, tj. čuvati ministre da ne potroše više nego što smiju. To je opet još kažem jedan dokaz zaista na koji način se vodi fiskalna ekonomska, kakva god hoćemo nazvat ta politika hrvatskog državnog proračuna jer što da čovjek na sve to kaže. Hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, šta mislite koliko je novaca potrošeno na raznorazne clean startove, savjetnike, ovako, onako i bilo bi vrlo interesantno vidjeti na toj petoj razini proračun te silne intelektualne usluge, a što su to te intelektualne usluge. I ponavljam, Zakon o fiskalnoj odgovornosti je donesen, a kao autor tog zakona mogu reći koja je bila njegova namjera. Isključivo je namjera isključivo dovest u kontrolu one koji troše naše novce, novce poreznih obveznika. Isključivo. Ništa drugo, nikakvo tutorstvo, ali jednostavno prisilit svakog da razmišlja. Međutim gledajte, sjetite se samo ministar zaboravi prošle godine u rebalansu proračuna, praktički tjedan dana prije zaboravi da nije osigurao sredstva za prijevoz u 12. mjesecu pa ga mi prilikom donošenja proračuna za ovu godinu upozorimo da nema dovoljno sredstava za plaće. Pa onda se on sjeti u 1. mjesecu ipak će isplatit taj prijevoz pa mu mi dobronamjerno kažemo ako isplatite u 1. mjesecu za 12. mjesec prošle godine falit će vam u 12. mjesecu ove godine za 12. mjesec ove godine. Međutim, čovjek nije vjerovao i pogledajte gdje smo mi danas došli. Mi smo danas došli na to da mu sada se mora osigurat 107 milijuna kuna za to, da se mora osigurat 350 milijuna za plaće. Ali što smo napravili? Mi smo znanost, znanstveno-istraživački rad zakinuli za preko 200 milijuna. Pa na čemu će Hrvatska počivati, na čemu će gradit svoj razvoj? Na kopanju kanala? Sigurno ne. Ali zato da se držimo Zakona o fiskalnoj odgovornosti, da se držimo ovoga što je napravilo Povjerenstvo za fiskalnu politiku Hrvatskog sabora, onda bi netko morao snosit odgovornost za to. Mene zanima kad će i Državna revizija konačno početi se pozivat na fiskalna pravila i kad će Državna revizija konačno se počet pozivat na neka prekoračenja. A što se tiče fiskalnog pravila, o tome ćemo malo više kad budem govorio o Zakonu o izvršenju proračuna.
Naredna replika, Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Šuker, vi ste se u vašem izlaganju zapitali koju mi to poruku šaljemo mogućim ulagačima u Republiku Hrvatsku, a zapravo ta neprestana promjena propisa, posebice poreznih propisa, jedna pravna nestabilnost, arbitrarnost u primjeni zakona od strane inspekcijskih službi, zatim jedno usklađeno djelovanje između tijela središnje i lokalne vlasti učinili su Hrvatsku nepoželjnom ulaganja kako domaćima tako i inozemnim investitorima. Međutim, u završnom izlaganju ministar Lalovac je zapravo rekao jednu istinu, bio je korektan i teško da mu se može prigovoriti kada je govorio o povlačenju sredstava iz Europske unije, zapravo o svemu onome što mi nismo iskoristili kao nova članica Europske unije. Tako da zbog određene aljkavosti, zbog neodgovornosti mi ćemo vjerojatno u 2016., 2017. godini ostati gotovo bez milijardu eura sredstava o čemu je iskreno govorio i ministar Lalovac. Očito je stvarno da nas je ova Vlada uvela u jedan labirint svojih zabluda u kojima se luta, gubi se vrijeme i budućnost i zapravo cijela država i društvo postali su taoci tog lutanja i te nedosljednosti. Jednom spomenuli ste zapravo da sam prihod, recimo manjak od PDV-a je gotovo 1,3 milijarde kuna, a zaboravili ste činjenicu da se uvela fiskalizacija, odnosno da su se naplaćivali stari dugovi i opet je izostao taj prihod. Zašto?
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Babić, ajmo govoriti o aktima koje je napravila ova Vlada i što iz tih akata proizlaze, koje zakonske promjene i da li to stvarno daje sigurnost ili nesigurnost poreznim obveznicima. Dakle 5 ili 6 mjeseci slušamo da izmjene Zakona o porezu na dohodak će povećat plaće građanima Republike Hrvatske. Istovremeno prije tjedan dana nam dođu smjernice iz fiskalne ekonomske politike koju je usvojila ova Vlada, ne HDZ-ova, ne neka šta ja znam čija i jedna od stvari unutra kaže da će se novim izmjenama Zakona o porezu na dohodak rasteretit rad, a to znači da Vlada smatra da poslodavci ne trebaju smanjit plaće, zapravo taj povećani smanjeni dio poreza na dohodak pretočit u plaće nego da jednostavno to zadrže kao svoje. Dakle dvije dijametralno suprotne stvari. I kad to gleda nekakav investitor, kad vidi sve one retroaktivne naplate poreza i svih ovih 37, 38 izmjena poreznih zakona u protekle tri godine onda je potpuno jasno. O eu fondovima smo puno danas govorili i mislim da naprosto više ne treba trošit riječi nego naprosto prisilit Vladu, da li zaključkom Sabora ili nečega, da te administrativne kapacitete i izradu projekata i programa zajedno sa jedinicama lokalne samouprave i sa privatnim poduzetnicima koji mogu povući sredstva, pokušat radit kako Bog zapovijeda, inače neće biti ništa od toga. A što se tiče prihoda od PDV-a, fiskalizacije i svega, imaju neke stvari svoje zakonitosti. Najlakše je pompozno vikat da netko nešto nije radio pa ćemo mi napravit ovo. Projekt fiskalizacije je jedan projekt koji se dugo tako da kažem žvače u Ministarstvu financija i tehnološke mogućnosti su ga napravile i to je nešto što Vladi ne treba odreći što je dobro napravila. Međutim, efekt svega toga skupa u državnom proračunu je izostao zbog toga što nažalost kriza je takva i ljudi više nemaju otkud plaćati porez.
Sada će repliku iznijeti poštovani Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Šuker. Ono što ste vi čitali kao stajališta Povjerenstva za fiskalnog povjerenstva je jedna činjenica što je ova koalicija, cijeli Hrvatski sabor donijela odluku da postoji unutar Hrvatskog sabora, da jača ulogu Hrvatskog sabora u odnosu na izvršnu vlast, da realno i činjenično sa strukom donosi i određene smjernice i preporuke i načine na koje bi se fiskalna politika u interesu Republike Hrvatske vodila, odnosno u skladu sa zakonima. I po tom pitanju mi je iznimno drago da ste i iznosili određena stajališta koje zna vrlo dobro Ministarstvo financija i mislim da su ta stajališta Fiskalnog povjerenstva u biti i stajališta koja podupiru i pomažu rad u Ministarstvu financija. Vrlo dobro znate koliko Ministarstvo financija unutar bilo koje Vlade ima problema o usaglašavanju određenih stavova projekata, programa, rashoda i prihoda sa drugim ministarstvima. I ono što je ključno i dobro za hrvatsku javnost da zna da Povjerenstvo za fiskalnu politiku je povjerenstvo hrvatskih građana, struke i da nam neće trebati ni Europske komisije, ni MMS-ove, niti Svjetske banke da nam analiziraju i daju naputke šta i kako, nego da imamo ono što se kaže našu struku i unutar Hrvatskog sabora. Naravno, želja i namjera svih nas skupa je da sve one preporuke koje stoje u stajalištu Fiskalnog povjerenstva da se i provode i time dobiva onaj ključni efekt i funkcioniranja i Hrvatske države i uloge Hrvatskog sabora i normalno izvršne vlasti koja će te stvari i provoditi.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Gjurkoviću, nije problem ovog proračuna, rebalansa proračuna problem u Ministarstvu financija, nego je problem što se ne poštivaju akti koji su doneseni ovdje. Nevjerojatno, vi kažete da Povjerenstvo za fiskalnu politiku osnažuje ovaj Dom i daje nekakve smjernice. Pa mi drugu godinu za redom Vlada, Vlada ne Ministarstvo financija, Vlada i svi proračunski korisnici krše fiskalno pravilo. I što se dogodilo? Ima onaj naš narod izreku, oprostite mi na izrazu "pojeo vuk magare". Što se dogodilo? Ništa. Da li nekome falila vlas s glave? Nije. Mi sad imamo, kršimo fiskalno pravilo. Vi ćete izglasati taj rebalans proračuna i evidentno je da sljedeće fiskalno pravilo neće ići, sigurno bit tako napravljeno da bi ga Vlada mogla sljedeće godine ispoštivati. U tome je problem. Ja vam samo govorim kao kreator Zakona o fiskalnoj odgovornosti koja je bila nakana i ovog Fiskalnog povjerenstva, pa bez obzira gdje se ono radilo. Isključivo da se osnaži snaga Ministarstva financija, da sukladno zakonima koji su usklađeni sa direktivom EU vodi javne financije. Ali ako nema tu pomoći predsjednika Vlade, onda tu ništa od toga. Na žalost to se vidi ovdje. Jer ako se dozvoli pojedinim proračunskim korisnicima da prekorače pozicije i nikom se ništa ne dogodi, onda tko je tu odgovoran? Ministar financija? Ne. Netko drugi mu je dao dozvolu da prekorači ono što je ovaj Visoki dom donio. Pa naša snaga je u tome bi trebala biti da nitko ne smije potrošiti lipu više od onoga što mu odobri ovaj Sabor. I ako to donosi, ako to napravi, onda Zakon o fiskalnoj odgovornosti rekao što je. On mora dati mandat na raspolaganje. To je moralni čin. I prema tome da li se to dogodilo u Hrvatskoj? Na žalost nije ni u HDZ-ovoj Vladi, a nije se dogodilo ni sad u tri godine ove Vlade. Pa zašto mi donosimo određene akte?
Zahvaljujem. Tomislav Klarić, replika.
Kolega Šuker, govorili ste o krivim procjenama i prihoda koje je Vlada temeljila svoj optimizam na prihodima zbog povećanja međustope PDV-a na 13%, učincima fiskalizacije, povećanje trošarina, ubiranje od dividendi iz trgovačkih društava i imamo na kraju podbačaj prihoda od PDV-a za 1,3 milijarde kuna i to ste rekli što je rezultat smanjene gospodarske aktivnosti 1,2 milijarde kuna manje prihoda od europske pomoći itd. itd. Uostalom, čitavo vrijeme vi naročito ali i ovdje iz našeg kluba brojni ekonomski stručnjaci, predstavnici sindikata, svi su upozoravali i govorili smo još i lani da je predviđen rast nerealan i neodrživ. U svom govoru ste rekli i koju to poruku šaljemo međunarodnim institucijama. Pa tu poruku smo već odavno poslali. Europska komisija je u svom izvješću ocijenila Hrvatsku najgorom u EU, gorom od Grčke. I to mi svi znamo naročito koji se bavimo s tim i koji čitamo ove materijale i slušamo sve ove rasprave. Međutim, da li je dovoljno jasna poruka iz ovog Sabora iz hrvatske Vlade poslata svim našim građanima što će se događati 2015. godine. Kolika će kriza tek u njihovim kućnim budžetima biti, koliko će biti narušen standard i komunalni i infrastrukturni i sav ostali razvoj u jedinicama lokalne samouprave sa ovakvom politikom ove Vlade, nerealnim planiranim rastom, nerealno planiranim i donošenim zakonima. I tu je bila kritika da sam rekao u jednoj svojoj raspravi da Vlada donosi zakon. Pa koji to zakon koji je Vlada predložila ovaj Sabor većinom glasova nije usvojila, pa i ovaj proračun o kojem danas ovako govorimo. I ono što smo mogli čuti od bivšeg ministra Linića [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] što je i kako odradila ova Vlada i iskreno izvješće današnjeg novog ministra.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Klarić, gledajte Zakon o fiskalnoj odgovornosti i fiskalno pravilo kažu da međugodišnja stopa rasta rashoda općeg proračuna ne smije biti veća od međugodišnje stope rasta projiciranog odnosno procijenjenog BDP-a u tekućim cijenama. Pri tome rashodi općeg proračuna ne uključuju, ovo je bitno, rashode za kamate, rashode za provođenje programa EU bez nacionalnog sufinanciranja i godišnje promjene rashoda zbog promjene u institucionalnom obuhvatu općeg proračuna. Naprosto govori kako se ova Vlada trebala ponašati i da se ponašala tako ne bi rashodovna strana mogla po novoj ESA metodologiji narast za 4,4 milijarde nego bi ministri bili dužni provesti strukturne reforme i posljedica tih strukturnih reformi bi bila smanjenje rashodovne strane, vjerojatno drugačija situacija što se tiče rasta BDP-a, a to onda automatski znači i bez povećanja, povećanje prihodovne strane ali sukladno kretanjima BDP-a. I to su bile intencije Zakona o fiskalnoj odgovornosti, zato i je obveza donošenja fiskalnog pravila, zato i jesmo oformili sukladno tim zakonima Fiskalno povjerenstvo kao dodatno radno tijelo ovog Visokog doma koje je vezano uz matični Odbor za financije. Međutim, što to sve skupa vrijedi kad ovaj papir niti će tko pročitati, možda će ga pročitati ali ga se držati sigurno neće nitko. I to je ključni problem. Ali ponavljam, teško nama ako temeljem ovog nalaza Fiskalnog povjerenstva, a to će isto vjerojatno utvrditi i EUROSTAT, Hrvatska bude kažnjena sa zabranom raspolaganja sredstava EU. A to će nam biti onda najteža kazna, jedino neće biti kazna Grčiću jer onda će reći da je povukao dovoljno sredstava.
Posljednja replika, poštovani Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, moja će se replika odnositi na, vi ste danas već dva puta to spomenuli, vezano uz cijenu energenata. Možemo ovako općenito reći da cijena energenata i energije ovisi o globalnoj potražnji. Što ta potražnja više raste, raste i cijena energenata. Evo na primjer cijena nafte se određuje na temelju cijene na mediteranskom tržištu i tečaju dolara. Dakle, ne ovisi čak ni o domaćoj proizvodnji nafte. Jednako kao što ni sve veći uzgoj maslinika ili vinograda neće utjecati na to da će se cijena maslinovog ulja ili vina smanjiti. To određuje tržište. Republika Hrvatska ima manjak proizvedene električne energije i ona mora nastaviti s uvozom ili mora ići u modernizaciju proizvodnih kapaciteta. Ovdje ste spominjali hidrološku godinu koja je bila dobra, međutim to vam je isto kao u Slavoniji sa paradajzom, onda kad dobro urodi onda ga svi imaju, govorim o proizvodnji pod otvorenim nebom. Dakle, nije mu cijena velika. Uz HEP postoji još 14 opskrbljivača ali aktivno ih je svega 4. Oni čine svega 1,8%, manje od 2% ukupnog prometa HEP-a uglavnom s poslovnim korisnicima. Razlozi tome su različiti ali mislim da je tu u budućnosti prilika da se cijena električne energije smanjuje. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani Ivan Šuker.
Kolega Žagar ne mora značiti liberalizacija tržišta da će netko skresati cijenu. Svi se tu ponašaju prema glavnom igraču, a glavni igrač je HEP. Ja ću vam samo reći jedan primjer, u 7. mjesecu 2010. je HERA odobrila HEP-u povećanje cijena 25%. Ministarstvo financija je dalo negativno mišljenje na to jer smo smatrali da zbog pozitivne hidro godine da ne treba naprosto dizati cijene i da Hrvatska može proizvesti puno jeftine struje. I ta cijena je ostala praktički do trenutka dok je vi niste podigli 25%. Ili kako objasniti digne se cijena plina 35%, pa se onda promijeni metodologija za obračun onoga što domaćinstvo utroši. Imamo prošle godine najtopliji siječanj ne znam otkada i računi za plin su isti ili veći u odnosu na siječanj prošle godine kad smo imali pola metra snijega. Pa kako to može netko objasniti? A ova priča oko cijene nafte, ovoga, onoga, pogledajte kolika vam je cijena benzina u Njemačkoj. Niža, u ovom trenutku, nego u Hrvatskoj, niža. A njihova prosječna plaća je bar za 100% veća nego što je hrvatska. Ako nije 100% veća je 60 ili 70%. Prema tome, i kupovna moć im je veća. Kako su oni mogli smanjiti cijenu energenata a Hrvatska nije mogla smanjiti cijenu energenata? Uvijek se govorilo INA diže cijenu iako INA pokriva u ovom trenutku ja mislim ispod 50% tržišta u RH. A sjećate se na vijestima dok je temeljem one Vladine odluke svaka dva tjedna se mijenjala cijena stalno je bilo INA diže cijenu. Pa kao da ostali prodavači koji imaju svoje postaje u Hrvatskoj nisu isto dizali tako cijene. Međutim, vrlo je interesantno da otkad je ta regulativa dobila totalno liberalnu notu da nitko ne razmišlja u ovom trenutku da bi cijena benzina u Hrvatskoj trebala biti ispod 9 kuna. Zašto? O tome bi trebala razmišljati Vlada i Ministarstvo gospodarstva.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovana Nadica Jelaš, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Idemo se vratiti neposredno na rebalans proračuna s ove financijske fiskalne odgovornosti i cijene energenata. Dakle, ovim rebalansom prihodi državnog proračuna smanjeni su sa 17,1 milijarde kuna na 114,5 milijardi ili za 2,6 milijarde kuna dok su rashodi smanjeni sa 130,6 na 130,1 milijardu kuna ili za 544 milijuna kuna. Dakle, smanjeni jesu i prihodi i rashodi ali prihodi znatno jače od rashoda posljedica čega je povećanje proračunskog deficita za 2 milijarde kuna u odnosu na prvi rebalans koji smo napravili eto u ožujku ove godine. Tako da bi nakon drugog rebalansa deficit iznosio 15,5 milijardi kuna ili 4,8% domaćeg brutoproizvoda. Ono na što bih se htjela fokusirati u svojoj raspravi jest javni dug. Dakle, javni dug kao kumulativna posljedica svih proračunskih deficita ostvarenih u proteklim godinama, uključujući i deficit koji će biti ostvaren u ovoj 2014. godini. Javni dug koji je ogroman. Jedan od najvećih od usporedivih zemalja. Dakle, procjena je da bi do konca ove godine mogao doseći gotovo 280 milijardi kuna ili gotovo 81% BDP-a. U tom ogromnom javnom dugu kumulirana je kao što sam prijepodne rekla i kriminalna pretvorba i privatizacija, i sustavna pljačka javnih poduzeća i dvadeset godišnje trošenje iznad stvarnih mogućnosti jer su prethodne Vlade radi očuvanja socijalnog mira, radi čuvanja svoje vlasti kreirale jednu visoku razinu potrošnje za koju hrvatsko gospodarstvo nije imalo mogućnosti odnosno nije ju moglo financirati. Dakle, ono što želim naglasiti je da taj ogromni javni dug nije od jučer, dakle da je nastajao zadnjih dvadesetak godina i da on ima ogromnu cijenu. Dakle, svake godine u proračunu je sve veći trošak financiranja tog duga negdje između 10 i 20 milijardi kuna su kamate koje naravno generiraju sve veći deficit, a onda taj sve veći proračunski deficit generira sve veći javni dug i tako zapravo idemo u krug rekli bismo kao u Danteovom paklu. Prema grubim procjenama u razdoblju od 2009.,dakle prve krizne godine, pa do zaključno 2014. Hrvatskoj će trebati za financiranje proračunskih minusa, te za otplatu upravo tih kamata oko 108 milijardi kuna. To je iznos koji je gotovo identičan jednogodišnjim proračunskim prihodima. Zaista je zastrašujuća istina da Hrvatska na kamate i deficit u 6 godina potroši cijeli jedan državni proračun. S tim da se javni dug ne smanjuje, dakle on se konstantno iz godine u godinu povećava s tim da dugom nije kupljeno niti jedno fiksno dobro, dakle nije izgrađena niti jedna tvornica, nije izgrađena niti jedna cesta. Znamo da od početka ove godine Hrvatska u proceduri prekomjernog deficita i prema programu konvergencije ove bi godine trebala smanjiti proračunski deficit na 4,6% bruto domaćeg proizvoda, slijedeće 2015. godine smanjenje bi trebalo biti na 3,5%, dok bi iz postupka prekomjernog deficita Hrvatska trebala izaći 2016. godine kada bi deficit trebao biti spušten na 2,7% dakle ispod onih zadanih 3%. Već je sada ovoga trenutka jasno da se taj plan neće ostvariti i postavlja se naravno logično pitanje kakva će reakcija biti na to, na tu činjenicu Europske komisije. Dakle, hoće li Europska komisija biti fleksibilna i produžiti nam rok za financijsku konsolidaciju što bi bilo i prilično realno za očekivati obzirom na dosadašnja njezina postupanja ili ćemo potpasti pod sankcije koje znamo da mogu biti dvojake, dakle za članice euro zone to je novčana kazna od 0,2% BDP-a, a za nečlanice euro zone to je zamrzavanje financiranja iz kohezijskog fonda. S tim da se slažem sa onima koji su danas rekli da bi možda trebalo i mijenjati te kriterije Europske komisije jer ako je postojeća pravila nemoguće ispoštovati onda ih doista treba, onda treba razmišljati o tome da se mijenjaju. Dodatna otežavajuća okolnost aktualnom deficitu je to što u slijedećim godinama stižu na naplatu najveće otplatne rate kredita Hrvatskih autocesta i Autoceste Rijeka-Zagreb koji su svi redom pokriveni državnim jamstvima, a riječ je negdje od preko 4 milijarde kuna. Istina i ti se krediti mogu reprogramirati ali pitanje je po kojoj cijeni obzirom da se 2016. očekuje ponovno rast kamatnih stopa odnosno potkraj 2015. godine očekuje se kraj razdoblja jeftinog novca u euro zoni. Jednom riječi problem oko konsolidacije državni financija su vrlo ozbiljni, moramo reći ne samo u Hrvatskoj već i u nizu drugih zemalja dakle u ovoga trenutka u postupku prekomjernog deficita je 11 članica EU, s tim da ću podsjetiti da ih je 2011. bilo čak 24 i govoriti da su se u posljednje 3 godine u Hrvatskoj mogle napraviti ogromne reforme je zapravo jedan jeftini populizam. Sam podatak da je najviše zemalja bilo u postupku prekomjernog deficita upravo u 2011. godini govori da smo i mi trebali reagirati na krizu odmah, dakle već 2009. godine određenim reformama i danas bi vjerojatno bilo nešto malo lakše, međutim tadašnja HDZ-ova vlada je kao što znamo uporno negirala da kriza uopće postoji i nije joj padalo na pamet provoditi određene reforme. Dakle, da kažem zaključno, javni dug takav ogroman kakav jest potrebno je smanjivati da bi se smanjile kamate i da bi se smanjio deficit u državnom proračunu. Jedno od mogućih makar eto djelomičnih rješenja bilo je i koncesioniranje autocesta na koji način bi se jednokratno smanjio taj javni dug za preko 30 milijardi kuna međutim kao što vidimo od organizatora referenduma za nepodržavanje monetizacije autocesta od monetizacije zapravo vrlo vjerojatno neće biti ništa i ja postavljam pitanje da li organizatori osjećaju određenu odgovornost naspram te činjenice što se to neće dogoditi, a eto to jest jedna od mogućnost. Dakle, ono što dalje jesu mogućnosti je i kapitalizacija velike državne imovine, prije svega nekretninskog fonda kojim ova država raspolaže, dakle prisjetimo se samo tisuća stanova, tisuća garaža i poslovnih prostora kojima i ovoga trenutka raspolaže Ministarstvo obrane a koje su zapravo izvan funkcije a mogle bi doprinijeti određenoj financijskoj konsolidaciji državnog proračuna. Dakle, kapitalizacija te imovine zasigurno bi doprinijela poboljšanju financijskog stanja u državi ali i tu proces ide sporo upravo iz razloga što su neriješeni u ogromnom dijelu vlasnički odnosi a to je također opet nešto što nije od jučer, što datira iz eto proteklih desetljeća. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Pa kolegice Jelaš, čisto replika na jednu stvar jer više ne znam koliko puta treba ponavljati. Ako jedna Vlada i Ministarstvo financija kaže da se povećava onaj iznos za osiguranje štednih uloga, ako Ministarstvo financija predloži da se zamrzne proračun na razini tekuće godine i ako se to sve događa u 10. mjesecu 2008. godine, ja ne razumijem što bi još trebalo reći da se kaže da je počela ekonomska i financijska kriza. Međutim, isto tako morate znati da ako vi na sva zvona vičete to, onda vam se može dogoditi ono što se dogodilo skoro u Hrvatskoj kad je 10.10. krenula navala na jednu banku i da nije drugi dan rečeno da će se povećati iznos osiguranih štednih uloga, pitanje kako bi završio bankarski sektor u RH da bi prošao neokrznuto. Isto tako, ako na jednom javnom skupu na kojem nisu bili prisutni samo pripadnici jedne političke opcije nego gradonačelnici, sindikalci, ovi, oni i kad se jasno kaže razlog zašto se predlaže zamrzavanje rashodovne strane proračuna na razini tekuće godine, onda mi nije jasno kako može netko reći da se nije priznalo da postoji ekonomska kriza. Međutim, to je nešto što je tadašnja oporba uspjela uspješno preko svojih medija plasirati, ovo su činjenice i od tih činjenica se ne može pobjeći. Međutim, pustimo sad što je bilo u jesen 2008., pogledajmo što je danas. Pa vi u ovom trenutku ne priznate u kakvoj je strahovitoj krizi RH i s ovakvim rebalansom proračuna Vlada ne prizna u kakvom očajnom, teškom stanju se nalazi i državne financije i u kakvom očajnom, teškom stanju se nalazi hrvatsko gospodarstvo.
Odgovor na repliku, poštovana Nadica Jelaš.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, nećete nas valjda uvjeravati da je ta jedna mjera, dakle povećanje osiguranja za štedne uloge bila nekakav dokaz da ste vi priznali postojanje krize. Ne, to je sitnica, to je sitnica što se tiče državnih financija. Dakle, činjenica jest da zaista ste negirali najmanje godinu dana, ako ne i duže, dok su se drugi prestrojavali. Ja sam maloprije u raspravi rekla da je 2011., dakle nepune 2 godine iza početka krize, 24 zemlje su bile u prekomjernom deficitu. Dakle, svi su oni počeli to neko prestrojavanje, te reforme, mi smo tada još, odnosno vi ste tada još govorili da zapravo krize nema i da će ona nekako zaobići Hrvatsku. Dakle, ponavljam, da su se tada određene reforme i određene konkretnije čvršće mjere poduzele, ovoga trenutka ne bi bila takva situacija sa državnim financijama, a priznajemo da ona, mi priznajemo da ona zaista jest teška, ali ponavljam, nije od jučer, ona je generirana u niz godina od ranije.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovani kolega Dragan Crnogorac. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Posljednji prijavljeni je kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Pa evo, tijekom cijelog dana raspravljajući o rebalansu državnog proračuna za 2014. godinu ja još nisam stekao dojam niti imam saznanja da li je RH koja je država članica u postupku prekomjernog deficita, ovaj rebalans proračuna uskladila sa Europskom komisijom? Naime, prije par dana su … ekonomski stručnjaci izrazili dvojbu i sumnju da je 15,6 milijardi kuna, koliko je prema ovom rebalansu projiciran deficit državnog proračuna za ovu godinu, da li je on točan i da li će Europska komisija ovakav rebalans proračuna usvojiti s obzirom na dvije važne, vrlo važne činjenice koje su, koje ovaj rebalans proračuna prema stavu tih … ekonomskih stručnjaka ne sadržava. Radi se prije svega, dakle o tome da li Europska komisija će priznati da su redovni, da su prihodi državnog proračuna sredstva u iznosu od 3 milijarde koliko je prebačeno iz drugog stupnja mirovinskog stupa u prvi stup, s jedne strane i s druge strane je su li dospjela, a nenaplaćena dugovanja u zdravstvu ušla u rashodovnu stranu državnog proračuna za 2014. godinu. Ako je tome tako kao što ti stručnjaci govore, a evo ja prenosim tu njihovu sumnju i ovdje u proračunu, onda deficit državnog proračuna bi iznosio 20,6 milijardi kuna, a ne 15,6 kako je to ovim rebalansom predviđeno i tada bi deficit državnog proračuna iznosio 6,4%, a ne 4,8% kao što je planirano sa ovim rebalansom državnog proračuna. Prema tome, bilo bi dobro, gospodine zamjeniče da u svom, ako ćete imati svoje završno obraćanje, evo da nam iznesete da li je ovakav, odnosno deficit, odnosno da li je ovakav rebalans državnog proračuna u potpunosti usklađen sa Europskom komisijom s obzirom da je Hrvatska država članica EU koja je u postupku prekomjernog deficita što onda znači pod posebnim nadzorom Europske komisije. To je jedan razlog zašto sam, evo se htio javiti za raspravu. Drugi razlog, zbog čega se javljam za raspravu sastoji se u tome, odnosno razlog tome je činjenica da sam to već i jutros gospodinu Liniću u svojoj replici replicirao, o tome da je ovaj rebalans državnog proračuna ustvari pokazao koliko je krivo Vlada postupila kada je krenula u proceduru i izmjenu Zakona o javnim cestama, kada je 60 lipa koje je iz trošarine bilo namijenjeno za funkcioniranje Hrvatskih autocesta preraspodijelila na način da je 20 lipa ostavila Hrvatskim autocestama, 20 lipa je prepustila Hrvatskim željeznicama, odnosno HŽ infrastrukturi i 20 lipa od tih 60 lipa prepustila je Hrvatskim cestama. Naime, što se dogodilo? Dogodilo se tim izmjenama zakona da smo jedno javno poduzeće koje je bilo potentno u smislu mogućnosti izgradnje i realizacije infrastrukturnih projekata, a koji nam očito u ovom trenutku nasušno trebaju jer bez investicija pa i u infrastrukturu nema poticanja građevinarstva, a bez poticanja građevinarstva nema poticanja uopće gospodarstva u RH. MI smo dakle tim izmjenama Zakona o javnim cestama jednu tvrtku koja je mogla, imala i kadrovski, tehnički, projektno bila opremljena za ulaganja praktično uzeli smo joj oko 800 milijuna kuna i od tih 800 milijuna kuna 400 milijuna kuna dali HŽ Infrastrukturi. Ja se slažem da je dobro osigurati HŽ Infrastrukturi 400milijuna kuna kako bi ona mogla ući u jedan novi investicijski ciklus jer bi te investicije u HŽ Infrastrukturu bilo u velikom dijelu financirani iz europskih fondova. međutim HŽ Infrastruktura kako svjedočimo nije bio spreman ta sredstva uložiti. Mene interesira jesu li ta sredstva onda išla u redovno poslovanje HŽ Infrastrukture? Pa prema tome ono što je tim zakonom bilo planirano da se započne novi investicijski ciklus u HŽ-u nije se ostvario s jedne strane, a s druge strane smo dali Hrvatskim cestama 400 milijuna kuna, a ovim rebalansom proračuna i rebalansom proračuna Hrvatskih cesta Hrvatskim cestama smanjujemo rashodovnu stranu za 715 milijuna kuna. Dakle ne samo da smo Hrvatskim cestama tim izmjenama Zakona o javnim cestama dali novih 400 milijuna kuna u ovoj godini iz trošarina koje su do tada bile prihod Hrvatskih autocesta nego Hrvatske ceste nisu uspjele realizirati niti 715 milijuna kuna koje ovim proračunom smanjujemo na poziciji rashoda. Ja sam to jutros i rekao da je 715 milijuna kuna koji ovim rebalansom uzimamo Hrvatskim cestama iznosi 1/3 Pelješkog mosta. Dakle bombardirani smo ove tri godine informacijama kako Hrvatske ceste nemaju novaca, kako nije se moglo nastaviti sa izgradnjom Pelješkog mosta, a sada na kraju 2014.godine u studenom mjesecu mi vidimo da je 715 milijuna kuna bilo u Hrvatskim cestama, a sada im ovim rebalansom proračuna taj ogroman iznos praktično se uzima i više nije na poziciji rashoda odnosno ta sredstva nisu utrošena. Nadalje, ono što sam također htio reći, a to je da je ovim rebalansom proračuna dovedeno u pitanje cjelokupni sustav gospodarenja otpadom u RH, a koji smo sustav utvrdili čiji smo okvir odredili pristupanjem RH u punopravno članstvo u EU jer smo rekli i potpisali da ćemo do kraja 2018.godine uspostaviti u RH i izgraditi županijske odnosno regionalne centre za gospodarenje otpadom i u tom smislu zatvoriti sva otvorena bilo legalna, bilo nelegalna odlagališta smeća i deponije u RH. Ova Vlada je od bivše HDZ-ove vlade naslijedila tri centra koja je trebala razvijati, to su Županijski centar u Šibenskoj županiji u Primorsko-goranskoj Marinština i u Istarskoj Kaštijun i od toga se nije napravilo niti jedan novi regionalni centar niti je u poziciji da može ishoditi sredstva iz europskih fondova jer upravo za tu namjenu se osiguravaju sredstva u EU. Od svega toga evo negdje je tek u početku izgradnja Županijskog centra u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u Zadarskoj županiji i Regionalni centar … na sjeverozapadu Hrvatske. Međutim u tim projektima još se nije napravilo gotovo ništa i na taj način praktično RH neće moći zadovoljiti taj uvjet kojega smo potpisali pristupanjem u punopravno članstvo u EU. Ne samo da nismo otvorili jedan projekt novi već smo ovim rebalansom proračuna smanjili iznose u državnom proračunu za postojeća tri centra za koja postoji građevinska dozvola za koje postoje već i utvrđeni izvođači radova, smanjili smo za 40% odnosno negdje oko 280 milijuna kuna manje sredstava ulažemo u te regionalne centre za gospodarenje otpadom nego što je bilo predviđeno rebalansom proračuna kojega je ovaj Sabor donio u 4.mjesecu. Ja se doista bojim da ne samo da nećemo ispuniti obvezu koju smo preuzeli pristupanjem u punopravno članstvo, a za koju obvezu koju ne izvršimo ćemo plaćati penale zbog toga što ne gospodarimo otpadom onako kao što smo preuzeli obvezu u tom postupku pristupanjem Hrvatske u punopravno članstvo nego nećemo izgraditi gotovo i realizirati gotovo niti jedan centar do 2018.godine, a kamoli 13 planiranih centara u RH koji su u ovom trenutku planirani da bismo tu obvezu koju smo preuzeli izvršili. Također kada sam gledao ovaj rebalans proračuna onda se doista čudom ne mogu načuditi, da je ova Vlada u nekoliko navrata i 2012., 2013.pa i ove godine govorila o velikim investicijama u projekte energetske učinkovitosti, o uređenju fasada javnih zgrada u RH, o tome da ćemo smanjiti potrošnju u javnom sektoru kroz podizanje energetske učinkovitosti zgrada, pokrenuti graditeljstvo, građevinarstvo odnosno djelatnosti koje bi mogle sudjelovati participirati u uređenju tih fasada javnih zgrada, ovim rebalansom proračuna za tu namjenu je utvrđeno nula kuna. Dakle niti javna zgrada u RH temeljem ovog rebalansa proračuna neće biti uređena jer kao što vidimo taj je projekt doživio potpuni debakl. Dakle nula kuna na poziciji podizanja energetske učinkovitosti zgrada javnih sektora koji je bio jedan od najvažnijih projekata koje je Vlada 2012.uputila ovdje u Hrvatski sabor. Hvala.
Replika, poštovani Mladen Marelić.
Kolega Bačić ponovno pričate o Pelješkom mostu. Vi ste prestali, zatvorili radove 5.6.2010., vi ste raspisali natječaj za Pelješki most bez građevinske dozvole, vi ste započeli radove bez osiguranja sredstava za izgradnju tog mosta. Da su bila sredstva kad se raspisao natječaj osigurana sigurno do mosta ne bi došlo prekid radova. Znači sve ste to napravili, a nama sad držite ovdje priču o tom. Hvala.
Na repliku odgovara Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Marelić, točno, ja uporno govorim o mostu i neću prestati o tom mostu govoriti dok god se preko njega zajedno ne provozimo. Ali ono što, dozvolite da ipak znam malo bolje jer sam u to bio uključen, dakle građevinska dozvola za most postoji, na temelju građevinske dozvole raspisan je natječaj, na temelju natječaja uvedeni su izvođači u rad. I točno je kao što ste rekli, krajem 2009. godine je donesena odluka da se obustave radovi na izgradnji mosta. U tom trenutku ću vas podsjetiti u Republici Hrvatskoj je stvorena klima da ukoliko se zaustavi gradnja Pelješkog mosta kao neopravdanu, projekta, da će u Hrvatskoj teći med i mlijeko. I tada je Vlada dijelom prihvatila takve sugestije i most je na određeno vrijeme bio zaustavljen jer su bili radovi, no 2011. godine, vi to jako dobro znate, Povjerenstvo za ceste je odobrilo oko 330 milijuna kuna da se krene u nastavak izgradnje Pelješkoga mosta. I ja sada ne vidim zbog čega Vlada nije nastavila sa gradnjom Pelješkog mosta, a pojedini čelnici Kukuriku koalicije su još 2012. godine govorili kako je Pelješki most iluzija za budale. Meni je drago da su promijenili svoj stav i da i danas imamo namjeru graditi most, ali ja tvrdim i onda a i tvrdim i sada da u Hrvatskim cestama ima dovoljno sredstava da se moglo graditi Pelješki most, a da se sredstva koja će se za taj most eventualno dobiti od Europske komisije da se koriste za izgradnju pristupnih cesta i za izgradnju brze ceste preko Pelješca koje ceste čine sastavni dio tog projekta.
Druga replika, poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, mi ćemo od ove vlasti slušati o silnoj njihovoj brizi za sve dijelove Hrvatske. Sad će brzo izvješće o provedbi Zakona o otocima u 2013. godini, čut ćete koliko se oni brinu, međutim rezultati u ovoj 2014. govore nešto drugo. Od 120 milijuna što smo imali za otoke u rebalansu 20 milijuna manje. 20 milijuna ne uspijevamo potrošiti. Što je najstrašnije, kapitalne pomoći lokalnoj samoupravi stavka 9 milijuna manje milijun i 600, uz toliko zahtjeva, uz toliko projekata koji imaju građevinsku dozvolu, na svaki sastanak sa pomoćnikom, zamjenikom, nema novaca, nema novaca, onda i ono malo što ima ne date, niti ne želite potrošiti nego evo vraćamo nazad, nije se realiziralo. EIB 2 neproveden do kraja, EIB 3 ukinut, da bi čuli od zamjenika ministra da će se sada uzeti neki novi zajam iz iste te banke koji će valjda bit po povoljnijim uvjetima iako ja sumnjam da će ikada dobit se više onako povoljni uvjeti, koji bi se mogao tumačiti kao sudjelovanje tog zajma u fondovima Europske unije, tj. mogućnost da lokalna samouprava iz tog zajma nadomiri nedostajuća sredstva, a to je mogao i ovaj zajam koji su ukinuli. Jednostavno vidite da tu uopće nema volje da se brine o bilo kakvom potpomognutom području i onda nam kao finale u zadnjoj godini mandata dostave zakon o regionalnom razvoju koji je više Zakon o regionalnom nerazvoju nego bilo što drugo. Jer kako protumačiti činjenice da su najrazvijenije općine kroz taj zakon u Gorskom kotaru i na otocima i da je to jedini argument s kojim se ide prema javnosti, a svi znamo da nije tako i da u stvarnosti nije tako. A priča o otočna iskaznica je nešto o čemu ćemo više kad bude Izvješće o Zakonu o otocima.
Hvala. Odgovor, kolega Bačić.
Zahvaljujem kolega Boriću. Omogućili ste mi da nešto kažem sada i o otocima. Dakle ova je Vlada smanjila iznos sa kapitalne pomoći hrvatskim otocima i ne samo da je smanjila nego ni to što je smanjeno nije realizirano pa se s ovim rebalansom još dodatno smanjuje. Pa na tom tragu pogledajte i proračun Hrvatskih cesta gdje je program za otoke koji je bio najprije 180 milijuna kuna 2011. srezan je na 35 milijuna kuna. Sad je 35 milijuna kuna, smanjujemo na 14. Dakle od 180 milijuna kuna za uređenje otočnog programa kojega provode Hrvatske ceste pogledajte što piše u rebalansu proračuna Hrvatskih cesta smanjen na 14 milijuna kuna za 50, 47 naseljenih hrvatskih otoka. S druge strane spomenuli ste i Zakon o regionalnom razvoju, ali ono u ovom trenutku što će osjetiti jedinice lokalne samouprave, doduše ne samo na otocima ali ako smo na otocima, ja sada govorim o otocima, da će se izmjenom poreza na dohodak smanjiti ogromna sredstva jedinicama lokalne samouprave. Tako da primjerice evo jednoj općini Blato iz koje ja dolazim, prema jednoj simulaciji koliko je rađena, porez na dohodak koji iznosi negdje oko 4 milijarde kuna smanjit će se na 3 milijuna kuna. Dakle 25% sredstava koja su bili izvorni prihodi jedne otočne jedinice lokalne samouprave. Izmjenom Zakona o porezu na dohodak smanjit će se za 25%. Prema tome, kako i na koji način će se organizirati sve one potrebe koje prema Zakonu o lokalnoj samoupravi dužna izvršiti jedinica lokalne samouprave ja to ne znam, a s pravom se s vama slažem kad ste i prije govorili o tome da je ovaj pravilnik kojim se uređuje prijevoz za otoke, bilo za prijevoz putnika, prijevoz automobila, da će unijet dodatnu nervozu i da će koštati oko 5 milijuna kuna sve otočane, a ne vidimo nikakvog razloga zbog čega se to radi.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Idemo na odlučivanje o točkama dnevnog reda koje smo odradili, raspravili ovdje u Hrvatskom saboru. Prijedlog izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2014. pod 1.1. Prijedlog izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014.godinu za: a)Hrvatske vode, b)Hrvatske ceste, c)Centar za restrukturiranje i prodaju, d)Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, e)Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i f)Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i 1.2 Prijedlog izmjene i dopuna Državnog proračuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014.godinu konsolidirano. Rasprava o ovim prijedlozima je završena. Vlada RH podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim da se izjasnite. Idemo provjeriti kvorum. Može. Hvala lijepa. Provjerimo kvorum. Molim stanje. Imamo dovoljno prisutnih kolegica i kolega zastupnika da možemo odlučivati o svim točkama o kojima odlučujemo. Molim sada da glasujemo o Izmjeni i dopuni Državnog proračuna kako sam pročitao. Možemo glasovati? … [[Upadica se ne čuje.]] Amandman Vlade, pa da, o tome glasujemo, o amandmanu Vlade, da. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 85 glasova za, ništa suzdržanih i 24 glasa protiv odlučili da odlučujemo i raspravljamo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog ministra Vedrana Mornara da obrazloži amandman Vlade Republike Hrvatske.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Riječ je o jednom manjem amandmanu gdje se u rebalansu povećava iznos za poticanje obrazovanja nacionalnih manjina na tako kažem štetu programa EUREKA za koji je ustanovljeno da se novci neće potrošiti u iznosu od 200 tisuća kuna. Isto tako na jednoj drugoj stavci 400 tisuća kuna na posebne programe obrazovanja za provođenje programa nacionalnih manjina prebaciti će se također sa sredstava programa EUREKA koje je nemoguće potrošiti do kraja godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa ministre. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade Republike. Poštovani zastupnik Ivan Šuker u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru. Izvolite kolega.
Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege, ovaj amandman u principu govori samo način na koji je rađen rebalans proračuna. Nemoguće je da netko kome je falilo 300 i još nešto milijuna prije 2 tjedna sada najedanput kaže da za jednu poziciju će faliti 200 tisuća kuna. Dakle, Ministarstvo prosvjete ima proračun od 11 milijardi. I mi u klubu HDZ-a jesmo da se sredstava za obrazovanje nacionalnih manjina povećaju međutim ovo ukazuje na jednu neozbiljnost na način na koji je rađen proračun za 2014. dakle da se naprosto zakrpaju rupe na kraju godine i da se papirnato posloži da to sve štima. Međutim, razlog zašto sam se javio za raspravu o ovom amandmanu je to i drugi razlog, najveća tragedija da podloga za proračun 2015., to ćete vidjeti nije 2014. nego onaj plan iz proljeća i onda možete misliti na što će ličiti, zapravo na što već sada liči jer smo dobili te materijale dokument o kojem ćemo raspravljati u četvrtak. Dakle, podržati ćemo, ustvari biti ćemo suzdržani oko ovog amandmana, podržavamo načelno povećanje sredstava ali ne podržavamo način i princip. Točno se zna zašto je ovo napravljeno. Nacionalne manjine su rekle da neće podržati rebalans proračuna ako se ova pozicija ne promijeni i to se radi isključivo zbog toga. Ako netko stvarno misli da do kraja godine 2014. u 12. mjesecu će potrošiti dodatno 600 tisuća za obrazovanje onda taj ne bih htio vama govoriti ministre vi se više razumijete u obrazovanje od mene ali ne znam koji su to troškovi u 12. mjesecu koji će se dogoditi za koje se nije znalo u trenutku rebalansa proračuna. Dakle to su troškovi koji su nastali već. Samo, to je ona tzv. odgoda koja se događa u državnom proračunu i koja će u 2014. biti na preko milijardu i pol kuna. Dakle, kolegice i kolege mislim da mi kao saborski zastupnici koji u konačnici smo zadnji koji dajemo svjetlo na prijedlog državnog proračuna bi konačno morali početi inzistirati da svi oni koji izvršavaju državni proračun dakle za koje smo mi digli ruku ili protiv ili za, nije bitno, se drže Zakona o fiskalnoj odgovornosti i da ne mogu prekršiti poziciju prije nego što im to netko odobri. Ovo je čista nagodba i pogodba a Hrvatska si ne može više dozvoljavati nagodbe i pogodbe jer naprosto i ovaj amandman će netko u Briselu vidjeti i čitati će kakav je odnos Hrvatske države, prije svega hrvatske Vlade prema proračunu. Prema tome, kažem ovo je nešto stvarno što je nedopustivo i pitanje je do kada će se ovo ponavljati ali očigledno je da ova Vlada ne zna drugačije.
Hvala lijepa. U ime kluba Nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru, Kluba zastupnika Nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru, poštovani zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dvije kratke stvari. Prva, klub Nacionalnih manjina kolega Šuker nije niti u jednom trenutku poručio vladajućoj četvorci da neće glasati za rebalans proračuna. Klub nacionalnih manjina će glasati za rebalans proračuna bez obzira. Drugo, tu se ne radi o nikakvom povećanju nego je bilo predloženo smanjenje sredstava za nacionalne manjine koje su na najnižoj i mogućoj razini otkada se uopće financiraju nacionalne manjine u Hrvatskoj. Znači bilo je predloženo da se smanjuju a sada se ne smanjuju. A treća je stvar kolega Šuker, riječ nagodba, riječ, … … [[Upadica se ne čuje.]] Da, kolega Šuker da, riječ nagodba kada se veliki, kada veliki razgovaraju o novcima oni pregovaraju a kada mali razgovaraju o novcima oni trguju ili se nagođuju. Kolega Šuker, ja nikada nisam rekao da se HDZ, vrši neku nagodbu, trgovinu, nego da pregovara. Molim vas da i vi govorite o tome da mi pregovaramo kad razgovaramo o sredstvima, ne našima osobnima nego za populaciju koju predstavljamo.
Hvala lijepa poštovani kolega Furio Radin. Replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Meni je drago kolega Radin da ste vi osjetili potrebu da meni replicirate, međutim ja sam u svojoj raspravi rekao da nisam protiv ovih sredstava, dapače, ali sam protiv načina jer ne može u 11. mjesecu netko reći najprije da smanjuje sredstva, da su ta smanjena sredstva dostatna i onda nakon nekakvih razgovora kao što vi kažete reći ajmo ta sredstva vratit. Dakle radi se o načinu, o principu, a nikako protiv sredstava. Prema tome, očigledno ste krivo razumjeli jer meni je nelogično da prije 4 ili 5 dana kad smo raspravljali u ovom Visokom domu o proračunu nismo čuli ovakve disonantne tonove što se tiče niti ove iznose. Pogledajte sve rasprave pa ćete vidjeti. Nije ih bilo. Dakle da je na tragu ovoga što ste vi govorili onda bih ja shvatio da su se svi manjinci javili i da su rekli po ovim pozicijama da se ne slažu i da ne prihvatit da se taj iznos smanji, imali bi podršku kluba HDZ-a, to je sigurno. Ali sad govorit da nešto nije ovako ili onako, dakle ja sam dobronamjerno upozorio da se ovakve stvari ne smiju događat u budućnosti. Ne može netko reći da na jednoj poziciji u 11. mjesecu da ima viška 400 000 kuna i da taj iznos treba smanjiti i onda nakon 7 dana nema više viška, taj iznos trebamo vratiti. Dakle ja pretpostavljam s obzirom na strukturu funkcioniranja i troškove da su ti novci već vjerojatno potrošeni ili nisu potrošeni i to je bio razlog za moju raspravu i za repliku vama, a ne ovo što ste vi rekli. Nagodba, pogodba, razgovor, dragom Bogu svejedno ali očigledno je bilo dovoljno argumenata sa rukicom u zraku da ipak oni naprave ovaj amandman.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Furio Radin.
Kolega Šuker, jedino što ću reći sada vama u prilog je da dok ste vi bili ministar financija to smo radili ranije pa onda se nije moralo to riješit amandmanom, onda to nije bila pogodba i nagodba nego je to bio dogovor. /Smijeh./ A sada kad to moramo rješavat zadnji trenutak jer manjine uvijek zadnje dolaze na red, onda se to mora riješit amandmanom, ali stvar je ista kolega Šuker. … /Buka u dvorani./…
Zapisali smo sve što ste htjeli reći, sad ne bih otvarao raspravu privatnu. Molim poštovanog zastupnika Branka Vukšića u ime kluba.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Pa upravo ova replika je zapravo meni i mogla oduzeti riječ. Ovdje je govor o Vladi, ovdje nije o nacionalnim manjinama. Nacionalnim manjinama nije trebalo smanjivati sredstva. Nacionalne manjine, slažem se sa kolegom Furiom Radinom, su uvijek na repu i uvijek ako nešto ostane onda se njima da. Velika pogreška je napravljena kad im se smanjivalo i sada normalno da je dojam onaj koji ostavlja je onaj koji je kolega Šuker rekao, kao da je došlo do nekih razgovora u posljednji trenutak i mislim da je Vlada još jedanput pokazala da vrlo loše radi, ne samo proračun nego inače ne bismo bili u ovoj nezavidnoj ekonomskoj situaciji. Klub naravno podržava ovaj amandman, ali sasvim sigurno ja govorim sad u svoje ime da ćemo različito glasati o samom rebalansu proračuna. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za amandman Vlade Republike Hrvatske. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 100 glasova za, 4 suzdržana glasa i 9 protiv prihvatili amandman Vlade Republike Hrvatske i time je postao sastavnim dijelom prijedloga zakona. Prelazimo na amandman Kluba zastupnika Nacionalnih manjina. Molim predstavnika predlagateljice, tko će? Ministar Mornar, izvolite ministre.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupnici. Ovdje je riječ o jednom samo preslagivanju sredstava. Naime, na jednoj stavci u okviru aktivnosti stipendije za studente Rome imali smo 346 000 kuna, sada bi 106 500 kuna od toga prenamijenili na drugu stavku, prebacili bi ih samo na razvoj sustava obrazovanja odraslih. Hvala.
Dakle ministre prihvaćate amandman?
Da, da.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Imamo amandman Kluba zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru. U ime predlagateljice zamjenik ministrice Mrak Taritaš, izvolite. Željko Uhlir.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Amandman se ne prihvaća.
Obrazložite zamjeniče ministra.
Radi se o tome da u 2013. kao što znate stupili su na snagu novi Zakon o gradnji i novi Zakon o prostornom uređenju i stoga je nestala osnova za isplatu i prijenos sredstava koji je prije bio sadržan u članku 343. Zakona o prostornom uređenju i gradnju. Eto to je obrazloženje.
U ime podnositelja amandmana Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, ovo je još jedan primjer kako se obaveze prenose na jedinice lokalne samouprave. Kaže se da će se nešto plaćati prijenos sredstva i onda nakon godinu dana se zaboravi na to. A da je to tako ja ću citirati, neću interpretirati, nego citirati odredbe Zakona o prostornom uređenju. Dakle, gdje normama iz članka 343. stavka 3. se kaže da sredstva za plaće službenika koje preuzimaju županije, veliki gradovi i gradovi sjedište županija osiguravaju u državnom proračunu istim iznosom koji je osiguran u državnom proračunu Republike Hrvatske za 2007. i ustupaju se županijama i velikim gradovima sa sjedištem županija. Također, u "Narodnim novinama" 153/13. u članku 190. stavak 1. je propisano da upravna tijela županija i velikih gradova nadležan za upravne poslove graditeljstva ustrojeno na temelju Zakona o prostornom uređenju i gradnji do dana stupanja na snagu ovog zakona nastavljaju sa radom kao upravna tijela županija, velikih gradova nadležno za upravne poslove graditeljstva prema ovom Zakonu. Dakle, s obzirom na navedeno jasno je da Zakon o prostornom uređenju i gradnji nije prestao važiti u cjelini stupanjem na snagu bilo kojeg drugog zakona, samo su prestale važiti određene odredbe koje je to određeno novim propisima. Dakle, kad ovo prevedemo na Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, kada ovo prevedemo na izmjenu Zakona o porezu na dohodak onda kolegice i kolege vidite šta je pravo jačega i što se radi jedinicama lokalne samouprave. Ovo nije decentralizacija, ovo nije uklanjanje administrativnih prepreka, nego ovo je samo brigo moja prijeđi na drugoga, a novci ostaju kod mene.
Tražite glasovanje poštovani? Hvala lijepa. Molim da glasujemo o amandmanu Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Hvala lijepa. Molim rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu. Za donošenje izmjena i dopuna proračuna potrebno je 76 zastupnika. U skladu sa člankom 76. Ustava Republike Hrvatske, zapravo člankom 91. Ustava Republike Hrvatske. Ispričavam se. Molim glasovanje završeno. Molim rezultat? Utvrđujem većinom glasova 77 za, ništa suzdržanih i 35 protiv donesen je izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Idemo glasovati. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti na Financijske planove izvanproračunskih korisnika. 1. Odluku o davanju suglasnosti izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2014. godinu i projekcija plana za 2015. i 2016. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem većinom glasova, 83 glasa za i 1 suzdržan glas i 35 protiv donijeli smo Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. 1. Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za, 4 suzdržana glasa i 34 glasa protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. 1. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za, 1 suzdržanim glasom i 32 glasa protiv donešena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. 1. Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem većinom glasova, 84 glasa za, 2 suzdržana glasa i 34 glasa protiv donešena je Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. 1. Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2014. godinu i projekcije plana za 2015. i 2016. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 0 suzdržanih i 35 glasova protiv donesena odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2014. godinu i projekcije Plana za 2015. i 2016. godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. U skladu s prijedlogom Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2014. godinu i odluka o izmjenama i dopunama Financijskih planova Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Centra za restrukturiranje i prodaju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka prije njihove objave u Narodnim novinama. Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 101 glasom za, 2 glasa suzdržana i 9 glasova protiv donesen predloženi zaključak. U skladu s prijedlogom Kluba zastupnika HDZ-a dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da Hrvatskom saboru dostavi cjelovito Izvješće o financijskom stanju zdravstvenog sustava koji će sadržavati sve obveze zdravstvenih ustanova i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje s rokovima dospijeća sa stanjem na dan 31. prosinca 2014. godine. - Vlada Republike Hrvatske izvješće iz točke 1. ovog zaključka dužna je dostaviti Hrvatskom saboru najkasnije do 15. siječnja 2015. godine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da zaključak nije prihvaćen, 44 glasa za, 4 suzdržana i 69 protiv.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izvršavanju Državnog proračuna za 2014. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 728 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbori za financije i državni proračun, prostorno uređenje i graditeljstvo, zakonodavstvo, turizam, regionalni razvoj i fondove EU, ljudska prava, prava nacionalnih manjina, gospodarstvo, pomorstvo, promet i infrastrukturu i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Sa nama je zamjenik ministra financija Igor Rađenović, uvodno. Zamjeniče izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Paralelno dakle sa izmjenama i dopunama proračuna za 2014. moramo izmijeniti i određene brojke u, dakle Zakonu o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske. Primarnom dakle zbog promjene visine deficita mijenja se i iznos do kojeg se Vlada Republike Hrvatske može zadužiti na inozemnom i na domaćem tržištu novca i kapitala. I sve to dakako iskazujemo u računu financiranja, a u skladu, dakle sa navedenim mijenja se i visina zaduživanja, tj. iznos godišnje vrijednosti novih financijskih jamstava, iznos jamstvene zalihe, te iznos sredstava za temeljni kapital, tj. subvenciju kamata, udio u kreditima i garantni fond Hrvatske banke za obnovu i razvitak u 2014. godini. Stoga dakle, dame i gospodo predlažemo ovim prijedlogom da se visina zaduživanja poveća za 50,4 milijuna na ukupno 33 milijarde 572 426 milijuna i 585. Da se tekuće otplate glavnice također povećaju značajnije za milijardu i 619 milijuna kuna primarno zbog izvršenog povrata kredita Golmansaxa od 200 milijuna eura, dakle krajem 2013. ono zaduženje nije bilo iskazano u računu financiranja, pa ga sada iskazujemo budući da je taj povrat izvršen sredinom ove godine. Mijenja se, dakle to je ono što se tiče proračuna, što se u užem smislu. Što se tiče izvanproračunskih korisnika mijenja se i tu planirana visina zaduživanja, te planirana visina tekućih otplata. Što se tiče tekućih otplata to je pojas simboličan od 9,4 milijuna kuna, ali zaduživanje se dakle smanjuje znatno za 584 milijuna kuna. Primarno Hrvatske ceste, dakle smanjuje se njihovo planirano zaduženje za 715 milijuna kuna zbog smanjene investicijske aktivnosti. Što se tiče novih financijskih jamstava tu predlažemo da, dakle povećamo iznos sa 5 na 6 milijardi od čega za izvanproračunske smanjujemo sa 3 na 2 i pol. Procjenjujemo da će to biti dovoljno, a ovaj pojas primarno je zbog HŽ, zaduženja HŽ Infrastrukture koje očekujemo, dakle financijsko jamstvo za HŽ Infrastrukturu povećanje milijardu i 250 milijuna kuna. Što se tiče jamstvene zalihe nju također predlažemo za stotinjak milijuna kuna da se osiguramo oko API obveznica i oko nekih drugih očekivanih eventualnih izdataka. Rekoh uvodno smanjenje HBOR-a sa 920 na 520 milijuna kuna, a također i najduži članak ovoga prijedloga izmjena i dopuna zakona odnosi se na, dakle na mogućnost da ovim Zakonom o izvršenju, na mogućnost za izvršavanje obveza Centra za restrukturiranje i prodaju budući da za izvršavanje njihovih obveza, za obveze preuzete Zakonom o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, stoga se ovim zakonom dopunjuje dio koji se odnosi na upravljanje državnom imovinom u tom dijelu. Istu izmjenu unosimo i u Prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2015. Znači, za ostatke CERP-a da se na neki način ipak omoguće kroz Zakon o izvršavanju da se izvrše. Evo toliko uvodno. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege koji još imate dovoljno snage i strpljenja odslušati ovo. Dakle, ovo je točka dnevnog reda o kojoj se obično ne raspravlja u Hrvatskom saboru, međutim ona uvijek krije neke stvari koje su meni ovako vrlo interesantne i indikativne i ne pamtim da kao zastupnik nisam raspravljao o ovoj točki dnevnog reda isto kao što i financijski planovi izvanproračunskih korisnika na žalost prolaze poprilično neinteresantno. Pa ja bih u ovom Zakonu o izvršenju državnog proračuna, izmjenama i dopunama zakona svakako se osvrnuo na članak 1. a gdje se dodaje novi članak 26. koji regulira u principu ono što se događa u izmjenama i dopunama financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju u 2014. Vidite vrlo je interesantan i taj financijski plan o kojem, o njemu nitko danas nije progovorio. Međutim, vi kad uzmete sa ukupno koliko sredstava ove godine taj Centar za restrukturiranje raspolaže i koliko će on novaca utrošiti radi se o 788 milijuna kuna, a mi se često u ovom Visokom domu znamo prepucavati oko par milijuna kuna. Isto tako, olako prelazimo oko toga da se, dakle ovim člankom 1. i dodavanjem novog članka 26. kaže da CERP kao pravnom slijedniku Agencije za upravljanje državnom imovinom temeljem upravljanja nekretninom u vlasništvu Republike Hrvatske prihodi CERP-a uplaćuju se na njegov žiro račun. Također se propisuju da se ostatak stečajne likvidacijske mase trgovačkih društava prenosi u vlasništvo CERP-a itd. Međutim, kad pogledate financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju onda ćete vidjeti da njegovi prihodi od poslovanja nisu bog zna šta. Oni iznose ukupno 61 milijun kuna, a bili su planirani sa 8 milijuna i 800. A osnovni rashodi bez ovih kreditnih su bili planiranih sa 152 milijuna. Sad iznose 95 milijuna. Međutim, vrlo je interesantno što se to toliko smanjilo u tom financijskom planu, a to su rashodi za nenabavu financijske imovine od 175 milijuna. Postavlja se pitanje što je taj CERP htio kupiti za tih 175 milijuna kuna? Isto kao što si postavljam pitanje, a i vama gospodine zamjeniče ministra iako ne znam da li ćete biti u mogućnosti odgovoriti, a to je u ovom posebnom dijelu financijskog plana a to se odnosi i na obrazloženje ovog Zakona o izvršenju državnog proračuna to su dionice i udjeli u glavnici 250 milijuna. To nije bilo u izvornom financijskom planu, to je tek u ovom novom planu, a to itekako tangira Zakon o izvršenju državnog proračuna, za taj se iznos praktički povećava zaduženje. Pa me zanima koji je taj Centar za restrukturiranje i prodaju dionice kupio u iznosu od 250 milijuna kuna? Dakle, članak 2. je samo rezultat onoga o čemu smo raspravljali danas cijeli dan. Zbog povećanog deficita treba omogućiti Vladi RH da se više zaduži da bi mogla financirati taj deficit. No, članak 3. je nešto interesantno i ja sam to nazvao, s obzirom da je cijelo vrijeme se pričalo kako je ova Vlada naslijedila puno kostura iz ormara, članak 3. vam je ništa drugo nego kostur iz ormara nekoj budućoj Vladi. Zašto? Zato što većina ovih jamstava se daje HŽ-u i HŽ neće moći vraćati taj kredit. Vi kad pogledate u Izvješću o izvršenju proračuna i kad vidite kolika su protestirana jamstva onda svake godine na stotine milijuna se iz državnog proračuna plaća za jamstva koja su dana HŽ-u i nekom drugom trgovačkom društvu. Dakle, ovaj članak 3. koji kaže da ćemo izvoz novih financijskih jamstava povisiti sa 5 na 6 milijardi to znači da moguće kosture povećavamo sa 5 na 6 milijardi kuna. Jer ponavljam, a isto tako po metodologiji ESA 2010. a kao primalac jamstva u tri godine nije u stanju vraćati kredit i onda se to kompletno jamstvo knjiži u rashod državnog proračuna i za taj iznos povećava deficit. A s obzirom da HŽ cargo, HŽ infrastruktura i svi ti HŽ-ovi kojima se daje umjesto subvencija koje su dosad bile u proračunu sad se daju ova jamstva neće biti u stanju vraćati te kredite. Dakle, za dvije ili tri godine će deficit državnog proračuna nabujati upravo za ova jamstva. Ali kažem, mi preko toga prelazimo kao da se ništa nije dogodilo. Članak 4., govorio sam danas o njemu kad sam govorio o proračunu, a to je gledajte jedna od poluga za gospodarski napredak RH za pomoć gospodarstvu ako se ne varam stalno sa ove lijeve strane sabornice od predstavnika Vlade, od predsjednika Vlade, od ministara se govorilo da će biti HBOR. I sad gledajte u ovom rebalansu proračuna mi HBOR-u smanjujemo sredstva za temeljni kapital i smanjujemo sredstva za subvenciju kamata u ukupnom iznosu od 400 milijuna kuna. Prema tome, da li je to odstupanje od ekonomske politike koju je ova Vlada zacrtavala, da li je ovo poruka poduzetnicima nećete više dobivati novce? I druga stvar, stalni prigovori da bivša Vlada nije vršila dokapitalizaciju HBOR-a, evo vidite što se sad događa. Ali kažem, to je tako kao što je. I na kraju da završim gospodine zamjeniče ministra, meni nešto nije jasno. O tome sam govorio kad je donošen proračun i kad se raspravljalo tada o Zakonu o izvršenju državnog proračuna a to je bilo u prosincu prošle godine to je članak 30. koji u stavku 1. kaže da će u 2014. godini ukupni državni dug iznositi 62% ukupnog BDP-a 2014. godine. Evidentno je da će on u ovom trenutku biti negdje između 80 i 82%. Recimo da će biti 81%. Prema tome, vi niste predvidjeli izmjenu članka 32. To je vezano na ona fiskalna pravila o kojima sam ja maloprije govorio, to je vezano na Zakon o fiskalnoj odgovornosti. I sad se postavlja jedno elementarno pitanje, nama Vlada šalje akt koji je u suprotnosti sa nizom zakonskih propisa koje je ovaj Visoki dom donio. Jer Vladina obaveza je kao što je rebalansirala u plusu i minusu stavke proračuna, kao što je promijenila određene članke Zakona o izvršenju državnog proračuna zato što se oni mijenjaju kao posljedica promijenjenih pozicija u državnom proračunu tako je Vlada dužna i izmijeniti članak 30. u kojem kaže da zbog ovog ili onog razloga, promjene metodologije, štogod je, ali ovaj podatak ne stoji da će u 2014. dakle udio javnog duga u BDP-u biti 62% nego će to biti daleko više. Stavak 2. kaže da je Vlada dužna poduzeti mjere u kojima će ukupni državni dug u idućim godinama smanjiti da ne iznosi više od 60% od ukupnog BDP-a. E sad pogledajte, od trenutka kad se ovaj zakon donosio do današnjeg trenutka udio javnog duga u RH je porastao sa nekakvih 67, 68% na 82%. I sad, s obzirom da je ostalo malo vremena a rečeno je da možemo podnositi amandmane do kraja rasprave, ne znam da li će Vlada sa svojim amandmanom ići na izmjenu članka 30.? Ili gospodine potpredsjedniče ne znam koju poslovničku mogućnost možemo koristiti ali s obzirom da ja amandmanom ne mogu reagirati sukladno našem Poslovniku na ovaj prijedlog zakona zato što se taj članak 30. u prijedlogu Vlade ne mijenja, a mislim da zbog ozbiljnosti, zbog svih onih koji nas promatraju nije dobro da usvajamo akt koji naprosto ne odgovara činjenicama. Da li da možda ako Vlada to ne napravi na glasanje o proračunu da i Sabor nekakvim zaključkom ili ne znam na koji način, ne znam koja je poslovnička ili da li postoji poslovnička mogućnost ja bih uložio amandman na članak 30. Ali s obzirom da se on ne mijenja ne mogu uložiti amandman, ali mislim gospodine potpredsjedniče da mi nikako ne bi mogli ostaviti odredbu osobito ovoga stavka 1. koji naprosto u ovom trenutku ne odgovara činjenici, dakle 82 i 62 je stravično puno, jer ako uzmete to vam je, s obzirom da vam je BDP nešto manje od 350 ili negdje oko 340 milijardi 20% vam je 68 ili 70 milijardi kuna, to vam nisu mali novci da bi mi kao saborski zastupnici jednostavno šutjeli na ovo, ali to najbolje govori o sistematičnosti, na kraju krajeva nije to krivo Ministarstvo financija nego naprosto neki drugi koji ne žele prikazati stanje onakvo kakvo je. I to je razlog zašto klub HDZA-a ne može podržati naočigled tehničke ali ponavljam vrlo Centar za restrukturiranje, jer tu se radi o skoro 800 milijuna kuna, također članak 3. koji kaže da se jamstvo povećava za milijardu kuna to su vam budući kosturi, buduće obveze državnog proračuna. Smanjenje sredstava za HBOR, a na kraju i ovaj članak 30. dakle neizmijenjen i to je razlog zašto klub HDZ-a ne može podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Završno izvolite zamjeniče ministra.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa budući da nema drugih prijavljenih dozvolite da u završnoj riječi, ne znam da li će gospodina Šuker zadovoljiti, ali da pokušam. Što se tiče stavka 1. i CERP-a ovim izmjenama i dopunama dakle nekih 68 milijuna kuna se praktički prepušta CERP-u. Vi dobro znate čega je CERP sve slijednik i problema koji su tamo naslijeđeni, puno toga nažalost nismo proknjižili kroz sve ove godine pa je ovo samo dio koji praktički omogućuje da na neki način oživimo oko toga. Porast jamstava, da spora dinamika je restrukturiranja, sporija od onog kojeg smo očekivali i zato raste to jamstvo kako raste, subvencije više i kada bi bile moguće nisu dozvoljene u tom pogledu, tako da je ovo jedno od rješenja. I povezujem praktički sa točkom javnog duga i ostao sam dužan i gospodinu Bačiću odgovor tamo. Ja kada sam na izvješću o izvršenju proračuna za pravih 6 mjeseci govorio o ESA metodologiji tada 95 i deficitima proračuna iz onih prethodnih godina onda smo rekli da moramo po nacionalnoj metodologiji jer nemojmo u nazad itd. Da ako proknjižimo dugovanja onda kada su nastala i ako ih uključimo u javni dug sada, a u proračune po ESA metodologijama i 95 i 10, i one se mijenjaju, znate da se usklađuju, onda dolazimo do brojka koje nas zbunjuju. Javni dug je jako narastao, da zbog uključenja u javni dug svih onih obaveza koje su na ovim metodologijama sad ulaze, a koje su nastale prethodnih godina. Moram priznati da sam i ja bio nesretan i da nisam, zapravo da jesam sad dok sam ovdje sjedio primijetio da nismo promijenili taj članak 30., kako sam sam ovdje a tamo kratko, pokušao sam se konzultirati. Novim prijedlogom Zakon o proračunu a na osnovu preporuka Europske komisije mi ćemo zapravo ovo pravilo duga propisati kroz Zakon o fiskalnoj odgovornosti. I time će Zakon o proračunu ostati bez ove odredbe, a time … [[Govornik se ne razumije.]] će Zakon o izvršenju proračuna. Znam da to nije odgovor na ovo pitanje i nije sretno ni meni rješenje zaista, jer objektivna cifra je daleko veća. Dakle tamo stoji 62 a dobro ste čitali članak 30. da 60 Vlada mora nastajati, cifra je znatno veća. Ne znam ni ja da li postoji neka poslovnička mogućnost, evo nisam dovoljno unutra da to još Vlada promjeni, ako može promijeniti ja osobno u svojstvu zamjenika ministra ne bi imao ništa protiv da i to promijenimo i da napravimo zapravo manje zlo jer brojka je brojka i tu ne možemo pogriješiti. Pa evo dopustite da se još i ja u okviru i sa ministrom, i sa Vladom konzultiram, pa ako možemo još i članak 30. promijeniti amandmanom, do samoga izglasavanja, a to umanji razinu vaših kritika zašto ne, ne vidim zaista potrebe da to ne riješimo. Kažem, dakako to isto govorim unaprijed, vidjet ćemo sa novim prijedlogom, to je bila sugestija Europske komisije da to više ne propisujemo kroz proračun, to je Zakon o proračunu i Zakon o izvršenju, već pravilo duga ugradimo u Zakon o fiskalnoj odgovornosti, pa je možda to bila misao vodilja da kolege to nisu ugradile, možda je bio problem i oko izračuna, nadam se da nije. Ali evo ako postoji poslovnička mogućnost ja mislim da će uz sve ograde kažem moje pozicije, mislim da će postojati volja Vlade da onda to promijenimo i da to zapravo bude manje zlo nego da ostavimo ovu brojku koja je umjesto 80 piše 60. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Ivan Šuker. Izvolite.
Kolega Rađenović, pa ova odredba u Zakonu o izvršenju proračuna upravo je posljedica Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Dakle, najprije se izmijenio Zakon o proračunu, kad se izmijenio Zakon o proračunu stekli su se uvjeti da se donese Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Da bi se osnažila dakle funkcija, stvarna tog Zakona o fiskalnoj odgovornosti prije svega da se pomogne Ministarstvu financija, je i osnovano Fiskalno povjerenstvo i definirano je da visina javnog duga će se određivati za tekuću godinu Zakonom o izvršenju državnog proračuna i da se na takav način uključi i Parlament, jer ako Parlament donosi Zakon o izvršenju državnog proračuna onda donosi i određene granice u kojima se treba kretati javni dug. Dakle, nije sad to nastalo slučajno u Zakonu o izvršenju državnog proračuna jer vi ako to ugradite u Zakon o fiskalnoj odgovornosti vi u Zakonu o fiskalnoj odgovornosti ne možete određivati nominalnu visinu javnog duga, zakon definira određene stvari postupanja i ovako dalje. Međutim, fiskalnim pravilom je definirano kako mogu rasti prihodi i rashodi koji utječu na deficit a samim tim i na javni dug, ali nominalna iznos javnog duga se upravo zato određuje sa Zakonom o izvršenju državnog proračuna, zato što je to dokument koji je ograničenog roka trajanja na godinu dana i ako se njime reguliraju i ostale stvari što se tiče i samog izvršavanja proračuna onda je logična stvar da konačan rezultat tog izvršenja proračuna u principu smanjenje ili povećanje javnog duga u BDP-u bude regulirana isto tim aktom. I mislim da ne bi bilo dobro, to je moje osobno mišljenje, da se to miče iz zakona nego bilo bi logičnije da Vlada promijeni podatak, mislim gledajte to je tako i tako cifra o kojoj svi govore u Hrvatskoj, prema tome nije ništa nego jednostavno stavit u akt onakva kakva ide.
Zahvaljujem. Nema odgovora na repliku. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Za danas ćemo završiti sa radom. Sutra nastavljamo sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak. Želim vam ugodnu večer i do sutra. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 19,30 SATI.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izvršenju Državnog proračuna za 2014. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 728. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. Sukladno članku 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim da glasujemo o ovom prijedlogu. Tko je za? Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 99 glasova za, 3 suzdržana glasa i 17 glasova protiv prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika Vlade da obrazloži amandman Vlade RH. Zamjenik ministra financija poštovani Igor Rađenović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, amandman Vlade glasi: "U članku 30. stavak 1. mijenja se i glasi: "U 2014. godini dug opće države u skladu sa europskim sustavom nacionalnih i regionalnih računa 2010. godine iznositi će do 82% od ukupnog bruto domaćeg proizvoda u 2014. godini." Obrazloženje, predloženim amandmanom propisano je da će u 2014. godini dug opće države u skladu sa europskim sustavom nacionalnih i regionalnih računa iznositi do 82% od ukupnog bruto domaćeg proizvoda u 2014. godini. Ovim se člankom posebno mijenja dakle i definicija državnog duga budući da se od 2014. godine državni dug objavljuje i prati prema europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa 2010., dakle ESA 2010. I ovi izračuni koriste se u procedurama ekonomskog upravljanja na razini EU, a sadašnja definicija duga opće države znatno je šira u odnosu na prethodnu definiciju državnoga duga koji je dakle bio 62%.
Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra prije svega zahvala u ime kluba HDZ-a što ste prihvatili našu inicijativu da se ovaj članak promijeni jer da nije bilo rasprave kluba HDZ-a o Zakonu o izvršenju državnog proračuna i da nije bilo našeg prijedloga, jer mi sukladno našem Poslovniku nismo mogli predložiti amandman na članak koji se ne mijenja, Vlada je izvršila nešto što je sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti morala napraviti davno. Dakle, prilikom rasprave i o izvršenju Proračuna za 2013. godinu, prilikom rebalansa proračuna i prilikom rasprave o izvršenju Državnog proračuna za prvih 6 mjeseci ove godine Vlada je od kluba HDZ-a, ali što je daleko bitnije i od Europske komisije i od neovisnih međunarodnih financijskih institucija, bila upozoravana da će javni dug RH sukladno metodologiji ESA 2010. krajem ove godine iznositi negdje oko 81, 82%. Međutim kažem, Vlada je to tek na prijedlog našeg kluba napravila ovim amandmanom ali ja bih želio nešto reći drugo kolegice i kolege. Gledajte, nama se javni dug kojeg u principu najviše generira deficit državnog proračuna. Jer vi ako imate deficit, ako ništa ne prodajete ili ne uzmete novce iz drugog stupa mirovinskoga ste se dužni zadužiti i pokriti taj minus. Vlada ga ne vodi po ESA 2010. Naš proračun za 2014. je po nekakvoj Vladinoj metodologiji. Jer ako ste vidjeli mišljenje Europske komisije onda ste vidjeli da predviđeni deficit za 2014. godinu iznosi 5,6% BDP-a ili negdje oko 9 milijardi. Razina tog deficita je slijedeće godine praktički na istoj razini 5,5%, 2016. na razini od 5,6%. Međutim, i ovaj rebalans proračuna koji je usvojen vrlo interesantnom većinom koja je koštala 6 tisuća kuna kaže da će deficit bit daleko manji od 5,6%, a ovaj predloženi proračun o kojem ćemo raspravljat preksutra također govori tako. U Zakonu o izvršenju državnog proračuna praktički niti nemate spomena. I druga stvar, nije javni dug u Republici Hrvatskoj 82% BDP-a zbog obrazloženja kao što je navela Vlada ovdje. Nije nama Europska komisija napravila deficit prošle godine državnog proračuna 16 milijardi, niti ove godine od 19 milijardi. Napravila ga je Vlada svojim ne činjenjem. Prema tome, ovo obrazloženje proračuna ne odgovara činjeničnom stanju i nije udio javnog duga u BDP-u 82% zbog ESA 2010., jer ako ćemo govoriti o ESA 2005. onda se sjetimo deficita državnog proračuna 2011. kako je on nabubrio ali tada je važila ESA 2005. Međutim, ja bih kolegice i kolege podsjetio na nešto drugo, a to je da mi već 3 godine izdajemo jamstva Hrvatskim željeznicama umjesto one pozicije subvencija koja je nekad bila u proračunu. S obzirom da ta jamstva lagano dolaze na naplatu, s obzirom da HŽ dakle sva ona društva koja su nastala nekada iz jedinstvenog poduzeća nisu u stanju vraćati te kredite, po ESA 2010. praktički sva ta jamstva se moraju uračunati u javni dug i postavlja se pitanje što ćemo i koji podatak ćemo imati u izvršenju proračuna 2014.? Da li će tu biti i ona jamstva koja ste vidjeli da su svake godine na razini 6 milijardi kuna i u većini slučajeva su dana onima koji neće moći odvraćati te kredite. Zato kažem, s jedne strane zahvala Vladi što je prihvatila prijedlog kluba HDZ-a da se ovo ispravi, ali mislim da zbog zastupnika je bilo korektno da se kaže što je stvarni razlog povećanja ovog javnog duga jer smo kad pogledate proračunski minus u ove 4 godine, samo s tog osnova javni dug će narast preko 75 milijardi u ovoj državi. Ovo sve što je stavljeno unutra to je stara i poznata stvar i ona nikoga ne treba iznenaditi i nikakva monetizacija autocesta nas neće dovesti niti blizu 60% ono što je mastički kriteriji. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Drugih klubova nema, nisu se prijavili, nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 106 glasova za i 1 suzdržanim glasom i 10 glasova protiv prihvatili amandman Vlade Republike Hrvatske čime je postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona, molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 83 glasa za, ništa suzdržanih i 36 glasova protiv donijeli Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.