Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 27. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija kao i predstavnici mediji. Takođe, na sjednicu su pozvani i ombudsmeni za ljudska prava, predsjednici Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, Suda BiH, Tužilaštva BiH, Centralne banke, Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, Kancelarije za reviziju institucija, Državne regulatorne agencije za električnu energiju i Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zatvorima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojim se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovine ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službi, sjednici je prisutno 29 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda, želim vas obavijestiti da smo na dnevni red dodali tačku 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj: 01,02-02-1-17/12, od 8.5.2012.; tačku 8. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-16/12, od 4.5.2012. (prvo čitanje); tačku 24. Produženje mandata rada Istražne komisije za provjeru zakonitosti procesa uništavanja municije i minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme, materijal broj: 01,02-1-50-14-145-4/12, od 26.4.2012. Sa dnevnog reda smo skinuli tačku 21. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Senada Šepića sa 25. sjednice na zahtjev Komisije za evropske integracije koja je dostavila zahtjev za određivanje novog roka za dostavljanje mišljenja, s obzirom da sjednici nije prisustvovao predlagač. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi poslanik Saša Magazinović. Izvolite. 2
Poštovani predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege zastupnici i ostali prisutni, sve vas srdačno pozdravljam. Ja tražim pauzu od 25 minuta u ime Kluba poslanika SDP-a nakon okončanja rasprave o dnevnom redu a prije izjašnjavanja.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, evo, kao što vidite, ponovo u dnevnom redu nema inicijative koju sam podnio prije više od mjesec dana. Molio bih Kolegij da mi da objašnjenje zbog čega je to tako i kada će se eventualno naći na dnevnom redu ova moja inicijativa.
Ako Vas zadovoljava obrazloženje da je na današnjoj sjednici Kolegijuma Vaša inicijativa proslijeđena nadležnoj komisiji, Kolegijum je utvrdio da je to Administrativna komisija. Nakon dobivanja mišljenja od Administrativne komisije, biće tačka na dnevnom redu. Ako nema više prijavljenih, ... nemamo šta glasati pošto nije izmjena i dopuna bilo – da pročitamo dnevni red i na prvoj sljedećoj tački da vam dam pauzu. Ako vam odgovara? Nemamo se za šta izjašnjavati. Izvolite.
Predsjedavajući, ja zaista insistiram da mi dobijemo pauzu prije usvajanja dnevnog reda budući da ima tačaka dnevnog reda koje su naknadno ubačene, dakle pred samu sjednicu, o kojima nismo usjeli da se konsultujemo.
Na zahtjev SDP-a 25 minuta pauza. [[PAUZA]] Dame i gospodo, kolegice i kolege poslanici, molim vas zaumite svoja mjesta da pokušamo iz drugog puta usvojiti dnevni red. Predsjednik Kluba SDP-a, ima li potrebe da obrazlažete pauzu? Sve je jasno, je li tako? 3
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i dopustite da pročitam današnji usvojeni 1. Usvajanje Zapisnika 26. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj 01,02-02-1- 1712, od 8.5.2012.; 4. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Darka Babalja, Borislava Bojića, Aleksandre Pandurević i Vesne Krstović-Spremo za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj 01-02-1-1412 od 19.4.2012.; 5. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Darka Babalja, Borislava Bojića, Aleksandre Pandurević i Vesne Krstović-Spremo za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom servisu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj 01-02-1-1512, od 19.4.2012.; 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1012, od 16.2.12. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, predlagač poslanica Ismeta Dervoz, zakon broj 01-02-1-412, od 19.1.2012. (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, predlagač Predsjedništvo BiH, zakon broj 01,02-02-1-1612, od 4.5.2012. (prvo čitanje); 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici Drago Kalabić i Darko Babalj, zakon broj 01-02-1-612, od 1.2.2012.; 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić povodom rasprave o Prijedlogu zakona o carinskoj tarifi, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-112, od 11.1.2012.; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Azre Hadžiahmetović i Beriza Belkića povodom rasprave o 4 Prijedlogu zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, predlagači poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić, zakon broj 01-02-1-1611, od 5.9.2011.; 12. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2011. godinu, materijal broj 014-50-19-46212, od 2.4.2012.; 13. Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal broj 01-50-19-47612, od 4.4.2012.; 14. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal broj 01-50-19-47512, od 4.4.2012.; 15. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2011. godinu, materijal broj 01,02-50-19-49112, od 6.4.2012.; 16. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnih ugovora čija je potpisnica Bosna i Hercegovine ili drugi sud, u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za period od 14.9.2010. do 31.12.2011., materijal broj 01,02,056-50-19-50512. od 12.4.2012.; 17. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, materijal broj 01-12-51212, od 13.4.2012.; 18. Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentraliziranog sistema upravljanja (DIS) Instrumentom pretpristupne pomoći (IPA), materijal Savjeta ministara BiH broj 01,02-50-19-23911, od 14.12.2011.; 19. Informacija u vezi sa izdatim odobrenjima za upotrebu naziva Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH, broj 01-50-19-47412, od 4.4.2012.; 20. Informacija o radu Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal broj 01-50-19-51312, od 16.4.2012.; 21. Informacija o stanju i problemima u funkcionisanju Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, sa prijedlozima za poboljšanje stanja u ovoj oblasti, materijal Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj 01-50-15-53412, od 19.4.2012. (povodom inicijative poslanika Nermina Purića usvojene na 24. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 15.3.2012.); 22. Analiza sprovođenja Državne strategije za rad u predmetima ratnih zločina, materijali Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, broj 01-50-2-13-2612, od 16.03.2012., Suda BiH, broj 01-50-19-125711, od 22.03.2012. i Tužilaštva BiH, broj 01-50-19-125711, od 5.4.2012. (povodom inicijative poslanice Aleksandre Pandurević usvojene na 20. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 2.2.2012.); 23. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju radi postizanja identičnog teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, predlagač Savjet ministara BiH; 24. Produženje mandata rada Istražne komisije za provjeru zakonitosti procesa uništavanja municije i minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme, materijal broj 01,02-1-50-14-145-412, od 26.4.2012. 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Slovačke o međunarodnom drumskom prevozu putnika i robe; 5 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat gradskih saobraćajnica Sarajevo) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Makedonije o veterinarskoj saradnji; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Finansijskog ugovora pilot-programa za očuvanje i restauraciju kulturnog naslijeđa u područjima sukoba na Zapadnom Balkanu za 2008. godinu između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije. Prelazimo na realizaciju usvojenog dnevnog reda. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 26. sjednice
Ništa posebno, evo, više tehničke naravi, ali da ipak bude autentičan. Dakle, odnosi se na stranu 8. pod Ad. 3. gdje se govori o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi, dakle jedan od učesnika u diskusiji je bila i gospođa Azra Hadžiahmetović, je li tako Šefik?
nije uključen mikrofon
E, dobro. Dakle, evo, to je intervencija.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Petar Kunić. Vi ste se prijavili?
nije uključen mikrofon
Greškom, dobro. Molim vas da samo tastere ponovo pritisnete. Zaključujem raspravu ako nema više niko prijavljen. Prelazimo na drugu tačku: Ad. 2. Poslanička pitanja 6 a) Komentari na dobijene odgovore Do današnje sjednice odgovore na postavljena pitanja su dobili: Zvonko Jurišić od Federalnog ministarstva finansija, na pitanje postavljeno na 24. sjednici; Aleksandra Pandurević od Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine, na pitanje postavljeno na 24. sjednice i Vlade Posavskog kantona, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; Zijad Jagodić od Vlade Kantona Sarajevo, na inicijativu upućenu na 20. sjednici, Vlade Posavskog kantona, na inicijativu upućenu na 20. i 24. sjednici, premijera Unsko-sanskog kantona, Vlade Tuzlanskog kantona, Vlade Zeničko-dobojskog kantona i Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša, na inicijativu upućenu na 24. sjednici, Ministarstva unutrašnjih poslova RS-a, na inicijativu upućenu na 25. sjednici; Denis Bećirović od Ministarstva unutrašnjih poslova RS-a, na pitanje postavljeno na 24. sjednici; Niko Lozančić od Federalnog tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 26. sjednici; Ismeta Dervoz od Vlade Federacije BiH i Vlade Brčko Distrikta, na pitanje postavljeno na 16. sjednici; Salko Sokolović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 19. sjednici; Lazar Prodanović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 20. sjednici; Mladen Ivanković Lijanović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 20. sjednici; Boško Tomić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 20. sjednici, Ministarstva inostranih poslova, na pitanje postavljeno na 24. sjednici; Saša Magazinović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; Petar Kunić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; Azra Hadžiahmetović od Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH, na pitanje postavljeno na 24. sjednici; Borislav Bojić od Vlade RS-a, na pitanje postavljeno na 24. sjednici, i Šemsudin Mehmedović od Zajedničkog kolegija oba doma, na pitanje postavljeno na 24. sjednici. Ima li komentara na dobijene odgovore? Uvažena kolegica Dušanka Majkić.
... to, nego hoću jedan prijedlog da iznesem. Poštovani predsjedavajući, mislim da je današnja sjednica veoma obimnog dnevnog reda i mislim da bismo trebali da napravimo uštedu u vremenu koliko god to možemo i zato predlažem da se poslanička pitanja u pismenoj formi prilože, a da se komentari na dobijene odgovore odgode za sljedeću sjednicu.
Ja uvažavam Vaš prijedlog. Ovaj drugi dio sam htio i sam da predložim nakon što dam mogućnost da se ipak komentarišu pitanja koja su došla na ovoj sjednici. Mislim da je samo četvero onih koji su se javili, neće uzeti previše vremena a time bi ipak imali kontinuitet, a pogotovo što je sjednica i u ponedjeljak, vrlo blizu: Poslanici pitaju - Savjet ministara odgovara. Prema tome, onaj ko želi da komentariše, molim vas izvolite. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Ako želite, izvolite.
Neću komentarisati odgovor na pitanje, samo ću zamoliti jednu stvar. Pošto smo imali sjednicu Ustavnopravne komisije nekidan,19. januara, ja sam ovdje pokrenula inicijativu da nam se 7 u dnevni red uvrsti tačka: Analiza Visokog sudskog i tužilačkog savjeta tokom sudskog procesa koji je doveo do oslobađajuće presude ubici potpredsjednika SDS-a Branislava Garića. Predsjedavajući Visokog sudskog i tužilačkog savjeta nam je tvrdio na sjednici Ustavnopravne komisije da je Analiza VSTS-a došla u Parlament. Provjerom u Protokolu Analiza nije stigla u Parlament nikada, a ovaj parlament je donio zaključak da se ova analiza uradi 25. avgusta prošle godine. Zato molim Sekretarijat da pošalju urgenciju ka Visokom sudskom i tužilačkom savjetu da konačno dobijemo odgovor od njih hoće li to uraditi ili neće. Hvala.
Zahvaljujem. Biće urađeno. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, gospodo ministri, uvažene kolege, ja sam dobio odgovor na dva poslanička pitanja. Prvo je pitanje bilo vezano za racionalizaciju Ministarstva vanjskih poslova. Dobio sam odgovor, istina, nadam se da će novi ministar nastojati da tu racionalizaciju, kako je i sam rekao, napravi što efikasnijom. Drugo pitanje je bilo oko čuvanja povjerljivih podataka kada je u pitanju Ministarstvo vanjskih poslova i njihovo uništavanje. Dobio sam veoma detaljan odgovor od gospodina ministra Sadika Ahmetovića, zahvaljujem se na ovakvom odgovoru i nadam se da će Ministarstvo vanjskih poslova uvažiti sugestije koje je gospodin Sadiković iznio a koje su se obistinile da su tačne.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Ja sam postavio pitanje vezano za visoko obrazovanje, u stvari više pitanja. ... U stvari, nisam dobio odgovor, dobio sam odgovor koji sadrži notorne činjenice koje poznaje javnost, dakle bez suštinskog odgovora na moja pitanja. U obrazloženju stoji da nadležno ministarstvo nije uspjelo dobiti informacije od nadležnih institucija, od entiteta do kantona. Ja dalje postavljam ova pitanja, dakle da se na neki način dobiju odgovori na ova pitanja, jer su to suštinska pitanja za prostor BiH. Pitanje visokog obrazovanja je sada jedno od suštinskih pitanja i ... preko ovih pitanja ne može se prelaziti. Mislim da postoje određene političke snage, većinske političke partije koje bi morale shvatiti suštinu ovog problema. Mi imamo na desetine hiljada, sada momentalno, da diplomira studenata na privatnim fakultetima, da ne govorim, možete pročitati svakodnevno u dnevnoj štampi, da se radi o kupovini diploma, da se ne stiču ni približno adekvatna znanja, da je tamo kriminal jedan od najjačih momentalno kriminala u BiH. I dakle pitanje visokog obrazovanja je pitanje nad pitanjima za prostor BiH u cjelini i dakle ne znam kako 8 mislimo mi integracije za Evropu nastaviti sa ovim znanjima koje stiču studenti na privatnim fakultetima. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, ja bih Vas molio, Vi ste pripadnik jedne velike političke partije, da to pokrenete na svojoj partiji, bilo bi dobro. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, ... znači na moje pitanje dobio sam odgovor od Porezne uprave Federacije BiH i Ministarstva financija i apsolutno sam zadovoljan, znači sa samim odgovorom, a u isto vrijeme i nesretan. Imao samo i pogrešnu informaciju, kad sam postavljao ovo pitanje, da pravni subjekti koji se bave igrama na sreću u Federaciji BiH da su prema proračunima ili po osnovu doprinosa dužni 42 miliona maraka. Nažalost, to je na 29.2.2012. godine 56.993.000 maraka. Moja diskusija je nešto slična diskusiji i kolege Kunića, što znači da ovdje u ovim izvješćima imamo da su nam pojedini subjekti, gdje je točno utvrđeno, utajili poreza 8 miliona i 400, 7 miliona i 800, podnijete su određene kaznene prijave prema odgovornim licima koji vode ove pravne subjekte i igara na sreću i do dan-danas nemamo nikakva odgovora. To govori o apsurdnosti ovoga sustava i nemoći ovoga sustava, ali evo, mi državni zastupnici i ovdje članovi Izvršnoga vijeća i vladine udruge možemo jasno iz ovoga vidjeti u kakvoj državi mi živimo, kako su neučinkoviti naši policijski organi, inspekcijski organi, porezne uprave i svi organi koji bi se trebali baviti ovom problematikom. A u kontekstu, evo, i današnje točke dnevnog reda Proračuna, znači proračuni 9 raznoraznih razina su oštećeni od ovih velikih bosova koji su pod okriljem određenih političkih stranaka, pod okriljem sudstva, pravosuđa, je li, utajili poreza 56.993.000 maraka.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za komentar. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam kolege i kolegice. Ja sam ovdje postavio jedno pitanje Vijeću ministara, konkretno Uredu za veterinarstvo. Dobio sam jednu kratku analizu stanja, tiče se odabira laboratorija za praćenje plana monitoringa rezidua i odabira ovih laboratorija iz država iz okruženja, znači susjednih država. I samo bih sad dopunio ovo pitanje i očekujem od Vijeća ministara i Ureda za veterinarstvo da nam u jednom periodu od, hajd' da kažem, mjesec dana, pošto se ovdje kaže da se provode aktivnosti na jačanju laboratorijskih kapaciteta, daju jedan kratak izvještaj o trenutnom stanju laboratorijskih kapaciteta i akreditacija laboratorija od strane Ureda za veterinarstvo o stanju ove financijske pomoći koju UNDP pruža da bi se naše laboratorije osposobile. Jednostavno, evo, možda da znamo u kojem vremenskom periodu će one biti osposobljene za obavljanje analitičkih pretraga u skladu sa stavovima EU i međunarodnim standardima. Eto, samo dopuna ovoga pitanja.
Zahvaljujem. Ako dopustite, ja bih zaključio ovu tačku dnevnog reda sa napomenom da svi oni koji su pripremili poslanička pitanja u pisanoj formi ih dostave i biće proslijeđeni. Sad prelazimo na treću račku dnevnog reda (uvaženi kolega Saša Magazinović, Vi ste za treću tačku, jel'?) Znači: Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Savjet ministara je dostavio Prijedlog zakona u parlamentarnu proceduru 8.5.2012. godine, sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Znači ovdje raspravljamo o ovom zahtjevu i otvaram raspravu. Uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite. 10
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja se izvinjavam, prije prelaska na ovu tačku dnevnog reda, ja bih zamolio za jednu kratku pauzu radi konsultacija koje su neophodne u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Ne bi to trajalo duže od 15 minuta.
15 minuta na zahtjev Kluba SDS-a, 15 minuta pauze. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas zauzmite svoja mjesta. Ja ću zamoliti predsjednika Kluba SDS-a, uvaženog kolegu Mladena Bosića, koji je tražio ispred Kluba pauzu, ima li potrebe da obrazložite pauzu. Izvolite.
Naš klub je tražio pauzu da pokušamo napraviti generalno dogovor u Parlamentu oko principa da mjere koje podrazumijevaju štednju i smanjenje plata obuhvate i Parlament kao instituciju, pogotovu stoga što mi kao parlamentarci treba da dignemo ruku da se smanje plate ostalim budžetskim korisnicima osim nama. Mogu da izrazim zadovoljstvo i uvjerenje da smo na ovom zajedničkom sastanku postigli dogovor oko zajedničkih zaključaka u tom smislu, što nama omogućava da podržimo ovaj zakon koji se nalazi sada u prijedlogu. I mislim da je to i pošteno i korektno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Kao nadopuna ovoga što je kolega Bosić rekao, dakle sve zaključaka što je bilo, i Klub SDP- a je bio pripremio neke zaključke, povlačimo i bit će formirani zajednički zaključci u toku trajanja sjednice a do zaključenja i do samog trenutka glasanja. I još jedna stvar oko koje smo se dogovorili, a koju kolega Bosić nije rekao, to je da smo dogovorili da ovaj zakon treba pratiti budžet, dakle i da razmatramo po skraćenom postupku, odnosno danas je predviđeno u skladu sa članom 127. Naš je zajednički dogovor da idemo po članu 126.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite. 11
Pa evo, ja ću pokušati da diskutujem kako je tačka dnevnog reda u proceduri. Ali lijepo je čuti vladajuću šestorku šta razmišlja o pravdi, pravičnosti itd. Dakle, moje je pitanje za predlagače, a tiče se i tačke 2. i tiče se tačke 8., govorim o proceduralnom aspektu. Dakle, ako bismo danas ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama usvojili po hitnom postupku, njegova primjena mora početi teći osam dana od objave u Službenim novinama BiH. I ako bismo usvojili danas Zakon o Budžetu BiH sa zaključcima Predsjedništva, među kojima stoji i zaključak da do izmjene člana IX. stav 2. Ustava BiH neće biti smanjenja plaća uposlenim u institucijama BiH, meni se čini da bi nastala određena konfuzija i problemi u primjeni, pa bih molio predlagača, radi se o Ministarstvu finansija, koji je predlagač i jednog i drugog, odnosno, pardon, obrađivač budžeta ali i predlagač ovog zakona, da pojasni kako ovu neusaglašenost razriješiti.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici, Klub poslanika Saveza za bolju budućnost podržava ovu ideju da se na nivou države svim članovima svih agencija umanje primanja u skladu sa prijedlogom, s obzirom na vrlo tešku ekonomsku situaciju i s obzirom da u budžetu, o kome ćemo vjerovatno danas puno diskutovati, najugroženije kategorije su također jako pogođene sa prijedlogom ovog novog zakona. Znači, Klub podržava ovu inicijativu i usaglasit će je zajedno sa ostalim klubovima. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li potrebe ko od predlagača? Nema. Ima ministar finansija, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni poslanici i poslanice, uvaženi gosti, predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, ovih dana čujem, naravno u medijima, da budžet i Zakon o izvršenju Budžeta se ne odnosi na funkcionere, ministre, poslanike, ne znam, itd. Dakle, smanjenje osnovice za 4,5% se odnosi na sve i nema izuzetka. Tako da svaki zaključak koji se formuliše imam osjećaj da treba da stvori osjećaj u javnosti neke povećane brige koje Savjet ministara kao tobože nije imao u vidu. Dakle, nema izuzetka, u ovom prijedlogu ne postoji izuzeće, sem za one institucije koje nisu u sistemu Zakona o platama. Dakle, na te mi ne možemo uticati jer nisu u sistemu Zakona o platama. I neće biti vakuma, s obzirom da ove zakone treba da usvoji Predstavnički dom i Dom naroda u istom tekstu. A vi znate kada je Predstavnički dom usvojio izmjene Zakona o Oružanim snagama da je usvojio u septembru, a donio odluku da se primjenjuje od 1. januara. Vratio ga je retroaktivno osam mjeseci i time stvorio dodatne obaveze. Dakle, lako ćemo mi to definisati, vrlo je bitno da uđemo u suštinu, dakle 4,5%. I ovo je stvaranje kroz zakon, dakle uslov 4,5% se odnosi na 12 sve zaposlene, izuzev one koji imaju platu manje od 500 KM. Dakle, nema izuzeća. I zato svi ovi zaključci koji se tiču ... hoćemo svi mi ili, pa isti je zaključak i u Predsjedništvu. Dakle, Savjet ministara nije vodio raspravu da se bilo ko izuzme od smanjenja. Evo u tom smislu, ako sam bio jasan. I dakle, nećemo imati mi, ovo o čemu je kolega Belkić govorio, nekih pravnih nejasnoća. Ali nam trebaju ove izmjene zakona da ne bi neko sudski pokrenuo postupak kao što se desilo u Federaciji pa da ljudi dobivaju sudske presude i da se plaćaju zatezne kamate. U tom smislu smo morali predložiti izmjene i dopune Zakona o platama. Hvala vam lijepo.
Samo malo molim vas, polako. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zaključak Predsjedništva je da se izmijeni Ustav, član IX. stav 2.
Ma nema smanjenja plata ...
Dok se ne promijeni, to je sastavni dio teksta. E sad, naravno da Predsjedništvo ima svoje zaključke. Ja ne znam hoće li biti ovo jedno čitanje ili dva čitanja. Ako bude amandmanska faza, onda kao savjesni ljudi ćemo reći da nema potrebe da taj zaključak se nađe u tekstu budžeta, jer postoji zaključak Savjeta ministara i obraćanje Domu naroda da završi raspravu vezanu za izmjenu člana IX. stav 2. Možda se nesretnom formulacijom, ja poštujem zaključak Predsjedništva, našao kao sastavni dio teksta. Do sad je bilo kada Predsjedništvo raspravlja o budžetu onda njihove dileme i zaključci se pošalju Ministarstvu finansija pa ih ono oblikuje i pošalje Parlamentu. Sad smo dobili i mi i vi direktno prijedlog od Predsjedništva i moramo vidjeti kako i na koji način. Meni čak ne bi smetalo ako postoji raspoloženje i da to ostane u tekstu, jer ne vidim da će se Dom naroda oglušiti o taj zaključak. Dakle, ne vidim da će bilo ko da se ogluši o taj zaključak. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prešli smo i na tačke dnevnog reda koje slijede. Ali evo, nema više prijavljenih. Zaključujem treću tačku dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku: 13 Ad. 4. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Darka Babalja, Borislava Bojića, Aleksandre Pandurević i Vesne Krstović-Spremo za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Poslanici su Prijedlog zakona dostavili u parlamentarnu proceduru 19.4., sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 127. Otvaram raspravu o Zahtjevu za hitni postupak. Ja mislim da bi bilo uredu da pustimo predlagače prvo da kažu, jel'? ___________(?) Može naknadno.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajući, dame i gospodo zastupnici i zastupnice, uvaženi gosti, problematika javnog emitiranja u BiH je nešto što od 2005. godine do danas izaziva pažnju i zabrinutost svih onih koji znaju koliki je značaj javnih emitera. Ono što bih ja voljela je danas uputiti apel gospođama i gospodi predlagačima – gospođama Krstović-Spremo, Pandurević, gospodi Bosiću, Bojiću i Babalju – da zbog složenosti i značaja materije koje tretiraju tačke 4. i 5., a odnose se na njihove zahtjeve za razmatranje po hitnom postupku, povuku ovaj zahtjev za hitni postupak i omoguće da se o ovoj materiji, koja je od opšteg značaja i od značaja za funkcioniranje cjelokupnog društva u BiH, razgovara u redovnom postupku i da se svima nama omogući da u tome konstruktivno sudjelujemo. Hvala.
Zahvaljujem. Evo sugestija da se 4. i 5. tačka objedine kao rasprava, ako se slažete, tako da možemo i o jednom i o drugom raspravljati. Mislim da je to svrsishodno. Ad. 5. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Darka Babalja, Borislava Bojića, Aleksandre Pandurević i Vesne Krstović-Spremo za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom servisu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma 14 Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući. Poštovani članovi Savjeta ministara, moram priznati zaista da su kolege iz SDS-a malo nespretno skrojili ovo, vjerovatno u žurbi da to stigne što prije do Parlamenta, nespretno. Reći ću razlog zašto mislim da je nespretno. Član 17. Zakona o Javnom RTV sistemu kaže: 'Svako domaćinstvo i pravno lice na teritoriji BiH koje posjeduje radio ili televizijski prijemnik, dužni su plaćati mjesečnu taksu za posjedovanje tog prijemnika pod uslovima određenim zakonom. Prihod od RTV takse može se koristiti samo za finansiranje osnovne djelatnosti javnih RTV servisa i prihod takse ne podliježe poreskim obavezama.' Dakle, ovim zakonom postoji obaveza da solidarno sa svim drugim vlasnicima RTV aparata sudjeluje se u finansiranju javnih emitera kao društvene potrebe. U skladu s tim, RTV taksa se plaća direktno emiteru. Ono što plaćamo nekad preko Telecoma, to je samo neko ko ubire ta sredstva, a to je jedan od elemenata osiguranja finansijske nezavisnosti. Dakle, ja mislim da kolege zaista treba da povuku ova dva prijedloga zakona, zato što finansiranje iz budžeta nije način za postizanje finansijske nezavisnosti javnih servisa, jer upravo jeste donesena odluka da se plaća RTV taksa zato da ne bi ta ovisnost bila vidljiva. I drugo, ako predlažemo ovaj zakon moramo imati odmah i stav Vlade Federacije, Vlade RS-a i Savjeta ministara da će biti obezbijeđena sredstva u budžetu tih institucija koje finansiraju emitere. Dakle, ne možemo usvojiti zakon, a da pri tom ne znamo hoće li prihvatiti oni da to finansiraju. Mislim da će kolege iz SDS-a naći načina da sami pred sobom nađu obrazloženje i da ova dva prijedloga povuku. Hvala unaprijed na tome.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite
Ja, za razliku od gospođe Majkić, mislim da je ovo vrlo spretno urađeno, pogotovo kad je riječ o obrazloženjima, koja su meni apsolutno prihvatljiva, dakle kad se govori o građanima, o opozicionim strankama, o odnosu javnih emitera prema svim itd., to sve stoji. Međutim, nema argumenata za hitni postupak. Kontraargumenti hitnog postupka su u sljedećem: sa ovih šest članova ovog jednostavnog naizgled zakona, mi praktično poništavamo sve rezultate desetogodišnje reforme sistema i vraćamo stvari na početak. Za takvu namjeru potrebna je jedna ozbiljna rasprava, konsultacije i pripreme. Dakle, ja ne mogu podržati ovaj zahtjev za hitni postupak iz ovih razloga. 15
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Meni su ovi prijedlozi zakona ... potpuno prihvatljivi, razumljivi i opravdani i Klub zastupnika HDZ-a će ih podržati. Slažem se sa obrazloženjem koje je dao Klub zastupnika SDS-a i PDP-a. Više je nego očito da javni servisi nisu, posebno neki subjekti javnih servisa u BiH, nisu u funkciji svih građana BiH i da su – usprkos ovoj činjenici, koju je uvažena kolegica Majkić spomenula i koja bi principijelno trebala vrijediti da je plaćanje ove pristojbe neko jamstvo ili određeno jamstvo za njihovu neovisnost, praksa je pokazala da to zapravo nije tako – da su ti javni servisi često veoma pristrani, veoma politički obojeni i da bi najbolje bilo kad bi plaćanje njihova rada obavljale određene političke stranke. To bi najbolje korespondiralo sa onim što određeni javni servisi nude. Kad je riječ o Javnom RTV sustavu vi znate, poznati su stavovi, ne samo HDZ-a nego manje- više svih stranaka koje dolaze iz hrvatskog biračkog tijela: mi smo nezadovoljni postojećim Javnim RTV sustavom i to je dodatni razlog zašto hrvatski narod u BiH uglavnom ne plaća radio- televizijsku pristojbu. Držimo da je potrebna što žurnija reforma Javnog RTV sustava i ova inicijativa Kluba zastupnika SDS-a je možda jedan korak u tom smjeru. Međutim, slažem se ... da bi bilo bolje kad bismo o ovome raspravljali u redovitoj proceduri, dakle prvo, pa drugo čitanje. Mislim da nema neke velike potrebe za žurnošću. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja možda mogu i razumjeti razloge kojima su predlagači bili motivirani da izađu sa jednim ovakvim prijedlogom, oni zapravo nisu ni skriveni. Oni su sadržani u nezadovoljstvu predlagača uređivačkom politikom ili ukupnim radom javnih servisa. Mislim da to proizilazi iz ovog obrazloženja. I mi možemo biti zadovoljni ili nezadovoljniji, naravno, poduzimati aktivnosti da se to dovede u određene standarde, u određene okvire, ali način na koji se predlaže da se ovo uradi je nešto što je, po meni, potpuno neprihvatljivo i nedopustivo i direktno je vezano za ono pitanje o čemu je već u diskusiji ovdje bilo govora. Dakle, Javni servis po svojoj definiciji ne može biti finansiran iz budžeta. On mora imati finansijsku samostalnost, i RTV pretplata je zapravo sistem finansiranja kojim se omogućava ta nezavisnost. Ako hoćemo da imamo Javni servis, onda on ne može biti na budžetu, kako se predlaže ovdje, on mora biti finansiran na način kako se finansira. Ja ću samo podsjetiti da je recimo i prije '90. godine u BiH postojao ovaj sistem. I do te mjere je ta samostalnost, mislim da je i danas to tako u praksi, da su televizije, dakle bh. televizije, imale pravo da izdaju platne naloge, dakle da ulazi, da 16 zahvati i segment sudske vlasti i da taj platni nalog bude izvršna isprava na sudu u izvršnom postupku. Dakle, do te mjere se išlo. Ja mislim da mi to ne treba da biramo. Ovo treba gledati kako da poboljšamo RTV naplatu, treba da gledamo kako da Javni servis postupa profesionalno u skladu sa standardima, a nikako da im ukidamo finansijsku samostalnost. Toliko. Zbog toga će Klub SDA biti i protiv procedure, a kakva god da bude procedura mi ne možemo na kraju podržati ovaj zakon i bit ćemo protiv njega. Hvala vam.
Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Štedeći vrijeme svih nas, ne želim ponavljati ono što je kolega Džaferović rekao s čime se apsolutno slažem, dakle još jednom stavljam akcenat na ono što je on već rekao. Dakle, Javni servis mora imati finansijsku stabilnost, a ne da ovisi od političke volje sa kojim iznosom će biti predviđen u budžetu i da li će biti uopšte predviđen u budžetu. Prema tome, nezavisno od same procedure koja će biti, ovaj zakon je za nas neprihvatljiv.
Replika, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ma, ja ne mogu a da se ne osvrnem samo kratko na komentar gospodina Magazinovića da Javni servis mora imati finansijsku stabilnost. E naši javni servisi baš imaju finansijsku stabilnost. Samo jedan ima pozitivno finansijsko poslovanje. Drugi je odavno trebalo da ode u stečaj, a treći je pred vratima stečaja. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Saša Magazinović.
Ako sam rekao za stabilnost, onda sam napravio lapsus, mislio sam na samostalnost, a ovaj ostatak diskusije neću komentarisati.
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite. 17
Uvaženi gospodine predsjedavajući, pozivam koleginice i kolege zastupnike da se fokusiramo na ono o čemu se radi u ovim prijedlozima za hitnim postupkom. Dakle, ovdje se govori o RTV taksi. RTV taksa nije ono što se plaća za programe javnim emiterima, jednom, drugom ili trećem. RTV taksa je resurs, frekventni spektar države koji koristimo posjedujući radio ili televizijske prijemnike. Mi raspravljamo o programskoj politici javnih emitera i o njihovoj neovisnosti, načinu na koji oni kreiraju svoje programe. Mislim da postoje drugi načini i sredstva, čak i unutar Zakona koji postoji, da se emitere disciplinira da oni moraju biti javni emiteri i u službi svih građana BiH. Samo da ne odemo od onoga šta je srž.
Zahvaljujem. Srž je da raspravljamo o zahtjevu po 127. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, cijenjeni gosti, svakako da su pitanja u vezi sa funkcioniranjem Javnog RTV sistema u BiH uvijek zanimljiva pitanja i, koliko god se vodilo rasprava, mi se otprilike uvijek vraćamo na istu stvar, a to je uređivačka politika članica RTV sistema BiH. Nije tajna da su javni emiteri vrlo često u funkciji pojedinih stranaka, određenih vlasti na određenom prostoru itd. i mi to nećemo moći promijeniti na ovaj način. Ja mogu donekle da razumijem razloge i motive za predlaganje ovakvih zakonskih rješenja, ali s druge strane mi moramo uraditi ono što se od nas očekuje, dakle da stvorimo stabilan RTV sistem na nivou BiH koji će biti, kako reče koleginica Dervoz, u funkciji građana. I postoje, naravno da postoje drugi načini da se postigne ono čemu mi prigovaramo kada govorimo o RTV servisu, a to je odgovornost, profesionalnost itd., dekriminalizacija klevete nije bilo dobro rješenje i nije doprinijelo boljem i odgovornijem ponašanju, profesionalnijem ponašanju novinara i medija u BiH. I možda bi u tom pravcu trebalo voditi određene rasprave, odnosno insistirati na tome da se postigne odgovarajući nivo odgovornosti za izrečenu javnu riječ i ta odgovornost mora biti ista, i za nas koji sjedimo u ovim klupama, i za one koji prenose ono što mi govorimo, i za sve one koji izgovaraju javne riječi u BiH. Treba postojati jedan drugi sistem odgovornosti. Onda mi ne bismo imali situaciju da na ovaj način pokušavamo riješiti pitanja kada je u pitanju funkcioniranje RTV sistema. Ja lično neću podržati ove prijedloge. Smatram da ovo nije dobar put i da postoje mnogo bolji i efikasniji načini da se u ovoj oblasti uvede više reda, a na zadovoljstvo svih nas i u interesu građana BiH u čije ime bismo trebali raditi i mi i javni emiteri, dakle svi u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Denis Bećirović, koji ne može da se registruje, a znam da hoćete poslije. 18
Dobro. Dakle, ja također smatram da ovo ne treba da ide po hitnom postupku. Puno je argumenata zašto ne treba prihvatiti ovakav zahtjev. Neki od njih su rečeni, a ja ću pokušati reći još neke koje nismo spomenuli u dosadašnjem toku rasprave. Prva stvar je da se ovakvim prijedlogom zakona ne mijenjaju samo odredbe koje se odnose na način finansiranja javnih servisa, već se mijenjaju odredbe koje su već sa institucionalnom pozicijom javnih servisa. Drugo, mislim da nije ponuđena ozbiljna argumentacija za ovako radikalne izmjene zakona kojima se definiše uloga i obaveza Javnog servisa kao jedne od osnovnih institucija u procesu demokratizacije i društva. Treće, što je vrlo bitno reći i ovim povodom, jeste da je riječ o Zakonu, dakle mijenjali bi Zakon čija suštinska odredba još uvijek nije sprovedena, a to je formiranje Korporacije javnih servisa. Na koncu treba napomenuti i činjenicu da postoji i Preporuka Evropske komisije, tzv. Preporuka R96, i ovo ću morati posebno pročitati, koja od svih zemalja članica EU i onih koje joj se pridružuju traži da obezbijedi institucionalnu samostalnost javnih servisa stabilnim izvorom finansiranja i uređivačku nezavisnost koja podrazumijeva eliminaciju političkog uticaja. Iz ovoga, dakle ovo zadnje sam citirao, vrlo je jasno u kakvoj vezi je ovakvo opredjeljenje sa ovakvim izmjenama i dopunama. Na koncu smatram da kod ovakvih izmjena, pogotovo kad se predlaže po hitnom postupku nešto, veoma je važno da dobijemo mišljenje i javnih servisa. Mi ovdje uopšte nismo dobili čak ni njihovo mišljenje o tome. Prema tome, zaključit ću s tim, s ovim se ne mijenja samo način finansiranja, s ovim se mijenja i zakonom utvrđena pozicija i struktura Javnog RTV sistema BiH, naravno kada bi to prošlo kako je predloženo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Samo kratko. Slažem se s ovim što je rekao kolega Bećirović i s onim što je citirao. Međutim, temeljni je problem ovdje da mi nemamo javne servise. Ono što ste Vi citirali odnosi se na javne servise. U BiH, nažalost, nemamo javne servise. Koji je put da ih dobijemo ne znam, ostaje za raspravu.
Sad ćemo čuti ... Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite. 19
Ma evo, ja razumijem da je vrlo teško zaista odvojiti i diskusiju od procedure i merituma, ali stvarno prelazimo granice. Ja molim zaista i kolege, jer tu Kolegij vrlo teško može intervenisati, stvarno molim kolege da raspravljamo o proceduri. Inače, u Poslovniku bi trebalo nešto promijeniti. Kad budemo raspravljali, vidjet ćemo da ovo promijenimo.
Zahvaljujem. Ali evo, ne troši to previše vremena, idemo mi dalje. Uvaženi kolega Mladen Bosić je na redu. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Znači, da budemo jasni oko ove situacije šta je bio motiv za ulaganje ovog zahtjeva. Upravo ovo što je kolega Franjičević rekao. To znači da Javni servis u BiH nije Javni servis, nije servis svih građana i nije servis čak ni većine građana. Nemate ni jedan servis koji se može nazvati Javnim servisom od ova tri emitera. Građani ne osjećaju takav servis kao svoj, nemaju i ne razumiju zašto trebaju da plaćaju nešto što ne ispunjava dva osnovna uslova da bi to bio Javni servis. Prvi uslov Javnog servisa je da je politički nepristrasan, odnosno da zadovljava stavove većine građana i da zastupa stavove, pa čak i više onih koji su u manjini, da se čuje glas i opozicije i manjinskih političkih predstavnika i da nema navijački afinitet kao što imaju ovi javni servisi u BiH. I tačno, naša želja da skrenemo pažnju na ovakav rad Javnog servisa i na posljedice koji takav politički rad ima na situaciju i stanje u zemlji su bile motiv za predlaganje ovog zakona. Zašto ja kao građanin, koji je ubijeđen da javni servisi ne rade u mom interesu, treba iz svog džepa da plaćam njihov rad? Ovo nije idealno rješenje koje smo mi predložili. Ako se finansiraju iz budžeta ovakvi javni servisi, oni će raditi za establišmente koji određuju taj budžet, to je jasno. Ali oni i sad rade za te iste ljude. Znači, ništa nismo izgubili ako samo jasno kažemo da je takva situacija. Praktično su to i sada državni javni servisi ili entitetski javni servisi i nisu servis svih građana BiH koji plaćaju njihovu taksu. Mnogo je razloga, pošto je ovo rasprava o proceduri, mnogo je razloga koje mi imamo kao argumentaciju da treba nešto duboko mijenjati i da ne treba na ovakav način plaćati nešto što radi protiv interesa samih građana. Pa zar nije svima jasno ovdje da su između ostalog i javni servisi kao i neki drugi mediji jedan od uzročnika konstantne krize u BiH? Zar nije jasno da javni servisi svojim programskim djelovanjem u stvari produbljuju krizu ovdje i da oni ne bi trebali da budu oni koji iznose političke stavove, nego oni koji prenose političke stavove? Meni je jasno da ima onih koji bi željeli da ovo ostane ovako. To su oni koji, prije svega, misle da takvi javni servisi rade u njihovom interesu, da vrše promociju njihovih političkih ideja. I mi svjesni da o ovom treba povesti detaljniju i mnogo dublju raspravu prihvatamo prijedlog par poslanika i gospođe Dervoz, a bilo je i drugih prijedloga, da ovaj zakon ne šaljemo u hitnu proceduru. Mi ga prenosimo u redovnu proceduru i čak očekujemo da se o ovoj vrlo važnoj temi otvori mnogo šira društvena rasprava. 20 Znači, mi povlačimo Zahtjev za hitnu proceduru i s tim ... ove dvije tačke dnevnog reda ne moraju biti aktuelne.
Ja se nadam da možemo konstatirati da od ove replike i diskusije odustanemo, s obzirom da su ljudi povukli. Dobro. Dakle, isto važi i za petu tačku. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda: Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, predlagač: Savjet ministara (drugo čitanje) Na 25. sjednici Doma, održanoj 29.3.2012. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Zajednička Komisija za odbranu i bezbjednost Izvještaj je dostavila 8.5.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Kolega Kalabiću, je li ovo greškom ostalo još uvijek u replici ili? Konstatiram da nema prijavljenih u okviru šeste tačke dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanica Ismeta Dervoz (drugo čitanje)
Hvala lijepo. Pa evo, dozvolite mi da kažem nekoliko riječi vezano za same amandmane. Ali prvo, prije nego što kažem jednu riječ više, mislim da bi ovaj Predstavnički dom trebao da usvoji jedan 21 zaključak po kome su svi predlagači obavezni da konsultuju Zakonodavno-pravni sektor oko izrade amandmana. Imamo veliki broj amandmana koji nisu pravne norme, koji su tehnički neusaglašeni, koji su dvosmisleni i koji, sačuvaj Bože, ako budu usvojeni kako će ti zakoni izgledati. Dakle, sa svim poštovanjem za sve ljude koji sjede ovdje, ali nismo svi pravnici i ne znamo mi svi dovoljno dobro pisati akt i nije sramota pitati ljude koji to znaju. A unutar Predstavničkog doma već imamo Zakonodavni sektor i konstatovala sam nekoliko puta do sada da ti ljudi zaista jako dobro rade posao i možemo imati izuzetnu podršku od njih. To je prva stvar. Kao dokaz oko toga molim vas pogledajte ta tri amandmana koji ima svaki svoj dodatni razlog, da ne ulazi se u suštinu, samo da se govori o njima u tehničkom smislu: treba li ih ili ne treba usvojiti. Kaže se u Amandmanu I. da za reviziju učinka iz stava (1) ovog člana biće izabrane revizije učinka iz člana 1. ovog člana ..., sagledavajući najvažnije aspekte programa, procesa ili aktivnosti u kojima učestvuju institucije iz člana 11. ovog zakona, i to prema programu jačanja funkcije revizije učinka i proširenja kapaciteta za reviziju učinka koji Kancelarija za reviziju institucija BiH dostavi kao sastavni dio nacrta svog godišnjeg budžeta prema odredbama člana 5. Kad bi čovjek htio da analizira ovaj dio po dio, svašta bi tu trebalo da se mijenja. Dakle, ovdje predlagač očito misli da treba imati neki dokument koji bi se zvao 'Program jačanja funkcija revizije učinka', ali on to eksplicitno ne navodi kao tačku koju bi trebalo uvesti u ovaj zakon, nego jedan nepoznat dokument uvodi u postupak prilikom usvajanja budžeta. Dakle, trebalo bi zaista mnogo raditi da se ovaj amandman dovede u formu da bude zadovoljavajući. Amandman II., ponovo slična stvar. Govori se o budžetskim stavkama u kojima su bile ponovljene greške u nalazima. Ja vas podsjećam da mi imamo revizione nalaze i institucije su dužne da postupaju po revizionim preporukama. Dakle, preporuke su te kojim bi se institucije trebale baviti. Ovdje se govori: greške u nalazima. Ja bih voljela zaista neko da mi objasni šta, kakve su to greške u nalazima? Je li to Kancelarija za reviziju pogriješila pa napravila greške prilikom nalaza? Molila bih zaista da se generalni revizor o tome očituje, jer zaista meni je nepoznat pojam 'greške u nalazima'. Da budžetskim stavkama u kojima su bile ponovljene greške, opet misli se valjda nalazima, prema nalazima revizija ili na drugim budžetskim stavkama sa jednakim efektom. Pa čekajte, voljela bih da neko zaista objasni šta su to druge budžetske stavke, koji je to efekat, šta je to mjerljivost. I na kraju Amandman III., koji je možda simbol .., pa još više komplikuje. Ako se kazni institucija pa se poslije vidi da kažnjavanje institucije nije uspjelo jer nema, uzeli smo im novac iz budžeta, a oni onda ne mogu da rade, eh, onda se vraća ponovo na Parlament, pa kaže oni su pogriješili, onda dužni su da u roku ne dužem od 60 dana od donošenja mjere Parlamentarnoj skupštini dostave dokument pregleda aktivnosti sa naznačenim rokovima i imenima zaduženih lica koji se obavezuju na prevazilaženje nedostataka. Donesite nam plan za otklanjanje pa ćemo mi vama vratiti onda te pare. Dakle, ja mislim da ne treba previše objašnjavati i mislim da strašno je to pogledati ovako, mislim da nije imalo razloga nikakvog da se kolege predlagači nisu savjetovali sa Zakonodavno- pravnim sektorom. Gospodine Kabil, ja dakle iz najboljih namjera poštujući da čuvamo reviziju, jer ona nam je jedino što nam je ostalo, iako i ona treba da uradi značajno popravljanje u svom radu. Ako srušimo ovo što smo do sad izgradili a uvedemo ovo što nije jasno, ne znam na što će to ličiti. Hvala. 22
Za repliku se prijavio poslanik Emir Kabil. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče, uvaženi poslanici, ja sam dužan da repliciram gospođi Majkić vezano za njene primjedbe. Kao predsjednik Komisije za finansije i budžet dobrano sam uključen u ovaj proces i zadnjih šest-sedam mjeseci sam intenzivno radio na analizi kompletne revizije, pošto je to jedna od važnih stavki ove komisije. Moram odmah reći da na zadnjoj našoj sjednici ovdje neki uvaženi poslanici su jasno rekli da amandmani i dopune prijedloga nacrta kroz amandmansku formu moraju biti usaglašeni, prije svega, sa onim koji će raditi, a to je revizija. Poštujući principijelni stav da se to mora usaglasiti, a ne donijeti od nekompetentnih ljudi, naš predlagač je konsultovao, prije svega, glavnog revizora gospodina Šegu koji je sukladno našem dogovoru promovirao ili delegirao komisiju eksperata, nažalost, gospodin Šego nije bio prisutan, ali eksperata Ureda za reviziju koji je sve ove amandmane proanalizirao, napisao ovako rogobatno, kao što Vi kažete. To su oni usaglasili na sastanku sedam eksperata i predlagača koji je trajao, pa reći ću vam, šest-sedam sati uz sve moguće, koliko reče, ____________(?) četiri i po sata. EMIR : četiri i po sata, uz sve moguće međukonsultacije sa pravnom službom koja zna ovaj problem, ja ovaj problem ne znam, i sa ljudima iz Ureda za reviziju. Prema tome, predlagač nije neozbiljan. Zašto? Zato što revizija učinka je za nas ključna. I meni je ova formulacija bila vrlo kompleksna, slažem se, ali sama revizija učinka kao moto promjena naših u kome ste Vi inicirali vrlo pozitivno hiljadu pozitivnih stvari (oprostite, nemojte se snebivati) i koji ste i mene natjerali da polako istražujem ovu oblast, jer jasno definiše koliki su učinci, koliko se troši novaca, to ste jasno, eksplicitno rekli novaca poreskih obveznika za razno- razne stvari. Mislim da, u najmanju ruku, nije korektno da se derogira inicijativa i ideja predlagača. Prema tome, želim da eksplicitan budem, sve je usaglašeno: forma, oblik, jezik. Slažem se apsolutno s Vama, odnosno sa Uredom gospodina Šege. Ja mislim da gospodin Šego zna sve te detalje. Zašto se to sada mijenja i koji su to interesi, ja u to ne ulazim, vjerovatno nemam velikog poslaničkog iskustva. Hvala.
Za diskusiju se prijavio poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, da kažem da će Klub SDA podržati i amandmane i izmjene i dopune ovog zakona, prevashodno što imamo Mišljenje Ureda za reviziju da se slaže sa ovim izmjenama i dopunama u 23 smislu dodatnih konsultacija koje su izvršene sa predlagačem, s jedne strane, i, s druge strane, što smo mi u redovnoj proceduri, znači, u prvom čitanju istakli također određene primjedbe na amandmane koji su bili u prvoj formi, a tiču se usklađivanja budžeta u onim institucijama ukoliko ... njegovo smanjenje ugrožava poslovanja predmetne institucije. To je sada u ovim amandmanima otklonjeno. I ono što smo posebno istakli u prvoj raspravi da se sve ove kazne ili, hajde da kažem, opomene usmjeravaju prema rukovodiocu institucije. Znači, tražili smo da se zaštiti institucija da se ona ne bi ugrozila u svom poslovanju. I ja mislim .. a i mi u SDA smo stava da kroz ove dopunjene amandmane ispoštovano je ono sve što smo mi dali kao primjedbu. Na kraju, podsjetit ću nas još jednom da mi u postojećem Zakonu o reviziji imamo mogućnost, znači Parlament, na osnovu nalaza i preporuka i godišnjeg izvještaja revizije izvrši određena smanjenja budžeta. Mi smo to radili dugi niz godina ovdje u Parlamentu, donosili smo zaključke, sve smo to u formi zaključaka Parlamentarne skupštine, kao zbirno mišljenje na osnovu svih revidiranih izvještaja, prosljeđivali Vijeću ministara i Vijeće ministara do sad nije adekvatno reagovalo na te naše zaključke. Smatramo da to što je do sad bilo u Zakonu jeste bila preporuka, jeste bilo na neki način savjetodavno, mislim da kroz ovu izmjenu Zakona imamo sad jednu novu imperativnu formu. I evo, daj da vidimo da li će zaključci Parlamentarne skupštine na osnovu revizorskih izvještaja sad u ovako definisanom Zakonu biti ispoštovani od strane Vijeća ministara. Hvala.
Riječ ima poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Evo, ja bih neka gospodin Domazet, pa ...
Ja se izvinjavam, jeste li se Vi prijavili za diskusiju? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, na Komisiji za finansije i budžet mi smo imali široku raspravu o izmjenama ovog zakona i amandmanima koji su bili predloženi. Mi smo iznijeli stav SDP-a da i postojeći zakonski okvir pruža mogućnost za poduzimanje adekvatnih i efikasnih mjera od strane Parlamenta prema Vijeću ministara, odnosno prema izvršnoj vlasti, i da ne bi trebalo posebnim zakonom regulirati u smislu jače represivne funkcije zakonskog djelovanja na unapređenje stavova po preporukama revizije. Međutim, mi smo dodatnim konsultacijama i diskusijama na Klubu SDP-a zaključili da ćemo dati podršku ovom zakonu, ovim izmjenama ovog zakona, posebno imajući u vidu da dijelovi Amandmana III., koji se odnosio na reviziju učinka, bio je nama prihvatljiv već od samog početka, a sa dodatnim argumentima mi ćemo prihvatiti i glasati za ovaj zakon. Hvala lijepo. 24
Zahvaljujem. Za riječ se prijavila Ismeta Dervoz. Izvolite.
Hoćete prije?
... poslanik Darko Babalj.
Šta je suština? Mislim da mi kao odgovorni ljudi, odnosno poslanici u najvećem zakonodavnom tijelu u BiH, imali smo Izvještaj revizije za 2010. godinu i nismo imali problem sagledavanja Izvještaja, gdje smo imali veliki broj institucija BiH kojima je izvještaj bio sa rezervom. U Izvještaju – sjećamo se dugotrajnih rasprava u Parlamentu gdje smo govorili i revizija nas upozoravala da imamo institucije, ministarstva i agencije, koje krše zakone, tačno decidno navedeno, gdje se kaže – ovo ministarstvo je prekršilo Zakon o javnim nabavkama, ova agencija je prekršila Zakon o javnim nabavkama. Još mnogo, mnogo nekih stvari, ali evo da ne dužim, ima što nije urađeno sa zakonom. I nakon naših iscrpnih diskusija kako na Komisiji, tako i na Parlamentu, mi imamo situaciju da se ništa nije desilo. Motiv gospođe Dervoz kako sam ga ja shvatio je da jednostavno mi, kao odgovorni ljudi, poslanici pokrenemo nešto, evo ni sam ne znam kako ćemo izaći iz ovoga nakon ovih diskusija, da se izdignemo iznad situacije u BiH kao Parlament i da skrenemo pažnju da u ovoj državi neko ne radi svoj posao. Ako je revizija skrenula pažnju, i nismo imali primjedbu na reviziju, ako smo mi to primili k znanju, i ne samo primili k znanju nego donijeli niz, niz, niz zaključaka koji se na kraju nisu ispoštovali, ja ne znam zašto ja sjedim ovdje. A argumentovano tvrdim da se ti zaključci nisu ispoštovali. Evo, imaćemo i osmu tačku dnevnog reda pa ćemo vidjeti da ti zaključci nisu ispoštovani. Postavljamo pitanje, evo postavljam pitanje motiva i koji sam razumio i zato smo bili i za ovaj Prijedlog zakona o izmijenama i dopuna Zakona, ali mi sigurno imamo situaciju da neko drugi ne radi posao koji treba da radi, a da to nismo ni mi ni revizija. Ono ... šta dobijamo ako ovaj zakon prođe, po nama, odnosno po meni je da imamo veći pritisak na reviziju, da li je to rješenje, dal' to nije, da nam ona represivnim nekim mjerama uradi nešto što bi trebao neko drugi raditi. Zato sam rekao: kako ćemo mi izaći iz ovoga svega, ni meni više nije jasno. Hvala.
Riječ ima Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo, ma, kad je u pitanju revizija mislim da smo učinili, bar kad je Komisija za budžet i finansije, učinili mnogo u prošloj godini i vodili raspravu o svim najsitnijim detaljima kako bismo institucijama nad kojima je vršena revizija ukazali na njihove slabosti i propuste. U nekim smo to na dobar, na korektan način i uspjeli, gdje su ljudi izrazili i određeno žaljenje zbog toga što 25 im se to desilo, kod drugih je to imalo manje uticaja. Postojeći zakonski okviri nam uopšte nisu smetali da mi pokrenemo inicijativu za određenu odgovornost. Ovdje kada se govori o odgovornosti mi ne treba da se petljamo kada je u pitanju krivična odgovornost, jer zato su nadležne druge institucije, ali za jednu političku odgovornost za neracionalno trošenje državnih sredstava, to treba da se pokrene na nivou, da inicijativa pokrene se sa komisije i ovdje da se usvoji na Parlamentu. Znači, postojeći zakon nam je to dozvoljavao. Ni u jednoj od dosadašnjih varijanti to nismo uradili. Ja izuzetno cijenim zalaganje gospođe Dervoz, koja je u najboljoj namjeri želila sa ovim zakonom da neke stvari možda više naglasimo, da ih na određen način ubrzamo i da budemo pravi zaštitnici i čuvari državne kase, da se tako izrazim, na najmogući racionalni način. I ja to uvažavam i cijenim, ali naše mišljenje smo promijenili u trenutku kada je, ja samo to prošli put ovdje obrazlagao, služba, konsultantska kuća iz Švedske, čini mi se, ... kada nas je molila da to ne radimo, jer ćemo time narušiti sistem ... na kome se radilo jedan dug vremenski period. Ja moram da kažem da je Kancelarija za reviziju jedna od boljih institucija i da svoj posao radi na vrlo korektan način. Iz tih razloga, ako i oni sami nisu za te određene promjene, a i konsultanti kažu da ne bi bilo, da nije u skladu sa evropskim propisima, iz tih razloga smo mi rekli da nećemo podržati ovaj zakon. I ovo o čemu je govorila gospođa Majkić, mislim da u principu svi zakoni i amandmani, pošto većina nas nisu ovdje pravnici, trebali bi da prođu kroz zakonodavnu službu, koja će to na adekvatan način oblikovati i pripremiti i dati određenu saglasnost i stvari koje nisu predviđene da se regulišu ovim zakonom i ne bi trebale da stoje u ovom zakonu. Iz tih razloga, namjere su veoma dobre i krajnje korektno je da se ovakve stvari malo uozbilje i ja to u potpunosti poštujem i podržavam, ali nemojmo gomilati previše zakona, nego dajmo se okrenuti njihovoj realizaciji uz već postojeće koje imamo, da ne pravimo gužvu. Zahvaljujem se.
Replika, poslanik Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici, ja bih ukratko replicirao mojim uvaženim poslanicima, gospodinu Babalju i gospodinu Tomiću. Promijeniti odluku na osnovu konsultantske kuće pomalo čudi, pogotovo od poslanika koji se bore svim svojim snagama da domaća pamet i domaće znanje bude predominantno u svim našim odlukama. Ta kuća koja je došla i koja je na nas, tvrdim odgovorno, izvršila dodatni pritisak pred taj sastanak ne treba da utiče na mišljenje eksperata koji rade ovaj program. Zašto to govorim? To govorim zato što su oni samo konsultanti, oni nisu plaćeni da donose odluke umjesto nas. Prema tome, pomalo me čudi da zavisimo od konsultanata. Nažalost, podržavam i mnoge napore poslanika iz drugog entitata koji jasno govore da se mi moramo osamostaliti i donositi odluke, pa mogu nekada i krive koje ćemo korigovati, a ne ovisiti od vanjskih konsultanata koji su došli i otišli i koji su istina cio edukacioni proces plaćali, ali ne znači ako nas plaćaju da nam moraju donositi i mi mijenjati mišljenje. Ja ovdje moram nešto reći, reći što nisam mislio da kažem, postoje problemi u Uredu za reviziju i javno se izvinjavam danas zamjenici glavnog revizora, gospođi Trninić, koja nije ovdje, koja je pretrpila dodatna i jako teška napadanja, jer sam bio nedovoljno kritičan da sagledam cijelu situaciju kada je ukazivala na određene probleme. Problema u Uredu ima, a kao posljedica tih problema koji postoje u Uredu je nekonzistentnost istog Ureda kada su u pitanju dogovori. Mi 26 možemo se igrati, mi možemo praviti i planove, možemo se vezati za konsultante i svake druge organizacije, ali moramo biti barem malo principijelni. Jer ako smo principijelni moramo one odluke koje smo donijeli, da li su one sto posto tačne, kvalitetne, to je nešto drugo, moramo poštovati. To bi bio komentar moj na ove, ja bih rekao, analize mojih uvaženih kolega.
Replika, poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine podpredsjedniče. Ja, gospodine Kabilu, Vas izuzetno cijenim i poštujem i mislim da u radu na Komisiji imamo veoma korektne odnose i mislim da se u većini slučajeva slažemo. Niste Vi osporili da ja mogu i drugačije da razmišljam, ali samo za Vašu informaciju, nije naša odluka donesena na osnovu toga što su konsultanti došli sa strane pa nam rekli, nego na osnovu konsultacija koje smo obavili u Ministarstvu finansija i sa određenim stručnim službama, i to je bio razlog zbog čega nismo, zbog čega je naša odluka da to ne podržimo. Prema tome, ne može ni jedan pojedinac, niti bilo koja institucija uticati da se naš stav promijeni ukoliko iza toga ne stoje odgovarajući argumenti. Ja argumente uvijek uvažavam i spreman sam, ako nam se i danas dokaže da je ovo neophodno i nužno, da će poboljšati rad, spreman sam da svoj stav korigujem.
Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Takođe, želim da kažem gospodinu Kabilu, dakle ništa u mom osjećaju, razmišljanju i analizi onoga što radimo, kad je u pitanju revizija, nije se ni za jotu promijenilo, al' ono što ozbiljnost nalaže je da svoje stavove često moramo preispitivati, naročito kad su u pitanju specifična zanimanja i specifični poslovi. I niko ne spori da u ovoj zemlji ima čime da se bavimo, ali Parlament da se bavi, implementacijom da se bavi. Treba mijenjati Zakon o reviziji, slažem se, ali to treba uraditi pažljivo, napraviti grupu koja će sjesti sa revizijom i napraviti promjene tamo gdje ima smisla. Ali te promjene ništa neće vrijediti ako ovaj parlament bude rješavao pitanje revizorskih izvještaja na način kao što ih je do sada rješavao. Dakle, ozbiljnost ovog parlamenta i od njega zavisi da li ćemo promijeniti stanje u društvu. Do sada Parlament, izuzev samo deklarativno, a to znači promjena zakona, nije dao nikakav doprinos da se stanje u društvu, kad je u pitanju kriminal i korupcija, počne mijenjati.
Riječ ima poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući. Kolege zastupnici, gosti, ja sam raspravljao zadnji put kad smo raspravljali u prvom čitanju i apsolutno pozdravljam napore koje je uvažena zastupnica uložila da bismo popravili ovu materiju. Ovo je sigurno materija koja je jako interesantna, ona je dosta populistička i javnost voli čuti i 27 obično kad neko u nekoga upire prstom i često puta je to korišteno za ovom govornicom, manje-više od većine ljudi kako je u datom momentu politički ambijent odgovarao. Ja ću ponoviti ono što sam rekao zadnji put, da smo mi u procesu uspostave sustava i razvoja njegove transparentnosti i mislim da smo u tome dijelu dobro uspjeli. Kao činjenicu ću samo navesti jednu stvar, a evo jedna od narednih točaka je Proračun; kad sam imenovan bio za državnog ministra, tad je Proračun bio na nekoliko desetina stranica; kad sam ostavio tu funkciju, ona je otprilike iznosila nekoliko stotina stranica. Znači, to je sve u funkciji transparentnosti, u funkciji javnog, transparentnog i konkretnog trošenja, učinkovitog trošenja javnih sredstava i, naravno, onemogućavanja bilo kakvih zloupotreba. Sve što se može popraviti ja sam uvijek za to. Međutim, kad pogledam ovaj članak 16. ja smatram da on, Parlament ima dovoljno instrumenata u ovoj funkciji njegova djelovanja upravo da bismo sustav razvijali dalje i transparentnije i omogućili ono sve što iz toga proizilazi. Samo ću napomenuti ovdje ovu formulaciju 'ponovljeni nalazi'. Pa gledajte, radeći ovaj posao, šta znači ponovljeni nalaz? Kako možemo imati ponovljeni nalaz, recimo, na kupovini zgrade? Jednom kupite zgradu, nema ponovljenog nalaza. A kako ćemo imati ponovljeni nalaz na određenim aktivnostima: imali smo EXPO sajam, bio je zadnji put ovdje na sjednici, od koga je i mene zabolila glava prije dvije godine kako to isfinansirati, to se ne ponavlja, jednom bilo i ti ponovljeni nalazi nisu uzalud. Drugu stvar koju želim reći, isto tako, postoje i sustavni problemi koji se ne rješavaju. Jedan od zakona koji je najviše spominjan i koji je možda najlošiji u BiH je Zakon o javnim nabavkama. I mnogo problema su ljudi u implementaciji, utrošku sredstava imali zbog tog zakona. Ja kao ministar, dok je bilo u mojoj nadležnosti, a poslije je prešlo na Agenciju za javne nabavke, pokrenuli smo na desetine puta izmjene i dopune ovog zakona i, ako išta treba promijeniti u ovoj zemlji, treba promijeniti i doraditi taj zakon. ... nikad nije prošao ovaj parlament. Kome je tu ponovljeni nalaz, ko će tu odgovarati? A kao ministar dobio sam kaznu koju ste predložili, mislim da je gospođa Majkić bila predlagač, Ministarstvo je kažnjeno sa 2% ili 2,5% smanjenja proračuna, jer nije pripremilo pravilnike, ne znam, o utrošku mobilnih telefona, ne znam, korištenje službenih vozila, a ja to sve kao ministar fino pripremio i nije prošlo na Vijeću ministara, kazna Ministarstvu financija. Kako ćemo kazniti Vijeće ministara? Treba, ne znam, osam, devet ruku da prođe itd. Znači, to su sve stvari o kojim treba razmisliti. I zato govorim da je to proces i moramo na takav način pristupati. Nimalo ne omalovažavam, dapače i čestitam na ovome da se pokrene, da se razmišlja i da vidimo kako to možemo napraviti i ukoliko budemo išli do kraja sa ovim da se bude to tako radilo. Ja bih pripomenuo ovo, kad je u pitanju Koordinacijski odbor za Brčko Distrikt. Neće se kolege iz Brčko Distrikta ljutiti, ali imali smo svugdje praksu – u Vijeću ministara, Centralnoj banci, Fiskalnom vijeću – da su bili u Upravnom odboru Uprave itd. da su bili promatrači. Pa prema tome, ako već to bude tako, onda ne članovi nego da budu promatrači unutar ovoga koordinacijskog tijela. Hvala.
Za diskusiju se prijavio poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. 28 Naravno, ja i gospodin Zvonko Jurišić smo dopredsjednici naše Administrativne komisije koja je imala jako mnogo problema sa revizorskim izvještajem i svim konsekvencama koje ona postiže, evo vidite i dan-danas. Nekoliko puta smo razgovarali sa članovima revizionog tima, imali smo jako mnogo anomalija koje smo uočili, isto kao i mi svi ovdje koji smo vodili raspravu o svim onim izvještajima koje smo dobijali. Međutim, ovaj prijedlog i sve ovo o čemu mi danas diskutujemo ima onu jednu najveću anomaliju i najveću bolnu tačku koju niko neće da riješi svih ovih godina, a to je revizija učinka. Nemojte se ljutiti, ali vjerujte, ukoliko se ovo prihvati kao nešto što se mora učiniti konačno i definitivno, shvatit ćete da, recimo, oni revizioni izvještaji koje smo mi dobijali čak od 2009., 2010., 2011., pa evo ovaj period 2012. godine uvijek se to provlači kroz sve njihove izvještaje. Problem tog rješavanja je vrlo veliki problem. Imate nevjerovatnih simptoma uzaludnog trošenja ogromnih sredstava iz budžeta. Pe ne može neko trošiti 5 miliona maraka, a učinak mu biti 5% za čitavu godinu i da niko ne odgovara i da nema sankcija za takve stvari. Upravo to se traži da se konačno i definitivno stvarno ta jedna anomalija isključi iz enormnog trošenja ovih sredstava. Neću da raspravljam o onome o čemu su mnogi poslanici ovdje rekli: nenamjensko trošenje sredstava, nabavke koje su isto tako jedna od rak-rana itd., znate vi svi vrlo dobro o čemu se sve radi u onim revizionim izvještajima. Ali revizija učinka je stvarno nešto što se ponavlja iz godine u godinu, iz bilo kojeg sastava Parlamenta u drugi sastav Parlamenta i dobijamo na sto uvijek iste izvještaje. Dobija se mnogo novaca, ništa se za njih ne učini, revizioni izvještaj pokaže da je učinak bijedan i jadan, al' neko debelo pare prima za to. I upravo sada kada pokušavamo to da riješimo, evo vidite na što se to sve svelo. Ja bih stvarno molio da se malo uozbiljimo, jer ovo ako neko bude samo taj jedan potez da se Zakon o reviziji pospješi i da stvarno više nema prozivke građana i svih drugih institucija koje i te kako nadziru naš rad kao parlamentaraca, ja mislim da je ovo veoma dobro rješenje, pa moramo stati iza njega, iako se mnogima neće svidjeti. Ja stvarno moram da podržim svoju kolegicu, ne zbog toga što je ona iz Saveza za bolju budućnost, nego što je vrlo realno ono što je ona predložila i to moramo da učinimo. Toliko, hvala.
Za riječ se javio poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi gosti s lijeve strane i ovi što su otišli, dame i gospodo, uvijek bih podržao inicijative za unapređenje i izmjene i dopune zakona koji će zaista doprinijeti poboljšanju bez obzira o kojem sektoru se radi. Imali smo ovdje i imamo svake godine revizorske izvještaje, naravno pohvalimo revizore što dobro rade, donesemo zaključke i to traje, evo šest godina, barem sam ja svjedok. Opet ponavljam svoju staru priču, nikad možda ne bi trebao biti rezervisan ovaj prvi red ili bi trebalo možda ovdje da stoje i da ove pitam kako oni ovo troše. Što to, lopovluk je toliki i mi, podržavam gospodina Babalja, mi kao odgovorni ljudi, kome odgovoran, čovječe, nisam sebi odgovoran, ne mogu ništa preduzeti da jednog lopova vidim da ode sa lisicama, nego sam vidio u budžetu planiranom smanjenje i dobro je, moramo smanjiti plate, evo, al' da ide u javnost da su smanjene poslanicima, kojima će najviše biti smanjene i ministrima i tako treba. Ali molim vas lijepo, nisam vidio ni jednog rukovodioca agencije, vidio sam, pregledao sam dobro budžet, svi idu sa nekim povećanjima. Pa šta je kriv administrativni radnik u nekoj agenciji što je njegov rukovodilac krao? Šta je on kriv? Ali i povećanje budžeta je i njega zahvatilo i šta da radimo? 29 Ovdje treba zbirni izvještaj svih naših zaključaka. Koga smo mi to obavezali da će odgovarati za lopovluk? Nikoga. Gdje su mi gospoda iz SIPA-e, gdje su mi gospoda iz Tužilaštva, iz naših agencija da kažu: ljudi, dok je onaj Slavuj govorio o lopovima, mi smo već jednog izveli. Neće, oni će mene doći tražiti, ali ne znam što. I da me traže da barem dam izjavu ko to krade. Prema tome, imamo do sada dobar Zakon o reviziji, imamo dobre izvještaje njihove, imamo dobre analize, ali koga to obavezuje. Samo izgubimo vrijeme raspravljajući kako je to dobro urađeno, kako je neko tamo dobio preporuku, a ta preporuka, vidjevši ovi lopovi što kradu te pare da neće nikad odgovarati, baš im ta preporuka dobro dođe, nastavljamo, 'niko nam ništa ne može, zajedno smo jači', ima ona dobra pjesma. I mi opet iduće sjednice imaćemo istu temu, neko će se sjetiti opet izmjene i dopune ovog zakona, a ništa do sada nismo uradili da ovaj parlament zaista na osnovu postojećih zakona bilo koga pozove na odgovornost i kaže: ljudi, ne kradite više, dosta je više lopovluka u ovoj zemlji! E ta meni treba inicijativa, te meni trebaju izmjene zakona, ta meni treba ovdje bolumenta lopova da ih vidim koji kradu. A to što je dao revizor, svaka vam čast, preporuku, koga obavezuje, da ja pobjesnim ovdje i kao onaj se Slavuj javio i pričao o nekim lopovima. Za šta? Za koga? Odgovorni jesmo, ali kome? Najgore što oni koji nama trebaju da odgovaraju, nikad ih ja ovdje ne vidim i nema ih nikad, to je problem ovog parlamenta i problem funkcionisanja i ove zemlje, a ne izmjene i dopune zakona. Kakvi god su zakoni, moramo jednom priznati da ih ne žele ovi lopovi da poštuju, odnosno poštuju samo da oni kradu jer im niko ništa ne može. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić, diskusija. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko. Ja sam o razlozima zbog kojih želim podržati izmjene i dopune ovog zakona govorio na sjednici kada je i predložen. Ali evo, osjećam potrebu još par rečenica da u tom smislu kažem. Dakle, ovo o čemu je Slavko govorio upravo se dešava, dakle ove izmjene i dopune ovog zakona meni se čini da omogućavaju na jedan ozbiljniji i konkretniji način pozvati na odgovornost ljude koji čine prekršaje. To je jedno. Drugo, argumentacija. Dakle, ovaj zakon je šest godina na snazi i sasvim je logično da se izvrši jedna analiza, da se procjene naprave, da se vidi gdje se on može korigovati i šta se tu može još učiniti. Ja moram priznati da predlagač je iskazao izuzetnu upornost i spremnost i kooperativnost. Dakle, ljudi su zaista iskazali spremnost da razgovaraju i sa Uredom i Komisijom i konsultacije itd., i sve je urađeno i mene sada čudi šta se u međuvremenu desilo. Ali evo, dakle ostajući pri podršci ovim izmjenama i dopunama, ja i dalje mislim da ovim zakonom mi praktično ne marginaliziramo, niti devalviramo važnost Parlamenta, nego naprotiv dajemo mu instrumente i ojačavamo njegovu ulogu. To je jedna stvar. I, kad je riječ o tom preventivnom djelovanju i dobroj evropskoj praksi, mi zaista moramo se složiti sa našom stvarnošću gdje mi još uvijek, da budem ovako pomalo slikovit, ne možemo imati policajca bez naoružanja. Evo o tome se radi, dakle ja ću i dalje podržavati ovaj zakon. 30
Uvaženi kolega Petar Kunić, diskusija. Izvolite.
Vrlo kratko, uvažene dame i gospodo. Pa mi smo o ovim stvarima raspravljali vrlo često i diskusije se ponavljaju. Mislim da gubimo vrijeme i da imamo zaista puno praznog hoda u ovom parlamentu, zaista puno, stalno te iste stvari se okreću. Naime, rekli smo svojevremeno da ovaj parlament snosi najveći dio krivice za ovo stanje. Parlament koji nije uredio zakonske propise za određene oblasti. Ovdje je bivši ministar finansija spomenuo jednu oblast koju sam ja apostrofirao u više navrata u ovom parlamentu, dakle Zakon o javnim nabavkama. Imamo neke izvještaje koji govore da se ogromna sredstva pljačkaju od zajednice upravo putem Zakona o javnim nabavkama. Dakle, postojeće političke strukture znaju za to, ne vjerujem da ne znaju, da su prepoznale te stvari koje su najvažnije, ne žele da se taj zakon donese, ne žele da tim zakonom predvidimo kazne. Nema kazne bez predviđenosti u zakonu. Pa zato tužilaštva vraćaju, zato sudovi ne sude, ... evo nula poena ..., nema bez, nemate, ne možete nikog kazniti ako nije predviđeno zakonom, ne možete svakom prišiti zloupotrebe javnih ovlasti, javnih ovlaštenja, zloupotreba položaja. Ne možete aplicirati to na svaku situaciju. Zakon mora biti jasan, precizan, kratak. Ja danas gledam Zakon o platama koji je predložen, pa to su apsurdi. Ljudi koji su ga predlagali ne znaju što je namještenik, šta je državni službenik, šta je izabrano lice. Dakle, miješaju te stvari. I danas-sutra imaćemo tumačenje tog zakona i može da se protumači na različite načine, ako ovakav ode, a očito će otići ovakav. Pa zna se ko su izabrana lica, zna se ko su namještenici, zna se ko su državni službenici. I onda, ako se znaju te kategorije, onda treba vezati činjenice za te kategorije, a ne izmiješati da jednostavno ne znate, vidite da je to potpuni bućkuriš zakona jednog koji je neprimjenjiv, a zato je kriv ovaj parlament jer ne kontroliše izvršnu vlast. Ponovo sam u Parlamentu i vidim da odnos između izvršne vlasti i Parlamenta uopšte ne postoji. Izvršna vlast nije odgovorna Parlamentu, Parlament BiH mora u prvom redu staviti pod kontrolu izvršnu vlast – Savjet ministara, a to nije u stanju. Gospodo, vi iz većinskih stranaka dogovorite se oko toga. Što se tiče mene, ja bih se vrlo brzo dogovorio, što je Slavko rekao, kad se radi o lopovima i o krađama, vrlo brzo. I tu bi se morali složiti u najmanju ruku da se spriječe ove devijacije koje se javljaju, da mi ne raspravljamo stalno prazan hod, a sjedimo ovdje, raspravljamo. Pa zašto? Nema smisla. Dajmo jednom racionalno priđimo stvarima, objektivizirajmo situaciju ako želimo, ako smo u dobroj namjeri. Imajmo dobre zakone, moći ćemo ih primjenjivati, biće nam bolje pravosuđe, biće nam bolja tužilaštva. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Morao sam se javiti, evo kratko ću. Znači, ako imamo situaciju da 50 institucija poštuje Zakon o javnim nabavkama, ja se ne bih složio u jednom dijelu sa profesorom, znači ono što nama 31 fali je da oni ljudi koji ne rade posao u skladu sa zakonom ne odgovaraju nikome, tu se slažemo. I mislim da sud, odnosno tužilaštvo i raznorazne policijske i bezbjedonosne agencije ne rade svoj dio posla. A što se tiče zakona, ako Zakon o javnim nabavkama poštuje 50% institucija, a 17% ne poštuje, mislim da nije do ovog zakona nego do ljudi koji treba da sprovode ovaj zakon. Hvala.
Uvaženi kolega Amir Fazlić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, ja sam jedan od članova Komisije koji je podržao ove amandmane za izmjene i dopune ovog zakona, s ciljem da baš čujemo jednu kvalitetnu raspravu o ovim amandmanima, i vidim da sam bio u pravu jer smo danas mogli čuti i argumente za i argumente protiv izmjena i dopuna ovog zakona. Međutim, mislim da ovo što su određene kolege spomenule da je ovaj zakon na snazi već šest godina i da apsolutno zašto ne pokušati nešto novo, zašto ne pokušati popraviti postojeće stanje, jer ovaj saziv je svjedok određenih mjera koje su donosili i Komisija, i Ured za reviziju, i Parlament, ali nismo svjedoci kvalitetnog provođenja tih mjera od strane izvršne vlati. Ja moram da kažem da nisam razmišljao da se baš javim, ali jedan od motiva je diskusija kolege Slavke Jovičića koji je ovako na jedan slikovit način oslikao, možda malo oštro nazivajući nekim izrazima pojedine funkcionere, ali me je taj motiv potakao da danas malo diskutujem. Pogledajte, mi na nivou države BiH, evo doći će i Budžet, pa ćemo tu malo više podataka iznijeti, imamo negdje rashode, oni su negdje oko 13 milijardi, 13,5 milijardi i mi raspravljamo o reviziji onog što država BiH troši, njenih 71 institucija, Vijeće ministara i svi ostali. To je negdje oko 950 miliona i, kad pogledamo, to je negdje 7,5-7,3 sredstava i ja lično kao poslanik nisam nezadovoljan kako poslanici diskutuju. Pokazuju jednu odgovornost, žele promjenu, žele odgovornost, žele da izvršna vlast bolje i kvalitetnije kontroliše utrošak tih sredstava i odgovornije troši ta sredstva. Ali, ovo će me ponukati vjerovatno da u nekoj narednoj fazi pitam šta se to radi u entitetima. Vjerovatno su i tamo ... šta se to radi u opštinama, šta se to radi u kantonima, jer vidimo koliko je to malo para koje se kvalitetno revidira, a šta je sa onih 12 milijardi i nešto. U tom smislu, vraćam se na amandmane koji su danas tema, smatram da treba dati podršku ovim amandmanima. Ukoliko za godinu-dvije to ne bude pokazalo i bude nekih određenih problema u ovom zakonu, ovo je materija koja se može mijenjati. I ja kolegama, kolegici, kolegama koji su predladgači ovog, ne gledajući iz koje su partije, mislim da su uložili jedan napor i jedan trud i kolege iz SDA će podržati ove amandmane, to je već gospodin Salko Sokolović iznio. A kakav je odnos izvršne vlasti, evo predsjedavajući Vijeća ministara je tu i jedan manji dio, vidim najviše ljudi iz Ureda za reviziju, vjerovatno kad bude Prijedlog zakona o Budžetu imat ćemo sve ministre ovdje, jer će jedan od preduslova za raspravu o slijedećoj tačci biti jedno moje pitanje njima.
Ministar finansija je tu. Nema veze, to je to. Replika, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite. 32
Ma, ja evo gledam ovde po ovoj sali, pa sve gledam gdje su ti lopovi. Ne vidim ih ni s lijeve ni s desne strane. Naprotiv, kada nekoga prozovemo ili kada neki revizorski izvještaj ukaže na nepravilnosti u radu agencije, onda onaj iz čije je partije taj, pod znacima navoda, lopov, ja to ne tvrdim ni za kog, skoče i brane ga i kažu da je to napad na političkoj osnovi. Ja više ovde ne znam ni ko je vršio vlast prethodnih godina. I molim vas kanimo se ... govora. Vi, gospodine Jovičiću, ako znate da je neko nešto ukrao, otuđio, a niste to prijavili, njegov ste saučesnik. Njegov ste saučesnik i treba da odgovarate. I ja kada saznam za koga znate da je nešto ukrao ja ću podnijeti krivičnu prijavu protiv Vas kao njegovog saučesnika. Hvala.
Replika, uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, kroz diskusije sve više ulazimo u situaciju da ovaj parlament kao zakonodavni organ preuzme ingerencije tužilaštva i sudstva. Ja mislim da to mi ne trebamo da radimo. Iz tih razloga smo mi evo mijenjali, ja ću podsjetiti kolege, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, pa smo rekli da u slučaju kada nadležni sud potvrdi optužnice protiv rukovodioca zbog prevara za koje je rukovodilac bio ... stavit će svoj mandat na raspolaganje itd. Ima li ovih presuda? A onda smo u zaključcima, evo, u Zbirnom mišljenju po revizorskim izvještajima tražili informaciju od Tužilaštva da li su oni skidali sa sajtova, gledali te izvještaje, našli određene nepravilnosti i onda u procesu tužilaštvo, sudstvo, rješavali ove probleme. Da ne ulazimo, evo, u situaciju da mi rješavamo ove stvari. Mi jesmo puno zaključaka dali Vijeću ministara pa, između ostalog, tražili od Vijeća ministara da nam prije budžeta za 2012. godinu napravi analizu revizorskih izvještaja i dostavi nam ovdje stanje i analitiku, pa nismo to dobili i niz nekih drugih stvari. Mi trebamo kao Parlament insistirati dalje, odnosno da ono što zadužimo Vijeće ministara dobijemo kao odgovor. Nismo to imali. I evo, ponovo da kažem ono što sam rekao u svom prvom javaljanju, zbog tog nekog dosadašnjeg slabog rada Vijeća ministara i odgovaranja na zahtjeve od strane Parlamenta, evo ova zakonska izmjena možda će samo malo imperativno neke stvari drugačije rješavati, i onda ćemo i mi biti ovde zadovoljni i možda nećemo na ovakav način diskutovati. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Ma neće biti baš replika, ali jedno pojašnjenje. Pa, uvažena kolegice Pandurević, možda sam sve ono rekao što sam bio indoktrininan tekstovima koje sam čitao a Vi ste pisali. Nikada u životu nisam pročitao ni jedan tekst da niste pisali lopovi iz vlasti sa nivoa BiH, nikada. A donijeću vam tih 33 bezbroj tekstova za sljedeću sjednicu i ovdje sve onako i dokumentovano pokazati da nisam saučesnik ničega. Ja sam samo učesnik u stalnoj borbi protiv lopova i kriminalaca i to radim kako znam za sebe, naravno, svjestan da nema efekata. Ali barem da izađe iz mene onaj, neću reći, bijes jer ja sam samo temperamentan, nisam nervozan, nego da olakšam sebi dušu. Kada me sretne deset penzionera pa pitaju na Palama gdje si bio, ja kažem bio na sjednici Parlamenta: jesi li bogati govorio protiv onih lopova? Jesam. Hvala, poslaniče, zadovoljio si nas, haj na kafu. Hvala lijepo.
Druga replika, kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, gospodine Živkoviću. Gospodine Jovičiću, ja tražim da te tekstove gdje sam ja bilo kad za bilo koga napisala da je lopov da ih donesete ovdje i svima prezentujete. Prije svega, ja sam radila u novini koja izlazi u Evropi i u Americi i koja radi i u Australiji i koja radi po tamnošnjim zakonima. A po tamnošnjim zakonima napisati za bilo koga da je lopov a da za to nemate pravosudnu sudsku presudu, znači otprilike kada bi vas tužili da biste vi mogli dobiti, pa vjerovatno, par stotina hiljada eura odštete. Dakle, ako sam ja za nekoga ovdje od kolega napisala da je lopov, dajte mu to, pa neka me tuži. Znači, ja bih mu morala dati 100 hiljada evra. Hvala.
Polako, polako. Slavko, ti imaš joj šednu repliku, hoćeš da je istrošiš, je li? Hajde izvoli.
Pa ja sam vrlo odgovoran i valjda, što sam radio te poslove, oprezan te nikada ne pominjem imena. Ali ja kada kažem lopovi, ja odmah znam koji se prepoznaju i njih memorišem i uvijek ih imam u vidu i zato me niko ne može nikada tužiti ni za kakvu odštetu. Ja nikada nisam imenovao nikoga, ali ja tražim da lopove imenuje Tužilaštvo, SIPA, koja treba da se bavi njima, a ne ja. Ja samo insistiram da ljudi u ovoj zemlji rade svoj posao. A ako me neko ubijedi da u ovoj zemlji nema lopova i da je ovo zemlja blagostanja, ja na sljedećoj sjednici, ili nekoj drugoj, podnosim ostavku i kažem, ljudi, ja sam cijeli život proveo u zabludama i borio se protiv lopova. Ova je zemlja blagostanja. A Vama, uvažena kolegice Pandurević, pa evo samo jedna rečenica. Naravno, nikada Vi niste rekli poimenično, i Vi ste bili oprezni, ali ste najviše tekstova napisali: lopovi iz SNSD-a. E sad, koje ste mislili, koja su imena, i ja Vas nikada otužiti neću i ja Vam odajem priznanje što vi pišete to, zapravo, što ste pisali, ali evo sada ste u drugoj funkciji. Dakle, i ja sam vrlo oprezan, vrlo sam odgovoran i nikada neću prstom ni u koga tamo okrenuti. Ali ja znam kao što zna svaki čovjek u ovoj zemlji da nikada lopove niti može neko nabrojati, niti popisati, a još je veća iluzija da će neki minimalni postotak od 1-2% neka institucija izvesti na odgovornost, tako da ću ja uvijek pričati 34 protiv lopova u množini. A u jednini ih ja već poznam, koji se prepoznaju ali, nažalost, kao političar, ne mogu im ništa.
Sa lopova prelazimo na amandmane. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege, uvaženi gosti, ja želim najprije zahvaliti Parlamentarnoj skupštini BiH na doprinosu, uloženom trudu od strane mene kao ovlaštene predlagačice i članova Kluba SBB-a, hvala vam svima da ste nam pomogli da pokažemo da je tematika kojom smo se bavili u ovim izmjenama i dopunama zaista od velike važnosti za javnost u BiH, za građane u BiH. Zahvaljujem također na reakcijama i podršci nevladinog sektora, brojnim organizacijama koje se bave javnom potrošnjom, a koje su se oglasile iz svih dijelova BiH, dakle nebitno na entitetsku djelatnost i pripadnost ili eventualne simpatije ili nesimpatije prema određenim partijama. Također želim, a ovo posebno naglašavam, zahvaliti na uloženom konstruktivnom trudu grupi uposlenika Ureda za reviziju institucija BiH koja nažalost nije bila predvođena glavnim revizorom. Ja sam dobila uvjeravanje da su oni po nalogu glavnog revizora sudjelovali u razmjeni mišljenja i radu na dopuni amandmana i na njihovoj prihvatljivosti u okviru ovih izmjena i dopuna Zakona. Zahvaljujem zaista na tome da su s respektom primili ovlaštenog predlagača i radili višesatno uz želju da približimo stavove i da ono što jeste tema ovog zakona bude na cilju onoga što smo mi na početku u prvom čitanju ovde stalno isticali: jačanju uloge Ureda za reviziju institucija BiH i jačanju uloge Parlamentarne skupštine BiH unutar ove problematike. Dakle, damama i gospodi iz Ureda za reviziju zahvaljujem na njihovoj konstruktivnosti i njihovom principjelnoj konzistentnosti nakon što je glavni revizor došao da anulira naš višesatni rad i sve dogovore. Ukazujem dakle još jedanput da krucijalni problem postoji u Uredu za reviziju i da ga moramo riješiti, ukoliko želimo da ova važna institucija radi u korist građana BiH i u korist toga da Parlamentarna skupština dobije izvještaje iza kojih će moći stati i koje će moći podržati. Samo nekoliko rečenica ću kazati vezano za diskusije koje smo danas ovde čuli. Još jedanput hvala svim kolegama i hvala članovima Komisije za dosadašnji zajednički rad. Izneseno je da se radi o pritisku na reviziju, dodatnom pritisku na reviziju. Ne vidim šta je pritisak na reviziju ako odgovornost želimo podijeliti zajedno s njima i sudjelovati u ovom važnom procesu. Neko je kazao: 'Niko nam do sada nije smetao, imamo mi tu mogućnost u zakonu.' Nisu nam smetali, ali nismo to niti učinili. Mi smo do sada mogli, a sada se obavezujemo da ćemo, i smatram da je to kvalitativni iskorak. Ja bih voljela da je gospodin glavni revizor imao toliko respekta prema nama kao ovlaštenim predlagačima i ovoj Parlamentarnoj skupštini i dao nam toliko značaja koliko daje nezavisnom švedskom konsultantskom uredu, uz sve respekte prema Uredu. Govorimo o tome da se radi o deklarativnim izjašnjavanjima ovdje u ovom parlamentu. Deklarativno, evo sada možemo i potpuno konstruktivno. Od nečega se mora krenuti. Jedan mali korak se mora napraviti. On će nam pružiti priliku da vidimo gdje još možemo unaprijediti, nadograditi ovaj proces i postati potpuno odgovorni prema onome što građani BiH od nas očekuju, a 35 to je spoznaja o tome ko i kako troši novac koji oni uplaćuju u budžete i da li taj potrošeni novac zaista ima učinak i rezultate koji dovode do boljeg, lakšeg i prosperitetnijeg života u BiH. O nekim terminologijama koje su se ovde pominjale: terminologije su preuzete iz zvaničnih dokumenata Ureda za reviziju i članovi ekspertne grupe Ureda za reviziju nisu našli ništa pogrešno u toj terminologiji koja se ne nalazi niti u ovom zakonu niti u amandmanima. Ja se nadam da će Parlamentarna skupština BiH, da će uvažene koleginice i kolege zastupnice i zastupnici podržati ovaj prijedlog bez obzira što on dolazi iz novoprispjele stranke u Parlamentarnu skupštinu BiH, bez obzira što on dolazi iz redova opozicije i da će se zaista on tretirati kao jedan konstruktivni doprinos onome kako mi želimo i kako vidimo funkcioniranje društva u BiH. Još jedanput zahvaljujem i nadam se daljnjoj suradnji i razvoju odnosa između nas kao parlamentaraca, nevladinih institucija i, naravno, zvaničnih agencija i institucija u BiH koje trebaju biti naši prvi suradnici. Hvala.
E, sada da vidimo jeste li se prije vremena obradovali. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem vrlo uvaženom predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, cijenjeni gosti, ma ja sam maloprije, prateći ovaj drugi materijal jedan, pitao na kojoj smo točki dnevnog reda, jer se ovde o svemu pričalo osim o obrani amandmana na čemu smo danas, jel', kada je u pitanju ova točka dnevnog reda. I javio sam se jer mislim da smo malo izašli izvan okvira, poštujući i uvažavajući pravo svakog zastupnika da svoje prijedloge brani argumentima na najbolji mogući način. Mislim da smo izašli izvan toga i da smo ušli u jednu sferu nekorektnosti, pogotovo nekorektnosti prema jednoj, kako je mnogi volimo nazvati, vrlo uvaženoj, respektabilnoj, neovisnoj, dobroj instituciji, čija izvješća uglavnom pozdravljamo, ohrabrujemo itd. I pošli smo, u nedostatku vjerovatno argumenata, više raspravljati o glavnom revizoru i Uredu za reviziju, nego o točki dnevnog reda. Mislim da je to nekorektno. Nekorektno iz razloga što ni glavni revizor, ni bilo ko drugi o kome mi raspravljamo ovdje, nema mogućnost, uvažavajući zastupnike i njihova prava i Zastupnički dom, da vrati istom mjerom. Vjerovatno, kada bi mu pustili, ili bilo kome, da vrati istom mjerom, onda bismo se imali prilike naslušati svega i svačega. Mislim da je to nekorektno. Morao sam se javiti zbog toga. Nije predmet ove točke dnevnog reda rasprava ni o glavnom revizoru, ni o njegovim zamjenicima, ni Uredu za reviziju. Rasprava je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija. I mi smo pozdravili, ja sam pozdravio ideju, inicijativu, napor uvažene kolegice, predlagatelja ovog zakona, napor evo da se traga za nekim rješenima kako bi se stanje u ovoj oblasti popravilo. Morate uvažiti činjenicu da mi zastupnici nismo eksperti za svaku oblast i da mi, ko hoće da bude informiraniji se konsultira, s kim god ko stigne, kako bi bio komeptentniji, kako bi mogao odgovornije donositi odluke i prosuđivati o određenim pitanjima. I nemojmo zamjeriti, danas je bilo zamjerki ko se s kim konsultirao, ko je koga slušao, ko koga ne sluša. Mi kada 36 donosimo odluke, mi donosimo odluke, a kako se mi pripremamo za donošenje odluka to je pravo svakog od nas individualno i zato pred javnosti snosimo odgovornost. I ja još jedanput molim, znači nemojmo zbog toga što nam se ne dopada nečije stajalište, znači koristiti to kao priliku da bismo instituciju ili pojedinca iz institucije, čije nam se stajalište ne napada, ne znam ni ja, etiketirali ovako ili onako. Mi imamo zakon i kroz sve ove rasprave, kroz sve rasprave, kroz sve argumente, čuli smo da mi, ali mi, ne Ured za reviziju, nismo spremni da tražimo odgovornost, da istrajemo na odgovornosti. Čuli smo da donosimo zaključke, mi donosimo zaključke i ne inzistiramo na njihovoj provedbi. Pa nije kriv Ured za reviziju što mi ne inzistiramo na provedbi vlastitih zaključaka. Dajte da ne mijenjamo, najlakše je prebacivati odgovornost na nekoga drugog. Ali mi smo ti koji odlučuju o postavljenjima, o imenovanjima, o razrešenjima onih koji raspolažu proračunskim sredstvima. Mi smo donijeli desetine zaključaka, i kroz komisiju nadležnu i kroz Parlament, to što ne pratimo njihovu realizaciju nije kriv Ured za reviziju. Ne želim, niti imam potrebu biti odvjetnik Ureda za reviziju, ali smeta mi da mijenjamo teze i da, umjesto da rasprave o točki dnevnog reda, raspravljamo o nečem drugom kako bismo zamaglili, ne znam ni ja, stvarne probleme. Znači, evo zamolio bih za jednu korektnost prema onima koji su korektni prema ovoj instituciji, znači korektni, uredno izvještavaju, uredno dolaze na naše komisije, uredno prate Parlament, uredno mi pozdravljamo rezultate tih institucija, šta ćemo tek sa onima koje nam neće doći ni na sjednicu, ni na komisiju i čijim rezultatima smo vrlo često nezadovoljni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Glavni revizor Kancelarije za reviziju, gospodin Milenko Šego ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, sve vas skupa pozdravljam. Pa, mi smo, ovi s lijeve i desne strane, zaista malo hendikepirani, ako trebamo saslušati na desetine rasprava, pa i uvreda, a da ne možemo reagirati, međutim evo situacija je takva. Ja naravno nemam namjeru sada replicirati nikome od onih koji su govorili, ali je moja dužnost, i ovde sam po tom osnovu, da iznesem svoje stajalište, stajalište profesije i stajalište Ureda za reviziju. Pa valjda sam ja ta osoba koja prenosi oficijelno stajalište Ureda za reviziju. Pa nije glavni revizor formirao radnu skupinu sa ciljem da ona stajalište prenosi predlagaču zakona. Pa valjda je ta radna skupina zajedno s vama trebala da iskristalizira stavove, da isprofilira stajališta i mišljenja, da pokuša formulirati najbolje opcije kako treba izgledati taj zakon, odnosno izmjene i dopune ovog zakona. U tom smislu je ta radna skupina formirana. I ja sam tu radnu skupinu formirao. Imali smo jako dobru suradnju. Ja vjerujem da je vaša namjera zaista bila dobra, međutim namjere odlaze s nama, kada odlazimo sa funkcija, sa položaja, sa radnih mjesta namjere odlaze, a ono što je zapisano u zakonima to ostaje. Prema tome, iz tih razloga moramo biti veoma pažljivi šta ćemo zapisati u tim zakonima. Znači, postojeći Zakon o reviziji, to je svima jasno i to ste svi ustvari rekli, i vi koji predlažete, predlagači izmjena i dopuna ovoga zakona da nudi sasvim dobar, odličan okvir za djelovanje Parlamentarne skupštine i djelovanje institucija izvršne vlasti. Problem je u tome što to djelovanje nije bilo na očekivanoj razini. Ja ne mogu kazati da nije bilo djelovanja. Bilo je djelovanja, bilo je napretka, i može se kazati da je pogotovo posljednje tri-četiri godine zaista 37 napravljen iskorak u ovoj Parlamentarnoj skupštini, da su poduzete određene mjere i radnje, da je Parlamentarna skupština napravila vlastite procedure za prijem i prihvaćanje revizorskih izvještaja i da su institucije saslušavane, pozivane na odgovornost. I bilo je to veoma mučno, bio sam tamo svjedokom, dakle gledao sam to, prisustvovao sam tome. Prema tome, ocjena i kvalifikacija da se ništa nije uradilo i da ništa ne valja ne stoji. Ja vam to moram reći. Na kraju krajeva, oko 60% naših preporuka se implementira. To je značajan podatak. Vi ćete veoma brzo dobiti izvješća o izvršenim revizijama za 2011. godinu i vidjet ćete da postoji trend i daljeg pozitivnog pomaka. Prema tome, nemojmo samo govoriti o tome da nema napretka. Kada je riječ o popravkama zakona, pa valjda je cilj popravki nekog zakona, a pogotovo zakona koji je poseban zakon ili lex specijalis zakon, da olakša djelatnost te službe, te profesije. U ovaj zakon se pokušavaju unijeti one mjere i one radnje koje su represivnog karaktera, koje zapravo ne baštini EU i razvijeni svijet. I to je, po meni, korak unazad. Dakle, unositi u Zakon o reviziji, koji je jedan zakon profesije, jedan posebni zakon, unositi represivne mjere i dovoditi sebe praktično u pat-poziciju, kao zakonodavnu vlast, kako provesti te mjere, šta ćemo mi sa sistemskim preporukama kojih ima možda 50% u našim izvješćima. Ako smo dali 400 preporuka za 2010. godinu, sigurno je da ima pa bar 150 sistemskih nekih preporuka. Tko će biti pozvan na odgovornost po predloženom zakonu o izmjenama i dopunama ovog zakona za neprovođenje takvih preporuka. Evo, volio bih da čujem to pitanje. Mi već pet godina pišemo da je neophodno reguliranje Ministarstva vanjskih poslova, poslovanje njegovo regulirati zakonom o Ministarstvu vanjskih poslova. Svake godine se ta preporuka piše. Tko će biti pozvan na odgovornost ako usvojimo ovakve izmjene i dopune ovog zakona? Evo ja bih volio da mi se odgovori na to pitanje. Dakle, to je pat- pozicija iz koje ćete teško izići. Dakle, svest će se ta odgovornost na nekakve možda sitne korektivne radnje. Mi u postojećem zakonodavstvu imamo sve to regulirano. Postojeći Zakon o reviziji nudi takvu jednu opciju. Član 16. tog zakona nudi tako jednu opciju, veoma modernu opciju, kvalitetnu: da Parlamentarna skupština može izreći odgovornost umanjenjem proračuna ili bilo koje druge korektivne radnje. Zar to nije dovoljno? Zar to nije dovoljno za onoga ko ima vlast, zakonodavnu vlast? Ja ne vidim da to treba dalje obrazlagati, širiti, nije mi to jasno. Iz tog razloga sam protiv izmjena na takav način. Nadalje, mi moramo imati u vidu i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, njegov članak 90. koji kaže da će vanjska revizija i da će BiH praktično baštiniti tu tradiciju, da će preuzimati one većinske obveze iz EU, a ne neke pojedinačne, istina, ima i pojedinačnih slučajeva i u okruženju možda gdje su uvedene neke represivne mjere u Zakonu o reviziji, ali mi moramo preuzimati ono što je pozitivno iz EU. Što se tiče revizije učinka, sa prvim dijelom predloženog ... izmijenjenog člana bih se mogao složiti, međutim drugi dio člana koji govori o tome da će Ured za reviziju sačiniti program koji će biti sastavnim dijelom proračuna Ureda za reviziju, dakle predmet usvajanja ili neusvajanja, po našem mišljenju se kosi sa standardima i sa Zakonom o reviziji u smislu urušavanja njegove neovisnosti. Naime, revizije učinka koje će Ured obavljati moraju biti dijelom njegovog godišnjeg plana koji je reguliran člankom 12. postojećeg Zakona o reviziji institucija BiH. I mislim da je Radna skupina, gospođo Dervoz, insistirala na tome da se u tom smislu veže program razvoja, a ne za članak 5. Zakona o reviziji, to je suštinska razlika i to niste rekli, nego ste rekli nešto drugo, dakle, koje je znači plan revizije, a Ured za reviziju dostavlja parlamentarnom povjerenstvu u obliku informacije, a ne kao dio nekog drugog dokumenta, koji još k tome vezuje uz proračun koje 38 nadležno povjerenstvo usvaja, pa se na ovaj način gubi diskrecijsko pravo Ureda da samostalno odlučuje o revizijima koje će obavljati, odnosno daje povjerenstvu mogućnost da posredno putem proračuna utiče na godišnji plan revizije, što je suprotno i standardima i postojećem Zakonu o reviziji. Prema tome, Ured za reviziju ima strateški plan razvoja i financijske revizije i revizije učinka, a program razvoja koji se spominje kao iskorak za ove izmjene i dopune je dio praktično tog strateškog plana razvoja i on bi onda mogao biti predmetom usvajanja ili neusvajanja na povjerenstvu, a to je upravo ono što se kosi sa diskrecijskim pravom o samostalnosti i neovisnosti Ureda za reviziju. Evo, u tom smislu mislim da namjera jeste postojala dobra i s naše strane, ja sam i u prvom čitanju izrazio svoje sumnje da će ovako predložene izmjene i dopune Zakona nam napraviti boljitak. Mislim da nije rješenje u tome, rješenje je u onome što je vas većina ovde govorila: u političkoj volji da se ono što mi napravimo, a u to niko nije sumnjao, svi ste govorili o tome da su izvješća kvalitetna, pa evo imali smo zadnje izvješće prije 20-tak dana o povratku, zbrinjavanju izbjeglih i raseljenih osoba, pa nisam primijetio neke posebne aktivnosti oko toga, nekako se brzo ta rasprava završila. Prema tome, ne radi se o tome da nema izvješća. Radi se o tome da nema vaše dovoljne energičnosti i političke volje da pokrenete procese. To je problem. Ja vam to moram reći. O Brčko Distriktu neću govoriti jer je i sam predlagač rekao da je to političko pitanje, pa ja ne znam šta sad ima političko pitanje u Zakonu o reviziji. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega ...
nije uključen mikrofon
Imate pravo na repliku tri minute, jel' dovoljno.
Meni je dovoljno uvijek i pola minute.
Hajte, izvolite.
Dakle, gospodine Šego, ja se izvinjavam što sam učestvovao u ovim inicijativama da se nešto promijeni u ovom zkonu i neću više nikada dok Vas ne pitam.
Idemo redom. Replika, uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite. 39
Zahvaljujem. Želim samo još jedanput istaknuti da je namjera predlagača bila izmjene i dopune Zakona o reviziji institucija BiH, nikako razgovor o Uredu za reviziju institucija a, kako smo došli na ovo polje, vjerovatno je uzrok u onome o čemu smo nažalost u ovoj Parlamentarnoj skupštini morali govoriti. Hvala.
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Naime, kolegice i kolege poslanici, zakon je suviše ozbiljna stvar, izmjene i dopune takođe, da bi u njega unijeli i opozicioni i pozicioni i lični i bilo koji drugi interes. Mi danas nemamo, osim ova tri usvojena amandmana koja su bila na Komisiji, bilo kakav drugi prijedlog da se ovi amandmani modifikuju na način o kome je govorio glavni revizor i koji ima smisla, niti ima bilo koja druga mogućnost da ovaj parlament danas uradi osim da glasa o ovome, osim ako ima dobre volje i od predlagača i od Ureda za reviziju a i od svih nas ovdje da damo određeni rok da se ti amandmani, ako mogu, modifikuju. Ja sam izašao samo iz tog razloga da vas upozorim na poslovničke procedure u kojima više ništa ne možemo da uradimo, osim ako nema dobre volje. Ako ima dobre volje, uvažite ovu mogu sugestiju, pa kad budemo glasali o ovome da se jedan zaključak formuliše u tom pogledu, ako ne glasamo o Zakonu na način na koji možemo da glasamo. Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu (prvo čitanje) Predsjedništvo je Prijedlog zakona dostavilo u parlamentarnu proceduru 4.5.2012. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje o principima Prijedloga zakona je dostavila 8.5.2012. godine. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu Prijedloga zakona je dostavila 8.5.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Imam zahtjev ministra finansija, gospodina Nikole Špirića, da u ime predlagača obrazloži prijedlog. Izvolite. 40
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, Fiskalni savjet u novom sazivu je na prvoj sjednici, održanoj 14.3.2012. godine, jednoglasno usvojio dokument Globalni okvir fiskalnog bilansa i politika u BiH za 2012.-2014. godina. Usvojenim dokumentom Globalnog okvira je između ostalog utvrđen okvir budžeta institucija BiH u iznosu od 950 miliona maraka, s tim što se 750 miliona maraka obezbjeđuje sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje. Shodno članu 6. Zakona o Fiskalnom savjetu Sporazum o usvajanju Globilnog okvira je potpisan od strane predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH i entitetskih premijera. U skladu sa Zakonom o finansiranju i Zakonom o Fiskalnom savjetu okvir budžeta institucija BiH utvrđen je ovim ..., usaglašen je sa potpisanim Sporazumom o dokumentu Globalni okvir. Ovo namjerno napominjem zato što sam imao priliku da čujem različite izjave u medijima kako ne postoji Globalni okvir, kako taj dokument nije potpisan itd. Samo da znate da smo radili, dakle na bazi zvaničnih dokumenata. S obzirom da se Zakon o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu donosi na osnovu navedenih zakona i Globalnog okvira, Ministarstvo finansija i trezora je uputilo instrukcije budžetskim korisnicima za dostavu budžetskih zahtjeva. Nakon toga je Savjet ministara po prijedlogu Ministarstva finansija i trezora obavio raspravu o prijedlogu mjera za postizanje ušteda koje su neophodne da bi se budžet mogao usaglasiti sa okvirom od 950 miliona maraka. Savjet ministara je jednoglasno podržao mjere za postizanje ušteda predloženih od Ministarstva finansija i trezora. Istovremeno je Savjet ministara zadužio Ministarstvo odbrane da u saradnji sa entitetskim nadležnim institucijama i penzionim fondovima pripremi izmjene Zakona o službi u Oružanim snagama u cilju prevazilaženja gorućeg problema u vezi sa izmirenjem obaveza prema vojnicima kojima je istekao ugovor u Oružanim snagama po osnovu navedenog zakona. Te izmjene su donesene, vi znate, u septembru mjesecu 2010. godine. Nažalost, nismo dobili taj Prijedlog zakona. Sačinilo ga je Ministarstvo finansija i danas je ono bilo predmet rasprave na sjednici Savjeta ministara, sa koje sam došao, i mi ćemo već u ponedjeljak ili u utorak se izjašnjavati o prijedlogu izmjena i dopuna tog zakona koje se dakle odnose na ovu kategoriju privremeno penzionisanih vojnika iz Oružanih snaga BiH, ali je u budžetu predviđena stavka od 19,9 miliona KM za one obaveze koje je ovaj zakon proizveo od 1. januara 2010. godine do 31. marta ove godine. U javnosti su takođe bile različite cifre, pominjalo se negdje 29,9 miliona što znači da je licitirano nažalost sa tom kategorijom ljudi. Vidjećemo šta ćemo sa ovim Prijedlogom zakona uraditi, ali moram da kažem da je prijedlog izmjena i dopuna tog zakona paket vezan za ovaj budžet i učinit ćemo sve da ga dobijemo u fazi usvajanja ovoga budžeta kako ponovo ne bismo imali različite vrste nezadovoljnih ljudi na ulicama. Savjet ministara koji podrazumijeva uštede u skladu sa tim planiranjem budžeta podrazumijeva istovremeno utvrđivanje izmjena i dopuna određenih zakona. U tom smislu, dakle mi smo i predložili usvajanje amandmana na Ustav člana IX. stav 2. i sugerisao je Domu naroda da napravi i dakle da završi drugo glasanje vezano za taj član. I moram da kažem da Savjet ministara je donio taj zaključak kojim se sugeriše. To je ponovilo i Predsjedništvo u svom zaključku. Zatim Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH s ciljem da se stvori mogućnost da će Vijeće ministara, dakle, određivati osnovicu za plate kako bi se sačuvala makroekonomska stabilnost, kako se ne bi kršio Ustav i zakon i po osnovu toga ne bi proizvele određene tužbe i zatezne kamate. Zatim Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona 41 u službi u Oružanim snagama BiH koji je u završnoj fazi, o kojem sam govorio. Ali isto tako razmatrajući budžet mi smo donijeli određene podzakonske akte na koje se naslanjaju ovi zakonski projekti. Prvo Prijedlog odluke o usvajanju politike i plata i naknada u institucijama BiH za 2011. do 2014. Dakle, to je odluka koja je usvojena i na bazi te odluke smo kreirali izmjene i dopune Zakona o platama. Zatim Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o visini dnevnica za službena putovanja zaposlenim u institucijama BiH. Mi smo jednu odluku donijeli tako da smo ujednačili dnevnice za putovanja unutar BiH na nivou 25 KM. Vi znate da je na državnom nivou to bilo 50 maraka, na nivoima entiteta je bilo 20 ili 25 maraka. Smanjili smo dnevnice za putovanje u inostranstvo za 10%. Zatim Prijedlog odluke o visini regresa za godišnji odmor u institucijama BiH za 2012. godinu za 50%, s tim što po usvajanju ovoga budžeta Savjet ministara će donijeti posebnu odluku kojom će imati diferencirani pristup isplate regresa, što znači da će oni sa većim platama imati manje regresa, oni sa manjim platama veći regres. Zatim Prijedlog odluke o visini novčane naknade zaposlenim u institucijama BiH za ishranu tokom rada, dakle smanjili smo topli obrok sa 8 maraka na 6 maraka. I moram da kažem da je ovo kategorija koja je prenesena iz sistema koji je iza nas, zapravo nigdje u svijetu ne postoji da topli obrok imaju oni koji rade u institucijama vlasti, koji su na budžetu, nego oni koji rade u proizvodnim halama. I, kada bismo kojim slučajem ukinuli topli obrok, onda bi bila ušteda na nivou BiH 56 miliona samo po tom osnovu. Ali evo, ovaj put smo išli samo dakle uz minimalno smanjenje za 2 KM, a cijene u našim restoranima su takve da svi zaposleni mogu imati jedan obrok u visini od 6 KM. Zatim Prijedlog odluke o visini osnovice za obračun plate zaposlenim u institucijama BiH, dakle linearno 4,5% za sve kategorije, izuzev za one koji primaju platu do 500 maraka. I Prijedlog odluke o načinu i postupku ostvarivanja prava zaposlenih u institucijama BiH za troškove smještaja, naknade za odvojeni život i naknade za privremeno raspoređivanje, dakle do sada je naknada za odvojeni život bila 400 maraka, ona se smanjuje za 25%. Kada sve to saberemo na godišnjem nivou, dakle radi se o uštedama od 51,45 miliona. A ukoliko usvojimo, a nadam se da ćemo usvojiti ovaj budžet u ovom mjesecu, za ovu godinu uštede bi bile 37,6 miliona. Ovdje ne govorim namjerno o troškovima zakupa jer smo donijeli odluku da se izvrši analiza cijena zakupa i da se postignu uštede i po tom osnovu u visini do 30%. Radimo tu analizu i već su određene uštede postignute. Ali, kao što vidite, u ovom budžetu postoje i kapitalna ulaganja vezana za izgradnju objekata za smještaj institucija, što znači da efekte možemo očekivati tek u godinama ispred nas. Kada je u pitanju prihodna strana za finansiranje institucija BiH, prihodi za finansiranje institucija su definisani na nivou od 950 miliona, s tim što ima zahvatanja od indirektnih poreza od 750 miliona. Znate da smo 2011. godinu završili sa zahvatanjem od indirektnih poreza od 685 miliona, što znači rast od 8,85%, a 123.782.000 se tiču direktnih prihoda institucija BiH. To su različite vrste taksi, zatim prihod od dobiti Centralne banke i imamo prenesene prihode od 31.797.000 vezano za kapitalna ulaganja iz 2011. godine, tako da ovi direktni prihodi su prihodi od taksi i naknada, prihodi od posebnih naknada i taksi, prihodi od vlastite djelatnosti, prihodi od dobiti Centralne banke i vanredni prihodi ili grantovi. I sve to iznosi 123.780.000 maraka. Zatim imamo i prihode za finansiranje spoljnog duga. Spoljni dug za 2012. godinu iznosi 444.928.000 maraka. Za Federaciju 279.588.000 maraka, za RS 160.777.000, za Brčko Distrikt 151.000 maraka i za državni nivo vlasti 4.412.000 maraka. I kad saberemo sve ovo, dakle dobijemo okvir budžeta od 1.394.928.000 KM. Ono što je po meni interesantno jeste rashodna strana budžeta koju smo uravnotežili sa prihodnom stranom, dakle tekući izdaci za budžetske korisnike iznose 916.439.000 KM, a ono što je 42 bitno da se zna da tekući izdaci od 813.267.000 maraka se odnose na brutoplate i naknade od 524.917, naknade troškova zaposlenih 110.535.000 i ostali materijalni troškovi 177.815 maraka. Dakle, za plate i naknade od 950.000.000 odnosi se 813.267.000 KM, i to je ono na šta smo upozoravali da treba smanjivati javnu potrošnju. Kapitalni izdaci iznose 69.710.000, tekući grantovi 30.680.000, kapitalni grantovi 2 miliona i izdaci za inostrane kamate 697, to su zatezne kamate za servisiranje ino duga, jer smo ih morali platiti zato što smo bili jedina zemlja koja u vrijeme pune likvidnosti nije servisirala spoljni dug. I postoje direktni transferi, rezervisana sredstva za izgradnju graničnih prelaza a propo ulaska Hrvatske u EU i 20 miliona vezano za izgradnju ... za smještaj institucije BiH. Ono što mogu da kažem da su prihodna i rashodna strana uravnotežene i da ovaj prijedlog nacrta budžeta između ostalog obezbjeđuje funkcionisanje institucija BiH bez ugrožavanja i jedne vitalne funkcije, finansiranje primarnih radnji za popis stanovništva i stanova u BiH u skladu sa zakonom, sredstva za održavanje lokalnih izbora, izgradnju graničnih prelaza sa Hrvatskom kako ne bismo plaćali bespotrebnu cijenu a propo ulaska Hrvatske u EU, obezbjeđenje sredstava za nabavku objekata za smještaj institucija BiH i druge obaveze koje stoje pred BiH. Nakon usvajanja ovog budžeta u Savjetu ministara budžet je konačnu formu dobio usvajanjem od strane Predsjedništva i vi ste dobili zaključke kao što smo ih dobili i mi u Savjetu ministara. Dosadašnja praksa je bila da Predsjedništvo svoje zaključke dostavi Ministarstvu finansija da ih oblikuje i proslijedi u parlamentarnu proceduru, sad smo ih dobili u direktnoj formi. Ali pošto vidim da se ne ide po hitnom postupku, nego ide u skraćenu proceduru ovaj budžet, mi ne bježimo od toga da kao Ministarstvo ove zaključke Predsjedništva oblikujemo i da pomognemo u amandmanskoj fazi nadležnoj komisiji kako bi se došlo do dobrih amandmana, pogotovo što mislimo da ovaj član IX. stav 2. Ustava nema potreba da direktno stoji ovdje, treba zaključak Vijeća ministara i ovaj zaključak proslijediti Domu naroda da završi tu proceduruj, dakle izmjene Ustava u toj osnovi. Zatim, zaključak koji se odnosi i gdje se kaže da neće biti novog zapošljavanja u ovoj godini. Ali moram da kažem da mi već imamo privremeno finansiranje gotovo pet mjeseci, da je to faktički nemoguće, s obzirom da imamo i nove institucije kao što je Agencija za borbu protiv korupcije, kao što su nova tijela u skladu sa zahtjevima Evropske komisije, recimo tijela za koordinaciju državne pomoći i druga ... tijela, tako da smo mi ostavili tu jednu stavku u budžetskoj rezervi gdje bi se broj zaposlenih određivao u skladu sa odlukom Kolegija Vijeća ministara, da bi konačnu odluku donosio Savjet ministara ili Vijeće ministara. Ovdje takođe u jednom zaključku, ja govorim samo o onome što je postalo sastavni dio ovog budžeta i neću komentarisati ove druge zaključke Predsjedništva o kojima ćete vi pretpostavljam voditi raspravu, ali ovdje se govori o 2,5 miliona KM koji su višak prihoda Centralne banke. Dakle, oni su 27,5 miliona, a mi smo radili na bazi izvještaja koji smo dobili od Centralne banke, a ovo je izvještaj koji je došao dakle u Predsjedništvo. I mi mislimo da ta sredstva takođe treba rasporediti vezano za kapitalne objekte. I danas smo donijeli Odluku o izmjeni Odluke o privremenom finansiranju da bi omogućili jednu vojnu vježbu koja se održava u narednom mjesecu u Mostaru u iznosu od 1.200.000 maraka vezano za kapitalna ulaganja, izgradnju puteva, lokalnih puteva u Hercegovini koji će pratiti odvijanje te vojne vježbe. I u tom smislu smo spremni da pomognemo kako bi se izvršila ... sredstava iako ih Predsjedništvo nije direktno lociralo u ovaj budžet. Ja znam, naravno, i moram da kažem da smo imali dobru raspravu u okviru Savjeta ministara, nema posebno zadovoljnih kada je ovaj budžet u pitanju i kada ima sredstava i kada nema sredstava, ali uglavnom mislim da smo došli do jednog optimalnog rješenja koje ne ugrožava ni 43 jednu instituciju i mislim da su ovo minimalne korekcije i volio bih da budu posljednje korekcije. Moguće je naravno postizati uštede na državnom nivou i dalje. Ja vjerujem da će i ostali nivoi vlasti morati da krešu svoje, pogotovo rashodnu stranu, ali ja ne mislim samo da kresanje rashoda može pomoći BiH i njenim nižim nivoima vlasti, da mora biti kombinacija štednje i investicija, da moramo učiniti napore da jednako atraktivnim učinimo radno mjesto u realnom sektoru kao što je radno mjesto u institucijama vlasti koje su na budžetu. To nije jednostavno i ovo je tek početak ulaska u reforme. Mislim da je bilo i različitih poređenja državnog i entitetskih budžeta u njihovom rastu, da li je ... država u odnosu na entitete ili nije. Ja govorim ovdje o rastu na državnom nivou od gotovo 9% zahvatanja od indirektnih poreza. I naravno da entiteti imaju svoje direktne prihode kao što i država ima svoje direktne prihode i mi ne možemo dalje ulaziti u nivo direktnih prihoda ni jednih, ni drugih, ni trećih, ali ti direktni prihodi entiteta su vezani za štampanje trezorskih zapisa sa izuzetno nepovoljnim kamatnim stopama što stvara ogromne deficite u entitetskim budžetima. Kada je u pitanju zdravlje finansija države i entiteta ja se nikada sa ovog stanovišta ne bih mijenjao za kvalitet izvora koji su na državnom nivou u odnosu na ... izvore koji su na entitetskom nivou. Mi smo, i to ću reći na kraju, na Fiskalnom savjetu odlučili da nastavimo razgovore sa Međunarodnim monetarnim fondom da imamo pregled vezano za aranžman koji smo zaključili. Vidjećemo kako će se ta rasprava odvijati, sa stanovišta države taj aranžman joj ništa ne znači, ali mislim da entitetski nivoi vlasti imaju prijeku potrebu da se taj aranžman nastavi, ali će prije svega, ja očekujem da će zahtjev međunarodnih finansijskih institucija biti da se provode strukturalne reforme i reforme socijalnog sektora i da sve ono što je bilo uvođenje u beneficirana davanja u različitim predizbornim periodima, bez obzira na kojem nivou vlasti, morati ići vani. To neće biti lagane reforme. One neće podrazumijevati osmjeh i aplaudiranje ministrima, niti ja to očekujem. Ja mislim da reforme koje su pred nama su bolne reforme ali se zahtijeva da se naprave prvi koraci. Mi smo bili odgovorni, na državnom nivou to napravili. Bilo je i primjedbi zašto to ne čine entiteti, hoćemo li samo mi. Svi će biti natjerani da čine te korake i ja mislim da ovo što smo uradili pokazuje da je Savjet ministara bio na visini zadatka i odgovornosti. I ono što bih još želio da kažem, ja mislim da bi dobro bilo da stvaramo političko raspoloženje ali da dobijemo podršku i od Parlamenta da ovaj Savjet ministara u ovom mandatu, dakle u ovom mandatu svake godine smanjuje nivo državne administracije barem za 5%, to bi bile prave reforme. Inače, sve ovo drugo su minimalne korekcije. Druga stvar, gdje se još kriju velike uštede, po meni, govorim otvoreno, nisu sastavni dio ovog budžeta. Sjetite se kada je donošen Zakon o Oružanim snagama BiH, tad maltene bio sam vinovnik te rasprave, u ovom parlamentu je bilo pitanje, otvorilo se maltene rata ili mira: koliko će biti vojnika, koliko će ko imati vojnika u Oružanim snagama, kao da će se zaratiti. Danas nije samo broj vojnika NATO standard, nego je opremljenost i obučenost vojnika. Ja mislim da i tu treba otvoriti raspravu i da se tu kriju velike uštede. Druga stvar, DKP mreža: ne može bosanskohercegovačka ekonomija, naprosto nije realno da isfinansira jedan broj DKP destinacija kao što to radi Hrvatska ili druge jače ekonomije ili veće ekonomije od BiH. I to jesu stvari za ozbiljnu političku raspravu gdje se ne ugrožava suverenitet zemlje, nego da se jednostavno provode reforme i jača zemlja. Mislim da logika da što više novca na državnom nivou je više države ja mislim da je to jedna velika zabluda, da građani u ovoj zemlje hoće efikasnu i jeftinu državnu uslugu bez obzira da li živjeli u Stocu, Banja Luci ili Sarajevu, ili bilo gdje. Evo, ja sam toliko imao o ovom budžetu. Rado ću saslušati sve primjedbe i ono što bude zadatak Ministarstva finansija ono će i da uradi. Hvala vam lijepo. 44
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, naime evo Kolegij je odlučio da napravi pauzu do 15 sati za ručak. U 15 sati u skladu sa članom 27. pod f) ograničiću raspravu na 5 minuta da bi mogli usvojeni današnji dnevni red realizovati. Hvala. [[PAUZA]] Evo, konsultacije su još uvijek, koliko vidim, u toku. Nadam se da su svi koji su se prijavili za diskusiju u sali. Idemo redom, niko neće izgubiti znači mjesto, ali evo idem. Darko Babalj koliko vidim nije tu, ali uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović jeste. Imate riječ, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, evo, slušajući uvodne napomene gospodina Špirića, ministra finansija, prosto mi dođe da podržim ovaj budžet, jer je tako lijepo to obrazložio, nešto slično kao i svoj ekspoze prilikom imenovanja za predsjedavajućeg Vijeća ministara. Međutim, kako je mandat odmicao sve se više činilo da od te priče zapravo nema ništa. Naime, pred nama je danas budžet BiH za 2012. godinu i osnova za izradu budžeta je svakako fiskalni okvir koji je Fiskalno vijeće, kao što je rečeno, usvojilo 14. marta ove godine i jednoglasno usvojilo. Međutim, evo kao zastupnik ja nisam imao priliku da vidim taj dokument koji je to Fiskalno vijeće usvojilo i bilo bi veoma korisno i fino da i mi kao zastupnici, koji treba da damo glas za ili protiv ovog budžeta, da bar vidimo taj dokument koji je Fiskalno vijeće usvojilo i da znamo kakva to sudbina čeka BiH u naredne tri godine. Jer znate, iz medija smo čuli da je zapravo finansijska situacija zakovana kad je u pitanju ... državni nivo, a fiskalni okvir se zapravo utvrđuje za sve nivoe. I ukoliko kriza pogađa čitavu BiH, a pogađa, onda bi trebalo da ravnomjerno rasporedimo teret ove krize i na državu, i na entitete, i na kantone, i na općine, naravno. Međutim, kada pogledate cifre vidite da zapravo svega 7% svih budžeta je ovaj budžet BiH i mi govorimo o nekoj uštedi, ne znam, od 37,6 miliona što je 3% budžeta, predloženog budžeta BiH. A ustvari to je minorna cifra u odnosu na 13,5 milijardi ... koliko se obrće javnog novca u BiH. Stoga, evo postavlja se opravdano pitanje i mi u Klubu SDA izražavamo svoju sumnju da postoji neki politički dogovor o kome javnost uopće nije upoznata. Politički dogovor u smislu, evo, umanjit ćemo budžet na nivou BiH, a sav višak prihoda sa Jedinstvenog računa podijelit ćemo prema entitetima. Zašto ne po Zakonu o pripadnosti javnih prihoda i ostalim nivoima vlasti, ne samo entitetima? Zato što zapravo u entitetima suvereno vladaju dva politička lidera, i to je ono što opravdano ostavlja sumnju da je zapravo posrijedi jedan politički dogovor koji je sakriven od javnosti. Ako govorimo o uštedama, onda nije uredu da govorimo samo o toj rashodovnoj strani, moramo govoriti i o prihodovnoj strani budžeta. A očigledno je da Vijeće ministara, bar do sad, nije pokazalo dobru volju da obezbijedi uslove za privređivanje firmama iz BiH da mogu da ravnopravnu utakmicu imaju na tržištu sa ostalim firmama koje, jel', uvoze svoju robu u BiH. Stoga mislim da 45 nije ušteda ako mi kažemo da ćemo ove tri agencije, koje nikako da stanu na svoje noge, govorim o Upravi za veterinarstvo, Agenciji za sigurnost hrane, Agenciji za bilje, koje bi trebale da daju certifikat za robe životinjskog i biljnog porijekla iz BiH, nikako da stanu na svoje noge iako imaju i opremu, i kadrove, i ljudstvo, i sve ostalo što je neophodno. Zašto? Zato što u Vijeću ministara nema političke volje da se ta labaratorija koja ima opremu preimenuje ili uključi u bilo koji organizacioni oblik, u bilo kojoj od ove tri institucije, pa nema veze gdje će joj biti sjedište, nek bude od Bijeljine do Bihaća i do Mostara, bilo gdje. Ali očigledno da nismo stvorili uslove da povećavamo iznos na prihodovnoj strani budžeta zato što ne možemo naše robe da izvozimo van BiH, odnosno nećemo moći pogotovo kada Republika Hrvatska uđe u EU.
Vrijeme!
Evo, završit ću brzo, stoga smatram da se ipak u Vijeću ministara neravnopravno odnose prema ostalim institucijama iz razloga što je očigledno da u toj rashodovnoj strani stalno se insistira na uštedama, uštedama, uštedama, a povećava se i broj savjetnika, povećava se broj sekretarica, svi ministri dovode svoje sekretarice, vozače, savjetnike itd., očigledno je da je to samo jedna šuplja priča i meni je žao što evo moram da u ime Kluba SDA kažem da mi u ovom trenutku, zbog ovih nekoliko razloga, nismo spremni podržati ovaj budžet institucija BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Evo, prije svega da se zahvalim ...
Prije, možete u klubu da se dogovorite, replika ima. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Osvrnula bih se na ove komentare gospodina Mehmedovića o nekim tajnim dogovorima. Gospodine Mehmedoviću, molim Vas, Vaše unutarstranačke probleme nemojte da unosite u ovaj parlament. To nisu nikakvi tajni dogovori, to je bio javni sastanak šestorice lidera u Banja Luci gdje je dogovoren budžetski okvir od 950 miliona. Druga stvar, kada pričate o sekretaricama i svemu ostalom, ja se slažem da je administracija preglomazna. Administracija one bivše SFRJ je imala 22 hiljade zaposlenih na onom saveznom nivou, ali ta administracija je produkt Vaše partije, jer vi ste ti koji su u kontinuitetu u vlasti od '92. Nismo ih mi doveli, vi ste ih nagomilali i vi ih i dalje gomilate. Hvala. 46
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ja bih zamolio kolegicu da pomno sluša šta ja govorim. Prema tome, ja sam rekao da očigledno je opravdana sumnja da postoji tajni dogovor između dva politička lidera koji žele da za račun države BiH popune rupe u budžetima entiteta. Prema tome, to nije nikakav unutarstranački problem. Možda je to problem unutar platformske grupe stranaka, ali to je posebna priča. S druge strane administracija, i, evo mi dovodimo, odnosno mi smo dovodili tu administraciju, ... mi smo vršili popunu u određenim institucijama, znači kadrovski smo osposobljavali i popunjavali institucije, i to nije uvećanje administracije one bespotrebne. Evo sad sam govorio o kojim, o nekim dijelovima, odnosno nekim institucijama gdje nam je administracija potrebna. Ali dozvolite da imamo situaciju da za račun države BiH finansiramo entitete gdje se prave ... paralelene institucije, npr. Agencija za visoko obrazovanje postoji i na nivou BiH, postoji u entitetima, odnosno u jednom entitetu. Zbog čega? Postoje kojekakva diplomatsko-konzularna predstavništva i na nivou države i na nivou entiteta. Je li to treba? Znači, mi svjesno pravimo, da ne kažem, invalida od države BiH za račun entiteta. E neće moći tako. Prema tome, nemojte od nas očekivati bar da mi podržimo ... takav jedan prijedlog budžeta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović, replika.
Kada se govori se o dogovoru lidera, ... najkraće bi bilo replicirati riječima: u paranoji se sve uklapa. Dakle, taj dogovor, na način kako ga kolega Mehmedović vidi, ne postoji. Ali postoji nešto drugo, postoji dogovor lidera šest partija u kojima je učestvovao i predsjednik njegove partije, o tome da država BiH konačno traba da dobije budžet. Takođe postoji dogovor o budžetskom okviru za koji takođe gospodin Mehmedović tvrdi da nisu bili konsultovani, što je takođe netačno, evo sve i da nije to bio predmet razgovora lidera šest stranaka, tačno je, i to on može provjeriti, da je Federalna vlada jednoglasno dala podršku premijeru Nikšiću i ministru finansija Krajini pred sastanak Fiskalnog vijeća da se kreće u finansijskim okvirima upravo onolikim u kojim je i usvojen budžetski okvir. Prema tome, ja razumijem potrebu da se nađe razlog ili više njih za svoj politički stav o tome da neko nije spreman usvojiti budžet i kroz ovaj budžet se može naći dosta razloga, jer on nije savršen dokument. Dakle, puno razloga onaj ko traži razloge zašto nije za budžet može ih naći u samom dokumentu. Ali ne smatram da ih treba tražiti tamo gdje oni ne postoje. Dakle, tačno je da postoje dva neprikosnovena lidera, to je tačno, nije to nikakva tajna, ali nije tačno da postoji dogovor posebno ... koji je na štetu nekoga, nekoga drugog. Postoji zajednički dogovor da se usvoji budžet i da se konačno odmaknemo od privremenog finansiranja, postoji dogovor da se održe izbori u ovoj 47 zemlji, a oni se ne mogu održati bez usvojenog budžeta, postoji dogovor da se ide u izgradnju graničnih prelaza, koji se ne mogu izgraditi bez budžeta, postoji dogovor da se ispuni naša obaveza spram digitalizacije, to je evropska obaveza što takođe ne može biti urađeno bez budžeta. Postoji obaveza, postoji dogovor da se zaustavi pad kreditnog rejtinga BiH, koji je takođe vezan za usvajanje budžeta i niz drugih stvari da ne nabrajam i ne trošim vrijeme. Dakle, ali dogovor nekakav da se država slabi, to je, osim što je malo uvredljiv, ali evo da to zanemarimo što je uvredljivo, to zaista nije ni tačno. Hvala.
Zahvaljujem. Taman sam htio reći da ne ustajete, pošto vjerovatno će biti još replika. Uvaženi kolega Senad Šepić, replika. Je li tako? Izvolite.
Evo ja ću zaista biti kratak da možda ne otpočnemo ovu tačku dnevnog reda sa nekom pričom o kojoj niko od nas ovdje neće znati zapravo o čemu govorimo. Ja predlažem sljedeće, dakle može ova replika ići bilo kome ovdje danas, predlažem da nam predsjedavajući ili ministar finansija dostavi ovaj fiskalni okvir, dakle to je nešto što treba da bude temelj ove naše današnje diskusije. A s druge strane ne postoji nikakav dogovor šest političkih lidera, barem mi ne znamo za njega, u kojem su se šest političkih lidera dogovorili da će okvir, odnosno gornji limit za ovaj budžet u 2012. godini, biti ovo što imamo danas. Postoji okvirno dogovor i potreba da dobijemo budžet i mi, naravno, ne govorimo niti razmišljamo uopće o tome da ne treba da imamo budžet, ali kakav on treba da izgleda želim da to odmah na samom startu ovdje razjasnimo – ne postoji nikakav dogovor šest političkih lidera po kojima su se oni dogovorili da će iznos i ovakav nivo budžeta biti na ovoj ravni koji nam je danas ponuđen. Zato, da ne bismo dalje ulazili u nekakve rasprave ovakve vrste, predlažem da dobijemo ovaj fiskalni okvir i predlažem da, ukoliko postoji nešto što je spomenuo moj kolega Saša Magazinović, nekakav dogovor kojeg su napravili šest političkih lidera, ili gospođa Aleksandra Pandurević, da nam se to dostavi. Mi odgovorno tvrdimo da takvo nešto ne postoji i takav dogovor šest političkih lidera ne postoji.
Zahvaljujem. Kolega Fazliću, jel' Vi tražite pauzu pa da dobijete ovaj fiskalni okvir, kao što smo dobijali to svaki put, ili da mi nastavimo raditi pa da Vam dostave? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 48 Znači, Vi apelujete da Vam se dostavi, a mi možemo raditi, je li tako? Dobro. Uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Ja sam se zbunio već tri puta ustajući, sjedajući. Da se prvo zahvalim gospodinu ministru na iscrpnom obrazlaganju budžeta. Naravno da ono što ću ja sad reći je ima li dogovor nema li dogovor, imamo nešto što je pred nama i mi iz SDS-a se slažemo sa ovim okvirom od 950 miliona i kao takvog ćemo ga danas podržati u prvom čitanju. Što se tiče nekih nejasnoća, ja mislim da svi pričamo sa svojim liderima, eto mi imamo tu sreću pa je naš lider sa nama tako da tu što se tiče nas nema ništa sporno. Što se tiče druge faze, a to je amandmanska faza, mi kao poslanici imamo svi pravo djelovati, valjda to ne trebam nikom objašnjavati, i unutar tog okvira možemo stavljati primjedbe. Da li će one proći, da li neće, pa to je opet na Parlamentu. Ono što se tiče SDS-a, a jako je zanimljivo, evo danas ovdje za reći je drugo čitanje, idemo malo i unaprijed. U drugom krugu znači budžeta naš odnos, odnosno, naše glasove će ovaj budžet dobiti ukoliko se budu ispoštovali zaključci koje je ovaj parlament donio. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Amir Fazlić. Izvolite.
Pa, gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, moja diskusija se neće puno razlikovati od diskusije kolega iz SDA koji su već imali priliku da diskutuju o budžetu za 2012. godinu, s tim što mi imamo malo neslaganja u Klubu SDA, ali se ta neslaganja odnose na dio: ja sam bio zagovornik da prvo dobijemo fiskalni okvir pa da onda raspravljamo o budžetu, ali evo dio kolega smatra da to možemo dobiti i u toku sjednice, jer imamo i ovu drugu fazu, tako da ću ja odustati od ove svoje prvobitne namjere. Ali je zaista bilo neophodno da imamo taj fiskalni okvir i da vidimo je li on zaista na zakonski način donesen i šta je, da li su tu zacrtani i budžeti entiteta. Znači, ja ću ponoviti jedan dio diskusije koji se odnosi na ove rashode na nivou BiH, a to sam i o onom Zakonu o reviziji govorio, koji iznosi oko 13,5 milijardi, i da imamo budžet države BiH, ustvari njene institucije bez servisiranja vanjskog duga od 950 miliona. To je znači 7,3% prihoda. I na ovih 7,3% prihoda mi pravimo uštede od nekih cca pedesetak miliona. I onda se vraćam, pošto ovdje ima stavka, a nisam pričao o ovom Zakonu o platama, a imamo stavku plaće i naknade i osvrćem se na jedno pismo Sindikata koje smo dobili oko smanjenja plata za 4,5%. Smatram da ima prostora na svim nivoima da se naprave uštede i da one budu puno veće. Ovo jeste država i ovo jesu državne institucije i jest Parlament i sve ostalo, ali isto tako možemo da djelujemo na smanjenje ukupnih rashoda na svim nivoima. I ona teza koju je SDA izrekla, ja ostajem pri njoj, da ovakvim globalnim fiskalnim okvirom i ovakvim budžetom slabi država BiH i njene institucije, mogu i potkrijepiti činjenicom da je budžet RS-a od one fiksirane 2008. godine do 2012. rastao negdje za 325 miliona, a Federacije za 166 miliona. I samo jedan podatak, ja znam da će ovdje biti 49 replika, ja hoću da ih ne izazovem, jer želim da dođem do pravih podataka, ... da su plaće od tog momenta povećane za 14%, a u Federaciji su za 21% ili je obrnuto, možda nisam dobar podatak uzeo, ali ta dva podatka me jako interesuju. Moram da kažem da nam je ministar finansija ovdje taksativno iznio i ja imam ovdje dva lista primjedbi, znači na rashode, brutoplaće, koliko, da su veće za 1%, pa da je u Upravi za indirektno oporezivanje smanjen budžet, pa Graničnoj policiji, pa evo ima nešto i pozitivno Parlamentarnoj skupštini itd. ..., da ja ne bih napravio isti scenario i ovdje 4 minuta čitao, moram da kažem da ne mogu da ne upoznam ministra finansija i bivšeg predsjedavajućeg Vijeća ministara. Vidim da ima nekih promjena, da li je to zbog promjene funkcije, ali ima odstupanja u nekim njegovim diskusijama u vremenu kad je bio predsjedavajući Vijeća ministara, razumijem tad je druga bila odluka, druga funkcija i sve ostalo, ali zaista kad se izanalizira njegov govor može se naći, analitički ćemo to dokazati, može se naći dosta, dosta odstupanja. Ova rečenica ... da trebamo smanjivati za 5% svake godine administrativni aparat je dobra rečenica. To je dobra rečenica, ali ja sam postavio Vijeću ministara, još dok je predsjedavajući bio, jedno pitanje o standardizaciji broja uposlenih. Znači, na koji način smo došli da je to toliko u pojedinim institucijama, a da ne govorimo o drugim nivoima vlasti, opštinama, kantonima, entitetima i sve ostalo. Znači, najlakše je izbaciti parolu treba to i mi mislimo to je to. Po toj računici, za par godina nećemo ni imati državne institucije, ako to bude stvarno po 5%.
Vrijeme!
Ovdje, evo ovdje ja ću još samo reći, jer zaista ograničili smo vrijeme na najbitnijoj tačci, ali evo da kažem da ćemo ovdje u prihodima, u svakom slučaju, da ćemo mi uložiti amandmane kao Stranka demokratske akcije. Mi smo sad protiv ovakvog nacrta, a ja vjerujem da u Vijeću ministara sjede ipak mudre glave, da će dio amandmana SDA usvojiti i da će se eventualno steći uslovi da SDA glasa za ovaj budžet, pogotovo ako sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje povećavamo prihode za nekih pedesetak miliona. Još ćemo to analitički potkrijepiti podacima i ako Ministarstvu odbrane tamo povećavamo prihode, i, pošto je vrijeme ograničeno, vjerovatno ću kroz repliku nastaviti diskusiju. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, s obzirom ... da je proračun, inače, a i ovaj, također, pun tako što racionalnih što neracionalnih kontradikcija, različitih sukoba, želja i stvarnosti itd., ne sumnjam da će biti osvijetljen iz različitih aspekata. Ja ću se međutim zadržati na samo jednom momentu, a šire će o njemu govoriti moje uvažene kolege Niko Lozančić i Dragan Vrankić iz kluba. 50 Taj momenat na koji se ja želim osvrnuti nije nebitan, on je dapače principijelne naravi i tiče se onog principa jednakih prava, odnosno diskriminacije kao otiranja tog prvog principa. Govori se o uštedama i naravno da svi koji su svjesni realnosti, realnog okruženja u kojem živimo, svjesni su također da tih ušteda mora biti, i to, ja bih dodao, na svim razinama, naravno, pa onda i na razini države BiH i proračuna kojeg trebamo usvojiti i o kojem raspravljamo sad u prvom čitanju. Međutim, te uštede trebaju principijelno biti uštede na svima i to podjednako i bez razlike, i to je onda uredu. Ali ukoliko te uštede nisu uštede na svima nego na nekima, dakle nejednako i uz razlike, to onda nije uredu. Mislim ovdje konkretno na predviđeno smanjenje naknade za odvojeni život, kako je rekao uvaženi ministar financija za 25%, jer je to predloženo smanjenje ove naknade neutemeljeno. Ja koliko sam se god trudio da pronađem temelj za ovo smanjenje u sedam stavki navedenih kao temelj za izradu nacrta ovog proračuna nisam ih našao. Nisam našao ni jednu stavku koja je pokriće i koja je temelj za ovu uštedu. To je jedna stvar. I druga je stvar, naravno institucije BiH u kojima rade državni službenici i namještenici, jer su institucije države BiH, dakle, podjednako institucije svih građana BiH, a nisu prvenstveno ili ponajprije institucije građana Grada Sarajeva, pa onda nešto manje Grada Banja Luke i onda još nešto manje Grada Mostara. I u tom smislu, dakle, ova naknada za odvojeni život je mjera koja treba spriječiti diskriminaciju po mjestu prebivališta. Ja bih molio predlagatelja da o tome povede računa do izrade prijedloga proračuna, odnosno do drugog čitanja kako bismo, kad već govorimo o uštedama, uštedjeli i papir i tintu da ne moramo pisati amandmane. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, budžet je trenutno vlasništvo ove Parlamentarne skupštine i sve što se može uraditi može se u našim komisijama uraditi, gdje se predlažu amandmani. Predlagač ovoga budžeta nije Savjet ministara nego Predsjedništvo i imajte to na umu kad poruke šaljete. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko i to o principima, jer je rasprava o principima. Naravno, prije toga ću izraziti zadovoljstvo i radost što u istočnoj tribini vidim kompletnu reprezentaciju koja se tiče kreacije ovog budžeta, naravno, uz ostanak članova Predsjedništva koji jesu predlagači ovog budžeta, i to ćemo jednog dana doživjeti. Dakle, što se nas tiče, mene u ovom trenutku, potpuno razumijemo važnost donošenja budžeta, odnosno štetne posljedice nedonošenja budžeta, i na tome vrijeme gubiti neću. Govorit ću o principima. Naravno, mi podržati ovaj budžet nećemo kad bude i kolegica prisutna, jer to nije naš posao, prije svega, to je posao ove vlasti, ali, da ne bude neću što neću, reći ću nekoliko razloga koji se tiču principa. Dakle, svaki budžet, između ostalog, mora se blagovremeno donijeti, ovaj se ne donosi blagovremeno, sa svim onim posljedicama koje je proizveo, uključujući i štrajkove, uključujući i zastoj, nesigurnost, nezadovoljstvo ljudi, rejting kreditni itd., itd., da ne nabrajam. Usklađenost ovog budžeta sa ekonomskim politikama, ili svih budžeta u BiH sa ekonomskim politikama? Ja mislim da je to misaona imenica i da o tome možemo samo sanjati, dakle mi ne znamo šta lijeva radi, odnosno desna ne zna šta lijeva radi, ne mislim i ne vjerujem da su se entiteti i 51 entitetski budžeti, državni budžet, kantoni itd. pokušavali harmonizirati i u pravcu nekih ekonomskih politika koje se moraju voditi u uslovima u kojim mi jesmo. Dakle, tog uslova apsolutno nema. Svaki budžet bi trebao da ima jasno definisane ciljeve kroz izražene politike. Ono što sam ja mogao dosad razumjeti i verbalno je i javno rečeno da su naši ciljevi pa i pozicije i opozicije evropske integracije, NATO, reforme, borba protiv kriminala, korupcije, zapošljavanje, razvoj itd. Struktura ovog budžeta ne obećava, odnosno nije u tom pravcu. Evo, da pomenem, recimo mi imamo jedan depresivan pristup, odnosno jedno smanjenje sredstava u sektoru odbrane, u oblasti ljudskih prava, pravosuđa itd., dakle sve su to instrumenti koji bi trebali da provode politike i da nas približavaju ovim ciljevima o kojim sam prije svega govorio. Naravno, ja ne bježim i apsolutno sam za da napravimo jednu ozbiljnu analizu kompetentnosti kapaciteta i kvaliteta tih naših institucija, njihovog rada itd., a ne kroz one formalne činovničke izvještaje, nego jednu ozbiljnu analizu. I par komentara na tvrdnje, dakle ono koliko sam ja mogao razumijeti što je Vijeće ministara javno izašlo, da je osnovni princip bio nivo potrošenih sredstava 2011. Naravno, u dokumentu ovoga budžeta prikazuje se tabela koja govori o budžetu 2011. Mi budžet 2011., ako govorimo o zakonu i Ustavu, nemamo. Ali evo, dakle i taj se princip nije ispoštovao, nije se bilo na nivou potrošenih sredstava, nego kako se ko snašao, izgleda, pa imamo da Generalni sekretarijat Vijeća ministara 40% ide gore, ombudsmeni idu dole itd. Dakle, očigledno i taj princip nije do kraja i dosljedno proveden. Kada je riječ o prihodima, ... nedopustivo je da se 2,5 miliona blagovremeno ne uvrste i da se ostave ovde u Parlamentu. Ona su bila doznačena negdje koncem aprila, odnosno polovinom aprila, i moglo se intervenisati da se ova 2,5 miliona kroz Predsjedništvo ugrade i da mi dobijemo zaokružen budžet. Dalje, u budžetu na strani prihoda vuče se i dalje cifra dobijena oko 7 miliona i nešto, dobijena od zemljišta za Američku ambasadu, to nisu sredstva budžeta BiH, to je trebalo transferirati, a ne možete ih uključivati u budžet, a mi smo ih uključili. Također, višak sredstava, iz prošle godine 32 miliona su prenesena kao i svake godine, ali ovo govorim da nismo dobili povećanje u odnosu na utrošeno 2011. Da se ne zavaravamo. I naravno, vidim da nije bilo razmišljanja o drugim mogućim izvorima prihoda kao što je prihodi od neperspektivne vojne imovine itd., što se moglo uraditi, niti razmišljanja o eventualno državnim vrijednosnim papirima. Ja se nadam da će ovo novo Vijeće ministara i o tome razgovarati. I na kraju, pošto je i moja stranka bila dio nekih dogovora i četvorki i šestorki itd., ja želim istaći da je za nas također jako važno i ide u pravcu neprihvatanja ovog budžeta: finansiranje izbora u kojim se zadržava model izbora u Srebrenici koji zadržava stanje napravljeno genocidom itd., da vam ne oduzimam vrijeme. Dakle, i to je jedan od naših razloga. I evo na kraju smo proizveli: jedni traže da usvojimo ovaj budžet, drugi traže da ne usvojimo itd.. To je dokaz velikog politikantstva u ovom svemu. I na kraju krajeva, javna rasprava je mimo ove sale obavljena poodavno, mjesec dana po medijima, izjave itd, tako da smo mi praktično biber po pilavu. Hvala lijepo.
Sljedeći se za diskusiju javio prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite. 52
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovane kolege iz Kolegija, članovi Vijeća ministara na čelu sa predsjedavajućim, nakon godinu i po dana kako je ova država životarila na privremenom financiranju, Prijedlog proračuna ... koji je pripremilo Vijeće ministara, ovo aktualno, i koji nam je ovde danas dostavljen je za pozdraviti. Drugo što želim reći, slažem se potpuno s onima koji su na stajalištu i koji su pristupili izradi budžeta na jedan restriktivan način i da država u ovom vremenu recesije i potrebe štednje na svim razinama, također, mora to svojim primjerom dati i stoga imam razumijevanje za kresanja i redukciju u mnogim stavkama. Međutim, također smatram da se mogao uložiti i dodatan, da tako kažem, kreativni napor, pa bi se možda neki nesporazumi, koji su se mogli čuti i ovdje ili će se čuti u fazi usvajanja ovoga proračuna, mogli izbjeći. Naime, ministar financija je prezentirajući ovaj proračun iznio i određene zbirne brojke ovoga proračuna a mi smo ih imali prilike naći pod naslovom 'Zbirna bilansa rashoda po ekonomskim kategorijama'. Ja ću se ovde fokusirati da primjerom pokažem da se moglo još, da tako kažem, ući dublje u neku pravedniju redukciju određenih stavki, preraspodjelu, fokusirat ću se na točku 8. Zbirnih rashoda, a to su izdaci za zakup. Ona iznosi 29 milijuna i još nešto konvertibilnih maraka i prijedlog smanjenja koji je Vijeće ministara ugradilo u ovaj proračun je negdje 619 tisuća. Mi svi znamo, dakle u ovoj recesiji s kojom se suočava BiH zadnjih, rekao bih, pet-šest godina, koliko je pala tržišna cijena ovih zakupa. Ja ovako odoka mogu reći pa sigurno za 30-tak %. Uzimajući u obzir kako su bez kriterija sklapani ovi ugovori i gdje zakupi po kvadratu idu navodno od 5 pa do 40 KM, evo ja ovako paušalno ovde tvrdim da se ti troškovi mogu kresati odmah revizijom ugovora za polovicu. Znači, rezati na 20 do 15 miliona maraka. I otvara se prostor da se ta sredstva preraspodijele tamo gdje su neophodna, pitanje izbjeglica i dakako pitanje nekih institucija koje trebaju biti osposobljene. Neko je ovdje govorio o Uredu za veterinarstvo, možemo isto tako govoriti o institucijama koje brinu o granici itd., itd. Ministar financija također je ovdje govorio o neprihvatljivom odnosu troškova za plaće i materijalne troškove institucija, koji od 950 milijuna ili nešto iznose negdje 813 milijuna, kapitalni izdaci 70 miliona, kapitalni grantovi 33 miliona. Možemo mi i dodatno kresati ove troškove, ovih 813 milijuna koji se tiču plaća, putnih troškova, dnevnica itd., itd., ali ne možemo značajno povećati kapitalne izdatke, investicije itd., to je moguće samo povećanjem prihoda. I to je pravac kojemu trebamo težiti u budućnosti. Naravno, ovo nije sada momenat kada trebamo zbog toga zaustavljati ovaj budžet. Tako da, naravno, ja želim iskazati svoje stajalište i usudim se reći da je to stajalište i stranaka hrvatskog bloka koje participiraju u ovom Vijeću ministara, da ćemo mi pokušati amandmanima popraviti, ako to bude moguće i koliko bude moguće, ovaj budžet, ne nastojeći povećavati njegov ukupni okvir. Ali da u svakom slučaju ćemo podržati ovaj budžet jer je on važan za funkcioniranje institucija, važan je za put BiH prema euroatlanskim integracijama. Međutim, ono osnovno pitanje koje mi ne možemo riješiti u ovoj godini, a ono se postavlja na ovakav način, neko je ovdje rekao da budžetski potencijal BiH u ukupnom budžetskom i fiskalnom potencijalu države sudjeluje s nekih 7,3, odnosno 8%, nije važno, gospodin ministar financija je rekao 9%. Mi ćemo se suočiti u jednom momentu sa pitanjem da li država koja raspolaže s 8% ukupnih prihoda može biti partner bilo kome u svijetu. Prema tome, apsolutno želim reći ovdje da smatram da ovaj budžet treba podržati. Mislim da bismo trebali biti otvoreni i mi i predlagatelji ovoga budžeta za izmjene i popravke koje bi išle u smjeru da ovaj budžet dobije najveću moguću podršku u ovom parlamentu, i tu se referiram na raspravu gospodina Fazlića, podršku i onih koji u 53 ovom momentu ili do sada nisu izražavali spremnost za podršku ovom budžetu. Ali u konačnici, mislim da budžet treba usvojiti i mi ćemo ga podržati.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću se potruditi da vrlo kratko kažem neka svoja zapažanja u vezi sa ovim prijedlogom budžeta koji imamo danas pred sobom. Prije svega želim reći da je pozitivna i važna stvar da se danas nalazimo u situaciji dakle da – kad smo usvojili budžet, mislim, u redovnoj nekoj proceduri, normalnoj za 2010. godinu – nakon dužeg vremenskog perioda smo došli u situaciju da u nekoj redovnoj proceduri razmatramo Prijedlog zakona o Budžetu za 2012., jer ono što je bilo sa Prijedlogom budžeta za 2011. ja bar mislim da nije bila potpuno redovna procedura i znamo ... da je bilo problema oko toga. Bez obzira šta danas ko mislio i rekao da ovaj prijedlog budžeta ima manjkavosti, da ima određenih nedostataka koje treba korigovati, ja ću kasnije reći ono što ja mislim da bi trebalo popraviti u ovom prijedlogu budžeta, mislim da bi trebalo svi generalno da se složimo dakle da sama činjenica da ćemo moći doći do budžeta za 2012. godinu u ispunjavanju pretpostavki da bi neki tokovi koji su bitni za BiH mogli da idu u normalnom pravcu i na normalan način, a da ne govorim o našim obavezama i eurotlantskim integracijama, koje su isto tako vezane za ovaj budžet i one su itekako važne, i zbog toga smatram da treba da se potrudimo svi zajedno, pred nama je amandmanska faza, da se potrudimo svi zajedno da dođemo do nekog konačnog prijedloga koji će dobiti najširu podršku. Dobro je što je ovaj prijedlog budžeta imao nekakva utemeljenja koja su prethodila samom prijedlogu, odnosno radnoj verziji koja je izašla iz Ministarstva finansija, Vijeća ministara prema Predsjedništvu. Tu mislim konkretno na ovaj fiskalni okvir, koji je utvrđen prije same izrade budžeta, da je to 950 miliona, znači neki okvir u kome treba da se kreće sve što je zamišljeno i planirano u ovom prijedlogu budžeta za taj fiskalni okvir. Naravno, na taj fiskalni okvir se nadovezuju principi koji su isto tako utvrđeni, a što su utvrdili svakako Fiskalno vijeće i šest lidera političkih partija, koji su uložili svakako veliki napor da bi se došlo i do ovog prijedloga, jer kakav god da je ovaj prijedlog, znači bez obzira koliko ko imao primedbi i davao prijedloge za korekcije, u svakom slučaju je bolje usvojiti i ovaj budžet od 950 miliona, nego biti na privremenom finansiranju ili imati sve one probleme i ono što smo imali oko budžeta za 2011. godinu. Pored fiskalnog okvira i principa koji su važni za ovaj prijedlog budžeta, isto tako smatram da je važan izbalansiran odnos unutar stavki koje su planirane u okviru ovog budžeta i sada ću nešto reći o tome. Ključna riječ koja se vezuje za ovaj budžet za 2012. godinu jeste ušteda, ušteda i samo ušteda. Ta ušteda, čuli smo od ministra finansija na koji način je zamišljena, rečeno je da bi se na taj način moglo postići negdje oko 37,6 miliona uštede po raznim stavkama, bez obzira, dakle na to, na to što je on objasnio i što je rekao, dakle dolazi i do ušteda po osnovama smanjenja plata, smanjenja primanja ..., ostalo sve što stoji i što je bilo u nekom prethodnom periodu. Kad kažem izbalansiran odnos, onda u ovom materijalu koji smo dobili, dakle stoji da ta ušteda kreće prije svega od 54 Parlamentarne skupštine, dakle ovog doma, i ona se odnosi prije svega na stavku plata koja je ovdje predviđena da budu umanjene. I to je sasvim normalno, to nije samo ovdje predviđeno ovim Vijećem, nije to smo predvidjelo ovo Vijeće ministara i mi u Bosni, to rade i zemlje u okruženju, jer zapravo takva je ekonomska situacija da se to mora raditi. Međutim kada krenete dalje, evo ja gledam sada stranicu 5 ovde u ovom prijedlogu budžeta, dakle kada krenete prema daljim stavkama i ako se udubite pažljivo u to, onda se vidi da taj izbalansiran odnos uštede nije baš primijenjen na svim stavkama i da ima tu određenih odstupanja. Ima stavki gdje je itekako, itekako je napravljena ušteda, odnosno redukcija sredstava. Međutim, ja moram sada da kažem i nadam se da ni ministar finansija, ni predsjedavajući Vijeća ministara neće shvatiti ovo nedobronamjerno, znači ja govorim upravo dobronamjerno da bismo napravili i zadovoljili taj izbalansirani odnos unutar stavki, jer mislim da kada bismo to postigli, da bi vjerovatno to privuklo, zadobili bismo možda podršku i nekih drugih koji danas kažu da neće moći da to podrže. Dakle, evo skratiću, pošto mi vrijeme ističe, ovdje se jasno vidi od stavke do stavke, počev od Sekretarijata Vijeća ministara pa preko ministarstava u Vijeću ministara da svi imaju znatna povećanja na svojim stavkama, što uopšte nije izbalansiran odnos među budžetskim korisnicima. I sada da ne bih išla od ministarstva do ministarstva, samo ću reći, dakle prvi Sekretarijat Vijeća ministara ima značajno povećanje sredstava. Onda dalje, ima od osam ima šest ministarstava koja imaju značajno povećanje sredstava. I kada poslije pogledate u pojedinačnim stavkama po tabelama vidi se da značajno ta sredstva koja su uvećana idu upravo na stavku plata, brutoplata, koja će se primati u tim ministarstvima. Ovdje nam je i ministar finansija rekao da je predviđeno ne samo da ne bude, da se ne primaju novi uposleni u 2012. nego da se ide i na smanjenje. Ako su povećane stavke za plate, brutoplate, onda to može biti samo dvije stvari, ili da se povećavaju plate postojećih uposlenih ili da se prima novi broj zaposlenih. A s druge strane, na drugoj tabeli vidi se da su recimo Državnoj graničnoj službi itekako smanjena sredstva, i to je smanjeno po osnovu plata, smanjeno je po osnovu primanja i nadležnosti, smanjeni su putni troškovi, sve ostalo znači što ljudi primaju. Pa da li je normalno da se poveća ministarstvima i službenicima ministarstava, a da se smanji Državnoj graničnoj službi, da ne govorim o Sudu i Tužilaštvu. O Tužilaštvu ću govoriti kad bude danas ova informacija o njihovom radu, gdje ima i Finansijski izvještaj, gdje su povećana Tužilaštvu negdje za 400 i nešto hiljada, Sudu BiH za 2 miliona. Pa da li je to normalno? Mislim da nije normalno i da je sreća da ovo ide u redovnoj proceduri, da ima amandmanska faza i da se na ovaj način stvari koriguju i poprave, da bi ovaj budžet zaista mogao da zadovolji i što je najbitnije da sutra nemamo određene proteste, demonstracije, nezadovoljstvo ljudi. I onako je socijalna tenzija vrlo, vrlo napeta u BiH iz poznatih razloga. Evo, to su znači predlozi, amandmanska faza ide, pa ćemo vidjeti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Poštovani predsjedatelju Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, uvažene kolegice i kolege, razmišljam, razmišljam, pošto se nisam htio javljati za 55 replike, da li da prvo repliciram ili da krenem u raspravu, ali prvo ću pa ako mi ostane vremena onda ću malo prokomentirati ove neke istupe. Znači, mi ovde danas s kašnjenjem od nekih sedam-osam mjeseci, i ne optužujem nikoga u ovoj dvorani, imamo Prijedlog zakona o Proračunu BiH za 2012. Ja ću samo podsjetiti da je poslovnička, zakonska itd. obveza da se proračun dostavlja do 15.10. tekuće godine za narednu godinu. To svakako nije odgovornost ovog saziva Vijeća ministara, ali jeste odgovornost Predsjedništva kao oficijelnog predlagatelja, Predsjedništva koje je imalo urađeni Prijedlog zakona o Proračuna i prije novog saziva Vijeća ministara ali ga nije dostavljalo. Znači, evo činjenica je, uvaženi kolega Ljubić je rekao da nakon godinu i po dana privremenog finansiranja govorimo o šansi da imamo proračun. Ovo je još uvijek šansa, prijedlog. Hoćemo li tu šansu iskoristiti ili nećemo, vidjet ćemo na kraju rasprava. Imajući u vidu da do sada nisam čuo ni od koga bezrezervnu potporu ovom proračunu, bar od dosadašnjih diskutanata, znači jedni stavljaju primjedbu na fiskalni okvir. Ja ću samo podsjetiti, možda ne valja Zakon o Fiskalnom vijeću, možda ne valja, međutim u Zakonu o Fiskalnom vijeću mi smo precizirali ko utvrđuje fiskalni okvir i prihvatili smo to. Sada možemo mijenjati ovaj zakon pa da onda uključimo i Parlament u fiskalni okvir, ali sad postfestum tako je kako je. Nisam čuo, moram reći, ni u dosadašnjoj raspravi, ni u komisijskoj fazi, osim općenitih zamjerki da je mali fiskalni okvir države, nisam čuo koliko fali para i gdje bi se te pare koje fale iskoristile. Znači, ovo govorim opet dobronamjerno prema svima onima koji bi povećali kapacitet ovog proračuna, da vidimo možda bih i ja to podržao, ali samo da vidimo gdje bi te pare iskoristili, za koje namjene i koji bismo princip zadovoljili. Ovaj proračun, za njega se kaže da je restriktivan, da počiva na mnogostrukim i mnogobrojnim uštedama i govorim, znači, ja osobno nemam primjer na kapacitet ovog proračuna, jer nemam možda dovoljno informacija, niti imam ideju gdje bi taj višak para potrošio. Ali, ako gledamo rashodnovnu stranu ovog proračuna, moram reći da imam značajan broj primjebi. Rečeno je u ovom proračunu, u obrazloženju, da su sve plaće smanjene za 4,5%. Gledajući brutoplaće i naknade u rashodovnoj strani vidimo da je 1% povećanje. Sad mi imamo u obrazloženju, ali ne vidimo nigdje drugo, da će možda biti primljen 291 uposlenik, službenik itd., i da je to ukalkulirano u taj iznos. Ja moram reći da je sad to možda jeste, možda nije. Naknade troškova uposlenih su smanjene za 12%, ako se ima u vidu da će biti primljeno još 300 uposlenika, znači da je taj procenat umanjenja na naknadama troškova uposlenih značajno manji. Naknade putnih troškova su smanjene za 11%. Volio bih da je analitički razdvojeno, naknada putnih troškova u zemlji i van zemlje, pa bismo onda vidjeli gdje se štedi, a gdje se ne štedi. Nisam baš siguran da je dobro, jer znamo mi dobrim dijelom ko su korisnici ovih naknada službena putovanja u zemlji, a ko su korisnici naknada službena putovanja izvan zemlje. Dnevnice u zemlji smo smanjili za 50%, i te dnevnice uglavnom koriste službenici i namještenici u različite službene posjete u zemlji, a dnevnice za službena putovanja izvan zemlje za samo 10%. Koji je princip ako je 50%, 50% i izvan zemlje, pa svima isto, ovo što je moj kolega Franjičević već govorio. Troškovi telefonskih i poštanskih usluga su smanjeni za 13% i mi ne vidimo na čemu su oni smanjeni. Imamo deklarativno: smanjeni su troškovi mobilnih telefona. Kako su smanjeni? Kome su smanjeni? Znači, postoje različiti prijedlozi i ideje, a praksa u mnogim zemljama da se troškovi mobilnih telefona ne plaćaju nikome. Možda, evo razmisliti i o tome pa bi možda imali i puno veće uštede na toj stavci. E, ono što je posebno interesantno, sad ću prokomentirati povećanja. Nabava 56 materijala, ukupan iznos je negdje 38,5 miliona, uz povećanje od 7 miliona. Nabava materijala i troškovi prijevoza i goriva? Jesmo li mi do sada imali ikakvog materijala, jesmo li nabavljali ikakav materijal, na šta se odnosi ta nabava materijala, jer protekle četiri godine uopće nismo nabavljali ovaj materijal pa sada moramo nabaviti i za one protekle četiri godine. Kakva je štednja na troškovima goriva, negdje je spomenuto da se štedi, a povećanje 19%.
Molim uvažeog zastupnika da vodi računa o vremenu. NIKO
: Ugovorene usluge 48 miliona, a povećanje 4 miliona. Volio bih da je analitički rečeno šta je to. U ovim ugovorenim uslugama su i troškovi prezentacije i razne druge privilegije ali se one zamagljuju kroz evo nekakve druge potrebe. Nabavka građevina je dobra ako je to rezultat, odnosno ... politika da se riješi smještaj institucija itd., ali nabavka opreme ... 47%, kao da nismo imali ništa od opreme u ove protekle četiri godine i kao da iznova pravimo državu sad pa nabavljamo opremu itd., itd. Prevažno je da ova država konačno dobije proračun, i to je sigurno vrednije od ... svih ovih zamjerki. Ali evo, i mi ćemo zadržati pravo da kroz amandmansku fazu pokušamo jedan dio ovih principa korigirati, pa nadam se da ćemo dobiti podršku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem.
nije uključen mikrofon
Izvolite, Saša Magazinović poslovnička intervencija.
Uvaženi predsjedavajući, ako smo se dogovorili da imamo 5 minuta, dakle ne odnosi se na kolegu Lozančića, ali se odnosi na sve nas, jer ja pratim, svako prekorači bar minut-dva. Ako idemo 5 minuta, dajte pokušajte da na 5 minuta presjećete jer nema nikakve onda razlike u odnosu na ono što bi bilo inače.
Zahvaljujem se. Ja sam upravo, evo prije poziva najave sljedećeg govornika, htio zamoliti zastupnike da se držimo toga vremena. Već dvoje, troje zastupnika je premašilo to vrijeme značajno i evo nadam se da ćemo ubuduće držati se ovoga vremena od 5 minuta. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 57 Ispričavam se gospodinu Domazetu, nisam vidio. Replika, gospodin ... ____________(?) Replika gospodinu Magazinoviću. Znači, ja nisam iskoristio tih šest-sedam minuta, tako da nemojte govoriti svi.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, kolegice i kolege, ja bih htio na početku da kažem da držimo da je ovaj Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH jedan maksimalno mogući dokument koji je maksimalno moguće uravnotežio, s jedne strane, zadatke koji proističu iz ustavne pozicije BiH i njenih institucija, zadatke koji su vezani na našem evropskom i NATO putu i zadatke koji su vezani u sadašnjoj fazi ekonomskih reformi koje moramo poduzeti radi ubrzanja ekonomskog razvoja. Ja bih promatrao ovaj budžet kao jedan programirani budžet. Dakle, ono što smo predvidjeli kao zadatke, zato su osigurani resursi u iznosu od 950 miliona i to je jedan optimum koji odgovara ekonomskoj snazi, odnosno ekonomskim mogućnostima zemlje koji su određeni za nivo institucija BiH globalnim fiskalnim okvirom. Ovaj proračun vidimo prije kao proračun sa ogromnim političkim značenjem u odnosu na relativno mali ekonomski značaj koji on ima. Naime, u tom proračunu je sadržano svega 3,7% vrijednosti bruto domaćeg proizvoda, dok znamo da javna potrošnja u BiH iznosi 51% bruto domaćeg proizvoda. Međutim, to je stvar ustavne konstitucije BiH i treba podsjetiti da su entiteti nosioci onih funkcija koje su vezane za razvoj i vezane za socijalnu sferu u društvu, zato imaju relativno veće proračune i veće vanbudžetske fondove. Ja bih htio da kažem da nije sjajna situacija ni u entitetima. Podaci pokazuju da je budžet RS- a 2008. godine iznosio milijardu i 500 miliona maraka a da 2012. iznosi milijardu i 825 miliona, s tim što je deficit 2008. bio 64 miliona, a 2012. – 229 miliona. Dakle, velikim dijelom, skoro jednom šestinom se finansira deficitarno i pitanje je koliko će on biti uopće ostvaren. S druge strane, Federacija BiH je 2008. godine imala budžet od milijardu 834 miliona a 2012. godine ima milijardu 736 miliona. Dakle manje, s tim što je deficit 2008. bio 53 miliona a 2012. čitavih 349 miliona maraka. Dakle, teza da jačaju entiteti a slabi država, ovim se empirijskim podacima pobija, i mislim da moramo gledati, ići drugim putem i da moramo ustvari imati u vidu drugu sliku stvari, a ne onu kako smo postavili na bazi ... očekivanja ili predviđanja. Za nas je jako važno da ovaj novac koji se izdvaja za budžet, ovih 950 miliona, bude efikasno utrošen. Prijedlog koji je dalo Vijeće ministara o uštedama ide u tom pravcu. Međutim, jako je važno da mi vidimo kakve ćemo rezultate imati iz upotrebe ovih 950 miliona. Dakle, kakva će biti slika ekonomske budućnosti BiH, socijalne budućnosti, naša slika na putu ka EU, barem u onom dijelu koji se odnosi na ulogu institucija BiH? Sam budžet je bitan faktor unapređenja političke stabilnosti i ugleda BiH u međunarodnoj javnosti. Mislim prije svega da on može imati jako velike refleksije na poboljšanje ekonomske atraktivnosti BiH. To je ono što nam je sada najnužnije. I 58 mislim da više činimo za BiH usvajanjem budžeta nego što ćemo se gubiti u beskonačnim diskusijama koje ne mogu bitnije promijeniti stanje u ovoj oblasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Evo, ja ću pokušati da se uklopim u ovo vrijeme. Prije svega, dobro je da je došlo do budžeta i da smo u prilici da danas o njemu raspravljamo, istina u prvom čitanju, i nadam se da će on dobiti dovoljnu podršku kako bismo kroz amandmansko djelovanje mogli da napravimo određene korekcije koje smo ovdje iznijeli. Mi u SNSD-u, takođe je moja kolegica Markovićka iznosila određene primjedbe i sugestije, amandmanski ćemo djelovati, ali nas raduje da je ovo novo Vijeće ministara uspjelo za poprilično, moramo reći, kratko vrijeme da pripremi ovaj budžet. Ja se nadam da su lideri šestorke imali dogovor. Za mene je sporedno da li je taj dogovor trajao, bio potpisan usmeno ili pismeno, i za riječ se ljudi vežu i drže i to je dobro. I mi se slažemo da ovaj budžet i okvir njegov od 950 miliona ne pređe. I to je dobro. Posebno, raduje me to što je na određen način, a pratio sam to u zemljama EU, da je kod većine zemalja, osim kod Njemačke (oni su nešto išli malo sa povećanjem), većina zemalja idu restriktivno i sa smanjenjem budžeta. Ali kad poredite ovaj budžet BiH i budžet entiteta, onda mi imamo ovdje određenih problema kada su demobilisani borci u pitanju, pa nam pravi problem tih par hiljada ljudi. Zamislite kako je u entitetima gdje ima po 250, 300 hiljada penzionera, a iz tih budžeta treba, odnosno, iz tih fondova da se rješava. Stoga je bolje da dio sredstava na neki način ostaje u entitetima, ne zato da bi entiteti bili posebne cjeline, odnosno posebne države, nego da se tamo vodi i razvojna, i ekonomska, i finansijska, i socijalna politika. I iz tih razloga je bolje da ostane tamo a ovaj dio je svakako potrošački. Za čestitku je Vijeću ministara što je ipak napravilo određene uštede, s tim što još toga može biti. Pa ja ću nekoliko stvari reći gdje bi još moglo da se neke stvari ... U RS-u telefoni se ne plaćaju, mobilni, znači svako za svoje pare. Mi smo ovdje prepolovili, može još niže. Zatim, možemo smanjiti broj vojnika u Ministarstvu odbrane, to se može smanjiti. Može se smanjiti i racionalizacija napraviti u Ministarstvu inostranih poslova sa smanjenjem DKP-ovih predstavništava itd. Zatim, još ići ka smanjenju i reprezentacije i ka smanjenju troškova telefona, prevoza itd. I ja evo predlažem jednu od ideja, mada tu nisam dobio podršku nigdje, ja lično mislim da treba uraditi da se plata objedini kao što je to u Evropi, da se plata prima, a ne da se prima i topli obrok, i prevoz na posao, i regres i itd. To sve treba uokviriti u platu. Jer ružno je sad kad vi čujete na televiziji da policajac ima samo 650 maraka, pa kad se uzme da on ima topli obrok, pa da se uzme da ima prevoz na posao, neki imaju, neki nemaju. Mislim da treba da težimo ka tome da napravimo tako da to bude plata i onda bismo tačno mogli da kažemo da li je na takav način, a to je u RS-u u Vladi na takav način riješeno. Mislim da je to za razmišljanje, a u svakom slučaju ja se nadam da će 59 o tome oni koji predlažu voditi računa, jer onda bismo imali malo bolji pregled stanja. Jer imamo na jednoj strani da su policajci, na jednoj strani imate policajce koji su plaćeni u RS-u manje ili u Federaciji u odnosu na Državnu graničnu službu. Na neki način to treba težiti ka ujedinjavanju. Evo, ja se nadam da ćemo kroz amandmansku fazu još imati prilike da na neki način utičemo i da krećući u okviru od 950 miliona ovaj budžet usvojimo, čime ćemo početi i vraćati kreditni rejting koji smo na neki način izgubili u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, evo, dosta je već rečeno, međutim reći ću par riječi. Mislim da ima više razloga zbog čega Klub SDA neće podržati ovaj budžet za 2012. godinu. Za razliku od budžeta iz 2011. godine koji nismo vidjeli očima – jel', koji je na neki način kreiran na način potrošnje, potrošeno pa nešto tamo ugrađeno, pa rekli da je to budžet za 2011. godinu – evo 2012. godine imamo značajan napredak, imamo ovaj budžet. E sad, u tom budžetu istinski treba napraviti određene korekcije da bi bio prihvatljiv za sve, da bi bio budžet koji će jačati državu BiH. U ovom momentu on niti je prihvatljiv, niti ima ove određene stavke iz kojih je vidljivo da se jača država BiH, naprotiv, jačaju se entiteti. Ja ću to probati ovdje u par rečenica i dokazati. Znači, prevashodno, ovo o čemu je govorio moj kolega Fazlić, mal fiskalni okvir. Kako smo došli do ovog fiskalnog okvira to je posebna priča. U stvari još svi ne znamo. Ja sam na Komisiji čuo od ljudi iz Ministarstva finansija i trezora da je Fiskalno vijeće napravilo dva zaključka, pa reklo da se zamrzava Budžet BiH za 2008. godinu i onda rekli izdvajanje sa Jedinstvenog računa 750 miliona. Ono što bi bila posljedica uzroka koji se zove Globalni fiskalni okvir i dokument koji bi mi trebali da imamo, faktički nemamo. Znači, nemamo taj globalni fiskalni okvir. I evo, da ja mogu progutati ovu fiskalnu godinu, ali zamrzavanje budžeta do 2015. godine na budžetskom finansiranju iz 2008. godine je skroz neprihvatljiva teza. I uopšte mi nije jasno zbog čega ovu činjenicu, evo kad diskutujemo, ne tretiramo kao jednu vrlo važnu stvar. S druge strane da imamo globalni fiskalni okvir, da znamo šta su to prihodi, šta su to rashodi, ne samo države BiH već i entiteta i svih nivoa državne vlasti, znači kantona i opština, da znamo šta je to gornja granica zaduženja entiteta, onda bi mogli uvidom u Jedinstveni račun, na kraju, na početku ili na kraju, bolje rečeno na početku svake fiskalne godine vršiti na neki način revidiranje tog fiskalnog okvira za narednu godinu. Mislim da mi danas to nemamo i na takav način ubuduće u nekom periodu ne možemo pristupiti i faktički dolazimo u situaciju da povjerujemo da je istina da je kroz dva zaključka Fiskalno vijeće državu BiH na neki način zamrzlo na finansiranju iz 2008. godine. Dalje, kad je u pitanju ovaj budžet, ovdje to još niko nije govorio, nisu poštovani zakoni ove države kad se on kreirao. Evo, ja ću sve nas podsjetiti ovdje da smo mi u ovome parlamentu donijeli izmjene i dopune Zakona o Oružanim snagama. U tom zakonu smo rekli da svi vojnici koji su dvije godine proveli u Armiji Republike BiH, HVO-u i Vojsci Republike Srpske, a prestao im je ugovor u 60 Oružanim snagama, imaju pravo na penziju. Ja u ovom budžetu ne vidim da su ta sredstva planirana. Da li neko ima hipotetičku predstavu kako će to izgledati ubuduće, hoće li ukidati zakon ili neće, to mene ne interesuje. Mene interesuje da ... postoji zakon, da očekujem ta sredstva u budžetu. Ukoliko nešto ovaj parlament na drugačiji način ne odluči u nekom narednom periodu, ima rebalans budžeta, nek to izbacuje itd., ali je sad očito da je to trebalo biti u budžetu države BiH. Mi u odnosu na 2008. godinu, a tad su projektovana, znači na taj nivo su projektovana ova budžetska sredstva, imamo novih 12 državnih institucija. Ja ne vidim u ovom budžetu mogućnost popune tih institucija i da onda one kao državne institucije mogu da odgovore obavezi koju imaju. Mi imamo Agenciju za borbu protiv korupcije, kriminala, terorizma. Sa kojim kapacitetom ona se može suprotstaviti ovim pošastima današnjeg društva? Ne može nikako.
Molio bih samo da se vodi računa o vremenu.
Aha, izvinjavam se. Evo, još ću ja samo povratak reći i neću dalje. Znači, ovdje niko nije govorio ni o sredstvima planiranim za povratak. U ovome budžetu ... trebalo se naći 6 miliona za kontribuciju da bi se mogla preuzeti donatorska sredstva. To je suštinska stvar. U ovom budžetu to ne postoji. Zašto je bila međunarodna konferencija? Na osnovu kojih ćemo sad mi sredstava, koja će se izdvojiti iz budžeta, moći preuzeti ova donatorska sredstva i onda krenuti u završetak procesa povratka? Jesmo li se to mi odrekli povratka? Ja kao poslanik u ovom parlamentu nisam i želim da ukažem na taj problem. Eh, pošto mi je isteklo vrijeme, ovih 5 minuta, evo ja zahvaljujem, izvinjavam se što sam probio vrijeme.
Zahvaljujem se. Sljedeći je uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
nije uključen mikrofon
nije uključen mikrofon
Hvala, predsjedavajući. Ja bih prije svega, evo, slušam pažljivo diskusije kolega poslanika iz SDA i željela bih im čestitati na dobrom opozicionom djelovanju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 61 Na dobrom opozicionom djelovanju, dobro ste me čuli. Jer budžet je poslije Ustava BiH najvažniji akt ove zemlje. I kad neko ne prihvata taj akt i ne slaže se s njim, SDS da se ne slaže s njim, onda bi trebalo da ostane, ako zaista ti razlozi stoje; pazite, ako stoje vaši argumenti svi, onda trebate ostati principijelni do kraja. Ja bih danas da sam na vašem mjestu, naši ministri bi podnijeli ostavke. To bi bilo principijelno i to bi značilo da vi zaista vjerujete u to što pričate. Ovako, bojim se, ja sam čula jednu izjavu gospodina Sulejmana Tihića u Srebrenici koja kaže: mi ne možemo podržati budžet koji sadrži stavku "lokalni izbori". Znači, ovdje gledamo jednu predstavu jer se SDA plaši lokalnih izbora. Što se tiče ovih budžeta, kolega Fazlić je govorio o rastu budžeta RS-a, pa kolega i vaši poslanici su gore kao i poslanici SDS-a upravo kritikovali taj rast jer je on zasnovan, nažalost, na kreditnim zaduženjima, samo zato što smo na jednoj sjednici Narodne skupštine oko pola milijarde novih kredita uzeli. Dalje, kaže: jačaju se entiteti slabi država. Ovdje neko polazi od potpuno pogrešne premise, snagu BiH mjereći njenom javnom potrošnjom i visinom ovog budžeta. BiH je snažna onoliko koliko je jak njen realni sektor, onoliko koliko je jaka njena privreda. Nažalost, mi se zadužujemo, uzimamo kredite, to je gospodin Kasumović, ne vidim ga ovdje, volim njega tu da citiram kad kaže: uzimamo kredite da bismo davali platu. Ako je neko pričao o tome pričao je on. Mi trebamo, BiH je snažna onoliko koliko kroz naše entitetske budžete, koji imaju tu mogućnost, ulažemo u privredu. A umjesto što opterećujemo našu privredu, što povećavamo poreze, doprinose, da ih smanjujemo, tim se mjeri snaga BiH, a ne njenom javnom potrošnjom. Ono što guši BiH upravo jeste njena megalomanska javna potrošnja koju ja mislim da treba kresati na svim nivoima, a povećavati one razvojne stavke i vršiti fiskalnu decentralizaciju BiH, povećavati opštinske budžete koji upravo i prebacuju sredstva onim kojim su najpotrebnija, građanima. Hvala.
Vrlo, vrlo kratko ću ja.
Uvaženi zastupnik Asim Sarajlić, replika.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dakle, da je ovdje danas kraj procedure budžeta i da je ovdje kraj rasprave, SDA bi vjerovatno povukla korake o kojima Vi govorite. Mi bi možda povukli danas svoje ministre iz vlasti. Možda bi prešli u pravu opoziciju. Ali ova danas rasprava i jeste dokaz da mi napredujemo u našem demokratskom društvu, da vodimo parlamentarnu raspravu i da, kao šestorka koja je formirala Vijeće ministara i donijela neke dogovore oko ključnih zakona i reformi u ovoj zemlji, ne mislimo svi isto. I da imamo mi, naravno kad se tiče Srebrenice, mi iz SDA imamo svoj stav o tome. Da imamo svoj stav o narastanju privrede, o trošenju PDV-a, odnosno sredstava ubranih sa Jedinstvenog računa, o formulama, o fiskalnom okviru. Da li zaista postoji taj dokument? Evo, mi smo prije sat vremena tražili, nešto više, da li postoji dokument koji se zove Fiskalni okvir u BiH ili postoje samo ta dva zaključka Fiskalnog vijeća koji su tretirali samo državu. 62 Mi samo hoćemo, i ovo što smo čuli danas u raspravama i od kolegice Marković i od nas svih, tu ima jako dobrih prijedloga, i Beriza i svih ostalih, i Niko je govorio. Nemamo iste aršine. E, o tome mi iz SDA govorimo. Nemamo iste aršine i kad govorimo o ovom budžetu i njegovoj analitici i subanalitici. Naravno da ćemo mi diskutovati o tome kad dođe vrijeme i kad budemo u amandmanskoj fazi. Jako mi dobro znamo šta su budžeti lokalnih, kantonalnih, entitetskih nivoa pa do nivoa države. Ali mi mislimo da teret krize ne podnose u ovoj zemlji svi isto. I da mi moramo osigurati put ove zemlje i sredstva za put ove zemlje ka EU. I nadam se da u ovoj parlamentarnoj raspravi ne treba trošiti riječi ili vraćati se na neke stvari koje su bile u prošlosti. Ovdje mi u jednoj demokratskoj atmosferi iznosimo svoje stavove, a SDA, naravno, kad ne mogne svoju politiku ostvarivati kroz vlast, znat će šta joj je činiti.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Asimu Sarajliću. Možda će trebati promijeniti argumentaciju SDA, čini mi se da postoji ipak taj dokument, ali vidjet ćemo. Nadam se da će biti u rukama svih nas uskoro. Sljedeći za repliku se javio uvaženi zastupnik Salko Sokolović.
Vrlo kratko, sa ovim vremenom koji sam potrošio za diskusiju, gospođi Pandurević. Znači, borim se da ova država BiH – gospođo Pandurević, postavili ste mi određeno pitanje – znači borim se da država BiH jača, pretpostavljam da i Vi to radite, ali kad kažem da nedostaje 6 miliona u budžetu za povratak, da bi mogli preuzeti sredstva od Donatorske konferencije, onda znam šta govorim, onda znam da je to na putu jačanja države BiH, jer je to proces povratka. Ali kad kažem, a evo to je i gospodin Domazet maloprije rekao, da entitetske vlade ne znaju raditi posao jer su u deficitu, zato što je ova država, a evo sad ću ja reći u kojem deficitu, u kojem deficitu ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas uzimate mi vrijeme. Onda ću reći da je država BiH 2009. godine smanjila plate 10% i nije ih povećala do 2012. godine. Evo ja ću uzeti Federaciju, ne interesuje me RS. 10% je povećala Federacija plate pa ih je onda spustila za 4%. Ovdje mi ne zapošljavamo, u entitetima se zapošljava i gomila se deficit. A onda je država ta koja će sa Jedinstvenog računa da namiri ta sredstva entitetima. To je slabljenje države BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za repliku se javio uvaženi zastupnik Amir Fazlić. 63
Evo, ja ću replicirati kolegici, ali evo da kažem da je već diskusija poslanika SDA nešto dobro donijela danas, evo prvi put smo makar vizuelno vidjeli Globalni fiskalni okvir i ja sam time zadovoljan. Znači da postoji dokument, mada veći dio poslanika smatra da ne postoji dokument. Možda ja vjerujem da će nam umnožiti do kraja sjednice i da ćemo ga svi vidjeti i bit ćemo prezadovoljni na kraju sjednice ako ga vidimo. A kolegici Pandurević sam razmišljao da li je uopšte potrebno replicirati. Mi ne tražimo jačanje države kroz povećanje javne potrošnje. Jaka država je i granični policajac, to je slika, to je gospodin jako dobro pričao na Komisiji za finansije. Jaka država je i dobar državni policajac. Jaka država su i službenici u institucijama ..., a ne da ih imamo ovdje 20.000 ovdje, jedno; drugo je pitanje standardizacije ko i kako i kad je zapošljavao. Ja sam danas trebao da postavim ta pitanja, ali smo to morali poslati u pisanoj formi, pa bi vidjeli da sam pitao i koliko je to u RS-u i koliko je u Federaciji i koliko je u svim opštinama. I to je država i tamo se troše pare. Ako ćemo štediti dajmo svi da štedimo. A država ne mora biti samo jaka kroz javnu potrošnju ovih 20.000 ljudi. Ja sam prvi da se to prepolovi na 10.000, ali da su jako dobro, jako kvalitetno opremljeni i da jako kvalitetno rade svoj posao. Ova teza o jačanju, ja sam iznio ovdje podataka, ja nisam replicirao profesoru Domazetu jer nije baš uljudno replicirati profesoru, uglednom profesoru, ali ova teza o budžetima i ova numerička vrijednost federalnog budžeta i RS-a izražena kroz ove cifre se pobija kroz ove podatke da smo u RS-u imali za 325 miliona povećanje budžeta od 2008. do 2011. godine i za 166 miliona u Federaciji. To su fakti, nek mi neko demantuje. Jedno je planirati federalni budžet i tamo staviti i kreditna zaduženja i ove prihode i one prihode, jedno je planirati pa ga ne ostvariti, jedno je planirati budžet RS-a pa staviti i ove i one prihode, onako kako mi to želimo. Mi smo bili načelnici pa stavimo tamo kad hoćemo povećati prihode, kaže prihodi od viših nivoa vlasti 5 miliona. Kad se pravdamo što nismo to ostvarili, kaže nisu nam dali, pa kritikujemo svi njih. Znači, mi tu možemo razviti niz teorija i niz teza. Evo toliko.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Evo, informacija zastupnicima, upravo se dijeli ovaj dokument Globalnog fiskalnog okvira bilansa politika i informacija da smo ga i mi iz Kolegija dobili prije 10-tak minuta, tako da nismo ništa tajili od vas. Sljedeća za repliku se javila uvažena zastupnica Dušanka Majkić.
Pa htjela bih da kažem vezano za ove otvorene priče koje sad SAD iznosi, zaista bi bilo dobro da se okrene jednom rasprava na tu temu: da li mnogo institucija znači mnogo BiH? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 64 E hvala kolega, zaista. Pokušavam, kad bi to mogao da bude element na osnovu koga bismo sudili, onda bismo mogli da opravdamo one koji su napravili do danas 74 institucije, od kojih je više od 40 agencija, direkcija, tijela razno-raznih koje su postali sami sebi svrha. I ja bih zaista poštovala ovo što SDA govori da su i jedan jedini put podržali bilo kakvu redukciju besmislenih institucija. Nemoj mi na uho stavljati, čovječe. Dakle, ja sam nekoliko puta do sada podnosila inicijative na ovom domu, za te inicijative nikada nisam dobila saglasnost SDA. Podsjetiću vas da Komisiju za koncesije, koju smo osnovali prije 10 godina i koja do danas nije odgovorila ni na jednu jedinu koncesiju, u palati mjesečno plaća 10.000 zakupa i nije izdala ni jedan dokument iz njene nadležnosti. Niste složili se s tim da se ispita, da Savjet ministara ispita njenu nadležnost ili eventualno ukidanje. Agencija za unapređenje stranih investicija (FIPA), koja 26 zaposlenih ima, smještena u Avazovom tornju, za koji godišnje plaća 250.000 maraka i budžet od kojeg ima 4 plus 2 = 6 miliona i radi po dokumentu koji se zove ..., a svi znamo da je to završeno 2007. godine, i više to ne postoji. To je 6 miliona. Agencija za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta gdje je odnedavno postavljen vaš stranački kolega, koja takođe ima prostor u palati, 10.000 maraka godišnje, do dolaska ovog direktora kojeg ste nedavno postavili, ovaj prethodni je dolazio dva puta godišnje, dva puta u šest mjeseci. A evo sad smo postavili novog, 10 članova Upravnog odbora koji svaki mjesec dobijaju platu i niste se složili da se bilo šta tu uradi. Ministarstvo bezbjednosti koje ima 200 zaposlenih, nema ni jednu operativnu nadležnost, dakle koordinacija. Koordinira sa 200 zaposlenih, pošalje pravilnik Savjetu ministara da ima 300, a kažete mi kako ste vi za to da se Graničnoj policiji i ostalima povećaju plate.
Vrijeme za repliku je isteklo. Imate raspravu, uvažena zastupnice.
Dakle, zaista nije korektno. SDA bi morao da vodi računa o ovim stvarima. Predsjedavajući, zaista ne znam, mene sačekate na minuti, a ostalim pustite po dvije-tri više. Pa nema smisla.
Ja sam vidio da imate raspravu još, pa ja mislim da možete u raspravi reći, nastaviti to. Ispričavam se ako sam bio nepravedan.
Ma jeste.
Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, ovdje nakon ovih diskusija postavlja se pitanje i mnoge stvari mi nisu jasne: ko je predlagatelj ovoga, hajde, nazovimo ga 'Nacrta Proračuna za institucije BiH'? Da li je to šest lidera 65 političkih stranaka koje čine parlamentarnu većinu od kojih smo čuli neke da diskutiraju ovdje, pa se ne bi reklo da su oni baš previše sudjelovali u izradi i donošenju ovoga. Da li je to Vijeće ministara ili Ministarstvo financija ili je Predsjedništvo BiH? Čini mi se svak na neki način skida sa sebe, ali da je od svih ovih koje sam pobrojao pomalo, je li, radio na tom dokumentu. Ja ću samo par stvari onako ... analitički koje su zbunjujuće u svemu ovome i gdje smo na početku od ministra financija čuli da znači osnovica za plaće je smanjena svim korisnicima proračuna institucija BiH za 4,5%, osim onih koji imaju manja primanja od 500 KM. Ali ako gledate po stavkama, znači korisnike proračuna ovih 74, ... onda se tu u stvari ima zbunjujućih stvari. Evo, ja sam, ne mogu reći za sebe da i ne poznajem kad je u pitanju proračun, ali evo imam recimo Sud BiH: povećavanje broja uposlenika, mada ima zaključak da nema povećavanja broja uposlenika u 2012. godini, oni će povećati 40 uposlenika i povećanje na stavci plaće i naknade 827.000. Ja bih volio sad da ovdje neko ko je pisao ovo iz Suda BiH, koji vodi računovodstvo, da nam pojasne vrlo praktično ovo: otkad će početi raditi ovih 40 ljudi, ko su ti ljudi, koliki su im koeficijenti, kolike su im plate. Ovdje se ovo sigurno ne uklapa i ovo, ovolike plaće 40 ljudi, obično tamo, jednostavno, vjerovatno ovi sa srednjom ili ne znam nižom stručnom spremom. U Tužiteljstvu imamo isto tako povećanje na stavci plaća, a oni će primiti 11 uposlenika za 505.000 maraka, ili evo Generalno tajništvo Vijeća ministara, tu je predsjedavajući Vijeća ministara, i vi ćete ove godine povećati broj uposlenika za 13 i stavku na plaćama 530.000 maraka. U Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa oni će povećati broj uposlenika za 12 i povećavanje plaća 320.000 maraka. Evo, sad bih stvarno volio ovdje da imam iz svakog ovog da kaže primit ćemo tri čovjeka, referenta sa SSS, koji godišnje sa plaćama i naknadama koštaju toliko, počet će raditi od šestog mjeseca iz razloga toga i toga. Imamo, kažem, zaključak od onih koji su nama ovde, bar tako po Ustavu, kaže da su nam oni dužni dostaviti prijedlog proračuna, a to je Predsjedništvo, gdje ima zaključak da se ne primaju djelatnosti ovoj godini, a mi smo vidjeli na kraju da imamo 291. I zato nije uredu u svakom slučaju niti smanjivati plaće, a pogotovo ovdje kad sam rekao da se na neki način ministar financija kad je rekao da je topli obrok djelatnicima u institucijama BiH smanjen sa 8 na 6 KM. Ja sam inače stava da topli obrok ne treba nikako, da on treba biti sastavni dio plaće. Kao što su neki od kolega ovdje govorili, ovdje se radi o čistoj diskriminaciji uposlenika i građana BiH. Neki, koji jačaju državu, kantone, entitete, oni imaju topli obrok i po 12 maraka. Evo kolegica kaže i 15. I treba od ovoga, ovoga što mi stičemo svi građani BiH, i kad se to stavi na hrpu, treba namiriti najprije onog topli obrok od 15, a ovdje nama treba smanjiti sa 8 na 6. Rekao sam, ja bih ga ukinuo, cijelih 8 bi uvrstio u plaće i da se na njega plaćaju i doprinosi. Ovdje znači 22.000 uposlenika institucija BiH, od danas kad se ovo usvoji, bit će diskriminirano na najgrublji mogući način, je li, u odnosu na svoje radne kolege, isto tako, koji se brinu za stabilnost ove države, za njen napredak i da, je li, imaju ovi tri puta ili ne znam, pogotovo u javnom poduzećima, to je opet posebna priča, tamo imaju od 16 do 18 maraka. U elektroprivredama, u FERK-ovima, DERK-ovima, NOS-ovima, itd. ne znam ni ja, tamo imaju od 16 do 18 maraka, imaju tamo. Ovdje je malo riječi bilo o prihodovnoj strani, ja sam mislio ovi ... ekonomski stručnjaci u BiH da će oni o tome malo govoriti. Zapitajmo se, evo kolegica Majkić je govorila, neka dođe ovdje direktor i vođstvo Agencije za koncesije BiH i da vidimo njihovu ekonomsku učinkovitost, šta su napravili. Ja bih ih raspustio odmah i poslao ih kući. Nisu ništa napravili nego su uzeli plaća iz proračuna od svih nas, a nisu ništa napravili. Ali da su napravili dobro, treba ih nagraditi. I takvih imate koliko hoćete, je li. Zato je problem ovdje u shvatanju privatnog, društvenog i državnog ... 66
Molio bih da se vodi računa o vremenu.
Evo, samo ovdje, gospodin Domazet je govorio o deficitama, evo predsjedavajući, s obzirom da smo mi iz istog kluba pa molim 20 sekundi o deficitima, o ovim entitetskim proračunima, a ja bih volio da je razmišljao, pošto je on poznat ekonomist, o 9 milijardi maraka građana BiH u bankama u BiH. Od toga preko 6,5 milijardi štednje, na sreću imam i ja u Hipo banci, samo ne znam hoću li i dalje držati, je li, evo što ih ja ne bi podario državi uz neku malu kamatu, ako vjerujem u državu. Evo, ekonomistima to na razmišljanje. Znači 9 milijardi, upitajte direktora Centralne banke ovdje kad bude bio: 9 milijardi...
Molio bih uvaženog zastupnika Zvonku Jurišića da vodi računa o vremenu.
ima depozitnih sredstava u bankama ovdje. Prihodovnu stranu mi trebamo ..., a ova rashodovna će doći sama od sebe. I više novca više države, to je rekao na početku onaj ministar financija, i mislim da ima prostora da se ovaj proračun popravi i u prihodovnoj i u rashodovnoj strani.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Najdobronamjernija replika uvaženom kolegi Jurišiću. Kolega Jurišiću, vrlo je važno to, a ne slušate me, al' dobro, nema veze, nek mi prođe 10 sekundi. Kolega Jurišiću, vrlo je važno to 8 na 6 maraka, znači te 2 marke. Gospodo, vodimo li mi računa i mislimo li da će ova situacija trajati, i nikog ne prepadam, ima li iko u primisli neki grčki sindrom, pa ovo sad u Španiji gdje su 500 milijardi gotovo evra pa će im Evropa pomoći, ko će nama. A tamo igra Mesi, on neće biti ništa ni oporezovan, biće kao i dalje. Ronaldo će opet igrati. Evo, igra se i teniski turnir. I mi sad ovdje raspravljamo hoće li biti 2 marke topli obrok umanjen, 6. Hoće li iko razmišljati hoće li Uprava za indirektno oporezivanje i ovakav tempo biti, prikupljanje uopšte sredstava? Hoće li ovdje ko imati šta da uvozi, uvijek će imati uvoznika koji će nešto uvoziti ali kome će prodavati? Ko će te poreze prikupljati? Mi kao da ovom sjednicom završavamo blagostanje u BiH i ovako će trajati narednih 100 godina. Ljudi, za 15 dana se situacija kompletna može promijeniti pa nam neće trebati ni jedan, ni ovaj budžet. Hajmo malo tako razmišljati. Druga stvar, mnogi su ovdje u iluzijama kao nešto ćemo amandmanima promijeniti. Amandmanima ćemo samo zakomplikovati da nikad nećemo usvojiti budžet. Svak ima neku primjedbu za neku stranu. Imam i ja ovdje stotinu primjedbi. Baš sam ovo pročitao i gledaj ... 67 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa apsurd je, RS protiv Suda i Tužilaštva, a vi Sudu, vi, ne vi, nego neko tamo povećao 2 miliona maraka, 2 miliona im dali, a mi hoćemo da ukinemo to. Kako sad? Mora obadva džepa sašiti, posuditi nekom kaput, a doći kući i hvaliti se kako sam došao sa novim odijelom, jel' tako. Pa smijte se vi koliko hoćete, ja volim da pričam jezikom naroda, jer nije ovo Akademija nauka i umjetnosti pa da velike neke teorije govorimo, pa da nam onda neko prišije etiketu, eno ih ko iz ... Nije ovo ..., ovo je BiH koja treba da se spašava kakav god budžet bude, a mi ga nećemo usvojiti budemo li ovako vodili rasprave, pa ćemo u iluzijama biti, amandmanima promijeniti. Očekujte mojih 50 amandmana; 50 samo mojih, 50 od kolege Sarajlića.
nije uključen mikrofon
Nećete Vi puno, dobro. Kolega Jurišić, već smo se dogovorili. Vi ćete 40. I koliko će ovo trajati usvajanje? Dok nam istakne mandat. Ljudi, dajte ono što imamo i da se borimo, da granicu stvorimo čvrstu, da ovoj policiji damo malo bolja primanja, da prikuplja ono što može prikupiti, da otima od onih što su već oteli od nas i od ovog naroda. A ne otima ono palicom, nego propisima. Halo, kradeš čovječe! E to je ona priča maloprije kad sam ja govorio o lopovima. Pa ja nikog nisam pojedinačno pomenuo. Ali ja uvijek uživam kad se neko nađe da ga ja mogu sutra pomenuti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Emir Kabil, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici, ja pripadam, kao što znate, opoziciji, sad ne znam ko je opozicija ko je pozicija. I slušajući poziciju danas, mogu reći da ovaj nacrt budžeta ima hiljadu problema. Ja ću danas govoriti, ne o ovim problemima pojedinačno o kojima su uvaženi poslanici govorili, nego pokušat ću da govorim o principima ovog nacrta i pokušat ću da vas ubijedim da pozitivne političke implikacije i poboljšanje kreditnog rejtinga sa ovim nacrtom budžeta u stvari su negativne političke imlikacije. Zašto? Ja nisam siguran da će pozitivne političke implikacije i poboljšanje kreditnog rejtinga biti prisutni ako na ulazu u državu BiH, ako na ulazu na aerodromu u Sarajevu ili Banja Luku, u kućicama vidite velike znakove na svim pismima: štrajk upozorenja. Ja nisam siguran da će i jedan investitor u svijetu gdje vidi štrajk upozorenja, a još nije štrajk, staviti marku i investirati marku u ovu državu. U to apsolutno nisam siguran. I nisam siguran da će, ako bude štrajka, poboljšati se kreditni rejting. Ja u to nisam siguran. Ne vidim zašto se kreditni rejting u jednoj moćnoj državi, kao što je Grčka, nije poboljšao nego je najgori na svijetu. 68 Ovo je jedan izuzetno restiktivni budžet, baziran na maksimalnim uštedama, i to nije sporno. Mi smo se dogovorili da ćemo prihvatiti fiskalni okvir ili finansijski okvir od 950 miliona, i to nije sporno. Zemlja je u užasno teškoj situaciji. Je li to politički dogovor ili nije politički dogovor, to nije bitno. Mi smo rekli da 950 miliona treba da zadovolji naše institucije. Ali vam postavljam jedno pitanje: Da li će ovih 950 miliona, gdje se 4,5% smanjuju plaće ljudi od 500 maraka do 1.200 maraka, a tih je preko 12.000, postići pozitivnu političku implikaciju i poboljšanje kreditnog rejtinga? Tvrdim da neće. Jer štrajk na našim graničnim prelazima je više nego indikativan u kakvom se stanju nalazi ova zemlja. Četiri organizacije koje štite i kantone i entitete su za mene krucijalne u ovoj državi. One su za mene država. A to je SIPA, Uprava za indirektno oporezivanje koja jako kvalitetno radi, to je Državna granična služba, pa hoćete i sudstvo, a određenim kategorijama sudstva se ukidaju sredstva. Ako mislite da će ljudi koji obnašaju ove poslove na granicama, na ovim prelazima, biti zadovoljni s ovim, grdno se varate. Ovo je prijeteća bomba. Gospodo draga, vi iz pozicije jasno ste eksplicitno rekli da ima hiljadu problema u ovom proračunu. Proračun napravite tako jer imate vlast, imate moć, da ne uzimate novac od onih ljudi koji obnašaju i obezbjeđuju ovu državu i sve entitete. To je poruka Saveza za bolju budućnost, to je naša poruka, ne kao nekakav demagoški pristup, nego poruka da jednostavno obezbijedimo sigurnost i budućnost ove države. I u tom smislu ja vas želim da obavijestim da ovakav budžet, mi smo opozicija, uostalom mi ne kreiramo ovaj budžet, ne možemo prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Danijela Martinović, diskusija. Izvolite
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, ja bih se nadovezala i složila sa gospodinom, mojim uvaženim profesorom Domazetom, kada je rekao da je riječ o uravnoteženom budžetu. Svi smo svjesni činjenice da je riječ o restiktivnom budžetu koji je baziran na uštedama, ali opet se vodilo računa prilikom koncipiranja navedenog budžeta o izbalansiranosti prihoda i rashoda. Profesor Domazet je pomenuo dakle deficite entitetskih budžeta, samo je htio dati primjer da su budžeti entiteta u značajnoj dubiozi, odnosno u značajnom deficitu. Dakle, mi smo pokušali na neki način se odmaći od navedenog principa, odnosno pokušali smo naći balans između prihoda i rashoda. Dakle, do sada smo imali suficit, dakle svjesni činjenice da je prošle godine ostalo neutrošeno više od 31 milion KM, što nam govori o tome da prostora za uštede ima. Naravno, gospodin Kabil je u pravu. Dakle treba voditi računa o tome, nadam se da je Vijeće ministara i Predsjedništvo vodilo računa, vodilo je na kojim stavkama se mogu vršiti uštede. Prostora za uštede svakako ima. Da smo zaista svi dobili, pa i ovdje u Parlamentu, na vrijeme navedeni proračun, ovaj prijedlog proračuna, možda bismo i dali mnogo bolji i, iako naravno još postoji i amandmanska faza i mogućnost našeg amandmanskog djelovanja, a sigurno bismo, uključivši u tu redovnu proceduru donošenja budžeta, mogli analizirati stavku po stavku, ministarstvo po ministarstvo, agenciju po agenciju. Dakle, vjerovatno bi zaista bila ... donesena mnogo bolja rješenja. 69 Znamo da je iznos 950 miliona iznos budžeta, ali to je iznos koji niko od nas ovdje pojedinačno nije izmislio i predložio. To je, na kraju krajeva, rezultat kompromisa, kompromisa i dogovora na Fiskalnom vijeću gdje su bili predstavnici našeg ministarstva, kao što su bili i predstavnici entitetskih ministarstava finansija. Da li smo zadovoljni s ovim iznosom? Naravno, niko nije zadovoljan, kao što nisu zadovoljni ni entiteti sa iznosom koji su dobili, ni mi nismo zadovoljni sa iznosom od 950 miliona. Ali ipak, šta nam je alternativa? Privremeno finansiranje, iznos od 900- 905 miliona i nemogućnost preuzimanja obveza, odnosno izvršavanja obveza koje imamo a koje se odnose na popis stanovništva, koje se odnose na opremanje graničnih prelaza, dakle BIP-ove, davanje CIPS-ovih osobnih karata, finansiranje novostvorenih institucija. Dakle, te stavke nisu postojale u proračunu prethodnih godina, a samim tim ne bi se moglo po tom automatizmu prenijeti u ovaj današnji proračun, odnosno ne bi mogli izvršiti navedene obveze. Dakle, slijedi nam amandmanska faza. Danas mi nećemo usvojiti budžet u prvoj i drugoj fazi, u prvom i drugom čitanju, postoji mogućnost djelovanja. Dakle, to niko ne osporava. No ono što bi bilo dobro, dakle kada je riječ o budžetiranju, postupku budžetiranja, ono što sam pomenula i prošle godine, dakle kada smo usvajali, da kažem, u redovnoj proceduri budžet 2010. godine je bio moj apel da se zaista i Komisija za finansije i budžet i ovaj parlament aktivno uključi u proces budžetiranja. Da se dakle konačno držimo tih nekih rokova. Na kraju krajeva, Vijeće ministara ne treba nas izbjegavati, parlamentarci su tu da daju određene prijedloge i mogućnosti za poboljšanje. Isto tako, kada je riječ o makroekonomskim pokazateljima na kojima je zasnovan ovaj budžet, imam podatke iz 2010. godine, molim vas koja je sad godina? Dakle, prijedlog ovog budžeta ... dostavljen je, koliko vidim, u četvrtom mjesecu, dakle bilo je prostora i vremena da nam ažurirate te podatke kada je riječ o makroekonomskim pokazateljima, GDP-iju itd. Dakle, to kada je riječ o samoj usklađenosti sa ekonomskim politikama koje su vezane za makroekonomske pokazatelje. I naravno, programsko budžetiranje, dobra strana navedenog proračuna jeste što sada zaista imamo mnogo kvalitetnije tabele kada je riječ o budžetskom programiranju. Da smo na vrijeme dobili ovaj budžet, kao što nismo, nažalost jel', mogli smo se zaista detaljnije i posvetiti tome. Onda bismo mogli vidjeti i koja agencija, koje ministarstvo ima koje ciljeve, koliko su mjerljivi ti ciljevi, kako se vrednuju pojedinačne aktivnosti i na temelju toga bismo možda mogli i relevantnije zaključivati o tome koliko kojoj instituciji treba sredstava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Prvo hoću da vam ispričam jutrošnju jednu zgodu. Kad sam izašla iz hotela gdje stanujem, ispred hotela čeka se ulazak važne jedne ličnosti, a ispred hotela se nalazi novi BMW džip koji čeka jednu značajnu ličnost. Nisam mogla odmah znati o kome se radi, ali sam poslije saznala da je to zamjenik direktora jedne od institucija BiH. Onda su mi rekli: nemoj da budeš naivna to je zamjenik, možeš misliti kakve imaju direktori. Dakle, možete misliti kakve imaju direktori! To je bila dobra poruka meni jutros prije nego što sam krenula na današnju sjednicu da priupitamo na temu budžeta. 70
To je neki domaćin iz SDS-a.
Gdje su uštede i rezerve? Kad bismo bili pošteni i htjeli o tome otvoreno da razgovaramo, ne bi trebala ni Granična policija, ni SIPA, ni niko da kaže da je oštećen, ne bi trebali da mi prvi ovdje koji sjedimo od sramote gledamo kako ti ljudi štrajkuju, kako kolone stoje, kako djeca žedna u autima sjede, i mi bismo sami morali nešto uraditi na tom polju. Očito taj senzibilitet ne postoji. Dakle, za mene je ono što je dogovorila šestorka, 950 miliona za institucije BiH, završena stvar. Dakle, poslije mnogo kompromisa, poslije mnogo traženja kompromisa došli smo do tog podatka. Koliko će sljedeći put, hoćemo li ikada više imati budžet, to je stvar oko koje ćemo razgovarati, ali ove godine imamo šansu da ga imamo. I on je 950 miliona. Pitala sam ljude koji su radili na budžetu: kako ćemo doći do budžeta za 2012.? I šta su mi rekli? Prva stavka je izvršenje budžeta za 2011. godinu. I to je bilo nesporno. Koliko je ko izvršenje imao, toliko je. Druga stavka, planiranje sredstava za popis stanovništva. Svakako znamo da smo konačno dobili taj zakon i da taj posao moramo završiti i priprema se najviše vrši ove godine. Treća stavka, neophodna sredstva za lokalne izbore. I to znamo da moramo pripremiti i da se i ta stvar mora završiti i to je racionalan razlog protiv koga, ja mislim, ni jedna politička partija, nadam se da one koje optužuju da hoće da spriječe izbore, da to nije tačno i da ni jedna politička partija nema ništa protiv toga da se obezbijede sredstva za to. Četvrta stavka, neophodna kapitalna ulaganja koja će pomoći BiH da završi sa prelazima, s obzirom da Hrvatska ulazi iduće godine u EU, da obezbijedimo mogućnost da izvozimo našu robu. I tu je bila tačka. Danas, kad sam dobila budžet, i to je jako strašno, to je zaista strašno, kad tako važan dokument dobijete neposredno uoči sjednice, onda u stvari shvatite koliko ste nemoćni, koliko ništa ne možete da napravite i stanje valjda i jeste zato što poslanici u stvari ne mogu ništa da naprave. Kad sam to dobila, onda sam vidjela da je Ministarstvu odbrane povećano je 11,5 miliona, da je Ministarstvo finansija umjesto 6,8 dobilo 10 miliona, da je Ministarstvo civilnih poslova više za 34% dobilo, to znači 14,6 miliona, da je Ministarstvu transporta i komunikacija više za 64%, da je Ministarstvo bezbjednosti dobilo 15% manje, jer sam rekla šta je zadatak Ministarstva bezbjednosti, gdje su u stvari te rezerve na racionalnom i značajnom smanjenju zaposlenih u Ministarstvu bezbjednosti, da je zamislite Kancelarija koordinatora javne uprave ... koja je privremeno odvojena iz Kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara u zasebnu organizaciju i koja do sada ništa nije uradila, a njoj je povećano za 50% i njen budžet iznosi 5,5 miliona. Da je Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa imao budžet veći za 6,6 miliona i da je Generalnom sekretarijatu povećano za 44% i on ima neki budžet od skoro 4 miliona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, onima kojima je smanjeno, to su manje institucije koje imaju manje vrijednosti i jedna specifična kojoj je sve smanjeno, to je Parlament. A sad ću vam reći kako to izgleda za Parlament. 71 Izvještaj, odnosno informacija koju je napisao sekretar Zajedničke službe Ferid Buljubašić kaže da Parlamentu je smanjeno čak i u odnosu na izvršenje za 2011. godinu. Parlament neće imati od čega da isfinansira četvrti kvartal. Više niko od poslanika nema putovanja. Dakle ovaj će Parlament biti zadruga. (?) nije mikrofon uključen
Vrijeme!
Evo, svi su ovi, evo kolega će ... [[zajednička diskusija]] Imam od kolege. Dakle, putni troškovi su smanjeni, a u prošlom mandatu mislim da sam samo jednom putovala o trošku Parlamenta, sve ostalo mi je plaćao neko drugi. Dakle, putovale su i ostale kolege, dakle nema više Parlament nigdje, nema Savjeta Evrope, nema ništa. Smanjena je nabavka opreme, parlamentarci se voze autima koje imamo, koji su stari 10 godina. Parlament ne može da kupi "Škodu", četiri vozila su stara od osam do deset godina sa pređenih više od 300.000 km. Ne predsjedavajući Parlamenta nego automobili s kojima se voze poslanici kad idu na aerodrom ili ne znam ni ja. Dakle, nema ništa od toga. Ako ovaj parlament nema toliko poštovanja da ništa ne uradi, da ne promijeni stvari koje su ovdje očite, onda nema smisla, ovo je besmislena priča ova sva do sada. Postoji prostor za uštede, pitanje je samo volje koliko ćemo mi to iskoristiti.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja zaista danas nisam računao da ću uopšte komentarisati, čak ni na postavljena pitanja i inicijative iz prethodnih naših sjednica. Međutim, evo danas računao sam da ću kolegici Milici replicirati, ali sam posebno inspirisan kako ona to lijepo podržava i ja zaista sam ušutio. Ali na ovaj odgovor koji je kolegica Dušanka iznijela, ja mislim da ona uopšte nije za budžet, jer me je dovela u zabunu. Ja sada znam da ona jeste za budžet, a po drugoj strani nije. 72 Međutim, poštovane kolegice i kolege, ja bih želio da kažem kad bi ovo običan narod čuo, da su danas izbori i da čuju da mi želimo da skratimo, da smanjimo, da zatvorimo, da otpustimo, da li bi iko od nas bio već na ovim izborima, da li bi prošao. Ja mislim da smo mi na izborima sasvim drugačije govorili. Da ćemo pojačati, povećati, da nikom nećemo smanjiti, da ćemo finansirati i razvijati, sve u superlativu. Međutim, danas je to tako, nema optimizma. Međutim, ja bih zamolio ono što posebno smatram da me podsjeća ova situacija na seljaka koji je uzorao 100 duluma zemlje i samo na sedam zasadio i razmišlja se da li i tih sedam da mu ... malo otkopa, a ono neka stane. Ja zaista bih želio da svi ovdje shvatimo da ljudi praktično čekaju od nas da im riješimo finansijsku, bar, elementarnu egzistenciju. I zato ja, kao član ove svoje stranke SDA, neću podržati ovakav budžet i zaista oni koji podrže neka nose na duši, ja ne želim. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirza Kušljugić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, mi smo dosta kasno dobili materijal. Ja sam se potrudio nekoliko stavki da pogledam i u globalu se može konstatovati da je predlagač išao na vrlo restriktivan pristup budžetu u smislu nekih od stavki, tako da jednostavno nisam mogao da se ne javim za riječ, vezano za pojedine od tih stavki. Naime, ključni problem BiH je kako okrenuti negativne ekonomske tokove, a prema dokumentima i analizama, koje nemamo mi ali ih objavljuju neke međunarodne institucije, BiH čekaju sljedeće tri godine kao dosta težak period, vrlo, vrlo usporenog ekonomskog oporavka, i to nema problema da će se pojaviti neki grčki sindrom, ne, ovdje je već definisan zapadnobalkanski sindrom. Dakle, ove zemlje koje čine Zapadni Balkan i u sljedeće tri godine će imati najmanji rast GDP-ija u čitavoj evropskoj zoni. Problemi koji su identikovani i koji su predloženi u mnogim od dokumenata, koje rade međunarodne organizacije, odnose se i na BiH, idu u pravcu da je potrebno napraviti fiskalni okvir, da je potrebno izvršiti uštede u budžetu, ali u cilju investicija. Mi jednostavno ne možemo bazirati izlazak iz krize na modelu koji smo imali zadnjih 10 godina koji je bio baziran na potrošnji. Ova država neće izaći iz krize ukoliko se ne pokrene proizvodnja koja je bazirana za izvoz. I to svi znamo. Ja kad kažem investicije i čak štaviše kažem ..., tu ne mislim na velike infrastrukturne projekte, ne mislim tu čak štaviše ni na projekt energetiku, tu prije svega mislim na investicije koje svaka država radi, a koje pogotovo države koje ... EU moraju da urade, a te su investicije ljudski kapital. Ja jednostavno nisam mogao da se ne javim za riječ kada sam gledao stavke. Tačno je da je Ministarstvo civilnih poslova povećalo 34% budžet, tačno je da je to nekih jadnih 14 miliona i tačno je da je deset puta više 140 izdvajanje ovog ministarstva za naučni razvoj ili nauku i istraživanje i tehnološki razvoj u BiH, ili ne samo na ovome budžetu nego na svim budžetima u BiH, ne bi bilo dovoljno. Ono što bih ja volio je da dobijemo jednom analizu kakvi su budžeti drugih zemalja koje pristupaju EU. Konkretno po ovom pitanju znam da je radikalno budžet Srbije povećan u zadnje dvije-tri godine po pitanju finansiranja nauke i istraživanja. Tu se radi o 100 miliona eura. Ukupna izdvajanja na svim budžetima u BiH ne prelaze 10 miliona. Za Hrvatsku neću da govorim. To je 73 jedna od obaveza. Vi znate da je u principu obaveza svake od zemalja koje pristupaju EU da taj procenat izdvajanja povećaju. Nažalost, BiH je '90. godine imala izdvajanja koja bi sasvim zadovoljavala kriterije EU, preko 2,5%, i to iz industrije, većinski dio, a manji iz budžeta. Mislim da ćemo se morati suočiti sa tim pitanjem. Na koji način će to biti riješeno zavisno od ingerencija prema Ustavu, to sad nije toliko ni važno, ali bi bilo dobro kada bismo jednostavno počeli da razmišljamo i o tome da moramo nešto i izdvojiti da bismo dobili pristup i da bismo korisno iskoristili sredstva koja postoje u multilateralnim evropskim fondovima. Dakle, ne IPA fondove koje mi dobijamo, jedino možemo da ne napravimo programe pa da ih ne dobijemo. Postoje multilateralni programi. I evo, pošto mi vrijeme ističe, samo ću reći da ono što sam uočio je da zadnje dvije godine izdvajanje za pripreme EU ... projekata su 0 plus 0. Nekad je stavka očigledno bila dok se vode. Ako ćemo štediti na tim ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Bilo je 200.000. ____________(?) Bilo je milion i po.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. Uvažene kolege zastupnici, ovo malo gostiju što je ostalo, žao mi je što nema kolega iz Vijeća ministara. Danas je tu neko ovdje rekao da je, pored Ustava, osnovni dokument proračun jedne države koji u sebi sublimira sve politike. A ja bih rekao da on leži na Globalnom fiskalnom okviru koje treba donijeti Fiskalno vijeće BiH. U tom Globalnom fiskalnom okviru ili u ulozi Fiskalnog vijeća mislim da nismo pogodili. Ja sam dugo bio član Fiskalnog vijeća i mislim da ono ne ispunjava svoju ulogu koju je trebalo imati. Fiskalno vijeće mora da donosi sve fiskalne politike, da promišlja unaprijed tri godine kojim smjerom treba da ide država i šta su njeni prioriteti, šta su njeni ciljevi i kako će to izgledati. Da li ćemo primjerice smanjivati PDV, da li ćemo ga povećavati, da li ćemo smanjivati doprinose, povećavati doprinose ili ići u nekom trećem smjeru kako bi osigurali ono što je neophodno. 74 Nažalost, Fiskalno se vijeće najviše bavilo globalnim okvirom u smislu raspodjele prihoda sa Jedinstvenog računa, ono što odlazi na proračun države, ono zbog čega mi sve radimo i govorimo, tj. zbog ekonomskog stanja zemlje, odnosno njenog uspjeha ili neuspjeha. Ja bih rekao da je formula jednostavna, to su i kolege ovdje rekle, treba smanjiti javnu potrošnju, treba provesti, i to po svim razinama, treba provesti strukturalne reforme koje će povećati konkurentnost, koje će isto indirektno s time dovesti do novih investicija, do novog upošljavanja, razvoja realnog sektora, a time kao rezultat povećanje GDP-ija. Kad to dobijemo onda imamo i ono sadašnje učešće koje u fazi potrošnje neće biti 51% nego će biti znatno manje, odnosno 40% čime bi eventualno trebali težiti. Kad je u pitanju ovaj proračun, ovdje se radi samo o razlici od nekih, ne znam, 40 miliona maraka iz onoga iz '11. godine koje je na bazi privremenog finansiranja i ovoga što je predloženo ovdje. Ja odmah da kažem da ću kao član HDZ-a i jedne od stranaka šestorke, koje su se dogovorili, podržati ovaj proračun danas na ovome glasanju iz jednog prostog razloga jer ovih 40 miliona nije vrijedno onoliko koliko znači prihvatanje proračuna i poruka koja ide sa njegovim usvajanjem. S obzirom da je ovo dogovor političkih lidera, a da svi problemi koje imamo u zemlji defakto dolaze iz političkih nesporazuma, onda ja i pozdravljam dogovor političkih lidera i volio bih ako treba još jedanput da sjednu oko ovog proračuna, pa ako treba nešto da poprave da mi ne gubimo dane i da idemo koncept unaprijed. Samo nekoliko sad riječi, konkretno, šta su moje primjedbe. Mi smo dobili proračun koji je sada na nivou 2008. godine i dobili smo 15 novih institucija. Ne znači da tih novih 15 institucija sad treba da se komotno ponašaju. Kroz ove strukturalne reforme treba i njih restrukturirati, izanalizirati i stvarno pokušati da se uklopimo u racionalnost i da one dođu u funkciju koju moraju da imaju, a ne ono evo imamo sad agencije pa nek ona radi. Ali ne znači da je smanjenje kapaciteta finansijskog ujedno i rezultat ovoga što se želi postići. Dalje, ne vidim dovoljno sredstava za Zakon o službi u Oružanim snagama. Tu je 19 miliona, 29. 1. je trebalo donijeti ovaj zakon. Mi ćemo se suočiti sa činjenicom ... jer nećemo to isfinansirati. Ne vidim dodatne izvore za popis, za izbore lokalne, koji moraju biti preko 5 miliona maraka. Zatim, kad je u pitanju popis, ja isto tako ne vidim, izuzev 4 miliona, gdje je onih 30 miliona. Evo sad sam pogledao ... ne vidim ih ni tamo, ne vidim ih ni u narednim godinama, a ne vidim ni kod entiteta. Fali 30 miliona za popis, kako ćemo to napraviti? Kod kapitalnih investicija i kod zajedničkog našeg sufinansiranja sa međunarodnim institucijama isto tako ne vidim te pozicije koje će nas sutra ograničiti. Moram reći da kolege ... proračun institucija, entiteta RS-a 200 miliona u odnosu na 2008. godinu, skoro 300 miliona povećan, a Federacija oko 200 miliona povećan. To je točno 500 miliona, koliko imamo deficita i ako uštede i oni vrate se na 2008. godinu, nama defakto ne treba aranžman sa MMF-om, možemo imati itekako smanjen ovaj deficit što je govorio profesor Domazet, a on se ne smanjuje kreditiranjem, zaduživanjem, nego se on upravo smanjuje javnom potrošnjom.
Vrijeme!
Evo, samo još jedna rečenica. Smatram da smo smanjili plaće već jedanput za 10%, ovo je drugi put i nije konzistentno kod smanjenja plaća, ovo što ste rekli nije, 300 je novih uposlenih. Ne 75 vidim kojom je to metodom napravljeno i nema Uprave za indirektno oporezivanje. Gospodo, ona bere pare za nas, za nju se mora naći prostora kod ovih 300 novouposlenih. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, SDA je potpuno svjesna situacije u kojoj se našla, dakle da kao politička stranka koja participira u vlasti kod usvajanja ovako važnog dokumenta, ja se slažem s onima koji govore o važnosti ovog dokumenta, iskazuje svoje neslaganje i daje izjave i tako će postupiti i glasati protiv ovog dokumenta ukoliko on ovakav ostane. Dakle, mi smo potpuno svjesni situacije u kojoj se nalazimo, odgovornosti, ali dozvolite da vam kažemo samo, do sada su moje kolege govorile o razlozima, a ja ću samo u ciframa pokušati da kažem nekoliko bitnih stvari, pa vi prosudite. Ključni problem ide iz fiskalnog okvira oko kojeg SDA nije konsultovana. Dakle, informacije koje ja imam, dakle mi nismo konsultovani kada je rađen ovaj fiskalni okvir i tu je nastao ključni problem. To je dakle momenat od kojeg je sve krenulo kako ne treba kada je ovaj budžet u pitanju. Mi smo prošle godine za 2011. godinu od Vijeća ministara dobili budžet ovdje, pa ga nismo usvojili, na 1.028.000.000. Ja sam to provjerio, dakle prošle godine u šestom mjesecu, evo ovdje je tadašnji ministar a sadašnji naš kolega, dakle 1.028.000.000 i onda je Predsjedništvo BiH povećalo za nekih 17, 18, 20 miliona, ne znam ni ja koliko, pa zbog toga to nije prošlo, a inače bi mi to u Parlamentu ovdje prihatili onih 1.028.000.000 za 2011. godinu. Sada dobijamo budžet na 905.000, dakle to je nekih 78, 80 miliona, 70 miliona manje nego što je bilo prošle godine za budžet 2011. godine. Druga je stvar šta se kasnije dešavalo i kako smo završili sa privremenim finansiranjem. To je dakle jedna činjenica koja se mora imati u vidu. Dakle 2011. godine budžet 1.028.000.000, ove godine idemo na 950.000.000, zapravo ne 905.000.000. ______________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, ja govorim samo, ništa spoljni dug. Dakle, govorim samo, milijardu i tristo i nešto je ..., govorim samo za institucije BiH. Dakle, moje cifre govore samo za institucije BiH, dakle 1.028.000.000. Sada je to na 950.000.000 i razlika je dakle nekih 78.000.000 maraka. U prošlogodišnjem budžetu, dakle, svakako nije bilo ništa vezano za popis stanovništva, ništa nije bilo vezano za vojničke penzije koje su ove godine 17, 18 miliona ovdje, nije bilo govora o smanjenju, nije bilo, dakle i sve to skupa kad se sabere to je nekih između 170 i 200 miliona. I, kad vi to sad uporedite, to je onda skoro 20% manje u odnosu na ono što smo mi mogli da imamo. 76 S druge strane, u fiskalnom okviru se kaže da će prihodi rasti, procjena je, 2012. godine 4,3%, 2013. godine 5,3%, 2014. godine 6,1%. Dakle 4,3% , a država se fiksira i 2012. i 2013. i 2014. godine na 950 miliona, dakle nema nikakvih promjena. Ako se htjelo biti dosljedno, onda se moglo bar za, recimo, 2013. godinu povećati za 5,3 pa bi to bilo 50 nekih miliona dodatnih, pa u 2014. godini 60 miliona, pa bi onda budžet za 2014. godinu imao okvir od 1.050.000.000, ne bi imao 950.000.000 kao što ima 2012. godine. Dakle, ljudi, ovo su sve problemi koje smo mi vidjeli i za koje nema obrazloženja, nema objašnjenja i to za nas zaista predstavlja ozbiljan problem. Mi smo svjesni da u BiH postoje i entiteti i kantoni i općine i svi moraju funkcionirati. Znamo mi gdje je teret socijalnih davanja. Potpuno je to jasna stvar, ali znamo da i ova država treba da ide svojim evropskim, euroatlantskim, sigurnosnim putem, da treba jačati i razvijati institucije, a ne blokirati njihov rad i onda kasnije to koristiti kao izgovor u zahtjevu da se ukinu te institucije. Ne može, neće biti ukinuta ni jedna institucija BiH. Institucije BiH se moraju razvijati, one se moraju jačati. I zato ovaj budžet nama predstavlja problem i mi vas molimo da ovo shvatite. Mi smo, to je kada je u pitanju ova rashodovna strana, zašto se gura prst u oko. Recimo, ovim budžetom, onih 7.200.000. od sredstava, od prodaje dijela kasarne u Sarajevu koja pripada, evo i po ovom sporazumu lidera, Kantonu Sarajevo. To se stavlja u budžetsku stavku, u budžetske prihode. Što se gura prst u oko Sarajevskom univerzitetu. Zašto? Zašto to nekom treba? Zar je 7.200.000 maraka, dakle sve ono, to je prodato i to će ući u budžet, a kad se napravi ovaj sporazum o raspodjeli imovine koji je u toku, onda će ono što je u Banja Luci biti u Banja Luci, ono što je u Tuzli biti u Tuzli, jedino ovo ovdje će ići u državni budžet. Dajte da malo vodimo računa, dakle nije to principijelna stvar, ne možemo na toj osnovi graditi odnose u BiH. Prema tome, kada se sve ovo sabere, onda ja se nadam ... da su vam jasni razlozi zbog čega SDA ima ovakvu poziciju. Prešao sam vrijeme, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović, diskusija. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Mi smo proteklih nekoliko dana ponavljali, a evo i ja to želim reći da mi zaista poštujemo stav opozicije u Parlamentu BiH, prije svega, lidera opozicije Saveza za bolju budućnost, onda i druge stranke koje se protive usvajanju budžeta. I mi kad smo bili u opoziciji ponašali smo se na vrlo sličan način i pokušavali ukazati na eventualne propuste. Oni nemaju toliku obavezu ali ni odgovornost da budžet bude usvojen, pa makar i u maju mjesecu. Kažem, makar u maju mjesecu zato što je zakonska obaveza da to bude učinjeno mnogo ranije. Ovaj budžet nije savršen, ja sam to rekao maloprije, ima svoje manjkavosti i svako od nas bi ovaj iznos sredstava, koji je na raspolaganju, rasporedio vjerovatno na različit način. Međutim, kao i sve drugo u BiH, i budžet je predmet dogovora i to je jasno svima, odnosno da se ispravim, gotovo svima. Budžetski okvir 950 miliona? Da li bi mi u SDP-u volili da je to veći okvir? Naravno da bi volili. Da li je to u ovom trenutku realno da se oko toga može postići konsenzus? Nažalost, nije. Jesu 77 li sve stranke većine učestvovale u dogovoru u vezi budžetskog okvira? Da, čak i one koji tvrde da nisu, mogu, već sam govorio na koji način, informisati se kod svojih kolega, recimo iz Vlade Federacije, ministara, na koji način su se oni opredijelili spram ovoga. U međuvremenu, uredu, jedna od stranaka većine je odlučila, bar što se njih tiče, privremeno po ovom pitanju da budu dio opozicije. Šta će se i kako kasnije dešavati vidjećemo, ja ne mislim da danas trebamo o tome razgovarati. Međutim, nisam siguran da je princip 'nismo zajedno kad se budžet usvaja ali ćemo ga zajedno trošiti' nešto što je politički prihvatljivo. Ali da se vratimo na ovaj budžet. Danas, da neko ne bi stekao pogrešan pojam, mi ne raspravljamo na temi jesmo li za veći ili manji budžet, danas raspravljamo na temu da li će BiH imati ili neće imati budžet. U periodu otkad je Vijeće ministara usvojilo budžet pa do danas bili smo svjedoci različitih tumačenja i različitih zamjerki na ovaj budže, od onih da budžet nije dogovoren, što sam opet potvrdio da nije baš tako, odnosno da nisu svi učestvovali u dogovoru, do onoga da bi se budžet mogao čak koristiti i kao alat za odgađanje izbora. Što se nas tiče, stav Kluba SDP-a je da institucije, posebno novoformirane, neće moći funkcionirati bez usvojenog budžeta, odnosno na još jednoj godini privremenog finansiranja. A kada govorimo o odgađanju lokalnih izbora, on za nas ne dolazi u obzir, a apsolutno je neprihvatljiv i smatramo da budžet, između ostalog, radi toga mora biti usvojen. Ja sam govorio i o penzijama vojnika, popisu, izgradnji graničnih prelaza, digitalizaciji, kreditnom rejtingu itd. Dakle, to su sve razlozi zbog kojih ovaj budžet treba biti usvojen. U kojem obliku nakon amandmanske faze, to ćemo vidjeti. Uvjereni smo da nije izborna godina da ne bi imali ovaj problem. I to hoću da posebno potcrtam, a u prilog tome govore i izjave, doduše u neformalnom druženju poslanika koji su protiv ovog budžeta, na način hajde da usvojimo budžet i idemo dalje, ovo što radimo moramo raditi. Kad govorim o smanjenju plaća, Vijeće ministara je jednoglasno usvojilo zaključak da najniže četiri kategorije policije, četiri najniža čina i dva u vojsci ostanu van priča o smanjenju plaća, jednoglasno, i zaduženi su resorni ministri da tehnički pripreme rješenje, oba iz iste stranke, a vi pogađajte koje, i naravno oni to nisu uradili. Vjerovatno će to biti jedan od amandmana koji će oni ostali koji su glasali za to u Vijeću ministara pripremiti za narednu sjednicu. Priča da je usvajanje budžeta atak na državu BiH je bespredmetn. Ja postavljam pitanje ako je to atak na BiH onda bi ko biva neusvajanje budžeta bila odbrana države. Slažem se sa gospodinom Ljubićem da postoji prostor za uštede u iznajmljivanju prostora i mislim da postoji opšti konsenzus i to smo pokazali usvajajući zajednički zaključak u tom pravcu. Međutim, ima i primjera gdje se državne institucije ucjenjuju od strane onih koji iznajmljuju prostor. Imate, evo direktor je tu prisutan, imali smo primjer Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije koja treba da ima sjedište u Istočnom Sarajevu gdje je komercijalna cijena od 15 do 17 maraka, njima se traži 25 jer su državna institucija. I ljudi imaju problem da iznajme prostor. I na kraju, pošto vrijeme ističe, reći ću samo da u materijalu koji imamo pred sobom, dakle Prijedlog zakon o Budžetu institucija, imamo i jednu nelogičnost. Dakle, kontradiktorni su članovi 3.a) i član 3. ovog zakona. U članu 3.a) se kaže da u budžetskoj 2012. godini neće biti prijema novih uposlenika, dok u članu 3. je taj prijem predviđen. I na kraju ću samo reći da je usvajanje budžeta test političke principijelnosti i da je možda dobro da Vijeće ministara na samom početku svog rada raščisti unutarnje odnose, jer bez toga biće još teže voditi državu u ovo turbulentno vrijeme. Hvala vam. 78
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite.
Pa evo, ja vjerujem da moj kolega Magazinović i ja sigurno nemamo drugačije mišljenje kad je u pitanju odnos prema jakoj državi BiH, ali ovdje danas imam potrebu možda nekoliko stvari samo da repliciram u smislu nekog pojašnjenja što smo mi u SDA-u imali sumnje, imali smo dileme da se radi o nekakvim neprincipijelnim i tajnim dogovorima kad je u pitanju ovaj dokument kojeg danas ovdje imamo pred sobom. A ovaj Sporazum o usvajanju dokumenta Globalni okvir fiskalnog bilansa otprilike potvrđuje da su te naše sumnje bile opravdane. Vidite, Globani okvir kojeg mi imamo ovdje pred sobom, ja sam se potrudio da pronađem i ovaj zakon iz 2008. godine, Zakon o Fiskalnom vijeću BiH koji je u stvari osnov za donošenje i osnov za usvajanje ovoga Sporazuma o Globalnom okviru, dakle on nije urađen u skladu sa ovim svojim temeljnim zakonom, tj. Zakonom o Fiskalnom vijeću, s obzirom da Zakon o fiskalnom vijeću jasno kaže da se on donosi za tri godine i da se revidira svake godine. Ovaj dokument kojeg mi imamo pred sobom dakle fiksira 950 miliona maraka na godišnjem nivou i zamrzava nivo države BiH na tom nivou u naredne tri godine. Član 7. Zakona o Fiskalnom vijeću kaže da će ... Vijeće ministara i vlade entiteta, dakle entiteta RS-a i Federacije BiH, u skladu sa ovim sporazumom usvojiti globalni okvir koji, u stvari u skladu sa sporazumom o usvajanju globalnog okvira usvojiti svoje dokumente, dakle, usvojiti svoje budžete. Član 12. govori: ukoliko nije postignut sporazum o Fiskalnom vijeću ... za donošenje budžeta da Vijeće ministara i entitetske vlade se obavezuju da će predložiti odluku o privremenim finansiranjima na svim nivoima. Dakle, nije ništa sporno o tome da mi treba da podnesemo zajednički teret koji je pred nama, da imamo krizu, da prema njoj moramo se odgovorno odnositi, ali način na koji ćemo politički posmatrati dakle situaciju da blokiramo svaku priču na nivou države dok ne riješimo neke odnose na nivou entiteta, a onda poslije toga ucjenjujemo državu BiH na njenom evropskom putu, u isto vrijeme se zaklinjemo u nekakvu evropsku opredijeljenost, a u stvari to ne pokazujemo kroz prijedlog budžeta, to je nešto što mi ovdje trebamo danas jasno kazati, trebamo to jasno definisati. Dakle, ukoliko ne bude postignut sporazum do isteka važenja Odluke o privremenom finansiranju, onda se obavezuje Vijeće ministara, vlade Federacije BiH i RS-a da predlože okvir budžeta iz prethodne godine. Dakle, imamo li mi u Federaciji BiH i u RS-u identičan okvir budžeta kakav smo imali u 2011. godini? Dakle, nemamo. Prvo smo tu uzeli određena sredstva da bismo poslije toga rekli kako trebamo štediti i kako će se u stvari ta nekakva, da je nazovem, ključna ušteda dešavati na nivou države BiH. To je neka politička principijelnost, to je neka politička odluka i politički razlog iz kojeg SDA ima jedan ovakav odnos spram ovoga dokumenta i ja vjerujem da u tom će me smislu razumjeti i javnost a i svi oni koji imaju jedan dobronamjeran, pošten i principijelan odnos spram svega onoga šta mi ovdje radimo. Ovaj dokument Zakon o Fiskalnom vijeću čak je predložio i sankcije za one koji ne poštuju jedan od ovih temeljnih akata naše zemlje tako da čak i tu imamo mehanizme da natjeramo svakog da radi svoj posao i da ga na vrijeme radi. Da smo to radili onako kako treba, ne bismo došli u ovu poziciju u kojoj se nalazimo danas. Hvala lijepo. 79
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ja u potpunosti podržavam Fiskalno vijeće kada je kazalo da 950 miliona KM imamo troška i ne više. Dakle, gospodo, stanje u našem društvu je da zaposlenost u javnom sektoru pomalo raste, a u realnom sektoru, nažalost, pada. Dakle, mi još trebamo smanjiti svoje troškove, a prebaciti i dati kisika onima koji rade da bi se svi zajedno izvukli. Ako to ne uradimo svi ćemo zajedno otići, neće nama ništa biti samo ćemo biti sluga i sirotinja, nama ništa neće biti. Prema tome, dakle što se tiče rashodovne strane, to, gospoda ovdje koji imaju svoje ministre u Vijeću ministara, to ćete vi potrošiti i dogovoriti se oko toga kako ćete potrošiti, to je vaša stvar, ima parlamentarna većina koja je izabrala ministre, ima koji će rasporediti taj trošak, koji će to potrošiti, i to je uredu. A ono što se tiče politike naše ovdje u Parlamentu i Vijeća ministara, posebno kada je u pitanju ekonomska politika da popravimo ovo stanje, da nam realni sektor zaživi, da počne zapošljavanje, da počnemo novu vrijednost ... o čemu je ovdje bilo riječi, dakle nažalost u projekcijama prihoda ovdje ... i što smo dobili u ovom ne vidimo da će država išta poduzeti na stvaranju ambijenta, jer vidimo da prihod od PDV-a skoro se neće povećavati, prihodi od akciza isto tako, od carina zbog Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju će padati, od putarina isto tako neće rasti. Dakle, to je ono na šta mi ovdje u Parlamentu zajedno sa Vijećem ministara sa ekonomskim politikama možemo povećati ili smanjiti, a na entitetima je isto da urade svoj dio posla. Međutim, trebamo ovdje vrlo dobro znati da su entiteti upravo ti koji grade sliku a mi smo oni koji prave okvir. Najbolji slikar bez jasnog okvira sliku ne može ... Dakle, tri ključne politike, fiskalna politika, PDV hoćemo mijenjati ili nećemo, ja se ne slažem s tim politikama kao što je navedeno ovdje. Ne slažem se sa politikom da akciza isto nemamo više, carine ne možemo imati, ne slažem se isto da nemamo putarine, ali ne u naše troškove, nek se fiksira ovo, nego u razvojne projekte koji će podići gospodarstvo. I tu imamo pozitivan primjer na koji se način to radi. Nedavno smo bili na konferenciji Parlamentarne skupštine Mediterana, jedna zemlja koja u posljednjih 10 godina ima dvocifrenu cifru rasta jest upravo Turska, i ministar financija je bio na toj konferenciji i čovjek je kratko, u pet rečenica, kazao formulu. Dakle, to je jedna od formula, ima njih više samo je pitanje političke volje. A to je, kod njih je dizel gorivo 4 marke, benzin 4,5 marke, kod njih je carina na auto 50%, 60%, kod njih je dakle oporezovan luksuz, a ta sredstva jasno su kazali u obrazovanje, povećati izdvajanja iz proračuna za obrazovanje, infrastrukturu, ulaganje u istraživanje i razvoj, poticaj kompanijama, smanjenjem korupcije, ali ne smanjenjem korupcije gonjanjem vila i vještica, nego informatizacijom društva, gospodo, to su kazali. Korupcija se smanjuje informatizacijom društva, a ne go gonjanje vila i vještica, to nas nikuda neće odvesti, i javno-privatno partnerstvo. I dakle, evo vrijeme mi izlazi, oko rashoda, to će se gospoda dogovoriti kako jeste, ja im s ovim poručujem na koji način povećati prihode, prihodovnu stranu, i da pojačavamo realni sektor i zapošljavanje. Hvala lijepo. 80
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Nakon svih ovih diskusija nameće se pitanje šta reći, kakvu poruku poslati. Evo, za početak, jedno proročanstvo koje kaže: na osnovu analize makroekonomskih kretanja u BiH u prethodnom periodu kao i sagladavanja uticaja ključnih unutrašnjih i spoljnih faktora od kojih zavisi razvoj predviđa se da će realna stopa rasta BDP-a u 2012. godini iznositi 2,09%, odnosno 4,04% u 2013. I 4,76 u 2014. godini. Ključni faktori rasta u periodu 2012.-2014. godina bit će povećanje privatne potrošnje, izvoza i rast investicija. Izvoz će u narednom periodu rasti po prosječnoj stopi od 9,07%, dok će uvoz porasti za 9,03%. I autorica ovoga nije vidovita Džemila nego se ovo može pročitati u dokumentu koji se zove Globalni okviru fiskalnog bilansa i politika u BiH 2012.-2014. godina. Ako imamo takve procjene i ako imamo u vidu stanje u kojem se nalazi BiH kao i ako imamo u vidu stanje u kojem se nalazi vlast u BiH i koja funkcioniše ovako kako funkcioniše na državnom nivou, na način da kada treba donijeti ključne odluke pojedine političke partije peru ruke a kada treba dijeliti fotelje i funkcije onda su itekako zainteresirane za to – odgovornost za ovo stanje je dakle na svim partijama koje predstavljaju vlast u BiH na nivou BiH i niko nema pravo na amnestiju. Na amnestiju nemaju pravo ni oni koji traže neopravdano povećanje rashoda u budžetu za 2012. godinu. Prije svega, dakle Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH kojem je predviđeno povećanje za 44%, zatim Ministarstvo komunikacija i prometa BiH 64%, Ministarstvo finansija i trezora 47, ako sam dobro vidio itd., i td. Dakle, u ovoj situaciji kada se nalazimo gotovo na polovini godine i kada usvajamo budžet, ovakvo ponašanje i ovakva rastrošnost jednostavno nema svoje opravdanje. Prije svega, jer imamo otvorena mnoga pitanja kao što su problem sa vojnicima kojima je istekao Ugovor o radu, koji su nedavno protestirali pa im je zaprijećeno da će im biti oduzeta prava i onda su se oni povukli. Ne znam jesu li se tako povlačili i u drugim okolnostima. Dakle, kada smo suočeni sa štrajkovima državne administracije, kada imamo situaciju da je BiH ozbiljno ugrožen kreditni rejting a o ugledu BiH u međunarodnim okvirima mislim da se sve manje može i govoriti, u takvim okolnostima mi usvajamo ovaj budžet. Trebamo ga usvojiti, ali smatram da je rasprava o ovom budžetu trebala biti temeljitija i da je trebala biti šira i otvorenija i da se saslušaju svi koji su zainteresirali za to. I još par napomena vezano za ono što je u uvodu rekao ministar finansija koji je najavio određene poteze itd. Svi su ti potezi samo šminka i trebaju da skrenu pažnju javnosti sa stvarnog problema u BiH, od ušteda nema ništa: u budžetu koji od 950 miliona KM predviđa 650 miliona samo za tri stavke – brutoplaće i naknade, naknade troškova zaposlenih i putne troškove. Takav je to budžet. Dakle, iz toga je vidljivo takođe da od ušteda i od nezapošljavanja nema ništa jer se ne planira da će se na kraju 2012., dakle da ćemo na dan 31.12.2012. imati rast zaposlenih. Dakle, nećemo imati 22.384 zaposlenih i to nije povećanje u odnosu na 2011. godinu, na 31.12.2011. za 284 i takođe nije povećanje u odnosu na 30.6.2011. godine za 875 novouposlenih, dakle novih zapošljavanja neće biti i sve će biti sjajno i bajno kao iz onog citata na početku. Hvala lijepo. 81
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine Izvještaj ste dobili. Kolegijum kao komisija nije postigao saglasnost. Izjašnjavamo se u drugom krugu o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona. O ovome, po dosadašnjoj praksi, ne vodi se rasprava. Prelazimo na tačku 10. Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić povodom rasprave o Prijedlogu zakona o carinskoj tarifi
Zahvaljujem. U svom Godišnjem izvješću Centralne banke članovi Stalnog odbora su ocijeni da su najveći rizici u BiH slaba gospodarska aktivnost u zemlji, loše procjene rasta za narednu godinu, te loša politička klima u zemlji uzrokovana u najvećoj mjeri neusvajanjem proračunskog okvira i neformiranjem Vijeća ministara. Vijeće ministara smo formirali, evo usvojen je proračunski okvir, dakle na nama je da pojačamo slabu gospodarsku aktivnost. Ključne politike, četiri ključne ekonomske politike – fiskalna, monetarna, vanjskotrgovinska, politika dohotka i doprinosa – dakle, jedna od ovih, monetarna je upravo u rukama Centralne banke i nju vodi Centralna banka BiH. Iako mi imamo Valutni odbor i naša valuta je praktično čvrsto vezana za euro, dakle imamo konvertibilnu marku, zadatak Centralne banke i njen osnovni posao je praktično konverzija valuta i čuva rezerve i preko agencija za bankarstvo Federacije i RS-a na neki način kontrolira bankarski sustav. Provizija za kupovinu valute, uz konstataciju da je gospodarska aktivnost slaba, provizija valute je bila 0,20 i Centralna banka povećava na 0,25. Dakle, ono kratko a mi ga ... Opet će to neko platiti. A ko drugi nego gospodarstvo! Jedan segment na koji želim skrenuti pozornost je Odluka o minimalnim standardima za upravljanje rizikom likvidnosti banaka. Dakle, to je Odluka Agencije za bankarstvo RS-a i Federacije BiH, koje su usuglašene, i tu je sužen okvir i čvrsti su uvjeti za banke, i tu se drži skoro preko milijarda i više se može osloboditi sredstava od banaka ako bi se izmijenila ova odluka, 83 odnosno ako bi se prilagodili ... kakvo okruženje ima uvjete u ovim pravilima za držanje rizika likvidnosti. I stoga je predlažem zaključak: 'Da se obavezuje Centralna banka BiH da zajedno sa Agencijom za bankarstvo Federacije i RS-a inicira izmjenu Odluke o minimalnim standardima za upravljanje rizikom likvidnosti banaka, i to članka 6., u pravcu usklađivanja sa našim okruženjem koje ima labavije uvjete.' Ovaj zaključak ću ja dostaviti. I, dakle, evo da probamo tu pomoći našem gospodarstvu kao što smo maloprije govorili da je tu glavni problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja mislim da bi bilo svrsishodno predložiti da se 14. tačka Finansijski izvještaj Centralne banke spoji zajedno sa ovom tačkom 13. Ad. 14. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2011. godinu Ako Jerko, odnosno, gospodin Lijanović ima diskutovati i za ovu tačku slobodno možete.
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ja imam na umu da raspravljamo o obje tačke dnevnog reda i izražavam žaljenje što ovako važni izvještaji i ovi naredni koji će doći su na današnjoj sjednici iz prostog razloga što smo se iscrpili, da tako kažem, i oko budžeta i svega ostalog, tako da vrijeme nije baš najsretnije za neku raspravu o ovim vrlo važnim dokumentima. I reći ću samo par rečenica da tragom i jednoglasnosti i na resornoj komisiji itd. također dajem podršku radu Centralne banke i izražavam želju da nastavi se tako jer kako koju godinu izvještaje dobijamo, evo recimo ove godine, ovo je vrlo značajan dokumenat koji ne govori samo o radu Centralne banke nego nam daje niz vrlo važnih podataka iz oblasti ekonomije koji mogu biti korisni pri kreiranju raznih politika itd. Ja samo mogu izraziti žaljenje i nadu da će novi sastav Vijeća ministara ponovno pokrenuti inicijativu da se eventualno obezbijedi ta supervizija banaka na nivou države BiH, jer imamo i regulatorni okvir a imamo i instituciju sposobnu za to i emisiju državnih vrijednosnih papira za koje također imamo regulatorni okvir. 84 Dakle, završavajući ovu raspravu, još jedanput podrška i želim istaći da recimo Upravno vijeće Centralne banke je primjer kako treba praviti upravne odbore, nadzorne odbore itd., jer imamo tamo koncentraciju vrlo stručnih ljudi, ljudi iz struke koji su poprilično politički neprepoznatljivi. I ... takav izbor je rezultat dobarog rada Centralne banke. Zahvaljujem se.
Evo, dali ste mi šlagvort da gospodina Željka Šaina, člana Upravnog odbora Centralne banke, pozdravim, on je ovdje. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i za 13. i za 14. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 15. tačku: Ad. 15. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2011. godinu U skladu sa članom 4.10. Zakona o prenosu, regulatoru i operateru sistema električne energije u BiH, Državna regulatorna komisija za električnu energiju je 6.4. dostavila Izvještaj. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije je 17.4. dostavila Mišljenje i jednoglasno je prihvatila Izvještaj. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, prvo nekoliko konstatacija. Izvještaj je dostavljen u aprilu 2012. godine, a po zakonu je trebao biti do 31.12.2011., dakle pitanje Ima li neki poseban razlog ili je jednostavno tehnički problem? Što se tiče pitanja, ne insistiram da dobijemo odgovore danas. Drugo pitanje ( ja sam već razgovarao sa pojedinim prisutnim iz DERK-a) 85 Finansijski plan za 2012. godinu po zakonu mora do kraja 2012. godine biti dostavljen Parlamentu, ne piše na usvajanje, ali mora biti dostavljen Parlamentu. I dobio sam informaciju da je isti materijal dostavljen Parlamentu u roku, dakle u dvanaestom mjesecu, pitanje je gdje je taj dokument. Prvo se izvinjavam kolegama iz Komisije jer nisam bio prisutan, jer sam bio službeno odsutan, (?) nije uključen mikrofon pa evo, upravo to i govorim, jer sam bio službeno odsutan tako da ova pitanja nisam postavio na Komisiji. Ali samo da vam skrenem ... pažnju. BiH nije specifikum po tome što ima 51% GDP-a u javnom sektoru BiH, specifikum je u tome što također ima enormno visok procenat izdvajanja, ili troškova energije u odnosu na GDP. Evo, mali test, ukoliko možete uopšte da predstavite sebi koliki su ti troškovi, jel. Oni iznose preko 20% GDP-a. Dakle, u sektoru energetike govorimo od 5 do 6 milijardi maraka. U elektroenergetskom sektoru govorimo o nešto manjem iznosu, nekih 7,5% GDP- a. Dakle, institucija čiji Izvještaj danas analiziramo je vrlo važna regulatorna agencija, ona u principu reguliše sektor koji ima duplo veći obim sredstava koji se u njemu obrću nego što je budžet o kome smo, evo, potrošili popriličan broj sati razgovarajući. Između ostalog, DERK je nadležan ... za koordinaciju odobravanja investicionih planova prenosne kompanije „Elektroprenos BiH“ koja od osnivanja nema usvojene investicione planove i zato na računima trenutno, prema informaciji koju ja imam, ima sredstva u iznosu od nekih 250 miliona maraka. Evo da dodam, nisam siguran da su još uvijek ali su bila dugo vremena neoročena sredstva. To je vrlo skromno u Izvještaju navedeno. Ja mislim da od DERK-a moramo dobivati te informacije koje su, što se tiče sektora, mnogo decidnije. Također je na jednom mjestu u Izvještaju rečeno da se odluke koje se donose jednoglasno u DERK-u da se ovdje prisutni članovi, koji donose odluke, nisu moguli usaglasiti oko tarife za istu kompaniju, dakle za „Elektroprenos BiH“, i da je tarifa ostala na nivou 2010. godine. Ta tarifa je 120 i nešto miliona maraka. Dakle, također govorim o ciframa koje su impozantne „Elektroprenos“ u principu ima tarifu koja iznosi negdje oko 4,5 do 5% električne energije ili vrijednosti električne energije na naponu koji je na nivou prenosa. Vi znate šta se događa kada se cijena električne energije podigne za 2, 3% u ovoj državi, jel? Moja poenta je da mislim da bi dobro bilo da dobijemo obrazloženje šta se u međuvremenu desilo i zbog čega to nije doneseno kada je bilo planirano da bude doneseno. I konačno još jedno pitanje, ja bih molio stvarno da u izvještajima pod tačkom Tržište električne energije u BiH dobijemo informacije koje nisu računovodstvene nego da dobijemo i informacije o stanju razvijanja tržišta, ili razvijenosti tržišta. Prošle godine smo kada je bio Izvještaj DERK-a o tome razgovarali, imali smo priliku da dobijemo informacije da ima problema oko otvaranja veleprodajnog tržišta, da ima problema oko nadležnosti Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i DERK-a. Uvažavajući da je Ministarstvo vjerovatno nadležno za Akcioni plan pretpostavljam da bi dobro bilo da smo u Izvještaju dobili nešto malo više informacija, ne o tome zašto nije urađeno ono što smo potpisali i što su naše međunarodne obaveze nego prije svega o tome da li ima nekih naznaka da 86 ćemo pokrenuti u ovom sektoru procese koji će dovesti do ispunjenja obaveza koje smo dobrovoljno potpisali. I konačno, da budem solidaran sa kolegama iz Komisije, ovo sve što sam rekao je da skrenem pažnju na važnost ove tematike. Neću ja biti protiv odluke koju je Komisija jednoglasno ... (?) nije uključen mikrofon
Dobro. Ova konverzacija nije uticala na sjednicu. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja bih htjela samo da iskoristim, s obzirom da ... na strani 11. u okviru tačke 3.4. stoji jedna mala naznaka koja govori o praćenju aktivnosti ... subjekata. Tu se posebno govori o problemima u radu „Elektroprenosa“. Mislim da preko toga Parlament ne bi trebao proći. Ovaj podatak da više od 200 miliona stoji više godina govori eto o jedinom zajedničkom preduzeću i vidimo kakav je odnos u jedinom zajedničkom preduzeću koje praktično ne funkcioniše. Dakle, ... u medijima se pojavila informacija da je sjednica Skupštine akcionara, dakle dva premijera su negdje u februaru mjesecu održala zajedničku sjednicu na kojoj se dogovorilo šta dalje. I tom prilikom je dogovoreno, odnosno zadužen je Upravni odbor da se radi na raspisivanju konkursa za nove članove, da se razriješi postojeća uprava i da se formiraju dvije ekspertne grupe. Jedna da riješi pitanje 110 kW trafo stanica, a druga je da se riješi pitanje nezavisnog operatera. Ja vas molim, mislim to su veoma važna pitanja, ja ne znam šta će nam ova institucija ako ona, evo, jedna institucija koja 200 miliona i koja apsolutno ne funkcioniše već godinama. I to niko se ne pita zašto je tako. Svi klimnemo glavom neka nastavi da i dalje ne funkcionišu. Parlament na tu temu nije ništa učinio. Da smo na kraju svako sa svoje strane u okviru političkih partija napravili da porazgovaramo na tu temu, možda bi više uradili. Dakle, ja molim članove DERK-a da bar da kratku informaciju: ima li izvjesnosti da ono što je dogovoreno na posljednjoj sjednici akcionara uskoro se realizuje i zaživi u praksi.
Zahvaljujem. 87 Znači, brzim sabiranjem kamata od 5% na bankovni dio od 250 miliona to je u dvije godine 25 miliona prihoda. Ali evo, ovdje su sa nama Mirsad Salkić, Nikola Pejić i gospodin Milorad Tuševljak, članovi Komisije. Imate li potrebu da komentarišete i da odgovorite? Uvaženi gospodin Nikola Pejić koji trenutno obavlja funkciju predsjedavajućeg. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, uvažena gospodo zastupnici, dame i gospodo, ja ću pokušati ukratko da prođem kroz skup ovih pitanja, mada je suština da kažemo o našem izvještaju a ne problematika koja je evidentna i koju mi često naglašavamo u našem izvještaju. Kada je u pitanju dostavljanje našeg izvještaja, to je 31.12., tačno je, to je zakonska obaveza, ali je praktično tehnički nemoguće imati sve podatke 31.12. i, uvažavajući regulatornu praksu iz okruženja, mi praktično smo jedna od država koja daleko prije nego druge države u okruženju završavaju svoj izvještaj, znači to je negdje već februar, mart. Finansijski plan je dostavljen 31.10., znači prije roka, jer mislim da je 1.12., s obzirom da mi našu regulatornu odluku u skladu sa dosadašnjom praksom utvrdimo u septrembru mjesecu i to nam daje dovoljno prostora da završimo naš regulatorni plan. I jedna konstatacija, s obzirom na ove današnje diskusije, naš finansijski plan u posljednje tri godine, otkako se pridržavamo Zakona o plaćama u državnim institucijama, je restriktivan u određenom smislu. Kad su u pitanju rad prijenosa, mi smo ukazivali u posljednja svoja tri izvještaja. Imamo stalne kontakte i sa Ministarstvom, dajemo informacije i Parlamentu i ovim vlasnicima. Tačno je da su neoročena sredstva u cca 250 do 280 miliona, ni mi nemamo, bili smo posljednji put na sastanku sa Upravnim odborom „Elektroprenosa“, nemamo informaciju da li su ta sredstva oročena. Još ću samo kratko informaciju: ukupan prihod, gospodin Kušljugić je rekao da je potreban utvrđeni, opravdani, potreban prihod je 127 miliona. Po osnovu tarife je 104 miliona, što znači ova 23 miliona u ovom tarifnom postupku koji mi prošle godine nismo usvojili, ali smo ga usvojili krajem aprila, znači usvojena je nova tarifa, uključeno je u prihod, ova 23 miliona mi smo išli sa minimalnom stopom od 3%, znači nismo imali. Na taj način smo dali dovoljno signala i dovoljno sugestija i onima koji odlučuju a mislimo da to nije ... da to uključi. Kad je u pitanju ova nova tarifa, rekao sam, znači ona je donijeta krajem aprila. Praktično smo ispoštovali metodologiju koja je u skladu sa direktivama EU koja govori o nepostojanju tzv. taksi, odnosno izvozne takse za izvoz energije. Zašto nije bila, to sad ne bih navodio problematiku, odluke se donose konsenzusom. Pošto je ovaj period usaglašavanja moj stav je bio da ona treba da praktično se po usvojenoj metodologiji donese, ali nismo jednostavno donijeli, nije postojao konsenzus. Ne vidim neki ... To je kratak, da kažemo, rezime. Ukoliko mislite da još treba nešto dodatno obrazlagati, može i neko od kolega. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem ... 88
nije uključen mikrofon
Naravno, ja sam mislio da je ovo usaglašen stav. Naravno, izvolite. Gospodin Salkić, član Komisije. Izvolite.
Ja se uvaženom skupu izvinjavam ali nije ništa u kontru predsjedavajućem, nego je samo mala dopuna. Bilo je dosta pitanja i dosta širok opseg ovih svih pitanja. Kratko ću, neću ovo govoriti što je već Nikola rekao, ali za informaciju o kontroli tržišta i kontroli elektroenergetskog sektora u ovom momentu, iako on već prelazi u kontrolu energetskog sektora, s tim što Državna komisija još nije dobila te ingerencije. Pored Državne komisije postoje još dvije entitetske regulatorne komisije koje su nadležne za određene djelatnosti. Znači, DERK je nadležan za međunarodnu trgovinu i za operacije prenosa što uključuje i prenosnu kompaniju i operatora sistema. Učešće otprilike je negdje oko 6,7% tržišta električne energije. Dalje, kada govorimo o otvaranju tržišta, problemi po pitanju otvaranja tržišta su evidentni i to najveći su kad je u pitanju maloprodajno tržište, a to je nadležnost dvije entitetske komisije. Ono što je u našem domenu, može se reći, odnosno u podijeljenom između tri komisije – to je pitanje veleprodajnog tržišta. Ono je otvoreno, ali nije regulirano i mi kao Državna regulatorna komisija smo uputili već u par navrata prijedloge, iako nismo mi ti koji donosimo ta akta, nadležnom ministarstvu da se nešto učini da se taj dio tržišta, taj segment tržišta regulira. Dalje, pitanje funkcioniranja Prenosne kompanije. Mi već pet godina upozoravamo nadležne organe na probleme koji su prisutni. Činjenica da su u ovoj godini ... pokrenuta određena pitanja, da je održana Skupština dioničara, međutim ja moram reći pošteno da još uvijek nema, ja se izvinjavam malo sam prehlađen, još uvijek nema naznaka da ima pomaka u rješavanju tih problema. Mi kao Državna regulatorna komisija smo učinili sve da taj dio pitanja riješimo, upozoravali smo nadležne organe kad su u pitanju sredstva, kad su u pitanju investicije, ali mi kao komisija nismo nadležni za menadžment i za upravljanje ovom kompanijom. Ono što je u našoj nadležnosti je urađeno na način koliko smo mogli. Ja se izvinjavam.
Zahvaljujem se. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda: 89 Ad. 16. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud, u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za period od 14.9.2010. do 31.12.2011. Na osnovu člana 48. stav (9) Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera i člana 2. stav (6) Poslovnika o radu Nezavisne komisije, Nezavisna komisija je dostavila Izvještaj 12.4.2012. godine. Nadležna Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku je dostavila Mišljenje 9.5.2012. godine. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ma, ja imam jedan prijedlog, s obzirom da ovaj izvještaj u sebi, da li svjesno ili nesvjesno, iako se pominje na strani 7 i 19 da postoji izdvojeno mišljenje drugog zamjenika, gospodina Predraga Crnogorca, i člana Milane Škipine u vezi predstavke grupe zatvorenika iz KP Zavoda Foča, ja mislim da bi trebali da sačekamo njihovo izdvojeno mišljenje i da zajedno sa tim razmatramo cijeli kompletan izvještaj. Mislim da nema smisla da sad raspravljamo o Izvještaju, a da se sljedeći put vratimo na izdvojeno mišljenje. Tako da mislim da bi bilo korektno da se da na glasanje pa ćemo na sljedećoj sjednici, ja sam pripremila zaključak da u roku od pet dana oni dostave to i da na sljedećoj sjednici raspravljamo i jedno i drugo.
Da li ima neko da komentariše ovaj prijedlog o odgađanju rasprave? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ako raspravimo o ... onda je nesuvislo da dalje, onda, prekinemo raspravu o Izvještaju. Znači imamo prijedlog da odgodimo raspravu o Izvještaju, pa ako se to usvoji onda ćemo svakako raspravljati o Izvještaju kada bude ovo; ako se ne usvoji, mi nastavljamo priču o Izvještaju. Zato vas molim ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem, predsjedavajući. Zaista, dakle dobili smo jedan obiman Izvještaj, malo kad je ombudsmen dostavio ovako jedan obiman izvještaj koji se na 137 stranica i 16 poglavlja, što bi se reklo, trebalo ga je i napisati, da ne kažem samo uraditi. Dakle, ja sam zaista impresionirana da je ova institucija tokom 2011. ostvarila skoro 7 hiljada kontakata s građanima, da je zaprimila 3.607 žalbi i iz prethodnih godina preneseno 1.683 što čini ukupno 4.753 predmeta. Dakle, zaista impozantno. U Izvještaju stoji da se najveći porast predmeta odnosi na prethodnu 2010. godinu i da je zabilježen u Odjelu za eliminaciju svih oblika diskriminacije, to je čini mi se negdje oko 40% i Odjelu za praćenje prave pritvorenika, odnosno zatvorenika blizu 20%. Ali dozvolite mi da se fokusiram na Poglavlje IX. Odjel za praćenje prava pritvorenika, odnosno zatvorenika. Tokom 2011. godine Institucija ombudsmena BiH je primila 121 pritužbu lica lišenih slobode, od toga više od polovine, znači, oko 60 pritužbi odnosi se na nezadovoljstvo uslovima smještaja, tretmanom osuđenih slica, odnosno neki vid zlostavljanja ili nekorektnog 91 ponašanja osoblja, te nasilja nad drugim zatvorenicima; 32 pritužbe odnosile su se na pitanje uskraćivanja korištenja vanzavodskih pogodnosti i posjeta članova porodice i 20 pritužbi odnosilo se na zdravstvenu zaštitu i higijenske uslove. Na 81. stani Izvještaja stoji: 'Ne iznenađuje podatak da najviše zaprimljenih žalbi dolazi iz KPZ Zenica, jer je u njemu smješteno 800 zatvorenika.' Dakle, ja ne vjerujem da je to da najveći broj dolazi zato što je tu smješteno 800 zatvorenika nego vjerovatno zbog toga što su i uslovi lošiji nego u ostalim kaznenopopravnim zavodima. Ombudsmeni su primili pritužbe više osuđenika o svakodnevnim provokacijama vaspitača koji su glavni pokretači vrijeđanja i omalovažavanja, kao i traženja novca od osuđenika. Ja bih htjela to da komentarišem tim prije ... što sam ja podnosilac jedne inicijative, a planirano je bilo da se posjeti od strane Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku da se napravi posjeta srpskim osuđenicima koji izdržavaju kaznu u KPZ Zenica, jer je bilo i medijskih dojava, odnosno, informacija da grupa srpskih osuđenika upućuje dramatičan apel u cilju zaštite, stalnih maltretiranja i premlaćivanja, ali i da su neki brutalno pretučeni samo zato što pripadaju tom nacionalnom korpusu. Ja sam dakle pokušavala da realizujem to sa Zajedničkom komisijom i očito nije bilo spremnosti od pojedinih članova Zajedničke komisije za tako nešto. Onda mi je stigao i odgovor Ministarstva pravde Federacije u kome se kaže da radi ispitivanja slučajeva kršenja ljudskih prava izvršen je inspekcijski pregled u KPZ Zenica i utvrđeno je da su dva osuđenika srpske nacionalnosti fizički napadnuta. I da je izvjesno da manji broj srpskih osuđenika trpi verbalne uvrede koje su motivisane posljedicama ratnih dešavanja i u vezi sa netrpeljivošću na nacionalnoj osnovi. Ja se onda pitam zašto tu nije nešto učinjeno kako bi se stvari tu promijenile, jer u vašem izvještaju stoji da je ombudsmen ispitao slučaj grupe osuđenika srpske nacionalnosti koji se žale na diskriminaciju po nacionalnoj osnovi, te na fizičko, verbalno i drugo zlostavljanje, ali da na preporuke koje je dao direktoru ovog zavoda da se rukovodstvo oglušilo. Dakle, ja u međuvremenu i dalje dobijam stalna, stalna pisma i osuđenika. Dakle, to nije posao koji treba da radim ja kao poslanik, treba da radi ombudsmen, on treba do kraja da ispita šta se zaista dešava u KPZ Zenica. I mislim da u tom smislu treba učiniti sve da direktor ispoštuje one preporuke koje je ombudsmen dao. U tom smislu ostavili ste rok od 30 dana, međutim niste obaviješteni ni o kakvim mjerama za realizaciju preporuke i ja insistiram na tome da se vi ipak obavijestite i u tom smislu predlažem jedan zaključak koji kaže: 'Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH nalaže Instituciji ombudsmena za ljudska prava da i dalje istrajava na izdatim preporukama direktoru KPZ Zenica, te da o rezultatima ispunjavanja navedenih preporuka informiše Parlamentarnu skupštinu BiH najkasnije do 30.9.2012.' Dakle, molim vas u sljedećem vašem izvještaju ne očekujem da ćete reći da ste dali, ja znam da vaši mehanizmi nisu veliki, ali da dobijete odgovor po vašim preporukama i očekujem da ćete na tome istrajati. Tako da mislim da uz ovu preporuku da do kraja devetog mjeseca dobijemo stvarno nalaze šta se dešava pojedinačno da bi moglo da omogući da ja dignem i glasam za ovaj izvještaj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeća se za raspravu javila uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite. 92
Hvala, predsjedavajući. Ja ću nastojati skratiti ono što sam mislila da kažem. Ja moram odmah na početku reći da mi ne možemo glasati za ovaj izvještaj. Pored ovog što je gospođa Majkić govorila o situaciji u zatvorima, dovoljno je uporediti ovaj izvještaj ovdje koji smo mi dobili sa izvještajima, recimo, pučki pravobranitelj, mislim da se ombudsmen zove u Hrvatskoj, i zaštitnik građana u Srbiji, gdje se po svakoj oblasti daje jasan pregled stanja u društvu i reagovanje sistema na negativne pojave, daju se preporuke, predlažu se konkretne izmjene i dopune zakona, tog ovdje nemamo. Recimo i u ovom poglavlju koje se odnosi na prava zatvorenika, nezavisno tijelo koje za praćenje stanja u zatvorima je uočilo prilikom posjete zatvoru Foča vrlo dobru diskriminaciju zatvorenika na osnovu da su neki diskriminisani i udaljeni od mjesta prebivališta svoje porodice, to naši ombudsmeni ne konstatuju u ovom. Takođe, prema zakonima o izvršenju krivičnih sankcija i podzakonski akti su u entitetima i na nivou BiH neusklađeni i ja moram reći da se najčešće ne poštuju. Za osuđenike Suda BiH ne poštuje se Zakon o izvršenju krivičnih sankcija BiH nego se primjenjuje entitetski koji su nepovoljniji po njih. Dalje, ono što je primjetno jeste da je broj žalbi građana u prošloj godini za oko 200 manji, a evo poređenja radi ombudsmen za djecu Federacije i RS-a godišnje zajedno prime oko 10 hiljada žalbi. Ja ću se ovdje osvrnuti na poglavlje koje je posebno meni zanimljivo, a to je Poglavlje o pravima djece. U Poglavlju X., znači to je to poglavlje, ombudsmeni navode: 'Sa sigurnošću se može konstatovati stalni jaz između zakonodavstva i njegove primjene', što je tačno, a onda i sami daju preporuku koja produbljuje taj jaz. Ja se pitam da li nama trebaju normativna akta koja su nesprovodiva, koja ne možemo sprovoditi ili treba da radimo na poboljšanju uslova. Tako su ombudsmeni donijeli preporuku kojom nadležnim obrazovnim vlastima RS-a nalažu da poduzmu aktivnosti na usklađivanju Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju s Okvirnim zakonom BiH, posebno u dijelu kojim se predškolsko obrazovanje za djecu u godinu pred polazak u školu propisuje kao obavezno. Slične preporuke su donijete i za tri kantona u Federaciji. Jedna Slovenija koja je članica EU nema obavezno predškolsko obrazovanje, Hrvatska sad razmatra to pitanje, međutim njihov ombudsmen je jasno rekao: prvo moramo uraditi analizu da li imamo kadrovske, finansijske, institucionalne kapacitete da to uradimo. Kod nas se tako nešto donijelo kroz Okvirni zakon bez ikakve analize, nešto što je nesprovodivo. I šta ćemo sad? Dođemo u poziciju, u nekom selu imate dvoje djece za koje je nemoguće organizovati ili moramo voditi tamo učitelje, nemoguće je organizovati predškolsko obrazovanje i onda roditelj može lijepo tužiti državu BiH jer njihovom djetetu nije obezbijedila obavezno predškolsko obrazovanje. Dalje, ne mogu da vjerujem da su nam novinski tekstovi puni nasilja nad djecom, nasilja koje se dešava čak i u domovima, da o tom ovdje nema pomena. Pomenuću i da sam prošli put kritikovala u Izvještaju o diskriminaciji da se nije osvrnulo na projekat dvije škole pod jednim krovom, koje se nalaze i u izvještajima Komiteta UN i Savjeta Evrope i ja pozdravljam Odluku Suda u Mostaru koji je naložio da se od naredne školske godine dvije škole pod jednim krovom moraju ugasiti. Dalje, ja moram reći, opet u ovom dijelu koji se odnosi na djecu se navodi da je na osnovu Specijalnog izvještaja iz 2010. godine, u 2011. godini upućena preporuka nadležnim organima u BiH u vezi sa uspostavljanjem dnevnih i prihvatnih centara za djecu i omladinu zatečenu u prosjačenju. Mnogo više o tome ne znamo, ne znamo, znači iz ovog izvještaja ne znamo koliki je taj problem, međutim kad se ode na sajt ombudsmana onda se tamo vidi, nađe se taj Specijalni izvještaj u kome se kaže da su istraživanja provedena u četiri grada u BiH: Sarajevu, Mostaru, Banja Luci i Brčkom. 93 A onda ombudsmani donesu preporuku o otvaranju pet prihvatnih centara u RS-u – Banja Luka, Prijedor, Doboj, Gradiška i Bijeljina – i četiri u Federaciji – Sarejevo, Mostar, Tuzla, Zenica, i jednog u Brčkom, priznajući da u ovim opštinama svi u kojim su naložili otvaranje tih prihvatnih centara nisu sproveli analizu. Međutim, nekidan je u Narodnoj skupštini RS-a jednoglasno usvojen Izvještaj ombudsmena za djecu RS-a koji je prikupio informacije o prosjačenju djece od centara za socijalni rad u svim opštinama RS-a i MUP-a RS-a i ustanovljeno je da u RS-u je registrovano oko 130 djece koja su zatečena u prosjačenju. Podaci iz Federacije, istraživanje njihovih ombudsmena za djecu govori da je registrovano oko 1.000 djece. Znači, jedan se projekat na osnovu nekih paušalnih ocjena ovdje nametao. Dalje, ja sam na sjednici Komisije rekla da su i sami ombudsmeni na nedopustiv način – ja ne znam da li su to u međuvremenu ispravili, jer nisam pogledala – kršili prava djece. Naime, u jednoj preporuci koja se evo nalazila znači do unazad dva dana na njihovom sajtu, a koja se odnosila na jednu brakorazvodnu parnicu, navedeno je puno ime i prezime maloljetnog djeteta od 2 godine. I tad su novinari, ja sam to vidjela prije jedno godinu i po dana, novinari su pitali ombudsmene zašto to ne sklone, oni su rekli uklonićemo. Pa nisu uklonili, pa sam ja mislila možda nemaju kadrovskih kapaciteta, možda nemaju nikog ko zna da rukuje sajtom, međutim onda kad odete na njihov sajt vidjećete tamo da od 57 lica koja su zaposlena, 32 su administrativni radnici. A ombudsmen Hrvatske ima 34 zaposlenih. Od tih 32 koji su administrativni radnici imate šefa Odjeljenja za informacione tehnologije, imate referenta za informacione tehnologije, a onda nam ombudsmeni pošalju dopis Parlamentu gdje kažu da ne mogu napraviti verziju na srpskom i hrvatskom jeziku jer nemaju stručna lica, jer nemaju finansijska sredstva. Ja pitam zašto ovi ljudi primaju platu, šta rade? A pored tog, znači imamo i četiri referenta nekakva za prijem pošte i da ne pričam već šta sve tamo nema, šef sektora, četiri referenta za administrativno-tehničke poslove, četiri referenta za prijem i otpremu pošte, stručnog saradnika za opšte poslove i mene bi zanimalo koliko tamo ima vozača, sekretarica i svega ostalog. Mislim, ombudsmeni to pravdaju da su to naslijedili od onih starih, ali oni su ti koji donose Pravilnik o sistematizaciji radnih mjesta i ja ne vidim da je bilo razloga da ne izvrše racionalizaciju zaposlene administracije. I moram reći da ono što je mene iziritiralo u ovom izvještaju, kao neko ko prati dnevnu štampu, jeste žalba ombudsmena da ih napuštaju pomoćnici jer prelaze na radna mjesta sudija okružnih i kantonalnih sudova koja su mnogo bolje plaćena. Ja pitam zašto su tako visoki kriterijumi postavljeni, zar nismo mogli veće kriterijume postaviti. I nedavno je, evo to sam iz medija pročitala, jedan pomoćnik ombudsmena, bio raspisan konkurs pa je čovjek samo malo primljen privremeno dok nije s položenim, uslov je bio položen pravosudni ispit, dok nije, a riječ je opet o djetetu nekoga, dok nije ispunio uslove da može preći u okružni sud. Znači, kriterijume treba sniziti i neće biti problema oko toga. Dalje, veliki broj, ovdje iz ovoga izvještaja vidimo da se najveći broj žalbi građana odnosi na sporost sudova, zbog čega su recimo oni kojima su povrijeđena radna prava ostali bez efikasne zaštite. Činjenica je da se u ovom izvještaju ukazuje na povredu prava iz radnih odnosa, ali nije jasno zašto ombudsmani kod tih povreda prava ne upućuju na Agenciju za mirno rješavanje radnih sporova koju je RS formirala. I dalje ... u Izvještaju se vrlo šturo spominje i kršenje prava vezanih za penzijsko i invalidsko osiguranje i navodi se da je u 2011. zaprimljeno 189 žalbi. Ja ne znam šta je ovdje sa pravima, povrijeđenim pravima 25 hiljada penzionera iz RS-a. Ja znam da se ovdje stanje neće promijeniti u ovoj instituciji, znam da iza ombudsmena stoje određene političke volje, međutim ja mislim da svrha ni jedne institucije ovdje ne treba da bude da ona postoji sama radi sebe i radi upošljavanja partijskih kadrova. Mislim da ombudsmani mnogo ozbiljnije trebaju pristupiti poslu 94 zbog koga primaju plate i ugledati se, ako ništa, na svoje kolege iz regiona, na ombudsmane Srbije i ombudsmana Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu je uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, za razliku od kolegice Pandurević, ja ću apsolutno podržati ovaj izvještaj i neću se ponavljati u diskusiji o onome što sam govorio kada smo na jednoj od prethodnih sjednica raspravljali o diskriminaciji, odnosno kršenju ljudskih prava itd. Nažalost, tada prijedlozi zaključaka koje sam ja predložio naravno nisu dobili podršku. Ja Instituciju ombudsmena ne razumijem kao jedinu i odgovornu za ukupno stanje u oblasti ljudskih prava u jednoj državi pa i u BiH, nego jednostavno kao jedan dio, jedan segment cijelog sistema koji, ako sinhronizirano i uspješno funkcionira, može polučiti rezultate. Dakle, sve bi ovo o čemu je gospođica Pandurević govorila stajalo da su ombudsmeni jedini ti koji to rade, da su zakonom ovlašteni za ovo, da su zakonom ovlašteni za ono, da su kapacitirani itd., itd. Naravno, ja nisam advokat ombudsmena, nego jednostavno podsjećam da su oni dio jednog sistema kojeg bi trebali da imamo zaokruženog koji, tako da kažem, sinhronizirano, evo recimo oko ovih uslova u zavodima, zatvorima imamo; formirali smo i Nezavisnu komisiju, imamo još niz drugih komisija koje se recimo istim tim stvarima bave. Pitanje je pravo koliko mi to uspijevamo, i nadležna ministarstva, da koordiniramo i da na neki način dajemo podršku i radu tim institucijama. Evo, danas na današnjoj sjednici Institucija ombudsmena je u finansijskom smislu dakle smanjivana u odnosu na neke druge institucije itd. Dakle, to je jasna poruka šta mi mislimo. Ali evo, da ne uzimam vrijeme, uz konstataciju da zaista trebamo pokušati izbjegavati da ovako važne izvještaje ne trpamo sve u jednu sjednicu zajedno s budžetom, s ovim, s onim, i onda to na brzinu uradimo. Dakle, ja podržavam apsolutno taj izvještaj. Evo, recimo, podržavam Mišljenje nadležne komisije koja je sa sedam glasova 'za' i samo s jednim 'uzdržanim' podržala ovaj izvještaj i sad čujem od predsjednice Komisije drvlje i kamenje na ovu instituciju. A, dakle, nadležna komisija kaže sedam 'za', jedan 'uzdržan', ali eto hajde. I ja, zaključujući tu raspravu, čitajući i ovo, ovo poglavlje koje govori o uslovima smještaja, predlažem zaključak da se podrže napori Institucije ombudsmena, jer sam vidio da čine napore da pokušavaju riješiti problem trajnog smještaja, i da pozovemo i ostale nivoe vlasti da se ... u tu problematiku uključe, odnosno pomognu, kao i eventualne donatore, dakle da Skupština, odnosno Predstavnički dom stoji iza ovih napora gdje ljudi samoinicijativno pokušavaju da pronađu način za svoj smještaj. Naravno, apsolutno vjerujem da su i u Instituciji ombudsmena ljudi spremni da rasprave i o nekim propisima. Ja sam govorio i o tome koliko su efikasne sve te preporuke, sila tih preporuka, šta se dešava, kako ljudi to izvršavaju, ne izvršavaju itd. Ali evo, u svakom slučaju zaključujem raspravu uz ponovnu podršku radu ovoj instituciji koja je za mene vrlo važna za ovu državu. I 95 mislim, ja politički apsolutno ne prepoznajem tamo, za razliku od gospođe Pandurević, ljude koji su vezani za neke političke partije.
Zahvaljujem se. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, kada raspravljamo o Izvještaju o stanju ljudskih prava u BiH podnesenom od strane Institucije ombudsmena, mislim da prije svega trebamo znati koja je pozicija te Institucije ombudsmena u ukupnom bosanskohercegovačkom društvu i na osnovu toga razvijati ovdje diskusiju. Imam osjećaj da se ponekada pobrkaju stvari, pa se onda od ljudi, kojima se podnosi izvještaj na raznim nivoima, ističu zahtjevi prema Instituciji ombudsmena, nalozi prema Instituciji ombudsmena. Izvještaji se ne podnose da bi onaj ko raspravlja izvještaj o stanju ljudskih prava izdavao naloge ombudsmenima, nego da bi radio svoj posao kako bi otklonio povrede ljudskih prava koje postoje u BiH, bilo koji nivo vlasti da je u pitanju, zavisno od nadležnosti, od nivoa do nivoa vlasti u BiH. Ako je Institucija ombudsmena podnijela Izvještaj i ukazala na povrede ljudskih prava, ukazala na probleme, to je njen osnovni zadatak. Onda ono što mi kao Parlament možemo da uradimo, dakle kao državni parlament, je da uradimo onaj dio posla koji je do nas kako bi se određene stvari koje se tiču povrede ljudskih prava otklonile. Isto tako to treba da uradi i entitetski nivo vlasti, kantonalni nivo vlasti, općinski, dakle sve moguće institucije u BiH, a ne da bi se preispitivali ombudsmeni i da bi im se izdavali nalozi, jer to je protivno prirodi institucije, Institucije ombudsmena. Ombudsmen je u svom radu slobodan, od njega se zahtijeva da se beskompromisno bori i da ukazuje protiv povreda ljudskih prava i da ukazuje institucijama u sistemu u kojem on djeluje na povrede ljudskih prava. Ja ovaj izvještaj prije svega u tom kontekstu razumijevam i mogu samo da pozovem sve institucije u BiH kao zastupnik da dobro izanaliziraju ovaj izvještaj, da svako zasuče rukave i da postupajući po ovom izvještaju pokuša uraditi nešto ili bar ili ono što je napisano u ovom izvještaju kako bi se povrede ljudskih prava u BiH ukonile, bar ublažile, ako je ideal da imamo društvo koje je bez povrede ljudskih prava u potpunosti. Dakle, u tom kontekstu ja vidim ulogu ombudsmena i zbog toga ja mislim da je ovaj izvještaj dobro napisan, ja ga podržavam i ja ću ga naravno podržati, ovaj izvještaj. Mislim da je ova ekipa ombudsmena, dakle imamo tri ombudsmena – oko toga smo vodili veliku raspravu ovdje u Parlamentu prije nekoliko godina – uspjela da postavi ovu instituciju u poziciju kako je to zakon predvidio i ja želim da ih ohrabrim i da im kažem da nastave da dalje rade i da pozicioniraju ovu instituciju. A ako bih ja htio da tražim, ne primjedbu, nego neku sugestiju koju bih njima ovdje prisutnima uputio, ja sam je izgovorio na prošloj sjednici kad smo govorili o ovom izvještaju vezano za diskriminaciju. Ja mislim da iako u Izvještaju stoji da ste vi održavali pres- konferencije, prezentirali vaše izvještaje, ja mislim da to trebate raditi češće. Mislim da alati, vi nemate mehanizama, vi nemate sankcije u rukama, vi ste ti koji konstatuju, preporučuju i traže, a razvijena i demokratski uređena društva veoma brzo reagiraju na povrede koje su konstatovali ombudsmeni, sa teškim posljedicama prema onima koji proizvode takve povrede. Kod nas, nažalost, 96 to još uvijek nije slučaj. U demokratskom društvu ovo je ključni mehanizam, jer nezamislivo je da ombudsmen, recimo, u Norveškoj konstatuje povredu ljudskih prava u određenoj instituciji, a da rukovodilac te institucije ili onaj ko je odgovoran i dalje ostane u toj poziciji, cijelo društvo se trese. Mi nismo danas u toj poziciji ovdje u BiH. I drugi alat kojeg vi imate, dakle druga mogućnost je zapravo da javnost BiH shvati šta se dešava u BiH i to treba iz dana u dan činiti. I ja vam savjetujem da vaši medijski istupi i prezentacije vaših izvještaja budu što je moguće češće, dakle da se javnost BiH do u detalje upozna sa vašim izvještajima. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege, pa, ja bih htio, javio sam se za riječ najprije da izrazim poštovanje za ovaj izvještaj koji je dostavljen u Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. Smatram da je ovo veoma značajan izvještaj za poštovanje ljudskih prava u BiH, za poštovanje ljudskog prava svakog građanina BiH, bez obzira bilo gdje se on nalazi, a na nama zakonodavcima mora biti obaveza da konstatujemo i dakle zaključkom obavežemo vlasti u BiH da bi morale poštovati preporuke ombudsmena za ljudska prava u BiH. Dakle, naše konstatacije da smo mi nezadovoljni ombudsmenom ja drugačije mogu da objasnim. U BiH je katastrofalno nepoštovanje, ne samo preporuka već i stavova nadležnih institucija u bilo kom smislu. Bio sam ranije u različitim, čak, i zakonodavnim institucijama nižeg nivoa, govorim recimo lokalnog, kada ombudsmen preporuči jasno, konstatuje da je prekršen bio zakon, recimo, o lokalnoj samoupravi ili nečemu i preporuči lokalnoj vlasti da to izvrši, nikada lokalna vlast nije izvršila, uključujući i lokalnu skupštinu. Da li je tu kriv ombudsman koji je rekao istinu ili je kriva lokalna skupština? Da li je kriva izvršna vlast, da li je institucija obrazovnog sistema, ovo što je uvažena koleginica Majkić maloprije govorila, da li recimo ovaj kazneno- popravni zavod, određena ministarstva i to? Dakle, ključno pitanje je da li smo spremni da izvršavamo te obaveze? Ja, dakle mislim da u tom smislu se treba stvoriti mehanizam kako je moguće da se sankcionišu te obaveze, normalno one ne mogu biti sankcionisane od verbalnog stava o nečemu, niti od strane tri ombudsmena za ljudska prava u BiH, niti njihove kancelarije, niti institucije, već zapravo od nadležnih pravosudnih institucija koje moraju do kraja istrajati u tom smislu. Dakle, tu ne vidim apsolutno nikakvu krivicu bilo kog od ombudsmena. Dalje, moje mišljenje da mi od obudsmena ne smijemo praviti verbalne ekscentrike koji će čestim nastupima u javnosti privlačiti pažnju. Smatram da oni moraju imati visok stepen digniteta i profesionalnog rada koji će dostaviti u javnosti, dakle u vidu svoga izvještaja i jasno reći: mi smo dali svoj izvještaj. Nisam siguran da kada govorimo kako, najprije da to ombudsmen u BiH djeluje u skladu sa zakonom, mi se zalažemo, govorim za SNSD, dakle da imamo što je moguće veću decentralizovanu ulogu u tom smislu, dakle od lokalne zajednice, entiteta, kantona i države BiH. Važno je što imamo Ured ombudsmena za djecu na nivou entiteta RS, ali važno nam je i ombudsman BiH, izuzetno važna institucija. Oni rade samo u skladu sa zakonom i bilo bi velika 97 greška da oni kršeći zakon nastupaju, recimo, kao ombudsmeni susjednih zemalja. To je potpuno drugi način pristupa nekoj problematici u odnosu na naše poimanje u skladu kako smo to zakonom definisali. I još nešto, uvjeren sam da broj predmeta koji je prisutan u BiH, koje su dio preporuka ombudsmena, Institucije ombudsmena BiH, mnogo veći nego što to imaju susjedne države, ali često vam je znate važnija stvar u životu biti žongler nego profesionalac. Ja sam protiv toga da bilo koji ombudsmen bude političar, žongler ili medijska zvijezda, već samo da bude profesionalac i da obavlja svoj posao. U tom smislu ja dajem podršku ovakvom načinu djelovanja, uz to da zadužimo nadležne institucije vlasti, odnosno institucije sistema svih nivoa u BiH, da moraju poštovati preporuke ovako važnih institucija ako želimo da u bilo kom smislu, kako su neke kolege naveli, da se proglasimo demokratskim društvom. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Nermina Ćemalović, rasprava. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući, poštovane kolege, dozvolite da potpišem sve ovo što je rekao gospodin Prodanović i dio diskusije mi je i oteo. Apsolutno čestitke Instituciji ombudsmena na ovako detaljnoj analizi, rezultatima. Broj samih žalbi koje su oni zaprimili je znak u kakvom je stanju naša država, naše društvo, kakvo je stanje haotično i koliko se krše ljudska prava. Dozvolite samo neke stvari da akcentiram. U oktobru 2008. godine BiH je ratifikacijom postala država potpisnica Operacionog protokola za prevenciju torture. U skladu sa tim protokolom mi imamo obavezu, gospodo, imamo obavezu da razvijemo nacionalni preventivni mehanizam, možda je to ono što je gospodin Lazar govorio djelimično. U septembru 2010. uspostavljena je Nezavisna komisija. Evo taj dio smo, odnosno, tu tačku smo preskočili, ali apsolutno ću se uključiti u diskusiju, jer sam i na Komisiji za zaštitu ljudskih prava, hajde na neki način, kritizirala Nezavisnu komisiju, dok sam dala sve pohvale Instituciji ombudsmena baš kad se radi o zatvorskim smještajima, žalbama koje su došle od zatvorenika iz kaznenopopravnih zatvora. Jer vidimo iz Izvještaja da je bilo 121 pritužbi zatvorenika, ali isto tako koliko je tih objekata, odnosno zavoda Institucija ombudsmena, odnosno njihovi predstavnici da su posjetili. I vidim ovdje da su bili zadovoljni sa prijemom od upravnika tih ustanova i zaista ima dosta kršenja ljudskih prava, ali o tome ćemo razgovarati kada budemo dobili ove podatke koje je gospođa Majkić, evo ona je ovdje tražila ustvari zaključkom da se dostavi, po preporukama, direktoru KPZ Zenica, da se dostave podaci o kršenju ljudskih prava. Ali mislim i sigurna sam da tamo i ima najviše kršenja ljudskih prava, jer znamo da ta jedinica ima 800 pritvorenika, od čega je 40 onih koji su osuđeni na Sudu BiH, znači za najveća krivična djela. Možda problem vezano za sve ovo što pričam je da mi imamo i više tijela koja se bave stanjem ljudskih prave u zatvorima. Tu spada i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvo pravde, Ministarstvo civilnih poslova, Nezavisna komisija, sama Institucija ombudsmena, ali apsolutno se vraćam na podatak i na obavezu da trebamo da razvijemo taj nacionalni preventivni mehanizam. 98 Evo ja ću još samo nešto reći vezano za 110 žalbi ugrožavanja i kršenja prava djeteta, jer znamo da nam je dijete ono što je najveće naše bogatstvo u našoj državi i ta kršenja se odnose na obrazovanje, pravo na zdravstvenu zaštitu, zapuštanje i zanemarivanje djeteta, prosjačenje itd. Institucija je ovdje ukazala na sukob interesa nadležnosti centara za socijalni rad oba entiteta i čak je ombudsmen pozvao Ministarstvo civilnih poslova da se ova problematika rješava. Znači, oni rade u tom smislu da stalno daju te preporuke, ovo što kaže Lazar, sad kolika je njihova mogućnost i njihova jačina riječi to ustvari je ovdje do nas koliko ćemo im mi dati prostora i prava. Sigurna sam, na Komisiji za ljudska prava oni su ukazali na probleme koje imaju kao institucija, a to je prostor, finansije, zatim kadrovski nisu ojačani, jer znamo da ukidanjem institucija na nivou entiteta oni su dobili uposlenike, njima treba zaista dosta profesionalnog kadra, pravnika itd. Međutim, nadam se da je pred nama bolji period. I evo, ja gospodi ovdje prisutnim čestitam i zato sam i na Komisiji glasala za ovaj izvještaj. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, imajući u vidu satnicu i onoliko tačaka koliko još imamo do kraja, molim vas da svrsishodno trošimo vrijeme ili ću morati da i ovdje na ostalim tačkama ograničimo diskusiju. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, dame i gospodo, kakav god da dobijete izvještaj on je podložan i kritici, ima malo i hvalospjeva, ima i ovog, al' da budemo realni, ne omalovažavajući, ne daj Bože, značaj, ulogu i rad ombudsmana i Izvještaj, ali ja postavljam uvijek pitanje kakvi su njihovi mehanizmi tamo gdje su dali preporuke i onaj što nije. Pa mi imamo stotinu zaključaka ovog parlamentarnog doma koji nisu ispoštovani i nikom ništa. Pa imam lični primjer. Dakle, ne ja kao pojedinac, nego gdje sam zastupao pred Ustavnim sudom 2005. godine; ljudi, sedam godina prošlo, i Ustavni sud donese odluku u moju korist, gdje sam ja zastupao predmet i sedam godina nije ispoštovana odluka Ustavnog suda a oni tačno naveli ko treba da ispoštuje, na koji način, koji je to rok i nikom ništa. I sada za cijelo stanje kršenja ljudskih prava u ovoj zemlji krivi su ombudsmani. Je li bogati? Da su oni krivi, ja bih se pridružio njima i riješili bi to za 24 sata i sva ljudska prava ispoštovali. Poštujem izlaganje svačije, ali kada čujem riječ Norveška, ja onda shvatim da mi, ne vrijeđajući ni jednu zemlju, jer odmah će mi neko tamo reći, ali evo neka zemlja za koju mnogi ne znaju gdje se nalazi, ... ni ombudsmana niti znaju šta su ljudska prava. Pa i takve se zemlje mogu s nama porediti, jer toliko je ljudskih prava povrijeđeno. Ljudska prava Srba stanarska u Sarajevu? Pa ljudi, dobivam stalno ja te pritužbe, i evo nikakva nije tajna, nije hvalospjev, po sedam dana držim isključene telefone. Ni supruga me ne može nazvati, pa misli da sam negdje otišao. Nije ovo karikatura, ljudi, ovo je stanje ove zemlje. Nema ko me ne zove i ne traži pomoć. Druga stvar, neće, ljudi, ombudsmana niko od medija, neće, on hoće izjavu nekog ko je dao ovdje jaku izjavu, koja će večeras zatalasati, dići zemlju na noge, nešto pomiriti ali su najprihvatljiviji oni koji drže tenzije, pa kažu da ne može funkcionisati ovaj s ovim, onaj s onim, onaj je protiv onog, ovaj je za onog, onaj ni za kog, na kraju niko ni s kim, niko nizašto i tako. E takve hoće televizije večeras, a priča o ombudsmanu: kad bi mi kao parlament imali pare da 99 zakupimo da gostuju njih troje večeras, neće ih ni jedna televizija. Nemojte se ljutiti, jer to je tako. Jer neće vas, prvo, niko slušati. Prvo, neće razumjeti o čemu ćete govoriti. A upravo bi vi trebali da budete umjesto mene ili nekog od političara da kažete da štitite ljudska prava tih ljudi. Pa onda ljudi ne znaju šta će, pošto vas ne mogu vidjeti, jer ovi mediji vas neće, onda mene traže, zovu da ja štitim ljudska prava, pa moja ugrožena prava od svakoga. Izvinjavam se, kolegica Majkić se neće ljuditi, nisam replicirao danas, ali uđe nešto u stenogram, nekad neko vidi. Kaže moja kolegica koju izuzetno poštujem, parlamentarci se voze autima starim 10 godina. Uvažena kolegice, da je auto staro šest dana ili 16 godina, ja se ne vozim i većina nas ovdje. Nemaju veze sa vožnjom. Poštujem Poslovnik, poštujem Kolegij, treba da imate i dobra auta i vozače da brinu, poštujem hijerarhiju, ali ljudi, moj lični vozač je Boško Tomić, kolega, koji me primi. A kada nije sjednica Parlamenta, onda ja platim taksi. Dakle, meni je svejedno je li auto staro šest dana ili 16 godina. Dakle, da ne idem tako, i to su ljudska prava. E da se vratimo ombudsmenu. Šta god ste vi ovde napisali, a ja sam i na Komisiji govorio, ... ja dajem vama podršku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa normalno, ne odgovara diskusija nikome kada ja ostanem zadnji, sad ću se javiti prvi pa kada vi dođete svi na red ja ću onda reći u 3 minute i, ne, u 4 minute i 12 sekundi prekidam diskusiju. Ja znam organičiti, ja znam koliki su moji kapaciteti, ali pola je za ombudsmene i, šta god napišu, niko to neće ispoštovati po volji. Evo vam primjer Zenica, kažu nećemo ispoštovati, mi samo poštujemo zatvorenike koji su sa Suda BiH, a ove kantonalne: niste nadležni, ćao.
Kolega Mladen Ivanković Lijanović, diskusija. Izvolite.
Samo bogata država može biti socijalno pravedna država, gospodo. I najbolja socijalna politika je politika pune zaposlenosti. Ovo je danas što govorimo sve posljedica, a mi trebamo uzroke ove rješavati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena koleginica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Vrlo kratko, u duhu moje osjetljivosti prema kontinuiranoj devastaciji jezika koji su u upotrebi u BiH, upućujem sugestiju Instituciji ombudsmena da, u skladu sa dobrim praksama u 100 nekim od zemalja regiona, učine napor i da u bogatstvu terminologije jezika koje mi koristimo pronađe riječ koja će determinirati vaše djelovanje i na taj način najprije učinite iskorak koji je bitan za nas koji štitimo jezik i način na koji govorimo u ovoj zemlji, a na drugi način još da malo olakšate svima onima koji su u nedoumici kada se izgovori vaše ime i ime vaše institucije, kako se izgovara, i šta vi to ustvari radite, ne znajući porijeklo i izvor odakle je došla riječ po kojoj je vaša institucija dobila ime. I druga stvar, još samo, zanimljivo je da mi svi na ovakav način ističemo značaj Institucije ombudsmena, evo koristim, nadam se posljednji put kod nas ovu riječ i dajemo im toliko na važnosti, a u današnjem prijedlogu budžeta je stavka koja za 10% umanjuje vaš budžet. Hvala lijepo.
Nema više prijavljenih za diskusiju. Prelazimo na 18. tačku: Ad. 18. Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentraliziranog sistema upravljanja (DIS) Instrumentom pretpristupne pomoći (IPA) Savjet ministara je 14.12. dostavio Informaciju u skladu sa zaključcima usvojenim na 8. sjednici Predstavničkog doma, povodom razmatranja Izvještaja o radu Savjeta ministara BiH za 2010. godinu. Ko kaže da se zaključci ne poštuju? Nadležna Zajednička komisija za evropske integracije je Mišljenje dostavila 7.5. Zajednička komisija predlaže Domu usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Prima se k znanju Informacija o uspostavljanju funkcije i struktura, koja pokazuje prisutne probleme i kašnjenja u procesu uspostave DIS-a; 2. Stalno kašnjenje i prolongiranje rokova uzrokovalo je da BiH s vodeće pozicije dođe na začelje zemalja regiona po napretku u uspostavljanju DIS-a; 3. Od svih institucija uključenih u proces uspostavljanja DIS-a traži se dalje angažovanje sa ciljem što bržeg i efikasnijeg uspostavljanja ovog sistema. Otvaram raspravu o Informaciji. Uvažena kolegica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, bez obzira što je kasno, što je bilo dosta diskusije o važnim temama, ja mislim da je ovo jedna od vrlo važnih, ako ne i najvažnijih tema koju smo smjestili, evo, pod tačkom 18. i dobili smo Informaciju i došla je na dnevni red, gotovo pa pri kraju sjednice, ako je ovo kraj 101 već, jel'. Dakle, mi smo dobili na Komisiji za evorpske integracije Informaciju o uspostavi funkcija i struktura decentralizovanog sistema upravljanja Instrumentom pretpristupne pomoći. Dakle, ja neću ovdje pominjati programiranje i probleme oko programiranja pretpristupne pomoći ... projekata, nego ću samo pomenuti nešto vrlo kratko i usko, ono što je direktno vezano za Informaciju. Naime, Informacija je upućena u parlamentarnu proceduru 14. decembra 2011. godine. Nju je uputilo Vijeće ministara u prethodnom sazivu i ovaj materijal je negdje lutao ravnih pola godine. Postavlja se pitanje zašto je on uopšte došao nakon šest mjeseci, da li je on aktuelan. Po datumu vidimo da nije aktuelan, ali po onome što nije urađeno, odnosno, onome što stoji u Informaciji vidimo da je to vrlo aktuelan problem i da on stoji neriješen. Naime, problem uspostave decentralizovanog sistema upravljanja Instrumentom pretpristupne pomoći ili bolje rečeno IPA fondova jeste ustvari nešto što je obaveza, što je 2008. godine verifikovano od strane i ovog parlamenta, jer je BiH sklopila Okvirni sporazum o pravilima saradnje za provedbu IPA projekata sa Evropskom komisijom. Čak 2005. godine je počeo da se gradi ovaj sistem. Trebam li napomenuti da su sve zemlje u okruženju ustvari provele i uspostavile, one koje su bile na putu ka evropskim integracijama, uspostavile decentralizovani sistem upravljanja IPA fondovima. Mi nažalost, kao i u svemu, donesemo odluku, ali evo stalno smo pominjali da mi donosimo odluke koje ne poštujemo i onda još hoćemo da kažemo da one ne postoje i da ih treba mijenjati i ispravljati, bez obzira na ono što je već davno urađeno. Ono što je urađeno ne funkcioniše. Dakle, uspostavljen je državni koordinator za IPU, odnosno DIPAK, službenik za akreditovanje, službenik za ovjeravanje, Sektor za upravljanje projektima, međutim nisu uspostavljeni mehanizmi da ovo sve radi. E, upravo ovaj DIS, ja napominjem da je to naša obaveza, naša obaveza iz onog što je potpisano. Svi ćemo se složiti ovdje da je naš, i nema nikoga ovdje ko će reći da BiH nije opredijeljena za evropske integracije. Međutim, način kako ona pristupa tome da se do sada ustvari nisu ispunjavale one obaveze koje idu ka tome da ono što je deklarativno rečeno bude i urađeno. Posljedice? Koje su posljedice i zbog čega je ovo važno da se danas spomene baš kasno, na kraju ove sjednice? Važno je zato što neuspostavljanje ovakvog sistema ustvari košta BiH, cijelu BiH. Ukoliko se ne uspostavi ovaj sistem bit će blokirana, ili neće se dodijeliti sredstva cca 200 miliona KM. Zbog čega smo mi potrošili pola dana danas pričajući o tome hoće li se povećati malo ili neće li se povećati državni budžet, a tako se olako, zato što nismo u stanju da administrativno nešto uradimo, odričemo ovako sredstava koja su ustvari grand sredstva i koja služe da se uspostave institucije, putem kojih je moguće povesti BiH ka Evropi. Evo, ja apelujem prije svega na nadležne institucije u BiH da porade da se ovi mehanizmi, ono što je napisano, što je Parlament usvojio, da se to stavi u funkciju. Također bi bilo dobro da mi dobijemo inoviranu ovu informaciju vrlo brzo, jer rekla sam da neću govoriti o IPA fondovima, ali programiranje i projekti za IPA fondove zbog nepostojanja ovakvog sistema upravo stoje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća se javila uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite. 102
Nekoliko rečenica samo da kažem. Očekivala sam da će to kolegica Nermina, kako je počela, da kaže. Dobro bi bilo stvarno da nam ne dođe ovo pred nas. Dakle, niti znam da li je bespredmetnije ovo što smo dobili, jer očito se neko dokopao nekog starog materijala u kome stoji da je još uvijek gospodin Vrankić ministar finansija, iako mislim da dobro bi bilo da ga pitate da li to još uvijek važi, jer materijal koji je pred nas postavljen da o njemu raspravljamo, govori se, vidi se da je materijal koji je iz nekog vremena iskinut. A što je još strašnije, ne odgovara ni na jedno pitanje, niti odogovara uopšte šta je to Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentralizovanog sistema upravljanja (jao, ne može se izgovoriti!). Ali hoću da kažem da Zajednička komisija za evropske integracije je takođe pošla za lošim materijalom pa napravila loš izvještaj, pa pokušavala da se iščupa, da nešto zaključi, ali nije imala šta, pa je onda izuzev da se prima Informacija k znanju i to stalno kašnjenje dovelo je da Bosna sa čelne pozicije dođe na začelje regiona u napretku uspostavljanja DIS-a. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa jeste, ali mislim je li to zaključak za Parlament sa jedne komisije. I da se od svih institucija uključe u proces uspostave, DIS traži dalje angažovanje s ciljem što bržeg i efikasnijeg uspostavljanja ovog sistema. Ja bih napravila ovakav zaključak kada stvarno ne bih znala o čemu se radi i šta je u pitanju. Prvo da kažem o svakom ... nekoliko rečenica. Da ovaj decentralizovani sistem upravljanja, valjda ga trebamo da razumijemo i naučimo, predstavlja mahanizam koordinacije svih nivoa na putu prema EU. Ne možemo mi ni od koga tražiti kada vidimo kako se dogovaramo. Ne postoji taj mehanizam koordinacije. Evropska komisija je u nekoliko navrata isticala da u ovako složenoj ustavnopravnoj strukturi sve institucije BiH se moraju posebno pozabaviti time. I kada mi govorimo o našoj opredijeljenosti za evropski put, mi govorimo samo deklarativno, a ne činimo pri tome ništa da zaista tako i bude. Podsjetiću vas da evo Izvještaj o napretku za 2011. godinu BiH u kojem je Evropska komisija tačno navela, i to je sama suština svega ovoga o čemu smo danas govorili: nedostaje zajednička vizija političkih predstavnika o generalnom pravcu i budućnosti zemlja i njenom institucionalnom uređenju. Nema dogovora ni o čemu. Pošto nema dogovora, nema institucionalnih mehanizama koji će pomoći da BiH ide bržim koracima. Pošto ih nema, Savjet ministara očito nema šta da napiše, a u skladu s tim Direkcija za evorpske integracije je u prilici da nešto zaključi iako je teško i zaista u okolnostima ovakvim kakvi jesu. Ovo je tačka oko koje smo trebali danas da mnogo govorimo. Nesreća je što je došla na sam kraj. I to otprilike predstavlja naš odnos prema evropskom putu. Kada pitate bilo koju političku stranku jeste li za EU – jesam. I time se sve završava. Naš put prema tome, šta treba uraditi, ko to treba? Svi nivoi vlasti treba da budu uključeni. Za svakoga da se definišu rokovi i imena ko će završiti taj posao. E, o tome mi ne govorimo. Za to nemamo vremena, za to nemamo strpljenja. I ovo smatramo kao neki leteći materijal koji treba proći. Bilo bi dobro da to neko, kada još malo pokuša Savjet ministara, da uskladi te mehanizme za koordinaciju svih nivoa vlasti; RS kaže ako je 70% evorpskih obaveza na meni, hoću da budem uključena u to, hoću da znam tačnu koordinaciju kako, 103 šta me spada i šta sam obavezna, tako da Federacija se ne obazire na to, ona čeka da taj posao završi BiH, tako da imamo jedan nesklad i imaćemo zaista problema na evropskom putu.
Replika, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo kratko, gospodine predsjedavajući. Dakle, cilj ovog dokumenta, i ove rasprave, i ovih zaključaka jeste da se ukaže da BiH nema uspostavljenu ovu funkciju, ovaj mehanizam, i da je od države koja je nekada bila na čelu, imajući u vidu zemlje regiona, došla na začelje. To ima svoje uzroke i o tome treba progovoriti u BiH – zašto je BiH sa čelne pozicije sada na začelju kada je ova stvar, i ne samo ova stvar, u pitanju. I zbog toga je ovaj zaključak ponuđen ovom parlamentu ovdje, jer ćemo se mi morati pozabaviti s tim stvarima. Toliko, hvala vam.
Idemo dalje. Replika, kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, kad sam već spomenut, nisam mislio u ove kasne sate, pa gledajte, u Ministarstvu financija dok sam bio možda nekad je prije godinu dana upućeno, pa kada je došlo u Vijeće ministara, a na Vijeću ministara nije stavljeno na dnevni red, zašto ne. U tom periodu sam bio nacionalni koordinator za IPA-u i uistinu smo napravili da smo u jednom kratkom roku kompletan ovaj mehanizam podigli i čak smo dobili pohvale, sjećam se gospodina Mirela kada je bio tu na tom sastanku, jel, ... napredak. I trebalo je još par odluka od strane Vijeća ministara da bismo dobili ovaj agreman. Sektor u Ministarstvu financija državnom koji radi i vodi ovaj DIS, decentralizirani sustav, kada dobije agreman od Evropske komisije će faktički preći u neovisnu agenciju koja će implementirati sredstava u BiH, a to sada radi faktički Evropska komisija. Kada je u pitanju planiranje i odabir projekata, to sada radi Direkcija za evropske integracije i zajedno sa jednim vrlo visokim stupnjem decentralizacije sa korisnicima, entitetima, dolazimo do odabira projekata. I to smo poprilično savladali. Mislim da tu više nema ni podozrenja ili nekih nesporazuma koji stoje. Sada je kod nas još ostala u ovome sustavu kojega zovemo DIS, znači decentralizirani upravljani sustav, ostala su dva problema koja nisu riješena. A, jedan je revizija koja ne može biti u sklopu postojeće naše revizije, nego mora biti neovisna, samostalna, koja će to revidirati, znači jedna revizija koja se uspostavlja u sklopu ovoga. I tu se postavilo pitanje da li još jedna institucija na nivou države koja će morati imati sve svoje elemente proračunskog korisnika, jer ono, jel, povećava broj uposlenih i, s druge strane, tražilo se, kada su u pitanju tenderske procedure, kako to da bude i da li će se to raditi na jednom mjestu. Imamo potporu od Evropske komisije koja zahtijeva da to bude na jednom mjestu, da će biti najmanje pogrešaka, da će se lakše pratiti i da će biti neki sustav koji će se brzo realizirati. I ja mislim da i ova preporuka na Vijeće ministara: neka one odluke samo koje su pripremljene sada, izmjene imena ljudi koji su se promijenili da su nositelji pojedinih funkcija i mislim da će biti ogroman napredak sa, ne znam ja, 10 minuta rada u Vijeću ministara. Hvala. 104
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, pa evo, imam i obavezu kao član Komisije, zamjenica predsjedavajuće Komisije za evropske integracije, da kažem par riječi. Što se tiče znači Informacije, ... prvo, ovog pitanja, mislim da nije trebao da bude ovako pri zadnjim tačkama. Slažem se sa kolegicom Dušankom, ovo je jedno vrlo važno pitanje, gotovo krucijalno pitanje uopšte napretka BiH prema evropskim integracijama. To je nešto čime se moramo baviti svi u ovoj državi. S druge strane, slažem se i sa kolegicom Dušankom kada je rekla da je Informacija blijeda. Komisija je donijela jedan zaključak onako relativan, takoreći. Međutim, mi svi znamo da Komisija za evropske integracije praktično i nema neku, kako bih rekla, naredbodavnu ulogu, niti može na drugi način da zaključi, osim onoga što je zaključila. Komisija za evropske integracije praktično pravi monitoring svih tih procesa koji su vezani za evropske integracije i mi možemo samo da sugerišemo Savjetu ministara, odnosno izvršnoj vlasti za određene, kako bih rekla, radnje. Ja ovdje hoću da kažem da ovo što je gospodin Vrankić rekao, što se tiče same revizije, Evropska komisija je jasno dala do znanja da će morati da se ipak stvori jedno novo tijelo ... koje će morati biti nezavisno za reviziju svih ovih znači sredstava za IPA komponente. S druge strane, moram da naglasim da je zaista čudnovato da recimo u cijeloj BiH niko se živ ne brine što nama propadaju ogromna sredstva. Prvo nam propadaju sredstva IPA komponente, pa se može desiti da i ova IPA komponenta II da nam i tu sredstva počnu unaprijed propadati, zato što je jednostavno došlo se do jedne letargije u državi. Niko živ apsolutno se ne sekira što pare koje dolaze iz Evropske komisije što nas ljudi opominju, znači oni nas tamo opominju praktično kao državu i sve elemente u državi – ljudi, dajte uradite, šta vam je, pare vam stoje, vi ništa ne radite. Ja mislim da mi stvarno moramo svi se potruditi da ovo, jer imamo vrlo uske rokove. Evo, mislim da je to do 17. jula da mi moramo sve ovo što je Evropska komisija tražila da uspostavimo i da im hitno pošaljemo izvještaj šta smo odradili. Ja na ovaj način želim da zaista kažem da je obaveza svih nas, i političkih stranaka i poslanika i svih, evo i Komisije za evropske integracije da, što rekla gospođa Dušanka, na neki način jače animiramo odgovorne da ovo što prije proradi, jer inače propadaju nam žive pare. I to je zaista, mislim, nedopustivo. Nedopustivo je da vam kažem i zbog građana BiH, naravno, i zbog našeg evropskog puta. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda: 105 Ad. 19. Informacija u vezi sa izdatim odobrenjima za upotrebu naziva Bosne i Hercegovine Savjet ministara je 4.4. dostavio Informaciju, a u skladu sa zaključkom usvojenim na 7. sjednici Doma povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH. Ko kaže da se zaključci ne poštuju? Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 8.5. Otvaram raspravu o Informaciji.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Nadam se da ćete imati strpljenja da me saslušate samo jednu sekundu, jer ako otvorite Informaciju naći ćete veoma zanimljiva udruženja i fondacije ovde gdje kaže Asocijacija za ginekološku endoskopiju BiH, pa ćete naći Opšte društvo za kontrolu BiH, pa ćete naći Udruženje nastavljača tradicije hrišćanskog viteštva, vitezovi i templari BiH, a najviše od toga me začudilo Društvo za zavarivanje BiH. To je jedan od razloga zašto smo tražili Informaciju da se vidi ko je, kako i na koji način, počevši od 2004. pa do 2008. godine, kada su prestali da daju odobrenja na ovakve nazive, zloupotrebljavali, po mom mišljenju, naziv BiH, a to je rađeno od strane Savjeta ministara i Ministarstva pravde. I zato je potrebno zaključak navesti da se napravi revizija svih ovih dosadašnjih davanja u imenima raznozranih udruženja i na ovaj način izvrgavanje ruglu imena BiH. I ja ću predložiti taj zaključak da se napravi revizija i da se ponovo Ministarstvo pravde, odnosno Savjet ministara odredi prema zahtjevima za uvrštavanje imena BiH u svoj naziv. Zahvaljujem. .../kratko prekinuta snimanje/... replika, izvolite.
Dakle, samo kratak ispravak netačnog navoda. Nije 2008., nije se od 2008. prestalo sa odobravanjem korištenja naziva jer smo imali na Ustavnopravnoj komisiji, ja mislim da je kolega Džaferović postavio to pitanje zbog čega poslije 2008. godine nijedna organizacija nije dobila. Dakle, nije obustavljeno nego jednostavno nije bilo zahtjeva, a zahtjevi koji su dolazili nisu ispunjavali određene tehničke uslove koji se postavljaju pred organizacije koje traže da u svom nazivu imaju ime BiH. Dakle, moguće je to i danas, uz poštivanje određene procedure, ali eto od 2008. do danas nije niko tražio.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite. 106
Ja skoro svaku tačku dnevnog reda nastojim da govorim što je moguće kraće. Dakle, ovo je ovako i tako je bilo. Ne bih ja ustao da to potvrdim, gospodin Magazinović je to objasnio, ali, gospodine predsjedavajući, Vama samo da kažem. Vi ćete ponudili zaključak kojim ćete ovo predložiti, ja vas samo molim da razmislite o ovome, dakle radi se o upravnom postupku i sve što se može dogoditi sa odobrenjima koja su već izdata podliježe procedurama koje su propisane u Zakonu o upravnom postupku. I ja Vas molim da o tome povedete računa. Nikakvi zaključci Parlamenta u tom pravcu nemaju neki značaj, tako da to imate u vidu. Ja neću moći podržati takav Vaš zaključak, iako se slažem s Vama da postoje neki nazivi i neka imena i nešto što bi trebalo naravno primjeriti, ali ovdje je u pitanju upravna procedura. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda: Ad. 20. Informacija o radu Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2011. godinu Tužilaštvo je 16.4. dostavilo Informaciju, u skladu sa članom 13. Zakona o Tužilaštvu BiH. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 8.5.2012. godine. Otvaram raspravu o Informaciji. Nema prijavljenih. Zaključujem, nema prijavljenih, uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, zanima me da li ima neko iz Tužilaštva ovdje?
Ima gospođa Jadranka Lokvić Misirača, v.d. glavnog tužioca, i gospođa Ozrenka Nešković, tužilac.
Poznati su naši stavovi o Tužilaštvu, dakle i tome da nema, da ne postoji ustavni okvir, da je neustavno uspostavljana institucija. Imali smo određene primjedbe, trebali smo voditi raspravu o tome ovde u ovoj Parlamentarnoj skupštini, ovde nažalost imamo Informaciju koju primamo k znanju a nismo u situaciji i koja ne obvezuje ničim Tužilaštvo. Dva pitanja koja smatram da bi bila 107 značajna. Jedno je: Kako zasjeda Kolegij Tužilaštva BiH, na koji način se održava, obzirom da duže vrijeme nema glavnog tužioca BiH? I drugo pitanje: U medijima, za koje smatram da donosi štetu pravosuđu u BiH, svim nivoima, a odnosi se na to da je bilo određenih sumnji na upade u meilove tužilaca, hakerske neke radnje koje su preduzimane, u to da su neki od tužilaca umiješani u neke poslove koji se odnose na dugove prema svojim kolegama, i to govorim o medijskim nastupima, s rezervom se u tom smislu odnosim, ali mislim da bi bilo jako značajno da se to na neki način odgovori. Ako ne može večeras, obzirom da smo kasno bili, u okviru nekog poslaničkog pitanja ili odgovora. I drugo, interesantno je da određene informacije, uključujući i snimke – pošto ovaj izvještaj sadrži dakle informaciju odnos sa medijima – su dakle prisutne u medijima na vrlo čudan način. Postoji objektivna sumnja da neko iz Tužilaštva dostavlja medijima takve informacije, što stvara i opet utiče na kredibilitet i značaj ove institucije, makar onakav kakav jeste. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ovo je Informacija o radu Tužilaštva i naša uloga u raspravljanju o Informaciji je da budemo obaviješteni o tome šta je radilo Tužilaštvo BiH u prošloj godini i da poduzmemo ono što smo dužni da poduzmemo kako bi ta institucija što uspješnije funkcionirala. Ja vas pozivam da pregledate uočene probleme u radu i da pogledate proporuke iz ovog izvještaja, ako ništa bar to. Ima nekoliko preporuka koje su opet raslojene puta nekoliko preporuka. I, pozivam sve institucije u BiH na koje se to odnosi da urade svoj dio posla kako bi Tužilaštvo BiH što uspješnije funkcioniralo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Pa, možda da se kolege nisu javile ne bih ni ja inzistirao, ali evo, prilika je možda s obzirom da ovde imamo i odgovorne osobe iz Tužiteljstva. Želio bih problematizirati jednu stvar. Naime, u Informaciji vidimo i kakav je organizacijski ustroj Tužiteljstva i on proizilazi iz Zakona o Tužiteljstvu kojeg je svojedobno proglasio visoki predstavnik, a potvrdila ili donijela i Parlamentarna skupština BiH, jednim dijelom, a drugim dijelom, ako se dobro sjećam, iz pravilnika, odgovarajućih pravilnika koji se usvaja na prijedlog glavnog tužitelja. Postoje dva posebna odjela, jedan, još jedan odjel, Posebni odjel za ratne zločine, a ovaj drugi Posebni odjel za organizirani 108 kriminal, korupciju itd. i unutar njega, ali ne u nazivu, unutar njega je smješten, i to internom raspodjelom poslova, i ovaj nekakav sektor, možda griješim, za borbu protiv terorizma ili za terorizam. Moja mala sugestija bi bila u sljedećem: da se dakle taj terorizam oslika i u nazivu, ako je ikako moguće, i u nazivu bilo tog Posebnog odjela, dakle da uđe u naziv ili da mu se na neki način da mjesto koje zaslužuje. Jer doista, imamo nevjerojatne slučajeve da se potpuno zanemaruje ovaj vid organiziranog kriminala koji je nažalost u BiH itekako prisutan od rata naovamo. Ja ću podsjetiti samo da je nekoliko godina nakon rata došlo do organiziranog terorističkog djelovanja i ubojstva policajaca hrvatske nacionalnosti u središnjoj Bosni. Bila je očito riječ o smišljenom i organiziranom djelovanju usmjerenom na sprečavanje povratka, na zastrašivanje i onemogućavanje povratka. I nažalost, ta teroristička djela do dana današnjeg nisu osvijetljena. Možda bi evo i ovakvim nekakvim formalnim davanjem značaja terorizmu kao pojavi se osnažila borba protiv istog. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Nema niko potrebu da se javi. Povodom ove tačke dnevnog reda zaključujem raspravu. Prelazimo na 21. tačku: Ad. 21. Informacija o stanju i problemima u funkcionisanju Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, sa prijedlozima za poboljšanje stanja u ovoj oblasti Povodom realizacije inicijative poslanika Nermina Purića usvojene na 24. sjednici Doma. Agencija je 19.4. dostavila Informaciju. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 8.5.2012. godine. Otvaram raspravu o Informaciji. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Evo, nakon konsultacija sa nekim od kolega koji bi željeli aktivnije učestvovati u raspravu o ovoj tački dnevnog reda, ja bih predložio da se izjasnimo o tome da raspravu o ovoj tački dnevnog reda odgodimo za narednu sjednicu Zastupničkog doma, s obzirom da je dosta kasno, da smo umorni itd. A bitna je tema, dakle željeli bi da se kvalitetno odradi. 109
Naravno, Vaš prijedlog će biti stavljen na glasanje. I nije se niko više javio. Molim vas da se pripremite na glasanje. Znači, glasamo o prijedlogu ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kažite.
nije uključen mikrofon zajednička diskusija
Molim vas polako. Ove tačke dnevnog reda će i iduću sjednicu doći u ovo isto vrijeme. Jer i iduća sjednica će biti budžet, biće još neki drugi zakoni i isto ćemo je raspravljati u ovo vrijeme, jer je nemoguće da je stavimo na prva tri mjesta jer se radi o informacijama, osim ako ovaj dom ne odluči da pravimo posebne sjednice u vezi sa inicijativama poslanika kako bi im dali na važnosti. Znači, nemojte da se nadate da i odlaganjem ove rasprave nećemo doći u istu poziciju idući put kad budemo imali sjednicu. Prema tome, zajednička diskusija molim vas, znači pitam ovaj dom, na zahtjev uvaženog kolege Nermina Purića – da li prihvata da se odloži rasprava o ovoj tački dnevnog reda pod brojem 21. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 20, 'protiv' 12, 'suzdržanih' nije bilo. Prihvaćena je inicijativa da se o ovoj tački dnevnog reda razmatra na idućoj sjednici. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda. Ad. 22. Analiza sprovođenja Državne strategije za rad u predmetima ratnih zločina
Hvala, predsjedavajući. Ja takođe predlažem, s obzirom da je riječ o tački o kojoj će sigurno ovdje mnogo učesnika željeti da diskutuje, da je odložimo za sljedeću sjednicu.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje prijedlog uvažene koleginice da se odloži rasprava za iduću sjednicu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 18, 'protiv' 14, 'suzdržanih' nije bilo. Nemamo dovoljnu entitetsku podršku iz Federacije.
Odmah drugi krug.
Šta ćemo sa Božom, treba nam Božo? Ne možemo se odrediti o drugom krugu, potreban nam je treći član Kolegija kako bi mogli kao komisija da se sastanemo da o tome odlučimo. Zato molim službe da, ako može, pozove kolegu Božu Ljubića, pošto je on tu u sali, da bi se odmah mogli izjasniti o ovome i kako bi mogli dalje da radimo. Ako se slažete da ja počnem dalje tačke dnevnog reda dok nam se kolega ne pridruži, pa privremeno ovu 22. tačku dnevnog reda ostavljamo sa strane. Idemo na 23. Ad. 23. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju radi postizanja identičnog teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine Predstavnički dom i Dom naroda su usvojili Prijedlog zakona o finansiranju institucija BiH u različitim tekstovima. Potrebno je da Dom imenuje tri člana u Zajedničku komisiju. Prijedlog Kolegijuma doma u proširenom sastavu je da to budu uvažena kolegica Dušanka Majkić, Dragan Vrankić i Amir Fazlić. Imate li druge prijedloge? 111 Ako nemate druge prijedloge prelazimo dalje. Tačka 24. Ad. 24. Produženje mandata rada Istražne komisije za provjeru zakonitosti procesa uništavanja municije i minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme
Ima.
Prelazimo znači na glasanje u drugom krugu o ... 112
nije uključen mikrofon zajednička diskusija
Da sačekamo da dođu, jel'? Pa neće biti dvije trećine iz Federacije 'protiv', znači proći će prijedlog, svejedno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nećemo imati 'za'. [[zajednička diskusija]]
Ne treba pauza.
Jel' ne treba pauza? Ok. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasamo u drugom krugu. Možete glasati, sad! 'Za' 19, 'protiv' 14, 'suzdržanih' jedan. Nije bilo dvije trećine glasova 'protiv' iz bilo kojeg entiteta. Znači, prihvatili smo prijedlog uvažene kolegice da se Analiza sprovođenja Državne strategije za rad u predmetima ratnih zločina ostavi za razmatranje na idućoj sjednici. Da li je dovoljno u 19,45 da počnemo da glasamo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? U 19,45 mislim da je sasvim pristojno vrijeme. Hvala. [[PAUZA]]