Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 2. izvanrednu sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH gospodina Andreja Plenkovića te nazočne članove Vlade RH. 2. izvanrednu sjednicu HS-a sazvao sam na zahtjev Vlade RH, a temeljem članaka 220. i 221. Poslovnika HS-a zbog donošenja Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda, kako sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 2. izvanredne sjednice. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici dozvolite mi da vas izvijestim da je Predsjedništvo HS-a na svojoj jučerašnjoj sjednici, a vezano za način rada HS-a jednoglasno donijelo odluku o obveznom korištenju maski za lice ili medicinskih maski na sjednicama HS-a. Također je jednoglasno donesena odluka o početku posebnog načina rada HS-a iz čl. 293.a Poslovnika HS-a ured proglašenja epidemije bolesti COVID-19 što znači da u sabornici istovremeno može biti najviše 41 zastupnik plus predsjedavajući. Što se tiče glasovanja, glasovat ćemo u tri prostorije i isto tako glasovanje može biti ako bude potrebno održano i elektroničkim putem odnosno video vezom što znači da bi zastupnicima eventualno oboljelim od COVID-19 ili koji su u obveznoj samoizolaciji bilo omogućeno glasovati i video vezom. Nadalje, jučer je bio jedan prijedlog na predsjedništvu koji sam usvojio da se pojedinačne rasprave mogu isto tako govoriti sa ove glavne govornice kako jedan dio zastupnika koji su novi da cijelu svoju od početka mandata pa do sada su cijelo vrijeme u maskama i imat će prilike da ih javnost onda vidi onakve kakve jesu, a ne samo pod maskama. Dakle svi ćete imati priliku koji pojedinačno govorite nastupiti ovdje s ove glavne govornice bez maske. Replike koje ćete dobivati s mjesta zastupnice i zastupnici će govoriti sa maskama, a vi onda možete ostati ovdje cijelo vrijeme dok odgovarate na replike i govoriti bez maske. Iz tog razloga stavili smo još jedan pleksiglas kako bi postojala isto tako zaštita između predsjedavajućeg i onog tko će govoriti s govornice bez maske. Rasprave sukladno Poslovniku čl. 293.a u ime predlagatelja trajati će 20 minuta, u ime klubova 10 minuta i pojedinačni govor 5 minuta. Vezano za prijavljivanje rasprava isto tako jučer smo se dogovorili na predsjedništvu da se prijavnice predaju osobno za stol predsjedavajućeg svaki dan zasjedanja od 9,00 sati, te da nije moguće predati prijavnicu na drugim mjestima poput tajništva ili ispred sabornice kao ni predati više prijavnica od jednom u ime drugih zastupnika. Također podsjećam da nisu moguće izmjene redoslijeda rasprava dogovorom između zastupnika. Gospođe i gospodo zastupnici prije prelaska na raspravu o točkama prema utvrđenom dnevnom redu, a na temelju čl. 120. st. 4. Poslovnika i čl. 5. Zakona o Vladi RH Ivan Malenica ministar pravosuđa i uprave dat će svečanu prisegu budući da zadnji puta zbog zdravstvenih razloga to nije mogao učiniti. Prema navedenim člancima Poslovnika i Zakona o Vladi RH izgovorit ću tekst prisege, a nakon toga ću prozvati ministra koji ustaje i izgovara „Prisežem“. Znači tekst prisege glasi: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Ivan Malenica ministar pravosuđa i uprave. Izvolite.
„Prisežem.“ [[Pljesak]]
Hvala vam i čestitam ministru na položenoj prisezi te mu želim puno uspjeha u obnašanju ove odgovorne i časne dužnosti.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Poštovani hrvatski građani koji ovo pratite, vidimo što je korona kriza napravila tj. koje učinke imamo od korona krize. U biti korona kriza je samo otkrila sve loše politike koje su vođene u RH. Nismo samodostatni, nismo samoodrživi, nemamo poljoprivrednu proizvodnju, nemamo prehrambenu proizvodnju, sve smo uništili, nikad više poticaja, nikad manje proizvodnje, nikad više uvoza, a nikad manje izvoza, to je što se tiče prehrambene proizvodnje, 3 milijarde EUR-a proizvoda uvozimo. Koje smo mjere napravili? Da li smo uzorali naša polja? Da li smo poduzeli nekakve mjere koje su učinkovite osim lijepe priče o pustim milijardama iz EU, dok u isto vrijeme mi u RH imamo sve praznija i praznija sela, gradove i doslovno selo izumire. Da bi selo opstalo mi moramo zaštititi domaće proizvođače, ne moremo i dalje uvozni lobiji i uvoznici i štetočine unutar ministarstava raditi protiv sela i seljaka. Znači određene zakone u proteklom mandatu sam davao i sad ću ih opet dati u proceduru da se zaustavi iseljavanje hrvatskog sela, bez hrvatskog sela nema bogate države, bez uzoranoga polja do kvadrata 800 000 hektara neobrađenih površina imamo, a u isto vrijeme naš seljak u Neretvi, u Cetinskoj krajini, u Slavoniji, u Zagorju, mora, ne more prodati svoj proizvod nego ga zaoraje, to su činjenice trenutne. Znači, što mi poduzimamo osim što uvozimo poljoprivredne proizvode? Apsolutno ništa i što dijelimo poticaje milijarde, dijelimo onima, doslovno evo recimo u kršu, doslovno ja sam jednome rekao na sučeljavanju, doslovno poticaj dijelimo u stočarstvu u kršu ljudima koji ne znaju kolko krava ima sisa, ne znaju kako izgleda, dok se naše selo i seljak iseljava, gase se ognjišta, gase se sela, 2/3 Hrvatske su prazne, ja ne znam jel čuje li iko ovaj vapaj? Znam da je bitan Zagreb, znam, to je naš grad glavni. Izumire nam Hrvatska, ne poduzmemo li hitno mjere, nisu dovoljno briselski hodnici i obećanja milijarda, pitanje je gdje će završiti te milijarde i kod koga će završiti te milijarde. Naravno kad govorim o ovome problemu, jutros sam pred vratima sreo ljude koji se bave, znači prijevozom u turizmu, bilo taksijom, bilo autobusima, ljudi imaju leasinge i kredite i prva mjera hrvatske vlade koja je trebala biti u prošlom sazivu je moratorij na kredite i kamate i zato su bili onako brzi izbori jel tek sad ćete vidjeti kada se otvore ovrhe, kada kažu nećemo sad izbaciti javne bilježnike, a prije izbora su ovdje govorili, ministar je svoj zakon ovdje izlagao da će javne bilježnike izbaciti. Kada 400 000 puta tri, četiri ljudi bude blokirano po obiteljima, to je pola Hrvatske će biti gladno i žedno, pa di su vam te milijarde koje vam obećaje EU? Gdje je taj novac? Osim stožerokracije u ovome trgu tj. stožer koji je trebao skrbiti ispolitizirao je doslovno, pa i saborske zastupnike koje narod plaća da se bore da ne smidu bit u sabornici, u istom trenutku dok Hrebak iz samoizolacije dolazi podržati ovu vladu. I jučer potpredsjednici sabora i predsjednik Jandroković, potpredsjednik Sanader, Škoro, Ostojić, ko sve ne, ne znam još koliko ih 5, glasaju, da vi ne smijete biti unutra u tolikom broju jednoglasno, vi morate nositi maske, pa nosim masku kao preporuku, a ko je da nam naredi ovdje da mi moramo nosit masku, jedino zakon može il sabor donit tu odluku, nego vidi lola, Hrebak može glasati kad mu fali jedna ruka u samoizolaciji, doć ovdje kojemu je liječnica dala samoizolaciju, e al vi saborski zastupnici ne možete govoriti, morate bit desetkovani, možete govorit 5 minuta, ne možete iznosit ove probleme koje narod očekuje i za što nas plaća. Mene moj narod u izbornoj jedinici plaća da se ja borim za ovo i da ovo govorim, a nije da budem poslušnik i pasić ni bilo kojih potpredsjednika, ni predsjednika, nego saborski zastupnik izabran od naroda da zastupam stavove toga naroda koji me poslao u sabor u interesu njih i to ću raditi i dalje glasno bez obzira na ove vaše mjere. Hvala lipo.
S obzirom da je 13 sati, sad ćemo krenuti sa prijavama … iznošenjima stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva prijavljena za iznošenje stajališta, uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
... [[Govornik nije uključen.]] /Upadica: Mikrofon./ [[Govornik nije uključen.]] /Upadica: Mikrofon./ [[Govornik se ne čuje.]] Na današnji dan prije 29 godina i 29 dana srpski su agresori zvjerski ubili novinara Stjepana Penića. On je prvi ubijeni novinar u obrambenom pobjedničkom Domovinskom ratu. HRT prenosi kako su srpski pobunjenici i agresori došli po njega, mučili ga i ubili na najokrutniji način. Još živom su mu spalili tijelo pred ostalim zarobljenicima srpskog logora u Dalju. Prije 20 godina nestao je i dr. Šreter. Milorade Pupovče, gdje je dr. Šreter? Je li istina da se tijelo ne može pronaći zato što ga nema? Jesu li ga vaši tadašnji kolege spalili kao novinara Stjepana Penića? Postoje svjedočanstva da su ga bacili divljim svinjama. Milorade Pupovče, gdje je dr. Šreter za kojeg ste jamčili da ćete ga dovesti iz srpskih agresorskih ruku za dvojicu srpskih liječnika kojima nije pala ni dlaka s glave? G. Plenkoviću, dotični je dio vaše protuustavne vladajuće koalicije uz pomoć SDP-a i vašeg HDZ-a, u Hrvatskoj se godinama provode protuustavni izbori i godinama protuustavni preuzimate vlast. Najomraženija formulacija u hrvatskom javnom prostoru je „neka institucije rade svoj posao“. Institucije su okupirane i korumpirane. Svakome je jasno da ako sudovi i druga nadzorna i represivna tijela ne funkcioniraju, da posljedice snosi velika većina građana, ali postoje i oni kojima takvo stanje odgovara jer imaju koristi od takvog stanja. Evo vam i konkretnog primjera jednog kontraverznog poduzetnika koji ima svoje uporište u bivšem totalitarnom komunizmu, pravi ogledni primjer komunističke zlatne mladeži. Prije nego što navedem jednu šokantnu informaciju, treba naglasiti da vladajuća vrhuška u Hrvatskoj nije u svojim pozicijama zbog svog znanja, vještina i sposobnosti već zbog privilegiranosti koje im omogućuje njihovo komunističko porijeklo. Poduzetnik se zove Emil Tedeschi koji dame i gospodo, ima 5 milijuna i 900 000 m2 lovišta s izravnim pristupu moru na našem jadranskom biseru, otoku Hvaru. Za sve to on plaća godišnju koncesiju od smiješnih 100 000 kn godišnje s tim da su mu Hrvatske šume dužno održavati puteve i šume. Trošak za Hrvatske šume navodno doseže do oko milijun kuna godišnje. To znači da hrvatski porezni obveznici plaćaju Hrvatskim šumama kako bi Tedeschi imao svoje hvarsko carstvo. Isto tako procjena je da Tedeschi plaća 30 puta manju cijenu od realne tržišne cijene za takav biser. Dolazimo do izračuna da je u 10 g. koncesije Tedeschi protupravno prisvojio 30 milijuna kuna. To je novac koji na kraju nedostaje hrvatskim poreznim obveznicima. Za napomenuti je kako su lovišta javno dobro, smisao davanja koncesije je korištenje takvih prostora u svrhu turizma te da se iz tog generiraju prihodi međutim Tedeschi je jednostavno ogradio cijelo lovište, stavio je nadzorne kamere, izbetonirao pomorsko dobro te je proveo još niz drugih protuzakonitosti. Građani Hvara se permanentno bune zbog tog stanja a Tedeschi kao dio duboke države proistekle iz totalitarnog komunizma, naravno je zaštićen. Tko ima pravo ponižavate građane Hvara kako bi protupravno štitio nekog pojedinca? Evo vam i dokaza. U ruci mi je izvješće Ureda za sprječavanje pranja novca hrvatskom Državnom odvjetništvu, navedena je klasa i UR broj, predmet US Brands Atlantic trade d.o.o., obavijest o sumnjivim transakcijama. Riječ je o nelegalnim isplatama u visini od oko 30 milijuna kuna. Ovo je jedan od primjera kako DORH štiti kriminal. Samo na ovome što je ovdje dokazano, hrvatska je država izgubila 6 milijuna kuna zbog utaje poreza. To je još jedan u nizu dokaza da DORH služi pojedincima i skupinama a protiv hrvatskih državljana. Time Hrvatska krši i europsku pravnu stečevinu. Kao što znamo, utjecaj na pravosuđe je kazneno djelo, i za onoga tko na njega utječe i za onoga koji na sebe da utjecati. Sve činjenice koje sam iznijela uputiti ću Vladi u formi zastupničkog pitanja. Očekujem da u roku od zakonskih 30 dana dobijem odgovor te da se u skladu sa istim pokrenu odgovarajući postupci. Napominjem, još uvijek nisam dobila odgovor od ministra financija na što se točno potrošilo 100 000 proračunskih kuna u Srbu ove godine. Što se tiče Tedeschija, slučaja Hvar i utaje poreza, naravno da sam svjesna da će Tedeschijev prijatelj Andrej Plenković učiniti sve da zataška ovu aferu kao što to i inače čini, kako on tako i Milanović u svom mandatu. Svakome je jasno da zbog korupcije imamo PDV od 25% umjesto recimo 17% jer osiromašeni građani moraju financirati vladajuću komunističku zlatnu mladež. Naravno da korupcija nije ni lijeva ni desna, ona je zlo protiv kojega se mi moramo ovdje boriti, mi i svatko od nas. Jesmo li na strani prava i pravde ili smo na strani korupcije i nepravde. Poručujem odgovornima da ću sve učiniti da rasvijetlim ove protuzakonite radnje i rabote, ako bude potrebno, internacionalizirat ću ovaj slučaj i obratiti se europskim institucijama jer borba za pravdu i vladavinu prava nema alternativu.
Hvala. Slijedeći je uvaženi zastupnik Marko Milanović Litre, iznošenje stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. U Hrvatskoj se već 13 g. provlači problem koji još uvijek nije riješen a koji po procjenama utječe na svakodnevne živote, gotovo 125 000 hrvatskih obitelji. Problem o kojem vam danas pričam, nije pitanje svjetonazora ili ideologije, ali je pitanje političke volje odnosno političke eskivaže problema. Šira hrvatska javnost nije upoznata da problemi s kreditima švicarskim francima još uvijek nisu do kraja riješeni. Zadnjih 13 g. Hrvatice i Hrvati se bore sa sudovima, bankama, interesnim skupinama i svojom vladom kako bi ispravili nepoštene prakse banaka a zapravo bi ta borba trebala biti borba hrvatske države. Država se treba što miješati u živote svojih građana ali im treba omogućiti zaštitu kod slučaja kao što su krediti u CHF-u. Naše sugrađanke i sugrađani između ostalog napuštaju svoje domove i zbog sporog, tromog, neefikasnog sudskog sustava koji iz dana u dan sve više naših sugrađana šalje u ovrhe i blokade zbog ugovora sklopljenih s nepoštenim bankarskim praksama. Hrvatski suverenisti su uputili pismo tj. pisano pitanje u vezi sudskih odluka koje su donijeli Vrhovni sud i Visoki trgovački sud RH. Oni su pravomoćno utvrdili da su ništetne odredbe ugovora o kreditu o valutnoj klauzuli vezanoj uz švicarski franak i promjenjivoj kamatnoj stopi jer su bile utemeljene na nepoštenoj praksi banaka. Kako po zakonodavstvu RH ništetnost djeluje od trenutka sklapanja pravnog posla, to je bio argument za retroaktivnu primjenu zakona. Ako je nešto ništetno, ništetno je prema svim neovisno o socijalnim kriterijima. Od komisije smo tražili očitovanje kada će objaviti svoju odluku o najavljenom postupku pokretanja ocjene valjanosti provedbe Zakona o konverziji ugovora o kreditu s deviznom klauzulom u CHF-u. Odgovor smo dobili u srpnju ove godine u kojem se navodi u skladu sa praksom suda EU-a u pogledu Direktive 93/13 EZ iz '93. g. o nepoštenim uvjetima o potrošačkim ugovorima, ako je nacionalni sud ugovornu odredbu proglasio nepoštenom, valja smatrati da te odredbe nikada nije ni bilo te da se takva nepoštena odredba ne može imati za posljedicu ponovno uspostavu pravne i činjenične situacije potrošača u kojoj bi se nalazilo da navedene odredbe nije ni bilo, kao što je presuđeno 2016.g. u Španjolskoj. Nekoliko država članica donijelo je ili je planiralo donijeti mjere za rješavanje pitanja povezanih s potrošačkim kreditima u stranoj valuti, ali od hrvatske vlade za ovakve planove nismo čuli iako iz odgovora komisije je sasvim jasno da rješavanje ovog problema ovisi isključivo o hrvatskoj vladi. Dolaskom korona krize i potpune blokade privatnog sektora u ovoj godini problemi su naših sugrađana još više izraženi. Barata se s oko 300 000 novih ovrha i blokada nakon ljeta. Isto tako moratoriji na kredite su samo flaster rješenje za probleme koji nas čekaju na jesen. Ovim putem želim apelirati na sve saborske zastupnike u ovom časnom domu da stanemo u zaštitu naših sugrađana, te jednom i zauvijek riješimo pitanje nepoštenih bankarskih praksi. Vrijeme je da pokažemo hrvatskom narodu da su njihovi životi i životi njihovih obitelji ispred svakodnevnog politikanstva. Hvala vam.
Hvala. Slijedeće je iznošenje stajališta uvažene zastupnice Mirele Ahmetović u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, ministar Ćorić u svojoj izjavi neki dan konstatira da je odluka INE o otpuštanju 250 radnika poslovno uvjetovana. Ovdje ministar ističe kako je 250 radnika iz INE dobilo odnosno dobit će otkaz kao posljedicu kretanja ponude i potražnje na tržištu. Dakle, ministar Ćorić je pobornik tržišne ekonomije za koju se opredijelila Hrvatska. S druge pak strane ministar Ćorić nije pobornik tržišne ekonomije kada blagoslivlje izvoz kvalitetne hrvatske nafte u Mađarsku za potrebe rada mađarskih rafinerija i mađarskih radnika, a o cijeni po kojoj se ta nafta izvozi ministar nema poima, ali on vjeruje da je taj izvoz jako pozitivan i jako isplativ za Hrvatsku. Tu dakle za ministra Ćorića više ulogu uopće ne igra tržišna ekonomija. Tu se ministar podlaže pod poltronstvo kakvog Hrvatska iskazuje prema Mađarskoj unazad nekoliko godina. Meni je jasno da slijedom pada prihoda koje INA ostvaruje zbog okolnosti krize uzrokovane pandemijom korona virusa postoji potreba za racionalizacijom, naravno, međutim koliko je moralno i politički opravdano smanjivati odnosno svaljivati taj pad prihoda na leđa 250 radnika RH to je već upitno odnosno uopće nije upitno, nije moralno, niti je opravdano. Pad prihoda je uvjetovan dame i gospodo nečim potpuno drugim i to svi ovdje prisutni znamo, a znaju i oni koji nas danas gledaju. To je energetska kolonizacija Hrvatske od strane Mađara koja je eskalirala u proteklih nekoliko godina. INA je izgubila tržišta izvan Hrvatske kao rezultat komercijalne politike MOL-a, ugovor o obveznom ulaganju u MOL-a u INU, u modernizaciju naših rafinerija više nitko ne gleda. Mađari su postigli svoj cilj. U zadnjih 10 godina INA nije ulagala u nove izvore niti u sekundarne metode proizvodnje, a sve kako bi MOL realizirao politiku mađarske vlade zbog koje je INU zapravo i preuzeo. Iza poslovnih interesa INE Hrvatska vlada ne stoji. Zbog toga danas ispaštaju hrvatski radnici i to njih 250 i to u jeku korona krize umjesto da smo sve svoje proizvodne kapacitete usmjeravali u hrvatske rafinerije u kojima rade upravo naši radnici i stvarali dodatnu vrijednost s naftom koju imamo i prodavali ju pod kud i kamo većim cijenama. Mi danas poima nemamo po kojoj cijeni dajemo naftu, poklanjamo naftu Mađarima i naravno mi otpuštamo hrvatske radnike jer nama rafinerija ne treba, nama zapošljavanje ne treba, ono treba Mađarima. Naravno, politika ove Vlade dovela je do toga da brojimo samo kolateralne žrtve, a to su nažalost hrvatski radnici. Gospodo to nije opravdano, niti može biti opravdano niti u jednoj tržišnoj ekonomiji danas kada i najliberalnije ekonomije gledaju kako zaštiti čovjeka, kako zaštiti egzistenciju svojih ljudi, kako zaštiti zapošljavanje, kako zaštiti postojeća radna mjesta, mi svoje ljude otpuštamo, mi prodajemo nacionalne interese. Sve priče o otkupu INE su priče za umirivanje javnosti i za stvaranje privida da Vlada brine o nacionalnim interesima. Međutim, Vlada je prvo omogućila da se INA kao nacionalni interes do kraja opustoši i ubije a sada troši milijune na konzultante koji bi trebali procijeniti koliko vrijedi bezvrijedna kompanija. Jedino što je vrijedno u toj kompaniji ostalo jesu zaposlenici. Međutim, Vlada i njih smatra bezvrijednima pa ih šalje na cestu. Danas otkup INA-e ne bi doveo ni do porasta zapošljavanja jer je za to potreban rast proizvodnje koja je naravno, preseljena u mađarske rafinerije, za zapošljavanje mađarskih radnika. Otkup INA-e Hrvatskoj bi donio samo još veći deficit u državnom proračunu zbog kojeg bi u pitanje došli i socijalni programi i socijalna davanja upravo za ovih 250 radnika i za sve druge socijalno ugrožene građane. Hoće li u ovom smjeru ići za prevladavanje krize uzrokovane pandemijom? Ministru Ćoriću je sasvim normalno da naši radnici idu na cestu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] To je ta sigurna Hrvatska.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Pametnog, GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolegice i kolege, ja ću ovih 5 minuta iskoristiti da nekoliko riječi kažem o energetskoj obnovi. Dakle, mi smo tu kad govorimo o obnovi nakon potresom razrušenih dijelova Grada Zagreba odnosno susjednih županija, govorimo puno o obnovi, govorimo o tome kako nam mora biti cjelovita, no ovih dana se točnije početkom tjedna otvorila i tema energetske obnove obiteljskih kuća. Inače, apsolutno sam stanovišta i mišljenja da je energetska obnova jedan odličan projekt. On je odličan s nekoliko aspekata. Prvi aspekt je ja sam arhitekt i to mi nećete zamjeriti, kuće i bolje izgledaju, bolje izgledaju kuće sa novim fasadama nego kuće bez fasada. Drugi aspekt je novčanik, dakle kad vi energetski obnovite i višestambenu zgradu i obiteljsku kuću za energent trošite manje. Ima slučajeva, pogotovo u pojedinim dijelovima Hrvatske koji kažu da je to neusporedivo manje se troši i u zimi i u ljeti jer je ona zapravo u puno boljem, zaista stanju i puno manje trebate za energent grijanja u zimi odnosno hlađenja u ljetu. Treći aspekt je, puna su nam usta klimatskih promjena, ekologije, zaštite okoliša, treći aspekt je taj, tu pokazujemo kako smo odgovorni, trošimo manje energenata, upotrijebili smo nove materijale i odličan je aspekt. Nakon 5 godina se je Hrvatska država odnosno ova Vlada odlučila ući u energetsku obnovu obiteljskih kuća. Proteklih 4-5 godina je tvrdila kako je to komplicirano s ovog ili onog stanovišta, sad se odlučila, nije se odlučila koristiti fondove EU jer kao što znamo oni imaju svoje neke metodologije i načine, koristili su, odlučila se je koristiti proračun, ali i bolje za to jer ako vi proračunom omogućite dakle sredstvima energetsku obnovu netko će raditi, netko će plaćati porez, kupit će se građevinski materijal to je prilika da se obnovi i industrija građevinskog materijala i onda dolazimo do načina kako to funkcionira u RH. U RH sve takve dobre ideje za vrijeme kada imamo HDZ-ovu Vladu funkcionira po modelu koji je uvela bivša ministrica Žalac, a model se zove najbrži prst. To znači, morate skupiti svu dokumentaciju, morate točno znati što sve trebate, imate za to određeni rok i naši sugrađani pristojno tamo uzmu, isprintaju i štriguliraju, aha, projekt komada 1 imam, vlasnički list komada 2 imam, energetski certifikat komada taj i taj imam, sve to daje nekakve novce i sve nešto košta imajući u umu zaista da kroz, da konačan cilj koji je odličan cilj, koji je dobar cilj i onda imamo slučaj koji smo imali prilike vidjeti, otvori se stranica, odjedanput stranica je pala, kad ponovo možete za sat, sat i pol ući na tu istu web stranicu, gotovo, prošla maca s kolačima, završeno. I sad će biti vrlo zanimljivo vidjeti, ja imam dosta godina, pa više ne, ne vjerujem baš u slučajnosti, znate slučajnosti su rijetke, bit će zanimljivo vidjeti ko su ti bili prvi dobitnici. Ali u tom kontekstu apsolutno možemo staviti u korelaciju sa današnjom raspravom o Zakonu o obnovi Zagreba odnosno da budem poštena i korektna vezana su još i dijelom Zagrebačke županije odnosno Krapinsko-zagorske, gdje nemamo niz stvari definirano, nego imamo to da će sve biti u programu mjera, pa će biti novi način. A što ako bude opet model najbrži prst? Jer zakon ima toliko nepoznanica da taj model najbrži prst koji je već jedanput instaliran se pokazao apsolutno podoban, formalno vam je sve u redu. Jeste otvorili? Jeste. Jeste dali mogućnost da neko se prijavi? Jeste. Da li je popunjeno sve što je trebalo odnosno kapaciteti? Jesu. To što sat i pol nije neko mogo pristupit, a neko drugi očito je jer je bio direktno tamo u fondu, pa je dokumentaciju predao, žao mi je sory nisi bio na vrijeme. Nemojte da taj model najbrži prst funkcionira i dalje. Zašto dobri projekti i dobre ideje uvijek moramo zamrljati i imati mrlju na sebi? Hvala lijepo.
Hvala. Sad ćemo napravit pauzu od 10 minuta zbog sjednica odbora. Nastavljamo u 14 sati. STANKA U 13,51 SATI Slijedeće iznošenje stajališta je uvaženi zastupnik Gari Cappelli u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo, kako je ovih dana puno toga rečeno i razgovara se i riječ, čuje se „odgovornost“ i u tom smislu povezat ću turističku sezonu, danas kad razgovaramo o gradu Zagrebu i svemu, možda će nekom biti čudno što se želim osvrnuti na turističku sezonu ali ako znamo da je to 20% utjecaja BDP-a ovih danas se priča puno o tom padu BDP-a i svemu što će se događat, ja ne bih da se stvori jedna klima jedne situacije gdje jedna ogromna zabrinutost postoji. Postoji svugdje, od Amerike, Kine, Japana, Europe dakle ništa novo se u Hrvatskoj ne dešava nešto što se vani ne dešava. Prema tome, ne bi htio dodatno da pogoršavamo da je nešto u Hrvatskoj extra loše da se događa što vani nije ili to isto tako volimo uspoređivati što se dešava sa BDP-ima drugih zemalja koje su puno razvijenije, koje nisu ovisne o turizmu, koje su ovisnije o nekim drugim industrijama, financijama i slično pa su pogođene itekako upravo zbog turizma. Jer kada bi vam ja rekao isto tako da jedna Italija ima 13% utjecaja na BDP turizma onda bi malo postavili pitanje. Mi smo negdje na 20%. Pa šta je tu toliko Italiji bitan turizam, a vidite 13% čak je utjecaj turizma u Italiji, da je jedna Venecija imala pad turista ove godine 90%. Dakle govorimo onda o jednoj potpuno situaciji koji itekako možemo reći da je u ovom trenutku Hrvatska što je najbitnije odradila jako dobro i odgovorno i sigurno pripremu turističke sezone na način da je na vrijeme otvorila granice, na način da je prva u Europi imala protokol zdravstveni kako se prelaze granice, kako će se ponašati turist u autokampu, u hotelu, u privatnom smještaju, na izletu brodom i slične stvari, prva je imala to u Europi. Prva je imala onu aplikaciju „Enter Croatia“, na granicama smo napravili žutom bojom označili turiste koji su se prije toga prijavili na tu aplikaciju i točno su znali da su zaprimljene aplikacijom svoje ime i prezime da točno zna gdje ide i da je zabilježen. Dakle, jedan vrlo odgovoran pristup, jedan siguran pristup turisti su to prepoznali i velikom broju dolazili u Hrvatsku. Mi u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo još uvijek 290.000 turista od toga 210.000 stranih turista. Dakle, jedna Italija, ponavljam, volimo se uspoređivati sa drugim zemljama kada nešto ne valja navodno da vidimo kako oni bolje rade, pa evo kažem ako su oni toliko marketinški jaki, a puno se pričalo u medijima i ovdje u Saboru kako nismo učinili kao što rade Grci, Talijani promocija itd. Grčka je imala pad 90%, Italija je imala pad domaćih turista 60%, a stranih 80%, a mi smo imali pad na današnji dan imamo negdje u nekim županijama, dakle prvih sedam mjeseci smo imali čak 60% ostvarenog u odnosu na prošlu godinu koja je bila povijesna, rekordna turistička godina i teško je uspoređivat jer takva kakva je bila prošle godine neće više nikad bit vjerojatno. Možemo se uspoređivat eventualno na 2018. i podatke graditi i neku nacionalnu strategiju turizma budućnosti na 2018., 2017. to je nešto što ide u skladu sa održivim sustavom razvojem i svega onoga što želimo napraviti da bude održivo. I ako to uspoređujemo onda je Hrvatska imala definitivno najbolju turističku godinu u ovim nenormalnim uvjetima, ako to možemo to tako reći. Dakle, da se nisu dogodila ova zadnja žarišta, zadnjih desetak dana kada su najviše cijene Hrvatska bi u ovom trenutku bila sigurno daleko, daleko u još boljoj situaciji i mogla bi ostvariti ono što smo negdje i planirali. Svi se čude, međutim mi smo sa našim analizama negdje i Vlada je to vrlo jasno i odgovorno je premijer rekao da mi očekujemo negdje oko 40% ostvarenja u odnosu na godinu prije i to se i događa ovih dana. Dakle, ništa nije bilo slučajno već dobrim pripremama, dobrim pristupom, prvenstveno sigurnosti stožera i svih onih koji su radili da nam daju kredit u turizmu da danas možemo brojati brojke koje nismo ni sanjali, možda neki koji nisu to znali, međutim vrlo jasno smo rekli. A što se tiče brodogradnje, INA-e, Agrokora, porezne korekcije su dane i bit će opet od 1.1., što se tiče Bata nastavljaju se razgovori upravo u 9. mjesecu je tako i dogovoreno i obećano pa će se na taj način i pristupati. Ulaganje u turizmu 55% [[Upadica: Vrijeme.]] u zadnje četiri godine dokaz da se želi ulagat u Hrvatskoj da je Hrvatska sigurna zemlja. Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta je uvažena zastupnica Sandra Benčić u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala vam. Poštovani zastupnici i zastupnice. Danas ću govoriti o aferi koji svi ovih dana pratimo jednoj od najvećoj korupcijskih afera, ako više možemo govoriti o najvećima, svaka nova je najveća, a to je afera vezana uz Josipu Rimac. I govorit ću o jednom kraku te njene korupcijske hobotnice koja vodi direktno prema ministru Ćoriću i njegovoj ulozi u aferi Vjetroelektrane Krš-Pađene, kao i prema investitoru CEMP-u koji je u vlasništvu gospodina Milenka Bašića. Znači samo da se podsjetimo o čemu se ovdje radi, krajem 2013. godine hrvatska je energetska agencija HERA izdala je rješenje o stjecanju povlaštenog proizvođača električne energije CEMP-u i isto tako izdali su i rješenje za namjeravano proširenje vjetroelektrane. To rješenje je izdano ne bi vjerovali 31. prosinca jer poznato je da to je baš inače dan kada agencije pojačano rade i izdaju rješenja. To je rješenje isto tako izdano na četiri godine, dakle unutar te četiri godine investitor je morao realizirati određeni postotak investicije da bi mogao zadržati taj status i da bi isto tako mogao na temelju tog statusa dobiti povlaštenu cijenu struje. Međutim, s obzirom na to da je CEMP u međuvremenu promijenio projekt i odlučili su graditi drugačije vjetroelektrane pa umjesto 71 vjetroagregata snage po 2MW odlučili su graditi njih 48 po 3MW. S obzirom da se radi o drugačijoj tehnologiji puno većem svakom vjetroagregatu sa puno većim palicama itd., procijenjeno je od čak dvije stručne službe dvaju ministarstava da bi se morala radit ili nova procjena utjecaja na okoliš ili da se treba napraviti postupak procjene glavne ocjene utjecaja na ekološku mrežu. Tadašnji ministar Slaven Dobrović on je i takvo rješenje donio i zahtijevao da se donese takva nova procjena utjecaja na ekološku mrežu. Međutim, to rješenje nije dugo bilo na snazi jer dobivamo novog ministra u lipnju 2017., to je bio Tomislav Ćorić. On je jednu od prvih stvari koju je napravio poništio upravo to rješenje i omogućio investitoru da do kraja 2017. godine izvede i ispuni uvjete koji će mu omogućiti da zadrži taj status povlaštenog proizvođača električne energije što je konkretno rezultiralo time da će oni dobivati po megavatu struje umjesto 43 EUR-a po megavatu kao svi ostali, oni će dobivati dakle 94 EUR-a po megavatu što je čak 118% više od cijene koja je na tržištu. Ove godine saznali smo da je za takvo rješenje situacije izravno lobirala Josipa Rimac i to kod direktora HERA Jurekovića koji je 2019. godine i donio nekoliko rješenja o otkupu struje od CEMPA. Ono što se postavlja kao pitanje je da li je ministar Ćorić bio izravno uključen u tu hobotnicu Josipe Rimac i da li je on donio tu odluku koja je omogućila CEMPU da narednih čak 14 godina prodaje struju po ovoj višoj cijeni, da li je omogućio zato jel je tu bilo pogodovanja, da li je tu bilo trgovanja utjecajem ili je bilo izravno i pitanje mita i korupcije, to ćemo nadamo se saznati nakon završetka istrage USKOK-a, ali čak i ako nije bilo, ono što mi tvrdimo je da je ministar Ćorić namjerno znajući koje će biti posljedice oduzeo 1,9 milijardi kuna minimalno hrvatskim građanima u narednih 14 godina više nego što bi to inače trebali platiti. Dakle, on je svjesno i namjerno donio odluku kojom je jedna osoba, privatni investitor dobiva, a 4 miliona građana ove države gube, ne malo novaca. Dakle, naš je stav da bez obzira na motivaciju da li se radilo o korupciji ili ne da se ovdje radi o odluci koja će građane Hrvatske koštati milijarde narednih 14 godina i da takav način upravljanja koji izbija tolike novce ih džepova građana Hrvatske zahtijeva najviši i nateži stupanj političke odgovornosti. Zašto još uvijek niti Vlada RH, ni premijer, ni ministar Ćorić nisu nama objasnili [[Upadica: Vrijeme.]] da li se i na koji način misli podnijeti odgovornost za ovu situaciju. Ono što mi vidimo [[Upadica: Vrijeme.]] da jedino što HDZ u zelenoj ekonomiji vidi kao zeleno …/Govornica isključena./…
Slijedeće iznošenje stajališta je uvaženi zastupnik Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Nemam nikakve potrebe da se ovdje bavim populizmom, ali u svakom slučaju želim otvoreno, iskreno, pošteno govoriti o problemima koje muče građane RH. 18. ovog mjeseca ističe četveromjesečni moratorij na ovrhe, nema nijedne naznake novih rješenja na vidiku i ja ću se založiti jer sam to javno obećao za produljenje tog moratorija, ali ne više od mjesec dana. Zašto ne više od mjesec dana? Zato što osobno, a vjerujem ni vi koji me gledate i slušate, ni vi koji ste ovdje ne možete vjerovati da je svih 400.000 građana pod ovrhama u istim uvjetima i jednako socijalno ugroženo. Ja sam siguran da ni vi, ni građani ne vjeruju da je to istina, da imamo 400.000 građana pod ovrhama koji su socijalno ugroženi jer bilo bi mrtvih ljudi pored kontejnera, da se mi razumijemo kad bi to bilo tako. Vlada ima sve, baš sve mehanizme d kaže tko je ugrožen, tko ne svojom krivicom plaća kao jamac dug dužnika koji je otišao i koji ne plaća, dakle može sve provjeriti. Imamo toliku administraciju da provjera onoga koji su ugroženi od onih koji nisu ugroženi, koji rade, koji zarađuju, koji mogu uredno servisirati svoje vjerovničko dužničke odnose da ih može razlikovati. Vlada ima sve mehanizme. S obzirom da nema nijedne naznake da se to događa i da to Vlada radi, spreman sam predložiti produljenje moratorija još mjesec dana. U tom smislu zatražit ću danas zastupničkim pitanjem informaciju od HZMO-a jer među 400.000 ima 22.000 umirovljenika nad kojima se putem HZMO-a provode ovrhe i tu želim znati. Vjerujem da su i uvjeren sam da su oni najugroženija skupina našeg društva zbog malih primanja, zbog narušenog zdravstvenog stanja, zbog nemogućnosti dodatne zarade, zbog straha od COVID-19, ali i oni su isto kao i svi građani Hrvatske sigurno nisu svi u istom položaju. Prema tome, ako želimo imati pravičnu državu, ako želimo provoditi određene mjere onda se mora administracija ove države potruditi da odvoji žito od kukolja. Jer znate, svi ste čuli za termin obijesno parničenje, znate da postoji i obijesno zaduživanje, već će to neko platiti. Ljudi moji, ako ćemo biti pošteni građani ove zemlje svako mora servisirati svoj dug, svako mora biti odgovoran kao što sam govorio vezano za održavanje svojih zgrada tako mora svako biti odgovoran za svoje dužničko vjerovničke odnose. Ako idemo od pojedinačne odgovornosti, a institucije rade, odvajaju ono što je odgovorno od onog što je neodgovorno onda ćemo uspjeti. Uspjet ćemo u čemu? Pa ono što je najpotrebnije. Državu imamo 30 godina, jel imamo društvo, jel imamo pošteno pravično, pravedno društvo? Nemamo gospodo. Imamo još uvijek snađi se druže i sve poravnaj pod isti kriterij. Ne ide tako, a ne ide iz drugog. Govorim ovo iz toga zato što ti dužničko vjerovnički odnosi sa moratorijem neće nestati. Oni će se kad-tad naplatiti, neki će i doživotno plaćati. Prema tome, zaštitimo one koji su egzistencijalno ugroženi, a oni koji mogu neka plaćaju. Dakle moratorij da dok ne institucije ne naprave svoj posao, ali ne dulje od mjesec dana. Hvala vam lijepa.
Sljedeće iznošenje stajališta uvaženi zastupnik Predrag Štromar u ime Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ne moram puno govoriti o posljedicama koje je na gospodarstvo ostavila pandemija COVID-a jer to svi znamo. Međutim, namjera mi je upozoriti kako bi posljedice mogle biti dalekosežnije posebno za neke grane industrije i neke konkretne tvrtke ukoliko se ne poduzmu određeni koraci da bi se sačuvala radna mjesta. Konkretan primjer je „Varteks“, varaždinska tvrtka čija transformacija iz tekstilne u modnu industriju u zadnje dvije godine polučila odlične rezultate. Promijenili su dizajn, ali i kvalitetu tkanina, a novi koncept kolekcije plasiranje kroz proširenje maloprodajne mreže. Tako je u 2019. godini otvoreno još sedam novih dućana, otvoren je i web shop koji sada radi izuzetno dobro i izuzetno je velikih 10% prodaje. Instaliranje moda bus koji obilazi manje gradove i mjesta kako bi moda bila prisutna kod svih građana. Rezultati u 2019. u prodaji vlastitog brenda je više nego zadovoljavajući rast od 55%. ovu godinu „Varteks“ je nastavio sa restrukturiranjem i rezultati do 19.3.2020. su bili sa rastom od 37%. Međutim, onda se dogodila pandemija i sve je stalo. Od trenutka zatvaranja dućana varteksova maloprodaja je stala, dućani su bili zatvoreni i nakon Uskrsa u dijelu godine kada „Varteks“ ostvaruje najveće prodaje uglavnom odijela za vjenčanje, krizme, prve pričesti, mature. Nedostatak prihoda „Varteks“ je nadomjestio proizvodnjom maskica za lice, prve tjedne proizvodili su isključivo za donacije Civilnoj zaštiti, MUP-u, MORH-u, domovima za nemoćne i svima kome su bile potrebne u tom trenutku. Iznos donacije bio je veći od 700.000 kuna. Nakon toga proizvodili su maskice za komercijalne svrhe i zahvaljujući mjeri Vlade RH, isplati minimalne plaće, kompanija je preživjela bez otpuštanja ijednog radnika. Srpanj i kolovoz bilježe pad maloprodaje od svega 15% u odnosu na 2019. godinu međutim propuštene prihode od ožujka do lipnja nisu nadoknađeni ni uz pomoć niti naporima kompanije ni prodajom maskicama. Unatoč krizi uspješno su dogovorili prodaju dijela neaktivne imovine među bankama su morali vratiti pola iznosa kapara i vjerojatno su oni jedina kompanija koja je od korona krize do sada više novca vratila HABOR-u nego što je dobila od HABOR-a. Prodaja sve nekretnine, prodaja sve neaktivne imovine i zatvaranje dugova je u tijeku. U 2020. Varteks je već trebao imati otvorene dućane u Sloveniji i Srbiji i nastaviti s povećanjem modnog biznisa. Šivanje za druge za primjerice Hugo Boss je također smanjeno na 50% čime Varteks ima višak zaposlenih od barem 200 ljudi, a nama je bitno zadržati svako radno mjesto i ne samo to …/nerazumljivo/… više od ičega potrebno podići prosjek plaća jer su tamo oni vrijedni ljudi izuzetno potplaćeni. Zašto sve ovo govorim? Pa da bi bilo jasno da nije riječ o tvrtki koja do sada nije ulagala ništa. Svi se sjećamo i da je Varteks za razliku od mnogih kojima je kasnije država davala financijske injekcije uspješno prošao proces predstečajne nagodbe i da nije bilo pandemije sigurno ne bi bilo, a taj hrvatski brend bi se i dalje razvijao. Stoga predlažem znatno efikasnije, brže i jednostavnije dobivanje mjera kredita za likvidnost HABOR-a. Pomoć za financiranje kako bi se spasila radna mjesta. Da se maskice nabavljaju što je više moguće od hrvatskih proizvođača među kojima je i Varteks. Da se što prije realizira uvrštavanje razvoja Varteksovog kompleksa strateškim projektom za što je procedura već počela. I za kraj da se malo više posvetimo hrvatskim brendovima. Sjetimo se milijardi slijedećih nekoliko, prošlih nekoliko godina uloženih u brodogradilišta iz proračuna. Varteksu treba malo da bi bila jaka, kvalitetna modna kompanija koja kad neće biti Covida neće trebati ni pomoć.
Slijedeće iznošenje stajališta je uvaženi zastupnik Marin Lerotić u ime Kluba zastupnika IDS-a.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Proteklih dana slušam o povijesnom padu BDP-a u Hrvatskoj, pad koji je uzrokovan COVID-om 19. On danas bitno otežava ili čak onemogućuje poslovanje našim poduzetnicima i obrtnicima. Država je do sada poduzela neke mjere koje su dale određene rezultate međutim sada kada su pred nama neizvjesna jesen i zima, nužno je povući odlučne poteze i donijeti nove mjere kako one kratkoročne, tako i dugoročne. Kao prvo, potrebno je pomoći turizmu, prije svega radnicima u turizmu da prežive do slijedeće turističke sezone odnosno do Uskrsa 2021. godine. Prema istraživanju Europske komisije, u Hrvatskoj je ugroženo između 52 i 67 000 radnih mjesta. Mi spadamo među 7 zemalja koje su najugroženije i koje će gubitak radnih mjesta u turizmu najjače udariti. Vlada hitno treba donijeti mjere za očuvanje radnih mjesta isključivo namijenjene i prilagođene turizmu. Mjere trebaju biti donesene od danas pa do travnja 2021. jer ono što poduzetnicima u ovom trenutku treba su izvjesnost i informacije kako bi mogli i znali kako poduzimati slijedeće korake. Kao drugo, potrebno je svim gospodarstvenicima osigurati povoljne kredite za likvidnost prilagođene ovom korona trenutku. Povoljni krediti koji su imali HAMAG i HBOR su potrošeni i sada treba iznaći nova sredstva za nove kreditne linije. Tu je posebno bitno da uvjeti budu prilagođeni ovoj krizi a ne da se primjenjuju uvjeti iz razdoblja prije krize. Od dugoročnih mjera izdvojio bi smanjenje nameta i digitalizaciju. Zbog nameta i loše investicije klime, Hrvatska puže po dnu europskih ljestvica. Smanjenje poreza i ukidanje parafiskalnih nameta je apsolutni prioritet ako želimo čuvati kakvu takvu gospodarsku aktivnost. Oslanjanje na pomoći izvana odnosno EU fondova jednostavno neće biti dovoljno. Ova kriza mora postati naša prilika kako bi se stvari napokon počele mijenjati i da se krenu uklanjati administrativne i druge barijere zbog kojih investitori zaobilaze Hrvatsku. Uz stabilan porezni sustav koji guši gospodarstvo, investitori moraju imati pravnu sigurnosti i jasne okvire u kojima djeluju. Jačanje investicijske klime svakako bi doprinijela i učinkovita digitalizacija javne uprave i poslovanje općenito. Država je ta koja treba osigurati zakonske, materijalne i tehničke uvjete da hrvatska javna uprava napokon uđe u 21. stoljeće. Tijekom ove pandemije vidjeli smo kojom su se brzinom mnogi segmenti javnih službi digitalizirali. Za primjer dobre prakse ne treba ići dalje od susjedne nam Slovenije koja je smanjila, objedinila, poboljšala propise i pojednostavila procese u direktnoj suradnji sa poduzetnicima i na taj način su smanjili birokratske prepreke za čak 57%, kako za tvrtke koje posluju, tako i za one koje će tek počet poslovati i pozicionirat se na tržištu. Na kraju, Vlada ima odlučnu šansu da na konkretnom primjeru pokaže dobru volju, da dokaže da može biti dio rješenja a ne kao i obično dio problema. Riječ je o poslovanju tvornice duhana u Kanfanaru, u vlasništvu BAT-a velike multinacionalne kompanije. Ta tvornica već godinama uspješno posluje, zapošljava više od 500 radnika i na nju su vezani brojni kooperanti međutim zbog nedovoljne pravne sigurnosti, čestih izmjena propisa i trošarina, jednostavno su dovedeni u situaciju da preispitaju nastavak poslovanja u Hrvatskoj. Dakle, problem nije u poslovanju, problem je u preprekama koje država postavlja a koje su izravno vezane uz ovo što sam govorio. Vlada mora imat sluha za proizvodni sektor kako radna mjesta u ovo malo proizvodnje što nam je ostalo ne bi bila izgubljena. Na Vladi je velika odgovornost da osigura uvjete koje će tvornici u Kanfanaru omogućiti da nastave poslovati u Hrvatskoj. Na vama je da odlučite hoćete li biti reformatori ili ćete pokopati i ovo malo proizvodnje i poduzetništva u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala.
Sada ćemo prijeći na raspravu o: - Konačnom prijedlogu Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije, drugo čitanje, P.Z. br. 2 Želim vas izvijestiti da će govor po klubovima slobodni govor biti u 13,00 sati kao što je to uobičajeno. Ovo je 2. izvanredna sjednica pa zato nismo počeli sa slobodnim govorima nego će to biti u 13,00 sati. Izvolite kolega Bulj, imate povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 249.a iznošenje stajališta kluba zastupnika. Prvi dan rada sjednice saborski predstavnik kluba može zatražiti da iznese stajalište klubova zastupnika o bilo kojoj temi u vremenu između 9,30 i 10,45. Nigdi nije ovdje razdvojeno jel je to izvanredne sjednica, da li je to redovna sjednica nego piše prvi dan u tjednu rada sjednice. I smatram da je s ovim povrijeđen Poslovnik jer koja je razlika da ne budemo sada u 9,00 kada je inače uobičajeno ili u 13,00 sati? Hvala.
Hvala kolega Bulj. To je vaše tumačenje, imate na njega potpuno pravo, međutim smatram da se radi o izvanrednoj sjednici kao što smo napravili i prošli puta nismo započeli sa iznošenjem stajališta klubova, konstituirali smo se, tako i ovoga puta krećemo sa zakonom, dakle, nema ovdje nikakve loše namjere niti loše volje, ali budući da je izvanredna sjednica, da je početak te izvanredne sjednice, napravit ćemo danas tu iznimku. Molim vas za razumijevanje, u 13 sati imat ćete mogućnost iznositi svoje stavove. Kolega Grbin, izvolite, vi ste se isto tako javili.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku u trajanju od 2 minute, vezano uz ovu točku dnevnog reda, kako bi se dodatno dogovorili oko nekih stvari vezanih uz ovaj zakon. Naime, predloženi zakon smatramo neambicioznim. Smatramo da ovaj predloženi zakon ne promišlja na adekvatan način viziju razvoja grada Zagreba, smatramo da predloženi zakon ustvari cementira postojeće stanje, samo se bavi time kako ćemo vratiti Zagreb u ono vrijeme kakav je bio prije potresa, a ne razmišlja o tome kakav bi Zagreb trebao biti sutra, za 10 ili 20 godina. Nadalje, poštovane kolegice i kolege, socijalni kriteriji predviđeni ovim zakonom, a pozdravljamo činjenicu da se oni u njemu danas nalaze, naprosto nisu adekvatni, nisu dostatni, nisu pravedni, nisu solidarni. Međutim, niti to nije jedina primjedba koju imamo, i namjerno ju iznosimo sada prije rasprave kako bi se uvaženi predsjednik Vlade RH mogao na njih očitovati. Ima ih još. Recimo, jedna od njih je problem zaštićenih najmoprimaca. Radi se o posebno ugroženoj skupini građana čija prava, čiji položaj ovim zakonom uopće nije riješen. S obzirom da znamo da su oni već sada u problemu, a dodatno su oštećeni ovim potresom, radi se o skupini ljudi koji će doslovce biti gurnuta na cestu. Nama kao socijaldemokratskoj partiji to naprosto nije prihvatljivo. Poštovane kolegice i kolege, vezano uz sve ovo što smo rekli, Klub zastupnika SDP-a i zastupnici pojedinačno, pripremili su čitav niz amandmana. Nadamo se da ćete te amandmane na adekvatan način razmotriti, a o njihovom prihvaćanju s vaše strane, naravno, u konačnici će ovisiti i naše glasanje prilikom usvajanja ovog zakona. Još jedna stvar, apelirao bih na vas, g. predsjedniče, ovdje se radi o prevažnoj temi, znam, radi se o prevažnoj temi, molim [[Upadica: Vrijeme.]] vas da ovdje ipak napravite još jednu iznimku i da iznošenje stajalište u ime klubova [[Upadica: Zahvaljujem.]] bude 15, a ne 10 minuta. Hvala.
Zahvaljujem kolega Grbin. Držat ćemo se Poslovnika i odobrit ću vam sada i stanku od 5 minuta jer po ovome čl. 293.a stanka se može odobriti u trajanju do 5 minuta. Dat ću vam stanku od 5 minuta. Izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Molim stanku u trajanju od 5 minuta u ime Kluba stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS-a. Riječ je o zakonu koji građani grada Zagreba zaista sa nestrpljenjem čekaju. Riječ je o zakonu koji je izuzetno važan. Kad se donosi jedan zakon koji je tzv. lex specialis, onda on treba dati i mogućnost da riješi određene probleme. Ovaj zakon je zapravo nastao u prvo, kad je išlo u prvo čitanje, onda je on bio rezultat neslaganja između gradonačelnika Bandića, HDZ-a i resornog ministarstva i ja bih upotrijebila jednu malo ružniju riječ, on je zapravo sklepan i tako je otišao u prvo čitanje. Iz prvog čitanja, bez obzira što je u nekoliko navrata predsjednik Vlade rekao da će slušati oporbu, da će stvari koje je oporba naglasila, uvažiti u zakonu, mi vidimo da to u zakonu nema. Ima niz spornih stvari. Prva i osnovna stvar, ovaj zakon nije provediv. Da bi on mogao biti provediv, treba se donijeti program mjera. Program mjera je pred, zakonom je predviđeno da program mjera će donijeti Vlada. To znači mimo procedure, mimo demokratske rasprave, mimo mogućnosti sudjelovanja građana i jutros kad sam ovdje išla, pitao me jedan čovjek, pa dobro kad ću ja moći aplicirati, što mi od dokumenata treba. Ja kažem čekajte, morat ćete malo pričekati, jer iza toga ide program, pa će u programu biti definirano, pa kako izgleda, projekt će biti definiran negdje drugdje. Ako hoćete riješiti problem i ako je ideja da se riješi problem, onda problem treba i riješiti. Za zgrade javne namjene ne treba nam ovaj zakon, ovaj zakon zaista građani grada Zagreba čekaju s nestrpljenjem, ali poruku koju ćemo nažalost nakon današnjeg dana morati poslati, strpite se, čekajte. Mogao je biti operativan, mogao je u zakonu biti stvari koje su zaista na način da se riješi odmah, zašto se nije htjelo, to ćemo čuti danas kroz raspravu. Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena isto tako u trajanju od 5 minuta. Javila se i poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a u trajanju od 5 minuta. Prvo, iz razloga što želimo ukazati na to i zahvaliti vam kao Predsjedništvu Sabora što ste nas desetkovali. Naime, podsjetit ću da su saborski zastupnici izabrani od naroda i izabrani određeni broj saborskih zastupnika koji trenutno nisu u prilici nazočiti ovoj sjednici zbog navodnih epidemioloških mjera. Druga stvar kojom ste nas desetkovali je činjenica da ste nam skratili vrijeme koje možemo koristiti za naše govore i izlaganja u ime kluba, dakle napola ste nam začepili usta. Dakle, prvi razlog zbog kojeg tražimo stanku je ovaj da ukažemo na problem toga da se sažima saborska rasprava. Drugi razlog, naravno, upravo se odnosi na odnošenje ovog zakona. Ovim zakonom stvara se ozračje prave nesigurnosti koja već sada postoji, a trenutno se i potencira, potencira se na način da se negiraju i preskaču postojeći zakonski propisi, poput, primjerice Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda. Podsjetit ću da upravo taj zakon govori o seizmičkim uzrocima i potres navodi kao prvu prirodnu nepogodu. On nije iskorišten nego je kreiran još jedan novi zakon. Mislim da nam naš uvaženi premijer prvo treba objasniti zašto kreiramo nove zakone i objašnjavamo to na način da građani ne mogu na drugačiji način obnoviti svoje domove, zbog čega smo kreirali atmosferu u kojoj se mora donijeti novi zakon. Zašto negiramo postojeće pravne propise, da bismo uopće mogli raspravljati o tome je li nam ovaj zakon potreban. A drugo pitanje koje ovdje trebamo istaknuti je također ako nam je ovaj zakon bio potreban zašto smo preskočili struku i išli po hitnoj proceduri, sve u ime građana, a zapravo zbog vlastitog profiterstva na pragu lokalnih izbora.
Bit će odobrena stanka u trajanju od 5 minuta. Kolega Sačić izvolite.
Također se pridružujem kolegicama i kolegama, zapravo je neshvatljivo, nedopustivo za hrvatsku javnost i naše glasače i birače da se ovako ne bi rekao desetkovani nego dijelimo kao hrvatski zastupnici na hrvatske zastupnike prvog reda i one koji su u sobi za služinčad. Naši glasači i naša hrvatska javnost to nije zaslužila. Nema ni jedan razlog epidemiološki koji nije zadovoljen da budemo barem na galeriji kako smo krenuli u ovu izvanrednu sjednicu, ovo danas je neshvatljivo ono onemogućava demokraciju i tražimo u ime Kluba Hrvatskih suverenista stanku.
Zahvaljujem. Bit će odobrena stanka i vama do 5 minuta odnosno u trajanju od 5 minuta. Što se tiče spominjanja toga da netko nekome želi zatvoriti usta, to odbacujem, odluka predsjedništava bila je jednoglasna i utemeljena je na Poslovniku Hrvatskog sabora koji je donesen iz razloga što smo pogođeni epidemijom Covida-19 i tražimo načine kako sabor može što normalnije funkcionirati. Ovo smo donijeli u prošlom sazivu sabora, kada je započela epidemija tražeći načine kako da što normalnije funkcioniramo. Dakle, još jednom radi hrvatske javnosti želim reći da svi zastupnici i zastupnice mogu sudjelovati u pojedinačnoj raspravi. Dakle, ovdje u sabornici sjedi 41 zastupnik ili zastupnica međutim zamjenama dolazimo do toga da svaki zastupnik može pojedinačno nastupiti, može koristiti replike, mogu normalno govoriti klubovi. Dakle, osim vremenskih skraćivanja sve ostalo gotovo da je identično. Ja vas molim da to prihvatimo, to ne činimo iz obijesti niti hira, nego zato da zaštitimo zdravlje i vas zastupnika i zastupnica, vaših obitelji, naših kolega iz medija isto tako djelatnika Hrvatskog sabora. To su jedini razlozi, nikakvi drugi. I podsjetio bih isto tako u prošlom sazivu, radit ćemo i sada što je više moguće, mi smo bili jedan od rijetkih europskih parlamenata koji nije prekidao svoj rad, bilo je parlamenata koji su u potpunosti suspendirali na više tjedana svoje djelovanje. Tako da molim da budemo tu fer i da objektivno sagledamo i kontekst i ono što su činjenice. Kolega Škoro izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Tražim stanku također u trajanju od 5 minuta da bi se pridružio uobičajenom igrokazu u Hrvatskom saboru kada se ovo vrijeme koristi da bi se senzibilizirala javnost za određene stvari. Što se tiče ovog zakona mi smatramo da ima jedan ključni problem, a to je što taj zakon predviđa jedno financiranje za koje pretpostavljamo niti Hrvatska vlada, niti Grad Zagreb nemaju dovoljno novaca i u tom smislu uložit ćemo i amandmane. Nadamo se da će ih vladajući prihvatiti. Međutim, želim samo reći kad je u pitanju baš Grad Zagreb, da u Gradu Zagrebu postoje i brojni nameti koje građani plaćaju iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu za svoje nekretnine, od spomeničke rente preko komunalne naknade, preko poreza na promet nekretnina, poreza na najam itd., dakle Grad Zagreb se mogao djelomice samofinancirati iz tih sredstava za koje u stvari ne znamo gdje završe nakon što ih plaćamo, a plaćamo ih redovno i plaćamo ih u velikim iznosima. Također bih volio reći da kada je u pitanju epidemiološka situacija, a posebice kolegama koji su imali prigovore na to, smatram da hrvatska treba javnost znati da u tom smislu postoji onaj dio koji se odnosi uistinu na zdravlje ljudi i taj dio sprječavanja širenja virusa treba razlikovati od onoga dijela kada je u pitanju funkcioniranje stožera koji je kompromitiran, koji je nevjerodostojan i koji nije dosljedan. Međutim, kada je u pitanju zdravlje ljudi treba učiniti sve što se može učiniti da bi se spriječilo širenje tog virusa. I u tom smislu i kao potpredsjednik sabora i kao predsjednik Domovinskog pokreta sam podržao prijedloga da se u Hrvatskom saboru sukladno onome što je već doneseno u ranijem sazivu kontrolira što je više moguće situacija da bi se zaštitili. Konačno vidimo i sami da je jedan od nas već zaražen korona virusom, tako da u tom smislu trebamo učiniti sve što je moguće. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Kolega Milošević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Tražim stanku u ime HDZ-a, Kluba HDZ-a u trajanju od 5 minuta kako bismo još jednom utvrdili da smo kao vladajuća većina potpuno ispravo ovaj Zakon o obnovi postavili na 3 ključna stupa. Jedan je bio politička uključivost, drugi je transparentnost i treći je solidarnost. Što se tiče političke uključivosti mislim da je najbolja potvrda da je Vlada prihvatila više od 25 prijedloga iz opozicije što u cijelosti, što djelomično što se tiče ovog zakona. I mislim da se svi slažemo da je ovaj zakon daleko iznad svakodnevne politike za naše građane koji su oštećeni u potresu. Drugo spomenuo sam pitanje transparentnosti, svima nam je to jako bitno s obzirom na to da će veliki novac naših sugrađana biti iskorišten za obnovu od potresa Zagreba i okolice i da će taj proces dugo trajati. Ja mislim da je ovaj zakonski okvir upravo jamac te transparentnosti i siguran sam da će, da će svi oni zlouki proroci koji, kojih ovih dana slušamo, a koji već pričaju sada o korupciji i kriminalu biti apsolutno demantirani. Potpuno sam uvjeren u to da ćemo ovaj posao napraviti potpuno, potpuno ispravno. I treće i najvažnije pitanje solidarnosti, mislim da i u prvom čitanju smo i u prijedlogu Vlade sa 60, 20, 20, dakle svega 20% učešća od strane naših sugrađana pokazali socijalnu osjetljivost, taj smo sigurno, socijalnu osjetljivost odnosno solidarnost sa našim građanima još ojačali time smo uveli imovinski cenzus za one sugrađane koji su jednostavno najugroženiji socijalno, koji neće sudjelovati uopće u obnovi. Podsjetit ću nas sve, posebno one koji imaju sa solidarnošću problem, Hrvatska država u ovih 30 godina nikad nikog nije ostavila na cjedilu, od Domovinskog rata, obnove, bilo je mnogo neprilika, požara posvuda po Hrvatskoj, uvijek i u svakom trenutku Hrvatska država je stajala iza svih svojih građana i mislim da potpuno iskreno radimo to i danas. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Tomašević, izvolite, vi ste se javili.
Pa evo u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka tražim stanku tek toliko budući da su se skoro svi oporbeni, pa i vladajući klubovi tražili stanku da govore u ime o, zapravo o Zakonu o obnovu o čemu trebamo raspravljati čak 5 minuta nakon ove mega stanke. Ja neću zlorabiti stanku da bi o tome govorio, nego ću o tome govoriti u raspravi koja slijedi nakon 5 minuta.
Kolegice Vučemilović, izvolite.
Nemet, IDS Nemet.
A oprostite.
Sve u redu.
Oprostite, oprostite.
Tražim stanku u ime Kluba IDS-a jer smatram da smo, od 5 minuta, jer smatram da smo propustili opet priliku da donesemo jedinstveni zakon koji bi pokrivao, ne daj Bože, sve slijedeće i buduće nesreće i zbog toga je neophodan za daljnju provedbu. Hvala.
Zahvaljujem. Stanka će biti odobrena. Imamo li još koji klub? Ako ne nastavljamo s radom u 10 sati i 5 minuta. STANKA u 9,56 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Dakle, prelazimo na raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije, to je drugo čitanje, P.Z. br. 2. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je predsjednik Vlade RH, poštovani Andrej Plenković. Predsjedniče vlade izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici, poštovane ministrice, ministri. Osobita mi je čast pozdraviti vas i predstaviti vam danas u ime vlade Konačni prijedlog Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije. Kako smo prigodom predstavljanja nacrta prijedloga u prvom čitanju rekli njegov cilj je urediti način i postupak obnove zgrada oštećenih u potresu koji se dogodio 22. ožujka, najsnažnijem i najrazornijem potresu u zadnjih 100.g. Njime se uređuje gradnja zamjenskih obiteljskih kuća i stambeno zbrinjavanje osoba pogođenih ovom katastrofom, određuju se nadležna tijela, rokovi za postupanje i modeli financiranja. Sve to radimo da bismo zaštitili i živote i zdravlje ljudi, imovinu, okoliš, kulturnu baštinu, te stvorili uvjete za uspostavu normalnog života u Gradu Zagrebu. Smatram da je pred vama prijedlog koji će nam pomoći da ostvarimo zadane ciljeve. Naglašavam da smo ljetnu stanku iskoristili kako bismo pozorno analizirali prvo čitanje saborske rasprave koja je bila vrlo dinamična. Nadležni resori prošli su kroz sve prijedloge i sugestije saborskih odbora, klubova zastupnika i u konačni prijedlog ugradili oko 25 prijedloga ili izmjena. Vjerujem da će i ovo drugo čitanje biti usmjereno na pronalaženje najboljih rješenja i da će iznjedriti prijedloge koje ćemo, ukoliko budu u skladu sa koncepcijom ovoga zakona i naravno ako pridonose poboljšanju njegove kvalitete, kao vlada rado prihvatiti. I dolazeći u HS rekao sam da nam je cilj imati što širi politički konsenzus u ovom zakonu. Kao što smo ranije kazali, na području Grada Zagreba oštećeno je 25000 zgrada, što privatnih, što javne namjene. Tom broju treba i dodati još 409 u Krapinsko-zagorskoj, 510 u Zagrebačkoj županiji, to je ukupno 26000 zgrada. Nakon potresa neuporabljivo je ili privremeno neuporabljivo više od 6200 zgrada među kojima 7 dječjih vrtića, 10 osnovnih, 11 srednjih škola, 11 zdravstvenih ustanova, čitav niz fakulteta, znanstvenih instituta, ustanova kulture i vjerskih objekata. Ako oštećene zgrade gledamo prema vlasništvu onda možemo vidjeti da je otprilike 1,5% zgrada javne namjene, a 98,5% zgrada u privatnom vlasništvu. Razmjeri štete procijenjeni su na 86 milijardi kuna, to je oko 60% državnog proračuna godišnjeg. Sukladni su velikom broju oštećenih zgrada, nadilaze sve s čim smo se do sada suočavali. Nakon samog potresa vlada i službe su aktivno reagirale, definirali smo 3 smjera djelovanja. Prvo, pripremili hitne i kratkoročne mjere kako bismo zbrinuli najugroženije među naših sugrađanima. Drugo, počeli izrađivati popis šteta i dokumentaciju za međunarodnu financijsku pomoć koja će nam biti potrebna za obnovu Zagreba. I treće, pripremili smo zakonski okvir za dugogodišnju obnovu grada. Nakon samog potresa jedan je od prioriteta bio zbrinuti naše sugrađane u Studentskom domu na Cvjetnom naselju, sve one koji su bili primorani napustiti svoje domove. Kroz taj dom do sad je zbrinuto oko 800 građana Zagreba. Najviše ih je u jednom trenutku bilo u svibnju čak 652, a trenutno je ondje još smješteno 262 sugrađana. Za njihov smještaj i prehranu dosad smo izdvojili više od 13 milijuna kuna, vlada. Vlada je na prošloj tjednoj, prošlotjednoj sjednici zadužila Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva i državne imovine da u suradnji sa gradom pronađe odgovarajuću nekretninu za smještaj za osobe privremeno smještene u Studentskom domu Cvjetno naselje. MUP i Ravnateljstvo civilne zaštite zaduženi su da donesu nalog o demobilizaciji preostalih mobiliziranih paviljona u studentskom domu kako bi se uoči početka nove akademske godine normalizirao rad studentskoga doma, nalog o mobilizaciji drugog objekta u vlasništvu Grada Zagreba ili države prikladnog za privremeno stambeno zbrinjavanje. Među prvim koracima bilo je i osiguranje oštećenih zgrada onima kojima nije moguće stanovati jednokratnu pomoć od 12.000,00 kn, za obnovu krovišta, dimnjaka, zabatnih zidova, dizala, osigurali smo 100 milijuna kuna. Uz to za nabavu kondenzacijskih bojlera predvidjeli 8.000,00 kn, osigurali 41 milijun kuna kroz Fond za zaštitu okoliša, time su pokrivene potrebe za više od 5000 stanova. Do sada je zaprimljeno 3678 prijava, potpisano 2520 ugovora. To govori o učinkovitosti djelovanja jer je nešto u više od mjesec dana broj prijava povećan za 500, a broj potpisanih ugovora za 1500 sveukupno za ove prve i hitne mjere osigurali smo 141 milijun kuna. Ima još puno neiskorištenih sredstava i pozivam sve građane da podnesu te zahtjeve i iskoriste ova sredstva koja su u proračunu osigurana. Ponudili smo i dugoročnije rješenje i bolje uvjete stanovanja kroz financiranje najamnine za zamjenski stan za sve osobe čije su nekretnine stradale u potresu, za što je osigurano financiranje do rujna 2021. Do danas je za financiranje najamnine zamjenskih stanova zaprimljeno 464 zahtjeva, sklopljeno je 155 ugovora o najmu, a za najamnine isplaćeno gotovo 1,2 milijuna kuna. Usporedno sa svim tim aktivnostima usmjerili smo naše napore na osiguranje potrebnih financijskih sredstava za obnovu Zagreba i okolice. Svega par dana nakon potresa zajedno sa Svjetskom bankom sa verificiranom međunarodnom metodologijom izrađen je dokument tzv. brza procjena nastale štete, dakle dokument prema kojemu je šteta procijenjena na oko 25.000 zgrada i kuća na 86 milijardi kuna. Mi smo na temelju tog dokumenta osigurali brzi zajam od 200 milijuna dolara 1,3 milijarde kuna od Svjetske banke koji će biti iskorišten za obnovu obrazovnih i zdravstvenih institucija. On je iskorišten kao i podloga za prijavu štete za Europski fond solidarnosti iz kojeg možemo očekivati oko 500 milijuna eura. Znate i sami da smo već prije desetak dana otprilike dobili i uplaćeni predujam od Europske komisije u iznosu od 88,9 milijuna eura. To je i prema podacima same Komisije najveći predujam ikada isplaćen iz Europskog fonda solidarnosti koji postoji od 2002. godine. Treći cilj bio je rad na ovom zakonskom prijedlogu koji utvrđuje načela i pravila za dugogodišnju organiziranu obnovu Zagreba i okolnih županija. Sa svakom novom informacijom ili saznanjem shvaćamo koliko je ovo složena problematika i koliko bi bile dalekosežne posljedice za cijeli grad kada bismo propustili donijeti zakon na što kvalitetniji način. Stoga ovdje nema hitne procedure, ima javne rasprave, ima dva saborska čitanja, ima konzultacija svih koji su u ovom procesu trebali dati svoja sugestije građevinari, arhitekti, urbanisti, inženjeri i stručnjaci za energetsku transformaciju, povjesničari umjetnosti, konzervatori, poslovna udruženja, komore, pravnici, zainteresirana javnost. Uvjeren sam da će ovaj konačni prijedlog zakona biti kvalitetan temelj koji će pokrenuti i osigurati obnovu i zadovoljiti očekivanja građana koji su pretrpjeli štetu u potresu, ali i sve građane Zagreba. To je pokazala rasprava tijekom prvog čitanja gdje je postignut konsenzus velikog broja vas saborskih zastupnika. Vjerujem da ćemo nakon rasprave i nakon što temeljito analiziramo predložene amandmane kada dođe trenutak izglasavanja o njemu postići što veće suglasje. Ovaj konačni prijedlog zakona zavređuje nekoliko dodatnih pojašnjenja. On se prije svega odnosi na obnovu zgrada koje su neupotrebljive i privremeno neupotrebljive, previđeno je da se konstrukcijska obnova zgrada financira iz sredstva državnog proračuna, proračuna Grada Zagreba, županija, gradova i općina, sredstvima vlasnika odnosno suvlasnika zgrada te sredstvima iz drugih izvora. Sufinanciranje konstrukcije obnove privatnih zgrada, podsjećam, predviđen je u omjeru 60% država, 20% jedinice lokalne samouprave i 20% vlasnici odnosno suvlasnici. Novosti u odnosu na prvo čitanje, a to je problem koji je velika većina vas istaknula u raspravi, uvođenje socijalnih kriterija odnosno dohodovnog i imovinskog cenzusa. Naime, građanima Zagreba i dvije susjedne županije čije su kuće i stanovi stradali u potresu, a primaju minimalnu plaću i nemaju značajniju imovinu država, županija, grad ili općina će u potpunosti financirati konstrukciju obnovu nekretnina. Iznosom od 20% sufinanciranje obnove bit će oslobođeni vlasnici nekretnina ako njihov dohodak, uključujući i dohodak bračnog ili izvanbračnog druga odnosno dohodak životnog partnera u protekloj i godini ne prelazi iznos neoporezivog dohotka dakle 4.000 kuna za 2020. To se donosi na one čija je ukupna imovina vrijedila manje od 200.000 kuna. U potpunosti će se financirati i konstrukcijska obnove i invalidima Domovinskog rata te korisnicima socijalne skrbi koji primaju pomoć za uzdržavanje. Smatram da je ovakav način primjereniji rješavanja ovoga problema, tu smo otvoreni za još sugestija jer zasigurno ima još skupina koje bi mogle zavrijediti ovakav tretman. Kroz rasprave na saborskim odborima primijetili smo inicijativu velikog broja zastupnika da se ovo pravo omogući svim osobama s invaliditetom i o tome me već i osobno izvijestila zastupnica Lukačić, pa ćemo s naklonošću uzeti i razmatranje i ove inicijative. Novost u zakonu je odredba da za drugu i svaku sljedeću nekretninu vlasnik sudjeluje u konstrukcijskoj obnovi s 50% sredstava odnosno raspodjela troškova je 40% država, 10% lokalna samouprava, a 50% vlasnik odnosno suvlasnik. Obnovu zgrada javne namjene dakle onih 1,5% oštećenih zgrada financiraju u potpunosti vlasnici odnosno osnivači javnih ustanova. Obnova će se provoditi organizirano sukladno programima mjera, definiranog sadržaja kojeg donosi Vlada na prijedlog Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Prvi program mjera je u završnoj fazi i planiramo ga usvojiti i prije isteka roka od 30 dana od stupanja na snagu ovoga zakona. Fond za obnovu i Stručni savjet za obnovu također osnovat ćemo prije roka od 30 dana od stupanja zakona na snagu. Osnivači su podsjećam Grad Zagreb, Krapinsko-zagorska i Zagrebačka županija i naravno država. Oko Fonda za obnovu, čini mi se da je bilo također nekih nejasnoća pa da ih pokušamo razjasniti. Fond za obnovu osniva se ugovorom što je definirano Zakonom o ustanovama. Kad ustanovu osnivaju RH i jedinice lokalne ili regionalne samouprave. Uloga fonda nije biti samo financijski fond, već i biti jedinstvena ustanova koja će oparativno provoditi radnje vezane za obnovu. Vrlo veliku pažnju posvetiti ćemo transparentnom trošenju sredstava i uz pomoć informatičkih tehnologija, svi podaci o utrošenim sredstvima, bit će javno dostupni svima. Nadalje, zakon predviđa obnovu zgrada, uklanjanja oštećenih zgrada, gradnju zamjenskih obiteljskih kuća i novčanu pomoć. Važno je istaknuti da se ne obnavljaju pojedinačni privatni stanovi, odnosno interijeri, nego isključivo konstrukcijska obnova zgrada. Cjelovitom obnovom u pravilu se obnavljaju zdravstvene i obrazovne institucije. Ostale zgrade javne namjene te pojedinačno, zaštićena kulturna dobra. Pojačanje konstrukcije vrši se radi povećanja seizmičke otpornosti. Vlasnik, odnosno suvlasnici zgrade mogu u postupku donošenja odluke o obnovi zatražiti projektiranje i izvođenje poboljšanja konstrukcije zgrade, odnosno cjelovitu obnovu zgrade. Zato je potrebo da se vlasnici obvežu na podmirenje razlike troškova koji bi zbog toga nastali i da daju odgovarajuće osiguranje za ispunjenje te obveze. Prioriteti i rokovi obnove ovise o oštećenjima pojedinih zgrada i njihove važnosti za širu zajednicu i zaštićenosti kao kulturnoga dobra. Oni ovise i o prioritetima organizacije gradskog prometa te kapacitetima građevinskog sektora. Zakon predviđa uklanjanje zgrada koje su izgubile mehaničku otpornost i stabilnost u mjeri da se urušile ili da nije moguća njihova obnova. Za to je potrebna suglasnost svih suvlasnika. Ako nema suglasnosti svih stanara, uklanjanje se obavlja u skladu s propisima kojima se uređuje inspekcijski nadzor građenja. Važno je istaknuti da će u odnosu na prve procjene manji dio zgrada trebati rušiti, što je donekle ohrabrujuće. Zakon predviđa i gradnju zamjenskih obiteljskih kuća. Kada je postojeća obiteljska kuća uništena, takva zamjenska kuća gradi se na mjeru uklonjene kuće, osim u slučaju klizišta, kada se gradi na novoj lokaciji. Većina zamjenske obiteljske kuće iznosi 55 metara kvadratnih za jednu ili dvije osobe, 70 za tri ili četiri te 85 za pet i više osoba. Vlasnici odnosno suvlasnici sudjeluju u troškovima obnove u istom omjeru kao i kod zgrada. Zakon predviđa i novčanu pomoć i potporu koja se može isplatiti umjesto obnove. Na ovaj način želimo potaknuti one građane koji mogu sami pokrenuti obnovu da to i učine, a sukladno kriterijima moći će ostvariti novčanu pomoć. Zakon predviđa da odluke o obnovi donosi Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, a sve su ostale radnje u djelokrugu Fonda za obnovu. Postupak pokreću upravitelji zgrada ili predstavnici suvlasnika odnosno vlasnika. Izvođači se biraju na temelju javnog poziva. Programom mjera određuje se najviše cijene usluga radova i građevnih proizvoda koji se mogu prihvatiti kod odabira izvođača. U konačni prijedlog zakona dodane su i sljedeće izmjene. Država će osigurati sredstva za konstrukcijsku obnovu u slučaju da to vlasnici odnosno suvlasnici ne učine, no tada država upisuje založno pravo na nekretninu. Izmjena je da se založno pravo upisuje i na posebni dio nekretnine. Uvrštena je mogućnost dobivanja novčane pomoći za popravak stubišta, vlasnici odnosno suvlasnici sredstva za konstrukcijsku obnovu te gradnju zamjenskih obiteljskih kuća, uplaćuju na račun Fonda za obnovu. Dana je mogućnost obnove zgrade na kojima su bespravno rekonstruirani, odnosno uklonjeni konstrukcijski elementi zgrade, odnosno izvršene bespravne preinake koje utječu na mehaničku otpornost i stabilnost zgrade, to zato je uvjet da vlasnik, odnosno suvlasnik pristane na vraćanje zgrade u stanje prije bespravne rekonstrukcije kojom se utječe na mehaničku otpornost i stabilnost i to samo nakon što se izvrši osiguranje podmirenja svih troškova koji su za to vezani. Ako vlasnik, odnosno suvlasnici zgrade ne podnesu zahtjev za donošenje odluke o obnovi ili ne prilože suglasnost većine suvlasnika ili vlasnik nepoznat ili nepoznata boravišta, prema zgradi se postupa u skladu s propisima kojima se uređuje inspekcijski nadzor građenja. Dana je također, obveza ministarstvu, Gradu Zagrebu te županijama da osiguraju nekretnine za privremeno skladištenje građevnog otpada nastalog kao posljedice potresa. Predviđeno je donošenje pravilnika kojim će se pobliže urediti sadržaj i tehnički elementi projekta obnove konstrukcije zgrade, projekta obnove zgrade za cjelovitu obnovu zgrade i projekta za uklanjanje zgrade i projekta gradnje zamjenske obiteljske kuće unesena je odredba prema kojoj će se prvom programu mjera, prvom programu mjera uvrstiti konzervatorske smjernice za zgrade koje nisu pojedinačno zaštićeno kulturno dobro, kao i one zgrade koje se ne obnavljaju u cijelosti. Poštovane zastupnice i zastupnici. Pred svima nama, dakle svim akterima, i Vladom i Gradom Zagrebom i ove dvije županije, naravno i vlasnicima i suvlasnicima, je velika odgovornost da osiguramo proces obnove koji će prije svega, onima koji trenutno nemaju, osigurati krov nad glavom, siguran i topao dom i da Zagreb ponovno učine mjestom za ugodan život i rad. Premda to nije prvenstvena svrha ovoga zakona, sama obnova može biti prilika za rješavanje brojnih neriješenih infrastrukturnih problema i za otvaranje rasprave o urbanom razvoju grada Zagreba. Člancima zakona jasno se govori tko je za to nadležan i na koji način takav novi razvojni trenutak ovakva nepogoda može pokrenuti. Vjerujem da ćemo danas iskoristi ovu prigodu da našim sugrađanima osiguramo da imaju zakon koji će doista biti i kvalitetan i da će biti procedure koje su njime ustrojene transparentne, da su načela i odredbe koje su u njemu i pravične i provedive za dobrobit svih nas. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Priječi ćemo smo sada na replike, je možete ostati ovdje predsjedniče Vlade. Imamo samo jednu stvar koju moramo razjasniti. Dakle, iz dva kluba javilo se je više zastupnika odnosno zastupnica nego što je mogućnost repliciranja. Podsjetio bih samo na Članak 293a., dakle pa kaže, pravo na repliku po raspravi ima svaki klub zastupnika odnosno zastupnici iz stavka 5. ovoga članka, to je koji se tiče nezavisnih zastupnika, dakle da svaki klub zastupnik ima pravo raspravljati sukladno broju pripadajućih mjesta u sabornici. Znači javio se Klub Možemo sa 3 replike, a može ih imati 2, odnosno to je zeleno-lijevi blok, dakle jedan od vas mora odustati i isto tako za Klub zastupnika Stranka s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS javilo vas se 2, a možete raspravljati samo 1. Tako da vas molim da se tu dogovorite. Izvolite kolegice Benčić.
Smatramo da je ovakvo tumačenje Poslovnika apsolutno neprihvatljivo s obzirom da svi izabrani zastupnici imaju svoja mjesta u sabornici koja trenutno zbog zajedničkog dogovora da poštujemo epidemiološke mjere ne koriste u određenom momentu, dakle svi se imamo i pravo mijenjati i svi još uvijek imamo u skladu s Poslovnikom svoje mjesto u sabornici. To što u određenom trenutku ne mogu sjediti na svom mjestu [[Upadica: Kolegice Benčić,]] zbog dogovora se ne može tumačiti na način da nam se ograničava [[Upadica: Vrijeme, vrijeme vam je isteklo.]] naše pravo.
Molim vas da sjednete i da mi ne tumačite Poslovnik, jer Poslovnik je potpuno jasan. Pravo na repliku po raspravi ima svaki klub zastupnika sukladno broju pripadajućih mjesta u sabornici. Dakle, imate 2 mjesta u sabornici i imate pravo na 2 replike. I to je jasno kao suza. Tako da vas molim da ne činite to. Pojedinačno mogu raspravljati svi, ali u rotacijama imate uvijek mogućnost imati 2 zastupnika ili zastupnice koji mogu pojedinačno govoriti, ali replike mogu biti 2. To je nešto što smo usuglasili zadnji puta i to je tako. Idemo sada, dakle samo vas molim tko će govoriti u ime Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS? Kolegice Mrak Taritaš vi ili kolegice Orešković?
Kolegica Orešković.
Kolegica Orešković, dobro. Kod lijevo, zeleno-lijevog bloka tko odustaje? Javit ćete, dobro. Onda krećemo sa replikama, prva je na redu poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite, izvolite, uključite se samo nije bio, ostao je mikrofon uključen tamo.
Dakle, prvo bih samo podsjetila kolegicu Benčić da smo mi upravo zbog ovog 10-kovanja tražili stanku na čemu se kolega Tomašević iz njezinog kluba nasmijao nama i rekao da iskorištavamo stanke za nekakve neprimjerene potrebe. A sada bih postavila pitanje uvaženom premijeru. Dakle, mislim da hrvatska javnost prvenstveno zaslužuje znati čemu cijeli ovaj igrokaz u kojem smo svi pristali sudjelovati da ne bismo ostavili građane na vjetrometini, mislim na igrokaz sa zakonom koji nije bio nužan jer postoji već zakonodavni okvir. Dakle, s jedne strane imali smo tajkunsku ljevicu koja je odlučila svoj program bazirati na tome da kupiš zakon i dobiješ stan i imali smo vas kao panične populiste koji niste pokazali dovoljno integriteta da kaže da postoji zakonodavni okvir [[Upadica: Zahvaljujem, vrijeme je isteklo.]] oprostite, bila sam prekinula zbog [[Upadica: Ne, ne bilo vam je štopano to vrijeme, tako da isteklo je vrijeme.]] dakle, zašto se ponašate kao zakonodavni profiter to je moje pitanje.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Selak Rapudić, niti vidim logike, a niti smisla u vašoj intervenciji, niti vašem pitanju. Vi u biti kao da ste prespavali razdoblje od potresa pa do danas. Čuo sam vas u onim izvornim komentarima uoči stanke, da je ovo neka hitna procedura. Upravo obrnuto. Imali smo javnu raspravu, imali smo uključene sve zainteresirane, imali smo prvo čitanje i sad imamo drugo čitanje. Vi možda jeste nova u Hrvatskom saboru, ali ovakve elementarne stvari vjerojatno ste uočili. Zakon na koji se vi referirate, koji se odnosi na opće elementarne nepogode jednostavno je nedostatan za razmjere ovakvih šteta. Dakle, podaci koje sam vam ja danas iznio koji su opće poznati, ako imate najveći potres u zadnjih 100 godina, 86 milijardi procijenjenih šteta s onim zakonom ne biste mogli riješiti ništa. Zato je moramo ići na posebni zakon. Hvala vam.
Zahvaljujem. Izvolite povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika Članak 238., premijer omalovažava saborsku zastupnicu jer joj govori da je prespavala cjelokupnu raspravu. Dakle, bila sam itekako prisutna. Ono što se događa usred ljeta i što se događa netom nakon ljeta jest u očima naših građana hitna procedura, a ako mislite da postojeći zakonodavni okvir nije dovoljan onda ga valjda treba popraviti ili smatrate možda da ga je potrebno baciti u smeće.
Kolegice Selak Rapudić, neću vam dati opomenu jer još uvijek smatram da ste nova zastupnica, ovo je bilo čisto kršenje Poslovnika jer ste replicirali, a ne govorili o povredi Poslovnika, premijer nije povrijedio Poslovnik. Tako da vas molim da ne zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika. Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru svi znamo bio je strašan potres. Prema ljudima koji su to doživjeli treba imati solidarnosti. Dali ste zakonski okvir, neki stručnjaci govore da unutar postojećih zakonskih je se moglo već početi raditi i obnavljati. Međutim ja bih vas ovdje sve skupa, a poglavito vas premijeru ukazao da nije samo Zagreb u problemu. Imamo problem i bez potresa koji je bio zastrašujući. Mi imamo dvije trećine Hrvatske prazne, mi imamo puno objekata praznih. Samo u mojoj Dalmatinskoj zagori imamo 100.000 ljudi manje nego što su se županije osnovale prije petnaestak godina. Ja bi na kraju samo kazao, da projekti koji su obećani mojoj Dalmaciji i Dalmatinskoj zagori da se ispune jel nije samo Zagreb u ovome problemu elementarnom. Smatram da su dvije trećine Hrvatske u još puno većom problemu, demografskom. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Zastupniče Bulj, kada je neka tema na dnevnom redu dobro je o njoj govoriti i to informirano, sadržajno i korisno. Vi ste puno manje tankoćutni nego vaša kolegica nova u klubu i razumjet ćete da bi bilo trošenje mog vremena i vremena svih nas ovdje da vam sada odgovaram o drugim temama koje baš nikakve veze s ovim zakonom nemaju. A mi ćemo se truditi da današnju raspravu iskoristimo za što kvalitetnije dopune zakona odnosno drugog nacrta koji je pred vama. Hvala vam.
Idemo na treću repliku, poštovani kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani premijeru. Dakle u ovom zakonu vidim jednu opasnost, a ta mi je opasnost zapravo isključivo konstrukcijska obnova, nazovimo jednoobraznu obnovu koja ne uvažava postulate energetske obnove. I što se ovdje može dogoditi? Dakle, potres se dogodio, potrošit će se velika sredstva i od države i od gradova i županija tj. grada i županija i od građana, a obnova zapravo neće biti po nekim postulatima koje će Hrvatska biti dužna poštovani uskoro, a to vam je dekarbonizacija i to vam je Europski zeleni plan. I šta se može dogoditi? Može se dogoditi da za par godina zapravo 25.000 zgrada koje treba obnoviti bilo vlasnika, bilo države više nemaju financijske kapacitete, da sudjeluje u onoj obnovi u kojoj će biti Hrvatska obvezna sudjelovati. Znači zašto samo gledamo jednoobrazno i zašto sada samo idemo na konstrukcijsku obnovu?
Izvolite odgovor.
Idemo na konstrukcijsku obnovu jer vodimo računa o sigurnosti. Što bi bilo da nam se sada ne daj Bože dogodi jedan potres malo jači od onoga koji je bio? Hoćete čut scenarij? Bolje da ga ne čujete. Dakle, mi moramo pomoći vlasnicima zgrada za konstrukcijsku obnovu u ovim okolnostima jer je uloga države kao što se pokazalo i u ovoj krizi, a i u drugim krizama da radi ono je iznad mogućnosti privatnoga vlasnika u ovom trenutku. Što se tiče energetske obnove, za to postoje drugi programi, postoje drugi natječaji, postoje u konačnici odgovornost samih vlasnika da vode računa o tome. Ja jako dobro znam što je Europski zeleni plan i koliko je ta tema važna, a vidjet ćete i sami u provedbi cijeloga programa gospodarskog oporavka koliki ćemo naglasak staviti na energetsku učinkovitost i na taj segment budućega života, tako da uzimam na znanje vašu sugestiju.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. I naravno da pozdravljam vašu inicijativu da se ovakvom važnom zakonu donese konsenzusom, to je naša obveza svih nas koji smo ovdje izabrani. U tom svjetlu sugerirat ću vam nešto što vidim kao problem ovog zakona, a to je stručni savjet za obnovu. On će biti ključno tijelo u donošenju programa mjera, a program mjera je ključan dokument za provođenje obnove. Zbog toga mislim da bi bilo dobro da se stručni savjet bira u Saboru i pozivam vas da prihvatite taj prijedlog jer na taj način ćemo osigurati i raspravu, a u konačnici nadam se i konsenzus kod izbora tako važne institucije. Međutim osim toga, pozivam vas da razmotrite i činjenicu da su u savjetu predviđeni predstavnici HUP-a i HGK, a nisu HOK i sindikata i to bi također trebalo uvažiti kako bi dobili široko i transparentno tijelo koje će doista moći pomoći. Hvala.
Hvala kolega Grbin. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Zastupniče Grbin, dajte amandmane pa ćemo razmotriti.
Hvala. Kolega Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade. Čl. 5. je previđeno financiranje provedbe zakona, vi ste spomenuli i uvođenje mrežne aplikacije kojom će se moći pratiti radi transparentnosti upravljanja financijama što radi resorno ministarstvo i Fond za obnovu. Ja bih se kratko osvrnuo također na stručni savjet za obnovi, dakle čl. 13. i čl. 14. mislim da nema nikakvog razloga da se mijenja tko osniva dakle tko čini članove da to imenuje Vlada. Međutim, tu su predstavnici 18 članova s obzirom da je to vrlo važno tijelo, a ne podliježe ni na kakav način redovitoj obvezi demokratskog nadzora, mislim da bi bilo dobro da putem redovitih godišnjih izvješća daje se to i HS-u da HS prihvati putem godišnjih izvješća rad stručnog savjeta za obnovu.
Izvolite odgovor.
Dobro, to vidim da je na tragu i ove sugestije od maloprije, razmotrit ćemo to. Hvala.
Idemo dalje, kolega Tomašević sada ste vi na redu. Možete li nam samo reći tko će odustati od vaših predstavnika?
Kolegica Benčić, ali molio bih isto tako i sjednicu kad ste me već pitali sjednicu Predsjedništva šireg jer je više klubova, a ne samo naš klub shvatio da je dogovor bio da se možemo … /Govornik isključen./…
Molim vas zaustavite vrijeme samo. Kolega Tomašević, dakle niste to mogli shvatiti jer to nisam sigurno rekao, Poslovnik je ovdje više nego jasan. Govorili smo o pojedinačnim raspravama i molim vas da gledate iz kuta šireg, ne samo manjih stranaka nego i velikih, kada bi svi mogli replicirati tada bi to značilo cirkulaciju 150 ljudi ovdje u Saboru u vrlo kratkom vremenu i to onda ne bi imalo smisla ovo što činimo. Dakle, to je razlog zašto. To smo imali i u prošlom sazivu i to smo ovako i riješili.
Ali ovako znači da 100 saborskih zastupnika ne može sudjelovati u raspravi. Jel to bolje?
Može sudjelovati. Kasnije ćete iznijeti svoje mišljenje kada će biti pojedinačne rasprave, bit će ne znam 30-ak pojedinačnih rasprava i svako će moći replicirati tri puta koliko inače može po svakoj točci.
Znači samo na predlagatelje nema replika više od dva ili nema replika ni drugim zastupnicima?
Ne i inače nema više od dva. Dakle, imate 2 mjesta u sabornici i toliko možete po određenom govorniku puta replicirati. Ali budući da ima vas 8 i svako može 3 puta replicirati, to je 24 replike klub vaš može dati tijekom rasprave o bilo kojoj točci. Rasporedite se da to uhvatite kroz cijelu raspravu. Izvolite nastaviti sada.
Jer moja, moja replika predlagatelju je vezana uz fond. Spomenuli ste fond, tijelo koje će operativno voditi obnovu, ja ne vidim, niti naš klub vidi da će to doista tako biti. Doista ne razumijemo zašto se tu izmišlja topla voda. Znači, Zavod za obnovu Dubrovnika i okolice kao što znate postoji od '79.g., nedavno je napunio 40.g. svog postojanja, on djeluje po novim zakonima, po novom okviru. Isto tako ga osnuju i država i grad i županija Dubrovačko-neretvanska u tom slučaju. Po ovom prijedlogu zakona fond nema gotovo nikakve ovlasti, znači čak ne, ne donosi niti odluku o sufinanciranju, a zove se fond. Čak ni ne donosi odluku o sufinanciranju na temelju odluke o obnovi koju donosi ministarstvo. Znači nikakva ovlast [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]] u ovom Zakonu o fondu nije dana i doista ne shvaćamo [[Upadica: Hvala vam kolega Tomašević]] , čekajte, pa imam još, zašto.
Pa nemate, vrijeme vam je 9 sekundi već isteklo. Dakle, iskoristili ste minutu i nastavljate dalje i sada me još uvjeravate da vam nije vrijeme isteklo, izvolite sjesti. Izvolite predsjedniče vlade.
Dobro, hvala vam lijepo zastupniče Tomašević na ovoj sugestiji, na očito temeljitom informiranju o 40.-godišnjem radu Zavoda za obnovu Dubrovnika nakon potresa iz '79.g. Dakle, ta rasprava jel se zove fond il se zove zavod, po meni nije toliko dramatična, on se zove fond, bitno je što će fond raditi, fond mora imati blisku suradnju sa nadležnim ministarstvom koja će u konačnici do osnivanja fonda i obavljati ove aktivnosti koje su zakonom dodijeljene fondu. Prema tome, naše je mišljenje da ćemo na konceptu kojeg smo zamislili za fond, kojeg će kao što sam rekao ugovorom osnovati država, Grad Zagreb i dvije županije, imati uključenost svih, brže donošenje odluka, fokusiran rad jedne institucije samo na ovu temu, a naravno da ministarstvo i država koja u konačnici i financira najveći dio obnove mora moć imati način da kaže nešto o tome, a to ću govoriti putem ministarstva [[Upadica: Hvala]] i vlade. Hvala.
Kolega Brumnić izvolite.
Poštovani premijeru, koliko ste ambiciozno pristupili ovom zakonu u stvari pokazuje vaše izlaganje gdje ste više od pola izlaganja potrošili na to što ste radili neovisno o ovom zakonu, a koliko kvalitetno možete donijeti zakon za koji niste napravili praktički nikakvu analizu. Jučer smo bili svjedoci na Odboru za prostorno uređenje toga da vaši predlagači su baratali sa potpuno različitim brojevima prikupljenim iz istog izvora. I onda se postavlja pitanje ako imate loše ulazne podatke, kako možete donijeti dobar zakon odnosno donijeti dobre odluke na korist građana Grada Zagreba? Evo, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče. Svi podaci na temelju kojega je obavljena priprema za izradu zakona, aktivnosti između prvog i drugog čitanja obavljeni su na temelju verificiranih i jedinih dostupnih podataka koje imamo. Na temelju njih je u konačnici i procijenjena šteta, na temelju njih je podnešen zahtjev za Europski fond solidarnosti, na temelju njih sam vam i iznio ove podatke koje danas imate ovdje. Drugih podataka od ovih koje mi možemo dobiti od Građevinskog fakulteta i Hrvatskog centra za potresno inženjerstvo koji imaju bazu podataka i koji su provodili ove preliminarne preglede u biti nema. Prema tome, ne znam za te nedoumice na odborima, sve ono što sam vam ja danas rekao je onaj isfiltrirani broj saznanja i informacija i podataka koji su dostupni i koji su jedino na čemu možemo temeljiti ove procijene, drugih nema, nemate ih ni vi, u to sam još više siguran. Hvala vam.
Sada je na redu kolegica Benčić, dakle ispravak je i ona će govoriti u ime kluba, a kolegica Peović neće, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, mi smo u prvom čitanju istakli važnost da se antikorupcijske mjere integriraju u prijedlog zakona kako bi osigurali bazično povjerenje javnosti da će se sredstva namijenjena za obnovu trošiti namjenski. Jedan dio našeg prijedloga, a to je da se objavljuju podaci o javnim nabavama, je prihvaćen. Međutim, nije prihvaćen zahtjev da se objavljuju u realnom vremenu što je moguće jer za to postoji tehnologija. I drugi dio je vrlo važan, a koji nije prihvaćen je naš prijedlog da se osnuje neovisno tijelo za nadzor provedbe obnove kojem će se moći predstavke davati i građani, ali isto tako koji će biti zaduženo da svaka 3 mjeseca izvještava javnost o provedbi obnove i problemima, posebno koruptivnim rizicima u obnovi. S obzirom da smo zemlja s najnižim povjerenjem u institucije i isto tako sa visokim, visokom percepcijom korupcije, smatramo da je ključno da se u zakon ugrade ove [[Upadica: Hvala]] antikorupcijske mjere.
Izvolite odgovor.
Pa što se tiče dijela vaših sugestija ja vjerujem da ste zadovoljni da smo ih uključili, što se tiče drugih, dajte amandmane, pa ćemo vidjeti što je primjereno, normalno i koncepcijski eventualno prihvatljivo da se uvrsti u zakon. Ono što sam i kazao, dakle mi težimo da cijela ova aktivnost s obzirom da je ovo jako puno sredstava, zahtjeva, da zahtjeva vrijeme, da zahtjeva angažman, rad, nabave, izvođače, troškove, da sve to bude transparentno i što se nas tiče ja ovdje nemam, niti vlada bilo kakav ni najmanji interes da sve ne bude najtransparentnije moguće. Prema tome, ovo je nepogoda koja nas je pogodila sve i na tome ćemo mi zajednički i raditi. A što se tiče velikog broja novih neovisnih tijela to ćemo vidjet.
Zahvaljujem. Prije nego što vam dam povredu Poslovnika, trenutno vas je troje, a može vas biti dvoje i kolega Matula četvrti ovdje, dakle kršite Poslovnik HS za razliku od drugih stranaka koje to ne čine, pa vas molim da se i vi kao i svi drugi držite pravila koje smo zajednički dogovorili. Izvolite sad povredu Poslovnika.
Mogu?
Izvolite, je.
Dakle, povreda Poslovnika čl. 235. prema kojem svaki zastupnik i zastupnica imaju pravo na repliku, ja sam upravo izgubila pravo na repliku. Svaki zastupnik po Poslovniku ima pravo na repliku, odborom, vašim odabirom znači i odlukom da se samo neki zastupnici iz određenog kluba imaju pravo javiti zapravo ste ovaj sabor stavili na čekanje i odbili [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] mogućnost svakom zastupniku i zastupnici da postavi jedno …
Kolegice Peović ja bih vas molio da se obratite Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da vam [[Upadica: Da, najavljujem da i hoću.]] rade objašnjenje. U Hrvatskoj je epidemija kao i u cijelome svijetu i iz tog razloga primjenjujemo odredbu Članka 293a. Dakle, nije moj hir da ovo radimo nego tako je propisano Poslovnikom koji je donio Hrvatski sabor [[Upadica: Tražit ćemo…]] ako smatrate da to nije u skladu sa zakonima [[Upadica: Tražit ćemo ocjenu ustavnosti.]] možete, e. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Nikolić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, prema Članku 15. stavak 2.,3.,4. i 5. te Članku 27. stavak 2.,3.,4. i 5. rok za podnošenje zahtjeva za bespravno sagrađene objekte prema Zakonu o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama je bio 30. lipanj 2018. Agencija za ozakonjenje nezakonito izgrađenih zgrada koja je služila kao pomoć prilikom rješavanja tih zahtjeva Ministarstvu graditeljstva prestala je sa radom 1. srpnja 2019. Moje pitanje je, kako je moguće da postoji još zahtjeva koji nisu obrađeni i završeni i da li će pojedini korisnici naknadno podnositi zahtjeve da bi legalizirali objekte koji bi onda bili obuhvaćeni obnovom? Možda bi trebalo obuhvatiti sve zgrade u kojima se na dan potresa obavljala djelatnost ili stanovanje, da bi one bile legalne, bile one legalne ili ne. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice. Okvir koji je predviđen za ove zgrade koje su u postupku ozakonjenja je zamišljen da se zahtjevi podnesu, ukoliko bude nekakvih problema tu ja ću to verificirati do izglasavanja da li eventualno trebamo rokove malo produljiti. Hvala.
Sada je na redu zastupnica Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade rekli ste da je ovaj konačni prijedlog zakona analiziran u svim resornim ministarstvima, međutim smatram da to nije točno jer primjerice u Članku 6. se navodi invalidi Domovinskom rata i to malim slovom, da je to prošlo kroz Ministarstvo hrvatskih branitelja onda bi sigurno oni prigovarali što je suprotno Zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji se koristi termin hrvatski ratni vojni invalid Domovinskog rata. Dakle, domovinski velikim slovom. Da nije HDZ na vlasti već bi bilo 3 šatora ispred Ministarstva hrvatskih branitelja. Hvala.
Izvolite odgovor.
Dobro, zahvaljujem popravit ćemo ovo, izričaj.
Kolega Milošević, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, mislim da je u ovom međuperiodu od prvog čitanja napravljen ispravan korak naprijed i još dodatno u smislu socijalne osjetljivosti, ali i ono o čemu smo raspravljali, a to je da se ako ne baš potpuno ukloni, značajno smanji mogućnost špekulacije odnosno pri kupnji nekretnina oštećenih u potresu upravo od onih koji su socijalno najugroženiji. Mislim da je dobar korak i činjenica da smo, da je predlagatelj napisao dakle da samo za prvu nekretninu ljudi sudjeluju sa 20%, nakon toga drugu, treću i dalje po Zakonu o obnovi sa 50%, ali u tom slučaju onda možda bi bilo dobro da rok u kojem se može prodati nekretnina, a bez da se vrate novci u državni proračun ne bude 5 godina jednako i za one koji imaju 20% i druge ostale nekretnine kada je u pitanju 50% učešća. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem zastupniče Milošević, razmotrit ćemo tu ideju, hvala.
Kolegice Orešković, izvolite. Uključite se molim vas, samo.
Uključena sam, hvala. Predsjedniče Vlade, ovaj zakon je sve u svemu jedna velika laž. Njime oštećeni građani neće dobiti ono čemu se nadaju. U samom zakonu ne propisuju se nikakvi programi mjera i aktivnosti same obnove, naprotiv izričito se kaže da sve što je potrebno da se u samu obnovu uopće krene propisat će se naknadno u hodu, u Vladi, točnije u sobičcima, hodnicima i kabinetima vaše Vlade. Još uvijek se pamti kako se planirala sanacija Agrokora u tim istim hodnicima i sobičcima. Planirate li na isti način pristupiti i obnovi Grada Zagreba? građani od toga neće imati nikakvu korist, ali ne sumnjam da će od toga imati korist intimusi Vlade, a vrlo vjerojatno i Milana Bandića. Kako biste shvatili razliku između netransparentnog i preskupog zakrpavanja urušenog grada i urbane cjelovite obnove [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] dostavit ćemo jedan dokument kojeg podržava i struka. U njemu je sadržana vizija [[Upadica: Hvala vam kolegice Orešković.]] koju vaš zakona naprosto nema.
Kolegice Orešković, hvala vam lijepa, molim vas da se držite vremena. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice. Ja se nadam da ste vi čitali zakon. Ja se nadam da kao pravnica znate što to obično rade predstavnička tijela, a što rade, što radi izvršna vlast. To onako i elementarna abeceda, pa ja vjerujem da ćete vi malo promisliti i zamisliti kako bi to bilo da mi najbolje ovo sve damo na provedbu Hrvatskom saboru. Hoćemo to napraviti? Koliko mislite da će trajati ta obnova? 200, 300, 500 godina, koliko otprilike? Dakle, ja vas molim da tu vašu demagogiju koristite malo smanjite ipak na neki realniji okvir izričaja, to će biti korisno za vas, za vaš kredibilitet, za jedan osjećaj za realnost. Uz sve ovo što ste vi govorili o tome da je ovakav zakon koji je ovoliko izlazio u susret gdje država uzima toliko toga na svoja leđa je zaista bezobrazno kvalificirati kao laž. To vam nije dobro [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Nećete ništa postići s time.
Izvolite povreda Poslovnika, u čemu se sastoji kolegice Orešković?
Trebam li citirati odredbu po kojoj smatram neprimjerenim da predsjednik Vlade jednu zastupnicu oslovljava sa ovakvim kvalifikacijama optužujući me da sam bezobrazna. Odgovorite na jedno pitanje meni i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti, koliko će trajati obnova Grada Zagreba?
Kolegice Orešković ovako, dakle vi ste rekli da je zakon laž, dakle rekli ste da netko laže s druge strane. Ja vama nisam dao opomenu, jel tako? Pa onda ste dobili odgovor, isto tako nisam dao opomenu jer sam smatrao da je to rasprava. Ona možda je neugodna, ali je rasprava [[Upadica: Velika je razlika reći da jedan dokument…]] Molim vas da sjednete, sada dobivate opomenu [[Upadica: I ići na osobnu razinu.]] Izvolite se sjesti [[Upadica: I reći da je osoba bezobrazna.]] Izvolite si, kolegice Orešković sjesti i nemojte upadati bez da ste dobili riječ. Molim vas. Držite se pravila, vi ste ti koji se cijelo vrijeme pozivate na pravila i drugima docirate o tome da bi se trebalo držati pravila, pa vas onda molim da se i vi držite pravila. Kolegice Martinčević, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, u čl. 6. st. 1 govorite o oslobođenju od uplate za određene kategorije građana i nakon toga navodite, što je već danas bilo istaknuto, invalide Domovinskog rata. Ja bih lijepo milila da osobe sa invaliditetom ne dijelimo na invalide Domovinskog rata, invalide rada i ostale osobe s invaliditetom, već da ovim zakonom osiguramo jednaka prava i jednaki tretman za sve osobe sa invaliditetom, vi ste nešto o tome govorili i u vašoj raspravi, vidim da je bilo sugestija i sa drugih strana. Mi ćemo kao narodna stranka-reformisti u tom smislu uputiti i amandman pa molim od Vlade da ga prihvati.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Martinčević, da se referiram i na ovu raniju inicijativu, otvoreni smo tu za sugestije. Hvala vam.
Idemo sada je na redu kolegica Nemet, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, ja ću samo istaknuti jedan problem koji vidim kroz provedbu ovog zakona, a to je problem vanknjižnog vlasništva. Znači govorimo o stanovima koji su kupljeni sa stanarskim pravom. Nisu se zbog nekog razloga mogli upisati u zemljišne knjige. Možda su trenutno u postupku obnove ili povezivanja zemljišnih knjiga, a jedan od načina osiguranja, jedini način osiguranja je naravno upis založnog prava nad takvim nekretninama. Da li to znači da vlasnici takvih nekretnina ne mogu pristupiti obnovi svojih nekretnina temeljem ovog zakona? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam. Prije konačnog izglasavanja proći ćemo još jednom sva ova pravna pitanja detaljno i sa profesorima sa pravnog fakulteta, budući da je po meni u biti pravni aspekt sve ove priče daleko najkompleksniji, najosjetljiviji, znam za tu temu i već sam zamolio konzultacije. Hvala vam.
Sada je na redu kolegica Lukačić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Vlade. Evo, u svom ste izlaganju spomenuli osobe s invaliditetom, ja sad evo to moram još jednom spomenuti, ovih dana su mnogi govorili kako ste zaboravili na njih, kako niste mislili, međutim, evo, zahvaljujem da ste upravo razmišljali da osobe s invaliditetom moraju imati jednaka prava jer je već dogovoreno, ... [[Govornik se ne razumije.]] u prvom čitanju da osobe s invaliditetom participiraju ovom zakonu na isti način kao hrvatski ratni vojni invalidi, pa evo zahvaljujem što ćete i taj prijedlog prihvatiti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Lukačić. Cijenim vašu inicijativu i siguran sam da ćemo i na Vladi prihvatiti, ja vjerujem da će dobiti potporu i ovdje u Saboru. Hvala.
Sada je na redu kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče Vlade. Drago mi je da ste toliko puta istaknuli važnost transparentnog provođenja ovog zakona. Imamo određenu sumnju u to s obzirom na bezbroj primjera u Hrvatskoj kako se troši javni novac. Međutim, moje pitanje se odnosi na osnivanje ovog novog fonda. Dakle, radi transparentnosti, radi budućih implikacija na državne financije, javne financije, mislim da je bilo važno navesti koji će to biti izvori financiranja tog fonda, koji će biti uvjeti budućeg zaduživanja, s obzirom da se nalazimo u godini gdje u drugom kvartalu imamo pad BDP-a od 15%. Dakle, radi transparentnosti u ovom konačnom prijedlogu, mislim da je jako bitno znati nama svima na koji način mislite financirati ovaj fond. Ovdje se spominje da će biti upisano u sudski registar, to su u biti [[Upadica: Hvala vam.]] nevažne informacije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo poštovani zastupniče. Što se tiče financiranja, dakle, ja ću vam ponoviti sve ono što smo napravili do sada. Dakle, dio toga će ići iz državnog proračuna, dio iz proračuna jedinice lokalne i područne samouprave, dio vlasnici, dio suvlasnici, međunarodno financiranje, EU fond solidarnosti. Kao što znate, ovaj predujam je najveći ikad isplaćen, ... [[Govornik se ne razumije.]] 8,9 milijuna eura, taj novac je već došao na račune u ministarstvu financija. Mi ćemo naravno, angažirati se dalje, primjerice, prema Razvojnoj banci Vijeća Europe koja je jedna od onih financijskih institucija koja može napraviti programe baš za financiranje privatnih zgrada. Dakle, velika distinkcija između onoga što je javno, zdravstvo i školstvo. Ovdje ćemo ići na posebne aranžmane, kroz više godina da se sve to skupa prati, ... [[Govornik se ne razumije.]] tu ćemo angažirati, to može i ministar financija kasnije pojasniti, programe koje može HBOR napraviti, kako bismo [[Upadica: Hvala vam.]] pomogli našim sugrađanima. Bit će tu puno pista za financiranje.
I zadnja replika, kolegica Petir, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. G. predsjedniče Vlade, pokazalo se dobrim da zakon nije donesen ishitreno jer se ustvari dobilo određeno vrijeme za dijalog, razvojno vrijeme u kojem se mogu štititi interesi i samih vlasnika, s jedne strane, ali i osigurati provođenje ciljeva ovog zakona, tj. obnova sa druge strane. Također, je važno što ste u zakonu uvrstili i upravo klauzule koje će štititi ta ulaganja države, odnosno javni novac, kako se ne bi dogodilo da se obnovi stan ili kuća, onda da se to proda bez ikakvih penala. Ono na što bih htjela skrenuti pažnju je čl. 6. st. 2. jer ste potpuno ispravno prihvatili prijedloge zastupnika da se uvedu socijalni kriteriji, što pozdravljam. No, u tom čl. 6. st. 2. nije skroz jasno koji bi to bio pripadajući iznos koji bi te osobe vlasnici morali vratiti ukoliko bi u roku manjem od 5 godina prodavali nekretninu koja je obnovljena u 100%-tnom iznosu sa javnim novcem. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Hvala na ovoj sugestiji. Sugerirat ću ministru koji je od sutra aktivan jer je negativan pa će on to sve detaljno izračunati i vama pojasniti koliki je to iznos. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Više nemamo replika tako da idemo dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu idemo na raspravu klubova. Prvi je na redu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovana kolegica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Prvo ću još jednom osvrnuti se na trenutnu situaciju i apelirati da se saborski zastupnici vrate u saborske klupe pa makar i ovako razjedinjeni na različitim etažama. Da budem gruba, bolje da se sruši sabornica nego da nestanu saborski zastupnici. Nađite način da svi ovdje sudjelujemo ovdje u raspravi, to je ono na što sam pokušala upozoriti u startu pa me kolega Tomašević upozorio da bez veze iskorištavamo mogućnost stanke, a sada se i sami bune. U ovome moramo biti jedinstveni, ovo je naša dužnost, ovo je naša zadaća, mi trebamo govoriti i raditi što više, a ne što manje kako nam trenutno nalažete jer građani time nisu zadovoljni, oni nas za naš rad itekako dobro plaćaju. A sada ću reći nešto o samom zakonu o obnovi o kojem trenutno raspravljamo. Prvo nam je nužna detekcija stanja, a to je ovaj igrokaz u kojem sudjelujemo i u kojem smo pristali sudjelovati. Ono što ću prvo reći je da ćemo mi ovdje biti konstruktivni bez obzira što se ne slažem sa situacijom o kojoj trenutno donosimo novi zakon podnijet ćemo veliki broj amandmana i pokušat ćemo ovaj prijedlog učiniti što boljim, prvenstveno zato što naši građani sada to očekuju, što je stvoren okvir u kojem se ništa neće pomaknuti prije nego što se sam zakon donese i što bi stoga od nas bilo suviše populistički samo odbaciti ovaj zakon, a ne sudjelovati u njegovoj promjeni. Ova detekcija stanja koja je također odgovor na pitanje naših građana tko se s njihovim pravima, a trenutno i sudbinama poigrava zaslužuje malo podrobniji osvrt. U čemu je konkretno problem? Naime, imali smo raspisivanje izbora usred pandemije pred ljeto, a onda situaciju u kojoj su se određene stranke pa i tajkunska ljevica sjetila da njihov predizborni program trebao biti takav da, karikiram, kupiš zakon i dobiješ stan čime su se stvorila odnosno stvorili preduvjeti za klimu u kojoj ništa nije moguće bez ovog zakona kao da do sada zakone nismo imali i onda smo imali našu stožernu stranku koja je panično populistički, umjesto da je pokazala minimum integriteta i pozvala se na postojeće zakonske propise i hitno pristupila izradi programa kojim je i onako sve ostavljeno, a u zakonu preskočeno da bi našim građanima što prije osiguralo obnove, prihvatila tu istu igru i krenula u izradu ovog zakona, još ću jednom ponoviti, po hitnoj proceduri u očima naših građana usred ljeta, pa netom čim je to ljeto završilo. Dakle, kada govorimo o postojećem zakonodavnom okviru prvenstveno se osvrćem na Zakon o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda gdje su seizmički uzroci, a potres je prvi od njih. Zašto je važno podsjetiti na ovaj okvir? Zato što je naš temeljni problem u očima svih naših građana gospodarstvo, dakle nekakva nesigurnost, nezadovoljstvo, nemogućnost normalnog života naših građana. A odakle ta loša ekonomska situacija? Ona proizlazi iz pravne nesigurnosti, a pravna nesigurnost događa se upravo zbog ovakvog gomilanja zakonskih propisa, negiranja postojećih zakonskih okvira gdje imamo paralelne sustave. Upozorit ću na ono što je već upozoravala struka da trenutno u ovom zakonu imamo paralelni sustav izrade projekta za obnovu umjesto glavnog izvedbenog projekta kao što je do sada bio slučaj. Sve to kreira jedno ozračje pravne nesigurnosti koje ono je ono ozračje koje sprečava investicije u našu zemlju, a posljedica toga je da ne živimo dobro kao što bismo trebali. Druga stvar na koju želim podsjetiti po ovome što ja nazivam hitnoj proceduri koja se zanemarilo, to je struka. Dakle, da bismo čuli što struka misli jučer smo imali okrugli stol koji smo samostalno organizirali. Taj okrugli stol je bio nadstranački i ja bih se još jednom zahvalila okupljenim stručnjacima, arhitektima, urbanistima, statičarima, pravnicima, ekonomistima koji su dali svoj doprinos i tu bih htjela podsjetiti što je uloga saborskog zastupnika, barem za nas koji još nismo zalegli u te fotelje. Uloga saborskog zastupnika nije da bude sveznajući pripovjedač, uloga saborskog zastupnika je da bude glas struke u trenucima kada ona sama sebe ne može zastupati. Dakle, ja se ovdje neću pokušati praviti pametna jer ovo nije moja struka, ali ću pokušati nešto reći na temelju onoga što sam od struke čula, a ovom zakonu nedostaje. Dakle, prva stvar koju mogu reći, načelno kao saborska zastupnica je da politika u kojoj sve ključne uredbe ostavljene programu mjera, a nad kojom ne postoji nadzor nije dobra. Prvenstveno nije dobra zbog sustava javne nabave koji je ipak čl. 42. propisan u ovom zakonu, no podsjetit ću da taj sustav javne nabave je najviše manjkav upravo u građevinskom sektoru gdje sva izvješća o korupciji u našoj zemlji upozoravaju upravo na tu činjenicu. Ako ne budemo imali kvalitetan sustav nadzora koji se ovdje ne propisuje, a ostavlja se propisivanje mjera javne nabave upravo programu mjera svjedočit ćemo bojim se još jednoj nabavi četaka od više stotina kuna umjesto nekakvoj kvalitetnoj i transparentnoj obnovi. Ono što je osnovni problem ovog zakona je to što ne propisuje dovoljno niti precizno mjere i način na koji će se obnova provoditi. Primjerice, on propisuje konstrukcijsku obnovu, no nigdje nije navedeno koliko će ta konstrukcijska obnova koštati, niti se pristupilo nikakvoj cjelovitoj izradi nekakvoj cjelovitoj izradi odnosno skeniranju trenutne situacije. Što to znači? Prvi problem na koji struka upozorava je nedostatak vizije i cjelovite obnove grada. Dakle, nama je potrebna urbana obnova. Što znači urbana obnova? Urbana obnova znači da pokušam parafrazirati prof. Jukića, znači pristupiti sagledavanju blokova, a ne pojedinačnih zgrada. Dakle, mi ne možemo govoriti o tome što učiniti s Donjim gradom, a da prethodno valorizirali svu baštinu koju imamo i vidjeli što je od toga potrebno sačuvati, a što se može srušiti ili gdje se mogu graditi nekakve interpolacije. Ta vizija grada naravno ne ostavlja se kao mogućnost u ovom zakonu niti se ostavlja ikakav strategijski pristup koji je općenito ono što je ključno što nam nedostaje i što nas onemogućava u tome da povlačimo sredstva iz Europskih fondova. Na konkretnoj razini problem će se javiti oko toga što su samo zgrade koje su dobile oznaku neuporabljive odnosno privremeno neuporabljive financiraju posredstvom ovog zakona. Oznake su se mijenjale od potresa do sada i javno se o tome pisalo. Navedeno znači da su zgrade odnosno obiteljske kuće prelazile iz žutog u zeleno ili obrnuto. Te bi podatke trebalo prikupiti od grada. Zakon uzima te promjenjive oznake kao temelj cijelog zakona. Druga stvar o kojoj nije bilo riječi, niti je ovim zakonom potencirano, mogućnost da građani aktivno sudjeluju u vlastitoj obnovi, za to se ostavlja mogućnost ali se ona dodatno ne potencira. To je ključno jer trenutno što zakon u sebi sadrži je seizmička obnova koja nije dovoljna, ona je minimalna. Dakle, da bismo imali kvalitetnu seizmičku obnovu, a to je jedino na što se upravo koncentrira ovaj zakon uzimajući isključivo tu konstrukcijsku obnovu, mi bismo trebali na neki način poticati građane da oni pristupe toj obnovi izvan tih minimalnih standarda. Ovaj zakon to ni na kakav način ne čini. Također ono o čemu smo govorili, problemi imovinsko-pravnih odnosa koji su neriješeni, mogućnost odmrzavanja zamrznutog kapitala Donjeg grada koji bi onda samofinancirao barem djelomično tu obnovu o svemu tome nije bilo niti riječi. Podnijet ćemo amandmane i za mnoge druge stvari koje su konkretni prijedlozi. Primjerice vidimo da u samim tijelima koja će donekle upravljati ovim procesom i nadzirati nedostaju pravnici, budući da kao što sam već naglasila govoreći o sustavu javne nabave postoji velika mogućnost malverzacija u pogledu toga kome će se ovi radovi dozvoljavati i po kojim cijenama. Mislimo da će pravnici biti ključni i da se ne bismo morali pozivati na odredbe iz Kaznenog zakona koje će onda sanirati posljedice koje će još biti veće od posljedica ovog potresa. Time ću se privesti kraju ovu raspravu, a dalje ćemo sve prijedloge dati u amandmanima i reći ću nešto što je Karl Kraus rekao još 1912. godine, a rekao je da mora razočarati estete jer je i stari Beč nekad bio nov. Nakon velikog potresa 1880. godine Zagreb je graditeljski i u svakom drugom smislu procvao. U tom smislu donošenje ovog zakona dovodi nas na prekretnicu kada ga već moramo donijeti i sudjelovati u ovom igrokazu na koje trebamo odlučiti hoćemo li preobraziti Zagreb u pristojan i siguran grad ili ćemo započeti još jednu uobičajenu financijski neodrživu [[Upadica: Hvala vam.]] i nepravednu obnovu bez jasne hijerarhije odgovornosti i mogućnosti završetka. Hvala vam.
Molim vas da dezinficirate govornicu, nakon toga je na redu Klub zastupnika SDP-a. Dva su zastupnika, prvi je kolega Brumnić, nakon njega kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovane kolegice, poštovani kolege, poštovani predsjedniče sabora, ono što treba na početku reći o ovom zakonu je da ovaj zakon treba pomoći građanima, gospodarstvenicima koji žive u gradu Zagrebu, a koji su nastradali u potresu da se vrate svom normalnom životu. Solidarnost koju bi ovaj zakon trebao pokazati uz viziju i liderstvo ključno je za razvoj nekog društva. I drago mi je da su prihvaćene neke od primjedbe iz naših klupa, ali moram nažalost konstatirati da donošenje ovog konačnog prijedloga zakona propuštamo povijesnu priliku. A te povijesne prilike proizlaze u stvari iz velikih tragedija odnosno velikih izazova u našim životima. Tragedija koju smo doživjeli, a izazov koji se stavio pred nas nismo bili ustvari u stanju prihvatiti. Tragedija je bila prvenstveno materijalne prirode i trebala nas je prisiliti na promišljanje toga u koje smjeru Grad Zagreb želi ići, kako želi izgledati u budućnosti, gdje ga vidimo za 30 ili 50 godina. Cjelovita obnova u ovom zakonu kao termin podrazumijeva ustvari samo ciglu, ne uzimajući u obzir urbanizam, zelene politike, kvalitetu života i razvoja Grada Zagreba. Pojednostavljeno, potrošit ćemo 40, 50 milijardi, a po premijeru danas ujutro 86 milijardi kuna naših sugrađana, a dobit ćemo što, malo jače zidove bez ideje šta sa Gradom Zagrebom odnosno što sa donjogradskim dijelom Grada Zagreba koji je, jučer sam provjerio, praktički po GUP-u predviđen kao M2 zona odnosno zona pretežito poslovne namjene. I da li je to Zagreb kakav želimo, a da nam je ova kriza pokazala da u slučajevima epidemija takvi gradovi postaju, gradovi duhova. Bojim se da ovim zakonom gubimo generacijsku priliku jer ovaj zakon je napisan da nas ustvari vrati na 21. ožujka i umjesto da zakoračimo u budućnost, mi se vraćamo na dan prije. Zakon je ustvari pokazao da ova Vlada nema svijest o dugoročnim i kratkoročnim interesima, Vlada je pokazala da nema viziju koje je mjesto Zagreba i Hrvatske u Europi te činjenicu da smo osuđeni da budemo samo turistička destinacija ne tažeći nešto drugo. Upravo takav manjak ambicije hrvatsku je politiku mučio posljednjih godina, a da ne kažem i desetljećem. Kolegica prije mene je spomenula 1880. kada je Grad Zagreb u stvari pozvao najvažnije arhitekte bivše države da pomognu u obnovi Grada Zagreba i pretvore ga u jednu od zvijezda Srednje Europe. Ali da ne idemo toliko daleko možemo se prisjetiti Univerzijade. Univerzijada je u Gradu Zagrebu bila prilika koja je moram priznati uspješno iskorištena, gdje se tom manifestacijom u stvari izgradili sportski i društveni sadržaji i preobrazio Grad Zagreb u svakom pogledu, urbanističkom, ekonomskom i sa tada jasnom vizijom da Grad Zagreb postane europski grad. Mi se danas sjećamo naših prethodnika, a pitanje je po čemu će se sjećati oni koji dolaze iza nas. Reći ću ovako, osnovna greška cijelog procesa donošenja ovog zakona leži u vremenu kada je, koje je vlada kupovala tjednima i mjesecima i odgađala proces, a da vrijeme nije pametno utrošila. Umjesto da je dubinski snimila stanje i odlučila kako naprijed, ona je odlučila kako natrag. Od čega ova vlada bježi? Ova vlada kontinuirano bježi od odgovornosti. Zato u prijedlogu zakona predlaže osnivanje stručnog savjeta, Fonda za obnovu iza kojeg stoje ministarstva i … [[Govornik se ne razumije]] Podjela odgovornosti su u stvari nedostatak samopouzdanja i straha. Unaprijed ne znati planirati što će se dogoditi odnosno u kojem roku će se nešto dogoditi ustvari dovodi do toga da se neće dogoditi ništa. I na kraju bih samo rekao, kada prihvatimo ovaj zakonski prijedlog, a vrlo vjerojatno ćemo prihvatit na ikoji način pomoć našim sugrađanima, pokazat ćemo da nismo dorasli ambicijama koje građani Grada Zagreba i Hrvatske od nas očekuju. Još jedanput će se riječ „budućnost“ u Hrvatskoj pisati krišom, a donosit ćemo strategije koje će se stavljati u arhivu i koje nitko neće čitati. Hvala lijepo.
Molim vas da zaustavite vrijeme kako bi se dezinficirala govornica i nakon toga kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege. Dakle, ovaj zakon je i filozofsko i ekonomsko i ideološko i sociološko pitanje jer kad se dogodi katastrofa, katastrofa je definitivno potres, onda zakon mora bit ambiciozan, mora imat neku viziju i mora poboljšati stanje, znači koje mora bit bolje nego što je bilo do potresa. Ovaj nažalost zakon to nama ne nuđa, nema ni razvojne, nema ni urbanističke vizije. Zašto to kažem? Kad sam postavio pitanje g. Plenkoviću govorio sam o tzv. jednodimenzionalnoj obnovi, dakle u povratak u prijašnje stanje. Dakle, mi sad trošimo novac bez nadstandarda da krpamo ono što je porušeno i da vraćamo u prvobitno stanje, a očekuje nas i dekarbonizacija, očekuje nas i Europski zeleni plan, dakle očekuje nas da građani u vrlo bliskoj budućnosti krenu u nadstandard zbog obveza koje smo preuzeli i koje ćemo preuzeti i sad umjesto da potrošimo nešto više, mi ćemo za 3 do 4.g. biti prisiljeni da ponovno trošimo, a postavit će se pitanje da li će onda i grad i država i građani to moći jer će bit prezaduženi. I onda umjesto da danas vidimo koje su nam prednosti, dakle ekonomske obnove, koje su nam prednosti urbane obnove, dal je bolje sad imat veće zahvate i riješit i dati ljudima novu viziju. Zašto se u zakonu recimo ne spominju tzv. energetske zajednice? Što je energetska zajednica? Upravo prilika za Zagreb i dio Zagrebačke županije, za Zagorsko-krapinsku županiju, da omogućite i ulagačima da kroz razno razne oblike bilo javno privatnog partnerstva, bilo samih ulaganja, dakle uđu u blokove, urede blokove i daju dodatnu ekonomsku vrijednost bilo kroz startupove, bilo kroz urede, a samim time potičete i participaciju građana, dakle da sudjeluju u obnovi i da stvaraju javne sadržaje. Zato kažem da je to ideološko pitanje. Dakle, stvaraju javne sadržaje, stavljaju, stvara se zelena infrastruktura, a sve zajedno s odredbama prostornog plana. Nažalost, dakle, mi smo ovdje taoci jedne statičke obnove, znači samo konstrukcijske obnove, statičke obnove. Dakle, nitko ne promišlja, dakle oni koji pišu zakon naravno, da to treba napraviti puno, puno bolje. Za to, ja mislim da još uvijek ima vremena da se zakon popravi, da on bude integralni i interdisciplinarni, tako da imamo neku razvoju šansu u budućnosti. Iskoristimo ovo. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika HSLS-a i Reformista, isto tako dva zastupnika, kolega Klasić prvi i nakon toga kolegica Martinčević. Samo sekundu, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, uvažene kolegice zastupnice i zastupnici i poštovani ministri. Predloženi Zakon o obnovi Zagreba oštećenih potresom na području Grada Zagreba i Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije dobar je iskorak u smjeru kvalitetne i transparentne obnove kako bi se omogućio primarni cilj, a to je povratak stanovništva u svoje domove. Iznimno mi je drago što je Vlada RH uvažila veliki broj prijedloga iznesenih u prvoj raspravi ovog zakona, te se nadam da ćemo usuglasiti današnje prijedloge kako bi građani dobili što bolji i te kvalitetniji zakon. Ono što bih volio vidjeti vezano za ovaj zakon, a što je nadležno ministarstvo trebalo osigurati u suradnji s Ministarstvom financija je procjena fiskalnog učinka u odnosu na postojeće prolazne brojke koje variraju od 42 milijarde do 86 milijardi. Predloženi zakon sigurno ima i prostor za doradu glede tehničkog aspekta nekih svojih odredbi koji mi na prijedlog struke predlažemo da bi kroz instituciju amandmana usvojili u predloženom zakonu istaknuo bih nekoliko, to je čl. 5. stavka 3., prioritet države je osigurati primarnu nekretninu za stanovanje građana, ne može se načelo solidarnosti rastezati na druge zgrade, ne mogu se porezni obveznici opterećivati obvezom saniranja druge zgrade i solidarnost podrazumijeva obnovu isključivu stambene zgrade pa ćemo predložit vjerojatno u amandmanu brisanje stavka 3. čl. 5. u cijelosti. Čl. 5. stavka 5. navodi da zgradi iz stavka 2. i 3. ovog članka, vlasnik odnosno suvlasnik ne smije otuđivati u roku od 5 g. od dana primitka završnog izvještaja nadzornog inženjera u obnovi u kojoj je izabrano da će se upisati u zemljišne knjige ako u državni proračun ne uplati 50% iznosa sredstava koje je osigurala RH, Krapinsko-zagorska županija i Zagrebačka županija. Zašto samo 50% ako su država i grad uplatile 80% u obnovu, a sama nekretnina nakon obnove će vrijediti tržišno neusporedivo više. Stambene jedinice i zgrade ne mogu se otuđivati u roku od 5. g. obnove osim ako prodavatelj uplati u fondove koji su sufinancirali obnovu 60% u državni fond i 20% u proračun grada Zagreba ili Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije bi bilo po meni primjerenije ako država ulaže, bilo bi logično da i recipročno dobije natrag. Zatim čl. 5. stavka 12., osigurava transparentnost procesa, drago mi je da je ovaj prihvaćen naš prijedlog transparentnost procesa obnove kako bi se izbjegla moguća zloupotreba u aktivnosti obnove. Bilo bi važno kao što je napomenuo i to već danas, članak nadopunit da se troškovi i aktivnosti obavljaju kontinuirano i u realnom vremenu. Izuzetno je važna potpuna transparentnost u procesu obnove te je stoga nužno da podaci o aktivnostima i troškovima objavljuju kontinuirano i u realnom vremenu putem Internet platforme. Čl. 12. stavka 3., također bi se trebalo mijenjati i glasiti program cjelovite obnove i povijesno-urbane cjeline grada Zagreba izrađuje Zavod za prostorno uređenje grada Zagreba. Kao što znamo, on je do sada pod direktnom ingerencijom gradonačelnika i svjesni kako je to dosada funkcionirano, mislim da treba i ono što je bila i preporuka struke ovdje nutra nadopunit, da tu odluku donosi Gradska skupština grada Zagreba. time ćemo ojačati važnost programa cjelovite obnove i povijesno-urbane cjeline grada Zagreba i osigurat primjereno načelo prostornog uređenja. Na temelju ovog čl. 15., samo malo, sekundicu, aha, čl. 17. stavka 3., svaka zgrada obnovljena po ovom zakonu, dobiva seizmički certifikat zgrade koji je izrađuje kao sastavni dio projekta obnove i razine 3 ili više u tehničkom propisu a razrađuje se u programu mjera. Treba po zakonu obnavljati tako da se podnosi maksimum previđen za lokaciju kašinskog rasjeda koji uzrokuje potrese u gradu Zagrebu i da će u slučaju novog potresa, ova cjelokupna obnova pokazat se neuspješnom. Predlažem da seizmički certifikat dobivaju samo zgrade sa pojačano konstrukcijom a ne zgradom obnovljene popravkom konstrukcije na istu razinu kao prije potresa. Evo ja ću tu završit pa ću prepustiti kolegicu, u pojedinačnom ću nastavit sa ovim. Hvala lijepo.
Hvala vam.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministri. Narodna stranka Reformisti o ovoj iznimno važnoj temi svoje jasne stavove iznijela je neposredno nakon potresa, a posebno smo se o tome očitovali nakon donošenja prvobitno koncepta zakona od strane bivšeg ministra graditeljstva, zakona koji je bio na razini obnove Gunje i srećom i njegovo donošenje je spriječeno jedinstvenom osudom stručne javnosti. Treba podsjetiti da je dobro ono što je Vlada prihvatila a što je bio naš prijedlog, da se financiraju najmovi stanova za ljude čiji stanovi su nakon potresa postali neupotrebljivi, što je daleko kvalitetnije da ne kažemo humanije rješenje od prvobitno predloženih kampova i isto tako iznimno je važno da je Vlada prihvatila naš prijedlog da se napusti ideja, da nekakav savjet sa naravno stručnim osobama koje obavljaju svoje druge profesionalne dužnosti, istovremeno, dakle nadzire i odlučuje i vodi investicije vrijednosti preko 40 a sada smo čuli danas, i daleko više milijardi kuna. Model koji predlaže ovaj zakon je prihvatljiv premda je i dalje nedovoljno definiran i ne daje precizne odgovore na cijeli niz pitanja ali navodi da će se ta pitanja naknadno regulirati pa ćemo taj dio naknadno isto tako i pratiti. Nadalje, u tekstu zakona pojavljuju se brojni termini dosad nepoznati stručnoj praksi i zakonodavstvu što potencijalno otvara prostor nesporazumima i mogućim zloupotrebama. Npr. uveden je sustav izrade projekta za obnovom, dakle nepostojeći termin umjesto glavnom izvedbenog projekta, gradnji što u samo izvedbi obnove može omogućiti i dodatne troškove i vantroškovničke radove ali može omogućiti zapravo otvoriti opasnost od bespravne gradnje i to u najosjetljivijim dijelovima urbanih cjelina. Postoji tu i cijeli niz ostalih terminoloških nelogičnosti, na to je naravno upozorila struka, vjerujem i većinu zastupnika ovdje, mi smo kao Reformisti pripremili cijeli niz amandmana koji uređuju i taj dio i nadamo se da će ih Vlada razmotriti i prihvatiti. Međutim ono što ostaje i dalje naša najveća primjedba je činjenica da ovaj zakon nudi tehnička rješenja ali ne nudi cjelovitu i jasnu sliku urbanističko-arhitektonskog koncepta i sa njime povezanog koncepta razvoja grada Zagreba. Mi u ovom zakonu govorimo isključivo o pojmu obnove, a sama obnova znači i vraćanje u prvobitno stanje, to nije dovoljno dobro i nažalost bojimo se da ovim zakonom će država propustiti ozbiljnu šansu koju bi trebala prepoznati a to je da upravo sada i u ovom trenutku napravi jasan koncept razvoja grada Zagreba. Nadalje kada govorimo o ključnim temama, više zastupnika je to ovdje danas spomenulo, svakako je pitanje transparentnosti, dakle mislim da ćemo se složiti da kvartalno izvještavanje kako je predloženo čl. 5. stavkom 12. nije prihvatljivo da ono treba biti kao što je već danas nekoliko puta naglašeno u realnom vremenu kontinuirano i to putem Internet platforme. E sad dolazimo do iznimno važnog čl. 6. na koji ćemo također podnijeti amandman, dakle htjela bih ovdje naglasiti da mora biti jasan jedan ključan princip, a to je da ako država odnosno porezni obveznici, dakle naši građani svi naši građani, građaninu pojedincu pomažu iznad ovim zakonom propisanog standarda, o tome govori čl. 6. tada se država, a u cilju zaštite imovine svih ostalih građana u danom iznosu dodatne potpore treba upisati u vlasništvo. To je javni novac i zaštita javnog novca interes je svih građana. Već sam govorila u replici premijeru pitanje osoba s invaliditetom, ovdje su navedeni samo invalidi Domovinskog rata, to nije u redu, to nije prihvatljivo. Mi ne možemo osobe s invaliditetom dijeliti na invalide rata, invalide rada itd., dakle molimo da se također će to biti amandman Narodne stranke reformisti, da se ovdje izjednače sve osobe s invaliditetom. Treće, u čl. 6. st. 2. predviđa povrat sredstva koje daje država ukoliko se nekretnina proda u roku od pet godina. Povrat u ovom slučaju ne treba ograničavati vremenskim rokom prodaje nekretnine. Onaj tko je dobio sredstva od države treba sredstva vratiti u proračun i zato predlažemo izmjenu koja obvezuju uplatu od strane vlasnika ili suvlasnika, kao i njihovih nasljednika bez obzira u kojem je trenutku i kada je prodana nekretnina. To je također zaštita javnog novca i također će se na taj način spriječiti manipulacija ovim potporama i manipulacijama državnim novcem. Reformisti su pripremili 12 amandmana na ovaj zakon, očekujemo da ih Vlada razmotri i prihvati. Hvala.
Zahvaljujem. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovani kolega Tomislav Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući na riječi. Što se tiče Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka ovo je za nas sigurno jedan od najbitnijih zakona koji će se izglasavati u ovom mandatu ovog Sabora, a zasigurno vjerujem da je jedan od financijski najzahtjevnijih zakona koji će ovaj saziv Sabora izglasati. Tako da je iznimno bitno da se svi uključimo i da smo konstruktivni i mi ćemo isto tako biti konstruktivni u našim komentarima i nadam se da ćemo dobiti nakon amandmana koje ćemo podnijeti kao i drugi klubovi bolji zakon koji je u interesu građana Zagreba i okolice. Za početak prije nego što bi krenuo samo bih htio reći da prije nego što idem u sadržaj da se malo pozabavimo i ocjenom stanja. Mi čak ni ocjenu stanja nemamo trenutno jasnu kakva je. Naime, prema obrazloženju ovog zakona podatak koji Vlada koristi o tome koliko je oštećeno zgrada u Zagrebu je 24.000, mi smo na Odboru za prostorno uređenje tražili od Grada Zagreba detaljnije podatke o namjeni tih zgrada i onda smo se začudili kada smo dobili od Grada Zagreba podatke da je u Gradu Zagrebu oštećeno 19.000 zgrada. Isto tako prema Vladi i obrazloženju zakona trenutno je u Zagrebu neuporabljivo 1.300 zgrada, a prema zagrebačkoj gradskoj upravi ovaj puta manje oko 700 grada, pazite to je dvostruko manje, to nije mala brojka, to nije mala razlika, tako da nas pomalo brine jer postoji samo jedan izvor podataka, jedan brzinski pregled koji su radili Grad Zagreb i Građevinski fakultet i brine nas ovo nepodudaranje podataka koje nije malo. Što se tiče sadržaja zakona i forme zakona za početak se ne slažemo sa nekim kolegama iz oporbe koji tvrde da poseban zakon nije bio potreban jer kada imate 25.000 zgrada oštećenih u jednoj prirodnoj nepogodi onda je itekako potreban poseban zakon. Ja ću upozoriti da je čak i za Gunju, za poplavu u Vukovarsko-srijemskoj županiji tako se zvao zakon bio poseban zakon. I ja ću isto tako tražiti poseban zakon kada ovakva prirodna nepogoda bude u bilo kojem, ovako znatna prirodna nepogoda u bilo kojem dijelu Hrvatske, mi ćemo se isto tako zalagati za poseban zakon jer je potpuno neadekvatan onaj zakon koji propisuje pomoć u elementarnim nepogodama jer se ne predviđaju ovako znatne i štetne elementarne nepogode. … podatak da u Donjem gradu je trećina zgrada oštećena, trećina zgrada, znači oko 30 i nešto posto. Što se tiče ono s čime smo zadovoljni kao klub, zadovoljni smo sa financijskim okvirom. Mi smo još u kampanji predlagali okvir gdje 50% financira obnovu država, 35% jedinice lokalne samouprave, a 15% privatni vlasnici. Na kraju se odlučila Vlada na model 60-20-20 znači to je više, veći teret preuzima država s time smo zadovoljni. A doduše malo se povećava s 15 na 20% udio financiranja što se tiče privatnih vlasnika, ali je isto tako prihvaćeno ono što smo rekli da ne mogu jednako sufinancirati privatni vlasnici obnovu bez obzira da li se radi o nekakvoj korporaciji i građanu koji spada u socijalno ugroženu skupinu i živi u jedinoj nekretnini koja mu je oštećena i nema svoj dom. Znači u tom smislu ono s čime smo zadovoljni jest u ovom drugom odnosno konačnom prijedlogu zakona što su se uvrstili naši prijedlozi kluba oko socijalnih kriterija koji su kombinacija i imovinskog i dohodovnog cenzusa i u tom smislu takve socijalno ugroženije skupine građana odnosno siromašniji građani koji imaju minimalne dohotke i nemaju znatnu imovinu će biti oslobođeni i plaćanja tih 20% i s time smo zadovoljni. Ono s čime smo nezadovoljni jest institucionalni okvir, a ovaj zakon više-manje propisuje samo financijski institucionalni okvir. Sve drugo što se tiče provedbe, dinamike će biti propisano u programu mjera koje donosi Vlada i nažalost Sabor nikakve veze s time nema, kakva će biti provedba, kakva će biti dinamika, koliko će točno biti novaca osigurano ove godine, sljedeće godine to je potpuno izgleda u domeni Vlade. Nezadovoljni smo prije svega sa institucionalnim okvirom jer nas brine kakva će biti provedba, koliko će bit provediv ovaj zakon i brine nas da će vrlo brzo morat ić se na izmjene ovog zakona ako se ovakav usvoji. Ono s čime smo najviše nezadovoljni jest taj prijedlog koji nam nije usvojen, radi se o Zavodu za obnovu Grada Zagreba i okolice po uzoru na Zavod za obnovu Dubrovnika i okolice, ne trebamo izmišljati toplu vodu, ako nešto funkcionira, a evo 40.g. funkcionira, to nije neki model koji smo uvezli izvana, onda ne vidimo razlog zašto se nije, a pazite i strukovna udruženja su isto tako tražila Zavod za obnovu, a ne fond i tu jedino s čime se mogu složiti vezano za fond jest da ga osnuju kao što smo mi htjeli i za zavod i država i Grad Zagreb i dvije županije, s time se jedino mogu složit. Ono s čime se ne možemo složit i u tom smislu premijer je u pravu, nije bitno kako se zove ta ustanova nego je bitno kakav je sadržaj, kakva je uloga te ustanove, a uloga te ustanove odnosno fonda je da bude poštanski ured. To je u potpunosti administrativno tijelo, nikakve ovlasti, nikakvu moć, nikakve stručne kapacitete u toj novoj ustanovi, u tom fondu neće biti. Nema znači čak niti ne sudjeluje, nije čak ni spomenut u zakonu da sudjeluje uopće u izradi programa mjera, toliko o toj posebnoj ustanovi koju mi osnivamo. Znači nema nikakvu ulogu, niti se čak pita za mišljenje vezano za izradu programa mjera kojima će ići obnova svih ovih godina. Isto tako ne donosi fond niti odluku o obnovi pojedinačnih zgrada, ne donosi čak da stvar bude apsurdna jer se zove fond, fond čak niti ne donosi odluku o sufinanciranju obnove pojedinačnih zgrada na temelju odluke o obnovi koju donosi ministarstvo. Znači ministarstvo donosi odluku o obnovi i onda bi bilo logično da bar fond na temelju te odluke o obnovi može donesti odluku o financiranju. Ne, i to isto radi ministarstvo, fond ne. Fond isto tako ne izrađuje program cjelovite obnove povijesne jezgre Grada Zagreba. E to sad radi Zavod za prostorno uređenje Grada Zagreba. Po kojoj logici, ne znam. Znači tu nema ni stručnih kapaciteta i to smatramo da bi bilo izuzetno bitno jer onda tek možemo imati cjelovitu obnovu grada ako doista ta ustanova i radi program cjelovite obnove povijesne jezgre, a ne da to radi Zavod za prostorno uređenje Grada Zagreba, fond je samo administrativno tijelo i na kraju imamo točkastu obnovu po pojedinačnim zgradama, a ne cjelovitu obnovu kakvoj težimo. Isto tako protuargumenti koji su nam dani ne drže vodu. Znači, citiram iz obrazloženja „novo tijelo realno ne može prikupiti stručnjake već samo administraciju“, pa vi tu priznajete da će to biti samo administrativno tijelo. Ja ne razumijem zašto se ne može prebacit dio stručnjaka i Zavodu za prostorno uređenje Grada Zagreba i Zavoda za zaštitu spomenika Grada Zagreba, iz Ministarstva graditeljstva, iz Ministarstva kulture, da imamo jednu centralnu instituciju koja doista planira, provodi i ima sve aspekte obnove unutar jedne institucije. Ovako ćemo imati kaos nadležnosti, disperziju odgovornosti i vjerojatno neefikasnu obnovu. Neću ni spominjati ove neke argumente da bi to bilo protuustavno jer onda po toj, jer Zavod za prostorno uređenje Grada Zagreba prema vašem obrazloženju mora raditi program cjelovite obnove povijesno zaštićene jezgre Zagreba. Međutim, sada imamo situaciju upravo da Zavod za obnovu Dubrovnika kao mješovita ustanova kojoj su osnivač i država i grad, radi upravo takav program. A ako je protuustavan naš prijedlog, onda je bome protuustavan i ovaj Zavod za obnovu Dubrovnika koji sada djeluje i radi potpuno isti program cjelovite obnove povijesne jezgre grada Dubrovnika. Nije točan ni argument da bi tako bilo više institucija, dapače bilo bi ih manje jer po nama Zavod za prostorno uređenje Grada Zagreba niti ne treba biti spomenuto u zakonu i dapače bojimo se jer je on spomenut u članku oko programa mjera da se tako uvodi ekstrateritorijalnost upravo za povijesnu jezgru gdje će tamo vrijediti jedna pravila, a u cijelom drugom, u cijelim drugim dijelovima Zagreba i okolici će vrijediti druga pravila. Isto tako želimo nadzorno tijelo i objavljivanje informacija o javnoj nabavi u realnom vremenu i tu ćemo imati amandman. Slažemo se oko invalida Domovinskog rata da ih treba i to smo govorili jučer na odboru, izjednačiti sa civilnim osobama s invaliditetom. Smatramo da treba drugačije regulirati zamjenske obiteljske kuće jer tamo ako nema drugu nekretninu, ako ima drugu nekretninu neće dobiti zamjensku obiteljsku kuću, a bome ćemo drugi, treći, četvrti i peti stan nekome sufinancirati sa 50%, što je nepravedno. Isto tako, nije jasno u kojoj mjeri država financira troškove sanacije na privatnim zgradama, znači u kojem omjeru, retroaktivno ili ubuduće, to nije propisano u zakonu, ima puno tehničkih šlampavosti o kojima sad ni ne mogu govoriti, ali podnijet ćemo preko 20 amandmana i nadam se da će se bar tehničke stvari, ako ne i ove suštinske što se isto nadamo usvojiti jer inače nas brine doista kako će provedba ovog zakona izgledati. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Milorad Pupovac. Molim vas samo prije toga da počistite govornicu. I staklo vas molim isto, pleksiglas.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovane članice i članovi vlade. Klub zastupnika SDSS-a smatra da je dobro da je vlada i danas otvorena za prijedloge izmjena i dopuna ovoga prijedloga Zakona o obnovi Grada Zagreba i dviju županija, Zagrebačke i Krapinsko-zagorske u dijelovima koji su bili pogođeni potresom. I to je iznimno važna stvar i praksa koja bi se mogla primijeniti i u drugim segmentima koji su važni za postizanje najboljih zakonskih rješenja kao što je neophodno da ih postignemo u ovom slučaju. U tom smislu mi pozdravljamo suglasnost vlade da se u ovaj prijedlog zakona uvrsti socijalni kriteriji i da oni građani na području ove tri, dvije županije i u gradu Zagrebu koji su slabijega imovinskog stanja, ne moraju izdvajati ovih 20% koliko se očekuje od njih kao vlasnika ili suvlasnika i to je iznimno značajno. Ovdje je ministar financija, ovdje je ministrica kulture iako nije neposredno vezano uz i u cijelosti vezano uz njezin resor, državna tajnica iz Ministarstva državne imovine i drugih područja, predlažem u ime kluba da se razmisli da sav ovaj imovinski odnosno socijalni cenzus još malo podigne. Dakle ne samo sa 4000 kn ukupnog prihoda i 200 0000 vrijednosti imovine, nego da se podigne i na one koji prihoduju do 8000 kn i čija vrijednosti imovine seže do 400 000 kn ali ne u smislu toga ne oni plaćaju onih 20% nego da imaju subvencioniranu kamatu na povoljan kredit i povoljne kreditne uvjete. To bi bio nevelik ali značajni doprinos za dosta raširenu populaciju koju imamo i u gradu Zagrebu i u ovim županijama koje su susjedne. A za državu ne bi predstavljalo neka značajnija sredstva. Takvu praksu smo imali u slučaju programa stambenog zbrinjavanja, bivših nosilaca stanarskih prava, imamo još uvijek i danas i možemo takvu praksu na neki način i ovdje primijeniti. Nisam radio nikakvu niti je klub radio ikakvu financijski izračun koliko bi to moglo koštati ali predlažem Vladi da razmisli o tome. Drugo što predlažem Vladi jeste da stručni savjet koji je predviđen, čije je formiranje predviđeno ovim zakonom, a mu se ovlasti nešto više konkretiziraju. Dakle on ima savjetodavnu ulogu ali ta savjetodavna uloga bi trebala biti nešto čvršće i preciznije definirano, u čemu ima savjetodavnu ulogu i kad ima savjetodavnu ulogu. Dakle je zakonom predviđeno da se nosi programi cjelovite obnove zgrada koje predstavljaju kulturnu baštinu npr. Zagreba ili nekog drugoga mjesta, onda bi bilo dobro da stručni savjet pogleda taj prijedlog programa obnove. Mi ne sumnjamo u Zavod za obnovu grada Zagreba ali mnogo je bolje da širi tim ljudi posebno stručnjaka koji su uključeni u ovaj savjet, to mogu pogledati i reći svoje mišljenje o tome. Dakle prije nego što takav program ide u moguću realizaciju, slično je i sa fondom, i fond donosi neke strateške odluke. I fond se može suočiti sa krizom u dinamici priljeva sredstava i stručni savjet bi trebao imati neku vrstu svojeg mišljenja o tome tim više što u njemu naravno postoji predstavnici Vlade i ne samo predstavnici stručnih i cehovskih udruženja kao što je predviđeno zakonom. Tako da Klub zastupnika SDSS-a će predložiti amandman u tom smislu da se stručnom savjetu pojačaju ili prošire, preciziraju bolje rečeno, ovlasti. I očekujemo i nadamo se da će ga Vlada prihvatiti. Ono što sam zaboravio reći kod ovog imovinskoga djela, oni koji su u dosadašnjoj raspravi posebno oni koji su jučer na sjednici Odbora za graditeljstvo kazali da je neophodno da se invalide uključi u onu kategoriju koja pripada socijalnoj grupaciji koja neće participirati sa ovih 20% u obnovi, i dobro je predviđeno da tu budu pripadnici braniteljske populacije koji su invalidi ali isto tako je dobro i dobar je prijedlog tko god ga iznio, da to budu i ne samo oni koji su invalidi temeljem sudioništva u ratu nego istovremeno i oni koji su civilni invalidi i da u tom pogledu barem na ovom segmentu ne postoji jer nema nikakvog razloga da postoji bilokakva diskriminatoran tretman pa molimo da predstavnici Vlade i takav prijedlog prihvate. Što se tiče još dvije stvari, prije svega o čemu će ovisiti dinamika i obim obnove, što su kritična mjesta ovoga zakona. Priljev sredstava u fond, način trošenja i dinamika trošenja tih sredstava su nešto što će sasvim sigurno biti u fokusu interesa javnosti a posebno onih koji mogu biti korisnici tih sredstava, obnova čijih stanova i kuća je neposredno ovisna o tome. Iz tog razloga mi se čini da bi odbor, saborski odbor, Odbor za graditeljstvo morao imati izrazitu ulogu kad je posrijedi praćenje toga. Razumijem da Vlada će to činiti, razumijem da to na stručnom segmentu može činiti i stručni savjet ali saborski odbor gdje su prisutni i predstavnici vladajuće većine i predstavnici opozicije, moraju imati značajnu ulogu u tom pogledu. Ne zato da bi zanovijetali, što je ponekad neizbježno jer svi znamo koji smo duže u ovom periodu da je zanovijetanje u pozitivnom i negativnom smislu ... [[Govornik se ne razumije.]] sastavni dio našeg posla ili traženja dlake u jajetu što je također sastavni dio našeg posla, ne govorim o svim drugim pozitivnim aspektima jer to unosi novu dinamiku i to osigurava osjećaj kod građana da se njihov glas čuje. Iz tog razloga mi se čini da bi odboru trebalo dati značajniju ulogu kada je posrijedi praćenje dinamike priljeva sredstava, načina raspoređivanja tih sredstava i eventualnih ispravki u prigovorima koji mogu dolaziti od ljudi, što je s nama, zašto tako dugo, zašto su ovi dobili, a mi nismo, itd. I konačno, ovdje sam s pažnjom slušao neke kolege, a istovremeno nekim javnim raspravama prijedloge koji se tiču šire programa urbanističkih rješenja i za grad Zagreb i za ove dvije županije, ali i za cijelu RH. I zapravo nemam nikakav prigovor na to, osim što mogu pozdraviti u ime Kluba SDSS-a razmišljanja u tom pravcu, koji dolaze, bilo od fakulteta, bilo od cehovskih strukovnih udruženja ili od naših kolega koji su govorili prije mene. Problem je samo u tome što ovoga trenutka je urgentno popraviti što je moguće više i što je moguće brže. A tako širok zahvat bi sasvim sigurno tražio barem toliko sredstava koliko je neophodno za ovo što sad treba urgentno uraditi. Međutim, ja taj prijedlog, dakle, ne mogu ga podržati ovako, ali mislim da treba ostati u raspravi i da treba vidjeti kako da se štete koje su napravljene u proteklih 30 godina u sferi urbanizma ili zapuštenosti, mogu popraviti sa jednim boljim zakonskim rješenjem koje bi trebalo tražiti u sljedećim mogućim raspravama. Hvala vam.
Idemo dalje. Sada je na redu Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, samo malo, kolega Hasanbegović, da se dezinficira govornica. U ime kluba zastupnika govorit će zastupnik Zlatko Hasanbegović. Izvolite.
Poštovani. Preduvjet za donošenje suvislog i provedivog zakonskog rješenja, osim, naravno, političke volje u ovom Saboru jest i odgovor na ključno pitanje koje glasi, nažalost potrebnoga je svakodnevno ponavljati. Zašto je potres imao tako katastrofalne posljedice u zagrebačkoj povijesnoj jezgri, a ne značajno manje neovisno o njegovoj jačini, a koje bi naravno, same po sebi bile neizbježne. Svjestan da je to zaparalo mnoge uši pa ću baš zato još jednom sažeti odgovor na to ključno pitanje zato jer je, mislim na medijske replike koje ste mi upućivali, gđo. Borić, g. Tomašević i ostali iz aktivističke družine duhovnih političkih i ostalih baštinika stanovitih predaja, dakle polustoljetni jugoslavenski osmosvibanjski komunistički socijalno-politički potres nakon pljačke i razvlašćivanja izvornih vlasnika koji su do tada skrbili, među ostalim i o konstrukcijskoj obnovi svoga privatnoga vlasništva te nakon redistribucije otetog stambenog plijena u obliku, tzv. stanarskih prava zagrebačko povijesnu urbanu jezgru pretvorio u zapušteni i oronuli geto s prvim obnovljenim pročeljima, stariji se sjećaju, tek sredinom 80-ih. Rujinu u koju nitko nije ulagao, a što je nastavljeno i nakon 1990. postkomunističkim upravljačkim urbanističkim imovinsko-pravnim metežom, sve zapečaćeno nakon 1990. legalizacijom pljačke i otimačine putem jeftinog otkupa tzv. zapravo tuđe otete imovine, umjesto naturalnog povrata izvornim vlasnicima, bez obzira živjeli oni u Zagrebu, Tel Avivu ili Buenos Airesu. Sljedeće šusinjsko pitanje koje sam postavio, glasi, koji su osnovni problemi koji se trebaju urediti ovim zakonom i što je strateški cilj ovog zakona. Je li cilj kolokvijalno rečeno, krpanje zgrada oštećenih u potresu, eufemizam za to je tzv. konstrukcijska obnova u stanovitu državnu novčanu potporu ovog ili onog predizbornog postotka ili je cilj stvaranje zakonskog okvira za tzv. cjelovitu urbanu obnovu što je vizija koja u krajnjoj liniji treba predstavljati poseban cilj kojem su posljedice potresa tek poticaji i prigoda budući da je otkloniti štete i izvršiti obnovu do stanja prije potresa moguće i bez ostvarenja tzv. cjelovite urbane obnove. To su dva potpuno različita cilja, ne nužno i podudarna, što ovaj zakon pretvara u dnevno-politički kompendij krušaka i jabuka. Te dvojbe i među zainteresiranim u potresu oštećenim vlasnicima stvaraju zbrku i konfuziju jer ih u ovom trenutku samo zanima kako će što prije obnoviti svoje dimnjake i zabatne zidove, a kako bi mogli kup, se kupati u toploj vodi i grijati, budući da je zima pred vratima. Ostvarenjem milenijske vizije kojom se ovdje svi nadmeću, cjelovite urbane obnove trenutno im uopće nije u fokusu. Odgovore na sva ova pitanja u cilju i svrsi zakona te različite dvojbe dao je ministar Horvat u jednom vrlo korisnom novinskom intervjuu od prije nekoliko dana, ja sam mu na tome zahvalan, budući da je konačno otklonio stanovite iluzije i predizbornu i poslijeizbornu političku magli, jasno razložio jednostavnim jezikom. U čemu je riječ u ovom predizbornom wanna be zakonu? Ministar Horvat zbori sljedeće. Naravno, parafraziram, zakon rješava 2 potpuno različita pitanja, on je to učeno nazvao distinkcijom. Prvo, ono što je životno za privatne vlasnike, pitanje tzv. konstrukcijske obnove, što prevedeno znači krpanja dimnjaka, stubišta i zabatnih zidova, a što naravno, nema nikakve veze s vizijom tzv. cjelovite urbane obnove zagrebačke povijesne jezgre. Tu vrstu krpanja i to prve nekretnine sufinancirat će država i grad s 80% uz ključnu ministrovu poruku oštećenim vlasnicima koja glasi, krenite već sad i već ste trebali krenuti što su vlasnici i činili i čine, a nakon dovršetka dobit ćete povrat novca kada birokratski aparat o tome odluči najkasnije mjesec dana prije izbora u Zagrebu kada će naravno početi masovne isplate. Do tada ukoliko se oslonite na državnu i gradsku birokraciju tzv. savjete ili nepotrebne zavode koje zaziva tabor aktivističke kvazi ljevice sa zagrebačke špice kupajte se u hladnoj vodi pod pretpostavkom da možete ući u svoju nekretninu. Ministar dalje nastavlja druga tzv. distinkcija jest ideja tzv. cjelovite urbane obnove koji zapravo nema nikakve veze s potresom i za koji ne postoje, to je vrlo jasno, državna, proračunska sredstva na što se nadovezuje niti će ikada postojati, zapravo i ne trebaju postojati budući da zagrebačku stambenu, urbanu jezgru nije izgradila pa je neće ni obnoviti bilo koja država već ju je izgradio napor i poslovni genij privatnog poduzetništva koji je komunizam likvidirao, postkomunizam opteretio različitim zakonskim ograničenjima. Uz to nastavlja Horvat, uveli smo i tzv. socijalni cenzus kao političko demagošku koncesiju Radi Borić i Radničkoj fronti svjesni da se samo u postkomunističkoj Hrvatskoj može baratati senzusima i vlasništvom bilo kakve nekretnine u središtu Gradu Zagreba. Sukus odgovor na retoričko pitanje koje nakon uvida u sadržaj konačnoga prijedloga i više nije retoričko, je li ovaj zakon kao lex specialis uopće bio potreban. Fah idiotski, činovnički komentator iz ministarstva je na to moje pitanje iz rasprave u prvom čitanju odgovorio krajnje banalno. Citiram, bio je potreban jer je o tome postignut tzv. politički konsenzus. Pa što, čemu? Bez potreba podilaženja jeftinoj demagogiji, moj odgovor glasi nepotreban je zakon osim kao nečija politička platforma zato jer je za građevinsko krpanje bilo dovoljno primijeniti postojeće odredbe Zakona o gradnji, a državna potpora vlasnicima za obnovu dimnjaka, stubišta i zabatnih zidova u iznosu od 5, 10, 15, 80 ili 150 predizbornih posto mogla se proslijediti i temeljem postojeće vladine uredbe, podzakonskog akta ili gradske odluke. Za cjelovitu obnovu svih oštećenih građevina u državnom i gradskom vlasništvu nije potrebno donošenje novog zakona, a rješenje problema ostvarenja cjelovite vizije urbane obnove kojoj je potres samo poticaj ne leži u donošenju lex specialisa koji samo priznaje nedostatke postojećeg zakonskog okvira već u promjeni ukupnog zakonodavstva uključujući i protupoduzetnička ograničenja iz GUP-ova te terora različitih beživotnih konzervatorskih smjernica koji su jednaki i za Split, Osijek ili Rijeku i sve hrvatske povijesne urbane jezgre koje jednako imaju pravo na prigodu za cjelovitu urbanu obnovu kao i Grad Zagreb. Na kraju u vezi s jugoslavenskim komunizmom kao temelju koji stoji u pozadini opsega štete nastale ovim potresom u prijedlogu zakona stoji da se državna potpora vlasnicima za sanaciju štete u iznosu od 80% odnosi samo na jednu nekretninu dok se za slijedeće smanjuje za 50%, na 50%. O tome bi se moglo raspravljati kada u Hrvatskoj državi u 21. stoljeću još uvijek ne bi opstojalo privatno vlasništvo protuustavno ograničeno komunističkim reliktom tzv. zaštićenih najmoprimaca. Ovim se zakonom žrtve komunističkog terora dodatno kažnjavaju time da će iz punog iznosa državne potpore za obnove biti izuzeti vlasnici druge nekretnine u kojima protiv njihove volje žive tzv. zaštićeni najmoprimci. Zaključno biti protiv, suzdržan i/ili za ovaj zakon u konačnici je irelevantno, on će u provedbi kada se slegnu predizborne [[Upadica: Hvala vam.]] magle jamačno ostati nedonošče i to ćemo vidjeti za 1, 5 ili 10 godina.
Molim da očistite samo govornicu. Samo kratka informacija znači upravo sada u 12 sati i 2 minute istekao je rok za prijave rasprava tako da vam mogu sada reći da imamo još 5 klubova. Znači do 1 otprilike će trajati rasprava po klubovima kada je i planiran onda slobodni govor, nakon toga nastavit ćemo sa pojedinačnim raspravama, ima ih 36. Znači da si možete otprilike planirati vrijeme. Sada je na redu Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS-a, govorit će poštovana kolegica Mrak Taritaš i nakon nje kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena ministrice i državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, zakon kojim se definira obnova zakona toliko željno čekan od građana Grada Zagreba se nalazi ovdje pred nama u drugom čitanju. Kako je uopće zakon i složen za prvo čitanje je bilo dakle prijepor između tada koalicijskih partnera zajedno sa trećim koalicijskim partnerom koji je bio i u Gradu Zagrebu i u ovom, dakle ovom parlamentu gosp. Bandiću, bilo je rasprava, bilo je dogovora i onda je nešto sklepano kao poluproizvod, taj poluproizvod je išao u javnu raspravu iz jednostavnog razloga da se uoči parlamentarnih izbora pokaže da se je nešto napravilo i da se nešto ima. Na taj poluproizvod se jednako tako su se, mi kao saborski zastupnici u novom sazivu sabora smo davali primjedbe i te primjedbe se odnose na taj, na tu priču. Ključna stvar je što mi želimo ovim zakonom? To je ključno pitanje. Da li ovim zakonom želimo brzo obnoviti pojedine nekretnine, dal i ovim zakonom želimo omogućiti transformaciju grada Zagreba u jednu drugu, pri tome vas moram podsjetiti da iz onog katastrofalnog potresa koji je bio 1880. se grad Zagreba pretvorio iz jedne onako, rubnog malog gradića u jedan ozbiljan grad. Imamo iz grada sad kad idete iz ove sabornice, kad krenete doma, imaju zgrade iz 1830. koje su pretrpili dva potresa. Dakle, to je ključno pitanje jer ako želimo nešto brzo, to nije ovo. Ako želimo neku transformaciju grada Zagreba u novu vrijednost, to jednako nije ovo. Ovaj zakon ima nekoliko stvari koje su zaista problematične. Mi kao klub zastupnika koji čine tri stranke odnosno tri zastupnice, nećemo podržati ovaj zakon i objasnit ćemo i u ime kluba i u pojedinačnim raspravama, mislim da će biti prilike zašto to nećemo napraviti. Dvije stvari je ovaj zakon trebao odmah riješiti. Prva stvar je kad idete u nešto, tko podnosi zahtjev? Kako se podnosi zahtjev? Što u dokumentaciji se daje u zahtjev? Tko rješava zahtjev i način na koji se dalje završava cijeli posao? Ovaj zakon to ne rješava, ovaj zakon je rekao i ne može se odmah direktno primjenjivati nego je reko da će biti program mjera, da će taj program mjera donijeti Vlada i da će tim programom mjera biti definirane ključne teme i ključne stvari. Jednako tako da bi zakon mogao se provoditi, bit će nam potrebno osnivanje fonda. Pitanje je zašto? Zbog čega? Ono na što hoću ukazati, ako se htjelo hitno riješiti neke stvari, onda je i zaista hitno trebalo i donijeti zakon koji će to rješavati ali se pokazalo da tome i nije tako. Ako želite zaista jednu ozbiljnu transformaciju grada Zagreba u novu vrijednost, onda to ovaj zakon treba riješiti. Sad ću nešto malo napomenuti, tri stvari. Dakle kad je riječ o zgradama koje su oštećene, nekretninama koje su oštećene, imate 3 mogućnosti, imate sanaciju, imate rekonstrukciju i imate transformaciju u novu vrijednost. Sanacija je ajmo sanirati jer su nekakva mala oštećenja. Rekonstrukcija je ajmo jednu ozbiljnu stvar napraviti a transformacija je u novu vrijednost. Neprilike koje se zadese treba pretvoriti u prilike. Neprilika koja je zadesila grad Zagreb i naravno prostora ove dvije županije potresom je grad Zagreb trebao pretvoriti u priliku. Kad to jedanput propustite, propustili ste zauvijek. Prošlo je 5 mj. od potresa. Građani su krenuli sami obnavljati svoju nekretninu jer negdje moraju živjeti. Samo zbrojite sve ono što je u zakonu rečeno, dakle zakon kad stupi na snagu, onda treba biti program mjera, onda program mjera mora donijeti Vlada, onda se mora objaviti u Narodnim novinama, onda moramo osnovati fond koji će osnivati država i grad Zagreb, onda taj fond mora zaposliti nekog, onda to mora profunkcionirati. Ja sam jednom prilikom prije jedno 2,3 mj. rekla da do kraja godine neće biti ništa i neće se moći ništa napraviti, nije to ni kraj ove godine nego je jedna druga godina. I sad samo još dvije rečenice. Nije bilo nijednog kluba koji je ovdje došao a koji nije rekao bez obzira da li je u poziciji ili opoziciji, imam amandmane, dat ću amandmane, dat ću 10 amandmana, dat ću 12 amandman, dat ću 3 amandmana. Kad svi pričamo o tim amandmanima, onda je nešto trulo u državi Danskoj, to samo znači da zakon jednostavno nije dobar. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavak.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Zakon o obnovi zgrada oštećenih potresom uistinu je jedan važan zakon no ako ga usvojimo u ovom obliku kakav je upućen u drugo čitanje, njegova će jedina vrijednost biti u tome što će biti svjedok vremena u kojem su građani birali vlast koja nema hrabrosti niti vizije riješiti probleme s kojima smo suočeni. Kao jedna generacija, podbacili smo u odnosu na naše prethodnike koji su znali kako nakon razornog potresa iz 1880. jednog razorenom gradu udahnuti novi život i dati mu novu snagu za izazove novog vremena. A ovaj će zakon iznevjeriti ne samo sadašnje nego i buduće naraštaje. Očito je da u izradi ovog zakona Vlada nije znala niti što mu je trebala biti svrha čak i ono što sam zakon navodi da se njime rješava, o tome pravog sadržaja u samom zakonu nema. Kada govorimo o svrsi, treba poći od činjenice da su prvo potres a onda nakon toga i poplava, pokazali koliko je grad Zagreb građevinski i organizacijski urušen stoga nije prihvatljiva sanacija taman u onoj mjeri u kojoj će nam se pred očima sakriti sva trula struktura grada. Zagreb treba pravu obnovu a njoj treba pristupiti tako da se svim zgrada neovisno o tome jesu li one u ovom potresu pretrpjele vidljiva oštećenja, omoguće da budu mehanički otpornije a time i sigurnije nego što su prije bile. Takvog razmišljanja u nacrtu ovog zakona naprosto nema. Zagreb se nalazi na seizmološki aktivnom području stoga nije upitno da će biti novih potresa, pitanje je samo kada će se oni dogoditi i koliko će razorni biti stoga je važno razumjeti da isto pravo na stabilne i sigurne zgrade od potresa, moraju imati svi građani pod jednakim uvjetima. Puno se prilikom rasprave o modelima i omjerima sufinanciranja raspravljalo o solidarnosti no propustili smo uočiti da zakon narušava ustavno načelo jednakosti. Pokazat ću to na jednom primjeru. Trebaju li građani zgrada na Trešnjevci koji su očito građene ciglom, financirati obnovu i produkt potresno ojačanja oštećenih zgrada u centru a bez da imaju jednako pravo na subvencioniranu potporu protupotresnog ojačanja vlastitih zgrada? Ako ćemo tijekom obnove i ojačanja oštećenih zgrada uvoditi seizmološke certifikate, onda će one zgrade koje su u ovom potresu pretrpjele vidljiva oštećenja biti stavljene u povoljniji položaj od onih zgrada čija izdržljivost nije adekvatna da bi mogla podnijeti potres jačine primjerice 5,5 stupnjeva. Sve buduće radne s tim lošije kategoriziranim zgradama kao što su skuplja osiguranja od potresa, skuplja cijena kvadrata, niža renta u slučaju najma bit će u nepovoljnom odnosu prema obnovljenim i konstrukcijski ojačanim zgradama, dakle bit će dovedene u trajno, a ne u jednokratno nepovoljniji položaj i to svi oni vlasnici svih zgrada koje ovog trena nisu pretrpjeli oštećenje i na njih se ovaj zakon jednostavno ne odnosi. Jednostavno rečeno, sve neoštećene zgrade time neće imati ona prava koja se ovim zakonom nude samo jednoj društvenoj skupini. Brza sanacija štete trebala je biti hitan zadatak i taj zadatak je već trebao biti i dovršen. To je zadatak koji je privremen i kratkoročan, a nama treba zakon koji će omogućiti sigurnost i kvalitetu života u Zagrebu sljedećih 50 do 100 godina. Nemamo pravo na polovična i ne održiva rješenja. Stoga je nužno u obnovi ugraditi suvremena protupotresna znanja, ali cilj obnove ne može biti dovođenje u identično stanje kakvo je bilo prije potresa. Sanacija štete, na što se ovaj zakon zapravo svodi, a bez komplementarnog plana izgradnje i razvoja grada naprosto je promašen smjer. Potres se nameće kao argument za plansku urbanu obnovu, to je zadatak kojeg Vlada nije prepoznala, a ono što se ne prepoznaje kao problem ne može se niti riješiti, stoga niti ovaj zakon ne rješava ono što mu je trebala biti svrha. Milijarde o kojima se govori u kontekstu obnove možemo upotrijebiti kao milijarde skupih kratkoročnih krpanja i promašaja u grad koji je bez vizije ili kao milijarda opravdanih ulaganja u grad s jasnim ciljem gdje u budućnosti želi biti. A da bismo uopće znali kakav je zadatak, ali ujedno i izazov pred nama trebali smo više znati o konkretnoj prirodi oštećenih zgrada, puno više od onoga što piše u statističkim izvještajima uz sam zakon. Trebali su nam precizne tablice kategoriziranih zgrada, kategoriziranih oštećenja, kao i o vlasničkoj strukturi istih, bez toga naprosto u izradu nacrta zakona nismo trebali niti krenuti. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a i uvaženi zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovana ministrice. Srdačno vas sve pozdravljam i za početak ovog izlaganja bi htio nas na kratko posjetiti i obnoviti dojam sa zadnje naše rasprave iz prvog čitanja. Ja se sjećam da je to bila jedna dobra rasprava zapravo neočekivano konstruktivna, bilo je dosta prijedlog i bilo mi je baš zbog toga drago. Tako otprilike nekako je izgledao i rezultat glasovanja nakon prvog čitanja, a vjerujem da će to biti i sada u drugom čitanju. Zahvalio bih se Vladi RH i gospodinu premijeru Plenkovića, ali i svima vama, svim klubovima i zastupnicima HS-a koji su dali svoje prijedloge u najboljoj namjeri da riješimo čim prije ovu situaciju u Zagrebu i da omogućimo što bržu i što učinkovitiju obnovu i prije svega topao dom i siguran krov nad glavom našim sugrađanima. Jako mi je drago da je hrvatska Vlada uvažila više od 25 konkretnih prijedloga iz opozicije, neke djelomično, mislim da je i veći broj od 25 i da su na prijedlog čini mi se upravo platforme „Možemo“ kolege Tomaševića uvedeni i ovi socijalno ekonomski kriteriji u zakonu. Najvažnije u svemu tome jest da su svima nama bez obzira na vlasti ili u oporbi u fokusu naši sugrađani koji su nastradali u potresu i što učinkovitija i što brža i transparentnije obnova. Mislim da zakon ima još jednu važnu dimenziju, a to je ovaj zakon ima poruku solidarnosti i socijalne osjetljivosti, ima poruku svim Hrvatima i svim građanima Hrvatske bez obzira na nacionalnost, vjeru, imovinski status da će u svakom trenutku Hrvatska država, mi zakonodavci, hrvatska Vlada biti uz njih i neće ih ostaviti na cjedilu kada je najpotrebnije. U to ime podsjetit ću nas da je otprilike do sada gotovo milijardu eura osigurano za ovu prvu fazu obnove, 500 milijuna era iz Fonda solidarnosti EU, a gotovo toliko što iz proračuna, što iz dosta jeftinih zajmova. U ovom trenutku mislim da je to bitno jer bez novaca naravno da sve ovo skupa o čemu mi ovdje pričamo nema smisla i neće se dogoditi. Ponovit ću od zadnji puta, mislim da ovaj zakon koji je pred nama najkompleksniji vjerojatno nakon Domovinskog rada i obnove nakon Domovinskog rata, bavi se prije svega suštinom, nastoji rješavat stvarna problema, probleme naših sugrađana nastradalih u potresu, a nastoji se manje baviti formom i ne sakupljati političke poene, zato mislim da smo ispravno kao vladajuća većina odlučili prije svega se orijentirati na upravo tu političku uključivost kada je u pitanju ovaj zakon. Zakon se sastoji od devet dijelova i ja ću nastojati u što kraće naglasiti sljedeće, prije svega promjena od zadnji puta, dakle zakon obuhvaća sve vrsta zgrada i kuća i najšire moguće pokriva sve oštećene građane tj. njihovu imovinu u Zagrebu, Zagrebačkoj i Krapinsko-zagorskoj županiji uz definiranje načina i postupka obnove ili uklanjanje zgrada. U odnosu na prvo čitanje upravo u tom dijelu ima dosta izmjena i ja ću navesti one ključne. Dakle, udio RH se smanjuje sa 60 odnosno na 40%, a Grada Zagreba i dvije županije sa 20 na 10%, a udio vlasnika se diže sa 20 na 50% onima kojima to kada je u pitanju zakon o obnovi nije prva više nekretnina nego druga, treća koja će se obnavljati po zakonu o obnovi i mislim da je to apsolutno ispravan smjer. Trošak uklanjanja zgrada koje nije moguće obnoviti ići će u cijelosti na teret RH. U novom čl. 6. popisani su socijalno ekonomski kriteriji koje vlasnike izuzimaju od sudjelovanja u plaćanju troška obnove i točno je specificirano imovinski odnosno prihodovni cenzus i uz to još i dvije skupine naših sugrađana, to su invalidi Domovinskog rata i korisnici socijalne pomoći. Ukoliko unutar pet godina se ipak prodaju te nekretnine svi ti naši sugrađani koji neće sudjelovati ni sa čime u trošku obnove ipak će biti kao i svi ostali u situaciji da plate 20% i mislim da je to ispravno. Također specificirano je da je Fond za obnovu u koji će vlasnici uplaćivati svoja učešća uz upis hipoteke na imovinu onih koji ne izvrše uplatu do početka obnove. Drugi dio zakona pod imenom obnova zgrade definira zgrade koje se obnavljaju i način obnavljanja oštećenih zgrada. Vjerujem da za naše sugrađane je važno ponoviti, dakle sve oštećene, naravno, višestambene zgrade i obiteljske kuće, stambeno poslovne zgrade, poslovne zgrade te zgrade javne namjene. U odnosu na prvo čitanje, definiraju se za obnovu i zgrade na kojima su učinjene bespravne rekonstrukcije, ukoliko vlasnik pristane vratiti zgradu, odnosno svoj dio zgrade u prethodno stanje i platiti trošak, također, mislim da je to sasvim ispravno. Treći dio zakona, uklanjanje zgrada, bavi se definiranjem zgrada koje se uklanjaju i samim procesom uklanjanja. Ovdje izmjena nema. 4. dio bavi se gradnjom zamjenskih obiteljskih kuća, precizira sve detalje, pod kojim uvjetima se gradi, mjesto izgradnje te veličinu, kao i cijeli proces gradnje zamjenske kuće. Naglasit ću da se zamjenska obiteljska kuća može graditi prema ovom zakonu, samo uz uvjet da vlasnik ili srodnici na dan 22. ožujka nisu vlasnici druge useljive kuće ili stana. Potpuno ispravno mislim da je izbačen članak koji obvezuje vlasti kada osigurninu uplatu u proračun do donošenja odluke o gradnji te se preciznije navode odgovornosti i glavnog projektanta i projektanta i revidenta. U 5. dijelu definirana je novčana pomoć za privremenu zaštitu zgrada, novčana pomoć za obnovu za sve pogođene građane pa i one koji su već obnovili svoje zgrade te novčana pomoć, umjesto gradnje zamjenske obiteljske kuće za one koji neće željeti gradnju zamjenske obiteljske kuće. 6. dio definira osnivanje Fonda za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije s ciljem provedbe obnove zgrada, isplate novčane pomoći, uklanjanje zgrada te gradnje zamjenskih obiteljskih kuća. Odabiri, kao što smo danas više puta čuli i proteklih tjedana, odabiri sudionika u gradnji, obnovi i uklanjanju obavljat će se temeljem Zakona o javnoj nabavi, a prema kriterijima koji se određuju programom mjera. Isti program određuje najviše cijene usluga, radova i građevinskih proizvoda koji se mogu prihvatiti. Glavne izmjene i nadopune ovdje su ako suvlasnici zgrade ne podnesu zahtjev za donošenje odluke o obnovi ili ne prilože suglasnost većine suvlasnika ili je vlasnik nepoznat odnosno nepoznato boravište, prema zgradu se postupa u skladu s propisima kojima se određuje inspekcijski nadzor građenja i obnovu zgrade javne namjene u potpunosti financira vlasnik ili pravna osoba ili tijelo kojem je zgrada dana na upravljanje. 7. dio, 8. i 9. u principu nema značajnijih izmjena, neke više tehničke prirode izmjene i došao bih na ovaj zaključni dio, gdje želim otvoriti, odnosno naglasiti 3 teme. Jedno je pitanje transparentnosti. S obzirom na trošak za sve naše sugrađane i državni proračun, dugotrajnost obnove koja je pred nama, mislim da je ključno da i u primjeni budemo potpuno transparentni i da ovaj zakon bude što bolje napisan i zato mislim da je dobro da svi koji imaju nešto za nadodati, predložiti da to učine još u ovom vremenu pred nama. Ovaj zakonski okvir jest garancija da će sve biti pošteno i transparentno i ne slažem se već sada sa zlogukim prorocima koji nas plaše korupcijom i kriminalom. Upravo suprotno, ja vjerujem da će glavni kriteriji biti za odabir ljudi koji će sudjelovati na svi razinama stručnosti reference i vjerujem da će i učinci, posebno u ovo teško vrijeme za hrvatsko gospodarstvo i naše poduzetnike, obrtnike, ne samo zagrebačke nego i cijele Hrvatske, biti pozitivni i da ćemo iskoristiti ovu dvostruku nesreću ili višestruko, ako hoćete, koja nas je zatekla u Zagrebu u i cijeloj zemlji, u gradu, da postavimo nove temelje za razvoj grada, a da i ubrzamo ekonomski oporavak naše zemlje. Drugi stup, spomenuo sam jutros već u ime kluba u traženju stanke pitanje solidarnosti i socijalne osjetljivosti. Mislim da je i već u prvom čitanju s preuzimanjem 60% troška na sebe, Vlada RH pokazala što znači preuzeti financijsku odgovornost, odnosno iskazati upravo tu solidarnost i naglašavam još jednom izmjene zakona, u ovom čitanju kojima će se obnova onim najugroženijim, najpotrebitijima, financirati u potpunosti. To je iskorak koji je svakako potreban. RH je do sada, ovih 30 godina, dakle, naša zemlja, uvijek stajala ja raspolaganju svima koji su to trebali, dakle, da li je to bila obnova za vrijeme Domovinskog rata, ja ću vas podsjetiti za vrijeme Domovinskog rata naši prognanici nisu živjeli u šatorima nego su živjeli u hotelima. I mislim da ja je to, kad čujem neke, neke odasvud, neke od kritika, mislim, ne razumijem. Mislim da je zaista ovih 30 godina u svakom trenutku hrvatska država, gdje god je u Hrvatskoj, pa i izvan Hrvatske trebala biti na strani hrvatskih građana, bila tu da ih zaštiti i da pomogne. I treće je, treći stup je uključivost nastojanje upravo ovog čeg sam govorio, postizanje konsenzusa u HS-u, pitanje obnove od potresa ne može biti niti pitanje dnevno političkih prepucavanja niti je ovo trenutak da brusimo naše razlike da se ovdje okršimo, mislim da je sasvim ispravno Vlada i vladajuća većina odlučila da se da, prihvati sve prijedloge i zato vjerujem da će, ne samo ova današnja rasprava nego i sljedećih dana, kad će se još moći podnositi prijedlozi, odnosno amandmani i na kraju glasovanje pokazati da smo svi zreli, odgovorni i da ćemo na isti način, bez obzira na razlike u ovom Saboru, na isti način pristupati i onom što je pred nama, a to je borba s ekonomskom krizom. Mislim da je upravo na ta tri stupa, transparentnost, solidarnost i politička uključivost, ono što naši sugrađani očekuju kako da se izborimo sa nadolazećom, odnosno već tu, krizom. Klub HDZ-a će podržati, naravno, zakon i pozivam sve [[Upadica: Vrijeme.]] klubove da učine isto. Hvala.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Puno sam puta nastupao za ovom govornicom i doista je rijetkost da je jedan zakon u drugo čitanje donio 20-tak novina koje su proistakle iz rasprave u prvom čitanju i u svakom slučaju je to za pohvalu, moglo bi se nekako reći da novi saziv Sabora ozbiljnije funkcionira, bolje raspravlja, bolje argumentira probleme i da to možda bi mogao biti jedan pozitivan znak, a možda i za percepciju građana, bolju percepciju građana prema HS-u. Zato želim pohvaliti sve one koji su poslušali, pročitali primjedbe i jedan broj njih i uvrstili u konačni prijedlog zakona. Dakle, ono što se najviše spominjalo u raspravi u prvom čitanju, notobene u prvom čitanju mi smo kao Klub HSS-a i HSU-a bili suzdržani, na kraju ću reći kakav će biti naš stav prema ovom konačnom prijedlogu, dakle ono što se najviše spominjalo i tražilo je imovinski cenzus koji je sada postavljen. Dohodak vlasnika i partnera manji od 4.000,00 kn, imovina manja od 200.000,00 kn, pohvalno i potrebno. Ali uvijek se zapitajmo kod cenzusa da su to odnosno konstatirajmo da su to nekakve granice, nekakve granice pravičnosti i kad god se poseže u proračun trebali bi biti korak, ali prvi korak ne i jedini korak. Dakle, mi imamo mogućnosti znati cjelokupnu imovinu, sve prihode, sve obaveze svih naših građana, živimo u društvu u kojem te mogućnosti postoje i mislim da je prvenstveno naš cilj zaštita najslabijih i najsiromašnijih, a oni koji mogu više platit jer imaju negdje drugdje brdo nekretnina bi morali imati druge cenzuse. Zato podržavam neke prijedloge koji su ovdje proizašli u smislu da imamo više vrsta, vrsta cenzusa. Možda se ubuduće ne bi trebali, trebali ustručavati napraviti više kategorija jer su ovako u istom košu i oni koji imaju 210.000,00 kn i oni koji imaju 3 milijuna kuna. Općenito RH ima problem sa lažnom solidarnošću zbog čega često pravu pomoć barem ne pravovremeno ne dobiju oni koji je doista, koji je doista i trebaju. Ali neću danas o tome jer je to jedna druga veoma bolna tema u RH i bez želje za sagledavanjem stvarnih slika i situacija u RH pomaka u borbi protiv lažne solidarnosti neće biti. Država postotkom od 80% poziva na solidarnost, molim da se pozove i na odgovornost i realnost. Neki su posebno u centru Zagreba htjeli biti odgovorni, obnovili su i učvrstili svoje nekretnine, ali ih je država svojih regulama, troškovima i birokracijom od toga odvraćala. Neki nisu uopće marili ni za stanje nekretnine, ni za sigurnost prolaznika, država im je gledala kroz prste, sada spašava i jedne i druge. Elementarne nepogode jesu viša sila, ne mogu se predvidjeti, ali ovdje će stavka na računu koji se ispostavlja poreznim obveznicima biti i neki naši stari grijesi i propusti. Uvijek se volimo uspoređivati sa drugima. Usporedbe sa drugima pomažu u objektivnosti, pa ću usporediti našu situaciju s državom s kojom se inače nikako ne možemo uspoređivati, ne možemo se uspoređivati s njom jer je naše maslinovo ulje fino, ali nije nafta, usporedit ću se sa državom bogatom naftom, a to je Norveška. Norveška među najbogatijim državama svijeta, stabilna i u krizi, na ljestvici ekonomske stabilnosti prva i ekonomske otpornosti na krize prva na svijetu. Podsjetimo, RH je 37. na toj ljestvici. Solidarna Norveška, solidarna kad treba, zadovoljni stanovnici. Ovako su oni zakonski uredili naknade odnosno odštete u slučaju elementarnih nepogoda. Odštete nema ako je postojala mogućnost osiguranja, ako je trošak obnove veći od vrijednosti nekretnine ne obnavlja se, ali se daje naknada, odštete nema za nekretnine u vlasništvu države, općine i javnih poduzeća, odšteta se smanjuje ili odbija ako trošak obnove premašuje vrijednost, ako se šteta dogodila ili dogodila u velikoj mjeri zbog neodržavanja, ako se može dokazati da je vlasnik mogao sam umanjiti štetu i odšteta se smanjuje ako će obnova povećati vrijednost nekretnine. Ako se procijeni da nema dovoljno sredstava s obzirom na broj prijava, smanjuju se naknade. Navodim to samo kao primjer da postoje različiti pristupi od kojih trebamo učiti, jedna od najbogatijih država svijeta odgaja svoje građane da budu na prvom mjestu odgovorni, a istovremeno im daje garanciju da će ona biti odgovorna prema njima i da mogu iznad određene granice računati na pomoć države, ali prvenstveno moraju ispuniti svoju obavezu i svoju odgovornost. Još jedno pitanje. Da li mi imamo cilj koji želimo postić ovim zakonom? Da li će nakon potrošnje svih ovih sredstava stara jezgra Zagreba izdržati potres od moguće 6 stupnjeva po Rihterovoj ljestvici ili će se ono što se samo protreslo srušit, a ovo što obnovimo će ostati stajati gore. Što mi to činimo? Ja sam pred 20.g. bio fasciniran kako se obnavljala stara jezgra Brisela. Na čeličnoj užadi su stajala pročelja da se zadrži identitet grada i sve one kulturne znamenitosti, sve ostalo se obnovilo, sve ostalo od podruma do krova zadržali su vizualni identitet, al oni mogu, imaju potpuno obnovljenu staru jezgru grada. To je kad država nešto radi planski ovdje se planski u prošlosti nije radilo, bojim se da ni sada nismo strogo definirali koji je naš cilj. Novi Zagreb koji se gradio '64. i može izdržati 7 po Richteru, 7 stupnjeva potresa po Richteru znam da će ga izdržati jer je tako, tako građen. Što mi činimo sa starom jezgrom? Da li ćemo imati nakon svega ovoga i utroška ovoliko sredstava tu garanciju ili moramo istovremeno planirati i neke nove procese obnove stare jezgre Grada Zagreba koja to, koja to zavređuje. I na kraju završno, podržat ćemo ovaj zakon jer je potrebno, Klub HSS i HSU-a jer je potrebno što prije početi s prijavama i obnovom. Podršku dajemo s nadom da će se problemi uočiti i riješiti na vrijeme u hodu kad se već sada nisu svi mogli predvidjeti. Predviđam, ispred našeg kluba, da ćemo do 2021. imati još izmjena i dopuna ovog zakona zbog situacija koja sada ne možemo uopće zamisliti, a kamoli predvidjeti što pozdravljamo unaprijed, unaprijed pozdravljamo jer je bolje da zbog ovih razloga mijenjamo zakon nego da nam ministri svojim diskrecijskim pravom ovako osjetljiva pitanja uređuju pravilnicima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Predrag Štromar u ime Kluba zastupnika HNS-a, LS-a i nezavisnih zastupnika.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici, predstavnici predlagatelja zakona pred nama je napokon ovaj Zakon o obnovi. Kaže, napokon jer je prošlo skoro pola godine od potresa i ljudi od nas očekuju da donesemo zakon, a ne da politiziramo na koji način ćemo im pomoći. Pomoći svima koji su ostali bez svojih domova ili su njihove kuće i stanovi oštećeni bio je cilj od samog početka i takav stav zauzela je i prošla vlada. Jasno je da se preko noć ne može naći pravo rješenje, niti će ovim zakonom biti zadovoljni svi, ali važno je osigurati sredstava jer bez toga sam je zakon mrtvo slovo na papiru. U međuvremenu su se u prošlom mandatu donijele interventne mjere posebice one za krovove, za zabatne zidove, one za stubišta, obavljen je niz razgovora sa strukom, od samog početka struka je bila u izradi zakona, trebalo je pomiriti i nesuglasja među samom strukom. A čuli smo ovdje da ima i protivnika protiv samog zakona, ali treba imati na umu da prvo u centru Zagreba ljudi žive još uvijek u opasnosti po zdravlje i po život. Treba imati na umu i da se zgrade u hrvatskoj metropoli moraju osigurati i sanirati i radi prolaznika. Isto tako nije stradao samo centar Zagreba, stradale su kuće u Markuševcu, stradale su obiteljske kuće u Krapinsko-zagorskoj županiji, u Zagrebačkoj županiji. Međutim, ono na čemu ja inzistiram jako je bitna transparentnost trošenja novca. Građani trebaju znati na što je i na koji način otišla svaka kuna za obnovu, tko će biti izvođači radova, na koji način su izabrani i kako je provedena nabava. Klikom na svaku kuću, na svaku stambenu jedinicu morat ćemo sve vidjeti, stanje zgrade, potrebni radovi, projekat, troškovnik, javna nabava, izvršenje, planiranje, iznosi, sufinanciranje samih građana, sufinanciranje jedinice lokalne samouprave, koliko sredstava smo dobili iz fonda solidarnosti i koje smo uložili u svaku stambenu jedinicu. Krajem prošlog mandata započelo se na pripremi aplikacije na kojoj bi se stvarno sve to i vidjelo. I dalje inzistiram na tome da se aplikacija završi odmah i nakon donošenja zakona da bude i aktivna. Ponavljam, ljudi trebaju, građani trebaju znati za što se točno troši novac. Dalje, nitko ne govori koji dalji zadaci. Ovaj zakon je dobra prilika da se i mijenja Zakon o gradnji i da se doda jedno poglavlje, a to je poglavlje koje će definirati na koji način će se ubuduće graditi ili sanirati bilo koje zgrade u RH posebno na onim područjima gdje je potres potencijalno može biti jak i razoran. Pripremajući i ovaj zakon puno smo naučili i to treba biti prvi korak i ministarstva i Vlade, definirati kako će slijedeći koraci biti kad će se i slučajno i dogoditi eventualno neki potres, da iskoristimo ovaj zakon i da napravimo jedan univerzalni ne samo zakon za Zagreb, Krapinsko-zagorsku županiju i Zagrebačku županiju, nego zakon za cijelu Hrvatsku, a potencijalno kojega možda nikada i nećemo koristiti i nadajmo se da ga nećemo koristiti. Zatim slijedeći zakon koji je jako bitan i da smo ga imali prije bilo bi lakše i sada, a to je Zakon o održavanju zgrada. Posebno se treba definirati održavanje višestambenih zgrada, definirati kvalitetnije pričuve, osiguranja, a i kad se grade nove zgrade buduće u kojima će više stanara biti vlasnici, kako sve te odnose definirati, koji su točno poslovi upravitelja, koji su poslovi predstavnika stanara i na koji način stanari dogovaraju među sobom odgovornosti za konstruktivni dio za statiku, ali i za održavanje svih onih dijelova koji su zajednički dijelovi u zgradi i koje koriste svi stanari. Ja apeliram na sve da izglasamo ovaj zakon, da ga čim prije počinjemo i koristiti na zadovoljstvo građana grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije jer njima stvarno treba pomoć i to hitno. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Željko Sačić.
Pred nama je ovaj poboljšani prijedlog zakona od predlagača i svakako vrijedan pohvale da se tako snažno i otvoreno uvažilo argumentirane amandmane, prijedloge koji su pridonijeli njegovoj kvaliteti i svi mi koji živimo, koji smo oštećeni zapravo sa tim snažnim potresom, itekako vjerno i s nestrpljenjem očekujemo da taj zakonski tekst konačno zaživi uz naravno sve ono što može dodatno poboljšat njegovu kvalitetu, što može omogućiti da posebno građani naših rubnih dijelova Zagreba, ovdje županije zagrebačke, pod Sljemena koje je najviše u epicentru pogođeno tim potresom, našeg Zagorja, da se što prije omogući jedan siguran boravak i korištenje obiteljskog doma, jesen je pred vratima, tu je i zima i predugo se čeka. Svakako da je dobro da je zakon napravio određenu distinkciju u odnosu na užu gradsku jezgru grada Zagreba, vrlo su to složena pitanja, nije svejedno obnoviti tako grad Zagreb u svojoj spomeničkoj baštini, kulturno-povijesnoj od onih zgrada stambenih, poslovnih i svih onih koji su na periferiji i zato preporučujemo predlagaču da još i više iznivelira taj socijalno-imovinski cenzus, zašto ne, dapače, da se omogući dodatno omogućavanje, dodatno korištenje te blagodati sufinanciranja, bilo od strane države, bilo od strane lokalne uprave i samouprave za građane koji prelaze taj cenzus do 4000 kn kako je ovdje i predloženo, da ih se na drugi način stimulira kad dižu kredite, da budu u određenom položaju prema bankama sa kamatnim stopama ili kako već. Isto tako iznimno je korisno da ste napravili razliku u odnosu na naše građane koji su vlasnici višestambenih objekata, stanova i obiteljskih kuća i da se ona financira, ta solidarnost, koja je nužna, koja je potrebna na koju smo ponosni, da se ona ipak ograniči samo na ono što je nužno a sve što je preko toga, što već govori o određenim drugim potrebama, da se onda građani sami moraju pobrinuti i taj rizik na neki način za ostale nekretnine sami snositi. Također, vrlo su važna pitanja i kolegica je ovdje i napomenula, vanknjižna pravna pitanja nadoknade i sufinanciranja za naše vanknjižne vlasnike, mnogo je takvih, osobito u ovim prigorskim našim krajevima, zagorskim, to su pitanja stara i po stotinu godina gdje se nekretnine nisu pravodobno upisivale i u nasljedstvo itd., i naš predlagač svakako treba dati odgovor na to pitanje da ljudi koji faktično žive, kojima je to jedna nekretnina, krov nad glavom, da ne budu eliminirali s tog osnova zbog formalnih razloga. Isto tu treba reći i isto proces legalizacije, nažalost još uvijek nije prema svakom završen. Mnogi su u tom postupku ostali na pola puta, mnogu su gotovo pred samim krajem, potres ih je zatekao, prema njima moramo također imati kad smo već otvorili vrata, da legaliziraju svoje nekretnine, da smo donijeli jedan takav zakon, onda moramo biti konzistentni i učinit ga zapravo primjenjivim i u ovom slučaju. Svakako treba pozdraviti mi Hrvatski suverenisti i to činimo, napore hrvatske države, hrvatskog društva da se obnove naše bomoglje, crkve i da građani mogu ispunjavati sve svoje vjerske potrebe ali znademo da su to ogromne, ogromne, ogromne štete, ogromna ulaganja no evo, to je pred nama. I najvažnije, dobili smo kao klub Hrvatskih suverenista, nadam se i svi ostali, jedan značajan dokument, prijedlog, značajan po svojoj stručnosti, težini, po autoritetu, prijedlog izmjena nekoliko članaka ovoga zakona, 5, 6, čiji su potpisnici recimo Arhitektonski fakultet u Zagrebu, Udruženje hrvatskih arhitekata, Hrvatska komora arhitekata, Hrvatsko društvo krajobrazne arhitekture, Udruga hrvatskih urbanista, Društvo arhitekata Zagreba. To je jedan dokument obrazložen koji sam po sebi zahtijeva i iznimnu ozbiljnost, ja predlažem predlagaču da pomno, ozbiljno, krajnje ozbiljno nađe vremena da razgovara sa tako eminentni autorima primjedbi, dopuna i da apsolutno procijeni što je, što je to korisno, a vjerujem da je mnogo toga korisno u interesu građana da se uvaži, time će ovaj zakon dobiti svakako još veću pozitivnu vrijednost i težinu i biti na korist građana. U ime Kluba Hrvatskih suverenista već sad nakon ovog drugog čitanja, a posebno u nadi, optimizmu da ćete prihvatiti i ono što će ova rasprava donijeti, mi ćemo svesrdno podržati što prije donošenje zakona ovakvog koji je, koji ste predložili, upravo iz razloga jer to građani naši čekaju s nestrpljenjem. Oni to čekaju već više mjeseci, mnogi su krenuli u sanaciju svojih kuća sami, svojim sredstvima, kreditima, prijatelja angažirajući, snalazeći se kako tko zna i umije i danas nas gledaju, ja ih sve pozdravljam, ohrabrujem i vjerujem da će i ovaj sabor i ova Vlada što prije izvršiti kako smo danas čuli tu svoju solidarnu obavezu, da neće okrenuti lice od onih kojima je najpotrebnija. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ovim smo iscrpili rasprave u ime klubova. Prva pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Poštovani kolegice i kolege, poštovani građani evo radi se o Zagrebu i okolici i kao što sam rekao na početku hrvatski građani tj. hrvatski narod je uvijek bio solidaran u teškim situacijama tako i u slučajevima ugroze bi trebalo biti solidaran sa svim građanima, a poglavito sa onima koji su ugroženi radilo se o potresu u Zagrebu, radilo se o požarima u Dalmaciji, radilo se o elementarnim nepogodama u Slavoniji po pitanju ovaj elementarnih nepogoda u njihovim poljima koji se često događaju, ali ti ljudi su zaboravljeni kao što je zaboravljeno 2/3 Hrvatske. Znam, fokus je na Zagrebu. Zagreb je glavni grad RH i u ovome potrebu i nemilom događaju kojemu nismo mogli nitko utjecati jedino priroda i sam dragi Bog je dogodilo se što se dogodilo, imamo ogromne štete i drago mi je da se raspravlja o tome, samo mi je žao što smo mi kao saborski zastupnici desetkovani, ne znam zbog čega, koji su razlozi, zbog čega je to predsjedništvo donilo, il kolega Sanader, Jandroković, Ostojić, Miroslav Škoro, zbog čega su donili ovu mjeru i zbog čega se nije raspravljalo u saboru, da li je moguće da svi saborski zastupnici budu u saboru jer je moguće. Ako smo mogli biti na konstituiranju mogli smo biti i sada, ovdje se radi o ozbiljnim stvarima, a narod plaća nas saborske zastupnike da raspravljamo. Kao što sam rekao i u mom cetinskom kraju je '89. tj. '90. godine bio potres, dobiven je novac, nadam se da neće završiti taj novac koji dobije sad Zagreb kao što je se završilo u Cetinskoj krajini. Poslije je taj novac otišao kao pozajmica tvrtki Tedeschia i taj novac nažalost, ja, prenamijenjen je za oružje, nit je napravljena obnova tj. poslije potresa nit je tada najpotrebnije nešto što je bilo, a to je novac za obranu cetinskog kraja, jer taj novac je prenamijenjen taj novac je završio u džepovima tuđim. Nikada nisam dobio račun, bezbroj puta sam tražio da li je osoba koja je pozajmila tj. preko tvrtke koja je pozajmila bilo kad vraćen novac, nije nikada. Zbog toga trebamo biti oprezni kad govorimo o ovome, tada je bio novac naravno za oružje potrebniji od rješavanja problema potresa jer srbočetnička armada je tada harala i, ovaj sad je to vrijeme kad se prisjećamo, vrličkim područjem, cetinskim krajem prema Peruči, ugrozila je taj narod i da je taj novac uložen za oružje ne vjerujem da bi tolike bile štete. Zato kad govorimo o ovome moramo najprije govoriti oprezno da se ne događaju stvari kao što se događaju, da ne bude taj novac tko zna di otišao, međutim ja moram ovdje spomenuti te 2/3 Hrvatske. To sam rekao premijeru da trebamo razgovarati o Zagrebu. Ništa manje nije ugrožen od brojnih elementarnih nepogoda 2/3 Hrvatske. Ja to mogu govorit o svom Cetinskom kraju, Dalmatinskoj zagori, Dalmaciji, to je zaboravljena pusta zemlja, Lika, nikoga nema, prazan prostor, prazna ognjišta, to je također tema gdje bi trebao poseban zakona jel o brdsko-planinskim područjima, novi zakon ne šminkerski zakon koji su oni donili onda pod pritiskom ili za nerazvijena područja. Imamo strašan demografski pad u 2/3 Hrvatske van Zagreba. Prvi sam da budemo solidarni sa Zagrebom, ali pozivam javnost, vas saborske zastupnike i Vladu da pogledaju što se događa sa obećanim projektima, primjera za moju Dalmaciju. Prije 3 godine na sjednici vlade u Splitu obećane su projekti za Splitsko-dalmatinsku županiju 2 milijarde kuna, pred lokalne izbore, do sada ništa nije uloženo ni napravljeno, nula kuna. Tako je i u Slavoniji i to je istina. Ja znam da je ovo zakon o Zagrebu i okolici u slučaju potresa, imamo mi dole i požare i razno razne ugroze, imamo napuštanje ljudi zbog brojnih problema, imamo osjećaj ugroženosti ljudi dole zbog migranata, evo prije neki dan je prije neki dan je migrant zarobio sa pištoljem jednoga starijega čovjeka na nekoliko sati da bi ga doveo do određenih puteve, do određenih sela i sl. Nemojmo samo misliti da je Zagreb Hrvatska, 2/3 Hrvatske imaju goru ugrozu od loših politika nego Zagreb, vjerujte mi. Hrvatska je demografski prazna i pozivam ovdje ko što govorimo o Zagrebu i solidarni smo budimo i prema spaljenoj zemlji 2/3 Hrvatske solidarni. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi predstavnici Vlade RH, uvažene kolegice i kolege. Više puta je rečeno da je ovaj zakon trebalo donijeti prije. No, nažalost to se nije dogodilo i sada ne treba na to trošiti ni riječi ni energiju, već se trebamo potruditi da zakon bude što je moguće bolji i da bude što je moguće više u korist građanki i građana ovoga grada, oštećenih potresom. Međutim, upitno je koliko će to biti moguće kada pred nama imamo zakon koji je ovako neambiciozan. Već smo više puta o tome govorili danas, ali ovaj zakon ne promišlja budućnost i budući razvoj grada Zagreba, već se koncentrira na obnovu statusa, odnosno statusa quo kakav je bio prije potresa. To nije dobro. To za Hrvatsku nije dobro, to za Zagreb nije dobro, to nije dobro za građane, nije dobro niti za Vladu RH. I to bi bilo potrebno promijeniti. Međutim, ne vidim kako je to moguće učiniti sada kada Vlada koja je trebala ići u tom smjeru nije u stanju donijeti niti odluku kako će konkretno potrošiti onih gotovo 90 milijuna eura koje je do sada dobila iz EU. Niti to, niti to ne znamo na koji način će se investirati. Nema konkretnih odluka, a primjerice, školska godina počinje i djeca neće moći ići u svoje škole. Međutim, a to je i naša obveza u svakom drugom čitanju zakona, pokušat ću dati nekoliko konkretnih prijedloga koje ću potom potkrijepiti i amandmanima i predložiti smjer kako popraviti zakon. Pa krećem redom. Prvo, Savjet za obnovu. Savjet za obnovu je izuzetno bitno tijelo koje sudjeluje u izradi ključnog dokumenta, a to je program mjera. To tijelo mora imenovati Sabor. To tijelo mora biti pod nadzorom Sabora, zbog toga predlažem da se zakon promijeni na način da Sabor imenuje Savjet, da Sabor ima pravo raspravljati i odlučivati o godišnjem izvješću o radu Sabora, a također, ukazujem i na nelogičnost. Ako imamo predstavnike poslodavaca, onda u savjetu moramo imati predstavnike radnika. Ako imamo predstavnike Gospodarske komore, onda u savjetu moramo imati i predstavnike Obrtničke komore. U protivnom je potpuno nejasno koji su bili kriteriji za sastavljanje tog Sabora. Savjeta, pardon. I to se mora promijeniti. Sljedeće, socijalni kriteriji. Dobro je da ga ima. Oko toga nema spora. Dobro je da ga ima. Međutim, na ovakav način kako je propisan, nije pravedan. Osoba koja ima primanja 4 tisuće kuna, dobit će sve, a osoba koja ostvaruje 4 001 kunu, ništa. To, kolegice i kolege, nije pravedno. To nije pravedno i to ne može funkcionirati. Zbog toga predlažem da se socijalni kriteriji podijeli u razrede pa se i onima koji prelaze određenu stepenicu, kako ju odredimo kroz raspravu i kroz glasanje o ovom zakonu, prizna barem dio, ne nužno cijeli iznos od 20%, nego se prizna nekome 15%, nekome tko ima malo više imovine ili primanja 10%, itd. Na taj način ćemo osigurati da socijalni kriterij ispuni onu glavnu svrhu zbog kog se on uvijek uvrštavao u nekakav propis, a to je solidarnost i pravednost. Kad smo kod solidarnosti i pravednosti, jedna je skupina u ovom zakonu potpuno zanemarena i gurnuta na marginu. To su, poštovani kolegice i kolege, zaštićeni najmoprimci. Oni ovim zakonom ni na koji način nisu zaštićeni. Zbog toga predlažem da se zakon promijeni na način da se osigura trajno zbrinjavanje zaštićenih najmoprimaca dok traje obnova i da se osigura zamrzavanja rasta najamnine za isto to vrijeme. Na taj način ćemo osobe koje su već sada u teškoj situaciji zbog izmjena Zakona o najmu stanovima, barem ovdje u Zagrebu i barem one koji su stradali zbog potresa, koliko-toliko zaštititi. I dopustite mi jedno tehničko pitanje. Hipoteka. Hipoteka u ovom zakonu nije dovoljno jasno propisana i uređena. Potpuno je nejasno kako se upisuje u zemljišne knjige, a isto tako je nejasno i na čije se posebne dijelove upisuje, zbog toga predlažem jasno odrediti da se hipoteka upisuje isključivo i jedino na one posebne dijelove odnosno na one stanove osoba koja nisu osigurala svoja sredstva. U situaciji gdje će ljudi morati osigurati novac i za obnovu svojih stanova, unutrašnjosti koje će u pravilu osiguravati kroz kredite, ovakva odredba je nužnost jer u protivnom te obnove neće biti. Ukratko, ovaj zakon [[Upadica: Vrijeme.]] bez obzira što je krenuo u krivom smjeru, ipak se može popraviti i o tome hoćete li usvojiti amandmane ovisit će i moj pristanak na to da glasam za njega. Hvala.
Hvala. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,03 SATI]] Nastavljamo dalje sa raspravom. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana predstavnice ministarstva i Vlade. Evo, ja ću se isto osvrnuti kratko na ovaj, drugo čitanje ovog prijedloga, Konačnog prijedloga Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom, i to na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Kada se prisjetimo da je to razdoblje kad je se dogodilo i kada vidimo kolika je kompleksnost zapravo i količina oštećenih zgrada, onda moramo reći da je vrlo važno upravo prolaziti ovaj i donijeti zakon koji će temeljito i kvalitetno omogućiti da se obnova zgrada, ali i ne samo zgrada, da se dogodi u što boljem i kvalitetnijem obuhvatu i da ona bude i vrlo transparentno. Znamo da je preko 42 tisuće zahtjeva bilo zaprimljeno zbog nastalih šteta koje se dogodilo na ovom području, a da je u tom periodu bilo potrebno osigurati i kvalitetne procjene i da su se time bavili svi stručnjaci koji su bili raspoloživi na čelu sa građevinskim fakultetom i arhitektonskim i na taj način je samo na području grada Zagreba preko 24 tisuće zgrada bilo pregledano, gdje je, kao što ste vidjeli, oko 1300 potpuno neuporabljivo. Uz to, moramo reći da je na području Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije uglavnom su velika oštećenja i na zgradama, odnosno na osobnim i privatnim kućama, kao i na području Grada Zagreba u epicentru koji je bio u Markuševcu. Jako je važno isto tako napomenuti da je uz to strašno puno stradalo škola, fakulteta, instituta, zatim bolnica i svih ostalih zgrada koje su potrebne za javnu namjenu i to je ono što čini zapravo cijelu ovu situaciju puno težom. Ja ću se osvrnuti na samo financiranje jer je ovaj period odnosno kratko je vrijeme gdje se spominje u čl. 5. i čl. 6. zapravo način financiranja i obnove samih zgrada, već je bilo rečeno da se u državnom proračunu osigurava 60% za prvu nekretninu, Grad Zagreb 20% i vlasnici 20%. Ono što je usvojeno u zadnjem prvom čitanju, nakon prvog čitanja, da ukoliko postoji druga zgrada ili nekretnina, tada vlasnik sufinancira 50%, odnosno suvlasnici, što je jako dobro. Isto tako, bitno je napomenuti da postoje zgrade koje su izgubile mehaničku otpornost i one se moraju ukloniti i to uklanjanje ide prvenstveno i na teret je sredstava državnog proračuna. Isto tako, važno je reći da suvlasnik treba sufinancirati i uplatiti u fond pripadajući iznos, a ukoliko se to ne napravi se tada radi i upis hipoteke i na taj način se osigurava da se ipak sredstva koja su osigurala RH odnosno županije, da se taj dio sredstava vrati ukoliko dođe do prodaje tih nekretnina. U zabilježbi isto tako, postoji u čl. 6., kada se, gdje se vodi računa upravo o socijalnom kriteriju, da ukoliko vlasnik ili suvlasnik nekretnine proda u roku od 5 godina, tada je dužan isto tako uplatiti taj pripadajući iznos. Jako je važno upravo i ta socijalna kategorija gdje se omogućava da na taj način se pomogne mnogima onima koji su stradali u ovom teškom potresu. Smatram da je ovaj prijedlog zakona dobar i da sa svim popratnim dokumentima i [[Upadica: Vrijeme.]] pravilnicima će se on još poboljšati.
Hvala. Sljedeća rasprava pojedinačna uvažena zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Najprije pozdravljamo odluku premijera i Vlade da uključe socijalni kriterij u novi prijedlog zakona. Smatrali smo i smatramo od samog početka da je temeljna zadaća zakona da ostvari ideju pravičnosti i jednakosti. Ono što je važno da smo taj zahtjev formulirali, u obliku, da tražimo da se troškovi financiraju u potpunosti prema dohodovnom odnosno imovinskom cenzusu i da država u potpunosti stane iza onih koji, po svojim dakle, primanjima, nemaju mogućnost obnove. U konačnom prijedlogu zakona, kao što znate, uključeni su i dohodovni i imovinski cenzus. Tako će sufinanciranja biti oslobođeni oni čiji mjesečni dohodak ne prelazi iznos od 4 tisuće kuna i koji nemaju imovine ukupne vrijednosti veće od 200 tisuća kuna. Neki kažu da je to nedovoljno, neki kažu da je to previše. Neki se bune da je riječ o Zagrebu koji je relativno bogat grad. No, zašto je uvođenje socijalnog kriterija važno i za ovaj zakon kao i za sve zakone sličnog tipa značne? Ljudi su bez posla, mi imamo jednu od najniži stopa zaposlenosti u Europi, u opasnom smo stanju zbog korone što smo vidjeli i u ovdje u sudnici. Od studenog ljudima prijete ovrhe i tako što su zapravo istekli posebni uvjeti i okolnosti koje omogućavaju blokadu ovrha, procjenjuje se da će čak 1. studenog u jednom tjednu stupiti na snagu oko 400 000 ovrha. Drugim riječima, u Zagrebu u cjelini možemo reći da ljudi koji šeću ulicom se nalaze bez posla, da su porušenih kuća, da su u situaciji prijetnje ovrhe svaki četvrti kojeg sretnemo na ulici. U tom smislu možemo govoriti da je Zagreb nešto bogatiji grad, ali svakako nismo u dobroj situaciji. Ove smo godine odnosno prošle smo godine nažalost uspjeli doći na sam vrh ljestvice materijalne deprivacije odnosno pokazatelja koji utječu na kvalitetu života kućanstava. Kada govorimo o socijalnom kriteriju, zato je to središnji problem. Znači, da vam dam za primjer preko 50% ljudi ne može podmiriti u kućanstvima neočekivani financijski izdatak. Preko 50% ljudi ne može odvojiti za tjedan dana odmora izvan svojeg grada u kojem živi. 17% ih kasni s plaćanjem računa zbog financijskih poteškoća, jedan od ovako drastičnijih primjera kad su navodno te statistike, stvari zvuče dosta suhoparno ali ovaj podatak budi možda pažnju da zapravo preko 10% ljudi sebi ne može priuštiti svaki drugi dan obrok koji sadrži meso, piletinu, dakle ribu ili neki vegetarijanski ekvivalent. 7,7% si ne može priuštiti primjereno grijanje u najhladnijim mjesecima, moram reći da to nije najgori postotak kad gledamo Makedoniju, stvari su još gore, kako idemo, evo primjera, Makedonija je jako visoko na Doing business ljestvici, preko pola stanovništva si ne može priuštiti grijanje, bojim se da ćemo i mi u tom smjeru jako dobre poduzetničke klime ali jako slab status za društvenu većinu. Dakle, pozdravljam prije svega uvođenje imovinskog i dohodovnog cenzusa, no izražavamo zabrinutost zbog potencijalnog uzroka velike korupcije putem čl. 5. stavka 6. na kojeg opet samo mi upozoravamo, zakona koji omogućava sufinanciranje obnove poslovnih prostora u kojima se kako se kaže, obavlja gospodarska djelatnost, bez kriterija koji su to poslovni subjekti i u kojem će se iznosu sufinancirati te poslovne zgrade. Sve se derogira na Zakon o državnim potporama koji naravno nema jel', u sebi niti po svojem karakteru niti socijalni kriterij, niti kriterij društvene koristi, tako da možemo očekivati da će se vlasnicima koji imaju višemilijunske dobiti, financirati obnova u potpunosti možda jer ovdje nemamo čak taj postotak u kojem se postotku sufinancira obnova a ta gospodarska djelatnost može doslovno biti i djelatnost kladionica pa to ne bi bilo prvi puta da država financira kladionice. Znači vrlo šturi stavak je ovaj članak, ne određuju ni u kojem omjeru se financira obnova, pa nismo znači ni definirali te privatne osobe, nadamo se da to nije nekakav dogovor na liniji Bandić-Plenković po kome će država financirati podobne vlasnike firmi, postavili smo to pitanje jučer na Odboru za zakonodavstvo, nismo dobili odgovor, također u prvom čitanju je odgovoreno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da neće biti 80% ali to u zakonu ne piše. Hvala.
Slijedeća rasprava, uvaženi zastupnik Darko Klasić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolege zastupnice i zastupnici. Prije samog potresa, veliki dijelovi centra grada desetljećima su bili izloženi propadanju i neodržavanju i zapuštenosti i to je bio dodatni uzrok ovih velikih oštećenja i šteta prilikom potresa u Zagrebu a ova obnova nam je istovjetna i prilika za revitalizaciju glavnog grada. Nastavit ću sa prijedlozima koje nisam stigao iznesti u ime kluba, a smatram da bi trebali biti ugrađeni u predloženi zakon. Jedan od toga je u čl. 13. stavka 3. koji se odnosi na stručni savjet za obnovu, ne znam čemu ovdje služi Hrvatska gospodarska komora i Hrvatska udruga poslodavaca u stručnom savjetu, možda zbog čistog ... [[Govornik se ne razumije.]] dvije nepotrebne udruge u pitanju obnove, nečije lobiranje ili interes možda a nema ni jednog jedinog sociologa,... [[Govornik se ne razumije.]] ili urbanog sociologa u cijelom procesu koji se bavi obnovom a isti je prisutan i u već spominjanom Zavodu za obnovu Dubrovnika sa planom upravljanja spomeničke baštine grada Dubrovnika i mislim da bi bilo poželjno da se isto primijeni u Zagrebu i iz čl. 13. stavka 3. izbrišu se predstavnici HUP-a i HGK-a jer nema potreba potrebe za tim, možda prije bilo strukovno kao što smo vidjeli, Obrtnička komora koja je tu možda daleko primjerenija. U čl. 6., ono što mi je upalo zapravo isto u oko je vidljiva najbolja namjera predlagatelja i mišljenja sam da je osim same visine dohotka, mjerilo i druga značajna imovina, druge nekretnine, štednje motornih vozila i plovila čija ukupna vrijednost ne prelazi 200 000 kn, postavljena nerealno jer ne možemo smatrati osobe sa socijalnim uvjetima za obnovu koju posjeduju drugu imovinu u ovom iznosu, to mi se čini da je malo previše podignuta ljestvica, da bi ovdje država snosila zapravo u potpunosti obnovu i županija. Također stavak 1. čl. 6 i alineje 1., 2. i 3., svi navedeni izuzeci mogu nakon podnošenja zahtjeva do beskraja otezati obnovu za pribavljanjem dokumenata i ja mislim da bi trebalo tu definirati rok za dokazivanje imovinskog stanja, od predaje zahtjeva za obnovu nadležnih službi. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava, uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege, iako je u ovom konačnom prijedlogu zakona vidljivo znatno poboljšanje i normiranje u odnosu na tekst iz prvog čitanja, osobito što se tiče unošenja socijalnih kriterija odnosno dohodovnog i imovinskog cenzusa, provedba zakona je i dalje prepuštena normiranju kroz podzakonske akte koje donosi resorni ministar i kroz program mjera i aktivnosti obnove koje donosi Vlada RH, dakle bez rasprave na HS i kontrole HS. Stoga je vrlo važno zbog poštivanja načela transparentnosti da javnost bude informirana o utrošku sredstava, načinu obnove i nositeljima obnove, a to ne samo kvartalno kako je to predloženo u odredbi čl. 5. st. 12. konačnog prijedloga zakona, ako ministarstvo redovito i u cijelosti unosi podatke o mrežnoj aplikaciji oni mogu biti dostupni u realnom vremenu unosa, a ne samo kvartalno. Tako je i predviđen rok od 30 dana od dana stupanja na snagu zakona o kojem bi resorni ministar trebao donijeti Pravilnik o podrobnijem sadržaju i tehničkim elementima projekta obnove, što bi značilo da je taj pravilnik zapravo u završnoj fazi, a što čisto sumnjam jer su sigurno svi administrativni i stručni kapaciteti resornog ministarstva bili angažirani oko izrade teksta konačnog prijedloga zakona i odgovora na primjedbe zastupnika izrečenih u raspravi. Isto tako u čl. 58. st. 3. i 4. konačnog prijedloga zakona navedeno je da je ministarstvo dužno vladi predložiti prvi program mjera i aktivnosti obnove u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu zakona, a vlada je dužna donijeti program u roku 15 dana od dana primitka programa. To će biti sigurno teško izvedivo s obzirom na kompleksnost problematike odnosno izvedivo će biti ako programi mjera budu ofrlje izrađeni što bi bilo neprihvatljivo i dalekosežno štetno. U čl. 6. konačnog prijedloga zakona propisano je uz dohodovni imovinski cenzus za oslobađanje od uplate sredstava za obnovu. Pitanje je, kako će se utvrditi da li vlasnici ili suvlasnici nisu imali druge značajne imovine na dan 22. ožujka 2020. odnosno druge nekretnine, motorna vozila i plovila čija ukupna vrijednost prelazi 200.000,00 kn o čemu se prilaže odgovarajuća potvrda, te izdaje pisani iskaz ovjeren kod bilježnika. Što znači odgovarajuća potvrda? Dal je to procjena automobila ili plovila koju će plaćati vlasnici? Osim toga, što ako je automobil ili plovilo veće vrijednosti stečen nakon 22. ožujka 2020., vidljivo je da se o tome nije promišljalo i da je odredba nedorečena i neprovediva. Osim toga, zašto su samo hrvatski ratni vojni invalidi iz Domovinskog rata oslobođeni uplate sredstava konstrukcijske obnove, te gradnje zamjenskih obiteljskih kuća, zašto ne i dragovoljci Domovinskog rata koji su prvi krenuli u Domovinski rat, u obranu suvereniteta RH? Zašto ne i civilni invalidi Domovinskog rata ili se o tome očitovalo resorno ministarstvo? Što je sa ostalim osobama s velikim postocima invaliditeta? Odredba je duboko nepravedna. Prema čl. 7., 8. i 9. vlasnici i suvlasnici zgrada i obiteljskih kuća dužni su osigurati u pričuvi odnosno uplatiti prije početka izvođenja radova 20% sredstava na račun Fonda za obnovu, a ne garantira im se rok završetka obnove, pa je pitanje tko će i zašto ne bi, tko će, zašto ne bi uplatili ta sredstva početkom ili tijekom obnove? S druge strane, prema čl. 36. st. 1. iznos novčane pomoći nakon završetka obnove na temelju odluke o obnovi određuje ministarstvo odlukom o isplati novčane pomoći u skladu s programom mjera. Čl. 29. st. 1. veličina zamjenske obiteljske kuće koja se gradi u određenom slučaju ovisi o broju osoba koje su stanovale i imale prijavljeno prebivalište ili boravište u uklonjenoj kući u vrijeme nastanka nepogode iz čl. 1. st. 1. ovog zakona. Dakle, ako su u trenutku potresa imali podstanare koji imaju boravište u uklonjenoj kući i oni će se uračunavati u broj osoba koje su stanovale u uklonjenoj kući. Velik problem je i dalje nemogućnost pojedinih, povoljnih kredita građanima za sufinanciranje obnove zgrada odnosno kuća s time da neki suvlasnici ne plaćaju pričuvu i neće pristati na obnovu. Vlada bi s HBOR-om trebala dogovoriti povoljne kredite za građane čije su nekretnine oštećene potresom ili inače neće biti mogućnosti financiranja obnove. Dakle, konačni prijedlog zakona je bolji, ali je još uvijek nedorečen, nekoherentan, nepravedan i očito nije se poštovalo, nije prošao ozbiljnu analizu drugih resornih ministarstava i stoga će biti teško provediv. Hvala lijepa.
Slijedeća rasprava uvažena zastupnica Marijana Puljak, Petir, Marijana Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, poštovane predstavnice predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Pokazalo se dobrim da ovaj zakon nije donesen ishitreno jer se kroz širu raspravu za koju je ostavljeno razumno vrijeme došlo do rješenja kojim su se nastojali pomiriti s jedne strane ciljevi ovog zakona koji neosporno uključuju što bržu racionalnu i učinkovitu obnovu zgrada i interesi vlasnika nekretnina s druge strane na način da im je omogućeno izvođenje cjelovite obnove ako se obavežu podmiriti razliku troškova između cjelovite obnove i same obnove čime i u tom slučaju imaju pomoć države. Devastacija koju je razorni potres uzrokovao i time oštetio više od 25000 zgrada i izazvao štetu preko 86 milijardi kuna prelazi individualne okvire i zahtjeva intervenciju države. Osim toga, sukladno temeljnim odredbama našeg ustava RH je i socijalna država. Prema ovom zakonu vlasnici su dužni sudjelovati u financiranju obnove čime se u ovaj zakon prenosi ustavna odredba prema kojem vlasništvo obvezuje, a ugrađivanjem socijalnih kriterija u zakon, što je bio i moj prijedlog i prijedlog nekolicine zastupnika u prvom čitanju, vodilo se računa i da socijalno najugroženiji budu oslobođeni od sudjelovanja u financiranju. U potpunosti će se financirati i konstrukcijska obnova invalidima Domovinskog rata, te korisnicima socijalne skrbi koji primaju pomoć za uzdržavanje. Predlažem također da se razmotri mogućnost da se ta odredba proširi na sve osobe sa invaliditetom, te da se kod obnove zgrada vodi računa o njihovoj pristupačnosti upravo osobama sa invaliditetom. Ne treba zaboraviti niti javni interes koji se ovim zakonom štiti na način kako je postavljena obnova zgrada, a to je da se organizirano obnavlja samo konstrukcija zgrada čime se utječe na mehaniku, otpornost i stabilnost, a kroz to na zaštitu života i zdravlja korisnika zgrada i samih prolaznika. Ostale dijelove zgrade i obrtničke radove ostavlja se vlasnicima da ih sami financiraju. Ne treba zanemariti niti činjenicu da obnova može biti spas za cijeli niz malih građevinara i obrtnika iz cijele Hrvatske, no kako bi se spriječilo bilo kakve zlouporabe, smatram važnim utvrditi okvir izvan kojeg troškovi obnove konstrukcije ne smiju ići, kako se ne bi dogodilo da troškovnici premašuju realne cijene i da se u njima pokriva i neke druge troškove što bi bilo u suprotnosti sa javnim interesom. Stoga bih molila pojašnjenje predlagatelja na koji način će se konkretno tretirati ovaj potencijalni problem? Financijska konstrukcija je propisana u primjerenom obliku polazeći od činjenice da država, jedinica područne samouprave i vlasnici trebaju sukladno svojim mogućnostima snositi teret obnove. Tu je važno osigurati maksimalnu transparentnost i financijsku kontrolu, te je dobro što je Zakonom propisana obaveza Ministarstva i nositelja obnove za zgrade javne namjene, da redovito i u cijelosti informiraju javnost o aktivnostima i troškovima obnove, te će se i na mrežnoj aplikaciji Ministarstva kvartalno objavljivati podatke o utrošku sredstava svih nositelja obnove. Dobro je i to da je država osigurala svoje ulaganje u obnovu kako se ne bi dogodilo da se izvrši obnova javnim novcem, a da potom vlasnik proda nekretninu bez ikakvih penala. Željela bih skrenuti pažnju da za slučajeve gdje vlasnici ne participiraju financijski, već im se obnova zbog socijalnih kriterija provodi u 100% iznosu javnim novcem, nije do kraja jasna, u članku 6., stavku 2., koji je to pripadajući iznos koji bi vlasnik trebao vratiti ako u roku kraćem od pet godina proda obnovljenu nekretninu, pa bih također tu molila konkretan odgovor predlagatelja. Kako je Vlada donijela Odluku o financiranju najamnine stambenog zbrinjavanja vlasnika stanova i kuća čiji su domovi stradali u potresu i Ministarstvo državne imovine zaprimilo 464 zahtjeva, od čega je u Cvjetnom naselju, u domu privremeno smješteno još 275 osoba, zbog početka nove akademske godine, smatram doista da je prioritetno što skorije pronalaženje novog privremenog smještaja za sve koji i dalje ne mogu u svoje domove. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, drage kolegice i kolege. U ime Kluba predložit ćemo 30-ak amandmana na ovi Zakon, dio tih amandmana predložila su stručna udruženja i društva, kao što je Društvo arhitekata grada Zagreba i ostala udruženja, i htjela bi reći da dakle broj amandmana koji su svi ovdje evo za ovom govornicom najavili, govori zapravo o tome koliko je problema u ovom Zakonu. Njegov najvažniji nedostatak je nedostatak volje da se obnova napravi temeljito prema najvišim svjetskim standardima, te da se obnova iskoristi za izgradnju Zagreba kao moderne europske metropole 21. i 22. stoljeća. Zagreb je glavni grad Hrvatske, ogledalo jedne zemlje, ogledalo naše zemlje i za njegovu sudbinu zainteresirani su ne samo građani Zagreba, već svi građani Republike Hrvatske. Ovaj Zakon bi se trebao nazvati Zakon o hitnoj sanaciji kroz koji bi se sanirali samo hitni slučajevi uz minimalan utrošak javnih financijskih sredstava. Paralelno, ali jako brzo i efikasno, trebala se sprovesti sveobuhvatna, sadržajna i iskrena javna rasprava s građanima i strukom o budućnosti Zagreba. Rezultat te rasprave trebao je biti plan budućeg razvoja Zagreba i onda novi Zakon koji će sve to ubrzati, napraviti jednostavnijim, efikasnijim. Najvažnija posljedica takvog Zakona trebala bi biti temeljito obnovljen Grad, obnova koja ne smije biti tek sanacija šteta od posljedica ovog potresa nego još više prevencija katastrofe prigodom sljedećeg potresa ili neke druge elementarne nepogode, a istovremeno obnova je trebala biti i prilika za plansku urbanu obnovu. Recimo na jedan primjer da pokažemo, dakle umjesto zgrada javne uprave u centru grada, moglo se izgraditi nacionalni administrativni centar negdje na periferiji ili u njega premjestiti sva Ministarstva, Agencije, Vladu, Sabor. Zgrade u centru bi dobile druge namjene kao što su galerije, muzeji i slične javne namjene, a dio bi se mogao privatizirati i tako prikupljena sredstva uložiti u obnovu Grada. Na sličan način neki fakulteti iz centra Grada mogli su se premjestiti i u planirani sveučilišni kampus na Borongaju po uzoru na mnoge svjetske gradove koji su realizirali slične projekte. Kroz ozbiljno sveobuhvatnu obnovu trebalo, treba dati priliku za obnovi i na izgled neoštećenih, ali dotrajalih zgrada kojima se može udahnuti novi život i tako trenutnim vlasnicima ponuditi i povećanje vrijednosti njihovih nekretnina. Posebna napomena struke za ovaj Zakon, da je uveden potpuno nepotreban paralelan sustav izrade projekata za obnovu umjesto već redovnih, redovnog zakonodavstva odnosno dokumentacije u redovnom zakonodavstvu glavnog izvedbenog projekta, nije bilo potrebno dakle uvoditi taj paralelan sustav već ubrzati postojeće procedure i postupke. Na ovaj način uvodi se u budućnosti i nepotrebna pravna nesigurnost. Isto tako umjesto samo jednog modela u predloženom Zakonu sufinanciranja 60-20-20, ja bih rekla s nepodnošljivom lakoćom trošenja javnih sredstava mogući su bili i drugi modeli koji bi aktivirali druga sredstva i tako ili uštedili javna, ili ih svrsishodnije utrošili, na primjer prodaja zgrada ili stanova u državnom ili gradskom vlasništvu prije bilo kakve osobne, i oštećene, i neoštećene, a za dobivanja sredstva, a za dobivena sredstva se zatim izgradi taj jedinstveni nacionalni administrativni upravni centar. Investitori i kupci mogli bi sami obnoviti oštećene zgrade prema namjeni koju odrede zajedno sa strukom. Prodaja gradskih stanova ih grada koji se ne koriste za gradske djelatnosti nego ih za male novce izdaje, nego ih se za male novce izdaje raznim povlaštenim najmoprimcima za udruge, zaklade, udruženja, političke stranke i druge moglo se izgraditi zajednički centar u kojima će dijeljenje i korištenje prostora biti puno efikasnije i produktivnije. Grad Zagreb je mogao nekim vlasnicima i investitorima više pomoći odobravanjem prenamjene potkrovlja u stambeni ili neki drugi kvalitetniji kategorizirani prostor, suvlasnicima pomoći tako da im se odobri dio dogradnje dodatnih etaža ili aktiviranja drugih potencijala zgrada njihovih dvorišta u javne svrhe čime se također ostvaruje dodatna vrijednost. Na kraju, trebamo biti i solidarni i pravedni, može se postići i jedno i drugo, dakle važno je biti solidaran, pomoći hitnu situaciju, ali i biti pravedan i dati sličnu priliku svim građanima Hrvatske da svoje nekretnine zaštite od elementarnih nepogoda prema najboljim svjetskim standardima. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Mišel Jakšić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, dobar dan, lijep pozdrav svima i ono što moram reći u samom startu ove pojedinačne rasprave, kad smo počinjali raspravljati o Zakonu o obnovi Zagreba svima su nam bila puna usta konsenzusa i tada smo unisono rekli da je možda i dobro da su neke stvari odgođene ako će se sve spremiti tako da možemo reći da smo se svi zajedno složili da želimo jedan jedinstven, pravedan, kvalitetan Zakon o obnovi Zagreba. Stigla je jesen, sve ono što se odgađalo sada polako dolazi na naplatu i ono što danas možemo vidjeti iz rasprave, a i u pripremi amandmana koji se pišu koliko smo imali prilike čuti u raspravama u svim klubovima, možemo reći da do tog konsenzusa očito do sada nismo došli i pitanje je koliko ćemo još koraka trebati napraviti da bismo došli do njega ukoliko će postojati volja. Ono što je mene osobno zbunilo je intervju ministra Horvata od ovoga vikenda gdje je izrečeno nekoliko tvrdnji, nekoliko izjava koje su u disproporciji same sa sobom i koje su u disproporciji sa svime onime što se pričalo u proteklih 6 mjeseci kad se govorilo nećemo odmah donositi zakon, idemo prije odraditi parlamentarne izbore, treba nam nova parlamentarna većina da bismo mogli donijeti novi zakon koji neće biti samo Zakon o obnovi Zagreba nego će biti svojevrsni novi hrvatski new deal koji će ponuditi novi okvir budućeg razvoja Zagreba, a s obzirom da je Zagreb naša metropola i glavni grad naravno da se očekivalo da će se puno toga reflektirati i prebaciti na RH. Ministar Horvat je pod a) u tom intervjuu rekao da poziva sve one građane koji sami žele pokrenuti obnovu svojih objekata da to počnu raditi i da će im država čim se steknu uvjeti vratiti novce. To govori da očito je ni u 9. mjesecu nemamo jasan stav, nemamo jasan zakon i nemamo jasan hodogram kako će se obnavljati jer da ga imamo ne bi se ljudima reklo, krenite sami pa mi ćemo se ubaciti u vagon kada za to dođe vrijeme. Druga stvar, jasno i vidljivo je da nemamo još ni danas saznanje koliko je to zgrada oštećeno i koliko ih ide u obnovu, kao što nemamo ni jasna saznanja ni krajnju inventuru koliko će nam sredstava trebati. Dobili smo istu kroz taj intervjuu nemušto objašnjenje imamo za sada osigurano cca 10 milijardi kuna, ovdje je spomenuto od kolegice Petir, priče su da će trebati 86, e onda si svako od nas može postaviti, gdje, kako i kada ćemo namaknuti 76 milijardi kuna i što to govori svima onima koji danas možda u Cvjetnom čekaju da im krene obnova njihove zgrade i njihovog stana. Ono što me isto tako žalosti u ovoj verziji zakona o kojoj se danas raspravlja, što je očito da smo vrlo blizu toga da prevlada građevinski lobij, nažalost u Gradu Zagrebu puno puta je to značilo da prevladaju na kraju kumovi, očito je da se krenulo u smjeru da idemo zakrpati brže bolje što se može i što se da, da možemo prije lokalnih izbora reći da se nešto radi, a da sva druga struka počevši od arhitektonske, urbanističke, povjesničara umjetnosti je apsolutno izgurana i odmaknuta u stranu. Osobno mi je to žao jer veli se da je velika kriza prilika. Ova korona, u konačnici i ovaj potres jesu velika kriza, jesu veliki udarac, ali su isto tako mogli biti velika prilika. Velika prilika da kroz obnovu Zagreba pokažemo da smo spremni napraviti jedan pravi iskorak u 21. stoljeće i glavnog grada Hrvatske, samim time i cijele Hrvatske, da smo spremni ponuditi jedan novi razvojni okvir, novi razvojni oblik, novi izgled Grada Zagreba. Znamo svi zajedno koliko imamo i urbanističkih i prometnih problema na području Grada Zagreba, na sve što već godinama upozorava neovisna struka, nažalost nismo izabrali taj put, štoviše očito je da smo opet izabrali put koji polako, ali sigurno počinje mirišati na građevinsku netransparentnost, zakrpavanje rupa, a povijest nas je naučila da čim pričamo o građevinskom lobiju u Gradu Zagrebu, da to poprimi obično na kraju neke apsolutno druge razmjere i apsolutno druge radnje za koje sad nemamo ni vremena, ni potrebe raspravljati, mislim da svi sve jako dobro znamo. Bit će šteta ako priliku gdje smo mogli naći konsenzus, gdje smo mogli pokrenuti novi razvojni ciklus u životu Grada Zagreba i Hrvatske opet ne iskoristimo, nego tu šansu, te novce čudnim kanalima pustimo određenim lobijima kojima je Zagreb i dan danas nažalost premrežen.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Pričekajte, prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, dakle vi ste spomenuli u svom uvodnom izlaganju konsenzus, to je odlična riječ, ali riječ koju doživljavamo na različite načine. Dakle, premijer Plenković tu riječ doživljava na način da dobije što više glasova ovaj zakon, a mi, mislim da ste i vi, doživljavamo na način da mi vidimo tu otvorenost, tu transparentnost, kako će se ovaj zakon provoditi. Osnovni problem ovog zakona je to što je on loš. Što je on u ovom trenutku neprovediv, odnosno osnovni problem je sljedeći. Danas zgrada ima zelenu naljepnicu. Netko može doći i napraviti analizu i reći da to više nije tako zeleno nego da su ipak je konstruktivno. I ono će doći, ići po ovom zakonu, a susjedna ne. Dakle, nema kriterija, nije jasno što se radi, ali je jasno da će se raditi po vrlo vrlo sumnjivim uvjetima i na način. Hvala.
O potencijalnim sumnjama i zaobilaženju struke i potencijalno propuštenoj šansi da otvorimo novi razvojni ciklus u životu Zagreba i Hrvatske sam govorio i u svojoj pojedinačnoj raspravi. Ono što osobno i dalje bih volio i želim vjerovati da ćemo smoći snage da konsenzusom donesemo Zakon o obnovi Zagreba. Dakle, ne na način kao što ste vi naveli, da to vidi predsjednik Vlade, Plenković, koliko će biti ruku, nego da nađemo model da sve ruke budu u zraku. Mislim da svima koji sjede u ovoj sabornici je cilj da taj zakon bude adekvatan i da svima skupa nama, jer što će biti bolje u Zagrebu i okolici, naravno da će biti bolje i ostatku Hrvatske jer Zagreb i je gospodarski najjača cjelina u ovoj RH je stalo do toga da svi zajedno idemo naprijed u jednom transparentnom, otvorenom, razvojnom okviru i modelu. Šansa još uvijek postoji, nadam se da će na kraju prevladati put kojim svi mi bi željeli da ide.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Jakšić, lijepo ste rekli i lijepo pričate o konsenzusu. Ja sam puno puta u ovoj sabornici se suočavao s time što je HDZ-ov konsenzus, a znate što je HDZ-u konsenzus? Da podržimo sve što oni žele. I na to bi možda u ovom slučaju i pristali jer, radi se o Zagrebu. Ali, ono što ste rekli i to je ono što mene najviše boli i smeta kod ovog prijedloga je, nema vizije budućnosti. Jako puno imamo problema urbanističkih, prometnih, infrastrukturnih u gradu Zagrebu gdje značajniji pomaci nisu napravljeni prošlih 20 godina. Ovo je bila šansa da dublje i temeljitije razmislimo o tome kako će se grad dalje razvijati, kako ćemo te probleme riješiti jer ovaj zakon samo želi riješiti jer ovaj zakon samo želi vratiti Zagreb na stanje prije potresa koji i onda nije bilo idealno, a mi smo sada propustili razmišljati o budućnosti, ali to je tipično nažalost za hrvatsku Vladu da se razmišlja samo o ad hoc rješenjima jer lokalni izbori idu, a to je ono najvažnije.
Apsolutno se slažemo u raspravi o budućnosti i još jedanputa apeliram i nadam se da će prevladati jedan pogled u budućnosti i da ćemo iskoristiti ovu priliku da sve ono što smo i prije potresa zamjerali u životu u Zagrebu, što smo zamjerali samom funkcioniranju grada Zagreba kad pričamo o prometu i urbanizmu i netransparentnosti, da ćemo dati sve od sebe da iskoristimo ovaj potres, kao priliku, ne samo da zakrpamo ono što se zatreslo i što se treba obnavljati, nego da damo Zagrebu jednu novu apsolutnu sliku i da Zagreb dobije izgled europske prijestolnice koja će biti okidač za buduću i još bolju, još razvijeniju Hrvatsku u 21. st. Sad se ta riječ konsenzus zarolala, ja ću ponavljati tu riječ konsenzus u raspravama u nedogled, pa netko će na kraju valjda i popustiti.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, evo, slušam ovdje rasprave i stranke koja ima većinu i stranke koja je u opoziciji, odnosno stranke koje su u opoziciji i slušamo i čujemo sasvim oprečne stavove. S jedne strane, g. premijer Plenković i stranka u većini govori da je sve okej, da nemamo problema sa zakonom, da je sve provedivo, da se sve može napraviti. S druge strane, evo, čujemo da ima puno problema. Između ostaloga i uvažena zastupnica Petir, i vi ste spomenuli problem sa novcima. Vi ste spomenuli problem da će taj novac biti teško namaknuti, pa postavljam pitanje što će biti ukoliko se ta nekretnina ide prodavati, a obnova je krenula tek za 10 godina. Činjenica je da će se neke nekretnine obnoviti možda za godinu, dvije, a neke možda za 10 ili 15 godina. Hvala.
Naveo sam u svojoj raspravi da nije vidljiv jasan hodogram, da nisu vidljivi jasni rokovi, a kad toga nema i kad sami zauzmemo stav da ćemo to rješavati u nekakvom hodu i u proteku vremena, to obično onda otvara prostor za nešto što nazivamo netransparentnost i naravno da je to nešto što onda građane jako brine i stvara određeno nezadovoljstvo. Shvaćam premijera Plenkovića da danas ovdje, a i u dosadašnjim raspravama hvali i brani svoj prijedlog zakona. Sigurno je da će on dati sve od sebe da zakon bude usvojen jer to otvara jednu veliku priliku i njemu, ali i osobno se i dalje nadam da će iskoristiti ovu priliku da nađemo konsenzus i da napravimo zajedno sa strukom koja se sada na određeni način zaobilazi najbolje moguće rješenje za budućnost razvoja grada Zagreba, a ne da se sve svede samo na krpanje rupa. Novaca koliko ima, ima, ali i u krizi moraš vidjeti kako napraviti naprijed jer, veli se, kad se ima onda se špara, a u krizi se razmišlja kako se razvijati i ići naprijed.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Kolega Jakšiću, moram se nadovezati kad već spominjete građevinski lobi. Zastupnica Petir je spominjala da nemamo troškove vezano za izgradnju odnosno obnovu grada Zagreba. Moram napomenuti, da kroz razgovor sa građanima grada Zagreba, rekli su da plaćaju troškove oni koji financiraju trenutačno sami, plaćaju po puno većim cijenama. Zanima me što će biti sa građanima grada Zagreba koji sada obnavljaju svoje kuće, stanove, itd., a mi donesemo troškovnik odnosno troškove vezano za obnovu po nekakvim realnim cijenama. Sada su cijene otišle u nebo. Druga stvar, pričate o gradu Zagrebu kao gradu, metropoli 21. st. Ja sam i zadnji put spominjala da dok se ne riješi problem infrastrukture, bojim se da i dalje nećemo imati metropolu 21. st. Hvala.
Zato i raspravljamo i pokušavamo naći najbolje rješenje, ali mislim da je odgovornost na svima vama koji sjedimo u ovome Domu, kako stvoriti metropolu 21. st. i kako kroz nju pokretati dalje RH. Kad pričamo o samom građevinskom sektoru i građevinskoj operativi, apsolutno se slažem s vama i zato sam ostao šokiran s obzirom da smo svi zajedno unisono branili čak odluku da se ne donosi Sabor i da ćemo ga donijeti na jesen gdje će biti puno adekvatniji, puno koncizniji i puno jasniji puno transparentniji. Kada sam pročitao izjavu ministra Horvata, eto ako ste krenuli sami ili želite krenuti sami, samo vi to radite pa ćemo se mi negdje uključiti i nekako ćemo vam pomoći. To očito govori da samo ministarstvo u ovih šest mjeseci ili je radilo ništa ili nije napravilo dovoljno, ali i ostalo je pred nama još desetak dana do glasanja o ovome zakonu, nadam se da će se naši amandmani i amandmani ostalih kolegica i kolega usvojiti, a i osobno se nadam da će doći još ponešto novih amandmana i od strane Vlade nakon što završi ova rasprava.
Hvala. … replika uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Jakšić. Vi ste ovdje govorili kao vrsni politički teoretičar, spominjali ste viziju budućnosti, koristili ste neke tehničke termine koji se vrlo često govore. Govorili ste o tome da struka nije dala pozitivno mišljenje, ja ću vam reći samo jedan primjer. Dakle, kada se govorilo o konkretnim prijedlozima ti konkretni prijedlozi su implementirani u ovo drugo čitanje, recimo pitanje popravka stubišta koje je cijenjena kolegica Mrak Taritaš predložila, to je usvojeno. Arhitektonske udruge, dakle strukovne udruge su rekli da je zakonodavni okvir za projektiranje dobar, da su temeljni problemi o kojima treba razgovarati između prvog i drugog čitanja pitanje financiranja, pitanje socijalne uravnoteženosti, tako da ja ne razumijem o čemu ste vi govorili. Jedino što mogu konstatirati nakon vašeg izlaganja jest da je hrvatska socijaldemokracija u krizi.
Gospodine Ćelić ja nisam ni očekivao da ćete vi razumjeti što sam ja pričao jel sam pričao sa aspekta nekoga tko je gradonačelnik i ko je izravno dobio izbore, vi to još uvijek niste dobili pa onda vjerojatno ne znate kako funkcionira grad i kako se razvija jedna urbana cjelina i kako ona servisira svoje usluge građana. To iskustvo nemate, niste dobili još uvijek to izborno povjerenje. I sada ću vam kao gradonačelnik apsolutno onako laički spustiti da se svatimo do kraja, nije isto kada obnavljate jednu školu u okviru nekoga prostora ili nekoga kvarta, a nije isto kada se spremate graditi neku apsolutno novu školu sa novom dvoranom i pripadajućim objektima što recimo sad se mi u Koprivnici spremamo jer kada nešto obnavljaš onda ono ostaje u onim zadanim okvirima i prostoru, malo se zakrpa, popegla, pofarba, a kada gradiš nešto apsolutno novo onda si ipak daš truda da napraviš iskorak i kroz komunalnu infrastrukturu i kroz prometnice, pa i kroz izgradnju jednog apsolutno novog cijelog kvarta i njegove vizure zajedno sa pratećim gospodarsko stambenim objektima.
Vrijeme, hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Mi imamo u drugom čitanju zakon kojim se definira način na koji će se obnavljati šteta koju je na zgradama prouzročio potres koji je bio 22. ožujka, dakle mi raspravljamo punih pet mjeseci o tom zakonu. Puno govornika prije mene je spominjalo amandmane, kad imate tako puno amandmana na jedan prijedlog zakona, kada čak oni koji su pozicija kažu dat ćemo amandmane, pripremit ćemo amandmane mislim da je tu jedan koalicijski partner rekao da negdje desetak amandmana ima, tu nešto ne štima. Sada ću probati govoriti riječima nekakvog recimo operative ili nekakvih građana. Kada imate zgradu i kada na zgradi imate nekakav problem, taj problem možete riješiti na tri načina. Jedan način je sanacija, drugi način je rekonstrukcija, a kada imate problem u gradu u nekom bloku onda su to urbane transformacije. Što je sanacija? Pogledajte malo pukotine koje su u ovoj sabornici, te pukotine koje jesu mogu se sanirati na način da se očisti žbuka, da se ponovo malo … požbuka, pokreči i idemo dalje. Što znači rekonstrukcija? Imamo tu ozbiljnijih pukotina kada malo hodate ovom zgradom onda vidite nadvoji, vidite tamo gdje su nekakve instalacije onda to idete do konstruktivnog dijela, sanirate konstruktivni dio i iza toga završavate priču. A što znači urbana transformacija? Urbana transformacija znači dodane vrijednosti. Ja imam dosta godina i nekakvog čak i iskustva i cijelo vrijeme govorim da govorim ko prostorni planer i kao arhitekt, kada se je sa zakonom odlučilo ne ići odmah nego pričekati, ok, zakon je mogao ići kao lex specialis relativno brzo i mogao je ići na način da probamo riješiti one hitne opcije odnosno hitne stvari koje jesu, a od tog se odustalo, dakle s tim se moglo riješiti zabatne zidove, moglo se riješiti nešto drugo. Ja sam mislila ok, ići će u jednu cjelovitu obnovu koja će trajati godinama, koja ne može biti kraća, po jednom načinu će to ići sa zgrade javne namjene, drugo će biti za obiteljske kuće, treći model će biti za višestambene kuće pa bez obzira da li imaju poslovni sadržaj ili ne, ali napravit ćemo iskorak. Povijest je učiteljica života. 1880. godine je veliki potres zadesio Grad Zagreb. Grad Zagreb je u tom trenutku bio nekakav mali gradić na rubu Austro-Ugarske monarhije i iz toga je ta neprilika pretvorena u priliku, Grad Zagreb je postao jedan od najvećih gradilišta na području Austro-Ugarske, najbolji graditelji koji su se u tom trenutku našli su gradili u Gradu Zagrebu i Grad Zagreb je napravio jedan iskorak prema budućnosti, da ne spominjem Šenou koji je tada kao zastupnik čak dobio i upalu pluća od koje je godinu dana iza toga i umro, dakle u načinu na koji se lobira. Očekivala sam ovim zakonom takvu jednu priliku za Grad Zagreb. Grad Zagreb je glavni grad RH, po modelu po kojem se radi tu je model koji se može primjenjivati i na nekakvim drugim gradovima. I ok i uopće nije tu onda ni problematično, ni sporno da ta obnova traje godinama. Vi ne možete obnoviti sabornicu ili cijeli Sabor na način na koji možete obnoviti neku drugu zgradu. Kao što smo mi ovdje različiti i kao što svako od nas je i drugačiji po svom izgledu i po svemu ostalom tako su različite i kuće svaka ima svoju priču ali ih uvijek možete staviti u neke skupove i možete kao što nas možete, posebno žene, posebno muškarce, posebno ovisno o životnoj dobi, tako možete prepoznati i različita oštećenja i različite modele. Problem ovog zakona je, ja ne mislim niti da je jedan zakon uklesan u kamen, za svaki zakon ga doživljavam na način, ok, vidjet ćemo u provedbi gdje je problem pa ćemo taj problem u drugom ili trećem koraku riješiti. Tako ne doživljavam niti ovaj zakon ali ono što je problem ovog zakona, kad se zakon donese, kad vas pita bez obzira da li sjedite lijevo, desno ili u centru, neki građani na ulici, dajte mi recite, ja se nalazim u kući koja je crvena, kuća je imovinsko-pravno čista, kom podnosim zahtjev, kakav zahtjev treba biti, što mi treba od dokumentacije, kako će to biti, koji ćete odgovor dat? Nakon što usvojit ćete zakon, zakon ćete usvojiti, koji ćete odgovor dat? Nema odgovora na to. Ljudi moji, zakon u jednom djelu mora biti operativan, to nije ovaj zakon i ne ide dobrim putem. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovana zastupnice i kolegice, pa žao mi je da se i dalje u ovom Saboru raspravlja da smo s nečim zakasnili. Ne, nismo. Htjeli smo da ovaj zakon bude cjelovit, htjeli smo osigurati prvo ko Vlada obnovu hitnih intervencija, 141 milijuna kuna je za zabatne zidove i za krovove i za bojlere osigurano. Ono što smo isto tako htjeli je napraviti kvalitetnu raspravu u dva čitanja u ovom Saboru, kako bi se mogli sa što većim konsenzusom usvojiti zakon. U prvom čitanju i s djela opozicije, dolazili su signali, fali socijalni kriterij, sada su usvojeni. 25 amandmana oporbe ovdje u drugom čitanju je usvojeno. Prema tome, Vlada se pokazala odgovornim, osigurala je inicijalna sredstva a sada želimo što veći konsenzus za koji će stajati desetke milijardi kuna. Hvala lijepo.
Kolega Pavić, vi očito ovaj zakon i vidimo i doživljavamo na različite načine što i nije neobično. Ja nemam apsolutno nikakav problem i to kolege koji su bili u prošlom sazivu Sabora znaju, kad je nešto napravljeno kako treba, ja sam s ove govornice to znala i pohvaliti i rekla sam i glasam za to, i rekla ok, ovo jednostavno nije dobro, ovaj zakon ne daje odgovore, ovaj zakon nije operativan. Vratit ćete se u ovu sabornicu, vratit ćete se tamo negdje početkom 2021., radit ćete neke dopune zakona jer po ovom zakonu nećete moći neke stvari napraviti. Na to upozoravamo, na to kažemo, to smo rekli i u prvom čitanju, to smo rekli na odborima. Ja ne znam, kao da govorimo u različitim jezicima. Dakle, svatko nek sebi postavi jedno vro jednostavno pitanje, da li imate odgovor kad izađete iz ove sabornice i pita vas neki građanin što moram dati za zahtjev da bi mogao aplicirati prema ovom zakonu, da li imate odgovore prema njemu. Ako imate odgovor, onda smo riješili problem, ako nemate, onda imamo problem.
Vrijeme. Vrijeme, hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, uopće si ne utvaram da sam toliko stručan kao što je bivša ministrica graditeljstva meritorna da govori o ovom zakonskom prijedlogu no ipak kao zastupnik koji dolazi iz grada Zagreba, moram reći nekoliko svojih primjedbi i opservacija vezano za ovaj zakonski prijedlog. Dakle, nakon punih 140 g., Zagreb je 22. ožujka zadesio razorni potres magnitude 5,4 po Richteru. Osim povijesne urbane cjeline grada Zagreba o kojoj se danas najviše raspravlja i za čiju će obnovu trebati najznačajnija financijska sredstva, nastradalo je i zagrebačko Prigorje. Dan poslije razornog potresa, zajedno sa premijerom, obišao sam te dijelove grada Zagreba koja su nalikovala ratom razorenim područjima 90-ih godina prošlog stoljeća i mislim da danas ovdje treba spomenuti i Markuševec, Vidovec, Čučerje, Granešinu, Kašinu, dakle to su samo neka od naselja koja su pretrpjela značajne štete. Osim gradskih četvrti Gornjega i Donjega grada, nastradale su i dijelovi gradske četvrti Maksimir, recimo OS Bukovac, koja je u potpuno neuseljivom, neuseljiva je, dakle tako da će učenici iz područja Bukovca morat ići u druge dijelove grada Zagreba ili gradska četvrt Črnomerec, dakle mi smo se našli istovremeno u dvije iznimno teške krize, jedna je epidemija korona virusa i drugo je razorni potres i većina nas je doživjela određenu traumu, neki su tu traumu. Neki su tu traumu brzo zaboravili, ponašali su se kao da je nije bilo, neki i danas trpe određene psihičke posljedice te traume, tako i sa građevinama, dakle neke su više razorene, neke su manje razorene ali potres je ostavio trajan ožiljak i trebat će puno vremena da dođemo do situacije da se svi građani vrate u svoje kuće, u svoje domove i da im se vrati taj osjećaj sigurnosti koji je bitan za cjelokupno blagostanje. Bilo je puno govora o tome da se kasni sa donošenjem zakona, prva izvanredna sjednica Hrvatskog sabora u 10. sazivu je održana 28. srpnja, danas smo započeli 2. izvanrednu sjednicu na kojoj raspravljamo u drugom čitanju, bilo je različitih komentara i možemo zaključiti da se ovaj zakonski prijedlog između dva čitanja ipak značajno promijenio. Ono što sam već spominjao, dakle ako se pročita mišljenje arhitektonskih udruga i institucija, su konstatirale da ne treba mijenjati postojeći zakonodavni okvir za projektiranje jer je po njima dobar nego naglasak treba staviti na financiranje i na socijalnu uravnoteženost. Naravno najveći problem je tko će to financirati, koliko će to koštati, ali nije nimalo nebitna činjenica pitanja socijalne osjetljivosti i pravednosti i uvođenje socijalnih kriterija veliki je korak na bolje u ovom zakonskom prijedlogu. Ovaj zakonski prijedlog možemo staviti i u kontekst nadolazećih lokalnih izbora prvenstveno što se tiče Grada Zagreba u svibnju 2021. godine i sasvim je normalno da i pozicija i opozicija u hrvatskom parlamentu ali i u Gradu Zagrebu stavlja ovu tematiku u kontekst, ali mislim da smo svi svjesni činjenice da u četverogodišnjem mandatu od 2021. do 2025. projekt i proces obnove neće biti završen i da treba načiniti takav sustav koji će biti djelotvoran i koji će dovesti do stvarne obnove Grada Zagreba. Transparentnost po pitanju financija ona je donekle dobro regulirana u Članku 5. gdje se navodi i ta mrežna aplikacija ministarstva gdje će se redovito i u cijelosti unositi potrebni podaci iz kojih će se kvartalno objavljivati podaci o utrošku sredstava svih nositelja obnove. Osim transparentnog vođenja financijama važno je i transparentno upravljanje cjelokupnim procesom obnove i u tom smislu ćemo mi kao Klub zastupnika HDZ-a podnijeti amandman u kojem ćemo tražiti dakle da Vlada RH podnese Hrvatskom saboru godišnje izvješće o učincima provedbe ovoga zakona jer radi se o značajnim financijskim sredstvima, radi se o obnovi metropole i mislim da je to bitno.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Ćelić vi se u svom poslu bavite ljudima, a ja se u svom poslovima u principu sam se bavila zgradama i prostornim planiranjem, ali za koga, za ljude. Meni je stalo do ovog zakona, ja sa srcem i energijom govorila sam i u prvom čitanju, govorim i sad. Meni je stalo da imamo zakon, meni je stalo da se obnavlja grad. Najgore što se nekom gradu može desiti kad mu odu ljudi. Najgore je nekom gradu što se može desiti kad se centar tog grada napusti. U ovom trenutku, po procjenama 20.000 građana Grada Zagreba ne živi više u svojim stanovima jer su negdje drugdje. I to je loše i to je krivo i to nije dobro, to nije dobro ni za bilo koji grad, a kamoli za glavni grad jedne države. Stoga, sve ove diskusije koje jesu su u smislu slušajte, napravite zakon koji će biti zakon za građane Grada Zagreba i naravno [[Upadica: Vrijeme.]] sve one koji su imali štetu od ovog potresa.
Izvolite.
Poštovan kolegice Mrak Taritaš ja se nadam da ste vi razumjeli da sam ja afirmativno govorio u korist svega onoga što vi govorite, razumijem dakle i gledam na ovu situaciju ovog potresa koji se nažalost dogodio Gradu Zagrebu kao jednu prigodu jer ako kompariramo popis stanovništva 2001. i 2011. je recimo u gradskoj četvrti Gornji grad Medveščak u Donjem gradu onda su brojke gotovo 10.000 manje je stanovnika u tim gradskim četvrtima, a to je isto tako posljedica neadekvatnog pristupa brige prema povijesno urbanoj cjelini Grada Zagreba. I zato ja pozdravljam sve ovo što vi govorite i vjerujem da će struka sve te vaše konkretne prijedloge inkorporirati, već je neke inkorporirala i vjerujem da će u konačnom ovom zakonskom prijedlogu vjerojatno će biti potrebno to dorađivati, raditi neke izmjene i dopune ali moramo donijeti zakon i imamo određene limite.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Šarić.
Uvaženi kolega Ćeliću, slažem se sa vama da će Hrvatska vlada kroz ovaj zakon sigurno učiniti i ispraviti sva ona loša iskustva i propuste koje smo imali u dvije velike obnove. Ja dolazim iz Vukovarsko-srijemske županije koja je nažalost proživjela 2 velike obnove, jedna poslije Domovinskog rata kada je trećina Vukovarsko-srijemske županije, a i ne samo naše i Osječko-baranjske bila i okupirana i razrušena i uspjela se napraviti dobra obnova. Kroz tu obnovu je bilo dosta i propusta i manjkavosti, nažalost imali smo još jednu obnovu, to je obnova nakon poplava u Županjskoj Posavini, nema kolegice Mrak Taritaš koja je tada bila ministrica, isto tako generalno rečeno dobra obnova, ali isto tako uz dosta propusta. Pa ja vjerujem da ta loša iskustva i propuste koje smo imali u ove 2 obnove da će Hrvatska vlada i kroz ovaj proces obnove na neki način uvažiti [[Upadica: Vrijeme.]] i ne dopustiti da imamo takvih propusta dalje. Hvala.
Poštovani kolega Šarić, na neki način se možemo referirati na to područje i razdoblje iz 2014. godine i poplavama uništena područja i naselja Vukovarsko-srijemske županije. Prema riječima ljudi koji tamo stanuju ta obnova je bila dobra, kvalitetna, međutim ostali su određeni repovi što se tiče financiranja tih naseljenih područja i zato je vrlo važno da se i u ovom zakonskom prijedlogu, a to sam spomenuo dakle u Članku 5. da bude transparentno vođenje financija da se u svakome trenutku preko mrežne aplikacije koju razvija APIS vidi za svaki objekt koliko je potrošeno za pojedinu stavku.
Hvala. Slijedeća rasprava uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem predsjedavajući na riječi. Pozdravljam i predstavnike institucija, mislim da imamo samo Ministarstvo graditeljstva ovdje s nama. Mislim da druge ne vidim. Što se tiče, neću se ponavljati u odnosu na stvari koje sam rekao u ime kluba u raspravi. Zadovoljni smo sa financijskim okvirom, zadovoljni sa socijalnim kriterijima, međutim, ovaj institucionalni okvir, a kažem, po meni i dalje u tom zakonu nema ništa osim institucionalni okvir i financijski okvir. Sve drugo je delegirano na program mjera, sve drugo je delegirano na pravilnik koje će donijeti resorno ministarstvo, tako da u tom smislu, ne možemo o ničem drugom niti raspravljati. U tom smislu, mislim da se mogao i ranije donijeti zakon jer on nije ništa poseban. On je i dalje dosta načelan i bez programa mjera ne možemo ništa konkretno reći. Međutim, i dalje ima nekih stvari koje mislim da bez obzira na socijalne kriterije koji ga čine, zakon pravednijim, ima i dalje stvari koje mislim da su nepravedne u samom zakonu. Volio bih, evo, i kolege iz ministarstva da čuju te argumente, nadam se da hoće. Jedna od tih stvari jest izgradnja zamjenskih obiteljskih kuća. Naime, mi smo sada stavili u zakon, tj. vi ste stavili u zakon da se zamjenske obiteljske kuće može graditi jedino ukoliko vlasnik kuće koja je srušena u potresu ili koja je do te mjere oštećena da se mora srušiti, nema drugu nekretninu na području Grada Zagreba, Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije. Znači kriterij, uvjet sada u zakonu, znači hajmo to još staviti malo u kontekst. Ako imate primjerice, stan koji je oštećen u zgradi gdje treba obnoviti konstru, provesti neku konstrukcijsku obnovu, dobit ćete 80% pomoć od države i grada. Za prvu nekretninu, a za svaku iduću nekretninu, dobit ćete 50%. Znači, primjerice, ako imate 10 stanova, za 1. stan dobit ćete 80%, a za 9 stanova ćete dobiti 50%, isti vlasnik. Međutim, ako ste vlasnik obiteljske kuće, koja je srušena u potresu ili do te mjere oštećena da se mora srušiti, zamjensku, izgradnju zamjenske obiteljske kuće ćete dobiti samo ako nemate nikakvu nekretninu na području ove 3. županije, odnosno Grada Zagreba i ove 2 županije. Meni se to čini nepravedno. Meni se to čini nepravedno upravo jer stavlja ljude kojima je najviše oštećena imovina, do te mjere da ne mogu u njoj ni trenutno živjeti, stavlja u nepovoljni položaj. Znači mislim da bi bilo adekvatnije da onda, ukoliko postoji neka druga, pazite, to može biti i garsonijera od 25 kvadrata, vama je uništena kuća od 200 kvadrata i nemate nikakvu pomoć, 0%, u tom smislu mislim da bi bilo onda pravednije da se ide na više-manje slični model kako smo išli za stanove. Znači da se ide na model da se zamjenska, znači izgradnja zamjenske obiteljske kuće financira u znači isto kao i za druge, znači 80%, da 20% mora privatno vlasnik dati, a da onda za druge nekretnine, ukoliko su oštećene, onda 50% kao i za stanove, a ukoliko nisu, nisu. Dalje, ono što mislim da jest, da nije samo problem provedbe, a kažem, ponavljam, zakon je okvir, provedba će biti u programu mjera koje ne znamo kakav će biti. Bit će u pravilniku koji ne znamo kakav će biti. Bit će na temelju novaca koje ne znamo koliko će ih biti. U prvoj godini, u 2., 3., 4., ništa od toga ne znamo. Ako već ide se na program mjera, koji donosi Vlada na prijedlog ministarstva, a ne fonda barem, po nama zavoda, mislim da bi u taj program mjera trebalo vidjeti kako da taj program mjera bude, a da unaprjeđuje posebice Grad Zagreb i okolicu, a ne samo da vraća na prvobitno stanje. Znači kako da ta obnova prati i zaštitu okoliša, posebice, primjerice, oko energetske obnove, ali isto tako, prati zaštitu okoliša oko drugih primjerice, mjera, znači vi imate odluku o sufinanciranju kondenzacijskih bojlera, međutim, postoje i druge metode kako se može grijati u gradu u 21. st., koje koriste obnovljive izvore energije, koje koriste neke toplinske dizalice, što sve ne. Ne mora to biti kondenzacijski bojler, mogu biti nekakvi centralni uređaji za toplinu koji onda na nekakve palete ili nekakve druge obnovljive izbore energije isto tako funkcioniraju. To ne moraju biti klasični plin i kondenzacijski bojler. Toga nema. Znači takve stvari, prema takvim načelima bi trebalo po nama isto tako zakon i program mjera koji iz njega slijedi, unaprijediti. Hvala lijepo.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Pa evo, nastavit ću se na kolegu Tomaševića i nastavit ću zapravo s problemima u dizajnu, institucionalnom dizajnu provedbe. Znači ono što nas muči je zapravo na koji način je ta provedba definirana zakonom i ono što je već i kolegica Anka Mrak-Taritaš rekla prije, dakle da li iz zakona može građanima biti jasno gdje se postupak započinje, gdje on završava, u kojim rokovima i koja dokumentacija nam je za to potrebna. Ono što smo mi uvidjeli da je cijeli taj postupak rascjepkan u ovom trenutku između nekoliko institucija. Ono što smo mi predlagali u prvom čitanju jest da se čitav postupak, čitava procedura, uključujući izradu projektne dokumentacije, donošenje rješenja o obnovi, mjesta gdje se podnosi zahtjev za obnovu, itd. i onda koordinacija zapravo izvođača radova, dakle, javnih radova, javnih nabava za izvođenje radova, itd., događa u jednoj centralnoj instituciji i predložili smo da to bude Zavod za obnovu Zagreba i okolice. Ne mora se zvati zavod, može se zvati fond, može se zvati Pero, svejedno je. Ono što je ključno je da u dizajnu to bude jedna institucija koja vodi cjelokupni postupak kako ne bi imali one situacije da građani zovu i da ih svaki puta se prebacuje na drugu instituciju, da se prebacuje odgovornost i da se na kraju zapravo ne zna gdje je njihov slučaj zapeo. Zašto je još važno da to bude jedno centralno tijelo koje upravlja čitavom i koordinira čitavom obnovom? Iz razloga što smo mi tražili da isto tako kao i mnogi drugi zastupnici što su danas isticali, da obnova doprinese zapravo novoj modernizaciji grada i da zapravo kroz obnovu pilotiramo novu vrstu urbanizma u Hrvatskoj, urbanizma kojeg nema više ni u Gradu Zagrebu, al ga nema ni u drugim, ni u drugim gradovima, gradovima Hrvatske. Iz tog razloga također ćemo i predložiti amandman da se kod izrade programa mjera osobito uzimaju u obzir načela i pravila urbanizma, zaštite kulturne baštine, zaštite javnog interesa, zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, te univerzalnog dizajna i pristupačnosti jer ovo, obnovu moramo gledati i kao priliku da napokon zadovoljimo kriterije i standarde koje smo sami prihvatili u našim zakonima, a koji se tiču primjerice i energetske učinkovitosti i pitanja pristupačnosti za osobe s invaliditetom. Isto tako tražimo da se u zakonu definira i da se isprave nekakve nelogičnosti. Primjerice, kada se govori o obnovi tada govorimo o ovim omjerima sufinanciranja 60:20:20, a kada govorimo o popravcima tada ne govorimo o sufinanciranju i prava na sufinanciranje, nego odjednom počinjemo govoriti o novčanoj pomoći. Dakle, mi tražimo da u zakon, da se u zakon na popravke koje su ljudi već većinom i sami radili, a to su popravci zabatnih zidova, dimnjaka itd., koji su bili nužni da bi uopće mogli uselit u stanove, da se i oni sufinanciraju po modelu 60:20:20. I isto tako da se sufinanciranje može dati i retroaktivno i da se naravno onda od ovog dijela 60% ili 20 odbije onaj dio pomoći koji su građani već primili. To smatramo da bi bilo pravilno i da bi bilo primjereno. Želimo isto tako naglasiti da su nam građani u velikom problemu od doslovno iznuđivanja pojedinih upravitelja zgrada, a posebno ću tu napomenuti GSKG gdje se događa to da oni kao upravitelj zgrada dižu kredit kod neke banke za obnovu, a da građanima u Ugovoru o zajmu koji daje toj zgradi traže od građana 3 do 3,5% za manipulativne troškove njihove 3, 3,5% tog kredita, to su ogromna sredstva. S obzirom da smo u zakonu definirali da je posao obnove posao redovite uprave, smatramo da i u zakonu treba propisat da se ne smiju upravitelji zgrada posebno naplaćivati, dakle dodatno i posebno ne od sredstava namijenjenih za obnovu uzimati dio kako bi pokrili svoje navodne operativne troškove. Dakle, to je nešto što zapravo smatramo da je na rubu zakona. Isto tako, moramo na neki način spriječiti ovaj dio koji se događa, koji zapravo potpada po meni pod definiciju lihvarskog ugovora iz Kaznenog zakona, a to je da su cijene određenih radova porasle i za 400%. Dakle, kao što smo rekli da ćemo propisati maksimalnu cijenu radova za cjelokupnu obnovu, konstrukcijsku obnovu itd., tako moramo propisati i maksimalnu cijenu radova za troškove popravaka, dakle sanaciju dimnjaka, izradu dokumentacije za to itd., jer je to ono gdje su građani već zapravo opljačkani. I na kraju, naravno podsjećam tražimo i dalje da se uspostavi nadzor, neovisni nadzor nad potrošnjom sredstava kako bi građani [[Upadica: Vrijeme]] mogli imati povjerenja da se njihova sredstava troše zaista na obnovu. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Bakić. Ostala je maska uvažena zastupnice, vaša maska je tu.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici vlade. Na početku ja bih se htio, ja bi htio također poput svojih kolega ranije pozdraviti dvije najvažnije izmjene koje vidimo u ovom, u ovom prijedlogu zakona u odnosu na njegovu prvotnu verziju, dvije izmjene koje su nama osobito važne, za koje smo se mi zalagali već u prvom čitanju, a to je uvođenje socijalnih kriterija i to je naravno uvođenje nadzornih mehanizama, upravo ovo o čemu je kolegica Benčić na, na kraju svog izlaganja nešto rekla. Naravno, pogotovo kad govorimo o nadzornim mehanizmima i unaprjeđenju transparentnosti u provedbi ovog zakona tu je i prostora i potrebe za još mnogo, mnogo napretka i amandmane u vezi s time ćemo naravno, naravno podnijeti. Međutim, i mimo toga još je mnogo u zakonu manjkavosti ili nedostataka ili nejasnoća, nepreciznosti, ja bih rekao čak i neurednosti i neke od tih manjkavosti ja ću sad napomenut. Naravno, sve njih treba ukloniti kako bismo ovaj zakon učinili funkcionalnom, funkcionalnim i kako bi, kako bi on bio zapravo provediv. Prije svega mi smatramo da je u definiciji u cjelovite obnove zgrade potrebno uključiti temeljne zahtjeve na građevinu u smislu Zakona o gradnji. Posebno kad govorimo o cjelovitoj obnovi zgrada javne namjene ovdje mislimo na temeljni zahtjev broj 4 koji govori o sigurnosti i pristupačnosti sa aspekta, dakle omogućavanja pristupa svim zgradama javne namjene osobama sa invaliditetom. Druga stvar na koju bih želio upozoriti, to je da je potrebno iza zakonskog prijedloga ukloniti sve one odredbe gdje se zapravo predviđa da programe mjera interferira sa tehničkim propisom. Dakle, tehničkim propisom su opisani, opisan je karakter zahvata za pojedine razine obnove i mi mislimo da nema potrebe da se u pojedinim člancima zakona, poput čl. 3 ili čl. 16. da se dakle predviđa da se u programima mjera intervenira u sadržaj koji je već zapravo izložen u tehničkim, tehničkom propisu. Nadalje, također smatramo da je potrebno precizirati odredbe čl. 41. o obnovama zgrade javne namjene. Kao što je govorila i kolegica Benčić, ja ću još jedanput istaknut, potrebno je precizirati i odredbe čl. 35. koje govore o sufinanciranju onih radova koji su već učinjeni jer su morali biti učinjeni i mi naprosto smatramo da je sve u vezi s tim potrebno uskladiti sa odredbama, odredbama ovog Zakona odnosno ovog Prijedloga zakona u smislu članka 5. i njegovih stavaka 2. i 3.. Još je naravno i niz drugi primjedbi, ja ću još ovdje spomenuti jednu prilično veliku terminološku zbrku koja se nekako provlači kroz cijeli Zakon, dakle savršeno precizno je karakter tih svih razina obnove naveden u tehničkom propisu, savršeno precizno je naveden u članku 16. ovog Zakona. Međutim u svim drugim člancima se zapravo kad govorimo o obnovi, ta sintagma obnova ili obnova konstrukcije koristi prilično slobodno, prilično literarno i zapravo je jako, jako važno tu biti posebno precizan s obzirom na razine koje, kojima će, razine obnove kojima će pojedine zgrade u ovisnosti o svom stanju i oštećenosti konstrukcije biti podvrgnute. I na kraju samo još jedna stvar do koje mi je osobito stalo ovog momenta, na koje mi je osobito stalo ovog momenta upozoriti, mi smo već i u prvom čitanju intervenirali na sastav stručnog savjeta, mi smo predlagali da se sastav stručnog savjeta obogati još nekim ekspertima koji su naravno, čija je ekspertiza je potrebna u tom tijelu, mi smo se zalagali da se stručni savjet proširi i nekim od kolegica odnosno kolega seizmologa, taj je zahtjev djelomično uvažen u odnosu na predloženi prvotni zakonski tekst, u ovom konačnom Prijedlogu zakona dakle imamo znači odredbu da bude uključen u taj savjet netko od kolega seizmologa, međutim je naprosto krivo navedena institucija, ja bih još jedanput s ove govornice ponovio, institucija na koju se treba referirati je Prirodoslovno-matematički fakultet i njegov geofizički odsjek. Naravno, sve te i sve druge primjedbe mi ćemo, mi ćemo uključiti sasvim precizno pisati u amandmanima i njihovim obrazloženjima. Hvala vam lijepo.
Vrijeme. Imate jednu repliku, uvaženi zastupnica Marija Jelkovac, pričekajte.
Hvala lijepo. Poštovani kolega u svom izlaganju rekli ste kako smatrate da nije potrebno da se u ovom Zakonu poziva na tehničke propise, pri tom ste naveli članak 3., članak 3. određuje značenje pojedinih pojmova u ovom Zakonu, a pri tome na primjer određujući sadržaj tih pojmova se poziva da ti pojmovi kao što je primjer pojačanje konstrukcije treba napraviti tako, govorim skraćeno, da budu u skladu s tehničkim propisom, to je normalno i kada imamo jedan ovakav propis, on kada govori o pojedinim pojmovima, ako su oni utvrđeni nekim posebnim propisom ili podzakonskim aktom, uvijek se poziva u sadržaju na taj propis. Hvala.
Hvala vam lijepo. Ja mislim da se ovdje radi o ... [[Govornik se ne razumije.]] nesporazumu, ja sam tvrdio upravo obratno, ja sam rekao da je itekako treba slijediti tehnički propis, ... [[Govornik se ne razumije.]] za to da programi mjera ne interveniraju u ono što je tehničkim propisom propisano. Hvala vam.
Hvala. Sljedeća rasprava uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Kolegice i kolege. Jutros kada je predstavljao ovaj Zakon gospodin predsjednik Vlade na pitanje zastupnika oko energetske obnove zgrada, hoće li bit energetske obnove zgrada, pogotovo kada se govori o cjelovitoj obnovi zgrada, gospodin predsjednik Vlade lakonski je odgovorio neće biti energetske obnove zbog sigurnosti. E sad, to je stvarno zanimljivo, govorim o zgradama koje treba cjelovito obnoviti, govorim o zgradama, dobar primjer toga su upravo zgrade u Markuševcu, u Čučerju, Medvedskom bregu, Kašini, da ne nabrajam, ovaj, dalje taj dio, ili u Gornjoj, Donjoj Stubici, Slani potok, Donja Podgora, radi se o zgradama koje su potpuno uništene i koje treba ispočetka sagraditi i to se zove i baš tako piše u definiciji pojmova, ovaj, cjelovita obnova zgrade. Potpuno je nevjerojatno ako stvarno smo to izrazili da smo zadovoljni i sa financijskim okvirom, i pogotovo što znamo da postoji financijski okvir koji predviđa 32 milijuna upravo za ovu godinu Fond za okoliš i baš za energetsku učinkovitost. I taj Fond predviđa 32 milijuna kuna upravo kao borbu protiv energetskog siromaštva, što mislim da je naravno izuzetno važno, a tko je siromašniji od tih ljudi koji, čak im se predbacuje da nisu imali dovoljno snage niti želje za, niti znanja, ili su štedili, da u svojoj neimaštini, i sad je zapravo nevjerojatno da je nemoguće tim ljudima, pogotovo što su to male kuće, isto tako je to u Zakonu određeno po čovjeku koliko može biti, koliko po drugom još deset kvadrata, i to je uglavnom ove manje zgrade i sa tim imamo iskustvo. Da, imamo iskustvo da se tisuću i nešto zgrada u godinu dana može napravit. To je pitanje Gunje. Znači da, to se može napraviti. Ja ne mogu vjerovati da baš u ovom slučaju je nemoguće omogućiti ljudima da dobe isto taj fond, pogotovo što je i tamo 60% novaca se čak može dobiti za energetsku učinkovitost i ako se na taj način napravi obnova, onda ona čak omogućava do 60% manji utrošak energije. Istu takvu priču možemo dakako primijeniti i na ovih 7 vrtića, 10 škola, ne znam koliko ovih srednjih škola, za pretpostaviti je da je to jednako tako moguće, moj kolega Tomašević je o tome govorio kako postoje itekako suvremeni načini, zašto ne bi djeca redovito baš od vrtića gledala kako se sa tim toplinskim pumpama radi i na koji način to omogućava i hlađenje ljeti i grijanje zimi. Eto, kažem, drago nam je da je rečeno da će biti omogućeno da sve osobe sa invaliditetom, to mi je bilo drago čuti i to smo već na odboru čuli. Isto tako htio bih naglasiti sad još u ovo kratko vrijeme da svakako, premijer je rekao dajte prijedloge, pa evo, prijedlog oko toga da naši IT stručnjaci imaju vrlo kvalitetne platforme ili programe, softvere za praćenje troškova po gradovima i to u stvarnom vremenu. Završit ću sa time da urbana transformacija je moguća samo tako da se za kulturu, moram u ovom slučaju naglasiti, ali stvarno opasnu situaciju sa kazalištem Komedija kao i sa kazalištem, dramskim kazalištem Gavella koje je već od prije u problemu.
Hvala lijepa, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Domagoja Ivana Miloševića.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sa kolegom Matulom oko energetskog siromaštva i općenito sveg što moramo učiniti upravo po tom pitanju i ne samo za one najsiromašnije ali vas moram ispraviti jer premijer danas na to pitanje rekao je dapače, da energetska obnova ali jednostavno to je drugi programi, drugi projekt, drugi način dobivanja europskih sredstava, prema tome nitko to ne isključuje, dapače, svi to želimo i ne samo grad Zagreb nego i šire ali jedno i drugo u ovom trenutku u isto vrijeme, iz istih novaca, evidentno je da to nažalost tako ne ide.
Poštovani zastupnika Matula.
Hvala vam. Istina, da, premijer je, kažem u početku kad je postavljeno mu pitanje energetske obnove, rekao je energetske obnove neće biti, čekao je kao valjda da nađe, zbog sigurnosti. I onda je bila duga pauza, onda je ipak, na kraju i to se slažem s vama, da je rekao da su to različiti fondovi jer mu se samom to učinilo međutim ovaj fond koji ima 203 milijuna kuna je vrli mali fond u odnosu na gotovo milijardu, uvjeren sam zbog toga govorimo, ne mora se zvat zavod, neka se zove fond ali mora imati te ingerencije da može koordinirati sve ovo zajedno da bi se moglo to zajedno uklopiti pogotovo za one kojima je to prijeko potrebno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, upravo sam se ja htio na to referirati, premijer to nije rekao, štoviše, predstoji nam programiranje 22 milijarde eura. Ovo što vi govorite, to su postojeća sredstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, 30% od 7,6 milijardi eura morat ćemo usmjeriti u programe zaštite okoliša i klimatskih promjena. Energetska učinkovitost sigurno će tu biti jedan od prioriteta, ono što sad slijedi je programiranje, dakle pregovori sa Europskom komisijom, zato i ne može to biti, zato je premijer istaknuo da su to neki drugi fondovi, nakon što se to izdogovara, a moguće je dogovoriti posebnu prioritetnu os za potres, sigurni će biti i značajnija sredstva nego što su to postojeća iz buduće financijske omotnice gdje još jedanput podsjećam, imamo 22 milijarde eura dvostruko više.
Hvala. Poštovani zastupnik Matula.
Hvala. Drago mi je to čuti i da, ja stvarno mislim da u tom smjeru treba ići, pogotovo kada govorimo o zgradama, o blokovima u Donjem gradu, u Gornjem gradu. Već sam spomenuo problem sa ovim kućama u Prigorju i u Zagorju. Govorim sada i o institucijama međutim to isto vi jako dobro znate da je velika većina, preko 80% zgrada u Donjem gradu u blokovima je zapravo sada ima certifikat E i još gori od E. A znamo da je to stvarno energije ide ono van, kroz prozor, u vjetar neprekidno a nemoguće je hladiti. Evo, još bi htio samo dodati u ovo zadnju sekundu Glazbeni zavod u Gundulićevoj. Alarmantno uz sve ostale muzeje.
Hvala. Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Stephena Nikole Bartulice, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ovako, neću ulaziti u tehničke detalje ovog zakona nego ću načelno govoriti o nekim bitnim nedostacima koje vidim već sada kad imamo konačni prijedlog, nadam se da će se ostvariti ova spremnost premijera da se uvaže dobre amandmane i da se poboljša ono što sad imamo pred sebe. Nije sporno da se treba pokazati solidarnost i poduzeti potrebne mjere da se obnovi Zagreb nakon potresa. I dobro da se traži što veći konsenzus. Premijer jutros je isticao transparentnost u provođenju zakona, ali praksa nažalost pokazuje da u Hrvatskoj to često nije slučaj. Dobro umreženi izvođači vjerujem će sigurno prepoznati svoje interese i iskoristiti ovu priliku kada država će potrošiti goleme iznose novaca. Moramo međutim voditi računa o interesima svih poreznih obveznika, mnogi koji ne žive u Zagrebu, ovaj prijedlog zakona ima mnogo nedostataka u tom smislu. Primjerice kada se radi o novog fonda za obnovu, mislim da to zaslužuje našu pažnju. Zakon kaže npr. kako će se upisati u Sudski registar te da će sjedište biti u Zagrebu. To su u biti ne tako bitne informacije jer nema riječi o tome na koji način će država ili grad financirati svoje udjele u novi fond i pod kojim uvjetima. Zakon ništa ne govori o tome. Nalazimo se u situaciji u kojoj na BDP u drugom kvartalu pada više od 15% i čeka nas težak oporavak ekonomije. Podsjetit ću da je prošla recesija iz 2008. bila mnogo blaža nego ova, a trebalo je Hrvatskoj punih sedam dogina za oporavak. Kako možemo vjerovati u transparentnost, a uopće ne znamo ništa o uvjetima zaduživanja? Jutros u ovoj raspravi je spomenuo premijer neke moguće institucije s kojim će Vlada surađivati, ali ne znamo više ništa o tome detaljnije, ali mislim da je to potrebno sad, a ne naknadno saznati po kojim uvjetima ćemo se zaduživati. Kada su europski čelnici nedavno odobrili novi fond za oporavak naveli su načine financiranja, uključujući i uvođenje novih poreza npr. te rokove za vraćanje posuđenog novca. Ovdje u ovom prijedlogu ništa o tome. Ovakav pristup nažalost ne ulijeva povjerenje, ne možemo znati koje su moguće implikacije dugoročne na javne financije i nije dobro da se to tek kasnije saznaje. Tako da smatram da treba s jedne strane podržati načelno donošenje ovog zakona kojeg vjerujem nije donesen po hitnom postupku, imali smo vremena ga proučavati i nije da tako kažem preko koljena donesen iako ljudi s pravom ga iščekuju i dosta već vremena čekaju. Međutim, kada smo već u ovoj situaciji mislim da je jako važno već u samom startu znati koje su opcije, koje su mogućnosti za nova zaduživanje jer znamo da država nema novaca za ovakvu temeljnu obnovu koji neki spominju će iznositi 10 milijardi eura. To nisu mali novci. Kao uvijek lijepo je govoriti o solidarnosti i svakako sam za to, međutim u Hrvatskoj često veću korist od te solidarnosti imaju neki, a ne svi, a ostali često to skupo plaćaju, tako da mislim da je jako važno voditi računa o tome unaprijed i predložit ćemo i neke amandmane i mogućnosti kako spriječiti npr. moguće zloupotrebe kad se dođe do trošenja javnog novca. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Miloševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Još jednom poštovane kolegice i kolege danas dobar dan. Ja bih htio u ovih pet minuta naglasiti tri teme koje mi se čine bitne. Prva je zapravo samo poimanje zakona i što su stvarne mogućnosti u smislu da zakoni rješavaju naše probleme odnosno probleme naših građana. Dakle zakon tj. njihova kvaliteta kako su napisani naravno da su izrazito bitno, ali mislim da su jednako važni ljudi koji te zakone provode, pa isto tako i svi mi na koje se ti zakoni odnose kako se ponašamo. Zakoni bi trebali prije svega stvarati okvir za sustavno rješavanje problema u ovom slučaju obnove Grada Zagreba, ali sada govorim načelno o svim zakonima. U smislu ovog zakona mislim da je dobro i većina se tu složila da je dobro da smo imali dva čitanja, da dobro protresemo što se kaže ovaj zakon. I ja sam zahvalan još jednom za zaista konstruktivnu raspravu i puno prijedloga i drago mi je također da smo mi kao vladajuća većina uvažili veliku većinu dobrih konstruktivnih prijedloga, onih prije svega koji su se bavili suštinom, a manje formom. Ali želim naglasiti još jednom, dakle bitni su i ljudi koji provode zakone. Imamo mi puno dobrih zakona, a tu i tamo štucamo upravo na tome i mislim da ovdje u ovoj sabornici jednako i mi s vladajuće strane i iz oporbe trebamo obratiti generalno pažnju na ljude koji provode raznorazne zakone i to pričamo na svim razinama i to na njihovu sposobnost, s jedne strane transparentnost, ako hoćete i na sam karakter ljudi koji raspolažu milijardama naših novca. Drugo pitanje koje sam želio naglasiti je još jedanput pitanje solidarnosti. Mislim da je ispravan put kojim smo krenuli još u prvom čitanju, mislim da je još bolje ovo što smo do drugog čitanja popravili da smo unijeli i socijalno ekonomske kriterije za ljude koji su ili socijalno ugroženi ili po parametrima prihod odnosno imovine da im RH u cijelosti pomaže u obnovi njihovih zgrada odnosno domova i ne razumijem moram priznati one koji su protiv te solidarnosti. Ja sam cijeli svoj život od 19. godine poduzetnik i najčešće u svom životu i prije političkog djelovanja i sada za vrijeme političkog djelovanja se borim i za niže poreze i za manju administraciju, ali to ni na koji način ne isključuje solidarnost, dapače. I ja i moja žena učimo svoju djecu tome i uopće ne razumijem zapravo one, a ima ih i u sabornici, koji to dovode u pitanje jer onda kako bi se trebali osjećati nizozemski, danski, austrijski, njemački porezni obveznici koji će platiti iz svog poreza 500 miliona EUR-a za obnovu Zagreba, keš direkt, Europski fond solidarnosti. Ja mislim da dobar dio i onih 22 milijarde koji je namijenjen Hrvatskoj u slijedećih 4 odnosno 7 godina zapravo će, zapravo se dobrim dijelom može svesti pod tu solidarnost. Manji dio od tih 22 milijarde će se zapravo vratiti nazad u njemačku ekonomiju, dansku, finsku, ne znam čiju. Najveći dio ako smo pametni, brzi i sposobni će završit pod navodnici u toj solidarnosti u našoj ekonomiji, prema tome mislim da oko toga ne treba imati nitko dileme. I još želim jednu stvar naglasiti da u središtu Zagreba žive isključivo dobrostojeći pojedinci odnosno obitelji. Kao što nije u potresu stradao samo centar, stradale su i dijelovi 2 županije, Zagrebačke i Krapinsko-zagorske, a i dijelovi Grada Zagreba koji su dalje od centra, gdje su ljudi, ima mnogo ljudi na socijalnom minimumu, prema tome mislim da uopće oko toga ne treba raspravljati i da treba potpuno izaći u susret svim tim ljudima koji su i sad već na rubu siromaštva ako im se ne pomogne onda se bojim se preći taj rub. I treća tema je sigurnost, a o toj sigurnosti se relativno malo raspravljalo, mislim da je zapravo puka sreća u nesreći, sve ono što se zbivalo tih dana, tih tjedana, mislim na Covid, mislim na trenutak kad se dogodio potres, ne daj Bože da je bio u nekom drugom trenutku ili da je bio još jači, žrtava bi bilo daleko, daleko više. Ja ću nas sve inače podsjetiti prvi potres nakon 1880. se već dogodio 1900.-te ili '901. i skoro jednako jak '905., '906., ja to govorim samo da iz perspektive, da ono što radimo danas moglo bi nam zatrebati našim sugrađanima već u slijedećih desetljećima nadam se za našeg života u smislu da ćemo toliko dugo živjeti. Prema tome jako je bitna ta kvaliteta obnove. Osim brzine mislim da je zapravo kvaliteta u smislu sigurnosti, osiguranja konstrukcijske obnove do razine da slijedeći puta kad god to bude nema ni blizu ovakvih šteta i ja se nadam da će zapravo jedna od ključnih posljedica ili cilja ovog našeg zakona biti da su naši sugrađani mirni slijedećih 100 godina. Evo, hvala lijepo i ako ima replika tu sam.
Hvala. Imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Milošević u vašoj pojedinačnoj raspravi, a i prije u ime Kluba HDZ-a naglasili ste važnost transparentnost, to je ono što i hrvatski građani očekuju u implementaciji ovoga zakona. U tom kontekstu mislim da je važno naglasiti kako su građani mehanizmi poput ove aplikacije e-obnova u smislu objavljivanja svih postupaka, pogotovo oni koji se tiču javne nabave, da budu dostupni javnosti, da na taj način građani i cijela zainteresirana javnost mogu pratiti na koji način će se implementirati programi obnove.
Poštovani zastupnik Milošević.
Apsolutno kolega Stier, dakle ja sam uvodno u ime kluba danas ujutro rekao upravo da ovaj zakonski okvir jest jamac da će to biti tako, da će biti transparentno, da je to posebno bitno s obzirom na dugotrajnost postupka obnove i ogromnu količinu javnog novca, dakle novca naših sugrađana koje krvavo zarađuju. Dakle to, oko toga ne treba imati nimalo dileme i žao mi je da već, još nismo zakon izglasovali, a imamo zlouke proroke koji izazivaju korupciju, kriminal, još se nismo pokrenuli, ja mislim da trebamo ipak malo, posebno kad su krize u pitanju znamo da je kriza, znamo da će biti teško, bit će i ozbiljna ekonomska kriza u Europi i u cijelom svijetu, ali moje osobno iskustvo je nekako čovjek sa optimizmom i sa željom da napravi prave stvari se ipak lakše i bilje nosi sa bilo kojom krizom. Prema tome ovaj, nemojmo slušati zlouke proroke nego imamo tu sabornicu, imamo državne institucije i mislim da se možemo izboriti apsolutno za potpunu transparentnost i siguran sam da će Vlada to tako i učiniti.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Šarića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Milošević, upravo ta transparentnost je vrlo važna i evo referiram se na ono što ste u svom izlaganju spomenuli, a imamo nažalost jedno loše iskustvo transparentnosti u obnovi Županjske Posavine i Gunje i svega onoga što se vuklo uz ime naše kolegice, bivše ministrice Mrak Taritaš koja ovdje nažalost nije nazočna, a stalo joj je do donošenja ovoga zakona. I druga stvar iznimno važna ova je solidarnost koju ste spomenuli. Naime, mi Hrvati smo uvijek solidarni kad to treba. To smo pokazali da je Hrvatska država svojim sredstvima, onda nije bilo europskih sredstava obnovila ratom postradala područja, Hrvatska država je iz svog proračuna obnovila Županjsku Posavinu i Gunju, a danas imamo prigodu zahvaljujući našoj Vladi i povući značajna sredstva iz Europskih fondova koja će nam pomoći u postupku obnove. Hvala.
Poštovani zastupnik Milošević.
Pa ja mogu se ovaj samo složiti s vama i konstatirat ja mislim da u ovih 30 godina Hrvatska država je apsolutno u svakom trenutku u ratu i miru stajala uz one kojima je trebalo pomoć kad god su bile elementarne nepogode bilo koje vrste, bilo gdje u Hrvatskoj ili neke poteškoće i posebno onima kojima je najpotrebitije i mislim da je to jedini ispravan put. I mi se zalažemo, mi pripadamo Europskoj pučkoj stranci, zalažemo se za socijalno tržišnu ekonomiju, dakle da tržište ali tržište samo po sebi koje je …/nerazumljivo/… nema smisla ako to nije na dobrobit svih i onih najsiromašnijih i najslabijih u društvu. To je ono što mislim da je jasno da takvo društvo želimo graditi za sve nas i našu djecu.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Barbare Antolić Vupora. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane zastupnice i zastupnici srdačno vas pozdravljam, dakle željela bi govoriti o današnjem prijedloga zakona koji je u drugom čitanju, dakle zakona koji je lex specialis nekoga područja kojeg je prije već zakonski bio uređen i govorila bi o tome koliko trebamo se okrenuti budućnosti i kako ćemo sve to skupa u konačnici završiti, završiti i u današnjoj perspektivi situacije gdje smo imali raspisani natječaj za Fonda za energetsku učinkovitost u kojem je prema sistemu najbržeg prsta, samo 2000 sretnika u nekoliko sati bilo uspješno i ostvarilo pravo za potrošenih od negdje 1500 do 5000 kn za razne certifikate odnosno projektnu dokumentaciju, dakle od 3 puta više koliko ih je bilo zainteresirano, dakle tek je negdje 1/3 ostvarila to pravo i sad me pitate zbog čega je to povezano, dakle čuli smo i prije, govorilo se i u raspravi ovog zakona, o potrebi i manjku s druge sredstva da bi se obnova potresom razrušenih građevina i osigurala, znači obnova istiha i sa energetskom učinkovitošću znači u budućnosti. Međutim, obiteljske kuće koje prema postojećem zakonu će se, odnosno prema postojećem natječaju i onih koji se u budućnosti najavljuju, ne obuhvaćaju ono što u ovom zakonu o obnovi zgrada prvenstveno u gradu Zagrebu, dakle statičkom kapacitetu zgrada, konstrukcijskom kapacitetu zgrada, dakle tih sendvič obnova kuća, toga istoga u energetskoj efikasnosti tih natječajima, taj element se je potpuno izostavio. Dakle, želim da unaprijed razmišljamo da ovakva elementarna nepogoda, a potres je jedna od najvećih i najjačih elementarnih nepogoda i taj zakon koji ćemo donijeti, bude pouka za buduće natječaje energetskih obnova, da se u okviru tih natječaja prije svega obuhvati i konstrukcijski element obiteljskih ili javnih zgrada. Upravo zbog toga jer kada vi zatvorite jednu zgradu, jednu kuću, više ne možete vizualno ocijeniti što će se s njima događati i često se onda dogodit da nakon toga ne daj bože dođe do potresa ili neke druge havarije i vi jednostavno tako lijepu, krasnu zgradu ste jednostavno bacili ste novac i više nemate dostupa do tih konstrukcijskih elemenata koji vam otkrivaju nedostatke istih. Dakle, želim da povežemo te dvije priče za budućnost, isto kao što bi trebali ovaj zakon usmjeriti prema tome kako će ta razrušena područja izgledati u budućnosti, da li će vizira toga što se gradi danas biti za našu djecu, za naše buduće naraštaje toliko lijepa, toliko dobra i kvalitetna, da će poželjeti ostati ovdje. A s druge strane isto tako i socijalni ili jednostavno zdravorazumski element cijele priče, nemojmo zatvarati u lijepi celofan ono što bi trebalo prije svega konstrukciji ojačati. Evo aktualna priča i podstrijeh za ubuduće, raspisujte natječaje, tražite iz fondova EU-a nova sredstva za energetsku učinkovitost, time ćemo štedjeti našim osiromašenim građanima novac za energente. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, imamo jednu repliku, možete ostati ovdje, poštovane zastupnice Vesne Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Vupora, rekli ste da je bio natječaj za energetsku učinkovitost ali zaboravili ste da je pao server jučer u 9 sati i da zapravo građani koji su htjeli podnijeti nisu mogli podnijeti u roku koji je predviđen, dakle u 9 sati, nego je to bilo negdje 9 i 15, 9 i 20. Dakle tehnički uvjeti su bitni, znači i administrativno-stručni uvjeti su bitni za provedbu bilokojeg akta i samog ovog zakona, zato bi trebalo u resornom ministarstvu mobilizirate sve administrativno-stručne kapacitete jer znam kad je u Ministarstvu branitelja bilo 20 000 predmeta, odjedanput kad smo pustili rok za priznavanje statusa s osnova bolesti, da smo radili i subotom i nedjeljom prekovremeno i da nismo imali dovoljno kapaciteta. Dakle kolegice, o tome razmišljajte. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Vupora.
Hvala lijepa. I sama kroz raspravu sam željela prije svega se fokusirati na prijedlog, kako poboljšati jer mislim da mi moramo biti dio rješenja svi zajedno, koliko je to i toliko često je i tu ovdje i spominjano. Dakle, čini mi se da ovo ide u prilog tome i svi ovi prijedlozi što idu i danas i prijašnjih raspravi, idu u tom smjeru ajmo napraviti bolji grad, bolju državu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Romane Nikolić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Zakon o obnovi Zagreba trebao bi biti solidaran, solidaran za one građani koji su izgubili svoje domove u potresu međutim ovaj konačni prijedlog zakona ne ukazuje na to pa krenimo redom. Prema čl. 5. iznos sufinanciranja od 80% za mehaničku otpornost i stabilnost te popravak nekonstrukcijskih elemenata smatram nedostatnim iznosom jer prilikom izvođenja zamjenskog objekta, građanima neće biti sufinancirani završni građevinski radovi, obrtnički radovi i instalaterski radovi da bi korisnik u konačnici uselio u svoj zamjenski objekt te da bi se ispostavili temeljni zahtjevi za građevinu iznos koji će on snositi cc 50% ukupnih troškova što je u konačnici nesolidarno i ne ide na ruku samih građana. Sredstva u iznosu od 20% u čl. 7. st. 1. nalaže korisniku da mora uplatiti prije početka izvođenja radova na račun fonda, s obzirom na status građana pogođenih u prirodnoj nepogodi i svim dodatnim troškovima koje su snosili nakon iste, država ni ovdje nema sluha niti pokazuje socijalnu osjetljivost za te građane, ne omogućava im se uplata za obnovu nakon završetka radova već se zahtjeva uplata prije početka izvođenja radova. Također se ne poštivaju jednaki uvjeti za sve i recimo prema čl. 27. st. 4. ako vlasnik oštećene obiteljske kuće posjeduje drugu useljivu nekretninu nema pravo na zamjensku nekretninu bez obzira što imaju prebivalište na istoj. Zakon ne definira koji će biti iznos financiranja od strane RH za uklanjanje zgrada koje su izgubile svoju mehaničku otpornost i stabilnost u toj mjeri da su urušene ili da njihova obnova nije moguća. Također je zanimljiva odredba zakona u kojoj se donosi rješenje o izvedenome stanju odnosno akt koji se izdavao za vrijeme trajanja postupka legalizacije, a rok za podnošenje zahtjeva za bespravno sagrađene objekte prema Zakonu o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama bio je 30.6.2018., dok Agencija za ozakonjene nezakonito izgrađenih zgrada koja je služila kao pomoć prilikom rješavanja tih zahtjeva prestala je sa radom 1.7.2019. Smatram da bi se s ovim načinom moglo pogodovati pojedincima kojima će se tako omogućiti naknadno podnošenje zahtjeva ili će zakon obuhvatiti sve legalne, ali i nelegalne objekte u kojima se stanovalo ili se obavljala djelatnost na dan potresa. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo i na vaše izlaganje imamo repliku poštovane zastupnice Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Nikolić kada već spominjete čl. 27. ja ću se nadovezati na st. 6. znači st. 6. kaže da „zamjenska obiteljska kuća može se graditi ako to vlasnik odnosno suvlasnici nekretnine zatraže pisanim putem uz uvjet da oni odnosno njihovi srodnici na području Grada Zagreba odnosno Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije nemaju druge nekretnine.“ Šta to znači? Mene zanima u tom zakonu je nedorečeno šta znači srodnici? Srodnici mogu biti i druga kućanstva, znači braća, sestre, roditelji ako jedna obitelj bračni par ima nekretninu u Zagrebu koja je uništena potresom, a ima vikendicu na moru može dobiti obnovu, a onaj tko ima garsonjeru, da li se garsonjera također smatra nekretninom koja je sposobna da zamjeni ovu postojeću nekretninu od koje živi?
Poštovana zastupnica Nikolić.
Hvala zastupnice Grman i hvala što ste ukazali i na to. Apsolutno se slažem s vama jer moramo se složiti da ovaj zakon i nakon drugog čitanja je nedefiniran i nedorečen, ali eto veselim se amandmanima koje ću podnijeti i ukazati na sve nedostatke i nadam se da će biti usvojeni jer to je za dobrobit građana jer ipak su oni jedino ovdje bitni i želim da im se nadoknadi izgubljeno. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Već je puno do sada rečeno, ja ću se također zadržati na smo nekim aspektima zakona. Naime, potres koji je pogodio Zagreb i okolicu dogodio se 22. ožujka, sada je 2. rujna. Predugo nam treba da donesemo zakon, a posebno da donesemo zakon, posebno dugo s obzirom na vrijeme koje smo imali s ovoliko manjkavosti, propusta i nedorečenosti. Mislim da je realni i razumni rok bio do kraja prošlog saziva, dakle da su do lipnja ljudi znali što i kako im je činiti, kada mogu i kako mogu očekivati kakvu obnovu. Sada puno je vremena prošlo kažem, a zapravo vrijeme nije izrodilo bolji i kvalitetniji prijedlog nego je i dalje manjkav. Naime, kao što je već prije rečeno mnoge će stvari biti normirane podzakonskim aktima. Je li to namjerno, želi li netko zaobići ovaj Parlament? Ja sam inače protivnik prenormiranja, ali uvijek kada jako puno toga ostavite podzakonskim aktima stvara se dojam da se želi HS zaobići, da se javna rasprava želi zaobići i to naravno budi i sumnje na moguće zlouporabe. Također pristigle su nam i mnoge primjedbe, kritike i prijedlozi na zakon što mislim da opet s obzirom na vrijeme koje smo imali nije trebalo biti tako brojno. Posebno ja ne bih ignorirao Arhitektonski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Hrvatsku komoru arhitekata, Udruženje hrvatskih arhitekata, Udruženje hrvatskih urbanista, Društvo arhitekata Zagreba, Hrvatsko društvo krajobraznih arhitekata, HOK itd., itd. Dakle, sve te primjedbe, sve te prijedloge dobili ste preko vaših klubova, ali mislim da su ovo itekako institucije koje treba slušati kod ovakvih pitanja budući da su po meni kao stručna javnost najpozvaniji donositi određene sudove i ne možemo ih ignorirati. Ako vam oni sami kažu da zakon sadrži čitav niz manjkavosti, da će biti teško provediv, da se stvaraju mnogi problemi onda mislim da se i mi trebamo itekako zamisliti. Jedan od primjera vam je i izostavljanje obrtnika i stručnog savjeta za obnovu. Naime, u stručni savjet za obnovu će se osnovati kao tijelo stručnjaka sa savjetodavnim ovlastima koje osniva Vlada RH, tu je HGK, ali gledajte čuda HOK nije. Ako uzmete u obzir da mnogi obrtnici također rade u djelatnosti gradnje, popratnih djelatnosti, završnih radova u građevini itd., tada zapravo dolazimo do zaključka da su oni koji egzistiraju na tržištu u obliku obrta, a ne kao trgovačko društvo diskriminirani, da se njihov glas neće čuti. I to je pitanje za Ministarstvo gospodarstva, dakle jedan čitav segment gospodarstva koji nam je izuzetno bitan, a to je obrtništvo, na ovaj način diskriminiramo da ne kažem neku goru riječ ignoriramo. To je recimo jedan od propusta koji bih ja posebno podcrtao. Društvo arhitekata, Arhitektonski fakultet i ostali koje sam nabrojao također daju, isto ne baš male, male primjedbe. I ono što je meni najveća primjedba, a o tome su se očitovale i ove institucije koje sam naveo prije i nedostatak vizije. Naime, Zagreb urbanistički, prometno i infrastrukturno more mnogi problemi, to su problemi koji se vuku već desetljećima, ali koji se ozbiljnije nisu počeli rješavati u zadnjih 20.g. Potres je bio, velika kriza, velika tragedija, nažalost odnio je jedan ljudski život, ali svaku krizu treba doživjeti kao i mogućnost, kao mogućnost za novi početak. Definitivno smo trebali razmišljati dugoročnije, definitivno smo trebali izaći i sa nekom vizijom daljnjeg razvoja glavnog grada. Svi ovdje stalno govorimo kako nam je to izuzetno bitno, ali mislim da dovođenje Zagreba u stanje kakvo je bilo nakon potresa, a to je cilj ovoga zakona jednostavno nije dovoljno. Nije dovoljno za moderni Zagreb, za moderni hrvatski glavni grad, a ni za Hrvatsku kao takvu. Pa čak i samo Društvo arhitekata Hrvatske kaže da je ovaj zakon, nije, trebao omogućiti izradu smjernice i pripreme dokumentacije za proces cjelovite urbane obnove, a to je propustio učiniti. Umjesto da ovaj nedostatak i ovu tragediju pretvorimo u svoju prednost, nažalost ponovo ćemo, ponovo ćemo propustiti učiniti nešto sa dugoročnom vizijom jer jedina vizija nažalost često kod nas je samo kako dobiti slijedeće izbore, u ovom slučaju to su lokalni izbori, a što će biti nakon toga kada pokrpamo samo ono što se pokrpati mora da vizualno dobro izgleda, što će tada biti, to ne znamo. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo želim 5 minuta nešto reći o svom pogledu na ovaj konačni prijedlog Zakona o obnovi Grada Zagreba tj. obnovi zgrada oštećenih na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije. Samo nekoliko brojki, 22.3.2020., 5,5 po Richteru, potres nakon 140.g., ozlijeđeno 27 osoba, jedna nažalost poginula djevojčica, oštećeno 321 zgrada javne namjene, 24676 zgrada u privatnom vlasništvu. Uporabljivo sa i bez ograničenja 18790 zgrada, neuporabljivo ili djelomično neuporabljivo 6000 zgrada, šteta procjena 86 milijardi i reakcija vlade na takvu situaciju zajedno sa Gradom Zagrebom i dvije županije, prva hitna pomoć, ona koja je bila najpotrebnija da se privedu svrsi barem ovi dijelovi uporabljivih ili bez ograničenja zgrada, znači 141 milijun kuna, bojleri, zidovi, krovišta, dimnjaci itd., dugoročno najmovi o kojima smo danas čuli, do sada postavljeno 464 zahtjeva, 155 ugovora potpisano, 309 hitno treba riješiti do 1.10., premijer je rekao na koji način želi to riješiti. Što smo danas slušali u raspravi? Primjedbe SDP-a i usporedbu sa Zakonom o sanaciji posljedica katastrofa na području Vukovarsko-srijemske županije. 2014.g., izrazita brzina donošenja, mjesec dana, rezultati, hoćemo o njima, transparentnost, ni dan danas ne znamo tko je ugovarao i s kime, kolike iznose, zašto su podizvođači radili za ugovorene naručitelje, cijena 1088 objekata 654 milijuna kuna ili 600 000 po jednom objektu veličine 60 do 80 m2, pogledajte cijene po kojima se ti objekti danas prodaju, 20.000,00 EUR-a, 30, maksimalno 40.000,00 EUR-a. Rezultati obnove brze hitne na način na koji su napisani i u zakonu. Gđo Nađ, vi ste tada bila, ja mislim zamjenica, dignuli ste i vi možda ruku u jednom trenutku, nije vas smetalo nijedan podzakonski akt koji vam je naređen kroz taj zakon. Pogledajte malo taj zakon po područjima, obrazovanje, zdravstvo, javni radovi, rad, ne znam, Hrvatske vode, ceste, naredba 7 dana donesite program mjera, tako je bilo. Kakve su to mjere bile? Tko je donosio odluke? Vlada. Danas primjedbe, na što? Na to da je vlada stvorila okvir koji treba dugoročno osigurati, znači solidarnost i financiranje procedure i dva jasna osigurača, zavod i javna nabava. Sjećamo li se javne nabave za obnovu svih kuća? Ja se ne sjećam. Zato se danas vuku repovi upravo obnove tih 1000 objekata, to se vuče, ali to SDP naravno ne želi na sebe nego smo našli evo problem kako ćemo mi vas poučiti nečemu i to traži kao nekakav vid konsenzusa. Zašto? Pa zato što se nas pokušava u Hrvatskoj učiti obnovi. Ako jedna država ima iskustva u obnovi, to je RH u čitavoj EU, a mogli bi reći i u svijetu, itekako, preko 125 000 objekata srušenih u Domovinskom ratu, gradovi, sela, općine, podizani iz pepela, valjda smo naučili nešto, znamo koliko to dugo traje i koliko novaca to odnosi. Tako da oni koji su htjeli rješenja odmah sutra ili da će biti gotovo slijedeće godine, neće, nema tih financijskih resursa, ali nema ni onih koji to trebaju odraditi, nema građevinske operative koja to može riješiti u iznosima o kojima sam govorio, a trebat će i u financijskom dijelu kada govorimo o proračunu, državnom proračunu, osigurati itekako velika financijska sredstva veličine jednog do dva Pelješka mosta godišnje i nisu to beznačajna sredstva da bi se samo tako olako prelazilo ovoj temi, filozofiju riječi razumijem, ali ne razumijem SDP koji je protiv zakona na način da nudio je 50:30:20 kao sufinanciranje tj. njihov prijedlog zakona. Ovdje država ide sa 60%, oni kažu mi smo evo protiv 20% Grad Zagreb, 20% privatni vlasnici sa svim procedurama jasno navedenim. Oni koji budu očito htjeli ići mimo toga ili mimo Zakona, zasigurno postoje i načini na koje će se to rješavati. Nažalost evo ne mogu u 5 minuta sve reći, ali mislim da je ovdje Vlada pokazala na koji način se organizirano može bez siljenja brzine pristupiti rješavanju jednog ovakvog problema.
Hvala. Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvane Brumnića. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] Sada već prije dosta sati smo započeli sa ovom raspravom i praktički veliki dio nas zastupnika je govorio o tome da je falila vizija o budućnosti Zagreba, a kako se ova rasprava bliži kraju čini mi se da smo sve bliže budućnosti odnosno da se ta budućnost samo približava k nama, a da mi ne znamo što od nje želimo. Pokušat ću se osvrnuti na neke stvari u ovom Zakonu koje na neki način smatram nepoštenima, ali ne u onom ružnom smislu nego u ljudskom. Smatram nepoštenim da nismo izjednačili prava invalida, što moram priznati predlagatelj je ovdje za ovom govornicom na neki način prihvatio pa se nadam da nakon podnesenih amandmana će prihvatiti. Druga stvar koja fali u ovom Zakonu je nešto što bi se riješilo da je Grad Zagreb, da se u Gradu Zagrebu razmišljalo o cjelovitoj obnovi, a to je pristupačnost invalida objektima. Kada već idemo u konstruktivnu obnovu svih objekata u donjogradskim blokovima koji su u stvari sagrađeni vrlo davno kada nije bilo propisa o pristupačnosti invalida, tada je trebalo gledati da se u sklopu te konstrukcijske obnove naprave i prilagođeni pristupi odnosno dostupnost invalida svim objektima koji će se rekonstruirati, radilo se o privatnima, ili javnima, a posebno govoreći o javnima. Zatim ću se nadovezati na kolegu koji je danas govorio o energetskoj obnovi, dajte zamislite napravit ćete konstruktivnu obnovu jednog donjogradskog bloka što bi značilo da ćete zamijeniti nekakve stupove, zidove, ploče, grede, na koji način će ostati ta fasada nakon što to napravite?, nikako, vi morate razrovati cijelu fasadu da biste se dotakli konstrukcije. Onog trena kad razrujete tu fasadu, onda je logično da onu fasadu koju ćete novu stavljati, da ta fasada bude u skladu sa principa kojima se danas vodimo odnosno koje od nas traži Europa, tako da princip energetske obnove kod obnove donjogradskih blokova mislim da bi trebao biti ugrađen i u ovaj Zakon jer jednostavno ćemo ga morat napraviti htjeli to mi ili ne, odnosno bilo bi suludo da ga ne napravimo. U ovom Zakonu to sam i prošli puta govorio, a ostalo je sada, uvodi se pojam obiteljske kuće kao građevine koja se sastoji od tri ili manje jedinica od kojih je jedna stambena, jučer sam na Odboru postavio pitanje ok, imamo stambenu jedinicu od 25 kvadrata i dvije jedinice od 25.000 proizvodnih kvadrata, da li se to smatra obiteljskom kućom?, temeljem ovoga Zakona da. Znači nešto je nelogično, netko pokušava pod krinkom obiteljske kuće napraviti nešto što nije obiteljska kuća. Zatim jedna stvar koja je ono suštinski nepravedna jer ovaj Grad i ova država će na neki način određivati dinamiku obnove objekata sa time koliko će imati financijskih sredstava, a onda u članku čini mi se 5., uvodimo moratorij na prodaju odnosno praktički raspolaganje imovinom od pet godina od dana završetka objekta, mislim da bi bilo potpuno logično da se vežemo sa tim moratorijem u odnosu na dan potresa i da svi oni koji uđu u proces obnove od tog trenutka im teče rok da li od pet ili nešto više godina, jer oni koji danas uđu u proces obnove, oni će moći raspolagati svojom nekretninom za pet godina, ali oni koji uđu u proces obnove za pet ili deset godina, a svjesni smo da će ovo trajati dugo, oni će praktički tom nekretninom moći raspolagati tek za deset ili petnaest godina, i mislim da je to nešto na što bi se predlagatelj trebao osvrnuti odnosno da bi možda i sam trebao dati amandmane na to. Vidim da se vrijeme primiče kraju pa onda neću više, evo hvala lijepa, toliko.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Rade Šimičevića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama je drugo čitanje Zakona o obnovi Grada Zagreba i okolice koje je pogodio razoran potres 22. ožujka 2020. godine, Prijedlog zakona je koncizan i jasan i to je dobro radi lakšeg iščitavanja i boljeg razumijevanja za sve ... [[Govornik se ne razumije.]] korisnike. Iščitavajući Prijedlog zakona razvidno je da su obuhvaćene sve kategorije oštećenih objekata i zakonska regulativa za sve socijalne kategorije. Ovaj Zakon je izuzetno važan i on je ispit zrelosti svih nas koji sjedimo u ovim klupama i Zakon je možda najvažniji koji će usvojiti ovaj saziv Sabora. Učinit ćemo sve da zapisano na ovom Zakonu bude i ostvareno. Mi sabrani u ovoj sabornici trebamo odaslati snažnu poruku ljudima u nevolji i uradit sve da ljudima vratimo njihove domove onakve kakvi su bili prije potresa. Brigom za obnovu, trebamo i hoćemo vratiti povjerenje u ljude jer ti ljudi imaju takva očekivanja od nas koji ih zastupamo. Smisao rada u Saboru je biti ponizan i razumljiv i uvažiti sve prohtjeve ljudi izvan ove sabornice. Amandmani koji su prihvaćeni, dopunili su određene nejasnoće ovoga zakona i nadam se da će i drugo čitanje biti dopunjeno još boljim, stručnim i tehničkim prijedlozima i da će takav zakon biti usvojen od opozicije i pozicije. 6 mj. je jako dugo za sve koji žive izvan svojih domova, a dom je svetinja i to znamo svi kojima su četnici spalili i porušili domove. Želim reći kako nikako ne bi bilo dobro da nas zamjena fotelja u Saboru bude inspiracija medijima kao važnija vijest od konstrukcijske obnove grada Zagreba. Jako je važno da vjerujem kako će obnova proteći na zadovoljstvo svih i da konačno mi prestanemo širiti paniku, defetizam i nepovjerenje u sve. Na kraju ja vjerujem kako mi možemo i hoćemo ispoštivati sve bez pretjerivanja i crnih slutnju i da ćemo sve ono što je zapisano implementirati u ovaj zakon. Mi Hrvati smo pobjednici u svim nevoljama, tako će biti nadam se i kod obnove glavnog grada Zagreba i okolice. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] jedan od najvažnijih zakona koji će donijeti ovaj saziv Hrvatskoga sabora i utoliko mislim da je opravdan i pristup Vlade da traži što širi konsenzus, što širu potporu za ovakav zakon, to se pokazalo i prilikom prvog čitanja i uvažavanja nekih od prijedloga koji su dolazili iz različitih klubova, dakle i iz većine ali isto tako i iz oporbe a sve uvjerenju da je svima nama u interesu kvalitetna obnova grada Zagreba ali isto tako naravno i objekata Zagrebačke županije ili u Krapinsko-zagorskoj županiji. Kada već govorimo o tim različitim političkim ako hoćete i ideološkim pogledima, mogli bismo na toj sceni vidjeti dva pola ili ako hoćete dva ekstrema kako riješiti, jedni bi rekli da da država mora sve učiniti, dakle mogli bismo nazvati taj pol i taj ekstrem, tatistički ili socijalistički, drugi bi pak htjeli da država ništa ne napravo nego da sve moraju pojedinci, to bi bio stav ajmo reći, nekog klasičnog liberalizma. Čuli smo pogotovo ovaj zadnji dio, ove liberalne glasove, više prilikom prvog čitanja nego što je bilo sada, ja se s tim ne slažem, ali mislim da je i on obogatio ovu našu raspravu i utoliko za hrvatski pluralizam je dobro da se u Hrvatskome saboru čuju i takvi glasovi. Hrvatska Vlada što je tipično za jednu demokršćansku politiku, tražila je jedan središnji put, dakle koji je udaljen i od onog socijalistički ali i od onog liberalnog pogleda, koji traži da država intervenira ali i traži i osobnu odgovornost. Dakle ne prepustiti sve tržištu, a isto tako izbjeći da država učini sve a da nema niti osobne odgovornosti. Pritom uvažilo i nekoliko prijedloga koji su došli iz naše rasprave u ovom domu prilikom prvoga čitanja, tako su u ovom konačnom prijedlogu ugrađeni i socijalni kriteriji, da oni koji su u našem društvu najpotrebnije društvene solidarnosti, da se njime izađe u susret, da oni, da troškovi obnove u tom slučaju kod njih budu pokriveni od strane države ali isto tako i oni koji su imućniji, dakle govorimo tu o onima kojima imaju dvije ili više nekretnina, oni opet moraju onda i više sudjelovati u obnovi i financijski. Na taj način vjerujem da se pokušao tražiti jedan balans, jedan središnji put, jedan način na koji na pravedan način i prema načelima istopravičnosti adresirati ovaj problem, ovu prirodnu katastrofu koja doista će tražiti jedno sustavno rješenje, nešto što se ne može možda preko noći, što će dugo trajati i u tom pogledu vjerujem da pred nama je zakon koji je kvalitetan, koji će još u onoj finalnoj verziji koja će biti izglasana, možda i doživjeti pa i Klub zastupnika HDZ-a već je najavio da će imati i isto tako određene amandmane i vjerujem da će u tom pogledu zaslužiti i širu potporu zastupnica i zastupnika u ovom hrvatskom domu. Hvala vam.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Miloševića. Mikrofon, molim.
Ja se slažem da je jako dobro i važno za našu demokraciju da čujemo i najraznolikije glasove i stavove u našoj sabornici i šire od toga ali bi vas svejedno pitao, kako bi ste vi okarakterizirali stav pojedinog ne znam, nije bitno, dali je političar ili javna osoba koja kaže u redu je, uzet ćemo novce iz Fonda za solidarnost njemačkih poreznih obveznika ali mi kao Hrvati ne bismo trebali dat u tu istu solidarnost iz državnog proračuna, ne govorim sad samo o obnovi Zagreba, trenutno je Zagreb, jučer je bilo neko požarište, preksutra ne daj bože, neka poplava, dakle govorim generalno o principu solidarnosti.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Milošević doista lice i naličje solidarnosti je s jedne strane da se izađe u susret onome tko je u potrebi ali isto tako da taj koji koristi i tu pomoć nešto i vrati društvu odnosno da pokaže i tu svoju odgovornost u tom pogledu bez obzira da li se to radi na europskoj razini kada u pitanju su i one imućnije države članice koje mogu izaći u susret i pridonijeti Europskim fondovima pa i fondovima solidarnosti i one koje primaju takvu pomoć ili kada u slučaju naše hrvatske države, kada država intervenira, a ona imamo naše građane koji primaju tu pomoć, ali i od njih se traži naravno određeni oblik odgovornosti. Mislim da su to principi kojih se moramo držati.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Stier tu ste govorili o nekoliko model. Ja bi spomenula jedan model koji funkcionira, dakle dosta naših sugrađana je odlučilo svoju zgradu obnoviti na način da aktiviraju dijelove zgrade koje u ovom času nisu u funkciji. Recimo, odlučili su sukladno prostornom planu može se urediti tavan, oni imaju investitora koji će urediti tavan i iz tih sredstava će obnoviti svoju zgradu. Mi ne vidimo razlog zašto to ne bi moglo biti navedeno i iznimka u ovom zakonu jer ako im to nije dovoljno da se onaj dio koji je iz proračuna osiguran smanji za taj iznos koji će se aktivirati za pravo dijelovima zgrade koji u ovom času nisu u funkciji. I to je jedna od ideja i jedan od načina i nekako ćemo molimo da se zaista sa dodatnom pažnjom jedan takav amandman koji bude vidi jer na taj način zapravo smanjujete sredstva iz proračuna, a zgrada dobiva na [[Upadica: Hvala.]] vrijednosti.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice vjerujem da takve mogućnosti, pa čak i da nisu u ovom zakonu postoje ukoliko bi na taj način bi se moglo ići na obnovu npr. tavana i naći neki održiv način financiranja obnove. Bez obzira da li će onda država intervenirati ili ne. Ono što se mora ovdje odlučiti, što mi moramo naravno kao zastupnici hrvatskih građana, brineći koji je i fiskalni kapacitet naše države vidjeti u kojoj mjeri ćemo iz državnog proračuna subvencionirati ili ne takve neke projekte. Oni kao takvi mislim da je moguće njih implementirati, a da nisu regulirani ovim zakonom. Ono što vi tražite jest da li da koristimo još i državni proračun da bi to poticali ili ne. To je naravno otvoreno za raspravu jer tu treba vidjeti opet koji je kapacitet države i koja je osobna odgovornost svakog građanina.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Silvana Hrelja, ne vidim ga, gubi pravo na raspravu, pa će onda slijedeća rasprava biti poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici i zastupnice, prilikom usvajanja svakog novog zakona trebamo se zapitati u kojoj mjeri će taj zakon zadržati test vremena i hoće li na tom testu taj zakon pasti. Sve manjkavosti prijedloga zakona o kojem danas raspravljamo pokazat će se vrlo brzo. Oporba ali isto tako i šira stručna i zainteresirana javnost pokazali su i u raspravi, a i po broju podnesenih amandmana još više i po njihovom sadržaju veliku zainteresiranost i konstruktivnost, no ne čini mi barem za sada da za njihovo prihvaćanje od strane vladajućih postoji dovoljno sluha. Do drugog čitanja nisu otklonjeni niti oni krupni nedostaci pa se samim time i podneseni amandmani svode svega na blaga poboljšanja jer se u suštinu putem amandmana ne može niti zadirati. I nadalje ističemo kako bi u javnom interesu bilo donošenje zakona sa bitno drugačijim konceptom i strukturom. Svrha zakona mora biti cjelovita urbana obnova i razvoj Grada Zagreba, a ne samo puka sanacija i zakrpavanje potresom pogođenih područja. Kada se govori o modelima financiranja, govori se samo o omjerima u kojima će sudjelovati država ili jedinica lokalne samouprave, no malo je danas bilo riječi o tome da ovog trena sredstva za obnovu kakvu Zagreb zaista treba naprosto nema. Bez interesa investitora ozbiljna obnova financijski se stvarno ne može provesti. Imajući upravo to na umu tijekom rasprave kao i u brošuri koju smo pripremili, prikazali smo na vrlo konkretnim primjerima kako se obnova može financirati koristeći i postojeća ali i nove potencijale svake pojedine nekretnine koja se obnavlja ili koja može biti obuhvaćena ovim zakonom iako trenutno nije pretrpjela vidljiva oštećenja. Polazeći od stvarnog stanja koja se na brojim zgradama i golim okom može vidjeti zalažemo se za one modele s kojima će poluprazne i zapuštene zgrade dobiti obnovom mogućnost korištenja svojih punih kapaciteta, a puna iskorištenost tako obnovljenoj nekretnini dati će novi životni ciklus. Smatram da je to izrazito važno, tim više što se u ovaj zakon ulažu ogromna financijska javna sredstva. Treba poći od toga da nitko privatnim novcem neće investirati u nekretninu da bi ju ostavio praznom i bez svrhe, a to bi se moglo dogoditi u onom slučaju neplanske obnove u režiji grada i države i to javnim novcem na trošak svih poreznih obveznika. Mogućnost odobravanja povećanja kapaciteta zgrada bilo dodavanjem novih etaža, bilo pretvaranjem praznih i neadekvatnih nekorištenih prostora u stambene, uređivanjem dosad neiskorištenih primjerice tavana u stambene ili u poslovne svrhe, zgrada bi dobila dodanu vrijednost kojom može znatno sama pokrivati troškove obnove pa se izravni financijski dio za koji, za sve koji u toj zgradi imaju svoje financijske udjele smanjuje. Slično je sa neiskorištenim podrumima, ali isto tako i sa onim dvorišnim prostorima brojnih zgrada u samom središtu Grada Zagreba. Ulaganje u sanaciju nekih zgrada u namjenski zatečenom stanju bilo bi čisto bacanje novaca neovisno o tome tko ga podmirio, stoga se zalažemo da se u obnovi vodi briga o tome koji su budući drugačiji modeli korištenja pojedine nekretnine. Zalažemo se i za to da se u suradnji sa predstavnicima različitih struka pronađe odgovarajuća mjera između zabrane interpolacija u povijesnu kulturnu urbanu jezgru i također da vodimo računa da ne dopuštamo interpolacije u neprimjerenoj mjeri i na neprimjeren način. Trebamo se okrenuti logici samih zgrada i njezinih budućih potencijala. Ali kako bi to bilo moguće potrebno je sveobuhvatno prikupiti i analizirati sve relevantne podatke i izraditi registar nekretnina koje su obuhvaćene obnovom koji će biti javno dostupni. Upravo taj zadatak se mogao obaviti u ovom proteklom višemjesečnom razdoblju u kojem se po pitanju obnove nije radilo ništa i da je vlada uistinu imala ambiciju napraviti jedan kvalitetan zakon onda bi upravo ovakvo prikupljanje i analiza podataka bila prvi ozbiljan korak jel velika je razlika između početnik procjena i jasnih, javnih i transparentnih registara. A upravo s obzirom na taj planirani udio sufinanciranja s javnim sredstvima porezni obveznici moraju znati u čijem se konkretno interesu ta obnova provodi. Pri tome mislim i na katalog imovine u vlasništvu same države i grada, brojne nekretnine koriste privilegirane skupine, kada bi se javni registri o tome objavili bojim se da bi to za brojne naše građane bio zdravstveni šok. Ovim zakonom sve te nepravilnosti ne bi se smjele držati ispod površine i nadalje ostati sakrivene. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Reći ću nekoliko stvari koje sam, koje sam između ostalog naveo i prilikom prvog čitanja koji ovaj zakon u velikoj mjeri određuje i rješava, ali držim da se sa programom mjera može još dodatno ići u susret određenom broju naših sugrađana koji su pretrpjeli štete uslijed ovog velikog potresa. Naime, ovaj zakon se temelji na 3 bitne postavke. Prva je da je pristup obnovi zgrade zahvaćenom potresom temelji se na obnovi konstrukcije ili cjelovitoj obnovi zgrade. Drugi bitan element je ovaj program mjera koji sam maloprije spomenuo kojega treba dobro definirati i propisati mjere i rokove i kako i na koji način provesti cjelokupni model same obnove. I treći bitan element je osnivanje Fonda za obnovu koji bi upravljao i provodio samu obnovu Grada Zagreba i susjednih županija. Zakonom o gradnji su predviđene 6 bitnih zahtjeva pojedine građevine. Jedan od najvažnijih, prvi temeljni zahtjev za građevinu jest otpornost, mehanička otpornost i stabilnost građevine. One zgrade koje su pretrpjele štetu kojima je ta mehanička otpornost odnosno stabilnost narušena ovim zakonom će uistinu moći realizirati i ojačati samu zgradu, njenu stabilnost i mehaničku otpornost. No jedan od bitnih elemenata, bitnih zahtjeva građevine jest i energetska zaštita same, same građevine, a koja je u velikom dijelu definirana samom fasadom te iste zgrade. Kako će se kroz provedbu ovog prvog temeljnog zahtjeva građevina, a to je mehanička otpornost i stabilnost, utvrditi njena konstruktivna stabilnost kroz cjelovitu obnovu konstrukcije time će se, za pretpostaviti je, na brojnim građevinama uništiti na određeni način provedbom te same cjelovite obnove i konstrukcije i fasada čime će se onda jasno narušit, što sam prije rekao, ovaj šesti bitni element, a to je energetska zaštita. Kako je brojnim programima, a neki od njih upravo se provode, a to je energetska zaštita zgrada, ja apeliram da se kroz program mjera onim vlasnicima kojima će se kroz cjelovitu obnovu konstrukcije dijelom narušiti njihova energetska zaštita kroz taj program mjera nađe način kako im pomoći da pored sredstava koja su ovim zakonom definirana osiguraju se i ona sredstava koja će im pomoći da urede fasadu, time do kraja dovrše samo uređenje zgrade s jedne strane, a s druge strane uspiju na određeni način kroz projekt ove obnove koja je isprovocirana samim potresom da onda na taj način možemo ući u realizaciju i tog drugog dijela. Mislim da brojni građani u Gradu Zagrebu kojima je narušena ta mehanička stabilnost i otpornost samog objekta će kroz sanaciju imati i dodatne troškove koje će, koji će se odnositi ne samo na fasadu, ja u ovom trenutku posebno ističem fasadu, ali i druge i druge radove koji se odnose na uređenje same zgrade. Što se tiče razlike između prvog i drugog čitanja, ja bi posebno pohvalio vladu u dijelu u kojemu su uzeti u obzir i socijalni kriteriji, mislim da je to dobro, to smo i mi u Klubu zastupnika HDZ-a u prvom čitanju posebno istaknuli da je jako dobro da se valorizira socijalni status pojedinog vlasnika same zgrade, pa pogotovo i onih koji imaju u svom vlasništvu nekoliko zgrada koje su također zahvaćene potresom. I na kraju ono što mislim da bi bilo vrlo važno, a to je da se iz amandmana koje sam već iščitao, a neki od njih su bili jučer na samom Odboru za graditeljstvo i prostorno uređenje HS da vlada među tim, među tim, po meni opravdanim amandmanima jasno usvojio one amandmane koji će daljnje doprinijeti poboljšanju samoga zakona jer mislim da ovaj zakon treba uistinu uzeti u obzir činjenicu da ovdje nema, ovo nije ideološki zakon, ovo nije svjetonazorski zakon, ovo je zakon koji treba svim građanima kojima je imovina oštećena ovim potresom doista realizirati obnovu njihovih objekata, njihove imovine na način koji je primjeren 21. stoljeću. Hvala.
Hvala lijepa. Malo ostanite, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, upravo ste dobro rekli pitanje energetske učinkovitosti. Već smo danas imali u raspravi i pitanje isto tako od kud će se sredstva za ovaj zakon namaknuti. Već do sada znamo da imamo 500 milijuna EUR-a iz Europskog fonda solidarnosti, 200 milijuna eura iz kredita Svjetske banke, ali isto tako pitanje energetske učinkovitosti je pitanje daljnjeg pregovora sa Europskom komisijom. 30% kohezije morat će ići na zaštitu okoliša, klimatske promjene. Talijani su imali … direktno vezano uz potres … prema tome sredstva kohezije moći će se ubuduće usmjeriti u energetsku učinkovitost, treba to ispregovarati, ali to je u potpunosti u skladu sa zelenim planom i vaš apel ja mislim da će Vlada i ostvariti. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Pavić. Vi ste ustvari u svojoj replici odgovorili na ono što sam ja htio reći, a to da držim kako ćemo kroz cjelovitu obnovu konstrukcije brojnim građanima u najboljoj namjeri da osnažimo postavimo punu stabilnost zgradi, da ćemo tim istim vlasnicima prouzročiti dodatne troškove na sanaciji onog dijela koji neće biti obuhvaćen samim projektom obnove. Ja držim da se upravo ovim načinom, metodom, planom, projektom energetske zaštite zgrada, a koji se u najvećem dijelu odnosi na fasadu, a brojni će ti radovi obuhvaćati i uništenje fasade kako bi se u mehaničkom smislu stabilnosti zgrade osnažila njena stabilnost mogla koristiti sredstva iz europskih fondova i to je pravi put i ja mislim da zato sam i naveo da programom mjera koji će biti definiran i koji iz ovog zakona proizlazi upravo tim građanima kojima će se takvi dodatni troškovi prouzročiti njihovom jačanjem konstrukcije omogućiti da dođu do sredstava kako bi mogli bolje svoju zgradu urediti.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Šarića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Bačić. Slažem se s vama i podržavam ovo razmišljanje u kontekstu energetske obnove što je kolega Pavić rekao, a i dobre prigode da uredimo fasade Grada Zagreba koje su i da nije bilo ove nesreće odnosno ovoga potresa bile u takvoj situaciji odnosno u takvom stanju da ih treba urediti. Pa zasigurno kroz jedan ovako veliki posao, a ovaj potres je uz svu onu nesreću koja se dogodila i dobra prigoda da sad uredimo izgled Grada Zagreba u ovom posebnom dijelu Gornjeg grada i gdje su štete najveće, dobra prigoda da uistinu te fasade dovedemo u jedno primjereno, lijepo zdanje i izgled onako kako to priliči svakog metropoli pa tako i našem glavnom gradu.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Šariću. Dakle, to smo i u prvom čitanju govorili kako je ovaj zakon i obnova Grada Zagreba i prilika i prigoda da se kroz sredstva koja se mogu namaknuti upravo onako kako je kolega Pavić govorio kroz kohezijski fond realizira i na taj način napraviti taj iskorak o kojemu smo govorili. Ako tvrdimo da je prije 140 godina Zagreb promijenio izgled upravo nakon jednog potresa koji je zahvatio Zagreb, ovo mi se čini da je prigoda ono što ovim zakonom obnovimo možemo još vrlo lijepo, primjereno vremenu u kojemu se ova obnova događa, realizirati sredstvima Kohezijskog fonda kroz posebnu … kako je maloprije spomenuo i kolega Pavić. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Ljubice Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana ministrice, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Tijekom današnjeg dana puno smo toga čuli, tijekom cjelodnevne rasprave o ovom tako važnom zakonu pa ja neću ulaziti u njegove detalje, ali ću se osvrnuti na nešto o čemu smo puno govorili i tijekom prvog čitanja. Zahvaljujem Vladi RH da je u ovo drugo čitanje uvrstila članak o socijalnim kriterijima jer će tako na taj način mnogi koji doista nemaju sredstava moći dobiti svoj dom. Među njima su i hrvatski ratni vojni invalidi, ali i osobe s invaliditetom koje će biti uvrštene u ovaj zakon. Moram reći da je Vlada RH od početka dakle na kraju prvog čitanja dogovor sa cijelim pokretom osoba s invaliditetom odlučila da će osobe s invaliditetom biti ta kategorija koja će moći ostvariti pravo da ne subvencionira u popravcima ili u izgradnji zgrada ili kuća. Međutim, zbog dogovora s osobama s invaliditetom kako bi to trebalo izgledati malo je sve skupa potrajalo pa smo evo odlučili da ću ja uložiti amandman kako bi i osobe s invaliditetom participirale u ovom zakonu. Stoga ću ja evo u čl. 6. predložiti da se u st. 1. podstavak 2. mijenja i da sada gleda jedan nomotehnički dio da se ispravi invalidi Domovinskog rata u hrvatski ratni vojni invalidi i doda i osobe s invaliditetom kako bi i osobe s invaliditetom po istom principu kao i hrvatski ratni vojni invalidi ostvarivale prava iz ovog zakona odnosno bile oslobođene subvencioniranja. Nadalje, predložit ću da se doda još jedan podstavak, a to je da ukoliko su vlasnici ili suvlasnici do 22. ožujka 2020. godine živjeli u zajedničkom kućanstvu sa hrvatskim ratnim vojnim invalidom ili osobom s invaliditetom da jednako tako budu oslobođeni plaćanja i onih 20% koje će morati plaćati ostali građani. Zašto je ovo važno? Obzirom da ne bi bilo logično da samo osobe s invaliditetom ili hrvatski ratni vojni invalidi imaju pravo da ostvaruju takvo pravo stoga što ima jako puno obitelji gdje osobe s invaliditetom nisu vlasnici ni suvlasnici, a radi se o teškom invaliditetu, već su njihovi roditelji vlasnici ili suvlasnici stanova, zgrada, kuća itd., a osobe s invaliditetom bez njihove pomoći ni na koji način ne bi mogli živjeti i žive u zajedničkom kućanstvu. Stoga evo ja molim državna tajnice da dobro razmotrite ovaj amandman i da na ovaj način omogućimo kako hrvatskim ratnim vojnim invalidima tako i osobama s invaliditetom da pod istim uvjetima i na isti način participiraju u ovom zakonu. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Šarića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Lukačić. Slažem se i podržavam ovu vašu ideju i inicijativu da se i osobe s invaliditetom izjednače u pravima sa predloženom pravima za hrvatske ratne vojne invalide i civilne invalide. Još bih iskoristio ovu prigodu i apelirao svakako prilikom usvajanja ovog zakona da iskoristimo ja bih rekao jednu jedinstvenu priliku da sve one objekte koji nemaju prilagođene uvjete za ulaske invalidnih osoba bilo javne namjene bilo privatnih stambenih objekata i tamo gdje je to moguće i nije do sada iskorišteno i učinjeno i napravljeno da se iskoristi prilika kroz provođenje ovog zakona i kroz ovu obnovu da to učinimo. Hvala.
Poštovana zastupnica Lukačić.
Poštovani kolega slažem se s vama i evo kao što sam rekla, ja sam uvjerena da će ovim zakonom i osobe s invaliditetom i hrvatski ratni vojni invalidi pod istim uvjetima participirati prava iz ovog zakona.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Miroslava Škore i potpredsjednika ovog Visokog doma. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana ministrice, uvažene kolegice i kolege. Smatram da je predloženi zakon o obnovi manjkav iz više razloga i ne jamči građanima Zagreba i poduzetnicima koji obavljaju djelatnost u urbanoj povijesnoj jezgri istinsku protupotresnu obnovu zgrada. Naime, čl. 16. st. 3. zakona određuje da će se oštećene vise stambene zgrade, poslovne zgrade, stambeno poslovne zgrade i obiteljske kuće obnavljati popravkom ne konstrukcijskih elemenata određenih programom mjera, popravkom konstrukcije odnosno pojačanjem konstrukcije u skladu s tehničkim propisom, a eventualna viša razina obnove može biti predviđena samo ako suvlasnici uplate razliku troškova obnove. Navedena odredba je neprecizna i nejasna jer omogućuje nekom upravnom tijelu, kako je kod nas običaj ili referentu, a zakon ne definira koje je to tijelo da diskrecijski odlučuje o tome kojim građanima ili poduzetnicima će se omogućiti da se zgrade pojačaju kako bi bile potresno otporne, dok će se drugima zgrade obnavljati samo običnim popravkom čime će se zgrade dovesti u samo u prijašnje stanje prije potresa odnosno ostati potresno neotporne. S druge strane čl. 12. određuje da će se za urbanu povijesnu jezgru Zagreba donijeti posebni program mjera obnove uz određene rokove obnove što znači da je načelno predloženi zakon usmjeren na ideju da se povijesna jezgra obnavlja kao cjelina. Međutim, sporni članak ovaj isti 16. u svom st. 3. ustvari ne određuje nikakvu jedinstvenu … protupotresne obnove povijesne jezgre što je nelogično ako joj se pristupa kao cjelini. Smatramo da je ekonomski neisplativo, a i sa stajališta upravljanja sigurnosnim rizicima nerazumno i nelogično da se starogradski blokovi zgrada koji su građeni tako da svaki blok sa svojim unutarnjim dvorištima čini jednu cjelinu, obnavljaju tako da se unutar istog bloka jedna zgrada tek krpa u staro stanje i ostaje protupotresno neotporna, a zgrada do nje obnavlja cjelovitom obnovom umetanjem betonskih serklaža. Domovinski pokret inzistira na tome i inzistirat će da se razina obnove za zgrade u urbano povijesnoj cjelini zakonom regulira jedinstveno. Na kraju možda najslabija točka predloženog zakona je ustvari financiranje. On ima svoje pozitivne gospodarske učinke dakle taj zakon od revitalizacije privatnog građevinskog sektora s jedne strane do povećanja prihoda državnog proračuna na poreze od usluge i proizvodnje koja će sudjelovati u obnovi s druge strane. Međutim, sam priljev financijskih sredstava i izvori financiranja uopće nisu planirani neovisno o tome što zakon regulira osnivanje Fonda za obnovu niti je kvalitetno izrađena procjena financijskih učinaka ovog propisa što je zakonska obveza u pripremi svakog zakona. Da se zakonu ozbiljno pristupilo i u suradnji sa Ministarstvom financija i izradile ogovarajuće financijske projekcije brojni nameti koje građani Zagreba i okolice već plaćaju u vezi s vlasništvom svojih nekretnina od spomeničke rente i komunalne naknade do poreza na promet nekretnina, na najam stanova ili turistički najam itd., a koji se naplaćuju na području pogođenom potresom mogli su se barem djelomično prenamijeniti ta sredstva i destinirati u prihod Fonda za obnovu i na taj način omogućiti Zagrebu i okolici da se barem djelomično samofinancira u ovoj obnovi. No, ovdje također želim uputiti i ozbiljnu primjedbu načinu na koji smo pristupili strategiji financiranja iz fondova EU. Naime, mi smo jedino uspjeli i to s ozbiljnim zakašnjenjem i bez stvarne procjene štete na privatnoj imovini tek aktivirati Fond solidarnosti, s druge strane talijanska vlada je primjerice nakon potresa u L'Aquili uspjela ispregovarati s Europskom komisijom da se sve štete od potresa u toj talijanskoj regiji dodatno pored Fonda solidarnosti financiraju još iz strukturnih fondova EU u iznosu većem od 2 milijarde EUR-a. U tom smislu Domovinski pokret smatra da je sudjelovanje Hrvatske vlade na samitu o programu oporavka i novom višegodišnjem proračunu EU bilo bezuspješno i može se samo žaliti za tom propuštenom prigodom. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Marka Pavića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, svi se sjećamo 22. ožujka 6,24 kad je Prirodoslovno-matematički fakultet, Geofizički zavod, Seizmološka služba registrirala potres 5,5 stupnjeva po Richteru. Institucija na kojoj sam ja osobno proveo prvih 5 godina svoje karijere radeći kao geofizičar 10 sekundi potresa dovelo je do toga da imamo 10-tke milijardi kuna štetu. Htio bih u svom izlaganju se osvrnuti na određene kritike koje dolaze iz oporbe, prvenstveno da nismo na vrijeme donijeli ovaj zakon. Ovaj zakon je planiran na način da bude inkluzivan, planiran je na način da prođe 2 čitanja, da dobijemo zajedničke komentare jer on će generirati odnosno određivati 10-tke milijardi kuna koje će se u slijedećim godinama raspodjeljivati. Zato smo krenuli putem da 141 milijun kuna osiguramo za zabatne zidove, za hitne intervencije, za popravke krovova i bojlera. Bilo je isto tako pitanje da kasnimo sa prijavom na Europski fond solidarnosti, nismo ništa zakasnili, dobili smo 500 miliona EUR-a, 89 miliona akontacije. Gosp. Škoro vi ste rekli primjer Italije, da, ali Italija možda ste trebali pogledati malo bolje i ući u tematiku Europskih fondova, mi smo iskoristili u potpunosti svu ovu omotnicu. Iskorištenje 99,2% bilo prije neki tjedan. Ono što sam ja isto tako isticao je, u svojim replika, Talijani su uspjeli 5% sredstava kohezije osigurati ko zasebnu prioritetnu os i to je i ova Vlada i najavila i to će sigurno osigurati kroz budući financijski okvir, kao što znamo 22 milijarde EUR-a su nam na raspolaganju. Prema tome, nismo ništa tu zakasnili, veliki je to trud, ja se tu moram zahvaliti i timu Ministarstva regionalnog i pomoćnici Odak i stručnjacima Svjetske banke, Građevinskom fakultetu, ministru Štromaru, ministrici Obuljen Korržinek, velik je posao odrađen i upravo pohvala s europske strane je da smo dobili najveću akontaciju u povijesti Europskog fonda solidarnosti i da smo posao dobro odradili. Priznate su nam štete što znači da smo dobro odradili posao procjene samo štete. Ono što smo isto tako istaknuli da ćemo biti inkluzivni, da ćemo prihvaćati različite sugestije i drago mi je da su u drugom čitanju dva velika poboljšanja. Prvo, socijalni kriterij koji će biti nadopunjeni, hvala zastupnici i pohvale zastupnici Lukačić da vodi brigu o osobama s invaliditetom u ovoj kući, a drugi povećanje isto tako transparentnosti da svaki trošak koji bude utrošen javnim novcima i kroz aplikaciju bude javno dostupan. Vidjeli smo i kroz mjere zapošljavanja HZZ koji redovito objavljuje troškove mjera koje koriste poslodavci za Covid, koliko je isto tako dovelo do transparentnosti. Ta dva kriterija uz sve ostalo što su predlagatelji rekli, dovodi do toga da imamo vrlo jasan okvir iz kojeg se može napraviti program kojeg ćemo onda puniti sredstvima. Od kud će sredstva doći? Još jedanput 500 miliona EUR-a Europski fond solidarnosti, 200 miliona EUR-a kredit Svjetske banke, velika sredstva u budućoj financijskoj omotnici od kojih 5% kohezije može se kao što su i Talijani napravili, prebaciti na prioritet vezan uz potres i isto tako dobar dio sredstava kroz tematsku koncentraciju pametne i zelene Europe usmjeriti u pametnu i zelenu i održivu obnovu Grada Zagreba. Ovime smo pokazali da znamo iznjedriti zakon, da tražimo konsenzus maksimalni koji je moguć i da smo isto tako građanima Grada Zagreba i 2 susjedne županije omogućili da kvalitetno odradimo ovaj posao, a istodobno osigurali sredstva za svu početnu obnovu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo, ostanite časak, imamo replike na vaše izlaganje, nekoliko njih. Prva je poštovane zastupnice Dalije Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi zastupniče rekli ste da ste se začudili zašto je oporba kritična, nije, oporba je ovog puta bila izrazito konstruktivna kao i sveukupna stručna javnost. Također ste rekli da ćete kao vladajući biti inkluzivni, niste, niste uvažili one osnovne primjedbe. Zamolila bi vas da prođete Gradom Zagrebom da napravite jedan foto elaborat kao što smo ga mi napravili za potrebe izrade naše brošure, da doista obratite pažnju na one nekretnine koje se ovim zakonom trebaju obnoviti. Spomenuli ste zabatne zidove. Ono na šta mi želimo ukazati da postoji bitna razlika između hitne sanacije koja je već trebala biti gotova i ona je bila moguća po postojećim propisima. Ovim zakonom trebali smo riješiti pitanje što će biti sa budućnošću Grada Zagreba i što nam ovakvo veliko financijsko bacanje javnih sredstava zapravo donosi? Što ćemo dobiti ulaganjem sredstava u obnovu ovog zabatnog zida kad sama konstrukcija nije takva da ona zapravo donosi ikakav stvarni javni benefit. Mi ćemo ovakvim modelom obnove Grada Zagreba samo zacementirati [[Upadica: Hvala]] postojeće loše neodrživo stanje.
Odgovor poštovanog zastupnika Marka Pavića, izvolite.
Hvala lijepa. Pa samo bi reko da smo 25 amandmana odnosno vlada je 25 amandmana oporbe prihvatila, da smo osigurali 141 milijun kuna za hitne intervencije, da smo osigurali sredstva koja će se sad refundirati iz Fonda solidarnosti za najam stanova, da smo osigurali za javne objekte 200 milijuna EUR-a kredita Svjetske banke. Prema tome, i da sad isto tako dogovaramo opcije sa različitim financijerima iz Europe da se isto tako … [[Govornik se ne razumije]] odnosno prihvatljiva … [[Govornik se ne razumije]] dakle prihvatljivo stanovanje da se određena sredstva omoguće i kao kreditne linije i kao bespovratna sredstva za naše građane. Prema tome, mislim da sami podaci da smo 25 amandmana usvojili jasno govore i podržavaju činjenice koje sa reko u svom izlaganju.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Pavić, točno ste rekli da se nije zakasnilo nego na vrijeme se aktivirao Fond solidarnosti da Hrvatska dobro koristi europska sredstva, kredit Svjetske banke. Ono što je možda razlika sa drugim prirodnim katastrofama kao što je npr. bio potres u Italiji jest to da tada npr. međunarodna javnost je bila sva fokusirana na taj potres. Danas znamo da je međunarodna javnost prvenstveno fokusirana na ovu pandemiju, utoliko je i objektivno teže dobiti i pažnju javnosti, pa i nekih međunarodnih financijskih institucija ili ako hoćete utoliko uspješnije kada se to može i osigurati i realizirati. U svakom slučaju mislim da ste točno naglasili da Hrvatska ne samo da nije ništa izgubila nego na vrijeme aktivirala sve fondove, pa i Fond solidarnosti EU.
Slijedeće replike potpredsjednika.
Hvala lijepa, ako samo mogu.
A odgovor, izvolite, oprostite.
A hvala lijepa. Kolega Stier, pa upravo smo pokazali da znamo, možemo. Bilo je i nekih kritika od strane oporbe da zašto nismo radili i donatorsku konferenciju kao Albanija, Albanija nije članica EU, Europski fond solidarnosti od 2002. upravo sa ciljem pomoći, a da smo ju dobili ovolko sredstava, ovolko brzo i ovakvu akontaciju dovoljno govori ugled RH u Briselu, osim šta smo kvalitetno i dobro odradili taj posao. Tako da mislim da smo pokazali da znamo i da možemo, predstoji nam faza i samog programiranja u kojem će se i ova ostala sredstva moći raspodijeliti, ali na vrijeme smo reagirali i na vrijeme odradili sav posao i upravo zato smo išli u dva čitanja. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog potpredsjednika sabora g. Škore, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. g. Paviću, ja sam iz Osijeka i mi tamo volimo jako kada ovaj ljudi reagiraju odmah, a ne post festum. Međutim, kako ste me evo u svom izlaganju prozvali, bez obzira na to što vi tvrdite ja bi volio da sam u krivu, ja bi volio da su kolege zastupnici u krivu, ja bi volio da ovaj zakon prođe bez koruptivnih radnji, ja bi volio da se ne dogodi novi slučaj Rimac, ja bi volio da se puno toga dogodi dobroga. Međutim, svi pokazatelji ukazuju na to da ovaj zakon pruža mogućnost … [[Govornik se ne razumije]] A kolko god se s svim tim slagali ili ne i dalje stoji činjenica da su Talijani povukli preko dvije milijarde, dakle čini mi se oko 2,5 milijarde EUR-a bespovratnih sredstava, nema kredita, nema pozajmica, nego bespovratnih sredstava jel imaju sposobne ljude koji ih vode i s tim se čovjek treba pomiriti. Jedino što će se promijeniti u Gradu Zagrebu je vizura, nažalost mnogih zgrada i same katedrale kojoj fale dva vrha tornja. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ono što sam u svom izlaganju se referirao na vaše izlaganje je upravo uspješnost Hrvatske u povlačenju Europskih fondova. Drugim riječima, mi od omotnica 10,7 milijardi EUR-a smo povukli sve, nema novih sredstava, moguće je samo preraspodjelom unutar postojeće omotnice. Ono što su Talijani napravili su preraspodjelom 5% unutar svoje omotnice osigurali za potres. Mi ćemo isto napraviti u budućoj omotnici, ovu smo iskoristili, nema mogućnosti kada je 100% ugovorenosti omotnice i kada ćemo preugovoriti sa još nekoliko ugovora do 110-120% ove godine. Moja argumentacija je išla u smjeru da vi dobro citirate Talijane, mi znamo to, napravit ćemo, ali u hrvatskoj situaciji to nije bilo moguće jer smo uspješni u korištenju europskih sredstava i povukli smo sve što smo mogli, pa nismo imali što prenamijeniti, al zato imamo 22 milijarde EUR-a, 5% od same kohezije moći će ić na posebno prioritetno za potres.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala. Kolega Paviću, kad neko nema sadržaj bavi se samo kritikom. Točno je da je zakon mogao biti donesen po hitnom postupku, nije trebalo biti drugog čitanja i već je mogao biti izglasan, a tada bi kritika išla nije se omogućilo građanima da sudjeluju u raspravi, nije se omogućilo oporbi, nije se omogućilo struci, znači nije se omogućilo nikome da sudjeluje u donošenju ovog zakona. Međutim, sada kad imaju svi mogućnost da sudjeluju, da raspravljaju, da još uvijek podnesu amandmane, sad je to problem, očito uvijek postoji neki problem kad nemaju sadržaj. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Potpuno se slažem i bio sam prisutan u Vladi kada smo lomili tu odluku, evo kolegica Obuljen Koržinek se sigurno sjeća kada smo odustali od opcije da idemo u javnu raspravu od 4, 5 dana i u jedno čitanje u hitnom sazivu u hitnom čitanju donesemo ovaj zakon. Smatrali smo da ova kuća zaslužuje ovaj Sabor da u dva čitanja, smatrali smo da i oporba ima šta reći na ovaj zakon i da moramo konsenzusom struku dobiti na svoju stranu, oporbu i da s maksimalnim brojem glasova ovaj zakon usvojimo. Upravo zato se išlo u interventne mjere i zakon u dva čitanja i zadovoljstvo mi je da smo danas u fazi drugog čitanja i da je u sljedeći petak uz brojne amandmane koje vjerujem da će biti usvojeni ćemo zajednički usvajati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Rajka Ostojića, ne vidim ga pa gubi pravo na raspravu. Pa će onda sljedeća rasprava biti poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi zastupnici i zastupnice i poštovani građani koji nas gledate putem ekrana. Žao je zapravo iz ove cijele rasprave imali smo dva puta da li donijeti zakon odmah instantno ili ga dat već ovako na višemjesečno raspravljanje kako bismo onda donijeli najbolje rješenje za naše građane. Međutim, ono što smo propustili već kada smo odabrali put višemjesečnog raspravljanja, ono što smo propustili jest nacionalna strategija iz razloga što vidio sam da potres kao takav nije bio prisutan u nacionalnoj strategije predstavljen do 2030. godine što i čudi s obzirom da je bio u Dubrovniku potres 1979. koji se i dan danas sanira ili jedan potres u Stonu 1996. godine. Dakle, najveća kritika ovog prijedloga jest da je ovo lokalizirano post festum rješenje i to od strane struke. A zašto? Šta bi bilo recimo da se dogodi jedan potres u Splitu, Zadru, Šibeniku jer po riječima struke to je upravo dio Hrvatske gdje kada bi pohodio ovakav potres dogodila bi se jedna ruševina i onda mi se opet mi nalazili ovdje u HS-u opet bi senzibilizirali javnost, dolazili bi mediji pa bi onda donosili nove zakone, pa bi onda osnivali nove lokalne zavode, pa bi donosili nove zakone, nove institute i sve opet ponovno. Dakle govorimo o jednoj neefikasnosti barem s naše zakonodavne strane jer je ovo bila prilika da ovaj problem ne rješavamo samo lokalizirano kao Zakon o obnovi Grada Zagreba nego jednu nacionalnu strategiju po pitanju ovakvih situacija. Naše rješenje bi bio jedan nacionalni institut kao šta ima Italija i to sa nacionalnim fondom iz razloga što je Italija zemlja koja milijardu eura troši godišnje ne samo na obnovu L'Aquile, Molisea i ostalih dijelova koji su bili pogođeni nego i na povećanje svijesti o samom potresu. Druga točka koju struka navodi kao najveći deficit ovog zakonskog prijedloga jest nešto što se u medijima pojavljuje pod nazivom seizmički certifikat koji ovim zakonom nedostaje, jel bi nam netko u društvu trebao reć da li određeni objekt po pitanju potresa siguran ili ne, a to su upravo arhitekti i građevinari tako da pri izgradnji novih objekata bi trebao postojati seizmički certifikat. Ali ne samo to nego jedna tehnička knjiga ko što imaju Talijani kao rješenje gdje bi bio skup svih informacija vezano za određeni objekt. Da li su to imovinskopravni odnosi, da li su to određeni radovi na određenom objektu ili određeni seizmičke obnove koje su prijeko potrebne. A zašto je to prijeko potrebno? Iz razloga baš zbog baze podataka, iz razloga što kada građevinar ili arhitekt gradi određeni objekt on ga gradi na period od 50 godina. E sad, svi znamo da određeni objekti imaju određenu građevinsku i financijsku amortizaciju i da vrijednost tog objekta sa vremenom pada. E sad, Švicarci u svom modelu, dakle svakih 20 do 25 godina zahtijevaju da se ta opadajuća krivulja tog objekta povisi određenim energetskim obnovama, konstrukcijskim obnovama i seizmičkim obnovama što povećava i sigurnost samog objekta, ali povećava i financijsku vrijednost tog objekta i to smo propustili učiniti sa ovim zakonom. Zadnja točka koju bih htio dotaknut, jest da dotaknuta je digitalizacija, međutim po riječima struke mi smo upravo u građevinskom sektoru na broju 1 po pitanju korupcije i prof. Jukić je rekao da bi to trebalo više sagledavat ne objekt po objekt, nego blokovi po blokovi, sagledavat blokove po blokove i ne samo to nego i troškove koji bi točno pokazivali završno i u kojem su stadiju određeni projekt odnosno objekt nalazi. Zadnja točka koju bismo htjeli navest kao jedan veliki deficit ovoga zakona koji nije uzet u obzir jest koja će biti ta institucija koja će odobravat redoslijed obnove. Znamo da imamo 1100 crvenih objekata, 5000 žutih, dakle tko je taj tko će određivat da li će to biti centar, da li će to biti Markuševac ili drugi dijelovi grada ili županija koji su stradali i tko će biti te institucije koje će nadzirati te troškove. Mislim da to nije dobro definirano ovim zakonom.
Hvala lijepa. I sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Sanadera i potpredsjednika ovog Visokog doma. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvažena državna tajnice. Evo na kraju smo drugog čitanja ovog vrlo važnog zakona i ovo je prilika evo i zahvaliti i čestiti ministarstvima i Vladi i svim stručnjacima koji su uključeni u izradu ovog zakona jer evo i kroz današnju raspravu se vidjelo da je zakon dosta kvalitetno pripremljen, da je uložen veliki trud u pripremu ovog zakona. Da se dala velika važnost ovom zakonu, jasno zbog i situacije koja je pogodila Zagreb i da evo, Vlada i kroz ovu pripremu, ali i kroz transparentni pristup, kroz poziv i u prvom čitanju, a posebno i u drugom čitanju, svima da daju amandmane na ovaj prijedlog zakona je pokazala najbolje, da je željela napraviti zakon najbolji uz široki konsenzus svih saborskih zastupnika jer je to onda najbolja potvrda i vrijednosti ovog zakona, a i garancija da će to biti dobro realizirano. Ako znamo da je procjena 85 milijardi kuna, koliko bi koštala ukupna obnova, onda je jasno da se tako i postupilo. Posebno je važno da karakterizira ovaj zakon i solidarnost i transparentnost i pravednost i ovo da se već u prvom čitanju, da se iz prvog čitanja usvojilo niz prijedloga koji su dala i oporba i vladajuća većina, potvrđuje da je ovo dobar temelj, ovo drugo čitanje zakona, da ćemo i usvojit zakon. Evo, pa je to i prilika i da svi skupa još kroz nove amandmane damo svoje primjedbe, damo svoje prijedloge i napravimo najbolji prijedlog da bi se Zagreb obnovio što prije i što kvalitetnije. Važno je da je uvaženi socijalni status i socijalni kriteriji, socijalna osjetljivost je pokazana, imovinski cenzus koji je vrlo važan ovdje, kao i ova uredba za 5 godina, da se ne može otuđiti nekretnina, da bi se na taj način osigurala i ovo ulaganje neposredno od države. Čuli smo puno rasprava i po medijima, da li je to fond, da li je zavod, koji je najbolji način za realizaciju ovog, međutim, danas kroz raspravu nismo vidjeli te puno različitih mišljenja od tog, tako da mislim da je i to pogođeno u zakonu i da je dobro pripremljeno. Mislim da je Hrvatska pokazala da u teškim situacijama se zna nositi sa velikim problemima, proveli smo i obnovu ratom razrušene države, tako da vjerujem da ćemo i ovaj zakon i prvo usvojiti što većim brojem zastupnika, a onda i kvalitetno provesti jer, to je garancija da će ta obnova biti kvalitetna. Evo, u tom uvjerenju, hvala svima koji su dali svoj veliki doprinos u izradi ovog zakona i svim zastupnicima koji su uključeni jer, to je garancija da će ovaj zakon biti dobro proveden i da ćemo obnovu napraviti onako kako od nas očekuju naši građani. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Kaže, treća sreća. Ja ću samo najkraće pokušati na neki način rezimirati ovo što smo danas slušali. Ja mislim da je današnja rasprava bila također, dobra kao i prošla, uz jednu napomenu, dojam je da su neki kolege iz oporbe, malo, kao su se malo prestrašili iskreno dati podršku nečemu što je dobro pa su tražili i dlaku u jajetu i kad tamo nema dlake u jajetu, nekako, ljudi, odlučite se. Ako smo rekli tu smo za prijedloge, idemo to napraviti svi zajedno kako treba za građane koji su pogođeni potresom, onda ajmo to tako i napraviti. To je moja sugestija i poziv još jednom da i date prijedloge, koji su, kao što smo vidjeli ovih tjedana, uvažavani više nego ikad prije i ovaj, i dalje smo imamo pružene ruke. Napomenut ću još jednom, dakle, ne postoje savršeni zakoni. Savršeni zakoni su toliko savršeni koliko su savršeni ili nesavršeni ljudi koji ih provode. Tako je u cijelom svijetu. U nekom, jednom dijelu svijeta to izgleda puno bolje, u jednom drugom dijelu svijeta izgleda dosta lošije. I ovaj, mi se naravno, trebamo ugledati i ugledavamo se u onaj dio svijeta gdje to izgleda puno bolje di su ljudi pošteni, transparentni, sposobni po kriterijima stručnosti birani da provode zakone, posebno one koji se tiču svih nas i gdje se radi o milijardama. Što se tiče transparentnosti, mislim to sam već rekao, mislim da ovaj zakon, kad ga dobro pročitate je jamac upravo te transparentnosti, unutra je sve navedeno, svi podaci iz obnove koja je pred nama, koja će i zbog dugotrajnosti i zbog obima i građevinskih radova i naravno, količine novca, nužno je da to bude transparentno, ovaj zakon tako jest napisan, tako će biti proveden. Ja sam siguran da će i obvezani i Fond za obnovu biti potpuno transparentan i svaka kuna naših poreznih obveznika će se jasno moći pratiti. Pitanje sigurnosti također, nekoliko puta je danas spomenuto. Mislim da je to izrazito važno ponoviti. Dakle, obnova mora biti vrhunska, vrhunski kvalitetna jer ideja ove obnove nije da za ne daj Bože par desetljeća, ako se nešto zatrese opet, imamo problem. Dakle, podsjetio sam, 1880. je bio onaj veliki potres, međutim, već 20-tak i 25 godina nakon toga, Zagreb se ponovno tresao, prema tome, očekujemo da rezultat ovih naših svih zajedničkih napora i svih onih koji će raditi na obnovi za naše sugrađane bude da 100 godina sljedećih mirni u svojim domovima. To je moguće postići zato što, ono što su procjene geologa da se preko 6,5 ovaj stupnjeva Zagreb ne bi nikad trebao tresti niti naša okolica. Vjerujem da je također, kad govorimo o toj sigurnosti, jedna velika prilika za sve poduzetnike, obrtnike, prije svega, hrvatske, srednje, male poduzetnike, ne samo zagrebačke, da se s jedne strane ta obnova ubrza, a s druge strane da se ubrza time i naš gospodarski oporavak s obzirom na krizu u kojoj jesmo, odnosno koja je pred nama i trese cijelu Europu, pa mislim da će i najveći dio svijeta zatresti recesija, to je sad već jasno. I završno, solidarnost, tu se ipak na kraju dana nekako svi složismo. Kolega Stier je, čini mi se, spomenuo da nema danas onih glasova koji do kraja nisu to ili razumjeli ili podržali, ja ću samo reći još jedanput, ako neki tamo njemački porezni obveznik, danski ili austrijski ima u sebi solidarnosti da plaća porez kako bi mi Hrvati, ne samo u slučaju obnove Zagreba od potresa, koristili taj novac i to bespovratno, a dobar dio od 22 milijarde koji će nam biti na raspolaganju, odnosno jesu, zapravo su upravo slični novci za različite programe, projekte i investicije i hrvatskih poduzeća i hrvatskih institucija i cijelog javnog sektora, onda mislim da oko tog ne treba nitko imati dileme, hrvatska država je ovih 30 g. uvijek stajala uz sve svoje građane, bilo je puno težih situacija, uvijek ponovit ću, za vrijeme Domovinskog rata naši prognanici nisu završavali u šatorima, nego u hotelima, prema tome, ispravno je da se Vlada pobrinula i za one koji danas nažalost koriste neki drugi prostor ili su još uvijek u studentskom domu, također jednako ispravno je da ovim putem solidarnosti i socijalne osjetljivosti idemo dalje i naši građani, ono što je najvažnije, moraju u svakom trenutku kad god je ne daj bože neka stvarna, velika nevolja bit najsigurniji, da ih mi svi zajedno zakonodavci i država nikad nećemo ostavit na cjedilu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći klub biti će onaj Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS-a u ime koje će završno govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Kolege i kolegice zastupnici i zastupnice, evo nadovezat ću se na g. Miloševića koji se pozvao na broj do sada usvojenih amandmana od prvog čitanja, pa taj broj usvojenih amandmana ni na koji način ne pokazuje otvorenost vladajućih s obzirom da ste usvojili samo ono što vas pretjerano ne žulja no niti jedan konkretan ozbiljan problem na kojeg je upozorila stručna javnost a isto tako i oporba, niste pokazali niti volju niti razumijevanje da implementirate u ovaj zakon. Također se često govori o transparentnosti iz ovog zakona, te transparentnosti niti u osnovnim elementima naprosto nema. Dotaknut ću se samo jednog elementa a to je činjenica da su obnovom obuhvaćene i nekretnine koje su u vlasništvu bilo države bilo grada a koje se vrlo često bilo u stambene ili u poslovne svrhe na krajnje netransparentan način dodjeljuju političkim strankama, udrugama i zaslužnim pojedincima po cijeni koja je znatno ispod tržišne. S obzirom da je riječ o nekretninama na najelitnijim lokacijama, vrijeme je da promislimo trebalo mi nastaviti s istim modelima ili s tom javnom imovinom možemo upravljati i gospodariti na način više štiti javni interes a manje privilegirane društvene skupine. Ponovno ćemo donijeti zakon kojim se sve ono što je trenutno loše u načinu na koji upravljamo s ovom državom i s njezinom imovinom, zakrpati, staviti pod tepih i nastavit ćemo se ponašati po starom. Za kvalitetnu procjenu smjera svrhovite obnove nužni su nam jasni i konkretni podaci o oštećenjima zgrada, kao i odluke vlasnika o budućim namjenama korištenja tih nekretnina. Trebaju nam podaci kako o zatečenoj namjeni ali i budućoj mogućoj svrsi koja ima i neke razvojne potencijale. Također, potrebni su nam podaci i o predviđenom vijeku trajanja svih a pogotovo onih najteže oštećenih zgrada, uključujući i potencijalni investicijski interes bilo za cijelu zgradu ili za jedan njezin dio. Način obnove koji se predlaže ovim zakonom zapravo će samo zakrpati postojeće neodrživo stanje a na to ćemo potrošiti ne samo znatna materijalna sredstva nego onemogućit ćemo razvoj kako za sadašnja a tako i za buduće naraštaje. To je odgovornost koju ne smijemo sami sebi priuštiti. Podbacit ćemo u onome što su očekivanja od ovog saziva Hrvatskog sabora. Razni nas konkretni izazovi i pitanja i odgovori čekaju za svaku pojedinu nekretninu. Ovaj zakon je zamišljen apstraktno i promašeno. Općenito, temelji se na potpuno, potpuno krivim postavkama. U institucionalnom smislu, osim velikih korupcijskih rizika koji proizlaze iz način na koji će se obnova provoditi, a to je da će se sve bitno rješavati kasnije kroz nekakve naknade programe i mjere Vlade, ukazujemo da bi bilo bolje oformiti jedno tijelo koje će imati svu potrebnu stručnu ekipiranost ali i druge ključne alate u svojim rukama pa tako i snagu na temelju kojih će donositi odluke bilo o dopuštenju rušenja do gradnje i izgradnje zgrada tamo gdje to logika konkretne pojedine nekretnine nalaže. Također bi to tijelo trebalo imati ovlast da procjenjuje koji model obnove je financijski najisplativiji. Takvu ulogu bi mogao vršiti zavod a ne i fond, pogotovo ne sa ovlastima i sa sadržajem kakav mu je zamišljen ovim postojećim zakonom. U tom fondu mogli bi sjediti i konzervatori i urbanisti pa se nijedan projekt ne bi mogao odobriti i dogoditi samo zato što to primjerice, određuje novac ili konzervatorska struka već bis e tražilo optimalno rješenje između dva suprotstavljena interesa. Jasno je da će ovaj zakon takav kakav je osmišljen do drugog čitanja, ne ovisno o svim podnesenim amandmanima i prigovorima biti usvojen manje-više takav kakav jest jer vladajući računaju da za to imaju dostatnu većinu no problem obnove time nije ni izbliza riješen. A o svim posljedicama koje će ovakav zakon trajno proizvoditi, bit će prilike još govoriti, argumentirano, iskreno i hrabro. Osobno, tako i kao klub, mi bismo podržali hitnu sanaciju postojećih oštećenja, na to se može i moglo provesti i po postojećim propisima. Podržati ovaj zakon bilo bi neodgovorno i ponovno ću se vratiti na ono što je u prethodnom izlaganju rekao kolega Milošević, rekao je da se oporba boji podržati nešto što je dobro. Naprosto to nije točno, pogotovo straha osobno nemam. Ovo je vizija budućnosti grada Zagreba za koju vladajući nisu imali hrabrosti a niti znanja osmisliti i provesti. Ono što vam mogu reći, vi ste ti koji nećete [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] kasnije moći opravdati da vas nismo [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] na vrijeme upozorili na ogromne nedostatke koje ovaj zakon u sebi nosi. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Danas smo imali kvalitetnu raspravu, to nije uopće upitno i uz ovaj zakon za koji kažemo da je vrlo transparentan, dozvolite da zatražim još malo transparentnosti jer meni se ne čini dovoljno transparentan. Znači Zakon o obnovi Grada Zagreba je kvalitetniji od onog prvog prijedloga, ali još uvijek osnovni problem je što se ne stimulira cjelovita obnova Grada Zagreba i model financiranja koji je problematičan i to iz više razloga. Ono na što ja još želim ukazati to je što mi ne znamo financijski udio pojedine kategorije koja je navedena u Članku 15., znači Članak 15. kaže, na temelju ovoga zakona obnavljaju se postojeće oštećene zgrade i to zgrade javne namjene, višestambene zgrade, poslovne zgrade, stambeno-poslovne zgrade i obiteljske kuće. Znači nigdje dalje u zakonu i kasnije se ne navodi koliki je financijski udio svake pojedine kategorije ovih zgrada koje su navedene u ovih 5 kategorija. Znači neke zgrade će ići u cjelovitu obnovu ovisno o vlasničkoj strukturi, neke će ići po onom modelu 60, 20, 20 odnosno ovisno o ovim socijalnim parametrima koje smo sada dobili u ovom drugom čitanju u malo poboljšanom zakonskom prijedlogu. I temeljem toga ostaje uistinu nejasno koliko sredstava će biti utrošeno za svaku pojedinu kategoriju oštećenih zgrada. Isto tako moram istaknuti da se barem prošli put, ovaj puta to baš nije bilo tako istaknuto, ali povela se rasprava u saboru ali i u medijima koliko će svi građani RH iz državnog proračuna financirati obnovu privatne imovine. Kad bi mi znali znači točne podatke za svaku ovu kategoriju ta bi rasprava bila bespredmetna. Ono što mi imamo znači kasnije u prilozima, to je kategorizacija prema metodologiji Građevinskog fakulteta odnosno stanje na dan 15. lipnja 2020. pa onda imamo koje su crvena, žuta, zelena oznaka znači neuporabljivo, privremeno neuporabljivo i uporabljivo. I nakon toga onda imamo taksativno navedene vjerske, kulturne i ostale objekte, ali na način zgrada HAZU, kuća u Markuševcu itd., znači navode se sukladno nekoj vlasničkoj strukturi pa se kasnije kaže da imamo udio od 1 do 3, 1,3 do 1,5% zgrada javne namjene odnosno 98,5 do 98,7% zgrada u privatnom vlasništvu ili 321 zgradu javne namjene odnosno 24.676 zgrada u privatnom vlasništvu. Uz dužno poštovanje ljudima koji su uložili uistinu jedan značajan trud da sve to popišu, navedu, tu smo zbrojili babe i žabe. Moram tako reći jer mislim da to je jedino prikladno, jer mi znamo broj i udio zgrada sukladno vlasničkoj strukturi, ali mi svi smo svjesni da obnoviti zgradu HAZU ili bolnicu ili jednu kuću u Markuševcu uistinu financijski nije jedno te isto. To su dijametralno suprotne stvari i to su financijski znači potpuno drugačiji iznosi. Ovakav prikaz ostavlja određeni prostor za različite interpretacije, a čak bih se usudila reći i stvaranje podijeljenog mišljenja javnosti te animoziteta među našim građanima iz različitih dijelova RH i to vam ne govorim napamet nego iz direktnog kontakta sa ljudima na terenu. Nužno je iskazati financijski barem načelno koliko će iznositi sufinanciranje države za 5 navedenih kategorija iz Članka 15. i na taj način konačno prekinuti raspravu treba li biti i koliko solidarnosti jer u ovakvim situacijama solidarnost ne smije biti upitna i ona je jednostavno nužna. Samo povećavanjem te doze transparentnosti mi ćemo tu raspravu u javnosti i prekinuti. Financiranje je priča za sebe, znamo da je Vlada donijela odluku jel i sredstva koja su do sada namaknuta, ostaje tu i pitanje fonda i zapošljavanje u fond, da li će to biti ljudi iz sustava [[Upadica: Hvala.]] ili neki novi tako u svjetlu ove krize [[Upadica: Hvala lijepa.]] ja se nadam da će to biti ljudi iz sustava. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj zeleno-lijevoga bloka u ime kojeg će završno govoriti poštovani zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Evo, završno i ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i dalje tražimo da se ocjena stanja popravi, da se usklade podaci o tome koliko je oštećeno zgrada u Gradu Zagrebu u odnosu na podatke Grada Zagreba i podatke ministarstva resornog jer nedopustivo je da je tolika diskrepancija negdje i 50%, negdje 20%. I dalje smatramo da bi trebalo fond zamijeniti sa zavodom, al ne samo u imenu nego u sadržaju i ulozi jer jedino ako zavod bude doista centralno središnje tijelo za ne samo za provedbu obnove nego za vođenje obnove, e onda možemo izbjeći sukob nadležnosti. Znači jedino ako će imati kapacitete tako da se prebace ljudi iz sustava, znači iz Ministarstva kulture, Ministarstva graditeljstva, Zavoda za prostorno uređenje Grada Zagreba, Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Zagreba, jedino tako ako taj zavod donosi i odluke o financiranju pojedinačnih zgrada i odluke o obnovi pojedinačnih zgrada i program mjera izrađuje koji usvaja Vlada i izrađuje program cjelovite obnove povijesno zaštićene jezgre Grada Zagreba, jedino na taj način ćemo imati efikasnu provedbu obnove Grada Zagreba i okolice. Isto tako, želim isto tako naglasiti da je potrebno ovo nadzorno tijelo, mi ćemo predati amandman, nadzorno tijelo gdje bi bili predstavnici Hrvatskog sabora i dvoje zastupnika iz vladajuće čine dvoje iz oporbe i predstavnici državne revizije i neovisni stručnjaci za korupciju kako bi se uvela još jedna dodatna kontrola za trošenje ovih ogromnih javnih sredstava koje će potrebno biti uložiti u obnovu. Isto tako, bez obzira na to što je predlagatelj u, djelomično uvrstio naš prijedlog oko transparentnosti financija to je na kvartalnoj razini, mi i dalje inzistiramo na objavi apsolutno svih podataka vezanih za javne nabave, detaljno smo propisali koji su to podaci i mislimo da u zakonu treba biti detaljno propisani koji su to podaci i želimo da se objavljuju u realnom vremenu i da svima građanima i zainteresiranoj javnosti budu dostupni. Isto tako, amandmanom smo tražili da se invalidi Domovinskog rata izjednače sa civilnim osobama, sa invaliditetom, i dalje apeliramo na predlagatelja na ovu nepravdu koju vidimo kod izgradnje zamjenskih obiteljskih kuća, znači nepravedno je, ponavljam, da primjerice u Markuševcu nekome kome je potpuno uništena kuća obiteljska u potresu a ima recimo još jednu garsonijeru na području Zagreba od 30m2, mi tu kuću ništa ne sufinanciramo što se tiče zamjenske izgradnje a nekome tko ima stan sufinanciramo 80% obnove iako još ima možda i 10 stanova uz to, ne smo da mu sufinanciramo 80% nego 50% sufinanciramo i tih 9 stanova na području grada Zagreba. Znači smatramo da je to, ako su oštećeni, smatramo da je to nepravedno prema ljudima koji su vlasnici ovih obiteljskih kuća. Isto tako nije jasno i tražimo da se razjasni koliko će to država sufinancirati troškove sanacije odnosno popravaka, predlažemo da je to model 60-20-20, znači isti model koji i za sufinanciranje tzv. konstrukcijske obnove. Ima dosta tehničke šlampavosti upravo i kod definicija konstrukcijske obnove, tu smo dali dosta tehničkih amandmana, mislimo da će se tako izbjeći različiti problemi u interpretaciji i provođenju zakona. Isto tako tražimo da se primjerice, kad govorimo o cjelovitoj obnovi, da se uskladi, da bude jasno da je to usklađeno sa tehničkim propisom odnosno tehničkim standardima u tehničkom propisu a ne sa programom mjera. Isto tako što se tiče poslovnih zgrada, smatramo da bi se trebala sufinanciranje poslovnih zgrada kad je riječ o privatnim vlasnicima, da bi se to sufinanciranje trebalo tretirati kao potpore male vrijednosti pa onda tu imamo i ograničenje de minimis itd. Isto tako smatramo da bi trebalo definitivno bolje propisati šta će taj program mjera sve obuhvatiti i na koji način i po kojim načelima će Vlada izraditi program mjera vezano za zaštitu okoliša za urbanističke nekakve standarde i kriterije, zaštitu javnog interesa, pristup osobama sa invaliditetom i sve one druge kriterije i vrijednosti koje smatramo da su nam bitne. Zbog svega ovoga što smo rekli, mi smo kao Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka predali 33 amandmana, zahvaljujemo na ovima nekima amandmanima koje ste nam već usvojili nakon prvog čitanja, rekli ste da je 25 prijedloga oporbe usvojeno, dosta tih su i naši, međutim i dalje da bi ovaj zakon bio provediv, nadamo se da ćete usvojiti i ovih daljnjih 30-ak koje smo predali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je SDP-a a završno će u ime tog kluba govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, naravno radi se o vrlo važnom zakonu zbog kojega je sazvana ne jedna nego dvije izvanredne sjednice Hrvatskog sabora. O ovom zakonu i u ovom zakonu postoji više zainteresiranih strana, jedna je država, jedna je lokalna samouprava, tu su i građani ali svima je isti cilj, kako bi rekla stara bračka narodna „Treba obnoviti što više a platiti što manje a para nema.“ Ima li dovoljno sredstava za provedbu ovog zakona i što ako nema? Postoji opasnost da se onda selektivno zakon primjenjuje pa da neki koji su politički bliži uspiju iskoristiti sve što im ovaj zakon pruža, a da za neke jednostavno ne bude novca. E to je opasnost. Drugo, ako se većina ili sve u nekom zakonu rješava podzakonskim aktima, onda ustvari govorimo u meritumu u deklaraciji, ne o zakonu. Deklaraciji kojom se Vladu ili donositelje podzakonskih akata obavještava da im se pravo da tu stvar riješe, a mi kao posao smo evo završili. Evo kolega Boriću, takav vam je Zakon o otocima, npr., isto, sve podzakonskim aktima. Prema tome, ono što je rekao kolega danas u ime kluba, Hajdaš Dončić, bilo bi dobro barem da se ovaj program mjera donese u Hrvatskom saboru i naravno da Hrvatski sabor ima kontrolu nad provedbom ovoga zakona. O tome kako se donose podzakonski akti, čitamo svaki tjedan u tjednicima u slučaju vjetroelektrane, ja se nadam se tako neće donositi podzakonski akti u ovome zakonu, iskreno se nadam, a zakon treba donijeti. I kako je rekao g. Milošević, citirat ću ga „oporba se boji podržati ono što je dobro“, jesam točno citirao? Pa oporba se ne boji podržati ono što je dobro, glasali smo mi za dosta zakona koje je Vlada predložila, ali ovo nije dovoljno dobro, može biti bolje. Može biti bolje ako se usvoje amandmani koje smo predložili mi i drugi oporbeni klubovi, onda će taj strah bit puno manji, ne bojim se mi, mi se bojimo podržati ono što je loše a to se ne bojimo podržati, to sa ponosom odbijamo, ali bojimo se podržati ono što nije dovoljno dobro, a zakon treba donijeti. E sad, tu jednu dilemu koju imamo, lako ćemo mi razriješiti do glasanja vidjevši kako ste se postavili prema amandmanima a premijer, ono što je dobro, deklarirao je da će se pokušati prihvatiti najveći dio oporbenih amandmana. Ako su dobri. Pa zato smo ih i predložili jer su dobri. A također, ono što je loše, to se vrlo rijetko događalo međutim, neke stvari su se u ovoj zemlji dogodile prvi ili barem drugi put ovog ljeta pa možda se i ovo dogodi prvi put. Prema tome, ne treba u startu odbacivati. Uostalom, imali ste i vi u HDZ-u dilema podržati neke prijedloge kad smo mi bili Vlada. Recimo glasali ste za ove predstečajne nagodbe, jel' tako, kolega Milošević? Glasali ste i za švicarski franak, jel' tako? Jer je trebalo pomoći ljudima, a sad treba pomoć ljudima i vidite u kakvoj smo situaciji, treba pomoć ljudima, a nije dovoljno dobro. Prema tome, da bi tu dilemu razriješili, da bi ovaj zakon donijeli i da bi na kraju krajeva meritum ovog zakona i ono što ovaj zakon želi, a to je obnova Grada Zagreba i Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije od potresa, da bi pomogli mi vama, vi nama, a svi zajedno građanima uložili smo napor predloživši amandmane i uložit ćemo napor da podržimo zakon kada bude dovoljno dobar sa prihvaćenim amandmanima da budemo sigurni da će on donijeti ono što bi trebao zakon donijeti. Dakle, dvije izvanredne sjednice zbog ovog zakona, velika rasprava u prošlom sazivu jel treba donijeti prije ili kasnije, ali to jest važna tema i treba je, treba je ovoga završiti. U tom smislu Klub zastupnika SDP-a ostaje otvoren za podržavanje ovog zakona, a konačnu odluku ćemo donijeti kada vidimo kako će se vlada postaviti i predlagatelj postaviti oko amandmana koje smo predložili. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica kulture i medija Nina Obuljen Koržinek, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Na početku ovog završnog izlaganja u ime vlade, u ime kolege Horvata i svih nas koji smo radili kao ministri na i naših kolega suradnika željela bih se zahvaliti i na raspravi u prvom čitanju i na vašoj raspravi u ovom drugom čitanju i ponoviti ono što je jutros rekao predsjednik vlade da ćemo razmotriti sve vaše amandmane i kao što smo između prvog i drugog čitanja uvažili jedan veliki dio prijedloga koji smo ugradili u ovaj tekst nacrta zakona tako ćemo i s velikom pažnjom razmotrili sve amandmane koje ste danas tijekom dana predlagali. U ovom završnom obraćanju ja bih kratko pokušala referirati se na teme koje su danas iznošene bilo kroz pojedinačne rasprave ili rasprave klubova. Naravno, puno je toga izneseno od vrlo generalnih do posebnih i konkretnih prijedloga, pa ćete me ispričati ako sam neku temu ili neko pitanje propustila. U prvom redu bilo je dosta generalnih komentara oko brzine ili sporosti u donošenju ovog zakona, pitanja i o posebnom zakonu zašto poseban zakon, zašto nismo išli po postojećoj zakonskoj regulativi koja uređuje pitanje elementarnih nepogoda, mislim da je ipak oko toga postignut konsenzus da se ovdje radi o štetama tolikih razmjera da je potrebno organiziranoj obnovi pristupiti kroz jedan poseban zakon. Ono što treba naglasiti, dakle, a to je vidljivo i iz analize, dakle preko 98% zgrada koje su oštećene su zgrade u privatnom vlasništvu i treba shvatiti da se ovaj zakon u prvom redu odnosi na te zgrade bez obzira radi li se o obiteljskim kućama ili o višenamjenskim, višestambenim zgradama. I tu ću se odmah referirati na jedno od pitanja koje je istaknuto u ovim završnim riječima. Dakle, ovi se postoci, udjeli, socijalni kriteriji i sve ostalo odnosi na zgrade koje su u privatnom vlasništvu. Zakon vrlo jasno govori da su osnivači odnosno vlasnici javnih zgrada odnosno oni koji ih imaju na korištenje dužni ih obnavljati u cjelini cjelovitom obnovom, dakle mislim da je to vrlo važno. Bilo je dosta pitanja oko samog opsega zakona i zašto je toliko toga ostavljeno programu mjera kao podzakonskom aktu. Velik, tu je niz razloga, naravno prvo nemoguće je obuhvatiti toliko detaljne smjernice zakonskim tekstom, njegova izrada bi onda trajala sigurno još jako dugo, a osim toga zakon predviđa sukcesivno donošenje niza programa mjera, to će ovisiti o tome kako će se sama obnova odvijati, ali sasvim sigurno da će i ovisit o dinamici osiguranja financijskih sredstava. Što se toga tiče bilo je dosta riječi o izvorima financiranja i tu isto tako treba razjasniti, jedno su proračunska sredstva koja svi znamo su ograničena bila i do ove krize, a nakon ove krize situacija s proračunskim sredstvima je još teža ne samo državnog proračuna, nego i proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave. Upravo zbog toga veliki napor je uložen da se u kratkom roku pripremi dokumentacija za Fond solidarnosti, kao što je već istaknuto avans je stigao, a očekujemo zapravo da se kroz koji tjedan, vjerojatno negdje do 10. mjeseca, donese odluka o cjelovitom iznosu nakon čega po metodologiji Fonda solidarnosti vlada mora donijeti odluku o tome kako će se ta sredstva trošiti. Već je osiguran zajam Svjetske banke, a pregovara se i s drugim financijskim institucijama, to je u prvom redu usmjereno prema zgradama javne namjene, međutim kao što je predsjednik vlade jutros rekao, u razgovorima smo i sa Razvojnom bankom Vijeća Europe koja ima taj specifikum da se ta sredstva mogu usmjeriti prema privatnim vlasnicima i tu onda postoji mogućnost usmjeravanja tih iznosa bilo za ovih 60+20% koji se osiguravaju javnim sredstvima ili usmjeravanje prema određenom tipu subvencionirane kamate kroz HBOR ili neke druge modalitete kako bismo pomogli građanima u financiranju onog njihovog postotka. Što se tiče Europskih fondova, o tome je govorio i zastupnik Pavić, ali i neki drugi. Treba shvatiti ova alokacija je potrošena u smislu ugovaranja i zato nije moguće raditi u ovoj financijskoj perspektivi korekciju koja bi nam omogućila ono što je bilo moguće u Italiji da se 5% alokacije preusmjeri za potres. Međutim i u pripremi slijedećeg višegodišnjeg financijskog okvira redovitog i u okviru priprema Vlade za programiranje onih dodatnih sredstava koje smo dobili, a znate apropo komentara da Vlada nije bila dobar pregovarač da smo jedna od država ako ne i država koja je u toj raspodjeli prošla najbolje zahvaljujući ne slučajno nego našim pregovaračkim pozicijama i angažmanu predsjednika Vlade, dakle mi ćemo kroz višegodišnji financijski okvir i sredstva namijenjena oporavku osigurati sredstva za obnovu zakona, Zagreba, tu je i okolnih županija i tu su naravno HBOR i subvencionirani krediti. Sve ovo radit ćemo vezano i uz svijest, saznanje da će upravo ulaganje u obnovu Zagreba biti pokretač gospodarstvu, posebno građevinskom sektoru. Spomenut ću samo kratko da smo reagirali žurno u okviru mogućnosti koje smo imali, koje su nam bile na raspolaganju osiguranjem zamjenskog smještaja i hitnih potpora. Još jedno generalno pitanje koje je više klubova isticalo, to je jedan nesretan termin je li se radi o krpanju ili o cjelovitoj obnovi? Mislim da je to potpuno pogrešno postavljena teza i ne proizlazi ni na koji način iz zakona. Isto tako pitanje manjka ambicije ili manjka vizije. Dakle, zakon vrlo jasno u Članku 12. stavcima 2. i 3. govori o tome na koji način će se u suradnji sa Zavodom za prostorno uređenje odnosno da je zadaća Zavoda za prostorno uređenje Grada Zagreba donijeti smjernice za cjelovitu obnovu kulturno-povijesne cjeline Grada Zagreba. Mi smo u priprema zapravo za slijedeću financijsku perspektivu najveći naglasak stavili na mogućnosti koje nam se pružaju u okviru prioriteta EU do 2030. godine, a koji se naziva zelenim planom da energetsku obnovu povežemo sa protupotresnom obnovom, da se iskoristi prilika da se ne samo obnavlja stambeni fond nego i kompletna infrastruktura, a da bi se zapravo postiglo podizanje razine standarda i stanovanja, ali i infrastrukture glavnog grada u skladu s potrebama 21. stoljeća. Međutim, to nije ambicija ili vizija koja se može provući kroz nekoliko članaka ili stavaka nekog zakona. Dakle, ovaj zakon postavlja temelj, jedan koncept, a pitanje toga kako će se osmisliti cjelovita obnova bilo čega, bilo kojeg grada pa tako i Grada Zagreba je pitanje izrade projekata u kojima će sukladno Članku 12. stavcima 2. i 3. pa i već formiranim savjetodavnim tijelima sigurna sam sudjelovati predstavnici svih struka. To je put kojim ćemo osigurati puno ambiciozniji izvor financiranja, govorimo o slijedećoj financijskoj perspektivi i o sredstvima koja će nam biti kao RH na raspolaganju. Bilo je dosta pitanja oko toga zašto zakon preciznije ne definira s jedne strane izvore financiranja za obnovu s druge strane izvore financiranja za fond, mislim da sam s ovim što sam ranije rekla razjasnila da je zapravo naš napor usmjeren na različite izvore financiranja. Do sad samo u ovom kratkom vremenu bili uspješni, a ja vjerujem da će to tako biti i dalje. Bilo je dosta pitanja oko točnog troška, oko točnog troška obnove. Dakle, svatko tko zna ja sad govorim iz našeg resora mi redovito radimo na projektima obnove složenih pojedinačno zaštićenih kulturnih dobara, dakle do trenutka dok vi ne izradite projekt nitko ne može znati koliki je točan trošak obnove. To proizlazi iz projekta. Dakle, ovo što se nalazi u zakonu kao obrazloženje, ovo što se nalazi u publikaciji koja je evo došla između jutros i večeras a to je Rapid emergency need assessment koji je rađen za Svjetsku banku, dakle mi smo se bazirali na štete. Trošak obnove i temeljem toga po metodologiji koji su izradili stručnjaci Građevinskog fakulteta procijenili trošak obnove, ali točan trošak obnove bit će moguće izraziti za svaku pojedinu zgradu ili za svaki pojedini blok u trenutku kad se izradi taj projekt. Međutim, činjenica da smo dobili sredstva iz avansa temeljem procjene koju smo dali za fond solidarnosti zapravo nam potvrđuje da smo tu procjenu radili na dobar način. Pokušat ću brzo se referirati na još neka pitanja koja su istaknuta, dakle pitanje transparentnosti sve ono što u amandmanima bude predloženo da je provedivo i da će unaprijediti ovaj zakon mi ćemo prihvatiti. Svima nam je zajednički interes da ovaj zakon zaista ne otvori prostor za bilokakvu manipulaciju s bilo čije strane i mislim da je tu jasna namjera i Vlada i da ćemo tu razmotriti sve ono što ste predložili. Referirala sam se na energetsku učinkovitost, ponovo vratiti ću se i na resor za koji sam ja zadužena. U velikoj mjeri radi se o zgradama koji se nalaze u kulturno povijesnoj sredini. Napomenut ću da smo mi prije 2 godine donijeli po prvi puta smjernice za energetsku obnovu kulturne baštine i time su se stvorili preduvjeti da se kulturno povijesne cjeline zgrade, bilo da su pojedinačno zaštićene ili u cjelini na takav način obnavljaju. Nažalost do sad u perspektivi, u financijskoj perspektivi koju smo naslijedili to nije bilo moguće i automatizmom sve što je bilo u kulturno povijesnoj cjelini je bilo isključeno iz bilo kakvog projekta energetske obnove tim me više čudi da smo jutros upravo do predstavnika SDP-a čuli da postavljaju pitanje energetske učinkovitosti. Uskladili smo procedure ovog Zakona sa zakonom o gradnji, nema nikakvog derogiranja, išli smo samo na ubrzanje i pojednostavljenje određenih procedura, međutim i tu ćemo razmotriti sve amandmane i vidjeti postoji li još neki prostor za poboljšanja. Tijekom izrade zakona, vi znate da je resorno ministarstvo revidiralo tehnički propis i o tome smo dosta govorili i u prvom čitanju, dakle pitanje seizmičkih certifikata, prilagodbe, potrebe itd. smo elaborirali dosta u prvom čitanju, dakle tehnički propis je nešto što donosi resorni ministar i naravno da je mogućnost uvijek otvorena da se ako je potrebno neke stvari da se i unaprijede. Ono što je važno i to smo ponavljali tijekom izrade zakona, da ćemo za one građani koji su bili u mogućnosti započeti proces obnove i to rade sukladno u prvom redu tehničkom propisu, to je najvažnije, otvoriti mogućnost za povrat onih opravdanih sredstava. A naravno jasno je da će svake godine sve ovisiti opseg će ovisiti o osiguranim sredstvima koja su ponavljam, proračunska, zajmovi, bespovratna sredstva, Fond solidarnosti itd. U tom smislu treba shvatiti da je zakon samo okvir, a naravno da će o našoj uspješnosti da osiguramo sredstva u velikoj mjeri ovisiti i dinamika. Temeljem rasprave u prvom čitanju unijeli smo socijalne kriterije, bilo je danas dosta zanimljivih rasprava i oko imovinskih i oko socijalnih kriterija, to ćemo sve s pažnjom razmotriti i svakako sve ono što je provedivo i što će unaprijediti zakon odnosno učinit ga što pravičnijim, mi ćemo to svakako prihvatiti. Bilo je pitanja oko aktivne legitimacije podnositelja zahtjeva, mislimo da je to dobro riješeno u zakonu, međutim ako bude nekih prijedloga i tu smo otvoreni za poslušati amandmane. I možda još, da bilo je dosta pitanja oko toga zašto smo se odlučili za fond, a ne za zavod. Radi se zaista samo o imenom, s obzirom da je izrijekom u čl. 12. naveden Zavod za prostorno uređenje Grada Zagreba i radi jasnoće fond se nametnuo kao bolje rješenje. Međutim, kao resorna ministrica koja prati rad Zavoda za obnovu Dubrovnika koji je više puta ovdje bio navođen, mislim da je pogrešno uzimati za uzor instituciju koja je nastala prije 40 godina koliko god ona uspješna bila i koliko god je ta velika ekspertiza koja je u tom zavodu nastala pomogla ne samo dobrom protupotresnom ojačanju odnosno obnovi nego i poslijeratnoj obnovi, koncept obnove Dubrovnika nastao je početkom osamdesetih godina, davno prije eu fondova, pripisa o javnoj nabavi, tamo je bio veliki udio naravno tzv. tada društvenog vlasništva, to je bilo vrijeme prije državnih potpora. Dakle današnji sustavi financiranja potpore, donošenja odluka, imovinskopravni odnosi sve je to radikalno drugačije u odnosu na situaciju Dubrovnika, tako da mislim da ono dobro iz toga ugradili smo odmah u početku u promišljanja u ovom zakonu, a to je savjet dakle, to je jedna međuresorna suradnja, to je jedno tijelo koje koordinira različite dionike. Međutim ovdje se radi o puno većem području, o velikoj razlici obnavljate li neku obiteljsku kuću ili obnavljate blok u središtu Zagreba ili radite neku intervenciju na Gornjem gradu i u tom smislu ne bi bilo moguće da se apsolutno svi poslovi centraliziraju samo u jedno tijelo jer jednostavno opseg obnove je opseg poslova koje će biti potrebno učiniti, što za osigurati izvore financiranja, što za nastaviti zbrinjavanje, dakle postaviti koncepte obnove, provoditi obnovu tamo gdje će ju provoditi fond to daleko nadilazi samo jedno tijelo. U svakom slučaju ja bih na kraju istaknula još jednom da se zahvaljujemo svima koji su tijekom ovih zadnjih mjeseci sudjelovali u raspravi u prvom redu vama saborskim zastupnicama i zastupnicima, ali naravno i široj javnosti. Pred nama je još nekoliko dana u kojima ćemo pažljivo proučiti sve amandmane, sve ono što bude išlo ka unapređenju ovog teksta mi ćemo sigurno usvojiti. I naravno pred nama su godine u kojima moramo pokazati da smo u stanju profesionalno, brzo, transparentno i učinkovito u prvom redu pomoći građanima, a onda i obnoviti Grad Zagreb i susjedne županije. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Imamo neke replike, prva je poštovanog zastupnika Tomaševića. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo ministrice na vašem završnom izlaganju. Znači dvije stvari, prva stvar ako možete pojasniti za troškove sanacije odnosno mjere zaštite zgrada, hitne mjere zaštite zgrada budući da je to nešto što su građani radili i radit će sada i to je nešto što je hitno, u kojem omjeru će država sufinancirati te radove? Da li će to ići putem opet nekih natječaja, poput ovog koji je otvoren nedavno ili se to u zakonu može propisati onako kako smo mi predložili po istom modelu kako se i financira sama obnova? Budući da je to nešto što je hitno čini mi se da ne može samo u zakonu stajati da će država pomoći, što god to značilo. I druga stvar, što se tiče Zavoda za obnovu Dubrovnika, to je zavod koji je osnovan '79., ali 4, 5 puta mijenjan zakon u RH, zadnji put 2014. godini. On i dalje djeluje po zakonima RH i doista ne vidimo problem da i vaši stručnjaci iz Ministarstva kultura i stručnjaci iz Ministarstva graditeljstva i Zavod za prostorno uređenje Grada Zagreba budu u jednoj instituciji koja programira sve ove planove.
Hvala lijepo. Odgovor poštovane ministrice kulture i medija.
Ja vam se zahvaljujem. Što se tiče ovih hitnih mjera, vi znate da je Vlada prije nego što je donesen zakon donijela odluke o hitnim mjerama upravo zato kako bismo i osigurali smo 140 milijuna kuna u tom trenutku, što za bojlere, što za pomoć u hitnim sanacijama, dakle ono što se nalazi u ovom zakonu je ugradnja u zakon onoga što smo već proveli kroz tu odluku Vlade i to će se nastaviti na takav način provoditi. A što se tiče Zavoda za obnovu Dubrovnika, ja znam da ste vi nekoliko dana bili u Dubrovniku da ste to proučavali, međutim vjerujte vi ste tamo bili dva, tri dana. Mi pratimo rad zavoda cijeli niz godina i za početak ove izmjene iz 2013. u velikoj mjeri ih je stavio izvan snage Ustavni sud nažalost, tako da taj model je bio adekvatan za jedno vrijeme, ali mi nismo sigurni da bi on u ovom slučaju za ovakav opseg obnove bio adekvatan.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Uvažena ministrice. Pa samo sam htio reć s obzirom da cijeli dan imamo raspravu oko ovog programa mjera i stav SDP-a da bi Sabor trebao raspravljati taj program mjera, s obzirom da iskustvo govori da kada su oni imali priliku donositi jedan sličan zakon, Zakon o sanaciji posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije su upravo u prijelaznim odredbama propisali i u čl. 2. tog istog zakona da sva središnja tijela državne uprave su dužna sukladno čl. 2. predložiti Vladi programe mjera koje će onda ona donijeti u nekom sljedećem razdoblju i tako je to funkcioniralo. A danas to navode kao jedan od razloga zašto nisu spremni, ajmo reći podržati ovakav oblik zakona, iako je već u ovom dijelu preporuka koliko sam danas čuo obuhvaćeno već i 25 nekakvih preporuka iz prvog čitanja, a vjerojatno će biti i dio amandmana. Zato ove priče o konstruktivnosti ipak se tiču više politizacije nego nekih stvarnih nedostataka zakona.
Poštovana ministrica kulture i medija.
Hvala vam gospodine zastupniče. Dakle, program mjera ćemo na jednaki način raditi, on je već u najvećoj mjeri pripremljen, u suradnji svih resora i naravno lokalnih samouprava Grada Zagreba i susjednih županija. Predviđen je cijeli niz programa i mjera i kao što sam rekla ovisno i o dinamici obnove i o rezultatima, i o potrebama ti će se programi sukcesivno donositi.
Hvala vam lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasat kada se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra u četvrtak u 9,30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o strancima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 12. Želim vam ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 18:05 SATI