Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Iako jedan od zaključaka izvanrednoga sabora političkih predstavnika Hrvata okupljeni u HNS bio da bez izmjene izbornog zakonodavstva i ograničene izmjene ustava nema izlaska na neustavne protuzakonite izbore, stavovi međunarodnih predstavnika BiH pa i RH jesu da bi blokada izbora dodatno usložnila odnose u BiH, produbila krizu kao takva najviše naštetila najmalobrojnijem narodu, a to su Hrvati u BiH i isto tako blokada i neizlazak na izbore bi narušilo teško stečeno razumijevanje za naš položaj i naše probleme dijela međunarodne zajednice. Dakle, kako reko ključni dionici uz domaće aktere za nas jesu angažman RH i razmišljanje i stav međunarodne zajednice u Hrvatskoj o problemima Hrvata u BiH u zadnje vrijeme dosta toga govori. Dobro je da ključni politički akteri ovdje konačno razumiju Hrvata u BiH. Nije dobro da smo postali ključna točka prijepora u dnevnopolitičkim obračunima, o tome će se još govoriti zasigurno, volio bi da o tome govore i povjesničari i analitičari kako smo to nakon ogromne žrtve dovedeni u ovakvu situaciju, pa riječ je o međunarodnim predstavnicima u BiH. Dakle, BiH jeste dijelom protiv … međunarodnih organizacija, malo se zna i malo se govori koje su ovlasti OHR-a visokog predstavnika koja im je odgovornost, ima li tu pristranosti i dvostrukih mjerila. Kroz ovih nekoliko primjera ću kazati da itekako ima. Nedavno smo svjedočili sankcioniranju od strane američke administracije Marinka Čavare predsjednika Federacije, dakle slabije informirani kažu nešto je zgriješio ne bi oni da nije kriv. Čovjeku je mandat istekao prije četiri godine, nitko ga nije razriješio i nanovo imenovao, nema odgovornosti za ne formiranje federalnih institucija vlasti, ne može preuzeti ovlasti domova naroda, Doma naroda, kažu nije htio imenovati suce Ustavnog suda Federacije, inače za nas prebitan, prebitna institucija koja broji devet članova po dva iz konstitutivnih naroda i tri iz reda ostalih. Istina je da niti ta dva Hrvata nikad nismo bili u prilici imenovati uvijek ih je netko drugi, ne klub Hrvata već netko drugi predlagao. Kako Srbi nisu zainteresirani dakle Bošnjaci imenuju do sada svih devet. I to su obrazloženja. Međutim, pitamo se zašto nikad nije sankcioniran primjerice odgovorni za neprovođenje Mostarskog sporazuma koje su omogućili provedbu izbora u Mostaru i stvorili obavezu izbora izbornog zakonodavstva? Zašto nikad nitko nije sankcioniran koji ne poštiva odluke Ustavnog suda BiH, primjerice kad se spominje konstitutivnost ako je Ustavni sud BiH … Alije Izetbegovića 2000.g. zaključio da je konstitutivnost temeljno natkrovljujuće načelo ustava BiH bit ili duh Daytonskog mirovnog sporazuma? Zašto se ne sankcioniraju uzurpatori hrvatskih pozicija ako je apelaciji Ljubić ustavni sud isti taj ustavni sud utvrdio jasnu i nedvosmisleno ukazao i naložio osiguranje legitimnog predstavljanja konstitutivnih naroda u institucijama koje po ustavu za to namijenjeno? U ustavnoj odluci se kaže da vlast u BiH ne pripada samo građanima kako to zagovaraju pristalice unitarizma nego i konstitutivnim narodima kojima Ustav BiH jamči jednakopravnost i jednake mogućnosti izbora svojih predstavnika. Opće načelo demokracije jeste pravo na demokratsko odlučivanje koje se ostvaruje legitimnim političkim predstavljanjima koje mora biti utemeljeno na demokratskim provedenim izborima. Zar uzurpatori hrvatskih pozicija nisu zaslužili sankcioniranje temeljem nepoštivanja ustava? Isto tako zašto primjerice visoki predstavnik u BiH počesto intervenira i nameće određene zakonska rješenja o kojima postoji prijepor unutar političkih aktera u BiH, a neke ne? I tako previše je tih pitanja. Iako službena kampanja u BiH počinje tek za neka dva mjeseca žestoke retorike ne nedostaje pa se tako pozivaju Bošnjaci da na svojim listama stave dovoljan broj Hrvata jer hrvatske pozicije nisu ni Ćovićev ni HDZ-a ni Zagreba, pozivaju se na Bošnjaci da glasuju za dva jedan za BiH, dakle dva bošnjačka člana, jedan srpski i slična retorika. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, ovih dana kako se ono kaže kuhamo se na temperaturi iznad 30 stupnjeva u cijeloj Hrvatskoj. Oni koji su na moru ili uz rijeke i jezera tamo pronalaze osvježenje, a mi ostali tražimo sjenu ili malo povjetarca. Međutim, vrijeme brzo ide i za nekoliko mjeseci ljetne vrućine će biti samo izblijedila sjećanja, a dočekat će nas prvo deblja odjeća i obuća, a onda i problemi s grijanjem. I što ćemo onda? Politički čeka nas vruća jesen, a zima koja dolazi energetski bi mogla biti duga i hladna ne zbog klime i klimatskih promjena nego zbog rata u Ukrajini i svih njegovih posljedica. Ono što je sigurno je da cijene plina divljaju. Jučer je na europskim tržištima plin opet značajno poskupio, 8% u odnosu na dan prije. Trgovci plinom su u strahu za opskrbu jer je Gazprom proteklih tjedana isporuke plinom Sjeverni tok 1 smanjio za 60% zbog servisa i kašnjenja pumpi koje je Siemens poslao na remont u Kanadu, a Kanada ih je zblokirala zbog sankcija Rusiji. Još gore, za 11. srpnja najavljeno je zatvaranje plinovoda radi održavanja. To bi trebalo trajati 10-tak dana, ali kako će zaista biti i kad će plin krenuti i u kojim količinama to zapravo nitko ne zna. Dodatni problem stvara i štrajk naftnih radnika u Norveškoj, kao i tehnički i drugi problemi s količinama LNG-a koji se mogu isporučiti iz SAD-a i Kanade. Sve to zajedno stvara neizvjesnost, a neizvjesnost diže cijene i zbog opravdanih razloga, ali i zbog špekulacija i špekulanata koji takve situacije koriste za ekstremne ekstra profite. Vlada je HEP-u odobrila zaduženje od milijardu eura za nabavu energenata uključujući i plin koji se sprema u naša skladišta Koli. Kako Koli na svojoj web stranici svakodnevno objavljuje popunjenost skladište, skladište na jučerašnji dan je bio popunjen samo 34%, manje nego u isto vrijeme lani, dakle slabija popunjenost nego u isto vrijeme lani kad je rat u Ukrajini, da je neko rekao ljudi bi ga ovak proglasili nenormalnim. Preporuka Europske komisije je da do 1. studenog bi trebali biti na 90% popunjenosti, hoćemo li to uspjeti, budimo iskreni ne znamo. Za sad nas svi uvjeravaju da punjenje ide po planu, ali što se događa ako Rusija do kraja zatvori pipu, što ako oni od kojih se u Europi dolazi LNG ne budu u stanju isporučiti koliko nam svima treba ili ako cijene porastu u neke do sada neviđene visine, na ta pitanja nemamo odgovore, a razvoj situacije zabrinjava. Kad nema dovoljno vode i vjetra, a trenutačno nema, kod nas je proizvodnja struje počiva, počinje ovisiti o plinu. I u svom tom ludilu eto mi ostali bez ministra financija, o novom ne znamo puno u ovom trenutku osim da je očito provjereni stranački kadar. Nema te komisije, nadzornog odbora, upravnog vijeća ili sličnog tijela u koje vas mora imenovati vlada, a da on u posljednjih par godina nije imenovan. Hoće li biti u stanju nositi se s posljedicama energetske krize, rata u Ukrajini, covida, zajedno s vlastitim kolegama npr. Vilija Beroša koji svaka dva mjeseca treba novih 5 milijardi za pokrivanje dugova, to ćemo tek vidjeti. Ono što sad znamo je da svoje dugove uspješno pokriva, što je naravno puno lakše ako imate kamatu na kredit od 1,13% iz koje, iz 2008. kad su stambeni krediti za mlade s povoljnom stopom koštali i do 7%. Na novog ministra financija očito se nisu odnosili ni rizičnost zemlje, ni troškovi izvora sredstava banaka, ni regulatorni troškovi, ni troškovi poslovanja, ni bilo što od onog što se običnim smrtnicima s visoka tumači kao razlog zašto plaćamo duplo veće kamate nego u drugim zemljama. Netko u banci rano je shvatio da se radi o perspektivnom kadru, za interese banke procjena je očito bila izvrsna, a za interese građana kao u onoj sceni iz „Balkanskog špijuna“, ako nas se sete sete, a ako ne nikome ništa.
Sada ćemo zastati sa ovom točkom s obzirom da je jedan sat prošao, pa ćemo ići na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, sinoć u 23 sata i 40 minuta u onom terminu koji se kolokvijalno naziva terminom za filmove eksplicitnog sadržaja i u terminu u kojemu u Sabor se stavljaju najvažnije rasprave koje se žele sakriti od očiju javnosti, dakle u to vrijeme oko ponoći jedna televizija sa nacionalnom koncesijom je objavila prijelomnu vijest da ministar Zdravko Marić, po mnogima najpopularniji, najsposobniji ministar u Vladi Andreja Plenkovića odlazi s dužnosti. Otišao je naglo i čudno. Normalno bi bilo recimo jedan ponedjeljak u jutro nakon sjednice Vlade da Plenković i Marić izađu na tiskovnu konferenciju i da se objavi da ministar odlazi i da se javnosti lijepo objasni zašto u ovoj situaciji galopirajuće inflacije, pred uvođenje eura koji će izvjesno pojačati tu inflaciju ministar financija odlazi. Ovako vijest dolazi u kasne, sitne sate a vidi čuda u sitne sate već je pripremljena i zamjena – gospodin Primorac. Bio sam pomalo začuđen, jer sam očekivao da će najprije ponuditi gospodinu Ćuraju kao što je običaj u zadnje vrijeme u HDZ-ovoj većini, pa ako gospodin Ćuraj neće ili ne može ili ako Hrebak i Čačić imaju nešto protiv da se onda traži sljedeća osoba. Međutim, već je bio spreman sljedeći ministar. Što mi iz oporbe možemo misliti? Ne znam ima li Grmoja neke FBI podatke, ali mi obični smrtnici još uvijek ne znamo ništa. Možemo malo vidjeti znaju li nešto više pripadnici vladajuće koalicije, međutim Ratimir Čačić kaže da je zatečen. Dodaje da je Plenković možda i uvrijeđen time. Dario Hrebak pak kaže da je iznenađen, ali kaže nakon prospavane noći moglo se primijetiti da se ovaj već tjednima opraštao. Uvijek nakon nemilog, nenadanog događaja vrtimo film unatrag. Iz ovoga nisam saznao puno, ali bar sam saznao da je Hrebak mogao spavati, kaže nakon prespavane noći. On je spavao, ne znam jesu li ostali kako ste spavali. Ministar Marić bio je na glasu kao veliki komunikator, umiljato janje, najsposobniji ministar. Međutim, ako se malo zagrebe ispod površine vidi se da to nije bilo tako. Zahvaljujući medijskoj potpori stvorio se dojam u hrvatskoj javnosti da je to najveći financijski stručnjak na svijetu, da nitko u Hrvatskoj ne zna sastaviti proračun osim njega. Oni koji grlato vole govoriti o privatnom sektoru su ga najviše hvalili. Na kraju kad pogledate gdje je on radio u privatnom sektoru pa nigdje, samo u Agrokoru. A u Agrokoru je radio tako da je godinama bio jedan od važnijih direktora, pojma nije imao kolika crna rupa nastaje ispod Agrokora. Toliko o sposobnosti. Afere su se nizale jedna za drugom. 2010. Marić kao državni tajnik dobiva povlašteni kredit Hrvatske poštanske banke u državnom vlasništvu u kojoj je bio predsjednik Nadzornog odbora. A o Agrokoru da ne govorim i pitanju jel' on znao već godinu dana ranije. Inače, podsjetit ću da je tada preživio zahvaljujući prosvjetljenju Tomislava Sauche nakon Pavla nije viđeno takvo prosvjetljenje, nakon puta u Damask. Zamislite taj Saucha Milanovićev frendić SDP-ovac preko noći je shvatio da ste vi iz HDZ-a najbolja ekipa na svijetu i da treba podržati vas i vašeg ministra koja se tu čudesa teološka događaju. Onda Povjerenstvo za sukob interesa mu je presudilo u par navrata 2020., pa dodjela kredita HABOR-a tvrtki prijatelja Josipa Stojanovića Jollya, to je onaj što ga je nosio na ramenima u Rusiji. Mene je zadnji put na ramenima tata nosio kad mi je bilo 3 godine. Ne znam je li ga nakon poslovne večere je li Jolly dizao Marića i da podrigne, a ovaj poslije izdržava. Pa onda prijateljstva i ljetovanja, jahta Blaža Pavičića, pa neka brod nekog Krmeka, pa luksuzni hotel na Malom Lošinju sa lavovskim popustom itd., itd. Međutim svemu dođe kraj zašto se ovo dogodilo uskoro ćemo saznati, da vam je lako, nije. Što će biti s njim? Kamo dalje rođače kaže pjesma. Blindirani brodovi vozili ti na 4 strane, zbilja si bio dosljedan. Hoće li postati skiper ovim poduzetnicima pošto je toliko vremena provodio na brodovima i jahtama. Hoće li kažu možda će u ADRIS, ali da ne urekne ADRIS jedina velika firma privatna u kojoj je radio u životu bio Agrokor vidli smo kako je prošao Agrokor on poima nije imao. Možda će na odmor, ima li u HNB-u još mjesta da se malo odmara kao Čorić, a možda ćete ga vratiti u sabor kao Miloševića, pa onda čekati da se skida imunitet. Kamo dalje rođaci?
Hvala, ne, ne, sve u redu evo sad će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Skrećem pozornost da nažalost je nešto, informatika ne funkcionira pa ovaj evo ga ćemo ovaj [[Upadica: Ja ću vjerovat stroju.]] dobro, a i tamo je isto isti stroj. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle danas svi o Mariću, a ja ću o kulturi. A joj, sad sam se pogubila, samo malo, evo ga. Dakle, jednom davno postojala je Radiotelevizija Zagreb bila je poznata kao najbolja i najprofesionalnija sastavnica tadašnje JRT, Jugoslavenske radiotelevizije. Joj sad, evo vidite vi što se meni dogodilo, eto da, izgubila sam svoj govor. Mogu dobiti pauzu gospon predsjedavajući?
Nažalost ne.
Ne mogu da.
Nije predviđeno Poslovnikom.
Da, da, da, e ona ništa. Toliko ste me zbunili s ovim mjerenjem vremena da sam onda, neću, evo dakle to je bila najbolja sastavnica JRT-a, a onda je došla Hrvatska radiotelevizija HRT i krenuo je pad nezaustavljivi i nepopravljivi. Stradali su svi programi, otišli su mnogi vrsni profesionalci, smanjivala se vlastita proizvodnja, a u nekim sektorima gotovo i nestala, ali jedina proizvodnja je, jedna proizvodnja je opstala usprkos svemu, svim udarima to je dramski program hrvatskog radija. On je opstojao unatoč udarima i unatoč smanjenju programskog vremena na tri radijska programa. Dramski program Hrvatskog radija neumorni, kreativni autori, izvođači proizvodili su nezaustavljivo usprkos svim ograničenjima nova i nova djela koja su na raznim svjetskim i domaćim festivalima desetljećima dobivala visoke nagrade, Prix Marulić, Eks ekvo, Prix Italija, BBC words, New York Radio words, dakle dramski program Hrvatskog radija sigurno je najnagrađivaniji sektor Hrvatske radio televizije. Program je to koji je postao dio obrazovnog kurikuluma koji s posebnom pažnjom radi dječji program. Program je to koji radio valovima donosi kazalište i dramsku literaturu vrhunske dramske umjetničke kreacije kako pisaca tako i redatelja, glumaca i skladatelja u naša područja gdje kazališta nema. Program je nezamjenjiv za osobe s invaliditetom, slabovidne i slijepe. Program je to koji slušaju i vole mnogi slušatelji Hrvatskog radija. Program je to koji je univerzalan, neovisna, izvrstan, invantivan, raznolik odgovoran prema javnosti, dakle ima sve vrijednosti koje se zastupa i promoče prema Članku 10. ugovora o programskim obavezama i ciljevima između vlade, HR-a i HRT-a. Dosada je dramski program imao 7% zastupljenosti, međutim po novom ugovoru sa 7 palo se na 4 i to samo na 3 programu koji se ne čuje na području cijele RH, dakle obaveza je samo 4% na radijskoj frekvenciji koja se ne čuje u cijeloj Hrvatskoj. Pokušavaju nas uvjeriti da će u onih 30% koji nisu obuhvaćeni novim ugovorom sigurno biti mjesta i za postotke za dramski program, nisu nas uvjerili jer godinama i 10-ljećima mi svjedočimo smanjivanju prostora za proizvodnju dramskog programa i emitiranje. Odgovor da se dramski program ne miče nego samo nije iskazan u postocima je varka, jedino su postoci ti koji ovaj sadržaj štite od samovolje urednika koji ga ne žele imati u programu jer bez zagarantiranih postotaka ugovoru bilo koji urednik može slobodno ukinuti emisije dramskog programa na 1. i 2. programu i potpuno onemogućiti proizvodnju dramskih sadržaja. Ja koristim priliku, danas je ministrica Obuljen u saboru, pozivamo ju da se založi za opstanak dramskog programa Hrvatskog radija, da se ugovor ne samo vrati na dosadašnjih 7% nego da se bar poveća za 1 do 2% jer dramski program Hrvatskog radija je doista svjetla točka s HRT-a i zaslužio je zaštitu kao spomenik kulture i dobit mogućnost da dalje proizvodi i stvara nova intrigantna umjetnička djela i obogaćuje jedinstveno našu kulturnu ponudu i proizvodnju. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. 19. listopada 2016.g. Andrej Plenković postao je predsjednik Vlade RH, evo za koji mjesec biti će 6.g. i u ovih 6.g., nepunih 6.g., Andrej Plenković je vjerojatno europski rekorder po jednoj stvari, a to je po promjeni ministara. Pojedini su ostajali svega nekoliko mjeseci, doslovce protutnjali kroz hrvatsku vladu, pojedini pak nekoliko godina. Neki od njih su otišli nakon raskida koalicije između HDZ-a i Mosta, neki su otišli zbog odlaska neke druge funkcije, a neki, a to je najveći broj upravo zbog sumnje na određene koruptivne radnje, pa idem ih nabrojati redom, nadam se da neću nekoga izostaviti. Vlaho Orepić, Ante Šprlje, Slaven Dobrović, Ivan Kovačić, Pavo Barišić, Davor Ivo Stier, Marija Pejčinović Burić, Martina Dalić, Lovro Kuščević, Goran Marić, Gabrijela Žalac, Tomislav Tolušić, Nada Murganić, Milan Kujundžić, Damir Krstičević, Damir Horvat, Boris Milošević, Josip Aladrović, Tomislav Ćorić, Zdravko Marić koji je sinoć u kasnim večernjim satima naprasno dao ostavku i napustio hrvatsku vladu. Za mnogima od ovih nitko nije ni suze pustio u hrvatskoj javnosti jer neki od njih to nisu ni zaslužili, a neki od njih će i završiti vrlo vjerojatno iza rešetaka. Međutim, jučer je vladu napustio možda jedan od najkvalitetnijih ministara i vjerojatno i najjača karika u hrvatskoj vladi, a to je Zdravko Marić, jedan od rijetkih koji je uistinu dorastao bio svom zadatku, nažalost bez ikakvog obrazloženja. I postavlja se pitanje koliko je više i ta vlada jaka kada tu vladu napusti najjača karika? Ja ću ovo samo završiti sa jednom rečenicom, gasi svjetlo i motaj kablove.
Hvala lijepa. Mi ćemo sada još imati jedan slobodan govor ovaj, a nakon toga ću dati onda, koji ćemo mjeriti ovaj putem mobitela vrijeme, a nakon toga ćemo napraviti jednu stanku od 15 minuta kako bi informatika mogla srediti ovo što je poremećeno. Evo, a sada će dakle u ime Domovinskog pokreta, Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Ante Prkačin, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Sjedeći tamo i čekajući i razmišljajući hoću li uopće govoriti ili ne na um mi pade jedan vic koji mi je pokojni prof. Tomislav Vladan, vrstan intelektualac i znalac svega i svačega ispričao o Muji i njegovoj trilemi. Znači iz tog vica je meni jedino zanimljiva trilema jer sam prvo razmišljao progovoriti o ministru Mariću, o uspješnom, kažu uspješnom ministru, talentiranom i sposobnom čovjeku, u to se ne sumnja. Međutim, htio sam ga ukoriti iako to nije lijepo kad čovjek odlazi, pa ministar Marić je punio državni proračun pljačkajući hrvatske ili, jer je bio iznimno okrutan prema hrvatskim frizerima, vlasnicima kafića, malog obrta, nije se usudio svoje seimene koje predvodi onaj kukavac crni Andrija Mikulić, kako li se zove, nisu znali što će drugo s njim, pa ga ubacili tamo, pa dakle ti seimeni moraju kožu skinut s leđa malim hrvatskim poduzetnicima da bi punili državni proračun, ali i da bi namirili svoje potrebe jer njihove želje i ambicije su vrlo velike. Nije se ulazilo u trgovačke lance, nije se diralo ni u međunarodne financijske institucije koje iznose kapital iz Hrvatske nego u kukavni hrvatski narod. Drugo, gđa. Urša Raukar, Raukar, jesam li dobro rekao, meni inače simpatična zastupnica i ja bi volio da je ovaj kuršlus nastupio jučer kad je govorila o migrantima, opet, opet je krenula jadikovka nad sudbinom tih dragih dobrih i nesretnih iz Pakistana, Afganistana, Maroka i ne znam ni ja otkuda, iz azijsko afričkih zemalja, pa su oni uspoređeni sa Ukrajincima, žal zbog toga što mi Ukrajince drukčije tretiramo negoli njih, pa možemo li mi isto tretirati one na čijim licima vidimo prvenstveno mržnju i agresivnost kojih dolazi 95% vojno sposobnih muškaraca i ovaj nesretni narod koji je iz ratnih, koji je iz problema rata i bijede došao ovamo, ne možemo gospodo nikako. Ima još jedan, pošto će bit replika odnosno ovih, ovih, kako se zovu, ove prikrivene replike dakle. Nešto je vrlo zanimljivo, nađite mi jednog hrvatskog vojnika bilo da pripada HOS-u, bilo da pripada ZNG i hrvatskoj policiji da kuka nad sudbinom afganistanskih izbjeglica, nad njihovom sudbinom kukaju oni koji su navijali za Srbe i Jugoslavene dok smo se mi s njima tukli jer nisu imali dovoljno hrabrosti da se opredijele kao što bi se opredijelili da im se rodi jedan novi Josip Broz Tito, pa da ih povedu na hrvatsku državu. Nisu imali hrabrosti, zato, e sad kukaju nad sudbinom jer su svjesni [[Upadica iz klupe: Sram vas bilo, sram vas bilo]] Slušaj nakazo jedna, ja ovo nisam nikome, koliko te Bog unakazio tjelesno toliko ti je i glavu.
Ovako, ovako, dosta sad toga, prvo…
Sram me bilo, pa ja znam da se i mojoj djeci i unucima …/Govornik isključen/….
Molim vas kolega Prkačin polako, polako, dobijate opomenu, ne možete tako govoriti.
Neću više, oprostite.
Kolegica Raukar dobijate opomenu, ne možete tako govoriti, ni sa mjesta vikati drugima.
Sram mene bilo jer ja znam da se moja djeca i unuci za 10-15.g. s njima ovdje moraju tući. Ja, ja sam rat prošao, ja sam rat prošao kao hrvatski vojnik, ja nisam bio navijač onih koji su rušili Hrvatsku. Dakle nijedan hrvatski vojnik bilo koju odoru nosio ne žali nad njihovom sudbinom nego žale ovi koji su zanimljivo najveći poklonici lika i djela Josipa Broza Tita koji je za svakog ubijenog civila koji je prelazio granicu nagrađivao onoga ko to učini, molim vas lijepo, nagrađivao onoga ko to učini, ma jel se ona, ona država dakle, mogla se braniti i vatrenim oružjem, a ova se ne smije braniti ni gumenom palicom, što se to u glavama promijenilo pitao sam ih prošli put prije 10 mjeseci. U glavama se ništa nije promijenilo nego se promijenila država, bila je država koja je bila negator svega hrvatskog i oni su tu državu voljeli, a sad je došla hrvatska država koju oni ne vole. Treći je g. Barbarić, g. Barbariću ono što si rekao ovdje iako si trebao malo artikuliranije govoriti, ono nije, o onoj priči za HS, al ono ministar mora objasniti u Europi, Europa mora znat što se događa u BiH, Europa mora znat da ne postoji nikakva pretpostavka za građansku državu u BiH, a to će znat kao što rekoh dva puta, ponovit ću i treći put [[Upadica: Vrijeme, hvala]] ističe vrijeme, molim lijepo.
Hvala. Ovaj, poštovana zastupnica Raukar-Gamulin digla je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je [[Upadica: Mislim, osim onoga što sam ja već izdao opomenu.]] 283, 238, oprostite, vrijeđanje. Ne omalovažavanje, vrijeđanje saborskih zastupnika [[Upadica: Radi toga sam ja dao opomenu kolegi Prkačinu.]] Dakle [[Upadica: Ajde, ja predlažem da…]] Govoriti da netko [[Upadica: … se zaustavite da ne moram i vama dati opomenu.]] Samo mi dajte, ne može se, g. predsjedavajući, ako netko ustvrdi da sam ja koja sam se zalagala [[Upadica: Poštovana, poš, poštovana.]] za djecu bez pratnje bila [[Upadica: Kolegice Raukar.]] navijač onih koji su rušili Hrvatsku u ratu [[Upadica: Molim vas.]] to je nedopustivo. Nema g [[Upadica: Kolegice Raukar.]] Prkačin jedini pravo na Domovinski rat [[Upadica: Ja sam kolegi Prkačinu zato dao opomenu.]] Postoje i drugi branitelji. I moj je suprug bio branitelj u hrvatskom ratu. Tko ima pravo meni govoriti da sam ja bila na strani rušitelja Hrvatske? To nema nitko pravo pa dajte mi 500 opomena. Hvala.
Kolegice Raukar. Ovaj, ja sam kolegi Prkačinu zato dao opomenu. Ovaj, ja vam sad neću dati opomenu, 3. opomenu jer bi to značilo da vam oduzimam pravo na riječ. Ne znam da li ste toga svjesni, je li? Ovaj, lijepo sam vam rekao, mislim da je sasvim jasno kako ja vodim ovu sjednicu i da želim da takve kvalifikacije, takvi razgovori među saborskim zastupnicima ovdje se ne događaju. Prema tome, mislim, čini mi se da postupak onako kako, sukladno Poslovniku, a molim i nas sve skupa da se držimo svi Poslovnika, je li? Poštovana zastupnica Orešković je digla povredu Poslovnika u… Izvolite.
Zahvaljujem. Povrijeđen je čl. 238 alineja 3 koji kaže zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije svojim upadicama ili na drugi način ometati govornika. U ovom slučaju ste vi, g. Reiner napravili tu povredu Poslovnika jer je gđa. Raukar imala pravo obrazložiti povredu Poslovnika koji se ticao uvrede i vrijeđanja, a svi mi ostali smo trebali također, dignuti povredu Poslovnika i imamo po Poslovniku na to pravo unatoč tome što ste vi već dali opomenu jer stvarno nije primjereno slušati ovakve riječi poput nakazo, sa govornice HS-a.
Dobro. Vama je isteklo vrijeme. Ja sam dao radi toga opomenu, ja ne vidim šta se tu može drugo, šta sam ja mogao drugo napraviti i šta se uopće može napraviti. Svoj stav sam vrlo jasno rekao ovaj, prema tome, ova vaša intervencija je bila potpuno bespotrebna, je li? U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik MIšel Jakić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prije svega dobar dan, lijep pozdrav svima. Danas ćemo čuti jako puno fino intoniranih rečenica koje će trebati pokazati stabilnost, sigurnost, vjerodostojnost baš kako najviše vole birokrati u Bruxellesu uz komentare da danas imamo samo još jedan uobičajeni dan u uredu jer sve je to normalno u biznisu. No ono što je sigurno da ovo nije jedan normalan rad u uredu, da ovo nije normalno uobičajenom biznisu jer u tijeku ogromnih inflatornih pritisaka na hrvatske građane, na hrvatsko gospodarstvo u tijeku ogromne međunarodne krize ratne krize u Ukrajini koja je postala i postaje velika ekonomska kriza, nama iz vlade bježi potpredsjednik za gospodarstvo, ministar financija, po ispitivanjima javnog mnijenja jedan od najpopularnijih ministara u toj istoj vladi. Dakle, u tijeku kada bi se trebala pripremati sezona, zbrajati koliki će biti financijski efekti te sezone, poslagivati se za jesen, zimu sezonu grijanja, za sve ono što će nas udariti na jesen i kroz brojne druge troškove se preliti na nas Zdravko Marić doslovce bježi iz vlade. Nema tih mirnih, stabilnih, vjerodostojnih rečenica kojima predsjednik vlade može zapakirati ovaj 19 odlazak iz njegovih vlada kao nešto normalno, niti nema tih rečenica kojima će koalicijski partneri nemušto moći obraniti ovo što se upravo danas događa u ovoj zemlji. Od tih koalicijskih partnera ništa drugo zapravo ni ne očekujemo, očito je da u svim tim promjenama unutar vlade polako ali sigurno jedino što su izgubili osim glasača je i obraz. S druge strane su očito jako puno toga dobili za sebe i svoje sitne, male stranačke interese. Zdravko Marić je definitivno ministar koji će ostati upamćen kao profesionalac, ugodne i korektne komunikacije, dobro baratao stručnom terminologijom i definitivno se pokazao kao jedan od svjetlijih točaka ove vlade. No, nemojmo isto tako zaboraviti da je i on imao svojih afera još kao državni tajnik kredit koji je primio pa do prve velike afere i ljuljkanja vlade kad je opstao u krizi Agrokor na glasanju u ovom visokom domu, kad su prvi žetončići izmigoljili iz grmlja i spasili njega i vladu Andreja Plenkovića, do ljetovanja na jahti, do kredita prijatelju Jolly pa do ovog zadnjeg ljetovanja na Lošinju gdje se dogodio veliki nesporazum da sam platio puno jeftiniju sobu, a eto završio možda i u najskupljoj. Te afere su sad već prošle kraj nas i više zapravo neće ništa značiti jer čovjek odlazi. No, ono što mu najvi8še zamjeramo kao Klub SDP-a su teške neoliberalne politike koje su se sasvim fino uklopile očito u politički kurs ove vlade. Nikada nije našao dovoljno hrabrosti da veli da u Hrvatskoj se više neće na ovaj način oporezivati rad, nećemo istrebljivati radnu klasu i radne ljude nego ćemo konačno jače oporezivati bogate. Nikada nije rekao da neće više dozvoliti da u Hrvatskoj porez na dobit i dividendu bude manji nego što je u SAD-u koji su koljevka kapitalizma. Jer pobjeći će kapital neće ga biti. Pa morali smo si jednom priznati da ni u telekomima, ni u bankama, ni u energetici mi više zapravo hrvatskog kapitala nemamo. Koga štitimo? Strane banke koje iznose dobit iz Hrvatske, strane trgovačke lance koji nakon svih skidanja PDV-a nisu ni za pfening ili za lipu smanjili cijenu građanima. Štitimo Inu MOL gdje je ovih dana pola milijarde kuna dividende otišlo u Mađarsku [[Upadica: Hvala.]] da bi oni imali 9 kuna cijenu goriva, a da bismo mi se spašavali da imamo 16 [[Upadica: Hvala lijepa.]] Ali imam još 30.
Ne, nažalost je informatički problem jedan se pojavio pa malo [[Upadica: Dobro dajte mi onda 2 rečenice.]] malo radi, malo ne radi ne, ne, mjerili smo vrijeme sa štopericom [[Upadica: Ali ja nisam znao.]] dobro, možete ajde izvolite završite rečenicu.
Dakle, ono što očekujemo od novog ministra kojeg definitivno nećemo podržati je to da konačno da odgovore da li postoji hrabrost da se rad oporezuje manje, da konačno oporezujemo krupni kapital, ali i da konačno vodimo jasnu, konciznu, hrabru politiku štićenja hrvatskih interesa i u energetskom i u poljoprivrednom i u prehrambenom sektoru, a ne da gledamo ove filmove koje gledamo unazad nekoliko godina u posljednje vrijeme najčešće u režiji Mađarske. Hvala vam lijepa. Ja se ispričavam.
U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovani zastupnik Marin Lerotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege ja sam danas planirao govoriti o Muzilu jednom pulskom biseru koji čini čak petinu Pule i problemu neiskorištavanja državnog zemljišta koje propada svakim danom sve više i koje je svakim danom sve više devastirano. I rješavanje takvih problema definitivno može generirati prihode u državni proračun koji trpi veliki deficit. Međutim, u Hrvatskoj se dogodio novi potres ovoga puta na političkoj sceni. I upravo taj jako bitni ako ne i najbitniji resor jučer je napustio potpredsjednik vlade i ministar financija Zdravko Marić. Ta vijest jučer je odjeknula poput bombe što nije neočekivano budući da se u medijima često govorilo da se radi o jednom od najpopularnijih ministara. Odlazi naprasno i na šok i iznenađenje javnosti u trenucima kada se Hrvatska priprema za ozbiljne korake i izazove. Jer već neko vrijeme svjedoci smo velike inflacije od 11% te značajnih poskupljenja naročito osnovnih potrepština koje naši građani svakodnevno koriste. I taj nezaustavljivi rast za pojedine potrepštine i preko 30% gotovo je neizdrživ za najugroženije skupine. Osim toga tu je i poskupljenje energenata čije cijene već neko vrijeme doslovno divljaju. I kao što sam u više navrata za ovom govornicom isticao pitanje koliko naši građani takav rast cijena uopće mogu izdržati financijski i zabrinuto i sa strepnjom gledaju na dolazeću jesen i zimu. I kao što sam napomenuo nalazimo se u zaista izazovnim vremenima, u jeku turističke sezone, ozbiljnoj globalnoj krizi, ulasku Hrvatske u eurozonu i Schengen, pred vrlo neizvjesnom jeseni i zimom pred nama. Taško i nezahvalno je uopće reći i predvidjeti što nas čeka u narednim mjesecima, ali mislim da je već sad jasno da nas čekaju mjeseci inflacije, a potencijalno nove krize i recesije. I stoga javnost zaslužuje i zahtjeva znati koji su to razlozi odlaska sad već drugog potpredsjednika vlade u nešto malo više od 2 mjeseca. U ovom trenutku ne znamo detalje odlaska, a mislim da bi naši građani trebali znati o čemu je riječ i upravo zbog toga što ne samo da se radi o ministru koji je tu dužnost obavljao 6 godina nego se radi kao što sam već naveo i o potpredsjedniku vlade. Osim toga možemo se sjetiti da je ministar Marić uspješno vodio brojne proračunske akrobacije u vrijeme pandemijske krize te upravo iz tih razloga javnost zaslužuje znati odgovore zašto ministar koji slovi kao jedan od najsposobnijih odlazi. I već imamo ime i prezime novog ministra koji ne samo da dolazi u teško vrijeme nego nema pravi uvid u ministarstvo, ali i u drugim ministarstvima te je prije svega pitanje koliko će mu vremena trebati da pohvata konce jer je normalno i za očekivati da će mu naravno trebati jedno dogledno razdoblje da dobije potpuni uvid u stanje ali i djelovanje i način funkcioniranja resora koji preuzima. I upravo je zato teško vjerovati kako njegov dolazak će unijeti sigurnost i stabilnost i to je dosta zabrinjavajuće u ovim kao što sam već naveo izazovnim vremenima. Nažalost ostaje nam jedino nadati se najboljem. A što nam slijedi ne možemo znati jer s obzirom na to koliko često nam se mijenjaju ministri u vladi pitanje je koliko će i ovaj novi dugo biti ministar i tko dolazi slijedeći.
Dobro, dobar dan svima poštovane zastupnice i zastupnici. Želim vam obavijestiti da ćemo danas raspravu o točki dva današnjeg plana i to je Prijedlog o pokretanju pitanja povjerenja izvanrednom prof.dr. Viliju Berošu ministru zdravstva u Vladi RH započeti u 15,00 sati, to drugim riječima znači da ako prvu točku ne završimo do 15,00 sati raspravu ćemo prekinuti i nastavit po završetku rasprave druge točke. Znači druga točka ide obavezno u tri sata. Prva točka dnevnog reda danas je: - Konačni prijedlog Zakona o kulturnim vijećima i financiranju javnih potreba u kulturi, drugo čitanje, P.Z. br. 274 I amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Za vašu informaciju to je prijedlog zakona br. 172 ispričavam se 274, ispričavam se prijedlog zakona 274. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je ministar kulture i medija gospođa Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Pred vama je Konačni prijedlog Zakona o kulturnim vijećima i financiranju javnih potreba u kulturi. Dozvolite mi da uvodno podsjetim na najvažnije elemente ovog zakona o čemu smo govorili i kada je zakon bio raspravljen u prvom čitanju, a izvijestit ću vas naravno uvodno o izmjenama koje smo unijeli u ovaj zakon između prvog i drugog čitanja temeljem rasprave u ovom visokom domu. Dakle, radi se o zakonu koji objedinjuje dosadašnja tri zakona, Zakon o financiranju, Zakon o kulturnim vijećima i Zakon o upravljanju javnim ustanovama u kulturi koji su kroz godine doživjeli mnoge izmjene, jedan veliki dio odredaba više nije bio na snazi, međutim radi se o temama koje se zapravo međusobno isprepliću i zbog toga smo odlučili napraviti jedan pripremiti jedan zakon koji objedinjuje sve te segmente, dakle i financiranje i upravljanje, a i odlučivanje. Zakon je rađen na temelju analize koja je i u uvodnom dijelu iznesena i to analize koja je obuhvatila i postupanja i donošenja odluka na nacionalnoj razini kao i postupanja i donošenja odluka na lokalnim i regionalnim razinama. I dozvolite mi da kratko iznesem najvažnije elemente odnosno da podsjetim na najvažnije elemente ovog zakona. Dakle, sukladno današnjim potreba razvoju kulturnih djelatnosti definiraju se javne potrebe u kulturi, dakle ne samo ono što smo tradicionalno i klasično podrazumijevali pod javnim potrebama, dakle onaj segment koji se odnosi na pojedine djelatnosti arhivsku, muzejsku, knjižničnu itd. nego i na one neke druge teme koje su u kulturnim politikama zadnjih 20 godina postale rekla bih tako nezaobilazne, dakle pitanje dostupnosti, pristupa, sudjelovanja, raznolikosti, digitalizacije itd. Ovaj zakon ima nekoliko važnih elemenata, prvo bih rekla nešto oko javnih poziva, dakle zadržavamo model javnih poziva za financiranje javnih potreba u kulturi, međutim uočili smo analizom postupanja, posebno moram reći ovdje lokalnih samouprava da su se nažalost javni pozivi znali za tekuću godinu raspisivati tek u toj godini, a i da su postojali problemi da su se rezultati financiranja objavljivali sa velikim zaostacima i u tom smislu po prvi put smo sad u zakon uveli određen rokove, a to je i to su rokovi do kad se najkasnije nešto treba napraviti. Dakle, najkasnije do 1. listopada se mora raspisati natječaj za sljedeću godinu, mora biti otvoren najmanje 30 dana i a rezultati se moraju objaviti najkasnije 60 dana nakon što se usvoji proračun jedinice lokalne samouprave. Smatramo da će ovo doprinijeti stvaranju sigurnosti među kulturnim djelatnicima jer jako je teško raditi ako nemate saznanja koja će vam sredstva biti odobrena. U tom smislu uveli smo i zakonsku mogućnost i precizirali višegodišnje financiranje. Zakonom isto tako radimo jedno izuzeće od ovih odredbi u slučajevima žurnosti, žurnog djelovanja ili određenih katastrofa kada se provode hitne mjere, a zadnje dvije godine smo kroz takve katastrofe prošli i Covid za kulturnu djelatnost, a potres za kulturnu baštinu tražili su od nas da reagiramo ad hoc i izvan rokova. Ono što je jako važno spomenula bih Članak 9. gdje definiramo što je ono što obuhvaćaju javne potrebe u kulturi, dakle uz plaće, autorske i umjetničke honorare, sredstva naknade za rad, sredstva za nabavu građe, sredstva za programe i projekte itd., itd., mobilnost, međunarodna suradnja. Dakle upućujemo sve davatelje sredstava koji su to sve segmenti umjetničkog i kulturnog djelovanja koje je potrebno financirati i uključiti u te natječaje na lokalnim i regionalnim razinama. Definiramo financiranje javnih ustanova u kulturi. Dakle, kako se određuju, kako se financiraju i ovdje bih posebno istaknula u Članku 11. stavak 4. gdje upućujemo da se vlastiti prihodi ustanova mogu koristiti isključivo za razvoj djelatnosti ustanove koja ih je ostvarila. Ovdje naravno mislimo na one gradove i županije koji su u riznici koji su nažalost imali smo primjera da su se znala zadržavati vlastita sredstva ustanova koja bi se našla na, u riznici što smatramo da je demotivirajuće za ravnatelje i uopće za djelatnike koji se trude priskrbiti ta dodatna sredstava i da nije korektno da se takva sredstva onda koriste za neke druge namjene. Kao važan ističem i Članak 14., o njemu smo dosta raspravljali i u prvom čitanju, a koji govori o dodjeli prostora za rad. Dakle, uočen je problem da ne postoji neki sustavni pristup dodjeli prostora za rad kako za javno djelovanje tako i za atelje ili prostori za rad umjetnika. I ovim člankom zapravo predviđamo da se na nacionalnoj razini ili na razinama jedinica lokalne i regionalne samouprave određeni prostori mogu odrediti kao prostori koji će biti dani za potrebe kulture, obavljanja kulturne djelatnosti, a onda se za takve prostore s tom namjenom rade natječaji. Objasnila sam i u prvom čitanju vrlo se teško natjecati sa knjižarom u centru grada, sa nekim kafićem ili kladionicom, a vjerujem da ćemo se svi složiti da je važno da u centrima naših gradova postoje takvi prostori u kojima se zapravo stvara i distribuira kultura. Zakon ima jedan dio koji se tiče osnivanja i uloga kulturnih vijeća. On rekla bih nadograđuje dosadašnje odredbe i možda razjašnjava neka postupanja koja smo imali i dosada. Definira se djelatnost vijeća, za ministarstvo nadležno za kulturu uređuje se koja vijeća se osnivaju, broj članova vijeća. Uredili smo dvije teme koje su smatram dosta značajne u odnosu na javnost i na kulturnu zajednicu, a to je pitanje razrješavanja člana vijeća prije isteka vremena. Dakle, koje su to situacije kada se može razriješiti člana vijeća i isto tako preciznije smo uredili sukob interesa s tim da ponovit ću ono što sam rekla i u prvom čitanju uvijek smo u području kulture i umjetnosti na nekom takom ledu kad govorimo o sukobu interesa jer nam je važno da u tijelima koji odlučuju budu oni koji su produktivni i koji su najbolji, a onda je nemoguće da takvi nemaju baš nikakav angažman u kulturnom sektoru. Tako da smo uveli određene elemente, posebno tu ističem potpisivanje izjave o nepristranosti i povjerljivosti, izjavu o nepostojanju sukoba interesa gdje će svaki član vijeća jasno taksativno navesti s kojim je eventualno projektima, ustanovama, programima u određenom poslovnom ili nekom drugom kreativnom odnosu što će onda osigurati da je ta cijela dodjela sredstava bude transparentnija. Uređujemo i rad nacionalnog vijeća za kulturu i isto tako pitanje donošenja odluka o financijskim sredstvima. Dakle, rokovi kao što sam već ranije rekla rokovi za donošenje odluke posebno tu ističem da je tih 60 dana od dana završetka javnog poziva to je zaista jako važno i apeliram s ovog mjesta zaista na sve predstavnike lokalnih i regionalnih samouprava da shvate koliko je važno ažurno objavljivanje rezultata natječaja za uopće opstanak u kulturnom sektoru posebno za one koji djeluju na neovisnoj sceni. Uređuje se način sklapanja ugovora o financiranju. Isto tako uređuje se kao što sam uvodno rekla i višegodišnje financiranje kao i mehanizmi kad i u kojim uvjetima se taj ugovor o višegodišnjem financiranju može raskinuti ukoliko dođe do nekih nepredviđenih problema u proračunu davatelja sredstava. Još jedan članak koji je nama važan možda bi prošao ispod radara, Članak 34. gdje uvodimo obvezu jedinicama lokalne i područne samouprave da izvještavaju ministarstvo u roku od 30 dana od donošenja godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna. Nažalost moram reći bez obzira što ministarstvo već više desetljeća provodi takvu anketu o financiranju javnih potreba u kulturi, jedan veliki broj jedinica lokalne samouprave se ili ne odaziva na to ili daju polovične podatke što onda nas onemogućuje da u našim analitičkim izvještajima damo pravu sliku financiranja pa sada to unosimo i kao odredbu u zakon. Jedan važan dio odnosi se na osnivanje i upravljanje ustanovama u kulturi. Napominjem ovaj zakon odnosi se na one ustanove koje nisu uređene posebnim zakonom, dakle posebnim zakonom uređujemo arhive, knjižnice, muzeje i kazališta, a ovdje smo preciznije definirali djelatnost centara za kulturu, ali moguće i drugih ustanova koje nisu uređene tim posebnim zakonima. U ovom dijelu unijeli smo niz izmjena odnosno dopuna na temelju rasprave iz prvog čitanja što su tražili, vi ste tražili to kao zastupnici i klubovi, dakle i definiranja ovlasti upravnog vijeća, sastav upravnog vijeća, stručna sprema za članove upravnog vijeća, što ako se, ako nema upravnog vijeća kako se provode izbori itd., tako da vjerujem da smo sve ono što ste vi predložili u prvom čitanju što smo mogli da smo uvažili. Bilo je dosta rasprave po meni u vrlo jednom neprimjerenom negativnom kontekstu oko odredbi u kojima govorimo da je osoba koja je prije obnašanja dužnosti bila zaposlena u ustanovi ima pravo se vratit na svoje radno mjesto s tim da smo temeljem rasprave ovdje u prvom čitanju to skratili na dva mandata da baš ne bude da se, to je više zastupnika reklo da su dva mandata nešto što je primjereno i logično, međutim ponovit ću opet s ovog mjesta, a i u kontekstu ovih aktualnih prozivanja i smjena ravnatelja u različitim dijelovima Hrvatske od različitih opcija, nije lako vodit ustanove u kulturi danas, veliki su troškovi, velika je odgovornost i nije to baš neki posao za, za koji vrlo lako nađete stručne kandidate. Jako je, budimo otvoreni, jako je mala razlika u plaći između nekoga ko je viši muzejski savjetnik ili nekog ravnatelja muzeja, a odgovornost je nemjerljiva i ako želimo da nam se najbolji ljudi da preuzmu odgovornost, da žele, da žele uzet učešća u upravljanju ustanovama i dati svoj doprinos onda mislim da je minimum da im se osigura da se poslije 2.g., poslije dva mandata mogu vratit, naravno to se odnosi samo na one koji su prethodno bili zaposleni na neodređeno vrijeme, dakle one koji su prošli neki natječajni postupak, a ne da netko dođe s ceste za mjesto ravnatelja i da onda automatizmom ostaje. Uređujemo i orkestre, sada je u javnoj raspravi i Zakon o kazalištima, potrudili smo se da se sada usklade odredbe koji se tiču svih zaposlenika iz svih orkestara. Evo, ja bih toliko uvodno, pokušala sam vam ukazati na ona, ona mjesta koja je, koja smo između prvog i drugog čitanja usvojili, zahvaljujem se još jednom na toj afirmativnoj raspravi i na dobrim prijedlozima. Ja se nadam da će ovaj zakon dobit vašu većinsku podršku i da ćemo već slijedeći ciklus financiranja koji se, što se tiče Ministarstva kulture i medija započinje sa 5. rujnom, sa raspisivanjem novog javnog poziva, da ćemo ga provesti po ovom zakonu za koji smatram da je zaista tako sastavljen da će doprinjet i transparentnosti, ali i sigurnosti onih koji djeluju u području kulture što nam je naravno svima zajednički interes, hvala.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražila gđa. Ban Vlahek.
Poštovana ministrice, prije svega drago mi je da ste spomenuli kako posao kulturnih djelatnika nije nimalo lak i prije svega atraktivan koliko god se mnogi borili zaista su to ljudi koje vrijedi i javno pohvaliti. Ono što mene zanima, u konačnom prijedlogu ovog zakona, konkretnije čl. 17. st. 2. navodi se da se za članove vijeća imenuju umjetnici, stručnjaci i kulturni djelatnici istaknuti u područjima umjetnosti i kulture. Poštovana ministrice, moje pitanje vama je tko određuje što je to istaknutost? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam gđo. saborska zastupnice. To će odredit onaj tko ih imenuje, to se ne može propisati, to je odgovornost svih nas koji imenujemo, koji biramo, da podižemo ljestvicu, da uvažavamo postignuća i biramo one koji su najbolji.
Hvala. Gospodin Daus.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvažena gđo. ministrice bit će danas sigurno dosta tema negativnih, ja bih krenuo pozitivno ne samo jer je jutro nego zato jer mislim da je to korektno prema ovom ministarstvu. IDS neće biti sigurno protiv ovog zakona, vidjet ćemo da li ćemo glasat za ili bi suzdržani, ovisit će i o ovoj raspravi, ali imam argumente za to. Prvo, prihvatili ste sugestije s terena, imam informacije iz Istre i to je pravilan pristup na koji treba raditi zakonske akte i to pozdravljamo, a drugo je višegodišnja kvalitetna suradnja koju stvarno ima ministarstvo sa istarskim gradovima, općinama i županijom bez obzira na političke predznake u tim lokalnim samoupravama i to je druga stvar za pozdravit, a isto tako treba reći i to javno, odličan je primjer suradnje županije sa državnim kulturnim institucijama poput arheološkog muzeja, konzervatorskog odjela i ovdje pozdravljam to i apeliram da tako se nastavi dalje i neka kapne još koja kuna više drugu godinu. Hvala lijepo.
Želite odgovoriti iako su bile samo pohvale?
Hvala vam. Pa politika našeg ministarstva u ovom segmentu je zaista uključiva, drago mi je da ste to prepoznali. Ja se moram sad s ovog mjesta i zahvaliti vašem dugogodišnjem pročelniku koji je bio jedan od onih koji je značajno doprinio kroz radnu skupinu izradi nacrta zakona. Vjerujemo vođeni smo razmišljanjem da uključivanje što većeg kruga dionika i osluškivanje onih komentara koji su afirmativni svima nama može bit samo na korist, a evo to je, drago mi je da je to primjećeno.
Hvala. Gospođa Blažević.
Hvala. Evo sami ste rekli da je ovaj zakon spojio tri zakona u jedan i moram vam iz pozicije čelnice jedinice lokalne uprave reći da to pozdravljam jer ovako je zasigurno jednostavnije i za praćenje i za djelovanje. Puno puta ste spomenuli i sami lokalne jedinice. Ono što želim posebno napomenuti je da zakon vodi računa i o manjim jedinicama lokalne uprave gdje je ponekad stvarno teže razvijati kulturu zbog nedostatka kadra. Zbog toga evo treba pozdraviti vašu odluku da članovi upravnog vijeća mogu biti i osobe sa završenom višom stručnom spremom, ali isto tako značajne su nam i odredbe o povratku na rad ravnatelja, odnosno na radno mjesto jer mislim da će se smanjiti to politikanstvo prema ravnateljima i potaknuti i druge da se aktivnije uključe, odnosno da se jave na natječaje. Što se tiče javnog poziva do 1.10. to osim sigurnosti djelatnicima moram reći da znači puno šire, jer će se moći bolje planirati, bolje će se u manjim jedinicama moći usuglasiti programi. Evo molim komentar.
Hvala. Odgovor molim vas.
Hvala vam. Da, pokušali smo iako je teško uspoređivati razinu ministarstva i razinu neke recimo male općine ili malog grada, ali vođeni interesom da se o kulturi odlučuje profesionalno na razini postignuća uvesti takve odredbe koje će omogućiti i onim manjima da kompetentno vode svoju kulturnu politiku. Naravno ministarstvo i u mom mandatu, ali sigurna sam i u onima koji su prethodili i koji će doći nakon uvijek je tu da bi pružilo ruku u interesu kulture.
Gospođa Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice evidentno je i na odboru i na ovoj prvoj raspravi bilo da stojite na strani ravnatelja što je naravno dobro, ali s druge strane kažete nije lako voditi ustanovu u kulturi. Ali vjerujte ponekad nije lako niti biti pod nekim upravama. Mislim da jedan zakon treba podjednako voditi računa kako o zaposlenicima, tako i o ravnateljima bez obzira na trenutačne nekakve situacije. No, nešto drugo bih vas pitala što sam eto zamijetila zadnjih noći kako sam se bavila ovim zakonom. Obično u nazivu zakona je sadržano ono o čemu se, što taj zakon normira. No međutim, u naslovu ovog zakona uopće nemamo upravljanje javnim ustanovama u kulturi, pa sam se zapitala kako netko tko nije verziran naprosto dođe do informacija, zakonskih odredbi upravo o toj temi koja je važna. Postoji Zakon o ustanovama, no evo nema u naslovu onoga što mi se čini neophodno. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam. To je vrlo jednostavno. Mi smo se odlučili za ovaj naslov zato jer bio bi jednostavno bi naslov zakona bio predug. Znate da se zakoni moraju i citirati, a nije uvijek u naslovu zakona, niti je to moguće opisati sve segmente onoga što zakon uređuje. Ali ja sam sigurna da oni na koje se to odnosi kako oni koji odlučuju, oni koji upravljaju ili oni koji doprinose i stvaraju da će oni se prepoznati i naći. Nije preopširan zakon, 53 članka. I tako će se skraćeno vjerojatno zakon će dobiti neko svoje ime u upotrebi.
Gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, ja imam jedno pitanje koje je vezano uz onaj dio i koji ste vi naglasili i u svom uvodnom izlaganju, a tema su nekretnine. Tema je korištenje nekretnina. Ja apsolutno mislim da je neusporedivo bolje da se sve nekretnine koje su u vlasništvu, dakle što države, što jedinica lokalne samouprave daju u korištenje, da se vodi računa da se daju uvjeti. I apsolutno ste u pravu da ni jedna ustanova, dakle ni jedna knjižara ne može konkurirati kafiću ili nečem drugom. Ali ono što mene puno više muči i to bi možda trebalo riješiti u ovom zakonu i nekim drugim, ali je možda i tema za raspravu vama na kabinetu ili užem kabinetu. Mi imamo slučajeva kad je spor između države i jedinice lokalne samouprave oko istog prostora. Model koji imaju neki drugi je sljedeći, da se takav prostor daje na korištenje, da se naknada za njega daje na poseban račun dok se ne riješi spor. Meni se čini da bi to bio jedan od modela i da je to vrijedno posebne rasprave što se tiče na vašem kabinetu [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] Dakle, teško se može u ovom zakonu, ali možda u krovnom zakonu riješiti.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala vam na vašem komentaru. Načelno mislim da bi se pogotovo oni koji su na javnim sredstvima bez obzira jel' to odnos države i lokalnih samouprava ili nekih državnih tvrtki ili tvrtki u javnom vlasništvu. Trebali su izdržati kad god je to moguće kod sporova, a krovni zakon će ići ove godine koliko sam shvatila u proceduru. Mislim da je u planu za zadnji kvartal ako se dobro sjećam, pa će to bit prilika svakako da se i ovo pitanje uredi. Slažem se sa vama, imalo bi smisla upravljat do rješenja spora na način kako ste predložili. Mi imamo na žalost neke ustanove u kulturi koji su godinama na takav način se uplaćuje na zaštićene račune dok se ne završe sporovi.
Gospodin Brčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovana ministrice. Znamo da se većina javnih potreba u kulturi financira najviše sa tri razine, sa razine ministarstva, lokalne, regionalnih ili područnih jedinica. Ali u posljednje vrijeme imamo sve više primjera, participaciju na EU fondovima i ja bih evo spomenuo iz svoje županije, odnosno iz grada Sinja jedan svježi primjer muzej cetinske krajine koji je upravo u projektu „Sinj u sridu“ povukao značajna sredstva i na taj način omogućio ja bih rekao značajnu kvalitativnu preobrazbu te ustanove, tako da je ona velikim dijelom sada otvorena i ljudima za razne radionice što nije prije ovog ulaganja bio slučaj, pa me zanima je li kanite, je li imate u bližoj budućnosti još ovakvih primjera na razini cijele Hrvatske financiranje iz EU fondova. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam. Pred nama je naravno, realizacija i sredstava iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti gdje jedan dio će bit uložen, to je povijesno, u 8 državnih arhiva, nismo ih toliko uredili, ja mislim, zadnjih 100 godina, energetska obnova kulturne infrastrukture, isto tako kroz Višegodišnji financijski okvir, financirat ćemo opremanje ustanova u kulturi, dakle da za sve ove, posebno manje ustanove u kulturi diljem Hrvatske, da im dignemo razinu te infrastrukture i energetski ih obnoviti i digitalizirati, osigurati pristup osobama s invaliditetom, dakle sve ono što su neki horizontalni prioriteti, a u čl. 8 upravo zato da bi jedinice lokalne samouprave u slučaju da dobije netko europska sredstva mogle dati sufinanciranje, izuzimamo sufinanciranje europskih projekata iz ovih rokova i procedura koje uređujemo [[Upadica: Hvala.]] za nacionalno financiranje.
Gđa. Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče, poštovana ministrice. Evo, Zakon je stvarno dobar i ovoga, podržavam jer imajući u vidu koliko se kultura razvija, pogotovo ova suvremena i potrebe na terenu, pogotovo u manjim jedinicama lokalne samouprave, mislim da će biti i natječaj koji se bude i transparentniji i da će moći jedinice lokalne samouprave, ove koje su manje, vidim da mogu osnovati vijeća, ali ako ne, mogu imati i povjerenstva i da će vjerojatno dobivati više sredstava da obnove jer stvarno i u tim manjim jedinicama ima stvarno naših kulturnih objekata koje treba obnoviti. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam. Da, ta regionalizacija ravnomjerni kulturni razvoj, ravnomjerni regionalni kulturni razvoj nešto je što je imperativ kulturne politike i na nacionalnoj razini, a onda se u to uključuju i lokalne razine, mi kulturu vidimo kao jednu od vitalnih životnih potreba naših stanovnika. To je i argument s kojim smo za razliku od svih drugih europskih država kulturu držali otvorenom za vrijeme pandemije, to nikad ne smijemo zaboraviti jer zahvaljujući i toj odluci omogućili smo da se nastavi raditi, dakle omogućili smo egzistenciju, ali i nemamo danas takvu krizu publike kakvu imaju druge države, međutim, kad to spominjem, pandemija je ostavila devastirajući trag na amaterskoj kulturi, KUD-ovima i svima koji su bili onemogućeni u radu i mislim da zajednički, nacionalne i lokalne razine moramo sada dati u ovim godinama neki doprinos da se oni opet pokrenu.
Hvala. G. Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovana ministrice. Vjerujem da će ovaj Zakon osnažiti transparentnost i sigurnost u djelatnika u kulturi i da će oni ovaj Zakon radosno prihvatiti. Mene veseli što je prihvaćene određene izmjene u odnosu na prvo čitanje i da su ravnatelji sada oni koji se natječu za mjesto ravnatelja u puno sigurnijoj poziciji i da se kao i u drugim ustanovama čuva mandat, čuva radna mjesta 2 mandata i to je, to je jasno, dobro, za njihovu sigurnost. Ono što sam ja vas htio pitati možda da pojasnite ulogu odnosno razliku između kulturnog vijeća i upravnog vijeća i na koji način oni koji su u upravnim vijećima primaju određenu nadoknadu i da li to vrijedi i za one koji [[Upadica: Hvala.]] su članovi kulturnog vijeća? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Pa članovi upravnog vijeća su članovi jednog od tijela upravljanja ustanove i osnivač odlučuje imaju li oni ili nemaju pravo na naknadu, neki, i isto tako i visinu naknade. Što se tiče kulturnih vijeća, to, tu, to, to je savjetodavno tijelo ministra odnosno čelnika jedinice lokalne ili regionalne samouprave i isto tako, dakle taj, onaj koji osniva i koji imenuje, određuje imaju li i koliku naknadu članovi tih vijeća.
G. Raspudić.
Poštovana ministrice. U čl. 8 ovog zakonskog prijedloga stoji, citiram, iznimno od odredbe čl. 7 st. 1 ovog Zakona financijska sredstva mogu se dodijeliti izravno bez objave javnog poziva kada zbog žurnosti djelovanja nije moguće provesti postupak dodjele sredstava putem javnog poziva, a žurnost je uzrokovana događajem koji se nije mogao predvidjeti. Predviđeno je do 5% cjelokupnog iznosa namijenjenog za financiranje programa i projekata u kulturi, što je prilično, pa sad me zanima, budući da ste dugi niz godina već ministrica i vidjeli ste puno i prakse, možete li nam navesti iz ovih godina otkako ste ministrica nekoliko konkretnih praktičnih primjera gdje se pokazala potreba za dodjelom ovolikih sredstava kako stoji u prijedlogu Zakona, zbog žurnosti koja je uzrokovana događajem koji se nije mogao predvidjeti.
Izvolite odgovor.
Kao prvo, dosad nije postojao nikakav, nikakvo ograničenje pa smo mi u našoj analizi utvrdili da su neke jedinice lokalne samouprave i puno više od 20% dijelile na takav način, dakle mi smo sada to spustili da ne može nakon ispod, iznad 5%, a žurnosti imate, evo, ja ću danas odobriti npr. ugovor za međunarodnu kulturnu suradnju za KUD Šumari iz Vinkovaca koji je prije mjesec dana žiriran za festival u Meksiku. Nisu se mogli javiti na natječaj jer su sada dobili .../nerazumljivo/... i takvih imate primjera jako puno, posebno koprodukcije, pozivi na festivale koji se ne događaju u našim kalendarskim godinama i tu je potrebno žurno reagirati. Drugi dio ovog čl. govori o žurnosti u slučaju hitnih mjera zaštite, npr. uruši se prije par dana fasada dvorca Golubovec. Mislim, nisu znali 1.9. prošle godine da će se sada urušiti i vi morate hitno intervenirati.
G. Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena ministrice. U prvom čitanju većina rasprava je išla u tom smjeru da je ovo jedan megazakon, da je ovo nešto što nije dobro, da se tri stvari stavljaju u jedno, ja bih rekao da je ovo jedan možda i školski primjer kako bi se moglo brže, jače, više i bolje. Ovaj zakon evo u drugom čitanju je prihvatio neke stvari iz prvog čitanja, bitno pojednostavnio tu cijelu proceduru, riješio ono što je mnogima zapinjalo za oko u prvom čitanju, a to je da nakon mandata jednog ministra se raspušta kulturno vijeće, došao je netko drugi imenuje druge što mislim da je dobro iz te političke higijene i svega onoga što proizlazi. Posebno pozdravljam ono što sam rekao i zadnji puta, a to je da i državna imovina koja nije u funkciji se može staviti u funkciju bitno pomoći i kulturno umjetničkim društvima i ostalim udrugama koje se bave kulturom, a nemaju adekvatan prostor u svojoj jedinici lokalne samouprave [[Upadica Radin: Hvala.]] Stoga mislim da smo na dobrom tragu da donesemo dobar zakon.
Hvala lijepo. Odgovor.
Hvala vam. Reagirat ću na dva komentara iz vaše replike, jedan je i meni bilo teško shvatit kako neko može nazvat megazakonom, zakonom koji ima 53 članka. Dakle, ovdje se zaista radi da smo zaokružili taj dio financiranja, donošenja odluka i upravljanja na jedan smislen način da sve stavimo u skladne međusobne odnose. A drugo, ispravila bih vas, nismo samo razmišljali o imovini koja nije u funkciji, upravo suprotno. Mi se nadamo da ćemo biti ambiciozni u našim gradovima da atraktivne prostore koji su u javnom vlasništvu stavimo u funkciju kulture i na takav način doprinesemo i boljoj kvaliteti života i zaista da gradovi u punom smislu imaju te neke elemente one gradskosti koju moraju imati.
Hvala. Gospodin Krstulović Opara.
Dobro jutro uvaženi g. potpredsjedniče. Gospođo ministrice, zahvaljujem na ovom kvalitetnom i brzo usvojenom drugom čitanju ovoga zakona jer nakon kvalitetne rasprave nakon prvoga čitanja ste unijeli najveći dio primjedbi nas ovdje kolega. Ja vam govorim i kao bivši djelatnik i bivši ravnatelj u jednoj kulturnoj ustanovi i moram uistinu pozdraviti ovu vašu nakanu da se omogući ravnateljima nakon završetka mandata povratak na adekvatno mjesto sukladno njihovoj stručnoj spremi u ustanovi u kulturi jer je to neobično važno kako bismo izabrali najkvalitetnije ljude na ovim mjestima. Važno je još i naglasiti jednu stvar, a to je da ste u čl. 40. unijeli jednu važnu odredbu u kojemu upravo ministarstvo to koje imenuje ravnatelje ukoliko to gradonačelnik ili načelnik općine ne napravi kao što se sada događa u gradu Splitu. Vi ste zapravo rješenje koje deblokira blokirane [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] kulturne ustanove zbog nerada i nemara pojedinih gradonačelnika i načelnika. Kao u slučaju grada Splita čovjeka koji je dao ostavku [[Upadica Radin: Hvala.]] i ostavio ustanove u problemu [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]]
Hvala lijepa, hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam. Mi smo u našem mandatu kao što vi znate odustali od onih elemenata naknade potvrde, moje duboko uvjerenje ako želimo decentralizaciju da u kulturi da odgovornost mora bit na čelnicima i mi smo polako ukinuli sve one odredbe gdje se post festum ministarstvo pojavljivao ko neki koji verificira odabir. Međutim, važno je u ovim situacijama kada bilo zbog nemara ili nekih objektivnih razloga se propuste rokovi imenovanja da se onda ustanove ne ostavljaju bez uprave jer to naravno ne šteti samo toj osobi ili tim osobama koje se dovodi u takvu situaciju. To u prvom redu šteti ustanovi pa onda i kulturi u cjelini.
Gospodin Pavić.
Poštovana ministrice. Evo iznenadili ste nas brojem primjedaba koje ste usvojili, otprilike tri od 15 ako se ne varam kod mene i mislim da je to dobro, ipak smo malo poboljšali zakon. Imam još jedno pitanje koje je vezano za financiranje čl. 33. U tom članku piše da davatelj financijskih sredstava može raskinuti ugovor ukoliko osoba odnosno ustanova u kulturi ne radi svoj posao odnosno ukoliko nisu davali prave izvještaje ili su dostavili lažne izvještaje. I piše dolje u st. 2. da se ta sredstva mogu vratiti zajedno sa kamatama i to je ok, to je kazna za ustanovu. A što je sa fizičkom osobom? Kako ste namjeravali kažnjavati fizičku osobu koja je zapravo bila za to sve skupa odgovorna?
Izvolite odgovor.
Dakle, ovaj članak u biti ne mijenja ništa puno u odnosu na postupanja na Ministarstvo kulture i medija i do sada, jedino nam daje tu mogućnost. Mi do sada nismo mogli jednostrano raskinut ugovor, čak i kad smo vidjeli da se ugovor neće realizirati nego smo morali čekati da se ne realizira i onda tražiti povrat pa ako se dogodi povrat ima to nekoliko instanci, nakon toga se podiže kaznena prijava. To je naša obaveza s obzirom da upravljamo javnim sredstvima, to je obveza i lokalnih i regionalnih samouprava i nema razlike radi li se o pravnoj ili fizičkoj osobi. Dakle, imali smo nažalost i slučajeva da su neki umjetnici ostvarili, pojedinci, dakle ostvarili fizičke osobe potporu nisu realizirali program oni moraju sredstva vratit. To je jednostavno pravilo koje svi moramo poštovati.
Hvala. Gospodin Lerotić.
Poštovana ministrice. Mislim da je dobro da ste i u vašem izlaganju spomenuli upravljanje državnom imovinom. Smatram da u Hrvatskoj imamo dosta državne imovine koja nije valorizirana i propada odnosno sve je više devastirana, pa me zanima da li postoji određeni plan Ministarstva kulture koje bi zgrade ili neku imovinu valorizirali za potrebe kulture odnosno da li već imate neke iskaze interesa određenih što fizičkih što pravnih osoba kako bi svi zajedno odnosno dali jedan doprinos prvenstveno ka valorizaciji te imovine da više ne propada u svojstvu naravno razvoja kulture. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kao što i definira Članak 14. donijet će se uredba, moramo biti svjesni da postoji dosta takve imovine koja je već stavljena u funkciju kulture, međutim i to poneki prostori i više desetljeća. Međutim, postavlja se pitanje kada se trebaju obnavljati ti ugovori što ako se pojavi netko, evo mogu spomenuti npr. prostor društva književnika, to su desetljeća, to je tradicija, to je dio naše baštine, memorije, mi želimo sada precizno urediti kriterije kako se takva imovina dodjeljuje i pod kojim uvjetima i ako se radi po pravilima i doprinosi kulturi da takvi korisnici budu sigurni. I naravno ono što nam je važno ateljei, prostori za rad. Želimo s ovim potaknuti lokalne samouprave da stvaraju [[Upadica: Hvala.]] da osiguraju prostore [[Upadica: Hvala.]] i stavljaju ih na natječaj.
Hvala. I na kraju gospođa Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice ja sam i u prvom čitanju istaknula da je zakon izuzetno dobar i dapače olakšava na ovaj način sublimira sve one nedoumice da mogu i vi ih u ministarstvu, a isto tako i jedinice lokalne i regionalne samouprave naći rješenje u samom zakonu. Jako je dobro da ste u Članku 14. upravo oko dodjele prostora olakšali jedinicama lokalne samouprave da mogu tako prepoznati određene prostore i na taj način ih staviti u funkciju kulture, a da se ne postavlja uvijek ono pitanje zbog čega i kako. Isto tako u Članku 34. rekli ste i dobro je da se u roku od 30 dana treba izvještavati nakon izvršenja proračuna što se napravilo i u kojoj mjeri, a onda i vi dobivate ove indikatore koji, indikatore kulture gdje se vidi da je taj udio od 2016. na ovamo [[Upadica: Hvala.]] značajno povećan.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na ovom komentaru. Članak 14. sam već komentirala. Drago mi je da vidim da postoji neko suglasje da smo išli dobrim smjerom kad smo to predložili. Što se tiče Članka 34. nama je sad u prijelomu analiza stanja, zapravo nacionalni izvještaj u kulturi koji je sastavni dio strategije na kojoj se radi, vrlo opširan dokument, napisan u velikoj mjeri prije pandemije tako da na najbolji način adresira možda ove dvije godine, ali tu se pokazao zaista taj problem, ne možete postavljati indikatore i ciljeve ako nemate dobro analiziranu situaciju, a mi ju ne možemo analizirati ako nam jedinice lokalne samouprave ne dostavljaju podatke. Tako da ovo je zaista mišljeno kao jedna instruktivna odredba, međutim sigurno da ćemo i u dodjeli sredstava voditi računa jesu li jedinice lokalne samouprave ovu obvezu izvršavale ili ne.
Hvala lijepo, nemate više replika za sada. I žele li izvjestitelji odbora govoriti? Ne. Otvaram raspravu, prvi je ispred Kluba zastupnika MOST-a gospodin Nino Raspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege, ovaj prijedlog zakona o kulturnim vijećima i financiranju javnih potreba u kulturi nije preobiman kako smo čuli, ali je on opet super zakon jer na neki način obuhvaća 4 u 1. Obuhvaća ono što su dosada pokrivali Zakon o kulturnim vijećima, Zakon o ustanovama, Zakon o upravljanju javnim ustanovama u kulturi te Zakon o financiranju javnih potreba u kulturi. Novost, jedna od novosti koju donosi ovaj zakon je da će se odsada Ministarstvo kulture baviti i dodjeljivanjem nekretnina. Ja neću ići toliko daleko kao neki kritičari ovog prijedloga zakona koji kažu da on legalizira političko mešetarenje nekretninama, neću ići toliko daleko, ali je činjenica da će se ubuduće ako se usvoji ovaj prijedlog zakona, da će se nekretnine moći dodjeljivati projektima od posebnog značaja. A što je od posebnog značaja to će određivati vladajući i ministarstvo po nepoznatim kriterijima. Dosada su prostore u najam mogle davati jedinice lokalne i regionalne samouprave kad govorimo o lokalnoj razini te Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine kad govorimo o nacionalnoj. Po ovom zakonskom prijedlogu Ministarstvo kulture može dati nekretnine na korištenje i neposrednom pogodbom, a kriterije će uređivati poseban pravilnik koji neće proći sabor, dakle u koji nećemo moći imati uvid. A znajući kako je dosada kod nas išla praksa upravljanja nekretninama, dodjeljivanja nekretnina, neću ići u neke recentne primjere i slučajeve mislim da je opravdano imati upitnik nad ovim dijelom zakona. To regulira inače Članak 14. koji kaže, tijelo državne uprave nadležno za upravljanje nekretninama u vlasništvu RH može ministarstvu nadležnom za kulturu dati na upravljanje nekretnine u vlasništvu RH koje ministarstvo nadležno za kulturu daje u zakup javnim natječajem fizičkim i pravnim osobama koje djeluju u području kulture za potrebe kulturno umjetničkog stvaralaštva, produkcije, distribucije, edukacije i sudjelovanja u kulturi za čuvanje građe koje ima status kulturnog dobra te kada obavljaju djelatnost koja je od interesa za RH prema posebnim propisima. Međutim, sada dolazi zanimljiviji dio, to je stavak 2. citiram, nekretninu iz stavka 1. ovog članka ministarstvo nadležno za kulturu može dodijeliti i neposrednom pogodbom u zakup pravnoj osobi čija je djelatnost od posebnog interesa za kulturni razvitak RH, a temeljem kriterija koje uređuje Vlada RH uredbom iz stavka 9. ovog članka dakle ključne riječi su „neposredna pogodba“, „posebni interes za kulturni razvitak“, a posebni interes uređuje se uredbom koju mi u saboru nećemo vidjeti i verificirati. Ovim prijedlogom zakona se granica obveze osnivanja kulturnih vijeća spušta, dodatno spušta za gradove, za županije i gradove s 20 tisuća na 10 tisuća stanovnika, dakle ovi od 10 tisuća stanovnika obvezni su imati kulturna vijeća. Čemu to nepotrebno gomilanje birokracije? Zakonom iz 2004. granica je bila 30 tisuća, pa je 2013. smanjeno na 20 tisuća, a sada na 10 tisuća. Hoće li uskoro i svaka mjesna zajednica imati obvezu osnovati i financirati kulturno vijeće? Mora se naći neka odgovarajuća mjera, dakle vijeća su dobra, ali do koje, do koje razine, na tako, u tako malim mjestima ionako se to rješava na jednom mjestu, čemu onda to gomilanje i nepotrebni trošak i sredstava i vremena? Čl. 20 dakle to određuje, citiram, vijeća se osnivaju za područje županije i grada koji ima više od 10 tisuća stanovnika. Iako se dosadašnja praksa imenovanja članova vijeća pokazala puno puta problematičnom ni ovaj prijedlog ne definira pobliže uvjete koje netko treba ispuniti kako bi postao član vijeća već se i dalje koristi ta formulacija koja kaže umjetnici i stručnjaci i kulturni djelatnici istaknuti u područjima umjetnosti i kulture, što to znači istaknuti? Formalizirano na neki način, istaknuti dobili neke nagrade, akademici, završili ovo i ono ili prepoznati u javnosti kako to mjeriti ugledni, to je prilično nejasno. To je trebalo pobliže definirati ovisno o kojoj ustanovi se radi. Primjerice nadzorni odbor na HRT-u tamo stoji jedan pravnik pravne struke, jedan ekonomske struke, jedan iz medija, jedna javna osoba s ugledom itd.. Mi smo imali slučajeve kao u Splitu gdje u kazališnom vijeću su profesori s veterine ili neki drugi je u vijeću zato što on voli kazalište, što isto treba respektirati, al kako se mjeri ta ljubav prema kazališnoj umjetnosti ili prema nekom drugom segmentu kulture koja pokrivaju vijeće. Što se na kraju događa? Tu se stavljaju stranački ljudi, zovu se i vuku za rukav ljudi u vijeća s kojima nemaju nikakve veze, dakle nema kriterija po kojem se ta vijeća biraju i ovim prijedlogom ponovo se propustila prilika da se ti kriteriji koliko je to moguće ustanove i preciziraju. Vijeća postaju dekorativna odnosno savjetodavna ovim prijedlogom, odluke donosi netko drugi. Spomenuo sam maloprije u replici čl. 8. koji kaže iznimno od odredbe čl. 7. st. 1. ovog zakona financijska sredstva mogu se dodijeliti izravno bez objave javnog poziva kada zbog žurnosti djelovanja nije moguće provesti postupak dodjele sredstava putem javnog poziva, a žurnost je uzrokovana događajem koji se nije mogao predvidjeti u programu rada prijavitelja programa i projekta. I taj iznos sredstava može ići do 5%, što je puno. Nisam zadovoljan odgovorom na repliku kojeg sam dobio od ministrice jer ministrica mi je navela dva primjera koji ne ulaze u ovih 5%. Čuli smo primjer međunarodne smotre ili folklora u Meksiku gdje su prošli, pa su otišli i otpadanje je li fasade ili žbuke na nekoj instituciji, a članak, pardon, st. 3. čl. 8. kaže, ograničenje ukupnog iznosa sredstava iz st. 2., dakle u ovih 5%, ne odnosi se na programe i projekte u kulturi koji su sufinancirani iz proračuna EU i/ili su odabrani na javnom natječaju koji je provela institucija izvan RH. Dakle, ako su ih ovi iz Meksika zvali, tu se daju sredstva koja ne ulaze u ovih 5%, kako se onda dolazi do 5%? Nadalje, nastavljam čitati st. 3. čl. 8., te u slučaju provođenja hitnih mjera zaštite kulturnog dobra kao i poduzimanja posebnih mjera zaštite kulturnog dobra za vrijeme trajanja izvanrednih okolnosti sukladno zakonu itd., dakle hitnih mjera zaštite kulturnog dobra, to ako je otpala s muzeja ili, ili galerije žbuka, zid ili fasada to ne ulazi u ovih 5%, dakle postavljam pitanje, koja su to iskustva u praksi koja navode na to da se u zakon stavi da se čak do 5% sredstava može davati mimo javnog poziva procjenom ministarstva? Prijedlog predviđa da se rezultati poziva za javne potrebe moraju objaviti najkasnije 90 dana nakon usvajanja proračuna. Što to znači? To znači da se betonira ova situacija koja se često javlja u praksi, da ovaj krajnji korisnik sazna koliko javnih sredstava ima na raspolaganju u određenoj godini tek nakon što je godina debelo odmakla, nakon 3 mjeseca najmanje, a u praksi možda i pola godine. To je amaterski, ljudi odrade posao, a onda novce čekaju mjesecima i mjesecima, dakle to ne može biti 90 dana, taj rok mora biti kraći. Prema Zakonu o ustanovama i Zakonu o upravljanju ustanovama u kulturi ustanovama upravlja upravno vijeće i zove se upravno vijeće. Ovaj prijedlog zakona to izričito mijenja i navodi kako ustanovom upravlja ravnatelj. Citiram čl. 40., ravnatelja ustanove u kulturi kojoj je osnivač RH, imenuje i razrješuje ministar nadležan za kulturu uz prethodno mišljenje upravnog vijeća ako je ono osnovano. Ako je RH suosnivač ustanove u kulturi ravnatelja imenuje i razrješuje ministar nadležan za kulturu uz prethodno pribavljanje mišljenja suosnivača i upravnog vijeća ako je ono osnovano, a sukladno aktu o osnivanju. Dakle, koncentracija moći je u rukama ministrice ili sutra ili sutra ministra. Može ovo biti dobro, je li, kaže Machiavelli to su neki putevi providnosti, Alexandar VI., Borgia je užasan bio, pa međutim osvojio je puno za crkvu, kasnije sličan Julije II., a onda dođe sveti papa koji je znao time dobro upravit. Međutim, načelno ovakva koncentracija moći u rukama ministarstva nije dobra [[Upadica: Hvala lijepa]] Dalje u pojedinačnoj raspravi.
Hvala. Ne, ne, ne, g. Hasanbegović, tražila je gđa. Obuljen Koržinek u ime predlagatelja 5 minuta. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Ja bih samo na neke stvari kratko razjasnila iako sam govorila to i uvodno da možda ne krene rasprava nekim krivim smjerom. Kulturna vijeće nisu kulturna, nisu birokracija, to nisu ljudi koji se zapošljavaju, oni nisu nikakav trošak, to je minimalna naknada da bi se transparentno dodjeljivala sredstva. Izravna pogodba, pitate što je javni interes, navela sam vam primjer, Društvo hrvatskih književnika. Ja ne znam kome je potrebno u zakonu i je li potrebno za udrugu koja djeluje 100 godina, koja je bila ili više, koja je toliki dala hrvatskoj kulturi, hrvatskoj politici, kako bi vi to sada u nekom zakonu definirali da su oni istaknuti. Ali oni koji se bave kulturom, koje to interesira. Pa složit će se da je Društvo hrvatskih književnika istaknuto i da je činjenica da je tamo to društvo književnika, da su se tamo važne stvari za kulturu, za hrvatsku politiku i za naš narod, za našu povijest događale. pa to je važno. to je važno, to ne možete propisati zakonom. I tako će biti definirano uredbom, ne nekom samovoljom nit će ministar dodjeljivati sredstva jedinicama lokalne samouprave, ne. Nego će jedinice lokalne samouprave slijedom ovog članka donositi svoje kriterije kako će dodjeljivati prostor, ali ponovo kažem, ako na središnjem gradskom trgu želimo imati knjižaru, a ne još jednu kavanu ili još jednu kladionicu, onda se tijelo izvršno ili skupština će se odrediti da želi tu knjižaru na tom mjestu, a onda će raspisati natječaj pa će se javiti svi knjižari i natjecat ćete se kao što se natječu za druge stvari, ali ne možemo sve prepustiti samo isključivo komercijalnom interesu. To je jedina, jedina namjera ovog članka i svi su je čelnici jedinica lokalnih samouprava pozdravili. Kažete, vijeća postaju savjetodavna vijeća su bila savjetodavna i to sad, tu se ništa nije mijenjalo. Razjasnila sam ovih 5%, ja ću rado dati cijeli popis tema, dakle nije gostovanje u Meksiku europski financiran projekt ... [[Govornik se ne razumije.]] međunarodna koprodukcija nego program međunarodne kulturne suradnje za koji se po propisu morate javiti 1.9., ali ako ste žirirani 1.3., onda nema, niste mogli znati 1.9. Hitnost u ovom st. 3 je ona koja se propisuje sukladno zakonima o, Zakonu o zaštiti čuvanju kulturnih dobara u slučaju velike katastrofe. Pojedinačne situacije ne možete uvijek predvidjeti. Najkasnije 90 dana, najkasnije 90 dana, ne za 90 dana zato jer su sada neki dodjeljivali sredstva i 6 mjeseci kasnije. Grad Split je otišao na izbore bez da su dodijelili sredstva za javne pozive, nigdje, evo, tablica, nisu objavljeni ove godine. To želimo zaustaviti. Što se tiče Ministarstva kulture i medija, već u prvoj godini svog mandata, a imenovala sam u listopadu 2016., te godine smo do kraja 12. mj. objavili sve rezultate. Znate kako je bilo za vrijeme mojih prethodnika? 4. mj., 5. mj., 6. mj., ako. Ako. Prvu godinu sjeli smo, radili i tu poruku šaljemo svima. Objavite rezultate za financiranje. To je jedina, nije ovo ne kaže objavite za 90 dana, nego najkasnije, da pročitam kad su naši gradovi, veliki gradovi ove godine raspisivali poziv. 3.3.2022. grad Split za 2022. g., 3.3.2022. su objavili natječaj za 2022. g. i onda netko danas u gradskom vijeću ili u svojoj kampanji proziva ravnatelje. 3.3. raspisan natječaj za tu godinu, sada to vama odgovaram jer vi ste imali kampanju u Splitu gdje ste se slikali ispred kazališta. Umjesto da, vaša stranka, ispričavam se, ne vi, vaša stranka prije tjedan dana, 2 tjedna. Govorilo se o ravnateljima i imenovanjima, ako želimo razvijati kulturu, moramo uvesti neka pravila i neke rokove i neku sigurnost jer se ovako ne može. I nema koncentracije moći, upravo suprotno, ovaj [[Upadica: Vrijeme.]] Zakon maksimalno decentralizira.
Hvala. Imamo. Čekajte, čekajte, imamo repliku g. Raspudića.
Ajmo se držati činjenica. Kažete, vi ste se slikali u kampanji ispred kazališta u Splitu, nisam se slikao, onda kažete vaša stranka, nikad u životu nisam bio član nijedne stranke, nisam ni sada, barem još uvijek ne. Kako je do sada Hrvatsko društvo književnika dobivalo prostor? Moraju li se dati nekretnina na upravljanje Ministarstvu kulture da bi važne institucije ih dobivale na korištenje, kako su ih dobivali do sada? Onda spominjete tu situaciju, evo, Društvo hrvatskih književnika pa raspisat će se, bit će javni poziv, itd., međutim, st. 2. čl. 14 kaže, nekretninu iz st. 1. ovog čl. ministarstvo nadležno za kulturu može dodijeliti i neposrednom pogodbom u zakup pravnoj osobi čija je djelatnost od posebnog interesa za kulturni razvitak. Dakle problem je koncentriranje nekretnina u rukama Ministarstva kulture koje ih može dodjeljivati neposrednom pogodbom po kriterijima koji nisu do kraja jasni.
Odgovor.
Ispričavam se, mislila sam da ste član Mosta jer ste jedan od viđenijih članova stranka Most je imala press konferenciju ispred splitskog HNK i tvrdila je da se ovim Zakonom stvaraju faraonske ovlasti ravnateljima. Ispričavam se, nisam znala, a to je upravo obrazloženje. Dakle, nakon što neka udruga djeluje u prostoru kulture, 20, 30, 40, 50, 60 godina, intencija je da ako tom uredbom bude tako napisano da onda može to bit, evo, gledam zastupnika Škoru, može biti društvo skladatelja, može biti bilo kakva takva važna institucija, da se kaže ako ispunjava te kriterije da može nastaviti djelovati u tom prostoru bez da se raspisuje javni poziv. Ili vi mislite da bi mi recimo svako par godina za taj prostor, za tu udrugu trebali raspisivati natječaj kako je to predviđeno krovnim zakonom jer krovni zakon je mislen za one koji nekretnine koriste komercijalno, a ovdje se radi o tome da se određeni prostori kulture stave za javnu upotrebu i onima koji nisu javne ustanove.
Hvala lijepa, hvala. I sada je na redu gospodin Zlatko Hasanbegović, Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovana ministrice financiranje, odlučivanje, kadroviranje i upravljanje srce su i duša svake državne politike pa tako i državne kulturne politike koji bi izraz trebali biti i zakoni poput ovoga napose u slučaju hrvatske kulture koja je po svojoj europskoj kontinentalnoj predaji suštinski institucionalna kultura nezamisliva bez uloge javnoga novca i javnih kulturnih ustanova i trajnoj simbiozi državnom kulturnom politikom koja joj je ovisno o povijesnim okolnostima i političkim konstelacijama znala biti majkom ali i zlom maćehom. O čemu je riječ? Umjesto korjenitog zahvata imamo kozmetičke i suštinski beznačajne novele tri postojeća zakona, Zakona o kulturnim vijećima, o financiranju javnih potreba u kulturi i upravljanju javnim ustanovama u kulturi što je činjenica koja se želi prikriti njihovim mehaničkim stapanjem metodom preslikaj i zalijepi u jedan zakon. Ovdje je naravno riječ o pravno bizarnoj pseudoracionalizaciji kao plodu činovničko mediokritetskog birokratskog mentaliteta u našoj javnoj upravi koji je u ministrici kulture gospođi Obuljen Koržinek pronašao svog autentičnog predstavnika. Ako se već krenulo u ovu nomotehničku akrobaciju i učenik drugog razreda pučke škole dosjetio bi se imena zakona koji bi dosljedno trebao glasiti Zakon o kulturnim vijećima, financiranju javnih potreba u kulturi i upravljanju javnim ustanovama u kulturi. No, umjesto toga zbog očigledne nomotehničke nezgrapnosti iz naslova je isparilo upravljanje iako su metodom slučajnog odabira po istoj logici mogla ispasti i kulturna vijeća ili javno financiranje. Jedan je entuzijast ili mazohist u e-savjetovanju uočio tu nomotehničku besmislicu, ali mu je činovnički um iz ministarstva sadržajno odgovorio, prima se na znanje. Budući da su rođeni u vrijeme treće januarskog zahvata iz 2000. u državnu kulturnu politiku sada zreli dvadesetogodišnjaci podsjetimo što su kulturna vijeća, koji je njihov učinak te intelektualno ideološka pozadina njihova nastanka. Naime u položaj dodatne kulturne i društvene moći neprekinute do danas te godine su došli oni koji su jugoslavensko, duhovno i kulturno stanje od 1945. do '90. vidjeli kao povijesni normativ, a '90. sa svim svojim licima i naličjima kao neku vrstu ekscesa i kontrarevolucionarnog poremećaja njima bliske normalnosti koju treba restaurirati posebice na kulturnom planu. Svoje su teorijske poglede na kulturnu politiku uobličavali još krajem '90.-ih u mnoštvu lobotomijskih i naravno izvana dotiranih beživotnih teorijskih rasprava, strategije i bilježnica, lajtmotiv koji ih je bio i ostao slijedeći opis hrvatske kulture, ima ih mnoštvo, odabirem tek jedan kao tipičan, citiram hrvatska kultura je konzervativna, historicistička i nacionalistička, ona nije prihvatljiva europskom okruženju budući da se predstavlja izolacionistički, antiglobalistički kult švelje i pletera nasuprot svijetu informatike i multikulturalnosti. Zakonodavni izraz tog treće januarskog zahvata bili su među ostalim upravo kulturna vijeća zamišljena u duhu šezdesetosmaške utopije kao instrumenti tzv. demokratizacije i decentralizacije u odlučivanju, zapravo tek jedan od pomoćnih instrumenata tzv. detuđmanizacije na kulturnom planu što se u praksi pretvorilo u proces denacionalizacije i nove ideološke klijentelizacije i monopolizacije. Tako zamišljeni projekt nove kulturne politike koji je prenesen iz strategija i bilježnica u zakonodavni okvir u zbilji se pretvorio u stvaranje jalovih savjetodavnih tijela, bivših komisija bez stvarnog utjecaja imenovanih uvijek po ministarskim političko ideološkim preferencijama. Točnije u jednu granu šire klijentelističko monopolističke interesne ideološke obilato nagrađivane državnim berivima i proračunskim sredstvima mreže ili hobotnice, a koja je sebe poistovjetila s pojmom kulture s klimaksom za vrijeme Kukuriku Milanovićeve vlade i njegove ministrice i ministra kulture iz kartela koji se zove HNS koji su zaboravili da bez obzira što si dobar antifašist ne znači da ti USKOK neće pokucati na vrata zbog podizanja i trošenja javnog novca s poslovnih kartica Ministarstva kulture za privatne potrebe, mreže koja je nakratko načeta tijekom 2016., a potom do danas opetovano prigrljena u hodnicima u Runjaninovoj ulici br. 2. Zaključno, što se mijenja ovim zakonom? U suštini ništa. ukoliko dalekosežne promjene ne potražimo u trivijalijama poput kapitalnih promjena naziva vijeća za glazbu i glazbeno scenske umjetnosti u zamislite u Vijeća za glazbenu i glazbeno scensku umjetnost, Vijeća za knjižnu, nakladničku i knjižarsku djelatnost u Vijeće za knjigu i nakladništvo i meni posebno priraslu srcu promjena imena Vijeća za inovativne, umjetničke i kulturne prakse u nešto što se ljupko u novogovoru zove Vijeće za interdisciplinarne i nove umjetničke i kulturne prakse skraćeno vijeće za sve i ništa. Ako zanemarimo ove bizarne pojmove intervencije i kozmetičke promjene moglo bi se postaviti pitanje, a bez da zanovijetamo zašto se uopće donosi ovaj zakon? Donosi se iz samo jednog razloga, isključivo jednog jedinog razloga zove se čl. 14. st. 2. i 4. kojem ministar i gradonačelnici i župani dobivaju faraonsku diskrecijsku ovlast u pozadini je naravno zakulisna idila koja vlada između Ministarstva kulture i medije, točnije ministrice i ideološke sekte koja je zaposjela grad Zagreb, bivše parapolitičke aktivističke mreže koja je konačno prešla na političko stranačko područje i zove se Možemo. Tako će ministrica i gradonačelnik moći državne nekretnine bez presedanski dodjeljivali neposrednom pogodbom i bez natječaja u zakup pravnoj osobi čija je djelatnost citiram „posebnog interesa za kulturni razvitak“, a sve temeljem naravno nepostojećih kriterija koji će naknadno urediti vlada. Naravno ovdje nije riječ o Društvu hrvatskih književnika i nekim drugim uglednim, a sada značajno posrnulim tradicionalnim ustanovama, oni su naravno smokvin list za neke druge neposredne pogodbe uskoro ćete vidjeti koje budućim zakupcima, posebice u Zagrebu. Unaprijed čestitam. Hvala na pozornosti.
I sad je na redu g. Željko Pavić koji će predstavljati stavove Kluba zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo naš stav je o zakonu malo drugačiji. Smatramo da u zakonu ima dobrih odredbi, jedan dio odredbi smo i kroz naše primjedbe evo promijenili na način da je ministrica odnosno predlagači te primjedbe prihvatio i stavio je u zakon. I smatramo da ima još nekih stvari koje bismo trebali promijeniti, ali nije to sad toliko o glavu da bismo rekli da zakon ne valja ništa. To nije točno. Ono što nas još uvijek smeta to je ovaj dio koji je vezan za davanje nekretnina u zakup i to prvenstveno zbog toga što je u čl. 14. st. 3., pardon u st. 4. omogućeno da izvršno tijelo jedinice lokalne i područne samouprave može zapravo neposrednom pogodbom dati nekretninu i prostor za rad koja je u njezinu vlasništvu u zakup pravnoj osobi i sad čija je djelatnost od posebnog interesa za kulturni razvitak jedinice lokalne i područne samouprave i naravno to je sve skupa temeljem kriterija utvrđenih općim aktom iz st. 8. ovog člana. Međutim, smatramo da bi bilo da se bez obzira na hitnost i sve ostalo provede javni natječaj jer u st. 3. tog istog članka piše da zapravo izvršno tijelo lokalne i područne samouprave može dati u zakup prostor javnim natječajem. I smatramo da je to jedini pravi put. Ne znam zašto taj st. 4. s obzirom da je već propisano da će se provoditi javni natječaj, možda ima neko objašnjenje koje nismo čuli do sada, ali pretpostavljam da nas to objašnjenje neće zadovoljiti. Nadalje ono što je još ovdje bilo naglašeno i u raspravi i u replikama, to je utjecaj upravnog vijeća na ravnatelja. Smatra se i smatrali smo i prošli puta kada je to bilo u prvom čitanju da ravnatelji imaju preveliki utjecaj odnosno da je njihova uloga malo previše potencirana i da zapravo upravo vijeće nema onaj utjecaj koji bi trebalo imati jer smatramo da bi zapravo upravno vijeće trebalo biti to koje bi postavilo ciljeve, a da bi ravnatelj trebao biti taj koji bi postavio strategiju za ostvarenje tih ciljeva jer to je zapravo jedini pravi put i na taj način bi zapravo ravnatelj tih institucija podnosio odmah i izvješće upravnom vijeću i moglo bi se vidjeti da li je vijeće zadovoljno sa izvršenjem tih planova odnosno ciljeva koje su mu postavili. Ima još jedan dio koji sam postavio u replici, to je dio vezan oko financiranja. Ali dobio sam objašnjenje za stavak 33. Ono što je interesantno to je isto tako stavak 31. gdje se zapravo navodi da davatelj financijskih sredstava je dužan nadzirati namjensko trošenje sredstava koja su odobrena po ugovoru za vrijeme provođenja ili po završetku programa i projekta. Ovdje imamo jedan prijedlog s obzirom na činjenicu da imamo puno sredstava alociranih u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti za informatizaciju. Predlažemo da se ovaj dio poslova zapravo informatizira na način da postoji sustav u koji bi se automatikom upisivale promjene koje se dešavaju na pojedinom projektu, znači vezano za pojedini ugovor tako da ministarstvo niti ne treba izlaziti na teren da se vidi da li se nešto provodi ili ne provodi nego će imati automatski digitalnim putem pristup do tih podataka. I to će imati, onda bi u tom slučaju bi ministarstvo odnosno davatelj financijskih sredstava imao pristup u realnom vremenu i točno bi se znalo što je potrošeno za koju namjenu i naravno da bi se onda vidjelo i da li u realnom vremenu i te institucije daju podatke koje su dužne dati ministarstvu, odnosno davatelju financijskih sredstava. Nadalje, imamo i članak 34. u kojem isto tako piše da jedinice lokalne i područne samouprave su obavezne ministarstvu nadležnom za kulturu dostaviti izvještaj o realizaciji financiranja javnih potreba u kulturi za prethodnu godinu u roku od 30 dana od donošenja godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna u jedinici lokalne i područne samouprave i to opet na obrascu koji utvrđuje ministar nadležan za kulturu pravilnikom. Opet isti prijedlog s obzirom da imamo alocirana sredstva u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti. Predlažem da se i taj dio poslova informatizira, da se napravi sustav u koje će se prikupljati podaci svih jedinica lokalnih samouprava i da se automatikom prikupe ti podaci bez da se dostavlja nešto u papirnatom obliku. Nema smisla se danas kad su svi umreženi da se podaci dostavljaju u papirnatom obliku i da onda netko to ne piše. Tako da evo to su ovi naši prijedlozi vezani za ovaj dio. Što se tiče ustanova u kulturi sa više od 5 zaposlenika to je članak 37. gdje piše u stavku 6. kad je osnivač ili suosnivač ustanove u kulturi Republika Hrvatska i članovi Upravnog vijeća ovog članka u ime osnivača imenuje i razrješuje ministra nadležnog za kulturu sukladno aktu o osnivanju, a kad je ovo i ono bitno, a kad je osnivač ili suosnivač ustanove u kulturi jedinica lokalne i područne samouprave članove upravnog vijeća iz stavka 3. i 4. opet što je i prije bilo napisano u ime osnivača imenuje i razrješuje izvršno tijelo. Smatramo da bi bilo bolje, kvalitetnije da to bude predstavničko tijelo, ne da bude sva moć koncentrirana u rukama gradonačelnika, odnosno načelnika jedinice lokalne samouprave. To je već rekao i kolega nešto slično koji je bio ovdje za govornicom. Što se tiče uloge upravnih vijeća i zadataka to smo već prošli puta definirali, to je prihvaćeno tako da smatramo da ostalo nije problem. Ali velim ovo izvršna tijela i ovaj dio oko financiranja evo ovdje mi je ministrica rekla da je već jedan dio informatiziran. Ne znam koji dio, pa ćemo to možda još malo kasnije čuti u njenoj raspravi. U svakom slučaju klub Socijaldemokrata neće biti protiv ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Katarina Peović, Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte. Nema je. Gubi pravo. Gospođa Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Vrlo često kad mi iz oporbe nešto predložimo Vlada odgovori da to ne prihvaćajući problem riješiti nekim svojim cjelovitim prijedlogom. Tim cjelovitim prijedlogom onda se navodno riješi i to što predlaže oporba, ali i niz drugih stvari. Od tog tobože cjelovitog prijedloga najčešće ne bude ništa ili dođe sa ogromnim zakašnjenjem i ništa cjelovito ne riješi. Zašto zapravo uvodno sve to govorim? Zato što ovdje imamo slične dijelove priče, samo su malo drugačije razmješteni. Ne radi se o oporbenom prijedlogu, radi se o prijedlogu Vlade. Tri zakona koje je trebalo mijenjati, modernizirati sada pretačemo u jedan i to je taj dio cjelovitog rješenja. Ono što je međutim ostalo isto je da se tim cjelovitim rješenjem opet zapravo ništa nije cjelovito riješilo. Što zapravo želimo postići je pitanje koje si moramo svi zajedno postaviti kuda idemo? Slažem se sa onima koji tvrde da ovaj prijedlog zakona treba temeljiti na nekom strateškom dokumentu i strateškom planu razvoja kulture u Hrvatskoj. Meni se čini da bi to bio logični redoslijed, da on ovdje nije poštivan. U tom smislu teško je u ovom trenutku zaista reći da li tri zakona kada se slijevaju u jedan je dobro rješenje. Možda je dobro, ali to ne znamo. Sam ovaj prijedlog zakona u uvodnom obrazloženju navodi da citiram: „Dinamika potreba, dinamika promjena javnih potreba u kulturi gdje nova iskustva unutar kulturnih i umjetničkih praksa uvjetuju usklađivanje uloge kulturnih vijeća i s tim se potpuno slažem, ali ne bi li bilo onda logično da imamo neki krovni dokument, strategiju ili nacionalni plan razvoja prema kojem onda donosimo i ovaj i ovakve zakone. To se posebno odnosi na financiranje kulture, ona se u Hrvatskoj pretežno financira iz javnih izvora, a dosadašnji zakon uopće nije odgovarao potrebama, ali kako piše u samom prijedlogu, opet ću citirati, financiranje u kulturi treba prilagoditi suvremenim potrebama i načinima financiranja, te doraditi obuhvat i definiciju javnih potreba u kulturi. To je istina, ali samo potvrđuje čini mi se da smo pobrkali redoslijed jer kako to sve možemo napraviti kako spada ako ne znamo koji je osnovni plan za dalje. Jedna od novosti u ovom zakonu što se tiče financiranja je uređivanje postupka dodjele nekretnina kroz javne natječaje ili neposredne pogodbe. Nekretnine se mogu dati u zakup za potrebe kulturnog i umjetničkog stvaralaštva, produkcije i distribucije itd.. Ono što mi u Hrvatskoj imamo poseban problem je zapravo nekorištenje nekretnina koje su u vlasništvu države ili JLS jer često nam se događa da takove nekretnine propadaju iz razloga što se JLS ili oni koji su financirani javnim novcima i centralna država da ju tako zovem ne može dogovorit. Kao što sam dala repliku ministrici tako sam i u prvom čitanju govorila o tom problemu neriješenih imovinskopravnih odnosa i apsolutno stava i ideje da kad imamo neriješene imovinskopravne odnose da je neusporedivo bolje da se te nekretnine daju na korištenje, da se sredstva koja su vezana uz te nekretnine stavlja na poseban račun koji dok se taj spor ne riješi jer je neusporedivo bolje da nekretnine budu u korištenju, da se koriste, da se koriste za potrebe kulture nego da propadaju. Ne jedanput sam vidjela nekretnine koje su propadale jer se niko o njima nije brinuo, a bili bi zaista u puno slučajeva izuzetno pogodni za određene projekte. Ono što je dobro kad je financiranje u pitanje i mislim da se oko toga manje-više svi možemo složiti je uređivanje višegodišnjeg financiranja programa i projekata. Dugo godina ljudi koji se bave kulturom predlagali su to i žalili se na probleme koje im stvaraju prekratka razdoblja financiranja. Višegodišnje financiranje zaista olakšava planiranje i provedbu projekata. To je inače nešto što treba na zadovoljavajući način riješiti i u području organizacija civilnog društva. Samo kroz jedan višegodišnji plan i program vi možete dobro isplanirati. Meni je posebno bila zanimljiva odredba ona u čl. 19. zakona o tome da članovi vijeća pri Ministarstvu kulture svoj mandat daju na raspolaganje ako prestaje mandat ministru koji ih je imenovao. Imenovanje predsjednika i članova vijeća kreće javnim pozivom, a onda na temelju pristiglih prijava ministar donosi odluku i imenuje. Moram reći da se slažem s ovakvim prijedlogom. Ako se od ministra očekuje da preuzme odgovornost za svoj posao, očekuje se onda i ima logike da sam imenuje članove vijeća, ali onda isto tako opravdano je da s odlaskom ministra koji je imenovao članove vijeća stave svoj mandat na raspolaganje. To ne znači da nužno moraju otići, ali daje mogućnost novom ministru da odgovornost za svoj posao preuzme uz ekipu za koju smatra da uz nju taj posao može obaviti. Međutim, uvijek je nažalost taj neki međutim i neki zarez i neki ali, imajući na umu sve, nema logike ono što piše u čl. 47., a to je dosadašnje vijeće nastavljaju rad i mandate po starom zakonu. To vjerojatno znači da se na njih ne odnosi ova odredba o stavljanju mandata na raspolaganje. Ako se je već odlučilo na ovaj korak da svaki novi ministar ima pravo odrediti sastav vijeća nije trebalo onemogućiti nasljedniku ostaviti određena vijeća. Zanimljivo je jednako tako da je temeljem prijedloga oporbenih zastupnika iz prvog čitanja dopunjen čl. 37. stavkom kojim se propisuju zadaci upravnog vijeća ustanove u kulturi. U prvoj verziji ministrica je objašnjavala da nije potrebno jer su zadaci propisani Zakonom o ustanovama, ali kad pogledamo Zakon o ustanovama i njegov čl. 36. postaje jasno da ono što piše u njemu nije sasvim isto kao što je ono dodano u ovom prijedlogu. Naime, u Zakonu o ustanovama piše da upravno vijeće donosi program rada i razvoja ustanove, a u ovom zakonu piše da ih usvaja na prijedlog ravnatelja. Isto tako Zakon o ustanovama propisuje da upravno vijeće odlučuje o financijskom planu i godišnjem proračunu, a ovdje piše da ih usvaja. To je naravno posljedica toga da se upravljanje ustanova u kulturi, ustanovama u kulturi prebacilo s upravnog vijeća na ravnatelja kojeg imenuje izravno ministar, a ne upravno vijeće. Naime, Zakon o ustanovama jasno propisuje da ustanovom upravlja i ravnatelja imenuje upravno vijeće i drugo kolegijalno tijelo ako posebnim zakonom nije drugačije određeno. Tako je pisalo i u dosadašnjem Zakonu o upravljanju javnim ustanovama u kulturi. Ovaj prijedlog zakona kaže da ustanovama u kulturi upravlja ravnatelj, dakle posebnim zakonom određeno je drugačije od Zakona o ustanovama. Zašto i zašto se je ministarstvo odlučilo za ovakvu promjenu? Taj zakon vrlo jasno propisuje ovlasti i ulogu ravnatelja i upravnog vijeća. Ono što posebno bode oči je gromoglasna šutnja predlagatelja oko razloga ove promjene. U prijedlogu zakona nema niti jedne jedine riječi o tome zašto se tako nešto predlaže, a objašnjenja koja smo čuli u prvom čitanju od toga da neki zastupnici vole socijalizam, pa zagovaraju upravno vijeće do toga da se ona sastaju jednom u tri mjeseca, meni moram priznati su na razini smiješnog. To nepostojanje ikakvog suvislog objašnjenja odstupanja od Zakona o ustanovama je jedan od najslabijih dijelova ovog prijedloga. Nije u ovom zakonu sve loše to je istina i ne želim zaista na taj način o tom zakonu definirati, razgovarati. Uvodi se nešto više reda u financiranje i rokove oko financiranja zajedno sa višegodišnjim financiranjem oko kojih se svi kažu, svi slažu. Čak je i kozmetički su usvojene neke primjedbe oporbenih zastupnika iz prvog čitanja iako da budemo realni nisu oni nešto bitno promijenili, ali su usvojeni. Najbolji primjer ono o čemu govorim je odnos upravnih vijeća i ravnatelja, od toga da se navode zadaci upravnih vijeća ima malo koristi ako uzmemo u obzir da su ona pala u drugi plan pred ravnateljima kojima je data sva kontrola u ruke. U javnoj raspravi ljudi koji se bave kulturom u Hrvatskoj dali su stotine primjedbi i prijedloga od kojih ništa nije prihvaćeno. Ma zar ti ljudi koji svakodnevno žive kulturu baš nisu ništa korisno imali reći na ovu temu. Vlada ujedinjava tri zakona u jedan i od stotina prijedloga baš ni jedan nije bio dovoljno dobar da se prihvati. Ne vjerujem u to. Bojim se da kad se sve zbroji i oduzme opet imamo posla s jednim starom problemom HDZ-ovih vlada, donosimo zakon samo da možemo staviti kvačicu i [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] reći imamo ga.
Hvala. Gospođa Boška Ban Vlahek zastupat će stavove SDP-a, izvolite.
Hvala lijepa. Ako su projekti, aktivnosti i manifestacije financirane putem natječaja za javne potrebe u kulturi jedna, a ustanove u kulturi druga poluga kulturne politike jasno je da je broj programa npr. udruga ili kulturno umjetničkih društava koji prođu na natječajima kao i živost programa npr. centra za kulturu u proporciji s opsegom financijskih sredstava. Što je novca više barem načelno bit će više i kulture, umjetničkih djela, socijalnog uključivanja, razvoja sposobnosti i samopouzdanja mladih kao i kvalitetno provedenog slobodnog vremena i zdravijeg života onih starijih. Ako je novca manje ili ako ga je pojela inflacija onda će iz svih pozitivnih učinaka umjetnosti i kulturnih aktivnosti na građane biti dakako manje. I naravno time se ovaj zakon o financiranju potreba, javnih potreba u kulturi uopće ne bavi. U redu možda to od Ministarstva kulture u vladi koja se ne brine niti o onom običnom svakodnevnom preživljavanju građana više niti ne očekujemo. Možda se ovaj zakon bavi time da uredi domenu raspodjele onog preostalog novca za kulturu, da on samo ne curi odnosno odlazi na krive stvari, da se ne troši samo kako bi ga se potrošilo niti da bi umjetnici koji se udvaraju vlasti bili relativno sigurni, dok građani stariji kao i mladi ništa od toga ne osjete, a umjetnički radnici ostaju praktično nezaposleni. Možda ovaj zakon pokušava uvesti reda u raspodjelu, donošenju odluka o tome kako će projekti proći na natječajima za javne potrebe, tko će i kako voditi kulturne ustanove. Iako je zakon financija neumoljiv i teško da bi se osjetilo neko silno poboljšanje ako novca za kulturu građana i rad umjetnika i dalje nema neki misle da nije niti poželjno ulijevati povećana javna sredstva u posudu koja ionako curi kroz rupe klijentelizma i nepotizma. Postoji opsežan historijat spornih diskrecijskih odluka ministara i gradonačelnika, imenovanje ravnatelja ustanova preko političke veze. Vjeruje li itko da je bez nje moguće postati ravnateljem bilo čega? Povijest smjena i ostavki članova kulturnih vijeća koji se ne slažu s ministarskim izmjenama njihove raspodjele, imenovanja članova kulturnih vijeća koji se unaprijed slažu s ministarskim ili gradonačelničkim prioritetima itd. Cijeli taj dosje političkog paralelizma o odlučivanju o raspodjeli ionako premalo novca za rad umjetnika i kulturu građana, skandala i razočaranja neovisno o stranici na vlasti kojih je prepun Internet ne bi li bilo dobro da ovaj zakon barem to pokuša riješiti da se nimalo odluke o tome treba li, oprostite što podsjećam ionako premala sredstva dodijeliti npr. simfonijskom orkestru ili lokalnom zboru, profesionaliziraju i udalje od neposrednog pitanja stranačkog predznaka je li dirigent naš ili je dirigent njihov, je li netko nazvao i intervenirao. Ne bi li bilo dobro da zakon barem ako ništa drugo pokuša to riješiti? Nažalost ništa od toga ovoga ljeta. Zakon o kulturnim vijećima vezuje mandat njihovih članova na mandat ministra koji ih je imenovao sukladno Članku 19. stavak 4. propisujući njihovu ulogu kao striktno savjetodavnu. Prije je nadležni ministar ako mu se ne bi sviđali njihovi savjeti ili naprosto oni sami morao isprovocirati njihovu ostavku ili potpisati njihovu smjenu, a sada oni odlaze s jednim da bi s novim ministrom došli novi, izabrani prema njegovom ukusu i političkom prioritetu. Ako se ovaj zakon uopće dakle ne bavi s onim što su stvarni problemi u kulturi i umjetnosti koliko javnog novca imamo i kako ga dijelimo, eto odgovora čime se taj zakon bavi. Da se ministar ne bi morao zamarati natezanjem s kulturnjacima koji im je u vijećima eventualno ostavio njegov prethodnik, da kulturna administracija lakše administrira, da u zagradi ne mora navoditi previše brojeva Narodnih novina jer će sada sve biti pri ruci u jednom jedva ispeglanom ali i potpuno beskorisnom zakonu. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovana ministrica Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Ja sam se javila ne zato da bih nužno na nešto reagirala nego zaista da bih zaštitila od ovakvog iskaza umjetnike, članove vijeća i uopće sektor kulture. Ako netko izgovori za ovom pozornicom, za ovom govornicom ispričavam se da sredstva dobivaju umjetnici koji se dodvoravaju vlasti, među 8.000 programa samo u Ministarstvu kulture ja na to kao ministrica moram reagirati. Bez ikakvog argumenta, bez navođenja bilo kakvog primjera, generaliziranje očito bez ikakvog uvida, ja mislim da to dosadašnja rasprava u ovom domu nije se vodila u tom smjeru. Klijentelizam, nepotizam, smjene, ostavke, skandali ja mislim da to zaslužuje neki konkretan primjer. Na primjer u mom mandatu nitko nije dao ostavku. Objavljujemo sve rezultate, vraćam ako promijenim odluku na razmatranje članovima kulturnih vijeća, ovo sve što vi opisujete to je pitanje političke kulture koju mi želimo dizati, a ovakva izlaganja ju zapravo nažalost spuštaju. To je pitanje političke kulture. Ne možete propisat političku kulturu, ne može ili je imate ili je nemate. Nema smjena, nema ostavki, nema skandala, nema smjenjivanja ljudi u mom mandatu prije kraja mandata. Niko. Jedna jedina osoba u jednoj ustanovi koja je nažalost protiv koje su pokrenuti postupci. Ovdje smo ja mislim da raspravljamo o jednom zakonskom tekstu koji za namjeru i za cilj ima unaprijedit, a ne etiketirat da dobivaju umjetnici sredstva koja se dodvoravaju vlasti. Ma koji to umjetnik se dodvorava vlasti? Koji se umjetnik dodvorava vlasti ili se mora dodvoravat vlasti? Ja vas molim ako iznosite takve stavove dajmo neki primjer, gdje to proizlazi iz ovog zakona. Vijeća su savjetodavna tijela bila do sad, ostaju i sad, uređujemo jedan mehanizam jednostavno zato jer su to tijela kojima mi čelne ljude ministri ili gradonačelnici poklanjamo povjerenja da nas savjetuju i donosimo odluke. Vrlo je lako, tražilo se puno puta pravo na pristup informacijama vidjeti zna to cijela kulturna javnost, ja ne mijenjam odluke kulturnih vijeća. To je politička kultura. A ovo što ste vi izgovorili da se kulturna vijeća smjenjuju zato da se ne bi ministar natezao s kulturnjacima, pa mislim od kud, gdje to proizlazi iz ovog zakona? Zašto takva retorika? To su ljudi koji časno i odgovorno rade jako težak posao i oni koji predlažu programe i oni koji ih odobravaju. I ja vas molim mi smo spremni uvijek saslušat, unijet izmjene, ali zaista sam morala reagirati jer tvrdnja da se umjetnici dodvoravaju vlasti zaista vrijeđa. Vrijeđa i one koji donose odluke na svim razinama, a vrijeđa i umjetnike. I bilo bi dobro ako imate neki primjer da ste taj primjer iznijeli.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek je digla povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Poštovana ministrica, čl. 238. omalovažava saborske zastupnike jer govornicu HS-a naziva pozornicom.
Ona se ispravila, pardon.
Mogu se složiti s vama jer ovo što vi radite upravo je za vas pozornica. Nemate vi toliko vremena koliko ja vama mogu nabrojati vaših krivih odluka i vaših loših kako vi velite političkih kultura. Hvala lijepa.
Dobro, znate i sami da je to replika bila, a ne povredama poslovnika pa dobijate opomenu. Ali replike sad slijede, prva je poštovana zastupnica Orešković.
Hvala predsjedavatelju Reineru. Dakle, ja ne znam ministrice što ste vi toliko uspuhali i zašto s toliko puno panike se osvrćete na prijedloge koje i komentare koje ste čuli iz opozicijskih redova. Dakle, činjenica da je dio kulturne scene nezadovoljan sa načinom odobravanja sredstava i raspodjele sredstava u kulturi, činjenica je da su kulturna vijeća savjetodavna da u konačnici o svemu odlučuje izvršna vlast, bilo na državnoj ili na lokalnoj razini. Postavljam pitanje sasvim legitimno, čemu onda kulturna vijeća jer su i onako rukom odabrana? Svaka izvršna vlast bira ona kulturna vijeća čiji im svjetonazor i spektar umjetniče prosudbe odgovara. Dakle, kulturna vijeća u ovom modelu kako je zamišljen služe zato da kao smokvin list pokriju volju izvršne vlasti. Čemu ih onda imate? Napravite nekakav forum koji će dati širi prostor kulturnoj sceni [[Upadica Reiner: Hvala.]] da kaže što o pojedinom projektu misli i uvedite veću transparentnost u dodjeli sredstava. Gdje je problem?
Hvala, hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Ivanović je isto.
Hvala vam. Mogu ja odgovoriti na to?
Je, je, samo malo, samo malo sačekajte jer poštovani zastupnik Ivanović je dignuo isto povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. gdje uvažena saborska zastupnica Orešković govori ministrici da se ona uspuhala. Ona se uopće nije uspuhala žena želi suvislo objasniti ono što zastupnici ovdje pitaju, zato i uzima ovu stanku u ime predlagatelja da objasni stvar. Ja mislim da ministrica radi korektno, časno i pošteno svoj posao i ova vaša opservacija da se ona nešto ovdje uspuhala i da je ovo njena [[Upadica Radin: Hvala.]] pozornica apsolutno ne stoji.
Hvala, hvala to je isto bila replika pa i vi dobijate opomenu. E a sad će poštovana ministrica odgovoriti na repliku.
Hvala vam. Pa evo i ja sam htjela potvrdit zaista se nisam uspuhala niti me uhvatila panika. Dakle, sredstva se dodjeljuju transparentno, naš je sustav takav savjetodavna uloga vijeća je bila i ranije, ona je i sad. Doprinos transparentnosti je objavljivanje njihovih odluka, vođena interesom da na najbolji mogući način reprezentiramo umjetnike, uvijek vodim računa u imenovanju vijeća i o regionalnoj i o rodnoj zastupljenosti pa i o estetskoj. Mi u kulturi ne volimo govoriti o svjetonazorima, ali postoje različite estetike. Uvijek slušam i uzimam u obzir prijedloge strukovnih uloga i to je ta politička kultura na koju sam reagirala i ponovit ću nisam se uspuhala i nisam ovdje zagovarala stavove Vlade nego sam zagovarala dignitet kad se govori o kulturi i umjetnicima.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice. Zapravo je nevjerojatno da na ovaj način netko govori da je ovo nepotreban zakon, vi ste sami odmah reagirali da ne želite da se prekidaju ničiji mandati nego da ide u kontinuitetu, a osim toga, kad govorimo o umjetnicima pa kad se pogleda samo na stranice Ministarstva da je za potpore u 2020. pa 2021. umjetnicima ste dali šansu svima, bez obzira na to tko su, što su, gdje su, čime se bave da mogu se prijaviti, mogu ostvariti pravo na potporu, dakle nema tu nikakvog dodvoravanja, nema tu nikakvog kategoriziranja bilo koga i onda me još isto tako čudi, kako neki, neke zastupnice ne razumiju što su to kulturna vijeća, a što su to upravna vijeća i što to znači za jedinice lokalne samouprave ili za samo Ministarstvo.
Poštovana ministrica.
Hvala vam na ovoj replici. Uistinu, ne samo da dodjeljujemo sredstva sukladno postojećim natječajima koje sam, koje smo zatekli u mom mandatu smo pokrenuli brojne druge izravne potpore umjetnicima. Evo, sad je i po prvi put objavljen javni poziv i za stipendije za plesne umjetnike koji su među najnezaštićenijim. Ponovit ću, izvrsnost, doprinos kulturi, transparentno donošenje odluka, ja sam uvijek spremna i braneći ovaj Zakon stati ispred kulturne javnosti pa nek se uspoređuju i postupanja i pristupi i mandati i moji i mojih prethodnika i mislim da sve što smo radili, radili smo da podižemo transparentnost, a onda smo takve odredbe unijeli i u nacrt ovog Zakona.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice, kada govorite o dodvoravanju umjetnika, i vi i ja vrlo dobro znamo da postoje uprave kojima ako se ne povinuje zaposlenik, umjetnik, biva stavljen sa strane. I vi i ja poznajemo te situacije, nećemo navoditi ni ustanove ni imena. I upravo zato vam želim i pokušavamo vam reći da je potrebno osnažiti još više nego što jeste i hvala vam da jeste, uloge upravnih vijeća kao i one koji imenuju i upravna vijeća i ravnatelje, da ne može biti jedna osoba. Dodvoravanja su ponekad nešto na što su umjetnici prisiljeni u odnosu na bilo koju kategoriju vlasti, znači govorim o ravnateljima, pa ponekad i lokalnim samoupravama. Hvala.
Poštovana ministrica Obuljen Koržinek.
Hvala vam na ovom komentaru. Ako takvi primjeri postoje, ja bih rekla da su oni rijetkost i upravama i umjetnicima koji rade u dobroj vjeri i u interesu je da se što više radi, da se što kvalitetnije radi i to je definicija onih koji se odlučuju za taj poziv jer bavljenje kulturom i umjetnošću je puno više od posla. Naravno da postoje uvijek i neki lošiji primjeri, ali kada gledam cjelinu i na nacionalnoj razini i na lokalnim razinama, bez obzira na sve poteškoće, na politikantstva, na smjene, itd., ka bih rekla da je u cjelini zaista u ovim teškim okolnostima možemo biti ponosni na ono što hrvatska kultura i umjetnost daju javnosti, daju svojim građanima i daju nama kao zajednici, a namjera je i ovog propisa da takav njihov rad učinimo sigurnijim i da im omogućimo što bolje uvjete.
Hvala lijepa, nastavljamo sa klubovima pa će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sada govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovana ministrice sa suradnicom. I u ovoj završnoj raspravi moramo ponoviti da žalimo da se ide u donošenje ovog ipak moram reći mega zakona s obzirom na veličinu područja na koje se odnosi, koje dakle uvezuje čak 3 dosadašnja zakona, prije nego što je Ministarstvo kulture i medija donijelo strategiju koja bi trebala odrediti budući razvoj i smjer razvoja kulturne politike u Hrvatskoj. Dakle u isto vrijeme kada se osniva radna skupina za izradu nacionalnog plana razvoja kulture i medija, Ministarstvo nam daje zakon koji uređuje ključna područja kulturnog sustava bez da znamo kamo taj sustav zapravo ide i dakle ponavljam, ovaj prijedlog Zakona koji je pred nama, rađen je ipak, nažalost, bez strateške i analitičke podloge, a bez toga, vjerujemo da ćemo se svi složiti, nemoguće je iznjedriti doista kvalitetan zakon. Kao osnovni cilj donošenja novog zakona navodi se povećanje transparentnosti i stabilnosti kulture, preciznije definiranje obaveza financiranja kulture na svim razinama, prilagodbu suvremenom razvoju kulture te jasnije definiranje funkcija ravnatelja kulturnih ustanova. Međutim, to takvim ne vide kulturni praktičari, oni koji zapravo rade u kulturnom sektoru koji gotovo unisono tvrde da ovaj Zakon ne donosi potrebnu bitnu promjenu ili bar ne onakvu kakva je kulturnom sustavu nužna. Zakon nažalost ne prepoznaje kao javne ustanove u kulturi, dakle kulturni centri trebaju imati poseban, odvojen i objedinjen zakon kojim će se između ostaloga prepoznati i demokratizacija upravljanja i vitalna važnost kulturne infrastrukture. I žao nam je da nije prihvaćen prijedlog iz javne rasprave, a i sa ove govornice u prvom čitanju o potrebi izrade 2 zakona jer doista, radi se o vrlo važnim segmentima kulturnog i umjetničkog djelovanja i bilo bi potrebno donijeti zasebne zakone. Dakle Zakon o financiranju javnih potreba u kulturi i kulturnim vijećima, te Zakon o financiranju i upravljanju javnim ustanovama u kulturi i to naravno u širokoj raspravi i dijalogu sa akterima na kulturnoj sceni koja je ovaj put na žalost izostala. Pitala sam već u replici gospođu ministricu gdje je u samom naslovu upravljanje javnim ustanovama u kulturi, jer ipak vjerujem da već samim imenom zakona je jasno naznačeno koje područje djelovanja zakon normira. No u nazivu ovog zakona ne može se saznati da se bavi i upravljanju javnim ustanovama u kulturi kad to naprosto nije naznačeno. I mislimo da bi to tako trebalo biti. Podnijet ćemo amandman u tom smislu. Iz rasprave u prvom čitanju doista prihvaćeni su neki prijedlozi oko boljeg definiranja uloge i uvjeta za imenovanje članova upravnih vijeća. Zahvaljujemo na tome. Pohvaljujemo no još uvijek smatramo da ima prostora za dorađivanje tih članaka, stoga ćemo na članak 37. podnijeti amandman u kojem predlažemo još preciznije zadaće upravnih vijeća. Treba još jednom podsjetiti da su upravna vijeća uvedena u legislativu zbog potrebe transparentnijeg uključivanja zajednice u upravljanje ustanovama i kao brana pojedinoj prevelikoj samovolji ravnatelja pa čak i zloupotrebe svojih funkcija. Ministrica često javno iskazuje svoju podršku ravnateljima zbog težine posla upravljanja ustanovama u kulturi. No, smatramo što sam i sama već rekla da treba voditi računa i o interesima ustanova i zaposlenika koji u pojedinim slučajevima trpe pod određenim upravama. Kao jedan od ovih ciljeva zakona navedena je potreba jasnije definicije funkcije ravnatelja kulturnih ustanova, no nadam se da ćemo se svi ovdje složiti da su najbolja ona zakonska rješenja koja vode podjednako računa kako o ravnateljima, tako i o zaposlenicima, a upravo upravna vijeća su tijela koja u svojem sastavu imaju predstavnike zaposlenika koji poznaju svoje ustanove i svojim znanjem, iskustvom, poznavanjem mogućnosti djelovanja mogu doprinijeti razvoju same ustanove. Amandmanom oprostite ćemo predložiti i da se raspisivanje i provođenje natječaja za ravnatelje vrati u ingerenciju upravnih vijeća. Smatramo da se to rješenje u praksi pokazalo bolje nego da natječaj provodi ustanova što je prijedlog ovog zakona, jer lako može dovesti do situacije da postojeći ravnatelj koji sada bi trebao provoditi natječaj se javi sam na taj natječaj i postaje kandidat, pa je upitno kako će se u takvoj situaciji održati, na primjer intervju sa kandidatom i kako će se donijeti odluka bez evidentnog sukoba interesa. Također ćemo amandmanom predložiti da članove upravnog vijeća imenuje predstavničko tijelo osnivača. Dakle, skupština ili gradsko ili općinsko vijeće dok ravnatelja imenuje izvršno tijelo, tj. gradonačelnik, načelnik na prijedlog upravnog vijeća. Smatramo da nije dobro da samo jedna osoba određuje i sastav upravnog vijeća i imenuje ravnatelje. To će neminovno dovesti do prevelike politizacije u upravljanju javnim ustanovama u kulturi, a naravno trebalo bi težiti potpuno suprotnom. I zato ćemo podnijeti amandman i na članak 40. Zanimljivo je da se u članku 19. vrlo precizno definiraju razlozi razrješenja članova kulturnih vijeća prije isteka mandata, no to se propušta učiniti i za ravnatelje ustanova u kulturi. Propisano je to Zakonom o ustanovama. No, kad se već spojilo tri zakona u jedan, mislim onda bi bilo dobro i da sve potrebne zakonske odredbe budu onda i na jednom mjestu. Treba naglasiti da je jedna od dobrih strana ovog prijedloga zakona uvođenje višegodišnjeg financiranja kojeg kulturni radnici traže već godinama, da ne kažemo desetljećima. Pohvaljujemo i zahvaljujemo i konačno je i to ovim zakonom propisano. Ponovit ćemo još neke glavne točke na koje je kulturna zajednica imala značajne primjedbe, a to je da kulturna vijeća novim zakonom postaju vezana uz mandat ministra ili ministrice čime se u mnogome oslabljuje njihova neovisna pozicija a nemaju ni mogućnost da u ključnim pitanjima kao što je dodjela sredstava ostvaruju utjecaj na konačne iznose za predložene programe. To je još jedna od točaka neprihvatljive politizacije u strukturama odlučivanja u kulturi. U članku 15. stavak 2. i dalje stoji da posebnu pozornost posvećuje promicanju hrvatskog i umjetničkog stvaralaštva u inozemstvu, do naravno vjerujemo da nije intencija ministarstva za razliku je hrvatsko i umjetničko stvaralaštvo kao odvojene kategorije, pa ćemo i tu podnijeti amandman. Pohvaljujemo promjenu dodjele prostora, međutim nedefiniran je način te iste dodjele organizacijama u kulturi koje se mogu dodijeliti direktnom pogodbom prema prethodno definiranim kriterijima. No, ti kriteriji su za sad nepoznati, a upravo u tim kriterijima krije se mogućnost pogodovanja određenim grupacijama što na žalost ipak moramo priznati nije nepoznata praksa u hrvatskom društvu. Uz zakon je uvedena iznimka koja se odnosi na dodjelu sredstava bez javnog poziva zbog žurnosti djelovanja uzrokovanog događajem kojeg prijavitelj nije mogao predvidjeti. Svakako postoji potreba za takvim načinom financiranja određenih projekata, no nigdje u prijedlogu zakona nije objašnjeno kakvi su to događaji ili da su bar okvirno navedeni, a propisano je da ukupni iznos tako odobrenih sredstava ne smije prelaziti 5% cjelokupnog iznosa namijenjenog za financiranje programa i projekata u toj godini, a 5% je ako pogledamo 2020. 4 milijuna i svi znamo da je to ogroman novac za kulturu i odlučivanje bez javnog poziva. Dakle, u ovom slučaju bez ipak jasnih kriterija otvara vrata arbitrarnosti ministra ili gradonačelnika ili načelnika što smatramo treba biti neprihvatljivo i zato je neophodno propisati koji su to razlozi žurnog djelovanja. I na kraju posebno žalimo da su u zakonu izmijenjene stavke koje u nacrtu prije javnog savjetovanja nisu bile niti predviđene, točnije propisuje se da kulturna vijeća izabrana po starom Zakonu o kulturnim vijećima i nakon donošenja ovog novog zakona ostaju u mandatu s obzirom na to da je, kako ističe ministarstvo, osnovni razlog za donošenje novog zakona promjena obuhvata kulturnih vijeća i izmjena njihovih naziva, aktualni članovi vijeća zaista nemaju nikakav temelj za ostanak u mandatima. Nastavit ću u pojedinačnoj ili završnoj, zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Andro Krstulović Opara, izvolite.
Predsjedniče, ponovit ću još jedan put jer mikrofon nije radio, zdravi bili svima. Da, gđo. ministrice pohvaljujem činjenicu da smo pred nepunih mjesec i po dana imali prvo čitanje i da da drugo čitanje već sada dolazi što znači da smo vrlo ekspeditivni i brzi i da su prijedlozi sa prvog čitanja u najvećoj mjeri i uvršteni u ovaj dokument koji se, koji zapravo objedinjuje tri dosadašnja zakona, Zakon o kulturnim vijećima, Zakon o financiranju javnih potreba u kulturi i Zakon o upravljanju javnih ustanova u kulturi. Donosimo jedan dokument koji je izuzetno potreban i to vam govorim iz prve ruke. Bio sam u dva mandata ravnatelj kulturne ustanove, ali isto tako i gradonačelnik koji je u nekim trenucima utjecao na financiranje ustanova u kulturi kojima je osnivač grad. Čitajući ovaj zakon moram uistinu kazat da sam pomalo ljubomoran jer dok sam bio na tim pozicijama nisam imao prigodu koristiti i konzumirati ovakav zakon koji će kolegama kako u kulturnim ustanovama tako i u jedinicama lokalne i regionalne samouprave itekako olakšati mogućnost daljnjeg kvalitetnog funkcioniranja, a sve radi boljeg i kvalitetnijeg razvoja hrvatske kulture, umjetnosti i kreativne industrije, pojma kojega smo puno puta do sada čuli, ali ne na ovako kvalitetan način integriran u jedan dokument koji će sa ovim zakonom omogućiti brojnim kreativcima u RH da dalje razvijaju hrvatsku kulturu koja s jedne strane razvija ne samo novu suvremenu kreativnu sadašnjost nego i budućnost, ali i čuva tradiciju na koju se itekako nadovezujemo. Danas smo imali prigodu čuti od pojedinih kolegica i kolega brojne kvalitetne primjere, neke i pohvale zbog uvrštenih prijedloga sa prvog čitanja, ali i temeljna prilična nerazumijevanja i to od kolega koje su jutros održale govor, pokupile se i otišli dalje. Održali su nekakve svoje tirade koje nemaju nikakve veze sa namjerom ovog zakona o kojem su nekritički tukli sa floskulama i praktički bez ikakvog, ali bez ikakvog argumenta optuživali za nepotizam, za netransparentnost, za, kako je ono maloprije rečeno, povlađivanje pojedinih umjetnika ministrima i gradonačelnicima ne bi li dobili nekakav novac. Upravo ovaj zakon kaže suprotno, on na transparentni način omogućuje svakome financiranje svakome ko na natječaj javnih potreba u kulturi se i jave. I upravo spominjući ovo moram pohvaliti odredbu u ovome prijedlogu zakona koja izričito kaže da se natječaji moraju raspisati za narednu godinu do 1. listopada prethodne godine i da se, to mora trajati minimalno 30 dana, te da se moraju rješenja o financiranju donijeti 60 dana nakon zaključenja natječaja gdje se više neće dogoditi sramota koja se dogodila u gradu Splitu s kojim upravlja čovjek koji je otišao s vlasti i tek u 3. mjesecu raspisao natječaj za ovu godinu, nije ga ni proveo, raspisao je izbore i što danas imaju kulturni djelatnici u gradu Splitu? Ništa, nemaju mogućnost razvoja u ovoj godini. Kad sam postao gradonačelnik preuzeo sam grad od povjerenice i bez proračuna i znam što znači upravljati jednim važnim tijelom bez proračuna, znam što danas doživljavaju kulturni djelatnici i ravnatelji ustanova u gradu koji, drugom gradu u državi koji nema, koji nemaju spoznaje o financiranju njihovih potreba u kulturi, stvar je paralizirana. Ovim zakonom vi to dokidate i na tome vam treba odati priznanje. Isto tako u jednome daljnjem članku u čl. 40. vrlo jasno se govori što se događa sa čelnicima kulturnih ustanova, ustanova kojima istekne mandat, a kojima vijeća odnosno gradonačelnici nisu produžili mandat ili imenovali drugog. Vi ste također morali postupiti na način da se imenuju v.d. dakle vršitelji dužnosti pojedinih ustanova zbog toga jer je gradonačelnik dao ostavku i ostavio ustanovu u kaosu. Ovaj zakon te stvari regulira i dovodi ih u red. Pohvaljujem isto tako i činjenicu da se konačno dovodi red, uvodi red i u korištenje nekretnina u vlasništvu države i to sa dodjelom od hrvatske kulture važnim, interesantnim i značajnim ustanovama. Da se ne bi pod utjecajem komercijalizacije kvalitetni prostori, povijesni prostori u pojedinim gradovima dodjeljivali pizzerijama, kladionicama ili drugim komercijalno interesantnim turistima i zanimljivim institucija, dakle tijelima, a ne institucijama koje su tamo 10-ljećima. Koristim prigodu spomenuti nešto izvan ove rasprave, ali koje se izravno vezuje za ovaj članak, a to je jedan problem s kojim se suočavamo, a to je problem povijesnog Foto kluba Split u gradu Splitu koji je osnovan iste godine kad, kao i NK Hajduk koji je od 50-tih godina u zaštićenome od Ministarstva kulture zaštićenome prostoru, zaštićena je namjena prostora tog foto kluba, on se nalazi u prostoru u vlasništvu države i imaju poteškoće u upravljanju zbog toga jer je došlo do prijelaska upravljanja tim prostorom sa grada na državu. I danas imamo problem sa foto klubom pa vas molim gospođo ministrice da zajedno sa nadležnim ministrom Paladinom nađete načina da se Foto klub Split jedan od najznačajnijih foto klubova u RH ako ne i najstariji pripomogne upravo kroz ovaj članak kojim omogućujete ostalim kulturnim institucijama od važnosti za RH funkcioniranje u cijeloj RH. Imali smo prigodu danas ovdje čuti cijeli niz prijedloga uglavnom oporbenih kolega i kolegica koji nažalost ponavljam pokazuju prilično nerazumijevanje, pa onda iznose neke konstatacije koje uopće ovdje ne stoje. I primjerice optužuju ovaj zakon i vas kao izrađivača ovog zakona da ćete upravo sa ovim zakonom, sa ovim odredbama kojim se može neposredno dodijeliti jednoj kulturnoj ustanovi prostor na netransparentni način postupiti i otvoriti nekakve spirale u kojemu i ulazimo u područje vaše arbitrarnosti. Ljudi ne shvaćaju da pojedini gradonačelnici ili ministri preuzimaju odgovornost i da za tu odgovornost podnose svoje račune na kraju svojih mandata. Oni preuzimaju odgovornost za funkcioniranje tih ustanove, oni preuzimaju odgovornost za funkcioniranje njihovih gradova, dajmo im prigodu da u ovim iznimnim prigodama donesu takve odluke. Nemojmo izlaziti sa obrnutim tezama i onemogućivati kvalitetni razvoj kako kulture tako i umjetnosti i kulturnog stvaralaštva. Vaša odluka da se da ministar može donijeti odluku o dodjeli 5% sredstava u iznimnim slučajevima je također na tragu ovih odluka koje ministar preuzima na sebe, kao što je i odluka o Hrvatskom kulturnome vijeću i trajanju članova u Hrvatskog kulturnog vijeća koje je ograničeno mandatom ministra na tome tragu. Jedan ministar snosi odgovornost za provođenje kulturnih politika i naravno da mu treba adekvatno vijeće koje mu on daje povjerenje i sasvim je logično da istek mandata svakog člana kulturnog vijeća mora biti omogućen da svaki član vijeća daje mandat na raspolaganje novom ministru. To je smisao upravljanja, to je smisao demokracije, to je smisao izbora. Prošlo je vrijeme SIZ-ova dame i gospoda, SIZ-ovi su funkcionirali i arbitrirali na politički način pred 30-ak godina. Ovdje ovim zakonom mi vrlo jasno imamo legitimiranog titulara gradonačelnika, načelnika, župana odnosno ministra koji je dobio mandat upravljati nekim politikama i omogućivati razvoj kulture na način kako to odgovara suvremenome trenutku u RH. Čuli smo, ovo je za kraj, i pohvale nekih naših kolega koji su podcrtali da je veliki broj primjedbi iz prvog čitanja prihvaćen. Ja sam siguran da će na glasovanju o ovome zakonu za koji dan potpora ovome zakonu biti puno veća nego što je to nego što to izgleda sada u ovome trenutku kada neki kažu da su protiv ovoga zakona. Ali ovaj zakon prolazi, ovaj zakon je korektan, ovaj zakon je kvalitetan, on je potreban i klub HDZ-a [[Upadica Radin: Hvala.]] i ostalih će dati potporu ovome zakonu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovani zastupnik Miroslav Škoro. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana ministrice sa suradnicom. Evo ja ću spadati vjerojatno u red onih koji također neće baš nešto puno lijepoga imati za reći o ovom zakonu, iako sam u hrvatskoj umjetnosti u kulturi na svoj osebujni način već 30 i nešto godina. Ali ono što mogu na samom početku reći da nažalost jedan od najvećih problema u hrvatskoj umjetnosti i kulturi što se uspješni i neovisni ljudi jednostavno ne žele baviti ovim dijelom koji se odnosi na ustrojstvo i na jednu vrlo bitnu stvar, a to je novac, novac koji se raspoređuje i koji se dijeli. Ministarstvo kulture sjećate se, sjećamo se ministrica i ja svojevremeno je možda gospodarilo kroz godinu dana sa nekih 300-njak milijuna kuna, a sada je došlo na milijardu kuna više od tih 300 pa je to nekih skoro 4 milijuna kuna dnevnog koje raspoređuje. I ja bih rekao da u ova teška vremena kada nije lako biti ni ministar u hrvatskoj vladi, a posebice u sektoru kulture, pažljivo slušajući sve što se do sada govorilo da se ovdje radi ustvari o tome da pokušavate uvesti kvantitativne metode u kvalitativnu prosudbu i djelovanje i na neki način dozirati demokraciju. E te kvantitativne metode su nešto što se vrlo teško može primijeniti u nečemu što nazivamo kulturom i umjetnošću jer znalo se dogoditi kroz povijest puno puta da vrlo osporavani umjetnici i kulturnjaci nakon nekog vremena zažive kao vrhunski umjetnici, vrhunski kulturnjaci i da su na ponos i svojoj naciji i kraju iz kojeg su potekli pa i cijelom svijetu, a za života su bili neshvaćeni od različitih kulturnih vijeća i ljudi koji su dodjeljivali, dodjeljivali nekakva sredstva koji su i umjetnicima koji također trebaju živjeti bitna. Dakle, dozivanje demokracije upravo zbog toga što iščitavajući ovaj zakon ne može se oteti dojmu da je uistinu kad su u pitanju vijeća pri ministarstvu nadležnom za kulturu svi članovi ustvari imenovani od ministrice ili od ministra uključujući i predsjednika, dakle tu ako ih je petero svih petero je imenovao ministar i predsjednika je imenova o ministar, dakle to je evo kvantitativna metoda u kojoj je ministar ili vladajući su zaključili da je najbolje da oni odrede tko će biti ti ljudi i tko su najpodobniji ljudi u hrvatskoj kulturi i u hrvatskoj umjetnosti. Isto tako, kada su u pitaju jedinice lokale i područne regionalne samouprave dakle također se događa to da je to u ingerenciji ljudi koji ne moraju baš previše znati o umjetnosti ili kulturi, ali oni su ti koji to imenuju i oni su ti koji određuju ne samo članove nego će oni odrediti i tko će biti predsjednik jer ne možemo to prepustiti tim nemuštim umjetnicima i kulturnjacima da oni sami o tome odlučuju. Ono što je bitno za reći zakon predviđa u Članku 22. i naknadu. E to je po meni također možda su to neki propustili primijetiti ali je vrlo važna stvar. Tim ljudima ja sam već rekao uspješni i neovisni ljudi teško se odlučuju na rad u takvim vijećima, ali ovi drugi vrlo rado to prihvaćaju i dobiju za to svoju naknadu. Dobiju i putne troškove, dobiju i naknadu za sudjelovanje i u rad u tim vijećima. Pa tako da vrhunac svega je ustvari to nekakvo nacionalno vijeće za kulturu gdje se nalaze svi predsjednici vijeća pri ministarstvu. Ja ili bilo tko drugi tko vjeruje u tržište i demokraciju bi uvijek volio da me savjetuju ljudi koji nisu nužno ljudi koji trebaju i morati misliti onako kako mislim ja i pri tom im ja još plaćam naknadu. Ja bi volio čuti i druga mišljenja, ali ovdje imamo zakon po kojemu će ministar imenovati članove, predsjednika i onda će te predsjednike sazvati da ga oni savjetuju u datom trenutku. Kao što rekoh iza svega stoje novci i ja bih rekao da je u stvari u ovoj našoj zemlji u kojoj ima više glasača nego stanovnika vrlo važno osigurati poslušnu vojsku glasača jer kada se događaju izbori onda se rasprostu vojne karte koje su topografske vrlo točne i ide se od kuće do kuće. I oni koji su razvili tehnologiju dolaska i ostanka vječnog na vlasti znaju točno u kojoj kući imaju čovjeka i je li je on možda u nekom vijeću, jesmo li njemu dali možda nekakvu pozicijicu malu u vrtiću da bude čistačica, do zadnjeg trenutka sve je isplanirano. Pa ja mislim da je ovaj zakon evo na tragu upravo zbog tih naknada i činjenice da će oni koji su na vlasti odlučivati tko će biti članovi tih vijeća. Jedan eklatantan primjer stvaranja poslušnika glasača da bi se duboka država i dalje održala, a s druge strane da bi se onemogućilo i obeshrabrilo, demotiviralo ono glasačko tijelo koje je u stvari već napustilo svaku želju da sudjeluje u bilo kakvom demokratskom procesu u ovoj našoj zemlji jednostavno tako što su glasali nogama i otišli su. Prema tome, ja mislim da u krajnjoj liniji i ministar Marić koji je otišao je otišao u stvari što je postao svjestan da u ovim financijskim okolnostima ne može više braniti tu vojsku uhljeba u našoj zemlji jer u svemu treba stvarati dodanu vrijednost. U svemu pa i u kulturi i to je moguće. To je moguće. Postoje zemlje koje su vrlo kvalitetan dokaz za to da od svoje kulture, od izvoza svoje kulture ostvaruju značajne, značajne prihode. Što se tiče kod nas situacije, samozaposlenost u kulturi u odnosu na EU je katastrofalna, dakle mi smo zadnji. Mislim da su iza nas možda samo Bugari, možda. I to je po statističkim podacima objavljenim 2019. godine, dakle ne izmišljam to, ali imamo po broju stalno zaposlenih u kulturi treće mjesto iza Bugarske i Rumunjske dakle nekih 95% radi u kulturi i to je jako dobar obrazac i način kako sačuvati tu vojsku ljudi u ovisnom položaju prema vladajućima. Svi koji su dosada govorili ukazali su na to dakle da nemaju baš previše razumijevanja za činjenicu da bi ministar trebao imenovati sve, pa i ravnatelje, a ovaj, a onda ravnatelji recimo o tome sam govorio jučer i to mi je drago da ste gospođo ministrice ovdje imenuju primjerice i dirigente, glavne dirigente. Ne znam koliko znate ali evo majstorski ciklus Simfonijskog orkestra HRT-a 2020, 2022/2023 ispričavam se, dakle održat će 11 koncerata. Znate koliko će hrvatskih dirigenata dirigirati? Jedan, jedan hrvatski dirigent. A znate koliko će biti od 34 djela izvedeno hrvatskih, djela hrvatskih autora? 4. A znate li koliko je od 16 gostujućih izvođača hrvatskih izvođača? 5. Zakon o HRT-u jasno kaže da je hrvatska glazba nešto što mora činiti najmanje 40% cjelokupnog glazbenog sadržaja za to smo se zalagali i vi i ja svojevremeno, sjećate se kad smo razgovarali i na neki način bili na istoj strani. 40%. E sada, vlast, vijeća, ravnatelji, pa dođemo do dirigenta u krajnjoj liniji i do trubača, statistika govori da eto u majstorskom ciklusu Simfonijskog orkestra HRT-a zahvaljujući našoj, vašoj kulturnoj politici će imati jednog hrvatskog dirigenta što znači 9% jel, a što se tiče dijela hrvatskih autora jedan je živući, tri su pokojna, to je 11%. Ako hoćete ja vam mogu dati imam ovdje točno tko su ljudi koji će sudjelovati u tom majstorskom ciklusu i to mi plaćamo. Dakle, ono što mene jako razlikuje od svih ovdje nazočnih i s lijeve i desne strane ja ne smatram da su to novci koje nama poklanja Ministarstvo kulture ili ne daj Bože premijer ili vlada. To su naši novci. To su novci ljudi koji svaki mjesec moraju dati 80 kuna samo za HRT i od tih novaca onda mi financiramo, što? 10 stranih dirigenata, 30 djela stranih autora koji se izvode i 11 stranih izvođača, da bi naš premijer imao na brzom biranju dvoje Francuza i jednu Njemicu, tako da evo, i ovim Zakonom koji ne možemo podržati, ustvari vi samo nastavljate tu politiku građenja duboke države koja će na vlasti biti dovijeka.
Hvala lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvi je poštovani zastupnik Krstulović Opara [[Upadica: Uvaženi g. potpredsjedniče.]] Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Uvaženi g. potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238 Poslovnika u kojem uvaženi kolega Škoro omalovažava nas saborske zastupnike i kaže da mi smatramo da su financijska sredstva iz proračuna nisu narodna sredstva, nisu sredstva svih građana RH nego premijera i Vlade. To je apsolutno netočno. Sredstva kojima raspolažemo su sredstva hrvatskih poreznih obveznika i hrvatskog naroda koji je nas izabrao, kolega Škoro. Budite precizniji sljedeći put, molim vas.
Kolega Krstulović-Opara, svjesni ste da je to bila replika. Moram vam dati opomenu, to nije bila povreda Poslovnika. Poštovana zastupnica Perić.
Na isti način čl. 238, kolega vrijeđa nas zastupnike ovdje da ne znamo od kud dolaze sredstva i na koji način se ona raspoređuju. On bi morao dobro znati da smo svi mi porezni obveznici, pa i on i da jako dobro i ako uplaćujemo i za HRT, a isto tako i svoje porezne obveze, onda znamo i kako se one raspoređuju i na koji način.
Hvala. I to je bila replika, moram vam dati opomenu. Kolega Škoro, jeste vi sigurni da hoćete i vi povredu Poslovnika? Dobro. Izvolite.
Jesam g. potpredsjedniče, akademiče Reiner, želim opomenu. Čl. 238, ali moram reagirati na ovo. Dakle naravno da sam svjestan svega što vi govorite i upravo zbog toga sam to izgovorio i svjestan sam toga da sam vam rekao da vi niste svjesni da to puno puta tako nalikuje, g. Opara, vi najbolje znate što znači potrošiti između 300 i 500 tisuća kuna na nekakav koncert, vi znate da ste cijelom tom pričom vodi ipak ideologija, kao što sam ja duboko svjestan da nikad za mandata Možemo neću imati koncert u Zagrebu, to je normalno, ideologija.
Hvala. Želja će vam biti uslišana i dobit ćete opomenu jer je to bila replika. Ovaj, idemo na pojedinačne rasprave, poštovani zastupnik Mišel Jakšić, najprije. Nema ga, gubi pravo na raspravu pa će sada govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Nastavljajući niz nejasnoća i dubioza koje se nalaze u ovom prijedlogu Zakona, dolazimo do čl. 41 st. 2 koji kaže, za vršitelja dužnosti ravnatelja može se do imenovanja ravnatelja, a najdulje do godinu dana bez provođenja javnog natječaja imenovati osoba koja ima obrazovanje propisano st. 1 ovog članka, a na ovu dužnost može se imenovati i osoba koja nije djelatnik ustanove, koja nije djelatnik ustanove. Postojeći zakonodavni okvir predviđa da v.d. ravnatelja, za v.d. ravnatelja ustanove može biti imenovana samo osoba koja je već u ravnom odnosu u ustanovi, dakle zaposlenik kuće, što bi se reklo. On ne ide na natječaj, imenuje ga vijeće. Ovaj prijedlog Zakona predviđa upravo suprotno. Dakle može v.d. i biti netko tko nije zaposlenik kuće, ali ostaje nejasno tko će ga imenovati, kako će ga naći i tko bi trebao potpisati ugovor o radu s tako imenovanim vršiteljem dužnosti. Ukratko, u ovom tekstu prijedloga Zakona uvršteno je jako puno odredbi kojima u njemu nije mjesto, teško se oteti dojmu da se upravo zbog njih i donosi, a sve u jasnosti da šira javnost to, u nadi da šira javnost to neće primijetiti. Ovim Zakonom se značajno smanjuje autonomija, kako samog kulturnog sektora, tako i jedinica lokalne i područne samouprave, a jača uloga središnje države. I to slijedom nedefiniranih, prilično nejasnih kritrija i često u izravnom sukobu s postojećim zakonodavnim okvirom. Čime se bave vijeća? Pa evo, ako u čl. 15 koji definira, pogledamo samo glagole koji se odnose na vijeća, što vijeća rade. Vijeća prate, razmatraju, daju prijedloge, predlažu, vrednuju i ocjenjuju, pa opet predlažu, pa opet razmatraju, a odluke donosi netko drugi. Čemu vijeće? To je možda ostatak prošlog socijalističkog sustava gdje se fingiralo nekakvo samoupravljanje. Po sadašnjoj praksu, uglavnom je to bilo gubljenje novca za naknade i vremena, pa bi onda bilo bolje ukinuti ta vijeća, pogotovo na nižim razinama. Međutim, s druge strane, ako se hoće raditi dobro i po savjesti, onda bi vijeća bila potrebna, ali ovakav zakonski prijedlog ne čini korak u tom smjeru. Kaže se nadalje u čl. 15 o vijećima da posebnu pozornost vijeća posvećuju promicanju hrvatskog i umjetničkog stvaralaštva u inozemstvu, što ovo znači promicanju hrvatskog i umjetničkog stvaralaštva, pretpostavljam da je ovo i uletjelo, da je nepotrebno. Da bi tekst, a radi se o konačnom prijedlogu, trebao glasiti hrvatskog umjetničkog stvaralaštva u inozemstvu jer ako ostane ovo i onda ispada ako je promicanje hrvatskog i umjetničkog stvaralaštva, da hrvatsko stvaralaštvo nije umjetničko. Ili pak da umjetničko nije hrvatsko. Dakle evo i ovo svjedoči koliko je traljavo sve skupa napravljeno, kao i mjerama koje omogućuju hrvatskoj javnosti da se upoznaje s priznatim vrijednostima i suvremenim nastojanjima umjetnosti, kulturi drugih naroda. Priznatim vrijednostima? Tko to priznaje? Da li se to odnosi na klasike, na kanon. A s druge strane suvremena nastojanja umjetnosti i kulturi drugih naroda. Kaže po potrebi uspostavljajući vezu i međunarodnu razmjenu mišljenja. Ovo zvuči kao da se neke odredbe iz Sovjetskog saveza da su se prepisale, ovaj suhi birokratski jezik. Zamislite priznate vrijednosti, suvremena nastojanja u umjetnosti i kulturi drugih naroda po potrebi uspostavljajući vezu i međusobnu razmjenu mišljenja. Pa kaže, polazeći od potreba u kulturi i umjetnosti svih manjina marginaliziranih i ranjivih skupina društva posebnu pozornost posvećuju promicanju njihovih potreba u kulturi kao njihovom stvaralaštvu, te potiču promicanje dijaloga, kulturne raznolikosti i uključivosti. Dakle, walk na kvadrat. A gdje je hrvatsko stvaralaštvo u Republici Hrvatskoj? Uopće se ne spominje hrvatski identitet, kulturna baština kulture, nego manjine, ranjivi, marginalizira. To je hrpa besmislica. Što to znači Nikolu Šopa nećemo čitati zato što je veliki pjesnik, nego što je veći dio života bio u postelji. Ili Slava Raškaj nije više velika slikarica, nego ćemo je gurati zato što nije čula. Ili Vojin Bakić nije vrhunski slikar, nego je slučajno pripadnik srpske manjine u Hrvatskoj, pa ćemo ga tu ugurati a ne kao velikog. Ovo su besmislice, protu kulturne anticivilizacijske. Je li Kamov bio marginalizirana osoba? Mlad, siromašan, daleko bolestan pa ćemo ga u tu kategoriju trpati a ne književnik.
Hvala. Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Raspudiću kulturno vijeće, tj. ovo što ste vi nabrojili, s čime će se baviti i što je njegova uloga od predlaganja, od nadziranja, od praćenja, ne znam čega sve ne došli smo do toga da je ovdje najbitnije u biti da se sve promiče osim hrvatskog stvaralaštva tako ste vi htjeli reći. Sve se zbaketalo kao bosanski lonac, tako da se ne zna tko pije, tko plaća. Jer je očito puno bitnije ovdje sad ne znam srpsko nacionalno vijeće, nemam ništa protiv. Jel' je bitnije ili je bitnije hrvatsko stvaralaštvo ali ne srpsko nacionalno vijeće zbog identiteta njihovog stvaranja, nego oko koalicijskih odnosa koje imamo danas SDSS Pupovčev i Vlada Andreja Plenkovića, tj. HDZ koji u biti uzurpiraju hrvatsko stvaralaštvo, koji su doveli do marginalizacije. Evo ja na primjer ću reći kasnije u pojedinačnoj raspravi problem u Sinju naših kulturnih dobara što se radi od strane Ministarstva kulture, da se bojkotira naša vrlo bitna, naša kultura, naša tradicija, naša povijest. Evo.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Što ovdje ostaje nejasno? Postoji li uopće nacionalna kultura? Dakle Vojin Bakić je veliko kiparsko ime. On ne pripada samo Hrvatima i Srbima. On pripada i Talijanu koji će doći u Zagreb ili Meksikancu koji će vidjeti Bakićevu izložbu. Dakle, dio moje baštine kulturne je i Nušić je i Dušan Kovačević sa svojim dramama. Ali oni nisu nastali na teritoriju Republike Hrvatske i nije primarno zadaća našeg ministarstva da financira stvari oko tih djela. I one su dio i naše baštine, jer su dio svjetske kulturne baštine. Ovdje se spominju marginalne skupine, manjinske i to u odnosu na što? Čak se i ne spominje hrvatska kultura, hrvatska baština ili hrvatski identitet osim u ovoj, očito u ovom tipfeleru gdje se kaže umjetničko i hrvatsko stvaralaštvo u inozemstvu što samo svjedoči o traljavosti kako je sročen.
Poštovana zastupnika Perić.
Hvala lijepo. Kolega Raspudić, kada tumačite i čitate članak 41. stavak 2. vršitelja dužnosti, onda pročitajte i stavak 3. gdje se kaže da za vršitelja dužnosti, ravnatelja ustanove u kulturi za one ustanove kojima je osnivač Republika Hrvatska imenuje ministar nadležan za kulturu, a kod ustanova kojima je osnivač jedinica lokalne, regionalne samouprave izvršno tijelo osnivača. Dakle, sve lijepo piše. Nemojte govoriti netočnosti i neistine.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Zahvaljujem. Kao sporno sam istaknuo sljedeće. V.d. može biti osoba izvan ustanove. Kako se nađe ta osoba izvan ustanove? Valjda zna nešto o ustanovi. Meni nije problem hoće li to sutra imenovati ministar kulture iz redova MOST-a ili župan i gradonačelnik iz reda MOST-a ili HDZ-a i SDP-a, ali je potpuno logično da u tim prijelaznim fazama kao što je vršitelj dužnosti, da to bude osoba koja je iz kuće, upravo da se taj prijelaz, ta tranzicija obavi, a ovdje to može biti i osoba izvan za koju je nejasno kako je nađu i tko s njom potpisuje ugovor. Reći ću samo nešto kratko o preimenovanju vijeća. Žalosno je što se vijeće za knjižnu, nakladničku i knjižarsku djelatnost preimenovalo u Vijeće za knjigu i nakladništvo, pa je čak i nominalno ispala knjižarska djelatnost, a znamo u kakvom je stanju u Hrvatskoj?
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Neću biti dug. Prošli smo prvo čitanje, odmah smo u drugom čitanju. Pročitao sam cijeli fonogram sjednice kada smo o zakonu govorili u prvom čitanju. Neki zastupnici nisu sudjelovali u raspravi u prvom čitanju i to se sada vidi u drugom čitanju, da jednostavno žele neke stvari promijeniti koje se ovdje ni ne spominju, niti su bili dio cijele ove priče. Ja ću evo vrlo kratko reći ono što mislim da je bitno, a i u ime kluba sam govorio i u prvom čitanju da ovaj zakon nije nikakav mega zakon kako se to htjelo prikazati, da to nije nikakav zakon koji mijenja povijest kulture u RH, nego je ovo jedan zakon koji bi trebao biti možda i u replici sam to rekao uvaženoj ministrici nekakav obrazac koji sa puno manje članaka rješava puno jače, više i bolje. Kultura je širok pojam naravno i ovaj zakon ne određuje ovdje ono što će se događati u kulturi, nego želi na jedan pravedan, dobar, objektivan način riješiti ono što utječe na kulturu, a to su naravno kulturna vijeća i upravna vijeća ustanova u kulturi. Mislim da ovdje malo imamo jednu koliziju onih koji poznaju lokalnu samoupravu i onih koji ne poznaju lokalnu i područnu regionalnu samoupravu i tu mislim da imamo, da imamo problema. Ako pročitate cijeli fonogram sjednice iz prvog čitanja vidjet ćete da dosta toga što su bile primjedbe u prvom čitanju su uvrštene u ovo drugo čitanje, to je svakako za pozdraviti, to je samo znak da i ministarstvo i ministrica želi čuti ono što saborski zastupnici ovdje govore i sve ono što je dobro i što bi moglo pomoći je upravo stavljeno u ovo drugo čitanje. Naravno da se ovdje htjelo provući i neke druge stvari koje, koje nisu dobre. Uvaženi zastupnik Škoro je govorio o, o nekim uhljebima u kulturnim vijećima, o, mislim da to nije prije svega korektno prema tim ljudima i sam sam kao zamjenik župana Osječko-baranjske županije imao priliku vidjeti ko su ljudi koji su sjedili u kulturnom vijeću naše županije i kad redom pročitate ta imena vidjet ćete da su to uglavnom ljudi, ono što bi i trebalo biti, ljudi od struke, a nikada nismo ulazili u njihovu stranačku ili neku drugu, drugu pripadnost. Mislim da tu želimo, naravno ovo je politička arena i tu svako želi poentirati na bilo koji način, pa čak da imamo i nekakvu topografsku kartu koju onda gledamo ko je u nekom upravnom vijeću, pa onda taj će glasati za nas, mislim da to nisu stvari, to mi sliči na raspravu uvaženog kolege Mlinarića koji evo predlaže da sabor uopće nema pauzu nego da permanentno raspravlja, a onda kad bi se uzela statistika njegovog dolaska ovdje na saborske sjednice vidjeli bi da nema smisla, ionako se ne dolazi. Prema tome, želim još jednom evo i u ime kluba i u ime svih nas koji smo sudjelovali na bilo koji način u ovome reći i zahvaliti ministarstvu, ministrici i njenom stručnom timu i evo pohvaliti sve ono što je dobro, a dobre su ove 3-4 stvari koje su naglasili pojedini saborski zastupnici, ovih 5% jel tako, ne znamo što će se dogodit, ne znamo način na koji će se dogodit i ono što je za mene posebno bitno, a dolazim iz tog svijeta jedna od opaski je i bila opaska KUD-a Jedinstvo iz Splita, jednog od najboljim ansambala kojeg Hrvatska ima, nemaju adekvatan prostor u Splitu, država ima nekretnina koja, koje može staviti u funkciju i mislim da je to, da je to dobra stvar, mislim da ćemo na taj način poboljšati ono što želimo, a to da na kulturnoj mapi Europe budemo ono što uistinu jesmo među najboljima. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, poštovana zastupnica Raukar Gamulin najprije.
Zahvaljujem. Mnogo toga ste rekli kolega, malo mi je vremena, pa ću se ovaj koncentrirat na jednu stvar, a ostalo ću nastojat u završnoj. Dakle spomenuli ste da je, ovim zakonom će se pravedno urediti upravna vijeća, kulturna i upravna, al ja bih se sad zadržala na upravnim vijećima. Kako mislite, kako biste komentirali situaciju da i upravna vijeća i ravnatelje u JLS, na to ću se skoncentrirat, bira jedan čovjek, kako to može biti pravedno i kako se, ako je to jedan čovjek, politički bira, demokratski, ali i stranke, kako je pravedno da jedan čovjek bira oba tijela upravljanja ustanova u kulturi? Ja tu vidim veliki problem, pa vas molim za vaš komentar.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala na, na pitanju. Ja ne vidim uopće tu problem ako taj jedan čovjek, a govorimo o jednom čovjeku, dobro poznaje, poznaje struku, čovjek koji, koji zna ko to može raditi i mislim da je to bit politike. Mislim vi bi se htjeli politički natjecati svake 4.g., neko će u tim izborima pobijediti, a sve bi trebao određivati neko, neko drugi, pa gdje je tu onda bit te većine kojoj toliko, toliko stremimo, većina pobijedi, pobijedila je ne znam u Zagrebu, sutra će pobijediti neko, neko u Splitu i to je bit, bit priče. Prema tome, stavljati još dodatne nekakve elemente koji će onemogućavati tog čovjeka, pa zašto onda uopće čovjek ide na izbore ako ćete mu vi, ja ili neko drugi odrediti što će on raditi i način na koji će to, to raditi. Zato mislim da legitimitet je vrlo bitna, bitna stvar, a on ga je dobio na izborima, što je još bitnija stvar.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
238., omalovažavanje saborskih zastupnika doista jer ako se kaže ako taj čovjek, znači pa ne možemo u zakonima pretpostavljat ako će taj čovjek poznavati kulturni centar, kulturno polje, ako, ne to, to ne može tako ić kolega. Ja apsolutno mislim da je demokratska volja kako izabranog gradonačelnika iskaz građana tako i skupštine predstavničkog tijela. Apsolutno zahvaljujem.
Hvala, hvala vam lijepo, to znate da je to replika, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Krstulović Opara.
Uvaženi kolega Ivanović, referirali ste se na jednu izjavu uvaženog kolege Raspudića koji je kazao da se postojanjem vijeća u kulturi gomilaju uhljebi u kulturi, o tome ste govorili. Volio bi čuti ponovno vaše mišljenje, je li su to gomilanje uhljeba ili je to riječ uistinu o kvalitetnom savjetodavnom tijelu koje pomaže izvršnome tijelu gradonačelniku, načelniku ili ministrici u donošenju kvalitetnih odluka u upravljanju kulturom i kulturnim stvaralaštvom. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Jedna mala ispravka, ne g. Raspudić, govorio je o tome uvaženi zastupnik Miroslav, Miroslav Škoro je govorio o, o karti uhljeba i o tome, ja nisam, ja ne mogu, ne bi komentirao, nisam primijetio da je to rekao g. Raspudić nego g. Škoro, a ja sam u svojoj raspravi spomenuo gospodina Škoru, no apsolutno sasvim je svejedno koje ime ili, ili prezime meritum onoga što ste htjeli reći da to, iz svog iskustva mogu potvrditi da to ako igdje možemo govoriti da nema tih tzv. uhljeba što je jedna riječ ja ne znam odakle je nastala, u kulturnim i upravnim vijećima sigurno to nisu ljudi koji bi, tako je, koji bi to bili i koji postaju na taj način pogotovo ne u kulturnim vijećima. Evo probajte si naći negdje popise članova kulturnih vijeća pa ćete vidjeti da su to sve redom [[Upadica: Hvala lijepa.]] priznati umjetnici s tog područja. Hvala lijepo.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi, evo nadovezat ću se zapravo na prethodne replike da riješimo ovu dilemu jesu li u kulturnim i upravnim vijećima uhljebi ili kvalitetni stranački kadrovi. Bilo je tu puno govora od strane nekih HDZ-ovaca da nema više samoupravnih interesnih zajednica, da su ta vremena prošla, da sada imamo sustav u kojem je ministrici ili izvršnoj vlasti na lokalnoj, regionalnoj razini dat mandat upravljanja. I smislili smo nekakve nove termine, a to je politička estetika. Kako to zapravo izgleda u praksi kad jedan čovjek odlučuje možemo vidjeti na primjeru Grada Zagreba kada se imenovala nova intendantica HNK čijem imenovanju je presudila dominantno ovdje prisutna ministrica. Naravno da je riječ isključivo o stručnom i kvalitetnom kadru i da politika s tim nema nikakve veze osim činjenice da je riječ o osobi koja je bila zamjenica Filipoviću Davoru Damiru tako ono Damjanu za gradonačelnicu Grada Zagreba na prethodnim lokalnim izborima. Dakle, to su ti isključivo stručni, isključivo po stručnom kriteriju birani kadrovi. Kultura bi zapravo stvarno treba biti od politike neovisna. To ne znači da se politikom ne bi trebala baviti, dapače trebala bi biti ogledalo društva. Trebala bi biti idejni začetnik kritičnog promišljanja. Trebala bi dati osvrt i na povijest, trebala bi nešto progovoriti o sadašnjosti, a uz pomoć mašte trebala bi nam dati pomoć u kulturi. Međutim, mi krojimo zakone s kojima nećemo imati takvu kulturu. Imat ćemo kulturu u kojem politika bira svoje kadrove, postavlja ih na ključna mjesta, kod nas je to od HRT-a pa do kazališnih ustanova, u kojem će takvi poput Ive Hraste Sočo biti ništa drugo biti ništa nego postavljeni činovnici za provođenje stranačke propagande i služiti kao jedan mali kotačić stranačke mašinerije, ništa više. Stoga su u potpunosti opravdani svi prigovori oporbe na predloženi zakon na koji se zapravo niti ne isplati predlagati amandmane. Dakle, amandmani mogu pomoći tamo gdje se nešto malo može poboljšati i popraviti, a ovdje treba čitav sustav osmisliti sasvim, sasvim drugačije. Evo gdje su moji ključni prigovori. Dakle, kada govorimo o imenovanju kulturnih vijeća kaže se da se za članove kulturnih vijeća imenuju umjetnici, stručnjaci i kulturni djelatnici istaknuti u područjima umjetnosti i kulture. Tko propisuje kriterije? Tko propisuje kriterije? Onaj tko bira, ministrica u konkretnom slučaju po kriteriju kulturne estetike kako smo to danas imali prilike čuti, a u praksi to znači da će među 2-3 kandidata odabran biti onaj sa stranačkom iskaznicom kao što to pokazuje primjer HNK. Tri kandidature su pristigle, tri su bile pravovaljane, tri su imale svoj kulturni program, izabrana je osoba koja je bila zamjenica na listi HDZ-a za gradonačelnika Grada Zagreba. Pa to je teška smijurija. I tako zapravo funkcioniraju i sva kulturna vijeća. Stoga ne čudi da je ovim prijedlogom izmjena i dopuna u Članku 19. stavku 4. stavljena odredba koja kaže da će član vijeća staviti svoj mandat na raspolaganje ako prestane mandat ministru nadležnom za kulturu koji je donio odluku o njegovom imenovanju. Pa to je zapravo fer, to je zapravo onaj amen koji je rekao da su sva ta imenovanja čisto političko kadroviranje u kulturi koja bi trebala biti potpuno nepolitična. Ali ima još jedna veća zanimljivost. Tu se slažem sa nekim klubovima koji su ukazali da smo napravili jedan stvarno nonsens u postupku odlučivanja o dodjeli prostora za rad. Dakle, imamo Ministarstvo državne imovine koje do dana današnjeg državnu imovinu nije popisalo, nije javno objavilo tko s čim raspolaže, ali s obzirom da imamo nesposobnog ministra sada će taj ministar dati ministrici kulture državne nekretnine na raspolaganje, a ona će po tako stranačkim kriterijima dijeliti državne nekretnine kome se zapravo svidi. Isti obrazac preslikan je i na lokalnu razinu, ali zna se da zapravo sa najkvalitetnijim kulturnim nekretninama u pravilu raspolaže država. Evo to su ona loša rješenja koja su dovoljno jak razlog da se ovaj zakon ne podrži i da se glasa isključivo protiv. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Nemet.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Orešković kritični ste prema ovom Članku 19. i imenovanju članova vijeća. Konkretno imate zamjerke na stavljanje mandata na raspolaganje ako prestane mandat ministru nadležnom za kulturu. Možete mi malo bolje pojasniti.
Poštovana zastupnica Orešković.
Ja sam kritična prema načinu na koji su uopće ta kulturna vijeća regrutiraju. Tvrdim da je to običan smokvin list kako bi se otklonila odgovornost za donošenje odluka. Sva ta kulturna vijeća kako na državnoj tako i na lokalnoj razini odabrani su od strane izvršne vlasti. I naravno da se u sastav kulturnog vijeća biraju one osobe koje odgovaraju kako je to lijepo terminski osmislila političkoj estetici izvršne vlasti. Njihov rad je savjetodavne naravni, međutim dakle opet u konačnici izvršna vlast dijeli onako kako želi, ali se skriva odgovornost. Uvijek će si ministar ili ministrica moći reći, ma ne, ne, ne ja sam takvu odluku donijela zato što je tako reklo kulturno vijeće koje sam i sama izabrala i koje o meni ovisi. Kakva je to država?
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Uzela sam riječ iz dva razloga, prvo jer se radi o jednom ad hominem, vrlo ružnom napadu. Gospođo uvažena saborska zastupnice zakon o kojem danas raspravljamo ne uređuje pitanje izbora intendanta HNK niti bilo kojeg drugog kazališta jer o tome postoji poseban zakon, a konkretno za izbor intendanta HNK poseban članak u tom zakonu već dosta dugo je to središnje nacionalno kazalište kojem zajednički odlučuju RH odnosno vlada i grad Zagreb. Pa to je minimum kad raspravljamo o zakonima i mi smo ovdje danas u drugom čitanju da znamo na što se zakon odnosi, ali ne zaista je nezgodno pa evo ja ću sada reći, prvo, tijekom dvije pandemijske godine u Odboru za kulturu na bivšu, buduću bivšu intendanticu, intendanticu na koju Dubravku Vrgoč je bilo toliko napada u ovom visokom domu, toliko neprincipijelnih rasprava, toliko podmetanja, optužilo ju se da je za vrijeme pandemije skrivila smrt jednog svog zaposlenika. U ovom visokom domu u Odboru za kulturu ne moram podsjećat koje su sve stranke u tome i na koji način sudjelovale. A danas za intendanticu koja je izabrana na temelju procedure i natječaja govorimo o osobi koja je bila kandidatkinja na izborima. Ne govorimo o najmlađoj ikad solistici primljenoj u stalni angažman u HNK, ne govorimo o osobi koja je odigrala sve glavne role ne samo na hrvatskim nego i na međunarodnim pozornicama, koja je nakon toga imala uspješnu diplomsku karijeru koja je upravljala u ministarstvu bila ravnatelja, koja je bila četiri godine u kazališnom vijeću tog kazališta. Ne, sve što vi imate reći je jedna stvar koja je angažman politički nešto što je u demokratskoj državi zaista slobodna volja i vaša i moja i bilo koga ovdje. Druga stvar zbog kojih moram reagirati je ova teza o uhljebima i o smokvinom listu. Ja vas najljepše molim uzmite dostupno je na web stranicama Ministarstva kulture, pročitajte imena i prezimena osoba umjetnika kulturnih djelatnika koji su članovi kulturnih vijeća i vijeća u Ministarstvu kulture i medija. Ja ću svaki put na sebe uzet svaki udarac, svaku neprincipijelnu kritiku, svaku uvredu jer mi smo to dužni izdržati, ali uvjerena sam da je itko od vas pročitao makar 10 tih imena da ne biste na ovakav način govorili o uglednim građanima, uglednim umjetnicima, uglednim kulturnim djelatnica. Oni nisu nikakvi uhljebi, nikakav smokvin list, to su ljudi sa svojim karijerama, sa svojim postignuća za razliku od mnogih onih koji ih prozivaju i koji su se stavili u funkciju čega, da savjetuju da se izabiru najbolji programi, da im se dodjeljuju sredstva ne da bi se nekome pogodovalo nego da bi kultura i umjetnost u ovoj državi napredovali. I taj rad tih ljudi i ljudi onih o kojima oni odlučuju radi njih donosimo ovaj zakon i oni zaslužuju zaista po mom dubokom uvjerenju više poštovanja i više uvažavanja i zaista teško mi je zaista mi je teško kao ministrici zaduženoj za područje kulture kad raspravljamo o ovakvom jednom propisu na takav način slušati kvalifikacije osoba koje su pristale stavit svoj ugled, svoje iskustvo u funkciju da ovoj zemlji pa i našoj kulturi i umjetnosti bude bolje. To je jedini razlog zbog kojih ljudi pristaju raditi u kulturnim vijećima jer je to vrlo nelagodna pozicija. Puno je lagodnije čekat rezultate i onda prosvjedovat zbog jedne ili dvije problematične odluke.
Hvala. Imamo prvo najprije povredu poslovnika je digla poštovana zastupnica Raukar Gamulin. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Pa 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Poštovana gospođo ministrice, moram vas podsjetiti da ste upravo vi bez rezervno podržavali bivšu intendanticu HNK. Spominjete neke političke opcije koje su kako kažete napadale, pa vas ja moram zapitati zbog čega ju niste podržali i u trećem mandatu ako je zavrijedila takvu podršku i ako sve sumnje koje su bile iskazane od strane [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepo to je bila replika.]] zaposlenika nisu istinite.
Dobivate drugu opomenu.
Da, hvala.
Razmislite o tome.
Ja ću svakako razmisliti o svemu. Hvala najljepša.
Hvala. Idemo na replike, poštovana zastupnica Orešković najprije.
Uvažena ministrice, iako ste probali govoriti sa puno dramaturgije, vaš spin nije uspio. Dakle, ja nema ništa protiv bilo čijeg političkog angažmana, dapače smatram da bi politika trebala biti nešto što svakog čovjeka interesira, međutim u ovom slučaju ja sam napadala model. A model kaže da postoje umjetnici bez stranačke iskaznice i umjetnici sa stranačkom iskaznicom kao što je to sa svim drugim profesijama u RH. U ovom konkretnom natječaju imali ste tri osobe koje su imale svoje reference, imali su svoje karijere, imali su svoj umjetnički doprinos, pobijedila je ona sa stranačkom iskaznicom HDZ-a i to je problem hrvatske države na svim razinama, u svim branšama, u svim sferama, vi naprosto ljude koji nemaju vašu stranačku iskaznicu tretirate kao manje vrijedne i vi ste ti koji im oduzimate priliku da daju svoj doprinos probitku i dobrobiti RH.
Odgovor poštovane ministrice.
Ja vam se zahvaljujem na ovom stavu, ponovit ću, govorili ste, ja sam reagirala zato jer ste govorili o, ad hominem ste napali osobu. Ne moram podsjećat ni vas, ni hrvatsku javnost na koji način se u ovom saboru o bivšoj intendantici raspravljalo i čiju podršku ona nije imala, ali tad principijelno i sad i uvijek iza ove situacije koje sada događaju i u Splitu i u Rijeci i u drugim gradovima uvijek ću zagovarat da ravnatelji moraju ako nisu prekršili zakon odradit svoje mandate do kraja. Ja sam tako postavila se kao ministrica, nikoga nisam smijenila prije kraja mandata, nikoga i to ću zagovarati i to unosimo i u zakon jer ja u to vjerujem, to je dignitet kulture, a pogledajte malo kako rade vaše stranke na drugim mjestima.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovana ministrice, osvrnut ću se ukratko možda ne toliko na vaše izlaganje koliko na ovu raspravu koja se vodi. Kada govorimo o izboru vezimo za recimo kulturna vijeća, pa tako možda se mogu složiti i možemo raspravljati o tome da li je dobro da jedna osoba postavlja predstavnike kulturnog vijeća od strane, od upravnog vijeća od strane osnivača, međutim imali smo priliku u nekim gradovima, točnije i konkretnije u Puli di su se birali članovi kazališnog vijeća i NK putem natječaja di su odabrani najbolji koji su potom izabrani i od strane predstavničkog tijela, da bi potom upravo predstavnici kazališnog vijeća od strane radnika nezadovoljni tim istima koji su izabrani putem predstavničkog tijela dali ostavku odnosno povukli se sa svojih pozicija što je definitivno izazvalo reakciju da su članovi gradskog vijeća, pa samim time i ja u gradu Puli bili primorani smijeniti te iste predstavnike koji su odabrani od strane gradskog vijeća zato jer radnici nisu bili zadovoljni i treba poštivati njihove odluke.
Hvala. Poštovana zastupnica, pardon, ministrica Obuljen Koržinek.
Nakon dugo konzultacija sa brojnim sadašnjim i bivšim načelnicima i gradonačelnicima, ljudima koji su sjedili u gradskim vijećima i nakon praćenja onoga što vidimo da se često događa na lokalnim razinama s punom odgovornošću i vjerom da radimo dobro predložili smo da predstavnike upravnih vijeća ne biraju gradska vijeća i ravnatelje nego gradonačelnici. Zašto? To sam rekla i na odboru, jer se vrlo često dogodi trgovina, mi vama komunalno poduzeće, vi nama ravnatelja knjižnice. To ruši dignitet i zato smatramo da je potrebno identificirati gdje je odgovornost, pa evo i danas izlazi jedna ružna priča iz zagrebačkih imenovanja vezano uz jednu uglednu muzejsku instituciju, nemojmo se skrivati iza nekih kolektivnih tijela, treba birati po stručnosti, a mislim da će ovo biti puno transparentniji model.
Hvala. Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovana ministrice, meni čisto bude toplo i drago oko srca kad čujem vaše izlaganje, kao što je kolegica Orešković rekla puna dramaturgije, ovoga cijelu ovu raspravu nas navodite odite na Internet stranice, pogledajte naš rad kako mi transparentno radimo. Evo ja sam došla na Internet stranicu kao što ste mi savjetovali, poslušala sam vas, prvo što mi se otvorilo rubrika „Politika i kriminal“, izgleda da je ministarstvo malo lagalo oko ukidanja potpore Gordoganu, opomene na koje se pozivaju ne postoje. Znači to je časopis nakon 40.g. izlaganja, tako da eto kad se otvori Internet dolazimo do nekih vaših spornih odluka.
Poštovana ministrica Obuljen Koržinek.
S ove govornice dužni smo odgovorit na svaku repliku, pa i na ovu vašu, dakle o tome da se na nekom mediju rubrika zove „Politika i kriminal“ mislim da bismo svi trebali se zapitat da to citiramo, a drugo ja sam upućivala na web stranice Ministarstva kulture i medija, a ne pojedinačne reakcije pojedinaca koji su nezadovoljni pojedinačnim odlukama i toga će uvijek bit, nema sredstava za sve, a konkretno o tom časopisu i o toj situaciji sve smo vrlo jasno iznijeli i dokumentirali, pa ako malo ćete više vremena posvetit naći ćete i neke kredibilnije izvore od ovog kojeg ste naveli.
Poštovani zastupnik Beljak.
Hvala lijepa. Poštovana ministrice, ja ne razumijem zbog čega se vi ljutite kad i napadate ljude ili se branite od napada kad se radi o činjenici koja je dobro poznata svim građanima RH, da se radi stranačka iskaznica najprije radi karijere, najprije radi postignuća u svim, gotovo svim segmentima, pa tako i u kulturi, a onda se nakon toga sa tim, s tim … [[Govornik se ne razumije]] postaje naravno opet zahvaljujući stranačkoj iskaznici nešto u politici, dakle to je ovaj zadnji primjer o kojem je kolegica Orešković i kolegica Gamulin govorila to je jednostavno tako i ne trebate se praviti, to je poznata činjenica i mislim da bi se trebalo čak razmisliti o tome da se to ozakoni i da svaka vlast ima pravo imenovati i da to bude lege artis, a ne da vi morate izvrtati činjenice i govoriti da se radi o struci, a svima u Hrvatskoj uključujući i vas je jasno da se radi o političkim imenovanjima. Hvala lijepo.
Poštovana ministrica.
Poštovani g. zastupniče da barem malo pratite kulturu i da vas interesira, iz ovog izlaganja vidim da vas ne interesira, onda biste znali da upravo ovo što ste izgovorili nema nikakve veze. Upućujem vas, nemam druge bez obzira što će zastupnica možda reći pogledajte malo životopise osoba koje vode kulturne institucije, pogledajte životopise osoba koje sam osobno imala priliku i čast imenovati u svom mandatu, to su sve ljudi sa karijerama, sa postignućima, sa iskustvom uključujući i osobu zbog koje sam izašla za ovu govornicu. Ponovit ću samo najmlađa ikad osoba u stalnom angažmanu daleko prije čak i demokratske Hrvatske, dva fakulteta, doktorat, diplomatska karijera, karijera u ministarstvu, kazališno vijeće [[Upadica Reiner: Hvala.]] Treba poznavat situaciju.
Hvala lijepa. Treba poznavat situaciju. Poštovani zastupnik Beljak dignuo je povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Članak 238. vrijeđanje, dakle ministrica je rekla da i malo pratim kulturu, pratim je, itekako je pratim. A postavit ću vam sad pitanje kad ste već tako jako sposobni u ministarstvu možete li mi objasniti na koji način konzervatori kojima ste vi šefica sudjeluju u konstrukcijskoj obnovi nakon potresa. Hajde to objasnite meni i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti. Na koji način konzervatori stopiraju obnovu nakon potresa u Republici Hrvatskoj? Eto to je vaš, toliko ja pratim kulturu i toliko znam da ne radite ništa, odnosno da opstruirate obnovu, vi, vaše ministarstvo.
Kolega Beljak, znate i sami da je to bila replika tako da dobivate opomenu. Poštovana zastupnica Ban Vlahek je digla također povredu Poslovnika.
Članak 238. ministrica omalovažava saborskog zastupnika Beljka. Dakle iz današnje rasprave vidjeli smo ako se netko ne slaže sa ministricom ili nešto konstruktivno odgovori, veli, argumentirano ona se podsmjehuje i omalovažava zastupnike. Poštovana ministrice, vi ste ovdje da nas saslušate i eventualno uvažite naše kritike, ali ništa od toga vi ne radite.
Dobro. I to nije bila povreda Poslovnika, pa dobivate drugu opomenu. Skrećem pozornost na to. Kolega Šimičević, vi inzistirate isto na tome da je to povrijeđen Poslovnik. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. vrijeđa se i omalovažava ministrica kulture. Ona ima ulogu, ona ima ovlasti. Da li biste vi izabrali ove iste ljude koji obnašaju funkciju kad biste eventualno došli na vlast, ne znam, ali nećete doći na vlast, pa nećete ni birati. Imate pravo prigovarati.
Kolega Šimičević, to je isto bila replika. Dobijate i vi opomenu. Idemo na replike prave. Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem poštovana ministrice. Od djelatnika u kulturi sa terena dobila sam informaciju kako je pohvalno da do 1. listopada se raspisuju natječaji za narednu godinu i to je nešto dobro. Iz materijala koje smo dobili naveli ste da u Republici Hrvatskoj u kulturi je dominantno financiranje iz javnih sredstava kako nacionalnog, regionalnog, tako i lokalnog, ali ona i osciliraju samo zbog toga. Tako da mene zanima da li ćete u Nacionalnom planu razvoja, kulture i medija za razdoblje od 2022.-2027. pokušati te oscilacije nekako regulirati. Hvala.
Poštovana ministrica.
Hvala. To naravno ovisi uvijek o fiskalnim mogućnostima pojedinog proračuna bilo nacionalnog, bilo lokalnog ili regionalnog. Hrvatska se u 90-tim godinama odlučila za dosta široku decentralizaciju u kulturi uključujući i financiranja, tako da u odnosu na neke druge države imamo relativno visok udjel financiranja lokalnih i regionalnih zajednica i zato je važno upravo da se dobro planira i da imamo stabilnost takvog financiranja. Vidimo ovi primjeri, pa evo i u nekim velikim pa i u našem najvećem gradu, gdje neke ustanove nisu u cijeloj godini dobili još nikakva programska sredstva to su zaista neke situacije koje bi trebalo izbjegavati i zato će ovo unošenje rokova sigurno pomoći da se lakše planira i lakše upravlja.
Nastavljamo sa pojedinačnim raspravama. Hvala vam lijepa. Pa će sad govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Kad govorimo o kulturnim vijećima, imenovanjima vršitelja dužnosti kulturne ustanove o tome možemo raspravljati i to je tema. Međutim, ključna tema je ovdje da mi kao saborski zastupnici iznesemo određene stavove koje ministrica zna i upoznata je i čuli smo se i ja kao gradonačelnik i ministrica oko određenih problema koje imamo jer dolazim iz grada koji ima tri muzeja, koji ima jednu galeriju od poznatog umjetnika Sikirice Stipe. Imamo i kulturno vijeće, nisam ga mijenjao. To što sam dočekao to je tu, ali imamo problem te naše tradicije, baštine od rekao sam tri muzeja franjevački, alkarski muzej, imamo muzej cetinske krajine. Međutim, imamo toliko bogatstava, toliko nalazišta ali me jedna stvar razočarala s tim je ministrica upoznata. Svi znate da Sinj ima svoju tvrđavu, Stari grad gdje je 1715. i obranjen grad Sinj od Osmajlija, u zagovor čudotvorne gospe Sinjske. I da je iz toga nastala jedna naša kultura, tradicija, naši običaji se baziraju na tome događaju. To je naš identitet, ta tvrđava je naš identitet. 2004. godine pokrenut je projekat arheoloških i istraživačkih radova i naravno i sanacije te naše tvrđave, te naše svetinje koju mi štujemo i to je bazirano naša povijest na tome mjestu. To je mjesto gdje smo se obranili od Turaka na temelju čega je osnovana i viteška igra alka koju trčimo u čast naših pradjedova od 1715. koju i slavimo u zagovor čudotvorne gospe Sinjske. I imamo jedan presedan. Ove godine po prvi put da ministarstvo ne sufinancira nakon 2004. godine do sad uloženih 8 milijuna, ministarstvo negdje oko 2 i pol milijuna kuna, grad Sinj negdje oko 4 i pol milijuna. Ukupno negdje oko 8 milijuna kuna. Sad nakon 18 godina po prvi put nisu odobrena sredstva za tvrđavu sinjsku. Svi znate di pucaju mačkule. Kad je sinjska alka većina vas je bila, ove godine nije odobreno bez obzira što se grad Sinj javio na program. Ja bih želio o ovome pričati, jer to su bitne stvari. To je taj naš identitet koji možemo pokazati. Sada evo počinju dani alke, Velike gospe u petak će biti otvoreno u gradu Sinju, imamo što pokazat, mi imamo što pokazat. Sinj je grad kulture, Cetinska krajina, Dalmatinska zagora, međutim ne znam zbog čega taj bojkot kao dogodilo se u Petrinji što se dogodilo i tribamo svi sudjelovati, da. Pa zar je tih 200.000 kuna koje je grad Sinj tražio u programu da se nastavi istraživanje, istraživački arheološki radovi jel su pronađena vrata, putevi u tvrđavu jedan vrlo bitan arheološki i to arheolozi govore i to govore svi stručnjaci da je to vrlo bitno nastaviti i sačuvati i sanirati i prikazati tu tvrđavu i ono sve što se je događalo iz toga vremena, premda je se našlo dosta toga iz, iz toga vremena od oružja, od granata tih kugli koje su bile u to vrijeme, zidine su bile urušene za vrijeme Napoleona ovdje kad je bio, tako da to je jedno mjesto evo imamo kolege iz tog kraja i znamo šta predstavlja Sinjska tvrđava. Imamo mi lokalitet druge, imamo Aequum starovinski grad, imamo isto to bi tribalo istraživati, imamo u Franjevačkom samostanu nešto što nema niko, imamo znači ono što trebamo jače i pojačano pokazati, međutim tu su još uvijek neriješeni i ti odnosi. Puno je muzeja u Sinju, ali jednostavno tribamo naći rješenje, županija jedino eto što je vlasnik i imenuje. Prema gradu se Sinju ne odnosi baš do sada ne, doslovno nikako, … reći da je Splitsko-dalmatinska županija gradu Sinju dala donirala 10.000 kuna u prošloj godini u svemu 10.000 toliko drže o Sinju i Cetinskom kraju. Evo tu je i bivši dožupan sad saborski zastupnik Luka Brčić i zna da je odnos Splitsko-dalmatinske županije kao da ne postoji Cetinska dolina, cetinski kraj, Čudotvorna Gospa Sinjska, Sinjska alka koja je brend, koja je alka naša, ali toliko ispolitizirana da je postala desna ruka politikama vladajućih. To je dokazano i prije nekoliko dana kod prijema kod premijera, ja nisam bio na popisu kao gradonačelnik ne kao saborski zastupnik ili član druge stranke, tako da ste pretvorili i tu našu alku [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] u … [[Govornik se ne razumije.]]
Imamo više replika prva je poštovane zastupnice Ban Vlahek.
Poštovani kolega Bulj, drago mi je da ste kroz svoju raspravu nas malo proveli svojim krajem, međutim ja bi se vratila na ovo o čemu danas pričamo od jutra. Krucijalno pitanje ovog svega je strategija kulturne politike od države pa do lokalne samouprave jer kada imate definiranu politiku tada znate kuda idete i kada idete, a kako do toga doći onda nema baš previše prostora za muljanjem s financiranjem. Iz toga razloga mislim da upravo zato nitko ne donosi strategije jer bez njih se kako bi se reklo lakše lovi lova u mutnom. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Bulj.
Ja sam samo htio iskoristiti ovu govornicu i ukazati na problem koji se događaju. Evo ja mogu spomenuti Stipu Sikiricu koji je ostavio sav svoj životni, sva svoja životna djela ostavio gradu Sinju, mi smo čak evo pred registracijom i galerijom Sikirica Stipe. Ako dođete u Sinj to su simboli grada Sinja alkar koji je … alkarskoga trkališta na konju, vrata na Crkvi Čudotvorne Gospe Sinjske i brojna druga djela koja su simbol našeg rada o tome sam htio pričati. Ali da obustavi po prvi put nakon 20 godina Sinjsku tvrđavu na Starom gardu da se nastavi arheološko istraživački radovi i sanacija mi je nezamislivo. Ne vidim koji je to razlog. Pa naravno da je tu uključena politika, evo ja sam samo ispričao kako je alka dio nas, ali Viteško alkarsko društvo i uprava je produžena ruka HDZ-a kako u županiji tako na državnoj razini. Ima gradonačelnika uopće nije bitan, oni su privatizirali svoju alku, tu alku to naše što je tribalo biti ni SDP-ovo i HDZ-ovo ni Mostovo oni su to uzurpirali [[Upadica Reiner: Hvala.]] i prisvojili i doslovno pljuju po tradiciji.
Sljedeća je replika poštovano zastupnika RAspudića.
Poštovani zastupniče Bulj. U svom govoru u ime kluba istaknuo sam ovu čudnu negativnu tendenciju, a to je da se od zakona od promjene do promjena zakona smanjuje broj stanovnika unutar kojeg je obvezna jedinice lokalne samouprave imati Vijeće za kulturu. 2004. zakonom granica je bila 30.000, 2013. to se smanjilo na 20.000, a sada svi oni koji imaju preko 10.000 stanovnika moraju imati kulturno vijeće. Pa mene evo zanima vaše iskustvo kao gradonačelnika Sinja, a Sinj je tu između 20, 30.000 dakle kačio ga je ovaj zakon od 2013., pa imam dojam da vi u Sinju znate svakoga ko se bavi kulturom. Ako sutra treba izložbu o Stipi Sikirici da vi znate u glavu koji su ljudi koji o tome nešto znaju i koji mogu pomoći. I čemu onda ovako gomilanje birokracije? Ja nikad nisam izgovorio riječ uhljeb, ja to nisam rekao, nikad u životu nisam rekao riječ uhljeb. Dakle, ja sam rekao da je to nepotrebno gomilanje administracije [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepa.]] i troškova jer oni primaju neke naknade.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa kulturno vijeće rekao sam ja sam došao dočekalo me kulturno vijeće evo godina dana je prošla isti su ljudi tamo imenovani. O kriterijima i tome neću govoriti, naravno da tu ljudi ima iz kulture i koji su naravno i stranački povezani sa određenim strankama, ali to je njihov privatni izbor. Da li je grad kao Sinj od 25.000 trebao imati kulturno vijeće to je zakonska obaveza i zakon je tako rekao i mi imamo kulturno vijeće. Da li je tribalo smanjivati to? O tome ja nisam najstručniji. Da li je to tijelo koje povećava možda protok odluka koji će biti usporavat kod manjih jedinica lokalnih samouprava neće, o tome ja ne mogu suditi. Naravno to je tribalo prisudit nekog sa većim iskustvom. Ali ovdje bi samo još jednom nešto napomenuo, da me puno više bole stvari kad se uzurpiraju naša tradicija, evo spominjao sam alku, alka je dio svih nas, doktor Franjo Tuđman je rekao alka nije ni SDP-ova, ni HDZ-ova nego narodna. Znači mi u Hrvatskoj dozvolili da jedna politička stranka HDZ uzurpira Viteško alkarsko društvo, da se doslovno izrugiva i da je privatizira u svoje stranačke svrhe [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] i o tome tribamo …
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče. Kad već govorite o kulturnim vijećima ako nije problem da nam kažete za koja područja ste osnovali kulturna vijeća znači za koja područja? I drugo, koliko imate pravnih osoba u gradu Sinju koje su od posebnog interesa za kulturu u gradu Sinju i u čijim prostorima rade? Da li rade u svojim prostorima u prostorima grada, županije ili države?
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa da imamo tih ustanova koja sam evo rekao, samo tri muzeja imamo, imamo Franjevački muzej koji zaista ima eksponate koji su na svjetskoj razini, ali evo, to je u franjevačkom samostanu, imamo muzej koji je vlasnik grad Sinj, u biti prostora, županija je osnivač, to je Muzej Cetinske krajine, tako da tu imamo isto simbiozu, imamo Viteško-alkarskom društvu gdje je vlasnik muzej koji je također, jedan moderan muzej. Imamo znači još ... [[Govornik se ne razumije.]] Galerija Sikirica koja je u osnivanju, imamo tih kulturnih ustanova, međutim, ja bih još jednom napomenio da je politika se uvukla u neke druge sfere, u naše tradicije, naše vrijednosti. Mi ne možemo reći, ne može Viteško-alkarsko društvo biti eksponent HDZ-a, to je problem. Viteško-alkarsko jer alka je naša svetinja, a bilo koja politička stranka ovde je uzurpirala, otuđila od naroda, odnarodila je alku da bi ispunili kriterije političke, to ministrica zna, evo, prije nekoliko dana kod prijema premijera, mene se navodno zvalo, kad sam došli, rekli ste g. gradonačelniče, vi niste na popisu, uopće na popisu da se primi. Zašto? Jer se žele gradonačelnika Sinja omalovažiti, ali recimo Hrvaca jer je on član uprave, treba ga se dignuti.
Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Miletića.
Hvala vam potpredsjedniče HS-a, g. Reiner, poštovani kolega g. Bulj. Ja bih još jednom htio radi hrvatske javnosti da pojasnite, dakle svakome razboritom donekle je jasno da bez politike i političkih procesa ne može se ništa događati, kako na lokalnoj razini, tako i na nacionalnoj. No, prava demokracija je ona koja osigura takve procese demokratske unutar društva jer evo, ajmo konkretno govoriti unutar grada Sinja da onda i nacionalno i lokalno građani budu slobodni i kad pričamo što vi ste činili oko Covid potvrda i svega ostaloga, ali ajmo sada o kulturi, posebice dakle Sinjska alka. Što vi kao gradonačelnik možete napraviti i što bi nacionalno država trebala napraviti da stvarno cijelo to društvo bude slobodno i da Sinjska alka bude kulminacija one ljepote, dobrote i kulturnih manifestacija na razini cijele naše domovine.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Interesantno pitanje, o tome volim razgovarati. Alka je dio identiteta, Alka je dio naše povijesti, dio naše tradicije, dio vjere, dio kulture, sve simbolizira Alka u biti. Na 1. Sinjskoj alki, dr. Franjo Tuđman, kad je bio kao izabrani predsjednik 90-ih je rekao da je Alka simbolizira opstanak ljudi po tim našim područjima odakle ja dolazim i naravno da je ne smije nitko uzurpirati, ona ne smije biti stranačka ćelija. Ovdje govorimo o Alki kao simbolu, gdje se simbol i kulture vjere, tradicije, opstojnosti, časti, ljubavi, identiteta pretvorilo jedna uprava koja je zatvorena, odnarodila je i oni sami sebe biraju. Oni upravljaju sa svime, ne samo s Viteškim-alkarskim društvom, sa zdravstvom u Sinju, imaju najveće utjecaje prema svome sponzoru HEP-u, najveći utjecaj bilo po čemu i oni su otuđili tu Alku, međutim, Alku triba otvoriti narodu tako da cila šira zajednica može glasati i birati ključne ljude koji će voditi tu vrlo bitnu udrugu, ne udrugu nego Sinjsku alku koja je simbol ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala, hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica, Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam g. predsjedniče. Pa evo, mislim radi, ako netko od građana Sinja i gleda ovo, mislim da je važno da odgovorimo na neke stvari. Što se tiče financiranja, g. uvaženi saborski zastupniče, o tome smo razgovarali, a vezano je dijelom i za ovaj komentar koji je ranije bio oko potresa ove godine, Ministarstvo kulture i medija je preko 50% nacionalnih sredstava koja su inače namijenjena za financiranje u ostatku Hrvatske namijenila hitnim mjerama na područjima potresom pogođenim područjima, za sve one hitne sanacije koje nisu bile prihvatljive za financiranje iz EU sredstava i tad sam vam obrazložila, odgovaram vam i sada javno, jedini razlog zbog kojeg ove godine taj program nije ušao u natječaj je taj što nije, ne radi se o hitnim mjerama u slučaju istraživanja nego istraživanja, kao što ste i sami rekli, koji traju od 2004., uputila sam vas da 1.9. se javite na natječaj za razmak od 6 mjeseci neće se ništa dogoditi, a mislim da cijela Hrvatska mora pokazati solidarnost. Druga stvar, upitali su vas za neke ustanove, vi spominjete samo 3 muzeja. I Sinju postoji veliki broj kulturnih ustanova koje i dijela, i udruga koje financira redovito Ministarstvo kulture i medija i .../nerazumljivo/... Sinjsko pučko kazalište i Kulturno-umjetničko središte Sinj i Udruga Klape Gospi Sinjskoj, i tako, itd., svi su redovito financirani na temelju odluka kulturnih vijeća o kojima danas ovdje govorimo, koji brinu o ravnomjernoj regionalnoj zastupljenosti. Vlada je RH bez obzira tko je u Sinju bio na vlasti uložila je samo u muzej sinjske krajine preko, u alkarski muzej preko 20 milijuna da bismo dobili jedan muzej s kojim se svi ponosimo, a ova Vlada u kojoj ja radim kao ministrica, koliko ja znam, za vrijeme mog mandati ni vi ni prethodna gradonačelnica niste bili iz HDZ-a, dakle nemamo nikakve veze sa strankom, mi smo preuzeli financirati, osigurali dodatna sredstva da se financiraju stručni kustosi koji će brinuti o tom bogatstvu. Dakle to je odluka naše Vlade pa mislim da nije dobro da se to, da o tome se ne govori i zadnje što se tiče sastanka, s obzirom da sam bila tamo i moram to reći, vi ste došli na portu Vlade, bili ste pozvani kao gradonačelnik na ovaj sastanak, kao što je i vaša prethodnica i vi bili pozvani na sve sastanke do sad, došli ste na portu, rečeno vam je da će kolegica iz protokola doći po vas, ona je krenula, vi ste već otišli pa hajde kad već govorimo o toj epizodi, alkari su otvorili .../nerazumljivo/... viknuli su vam, gradonačelniče, dođite, a vi ste otišli, nismo znali zašto, ali meni se čini upravo zato da biste danas mogli reći da niste bili pozvani, što nije istina, to znate i vi i ja. Bili ste pozvani, protokol je krenuo da dođe do vas, vi ste otišli, otvorili su se prozori i vikalo se za vama gradonačelniče gdje idete. Očito ste to napravili da biste danas mogli izgovarati ovo što ste ovdje izgovorili. To nije dobro jer nije istinito. To nije stav nas, nije stav naše vlade, nije stav predsjednika vlade koji je pozvao na sastanak nego je to jedna ružna manipulacija.
Kolega Bulj zakasnili ste ne možete povredu Poslovnika stavljat nakon što se završi govoriti jel. Ovaj, ali izvolite imate repliku.
Pa ministrice ne možete uvjeravati mene u ono što je neistina. Kao prvo Viteško alkarsko društvo i uprava je apsolutno u rukama HDZ-a i pokornički se, vama govorim o upravi, na o alki, alka je svetinja koju ću ja braniti, ja sam došao ovdje sa kapicom, a ja sam došao na porti reče mi niste na spisku. To možete provjeriti, ali evo kad ja nisam kao gradonačelnik na spisku, ja nisam imamo na popisu, znači nisam mi kažemo u Sinju tako, mi smo, a imamo mi svoje te riječi. Prema tome, nećete me vi učiti ni Viteško alkarsko društvo koje je imalo svoga kandidata koji je izgubio izbore da bi došli nekako do proračuna, a bivša gradonačelnica da bila je na usluzi HDZ-a, s vama je bila naravno, radila je šta je god tribalo međutim i ja sam na usluzi naroda i na usluzi svakog ministra i vlade. Ja sam vas zvao jučer nisam mogao vjerovati da je skinuto 200.000 kuna za tvrđavu, ja ću iznaći sredstva, ne triba ni … [[Govornik se ne razumije.]] ni Dinko Bošnjak koji kune nikada nije da za Viteško alkarsko društvo, a debelo upravljaju Viteškim alkarskim društvom. Znate zbog čega? [[Upadica: Hvala.]] Isključivo zato samo šta su u HDZ-u. Isključivo što su vaši poslušnici [[Upadica: Hvala, hvala kolega Bulj.]] a ovo ostalo je neistina.
Odgovor poštovane ministrice Koržinek Obuljen.
Hvala vam gospodine zastupniče, ako vi ne možete shvatiti da u trenutku ovakve katastrofe kakvu je doživjela Sisačko-moslavačka županija i ovaj dio Hrvatske trebamo pokazati solidarnost i možemo za 6 mjeseci odgodit istraživačke radove, ne da se nešto ruši, onda ja ne znam, onda mi možda ne čitamo iste vijesti ili ne posjećujemo iste krajeve Hrvatske pa ne može pokazati istu razinu empatije. A imala sam potrebu ovo reći jer sam bila tamo nazočna i ponovit ću, otvorit su prozor, vikali za vama, kolegica iz protokola je otišla dole, vi ste se okrenuli, niste došli očito samo zato da biste mogli ovo govoriti što govorite, ali to evo vama na savjest.
Kolega Bulj digli ste povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Pa ministrica je povrijedila Članak 238. jer omalovažava zastupnika. Naravno da sam došao da uđem, a pošto mi je rečeno da nisam na popisu, kako ću ući, šta bi ja trebao nekoga moliti i nisu vikali alkari, alkari neće vikat za menom, tu nije bilo alkara tu su uglavnom bili uprava Viteškog alkarskog društva tj. uprava HDZ-a Sinj. Tako da vam moram kazat da je ta uzurpacija napravljena i molim vas o Petrinji sam prikupljao ja osobno humanitarnu pomoć i prvo je iz Sinja došla pomoć i voda prije nego što je … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Hvala lijepo, to nije bila ovaj nikakva, kolega Bulj, molim vas zaustavite se, to nije bila nikakva povreda Poslovnika nego ste imali repliku pa dobijate opomenu. Poštovana zastupnica Grba Bujević ima repliku.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena ministrice jako je dobro da je Vlada RH uložila 20 miliona u Muzej sinjskih alkara, to je jedna tradicija i jedna vrijedna stvar koja se trebala napraviti. Čudi nerazumijevanje da u ovo doba kad su oštećeni objekti kulturne baštine na području od potresa pogođenom području da to neko ne razumije. Pa naravno da je važnije da se pokrije bilo koji objekt kulturne baštine nego da se sada u ovakvim situacijama pogotovo uz vaše objašnjenje da će se to sve regulirati u narednom razdoblju u kojem je ovo. Nerazumijevanje dolazi od strane onih koji ne bi to smjeli tako raditi.
Poštovana ministrica.
Hvala, ma evo to je i bio komentar. Zaista ove godine svima smo rekli kojima smo morali uskratiti sredstva koja idu redovito, znamo gdje smo ih usmjerili, a 1.9. se opet raspisuje natječaj. Naravno da ćemo nastavit obnavljat i Sinjsku utvrdu i sve druge spomenike jer su to svjedoci našeg identiteta i baštine.
Hvala vam lijepo. Slijedeće će govoriti poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u kontekstu Konačnog prijedloga Zakona o kulturnim vijećima i financiranju javnih potreba u kulturi kao, kao predsjednica Odbora za Hrvate izvan RH svakako podržavam, podržavam predviđene aktivnosti vijeća, a posebno one koje se tiču promicanja hrvatskog, hrvatskog i umjetničkog stvaralaštva u inozemstvu te očuvanju hrvatskog identiteta općenito. Unutar programa Vlade RH Središnji državni ured za Hrvate izvan Hrvatske, savjet, savjet Vlade RH i ministarstvo naravno Ministarstvo kulture provode, provode niz aktivnosti čiji je cilj očuvanje identiteta Hrvata koji žive izvan RH. Čemu sam i sama puno puta svjedočila tijekom mojih brojnih susreta s hrvatskom manjinom i hrvatskim iseljeništvom diljem svijeta naravno u domovini pa tako i, i u izvan Hrvatske. Iz šireg aspekta promatranja, iz šireg zapravo jednog šireg gledanja toga svega ovim se otvara niz mogućnosti, niz mogućnosti suradnje i cijela, cijela ja bih rekla paleta raznovrsnih aktivnosti kako na nacionalnoj, a tako i na lokalnoj razini. Posebno bih ovdje htjela naglasiti i nekako ulogu lokalnih, lokalnih zajednica i županija na suradnju s Hrvatima izvan RH, a posebno, posebno bih istaknula ovdje hrvatsku nacionalnu manjinu koja živi u 12, u 12 europskih država. Takva suradnja pridonijela bi očuvanju hrvatskog identiteta izvan granica RH, a lokalnim zajednicama svakako bi, njih obogatila bi im kulturnu ponudu i donijela gospodarsku dobit, nove poticaje, a možda vjerojatno i sigurno bi potaknula nove suradnje i donijela nove ideje. Evo kao jedan nedavni i jako dobar primjer navela bih Okrugli stol na temu „Hrvati izvan RH“ pod naslovom „Izazovi suživota“ u organizaciji župana Osječko-baranjske županije g. Ivana Anušića koji se održao krajem svibnja ove godine u Topolju povodom Dana Osječko-baranjske županije i 300.g. sv. Petra i Pavla u Topolju. Osobno sam nazočila tome i to je doista bilo vrlo uspješno gdje su bili, taj Okrugli stol je održan uz nazočnost visokih dužnosnika i predstavnika Hrvatske nacionalne manjine iz Mađarske, iz Vojvodine odnosno Srbije i iz Crne Gore odnosno iz Boke Kotorske i to je stvarno bilo uspješno i mislim da je to dobar, jedan vrlo dobar primjer kako i na koji način bismo mogli ostvariti jaču suradnju i to je bilo naravno, to je većinom bila kultura, ali i druga suradnja, tako da bih ja stvarno to istaknula kao dobar. Suradnju koju sam ja navela ovdje kao primjer doprinosi zaista jednoj zdravoj razmjeni iskustava i znanja i pridonosi i zapravo i razmjeni znanja i prijenosu znanja ili možemo reć kako god želimo, obogaćenim naravno i sve je to obogaćeno kulturnim sadržajima država u kojima ti naraštaji Hrvata su odrastali. Stoga predlažem planirati godišnjem programu rada i financijskom planu i financijskim planom za susrete predstavnika dijaspore s raznovrsnim kulturnim sadržajima i naravno Hrvata iz domovine. U kulturnim djelatnostima kao što su arhivska, knjižnična, nakladnička i knjižarska, te kulturno umjetnička stvaralaštva kao što su dramska i plesna umjetnost, glazbena i glazbeno scenska, književnost, posebno ja bih ovdje naglasila kulturno umjetnički amaterizam i druga stvaralaštva Hrvata izvan Hrvatske. Veliko je područje suradnje koje, koje se može, kojima se mi svi možemo posvetiti. Hvala vam lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Brčića.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa zasigurno s pravom mi Hrvati ističemo da pripadamo zapadnoj civilizaciji upravo zbog svoje bogate kulturne baštine. Dolazim sa područja Dalmacije odnosno Dalmatinske zagore, znam da vam je vrlo dobro poznato to područje i da mnogi amaterski folklorni i drugi umjetnički sastavi itekako oživljavaju te prostore, u smislu kulture dovoljno je spomenuti Vrliku, „Ero s onog svijeta“, pa „Glumci u Zagvozdu“ i često to puta i sami ste spomenuli sa svojim entuzijazmom uz pomoć jasno ministarstva i lokalnih i područnih jedinica, ali i sa svojim entuzijazmom to nadopunjuju, tako da oni isto, istodobno sudjeluju često puta u svojim prikazima i među Hrvatima izvan domovine, pa evo što mislite o takvim inicijativama nadalje?
Poštovana zastupnica Bušić.
Hvala lijepa. Pa evo g. zastupniče vi ste stvarno rekli, ja bih samo sve ovo potvrdila jer gledajte kad mi gledamo ovaj pogotovo ako vi ste naglasili pogotovo ovdje u ovom slučaju Hrvate iz BiH, pa sve je to prožeto, ne. Recimo jedan „Ero s onoga svijeta“ kad se izvodi u Vrlici kad biste samo vidjeli, pa i izvođači, a pogotovo publika vjerujte da bi tu bilo pola pola možda jer jedna, jedna je hrvatska kultura tu, ne možemo razdvojiti, to je nemoguće bez obzira na granice, granice postoje, u redu, poštujemo to, međutim kultura je jedna i pogotovo evo recimo kad se nešto izvodi u Imotskom, pa samo probajte, a ja sam na stotine puta bila na tim izvedbama, tu, to vam je sve isprepleteno i zapravo i prožeto jednim, a kultura je zapravo ista i narod i taj narod je isti i zapravo istim jezikom govore [[Upadica: Hvala]] iste običaje imaju, kulturne.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice, ovo je, ovo je zakon i ne dotiče se suradnje sa Hrvatima izvan domovine, ali kako ste vi izabrana u XI. izbornoj jedinici i predstavnik ste svih Hrvata ili građana Hrvatske koji imaju državljanstvo, da li smatrate da možemo pojačati suradnju i da više možemo aktivnije sudjelovati u prenošenju kulturnih dobara kako naših sunarodnjaka iz cijelog svijeta, a mislim prije svega i na BiH odnosno mi Hrvati iz domovine otići u goste, pa im ponuditi kulturne sadržaje koje oni nemaju prilike ovdje uživati? Hvala.
Poštovana zastupnica Bušić.
Hvala lijepa. Pa evo hvala g. Šimičeviću, ovo bi se moglo, moglo bi se jako puno o ovome govoriti. Evo recimo ja sam istaknula jednu arhivsku građu koliko, Hrvati izvan Hrvatske su stvarali strahovito puno, pa tu je jako puno književnih djela. Evo kolega Stier će reć, bili smo nedavno u Argentini, ima čitava arhivska građa koju bismo mi trebali prenijeti u Hrvatsku. To su, to su ljudi koji su stvarali ozbiljnu, ozbiljnu književnost i na koncu konca i pisali povijest koju je potrebno proučavati tako da bismo trebali dosta misliti i na to. Ja znam da se dosta radi na tome, dosta su u tome aktivna i naša na koncu konca i nacionalna knjižnica, kao što i naš Hrvatski državni arhiv, međutim ima tu jako puno kao što sam naglasila prostora za suradnju i daljnju i daljnje zapravo napredak te suradnje i zapravo gdje bismo trebali malo veću pozornost staviti na taj … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice ovaj Bušić, govorili ste kao zastupnica izabrana u XI. izbornoj jedinici kao predsjednica Odbora za Hrvate izvan RH o važnosti kulture i kulturne baštine u povezivanju domovinske iseljene Hrvatske, očuvanju identiteta Hrvata izvan Republike Hrvatske. Ono što bih, a na tragu ovog odgovora na prijašnju repliku možda bi trebalo naglasiti isto i možda bolje upoznavanje sa doprinosom koje je hrvatsko iseljeništvo dalo hrvatskoj kulturi. Možda rad kulturnih vijeća u našim gradovima koji će i na taj način promovirati i rad onih koji su doprinijeli hrvatskoj kulturi, a živjeli su u južnoj, sjevernoj Americi, u zapadnoj Europi, Australiji. Ima ih jako puno. Sad ne bi ih mogli nabrojiti, ali možda su nedovoljno poznati u domovini.
Poštovana zastupnica Bušić.
Hvala gospodine Stier. Evo meni je drago da ste, vi ste toga dosta rekli i stvarno meni je jako žao da je u Hrvatskoj općenito malo mi znamo o doprinosu Hrvata izvan Hrvatske i o hrvatskoj kulturi. I to je meni osobno jako žao zato što evo, kad biste vi otišli recimo u Novi Zeland, u Australiju, evo recimo u južnu Ameriku kao što smo vidjeli. Pa ljudi tih zemalja se dive bogatstvu naše kulture. Recimo pogotovo folklor koji oni i pjesme kad biste čuli. Recimo evo u Čileu ili Argentini kako pjevaju sve hrvatske pjesme i to uče, sa mobitela čitaju, makar i znaju i note, sve, ali makar i hrvatski ne govore. Tako da je to i kad vidite klape koje se izvode, folklor koji oni izvode, umjetnička djela koji stvaraju ne samo u književnosti, nego i umjetnosti, svih vrsta umjetnosti [[Upadica Reiner: Hvala. Hvala lijepa.]] Tako da je potrebno i o tome voditi malo veću brigu pa je se nadam …
Hvala. Poštovana zastupnica Grba-Bujević.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Bušić, krunidba kralja Tomislava na Duvanjskom polju će biti veliki jubilej 2025. godine. To je najvažniji događaj u hrvatskoj povijesti, pa evo vas i ministricu molim da se onda hajmo se tome posvetiti, idemo malo to dati doprinos tome. To je izrazito važan momenat, sprema se niz projekata koji zahtijevaju i našu pomoć, pa vama kao predsjednici Odbora za Hrvate izvan Domovine, a s obzirom da je to izrazito važno molim da se tome posveti posebna pozornost.
Poštovana zastupnica Bušić.
Hvala lijepa. Evo stvarno mi je drago da ste to napomenuli. Ministrica Obuljen će se sjetiti da je bilo nešto tako i 1995. godine na kojem sam sama bila nazočna, tako da hvala vam. Evo ja se nadam da ćemo to, nadam se da ćemo održati to tako da će to biti zanimljivo i imat ćemo priliku osvijestiti zapravo što to znači za hrvatsku povijest i što to znači za hrvatsku kulturu. Evo hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo zastati sa ovom točkom s obzirom da je jedan sat prošao, pa ćemo ići na iznošenje stajališta. Ovaj, e sad. Budući da su, da imam informaciju da funkcionira informatika, mi ćemo nastaviti odmah, ne trebamo stanku pa ćemo nastaviti sa radom vezanom uz Konačni prijedlog Zakona o kulturnim vijećima i financiranju javnih potreba u kulturi i idemo na završne riječi u ime klubova. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a završno govoriti poštovana zastupnica Boška Ban Vlahek. Izvolite.
Zahvaljujem. U svojoj prethodnoj raspravi u ime kluba nisam ulazila u pitanje tko je za stručnjake koje je po ovoj temi temeljno. Ako su zahtjevi za ukidanje političkog paralelizma i profesionalizacijom odluka o dodjeli novca i upravljanju u kulturi opravdani, može se postaviti pitanje kako ćemo onda voditi kulturnu politiku. Kako će neka stranka ili kandidat biti odgovorni građanima koji su ih izabrali na izborima, ako predaju svu vlast u kulturi nekim nestranačkim i profesionalnim kadrovima koji će sve voditi u navodnicima, transparentno. Zbog toga se i dalje sva kulturna politika vodi kao kadrovska politika. Ako stranka ili kandidat izabrani na izborima ne znaju što bi trebao raditi neki centar za kulturu u smislu koje ciljeve trebao ostvariti, u kojem roku i za čije dobro ili simfonijski orkestar, ako dakle nemamo demokratski odgovornu kulturnu politiku, onda je moramo outsorcati političkim podobnim kadrovima. Ravnateljima iz naše ekipe, članovima upravnih vijeća iz našeg stranačkog pogona koji će izabrati upravo takve ravnatelje i našim umjetnicima da nas iz kulturnih vijeća stručno savjetuju, da dodijelimo lovu našim umjetnicima, udrugama i sl. Ovaj Zakon ne da to ne ispravlja nego još dodatno učvršćuje. Ponovit ću još jednom. Ovaj Konačni prijedlog zakona apsolutno je neprihvatljiv iz više razloga. Prije svega, nema nikakvog razloga da se bilo kakav prijedlog zakona upućuje u proceduru prije nego što se usvoji nacionalni plan razvoja kulture i medija od 2022. do 2027. g. koji je, koliko nam je poznato, u izradi. Strategija mora prethoditi zakonu. Iz ovog prijedloga čini se da će se kulturna i medijska strategija HDZ-a sastojati u objedinjavaju manjkavih i površnih zakona, u još manjkavije i površnije, uz fingiranje javne rasprave koja uopće ne postoji. Stoga ponavljam, dok god se zakoni donose prije strategija, preko volje daju u javnu raspravu i onda zanemaruju svi iole ozbiljniji prijedlozi struke, jasno je da naša kultura i umjetnost postaje ponajprije zato, postoje ponajprije zato da bi golema HDZ-ova birokratska kulturna mašinerija imala razlog za postojanje i mogla bahato raspolagati javnim novcem kako god želi. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Mosta završno će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Kratko ću sumirati ono što sam iznio u govoru u ime kluba i u pojedinačnom govoru. Razlog je zašto Klub Mosta ne može prihvatiti ovakav prijedlog Zakona. Dakle, Zakon je propustio pronaći razboritu mjeru oko vijeća za kulturu. Smatramo da bi to trebalo vratiti, da bi 30 tisuća stanovnika na razini jedinice lokalne samouprave bila razumna mjera gdje su potrebna kulturna vijeća. Isto tako9 zakon je propustio preciznije definirati prijedlog zakona, preciznije definirati uvjete za članstvo u kulturnim vijećima. Smatramo također da im treba ojačati ovlasti tamo gdje su ta vijeća potrebna. Sigurno nisu u malim sredinama od 10 000 stanovnika. Vidimo da se ovdje nastavlja jedan proces, jedan isti model kojem smo svjedočili u promjeni zakona o HRT-u koji se dogodio još prije 9 godina kojim su potpuno obesmišljeni Programsko vijeće i Nadzorni odbor. Uzete su im sve ovlasti i stavljene isključivo u ruke ravnatelja kojeg postavlja politika, tj. trenutna vladajuća većina što smo vidjeli da nije dobro. A sada vidimo da se taj sličan model prebacuje i do najnižih razina u institucijama kulture. Sljedeće što smatramo da je loše u ovom prijedlogu zakona i što je za nas neprihvatljivo je ova dimenzija gdje se Ministarstvo kulture počinje baviti nekretninama. To ne bi trebalo imati mjesta uopće u ovom zakonu. Zatim, problematično je ovih 5% sredstava za programe i projekte koji se mogu dodijeliti bez javnog poziva izravno u situacijama te neke nedefinirane žurnosti. Potom nije dobar ovaj rok od 90 dana za odluku o objavi dodjele sredstava. Taj rok je potrebno skratiti. Zatim smatramo da će u praksi stvoriti probleme ovaj članak koji se odnosi na izbor v.d-a koji smatramo je logičnije da bude kao i do sada, da se za v.d. u tom razdoblju do godinu dana, dakle do izbora ravnatelja. Smatramo da v.d.-a treba birati od ljudi unutar kuće. Zatim u članku 15. nužno je srediti tipfelere koje sam naveo. Nije mi jasno kako je to došlo uopće do konačne verzije zakona da nije primijećeno ranije, te u taj članak 15. svakako dodati i istaknuti hrvatski identitet, hrvatsku kulturu i baštinu, te ukloniti pomodne voug besmislice koje su tamo prisutne u tom članku 15. a koje sam detaljno naveo. Iz ovih razloga ovakav prijedlog zakona je nama neprihvatljiv.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a završno će govoriti poštovani zastupnik Rade Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Znači Konačni prijedlog Zakona o kulturnim vijećima i financiranje javnih potreba u kulturi. Ovaj zakon nema dramaturgije kako su neke kolegice i kolege rekle već predloženi zakon koji je osuvremenjen i prilagođen vremenu u kojem živimo uređuje obuhvat i definiciju javnih potreba u kulturi, usklađuje se sa postupkom dodjele sredstava za financiranje javnih potreba u kulturi i postupak donošenja odluka o financiranju na razini Republike Hrvatske i na razini jedinica lokalne i regionalne (područne) samouprave. Ovim zakonom omogućava se višegodišnje financiranje programa i projekata kako bi se postigao kontinuitet u planiranju sredstava namijenjenih financiranju razvojnih infrastrukturnih projekata čime će se smanjiti financijska neizvjesnost i održivost sustava. Osiguravaju se, uređuje se postupak dodjele nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske i jedinica lokalne i regionalne samouprave, fizičkim i pravnim osobama koje djeluju u području kulture, jasnije se uređuje rad kulturnih vijeća kako bi se naglasila njihova savjetodavna uloga, preciznije se definira i razlozi potencijalnog sukoba interesa članova kulturnog vijeća, obveza njihovog izuzimanja iz raspravljanja i odlučivanja kao i sankcioniranje nepridržavanja navedenih odredbi. Poseban naglasak stavlja se na osiguravanje stabilnosti financiranja ustanova u kulturi. U odnosu na prijedlog zakona koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskom Saboru tekst predloženog zakona je dorađen i pravno i nomotehnički sukladno odredbama, primjedbama Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Slijedom rasprave na sjednici Hrvatskog sabora prihvaćen je prijedlog o potrebi propisivanja zadaća Upravnog vijeća ustanova u kulturi, članak 37. stavak 2. koji kaže da Upravno vijeće u svoj program rada i razvitak ustanova u kulturi na prijedlog ravnatelja usvaja financijski plan i godišnji obračun, donosi statut uz prethodnu suglasnost osnivača, donosi druge opće akte, ustanove u kulturi sukladno statutu te obavlja druge poslove određene zakonom, aktom o osnivanju i statutom. Prihvaćen je prijedlog o sustavu Upravnog vijeća i o tome da više članova Upravnog vijeća treba biti iz same ustanove. Sukladno tome u članku 37. dodan je stavak 4. koji kaže Upravno vijeće koje ima 5 članova većinu imenuje osnivač iz redova istaknutih kulturnih, znanstvenih djelatnika, pravnih, ekonomskih i drugih stručnjaka. A ako ono nije osnovano stručni djelatnici ustanove u kulturi svojih redova, a biraju jednog člana svi zaposlenici. Prihvaćeni prijedlog o propisivanju više stručne spreme kao uvjet za imenovanje članova upravnog vijeća, a imajući u vidu da i u lokalnim zajednicama ponekad teško naći osobu koja ispunjava uvjete stručne spreme. Dalje, prihvaćen je prijedlog da se ravnatelja ustanove u kulturi imenuje i uz prethodno mišljenje upravnog vijeća, te je u članku 40. stavku 1. do 3. predloženog zakona propisano da ravnatelj ustanove u kulturi imenuje ministar nadležan za kulturu, odnosno izvršno tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Dalje, predlagatelj je doradio članak 40. i dodaje stavak 9. kojim se propisuje ako osnivač, odnosno osnivači iz stavka 3., 4, ovog članka ne obave razrješenje i imenovanje ravnatelja ustanove u kulturi kojem je istekao mandat ili ovlasti vršitelja dužnosti ravnatelja ustanove tijelo nadležno za provedbu nadzora nad zakonitošću rada i općih akata ustanove u kulturi iz čl. 44. ovoga zakona, nadzor nad zakonitošću rada i općih akata ustanove u kulturi obavlja ministarstvo nadležno za kulturi razriješit će dužnosti ravnatelja i imenovati vršitelja dužnosti ravnatelja bez provođenja javnog natječaja do imenovanja ravnatelja odnosno vršitelja dužnosti ravnatelja od strane osnivača, a najduže na godinu dana. Klub HDZ-a će podržati predloženi zakon s osobitim [[Upadica Reiner: Hvala.]] zadovoljstvom s ciljem napretka u kulture u Hrvata. Hvala lijepo.
Završno će sada u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo u ovom završnom još jednom ću reći da žalimo da je propuštena prilika donošenja suštinske promjene koja bi zaista osuvremenile kulturni sustav i da se nije prihvatio prijedlog široke kulturne zajednice koja je aktivno sudjelovala u javnom savjetovanju da se pričeka Nacionalni plan razvoja kulture i medija jer ako se čekalo toliko godina nema razloga da se ne pričeka još otprilike godinu dana da se izrade dva zakona za ova vrlo osjetljiva područja i da se uključi što šira stručna i zainteresirana javnost. Proces izrade ovog zakona nije bio dovoljno transparentan, nije nažalost uključio širu kulturnu zajednicu koja je pokazala ponavljam veliki interes za sudjelovanjem u izradi ovog zakona, poslan je veliki respektabilni broj primjedbi i prijedloga u javnoj raspravi no gotovo ništa nije prihvaćeno. Kolega iz HDZ-a Krstulović Opara rekao je u svom izlaganju da je pomalo ljubomoran da nije imao ovakav zakon dok je bio ravnatelj ustanove u kulturi i gradonačelnik Splita i to jasno ukazuje na glavni problem ovog zakona u onom njegovom dijelu koji normira upravljanje ustanovama u kulturi jer eto svojim odredbama ipak preteže na stranu vlasti, a umanjuje zaštitu i utjecaj zaposlenika kao i šire društvene zajednice. Ponovit ćemo da nije dobro da i ravnatelj i upravno vijeće bira jedna osoba na vlasti time se gubi svaka mogućnost transparentnog izbora, a i jasna je velika mogućnost politizacije ustanova u kulturi biranjem odanih kadrova. Ministrica ne krije da bezrezervno stoji na strani ravnatelja, no pozivam vas gospođo ministrice da istim žarom pogledate i drugu stranu, stranu zaposlenika jer oni su itekako zaslužni za ostvarivanje ravnateljskih programa, dakle za sveukupni kulturni život u Hrvatskoj, a prečesto su umjetnici i radnici u kulturi zaposleni u ustanovama izloženi i pritiscima i omalovažavanjima. Vjerujem da ćemo se svi složiti da bi se kulturni umjetnički programi održavali i bez ravnatelja, no bez umjetnika i radnika u kulturi sigurno ne bi. I vi niste ministrica samo ravnatelja i intendanata, vi ste ministrica cijelog sektora i molim vas da to ne zaboravite. A moram se, žao mi je što kolege nema kad je g. Krstulović Opara ničim izazvan počeo spominjati SIZ-ove insinuirajući valjda neka bivša vremena pokušavajući difamirati oporbu, što vidjeli smo i maloprije nije osamljen slučaj u ovom saboru, ja ga ipak moram s ovog mjesta podsjetiti da je 1990. po statističkim podacima iz KPH u HDZ u tri vala prešlo 100.000 članova, dakle jasno je da o SIZ-ovima u HDZ-u znaju puno više nego u oporbi. No vratimo se zakonima u kulturi. Uvažena ministrica po dobroj političkoj praksi upire prstom na probleme i propuste u sredinama gdje HDZ nije na vlasti. Razumijem, opravdano. No pozivam vas onda ministrice da jednako tako pogledate i vlastite propuste tj. propuste Ministarstva kulture jer nadam se da ne mislite da te bezgrešni, a ti propusti su po ocjeni široke kulturne zajednice kontinuirano netransparentni procesi u izradi zakona i propisa. U administracijama ministra Biškupića i Mesića obojica iz HDZ-a svjedočili smo transparentnim procesima, brojnim radnim skupinama čiji sastavi su bili javno objavljeni i imena članova nisu bila obavijena velom tajne i provodila se šira javna rasprava i uvažavala su se mišljenja struke i radnika u kulturi. I zato i ponovno i opet pozivamo i ministricu i ministarstvo da se vrati takvim protokolima u izradama zakona i propisa i da ih dapače dodatno demokratiziraju i učine transparentnijima, takvim otvaranjem ministarstva dobit će sigurno i kulturni radnici i hrvatska kultura, a i samo ministarstvo. Eto na kraju nadamo se da će bar amandmani biti razmotreni koje ćemo predati, prijedlozi su to koji u fokusu imaju prvenstveno poboljšanje zakonskih prijedloga u svrhu poboljšanja određenih procesa u kulturi, oni su lišeni političkih interesa i zbog toga se nadamo da će biti prihvaćeni i da neće doživjeti uvriježenu sudbinu oporbenih amandmana, a to je da se automatski odbacuju naprosto zato jer su oporbeni. Svrha ovih rasprava trebala bi biti donošenje što kvalitetnijih zakona bez obzira s koje strane sabornice dolaze prijedlozi i primjedbe. Zahvaljujem.
U ime kluba Centra i GLAS-a završno će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvažene zastupnice zastupnici. Kada bi se ovaj prijedlog zakona trebao sažeti u jednoj rečenici onda bi ja to sažela ovako, bit će puno više politike, a puno manje neovisne kulturne scene. Ta opća bezidejnost i nesposobnost da se sustav uredi i unaprijedi dovela je do toga da se jedan sustav pravila koji je prije bio loš dodatno u ovim prijedlogom zakona unazadio. Tu konkretno mislim na pravila po kojima će se dodjeljivati na korištenje državne nekretnine, nekretnine u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Ono što se ovim Zakonom napravilo, dakle umjesto da se napokon ustroje registri državne imovine, gradske i sve druge, da se ti registri otvore javnosti, da se uvedu transparentni modeli praćenja naplate naknade za korištenje tih javnih nekretnina, dakle toga ničeg nema unatoč tome što Državni ured za reviziju iz godine u godinu upozorava da je to zapravo i zakonska obveza, ali nema veze što toga nema, sad ćemo samo napraviti to da ovlast dijeljenja tih nekretnina iz jednog resornog ministarstva, to je trenutno resor državne imovine, Ministarstvo državne imovine prebacimo na resor Ministarstva kulture kad su u pitanju nekakve zgrade, nekretnine kulturne namjene. No, niti to HDZ-u nije dosta. Nije dosta da ministrica kulture, eto, raspolaže s nečim s čim bi trebao raspolagati neki drugi ministar, nego se uvelo pravilo da se te nekretnine mogu dijeliti i neposrednom pogodbom. Pa ako u nekom trenu i nastanu pravila koja će definirati procedure, kriterije, rokove, sve će to moći biti kao potezom pera prepisano i anulirano voljom osobe koja u nekom trenutku ima određenu političku moć i vlast. Puka politička diskrecija. Neće u tome biti nikakve koristi za kulturnjake, ali će imati za one koji eto, s ministricom mogu negdje na kavi, u nekom hodniku, u nekom netransparentnom dogovoru postići nešto što drugima na takav način neće biti dostupno. Kada su se uvodila kulturna vijeća, govorilo se da se to radi zato da se eto, postupak dodjele financijskih sredstava u kulturi učini transparentnijim, da se pusti struci da kaže neku svoju riječi i da se, pod navodnicima, smanji autonomija, odnosno samovolja bilo ministrice, bilo izvršne lokalne vlasti, to je bila intencija. Takvu intenciju nismo postigli niti ju možemo postići jer nigdje ne postoje kriteriji po kojima će se odlučiti tko će biti taj koji će biti imenovan i neko kulturno vijeće. Ne samo da u Zakonu ne postoji niti naznaka koji bi to kriteriji bili, da li prepoznatost nekog umjetničkog projekta na međunarodnoj razini, godine staža, uvažavanje od strane drugih kulturnjaka, ne, ničega od toga nema. Nije razvijena niti kultura, a termin politička kultura je i sama ministrica često, često, ali nažalost i krivo koristila, dakle nema političke kulture da se prije raspisivanja natječaja kaže po kojem će se to ključu, po kojim će se to parametrima ocjenjivati pristigli kandidati. Dakle, kako će to biti, onako kako ministar kaže pa će neovisno o tome što postoji nekakav natječaj ili javni poziv, ponovno biti volja ministra ili evo, gradonačelnika koji će odlučit tko će njemu pomagati u ocjenjivanju i bodovanju kulturnih projekata. To nije transparentnost. Nije svaki javni natječaj ujedno i jamstvo da tu neće biti isključivo političkih distribucija financijskih sredstava iz javnog proračuna. Ako želimo transparentnost, onda moramo unaprijed reći koji su to kriteriji po kojim se netko bira, koji su to kriteriji po kojem se neka sredstva kasnije dijele. Ali, to je za hrvatsku političku scenu znanstvena fantastika. Hvala.
U ime Kluba zastupnika socijaldemokrata završno. Pardon, ovaj, prije nego to vam dam riječ, kolega Šimičević je digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem predsjedavajući HS-a. Povrijeđen je čl. 238. Evo citiram kolegica je rekla puno više politike nego zakona. Ovo je zapravo čista paranoja, zakon još nije ni stupio na snagu, a kolegica zapravo optužuje ministricu da se ogriješila o zakon i ovo su zapravo o tipične riječi oporbenih vidovnjaka.
Dobro, to je bila replika, to i sami znate pa dobijate opomenu. Ovaj, 2. opomenu, ovaj, a kao što sam započeo govoriti, sad će u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata završno govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Kolegica, mislim kolega, mislim da je malo došlo do nesporazuma, mislim da je kolegica htjela reći puno više politike, a premalo kulture, vjerojatno, pretpostavljam. Ali dobro. Nije bitno. Evo, samo da skrenem još jedanput pozornost na ono što sam skrenuo već i ranije. Nemojmo zaboraviti koje su nam bolne točke u našoj državi. Mito, korupcija, nepotizam, zbog toga nam mladi odlaze iz države, zbog toga nam se ne vraćaju ponovo u državu i ovo je još jedan zakon gdje smo propustili priliku da onaj dio koji je sporan i na koji smo upozorili, da ga ispravimo, promijenimo i da zapravo spriječimo mogućnosti da se takve stvari dešavaju. To se posebice odnos i na onaj dio koji je vezan za upravljanje nekretninama i davanja nekretnina u zakup direktnom pogodbom između izvršne vlasti i institucije kojoj se ta nekretnina daje u najam. To smo upozorili, nadam se da ćemo kroz kraći period imati izmjene i dopune tog zakona, da ćemo taj dio promijeniti i da ćemo nakon toga biti svi sretni i zadovoljni. Osim toga, nemojmo zaboraviti da je isto tako izvršnom dijelu dana ovlast da imenuje i članove upravnog vijeća i da imenuje ravnatelja, što isto tako nije dobro, bilo bi bolje da se to radi na drugi način, da se to radi na predstavničkom tijelu. Nažalost imamo isto tako još jedan, taj nije, taj primjer je malo drugačiji. Naime, kad se osnivaju vijeća u, u jedinicama lokalne samouprave do 10 odnosno od 10.000 stanovnika ta se vijeća zapravo osnivaju na predstavničkom tijelu što je dobro. Međutim, pitanje je koji će prijedlozi proći. O tome smo svi mi koji smo bili u gradskim vijećima, koji smo bili u skupštinama, koji smo bili u općinskim vijećima znamo koji su problemi i ukoliko nema razumijevanja između većine i opozicije imamo veliki problem jer zapravo većina uvijek progura ljude koji često i nisu sposobni da odrađuju pojedine poslove. I nakon toga nastaju problemi. Nakon toga stvarno dolazi do tog politikantstva i onda nakon toga dolazi do te rečenice više, previše politike, a premalo kulture. Mislim da je u većem dijelu zakona su bila nastojanja dobra. Ono što je prihvaćeno mislim da je prihvaćeno sa voljom i da smo, moramo biti sa time zadovoljni. Bili bismo sretni da su prihvaćeni svi naši zahtjevi. Vidim da je došlo i nekoliko amandmana pa ćemo prije donošenja zakona o tim amandmanima glasati. Nadam se da će još biti neki možda čak i prihvaćeni prije toga. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, na kraju ove današnje rasprave za početak bi se željela zahvaliti na svim prijedlozima koje smo i komentarima koje smo čuli i u prvom i u drugom čitanju. Ono što smo mogli između prvog i drugo čitanja uvažiti smo uvažili, a ista je stvar bila i sa javnom raspravom kao za ovaj zakon, kao i za druge zakone. Provedena je široka javna rasprava i najveći dio primjedaba koje smo mogli uvažiti smo uvažili. Možda je ovo trenutak da se kaže ako ne znam više desetaka ljudi organizirano pošalje isti komentar na javnu raspravu vi to možete usvojiti samo jednom ne možete više desetaka puta pa se ona čini možda neka kakofonija međutim naše ministarstvo vrlo ozbiljno pristupa javnim rasprava i uvijek uvažimo sve što možemo. Jedna od tema koja je bila više puta ovdje naglašena bilo je pitanje donošenja strategije i radi onih zastupnika i zastupnica koji su o tome govorili, ali još više radi kulturne javnosti željela bih ponoviti da je dinamika rada kako na strategiji tako i na novim zakonima bila uvjetovana Covidom i ja sam jasno komunicirala kroz svo to vrijeme da nisam smatrala da je trenutak takve ugroze trenutak u kojem možete, kada je potpuno neizvjesno kada će se ponovo pokrenuti kulturni život i pod kojim uvjetima bilo bi neozbiljno i nemoguće donositi strategiju u tom trenutku. I to je jedini razlog. O tome sam više puta govorila. Strategija se sada radi i ponovo dakle o njoj će biti provedena široka javna rasprava i ja se nadam da ćemo iznjedrit dokument koji će bit koristan i vladi, ministarstvu, ali i svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Ovaj zakon koji nije naravno nikakav mega zakon, napomenut ću ima 53 članka smatram da na dobar način uređuje naš kulturni sustav. On ispravlja, u tom zakonu se ispravljaju neke nedorečenosti i nedoumice koje su postojale u provođenju dosadašnjih zakona. Usklađuju se lijepo sustavi financiranja, upravljanja i odlučivanja i zapravo stvara se jedan relativno jednostavan pravni okvir koji će onda omogućiti da se bolje upravlja i da se na jasniji način i transparentniji način donose odluke. Ono što bih željela istaknuti kao jako važno to je reflektiranje u nomenklaturi, u definicijama koje su navedene u zakonu potreba i razvoja kulture i umjetnosti. Svakako bih istaknula pitanja financiranja u dijelu utvrđivanja rokova. Svakako bih još jednom istaknula nužnost kretanja prema višegodišnjem financiranju što ovaj zakon precizno uređuje i što su bili zahtjevi kulturnih djelatnika u proteklim godinama. Što se tiče instituta dodjele nekretnina, to smatramo jednim od najvažnijih segmenata ovog zakona. Kad se pažljivo pročita članak vrlo jasno je naglašeno da će vlada o kriterijima donijeti uredbu i u toj uredbi će biti vrlo precizno navedeno kada i pod kojim uvjetima se mogu dodjeljivati nekretnine. Takve će odluke donositi tijela lokalne vlasti, međutim situacija u kojoj danas je gotovo nemoguće bilo kakav komercijalno zanimljiv javni prostor dati na, u funkciju kulture mi smatramo da nije prihvatljiv. Kad govorim o kriterijima žao mi je da je više puta u raspravama istaknuto nešto što nije ni na koji način povezano sa stvarnošću, a to je da ne postoje kriteriji po kojima se donose odluke o financiranju, upravo suprotno. Kriteriji postoje, kriterije utvrđuju kulturna vijeća, oni postoje i sad, postojat će i u buduće i svake godine se ispočetka redefiniraju prateći učinke prošlogodišnjeg financiranja. Poseban naglasak u ovom zakonu stavljamo na stabilnost financiranja. Kao što sam rekla i na odboru i ovdje u raspravi nažalost postoji jako puno situacija u kojima se neredovito donose odluke, netransparentno i da ponovit ću pitanje je i odgovornosti ali i političke kulture da stalno podižemo ljestvicu. Mi to radimo kao ministarstvo, nadajmo se da će tako se ponašati i jedinice lokalne i regionalne samouprave. Na kraju ono što bih željela istaknuti jest da ministarstvo i ja osobno svaki put u svakoj raspravi i u javnoj raspravi koja prethodi i u raspravama u ovom visokom domu razmatramo sve konkretne prijedloge koje dobijemo. Teško je ako netko se referirana na zakon, a ne da nikakav konkretan prijedlog ili govori o nekim situacijama koje jednostavno iz zakonskog teksta ne proizlaze onda je teško na to reagirati, ali prihvaćamo da je to retorika koja se ponekad čuje i u ovom visokom domu i na to svi moramo biti spremni iako bih osobno voljela da više govorimo o onome što je zaista predloženo u zakonu, a ne ono što mi mislimo da tu piše, a da tu ne piše. Osobno kao ministrica i kao članica vlade sigurna sam da će se donošenjem ovog zakona postići osnovni ciljevi koje smo si zadali, dakle transparentnije financiranje kulture, jasnije procedure, podizanje ljestvice kad govorimo o kriterijima za one koji odlučuju i upravljaju i u tom smislu ja se naravno nadam da će u glasanju ovaj zakon, ovaj nacrt konačnog prijedloga zakona dobiti široku potporu. Hvala vam.
Hvala, imamo tri replike, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, dakle kroz raspravu i u prvom čitanju i u drugom čitanju se cijelo vrijeme provlačila misao strategije i vi ste se u svom završnom govoru jednako tako referirali na strategiju i objasnili da dakle tema korone, covida, svega ostalog, plana rada i ostalo. Ja vas neću pitati kad će strategija biti donešena jel to ovisi o niz drugih stvari, ali vas pitam jer na to se niste referirali, kad planirate strategiju poslati u javnu raspravu. To je nešto što pretpostavljam u vašem planu i programu ministarstva postoji, to je nešto što možete odgovorit, a da vas ne tjeram da odgovorite nešto netočno ili krivo jer onda ovisno o primjedbi, ovisno što ćete dobiti u javnoj raspravi pretpostavljam da će trebati onda jedno vrijeme da strategija i ugleda svjetlo dana, pa je moje pitanje vrlo konkretno, kad planirate strategiju uputiti u javnu raspravu? Hvala.
Poštovana ministrica Koržinek Obuljen.
Donošenje strategije vezano je nacionalnog plana, vezano je bilo uz nacionalnu razvoju strategiju. Mi smo pokrenuli i imenovali smo radnu skupinu i javno su objavljena imena, ona je odradila dva dosadašnja sastanka. Priprema se, mislim do kraja ovog tjedna, sutra ili prekosutra najkasnije će prvi put biti objavljeni ciljevi i osnovne mjere, to će biti prva runda javne rasprave, nakon toga u 9. mjesecu kad prikupimo sve te komentare napravit ćemo još jednu rundu iste takve javne rasprave i ja očekujem da ćemo do kraja ove godine nacionalni plan imati usvojen. To je odgovor, a analiza stanja odnosno nacionalni izvještaj o kulturi kao što sam rekla je završen, radilo ga je više od 30 autora, ima 500-tinjak kartica, nažalost završen je neposredno prije covida, međutim ipak smo se odlučili objavit ga takav kakav jest, on je u prijelomu i ja vjerujem bit će sastavni dio ovog procesa i on će biti mislim do ljetne, naše ljetne stanke objavljen.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana ministrice kao što ste vidjeli iz naših izlaganja gotovo cijene oporbe nije tu bilo nekih velikih primjedaba, primjedbe su došle iz redova zastupnika koji poznaju situaciju u kulturi, koji poznaju ovoga situaciju u kulturnim institucijama, vjerojatno sa pravom, mi to ne poznajemo kao zastupnici, mi smo pogledali što u zakonu po nama nije dobro i to smo pokušali skrenuti pozornost. Ono što vam se mora priznati je da je zakon čitljiv i da znamo što nas čeka, to je sigurno tako zato što nema tamo napisano da ćemo imati 15 pravilnika koje donosi ministar, imamo dva pravilnika koja se odnose na obrasce koji su zapravo nebitni, to se odnosi na izvještavanje, tako da sve što piše u zakonu znamo da će se to provoditi. Ono što vam se još uz to zamjera to je ono što ste dali previše ovlasti izvršnoj vlasti u JLS i mislim stvarno da ukoliko želimo da imamo transparentno, transparentnu kulturu, ako imamo transparentno donošenje odluka za područje kulture u JLS i ako želimo da stvarno to bude kultura u službi naroda to treba malo promijeniti.
Hvala. Poštovana ministrica Obuljen Koržinek.
Hvala vam. Kao što ste i sami primijetili od prvog do drugog čitanja mi smo zaista veliki broj primjedaba iz saborske rasprave usvojili. Vidjet ćemo, dobili smo neke amandmane koje ćemo razmotrit, to je ono što se može u drugom čitanju. Nakon pomnog razmišljanja, dugo razgovora sa brojnim i gradonačelnicima pozicije i opozicije i gradskim vijećima analizom onoga što se događa na lokalnim razinama s punom, s punim uvjerenjem i savješću predložili smo ovo rješenje u kojem je to u rukama izvršne vlasti. Ponovit ću, na lokalnim razinama zbog velike nezainteresiranosti za kulturu rezultat je obično takav mijenjamo komunalno poduzeće za knjižnicu, mi vama jednog u upravno vijeće kazalište, vi nama nekoga u lokalne ceste, to nije u redu, to nije dobro i to slabi kulturu i uvjerena sam da će ovo dati više digniteta kriterijima i stručnosti.
Hvala. Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana ministrice ovdje ste nekoliko puta spomenulo postupak dodjele nekretnina u vlasništvu države i regionalne lokalne samouprave pravnim i fizičkim osobama koji su kulturni djelatnici. Vi ste rekli tri puta ili koliko već kako će se to urediti. Meni, meni nije jasno da mogu ljudi sad postavit vama pitanje da ćete vi mene pozvati na, na kavu na Trg bana Jelačića i reći koji ti se sviđa prostor, evo izvoli bez, bez ikakvog, ikakvog postupka, pa ja jednostavno to ne mogu vjerovati da je to ozbiljno pitanje i da je upućeno na takav način vama kao kritiku. Hvala lijepo.
Poštovana ministrica Obuljen Koržinek.
Hvala vam. Dakle, kriteriji su jasno definirani. Obveza je da se donese uredba. Potpuno je jasno da se samo na, u javnim postupcima može dodjeljivati nekretnine. Razlog zbog kojeg je stavljena mogućnost izravne dodjele jest jednostavno vi možete imati u nekom gradu, ne znam netko je spomenuo KUD Jedinstvo, nemate u Splitu desetke KUD-ova koji imaju 100 godišnju tradiciju, imate jedan. I ako odlučite takvom KUD-u dati prostor za rad onda to nije nikakvo pogodovanje nego brinete o svojoj tradiciji. Dakle, to će biti potpuno jasan, to se događalo i dosada, ali nije bilo jasno uređeno. Mi ćemo sada to jasno urediti i mislim da će to biti na dobrobit kulture i umjetnosti.
Hvala vam lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Kao što je najavljeno slijedeća točka će početi u 3 sata, prema tome dajem stanku do 3 sata. STANKA U 14,32 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,16 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici nastavljamo s radom, ispričavam se malo kasnimo jer predsjednik vlade je imao press konferenciju, ali evo još smo skoro u ovoj akademskoj četvrti pa možemo ići dalje. Prvo dakle: - Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Viliju Berošu ministru zdravstva u Vladi RH Predlagatelji su 32 zastupnice i zastupnika u Hrvatskom saboru na temelju Članka 116. Ustava RH i Članka 125. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada je dostavila očitovanje, pa bih molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. Dodatno obrazloženje dat će poštovana kolegica Ivana Kekin. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući.
A pardon, stanka, samo ste trebali malo prije, izvolite kolega Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora [[Upadica: Vratite se na mjesto svoje.]] moram reći, moram prvo zatražiti naravno stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Neke stvari u ovom saboru već postaju pomalo ja bih rekao bizarne, neki bi rekli možda komične iako nisu baš komične, iako riječ komičan ne odgovara dostojanstvu ovoga sabora. Ovo je treći put, treći put u dvije godine da oporba traži odnosno pokreće pitanje povjerenja prof. Viliju Berošu ministru zdravstva u Vladi RH znajući da će i ta i taj zahtjev proći jednako kao što su prošla i ona prethodna dva tj. da neće uspjeti u tome. I to želim vrlo jasno reći ne da neće uspjeti radi toga što vladajuća većina, sama riječ implicira ima većinu nego zato jer je i ovaj prijedlog toliko površan, toliko besmislen, toliko slabo argumentiran da jednako kao i ona prethodna dva, da naprosto postaje bespredmetan. I ja se čudim da se takvi prijedlozi uopće daju i ne znam što se time želi postići doli da zapravo ljudi vide kako očito oporba nema snage čak ni argumentirati svoje prijedloge za pitanje povjerenja nekom ministru. Hvala lijepa.
Stanka je odobrena. Drugi zahtjev kolegica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zeleno-lijevog bloka, a kako bi zapravo se još jednom podsjetili kao smo došli do ovog momenta i do još jednog zahtjeva za opozivom ministru Berošu. Sada kada ste kolega Reiner spomenuli da je nakaradno da se traži treći puta ostavka jednog ministra niste se pritom zapitali pa kako je to Vili Beroš zaslužio da oporba tri puta traži njegovo, njegov opoziv odnosno da iskazuje nepovjerenje prema njemu. Kako smo došli do tog momenta? Jel možda zato što je Hrvatska u top 10 zemalja po smrtnosti na milion stanovnika u Coroni? Je li možda zato što ministar Beroš nije uspio dobiti suglasnost niti jednog dionika na reformu koju predlaže? Je li možda zato što je gospodin Vili Beroš sam kao ministar dozvolio daljnje outsoursanje i isplatu ogromnih količina, stotine milijuna novaca Medikolu zbog za korištenje opreme koja bi nam bila daleko jeftinija da ju sami kupimo? Ili možda smo došli do ovog trenutka zbog toga što je imao aferu Cuspis? Možda smo došli do ovog momenta i trećeg opoziva i zbog toga jer Vili Beroš kao ministar nije bio u stanju osigurati provedbu zakona koja garantira pravo na pristup sigurnom pobačaju u zdravstvenim ustanovama u RH. Možda smo došli do ovog momenta i zbog toga što naše zdravstvo kontinuirano generira iste probleme, a na njih se primjenjuju ista rješenja. Govorimo i o [[Upadica: Hvala vam.]] dugovima bolnica.
Hvala lijepa, stanka je odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine predsjedniče vlade, uvaženi gospodine ministre, u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim ovu stanku ne zato što se oko nečeg trebamo dogovoriti nego zato što trebamo postaviti pitanje da li je gospodin Reiner kao liječnik obavljajući svoj posao primijetio kakvo je stanje u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Je li primijetio kolike su liste čekanja? Je li primijetio da ima pacijenata kojima se medicinski pregledi zakazuju za godinu ili dvije godine ili to pored njega ne prolazi ili on to ne primjećuje? Poštovane kolegice i kolege, da gospodin Beroš svoj posao radi na dobar način nitko ne bi tražio njegov opoziv. Nisu svi članovi vlade došli na ovu klubu, nisu svi članovi vlade morali proći kroz ovakvo preispitivanje kroz kakvo će proći gospodin Beroš. A razlog zašto se traži njegov opoziv odnosno razlozi zašto se traži njegov opoziv su brojni. Od spektakularnih javnih nabava u njegovom sektoru gdje se jedan uređaj plaća 2 i po puta više nego kada ga nabavljaju privatnici, pa država plati 5-6 milijuna kuna više za isti aparat do činjenice da se za njegovog mandata dogodilo nešto gotovo nezapamćeno, a to je da se hrvatskim bolnicama obustavi isporuka lijekova, su pokazatelji zašto g. Beroš mora otići, a ja sam siguran da se čeka drugi krug izbora u Splitu, pa da kao što se g. Filipovića kao gubitnika uhljebilo na mjesto ministra, tako će se i g. Đogaša samo evo da ova nedjelja prođe, hvala.
Hvala vam lijepo. Stanka je odobrena. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba GLAS-a i Centra. U životu od sjaja do očaja vam nekad treba sekunda, da bi do negdje došli morate jako puno radit, ali da bi pali treba vam jako malo. Ajdemo se sjetiti teme korone i onda je u ovim našim prostorima i u javnom prostoru vladao jedan čovjek kojeg su svi nazivali Super Vili i taj Super Vili je bio pokazivan kao Supermen i koji rješava sve, a onda smo zaista vrlo brzo progledali i vlastitim očima vidjeli da je to samo kao u stripu ili kao u dječjoj bajci jedan imaginarni lik koji u stvarnosti ne postoji, a da je stvarnost kad je vezano uz zdravstvo značajno drugačija. A kako su se stvari odvijale i kroz ovaj zahtjev za opoziv navedeno je brdo stvari zašto ovaj ministar treba otići i kao u onom vicu znate kad muž pita ženu dal vjeruješ više svojim očima ili mojim riječima. Vi od nas očekujete da mi vjerujemo vašim riječima, da ne vjerujemo svojim očima i da ne vjerujemo zdravoj pameti i da ne vidimo što se događa i da ne vidimo koji problemi jesu. Podsjetit ću vas na onu hrabru ženu koja je izašla van i pokazala dokle je naše zdravstvo došlo odnosno kolko je nisko palo. Podsjetit ću vas samo na ovaj zadnji slučaj i presađivanje organa na Rebru, umjesto da se svi pokriju ušima i da se ispričaju i da kažu ne obrazloženje iz kojih malo dijete bi vidjelo da stvari ne stoje tako. Ključno pitanje je danas, pitanje dana zašto ministar Marić odlazi, on je bio jedan od onih koji je jasno rekao što misli o ministru Berošu. Hvala lijepo.
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolega Bajs, izvolite.
U ime Kluba Fokus i nezavisni zastupnici tražimo stanku od 10 minuta, poštovani predsjedniče sabora, predsjedniče vlade i naravno ministre. … [[Govornik se ne razumije]] je jednostavno, hoćemo vidjeti može li Klub HDZ-a, u pravu je g. Reiner, što manje mi tražimo opoziv ministara oni brže odu, tako da možda bi taktika upravo trebala biti suprotna, ali obzirom da sada imamo točku dnevnog reda onda bih rekao da 4 razloga su zbog kojih trebamo preispitati ipak da li ćemo dat povjerenje sadašnjem ministru. Kao prvo je pitanje pandemije, premijer je rekao prije početka pandemije da je ministar tu da vodi borbu protiv korona virusa. Mi znamo da u 5 valova koji su bili za redom u Hrvatskoj de facto 16 tisuća ljudi je umrlo od korone, 8. smo u svijetu po smrtnosti i sad je pitanje ko je za to kriv, da li građanstvo, da li zdravstvo ili vođenje pandemijom. Pred nama je i donošenje nove reforme zdravstva, ona je tek u naznakama, nemamo točne brojke, ali sasvim sigurno ono što znamo da udruge u zdravstvu ovog trenutka su protiv te reforme, oni koji trebaju upravo raditi u novoj zdravstvenoj postavci RH, a premijer je rekao prije godinu i pol dana što se mene tiče zakoni ako dođu spremni od g. Beroša bit će idući tjedan na sjednici vlade, taj idući tjedan očito nije još došao. Kada govorimo o dugovima u zdravstvu oni rastu sa pola milijarde kuna godišnje, mjesečno, to su brojke koje su takove da ova pandemija ja bih rekao jeste utjecala na njih, ali i rukovođenje sustavom ili izbjegavanje ove reforme i na kraju samo ću spomenuti jednu činjenicu da kada govorimo o financiranju onda trebamo se ugledati na europske fondove i nama odobrena sredstva, 1,9 milijuna kuna je povučeno od milijarde kuna odobreno i to je ono što moramo… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa kolega Bajs. Stanka je odobrena. Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Znači tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta da bih upozorila one koji žive u viteško doba kolega Reiner da je možda u to doba bilo normalno da se vade krivi jajnici, da se sirotinji vade bubrezi da bi ih se dalo bogatašima, da se trudnicama koje žele izvršiti legalni pobačaj to odbija činiti, ali u 21. stoljeću to stvarno nije slučaj. Ovdje smo treći puta zato što je zdravstvena usluga jedno od temeljnih ljudskih prava i zato što ljudi danas u Hrvatskoj osjećaju na doslovno na svojoj koži vladavinu HDZ-a, od privatizacije zdravstva do komercijalizacije zdravstva oduzeli ste ljudima pravo na zdravstvenu zaštitu, to je dno dna. Ako ni zbog čega drugog trebali bismo tražiti opoziv ministra zbog onog što piše u ovom odgovoru o opozivu gdje kaže zdravstveni sustav u RH javni i privatni čini cjelinu koja je od iznimne važnosti za stanovništvo RH. Kolegice i kolege, to je odgovor na to da se milijardu kuna daje privatnoj tvrtki Medikol umjesto da se kupio uređaj kojim se dijagnosticira za onkološke bolesnike ozbiljne bolesti. Znači potpuno neprihvatljivo je da vi shvaćate u potpunosti, dakle iz ovih odgovora je sasvim jasno da vi shvaćate da je potpuno korektno outsorsati hrvatsko zdravstvo, komercijalizirati zdravstvene usluge, a u konačnici slati poruku ljudima da oni koji imaju liječit će se, oni koji nemaju neka se snađu.
Stanka je odobrena. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče hrvatske vlade, poštovani ministre. Hrvatski zdravstveni sustav je jedan težak bolesnik. Dok mi razgovaramo evo ovog trena hrvatsko zdravstvo stvara milijunske gubitke. Svaki dan ti gubici iznose nekoliko milijuna kuna, svaki mjesec se mjere u nekoliko desetaka i stotina milijuna kuna i tako već to ide godina. Ogromni dugovi prema veledrogerijama, ogromni dugovi prema dobavljačima energenata i uvijek se postavlja pitanje kada će koja bolnica ostati bez grijanja, bez vode, bez odvoza smeća. Nažalost reforme zdravstva jednostavno nema. Činjenica je da se nalazimo još uvijek u doba covid pandemije, ali isto tako je činjenica da zdravstvo ima na tisuće drugih problema koji vi cijenjeni ministre niste uspjeli riješiti. Ovim putem moram se obratiti kolegi Reineru koji ove naše inicijative oporbe smatra smiješnima, izlizanima i sl. pa zadatak oporbe je kritizirati, zadatak oporbe je davati prijedloge. Kojigod amandman oporba daje redom se gotovo svi odbijaju, pa znači da bi bilo najbolje da se oporba povuče iz sabornice i da se vratimo u razdoblje jednoumlja, a upravo se vaša stranka devedesetih godina borila tog jednoumlja pa nemojte nas vraćati u ta mračna vremena.
Imamo još jedan zahtjev za stankom kolega RAspudić. Izvolite.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika Mosta tražim stanku od 10 minuta kako bismo dodatno razmotrili kontekst u kojem će se odvijati ova rasprava i zahtjev za smjenom ministra Beroša. Naime, ja sam bio prilično iznenađen kada sam ušao u ovu sabornicu jer smo na vrlo važnoj točci o Zakonu o kulturnim vijećima i financiranja programa u kulturi, sa ove strane sam vidio svega par zastupnika. Pa ja sam se onda pitao pa što se dogodilo u međuvremenu, jesam li ja zaspao pa se probudio u petak za glasovanje, zašto ste svi tu danas? A onda sam se osjetio dirnutim jer sam shvatio da imate potrebu pokazati jedinstvenost, da ste svi tu, da ste čvrsti danas jer se događa što se događa. Moram priznati da je to za nas sada potpuno drugačija situacija i zato nam je potrebna stanka da raspravimo kako dalje. Naši zastupnici su, zahvalan sam ako sam vam uza vas u ovom teškom danu omogućio malo da se opustite i nasmijete, uvijek je dobro činiti dobro. Naime, naše kolege iz kluba su pripremili vrlo pedantno izlaganje u kojem ćemo čuti zašto ministar Beroš treba otići. Dovoljno je bilo samo ponoviti sedam taksativnih grijeha ministra Beroša o kojima smo govorili prije više od godinu dana uz neke druge koji su se nagomilali, sve što se događalo oko korona krize, nabavka milijuna doza cjepiva koje sada propada ili će se plaćati zbrinjavanje, međutim ne znam koliko danas uopće ima smisla govoriti o ministru Berošu kad vidim kako ste se svi okupili, dakle gori pod nogama. Zašto nam dokazujete da ste tako jedinstveni? To je ono zašto mi kažeš da ideš u Krakow ako stvarno ideš u Krakow, evo molim vas da nam omogućite stanku od 10 minuta da bismo razmotrili uopće ovu situaciju i ovu potrebu za demonstriranjem jedinstva i ima li smisla raspravljati o ministru Berošu ili da se mi lijepo dogovorimo oko datuma izbora i da vrati se povjerenje građanima nakon svega što ste učinili.
Idemo na deveti zahtjev, kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta. Poštovani ministre, podsjetit ću vas na sjednicu već rekao bi famoznu sjednicu Odbora za zdravstvo na kojoj je sudjelovao i ministar na odlasku Marić, koji je govorio kako svaku slobodnu kunu koju on uspije uštediti ulijeva u zdravstvo. Vi ste mi na pitanje o reformama koje zaostaju, koje zapravo čekamo godinama ste priznali da zdravstveni sustav nije reformiran zadnjih 20-ak godina i visoku cijenu plaćamo za to, visoku cijenu. Vi ste sigurno svjesni toga. Mnogi nam najbolji liječnici odlaze jer sustav ovako koncipiran nije motivirajući. Ima jako puno razloga po meni zašto niste zaslužili povjerenje, sigurno najveći nije ne radi se o dostupnosti pobačaja u bolnicama nego moglo bi se reći da niste dovoljno zaštitili liječnike koji se pozivaju na priziv savjesti i sad su izloženi strašnim pritiscima. Međutim, način kako je zamišljen budući sustav i kako gledate reformu nedostaje jako puno stvari. Podsjetit ću, ne možemo dovesti rashode, ne možemo racionalizirati rashode bez uvođenja tržišnih mehanizma u sustav, to je nemoguće. Prema tome, vrtimo se u krug. Nije slučajno da generira sustav dugove svaki mjesec jer ne postoji do sada nijedno načelo, nijedan mehanizam koji bi to mogao spriječiti. Još jednom ću upozoriti da nabava cjepiva u ime svih nas na razini EU je vrlo netransparentan, ne znamo po kojim cijenama, po kojim uvjetima i na kraju ćemo imati velikog viška cjepiva koje nikome ne trebaju. Hvala.
Stanka je odobrena. I evo imamo i 10. zahtjev, kolega Daus izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba IDS-a od 10 minuta ne zato jer sam zbunjen ko g. RAspudić, jasno mi je zašto je većina danas došla u tom broju i neću sad ponavljat neke teme što su rekli kolege iz opozicije. Nas zapravo dvije stvari muče, o jednoj će više poslije kolegica, a vezano je za diskriminaciju građana Bujštine odnosno Sjeverozapadne Istre kako je sada nazivamo u zadnje vrijeme i bolnice Izoli, ali neću toliko o tome. Druga je ono što me malo zabrinjava, kao predstavnik jedne politike decentralizacije je najava centralizacije sustava zdravstva i ne poznajem drugi dio Hrvatske, zdravstvo u drugom dijelu Hrvatske ne mogu pričati, ono što se bojim je za Istru da nam se ne bi dogodilo nešto krivo s Općom bolnicom u Puli nakon što je konačno zaživjela i uz pomoć ove vlade, treba biti fer na pravi način, korektno, ali da ne bi išlo te najave u nekom krivom smjeru, pogotovo zato što je nama jedno srednjoročnom razdoblju cilj da ta bolnica postane zapravo i uz Medicinski fakultet u Puli, jednog dana i klinički bolnični centar, kliničko bolnički centar. Molim da se stanka uvaži. Hvala lijepo.
Dobro. Ima li još koji zahtjev? Ako nema, nastavljamo u 15 sati i 55 minuta. [[STANKA U 15,38 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,57 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, pa bih sada pozvao poštovanu kolegicu Ivanu Kekin da uvodno obrazloži prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja ministru Berošu, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovani premijeru, poštovani ministre, kolege i kolegice. Ministar Beroš je u jednoj neugodnoj situaciji da bi se obranio od stručne, ali i stranačke kolegice koja ga je tlačila nezadovoljna propozicijama i budućim već unaprijed dogovorenim rezultatom natječaja za mjesto ravnatelja KBC Sestre milosrdnice izrekao sada već doista čuvenu rečenicu „stranka je izabrala put“. Nije to dakako kao što ćete vidjeti danas iz mnogih izlaganja bila najneugodnija situacija u ministarskoj karijeri dr. Beroša, no također nije to bila jedina situacija u kojoj su se odluke donosile na gore definirani način, dapače upravo zato što smo zemlja u kojoj je već skoro punih 30.g. „stranka bira put“ imamo zanemaren, zapušten, nefunkcionalan i korumpiran zdravstveni sustav koji ne pruža zdravstvenu zaštitu svojim građanima, a pogotovo građankama. Možda bi bilo vrijeme da konačno netko podnese i odgovornost za to što i kako stranka bira i koliko to građane ove zemlje košta osobito u ovom resoru gdje se cijena plaća ne samo u eurima nego bome i u ljudskim životima. Krenimo od trenutka kad je stranka izabrala Vilija Beroša i postavila ga za ministra zdravstva RH. Navedeno se dogodilo naravno ne zato što je premijer Plenković vidio da mu prošli ministar ne ostvaruje zacrtane ciljeve, koje uostalom ili zato što je u Viliju Berošu vidio vizionara spremnog da se uhvati u koštac sa tegovnom zaostavštinom bivših ministara. Mi smo u zdravstvu stvarno uvijek bili pravi sretnici, sjetimo se Hebranga, Ljubičića, Milinovića itd.. Ne stranka ili Andrej kako ga familijarno zove ona doktorica HDZ-ovka s početka priče, birali su novog ministra jer je stari ministar bio opterećen nizom nekretninskih afera, a prelijevanje afera najčešći je razlog biranja novog puta. Novo dovedeni ministar Beroš pri tom je od strane samog premijera predstavljen kao osoba koja će prionuti poslu kako bi naš zdravstveni sustav učinio dostupnijim i kvalitetnijim za pacijente, potom kao kako će biti osoba koja će se dotaknuti ključne teme, a to je financiranje cijelog zdravstvenog sustava koji kaže premijer nažalost generira određene gubitke, te također kao osoba koja će se baviti međunarodnom zdravstvenom krizom zbog koronavirusa. Tako se govorilo u siječnju 2020., a sada možemo vidjeti što je ostvareno. Ako krenemo od zadnjega, dakle pandemije koronavirusa vidimo da je „stranka izabrala put“ koji je završio sa više od 16 tisuća umrlih, dakle 4 tisuće umrlih na milijun stanovnika, što nas po smrtnosti u odnosu na broj stanovnika stavlja na 8. mjesto, tragično 8. mjesto. To je rezultat dobrim dijelom podbačaja s cijepljenjem, u Hrvatskoj je svega 55% građana primilo obje doze cjepiva što nas po broju cijepljenih građana svrstava na samo dno EU, doduše među prvima baš novi ministar financija da se sjetimo. To je također sažetak rezultata bavljenja međunarodnom zdravstvenom krizom zbog koronavirusa. Kako stojimo sa kvalitetom i dostupnošću zdravstvene skrbi koju je trebao unaprijediti ministar Beroš? Očekivano trajanje života građana RH je za oko 3.g. kraće nego što je prosjek EU, mi smo na 20. mjestu ljestvice europskih zemalja. Meni je to malo depresivno. Najčešći uzroci smrti u RH su kardiovaskularne bolesti, najznačajniji uzročnik i najvažniji rizični faktor je šećerna bolest, a drugi najznačajniji uzrok smrtnosti su maligne bolesti. Dakle kad bismo htjeli produljiti život hrvatskim građanima nameće se zaključak da bi morali poraditi upravo na tim uzrocima, pa da vidimo kako se mi time bavimo. Maligne bolesti, dakle drugi najčešći uzrok, ali prvi kod mlađih od 65.g. u Hrvatskoj godišnje dakle ubiju oko 14 tisuća ljudi, u Europi smo kod žena 7. po smrtnosti, a kod muškaraca čak 2.. Iako suvremena medicina ulaže velike napore u poboljšanje metoda liječenja prognoza bolesti u slučaju proširenog raka i dalje je uglavnom vrlo loša. Dakle, kad govorimo o tome da bi htjeli poboljšati izlječenje odnosno produljiti život ključno bi bilo da otkrijemo rak u ranoj fazi. To se provodi pomoću preventivnih programa čiji je cilj da onu populaciju koja je u riziku podvrgnemo nekoj jednostavnoj dijagnostičkoj metodi da bi rano detektirali pojedini tumor. Dakle, preventivni programi screeninga u svim razvijenim društvima spadaju među najvažnije zadaće javnozdravstvenog sustava jer im je osnovni cilj da produže život građanima. Kako mi stojimo s preventivnim programima? Provodimo tri, za karcinom debelog crijeva, za prevenciju raka dojke i za prevenciju raka maternice. O prevenciji raka i screening programu za dakle rak debelog crijeva govorili smo u saboru nedavno i iznijeli smo zabrinjavajuće podatke o mizernom odazivu naše populacije na pregled kojim se testira postojanje krvi u stolici što je uglavnom prvi znak karcinoma debelog crijeva, a ako ga otkrijete u ranoj fazi preživljenje je 90%, a šteta je da u Hrvatskoj otkrijemo svega 11% karcinoma debelog crijeva u ranoj fazi, u Sloveniji pola sata preko granice više od 50%. Možda je ključ u tome kako provodimo screening. U Hrvatskoj naime prvo dobijete pismo, u pismu vas pitaju jeste li zainteresirani za screening, onda odete na poštu i odgovorite da jeste, onda vam pošalju novo pismo s testom, onda napravite test, pa ga vratite poštom i onda za 6. mjeseci to sve ponovite i onda u svim ti odlascima do pošte i natrag 21% nam je odaziv, u Sloveniji više od 65%. Ajmo malo na HPV, dakle karcinom vrata maternice je jedini karcinom kojeg možemo spriječiti pravovremenim cijepljenjem protiv HPV-a. Tu jedinstvenu priliku da karcinom koji je peti po učestalosti kod žena spriječimo cijepljenjem mladih prije stupanja u spolne odnose razvijene zemlje su dobro iskoristile procijepile su populaciju iznad 65% i njima karcinom vrata maternice više nije javnozdravstveni problem. Mi nismo te sreće kod nas je stopa procijepljenosti djece u 8 razredima ispod 10%. Možemo zaključiti da preventivni programi postoje na papiru ali sudeći po smrtnosti koja je značajno veća nego u EU očito je da ministar nije izabrao put evaluacije, provedbe i učinkovitosti koje su na niskim granama. Dakle, to su maligne bolesti. Prvi razlog smrtnosti su kardiovaskularne. Najznačajniji rizični faktori dijabetes, isto smo nedavno pričali u saboru o njemu, u nekim kasnim satima proglašavali smo neki dan Danom šećerne bolesti. To je uglavnom jedino kad se u ovom saboru priča o zdravstvu u RH. Tip II šećerne bolesti od kojeg boluje oko 10% opće populacije direktno je uzrokovan debljinom i nekretanjem. Ogroman je javnozdravstveni problem koji je moguće prevenirati. Ukupno 10% svih troškova liječenja svih bolesti u Hrvatskoj otpada na liječenje dijabetesa i komplikacija dijabetesa kao što su srčani i moždani udari, zatajivanja bubrega, sljepoća, amputacija udova itd. Iako u liječenju tipa II šećerne bolesti jednom kad je došlo do razvoja bitka je na neki način izgubljena. Sprječavanje razvoja dijabetesa tipa II trebao bi biti jedan od osnovnih javnozdravstvenih ciljeva, samo tako možemo smanjiti cijenu koju plaćamo i u zdravlju i u novcu. Kako to nama ide? Nacionalni program zdravstvene zaštite osoba sa šećernom bolesti u periodu 2015. do 2020. usvojen je na vladi u lipnju 2015. U analizi koja je prethodno napravljena kao slabosti sustava navedene nejednaka dostupnost skrbi, nedostatna educiranost liječnika obiteljske medicine i činjenica da je težište skrbi za dijabetičare na sekundarnoj i na tercijarnoj razini, dakle u bolnicama. Sada kad pogledamo izvještaj o provedbi tog istog nacionalnog programa vidimo da nije učinjeno ništa kako bi se te slabosti otklonile. Nego dapače kod nas dijabetičare i dalje liječimo u okviru bolničkog sustava što je posve neodrživo, dovodi do značajnog povećanja troškova liječenja i manje je efikasno. O nejednakostima nećemo jer bome ne živi svaki dijabetičar kraj bolnice. Iz gore navedenih primjera, a na koncu konca i iz iskustva razvijenih zemalja jasno je da nema efikasne prevencije niti liječenja epidemiološki najznačajnijih bolesti bez čvrste i jake primarne zdravstvene zaštite. Dakle, dobro educiran, dobro opremljen obiteljski liječnik predstavlja najefikasnije i najjeftinije rješenje za nošenje sa izazovima zdravstvenog sustava. Dakle, zemlje koje brinu za svoje građane i njihovo zdravlje davno su shvatile da je ključ u osnaživanju liječnika u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, ali kod nas se eto ide za sustavnim obespravljivanjem i uništavanjem, doslovce uništavanjem sustava primarne zdravstvene zaštite. Dakle, počnimo od toga da kod nas trećina svih timova od 2300 ima više od 1800 pacijenata na skrbi. Počnimo od toga da više od polovice liječnika koji rade u primarnoj zdravstvenoj zaštiti u Hrvatskoj nema specijalizaciju. To je standard u razvijenim zemljama. Ne možete biti liječnik obiteljske medicine bez specijalizacije, ali kod nas jesu. Znate zašto? Jer nisu educirani nego povlačimo studente koji su netom završili studij i stavljamo ih da dok čekaju specku se malo igraju liječnika obiteljske medicine. Dakle, oni ljudi koji bi trebali biti najviše educirani, najviše motivirani, visoko gratificirani mi taj posao dajemo studentima, pa kad dođete doktoru hrpa naših građana svaki put kad dođe dočeka ga netko drugi umjesto liječnika koji bi ga trebao najbolje poznavati, dakle i zdravstveno i psihološko i obiteljski i socijalno i poslovno itd. Dakle, takav sustav osim što dovodi do značajno lošijih i značajno skupljih ishoda liječenja dovodi do zagušenja sustava bolničkog koji time postaje potpuno nedohvatljiv onima kojima zaista treba. Dakle, ako imate doktora obiteljske medicine koji nema iskustva i koji nema edukaciju sve vam studije pokazuju taj će vam doktor slati svoje pacijente na nepotrebne pretrage, davat će u nepotrebne terapije, slati će ga na subspecijalističke i specijalističke preglede. Taj problem nije nov, ministar Beroš ga je samo nastavio. Vi kad pogledate statistiku unazad 10 godina 40% se povećao broj bolničkih liječnika, ali bome primarna zdravstvena zaštita ništa. Ne raspisuju se specijalizacije, a i kad se raspišu sveli ste im status tako nisko da se nitko ne želi javiti jer liječnici primarne zdravstvene zaštite tu svaki doktor u ovoj dvorani to zna primaju značajno manje novce nego bolnički liječnici, ne mogu napredovati i sveli ste ih na administratore, doslovce na administratore. Ja kad sam se upisala na faks to je bilo 2002. tad je dekan bio profesor Labar, to je najbolji dekan kojeg je medicina ikad imala, a rekli su nam na prvom predmetu prve godine točno se sjećam obiteljski liječnici su gejdkiperi oni su zaštitnici, oni su filteri, oni čuvaju bolnički sustav, bez njih ako vam ta razina ne valja sve će vam se raspasti. To su nam rekli. Ali stranka je izabrala put i pretvorili ste gejdkipere u najobičnije skretničare. I ne samo da ste ih pretvorili u skretničare nego nastavljate dalje, evo gledamo kakve ste donijeli odnosno trebamo ih još izglasati izmjene i dopune Zakona o sigurnosti na cestama gdje osim što će biti skretničari i administratori liječnici bi obiteljske medicine po novom trebali eto biti i policajci, trebali bi stornirati vozačke svojim pacijentima jednim potezom miša itd. Dakle, dodatno im otežavate ionako težak posao kojeg rade. Osim toga čujemo da nova reforma sugerira da bi trebali puni rupe na objedinjenim hitnim bolničkim prijemovima što naravno odbijaju iz razloga kojeg se više ne žele ni pojavljivati na radnim sastancima sa resornim ministrom. A čuli smo i da mnogi od njih kuvertiraju otkaze. I što ćemo onda? Unatoč tome u dosadašnjem radu ministra Beroša, ali također niti u najavi reforme nema ni traga strateškog promišljanja, ojačavanja, ulaganja, revitaliziranja kako će se to dogoditi sa primarnom zdravstvenom zaštitom. Ali dobro. Dakle, nakon što ne uspijemo zbog svega ovoga što smo nabrojali loše provođenih preventivnih programa, upropaštene primarne zdravstvene zaštite spriječiti bolesti da vidimo kako ih liječimo. Dakle, recimo šećerna bolest, možda nemamo prevenciju, možda sve guramo u bolnice, ali ipak naši kolege iz zemalja poput Engleske i Danske čudom se čude kad vide našu listu lijekova koju financira HZZO. Naime, Hrvatska je na samom dnu europskih zemalja po korištenju tzv. humanih biosličnih, znači generičkih inzulina koji nisu ništa manje efikasni, ali su značajni skuplji od inzulinskih analoga koji kod nas dominiraju. Ili recimo, cijenu lijekova iz skupine SGLT2 inhibitora koji su odnedavno na tržištu, plaća je HZZO, 30% veću cijenu našim pacijentima nego u Češkoj ili Sloveniji. Dakle, zemlje koje brinu za zdravlje svojih građana, rade na prevenciji u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, a mi požar gasimo na najskuplji način, šibni dijabetičare subspecijalistu, daj mu hrpu nepotrebnih pretraga i nakrcaj ga preskupim inzulinom. Pa nije čudo da smo neodrživi. Ajmo vidjeti liječenje onkoloških bolesti. Uvidom u Nacionalni plan protiv raka, strateški dokument kojeg su izradili stručnjaci, istaknuto je da onkološko kirurško liječenje često provode kirurzi koji nisu usko specijalizirani za liječenje tumora. I da je to direktno povezano sa lošijim ishodima liječenja. Dakle možemo zaključiti da kad su u pitanju mjere koje zahtijevaju organizaciju i ustroj, mislim time bi se ministar trebao baviti, dakle kao što su kontrola, provedbe preventivnih programa, definiranje uvjeta za provođenje onkološkog liječenja, propusti sustava su evidentni i traju godinama i plaćamo ih i u zdravlju, a bome ih plaćamo i u novcu. Dakle ako pogledate kako liječimo onkološke pacijente, uglavnom farmakološki, a koliko to plaćamo? To je inače ono pitanje koje je postavio i ministar Marić, bivši ministar Marić, pardon, koji je rekao, pa kako nam raste, kako nam kvragu raste cijena lijekova pa čak i doba lockdowna? U čemu je keč? Pa možda ako pogledamo od 2014. do 2020. troškovi za liječenje zloćudnih bolesti lijekovima porasli su 3 puta. Izlječenje nije poraslo 3 puta, tu se slažemo. Možda treba pogledati izvještaj Hrvatskog liječničkog zbora koji nam govore koliko je novaca dobilo koje stručno društvo od farma-industrije u 2020. Prva tri društva na toj listi, dakle oni koji su dobili najviše love od farma-firme, da bude sasvim jasno, su onkološko društvo, društvo za internističku onkologiju i društvo za dijabetes. Dakle oni koji, dakle dilaju sve te skupe lijekove. A to je samo onaj dio novaca koji ide preko Hrvatskog liječničkog zbora, imaj onaj dio koji ide mimo HLZ-a. Dodatno je zanimljivo da je do prije 5 godina HZZO inzistirao na sklapanju tzv. etičkog ugovora kojim bi obvezao da sve farma-firme registrirane u Hrvatskoj moraju davati izvještaj o tome koliko pojedini liječnici primaju novaca i za kakve edukacije. No onda je 2017. došao g. Lucijan Vukelić na mjesto šefa HZZO-a i onda više taj etički ugovor nije bio potreban, tako da konkretno sada HZZO nema blage veze o potencijalnim sukobima interesa svojih liječnika na pozicijama moći, uglavnom onih iz HDZ-a, to je jasno. Iz te perspektive, jasno je zašto nikog ne zanima ni prevencija ni primarna zdravstvena zaštita. Pa tu nema para. Mislim, dapače mogli bi reći da prevencija smanjuje potrošnju lijekova što je nezgodno prema ovim izvještajima. I na kraju bi se osvrnula na najave novog Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji, čini se, nažalost ne nudi baš ništa reformatorski. Dapače, u savjetodavnu grupu ministar Beroš stavio je upravo one ljude koji hrvatskim zdravstvom vladaju već zadnjih 20 godina, koji su ga doveli do ove točke i koji bi ga sada po novom trebali reformirati. Slatki detalj leži u tome da ministra savjetuju mahom muškarci, a u zdravstvenom sustavu mu radi preko 80% žena, 3 od 20 su vam žene u savjetodavnoj grupi. Ključna promjena najavljene reforme leži u oduzimanju ustanova lokalnoj samoupravi te stavljanju dijela ustanova pod okrilje države koja se iz svega što sam vam nabrojala baš i nije pokazala da ima kapaciteta voditi promišljene, efikasne zdravstvene politike. Dugovi državnih bolnica vam nisu ništa manji od dugova koje generiraju bolnice u vlasništvu lokalne samouprave. I naravno da je tako jer je cijeli sustav postavljen na način da nužno generira dugove jer je stranka izabrala put zapuštanja i uništavanja primarne zdravstvene zaštite, dakle ona koja bi trebala nositi preventivu, ona koja bi trebala čuvati bolnički sustav od prečestih subspecijalističkih i specijalističkih pregleda, od skupih i često nepotrebnih pretraga i od prepisivanja i propisivanja skupih i nimalo više efikasnih lijekova. Dakle stranka je izabrala skupi i neodrživi put. Put brige o pozicijama moći, put brige o kadroviranju, put brige o profitu pojedinaca, put brige o profitu farma-kompanija. A tko plaća taj put? Naši građani. Ponavljam u novcu i u životima koji su kao što smo čuli, nešto kraći nego u ostatku EU. Hvala.
idemo sada s replikama. Prvi na redu je kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ... [[Govornik se ne razumije.]] uvažena zastupnice. Zdravlje je najvrijednije po definiciji SZO-a što je zdravlje, to dobro znamo da je to nije odsustvo bolesti nego socijalno, psihičko, tjelesno blagostanje. Zdravlje je neprocjenjivo, a liječenje bolesti je skupo. Kada govorite o zdravstvu kao ustavnoj kategoriji, o svedostupnosti zdravstvene zaštite, jeste li razmišljali o sukusu problema, a problem nije ministar Beroš. To dobro znate. Spominjete posredno liste čekanja. Vi znate da za liječenje tih teških bolesti postoje prioritetne liste, nije tako sve crno kao što vi govorite. Spominjete pandemiju, između ostalog, ministar Beroš je vodio i vodi sustav u vrijeme pandemije i problemi zdravstva u sustavu većih zemalja i bogatijih su ogromni [[Upadica: Hvala vam.]] Također, to ste informirani.
Izvolite odgovor.
Hvala vam. Hvala vam na komentaru, nisam sigurna koje je pitanje. Ovoga, da, mislim svakako držim da je ministar na čelu resora odgovoran za suštinske probleme zdravstva koje sam navela. Slažem se da te suštinske probleme generira ova stranka već 30-ak godina, dakle da nije samo ministar Beroš izabrao taj put, ali on je nastavio hrabro kročiti tim putem, a njegov je zadatak bio da ovaj sustav reformira. Dakle ponovit ću vam još jednom. Ministar Marić je, danas su to ponovo vrtile televizije, postavio sva ova ista pitanja kad dođe do financiranja, dakle kako je moguće da nam se ne poboljšava preživljenje, a da tri puta više plaćamo lijekove, kako je moguće da mi jedini u Europi plaćamo toliko skupih inzulinskih analoga, kako je to moguće, ko donosi te odluke, a istodobno pogledajte ko dobiva para od tih istih pharma firmi koje te lijekove stavljaju na HZZO-ove liste. Hvala.
Kolega Mažar izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovana kolegice Kekin, mislim da smo i vi i ja i kolegice i kolege saborski zastupnici jako dobro svjesni bezuspješnosti ove akcije koja će na kraju i rezultirati glasovanjem, ali vjerujem da smo i vi i ja, a i javnost isto tako svjesni još jedne vaše bezuspješnosti koja je puno gora za građanke i građane Grada Zagreba, konkretno Gradski ured za socijalnu zaštitu, zdravstvo, branitelje i osobe sa invaliditetom više od godinu dana nema svoga pročelnika, više od godinu dana vlast ne može od svih svojih kvalitetnih politika, ljudi i ideja pronaći osobu koja bi se bavila time i nažalost opasnost takve politike i šteta za sve građane već daje svoje rezultate, to je vidljivo i jučer odlukom visokog upravnoga suda vezano za mjeru roditelj odgojitelj.
Izvolite odgovor.
Pa hvala vam kolega Mažar, inače čekala sam da netko prvi kaže čestitam kolegi Kirinu koji je odolio. Dakle, ja sam odlučila danas brojati vaše replike koji se tiču Zagreba, a ne zdravstva čisto zato da što taj broj bude veći to pokazuje veću slabost i impotenciju vaših argumenata, a ako ćemo, ako ćemo komentirati presude mislim da je danas došla jedna važnija presuda koju bi trebali komentirati. Naime, jučerašnja presuda visokog upravnog suda rekla je da je prošla vlast kojoj ste vi držali ljestve dala privilegiju određenom broju građana koju mi smijemo mijenjati, a današnja presuda je rekla da zbog toga što je vaša stranka i njen predsjednik uzeo privilegiju za sebe hrvatski građani moraju platiti dvije milijarde kuna iz vlastitih džepova. Malo ćemo onda radije tu presudu komentirati, nešto je svježija od ove jučer … [[Pljesak]]
Kolega Mažar izvolite povreda Poslovnika.
Kolegica Kekin je povrijedila čl. 238. Poslovnika HS osim što nije odgovorila na konkretno pitanje zastupnika koje se odnosilo da treći put bezuspješno idete pokušati bezuspješno promijeniti ministra zdravstva isto tako bezuspješno godinu dana nemate pročelnika za taj ured u Gradu Zagrebu koji treba brinuti o zdravstvu, koji treba brinuti o ovome što vi govorite, dakle vi ne možete osnovu stvar godinu dana napraviti, a ne možete dati ni odgovor na to.
Kolega Mažar, ovo je bila replika, pa dobivate opomenu. Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Zastupnice Kekin, ništa niste rekli o ovom prijedlogu, ali sam uhvatio onaj dio gdje kažete da stranka bira put, odgovornost i koliko to košta građane. To ste nam postavili kao kriterij da na tome smijenimo ministra zdravstva po vašoj želji. E sad ja vas pitam da li ste spremni taj kriterij primijenit na gradonačelnika Grada Zagreba, evo na primjeru Čistoće, na primjeru Čistoće taj isti kriterij, znači rekli ste da ćete restrukturirati Holding, otkazi ništa, onda ste na javnom natječaju izabrali čovjeka iz Osijeka slučajno sa iskaznicom SDP-a sa naknadama razno raznim da čovjek može obavljati svoj posao da bi utvrdio da nije u stanju isprazniti kantu, znači jedna jednostavna operacija, vidiš kantu, u kamion, isprazniš na Jakuševac, ne ide, znači Grad Zagreb nažalost sve više liči na grad koji ima puno više smeća nego što ga je bilo ikada i sad vas pitam, vrijedi li taj kriterij za g. Tomaševića ili imate neki keč kako vi kažete da za njega to ne bi trebalo vrijediti?
Prije odgovora imamo povredu Poslovnika, kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. na način da je zastupnik govorio o temi koja nije predmet rasprave. Ne želim ulaziti u sadržaj, ne želim ulaziti u sadržaj, ali želim vama [[Upadica: Ajde se okrenite]] ispričavam se, poštovani g. predsjedniče želim vama postaviti pitanje, da li ćete na ovakav način voditi sjednicu i dalje jer u tome riskiramo da govorimo o svim temama, a ne samo o onome što je danas predloženo na dnevnom redu. Hvala.
Kolega Grbin, ajde, ajde, ajde, ajde molim vas, ajde molim vas sjednite. Idemo, idemo malo proć kroz materiju, dakle ovo su replike, kolege pozivaju na analogiju, dakle ako imaš određene principe na nacionalnoj razini onda ih vjerojatno imaš i na lokalnoj razini, posebno ako si na vlasti. Kako to nema veze i kako bi to bila povreda Poslovnika, pa to je elementarna logika, vi to jako dobro znadete zato ste se malo upecali da pomognete svojim koalicijskim partnerima u Gradu Zagrebu jer je spomenut vjerojatno ovaj gospodin što ima SDP-ovu karticu, pa sad onda ovaj, pa onda sad tu prozivate bez veze da je povreda Poslovnika, naravno da nije, dobivate opomenu. Kolega Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Grbin povrijedio je čl. 238. kada mora ovakvim intervencijama spašavati svog koalicijskog mlađeg partnera jel očito su krivu osobu stavili za otvaranje koja uopće nije iznijela sve one stvari koje ćemo mi s ove strane vrlo lako odgovoriti i odbaciti sve optužbe…
Kolegice Kekin, budite mirni, smirite se.
…kad ste taktički već krivo reagirali onda nemojte i ovako pomagati svom koalicijskom partneru.
Kolega Pavić, dobivate opomenu, ovo je isto tako bila replika i pozivam kolegice i kolege da ne koristimo povredu Poslovnika kao repliku, molim vas to je pravilo kojeg bi se trebalo držati. Kolega Borić povreda Poslovnika.
Čl. 238., kolega Grbin je rekao da se ja nisam držao rasprave, točno sam naveo u raspravi što je rekla kolegica Kekin, stranka bira put, odgovornost i koliko košta građane. Kad bi taj kriterij g. Grbin primijenio na sebe onda bi već dao ostavku prije dva mjeseca na onoj čuvenoj naknadi.
Isto tako povreda Poslovnika jer je ovo bila replika, dobivate opomenu naravno. Idemo dalje, sad je na redu kolega Habijan.
A ja bi trebala odgovorit g. Boriću.
Imate pravo, ispričavam se, izvolite odgovor.
Bit će prilike svakako da spomenete Zagreb kolega Habijan. Dakle kolega Borić broj dva replika na temu Zagreba kao što rekoh zbrajam ih. Spomenula bih inače, to mi je naknadno palo na pamet kolegi prije vas da vi birate kolko ono već dugo šefa SAFU-a, treći sad vam je natječaj propao onaj prvi vam je završio doduše u zatvoru, ali mislim čisto napominjem, a nisam ni u jednom času rekla da je stranka izabrala put odgovornosti. To ste stvarno krivo čuli ili ste slabo slušali. Da ste bar, mislim mogu vam dati tekst, dakle da je barem stranka izabrala put odgovornosti to bi bilo dobro. Inače konkretno naša stranka je zaista izabrala put odgovornosti. Dakle, vidjet ćete možda već u ovom periodu koliko je naš ministar Beroš da se situacija rješava i da je u procesu, ali drago je, drago nam je da to pratite. Drago nam je da to pratite.
Kolega Habijan izvolite sada ste vi.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Kekin ja mislim da bi svaki podnesak, svaki prijedlog sa kojim se traži izglasavanje nepovjerenja nekog ministra trebao biti utemeljen na činjenicama. Ono što je još mnogo bitnije, te činjenice bi trebale biti potkrijepljene dokazima. Vi ste ovdje 20 minuta imali jedno ekskatedra predavanje gdje ste analizirali zdravstveni sustav, međutim ništa konkretno, ništa konstruktivno nismo čuli, apsolutno ništa u ovih 20 minuta. I ono što ste spomenuli da spominjanje Grada Zagreba kojim vi upravljate pokaže našu slabost ne pokazuje, pokazuje vašu slabost i vašu nemoć u nedostatku argumenata da u ovih 20 minuta ukažete na bilo koju i jednu iole činjenicu koja drži vodu koja bi opravdan razlog sa smjenu ministra. Bilo bi bolje da to vrijeme koje ste proveli ste posvetili kao što je već nekoliko puta bilo rečeno da pronađete pročelnike u Gradu Zagrebu, a ne da kadrovirate po hodnicima holdinga i da se posvetite upravljanju i onda da dokažete da tamo znate, a ne da ovdje docirate kako treba izgledati zdravstveni sustav u RH.
Izvolite odgovor.
Što bi u mojoj struci rekli, verbalizira puno, a bez sadržaja. Dakle, samo ću reći kad smo kod konkretnog. Dakle, 20 u Europi po tome koliko dugo živimo, 8 na svijetu po tome koliko nam je ljudi umrlo od korona virusa, 3 po dnu od EU po procijepljenosti, samo 21% ljudi koji se odazovu na screening, ispod 10% onih koji su se cijepili protiv HPV-a, najlošije preživljenje od malignih bolesti valjda u EU, tri puta porasla cijena lijekova za te iste maligne bolesti unazad 6 godina. Pritom najviše love dobijaju upravo liječnici koji to, to su vam sve iz, ja sam navela reference, ja sam vam znanstvenica, dakle ja vam, točno vam piše tu koje sam vam, od kud sam, to su vam ljetopisi, registri, nacionalni planovi, izvješće nacionalnih planova, izvješća HZZO-a, cijene koje su navedene u HZZO-u, dakle ovako konkretno niste sve skupa pričali od kad sam ja u saboru.
Kolega Grbin, izvolite. Opet povreda Poslovnika, ajmo nemojmo stalno povrede Poslovnika, vodi se rasprava, replicira se jer mislim, izvolite kolega Habijan, ali pozivam vas sve, postoje replike i izmijenite mišljenja, a povrede Poslovnika ostavimo za neku drugu priliku. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Ajmo mi govoriti o onome što je doista tema danas ove rasprave i zašto smo se ovdje okupili u ovom broju, a to je hrvatski zdravstveni sustav i osoba koja je njemu na čelu. Vi ste govorili o određenim podacima koji pokazuju zdravlje zdravstvenog sustava, a ja ću vam pročitati jedan, a to je smrtnost od bolesti koje su se mogle izbjeći. Na razini EU prosjek je 110 na 100.000, u Hrvatskoj preko 140 na 100.000, plastično. U Hrvatskoj godišnje od bolesti koje su se mogle izbjeći umire preko 1.000 ljudi više od europskog prosjeka, 1.000 ljudi koji nisu trebali umrijeti koje smo mogli izliječiti, kojima smo mogli pomoći jer gospodin tamo koji sjedi pored Andreja Plenkovića ne radi svoj posao. I mi na to trebali šutjeti ili bi na to trebali ukazati. Recite mi što vi mislite. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na, na tom komentaru, dakle vaš podatak također je vrlo konkretan. Ide u prilog svemu ovome što smo tu naveli. Dakle, konkretno ako imate slabu primarnu zdravstvenu zaštitu, ako onda zatrpavate bolnički sustav, ako onda ljudi koji bi trebali doći do liječnika do njega ne mogu doći, ako vam ne funkcionira preventiva da spriječite bolesti ili da ih otkrijete na vrijeme onda će vam nažalost građani umirati od bolesti koje su se mogle spriječiti. Umirat će od malignih bolesti, od kardiovaskularnih jer će razviti dijabetes jer mi nemamo preventivne programe jer ih ne radimo, dakle jer će razvit karcinom debelog crijeva kojeg ćemo otkriti u trećem ili četvrtom stadiju jer nije otišao 6 puta na poštu da bi napravio screnning, a nitko u međuvremenu ne radi ništa da to popravi. I ja mislim da je ovaj sustav toliko zapušten da ga se zaista nije moglo u 2,5 godine popraviti, ali je problem u tome da se u 2,5 godine nije niti krenulo u tom smjeru. U tom je problem, dakle nije se moglo obrazovati sve liječnike obiteljske medicine, ali moglo se krenuti u tom smjeru, a nije se krenulo.
Hvala vam. Kolega Deur, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovana zastupnice vidim da vrijedno brojite ali morate shvatiti da ovo što vi radite kao organizacija Možemo u Gradu Zagrebu malo posvetite više pažnje recimo na moje Sesvete koliko ste obitelji htjeli sa mjerom Roditelj odgojitelj ostavit na socijalnoj mjeri, teškoj životnoj situaciji, koliko djece vam se nije upisalo u vrtić u Sesvetama, vodoopskrbu, koliko smeće stavljate po četvrti najvećem u Gradu Zagrebu od 100.000 stanovnika, ne odvoz smeća, na koji način se ponašate prema Gradu Zagrebu, da li vi to savjetuje i vaša grupa gradonačelnika, vjerujem po ovome što radite i sad dolazite u sabor i htjeli bi ministru, predsjedniku vlade predočiti nešto što sami ne znate, pa sigurno da je teško sa ovakvim vodstvom Grada Zagreba biti na čelu i voditi državu je jako teško [[Upadica: Hvala vam.]] s ovakvim aktivistima koji ne razumiju ništa nego se [[Upadica: Hvala kolega Deur.]] bacati po asfaltu i vrijeđati [[Upadica: Kolega Deur hvala vam lijepa.]] građane Grada Zagreba.
Kolega Deur molim vas 8 sekundi ste prošli nemojte to činiti. Povreda Poslovnika kolega Bauk, izvolite.
Gospodine predsjedniče predlažem da prekinemo raspravu i da se preselimo u Gradsku skupštinu da nastavimo raspravu. Hvala.
Kolega Bauk da nisam bio svjedokom vaših silnih nastupa od vas iz SDP-a preko svih ostalih stranaka i manjih stranaka iz oporbe koji kontinuirano koriste ovu govornicu kako bi govorili o lokalnim temama, svaki puta. E sad se kad se otvori rasprava pa vam ne paše da se spominju lokalne teme onda biste vi prekidali raspravu, ograničili pravo govora za one koji su ovdje predstavnici većine, ne ide to tako. Dobivate opomenu, ništa drugo. Izvolite si sjesti!
…/Upadica Bauk: Mogu, još jednu mogu./…
A dobit ćete još jednu. Može.
…/Upadica Bauk: Gospodine predsjedniče ja sam upravo afirmirao da se govori o lokalnim temama i predložio sam da odemo u lokalni parlament pričati o lokalnoj temi. Dakle, upravo ovo što ste i vi rekli./…
Kolega Bauk, to predložite kad vaši govore o lokalnim temama, onda bi bili vjerodostojni, a ne sad kada vaši politički suparnici koriste te argumente onda sad vam to smeta. Drugi puta pozivam vas kada netko od vaših kaže lokalno da ga pošaljete recimo na Brač. Može, ali moram vam dati drugu opomenu sad. Idemo dalje. Kolega Deur.
Hvala poštovani predsjedniče. Povrijeđen je 239. vrijeđanje saborskih zastupnika. Pa ja bih želio reći da i zastupnik Peđa Grbin, pa i Arsen Bauk. Ja sam vjerovao da se gospodin Peđa već prijavio u DORH jer ovo što je napravio, ovakav jedan nemoralni stav i što je radio u opoziciji i u situaciji u kojoj se nalazi to je prestrašno. I vjerujte da ćemo uvijek glasovati da ostane predsjednik SDP-a jer mi vjerujemo da će vječno biti tu gdje jeste.
Kolega Deur, ovo je povreda Poslovnika. Vi dobivate opomenu.
Dakle, zgroženi kolega Deur je …
Samo malo, nisam vam dao riječ jer se još javlja i kolega Bulj za povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče povrijedili ste vi članak 238. jer ste omalovažili zastupnika. Ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bila ljubav gospodina Deura prema gospodinu Grbinu.
Ne znam kakva ljubav? Ne znam kako ste vi prepoznali tu ljubav? [[Upadica Bulj: Da će ga uvijek sa ljubavlju i čežnjom podržavati.]] Dobro. Kolega Bulj ovo je i vama opomena. Imate i vi dvije. Znači samo da kažem da znadete, evo ovo što je ispred mene kolegica Ban-Vlahek ima dvije, Raukar-Gamulin dvije, Šimičević dvije, Bulj dvije, Bauk dvije. Samo da znadete jer treća je nemate više pravo govora. Sada će kolegica Kekin odgovoriti, jel' tako na repliku.
Dakle, htjela bih reći da mi podržavamo svaki oblik ljubavi, a onda i odgovoriti zgroženom gospodinu Deuru. Dakle, on je peti ako dobro brojim koji spominje Zagreb u argumentaciji obrane ministra Beroša, a također spominje kako ste ono rekli htjeli oduzeti šta, socijalna prava djeci u Sesvetama. Podsjetila bih vas da ste vi također bili dio ove vladajuće većine koja je glasala protiv prijedloga vaših kolega iz kluba suverenista da se ta prekrasna mjera koju je jučer Visoki upravni sud proglasio povlasticom, privilegijom koju je dala bivša vlast, dakle vi. Dakle, ne pravom nego povlasticom, da se uvede na razini cijele države. Ne znam kako imate valjda srce samo za sesvetsku djecu a ne za sveukupno.
Dobro. Idemo dalje. Nemojte dobacivati! Kolega Čelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice, treba razgovarati o Zagrebu. Mi smo saborski zastupnici iz Zagreba. Grad Zagreb ima 19 zdravstvenih ustanova u vlasništvu grada Zagreba. Kažu da ste vi politički odgovorni za resor zdravstva u gradu Zagrebu i da kadrovirate. Rekao bih da je političko sljepilo da u vremenu globalne pandemije covida vi ukinete gradski Ured za zdravstvo i pripojite ga jednome megalomanskom uredu koji još uvijek nema pročelnika, odnosno pročelnice. Ovdje ću vam spomenuti pitanje dječje bolnice Srebrnjak. Također niste uspjeli u više od godinu dana izabrati ravnatelja, odnosno ravnateljicu te zdravstvene ustanove. Više od 432 milijuna kuna koje je država osigurala iz EU fondova vi jednostavno ste doveli do toga da se izvođač radova povukao jer gradska administracija nije bila u stanju odraditi ono što se od nje očekivalo pa vas ja pitam idete li vi putem Podemosa u Madridu i Pabla Iglesiasa ili ćete možda tražiti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] da u ovoj zdravstvenoj reformi zdravstvene ustanove prijeđu u vlasništvo države.
Hvala kolega Ćelić. Izvolite odgovor.
Dakle šesti. Dakle ovako, prvo ne znam tko vam je šapnuo da ja kadroviram po gradu Zagrebu. Ja to doista ne radim. Nama fakat Upravna vijeća biraju, ne bira stranka put, nego „eksheli“ Upravna vijeća bolnica. Možete mi produljiti vrijeme? Molila bih da mi vratite vrijeme malo. Hvala vam. Dakle, ja znam da je to vama smiješno jer vam je nezamislivo, ali to je doista tako. Dakle, što se tiče Srebrnjaka pa kako vas nije sram. Dvije godine ste držali ljestve onima koji su priječili da se projekt uopće odvije. Kad smo mi došli morali smo tražit produženje, jer se dvije godine nije napravilo ništa. A sada, a sada nakon što je izvođač otkazao, pa pitam vas, evo tu vam je premijer. Dakle, da li ima i jedan projekt za koji je potpisan ugovor prije 2022. kojem troškovi izvođenja nisu porasli za 50 do 100%. I problem je u vama. Dakle, vaši su trebali, vaš ministar regionalnog razvoja je trebao dogovoriti sa Europskom komisijom kako će se dofinancirati manjkovi. Pa propala vam je obnova Sabora radi tog slučaja.
Hvala vam lijepa. Povreda Poslovnika kolega Ćelić, izvolite.
Povrijeđen je članak 238. Kolegice razgovarate sa psihijatrom, znate. Nemojte vrijeđati! U manje od godinu dana manje od tri posto izvedbe, čovjek koji je izvođač radova je to rekao. Vi meni govorite vas je sram. Više od godinu dana sjedite, upravljate gradom. Može vas biti sram zbog toga što je izvođač radova otišao iz Srebrnjaka. Ostavite se pokojnoga Bandića, preuzmite odgovornost i radite posao. [[Pljesak.]]
Kolega Ćelić, dobivate opomenu. Bila je replika. Sada će replicirati kolegica Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče, poštovani premijeru, poštovani ministre, poštovani državni tajnici, poštovana gospođo Kekin. Zaista nisam impresionirana ovom vašom nakupinom lupetanja. Ne znam zaista zbog čega stalno štancate pitanja povjerenja. To je vjerojatno zbog toga što nemate pametnijeg posla, pa umjesto da gradite dječje vrtiće po Zagrebu, umjesto da ste senzibilni i konstruktivni prema roditeljima odgojiteljima, njihovoj djeci, prema svim roditeljima i prema svoj djeci. Umjesto da ste tolerantni i uključivi prema svima, a ne zaista prema nekima. Evo umjesto svega toga vi se isključivo bavite ideologijom, bavite se lošim kadroviranjem propalih kadrova kojih se čak riješio i gospodin Obersnel i evo moja sugestija vam, uzite megafon odite si pred Gradsku skupštinu i zatražite pitanje povjerenja [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] gospodinu Tomaševiću.
Hvala lijepa. Molim vas samo kolegice Burić ono nakupina lupetanja je malo prejaki izričaj pa nemojte to raditi. Izvolite odgovor.
Ja mislim da je ovo bio jedan upečatljivi izričaj ali opet kak da kažem s manjkom sadržaja, ne. Ako ćemo govoriti dakle to je sad bila osma replika koja se ticala Zagreba, dakle to je prvo. Što se tiče, što se tiče roditelja odgojitelja i brige o svoj djeci, dakle upravo radi toga što ste vi dali povlasticu jednoj maloj grupi vrlo privilegiranoj u tom slučaju zagrebačka djeca sva nemaju danas sva pravo na vrtiće. Na vaše pitanje, da mi već gradimo vrtiće, ako pratite pressice utorkom onda ste to mogli i vidjeti i sukladno tome, dakle upravo zato što smo mi na vlasti i mislimo na svu djecu mi ćemo dotjerati do toga da sva zagrebačka djeca imaju pravo na vrtiće koje s vašom vlasti nisu imali jer ste u 5 godina 15 puta više novaca uložili u malu grupu od 5.000 ljudi ne misleći pri tom na svu zagrebačku djecu.
Povreda Poslovnika kolegica Burić, izvolite.
Pozivam se na Članak 238., gospođa Kekin kazala je da je njezina stranka izabrala put odgovornosti pa mene zanima kakva je to odgovornost budući da nakon više od godinu dana u hrvatskoj metropoli niste sagradili niti jedan jedini dječji vrtić. To je poražavajuće i to je sramotno.
Kolegice Burić ovo nije povreda Poslovnika, ovo je replika tako da dobivate opomenu. A vas molim da se ne smijete tako glasno jer ovaj svako ima pravo reći pogotovo ako je činjenica u pitanju. Idemo dalje, kolegica Orešković.
Kolegice i kolege, raspravljamo o krivom članu vlade, umjesto Berošu trebali bismo raspravljati o premijeru. Predsjedniče vlade gledala sam vašu pressicu o ministru Mariću, kada sam vidjela kako se smiješite u trenutku kad vam odlazi najbolji, najuspješniji ministar zabrinula sam se za vaše zdravlje, a onda sam pročitala komentar jednog novinara koji je utvrdio da odlazi ministar koji je ugledniji od premijera koji je čak iskazao i vlastitu političku ambiciju kad je u trenutku rušenja Tihomira Oreškovića pokazao da je spreman preuzeti vladu. Kaže novinar da je time Plenković ostao bez političke konkurencije u Banskim dvorima, a okružio se poslušnicima, političkim patuljcima i ministrima iz trećeg ešalona. U takve treće ešalonske ministre ubraja se i ministar Beroš. Kaže se da ste vi time ostali eto u hladnom pogonu do kraja mandata, a u hladnom pogonu će nam očito ostati i zdravstvo jer bez ozbiljne reformne nećemo moći pokriti dugove.
Hvala kolegice Orešković. Ne znam da li vi znadete pravila, replicirate kolegici Kekin trenutno premijer ne može s vama polemizirati tako da evo izvolite kolegice Kekin odgovorite.
Znat će kolegica Kekin odgovoriti na pitanje.
Izvolite, izvolite se sjesti, e da.
Pa mislim kako da vam kažem, kolegica Orešković je bila znatno bliže temi i ovog opoziva ministra Beroša nego svi vaši zastupnici s ove strane sabora dosada. U svakom slučaju kolegice Orešković hvala vam na vašoj opservaciji jedino s čim se ne bih složila je da će zdravstvo biti u hladnom pogonu. Bojim se da tu više nema prostora za hladni pogon. Dakle, bojim se da smo došli do trenutka da smo kao što znamo i prošle godine baš onda kada je ministar Marić komentirao da ukrcava i spašava dobavu lijekova na način da produbljuje deficit. I dakle koliko se još može produbljivati deficit u situaciji ovakve svjetske krize, inflacije i recesije to ćemo tek vidjeti. Ali bojim se da nam ne slijedi hladni pogon nego doslovce jedna strmoglava deteoracija ionako već upropaštenog zdravstvenog sustava.
Kolega Šimičević, izvolite, replika.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, evo neću ja o Zagrebu ali moram reći ako iz jedne obitelji ima dvoje djece pa je jedno dijete primljeno, a drugo nije do vas nikako nisam mogao doći na fini način pa evo koristim saborsku govornicu da to kažem. A drugo ograničit ću se samo na Covid, vi ovdje ni jednom riječju niste spomenuli ljude koji su govorili o Covidu kao karijesu i da je to obična, obična prehlada, a ne bolest koja je uzela 16.000 života. Niste rekli ni u jednom trenutku da smo prvi nabavili opremu za osoblje u bolnicama, niste rekli da smo nabavili dovoljan broj cjepiva za one koji su htjeli, a optužili ste ministra da je on kriv što se ljudi nisu cijepili. Krivi su oni antivakseri koji su govorili protiv, a koji sjede ovdje u saboru [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno na brdu pored, pored nas [[Upadica: Hvala.]] molim lijepo.
Izvolite odgovor.
Zamolila bi kolegicu Raukar Gamulin da mi pomogne u brojanju jer mi je sad već preteško pratiti ovo je deseti put da se spominje Zagreb, dakle iako kao niste spomenuli, jeste. Reći ću vam, ja vam nemrem spremim decu u vrtić to je tak možda išlo za vrijeme vaše vlasti u Zagrebu. Razlog zašto se nisu mogli upisati jer ponavljam niste ulagali niti malo u zadnjih 5 godina. Mi sad gradimo i nadoknađujemo ali ne možemo tom brzinom koliko ste vi to brzo zapustili. Što se tiče ljudi koji govore da je Covid nevažan i to, mislite na one koji su sjedili u vladinom savjetu sve dok onog trenutka dok premijera nisu usporedili s Titom. Na te ljude možda mislite? Jer ti ljudi recimo koji su sjedili u znanstvenom savjetu i povremeno istupali su baš oni koji su između ostalog zbunjivali naš narod jer kao čovjek sjedi u znanstvenom savjetu i govori protiv cjepiva objavljuje po Facebooku itd. i pitalo se je premijera milion puta i ministra Beroša zašto ti ljudi sjede u znanstvenom savjetu. Izašlo se u trenutku kad su premijera usporedili Titom, eto.
Idemo dalje. Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče sabora, poštovani premijeru s ministrom, kolegice Kekin pa kud baš vi, kud baš vi da otvarate da vas je kolega Peđa Grbin treba braniti, kada se vratimo na meritum i ministra Beroša gledamo koliko ministar Beroš dobro vodi sustav. Naravno da se onda propitkuje koliko dobro vi dobro vodite sustav, pa nemrete propitkuje koliko vi dobro vodite sustav, pa nemrete uopće imenovati resornog pročelnika, propao vam je za vrijeme vašeg godinu dana projekt translacijske medicine Srebrnjak. Ako se sjećam predsjednica Upravnog vijeća je imenovala kuma za svog ravnatelja, ali eto nije ga dugo čula, ne znate napisati odluku o roditeljima odgojiteljima itd. Naravno da to propitkujemo. Kad gledamo ministra Beroša sa stanovišta EU fondova. Čovjek se izborio za dvije i pol milijarde kuna u Nacionalnom programu oporavka. 70% stanovništva je cijepljeno. Premijer se izborio za 25 milijardi eura prvom dozom. Premijer se izborio za 25 milijardi eura i 700 000 radnih mjesta je spašeno bez da smo imali policijske satove. To je uspjeh.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Dakle ponovit ću. Kolega Paviću mene vam nitko ne treba braniti. Baš mi je nekako čudno da baš vi te patrijarhalne obrasce ovdje propagirate da netko treba nekoga braniti. A drugo, ne znam koje podatke čitate ili naprosto lažete to isto ne bi bilo čudno, pa onda i svi drugi budu dovedeni u pitanje nije procijepljeno 70% građana Hrvatske niti prvom dozom. Dakle, 57% prvom dozom, 55 sa dvije doze. Ja sam jučer gledala podatke, tako da molim vas nemojte to raditi. Vi ste jedanaesti koji je spomenuo Zagreb, a s druge strane kritiku od nekog tko je koristio državne kartice kako bi kupovao fine deziće po aerodromima mislim nekak baš ne uzimam k srcu.
Bolje si je kupit Teslu, nego parfem.
…/Upadica Kekin: Na državnu karticu./…
Pa ne, dodatkom na plaću.
…/Upadica Kekin: Vi razlikujete javni i privatni novac ili ne?/…
Je, je. Ja vidim da se kupuju privatni auti dodatkom na plaću.
…/Upadica Kekin: Kolega je došao sa istim autom kad je zaposlen./…
Dobro. Znači priznajete to?
…/Upadica Kekin: Ne!/…
Da.
[[Upadica Kekin: Dakle ne!]] /Pljesak./ [[Upadica Kekin: Jel' vi to smijete raditi kao predsjednik Sabora, dakle da mi ovako repliciramo? Dakle kolega je …]]
Kolegice Kekin, pa vi cijelo vrijeme dobacujete, polemizirate …
…/Upadica Kekin: Ja repliciram po Pravilniku Hrvatskog sabora./…
Ne, ne, ne. Vi dobacujete …
…/Upadica Kekin: Dakle, očito ste pokazali da kao i većina HDZ-ovca ne razlikujete potrošnju javnog i privatnog novca./…
Kolegice Kekin …
…/Upadica Kekin: Privatnim novcem smijete kupiti Teslu, a javnim ne smijete kupiti dezić./…
Ne, ne. Ali kad kupujete privatnim novcem od dotacije koju dobivate od države, odnosno grada to nije vaš privatni novac. Ovo je novac koji je došao iz proračuna grada Zagreba ili iz Holdinga.
…/Upadica Kekin: Je./…
Je. Da, da i sad mu doplaćujete ratu kredita za auto. Pa to je genijalno!
Ako možete završite taj dijalog vaš, imamo ozbiljnijih stvari!
Hajmo, dobro. Stanite, idemo dalje. Povreda Poslovnika prvi je na redu kolega Pavić, pa kolegica Glasovac, pa kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče cijepljeno je preko 70% odraslog stanovništva prvom dozom. Prema tome, točan je podatak, a kolegice ministar mi je upravo potvrdio. A kolegice šta radite sve u gradskoj Skupštini kaže predsjednica Upravnog vijeća Srebrnjaka imenuje svog kuma, plaćamo Tesle javnim novcem, sustav ne znate upravljati i vi sad otvarate napad na uspješnog ministra i uspješnu Vladu koji pokazuju kako znaju vodit sustav, a to najbolje građani vide koliko vam padaju u anketi brojke.
Kolega Pavić dobivate drugu opomenu ako se ne varam. Tako je, da. Imamo sada kolegicu Glasovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 235., 236., 237. i dijelom 238. a povrijedili ste ga vi, jer ste vi zapravo na neki način zloupotrijebili vašu ulogu predsjedavatelja koji daje riječ zastupnicima i zastupnicama kad će oni replicirati ili smatraju da je povrijeđen Poslovnik a vi dajete ocjenu toga je li Poslovnik povrijeđen ili nije. A vi ste zloupotrijebili svoj položaj ne biste li se upustili u raspravu i replicirali kolegici Kekin. Stoga vas molim da sami sebi iskažete, izrečete opomenu.
Ja ću se djelomično složiti sa vama. Ali onda vas sve molim ako želite da se ja sto posto držim reda, onda se i svi ostali sto posto držite reda, pa nemojte dobacivati. Gledajte već sad se ne držite reda i mašete. Dakle, evo vidite, evo vidite, tako da držimo se onda svi. Ja ću zaista onda prestati komentirati, ali molim vas onda nemojte dobacivati i nemojte tijekom odgovora ili replike ulaziti u rasprave drugih kolegica i kolega. Kolegica Orešković, izvolite.
Zahvaljujem. Također kao i kolegica prije mene smatram da je povrijeđen članak 238. alineja 3. koja kaže da zastupnik, a i svi ste predsjedavatelju zastupnik između ostalog ne može svojim upadicama ili na drugi način ometati govornika. Evo ja vas neću tražiti da se držite zakona kao pijan plota, ali molim vas barem da kao predsjedavatelj ne upadate u riječ podnositelju ovog prijedloga, odnosno da kolegicu Kekin ne ometate u njezinom izlaganju.
Ne, ja nisam ometao kolegicu Kekin u njenom izlaganju, nego sam je ometao u njenom pitanju kolege Pavića. To je precizno ono što se je dogodilo. Ali ja više neću vas ometati, a nemojte vi onda ometati druge kada vam nije po pravu što bi vi, što su oni govorili, što biste vi željeli čuti. Imamo još. Kolega Šašlin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. Gospođa Kekin ovdje, ova njena predstava, svi mi znamo da je ovo jedna obična predstava za javnost, ovo njeno skakutanje ovdje za govornicom a iz razloga jednostavno što nemate konkretnih, kvalitetnih prijedloga. Vi jednostavno ovdje izvodite predstave. Ono prvo što ste odradili na razini lokalnoj, na razini grada Zagreba ukinuli ste besplatno ljetovanje za djecu vojvođanskih Hrvata. To vam doista ne ide na čast.
Hvala kolega. Kolega Šašlin ovo je bila replika, to ste mogli reći u replici a ne u povredi Poslovnika, tako da dobivate opomenu. Kolega Matula, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolegice Kekin, prije svega potpuno ste bili u pravu kad ste rekli da ne moramo brinuti da ne postoji jedan argument koji će vladajući reći u korist i to smo vidjeli. 14 replika koje idu na pitanje Zagreba, ni jedan argument u korist ministra Beroša. To je ono što ste odmah rekli kao što i da ne postoji niti jedna udruga stručna liječnika koja može išta dobro reći o ministru i pogledajte medijske sve natpise, sve naslovnice koje govore isključivo o tome da liječnici nemaju nikakvo povjerenje. A sada vas želim pitati, recite mi koji je od užasa koji su doživjeli liječnici i sestre sve u dvije pandemije u kojima je vodio, kada je bio trenutak da nakon jezivog debakla on upotrebljava izraz „debakl“, da ostavku i spasi dignitet struke i da dođe neki kvalitetan ministar.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Kako da vam kažem, nikad nije prekasno. Ja mislim svakako da bi ministar Beroš trebao slijediti svijetli primjer ministra Marića ili britanske vlade gdje je također ministar zdravstva podnio ostavku, još stigne danas. Inače, iskoristit ću ovu priliku jer ja nemam tu povrede Poslovnika da kažem ne ja nisam dobacivala kolegi Paviću nego sam mu odgovarala u replici na koju imam pravo po Poslovniku HS, a vi ste onda naknadno nakon što je kolega Pavić digao povredu Poslovnika koja je zapravo bila replika odlučili mu dati opomenu i pri tom dati svoje mišljenje za koje ste čak držali da je pomalo i duhovito, a moram vam reći da nažalost nije bilo.
Kolegice Kekin, možda u tom trenutku koji spominjete je bilo tako, ali ste vi kontinuirano kada su vam kolege iz HDZ-a replicirale dobacivali svo vrijeme, čim vam se nije svidjelo ono što su govorili tamo ste vikali kolegici Raukar da broji koliko je Zagreba, napravili ste to barem 5-6 puta, nisam vas upozoravao, mogao sam, pa pogledajte snimku ovaj pa ćete vidjeti. Dakle, nemojmo se sad hvatati za detalje, ja vas sve pozivam da normalno korektno nastavimo raditi. Sada je na redu kolega Bulj, on sigurno neće o Zagrebu.
Evo podržao bi kolegicu Kekin u kritikama na zdravstvo, međutim postavio bi jedno pitanje, kolike je štete nanijela i na zdravstvo i na cijelu krizu inflaciju cijene covid mjere koje su stožeraši na čelu sa Berošom i premijerom donosili koje su štetne bili, vidimo da je i sad virus među nama, nemamo maske, nemamo ništa osim toga što imamo štete i na zdravstvo i na bolesne koji su čekali, spominjali ste i tumore i šećernu bolest i dijabetičare i sve, kolike su štete i da li ste zaista bili u pravu kad ste podržali te tvrdolinijaše koji su kršili ljudska osnovna prava na području RH, a Bogu hvala nisam kao gradonačelnik, jučer sam bio na sudu, volio bi da i vaš gradonačelnik Zagreba tako se ponašao u Vukovara, Drniša, međutim nisu, kolike su štete nanesene i kolki su uzroci na ovaj sad trenutni i znači inflaciju i povećanje cijena koje imamo, covid mjere koje ste vi podržavali i da li vam je žao što ste podržavali?
Izvolite odgovor.
Hvala vam na tom pitanju, pa ne nije mi žao, mislim kako da vam kažem, dakle covid mjere uvedene su da bi spašavali ljudske živote. To kako smo ih se držali, na koji način su uvođene, kako su se koristili dvostruki kriteriji, kako su se ljubile ruke dok su drugi morali sjedit doma je drugi par rukava, ali sasvim je jasno da covid mjere u prvom dijelu pandemijske krize, a u drugom prije svega procijepljenost su u zemljama koje su to napravile kako treba, spasile milijune života. Evo u Lancetu na koji se baš ljudi iz vašeg kluba su se volili, doduše dosta čudno pozivati, je nedavno sad pred dva tjedna izašao članak koji je pokazao da je procjena da je spašeno 20 milijuna života cijepljenjem, 20 milijuna života. Mi sada srećom ovdje sjedimo bez maske i bez mjera jer smo evo već pred kraj dakle '20.-'21. treće godine otkad imamo pandemiju došli su sojevi koji su srećom blaži, većina nas je barem na neki način cijepljenjem ili preboljenjem imunizirana i možemo se svi skupa nadati da idemo prema nekom mirnijem razdoblju.
Kolegice Murganić izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Poštovana kolegice Kekin, evo vi brojite, ja brojim, ovo će biti 15. replika vezana za Grad Zagreb, vi se naravno na to morate naviknuti jer ne samo da ćemo mi brojati, brojimo, broje vam i građani, broje godinu dana vašeg neuspjeha, a zašto je to važno, zato što ste pred godinu dana varali i zavaravali građane, obećavali im čuda jer teoretski znadete, slažem se, puno toga prikazati i uvjeriti, međutim evo činjenice i podaci u ovih godinu i nešto dana govore drugo. Nastavit ću se na projekat Srebrnjaka, niste već započeti i ugovoreni projekat uspješno mogli završiti i završavati, ali isto tako znamo da se Grad Zagreb ne može javljati niti na, sa nijednim projektom na, na raspisana sredstva iz europskih fondova, ne znam zato što mislite da završavate dodatne projekte ili to za vas radi vlada ili zato što nemate strategiju razvoja Grada Zagreba?
Izvolite odgovor.
Dakle, koja, 16. bih rekla. Dakle, i nama i vama će dakako gđo. Murganić suditi građane za naše uspjehe odnosno neuspjehe, pa možemo to i njima prepustiti. Ponoviti ću, 2.g. podržavali ste čovjeka koji je priječio da se projekt na Srebrnjaku uopće počne odvijati. U trenutku kad smo mi došli bilo je još par mjeseci do kraja tog projekta, on nije započet, to vam kažu oni koji su ga tada trebali voditi. Mi smo produljili vaš SAFU kojem ne možete nać ravnatelja ponavljam jer vam je onaj stari završio u zatvoru je također odobrio kao i vaše Ministarstvo znanosti to produljenje. A to da se otkazala gradnja, ponavljam, pa otkazala vam se tu u saboru, dakle problem je u tome što vaše Ministarstvo regionalnog razvoja nije isposlovalo s Europskom komisijom kako ćemo sufinancirati, dofinanciravati te manjke, pa ne može projekt koji je težak pola milijarde manjak koji se stvara posljedicom ovakve inflacije plaćati iz lokalne samouprave koja nema mogućnost produbljenja deficita kakav ima premijer Plenković kada god zatreba.
Hvala lijepa, hvala kolegice Kekin. Sada je na redu kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Kekin, svaki posao ima svoje zakonitosti. Jedan od poslova ako se bavite politikom kao što se bavimo mi što vam kažu piarovci ako dobiješ neugodno pitanje ili ako odgovor na to pitanje nemaš onda prebaci temu i mi sad uživo to gledamo. Dakle, kolege iz HDZ-a su lijepo educirani, naučili su, dobili su svako pitanje gdje se tema prebacuje, nemojte slučajno se dodirnuti teme ministra Beroša jel tu odgovora nemamo, prebacite sve na Zagreb i ajdemo se baviti na Zagrebu i to uredno gledamo i svi, sve replike do kraja će biti će biti u tom kontekstu. Vi pažljivo pratite raspravu, pratim i ja, da li ste, pitanje će biti vrlo, vrlo jednostavno, da li ste čuli ijednu jedinu rečenicu, jednu, jednu malu rečenicu od par riječi gdje je bilo tko od kolega od HDZ-a u svojoj replici branio ministra Beroša? … [[Pljesak]]
Izvolite odgovor.
Hvala vam na ovom pitanju kolegice Mrak-Taritaš, dakle doista ne nisam čula i moram vam reći još nešto, dakle oni se jesu pripremili i dobili su naređenje da se pripreme da pucaju po Zagrebu ali pri čemu su užasno nemaštoviti. Svi stalno govore jedno te isto. Meni postaje dosadno. Ono sve razmišljam koliko će još biti HDZ-ovih replika, jer svaki put je isto. Ja ovog kolegu Pavića i tu kumu i tog kuma to sam čula već ja mislim 60 puta. I stvarno evo više ne znam šta da na to odgovorim, tako da bilo bi dobro da probaju barem u jednom dijelu replike se koncentrirati na obranu ministra Beroša, pola, pola. Evo.
Dobro. Idemo dalje. Sada je na redu kolega Krstulović Opara, izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine premijeru, gospodine ministre i uvažena doktorice Kekin. Ja branim gospodina Beroša i to kao čovjeka koji je u trenucima krize zajedno sa svojim kolegama liječnicima omogućio da unatoč tome što je sustav bio preopterećen on funkcionira, da niti jednom bolesniku sa covidom ne bude uskraćen respirator ili primjereno liječenje. Vi ste u svom izlaganju naveli brojne vrlo zabrinjavajuće statističke podatke iz raznih izvora i sve te poteškoće koje se desetljećima nagomilavaju u našoj zdravstvenoj kulturi koja je niska, budimo, priznajmo to sve ste pripisali kao krivnju ministru Berošu. Krivo i loše. Kazat ću i sljedeće. U mome gradu, gradu Splitu sagradio sam hospicij i centar „Četiri palme“ za djecu, za roditelje djece oboljele koje se liječe u splitskoj bolnici [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Vaša vlast nije napravila ništa u godinu dana da taj centar stavi u pogon.
Hvala. Kolega Opara Krstulović! [[Upadica Opara Krstulović: Dakle ne znate raditi svoj posao.]] Kolega molim vas. Kolega Opara držite se vremena. Izvolite odgovor.
Ja nisam sad shvatila. Vi ste to u svom gradu napravili? A naša vlast u vašem gradu to nije stavila?
Kolega Opara molim vas!
Aha, o.k. Dakle ovako, kad govorite, da ja se slažem da u 2020. na početku je bilo vrlo hrabro preuzeti taj resor, to apsolutno stoji pogotovo u takvim neizvjesnim okolnostima. No, ne slažem se niti sa ovim konkretnim što ste rekli, ne nije svaki pacijent obolio od covida dobio adekvatnu skrb. Znate kako znam? Zato kaj smo ih liječili mi psihijatri. Dakle, jel' bi vi voljeli imati covid, teški oblik, bit u bolnici, pa da vas liječi psihijatar. Mislim kak da vam kažem? Ja osobno ne bi. Ja bi da to bude bar internist, ako ne već pulmolog, a to je bila situacija koja se regularno dešavala, regularno se dešavala. A o tome koliko drugi nisu mogli doći do doktora to je drugi par rukava. Jedan dio je zbog toga što su nam valovi šibali samo tako, a šibali su jer mjere nisu bile adekvatne, jer niste postigli procijepljenost. O tom se radi. Dakle, ministar Beroš [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] nije dobro odvozio covid krizu. Nije, zato smo osmi na svijetu po smrtnosti.
Kolegice Kekin hvala vam lijepa. Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovana kolegice Kekin, kad se detaljno pročita vaš prijedlog za pokretanje povjerenja ministru Berošu onda se u stvari vidi da je on dobar ministar i da treba ostati ministar zdravstva, jer vi ste pokušali dokazati da zdravstveni sustav ne omogućava slobodno odlučivanje ženama kod prekida trudnoće, a u stvari kad se detaljno pročita dokazali ste da upravo ministarstvo i zdravstveni sustav poštuju zakon, poštuju odluke Ustavnog suda i omogućavaju slobodno odlučivanje ženama kod prava prekida trudnoće. Njega prozivate zbog toga što određeni broj ginekologa ima priziv savjesti. Pa to je opet u skladu sa zakonom i njegovo ministarstvo omogućava opet slobodu odlučivanja ginekolozima. Kad govorite o pandemiji zaboravili ste napisati da je Republika Hrvatska, dakle ministarstvo, vlada, predsjednik Vlade i ministar osigurali dovoljan broj doza za cijepljenje i to na vrijeme [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] A kažete da smo zemlja koja to nije dobro napravila [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Totgergeli.]] jer opet [[Upadica predsjednik: Kolega Totgergeli hvala vam lijepa.]] ministar bi trebao se suprotstaviti slobodnoj volji ljudi … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Ja vas molim kolegice i kolege da poštujete kada vas upozorim i da ne izlazite iz vremena kao što ste sada učinili, jer za sve vrijede jednaka pravila. Izvolite odgovor.
Hvala. Mislim vi svakako imate pravo na svoj subjektivni dojam onoga što smo mi pisali kad smo tražili opoziv. Kada dođe do priziva savjesti evo malo ću vas suočiti također sa statistikom. Mi vam kad dođe do broja abortusa imamo jednu od najnižih stopa u EU, najmanje žena u Hrvatskoj službeno abortira, … [[Govornica se ne razumije.]] Također imamo jednu od najnižih stopa korištenja kontracepcije, a isto tako imamo ne bi vjerovali demografsku propast. Mislim to je ono statistički nemoguća situacija koja ima samo dva moguća rješenja. Jedno je da možda kolektivno nacionalno apstiniramo svi skupa, a drugo je da se abortusi odvijaju mimo Hrvatske, odnosno van Hrvatske. Pa na šta se vi kladite? Šta mislite šta je točno rješenje tog pitanja?
E ima i treće rješenje, ali ne mogu ga baš sad. Budem vam rekao poslije. Kolega Reiner, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine premijeru, ministre, poštovana kolegice Kekin. Ja sam bio malo zbunjen kad sam vas slušao što ste vrlo lijepo govorili time da ništa od toga što ste vi tu govorili ne stoji napisano u vašem pisanom obrazloženju, a vi ste izlagali zapravo dakle argumente pod navodnicima za smjenu ministra Beroša. Ništa od toga ne stoji u vašem pisanom podnesku kojim vi to želite postići. Stoje potpuno druge stvari, o njima ću govoriti malo kasnije. Jedina stvar koja jest u tome tiče se covida. E sad, vi ste govorili o mortalitetu. To bi sve stajalo, da su rang ljestvice mortaliteta načinjene u raznim zemljama istom metodologijom ali nisu. Isto tako važan je letalitet, dakle broj umrlih na broj zaraženih koji je niži kolega brojnih zemalja, a u prosjeku je EU.
Ovako kolega Reiner molim vas, 10 sekundi. Ali kolegice Orešković ponašate se nepristojno, vrlo nepristojno i molim vas da se suzdržavate od takvog glasnog, naglašenog smijeha. Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju. Dakle, odlučila sam dinamiku svoje današnje rasprave za koju očekujem da bude duga i plodonosna prilagoditi na način da u ime predlagatelja prvo dam jednu ovako širu sliku, a poslije ću se posvetiti budite bez brige svakom od onih pojedinačnih. Dakle, bit će prilike da puno razgovaramo. I argumentiramo i repliciramo jedni drugima. Ja se veselim novoj rundi priče o roditelju odgojitelju itd. Što se tiče smrtnosti od covida mislim kak' da vam kažem tu su podaci vrlo jasni. Dakle, ljudi koji su bili zaraženi covidom na 100 000 stanovnika, mi smo imali najviši rast, imali smo užasno visoku stopu oboljelih. Užasno nisku stopu cijepljenih i na žalost uslijed i zapuštenog sustava u kojem su između ostalog psihijatri liječili imali smo i zaista, zaista visoku stopu umrlih. O tome su govorili i naši kolege. Dakle, govorili su podsjetit ću vas o rijekama bolesnih i umirućih staraca. To je bilo prije par mjeseci ljudi. Mi pričamo. Uostalom, pa u Hrvatskoj inače godišnje umre 50 000 ljudi. Prošle godine je umrlo 66 000 ljudi. Pa jel' se netko treba ispričati ovom narodu za to [[Upadica predsjednik: Kolegice Kekin.]] 66 000.
Kolegice Kekin kad prođe jedna sekunda počnete me odmah gledati kad netko od zastupnika krivo govori. Sada ste vi otišli. Dajte molim vas se držite svi pravila. Znam da vas je ponijelo, ali držite se reda. Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice i vi kao liječnica i ja znamo da je u medicini itekako potreban timski rad. Dakle i u našem svakodnevnom radu, a kamoli ne u vođenju ovako velikog sustava kao što je zdravstveni sustav. I naravno da ministar ne može sam i da mu nije lako i sigurno nećemo tu ni vi ni ja ad hominem ići prema ministru Berošu. Međutim, postavljamo nekoliko pitanja. Da bi se uopće provelo poboljšanje zdravstvenog sustava što i sama Vlada priznaje potrebno je ostvariti nekoliko koraka. Prvo da li uopće ministar Beroš ima potpuno otvorene ruke od strane premijera? Čak i da ima nekakvu viziju i želi nešto promijeniti. Drugo u samom ministarstvu ima evo i ovdje nekoliko pojedinaca koji su vrlo susretljivi, pojedinačno žele pomoći, ali kao sustav je užasno spor i trom. Treće, želimo provesti reforme potrebno je znači i podrška struke, radne skupine ali mišljenje se ne uvažava. I na kraju komunikacija. Prvo se ide u medije. Mislim meni to osobno smeta. Zašto se prvo ne razgovara sa predsjednicima struke, a ne prvo u medije. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam kolegice Marić. Vi ste uvijek baš benevolentni i konstruktivni. Mislim da svaki ministar kojem postavljate replike uvijek odahne kad vas vidi jer stvarno ste konstruktivni. I ovaj put se slažem. Ja isto imam dojam da ne postoji konsenzus među vladajućima da je reforma uopće potrebna i da bi se njom uopće trebali baviti zato što kao što sam rekla reforma kakva je zaista potrebna da bi prestali gomilati te određene gubitke kako ih je nazvao premijer bi izrazito oštetila neke kadrove i moćne pojedince u hrvatskom zdravstvu. I ona sasvim sigurno mnogim članovima ove stranke koja je izabrala put takva kakva je nije u interesu i o tom se radi. Dakle, opet dolazimo do onog brkanja privatnog i javnog i šta se smije raditi sa javnim novcem. To se na zdravstvu zaista jako dobro vidi. Primjer Medikol je jedan od najboljih primjera toga.
Hvala vam. Kolega Klarić, izvolite.
Uvažena kolegice vi ste ovdje izbacili hrpu statističkih podataka koji uglavnom nemaju veze sa ministrom Berošom već se provlače već desetljećima. Puno i brzo govorite, pa me to podsjetilo na jednu narodnu poslovicu od puno govora nema koristi. I mislim da je ta poslovica u Zagrebu vrlo poznata i da su je svi građani prepoznali. Toliko puno pričate, a toliko malo kažete, da ja sumnjam da je itko razumio odnosno više pamti što ste rekli u početku svoga govora.
Izvolite odgovor.
Mislim evo što bih vam rekla. Mislim da je ovo bila doista od svih, mislim imali ste ozbiljnu konkurenciju najnesadržanija replika, a pritom ste mene optužili za nesadržajnost. Ono što stoji ja stvarno brzo pričam, to je istina. Takva sam oduvijek i uostalom imala sam puno toga za reći jer nam je zdravstvo stvarno na koljenima. I dala sam vam vrlo konkretne podatke. Vidim da me niste mogli pratiti, ali rado ću vam ustupiti i pisano pa da to pročitate još jednom na miru da ja ne pričam tak brzo ili tak puno. Evo.
I zadnja replika kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice Kekin, mislim da ste i vi pridonijeli tome da rasprava ode u smjeru nekakvih lokalnih problema u Zagrebu umjesto da se fokusiramo na ono što ministar Beroš nije napravio, a napravio je jako malo. Dakle, dugovi u našem zdravstvu rastu, građani predugo čekaju preglede i nadao sam se kada vam je kolega Bulj postavio pitanje o tome biste li i dalje podržavali ove stroge mjere i oštromjeraše koji su zazivali te mjere vi ste rekli da biste opet napravili isto. To me zabrinjava, jer dobar dio naših građana nije mogao doći do redovnih pregleda upravo zbog toga što smo imali i u našem zdravstvu i u našem društvu. Ja bih molio evo sve da se fokusiramo na to što je loše u našem zdravstvenom sustavu, a ako kome treba edukacija kako napraviti vrtić u godinu dana neka se nakon rasprave javi Miri Bulju. Hvala.
Izvolite odgovor.
Evo zuker komm zu last, jel' tako? Dakle kolega Grmoja, mislim ja sam 20 minuta nabrajala što sve kolega Beroš nije napravio kao što ste čuli čak i prebrzo i prepuno sam pričala. Što se tiče vaše omiljene teme covid krize meni je žao ja ću vas morati razočarati, ja sam također kritizirala način na koji se vodila ova kriza. Ali to što ja kritiziram ministra Beroša ne znači da mi se način na koji se ljudima podvaljuju laži i u kojima ih se obmanjuje, a to ih košta života sviđa. I također, ako mi se taj ne sviđa ne znači da automatski podržavam HDZ-ovu Vladu koju doista u ni jednom času u ničemu nisam podržavala. Ali sam uvijek stajala i stajati ću uz znanost, uz znanstvene podatke, uz ono oko čega se znanstvena zajednica i struka slaže a tu je konsenzus bio poprilično jasan. Slažem se sa vama da se trebamo koncentrirati na ministra Beroša, to je naš sljedeći zadatak.
Hvala vam lijepa. Kolega Cappelli traži povredu Poslovnika, a možete vi kolegice Kekin na mjesto.
Povreda Poslovnika 238. manipulacija čista. Vrijeme corone spomenuto je da ništa nije napravljeno. Pa je, 2020. 50% noćenja, dolazaka turista, e-propusnice. Jedina zemlja sigurna i jedina sa najboljim rezultatima u gospodarstvu i turizmu mislim da je to dovoljno zahvaljujući upravo ovim ljudima koji tu sjede predsjedniku Vlade i ministru zdravstva. Hvala lijepo.
Ovo je bila replika, naravno i dobivate opomenu kolega Cappelli. A sada ću pozvati predstavnike Vlade da se očituju. Oni imaju 10 minuta. Govorit će predsjednik Vlade Andrej Plenković i ministar zdravstva Vili Beroš. Izvolite predsjedniče Vlade.
Dobar dan poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Dopustite nekoliko riječi u vezi ove inicijative tridesetak oporbenih zastupnika vezano za pokretanje pitanja povjerenja ministru zdravstva Viliju Berošu. Ovo je kao što smo mi dobro izračunali treća inicijativa za nepovjerenje ministru plus jedna interpelacija u vezi zdravstva, plus niz izvješća koji su vezani za polugodišnje izvješćivanje o Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, bavljenju sa covidom 19. Sve te inicijative do sada su završile na jednak način, završit će i ova inicijativa na jednak način. Primijetio je netko od zastupnika, mislim potpredsjednik Hrvatskog sabora akademik Reiner da zastupnica Kekin nije baš ništa skoro spomenula iz ove pismene inicijative. Sukladno tome ja ću onda samo kazati da mi ostajemo pri očitovanju Vlade gdje smo otklonili i odbili sve ove prijedloge oporbe po svim točkama i to je stajalište Vlade uz naravno snažnu potporu ministru Berošu. Nekoliko točaka koje mislim da su važne, a u biti ova zadnja rasprava na zadnju repliku mi je bila najvažnija jer ona pokazuje potpunu podudarnost stava gospođe Kekin koja je u ime oporbe govorila o covidu 19 i onoga što cijelo vrijeme zastupa ministar Beroš i što zastupa cijela Vlada. Dakle, mi imamo povjerenje u znanost, imamo povjerenje u medicinu, imamo povjerenje u liječnike. Smatramo da se pandemija ovakvih razmjera najveća u zadnjih sto godina može jedino svladati na način da što više naših sugrađana pokloni povjerenje struci, znanosti, onome što smatramo da je ispravno i onome s čime se kao alatom nakon epidemioloških mjera služio cijeli svijet. I zato podaci o 70% cijepljenih odraslih, 60% ukupnoga pučanstva nisu dovoljni. Oni nisu dovoljni. Ja sam sa time jako nezadovoljan. Smatram da je to jedan indikator koji nije nešto što bismo sami sebi željeli da bude tako u 2022. kao članici EU. I ja sam osobno vrlo nezadovoljan sa time i smatram da je to jedna jedina relevantna anketa o stanju u hrvatskom društvu, o stupnju informiranosti, obrazovanosti. U konačnici ali što je najvažnije podložnosti manipulacijama, neistinama i dovođenju ljudi u zabludu. I ta činjenica da se sporije i manje cijepilo ljudi nego što se trebalo cijepiti je sigurno dovela do većeg broja preminulih. Mislim da se tu slažemo, mislim da to nikako nije dobro. Ova situacija sa covidom je indikativna. Na žalost mi smo prije par godina imali već jednu situaciju sa nekim manjim epidemijama regionalnoga karaktera i tad smo shvatili koliko je jak pokret protiv cijepljenja. To je naravno u demokracijama sve skupa prihvatljivo, ali nisam da je u zdravstvenom smislu korisno. I bilo je vrlo razočaravajuće, tako da očekujem da zajedničkim naporima prije svega ministra zdravstva ali i svih vas koji obnašate javne dužnosti, a osobito liječnika u politici djelujemo još više prosvjetiteljski i pokušamo našim ljudima približiti koristi suvremene medicine. Jer ne znači da nas sutra neka nova epidemija neće ponovno neugodno iznenaditi pogotovo ne daj Bože za neku bolest za koju također nemamo razvijeno cjepivo. Što se tiče ostalih tema mi smo glede zdravstva uložili jako puno sredstava, učinili smo jako puno za zdravstvene djelatnike. Plaće liječnicima su u našem mandatu povećane 40%. Evo ovdje je recimo dr. Ostojić, on može i sam potvrditi kolika mu je bila plaća prije našeg mandata, kolika mu je danas, što smo učinili za druge zdravstvene djelatnike kao i sve djelatnike javnih i državnih službi. Koliko smo učinili za rješavanje dugova u zdravstvu u više navrata osobito prema veledrogerijama, koliko smo investirali u samom mandatu ministra Beroša preko 9 milijardi kuna u zdravstvene ustanove. Ogroman iznos sredstava koji je predviđen u potpunosti bespovratnih iz Nacionalnog programa oporavka i otpornosti baš za zdravstvo, kapitalni projekti bolnica. Evo lijepo je biti predsjednik Vlade parlamentarne većine koju predvodi HDZ i ponosit se bolnicama u Rijeci i u Puli. Puno se govori i o Zagrebu, ali Rijeka i Pula su područja u kojima vlast obnašaju neke druge političke opcije, a ostavština u našem mandatu, jedna izvrsna suradnja sa jedinicama lokalne i područne samouprave pokazuje da gradimo i jačamo zdravstvenu infrastrukturu diljem Hrvatske bez obzira tko je gdje na vlasti. Mi ćemo to činiti i dalje. Što se tiče Zakona o zdravstvenoj zaštiti mislim da će ministar reći nešto više o prioritetima reforme, jačanje preventive kao ključnog elementa jačanje primarne zdravstvene zaštite, veće restrukturiranje u zdravstvenom sustavu, bolja organizacija, iskoraci koji su napravljeni objedinjavanjem nabave su izrazito važni, bolja skrb o pacijentima, smanjivanje lista čekanja u svim mogućim varijantama i bolje zdravstvene usluge u smislu dostupnosti kvalitete, pa i cijene su okviri naše politike za bolje zdravstvo u Hrvatskoj. Ministar Beroš ne da ima odriješene ruke, nego ima zadaću provoditi program Vlade i raditi i na dostupnosti zdravstvene skrbi, bolje i kvalitetnije upravljati zdravstvenim sustavom, osiguravati zajedno sa cijelom Vladom financijsku stabilnost zdravstva, nastaviti podizati kvalitetu uvjeta rada liječnika i u konačnici unapređivati i sustav hitne medicinske pomoći. U tom smislu on ima moju potporu i vjerujem da će imati potporu parlamentarne većine i tijekom rasprave, a i u petak na glasanju. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Sada će nam se obratiti ministar zdravstva Vili Beroš, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. I ja sam se pripremio za odgovor na teze iz vašeg prijedloga o glasanju o mome povjerenju i drago mi je da ih niste ponavljali jer doista to se može shvatiti kao određena repeticija onog što je prošlih mjeseci rečeno i drago mi je što ne moram odgovarati, iako ste najavili mogućnost da o tome razgovaramo dalje i doista bih volio jer ne postoje određenih utemeljenja i više je nego jasno. Navodite bar u prijedlogu za glasovanje o mom opozivu navodite niz elemenata koji predstavljaju konstrukcije, koje predstavljaju insinuacije, koji predstavljaju poluistine i neke su čak potpune neistine. Puno mi je draže da ste govorili o lošim stvarima u hrvatskom zdravstvenom sustavu o kojima govorim ja od početka svog mandata, a to je dvije godine i moram vam reći da mi je žao što vam nisam prije poslao prijedlog reforme koji se sada u ovom trenutku nalazi nakon međuresornog usuglašavanja u Uredu premijera Vlade RH koji daje odgovor na najveći dio vaših postavljenih pitanja, ali doista na najveći dio postavljenih pitanja. I moram vam reći da smo mi tijekom epidemije u ovih godinu i pol zadnjih uz epidemiju i odgovore na istu, a trebali bi se prisjetit onih vremena kada u tijeku dolaska virusa smo bili spremni za njegov ulazak u RH. Spomenite se, sjetite se naše spremnosti kada smo recimo bili na aerodromu prilikom dolaska prve suspektne pacijentice iz Vuhana, dakle zdravstveni hrvatski sustav bio je spreman. I drago mi je da je neko spomenuo da niti u jednom trenutku nije bilo potrebe za krevetom viška i respiratorom. A to kolegice Kekin da su i drugi specijalisti sudjelovali u liječenju je notorna činjenica jer tko bi liječio to pacijente. Ne infektolozi kojih ima 150 u RH ili epidemiolozi kojih ima 140, dakle svi su dali svoj obol uključujući i psihijatre na čemu im od srca zahvaljujem. Međutim, to su rezultati koje ne možete apstrahirati. No vratimo se na reformu. Dakle, nakon godinu i pol dana svaki tjedan sastanaka imali smo situaciju da smo uočavali navedene disfunkcionalnosti poput nekih koje ste vi rekli i tražili rješenje. U konačnici sukladno formi osnovane su radne skupine koje su iznjedrile prijedlog reforme koja je sveobuhvatna i ja ću sad što je moguće nakon godinu i pol dana sažet istu u četri recimo osnovna elementa, a to je upravo jačanje preventive, jačanje radne dijagnostike jer mi smo se do sada posljednjih desetljeća, ne moje dvije godine, nego posljednjih desetljeća okrenuli u potpunosti kurativi, znači preventiva, rano otkrivanje, preventivni sistematski pregledi koje ćemo za naše građane predložiti u zakonu je nešto što je bit, zatim jačanje primarne zdravstvene zaštite. Poslušajte ne sad moj govori nego ono što govorim zadnje dvije godine, svjestan sam da je primarna zdravstvena zaštita stup zdravstvene zaštite i da liječnici moraju raditi svoj posao i da su sada nerijetko u situaciji da pretjerano administriraju što je prepoznato, zatim reorganizacija bolničkog sustava koji je apsolutno neadekvatan je od bitne važnosti i to ne način da zatvaramo bolnice već da ih reorganiziramo, kategoriziramo [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] akreditiramo itd. međutim u ovih par minuta nisam mogao reći sve što je potrebno. Hvala.
Zahvaljujem ministre, imat ćete prilike kroz replike i kroz kasnije ćete se moći uključivati u raspravu. Sad bih molio predsjednika vlade da se vrati za govornicu jer ima replike, 13 je replika, prva je na redu kolegica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani premijeru. Pa prvo samo da vam kažem s obzirom na to da je evidentno bio dogovor da se isključivo govori u replikama od strane HDZ-a o Zagrebu reći ću vam da je prvi deset najgorih županija po indeksu razvijenosti su upravo one gdje je već 20 godina na vlasti HDZ. To su ujedno one županije u kojima je zdravstvena zaštita možda na najnižim granama. Ali sada jedno pitanje za vas oko reforme zdravstva. Dakle, ministar Beroš je rekao da će reorganizirat bolnički sustav, između ostalog to namjerava učiniti i promjenom osnivača odnosno oduzeti jedinicama regionalne samouprave bolnice i staviti ih pod kapu države. Ne znam kako namjeravate vi to opravdati i to učiniti s obzirom da je 2012. ustavni sud donio odluku gdje je jasno rekao da pravo suodlučivanja kod osnivanja i ukidanja odnosno spajanja zdravstvenih ustanova imaju jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave kao vlasnici i osnivači tih bolnica. Zato me zanima [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] jeste li vi to unaprijed možda provjerili sa ustavnim sudom [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolegice Benčić.]] hoće li ostati kod svoje prakse? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice, što se tiče reforme zdravstva, što se tiče sustava bolnica onih kojima je vlasnik država, onih kojima su vlasnik županije kao osnivači prije svega mislim da smo jednu temu vidjeli kroz ovih nekoliko godina. Ja ne znam da li vi pratite povremeno svakih šest mjeseci otprilike, vlada donese jednu odluku kojom dostavlja transferira dodatna sredstva za troškove koji su nastali u zdravstvu. Jel pratite možda te odluke? Pogledajte malo te odluke, pogledajte iznose sredstava. Dakle, na kraju sve to ovako ili onako završi na državnom proračunu na ministru na vladi i tu mislim da je jako važno da poboljšamo kvalitetu kontrole i upravljanja tih bolnica jer ovako neko drugi odlučuje o kadrovima, a na kraju plaća neko sa dvije odluke vlade sve ono što se propusti napraviti. Suradnja da, kontrola svakako.
Kolega Bulj izvolite.
Hvala. Premijeru, gdje su sada mjere? svaki testirani u Hrvatskoj ima covid. Gdje su mjere kad je ta politika bila dobra? Gdje su maske, gdje je razmak? Svaki testirani u RH se testira uglavnom ima covid. Dal ste svjesni da su načinjene štete zbog kršenja ljudskih prava prije svega, da su načinjene štete na zdravstveni sustav, na gospodarstvo? Ja s tim nemam problem, ja nisam kršio ljudska prava, premda sam na sudu non stop. Ali nema veze, mijenjali ste zakon. Ali gdje su sada mjere kad ste vi bili u pravu ili će biti mjere kada nekome pane na pamet? Svaki čovjek koji se testira na covid u RH ima covid, on je među nama znači moramo znat živjet s time. Koliko je se novca izgubilo, koliko utječe to na cijenu danas? Koliko to utječe na socijalno stanja građana naših?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Da li ćete uvest opet mjere ili nisu potrebne?
Hvala kolega Bulj. Izvolite odgovor.
Ako vi hoćete mi ćemo ih samo u Sinju uvest. Vi izazivate mjere …? …/Govornici govore u isto vrijeme./… Dragi moj zastupniče Bulj, ja mislim da trebamo razmotriti stvari realno, jedno je borit se protiv covida u trenutku kada nemate cjepivo, drugo se borat poznatim epidemiološkim mjerama dok se cjepivo nije napravilo i nakon toga. Dakle, to je jedna stvar. Vi ste čuli podatak od 70% cijepljenih odraslih, 60% ukupnih, čitav niz ljudi koji se cijepio. Vi i vaša ekipa vi ste bili kolovođe ne cijepljenja, kolovođe, da kolovođe. Tu ste išli glumatat, ove kako se zovu, skupove o tzv. slobodi. Mi nemamo što činiti zemlja sa skoro najblažim mjerama koje smo mogli imat onda idete narod uvjeravat da neko tu nekoga ugnjetava, a štiti ga. Nije to lako. Meni je to simpatično što ste vi to učinili [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] radi vas jer ste mi vi dragi, ali inače nije prijeko pametno.
Hvala lijepa. Povreda poslovnika kolega Bulj, upozoravam vas da imte već dvije.
A šta ću sad [[Upadica predsjednik: Ne, ne, ne znam sad ćemo čut.]] Evo ja bi samo kratko rekao da je povrijeđen čl. 238. premijer je povrijedio. Dragi moj premijeru, najdraži premijeru tolika je vaša ljubav prema meni da ste mijenjali zakon i svjesni ste što ste napravili, mijenjali ste zakon o zaraznim bolestima, imam jedno 50 inspekcijskih nalaza, vi ste naložili. Ali ovo što ste vi sad rekli, rekli ste bezbroj neistina zato što smo se mi borili za ljudska prava. Vi ste ukrali referendum i kad vam pane napamet, kad vam naredi nalogodavac opet ćete uvesti te mjere stožeraške koje su nanijele štete [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] nemjerljive, nemjerljive [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] štete hrvatskom narodu [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj hvala vam lijepa.]] hrvatskim građanima, hrvatskom zdravstvu, hrvatskom gospodarstvu. …/Govornik isključen./…
Kolega Bulj molim vas, molim vas kolega Bulj. Kolega Bulj dobivate samo malo kolegice i kolege, kolega Bulj nemojte to raditi dobivate treću opomenu i gubite pravo riječi do kraja rasprave.
Šta ste mi sad upalili mikrofon, maloprije ste ga ugasili? …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Ja ga ugasim.
Ovoga i kod mjere vi kad triba mjere ne triba, kad vi jednostavno.
Ne, ne, nego ne mogu vam isključiti kraj …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Ne date pravo slobode izbora. …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Ajde molim vas kolega Bulj nemojte da sad idemo dalje pa da vas moram izbacivati, ajde molim vas. Ugasite mikrofon. Idemo dalje, sada je na redu kolegica, ne sada je na redu kolega, a ne Mažar povreda poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Kolega Bulj je povrijedio čl. 238. dakle ne samo da omalovažava ovdje sve nas nego i obmanjuje. Svi smo mi svjesni da početak pandemije prije dvije godine i sada je nešto sasvim drugo. Osim što su se ljudi procijepili isto tako virus je mutirao i samim time slabio i nije više toliko smrtan. A osim ljudskih prava Vlada RH se brinula o ljudskim životima, o gospodarstvu, o turističkoj sezoni. Zato imamo porast PDV-a, zato imamo broj zaposlenih i turističku sezonu.
Kolega Mažar naravno da je ovo povreda poslovnika [[Upadica Bulj: Znači krepala korona.]] Samo malo, s vaše strane [[Upadica Bulj: Kad vi kažete.]] kolega Bulj molim vas nemojte sada me dovoditi u situaciju da moram vas isključiti skroz iz rasprave. Dakle, kolega Mažar vi ste dobili opomenu. Kolega Grmoja se javlja isto za povredu poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238. kolega ne govorite o inflaciji, ne govorite o rastu cijena, ne govorite o tome koliko je tiskalo se novca u Europskoj centralnoj banci u FED-u zbog te sulude oštromjeraške politike, lockdownova i zatvaranja. Tek ćemo osjetiti rat u Ukrajini, a ovo sada što se događa je posljedica tih politika koje je slijedio ovaj briselski poslušnik kojeg vi slijedite.
Kolega Grmoja dobivate opomenu i nemojte sada pretvarati raspravu u vrijeđanje nego ajdemo se, možemo imali smo lijepu polemiku kada je bila kolegica Kekin, bilo je atraktivno, zanimljivo, ali nismo se vrijeđali. Nemojte to činiti. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče vlade. Poznato je odnosno znamo da je u bivšem mandatu i u ovom dosta ministara otišlo. Otišlo je nešto na vlastiti zahtjev što je bilo vrlo rijetko, otišlo je dosta njih nakon što je bilo u ovom saboru rasprava odnosno o njihovom povjerenju pa su onda iza toga otišli, otišli u samom startu neki koji bila je ona poznata lakoća kad ste rekli tajnici da vam pripremi odluku koju ćete potpisat. I mene zanimaju da li u vladi sad postoji neki novi običaj ili neka nova pravila? Naime, 20. travnja na aktualnom prijepodnevu ja sam vam postavila pitanje vezano uz priziv savjesti, vi ste bili dosta iznenađeni tim pitanjem odnosno tema je bila pobačaja i priziva savjesti liječnika i okrenuli ste se ministru Berošu i rekli ste mu da odgovori, to je bilo 20. travnja. Nakon tri mjeseca odgovora nema. To što ministar Beroš [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] ignorira moj upit kao saborske zastupnike [[Upadica predsjednik: Kolegice Mrak Taritaš hvala vam lijepa.]] je ok, ali bojim se da ignorira i vas.
Ja vas molim da se držimo vremena svi zajedno. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice Mrak Taritaš. Što se tiče odgovora ministra Beroša ja sam siguran da će vam on odgovoriti, ako već nije, bez obzira na to mislim da sam ja neki dan na sjednici vlade sasvim jasno govorio o temi za koju ste vi očito kad ste me pitali znali nešto više nego neki drugi. Ja nisam recimo nisam znao, ali mi je vrlo brzo postalo jasno zašto ste vi to pitanje postavili, kako ste se brzo organizirali, mobilizirali, posložili i nastojite ovaj užas od vašega rejtinga koji je vjerojatno 0,2% na ideološkoj temi rascjepa hrvatskoga društva malo dignuti. Tu ste nalik na ove apsolutne ja bih rekao lažljivce i nedosljedne, ovaj Grmoja kojeg je Kapulica izbacio iz političkog života se usuđuje govoriti sada o nekakvim posljedicama covida, o tiskanju novca, o briselskim poslužnicima dakle jedna srančica koja dovodi u zabludu ljude, a …/Hvala vam lijepa/…malo su bolji nego što ste vi, što je tragedija isto.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani premijeru, ovaj dokument koji držim u ruci je prezentacija koja se zove „Prijedlog reformi zdravstva“. Ja sam je nabavila nekim drugim kanalima, a nisam je dobila kao članica Odbora za zdravstvo niti nitko bar od nas oporbenih zastupnika. Nešto o tome sam dobila na dvije stranice pisanog zastupničkog pitanja, a i na aktualcu mi je ministar Beroš rekao da će prvi ovaj Zakon o zdravstvenoj zaštiti ići u javno savjetovanje do 30.6., to još nema, dakle kasnimo. Vremenski okvir za ove reforme u ovom dokumentu pišu do 2030., čime vi kao premijer mislite umiriti naše zdravstvene djelatnike i građane da će ovaj zdravstveni sustav kojeg već sad etiketirate kao neodrživ preživjeti, pa pola zdravstvenih djelatnika će vam otići iz Hrvatske. Što kažu pacijenti, do 2030. planirate promjene, a i ono što ste zacrtali do 30.6. se nije ostvarilo. Hvala.
Izvolite odgovor.
Ja ne znam točno što ste vi držali, malo mi je daleko da bih to vidio, a što se tiče reforme zdravstva i što se tiče Zakona o zdravstvenoj zaštiti mislim da ste imali prilike čuti ministra koji su to osnovni pravci kojima će, u kojima će biti sadržane konture cijele reforme zdravstva od jačanja prevencije, jačanja primarne zdravstvene zaštite, reorganizacije, više preventivnih sistematskih pregleda, boljih javnih nabava, reorganizacije cijelog bolničkog sustava s obzirom na broj ljudi i broj zdravstvenih ustanova, a ono što je najvažnije iznalaženje rješenja za financijska, za financijsku stabilnost zdravstvenog sustava. Što se tiče zdravstvenih djelatnika, da točno je, dio zdravstvenih djelatnika odlazi vani, odlazi na bolje plaće, al to je pitanje koje je svojstveno i u mnogim drugim strukama, a ne samo u zdravstvu. Ako je neko učinio nešto da se dignu plaće i to enormno u hrvatskom zdravstvu bez obzira jeste li liječnik ili druga vrsta zdravstvenog djelatnika mi smo i ne vjerujem da bi baš zbog toga svi trebali pobjeći.
Hvala vam. Kolegice Blažević, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče vlade, vi ste govorili što se napravilo u sektoru zdravstva do sada i rekli ste da će se i nastaviti ulagat u taj sustav, zasigurno je zato zaslužan i NPOO kojeg ekipa s vaše gornje lijeve strane često omalovažava. Ja molim vaš komentar na dio sredstava iz NPOO-a koji je namijenjen zdravstvu i iznosi oko 2,5 milijarde eura i u stvari plan sam po sebi ne znači da će taj novac doći neutemeljeno nego upravo suprotno, temelji se na određenim reformskim koracima. Mi smo imali pripremljene dokumente, imali smo Nacionalnu razvoju strategiju, pa u konačnici i sam program vlade kako bi ta sredstva i osigurala. Sve to znači u stvari da će značajna sredstva biti u sustavu zdravstvene skrbi kako bi se i nabavila medicinska oprema i ojačali ljudski resursi što je iznimno važno, osigurala veća dostupnost zdravstvene zaštite, modernizirali sustavi itd., dakle [[Upadica: Hvala vam lijepa]]
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Blažević, točno je i u okviru NPOO-a koji je komplementaran s onim što ćemo investirati iz nacionalnih sredstava i iz uobičajenog okvira, a to je 7-godišnji proračun, mislim da su prioriteti koje je Ministarstvo zdravstva kandidiralo za projekte koji se ovdje realiziraju zaista jako dobri od KBC Split, KB Merkur, KBC Dubrava, Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu, niza drugih bolnica, uključivši Infektivnu kliniku dr. Fran Mihaljević, KBC Zagreb, Opće bolnice Varaždin. Mislim da to pokazuje zrelost i visoki stupanj pripremljenosti projekata za investicije. Dakle općenito taj NPOO ima za cilj da ostavi trajne tragove razvojne infrastrukture i u zdravstvu, ali isto tako i u obrazovnom znanstvenom i školskom sustavu, a i u pravosuđu, vidjet ćete za par godina kad se ti projekti realiziraju koliko će sve biti bolje nego što je danas, hvala.
Hvala lijepa. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi g. Plenkoviću, u jednoj stvari ću vam dati za pravo, vaše je pravo da birate svoje suradnike, dok god vas vladajuća većina u tome podržava vaše je pravo da te ljude držite uz sebe, ali isto tako kao što je vaše pravo da ih držite uz sebe naše pravo je da ih propitujemo i naše je pravo da ovdje govorimo o onome što u njihovom radu ne smatramo zadovoljavajućim i zato ću vam postaviti jedno jednostavno pitanje. Imajući u vidu javne nabave koje su se provodile pod g. Berošom, imajući u vidu koliko naši ljudi čekaju na zdravstvenu zaštitu, ali isto tako imajući u vidu da svakog mjeseca zdravstveni sustav generira 400 do 500 milijuna kuna dodatnog duga, da li ste vi zadovoljni s time i da li je to nešto što ste spremni i što želite tolerirati? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče izbora suradnika, članica i članova vlade takav je sustav ako jednog dana vi slučajno bez obzira na ove vaše kolosalne uspjehe za naknade za odvojeni život možda dođete u poziciju da upravljate nečim što se zove vlada vi ćete isto birat vaše suradnike, pa će vas onda neko drugi možda propitkivati jesu li oni dobri ili nisu dobri. Što se tiče sustava javnih nabava oni su dostupni za kontrolu svim institucijama koje to trebaju radit, svim zainteresiranim subjektima, svako se može na to žalit i tražiti pravni lijek ukoliko nisu zadovoljni. Što se tiče sustava čekanja, listi, ministar ima i aktivnosti koje su već poduzete i čitav plan da toga bude što manje i da stvari idu brže, a što se tiče mog zadovoljstva ili ne zadovoljstva sa ministrom Berošom, ministar Beroš je bio i na izborima, a u stvari je brilijantan rezultat dobio i povjerenje, a neko je ovdje rekao da je bio super … [[Govornik se ne razumije]] Vili, prema tome Vili je tu i ostat će, a vi možete reć što god hoćete.
Hvala vam. Povreda Poslovnika kolega Grbin izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., g. Plenkoviću i reći ću i reći ćemo zato što sve ovo što ste naveli u nekakvu kvazi obranu g. Beroša ne drži vodu. Pitajte ljude koji dobiju termin za pregled sredinom 2023. ili krajem te godine jesu li time zadovoljni, pitajte sada već uskoro bivšeg ministra financija koliko je sretan kad svakih par mjeseci mora osigurati dodatne milijarde u proračunu zato što zdravstveni sustav ne funkcionira [[Upadica: Kolega Grbin …]] vaše je pravo [[Upadica: Kolega Grbin, molim vas.]] da njih držite kao svoje suradnike.
Kolega Grbin, dobivate, dobivate opomenu, dobivate opomenu i još ste iz vremena izišli i nemojte to raditi ovo je čista replika bila. Idemo dalje, sada je kolegica Orešković na redu, a oprostite nisam vidio kolegica Jelkovac povreda Poslovnika.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Kolega Grbin povrijedio je Članak 238. Poslovnika. Kolega Grbin danas ste šampion u povređivanju logike. Prvo ste danas hvalili ministra Marića, a isto tako ste tražili njegov opoziv pa ja vas pitam da li ćete hvaliti i kolegu Beroša za kojeg danas tražite opoziv.
Kolegice Jekovac, ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika pa dobivate opomenu. Kolegica Orešković je sad na redu, izvolite.
Premijeru činjenica je da problemi u zdravstvu su mahom naslijeđeni iz ranijih vremena, nitko od nas to ne spori. Međutim, vaša vlada je imala 6 godina za njihovo rješavanje. Nakon smjene kontraverznog Kujundžića, Vili Beroš je trebao dati odgovor na tri pitanja. Kako će se smanjiti dugovi u zdravstvu pogotovo prema veledrogerijama. Kako će se riješiti problem nedostatka liječnika. I treće kako ćemo rasteretiti liječnike opće prakse od pretjeranog administriranja jer im to ostavlja sve manje vremena za pacijente. I sada Beroš kaže da reforma zdravstva ide u pravcu preventive, dijagnostike, ranog otkrivanja, pregleda i jačanja primarne zdravstvene zaštite, to ste danas rekli. Međutim, ja pitam, a gdje su nam ljudi za to uvaženi ministre i uvaženi premijeru? Već sada nedostaje 300 liječnika obiteljske medicine što ostavlja bez temeljnog liječnika više od 500.000 osiguranika, a istovremeno 650 liječnika je starije od 60 godina što znači da će u slijedećih 5 godina i daljnjih [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] pola milijuna kuna ostati bez primarne zdravstvene zaštite.
Hvala lijepa kolegice Orešković. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa, ministar Beroš će siguran sam tijekom popodneva puno detaljnije od one 3 minute koje su mu bile alocirane pojasniti smjer reforme zdravstvenoga sustava, a što se tiče liječnika točno je nema ih onoliko koliko bi ih trebalo biti jer i oni koriste ono što nam je zahvaljujući MOST-ovcima donijelo članstvo u EU pa onda idu slobodom kretanja tamo gdje su im plaće veće, a znanje koje imaju kao liječnici koji su obrazovani na hrvatskim medicinskim fakultetima jako lijepo koriste u drugim zemljama. No, to su činjenice i to vam je liberalizirano tržište radnika i sloboda kretanja. Što se tiče reformi u konačnici jedan od načina da ljude motivirate da ostanu ovdje su plaće. Ja mislim da smo mi povećali plaće liječnicima prosječno skoro 40%, ta činjenica nije mala i svim drugim zdravstvenim djelatnicima, malo je sektora koji su dobili toliko povećanje plaća pa i to je motiv da [[Upadica: Hvala vam.]] ostanu i rade.
Sada je na redu kolega Bauk.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče slučaj gospođe Čavajde i ova američka presuda ponovo je aktualizirala pitanje ostvarivanja prava žena da slobodno odlučuju o rađanju djece barem u Hrvatskoj. Komentirajući to na sjednici vlade, to ste se i danas pozvali, iznijeli ste nekoliko činjenično točnih pravnih formulacija i ocjena te jednu političku ocjenu s kojom se mogu, a i ne moram složiti. Izjavili ste da bi dopuna Ustava sa pravom žena na slobodno odlučivanje o rađanju djeca bila nepotrebna. Riječ nepotrebna ima višestruke, barem dvostruke konotacije, ali ja bih vas molio da se očitujete da li bi ta dopuna bila i štetna jer ako bi bila nepotrebna onda samo nemojte raditi ništa da to uđe, a ako bi bila štetna onda bi se i aktivno protivili tome da to uđe u Ustav, pa bi volio čuti vaše mišljenje o tome je li to štetno. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Meni je drago uvaženi zastupniče Bauk da vi pažljivo slušate što sam ja govorio na vladi povodom presude Vrhovnoga suda u predmetu dopisa i čini mi se da ste bili zadovoljni. Sad vi pitate nešto što ja nisam rekao. Jel i to točno? Tako. Sad ću ja vas pitati. Recite vi meni kad ste vi bili na vlasti, strašno ste se hvaliti sa velikom većinom, tad još Ustavni sud se uopće nije očitovao o ovoj temi. Što vi niste mijenjali tada sve? Šta niste dali zakon, šta niste mijenjali Ustav? Šta ste se ulovili sada nas i naše većine da nama namećete teme, da uvjetujete vrlo promišljenu pametnu inteligentnu sa širokom potporom potpisa promjenu Ustava, Ustavnoga zakona, Zakona o referendumu koji će uopće tu materiju urediti na puno primjereniji način koji olakšava referendum, ali precizira njegove teme. Kao Istanbulsku konvenciju niste imali hrabrosti, čekate moment kad ste u opoziciji pa da malo ideološki se dignete [[Upadica: Hvala vam.]] s dna od 10%. Ja vas razumijem, ali nije vam lako.
Hvala lijepa. Kolegice Kekin, izvolite.
Hvala vam. Poštovani premijeru kažete da ćete uzeti bolnice lokalnoj samoupravi kako bi kontrolirali dugove jel novom reformom kako je predloženo. Pa s obzirom na to da znamo kako dugovi nastaju, evo primjer, dakle dugovi nastaju na način da ministarstvo sklapa ugovore sa privatnim poliklinikama bračnih parova kojima u 14 godina isplaćuje milijardu kuna za PETCT pretragu, a pri čemu se 4 aparata koja su nam potrebna mogu kupiti za 60 miliona kuna. Pri tome bi istaknula da ne ostane samo da ovdje muškarci brane žene, ja bi istaknula na račun SDP-a da jedini aparat koji je kupljen je baš za SDP-ove vlade za javno zdravstvo i tada u tih 4 godine dok je SDP bio na vlasti možete pogledati izvještaje Medikolu se značajno smanjuje priljev i onda kad vi dolazite na vlast konkretno njemu opet raste priljev. Za vrijeme doktora Beroša 170 miliona kuna, 60 miliona kuna su aparati [[Upadica: Hvala vam.]] Da li je to vaš način reformiranja sustava [[Upadica: Hvala lijepa.]] ili se radi o tome da postavite [[Upadica: Hvala lijepa kolegice Kekin.]] negdje još nekog Čorušića, a da li se …
Kolegice Kekin, hvala vam lijepa, molim vas možete 3-4 sekunde, ali nemojte onda dalje. Izvolite odgovor.
Moram priznati da cijenjena zastupnice Kekin nisam ulovio taj vaš citat, da sam ja rekao da ćemo uzeti bolnice. Tko je rekao to, …/Upadica se ne razumije. a nisam ja. A vi ste rekli da sam ja kazao, pa ne ali ako ste, ali vi morate imati dokaz da javnost i kolegicama i kolegama objasnite koji je to citat da sam ja rekao uzet ćemo nekome bolnice. Ako nađete takvu formulaciju evo ja ću se odmah ispričati i kazat ću ja sam kazao dolazi vlada i otima bolnice svima jer što će nam JLS-ovi, njihova uloga u zdravstvenom sustavu. Jesmo li to napisali? To je sigurno bilo u našem predizbornom programu, to je u programu vlade, to je u nacrtu reforme zdravstva ministra Beroša u biti to mu je light motiv, to piše na svakoj stranici mi dolazimo i uzimamo bolnice. Poštovana zastupnice Kekin, kao što niste ništa danas rekli u vezi onoga što ste pismeno uradili prije ne znam mjesec dana, tako i sada [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] izmišljate temu.
Hvala lijepa. Kolegice Kekin molim vas, opet mi se činilo da dobacujete iz klupe, ali vi sigurno niste dobacivali. Idemo dalje, kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče vlade. Od kad sam preselio u Hrvatsku uvjerio sam se više puta da razina liječenja u našoj zemlji je vrlo visoka, imamo jako dobre liječnike, medicinske sestre, pokazalo se da oni mogu jako dobro se snaći u teškim okolnostima pandemije. Međutim, sam dolazim iz liječničke obitelji i ovo što govorim kritike na račun našeg zdravstva se odnosi na model upravljanja kako se troši novac. Ne znam da li ste upoznati s tim da u Hrvatskoj postoji preko tisuću privatnih zdravstvenih ustanova, preko tisuću i pored njih su liste čekanja jako dugačke, jako dugačke i ljudi su sa pravom nezadovoljni dugo čekaju, usluga nije na odgovarajućoj razini. Istovremeno izdvaja se veliki novac i tvrdim da ne možemo doći do racionalizacije rashoda bez uvođenja tržišnog mehanizma u sustav. Na neki način vrtimo se u začaranom krugu. Pa me zanima da li ova predviđena [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] reforma uključuje i takve mjere? Hvala.
Hvala vam lijepa kolega Bartulica. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Bartulica i drago mi je da ste se vi ovako pohvalno očitovali o hrvatskom zdravstvenom sustavu, to je dobro, tako je. Pa nije li to najbitnije? Pa ja mislim da je razina liječenja dosta bitna i jako je dobro da to kaže neko ko dolazi izvorno iz SAD-a, bio je neko vrijeme ako sam ja dobro pratio vaš put i u Italiji recimo to tako, znači bili ste u sustavima gdje su odnosno dvije zemlje gdje su ogromni veliki zdravstveni sustavi i ja bih rekao sa možda malo više izdvajanja za zdravstvo nego što je to kod nas i per capita, a ukupno da ne govorimo, ali dobro je da hvalite naše liječnike. Što se tiče privatnih zdravstvenih ustanova, oni su tu te su odluke donesene davno prije naše vlade i teško da bismo mogli doći u situaciju da kažemo nećemo biti više privatnih zdravstvenih ustanova. Ja mislim da vi kao neko ko dolazi iz sustava gdje je kapitalizam stasao, razvio se [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] teško da biste pristali na to.
Povreda poslovnika kolega Bartulica izvolite.
Evo uz evo ja ću riskirati opomenu, samo bih htio razjasniti. Dakle, nemam ništa protiv privatnih zdravstvenih ustanova nego pored njih i dalje javni sustav je pred kolapsom. Dakle, način upravljanja i kako se novac veliki do 30 milijardi kuna troše kod nas, niko ne može biti zadovoljan s tim. O tome se radi. Dakle nisu liječnici ni medicinske sestre krivi nego ljudi koji upravljaju sustavom i cijelo vrijeme apeliram da možda se uvede praksa da menadžeri [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] vode sustav, a ne specijalisti.
Hvala vam lijepa. Naravno da ćete morati dobiti opomenu jer ovo nema veze sa povredom poslovnika. Idemo dalje, sada je kolega Matula na redu, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade. Vi ste maloprije uspjeli izgovoriti da kolegica Kekin izmišlja temu, znači ovo cijelo što ste rekli da je to sada već treća inicijativa stvarno mislite da je to po treći put sve izmišljeno? Jel moguće da niste primijetili da su sve tri inicijative nastale u trenucima kada su liječnici, njihove udruge, sestre također njihove udruge, zdravstveni djelatnici zajedno sa pacijentima, sa svim ljudima, udrugama pacijenta to je bilo jednom kada je bilo ono u epidemiji, svaki puta je bio ali važan i veliki razlog i uvijek se to fokusiralo na ministra koji evo vidi se da za sada niste imali niti jednu riječ argumenata [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] moguće da sada će slijediti argumenti [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] koji su svaki dobili napisano.
Izvolite. Kolega Matula ajde molim vas nemojte optuživati na taj način kolege iz većine jer će oni počet vama govorit da i vi isto neko vam napiše, to je ponižavajuće, nemojte to raditi. Svaki je zastupnik ovdje izabran ima pravo postaviti pitanje kako hoće, ne samo vi nego i neki drugi insinuirate kontinuirano da neko od zastupnika nema svoj mozak nego da mu neko nešto piše i to pratim i to je nekorektno, to je nekorektno. Izvolite povredu poslovnika.
… [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica predsjednik: Uključite se.]] Mislim radi se o tome da ja to nisam rekao, ja sam samo konstatirao. Prvi puta ste me to mogli čut, nema nikakve šanse da to inače ja govorim, mene sigurno to niste čuli. Ovdje sam samo konstatirao da do sada nije bilo nijednog argumenta u prilog ministru jer su pripremljeni za kasnije, nadam se.
Ali vidite sad, mislim neću sad polemizirati, nije istina, kolega Marić, kolega Pavić je govorio, kolega Andro Krstulović je govorio. Ono što vas sam zamolio nije to bitno, bitno je da ne budemo ne korektni prema kolegicama i kolegama. Dakle, kolege iz vladajuće većine predstavljaju jednu politiku i sukladno tome oni postavljaju svoja pitanja. Vi ste iz oporbe i postavljate svoja pitanja. Pa kako bi vama bilo da svaki put kad postavite pitanje ja vama kažem vama je to neko napisao vi to ne možete osmisliti sami? Jednostavno nije fer. Ajde nemojmo sada raspravljati.
238., moram reći da to nikada do maloprije nisam rekao u dvije godine. Provjerite svaku snimku, osobno nikad.
Kolega Matula pa nisam vam … [[Upadica se ne razumije.]] ajde sjednite si. Dakle, ja nisam rekao da vi to stalno činite nego da to rade vaše kolegice i kolege i zamolio sam da to ne radite, nisam vam čak dao ni opomenu samo sam vas pozvao da to ne radite, ne govoreći da ste to radili prije. Dobro, idemo dalje. Imate predsjedniče vlade odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Matula, ja sam pažljivo slušao što ćete vi mene pitat, a vi mene niste pitali baš ništa. jel točno? E, a vi ste inače sjajan glumac, toliko ste sjajan glumac da ste vi kazali meni na početku da sam ja rekao da ovo nije tema. Ja sam rekao vrlo precizno, gospođa Kekin je kazala da sam ja rekao da ćemo mi uzet bolnice koje nisu državne, a ja to nisam kazao. Onda ste vi to htjeli malo ovako proširiti pa da ispada da mi nešto govorimo što nije točno, ali mi slušamo što vi govorite. Možda djeluje kao da ne slušamo. A vi ste meni bili kao glumac fenomenalan, ja sam vas kao dijete jako često gledao i bili ste mi super, simpa jer ste pasionirani, imate dobar izričaj. Ali ovo što govorite kao političar em nije točno, em je čak bezobrazno, em nema čak pretjerano smisla, em dajte repliku bez da pitate, škrto, ništa, nula bodova kao što niste ništa rekli u raspravi o papirnatom [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] uratku koji je bio totalno promašen. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I zadnja replika, još imate prisjedniče vlade još kolegica Peović [[Upadica Plenković: Dobro.]] Izvolite.
Hvala. Premijeru nekako mi se čini kao da vas malo škaklja ova inicijativa vraćanja pobačaja u ustav. Rekli ste da je neki način zašto to nije neko prije vas riješio SDP i uskliknuli ste zašto ste to nama nabacili, pa šta to niste riješili prije. Ja ću vas podsjetit znači vaši su to izbacili iz ustava, mi to samo vraćamo u ustav. Ali onda ste rekli da je to jedna ideološka tema na kojoj neko želi profitirati, e sad tu ste me malo zbunili moram vam priznati, da, zato što ne znam da li ste vi toga svjesni ali dvotrećinska većina vaših birača se slaže s tim da žena ima pravo na izbor. I sasvim je legitimno postaviti to pitanje što vi mislite o tome? Zašto je ta vaša inicijativa koju usput rečeno pokrenula Radnička fronta toliko problematična iz vaše perspektive? A odgovorite to između ostalog i svojim vlastitim biračima.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Peović, što se toga tiče ništa nas nije tu niti zateklo niti zasmetalo. Ja vas samo pitam o čijem povjerenju o institucije i u pravne doktrine mi ovdje vjerujemo ili ne vjerujemo? Kome vi ne vjerujete? Jel ne vjerujete nama iz parlamentarne većine koji imamo vrlo jasnu politiku, a to je da se zalažemo za zaštitu života jer smatramo da život počinje začećem, ali isto tako poštujemo pravo žene na izbor i zdravlje. Pa ste onda čuli i predsjednika ustavnoga suda, vidjeli ste odluku ustavnoga suda, čuli ste i njegov stav. Kome vi ne vjerujete? Kome vi ne vjerujete? Mi smo tu kao neka desnica, a mi imamo ovakav stav. Kome vi onda ne vjerujete? Samima sebi? Mi smo bili vrlo jasni [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] vas tu nešto golica, a golica vas samo to da dobijete [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] malo ideološke mobilizacije, ništa …
Hvala predsjedniku vlade. A sada idu replika za ministra zdravstva g. Beroša. Imamo povredu poslovnika, izvolite kolegice Peović.
238. povrijeđen je poslovnik u čl. 238., premijer sugerira da sam ja rekla da nekom ne vjerujemo. Ne, to nisam rekla. Mi već sad imamo uskratu prava na pobačaj i to se nije desilo, iako bi to volio kolega Bartulica u njegov amanet da to ide niti od Markićke, nego to se desilo upravo zbog privatizacije zdravstva i komercijalizacije zdravstva koje uvodite već godinama.
Hvala vam lijepa. Dobivate opomenu, ovo je bila isto tako replika, a ne povreda poslovnika. Pozdrav predsjedniku vlade. Idemo sada ministre, vi imate 22 replike, prvi je na redu kolega Borić.
Hvala vam lijepo. Poštovani ministre, imali smo lošu uvodničarku ovdje gospođu Kekin ništa nije znala praktički niti je govorila o ovom uratku, a o gradu Zagrebu da i ne govorimo niti o čistoći, niti o vrtićima, niti o mjeri roditelj-odgajatelj, o Holdingu, ništa, ali je prva potpisala točka 4. istraga USKOK-a vezano uz poslovanje s tvrtkom CUSPIS ili Kuspis kako se to čita ne znam, d.o.o. Kaže ovako, potvrđeno je da su pokrenuti izvidi, naime Državna revizija je otkrila sumnjive isplate nema dokaza da je posao obavljen u tolikom obimu. To su njihovi navodi i oni se potpisuju. Sad kad bi to primijenili na njih i na njihove kriterije, a oni kažu da je u tome keč, imamo mi istrage i izvide i u gradu Zagrebu. Ne znamo što će revizija napisat za ovu prošlu '21.g., a nisam siguran da ima ili da nema dokaza da su svi poslovi obavljeni u tolikom obimu, barem kad vidimo Čistoću, kad vidimo Čistoću i one drobilice i sve ono drugo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] pa im objasnite [[Upadica predsjednik: Kolega Borić.]] što je ova točka da o tome više danas ne pričamo.
Kolega Borić molim vas. Izvolite kolega.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ma da, to je tema koja je bila doista u ovom prijedlogu i koju treba elaborirat jer se ponavlja s vremena na vrijeme ovisno o političkoj potrebi. Dakle, molim vas provjerite i hvala vam što ste potaknuli institucije da provjere tu javnu nabavu, naime ona je potpuno transparentna i u skladu sa zakonom. To je potvrdilo državno odvjetništvo, to je potvrdio DUR jer je dao bezuvjetno mišljenje na financijsko poslovanje, to je potvrdilo Agencija za zaštitu osobnih podataka i u konačnici Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa. I zašto ponavljate tu neistinu neprekidno? Dakle, molim vas još jednom, imate elektronički oglasnik javne nabave provjerite sve podatke, dakle pogodovanja u ministarstvu prema nikakvoj informatičkoj firmi nije bilo. Svi poslovi su dobiveni na zakonit način i obavljeni u skladu s uvjetima nabave, isplaćeni isto tako u skladu sa zakonom.
Hvala lijepa. Kolegica Mrak Taritaš povreda poslovnika.
… [[Govornica naknadno uključena.]] HS-a. Referiram se na čl. 238., naime ministar Beroš nije odgovorio na pitanje koju je postavio uvaženi zastupnik Borić, on je se referirao na stanje čistoće u Gradu Zagrebu, na otpad u Gradu Zagrebu, na stanje drobilice i sve ostalo i ministar Beroš nije odgovorio na to, nego nešto posve drugo. Hvala lijepo.
Kolegice Mrak Taritaš znadete šta slijedi, dobivate opomenu. Sada će govoriti kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče sabora, poštovani ministre, koji je ovo, treći put vas branimo i treći put ćemo vas uspješno obraniti. Sjetimo se početka Covid krize kad su mnoge razvijenije zemlje poput Italije liječnici su morali birati tko će morati preživjeti tko neće, tko će ići na respiratore. Tada je premijer i vi ste reagirali, nazvali premijera Kine, imali smo dovoljno i respiratora, maskica i opreme. Sjetimo se 2.000 novih liječnika u sustavu zadnjih 4 godine. Tolika ulaganja 2,5 milijarde iz Nacionalnog programa oporavka. Imamo milijardu i pol kuna iz VFO-a, 500 miliona kuna iz Nacionalnog programa oporavka za specijalizacije. Prema tome, upravo ovo što vi radite, reforma koju ste najavili … [[Govornik se ne razumije.]] A što se tiče ljudskih prava, nema kolege iz MOST-a neka objasne onima koji se nisu cijepili, slušali su njih, a danas nisu s nama kako su štitili njihova ljudska prava. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Ma da, slušam ove priče, neke doista jesu utemeljene, međutim većina nije. I pitam se pritom kome je to pljuska? Da li je to pljuska meni kao ministru ili je to pljuska svim onim zdravstvenim djelatnicima koji su iznijeli epidemiju na svojim leđima, kojima kucate na vrata i danas u zdravstvenoj potrebi, koji su tijekom epidemije na i zatvaranje nastavili s uobičajenim aktivnostima provođenja recimo nacionalnih programa, čak štoviše kolegica Kekin je naime zaboravila uvodno reći da smo uveli i novi nacionalni program, a to je program ranog otkrivanja raka pluća za one osobe koje su opterećene anamnestički. To je propustila reći, ali ne zamjeram. To je nešto što je napravljeno tijekom epidemije. Znači uz bavljenje infektološkim problemima našli smo načina i za iskorak. Isto tako najavio sam uvođenje još jedno dodatnog programa nacionalnog otkrivanja melanoma. I zahvaljujem dermatolozima na toj ideji koju smo [[Upadica: Hvala vam.]] naravno prepoznali i poduprijeli.
Hvala, hvala. Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, evo u ovom dijelu na što vas oporba poziva i proziva, optužuje se i da je zdravstvo odnosno vi direktno ili indirektno odgovorni za veliku smrtnost naših građana. Isti ti koji s jedne strane i govore da su uvođenje mjera koje su bile izbalansirane, a išle su u smislu očuvanja zdravlja s jedne strane i s druge strane očuvanja radnih mjesta kao i uvođenje cjepiva su nanijeli veliku štetu. Ovih dana čitamo kako je ugledni iz Londona institut proveo, objavio je studiju na temelju podataka iz 185 država u kojima je dokazano da je upravo više od 20 milijuna ljudi sačuvano od smrti upravo zbog toga što se je cijepilo, što se je cjepivo primijenilo, a da bi taj broj bio i znatno manji, znatno veći da su se sve države jednako držale [[Upadica: Vrijeme.]] i … [[Govornica se ne razumije.]] ali i cjepiva.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo reći ću vam slijedeće, dakle drago mi je da se kolegica Kekin vratila i ja ću doista reći da cijenim što je ona znanstvenica, međutim nije epidemiolog stoga je i meni kao neurokirurgu lako se bavit znanstvom u svom području, međutim epidemiologijom baš i ne. Kada komentiramo mortalitet onda ne trebamo uspoređivati kruške i jabuke. Naime, postoji nekoliko načina određivanja mortaliteta u svijetu. To je gruba stopa mortaliteta koju smo mi koristili, to je letalitet odnosno broj umrlih na broj oboljelih i to je višak smrtnosti. Neke zemlje poput Njemačke sad su u situaciji da su imale daleko manji broj umrlih grubom procjenom, međutim sada imaju višak smrtnosti koji ne mogu objasniti. Dakle, to je potrebno evaluirati. Nadalje, treba reći činjenicu da od 12 zemalja sa najvećim mortalitetom osim Perua koji je na prvom mjestu imamo 12 srednjeeuropskih zemalja što je vrlo vjerojatno u vezi sa zdravstvenim stanjem i starošću bolesnika. Prosječna dob naših umrlih je [[Upadica: Vrijeme.]] 76,6 godina što također govori samo za sebe.
Slijedeća replika poštovana Maja Grba Bujević.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, državni tajniče, iz zadnjih vaših istupa ovih dana pitanje vezano uz reformu meni se čini da smo napokon stavili odnosno da ste napokon stavili pacijenta u središte svog zbivanja. To je bila konstatacija. A drugo bi htjela komentirati Imunološki. Svi smo mi jako dobro svjesni koji dugo radimo u sustavu zdravstva što nam je nekada za naše pacijente, a tako i za zdravstveni sustav, a bogme i za ekonomiju značio Imunološki zavod. Mislim da je to izvrsna odluka vaša inicijativa, a odluka vlade da se revitalizira Imunološki. Možete li reći što se po tom pitanju sada trenutno radi.
Odgovor.
Zahvaljujem na pitanju poštovana gospođo saborska zastupnice. I jedno drugo su iznimno važna pitanja. Dakle, doista vraćamo pacijenta u fokus, on se negdje putem izgubio. Međutim, činjenica je da osim naravno prava koje pacijent ima mora imati i određene obaveze. Stoga u novom prijedlogu zakona ići ćemo u tom smjeru ne smanjujući nikakva prava, a dodajući minimalne obaveze da bi posjetili ljude na brigu o vlastitom zdravlju. Imunološki je vrlo važna tema, nakon desetljeća nečinjenja ova vlada, ministarstvo i sam kao ministar poduzeli smo niz koraka, donesen je plan i program vlade za revitalizaciju Imunološkog zavoda koji je prihvaćen, međutim zbog određenih problema na koje nismo mogli utjecati, a odnose na pravni problem na zemljištu u Brezju morali smo se preorijentirati. Međutim, vrlo brzo u roku od nekoliko tjedana našli smo novu zemlju u Rugvici i ja mogu s ovog mjesta i obećati da ću u roku od godine dana zaživjeti prva faza, a to je proizvodnja zmijskog antitoksina toliko potrebnoga.
Slijedeća replika poštovani Andro Krstulović Opara.
Uvaženi gospodine ministre za vrijeme pandemijske krize vrlo je bilo jasno da vi kao član stožera ste donosili odluke koje su bile izbalansirane između zdravlja nacije, ali i održivosti ekonomije. Podsjetit ću, 50 milijuna noćenja 2020.g. što je 50% ostvarenih noćenja u odnosu na prethodnu '19., to jasno govori da ste i vi kao liječnik, kao i svi vaše kolege itekako dobro obučeni i za ovaj ekonomski segment. Razmišljate li o uvođenju potrebnih edukacija, ekonomskih edukacija za menadžere u zdravstvu odnosno ravnatelje koji bi uz svoja vrhunska znanja dobili i ove vještine koje su našem stožeru pokazane kao evidentne i itekako potrebne. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani g. saborski zastupniče. Da, bilo je potrebno naći taj balans koji je omogućio na neki način suživot ekonomskih aktivnosti i bivstvovanja virusa oko nas, tražili smo dugo te mjere koje bi tako bile balansirane, nadam se da smo i uspjeli. Naravno ako sagledavate cjelinu stvari, stvari vidite na jedan način, ukoliko gledate izolirane segmente i elemente možete ih gledat na drugi način i tu su svi stožeri i sve zemlje izložene na neki način mogućoj kritici. Međutim, doista smo u Hrvatskoj nastojali tražiti taj balans i sjećate se trenutaka kada smo komparirali koje sve zemlje imaju zabranu kretanja i do trgovine, a u Hrvatskoj se mogla većina aktivnosti obavljati normalno, tada moramo biti zadovoljni. Kada je riječ o ovom, žao mi je što kolege Bartulice sada nema tu, da novi prijedlog zakona će obuhvatiti i činjenicu da će ravnatelji morati imati dodatnu edukaciju iz ekonomskih znanosti da bi osim medicinskog dijela znali upravljati i medicinskim funkcioniranjem bolnice.
Slijedeća replika poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, najveći kritičari u Hrvatskoj, vas osobno, vlade i stožera su oni koji su se protivili cijepljenju u Hrvatskoj, najveći kritičari su oni i koji optužuju za relativno visoku stopu smrtnosti, koji su tvrdili da su mjere restriktivne, da su preoštre i da uopće nema potrebe uvoditi nikakve mjere. Maloprije ste spomenuli i to je točno da je, Hrvatska je 8. u svijetu po broju smrtnosti, ali je vrlo interesantno da je u prvih 12-11 država srednjoeuropskog civilizacijskog kruga, dakle država koje su u našem, našem okruženju. Što po vama govori ta stopa smrtnosti s obzirom da se nalazimo među državama koje su praktično susjedne države koje su imale otprilike iste mjere, govori li to o starosti naroda, govori li to o određenim bolestima koje nisu dovoljno liječene i govori li to možda i o postotku izdvajanja za liječnički, doplatak odnosno dodatak za osiguravanje sredstava u zdravstvenom sustavu u Hrvatskoj?
Vrijeme. Odgovor.
Hvala vam g. saborski zastupniče. Dakle, neupitna je povezanost između broja cijepljenih i broja preminulih osoba. Cijepljenje kao što to tvrdimo od samog početka upravo sprječava teže oblike bolesti i smrtne posljedice pogotovo kod starijih i imuno kompromitiranih bolesnih osoba. To je činjenica koja je nepobitna, stoga smo se doista trudili unaprijediti proces cijepljenjem. Međutim, postoji određeno nepovjerenje građana u smislu nepostojanja zdravstvene pismenosti koje na neki način je uzrokovalo da je cijepljenje takvo kakvo je u RH. Kada je riječ o uzroku smrtnosti apsolutno je starosna dob stanovništva jedan od osnovnih faktora, rekao sam već da je prosječna dob preminulih u Hrvatskoj 76,6.g., dakle iznimno visoka, što je u vezi sa njihovim stanjima, kroničnim bolestima, dijabetesu, hipertenziji koja predominiraju i u smislu nedostatka preventive nisu se ni u našoj zemlji tijekom posljednjih 10-ljeća adekvatno tretirali. Upravo ovim zakonskim prijedlozima i promjenama nastojmo postić poboljšanje i na tom planu.
Slijedeća replika poštovani Stipan Šašlin.
Poštovani g. ministre, nažalost kažu da se u životu ništa sporije ne zaboravlja od uvrede, a isto tako da se ništa brže ne zaboravlja od dobročinstva. Nažalost naši pojedini zastupnici iz oporbe vrlo brzo zaboravljaju što su sve medicinski djelatnici učinili za dobrobit našeg zdravlja u covid krizi. Isto tako zaboravljaju jako brzo što je vlada sve učinila da se očuva turistička sezona, da se očuvaju radna mjesta i da se očuva gospodarstvo. Kako komentirate tu dementnost naših pojedinih saborskih zastupnika i nažalost političara? Hvala.
Pa ja ću vam općenito odgovoriti i reći da je zadatak oporbe da propitkuje, da kritizira, da na neki način potiče one koji su na vlasti na bolje djelovanje, međutim nažalost u ovim slučajevima koje ste vi spomenuli mislim da je bila riječ o opstrukciji, da je bila riječ o ponavljanju tema, da je bila riječ o nesnalaženju u datim okolnostima jer znate neki su tvrdili da je riječ o bolesti koja se neće širiti i koja neće uzrokovati opsežnije promjene, međutim vidjeli smo i sami ne samo u Hrvatskoj nego u čitavom svijetu što je ona polučila. I da, prebrzo se neke stvari zaboravljaju i zato sam rekao na početku svog izlaganja da je važno prisjetiti se da smo u Hrvatskoj bili spremni na dolazak virusa i prije nego što je on došao i bilo kopnenim bilo avionskim putem dakle bolnica Dubrava u nekoliko dana bila je preuređena u covid bolnicu sa preko 40 kreveta intenzivnog liječenja zato jer smo vidjeli što se dešava u susjedstvu, konkretno u Italiji i htjeli smo unaprijedit zdravstveni sustav što nam je i uspjelo.
Slijedeća replika poštovani Ivan Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, ja ću vam postaviti pitanje vezano za reformu zdravstva i poziciju mentalnog zdravlja u reformi zdravstva. Dakle, zanima me u kojoj fazi je reforma zdravstva i ja ću sigurno biti aktivan tijekom donošenja novoga zakona. Mislim da moramo razvijati psihijatriju u zajednici, moramo napokon doći i do donošenja Strateškog okvira za razvoj mentalnog zdravlja i Nacionalne strategije za suzbijanje ovisnosti jer to je jedan ozbiljan javnozdravstveni problem i u tom kontekstu također država treba organizirati programe probira osobito za djecu i adolescente, ali i osobe starije životne dobi koje su osobito vulnerabilne i na koje ponekad ne obraćamo toliko važnu pozornost.
Hvala vam g. saborski zastupniče. Kao što smo donijeli Nacionalni strateški okvir borbe protiv raka, protiv onkoloških bolesti koje godinama na neki način stajao, požurili smo ga iznjedrili, isto tako vam s ovog mjesta mogu obećati da će i Nacionalna strategija razvoja mentalnog zdravlja kao i Nacionalna strategija borbe protiv ovisnosti ubrzo biti upućene u javno savjetovanje, a potom i u HS. Dakle, potrebno je brinuti i o mentalnom zdravlju i o ovisnostima. Međutim postavili ste mi još važnije pitanje, a to je statusa provedbe reforme zdravstva. Kao što sam već rekao ona je prošla fazu kada su radne skupine, stručne radne skupine koje su uključivali brojne dionike od sindikata, komora, udruge poslodavaca, raznih drugih dionika rekli svoje, nakon toga slijedio je krug međuresorne suradnje i međuresornih komentara te je u ovom trenutku reforma u uredu premijera nakon čijeg zelenog svjetla će biti upućena u javno savjetovanje.
Sljedeća replika poštovani Nikola Mažar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani ministre. Evo na početku rasprave smo čuli od predlagatelja oporbe da nemamo za vas danas pitanja odnosno da ne govorimo o činjenicama, a činjenica je da sada kada se vama ovdje direktno može bilo tko od zastupnika obratiti od oporbe ni A ni B ni pitanje ni ništa, samo će gospođa Raukar kako sam vidio postaviti pitanje od cijele oporbe, dakle pametnome dosta. Ajmo mi među činjenice, činjenice jesu da unatoč pandemiji koja je zadesila cijeli svijet i globalno smo se oduprli i kao država i konkretnim mjerama i cjepivom i svime onome što smo kao Vlada RH i vi kao dio vlade učinili i za očuvanje radnih mjesta, a to je koristilo 700.000 radnika, 120.000 privatnika. Zahvaljujući tome danas ne da smo očuvali radna mjesta nego ako pogledamo usporedba sa početkom mandata u listopadu 2016.g. imamo 408.000 radnih mjesta više odnosno 408.000 više zaposlenih hrvatskih građana. Hvala.
Odgovor.
Pa evo nakon vašeg pitanja ustvari ne mogu odlučiti da sam sretan ili nesretan činjenicom što smo zaobišli ta već viđena pitanja reciklirana iz priloženog prijedloga za moj opoziv, ali isto tako moram reći da me veseli da razgovaramo o reformi i to dosta mislim. Reforma je nešto što je potrebno, reforma je nešto što je već načelno sačinjeno, reforma je nešto gdje vas pozivam da percipirate nakon što je vidite. Neki od vas je već imaju, mogli su bar komentirati što misle o njoj, ona nije idealna, ali ona je najbolje u ovom trenutku što ova administracija može nudit. A neko je spomenuo moje savjetodavno tijelo, da, uzeo sam te ljude ne zato da bi generirao probleme na način kako se do sada radilo nego da bih čuo njihovo iskustvo glede predloženih mjera. Dakle, one nisu participirati u prijedlogu samih mjera promjena novih elemenata, ali mi je bilo potrebno njihovo iskustvo, a to su akademici, dekani medicinskih fakulteta, to su ekonomisti koji se bave financiranjem zdravstvenih sustava bilo mi je vrlo bitno čuti njihovo iskustvo. A i vi ćete biti pozvani i veselim se trenutku [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kada ćemo o većini onih stvari koje ste vi spomenuli razgovarati na saborskoj raspravi.
Sljedeća replika poštovana Majda Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre Beroš, poštovani državni tajniče. Ja držim da je hrvatski zdravstveni sustav učinkovit, uspješan i otporan i da ga treba samo nastaviti nadograđivati i graditi ga dalje i unaprjeđivati. Ono što želim posebno pohvaliti jest jesu povučena sredstva iz NPOO-a za segment zdravstva, pa je evo trenutačno objavljen poziv za izravnu dodjelu bespovratnih sredstava u visini od 160 milijuna kuna za KBC Split, za Bolnički centar Merkur i Dubrava, a u pripremi su pozivi od 754 milijuna kuna za ostale bolnice. Ono što također posebno pohvaljujem jest izgradnja novog KBC-a Rijeka što je najveća investicija u hrvatsko zdravstvo ikada i što će biti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na korist i benefit [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] skoro 600.000 građana koji gravitiraju Primorsko-goranskoj županiji.
Odgovor.
Hvala vam lijepo. Dakle, treba reći da je prava blagodat što smo članica EU koje jednim do sada ne viđenim instrumentom za pomoć u kriznim stanjima, a to je programom za oporavak i buduću otpornost na ovakve krizna stanja koja predstavljaju kronične nezarazne bolesti i druga stanja. Dakle, mogućnost da povučemo bespovratna sredstva i da uložimo u naš zdravstveni sustav je nevjerojatno važno, dakle te 2,7 milijarde će biti nevjerojatni doprinos budućem stanju hrvatskog zdravstvenog sustava. I kada me pitate o tome reći ću vam da smo mi analizom svih onih prijedloga koji su nam dostavljeni na naše traženje našli oni najbolje između ostalih i u Varaždinu i u Splitu i u KB Dubrava i u KBC-u Zagreb i u HZJZ. A kada je riječ o Puli dakle milijarda i Rijeci pardon, milijarda i stotina milijuna kuna nove investicije u prekrasnu zgradu KBC-a Rijeka mislim da je prava stvar, poglavito za stanovništvo koje gravitira toj bolnici. Ja mislim da su to čak tri županije, naravno uz one koji će tamo dolazit, prema tome to je nevjerojatan [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] iskorak za tu regiju i općenito za čitav hrvatski sustav.
Sljedeća replika poštovana Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Dostupnost, kvaliteta i učinkovitost zdravstvene zaštite su u središtu razvoja hrvatskog zdravstva, npr. dostupnost zdravstvene zaštite na otocima, u ruralnim područjima, približavanje sustava građanima itd., pa moje pitanje vama poštovani ministre, što ministarstvo čini da sagleda stanje i provjeru dostupnosti stanja u RH? Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Dakle, dostupnost i kvaliteta zdravstvene zaštite su od osnovne važnosti i ne samo u gradskim sredinama poput Zagreba, poglavito je to važno za ruralne sredine. Stoga ministarstvo svakodnevno putem HZZO-a i direktno upitama bolnicama provjerava stanje sa listama čekanja, stanje sa u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, a osnovu inputa županijskih zdravstvenih vlasti jer nam je najvažnije osigurati tu dostupnost. Kao odgovor na potencijalne i prisutne teškoće novim izmjenama zakona, a opet naslanjajući se na NPO predvidjeli smo i uvođenje i mobilnih ljekarni odnosno mobilnih ambulanti koje bi bile dostupne tim ljudima u tim ruralnim, pasivnim sredinama. Dakle, to je odgovor na, jedan od odgovora na način kako ćemo povećati dostupnost zdravstvene zaštite. Da, bila je riječ tu i o nedostatku, mislim da je doktorica Kekin o tome isto govorila, nedostatku kadrova. Imamo određeno rješenje, prelazno rješenje uz to što se više stotina specijalizacija plaća [[Upadica: Vrijeme.]] iz europskih fondova pa ću vam reći drugom prilikom.
Slijedeća replika Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre oporba vas između ostalog proziva zbog dugova u zdravstvu, zbog dugova prema veledrogerijama. Da li znate što je vaš grijeh što u ovo vrijeme, u ovo pandemijsko vrijeme, vrijeme i gospodarske krize možda niste dodatno opteretili naše građane jer jako dobro znamo da smo pri samom dnu ljestvice u Europi po tome koliko izdvajamo za zdravstveno osiguranje? Da li ste možda počinili grijeh time što ste za 40% povećali osobne dohotke zdravstvenim radnicima? Da li je možda grijeh što ste smanjili dugovanja prema dobavljačima u samo godinu dana za 30%, a time onemogućili da nam veledrogerije možda obustavu dostavu određenih lijekova? Što je to vaš grijeh i kako ste to mogli baš u ovo pandemijsko vrijeme i vrijeme gospodarske krize smanjiti te dugove?
Samo iznimnim trudom i suradnjom sa kolegom Marićem i baš mi je sad drago što ste mi dali priliku na neki način opovrgnuti navode da smo u sukobu i da nismo dobro surađivali. Dapače jesmo dobro surađivali i upravo zato prošlih 6 mjeseci nismo vidjeli da veledrogerije ponovno kucaju na naša vrata jer smo na neki način dogovorili otplatni plan i postigli dogovor sa istima o načinu kontrole troškova. Reći ću vam da ova kriza doista nametnula velike izazove i da je povećala ukupne troškove u zdravstvu, troškovi na cijepljenje, troškovi na lijekove i troškovi na bolovanja idu preko nekoliko milijardi kuna i to je nepredviđeni novi trošak, međutim činjenica je da u ovom trenutku imamo 3,2 milijarde dospjelih dugova, da su ti dugovi najčešće do 60 dana, a da dugovi stariji od godinu dana iznose, slušajte me 0,01%. Dakle, postigli smo određeni iskorak, ali daleko od toga da ne trebamo kontrolirati dalje troškove u zdravstvu, da ne trebamo kolegice Kekin mjeriti ishode liječenja, moramo i to ćemo napraviti.
Slijedeća replika poštovana Ljubica Lukačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, pa svi ovi navodi koji se nalaze u prijedlogu o ne iskazivanju povjerenja vama ja mislim da su apsolutno netočni, da su neutemeljeni itd. A zašto? Zato što ste vi za sve ovo vrijeme kad ste se susreli sa velikim problemima u zdravstvenom sustavu od pandemije, potresa itd. da ne nabrajam, očuvali jedan kvalitetan, jednu kvalitetnu i dostupnu skrb za sve nas. Za sve nas pod jednakim uvjetima. Jer da tome nije tako ja sam sigurna da onda mnogi kolege koji su potpisali ovaj prijedlog ne bi, a hoće ako bude potrebno zatražiti pomoć upravo u tom našem zdravstvenom sustavu jer mu vjeruju. Dakle, sami sebi ne vjeruju kada su ovo potpisali, a bilo bi dobro da neki od njih pogledaju kako je to na samo jednoj stepenici niže u Gradu Zagrebu gdje se ne poštuju niti majke odgojiteljice, niti osobe [[Upadica: Vrijeme.]] s invaliditetom, gdje jedan gradonačelnik na početku mandata stupi u sukob sa svima. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam gospođo saborska zastupnice. Doista briga o dostupnosti zdravstvene zaštite tijekom pandemije je bila gotovo prioritet. Bilo je trenutaka kada je ona bila doista iz opravdanih razloga ne samo u Hrvatskoj nego u cijeloj Europi i svijetu otežano dostupna, međutim dok smo naučili na neki način živjeti sa virusom ta dostupnost se popravila. Isto tako moram spomenuti ono što je također zaboravljeno da smo prilagodbom Dubrave u Covid bolnicu osnovali onkološki cool centar u Ministarstvu zdravstva koji je u nekoliko tjedana riješio desetke tisuća narudžbi upravo u smislu osiguravanja dostupnosti zdravstvene zaštite u drugim bolnicama koje su na neki način povećali svoje kapacitete i zbrinuli te pacijente. Znači dostupnost zdravstvene zaštite je od osnovne važnosti i sagledavamo i tijekom cijele epidemije, a pogotovo profuturo. Bilo je govora i o tome, netko je spomenuo mislim opet doktorica Kekin i ruralna područja i otoke itd. i doista razmišljali smo [[Upadica: Vrijeme.]] i o iznalaženju rješenja i u time regijama.
Slijedeća replika poštovani Ante Deur.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, evo prije svega želim vam i čestitati i dati punu podršku za sve ovo vrijeme što radite i kao ministar, a prije svega i kao čovjek što ste prolazili sigurno od nažalost tu naših kolega, dvije grupice MOST-a i sad Možemo, svaka na svoj način u jednom nestrpljivosti, neznanju, politikantstvu, aktivizmu na razne načine kako bi to nazvali, ali sve što ste napravili i u pandemiji što ste rekli zdravstvo ima puno problema, ali prije svega ti problemi koji se rješavaju želite konstruktivne prijedloge čuti, međutim vjerujem nažalost to nećemo doživjeti jer Možemo imaju priliku u Gradu Zagrebu puno toga konstruktivnog napraviti osim nereda, sukoba, interesnih i financijskih gubitaka ništa drugo ne znaju. Tako da evo uistinu puna podrška za to što radite i želim da uistinu ta zdravstvena rekonstrukcija bude [[Upadica: Vrijeme.]] bude kvalitetna u mogućnostima u ovom trenutku koja …/Govornici govore istovremeno ne razumije se.
Odgovor na repliku.
Da, hvala vam na tome, ma želio bih samo spomenuti koliko je naš zdravstveni sustav bio fleksibilan i koliko su, koliko je Krizni stožer Ministarstva zdravstva svakodnevno morao koordinirati akcije u smislu izmještaja ljudstva i materijalno tehničke opreme da bi zadovoljio sve potrebe. To su bila ta vremena i mislim da smo dobro na njih odgovorili. Međutim, isto tako želim spomenuti da smo tijekom pandemije bavili se i drugim stvarima. Evo mogu tu navesti nekoliko iskoraka koje su naši liječnici tijekom pandemije i napravili, KBC Rebro transplantacija oba plućna tkiva, isto tako neinvazivni način liječenja kronične boli u leđima, isto tako u Splitu laparaskopska ginekološka operacija, u Rijeci neinvazivni zahvat rješavanja puknuća srčane pregrade, znači za vrijeme pandemije mi smo se bavili medicinom, razvijali smo je, uveli smo jedan novi nacionalni program, transplantacijski program u Hrvatskoj nije stao i sad kad se na taj način kritizira hrvatski zdravstveni sustav [[Upadica: Vrijeme]] i njegov odgovor doista.
Slijedeća replika poštovana Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, jedan od razloga za pokretanje povjerenja vama je slučaj Čavajda. Taj slučaj izazvao je burne polemike što medijski, što u zdravstvenim krugovima, s pravom mogu reći čak i podjele u društvu. S tim u vezi moje pitanje vama, je li bilo, ako da, koliko je prekida trudnoće iznad 22 tjedna bilo u RH unazad nekoliko godina i na koji način su oni provedeni?
Da, kada je riječ o medicinski indiciranom prekidu trudnoće iznad 22 tjedna, od 2019. do ove godine bilo je 17 takvih prekida trudnoće. Ukoliko je riječ o prekidima trudnoće do 22 tjedna bilo je 2.242 prekida trudnoće. Oni se u RH sukladno mišljenju struke provode ili induciranim porođajem ili induciranim pobačajem do 22 tjedna. To je zahvat koji je uobičajen, međutim koju gđa. Čavajda je odbila i njoj je omogućen izbor odnosno HZZO je financirao završavanje trudnoće na način na koji je bio njoj prihvatljiv. Inače želim reći da u tom slučaju osim minornog gubitka u proceduri jednog dana kada je KB Sveti Duh suprotno proceduri uputio sam na drugostupanjsku komisiju za mišljenje njenu dokumentaciju i to se sutradan ispravilo, većih prijepora ili uskrate prava nije bilo.
Slijedeća, slijedeća replika poštovana Nikolina Baradić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre, spomenuta je već ranije reforma zdravstva, znamo da je ona već započela, te da je podijeljena na organizacijsko i financijsko područje, kao i područje ljudskih resursa. Nedavno ste u medijima izjavili da se u reformi zdravstva vraćamo na Štamparove postavke i da je fokus na preventivnim pregledima. Stoga je moje pitanje u kojoj je fazi sada reforma zdravstva i koje su osnovne odrednice?
E hvala vam lijepo. Dijelom je na to pitanje već i odgovoreno. U ovom trenutku ona se nalazi u uredu premijera prije odobrenja za puštanje u javno savjetovanje koje će trajati 30 dana. Za vrijeme javnog savjetovanja svi građani, svi oni koji misle da mogu nešto reći molim ih da kažu da unaprijede zdravstveni sustav. Mi ćemo, možete bit sigurni, evaluirat sve prijedloge vrlo vrlo pomno jer nam je cilj unaprijedit zdravstveni sustav za našeg pacijenta. Dakle košto smo rekli vraćamo pacijente u fokus uz vraćanje preventivi odnosno dobro ste rekli Štamparovskoj postavci, dakle mi smo negdje usput izgubili se u administriranju u visoko sofisticiranoj medicini, a ne bavimo se pacijentom onoliko koliko bi trebali. Stoga se izrodila ideja u Ministarstvu zdravstva o potrebi vrlo specifičnih, ciljanih, sistematskih pregleda za građane za koje će struka po dobnoj i starosnoj strukturi i spolnoj strukturi ordinirati set pretraga koje će se raditi u obiteljskoj medicini. Neko je pitao kako ćemo to raditi, da li će bit dovoljno kapaciteta, potrudit ćemo se da hoće.
Slijedeća replika poštovani Ivan Kirin.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani ministre sa tajnikom. Oporba, oporba vas je često prozivala glede organizacije funkcioniranja sustava u pandemiji. Molim vas što se tiče pandemije, da li je ministarstvo pod vašim vodstvom reagiralo na vrijeme i adekvatno? Hvala.
Pa evo hvala vam na tom pitanju. Ja ne znam koliko se vi sjećate tih početaka pandemije kad smo svakih nekoliko dana govorili da se nalazimo u drugoj fazi, dakle prvo smo očekivali virus, pa je on došao, pa se počeo širiti u kontroliranim uvjetima, pa se počeo nekontrolirano širiti i mi smo imali odgovor za te izazove. Kao što znate vrlo brzo smo uspostavili primarni respiratorno intenzivistički centar u Dubravi koji je bio namijenjen za liječenje najtežih bolesnika s respiratorno ovisnih i tada smo gledajući talijanski scenarijo izračunali, Maja je pri tome pomagala, da će nam bit potrebno oko 400 do 450 respiratora, imali smo ih spremnih i to u tom trenutku jer nismo željeli da virus istovremeno uđe u sve ustanove jer ulazak virusa u toj fazi vrlo invazivnog i infektivnog u zdravstvenu ustanovu značilo je moguće širenje na ostale odjele i ugrožavanje i zatvaranje bolnica kao što smo to imali slučaj u Kini i u Italiji. Znači prilagodili smo se jednom specifičnom metodom obrane nad dolazećim izazovima … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovani Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Poštovani ministre, evo ja se slažem da oporba ima pravo kritizirat i ima pravo iznosit svoje stavove, ali mislim da je dno dna bilo da neko kaže da je meni napisano pitanje. Ja sam čovjek u sedmom desetljeću valjda mislim da mogu postavit neko pitanje dal će bit dobro ili ne to je manje važno i tako da je od, od svega što sam čuo to poprilično, poprilična glupost. Međutim, ono što ja vas želim pitati je jeste vi nabavili svu potrebnu opremu kad se pojavio covid, jeste nabavili cjepiva, jeste nabavili respiratore i vi ste od zapravo heroja nacije došli do nekoga kome se traži opoziv samo zato što su oni antivakseri na takav način nastupali i htjeli su omalovažiti sve ono što radite i covid proglasiti običnim karijesom što zapravo smo shvatili da nije, jer taj karijes je uzeo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] 16000 života.
Odgovor.
Hvala vam. Poštovani kolega nema loših pitanja ima samo loših odgovora tako da je legitimno pitati sve. Da, mi smo se u tom trenutku doista trudili nabaviti zaštitnu opremu i izgledalo je kao naučna fantastika, ali na kraju smo to realizirali. Ako se sjećate naš premijer bio je u izravnoj vezi sa kineskim premijerom i osigurali smo vrlo brzo i funkcionalno u trenutku dok su se velike zemlje uključujući Ameriku na europskim aerodromima borili za avione i zaštitnu opremu, nabavili smo dovoljne količine zaštitne opreme, znači maski, kapa, rukavica, zaštitnih odijela za sve naše poglavito zdravstvene djelatnike, ali i maske za upotrebu. To je bilo od doslovne važnosti, jer da tu nismo dobro reagirali mogao se desiti kineski scenarij gdje su zdravstveni djelatnici zbog neposjedovanja zaštitne opreme bili izloženi ekstremnom riziku i umrli u velikom broju. Kada je riječ o nabavi cjepiva, ali ne samo cjepiva nego i različitih lijekova također je ova Vlada vodila računa i uz pomoć zajedničke nabave [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Europske komisije svakako došla do potrebne količine cjepiva.
Sljedeća replika poštovani Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Već sam rekao da je ovaj prijedlog oporbe protiv vas proturječan i pomalo licemjeran. Međutim, pod točkom 6. se pokušava reći da ste vi krivi što nije dovoljan broj ljudi cijepljen u Republici hrvatskoj. Pa mene sad zanima da li ste vi kao ministar uspjeli osigurati da tijekom 2021. godine svaki građanin Republike Hrvatske koji je to htio da li se mogao cijepiti? Odnosno jel' postoji i jedan građanin u Republici Hrvatskoj 2021. koji se htio cijepiti, a to mu je bilo uskraćeno. Ili čak da li postoje građani Hrvati iz Bosne i Hercegovine koji su došli u Republiku Hrvatsku i htjeli se cijepiti da im je to bilo uskraćeno. Možemo to čak proširiti na neke zemlje u okruženju ili neke zemlje u Europi. Licemjerno je zato što na jednom mjestu to pravo slobode na odlučivanje građanina hoće se cijepiti ili neće se cijepiti se stavlja vama na teret, a s druge strane opet se vama stavlja na teret ne znam pravo slobode da ginekolog odluči da li ima ili nema priziv savjesti [[Upadica Sanader: Vrijeme, vrijeme.]] Opet ste vi krivi ako se on odluči da ima.
Odgovor.
Da, pitanje je odaziva na cijepljenje vrlo kompleksno i obuhvaća različite sociološke elemente. Međutim, ono što je potrebno reći nakon početnih problema koji su trajali jedan iznimno kratak period sa nabavkom cjepiva Astrazenece Vlada je našla odgovor uz pomoć Europske komisije i u Republici Hrvatskoj ima i bilo je u bilo kojem trenutku dovoljno cjepiva za sve one koji se žele cijepiti. To je neupitno. Međutim, pitanje je u jednom trenutku i zdravstvene pismenosti jer jednostavno, a to smo apostrofirali i sa Stožera u trenutku kada je cijepljenje bilo aktualno. Nije mi jasno da ljudi za svaki svoj zdravstveni problem sa povjerenjem odlaze liječniku i povjeravaju mu njegovo zdravlje, a kada je pitanje cijepljenja onda su kojekakvi antivakseri svojim suludim idejama o ugradnji čipova ili nekih drugih elemenata uspjeli poljuljati tu volju za cijepljenjem. I zbog tog smo doista imali daleko veću smrtnost nego što bi imali uobičajeno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ali dajte da naučimo nešto iz toga jer nas čeka jesen, pitanje kakva. Cijepljenje spašava živote.
Replika poštovani Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre Beroš. Legitimno je da ovdje pričamo o samome zdravstvu kao kompleksnom sustavu kojemu je potreban velik broj reformi na kojima i vi radite, ali tražiti odgovornost za vas kao ministra posebice u dijelu vaše odgovornosti za upravljanje covid krizom mislim da je to definitivno deplasirano i ja vam na tome čestitam na svim aktivnostima i na općoj mobilizaciji zdravstvenog sektora, ali i svim pravovremenim nabavama za vrijeme upravo te iste covid krize ne samo kada je cijeli svijet stao i više nije funkcionirao mi ne samo da smo funkcionirali, nego smo i ulagali u zdravstveni sustav. Ja bih volio da napomenete nekoliko projekata posebice vezano za KBC Split upravo u doba covid krize od digitalne dijagnostike, od robotske kirurgije, od objedinjenoga hitnoga prijema 80 milijuna kuna, od izgradnje Klinike za plućne bolesti i niz, niz [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] projekata koji su samo na KBC-u Split napravljeni upravo u doba krize.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala na pitanju. Zaboravili ste naglasiti još i nabrojati transfuzijski centar koji se dole gradi. Da, pred dvadesetak dana otvorili smo novi OHBP savršeno uređen, savršeno opremljen koji će dosta povećati kvalitetu i dostupnost zdravstvene zaštite ne samo domaćim stanovnicima, nego i turistima koji se nalaze u području Splitsko-dalmatinske županije. To je opredjeljenje ove Vlade, dakle razvoj zdravstva, ulaganje u zdravstvo, razvoj ljudskih kapaciteta u zdravstvu. Evo nikako reći to. Dakle, mi smo naše jedno prijelazno rješenje koje se odnosi na popunjavanje deficita u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. To što nema dovoljno specijalizacija doista ne možete kriviti mene. To je proces o kojem je trebalo razmišljati pred 10 ili 15 godina i često ističem da smo kadrovski devastirali primarnu zdravstvenu zaštitu. Međutim, upravo su prisutna ulaganja doktorice Kekin molim vas ako možete saslušati. Dakle, tijekom prošle financijske perspektive uloženo je u 212 specijalizacija obiteljske medicine. Sada se iz NPO-a ulaže u 467 specijalizacija [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] iz sljedećeg VFO-a 250 [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Da li će biti dostatno ne znam, ali imamo i rezervnu.
Sljedeća replika poštovana Urša Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani ministre u riječkom KBC-u već se godinama vrši mobing nad kardio kirurgom dr. Borisom Zrnićem, onemogućuju mu se operacije, izolira ga se peticijama protiv njega koje su dirigirane iz uprave. Sve je prezentirano u medijima. Dva okončana sudska procesa potvrdila su da se nad doktorom Zrnićem provodi mobing jer mu nije omogućen primjeren broj operacija. Optužno vijeće Općinskog suda u Rijeci prihvatilo je dosta presedanski prijedlog za kazneni progon profesora Medveda, tj. neposredno nadređenog liječnika doktoru Zrniću za kazneno djelo mobinga. Ročište će biti u listopadu 2022. I to su slučajevi zbog kojih imamo tako veliki odlijev liječnika iz Hrvatske. Dr. Zrnić višekratno se obratio ministarstvu i vama osobno da se uputi nadzor, mogu vam osobno pokazati te mailove koji su vam upućeni, niste odgovorili, niste učinili ništa. E pa ja vas pitam, zašto ste ga ostavili na milost i nemilost [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] mobinga i zašto ste dodatno time osnažili one liječnike koji zbog takvih situacija koja nije osamljena ova [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] riječka odlazi iz Hrvatske? Hvala.
Ok, dakle ovako doista do mene nije došao taj mail niti ja mogu čitati. Ono što ne podržavam, ne podržavam mobing. Kako ste rekli da se kolega zove Zrnić? … [[Upadica se ne razumije.]] Tražit ću očitovanje od ravnatelja te ustanove te u ovisnosti o nalazu istog uputit ću i zdravstvenu inspekciju. Ne znam o čemu je riječ, međutim ukoliko je prisutan pojedinačni slučaj mobinga to ne znači, ok, ali pojedinačni slučaj to ne znači da je čitav zdravstveni sustav uključen u nešto slično. Dakle, ali apsolutno se slažem s vama, treba sagledati i svaki pojedinačni slučaj i ja ću to napravit.
Sljedeća replika poštovani Josip Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre. Uvodno, svaka podrška vašem dosadašnjem radu i vašem timu. Čuli smo danas i rekao je po treći put od strane oporbene kolega poprilično neutemeljena spočitavanja vama i ukupnom našem zdravstvenom sustavu. Ako uzmemo u obzir da je jedan od temeljnih ciljeva javnozdravstvenog sustava kvalitetna i dostupna zdravstvena zaštita, zdravstvena skrb građana, mene zanima u protekle dvije specifično krizne godine da li je ta zdravstvena zaštita, da li je naš zdravstveni sustav udovoljio tom svom izvornom zahtjevu, da li je bila dostupna svima u svako vrijeme? Hvala.
Pa gledajte to je nešto čemu treba težit. Ja ne mogu reći sa ovog mjesta sada vama potvrditi da je bila dostupna svima u svako vrijeme. Moramo biti objektivni, vjerojatno to nije tako, ali tome moramo težiti. Moramo težiti njenoj što većoj dostupnosti, ali isto tako i kvaliteti. Međutim rekli ste da su tu ponovljene neke priče i doista one me bole. Znate u ovom domu sam nazivan od saborskih zastupnika kriminalnim ministrom zbog određenih afera koje su se fabricirale, koje nikad nisu elaborirane u tom smislu da je dokazano nekakva krivica strukturom ministarstvu i mene. I reći ću vam i sljedeće, dozvolit ću si to na kraju, ponovno me prozivaju po medijima da sam pozvao određenog predstavnika informatičke firme i jesam. Pozvao sam ga na razgovor s obzirom da održava sistem naručivanja da se nađe način kako će se unaprijedit naručivanje za onkološke bolesnike. Moj imperativ da u roku od mjesec dana svi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] onkološki bolesnici moraju biti zbrinuti. A dopustite mi samo sekundu, a ako se raspiše i natječaj u koliko se ne može to iz sredstava namijenjenih za održavanje sustava napraviti naravno da će biti raspisan javni otvoreni natječaj putem oglasnika elektronske nabave.
Sljedeća replika poštovani Luka Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani ministre. Pa zasigurno i ova više puta spominjanja covid kriza pokazala da zdravstveni sustav najvećim dijelom za svoju efikasnost treba zahvaliti medicinskom osoblju kojem i ovim putem izražavam zahvalnost. Bio sam svjedok neposredno sa KBC-om i sa tim ljudima prema kojima gravitira više od pola milijuna pacijenata i zaista i vama zahvalnost što ste uvijek u prijepornim i teškim trenucima dolazili na teren, niste uredski vodili situaciju i unatoč svemu možemo reći da zdravstveni sustav je ipak stabilan i jednim velikim i vašim obolom u tome vidimo doprinos. Ovdje je već bilo naglašeno da se ulaže u specijalizacije, da će se i nadalje ulagati u specijalizacije posebno sa NPO-om, pa evo zanima me u tom kontekstu što kanite činiti i hvala lijepa.
Evo ja bih još jednom zahvalio jer govorim o Splitu i svim djelatnicima KBC-a Split u jednom trenutku su bili ekstremno opterećeni covid bolesnicima upravo iz razloga niske procijepljenosti i moram reći da smo kao ministarstvo bili stalno na raspolaganju. Posebni problem je bio sa sestrama, poglavito intezivističkim sestrama, pa u jednom trenutku smo napravili akciju i iz područja Kontinentalne Hrvatske došla je ispomoć da vam pomognemo u njezi tih bolesnika. Prema tome, to je i više nego jasno da jedino zajedno smo mogli prevladavati tadašnje izazove. I upravo to želim reći da kada je riječ o deficitarnom kadru, a to nisu samo liječnici nego i sestre da smo imali konstruktivne razgovore sa Komorom medicinskih sestara i tehničara Hrvatske gdje smo već pozvali na razgovor Ministarstvo obrazovanja i razgovarali o upisnim kvotama za taj srednji kadar jer potpuno je jasno da nam oni u ovom trenutku nedostaju. I kako to ispraviti? Jedino ugovaranjem većih kvota za edukaciju tih djelatnika. I sa ovog mjesta izrazito zahvaljujem kolegici i kolegi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] iz Hrvatske komore medicinskih sestara i tehničara na suportu i na zajedničkim aktivnostima.
Sljedeća replika poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, sigurno nam je svima u interesu kvalitetan i dostupan zdravstveni sustav za naše sugrađane i sigurno je da bez kvalitetnog kadra teško je to postići. Sigurno je da je u ovoj covid krizi koja je bila protekle dvije godine zdravstveni sustav podnio najveći teret i ljudi u njemu. Mi smo svjedoci da je u mandatu ove vlade išla plaća svima gore, pa je tako išla i djelatnicima u zdravstvenom sustavu. Molim vas da nam kažete koliko je to u postotku išla plaća gore? Sigurno je da to možda još uvijek nije dovoljno, ali je obzirom na krizno vrijeme u kojem živimo sigurno da smo napravili mogući maksimum i vjerojatno ćemo i u budućnosti to slijediti. Ali je isto tako činjenica da je i cijena zdravstvene usluge pojeftinila pa vas molim da kažete nešto i o tome. Hvala.
Hvala vam. Složio bih se da je kadar od iznimne važnosti i da zdravstveni sustav čine poglavito ljudi, manjim dijelom tehnologija jer tehnologiju upotrebljavaju ljudi, a svi skupa moramo biti na dispoziciji hrvatskim bolesnicima. Dakle, od 2017. godine plaća je porasla otprilike 40% nešto na račun povišenja osnovice u dva navrata, nešto na račun isto tako kolektivnog pregovaranja i elemenata iz njega. Isto tako mi smo vam za vrijeme našeg mandata riješili pitanje prekovremenih koji je bio značajan uteg za financiranje zdravstvenog sustava i to profuturo za ubuduće mijenjanjem određenih elemenata kolektivnog ugovora da bi ispravili te stvari, a isto tako ono što je bilo utuženo dosada opet susretljivošću ministra Marića koji je bio i više nego uviđavan za probleme u zdravstvu smo riješili i taj problem. Stoga ne mislim da je između nas bila nesuglasica dapače dobro smo surađivali i ja mu ispred hrvatskih građana i hrvatskog zdravstvenog sustava mogu samo zahvaliti na svim tim donacijama i dotacijama [[Upadica: Vrijeme.]] hrvatskom zdravstvenom sustavu.
Hvala ministre, s ovim su završile vaše replike. Sad otvaramo raspravu, prvi prijavljeni Klub zastupnika je HDZ-a i poštovani potpredsjednik akademik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, razmišljao sam što reći jer mi se čini da je u očitovanju vlade koje je značajno ozbiljnije, iscrpnije od prijedloga rečeno sve. A očitovanje je argumentirano također nizom podataka što nažalost prijedlog nije. Prijedlog je površan. Kao navodne argumente spominju se tzv. slučajevi od kojih niti neki nemaju uopće veze sa mogućnošću utjecaja ministra. Spominju se događaji koji su se dogodili primjerice prije 13 godina i slično. Ovaj prijedlog mi nekako izgleda kao da je netko pokupio nekritički naslovnice raznih portala i potpuno neupućen u tematiku samo pokušava nanijeti štetu ministru i vladi poput zločeste djece iako dobro znaju da od zapravo uskrate povjerenja ministru neće biti ništa. O dvoličnosti oporbe svi smo se mogli danas uvjeriti kad smo slušali o tome kako oporba odjednom hvali ministra Marića kojeg su još prije 8 mjeseci tražili opoziv u ovoj istoj dvorani, blatili, kritizirali ga. Kriza s kojom se Hrvatska u posljednje vrijeme suočila i gleda Covida i gleda agresije na Ukrajinu dodatno su ukazale na potrebu jačanja zdravstvenog sustava, ali i pokazala ključnu ulogu države u očuvanju radnih mjesta, mirovina, socijalnih naknada, u borbi protiv siromaštva kako bi se uspostavila socijalna sigurnosna mreža koja će osigurati da nitko ne ostane po strani, kako bi se osiguralo funkcioniranje zdravstvenog sustava u čemu je ova vlada uspjela. Za razliku od kolegice Kekin u svom ću izlaganju sustavno komentirati navode iz prijedloga kako su iz naveli predlagači. Najprije pod broj 1, slučaj Mirela Čavajda kojem je posvećeno čak 3 stranice od nepunih samo 6 stranica prijedloga. Tragična situacija jedne žene bila je toliko munjevito instrumentalizirana na političko aktivističkoj razini da je to nevjerojatno. Imali smo vraćanje jedne ideološke teme, teme pobačaja u javni prostor, tema koja u samoj svojoj srži zapravo nije vezana uz ovaj slučaj. Ovaj slučaj nije imao nikakve veze sa zakonom, zakon je bio ispoštovan. Vršeni su enormni politički javni pritisci, a istina je da je pacijentici odobreno plaćanje troškova zahvata izvan RH budući da se odlučila na drugačiju vrstu zahvata koji se ne izvodi u Hrvatskoj. Potpuno je netočan navod u prijedlogu za pokretanje pitanja povjerenja da je trudnicama nakon 22 tjedna trudnoće, a koje zadovoljavaju uvjete nadležnog zakona onemogućena prekid trudnoće nakon tog 22 tjedna. Svi građani, a to isto se referira u toj točci, svi građani imaju pravo tijelima državne uputiti predstavke i pritužbe stoga je ministar Beroš istaknuo da se pacijentica mogla obratiti direktno ministarstvu. Što je u tom sporno? Neprihvatljivo bi bilo obrnuto, da je nekome uskraćeno to pravo. Pod točkom 2, navodna nedostupnost prekida trudnoće na zahtjev žene do 10 tjedna od začeća. Predlagatelji kontinuirano sugeriraju da se u Hrvatskoj ne ostvaruju zakonima zajamčena prava. To je apsolutna neistina. Usluga prekida trudnoće do 10 tjedna je kontinuirano dostupna u Hrvatskoj sukladno postojećem zakonu što god ja o njemu mislio. Ministarstvo zdravstva temeljem svog djelokruga rada ne može i ne smije utjecati na izbor ustanova oko zapošljavanja djelatnika ustanove, a bilo bi i nezamisliva diskriminacija da se zaposle samo oni koji nemaju priziv savjesti. Pod 3 poglavlje Medikol ili slučaj Medikol kako je nazvan u ovom dokumentu. Javni i privatni sustavi postoje dugo u RH. Uobičajeno je isto tako odavno da HZZO sklapa ugovore sa privatnim ustanovama u nedostatku kapaciteta u javnom sustavu i to nije počelo s ministrom Berošom već daleko ranije. Dapače ministar Beroš je najavio da planira primjerice unaprijediti sustav zdravstva na području prevencije liječenja i dijagnostike raka. Putem Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za razdoblje 2021. do 2026. predviđena je nabava opreme za prevenciju, dijagnostiku i liječenje oboljelih od raka konkretno linearnih akceleratora i dodatne opreme u iznosu od 640 milijuna kuna, a planira se i nabavka druge sofisticirane opreme među kojima su i PETCT uređaji itd. Istraga, pod 4 istraga USKOK-a vezana za poslovanje s tvrtkom Cuspis d.o.o. Tvrtka je u informatizaciji zdravstva aktivna od 2004. godine, dakle puno prije dolaska ministra Beroša pa su svake insinuacije na njegovo pogodovanje apsolutno bez temelja. Nabava usluga provedena je transparentno sukladno Zakonu o javnoj nabavi, a mišljenje nadležnih državnih tijela potvrdila su da ne postoje nikakve nezakonitosti. Navodni slučaj Ćorušić. Jasno je da Ministarstvo zdravstva i ministar nisu nadležni za preispitivanje medijskih navoda iz privatnog života prof. Ćorušića iz 2009.g. za koje nikad nije niti osuđen pravomoćno ni ništa, dapače mislim da je sramotno da se to uopće spominje u ovom dokumentu. Prof. Ćorušić savjesno i odgovorno obnaša svoju dužnost na čelu KBC Zagreb i dapače on je uspješan ravnatelj KBC, prvi koji u zadnjih 10-tak godina značajnije gradi i obnavlja KBC Zagreb. Što se tiče njegovih nastupa na televiziji kada je govorio o slučaju pacijentice iz 2014.g. postoje tijela koja se time bave, ona će dat svoj pravorijek i mišljenje će dostavit ministru. Prejudicirat nečiju knjigu i osuđivati bez suda su obilježja nekih drugih vremena, onih koja su očito draga podnositeljima ovog prijedloga. Šesta točka je pandemija. Budući da je oporba naravno neuspješna i lani pokušala dovesti u pitanje povjerenje ministru Berošu bespredmetno je ponavljati doprinos hrvatske vlade u borbi protiv pandemije. Hrvatska nikad nije unatoč ozbiljnosti situacije doživjela kolaps zdravstvenog sustava kakav je primjerice bio u bogatoj sjevernoj Italiji kada nije bilo dovoljno respiratora za sve pacijente ili pak primjerice u Slovačkoj kada se pacijente moralo prevoziti u druge države na liječenje. Vlada je na vrijeme osigurala dovoljnu količinu cjepiva za sve građane Hrvatske. Činjenica jest da imamo manju procijepljenost stanovništva od većine zemalja EU, ali vlada nikad nije razmišljala o uvođenju obvezatnog cijepljenja poput primjerice Austrije već je prepustila pojedincima da odluče što misle da je najbolje za njih. Nažalost, daleko previše njih je poslušalo antivaksere uključujući i neke zastupnike koji sjede u ovom saboru. Sedmo poglavlje o navodno sumnjivim transplantacijama na KBC Zagreb. Sve transplantacije dodjeljuju se primateljima na sasvim transparentni način s nacionalne liste čekanja putem alokacijskog informatičkog sustava Eurotransplanta. Zbog osjetljivosti postupka svako istupanje u javnosti, a pogotovo s manjkom informacija ili pak s netočnim informacijama silno štete i samom donoru i primatelju, a pogotovo štete Nacionalnom transplantacijskom programu koji je jedan od najboljih u svijetu i to prema objektivnoj procijeni međunarodnih institucija. Usput napominjem da zdravstvena inspekcija koja je obavila svoje izvide nije uopće posumnjala na prodaju organa kao što se to ponegdje navodi. I napokon osmo, reforma zdravstva, čini mi se da o tome nema potrebe govoriti, bilo je dosada puno govora o tome, prema tome nemam potrebu o tome govoriti. O naglascima reforme, na prevenciju, na obiteljsku medicinu, bilo je također govora i potpuno je jasno da su pripremljene sve podloge da se počne raditi na zakonskoj regulativi već krajem ove godine, a neki od manjih dijelova da tako kažem toga već su se ostvarili jer reforma i nije nešto što počne određenog dana i onda traje do nekog određenog dana, to svakome tko iole pozna sustav ili bilo koji sustav mora biti jasno jer reforma nijednog sustava se ne provodi na taj način da se tog i tog datuma proglasi da je počela reforma i onda obeća da će se do tog i tog datuma reforma završiti i da će zavladati sveopće blagostanje, med i mlijeko, tko god to misli taj uopće ne pozna organizaciju, ne zdravstvenog sustava nego nijednog velikog sustava u ovoj državi. Hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava u ime predlagatelja poštovanog Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvaženi g. ministre, kolegice i kolege. Evo ja sam do danas živio u uvjerenju da kada želiš provesti određenu reformu, promjenu ili bilo što onda definiraš što želiš napraviti, dakle koji su ti ciljevi, ali isto tako i koji su rokovi u kojima će se ti ciljevi ostvariti. Zašto? Da bi se moglo provjeravati radiš li ono što si obećao, ali od uvaženog akademika sada smo čuli da se to radi na drugi način, na način da ne znaš koji su ti ciljevi, da ne znaš kada ih želiš provesti, s kime ćeš ih napraviti i u konačnici koji će biti njihovi rezultati. Na tome vam uvaženi g. Reiner zahvaljujem, napravili ste jedan ogroman doprinos u upravljanju ne samo u Hrvatskoj vjerojatno i šire, ali vratimo se na zdravstveni sustav. Hrvatski liječnici su izvrsni, to pokazuju brojni njihovi rezultati, to pokazuju čudesne operacije koje provode nekada u nemogućim uvjetima. Hrvatski zdravstveni sustav nažalost danas više nije takav, zdravstveni sustav koji je godinama bio uzor po uspješnosti, po kvaliteti, po dostupnosti, danas to više nije. Jedan od razloga tome sjedi ovdje u ovoj dvorani, međutim bilo bi vrlo neodgovorno, pa čak i bezobrazno reći da je on jedini razlog tome, ne, brojni, ne svi, ali brojni njegovi prethodnici na fotelji ministra zdravstva pokazali su se potpuno nedostojnima i nesposobnima obnašati tu odgovornu dužnost. Ministar Beroš je u tome vrlo dostojan nasljednik Kujundžića, Hebranga, onog nesretnog Nakića koji su svojim djelovanjem hrvatsko zdravstvo upropastili i zato je naša legitimna obveza o tome govoriti. Pokušali smo kao saborski zastupnici ne ići na opoziv, htjeli smo da se rasprava o hrvatskom zdravstvu provede na Odboru za zdravstvo, međutim vi uvažene kolegice i kolege zastupnici HDZ-a to ste odbili bez ijedne riječi argumentacije zašto to činite. A razlozi zbog kojih tražimo opoziv Beroša poznati su i ja ću ih nabrojati samo neke jer u ovo kratko vrijeme ne stignem sve, javna nabava, uređaj za interoperativno zračenje privatnika košta 4 milijarde kuna, javni zdravstveni sustav 9 milijardi kuna bez PDV-a. Razlika gotovo 6 milijardi kuna, s PDV-om između cijene koju plaća privatno zdravstvo i onu koju plaća javno zdravstvo. Cuspis, cvjećarica samo neke od afera. Gubici u zdravstvu, ovo nisu moje riječi i moje brojke. Iznos od 400 do 500 milijuna kuna je naveo potpredsjednik vlade, ministar financija mjesečno. A znate što je najgore od svega, što smo vam prilikom rasprave o proračunu za ovu godinu rekli da vam taj novac u proračunu fali. Odmahnuli ste rukom. Kod rebalansa prvog i vjerojatno kod rebalansa drugog morat ćete pokriti gubitke koji nastaju. Nekad se zapitam, je li to možda razlog zbog kojeg je g. Mariću bilo svega dosta i zbog čega je jučer donio odluku da ode jer vidi da stvari koje ne funkcioniraju, ne funkcioniraju i dalje i ne žele se mijenjati. Koja je realnost hrvatskog zdravstva? Vaš pretprethodnik Nekić je ukinuo pardon Nakić je ukinuo niz preventivnih programa, 6,5 godina je prošlo od tada oni se ne uvode o njima se samo priča, liste čekanja rastu. U Hrvatskoj se umire od bolesti koje su izlječive, građani nemaju adekvatnu zdravstvenu zaštitu. Slučaj Čavajda je tek jedan od brojnih sličnih slučajeva, šest bolnica u Hrvatskoj ne pruža uslugu prekida trudnoće, ne pruža. Ministar na to odmahuje rukom. A s druge strane sumnjive javne nabave, gubici se gomilaju, isto tako i dugovi koje država treba kontinuirano podmirivati. A kako vi to želite riješiti? Nacionalizacijom bolnica i najavom sistematskih pregleda za sve građane, a da do dana današnjeg niste objasnili tko će te sistematske preglede provoditi jer hrvatski javnozdravstveni sustav naprosto za to nema kapaciteta. I mi bi trebali šutiti? Ne gospodo, mi na ovo moramo reagirati i o ovome moramo govoriti. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Evo kolega Grbin imam dva pitanja koja se tiču zapravo odgovornosti države i jedno i drugo. Ako imamo garantirano zakonom pravo na pobačaj, … [[Upadica se ne razumije.]] ok, evo pitam vas kao kolegu pravnika, ako imamo zakonom garantirano pravo na pobačaj i ako bi svaka zdravstvena ustanova kojom je zakonom propisano da između ostalog mora imati i uslugu pobačaja, ako je ne pruža kao što tih šest bolnica, a bilo je i momenata kad ih je bilo devet ne pruža, imaju li te pacijentice pravo na naknadu štete s obzirom na to da država nije osigurala provedbu svoje pozitivne obaveze jer ne postoji samo negativna obaveza da zabrani, da eventualno zabrani pobačaj nego je pozitivna obaveza da ono što je zakonom propisano zaista i ostvari jer mene zanima ko će svim tim ženama koje idu preko granice u Sloveniju nadoknaditi putne troškove [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i troškove razlike u cijeni?
Odgovor.
Pravo na priziv savjesti koje je uvedeno i koje postoji u brojnim međunarodnim aktima je pravo pojedinca, a ne pravo države niti pravo institucije. Ako mi imamo javnozdravstveni sustav i u tom javnozdravstvenom sustavu, bolnice kojima su osnivači javnopravna tijela onda one moraju osigurati da se zakon provodi. Kada se to ne događa, kada se odgovornost za provođenje jednog akta države ne može osigurati onda za štetne posljedice takvog postupanja odgovorna država. I mene zanima da li će početi sporovi, očekujem to, to će se vjerojatno dogoditi u kojima će Hrvatska gubiti i kao što u brojnim drugim situacijama mora isplaćivati naknadu štete i ovdje onim ženama kojim zdravstvena zaštita nije osigurana takvu štetu nadoknaditi.
Sljedeća replika poštovani Ante Deur.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, drago mi je da ste vi kao predsjednik SDP-a ovako kakvog ste ga formirali u vašem mandatu pokušavate jednom odličnom ministru, odličnoj vladi docirati, replicirati na nešto što ni sami ne razumijete i što je u vašem vremenu od kad ste preuzeli SDP ove male inačice nerede radite i ne dostojanstva. Sigurno nama odgovara da vi budete vječno predsjednik SDP-a jer svi su mislili da nakon Bernardića ne može biti gori SDP, ali dolaskom vašim je to strašno. Da li vam je neugodno ono što je Ivica Račan pokojni se borio za jednu istinsku socijaldemokraciju, za jedan kvalitetan SDP, za jednu dobru oporbu HDZ-u da danas ni to ne možete biti nego vas ova grupica iz Možemo i od vas stvara jednu grupu nedoraslu, neriješenu i ni sami ne znate što hoćete? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Zašto ne date ostavku, a ne ovako docirate nepromišljeno?
Gospodine Deur, ispričavam se morate mi dati riječ. Hvala. Gospodine Deur, vodite vi brigu o svojoj stranci, presudama koja ona dobija, kriminalu i korupciji koji se u njoj događa, a dopustite drugim političkim strankama da vode svoju politiku o kojoj će u konačnici odlučiti birači. Međutim, kada govorite o zdravstvenom sustavu onda ajmo govoriti o podacima, a podaci za kvalitetu zdravstvenog sustava ne bi čovjek vjerovao postoje i postoji nešto što se zove Euro health consumer index, 2015.g. je hrvatsko zdravstvo bilo 16. u Europi, npr. ispred Španjolske, Irske i Italije. U zadnjem predpandemijskom izvješću palo je na 24. mjesto iza Španjolske, Irske i Italije, ali zato u rangu Makedonije i Crne Gore. To je realnost koju smo utvrdili ne mi u Hrvatskoj nego oni u Europi koji se time bave, a kakvi će biti rezultati nakon pandemije bojim se i pomisliti.
Slijedeća replika, a pardon povreda Poslovnika poštovani Ante Deur.
Članak 238., poštovani zastupniče ja ne vodim brigu, brigu vi pokušavate voditi o nečemu što uistinu ne vodite nego docirate i neistinu i jednu sa dosta laži i neistine pokušavate docirati nešto što nije istina. To je vrlo ružno. Ja sam samo rekao da mi je žao što ste jednu dobru, kvalitetnu stranku, koja je bila dobra oporba za koju se Ivica Račan istinski izborio da je vi uništavate bez obzira što to HDZ-u odgovara jer sigurno dok vi i Mirela vodite glavnu riječ to je sigurno ono nešto što je [[Upadica: Vrijeme.]] daje snagu [[Upadica: Vrijeme.]] drugima, a SDP uništava [[Upadica: Vrijeme.]] pa vidite u šta ste vaš klub doveli, pa ne morate mene [[Upadica: Vrijeme.]] di sam ja vodit brigu, vaši članovi vode brigu … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Iskoristili ste ovo kao repliku, dobivate opomenu. Slijedeća replika poštovana Katarina Peović.
Hvala. Molila bi predsjedavajućeg da opomene kolegu Deura da se ne obraća zastupnicima njihovim prvim imenom bez prezimena kao što je sad učinio sa kolegicom Ahmetović. Znači ne možemo se obraćati po imenu Mirela jel, vodi stranku. Ovo što sam vas htjela pitati kolega Grbin je znači možda smo mogli u nekim prošlim periodima pa malo bih rekla čak kritički bolje riješiti to pitanje pobačaja odnosno prava na priziv savjesti 2003. kad je uvedeno to pravo, možda je moglo biti uvedeno uz nekakve ograde gledajući znači ono što danas ipak imamo na terenu. No, na koji način zapravo govorimo o vraćanju pobačaja u Ustav odnosno na koji način će se to reflektirati na sve iduće slučajeve jer često u javnom prostoru čujemo da pobačaj na Ustav se uvodi dok nije ugroženo pravo na pobačaj. No, zapravo na terenu mi imamo ugroženo pravo na pobačaj prizivom savjesti 70% ginekologa imaju priziv savjesti prema tome nemamo pravo [[Upadica: Vrijeme.]] na pobačaj osiguran.
Odgovor.
U Hrvatskoj je na snazi jedan perfidan, al moram tu riječ upotrijebiti, perfidan pokušaj nažalost dosta uspješan da se ono što bi nominalno zakonom i odlukama Ustavnog suda trebalo biti osigurano i zaštićeno ubije ispod stola. I kao mnoge druge stvari koje HDZ u Hrvatskoj provodi i za ovo nema hrabrosti doći u sabornicu i prezentirati ono što predlaže, stati iza toga i objasniti zašto to čini nego se stvari rade ispod stola. Jer kada se stvari događaju na taj način ispod stola onda moramo reagirati, moramo tome reći dosta i osigurati da se određeno pravo koje žene u Hrvatskoj imaju ostvaruje i dalje. A koji je akt bolji za zaštitu ljudskih prava, za zaštitu prava žena ove zemlje od toga da se to pravo ukleše, upiše, osigura kroz Ustav RH.
Slijedi replika poštovanog Rajka Ostojića.
Hvala lijepa. U biti ispravak, kolega Grbin je rekao da treba neki aparat plaćen 9 milijardi kuna, da košta 4, a da je razlika 5, nema aparata kolega Grbin koji je plaćen 5 milijardi kuna to ne može niko napraviti. Svi ovi Rafali su koštali 1,1 milijardu eura ili 8 milijardi kuna. To mi sliči na kad je kolegica Selak Raspudić rekla da je na Vukovar pad, bačena atomska bomba, bačena je krmača jel ne baš atomska bomba. Ali super ste objasnili javno pravni status bolnica koje su dužne zaposliti osoblje da naprave između ostalog svemirske zahvate. I to je vrlo jasno za 5 bolnica ili 6 zavisnosti od izvora, Našice, Požega, Vinkovci, Virovitica, neki kažu Knin, da, ne, a šesti je Sveti Duh. I ovo ja Eurohealth ovaj činjenično stanje oni dakle retrogradno ocjenjuju zadnje dvije godine i zbilja je sramota da smo sa 16 pali na 24 mjesto. Samo oko tih milijardi da, da ljudi znaju koliko aparat košta.
Odgovor.
Zahvaljujem se, ako sam izgovorio milijardu onda je to bila, bio lapsus pa ću sada iskoristiti priliku da ona kažem točne brojke. Dakle, uređaj za interoperativno zračenje je privatnik koji ga je u Hrvatskoj kupovao platio oko 4 milijuna kuna plus PDV. Istovremeno ga je država platila oko 9 milijuna kuna plus PDV što čini razliku od otprilike 5 milijuna kuna. Dakle, uređaj koji se na tržištu može dobiti za 4 milijuna kuna, država je, ministarstvo platilo 5 milijuna kuna više. E sad, kao što bi rekao Čvorović može da centrala pogreši jednom ali ne može 100 puta.
Slijedeća replika, poštovana Mirela Ahmetović.
Poštovani kolega Grbin kada bi se ponašala politikantski kada neki ovdje prisutni zastupnici onda bih vas pitala malo da mi govorite o pravomoćno presuđenoj kriminalnoj organizaciji i njihovim članovima. Kad bi se ponašala neprimjereno kao ovdje neki prisutni zastupnici primjerice kolega Deur, naravno mislila sam na njega i maloprije onda bih pronašla broj telefona od kolege Deura pa mu slala u neprimjereno vrijeme poruke kao što to on čini meni. Ali ja ću biti argumentirana. Javni bolnički sektor je neodrživ. 2021. godine javne bolnice bilježe dug 700 miliona kuna, ukupne obveze 12 milijardi kuna, dospjele obveze na 31.12.'21. 4 milijarde kuna, sanacija iz državnog proračuna od 2017. do 2021. 9 milijardi kuna. U prvom rebalansu upucavamo dodatnih 3,5 milijarde kuna sanacije, a fali još [[Upadica: Vrijeme.]] 3 milijarde kuna neiskazanih [[Upadica: Odgovor.]] u proračunu, reformi nigdje, a ministar [[Upadica: Vrijeme.]] Marić koji se ljutio … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Da, 2015. godine imali smo tendenciju smanjivanja dospjelog duga bolnica javnozdravstvenog sustava što je bila posljedica između ostalog pažljivog baratanja sredstvima koja su javnom zdravstvu stajala na raspolaganju i postupku sanacija koji je započet, međutim 2016.g. HDZ-ova vlada prekida proces sanacije i nesanirane bolnice vraća njihovim osnivačima županijama. Danas ovdje premijer, danas Plenković govori o tome kako bolnice županija generiraju dodatan dug, pa naravno kad imate neprirodne limite koji uopće ne odgovaraju životu i kada imate nesanirane bolnice koje ste vratili tim osnivačima, prekinuli ste proces sanacije i sada se čudite što dugovi ponovno rastu [[Upadica: Vrijeme]] , pa to je logična posljedica HDZ-ovog upravljanja zdravstvenim sustavom.
Slijedeća replika poštovani Krunoslav Katičić.
Poštovani predsjedavajući i poštovani kolega Grbin, pa evo pažljivo sam slušao i vaše ovo izlaganje, pa nisam stekao neke nove argumente, pa je na neki način je malo i fascinacija da po treći put se traži opoziv ministra zdravstva g. Beroša, a ne na temelju nekakvih tih neargumentiranih teza, pa čak se koristi i jedan težak slučaj, mislim na težak obiteljski slučaj obitelji Čavajda, pa u svrhu jednog ajmo reć možda populističkog aktivizma kakav je to sa sigurno po mom mišljenju je. Stoga je moje pitanje odnosno i replika ide u tome smjeru kao što je naglasio i kolega Deur da stranka jedna kojoj pripadate ovako neargumentirano i ovakve argumente i neargumentirane prijedloge podupirete i čak ih branite ovime, pa onda ne vidim motivaciju za takvo nešto. Hvala vam.
Odgovor.
Poštovani kolega, mi smo pokušali razgovarati na Odboru za zdravstvo, odbili ste to. Mi nećemo dopustiti da ovako teška situacija kakva je danas u hrvatskom zdravstvu prođe bez da se o tome čuje, govori i ukaže na problem u HS. Ovo je mjesto u kojem o tome treba govoriti. A zanimljivo mi je da kažete da su podaci koje sam iznio neargumentirani. Jedan od podataka je citat potpredsjednika vlade i ministra financija. Potpredsjednik vlade i ministar financija doduše još koji dan g. Marić je sam iznio podatak o 400 do 500 milijuna kuna gubitaka koji se mjesečno generiraju u zdravstvenom sustavu isto kao i prošle godine, utrpali ste novac, a niste napravili ništa kako bi se zdravstveni sustav reformirao, ali slušajući šta znače reforme po akademiku Reineru jasno je da se nikakve reforme u Hrvatskoj ni ne mogu događati jer sve ovo što smo mi mislili da su reforme očito nisu.
Posljednja replika poštovana Marijana Puljak.
Evo, poštovani kolega podsjetili ste me kad ste spomenuli u svom izlaganju na sad već bivšeg ministra Marića i onoga jel je on stalno isto govorio dosta je, dosta je na onim snimkama s Odbora o zdravstvu da smo uvijek kod proračuna, rebalansa proračuna, uvijek smo dakle imali i mišljenje povjerenstva, sjećate se, za fiskalnu politiku koje je zapravo stalno govorilo, evo i kolegica iz vladajuće većine kolegica Perić, dakle uvijek je potpisivala nalaze koji su govorili kad će više te reforme u zdravstvu jel, do dana današnjega tih reformi nismo vidjeli. Evo kako ste vi maloprije rekli zdravstvo je zapravo crna rupa u koju nekako stalno tim rebalansima proračuna u državnom proračunu ubacujemo milijarde i milijarde, a na kraju usluge pacijentima nisu bolje ili rekla bih nikakve. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam na toj replici. Ovaj podatak koji sam iznio iz … [[Govornik se ne razumije]] je najbolji pokazatelj toga. U nekoliko godina došlo je do povećanja izdvajanja za zdravstvo, a istovremeno do pada kvalitete zdravstvenog sustava, ne do pada kvalitete pojedinačnih liječnika ne, nikada, medicinskih sestara, tehničara ne, do pada kvalitete zdravstvenog sustava, a razlog tome je organizacijske prirode. Ono što još treba razlučiti je da li je taj nedostatak posljedica želje da sustav ne bude organiziran kako bi se moglo u njemu i dalje loviti u mutnom il je posljedica krajnje nesposobnosti ili kombinacija ta dva faktora jer ne može se iznos koji se godišnje izdvaja povećati za nekoliko milijardi kuna, a da se dugovi generiraju, a da kvaliteta opada, ne ide ili nesposobnost ili želja da se napravi šteta ili oboje, hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovanih zastupnika Miletića i Petrova.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Sanader, poštovani g. ministre, poštovani vladajući i poštovane kolege iz oporbe. Prvo ministre Beroš da budem skroz jasan, ono što ja kao Marin Miletić želim vama neka se meni dogodi, jesam li jasan? Dakle ja sam kršćanin, u politici poštujem liberalnu demokraciju u koju ja vjerujem i kao kršćanin u politici borim se za svoje ideale, za njih živim i svjedočim, a na koncu važemo se na izborima. Kritizirat ću vaša djela, ono što vi radite i način na koji to radite. Drugo, molim vas pitajte premijera, nažalost otišao vam je, ali prenesite mu kolege vladajući, poslao sam mu zastupničko pitanje 31. svibnja, nije mi odgovorio, prošao je onaj zakonski rok, je li RH potpisala bilo kakav protokol, ugovor ili bilo koji drugi pravni akt sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom koja bi na bilo koji način obvezala RH, premijer nije odgovorio, to pita hrvatski narod, a ja njega u ime hrvatskog naroda, pa ga molim da mi odgovori. Ministre Beroš, mi i danas nemamo podatke koliko plaćamo cjepivo i ostale medicinske nabavke. Zašto? Ako je netko u istini i ništa ne skriva, pa čega se plašiti, javnosti, pa dajte sve van, istresi sve van. Stožerokracija je dovela do toga da trošimo milijarde, pa bacamo u smeće te pripravke Pfizera i ostalih. Ministre Beroš zamislite da je netko šef tvrtke i sada on vidi da mu neki proizvod ne ide, a onda naručuje milijune i milijune tog istog proizvoda. Ako se ne varam 7 milijuna do kraja godine. Pa narod vam je poslao jasnu poruku, vidimo da ne ide. Dakle to je novac poreznih obveznika. Zašto niste javnost upoznali sa informacijama skupa dioničara Pfizera? Siguran sam da imate te, to su službeni dokumenti gdje je njihov … [[Govornik se ne razumije.]] ministre, njihov šef rekao kako su imali informacije prije da preboljeli, osobe sa imunitetom ipak možda ne trebaju cijepljenje. Dakle, čovjek je to rekao. Zašto javnost to ne zna? Zašto se jasnije niste zauzeli u zaštitu mladih? Kod nas ima oko 800 000 mladih ljudi do 20 godina sa i od covida prema HZJZ umrlo je 12 mladih. To je dakle oko, to je točno 0,001%. Da su svi bili izloženi virusu, a da je samo pola zaraženo, a mi znamo da je taj podatak sigurno veći smrtnost za mlade do 20 godina je 0,003%. Neka plaću ovi tu i vrište zastrašitelji, ali to je istina. Dakle, zastrašitelji i oni podmazani interesnim skupinama su jako glasni. Ministre morate se izboriti za naše mlade i sačuvati ih od bespotrebnog cijepljenja. Danas je izašla informacija ovo možda niste uspjeli, jer ste cijeli dan tu sa nama. Danska je prekinula cijepljenje djece. To je danas vam svježe objavljeno na Twitteru. Dakle, jer su većinom cijepljena djeca imala višestruke infekcije i Danska je rekla da nije trebala započinjati cijepljenje mladih. Tko će preuzeti odgovornost za brojne nuspojave? U ovom ludilu ministre u Rijeci prošli tjedan 4 dana nisu radila oba aparata za onkološke bolesnike, 4 dana nisu radila. Dakle i o.k. popravili su ih. Ali neki pacijenti čekaju, dobro znamo to su najteži pacijenti, a vi najavljujete neke obvezne sistematske preglede. Čemu to? Ljevica stalno navodi visoku smrtnost covida. Smrtnost ima više uzroka. Stara smo nacija i drugo, najdeblja smo nacija u Europi. Zašto ovdje ne ulažemo znatnija sredstva i programe, dakle u rekreaciju, u sport, u preventivne programe. Oni to šute. Ministre imali smo i smrtonosni val u bolnicama, priznajmo to radi covid potvrda jer su, pa jesu ministre prolazilo je čovječe covid potvrda, a cijepljeni su prenosili virus. Molim vas da nam objasnite isto imat ćete prilike. U Portugalu do prije 15 dana smrtnost je bila 10 do 15 puta veća nego kod nas prije 15 dana, a oni su cijepili 95% ljudi. To su službeni podaci. 65% s boosterom. Pa kako onda kod njih tako, a kod nas ovako. Iluzija je da maske štite. Agresivno zalaganje cijepljenja svega što hoda, corona profitera, skrivanje podataka dovelo je do potpunog pada povjerenja u cijelu priču. Pohvalit ću vas isto da ne mislite da samo udaramo mi MOST-ovci. Hvala vam što niste podlegli zastrašiteljima, uveli nova zatvaranja i skrivanja po podrumima za što se zalagao dio ljevice u Hrvatskom saboru pogotovo MOŽEMO. Danas njihovi „zeleni“ u njemačkom parlamentu isto ministre najnovije, pazite zovu na strogi lockdown. Pa to je potpuno, pa ti genijalci su potpuno izgubili, dakle sa zdravim razumom sve. I na kraju citiram dr. Mladen Smoljanović splitski epidemiolog, nekadašnji šef splitskog nastavnog Zavoda za javno zdravstvo njegova izjava jučer: „Ne treba u Hrvatskoj primjenjivati nikakve zaštitne mjere. Treba jednostavno pustiti da omicron virus ispuni ono što je na samom početku i najavio. Prirodnim tijekom epidemijskog procesa samoregulacijom dokinut će samog sebe. Treba prestati brojiti i objavljivati broj zaraženih.“ kaže epidemiolog.
Božo Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre neću trošiti vrijeme na to što je loše odrađeno jer je to rečeno više puta. Govorit ću o onome što bi građanima dalo bolju zdravstvenu skrb što godinama čeka i stoji u ladici. I u ovom trenutku mogu pitati samo kad? Kad će građani u Hrvatskoj dobiti priliku za bolju zdravstvenu skrb, jer oni na to imaju pravo. Oni iz svoje plaće plaćaju to Ministarstvo zdravstva, iz svoga rada. Oni imaju pravo na lijekove, na liječenje. Sjetimo se situacije u kojoj se zbog dugova veledrogerije uskraćuju lijekovi. To nije bilo tako davno. Što se točno promijenilo od tad? Ništa. Dugovi opet rastu. Je li se poboljšao sustav zajedničke javne nabave? Nije. Je li se uspostavio sustav plaćanja prema ishodima liječenja? Nije. Je li se izmijenila politika određivanja cijene lijekova i uvjeta plaćanja? Nije. Je li se provela racionalizacija poslovanja cjelokupnog zdravstvenog sustava? Nije. Zato možemo očekivati opet istu situaciju i opet prijetnje i opet uskraćivanje lijekova. Jesu li se ojačali preventivni programi? Koliko života se do sad zbog toga moglo spasiti? Koliko je jeftinije spriječiti nego liječiti? Je li se uspostavila hitna helikopterska služba? Uskoro ćemo biti jedina država u Europi koja nju nema. Koliko ili što se loše treba dogoditi još da bi se shvatilo da je to potrebno. Zašto je ovo sve bitno? Uz niz još drugih stvari, 50 i nešto razloga koje smo navodili za koje ste vi osobno rekli da svi stoje i u trenutku kad ste preuzeli dužnost rekli da ćete napraviti, a 95% nije odrađeno. Zašto je ovo bitno? Zato što trenutno zdravstveni sustav ne funkcionira, odnosno puno slabije funkcionira nego što ga građani plaćaju. Lova curi, svako malo nema novaca za lijekove, proračunska rupa se povećava, liste čekanja za specijalističke preglede su i dalje duge. Ljudi i dalje moraju otići na privatni pregled da bi na vrijeme počeli liječenje. U odnosu na Europsku uniju izrazita nam je smrtnost glede karcinoma, glede dijabetesa, moždanih, srčanih udara i drugih metaboličkih bolesti. Životni vijek nam je kraći nego u EU u prosjeku. Navode se reforme i reforme, šalju se brojne poruke kako će se ovo sve mijenjati. Ali nismo ništa čuli od prijedloga kako se to namjerava napraviti. A ja iskreno zbog toga sumnjam u ozbiljnost namjera. Ja ću vam uzeti samo jedan primjer Zakon o zdravstvenoj zaštiti donesen 2019. ovdje je obećano da će se odmah promijeniti 41 pravilnik. Od 2019. niti jedan od 41 pravilnika nije promijenjeno. Niti jedan, a oni reguliraju kako će se provoditi Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Temeljni dokument. Rješenja koja smo vidjela, koja su ponuđena su ono, sorry, ali baš loša. I prema pacijentima i prema medicinskom osoblju. Glede pacijenata, pa koja je to priča da liječnici postanu policajci za svoje pacijente, da oni prijavljuju policiji. Gdje je u tom nestala liječnička tajna, odnos liječnika i pacijenta? Glede medicinskog osoblja, prijedlog je da liječnici obiteljske medicine trebaju pokrivati hitnu pomoć. Okej. Tko će ona pokrivati obiteljsku medicinu? Ili drugi, ili drugi prijedlog da bolnički liječnici pokrivaju u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Super. Tko će onda pokrivati obiteljsku, odnosno bolnički? Predlaže se centralizacija sustava, podržavljenje općih bolnica, a država u svojstvu vlasnika proizvela najveće dugove. Predlaže se zabrana dvojnog rada šefovima klinika. Super. Zašto se ne koriste digitalni alati koji su dostupni da biste mogli izmjeriti koliko tko radi? Ili udarite kaznu svima pa svejedno, radili, ne radili, dođe vam na isto, čak i gore, oni koji rade, njih se klepne. A dostupni digitalni alati da biste u bolnicama mjerili i razdvojili radnike od neradnika, stručne od nestručnih. Potpuno je svejedno tko će biti ministar, svejedno je hoćete li g. Berošu dignuti palac gore ili dolje jer dok god imenujete ovako ljude sa ovakvom promašenom [[Upadica: Vrijeme.]] zdravstvenom politikom, sasvim je svejedno tko će biti ministar. Problem je kod ljudi [[Upadica: Vrijeme.]] koji sve ovo ostaje, a zaslužili su zdravstvo jer ga plaćaju iz svoga džepa.
Vrijeme. U ime predlagatelja, poštovana Katarina Peović.
Dobar dan. Malo ću braniti prijedlog koji nisam pisala, ali ipak ću se osvrnuti na ono što je bilo rečeno, znate što nam je ovdje rekao kolega Reiner pa samo, ne znam da li ste dobro slušali, on je rekao, pobačaj nakon 22 tjedna trudnoće nije nedostupan, mi smo Mireli Čavajdi ponudili drugi zahvat. Znači ako nemate onaj zahvat koji vam treba, mi imamo drugi zahvat. Pobačaj do 10. tjedna isto tako nije nedostupan, ne, znači on se izvodi, kaže Reiner, bez obzira na ono što ja mislio o tome. 70% ginekologa ima tzv. priziv savjesti. Na koji način se onda, 75, ... [[Upadica se ne čuje.]] aha, ja sam mislila da ste rekli 75, to bi mi bilo uvjerljivije. 55, pa ne znam, znači nažalost e to je isto pitanje na koje biste vi mogli odgovoriti. Fascinantno je da nemamo taj podatak. Ja sam se zapravo iznenadila kad sam pročitala vašu izjavu u medijima da ćete vi sad prikupiti taj podatak, sad kažete 55%, znači novinarke i novinari su došli do podatka da je to negdje između 60 i 70%, ali čak stavimo to po strani koliki je to postotak, ali je neprihvatljivo da mi nemamo taj podatak. Sad ga imamo, ali trebao je prošli takav, stvarno dramatičan slučaj koji je pozvao sve ljude na ulicu da bismo mi dobili podatak bez kojeg ne možemo. Mi ne možemo govoriti da li je dostupan pobačaj ili nije ako mi nemamo temeljni podatak koliko ginekologa u javnozdravstvenom sustavu odbija raditi pobačaj, je li? Mislim, ne možemo govoriti o dostupnosti, pa nek je i 55%, kako vi kažete, a novinari kažu da je 60, 70%, to je neprihvatljivo. Onda kaže kolega Reiner, Medikol, to mi je, moram priznati najfascinantnija znači, priča, i ja mislim da bismo, znači da smo potpuno znači možda naivno potpisali tu intervenciju za opoziv ministra Beroša, možda ministar Beroš nije stvarno sam po sebi problem, problem je sustav, itd., ali samo da smo pročitali ovaj odgovor Vlade. To je neprihvatljivo. Znači a ovdje nam je i kolega Reiner dao upravo taj odgovor. Znači imamo situaciju u kojoj se outsourca usluga na način da se milijardu kuna, u zadnjih 14 godina plaća jednoj privatnoj tvrtki da bi se radilo stvari koje se trebaju raditi u javnozdravstvenom sustavu, preko javnozdravstvenog sustava smo za te novce onda mogli uzeti, kupiti uređaj koji bi radio tu dijagnostiku za onkološke bolesnike i sad imate odgovor, znači, kolege Reinera, kaže, a to je otprilike ono što je rekla Vlada, u nedostatku kapaciteta. Ne moram dalje, je li? U nedostatku kapaciteta, javno zdravstvo i HZZO ima pravo sklapati ugovore sa privatnim bolnicama. Nema pravo. Nema pravo. To su novci koje smo trebali uložiti u javno zdravstvo da bismo imali uređaje za tu dijagnostiku, ne .../nerazumljivo/... potpuno nema nikakvog racionalnog objašnjenja zašto dajete privatnim bolnicama novce, zašto? Mislim nema kapaciteta, ali dali ste milijardu kuna zadnjih 14 godina, pa to je sasvim dovoljno da se kupi taj aparat, nekoliko njih. Znači to je čisto argumentacijski, znači logički ne stoji, a da ne kažemo da to ne može biti i ovako i onako argument, znači jasno zdravstvo mora obavljati svoju funkciju, ne može u nedostatku kapaciteta. Mora biti kapaciteta. Mislim, to je funkcija javnog zdravstva. Ali to je tako u svim mogućim segmentima. Znači, pazite šta se sad dešava. Znači sad možda kao posljedica ovog dramatičnog slučaja Mirele Čavajde će se možda i dovesti nekakva pravila u te javne bolnice da mora postojati nekakav način da se osigura javnozdravstvena usluga pobačaja na zahtjev. Ali je potpuno ne prihvatljivo način na koji se to ovdje sugerira da će se napraviti, a to je outsorcing. Znači mi ćemo zapošljavati u javnobolničkom sustavu one liječnike koji imaju prigovor savjesti, a onda ćemo ih outsourcat iz privatnog. Pa lijepo bogami. Mislim, ono zbog čeg smo se mi znači ovdje i pristupili ovoj inicijativi da upozorimo da nije pobačaj, kao i neke druge stvari, nisu postali nedostupni zbog neke ultrakonzervativne revolucije, pod navodnike, je li, koja bez daljnjeg postoji, znači pratimo ih od devedesetih na ovamo i moram priznat da mi još jedna stvar koju kolega Reiner kaže, to su nekakva druga vremena mračna. Ma da je nama tih mračnih vremena pa žene su imale pravo na pobačaj tada. Ali je neprihvatljivo, znači ono što se zbiva to je komercijalizacija i privatizacija sustava i zato dolazimo do [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] onog što je najvažnije, pobačaj u ustav.
Replika poštovana Sabina Glasovac.
Kolegice Peović, a možda to nije slučajno da se u posljednjih 14 godina Medikolu uplatilo milijardu kuna, iako se za 60 milijuna kuna moglo platiti četri takva uređaja u javnozdravstvenom sustavu. Posljednji uređaj je kupljen za vrijeme SDP-ove vlade kad je bio ministar Rajko Ostojić. Isto kao što možda nije ni slučajno da se namjerno generiraju takve i tolike liste čekanja u javnom sustavu da bi se zapravo provodila jedna puzajuća privatizacija zdravstva gdje javni sustav kao nema resurse, a s druge strane nekom itekako odgovara da se pune privatni džepovi. Isto kao što i s pobačajem imamo situaciju da na papiru imamo jedno stanje, a s druge strane imamo puzajući klerikalnu revoluciju koja zapravo u sekularnoj državi onemogućava zakonito pružanje usluga koje žene trebaju imati jer između ostalog plaćaju i osiguranje i ta usluga bi im trebala biti zakonom zajamčena i dostupna.
Odgovor.
Hvala. Znači svake godine javno zdravstvo potpisuje sa bolnicama otprilike negdje oko 150 milijuna kuna ugovora i to opet pravda s onim nemamo dovoljno kapaciteta. Istovremeno i tu je RF puno radikalnija u svojim rješenjima, ali mislimo da je to jedini način da se riješi taj problem, mi imamo dvojnu praksu, znači dvojna praksa je da radi liječnik i u javnom zdravstvu i radi u privatnom zdravstvu što ne samo da dovodi do one problema koruptivnih praksi da zapravo se šalju pacijenti u privatnu praksu već se i pacijenti iz privatne prakse protežiraju u javnoj bolnici u javnozdravstvenoj ustanovi. Ali rješenja kako se to riješiti, znači ona šta nudi ministar, što je isto hrabro da se razumijemo, čak i ono to ste vi predložili ministre, a to ne da samo ravnateljima zabrani nego i predstojnicima klinika i to je naišlo na reakciju lobija, ali čak i da vam to prođe to neće riješiti problem [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Treba [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] dvojnu praksu ukinuti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Sljedeća replika poštovana Mirela Ahmetović.
Poštovana zastupnice, jedan od razloga ovog pokretanja pitanja povjerenja o ministru Berošu jest loše vođenje pandemijske krize. Ovdje je ministar Beroš rekao, da si samo pogledam zapisano da nešto ne pogriješim, dakle citiram „zahvaljujući vladi bilo je u svakom trenutku dovoljno cjepiva za sve koji su se htjeli cijepiti“, a g. Reiner je rekao „vlada je na vrijeme osigurala dovoljno cjepiva za sve pacijente“. Pa meni zaista nije jasno zašto su se ministar financija u perspektivi Marko Primorac i njegova svojta onda onako grabili da se prekoredno cijepe, ako je za sve bilo baš na vrijeme osigurano dovoljno cjepiva? Hvala lijepa.
Odgovor.
Pa naravno da nije, svi se sjećamo znači kako je nedostajalo cjepiva, ali ono što je uistinu kriminalno je da se ovdje negdje onako sugerira ili simulira jedan tip borbe između onih koji su antivakseri i HDZ-a, znači gdje se zapravo uopće ne dovodi u centar fokusa činjenica da se na nekakav indirektan neformalni način preko HDZ-ove vlade u principu provodila jedna potpuna liberalizacija u kojoj se uopće nije pazilo na to da se ljude prije svega zaštiti i zato smo došli do tih brojki. I moramo priznati da me čak malo iznenađuje ministrova interpretacija tih brojki, volila bih da nam to pojasni jer meni se čini da ne stoji, naprosto imamo ne znam 9. smrtnost ili tu smo negdje u svijetu.
Sljedeća replika poštovani Nikola Grmoja.
Poštovana kolegice Peović, vidim da ste skloni ovim metodama prisilnog cijepljenja jer smatrate da je čak i HDZ-ova vlada bila preliberalana oko cijepljenja građana. Valjda biste nas prinudno cijepili, možda bi nas pred zid pa onda cijepili kao u nekim mračnim vremenima. Ali ono što mene zanima to su dugovi prema veledrogerijama. Opća bolnica Dubrovnik dakle rebalans proračuna županijskih dužna 310 milijuna kuna, prije šest godina kad je ukinuta prinudna uprava i bolnica vraćena županiji dug je bio oko 80 milijuna kuna. Dakle, što kažete na to? Imate li vi nekakvo možda rješenje? Što RF kaže kako riješiti te dugove prema veledrogerijama?
A vi ste skloni jer ste počeli s čim sam ja sklona, manipulacijama. Pred zid pa ono za ruku pa, mislim to je super stvarno kako ste vi skloni. A druga stvar, baš mi je drago da ste postavili ovo pitanje duga bolnica. Vi nemate rješenje na to, vi populistički proglašavate rješenja koja nisu rješenja i opet ćete u koaliciju s HDZ-om prvom prilikom za razliku od nas. A mi imamo rješenja jer se dug u zdravstvu zapravo i ne može riješiti stalnim perpetuiranjem problema. Jer pazite, nama se čini da nama dug raste, znači kupuju se lijekovi, lijekovi se moraju kupiti i onda mi znači generiramo dug. Ne. Znači Imunološki zavod je proizvodio lijekove koji su nekoliko puta bili jeftiniji, mi ne možemo na ovaj način smanjiti dug, mi moramo potaknuti farmaceutsku industriju domaću. To je Marić govorio kad je krenula korona, ja sam mislila da se prosvijetlio, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ali nažalost [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ništa od toga nakon par godina [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Povreda poslovnika poštovani Nikola Grmoja.
Povrijeđen je čl. 238. kroz cjelokupnu raspravu ekstremne ljevice danas sasvim je jasno da ste vi u koaliciji s HDZ-om i da ste vi njihov ekstremniji mali partner koji traži prisilno cijepljenje za sve, stroge mjere kojima se mi kao oni koji zagovaraju osobne slobode, protivimo.
Ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu. Sljedeći je Kluba zastupnika IDS-a, poštovana Katarina Nemet.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Klub zastupnika IDS-a podržava opoziv ministra Beroša iz niza već spomenutih razloga, od izostanka učinkovite reforme zdravstva do niza afera u tom sektoru, ali i zbog jednog specifičnog konkretnog problema na kojeg smo mi iz IDS-a u niz navrata upozoravali, apelirali za njegovo rješenje na mnogim instancama, pa i za ovom saborskom govornicom, no nažalost sve bez rezultata. Riječ je o problemu od velike, u nekim slučajevima i doslovno od životne važnosti za žitelje dobrog dijela Istre, posebno njezinog sjeverozapadnog dijela, tzv. Bujštine, područje koje obuhvaća 3 grada i 3 općine na sjeverozapadu istarskog poluotoka. To je područje, naime, fizički, odnosno prometno poprilično bliže općoj bolnici u slovenskoj Izoli nego Općoj bolnici u Puli ili KBC-u u Rijeci. Konkretno, prosječno vrijeme koje protekne od poziva pacijenata s područja sjeverozapadne Istre do njihovog zbrinjavanja i dolaska do Opće bolnice Izola iznosi 70 minuta, dok prijevoz i zbrinjavanje do KBC-a Rijeka prosječno traže i 120 minuta, a do Opće bolnice u Puli 110 minuta. Iz tog je razloga 2019. g. pokrenut pilot-projekt u sklopu EU programa Interreg Slovenija-Hrvatska u kojem su glavni partneri bili Nastavni zavod za hitnu medicinu Istarske županije i Opća bolnica Izola, a projektom je tada uspostavljen, nažalost samo privremeni protokol prijevoza i pravovremenog zbrinjavanja životno ugroženih pacijenata iz sjeverozapadne Istre u Opću bolnicu Izola. Rezultati tog projekta mjerili su se u spašenim ljudskim životima i spriječenim invaliditetima, a ova suradnja značila je i bitno manje kadrovsko opterećenje istarskog Zavoda za hitnu medicinu te uštedu od oko 600 tisuća kuna godišnje zbog skraćenog vremena, odsustva medicinskih timova kojima za intervenciju i put do Rijeke i nazad treba oko 4 sata, dok se intervencija i put u Izolu najčešće rješavaju u vremenu od oko pola sata. Troškove liječenja u okviru tog projekta snosila je Istarska županija, jer nažalost nije usvojen njen zahtjev da troškove za hrvatske građane snosi HZZO koji je tu mogućnost jednostavno odbio. Razumijevanja za taj važan projekt nije nažalost bilo ni od strane nadležnog ministarstva. Podsjetit ću kakao je tadašnji ministar Kujundžić gotovo pa doslovno propisao protokole koji su izradili liječnici iz Istarske županije i njihovi kolege iz Izole te ih primijenio na uspostavu suradnje Metkovića i Mostara, dok su troškovi zbrinjavanje hitnih pacijenata iz Istre u Izoli kroz EU projekt ostali na Istarskoj županiji. No, i taj je projekt je s vremenom priveden kraju, a kako se žitelji sjeverozapadne Istre ne bi ponovo našli u nepovoljnom položaju, kako ne bi opet spali na vremenski neodgovarajuće bolničko zbrinjavanje životno ugroženih pacijenata, s lošijim ishodima liječenja i nepotrebnim smrtnim ishodima, Istarska županija pokrenula je inicijativu za sklapanje bilateralnog sporazuma o prekograničnoj zdravstvenoj suradnji između RH i R. Slovenije radi stvaranja mreže prekogranične zdravstvene zaštite, a sve s ciljem spašavanja života brojnih građana Istre, kao i potencijalno, brojnih turista koji ovdje borave značajan dio godine. No, unatoč brojnim naporima, unatoč sastancima i razgovorima predstavnika Istarske županije i nas, IDS-ovih saborskih zastupnika s ministrom Berošem i čelnim ljudima HZZO-a, unatoč pozitivnim najavama i obećanjima iz Ministarstva, pa i od samog premijera Plenkovića, inicijativa nažalost nije naišla na plodno tlo, a podrška Vlade, Ministarstva zdravstva i HZZO-a nažalost je u potpunosti izostala. Građani Istre i naši brojni ljetni gosti ostavljeni su tako još jednom na cjedilu, a životi Istrijana pokazali su se na taj način manje vrijednima u odnosu na neke druge krajeve Hrvatske. Leđa je, stoga i ovog puta podmetnula Istarska županija koja je na kraju u cijelosti na sebe preuzela troškove zbrinjavanja odnosno prijevoza hitnih medicinskih slučajeva s područja sjeverozapadne Istre u bolnicu u Izoli. No, pitanje, dokle će i županija za to imati financijske snage i resurse? Indikativan je pritom i jedan od odgovora ministra Beroša na moje zastupničko pitanje na ovu temu u kojem je, među ostalim rečeno, kako se inicijativa za sklapanje bilateralnog sporazuma o prekograničnoj zdravstvenoj suradnji između RH i R. Slovenije, citiram, odnosi na pogranično područje sjeverozapadnog dijela Istarske županije odnosno malog dijela pograničnog područja RH te samim tim ne predstavlja sustavni pristup rješavanju zbrinjavanja pacijenata, kraj citata. Pitam se koja je granica između malog dijela i velikog dijela Hrvatske kada je u pitanju spašavanje ljudskih života. Koliko to neko područje mora biti veliko da bi se ministar Beroš i njegovo Ministarstvo, ali i Vlada u cjelini, pa i gospoda iz HZZO-a udostojili podržati i pomoći legitimnu i u praksi već prisutnu inicijativu koja spašava ljudske živote. Takav odnos nadležnog Ministarstva i ministra Beroša prema žiteljima Istre smatramo diskriminatornim i nedopustivim, pa da je i samo zbog toga stav Kluba IDS-a je jesan, ministar Beroš mora otići. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika. Poštovana Maja Grba-Bujević.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, sa prvim dijelom onih statistika se slažem, ali sa drugim dijelom, krivo ste informirani ili vi ili želite namjerno informirati krivo druge ljude. Dakle Izola ne pruža sve usluge one koje se očekuje od ozbiljne kuće do zbrinjavanja. Takve pacijenti ne mogu ići samo neki od 7 do 3, kao što Izola može pružiti ... [[Govornik se ne razumije.]] to vi vrlo dobro znate i to je nebrojeno puta konstatirano. Ne mogu [[Upadica: Vrijeme.]] primiti djecu, ne mogu primiti politraumu pa vas lijepo molim dezinformirati [[Upadica: Vrijeme.]] ljude.
Ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu. U ime vlade poštovani ministar Vili Beroš, izvolite.
Nisam se mislio javiti međutim tema je iznimno bitna, a pogotovo kada je rečena u kontekstu naše nebrige na žitelje Istre. To je potpuna netočnost i molim vas da to korigirate, dakle i dobro ste konstatirali da je predsjednik Plenković to obećao. Osobno sam pred nekoliko tjedana na redovnom … [[Govornik se ne razumije.]] sastanku u Luxembourgu razgovarao sa novom državnom tajnicom u Ministarstvu zdravstva Slovenije kao što znate kod njih se promijenila vladajuća garnitura sve je bilo dogovoreno za ratifikaciju sporazuma naše dvije osiguravateljske nacionalne kuće su se dogovorile i taj sporazum je bio na redu za potpisivanje. Promijenila se vlast osobno sam je zamolio da upozna novog ministra sa problematikom, da je to jednako važno za naše građane i za njihove turiste. Obećala je da će to napravit, možemo zajedno provjeriti u kojoj je to sve skupa fazi. Evo ga, hvala vam.
E imate repliku ostanite, poštovana Katarina Nemet, replika, izvolite.
Evo zahvaljujem vam se ministre na odgovoru i mogu samo izraziti svoju nadu da će se stvarno taj problem koji dugo postoji na području Bujštine riješiti jer znate da je Istarska županija preuzela sve troškove trenutno i smatram da je red na ministarstvu da odradi svoj dio posla. Hvala.
Ma ja sam s vama suglasan, ali ostaju oni problemi koje je gospođa saborska zastupnica navela, a to je da je ipak Izola ne pruža kompletnu uslugu i još je nešto vrlo sporno upravo u kontekstu zdravstvene zaštite što mi recimo kod politraumatiziranog bolesnika ne možemo procijeniti da li se radi o recimo … [[Govornik se ne razumije.]] o cerebralnoj ozljedi i upućivanje takvog bolesnika, a izvanjski znakovi ne moraju na to ukazivati u Izolu gdje nema neurokirurgije možda bi za nekog značilo, znači ono što je bitno sve dobro definirati, dogovorit, ali molim vas lijepo ova vlada doista skrbi o stanovništvu Istre i tu nije nikakav problem. Hvala vam.
Slijedeća replika poštovani Rajko Ostojić.
A još bolje je brinula Milanovićeva vlada jer je počela tada bolnica da se gradi u Puli jel tako, dakle i sve ono što je Milanovićeva vlada napravila za istarsko zdravstvo je nešto što nitko nikad nije napravio. Ali isto kolegice Nemet morate shvatiti da Hrvatska ima takav zemljopisni položaj bolnice su građene sa centrom u središtu, stoga Izola, Knin, Slavonski Brod, provocirati ili sada se prebacivati na Kujundžića i na neki način nedostatak, nedostatak inicijative za Zagvozd ili za Metković naprosto ne stoji. Kolega moj i građanima iz Zagvozda i Imotskog i Metkovića treba bolnica kao što treba i vama. Vi ste bogatija županija, bogatija, dobili ste bolnicu od SDP-ove vlade, HDZ-a vlada je napravila u 100% kao SDP-ova strpite se još malo, a u međuvremenu možete raditi nešto za ove INTERREG kroz Border Health projekte dok se barbacira ovaj projekt.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani Marin Lerotić.
Članak 238., samo bi htio ispraviti kolegu Ostojića, mi nismo odnosno građani Istre nisu ništa dobili nego su to uplatili i svojim radom zaradili.
Dobro, vi dobivate opomenu jer ovo je bila vaša replika. Izvolite ministre odgovor na repliku.
Ma neću ništa dodati. Mislim da je, da je sve ono što je rečeno doista utemeljeno, ali reći ću i slijedeće. U kontekstu jačanja primarne zdravstvene zaštite i domova zdravlja poglavito u Makarskoj mislim da treba vratiti se na postavke stacionara. To nisu bolnice jer graditi novi dodatni broj bolnica ne bi bilo moguće. Naime, europska povjerenica za zdravstvo kada sam joj rekao na naš broj stanovnika koliko je bolnica ostala je u čudu, dakle duplo više nego što je potrebno. Međutim moramo se tome prilagoditi i mislim da je vraćanje stacionara ali koji će imati kadrovsku potporu u takvim područjima koja su udaljena od većih centara i poglavito u kontekstu turističke sezone kada se tamo povećava broj stanovnika, mislim da je to i upravo u novim izmjenama zakona to je jedan od pravaca jačanja primarne zdravstvene zaštite. Evo, hvala vam.
Hvala ministre. U ime predlagatelja poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani ministre, ali i sve kolege i kolegice prvo želim reći da način na koji HDZ brani ministra Beroša je zaista sramotan i da sam na njegovom mjestu nakon ovog vašeg votabautizma i činjenice da ni jednu normalnu niste znali reći u njegovu obranu ja bi mu zaista na njegovom mjestu se povela primjerom ministra Marića. A sad mi je malo jasnije zašto je Marić otišao. Međutim i odlazak Marića i način na koji danas izlažete ovdje argumentaciju kao pro vašeg ministra pokazuje slabost vašeg premijera. A slabost vašeg premijera se najviše vidi upravo na jednom ključnom zdravstvenom pitanju oko kojeg danas ovdje raspravljamo, a to je njegova nemogućnost da unutar stranke postigne konsenzus koji njegovi birači imaju, koji vaši birači imaju oko pitanja pobačaja. Znači nevjerojatno je koliko je 2018. godine kada je uspio dobiti konsenzus za Istanbulsku konvenciju do danas 2022. premijer Plenković oslabio u vlastitoj stranci da ne može imati konsenzus oko pitanja oko kojeg 2/3 njegovih birača ima konsenzus. I da se izlaže tome da će njegovi birači dolaziti na referendum koji ćemo mi kao opozicija pokrenuti primjerice i zaokruživati ono što je opozicijska inicijativa. To pokazuje njegovu slabost. Dakle, ono što je jedan od tzv. grijeha ne samo ministra Beroša nego i svih HDZ-ovih ministara prije jest i pitanje načina trošenja sredstava što pokazuje slučaj Medikol. Dakle u proteklih 14 godina HZZO je odlukom Ministarstva zdravstva toj privatnoj poliklinici isplatio više od milijardu kuna. Velika većina tog iznosa odnosi se na pet ct scan pretrage. Dakle, izuzetno važne pretrage u procesu dijagnostike i liječenja. Međutim, dakle samo 2010. i 2011. Medikolu je bilo isplaćeno 220 milijuna kuna. Onda dolazi nova vlast, SDP-ova nabavlja jedan pet ct scan uređaj i naravno iznosi za Medikol se smanjuju. Oni se smanjuju toliko da Medikol odlazi u gotovo stečaj, dakle bio je pred bankrotom. Ali evo srećom po Medikol dolazi do promjene vlasti, vraća se HDZ i od tada ponovno idu ogromne uplate Medikolu za tu pretragu. Dakle, da bi zadovoljili naše potrebe kao što je kolegica Kekin rekla nama treba 60 milijuna kuna za nabavu, dakle te tehnike, 60 milijuna kuna. A samo u vaše vrijeme ministre se Medikolu isplatilo 160 milijuna kuna, dakle gotovo tri puta više nego što su potrebe cijele Hrvatske za pet ct-om. A upravo na tom pitanju, pitanju troškovne učinkovitosti vi gradite svoju reformu. Dakle, ključna teza je bolnice stvaraju dugove. Ali kako bolnice stvaraju dugove? Pa u prvom redu ih stvaraju tako i baš sam gledala jednu dizertaciju danas koja je analizirala tu troškovnu neučinkovitost bolnica, koja pokazuje da je problem u tome da im se uplaćuje … [[Govornica se ne razumije.]] manje nego što pretrage koštaju. I onda su oni naravno uvijek u dugu. I onda dolazi velika država da ih sanira i spasi. Argument da se oduzimaju dekretom regionalne bolnice koje su u vlasništvu lokalne samouprave i kojima je, regionalne samouprave i ona im je osnivač. Zbog toga što stvaraju gubitke. Pa kome ćete onda dati vaše državne bolnice koje stvaraju veće gubitke? Hoćemo njih nekome vanjskome dati? Hoćemo ih na koncesiju dati? Šta ćemo napraviti sa njima? Dakle, vi znate jako dobro da je još 2011. na dvanaestu godinu Ustavni sud jasno rekao da jedinice regionalne samouprave su najbliže građanima i imaju pravo suodlučivanja kod osnivanja i ukidanja, odnosno spajanja zdravstvenih ustanova na svom području. Kako ćete molim vas provesti taj dio reforme kontra onoga što je Ustavni sud rekao da je ustavno pravo lokalne, regionalne samouprave? Ili ste se možda dogovorili sa predsjednikom Ustavnog suda? Hvala.
Prva povreda Poslovnika poštovani Andro Krstulović Opara.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospođo Benčić. Povrijedili ste članak 238. Poslovnika. Vi ste omalovažavali i uvrijedili zastupnike. Kazali ste na samome početku, u nedostatku argumenata ili u želi da postignete vidljivost, klikabilnost i pozornost medija posegnuli ste za uvredama i kazali ste da smo mi danas po točci obrane našeg ministra Beroša bili autistični, te da nismo koristili niti jedan argument u njegovoj obrani. Molim da povedete računa o svojim izrazima. Vi ste pravnik, morali biste povesti računa o tome. Vi gospodine predsjedavajući povedite računa o tome da, hoćete mi dopustiti da kažem do kraja? [[Upadica Sanader: Vrijeme je isteklo.]] Da vode računa o uvažavanju jednih i drugih [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala lijepa.
Vi ste ovo iskoristili kao repliku i dobivate opomenu. Poštovani Damir Habijan, sljedeća povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. stavak 1. alineja 4. Kolegice Benčić način na koji mi kako kažete branimo ministra Beroša je rezultat upravo vaše aljkavosti i nesposobnosti koje ste danas pokazali. Ja sam očekivao da ćete danas nakon što ste čuli i pročitali očitovanje Vlade, dakle po svih 8 točaka koje ste iznijeli u svom prijedlogu ako ništa drugo a kojim su izbijeni svi baš argumenti koje ste tamo naveli ako ništa drugo povući vaš prijedlog i tako se spasiti ove sramote.
Molim vas nemojte odgovarati gospođo Benčić. Vi isto tako dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Imamo povredu Poslovnika Sandra Benčić, izvolite. Nemojte bit nervozni!
O.k. ne samo pitam [[Upadica Sanader: Slušajte molim vas!]] Evo gospodine Opara zaista vam želim reći nisam niti jednom riječju spomenula niti autistične, niti autizam. Rekla sam votabautizam. Votabautizam je kad govorite a šta sa onim drugim, a ne sa ovim. Dakle, ja nikada na ovoj govornici nisam niti ću koristiti i jedan takav termin koji je medicinski termin da bi opisala nečije ponašanje. Dakle, rekla sam votabautizam, žao mi je ako ste krivo čuli.
I vi ste ovo iskoristili kao repliku gospodinu Krstuloviću, pa dobivate opomenu. Imamo repliku, prva poštovana Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Benčić ja ću vas pitati na hrvatskom. Dakle, tema je nešto što naš premijer hoće pokazati da mi otvaramo svjetonazorske teme – tema pobačaja. To nije svjetonazorska tema, to je civilizacijska tema. To je civilizacijsko pitanje gdje smo, što želimo biti i kuda idemo. Ankete koje smo imali prilike vidjeti, dakle imate svi rade ankete. Imali smo prilike i vidjeti anketu kako se naši sugrađani odnose prema pravu žene na izbor i već zadnjih nekakvih ja bih rekla petnaestak godina sigurno sve ankete pokazuju da je više od 70% dakle građanki i građana Republike Hrvatske govore o tome da se zalažu za to, za pravo na pobačaj. Među njima su i glasači HDZ-a. Očito nije problem u glasačima, nego u onima koji ovdje sjede. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem vam se kolegice Mrak-Taritaš. Upravo tako. Dakle, Klub HDZ-a je razjedinjen po tom pitanju, njihova stranka je razjedinjena po tom pitanju, imaju premijera i predsjednika stranke koji nema snagu, nema snagu da ujedini stranku oko tog pitanja, a činjenica je da su upravo njihovi birači u 2/3 izuzetno suglasni oko toga, a ne samo da su suglasni oko toga nego gotovo 60% njih smatra da to pitanje referendumski treba ući u ustav i garantirati se ustavom pravo na pobačaj, vaši birači, birači HDZ-a. Dakle, tek kada će imati dovoljno snažnog predsjednika stranke koji će zaista imati zaleđe u svojoj stranci tada će taj moći pokrenuti to pitanje i dobiti konsenzus oko toga, do tad će to za njih bit pitanje koje dijeli narod, to nije pitanje koje dijeli narod, narod je oko toga jasan.
Slijedeća replika poštovani Vilim Matula.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice Benčić, zanima me što mislite bi li premijer došao ovdje na ovu treći situaciju sa ministrom Berošem u ovom saboru da jučer nije bilo navečer te ostavke ministra Marića, to je jedna stvar, on je došao ovdje i pokušava nas uvjeriti da se ništa ne događa i da će sve završiti jednako. Zanima je kakvo je vaše mišljenje, je li ga ipak ta treća rasprava ovdje o pitanju i o položaju i o svemu onome što čini ministar Beroš bio razlog da on se pojavi ovdje? Zahvaljujem.
Zahvaljujem se kolega Matula na pitanju. Jasno je danas premijer rekao da on za ostavku ministra Marića zna već tjednima, a što jasno nas dovodi do zaključka da je iz nekog razloga ostavka u 10 navečer sinoć procurila medijima s razlogom jel, s razlogom. Međutim, mislim da nismo razlog ni opozicija ni opoziv Beroša, da on ima dvije milijarde drugih razloga zbog kojih je on sinoć odlučio objaviti da je Marić dao ostavku, a to je činjenica da smo izgubili tj. da su oni kao vlada izgubili spor pred Međunarodnim arbitražnim sudom u Washingtonu od MOL-a i da će se iz hrvatskih novaca hrvatskih građana našeg proračuna ta šteta MOL-u od dvije milijarde kuna morati isplatiti, a zašto će se morati isplatiti, zbog toga što je HDZ u to vrijeme i sada bio korupcijska stranka jer je njihov premijer prodao INA-u za svoju vlastitu korist.
Vrijeme. Povreda Poslovnika, poštovana Nada Murganić.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika čl. 238. i zastupnik Matula i zastupnica Benčić stvarno koriste sve moguće načine da na neki način skrenu temu, a oni se pozivaju na temu i govore o premijeru. Jedan i drugi da prate rasprave i da su prisutni znali bi da je uvijek kod svakog opoziva, zahtjeva za opoziv ministar bio premijer uz svog ministra i mislim da je to i sada, a te insinuacije koje imaju veze sa ostavkom sinoć ovako teatralno Vilim Matula tu predstavlja su zaista smiješne.
Vrijeme i vi dobivate opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika. Imamo slijedeću povredu Poslovnika, poštovana Sabina Glasovac.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegica Murganić je povrijedila čl. 238., ja bih voljela da ju vi podsjetite kada ona već kaže da je kolegica Benčić odlutala s teme da su oni prvih dva sata pričali ne o temi današnje rasprave o Ministarstvu zdravstva, o stanju u zdravstvenom sustavu i o ministru Berošu nego su ovaj opsjednuto ovdje halucinirali neke stvari vezane uz Grad Zagreb.
Vi ste čuli da sam ja dao opomenu kolegici Murganić, pa onda dobivate vi opomenu, onda i vi dobivate opomenu … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] , pa to je bilo upozorenje, dobro. Slijedeća povreda Poslovnika poštovana Nada Murganić.
238., zastupnica Glasovac si zaista dozvoljava da određuje šta će tko od zastupnika govoriti. Mi smo u prvih dva sata govorili o činjenicama i to je razlika između ovog što vi sada insinuirate i mojih rasprava.
Dobro, sad dobivate još jednu opomenu, to vam je druga opomena. Slijedeća replika poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Benčić, dva puta sam pročitao ovo što ste napisali, vas 32 zastupnika. Sukladno argumentaciji koju ste napisali takav je naš odgovor. To što ste sada vi i gđa. Kekin ili ne znam već ko pokušava i trudi dodatno neke nove argumente, brojke i podatke ovdje iznijeti, a tu niste napisali to je vaš problem i mi vam odgovaramo na ono što ste napisali. Ovaj ministar odnosno čitav njegov mandat se poklapa sa ovim vremenom epidemijom, sa pandemijom u Hrvatskoj i ja sam vjerovao da će to bit temeljni argument njegovog lošeg rada u toj pandemiji. Vi ste u ovome uratku napisali 5 rečenica, pobrojao sam 5 rečenica o njegovom mandatu i u tome osim navođenja stope smrtnosti ništa niste drugo napisali i vi nama govorite da se mi nismo pripremili, imali ste svo vrijeme ovog svijeta za napisati nešto što vrijedi, a ovo što ste napisali ovo je doista bezvrijedno.
Odgovor. Sljedeća replika poštovani Rajko Ostojić.
Hvala lijepa. Nekoliko govornika je govorilo o SDP-u '12., prvih šest mjeseci dvije stvari, ovaj sabor je donio Zakon o medicinski pomognutoj oplodnji u šest mjeseci i tad su rođene do danas 10 godina mnoge unuke, nećaci, suverenista, Domovinskog pokreta, HDZ-a i sl. u tih šest mjeseci sam zatvorio pipu Medikol. I šta se desilo? Predstečajna nagodba, stečaj. Znači dvije godine chiuzo jer sam državni dužnosnik jer nisam tajni vlasnik. Nema ništa …/Govornik govori engleski./…. Nije tu kriv Beroš, tad je bio velika prepirka između Ljubičića i Dade Milinovića ko je kriv. Ja mislim da je … u pravu on nije kriv, on nije kriv. Prema tome, ova točka br. 3. možda se mogla zvati … [[Govornik se ne razumije.]] privatno zdravstvo ili možda bolje tzv. privatno zdravstvo …/Govornik govori engleski./… A Medikol je samo jedan cvjetić od toga.
Odgovor.
Zahvaljujem se kolega Ostojić na komentaru. Dakle, Medikol je samo jedan od primjera na koji način se javni novac za zdravstvo prelijeva u privatne džepove bez da za to postoji ikakvo opravdane, bilo iz razloga urgentnosti, bilo iz razloga da mi te kapacitete nemamo ili ne možemo stvoriti, znači ne postoji nijedan razlog. Kao što ne postoji nijedan opravdani razlog da lijekovi koje mi nabavljamo, nabavljamo po cijeni tri puta većoj nego što je to recimo u Slovačkoj ili u Sloveniji. Koji je opravdani razlog za to? Koji je opravdani razlog za to da nam se društvo o kojima je kolegica Kekin govorila, financiraju između ostalog različitim putevima od strane onih koji skupe lijekove stavljaju na liste, zbog kojih onda plaćamo tri puta skuplje lijekove? To su razlozi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] troškovne neučinkovitosti zdravstva, to, korupcija i klijentelizam.
Sljedeća replika poštovana Mirela Ahmetović.
Poštovana kolegice Benčić. Znate šta je meni konstantno zanimljivo u ovim raspravama o opozivima, tako je bilo i za Ćorića i za Marića i za Horvata, evo sad i treći put za ministra Beroša, da nema baš nijednog člana koalicijskog HDZ-a. Oni ni sami ne vjeruju u ove ministre, oni i sami znaju da sve što im se stavlja na teret jeste istina i da bi morali otići sa svoje pozicije. Međutim, važnije su im fotelje nego kako pojedini ministar radi u svom resoru. No da ne ostanem samo na koalicijskim partnerima, ova priča o Medikolu mi je jako zanimljiva, posebice ako gledamo zapravo tko tu trpi u krajnjoj liniji. Trpe, primjerice onkološki bolesnici koji u Rijeci na onkologiji čekaju na red za pregled na zimi zbog, dođite u Rijeku pa vidite kako izgleda onkologija, uvjeta kakve imaju, a onda kad dođu na red onda u hodniku oni sami onkološki bolesnici asistiraju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] sestrama da im se izvadi krv. Zamislite to [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Odgovor.
Zahvaljujem se kolegice Ahmetović. Prvo bih komentirala zapravo činjenicu da nikad da zaista nema koalicijskih partnera, to je vjerojatno količina neugode koju ne mogu podnijeti jer bi bili stavljeni u situaciju da govore ono što svi znamo da ni sami ne vjeruju ili da brane onoga za koga znamo da oni ne mogu branit. A svjesni svega toga da izbjegavaju dolazak. Izbjegavaju recimo govoriti o tome, recimo o tim činjenicama jer su svjesni toga u svojim županijama, znaju kako to izgleda. Da, jedan od razloga zašto imamo toliko visoku stopu smrtnosti od raka je upravo to da se na dijagnostičke pretrage čeka daleko duže nego u drugim zemljama i da onda se rak ulovi u zadnjem stadiju i da naravno su onda mogućnosti izlječenja na najnižim mogućim stopama i zbog toga imamo takvu stopu smrtnosti. A sve je to pitanje zapravo upravljanja u zdravstvu i za to i jest posljedično kriv ministar koji [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] nije organizirao sustav na način da može [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pružiti uslugu na vrijeme.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a poštovane Katarine Peović.
Hvala. E sad ću reći nešto o tome zašto smo se mi pridružili ovoj inicijativi. Prije svega važno je naglasiti da je u zdravstvu stanje izuzetno teško velikim dijelom zbog privatizacije što formalne što neformalne, velikim dijelom zbog komercijalizacije. Znači to su procesi koje pratimo već desetljećima i koji se neće baš tako lako zaustaviti, ali našu javnozdravstvenu uslugu uistinu devastiraju. Reći ću vam koja su dva recimo najdramatičnija primjera te galopirajuće, vrlo često neformalne privatizacije. Jedna vam je ova situacija s transplantacijom bubrega, znači uistinu sam morala odgovorit kolegi iz HDZ-a Reineru, mislim ne možete na taj način odgovarati na ovo, možda je stvarno u viteško doba bilo normalno da se vadi bubreg siromašnom i daje bogatom, ali danas to ne bi trebao biti slučaj. Druga stvar, pobačaj, pobačaj je praktički u Hrvatskoj nedostupan. Znači ne možete govoriti da je pobačaj dostupan ako imate gradove u kojima se on, pobačaj znači na zahtjev do 10. tjedna ne može obavljati. I sad, mislim to su dva dramatična primjera koji su samo simptomi onoga što se zbiva u zdravstvu i ne moramo ih uzimati kao apsolutne, znači ima i drugih primjera, ali oni su stvarno dramatični primjeri i to je razlog zašto su se ljudi angažirali oko slučaja Mirele Čavajde, ne samo zbog tog konkretnog slučaja, nego zato što osjećaju da je javnozdravstvena usluga postala nedostupna, da se ljudi ne mogu liječiti. Zašto triput ovdje govorimo o opozivu ministra Beroša? Ne zato što je on možda sam po sebi problematičan ministar, nego zato što se ovdje radi o ljudskom tijelu. Zato što ljudi na svom ljudskom tijelu osjećaju posljedice galopirajuće privatizacije u zdravstvu, formalne ili neformalne gdje se zapravo zdravstvena usluga stvarno ugrožava. Imate situaciju znači sa potencijalnom, transplantacijom bubrega bila ona znači potvrđena ili ne, ali imate priču u kojem 2 donatora, jedan je znači vozač iz Pančeva, a drugi je pekar s Kosova sa šestoro djece, dolaze u situaciju da doniraju svoj bubreg nekim bogatijim, je l', primateljima i nije istina ono što je netko ovdje rekao u raspravi, da tu nema nikakvih nedoumica. Potvrdilo se da Hrvatska liječnička komora je ustanovila opravdanu bojazan na moguću upotrebu, zloupotrebu temeljnih etičkih načela u ovoj situaciji, pazite, to su jako dramatične situacije. Druga stvar je pobačaj. Znači, Radnička fronta još od 2018. upozorava da pobačaj treba vratiti u Ustav. Pobačaj je iz Ustava, tzv. božićnog, 2090. izbačen, znači mi sad ne tražimo nekakav novi članak da uđe u Ustav nego tražimo povratak onog što je Ustav Socijalističke Republike Hrvatske iz 1974. progresivno tad, u tome trenutku pružio ženama. Francuska isto tako ide u promjene Ustava sa tim člankom iako Francuska nikad nije imala takav članak u svom Ustavu, preventivno, s obzirom na američki slučaj. Mi ovdje imamo situaciju nešto drugačiju nego američki Vrhovni sud iako se i tu može reći da može doći do nekih promjena, znači kod nas se ustavni suci biraju u Saboru dvotrećinskom većinom, u pravilu to završava da bude pola nominalno lijevih, pola nominalno desnih i mi ćemo 2024. g. 10 od 13 ustavnih sudaca birati. Teško možemo reći da može doći do zabrane prava na pobačaj jer je to prilično, ajmo reći sigurna situacija. I mi ne tražimo, barem Radnička fronta vraćanje pobačaja u Ustav zato šta je realno da će se sutra desiti američki scenarij. Ne, mi to tražimo zato što je sada u ovom trenutku pravo na pobačaj ugrožen. Sada i ono je ugroženo ženama slabije socijalne situacije i ne možemo riješiti tu situaciju na način na koji se čak ovom odgovoru Vlade znači sugerira, ne bismo trebali, ajmo reći, ... [[Govornik se ne razumije.]] situaciju na ovom načinu kako se ovdje sugerira, a to je znači imamo bolnice, imamo prigovarače savjesti, njih je po nekim procjenama čak 70%, javne bolnice moraju puštati te prigovarače da ih bude koliko ih god treba pa ćemo tu uslugu outsourcati u privatnom sektoru. To ne može biti rješenje i ne bismo trebali pristati na takvo rješenje. Zašto? Zato što javne bolnice moraju osiguravati javnozdravstvenu uslugu. E sad, osim što se treba vratiti u Ustavu pobačaj i što sam izuzetno sretna, što će, kad budemo vodili referendum za povratak pobačaja u Ustav, vaši glasači potpisivati naš referendum jer dvotrećinskom većinom vaši birači podržavaju pravo žene na izbor i zato biste trebali u Saboru podržati naš prijedlog jer biste onda podržali ono što vaši birači misle da je ispravno, ali ako ne budete to napravili, ako budete inzistirali na tome da ne pristajete na našu inicijativu, ići ćemo, naravno i na referendum, na taj referendum očekujemo da će vaši birači potpisivati za nas, ali ono što mi želimo postići tim našim referendumom je uistinu da osiguramo na ovom primjeru javno zdravstvo. Javno zdravstvo mora biti osigurano. Nakon što se to pravo vrati u Ustav, ono će biti jako teško osporavati ne samo zato što će to biti znači povratak pobačaja u Ustav nego će zapravo u svakoj idućoj situaciji teško se braniti ono što je negdje izgubljeno, tu SDP nosi malo tereta na sebi, znači 2003. g. kada je donesen Zakon o liječništvu i kada je uvedeno pravo priziva savjesti. Ono je možda trebalo biti uvedeno sa nekim ogradama, je li? Možda se trebalo neke osigurače tada već ubaciti. Ono do čega dolazi u javnozdravstvenom sustavu, zašto dolazi do zapravo nedostupnosti prava na pobačaj zato što liječnici, što iz svog oportunizma, pa čak su neka istraživanja pokazali od straha i od, zbog pritiska javnosti odlučuju biti prigovarači savjesti, a ako imate situaciju kao u splitskoj bolnici da imate, ne znam, 32 prigovarača, 32 samo radi, a 1 ili 2, mislim da je 2, rade, a 32 ne rade ili u Petrovoj, znači od 40, mislim da ih možda 4 radi, vi ste u situaciji da onda preuzimate posao mislim, koji vam se nateretiti ono drugih ljudi koji to ne žele raditi. To se ne smije prihvatiti, znači to je apsolutno neprihvatljivo. Druga stvar koju je Hebrang napravio još 90-ih, je znači uvođenje te dvostruke prakse, dvostrukog rada, to je znači mogućnost da se radi u javnom zdravstvu i da se ono budžet popravlja tako da se radi u privatnom zdravstvu. To dovodi do apsolutne ono galopirajuće privatizacije javnog zdravstva gdje se omogućava koruptivna praksa. Pazite, vi imate u Zakonu o radu čl. 101 koji sprečava sukob interesa radnika i poslodavca. Znači radnik ne može otvarati obrt kojim bi ušao u polje djelovanja svog poslodavca. Ista stvar imate u Zakonu o državnim službenim službenicima. Ograničenje, državni službenici ne mogu otvarati obrt koji bi bio u onom polju koji radi znači njihova državna služba. Ovdje je potrebno to ugraditi u zakon. Znači, mi zato idemo sa dvije još dopune, osim znači povratka pobačaja u Ustav, prava na pobačaj u Ustav, idemo sa promjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, to smo već uputili u proceduru, znači da se onemogući dvojna praksa, da se riješi to na način da ne može raditi liječnik u privatnoj praksi ako radi u javnoj zdravstvenoj ustanovi, sad već imamo znači pravilo da ravnatelj ne smije raditi, ravnatelj, zamjenik ravnatelja, pomoćnik ravnatelja, ministar Beroš pokušava to uvesti i za predstojnike klinika, to je apsolutno nedovoljno, a i nepravedno jer zašto bi samo predstojnik klinika i ravnatelj bili u toj poziciji, a ne radnik, znači onaj koji radi u javnoj bolnici. I druga stvar, znači Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju, Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju treba mijenjati na način da pobačaj postane besplatan, znači on mora bit na onom popisu javnozdravstvenih usluga i SDP je dao svoj prijedlog zakona tzv. Zakonu o abortusu gdje je taj, ta usluga besplatna, treba se mijenjati i ovaj zakon da bismo, zašto treba pobačaj bit besplatan i zato što je on u takvoj, on danas nije besplatan u tome i je problem znači on, on je komercijalna praksa, znači komercijalna usluga još od znači '74. s tim zakonom, to treba postati besplatno zato što na taj način ne dovodimo javno zdravstvo u sukob sa privatnim, niti mogućnost da se privatizira ta … [[Govornik se ne razumije]]
U ime predlagatelja poštovani Rajko Ostojić.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, kolegica Kekin je u ime predlagatelja sjajno pokazala jedan pregled zdravstvenog sustava danas u Hrvatskoj, ali nije išla po točkama, ovog, ovog našeg opoziva, pa ću ja pokušat barem o dvije točke, a kolegica Peović je u svom sadašnjem izlaganju rekla neke stvari s kojim se ja apsolutno ne slažem, al to naravno nema veze jel se svi oni koji su potpisali ovaj slažu da kolega Beroš po našem mišljenju zaslužuju opoziv. Nije bilo prodaje organa, nije bilo, nemojte to govorit na Rebru, ja radim na Rebru, točka 7 tu nije trebala stajat. Slučaj, točka, slučaj Ćorušić, to je ulazak u privatni život, nemojmo to radit, nemojmo to radit, te stvari se ne rade. Ako ne gledamo tko s kim spava u 4 zida, ja nisam nikad bio na „Gay Prideu“, ako odlazimo na „Gay pride“ ili neke slične manifestacije ili „Hod za život“ nemojmo ulaziti u spavaće sobe, u stanove, to ljevica nikad nije radila, ali se slažem u potpunosti sa slučajem 3, točkom 3 i u ostalim točkama. Slučaj Medikol, pa to je slučaj tzv. privatne prakse, tzv. privatnika, monopola, državni monopol katastrofa, samo jedan monopol je gori, privatni monopol i da kad sam postao ministar '12. zatekao sam privatni monopol Medikola, zatvorio špine jer brinem o državi i oni su išli u predstečaj, ja tu obitelj još i poznajem i s njima imam odnose, kontakte, neke od njih čak i liječim, al to nema veze, to je naš novac i tu je kolega Marić, žao mi je da nema Beroša, u pravu, na ovoj sjednici odbora. 3,9 milijuna Hrvata, 4,1 milijuna osiguranika, 4,3 milijuna birača to je u biti katastrofa, ovo zadnje, liste čekanja citiram Beroša, od neki dan sve duže i duže, sve manje i manje operacija jel je bio covid, a troškovi idu u nebo i ne samo to, zato sam rekao tzv. privatne usluge, nego se u zadnje 2.g. ugovaraju dodatni iznosi za privatne klinike i privatne bolnice, o tome ne znate čak ni vi kolege koji ste u vladajućoj koaliciji, uvjeren sam da s tim nemate veze, zato sam i rekao. Medikol, zaguglajte sada, Medikol je bila frka 2011., Ljubičić je ugovorio, Milinović je prao ruke, Hebrang je potpirivao vatru da je 10 tisuća Hrvata pretjerano ozračeno i sve se zna i danas se to održava, ali šta je problem, ušli su u nove ustanove. Sve je fala Bogu online, otiđite na sudski registar, na sudove, zaguglajte i to je nešto što se naprosto ne smije dešavat, nije važno koja je stranka na vlasti, zato sam rekao da je kolega Beroš u ovom slučaju možda najmanje kriv, krivi su njegovi prethodnici. Šta je problem ako nemate nekakav aparat na Rebru i u Vinogradskoj? Ne možete liječit pacijente, ne možete educirati doktore, ne možete educirati studente, ne možete pokazivati, ne možete naprosto ispunit svoju zadaću mene kao stručnog nastavnika, ne mogu ništa, šta da kažem ljudima, da idu u privatnike, zato je Medikol kao naziv paradigma tzv. privatnog zdravstva, ne postoji privatno zdravstvo, ne postoji ako se 70% tih privatnih klinika dobijaju novac iz HZZO-a, onda ih država treba nacionalizirat ili je država suvlasnik ili ne daj Bože neki dužnosnik suvlasnik ili dužnosnik iz HZZO-a suvlasnik, nešto, nešto tu ne štima, nešto tu ne štima ljudi božji i kad zatvorite pipu sve pada. Ma možeš misliti kakvi su to genijalci koji sa našom lovom ostvaruju takav profit. Točka 4 istrage USKOK-a, slučaj Kuspis, ne znam ništa o tome, ali sam zaguglo sada i znam dosta jel sam bio ministar zdravstva pa čujem, pa sam naravno i provjeravao. Opet se pojavljuje ime jednog bivšeg ministra i 4 natječaja za eu fondove, dakle čista lova, svježa lova su u zadnjih godinu dana poništena, sjeti se cvjećarni, Ki experta tzv. Nevena Ljubića i zato je kolegica Kekin rekla mora bit etički kodeks, ne moraš bit saborski zastupnik da ti plati firma putovanje, meni nije plaćala nikakva veledrogerija, veledrogerije su trgovci, s njima ne radiš, korumpiran si, radiš sa znanošću i to je nešto što naprosto morate vratiti što je moguće prije taj kodeks jel cijeli niz slučajeva o čemu ću kasnije govoriti u ime kluba pada ljagu na ministarstvo.
Imate jednu repliku molim vas, poštovana Katarina Peović.
Hvala. Ma moram priznat da nisam baš shvatila ovo kad ste krenuli s čim se točno ne slažete, rekli ste da se ne slažete s točkom 1 i točkom 2 ili sam ja krivo shvatila, mislim ispravite me ako sam pogrešno shvatila u svakom slučaju to je moje pitanje i drugo pitanje možda ćete vi imati bolji uvid u to. Zašto se 2003. godine nije išlo znači u zakon o liječništvu sa nekom tipom ograda, znači ako se išlo sa mogućnošću da liječnici imaju prigovor savjesti pri obavljanju nekih zahvata da li se moglo ipak na neki način ograničiti recimo Andro Vlahušić koji je bio ministar u to vrijeme je rekao da nije mogao niti zamisliti kako će se stvari odvijati, ja bih rekla da možda smo ipak mogli zamisliti jel, mislim stvari su kod nas predvidljive u tom smjeru jel. Ta neka neokonzervativna revolucija kreće već '90.-ih pa vidimo i čim je izbačeno pravo na pobačaj odmah su krenuli pritisci na to pravo jel, nije slučajno ono bilo u tom Ustavu.
Ne slažem se sa točkom 7 sumnjivih transplantacija na KBC-u, sa točkom 5 slučaj Čorušić, slažem se da je pravo na abortus da, pravo na MPO da, pravo na priziv savjesti da, pravo na eutanaziju ne. To je temeljno princip života. Ja osobno i ministrica Stavljenić smo 2001. zabranili javni, privatni rad, zabranili smo. Znate koliko je tad bilo šefova klinika, radilo u privatnika, desetak, Ustavni sud je to oborio. I danas se nažalost to radi, kolega Reiner je bio šef moje klinike nikad nije radio, nikad nije radio privatno. Ravnatelj Čorušić nije izabrao niti jednog šefa klinike koji radi privatno, ne možeš, ne možeš, rekao im je u facu čak iz njegove stranke, ne možeš brate. Ne može šef klinike, ne možeš navijat za Dinamo i Hajduk, možeš volit Dinamo, Hajduk, voliš Hrvatsku, voliš vatrene, cijeniš Dalića, ali ili si hajdukovac ili dinamovac. Dakle, s tim se ne slažem ali to pokazuje samo našu širinu. Opoziv Beroša je naprosto potreban iz cijelog niza stvari ali neke od njih [[Upadica: Vrijeme.]] nisu trebale biti.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane Anke Mrak Taritaš i Dalije Orešković.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, najprije vezano uz opoziv nas je napustio gospodin Plenković jer je imamo neke druge obaveze, onda su nas napustili državni tajnici, a sad nas je napustio i ministar, pa dobro, dobro malo duže traje taj wc, al kako kod koga. Ali ključno pitanje koje si svi trebamo postaviti, zašto ministar Vili Beroš mora otići. Odgovor koji za mene je vrlo jednostavan, a to je zato što je loš ministar. Izrazito loš. To nije ona kategorija da u svakoj vladi ima boljih i lošijih, ovo je toliko loše da zaista mora otići. Gdje god se zagrebe neuspjesi, promašaji, ugrožavanje zdravlja i prava građana, a naravno i sumnje na pogodovanje i korupciju. Smješno danas izgledaju oni trenuci prije 2,5 godine kad je Vili Beroš postao ministar i kad su mu ljudi u strahu od nadolazeće nepoznate nemani pandemije korone dali povjerenje i proglašavali ga sjajnim ministrom zbog nekoliko press konferencija. Isto kao što se ništa nije znalo o koroni tako se ništa nije znalo ni o ministru Berošu. U međuvremenu nažalost saznalo se i to baš loše. Naravno da nitko nije mislio da je zdravstvo lagani sektor, da bi se, da se ne bi krivo razumjeli, zdravstvo je izuzetno težak sektor, ali da se baš svaka stvar koju se primite pretvori u da ne kažem što a suprotno je od zlata, to zaista nije situacija za ostanak na funkciji. O koroni su napisani i izrečene stotine tisuća riječi, ali sažetak svega je da smo tragično podbacili. Među najvećim smrtnostima u svijetu i među najmanje cijepljenih to su podaci o kojima nema rasprave, takvi su, to su činjenice, a nije da nismo upozoravali na vrijeme. Bili smo tu sjetite se do ranih jutarnjih sati je bila rasprava, ja sam tad imala koronu i bila sam doma pa se dobro sjećam da je rasprava bila u 3 ujutro, govorili smo ministru da ne ide dobro, da koordinacija službi ne funkcionira, da imamo problem. Kad smo to govorili? Na samom početku. Tad sam pitala ministra u jednoj replici, ministre što ste učinili da napravite kampanju vezano uz cijepljenje jer cijepljenje će krenuti i krenulo je tamo za Božić i ako se ne napravi dobra kampanja podbacit ćemo i tu. Ali tad je bilo dakle situacija prije nego što je ijedna doza cjepiva uopće stigla u Hrvatsku. Ali kao da ste govorili zidu, to se ministra uopće nije primilo. Govorilo nam se da smo neozbiljni, da ne znamo, da nije istina ono što radimo, a radilo se loše i nikako i rezultati su ti koji jesu. Ja zaista ne želim niti neću nikog navaljivati osobnu odgovornost za više umrlih nego u Domovinskom ratu, ali da je razlog za odlazak ministra zdravstva tu nemam nikakve dvojbe. Ministar se posvadio sa svim udrugama liječnika, unosi kaos u primarnu zdravstvenu zaštitu, predlaže tobožnji reformski zahvat od kojeg se svima kosa diže na glavi, obvezne sistematske preglede koji će se raditi uz liste čekanja koje već sad idu do 2 godine, pitanje je može li nešto odraditi što ima bilo kakvi onaj minimalne, male šanse na uspjeh. Prvo liste čekanja, a onda valjda obavezni sistematski koji sam po sebi nije loša ideja, ali za tu ideju provesti potreban je sposoban ministar, a to ovaj ministar nije. Građanska prava koja nisu ostvariva zbog masovnih priziva savjesti, sumnjive transplantacije organa koji se zataškavaju, podivljali ravnatelj najvećeg KBC-a koji se pokriva i drži na funkciji, milijuni za loše odrađene ili ne odrađene poslove tvrtki svojih prijatelja, stotine miliona kuna drugoj tvrtki zato što ona ima uređaje koje država iz nepoznatih razloga ne nabavlja sama, javni obračun i sramoćenje pacijentica u najtežim životnim situacijama. Zaključak. Ministar Vili Beroš jednostavno ne može biti ministar. Tome ne možemo ništa dodati niti oduzeti. Namjerno sam pitala premijera Plenkovića vezanom uz 20. travanj ove godine i ono što ja mogu zaključiti u jednoj rečenici, da ministar Beroš, osim svih propusta na koje ukazujemo, pokazuje prkos i neposluh prema vlastitom šefu, predsjedniku Vlade. Čak i ako nije tako loš kako smo već i navodimo i upozoravamo, možda će ovo biti u jednom trenutku premijeru dovoljan razlog da ga smijeni. Hvala.
Uvažene zastupnice i zastupnici. Što bi trebao biti zadatak ministra zdravstva? Prije svega, organizirati zdravstveni sustav po mjeri hrvatskih pacijenata. Svaki naš pacijent zna da naš zdravstveni sustav nije takav. Da bi se to učinilo sa svim ovim nagomilanim problemima koji eto, ne postoje samo u mandatu ove Vlade, nešto od toga je naslijeđeno iz ranijih vremena, potrebno je donositi hrabre i teške odluke. To znači biti spreman mnogima se zamjeriti i dobiti možda po bubregu, po leđima, ne biti popularan u medijima, a ovdje prisutnom ministru bilo je puno draže biti maneken Covid presica. 2 godine zapravo smo imali to jedno trajno stanje izvještavanja o ničemu, a u početku je to poslužilo ministru da ga se u medijima predstavlja kao, eto, napokon stiglog heroja. Imamo nekog tko ima stranačku iskaznicu, ali gle čuda, čovjek radi svoj posao. Tim presicama se kao s maskom sakrilo da se po pitanju sustava ne radi apsolutno ništa i svi oni gorući problemi, eto ostali su u naslijeđe nekom ministru koji će imati nesreću da se s njim, s tim pitanjima pozabavi kad na njega dođe red. 3 glavna pitanja, 3 glavna problema su dugovi čitavog bolničkog sustava, pa tako i dugovi prema veledrogerijama, drugi ključan problem je manjak liječnika, kako liječnika specijalista, ali tako i drugog medicinskog osoblja, medicinskih sestara i treći problem je sve veća opterećenost nepotrebnim administrativnim poslovima liječnika primarne zdravstvene zaštite i obiteljske medicine. Što bi trebao napraviti ministar zdravlja za početak? Možda priznati da imamo preveliki broj bolnica u odnosu na broj stanovnika. Imamo neke bolnice koje su međusobno udaljene manje od 30-ak kilometara. Niti jedna država koja bi bila puno bogatija, prosperitetnija, racionalnije organiziran od naše takav teret ne bi mogla podnijeti. Ali to je političko pitanje jer reći da će se neka bolnica zatvoriti, dakle ne administrativno spojiti kao što se to često radi kad se želi sakriti pravno stanje, nego zatvoriti, znači da će se negdje nekome takav ministar zamjeriti, da će negdje izgubiti pokoji politički poen. Kada govorimo o manjku liječnika, dakle treba reći da je to doista kao što je to, čudno ali istinito priznao naš premijer, razlog su male plaće, ali nisu samo plaće razlog zbog kojeg naši liječnici, a i drugi ljudi odlaze. Svjesni su da u sustavu zdravstva postoji onaj problem političkog kadroviranja. Ja vjerujem da nigdje nema toliko stranačkih iskaznica kao među liječnicima, a neki od tih liječnika su doslovno mali bogovi života i smrti, svidjelo se to nekome ili ne, trebalo je to izgovoriti i treba to hrvatska javnost čuti. Nije Ćorušić jedini, nažalost nije jedini. Doslovno nema odjela, ne bolnice, nego odjela koji nema neki, neku iskaznicu, neku legitimaciju koja ga među drugim kolegama čini, eto, zaštićenijim u kritičnim trenucima ili ga netko u tim kritičnim trenucima malo bolje pogura u karijeri. Zbog toga ljudi odlaze, a onda ona korupcija za koju je netko dobro rekao da je doista isto rak rana zdravstvenog sustava je vidljiva kako u tim pogodovanjima prilikom kadroviranja po javnozdravstvenim ustanovama, ali vidljiva je i na puno gorim primjerima. Vidljiva je primjerice, kad se pojedine aplikacije i njihova izrada dodijeli nekakvim cvjećarnama, dakle tu novci cure na sve strane, sa svim tim dirigirao je ovdje prisutan ministar zdravstva. I onda dolazimo do one situacije da su nam brojni ljudi potplaćeni, vide da za njihove plaće nema čak i kad su uvjetima Covid krize odrađivali prekovremene sate, sjetimo se tih prosvjeda i štrajkova, ali za koruptivne afere, za pretplaćene [[Upadica: Vrijeme.]] aplikacije uvijek ima.
Slijedi rasprava u ime predlagatelja, poštovana Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Povodom slučaja riječkog kardiokirurga dr. Zrnića postavlja se pitanje zašto institucije, prvenstveno Ministarstvo zdravstva i ministar sam iako je trebao biti upoznat sa cijelim slučajem, u koliko navrata nije poduzeo ništa da razriješi i pomogne situacije dakle u teško narušenim međuljudskim odnosima na Zavodu za kardiotorakalnu kirurgiju KBC-a Rijeka. Danas nam je ministar Beroš rekao da nije upoznt sa tim slučajem no dobio je mailove s naznakom na ruke ministra g. Beroša 10.9.2020. pa onda opet 21.4.2022. sa adrese boriszrnic@yahoo.co.uk. Dapače, poslali ste ministre mail 11. veljače 2021., rukovodstvu bolnice gdje tražite daljnje nadležno postupanje po podnesku g. Zrnić. No, daljnje postupanja nije bilo, a vi ništa. Takvi odnosi unatoč pravomoćnim sudskim presudama za diskriminaciju koju je dr. Zrnić uspio dobiti, dakle takvi odnosi su sigurno utjecali i utječu na kvalitetu zdravstvene zaštite u toj ustanovi, a s čime se dr. Zrnić s konkretnim dokazima i podnescima višekratno obraćao Ministarstvu zdravstva i osobno ministru Berošu. A u tim prijavama nije bila riječ o mobingu, bila je riječ i o privatizaciji javnog sektora te o pojedini neprihvatljivim ishodima kod određenih pacijenata. Iako je kvaliteta zdravstvenih ustanova pod direktnom ingerencijom Ministarstva zdravstva ministar Beroš odlučio je cijelu stvar najblaže rečeno ignorirati, a nameće se zaključak da je ta ignorancija motivirana samo jedino HDZ-ovskim kadroviranjem od upravnog vijeća preko ravnatelja na niže. Dakle, i opet su stranka i njezin ministar Beroš odabrali put, put ignoriranja i nečinjenja. Ministarstvo je poslove koji su im povjereni, a to je nadzor nad radom u zdravstvenim ustanovama, prebacilo velikim dijelom na Liječničku komoru i time pokušava cijelu stvar svesti na individualnu odgovornost liječnika i neki njihov osobni sukob bez objektivnog utvrđivanja odgovornosti rukovodećeg kadra koji su kojeg li slučaja istostranački pripadnici. S time je ministar s lakoćom dozvolio da se ne provede nikakav objektivni nadzor nad kvalitetom zdravstvene usluge iako se radi o državnoj instituciji kojoj gravitira otprilike pola milijuna ljudi. U ovom slučaju bi se moglo pomisliti da se inspekcija promptno šalje u ustanove samo i isključivo kada to odgovara rukovodstvu, a ne vodi se računa o interesima pacijenata koji su u takvim postupcima ministarstva sigurno na gubitku. U tolikom manjku liječnika ministarstvo je dužno učiniti sve da svi stručnjaci, svi liječnici imaju normalne uvjete rada, a ne ostavlja se takav problem da traje godinama i da jedan kardiokirurg, a to je sigurno deficitarna specijalizacija, onemogućen u svom radu i još uvijek unatoč pravomoćnim presudama u njegovu korist nije mu omogućeno da operira. Ministre Beroš, rekli ste da ćete tražiti očitovanje ravnatelja KBC-a Rijeka no taj ravnatelj dok još nije bio ravnatelj potpisnik je dirigirane peticije protiv dr. Zrnića. Samim time njegovo očitovanje ne može biti objektivno, nadam se da se barem s tim slažete jer dr. Zrnić je išao kroz sudove i dokazao no nije mu kao što vidite pomoglo, dapače uslijedile su daljnje još radikalnije kazne i na koncu izolacija, ponižavanje i diskreditacija. Ministre Beroš, vaša je odgovornost da mailovi i prijave dr. Zrnića nisu stigle do vas, mada su bile na vas adresirane, te da nije po tom slučaju pokrenut nadzor. Vaša je odgovornost da ste dozvolili da se jedan takav slučaj vuče godinama u bolnici pod upravom vaše političke opcije. Je li i ovdje stranka odabrala put? A takvi slučajevi gdje liječničke grupacije maltretiraju i u radu onemogućavaju pojedince koji ukazuju na propuste sustava nažalost nisu usamljene i to jest vaša odgovornost jer pretpostavljate stranačke interese javnim interesima i ignoriranjem ne pokrećete istrage i nadzore, samo kako biste zaštitili one koje je HDZ uzeo pod svoje. I zbog toga također liječnici odlaze iz ove zemlje i to jest vaša odgovornost i zato biste doista trebali podnijeti ostavku. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovani Rajko Ostojić.
Dakle, klub Socijaldemokrata nije potpisao opoziv osim dvoje članove, mene i kolege Kuzmanića jel smo već tražili opoziv cijele vlade. To je bio jedan od razloga, ali naravno obzirom da smo mi veliki demokratski klub imamo pravo poštovati svakoga od nas. Stoga sam ja naravno s cijelim nizom razloga potpisao prijedlog opoziva. Možda smo Urša trebali staviti dr. Zrnića kao točku 9. Ali nije posao ministra da šalje poziv Čavajdi da mu se javi, niti je poziv ministra da kaže Zrniću javi mi se. Poziv ministra je nešto drugo, da zna organizirati sustav, to je poziv ministra. Čl. 23., 24. ja nisam pisao ovo, ali potpuno se pridržavam maloprije sam pohvalio kolegicu Kekin koja je u 20 minuta dala veliki pregled, ali ovdje bi trebalo Ivana u sljedećoj promjeni zakona ovih osam dana staviti na dva dana jel trudnoća ide, beba raste. Ako treba abortus, ako treba medicinski jedan dan znači puno, šest sati znači puno. Znači trebalo bi u promjeni zakona da se prvostupanjska, drugostupanjska komisija mora očitovati u 48 sati. Svi ste na zoom konferencijama, ma u roku 24 sata puf, puf, puf slučaje tu konsenzus se napravi i potpiše se elektronskim potpisom. Znači ovo nije zanoktica, Čavajda je ozbiljna stvar. Gospođa Čavajda je u bolnici Sv. Duh čekala svoj nalaz devet dana, očitan je u 24 sata, čekala je nalaz devet dana. Znači ovo nije zanoktica. Točka 1, znači po meni bi trebalo to promijeniti te sve moguće članke zakona skratiti rokove radi zdravlja žene i djeteta. Točka 2, to je govorio i kolega Grbin vrlo jasno šta su zdravstvene ustanove, tu jasno i piše zdravstvene ustanove u okviru javnog zdravstva ne mogu odbiti pružanje zakonom propisane medicinske usluge i dužne su zaposliti dovoljno osoblja koje je spremno pružiti sve usluge reproduktivnog zdravlja uključujući i prekid trudnoće. To je točno, znači zdravstvene ustanove su dužne i to su trebale napraviti bolnice koje to nisu napravile, a njih je u očitovanju vlade napisano Našice, ali ima Osijek, Požega, ali ima Pakrac, Vinkovci, ali ima Vukovar, Knin, ali ima Šibenik i Virovitica, ali tu je nažalost i bolnica Sv. Duh naša velika zagrebačka bolnica. Nije baš u sjajnom društvu. Jako cijenim kolege iz Našica, ali to je mala bolnica, jako cijenim kolege iz Pakraca jako, ali to je mala bolnica. Nažalost u ovom društvu je i Sveti Duh ja to moram reći jer su me zamolile kolege iz mog kluba. Zaposliti ginekologa, neurokirurga bolnica to može napraviti u roku 3 dana. Ako imate ginekologa koji radi u Našicama, Dubrovniku, Puli i želi doći u Zagreb nema javnog natječaja, nema javnog natječaja, 3 dana, još se, još kaže neću trošiti godišnji odmor, može biti 2 dana. I zato me kolege iz Socijaldemokrate koje to nisu potpisali rekli su ali za Sveti Duh je kriv nažalost i aktualna zagrebačka vlast. I sad ću tu stati, to moram reći jer su me molile kolege, ne govorim u svoje ime, govorim u ime kolega. To se moralo riješit. Mislim naprosto moramo, ako ćemo govorit da je Beroš kriv, a je kriv jer nije uredio sustava onda i pročelnik za zdravstvo Grada Zagreba je kriv. Ako ćemo govoriti da je Plenković kriv jer drži Beroša onda je kriv i gradonačelnik Tomašević. Ako ćemo govorit da je Ante Sander odnosno Jandroković kriv kao predsjednik sabora onda je kriv i Joško Klisović kao predsjednik Skupštine Grada Zagreba. I to moram reći. I to moram reći. I to moram reći, zdrav razum, čista logika, prvi gimnazije, 7 osnovne škole u zavisnosti tko je malo napredniji tko nije. Zato trebamo biti oprezni kad pišemo ove stvari. Oprezni, a da ne govorim o ovim točkama gdje jednu transplantaciju gdje smo svjetski prvaci broj jedan u svijetu na ovakav način govoriti. Svi ti slučajevi su reevalvirani. Svi ste bili, poslali ste kolegama i tražili ste second opinion, drugo mišljenje, treće mišljenje, četvrto mišljenje, postoji proces u transplantaciji to je stotinu liječnika. I tu je Beroš bio u pravu ali to treba bit ponavljat, ponavljat, ponavljat. Doktori nisu in charge u prodaji bubrega, to morate reć, napisat, udarit pečat, obznanit jer bacate ljagu na najveći humani čin, a to je darivanje organa obitelji, ja sam to radio, ja sam to radio u svojoj praksi. Umire vam pacijent i vi morate razgovarati sa obitelji i kazat, čujte preminulo vam je dijete ali spasit ćete 5 života. Nema gore stvari, evo sad sam malo emocionalan. I sad zbog ovoga bacamo ljagu na takav sustav. Ma nemojte to raditi. Beroš ima cijeli niz razloga da ide opoziv, ali ne ovaj tu su, mislimo mi u Socijaldemokratima, cijeli niz razloga. Kao što sam prije 8 mjeseci govorio da ministar Marić treba otići ali zadnji iz vlade, svi moraju prije njega, a nažalost otišao je na svoju stranu. Medikol nije samo Medikol, cijeli niz kolega, kolega odnosno ministre rekli ste da europska povjerenica za zdravstvo vas je napala imate 65 bolnica u Hrvatskoj. Ma nemamo 65 imamo 67, 68, 69 jer privatne klinike u zadnje 2 godine imaju stomilionske iznose koje ste vi potpisali, ne vi nego vaš ravnatelj HZZO-a. To su bolnice, to su bolnice. Umjesto da smanjujemo broj bolnica mi smo ih proširili. I to morate kao ministar o tome voditi računa jer se bilježi vama jel ste vi tajni vlasnik, ja mislim da niste, poznajem vas dobro, ali se bilježi vama. Nažalost u svemu tome se cijelo vrijeme proteže ime jednog bivšeg ministra i u natječajima, ključnog eksperta u cvjećarnicama, natječajima i sličnim stvarima. Jedno vrijeme ste ga držali za predsjednika upravnog vijeća. 4 natječaja sam sad gledao na, ne volim gledati portale, na portalima sve piše jel što je istina i što nije, ali znam iz ministarstva. Zadnji slučaj akreditacije, za slučaj vi ste maloprije vrlo suvereno, strasno rekli akreditacija je certificiranje, jel tako, pa znate li gospodine ministre da ste prije nekoliko mjeseci imali natječaj za akreditaciju na koji se javilo 6 firmi, od toga 3 internacionalne i znate kako je završio taj natječaj, poništili ste ga. Zašto ste ga poništili? Gledajte ministre, a ljudi Božji ne Cuspis, 6 firmi, izabrana je jedna, pet se žalilo, ne jedna, pet se žalilo DKOM-u i svih pet žalbi, ja to nisam u životu čuo je prihvaćeno, ministarstvo mora platiti 300.000 kuna i ministar možda to i ne zna, nije to njegovo, on se tim ne mora baviti. Znači svih 5 žalbi je prihvaćeno, ministarstvo mora platiti ovaj lovu državi i šta kaže ministarstvo na kraju, pa nećemo mi ništa napraviti jer mi smo u međuvremenu napravili sami po sebi. A gledajte ministre, citirat ću točku ovde što je lijepo napisala vjerojatno gospođa doktor Kekin. Nameće se pitanje čime je motiviran ministar, čime je motivirano ministarstvo da prekine natječaj, da ne sluša DKOM, da ne sluša državu, ako nije bilo sive zone, crne zone, plavih koverata, on the table payment-a on the table dogovora. Nešto je bilo, nešto je bilo, ja ne znam što je bilo ali ja u taj slučaj nisam čuo, dakle jedan običan natječaj. Etički kodeks, ja nisam stvarno znao da HZZO to više ne … [[Govornik se ne razumije.]] to morate napravit odmah. Ako su se radila, a ja sam radio hvala Bogu istraživanja, istraživanja od Japana do Amerike, napišeš da si u sukobu interesa i nema šanse ne smijem prisustvovati sastancima gdje se o tome odlučuje. Ne smijem. A ne da bivši ministar primjerice kolega Ljubičić bude ključni ekspert zašto nije Reiner, zašto nisam ja, zašto nije Hebrang, pa zato što poštujemo funkciju koju smo radili. Zato što znamo nešto što ne znaju neki drugi, što to ne smijemo upotrijebiti. Dakle, imate puno, puno posla da napravite, a što se tiče pandemije ministre možemo govoriti o statistici ovako onako, šta je mortalitet, šta je morbiditet, šta je letalitet, ali činjenica je da to nije dobro završilo. Jako puno ljudi je poginulo i u pravu ste nažalost jedna grupacija naših saborskih zastupnika je radila antivaksersku kampanju i to nas je jako jako pogodilo. …/Govornik se ne razumije. o čemu je govorila kolegica Kekin 20 milijuna života je spašeno samo zahvaljujući cijepljenju u prvoj godini cijepljenja.
U ime predlagatelja poštovana Katarina Peović.
Da, ipak moramo malo replicirati o ovome što je sada bilo rečeno. Znači što se tiče transplantacije bubrega stvar nije baš čista. Znači imamo etičko povjerenstvo odnosno Hrvatsku liječničku komoru koja je ustanovila da je možda ipak postoji jedna bojazan na moguću zlouporabu temeljnih etičkih načela. Ja vam moram reći isto sa ono zdravo razumske perspektive da davatelj bubrega koji je vozač kamiona iz Pećuha, ili pekar sa Kosova koji ima šestoro djece koji je davatelj bubrega drugi ne zvuče baš uvjerljivo, znači kao davatelji bubrega nekim bogatim osobama u Hrvatskoj i da tu nema nikakve povrede etičkih načela. Ono što mi možemo ovdje pratiti bojim se je stvarno povezano sa odnosom bogatih i siromašnih. I u svakom slučaju i Merkur nije dao suglasnost za te dvije transplantacije. Tako da mislim da tu bismo ipak trebali biti malo oprezni kad dajemo ocjene o tome. Spominjali ste eutanaziju. Ja ne znam da li sam ja dobro shvatila, ali mi ovdje nismo ni u jednom kontekstu govorili o eutanaziji. Znači niti je ovdje u prijedlogu to rečeno osim ako se niste referirali na slučaj prekida trudnoće, kao … [[Govornica se ne razumije.]] o.k. Dobro. Dobro. Ja se ispričavam ako sam to tako interpretirala, jer znate i sami da je bilo sa slučajem Čavajda nekih interpretacija da je riječ o eutanaziji što je stvarno van pameti. I samo sam htjela reći za Čorušića. Mislim teško ga možemo braniti iako ste vi pokušali, jer imamo situaciju u kojemu je gotovo pa svaka javna izjava skandalozna, a svakako o operaciji jajnika. Tu stvarno morali bismo podvući crtu i ne možemo takvog čovjeka. Možda vi imate neku drugu perspektivu nekih drugih specifičnih situacija u kojima imate neka druga saznanja, ali naša saznanja iz onog što smo vidjeli u medijima je svakako jedan skandalozan odnos i uistinu u liječničkom lobiju na neki način postoji takav tip vrlo bahate argumentacije i odnosa i moramo isto tog biti svjesni. Znači u odnosu prema pobačaju pacijentice su često bile u podređenoj poziciji zato što su liječnici sebi uzimali za pravo da ne obavljaju pobačaj, ali ne iz perspektive svoje vlastite etičke ono perspektive, nego perspektive moraliziranja i nadmoći koju uspostavljaju u tom sustavu što ne bi trebao bit slučaj. Ono što se mora uspostaviti je i zato sam vam postavila nekoliko puta to pitanje o godini 2003. Jer ako imamo taj Zakon o liječništvu koji je tad donesen možda se trebalo napraviti nekakve ograde ili neke osigurače da nemamo bolnice u Hrvatskoj koje u potpunosti ne pružaju tu zdravstvenu uslugu ženama, jer ne može znači pravo prigovora savjesti bit ispred prava žene na zdravstvenu uslugu. Znači to je zapravo uskraćivanje prava na zdravstvenu zaštitu.
I rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane Andreje Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Vlada Republike Hrvatske u očitovanju na ovo naše traženje piše: „Kvalitetna i dostupna zdravstvena skrb jedan je od temeljnih ciljeva javno-zdravstvenog sustava Republike Hrvatske.“ Sve o.k. Rekla sam već mi ne idemo ad hominem na gospodina Beroša. Znamo da će dovoljan broj ruku iz vladajuće opcije odbiti ovo traženje oporbe, no pravo dužnost i obaveze oporbe da kaže što ne valja, a vi iz ministarstva odnosno Vlade to sve morate ispraviti i važno je da ne ponavljate greške. E sad koji su razlozi za izglasavanje nepovjerenja ministru Berošu? Znači već je nešto bilo govora o tome, pa hajmo sve još to po redu. Dakle, nedostupnost prekida trudnoće na medicinsku indikaciju nakon 22 tjedna trudnoće. Svi smo svjedočili slučaj Čavajda, nedostupnost prekida trudnoće na zahtjev žene do 10 tjedna od začeća, slučaj Medikol, istraga USKOK-a vezana uz poslovanje s tvrtkom Kuspis d.o.o., slučaj Čorušić, pandemija, sumnjive transplantacije u KBC Zagreb, reforma zdravstva. Idemo po redu. Dakle, nedostupnost prekida trudnoće. Nedavna tematska sjednica Odbora za zdravstvo o prizivu savjesti održana je. Zdravstvene ustanove su dužne osigurati provođenje ove zdravstvene usluge to je jasno rečeno. Međutim, na sjednici dio struke kaže, dakle oni koji zagovaraju priziv savjesti da je to zadaća Ministarstva zdravstva, a Ministarstvo zdravstva kaže da je to zadatak ustanova. Dajte se onda dogovorite. Prema podacima 58% liječnika ima priziv savjesti. Čak smo čuli i čak 70%. Ima li Ministarstvo zdravstva precizne podatke o liječnicima, o sestrama, o ljekarnicima? Što kaže praksa? Pacijentice se šeću od ustanove do ustanove. Glede prijedloga zakona o prekidu trudnoće koju je nedavno ponudio SDP vladajući su ga odbili. Podsjećam da je prekid trudnoće, odnosno pobačaj u Republici Hrvatskoj reguliran Zakonom o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece iz 1978. godine. Ustavni sud je naložio još 2017. da u roku od dvije godine treba donijeti postojeći novi zakon ne nazadan, nego ga unaprijediti jer ovaj postojeći nije usklađen sa Ustavom. SDP je poštovao sve stavke koje je tražio Ustavni sud. Ustavni sud također usmjerava zakonodavca da u okviru svoje procjene odredi edukativne, preventivne mjere kako bi pobačaj bio izuzetak za što se i mi zalažemo, rok za razmišljanje žene, da se urede troškovi trudnoće, pitanje priziva savjesti koje nismo dovodili u pitanje, definirali smo i medikamentozni prekid trudnoće koji se ne spominje u starom zakonu. Dakle, vladajući su nas odbili, a svoj zakon ne daju. Dakle, bojite se svojih birača vrlo je jasno. Okolne zemlje Slovenija, Srbija imaju definirano tko, što i kako radi prekid trudnoće do 10 tjedna odnosno nakon 22 tjedna. Zar mi nemamo znanja i stručnjake kao drugi? Priziv savjesti tamo praktički ne postoji. Dakle, razgovarala sam s ljudima iz spomenutih zemalja. Vidimo slučaj Medikol, dakle vlada u obrani ministra navodi da zdravstveni sustava u RH javni i privatni čini cjelinu od dva segmenta koji se međusobno nadopunjuju i da HZZO može sklopiti ugovore s privatnicima kako bi se pacijentima osigurala zdravstvena usluga. Da, pacijent je na prvom mjestu i u tom smislu se možemo složiti, ali jedan privatni gigant u zadnjih 14 godina prima više od milijardu kuna za usluge PETCT-a. Medikol posjeduje 4 uređaja, a samo jedan kupljen za vrijeme SDP-ove vlade ima na Rebru, a ministarstvo unatoč najavama još bivšeg ministra Kujundžića koji je još 2019. najavio kupnju 4 PETCT uređaja za 60 miliona kuna kojima bi se zadovoljile sve potrebe onkoloških bolesnika ne poduzima ništa pa se onda pitamo, kome se pogoduje, čiji se interes štiti i što se čeka. U ovih 28 mjeseci koliko je ministar Beroš u mandatu privatnoj poliklinici Medikol isplaćeno je gotovo 160 miliona kuna. Ne znam znate li dana 12. srpnja 2007. sklopljen je ugovor o zakupu između Poliklinike Medikol Zagreb i KBC-a Sestre milosrdnice kojom se definiraju uvjeti zakupnine i uređenja prostora za neurokirurgiju na prvom katu površine 330 m2 u Zagrebu, Vinogradska cesta 29 za obavljanje dijagnostike PETCT-a uz mjesečni iznos zakupnine 500 kuna na period od 10 godina. Je li to u redu, 500 kuna? Prihodi privatnih bolnica doživjeli su golem rast osobito u vrijeme pandemije. SDP se ne protivi dodatnom radu liječnika iz javnozdravstvenog sustava u privatnim ustanovama, ali smo za uvođenje reda. Mora se znati koliki su normativi koje netko treba odraditi u javnozdravstvenom sustavu, a ne da jedan liječnik u radnom danu pokriva 3 do 5 radilišta jurca s jednog na drugo, mora se znati odrađuje li se svoj posao savjesno, zna se od kada do kada je radno vrijeme, a tek onda se može raditi privatno. Osim toga, zdravstvene djelatnike treba adekvatno platiti i učiniti sve da nas se zadrži u Hrvatskoj. Jasno je da, pogotovo u našim KBC-ima postoji teški sukob privatnog i javnog interesa. Veliki je broj šefova klinika i zavoda u KBC-ima ima svoje privatne poliklinike. Vi ste pokušali najaviti nekakve promjene u tom smislu, ali naravno otpor interesnih lobija. Izvidi USKOK-a vezani uz poslovanje s tvrtkom Cuspis d.o.o. i ostale afere, puno smo o tome slušali, dakle mediji su bili puni natpisa o milijunskim iznosima koji su isplaćeni tvrtki Cuspis d.o.o. Upozoravali smo na to i mi iz oporbe. Vlada i Ministarstvo zdravstva tvrde da nema ništa spornoga, a kako onda objašnjavate da je krajem 2020. tvrtki Vinka Kujundžića isplaćeno 2,75 milijuna kuna za rad na nadogradnji dva informatička sustava, da su naplatiti 6.750 radnih sati u 12 dana što bi značilo da je 5 djelatnika radilo po 112 sati dnevno. Zašto se uređaj za zračenje u KBC-u Sestre milosrdnice pretplatilo za 6,5 milijuna kuna, tko je odgovoran? Vi ste ministre jednom prilikom rekli da vam podmeću. Tko? Zašto? Pa pojasnite. Glede slučaja Čorušić i sumnjivih transplantacija na KBC-u Zagreb, dakle čovjek koji vodi najveći KBC u Hrvatskoj povrijedio je nekoliko etičkih i zakonskih normi. Ne samo da je zdravstveno oštetio pacijenticu već je o njenim osobnim podacima govorio na javnoj televiziji. Vi ga ne osuđujete, čekate odluku drugih institucija i tijela. O grijesima oko organizacije cijepljenja i prekorednom cijepljenju uglednika uključujući i budućeg ministra financija, u sumnje o nepravilnosti o transplantaciji da ne govorimo. Jest da je RH u samom vrhu u području transplantacije i sve pohvale stručnjacima koji daju svoj maksimalni angažman u tome kao i naravno pacijentima, no ako se pojave sumnjivi slučajevi pa makar i prije 2-3 godine nije li zadatak zdravstvenih vlasti da zatraže istragu i transparentno objasne o čemu se radi. U protivnom afere koje nemaju odgovarajuće reakcije vodećih ljudi u zdravstvu bude sumnju u sustav. Glede pandemije, zdravstveni sustav preživio je prvenstveno zahvaljujući entuzijazmu, požrtvovnosti i radišnosti zdravstvenih djelatnika. Svjedočili smo nizu grešaka nacionalnog stožera, niste saslušali vapaj i prijedloge strukovnih udruga i oporbe kako bi se smanjilo opterećenje na sustav kao i smrtnost, sada je preko 16.000 i u top 10 smo po smrtnosti od Covida u svijetu. Naravno da je bilo i poteza ministarstva koji su bili, ali i očekivani i potrebni. Primjerice vezano uz upute zdravstvenim ustanovama za skrb onkoloških bolesnika iako su brojni problemi na terenu i dalje i oko toga, od povremenih nedostataka lijekova, kvarova na uređajima za zračenje. Bacanje cjepiva, na vrijeme smo upozoravali da se vodi računa o rokovima. Bilo je 275.000 cjepiva bačeno, sad je novi podatak čak 350.000 doza. Svega 55% građana primilo je dvije doze cjepiva. Kampanja za cijepljenje bila je nedostatna i zakašnjela. S druge strane od 2020. do 2023. ugovoreno je preko 19 milijuna doza cjepiva. I na kraju reforme u zdravstvu. Situacija u zdravstvu je neodrživa, pacijenti su nezadovoljni zbog sve dužih lista čekanja. Građani su dakle nezadovoljni je nemaju jednako dostupnu zdravstvenu zaštiti u svim dijelovima Hrvatske. Zdravstveni radnici su nezadovoljni zbog uvjeta rada, tretmana i odnosa prema njima. Odlaze u inozemstvo ili u privatni sektor. Stanje u bolnicama nije financijski održivo i pitanje do kada će sustav moći primati pacijente. Dugovi u zdravstvu se gomilaju i pitanje kada će ponovno doći do obustave isporuke lijekova prema bolnica. Prošle godine govorili smo da dugovi mjesečno rastu 250 do 300 milijuna kuna sad se već radi o pola milijarde kuna mjesečno. Nema praćenja ishoda liječenja za niz bolesti. Ne slušaju se i vapaji bolesnika i strukovnih udruga. Niste zaštiti struku ni pacijente vezano uz Zakon o sigurnosti prometa na cestama gdje bi liječnici trebali ko policajci prijavljivati pacijente da ne smiju voziti. Uredba o nazivima radnih mjesta i koeficijentima složenosti poslova javnih službama čeka se. Dakle, niz je traženja da vidimo reforme mi ih kao ni članovi Odbora za zdravstvo nismo dobili. O tome ću još detaljno govoriti u ime predlagatelja, ali [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] dajte poslušajte pa ispravite ono što niste do sad odradili. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane Ivane Kekin.
Hvala predsjedavajući. Dakle, nastavit ću još malo o tome kako je zdravstveni sustav postao dostupniji i kvalitetniji za pacijente, a mnogi su to danas spomenuli, ali vrijedi još jednom. Dakle, u Hrvatskoj je trajno prisutan problem nedostupne zdravstvene usluge prijevremenog prekida trudnoće do 10. tjedna od začeća na zahtjev žene. Mislim generalno skrb za reproduktivnost zdravlja žena nam je na niskim granama od primarne na dalje. Prvo u Zagrebu nema liječnika, liječnice u javnozdravstvenoj zaštiti u koju se možete javiti da bi dobili skrb nego svi imamo privatno jer nema mjesta nigdje, ali ok. Ovo garantira Zakon o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece. Dakle, u 30 mjeseci koliko ste u mandatu nije se pokazao nikakav interes za rješavanje ovog problema. Dakle, dapače vi u svibnju izjavljujete u medijima da priziv savjesti u Hrvatskoj imaju 45% ginekologa i ginekologinja što nije točno. Dakle, vi u svibnju ove godine kada ste 28 mjeseci u mandatu ne znate koliki dio ginekologa i ginekologinja u Hrvatskoj ima priziv savjesti. Ima ih 58%, a čak u 629 javnih bolnica u Hrvatskoj koje sa HZZO-om imaju ugovorenu uslugu nijedan ginekolog ne želi raditi prekid trudnoće radi priziva savjesti. S time da i u onim ustanovama u kojima na papiru postoje ginekolozi i ginekologinje bez priziva savjesti učestalo se čini sve da do prekida trudnoće ne dođe i da on postane što teže dohvatljiv, pa tako u Vinkovačkoj bolnici recimo prekid trudnoće dogovarate sa šefom u živo, u Kinskoj ga možete ostvariti tek nakon obaveznog savjetovanja, a u Osječkoj kao što smo čuli nakon zahvata na redovitom pregledu saznate da vam nisu prekinuli trudnoću, a da su vam to propustili reći. Sve nas to dovodi do bizarne situacije o kojoj sam danas govorila, dakle imamo užasno malo prekida trudnoće, koristimo užasno malo kontracepcije i klizimo u demografsku katastrofu. Kako je to moguće? Dakle ili je apstinencija posala dio nacionalnog bića ili se abortusi obavljaju mimo države odnosno van države i svi znamo da je to tome tako. Na šta se kladimo? Meni je mislim ja se kladim na Brežice evo. Uloga ministra zdravstva jest dakle to ja vaša uloga da osigurate da priziv savjesti ne priječi dostupnost legalne zdravstvene zaštite. Dakle, vaša je uloga da implementirate standarde koji će jasno artikulirati obavezu države da jamči da priziv savjesti u praksi ne sprječava dostupnost i pristupnost medicinskih usluga, zatim da osigurate nadzor, da osigurate praćenje prakse i da tražite odgovornost od onih koji standarde ne poštuju. Dakle, zdravstvene ustanove u okviru javnog zdravstva ne bi smjele moći odbiti pružanje zakonom propisane medicinske usluge, ali to se nama čitavo vrijeme događa. Dakle, vi to niste osigurali i radi toga hrvatske građanke i hrvatskim zdravstvenim ustanovama ne mogu ostvariti zdravstvenu uslugu koju im zakon jamči nego plaćaju nakon što su plaćale ovom zdravstvenom sustavu i odlaze u druge zemlje i plaćaju drugim zdravstvenim ustanovama da bi ostvarile pravo na zdravstvenu zaštitu koja im je potrebna. To je put koji je izabrao HDZ, to treba biti potpuno jasno. Navedeni nas put vodi i do slučaja Čavajde koji je početkom svibnja zapravo razotkrila neke prakse koje se provode u hrvatskom zdravstvenom sustavu vrlo redovito. Dakle, nakon što se suočila s teškom dijagnozom ploda, dijagnozom koja pretpostavlja tešku malformaciju, čitam sad službeno što je rekla komisija prvog stupnja, tešku malformaciju ploda s posljedično teškim invaliditetom i niskom kvalitetom života te velikom vjerojatnošću intrauterne ili rane neonatalne smrtnosti Mirela Čavajda nije uspjela ostvariti pravo na zdravstvenu zaštitu koju joj garantira onaj isti zakon koji je tu potpuno jasan i kaže da u takvim slučajevima prekid trudnoće dozvoljen i jasno definira proceduru koja uključuje prvostupanjsku komisiju, drugostupanjsku komisiju i onda jedna od te, ako je prva nije odobrila ona se žali, druga odobri. No unatoč tom savršeno jasnom zakonskom okviru vodeći ljudi u hrvatskom zdravstvu osporavali su to pravo, uključujući i vas ministre. Dakle, pozivali ste se na mišljenje sedmeročlane komisije za koju i dalje ne znam ni tko ju je oformio nit koje su joj bile ovlasti, obzirom da se evidentno nije radilo ni o prvostupanjskoj ni o drugostupanjskoj koje predviđa zakon. Dakle, to je neka komisija koja se osnivala mimo tog zakona. I nakon što je dakle pozivajući se na mišljenje te komisije kojoj je nota bene predsjedao čovjek koji misli i embriji ubijena braća i sestre, izjavljeno je kako stanje ploda Mirele Čavajde spojivo sa životom i radi toga da joj da joj se ne smije omogućiti prekid trudnoće. Dakle, taj kriterij ne nalazi se u zakonu RH, dapače takva intervencija je zadiranje u zakon i zapravo poziva na to da se zakon ne poštuje. Naknadno pod pritiskom javnosti i nakon donešene odluke slovenske komisije koja je gospođi Čavajdi odobrila prekid trudnoće drugostupanjsko povjerenstvo donosi odluku da su ispunjeni zakonski medicinski preduvjeti za prekid trudnoće, no unatoč tome Mirela Čavajda ne uspijeva ostvariti svoje pravo u Hrvatskoj jer joj se ne nudi prekid trudnoće nego joj se nudi prijevremeni porod, a to nije isto. I na koncu gospođa Čavajda odlazi eto tim putem opet u Sloveniju. Nakon izlaska gospođe Čavajde u javnost, nakon izjava vodećih ljudi u hrvatskom zdravstvu koji su eksplicitno izjavljivali da u Hrvatskoj nitko od ginekologa i ginekologinja ne čini indukciju fetalne smrti što je integralni dio prekida trudnoće nakon 22. tjedna, postalo je izvjesno da se zakonom kojim se uređuje prijevremeni prekid trudnoće redovito krši i da je hrvatskim građankama koje se nađu u situaciji u kojoj se našla Mirela Čavajda dakle zadovoljavaju uvjete iz čl. 22., no pri tom su trudne više od 22 tjedna, onemogućena zdravstvena skrb koju navedeni zakon predviđa, dakle to potvrđuju i žene kojima je sugerirano kao i gđi. Čavajdi da svoj problem riješe u Sloveniji, mnoge su upravo to i napravile i slovenski kolege sami potvrđuju da godišnje imaju dvoznamenkasti broj žena iz Hrvatske koje se nađu u toj situaciji. Dakle, stranka bira put i taj nas put vodi ravno u Sloveniju, a dostupnost i kvaliteta kad dođu do hrvatskih žena ostaju mrtvo slovo na papiru. Inače prozivani smo ovdje oko Svetog Duha jer je ustanova u kojoj postoji institucionalni priziv savjesti, dakle u toj ustanovi godinama, tamo valjda od 2015., nijedan ginekolog ne vrši prekid trudnoće. Kad se pokrenula priča, prije dakle dva mjeseca oko slučaja Čavajda ja sam jasno rekla priziv savjesti nije individualna stvar ginekologa koji se prizivaju, to je sistemska politika koja se provodila godinama, 10-ljećima, puno prije ministra Beroša kada su se na čela zdravstvenih ustanova stavljali ljudi koje je dakako birala stranka da ne bude zabune, stavljali ljudi kojima, koji otvoreno i javno izjavljuju da im je svaki prekid trudnoće neprihvatljiv i ti ljudi su na tim čelima bolnica birali šefove i predstojnike klinika za ginekologiju, a onda je poslije sve išlo lako zato što sve je jasno svakom ko radi u zdravstvu, nema napredovanja, nema mogućnosti za bolje, dežurat ćete 100 puta mjesečno u 30 dana ako treba ako nećete raditi kako vam šef kaže, dakle o tom se radi. I ono što mi sad radimo na Svetom Duhu je da mijenjamo sistemski stvar, mijenjamo ju promjenom upravnog vijeća, mijenjamo ju promjenom ravnateljice koja donosi sasvim novu politiku ne samo što se tiče reproduktivnog zdravlja nego i generalno, a mijenjamo ju onda i promjenom predstojnika klinike za ginekologiju koji evo 21. srpnja počinje raditi i među zadatkom dakle da osigura da se provodi zakon također je dobio zadatak da poboljša sveukupnu reproduktivnu skrb u toj bolnici koja je ozbiljno deteorirala u zadnjih par godina jer to ide inače ruku pod ruku, oni koji ne daju ženama da abortiraju obično puno manje mare i za sve druge aspekte njihovoga zdravlja. I nije to lako, dakle kad god provodite promjenu, reformu ako hoćete, imat ćete užasne otpore i zato baš zabrinjavajuće zvuči najava da će se bolnica staviti pod državnu, pod državnu kapu jer to doslovce znači vi nemate, nema nijednog argumenta oko dugova ili, to doslovce znači da ćete kadrovirati, dakle da će ponovno doći neki šef koji će napraviti takvu promjenu da nakon toga u tri koraka ćemo opet imati institucionalni priziv savjesti, nemojte to raditi ministre, nemojte to raditi, pustite nas da tamo popravimo stvari, hvala.
Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Rajko Ostojić, izvolite.
Maloprije je bilo, ja sam rekao koliko je dug Opće bolnice Dubrovnik, 310 milijuna kuna. Nikola, da si župan bi li ti to dao ministru, pa dao bi, ali bi uzeo 310 milijuna kuna i napravio 4 dječja vrtića i riješio bi slijedeće izbore jel tako? Nemojte se plašiti da županijske bolnice pređu u državno vlasništvo, nemojte se toga plašit. Kad sam ja bio ministar svi su prešli opće ne specijalne, ne talasoterapija, sve su prešle osim Grada Zagreba, Milana Bandića koji to nije dao i svake godine smo glasali ja i Tomašević tamo zajedno i Mrak-Taritaš 100, 200, 300 milijuna kuna i palili dječje vrtiće. Daš, vratiš županu, koji je sad ovdje, Dobroslavić jel još uvijek, je, on će to dat, a odakle mu 310 milijuna kuna, odakle mu, ako to može napravit 5-6 dječjih vrtića, pa to je čista logika. Ja sam sve spomenuo osim reforme zdravstva. Ministre, danas ste bili u formi, puno ste obećavali, nemojte tolko obećavati, za godinu dana, za godinu dana prvo cjepivo imunološkog, nemojte Boga ti, daj Bože, dobro, dobro, nemojte, nemojte ministre, obećali ste puno i prije pa niste napravili, da govorimo o natječajima koji nisu napravljeni, budite sa obećanjima, budite barem malo onako, uzmite malo neku, neku, neku ovaj dilej. Dakle pacijent u središtu, citiram vas, negdje nam se pacijent izgubio. Liječnici obiteljske medicine, citiram, u središtu, pa di je ovaj pendrek zakon za ime Boga ako nam je liječnik obiteljske medicine temelj. Vi ste neurokirurg, tu su 4 psihijatra, 70-80% lijekova kad otvorite piše djeluje na središnji živčani sustav i može ometati vožnju automobila, traktora ili helikoptera ili cesne ko šta vozi, 70 do 80%. Vi umjesto da liječnike obiteljske medicine omogućite da rade s pacijentima vi im sad dajete da budu pendrek zakonu, pa nemojte to radit. Ako su ti moji liječnici, a ja ih znam, oni su vrlo pametni, pa oni će 70% Hrvata u roku 6 mjeseci napisat da nisu sposobni vozit, super, pa ću vidjeti ministra Primorca kako će mu se punit PDV od litre dizela od 25 kuna, to im je argument, evo poziv KHOM-u, samo poštujete šta piše u, u, u lijekovima. Vi ste neurokirurg, znate šta je hardver, tako mozak izgleda, 4 naša psihijatra Petrov, Kekin, ovaj Ćelić i sad … [[Govornik se ne razumije]] oni su softver, oni gledaju kako to štima, a mi smo humanware, mi smo ljudski resursi je li, nama će oduzimat dozvole, ko, liječnici obiteljske medicine, nemojte to radit, nemojte ako vjerujete u ono što ste pričali. Znači administriranje je toliko da je to naprosto nevjerojatno. Ministre, navlače vas, rade vam navlakušu, sa velikim tu ste zadovoljstvom rekli da će budući ravnatelji, a to je Bartulica pisao, mudro morati završiti edukaciju ekonomskog menadžmenta, a šta ste vi završili pa ste ministar, koji ste vi ekonomski menadžment završili, pa niste završili, a ko će predavat na tom ekonomskom menadžmentu, ma ja vam znam imena koja će predavat, znam kolegije, ja neću iako sam pisao najviše knjiga o ekonomiji medicine u Hrvatskoj, a to je čisti londrij, vešeraj, Stipe praonica ne rublja, love. Nemojte to raditi, nemojte to stavljati u zakon. Nemojte to stavljati u zakon navlačit će vas. Ja sam vam dao par primjera jer sam ja uvjeren da vi niste krivi, ali vas navlače. Nemojte to u zakon. Tko će to raditi? Sveučilište u Zagrebu Juraj Dobrila u Puli, Split. Šta ćete staviti jednu. Pa nemojte! To šta ste vi završili, ja. Ja sam završio Harvard o.k. vaš menadžment na JFK-u a … [[Govornik se ne razumije.]] životopisu niste. To je dobro. U zakonu je ovo što mi hoćemo da bude abortus, ali da bude i priziv savjesti. To mora biti u zakonu, to se mora poštovati, a ne da educiraš nekoga. Kad sam odlazio iz Ministarstva zdravstva svaki drugi ravnatelj je bio ekonomist. Pa svaki drugi ravnatelj je bio ekonomist. Pa to je najlakše. Jel' tako? Staviš ekonomistu, pa njega natjeraš da ide šest mjeseci na medicinsku naobrazbu. Doći će neki novi ministar pa će reći ovi ekonomisti moraju biti doktori. Ne možemo biti sve. Dakle, puno navlakuša od ekipe koju ste imenovali, fabriciraju vam, samo otiđite korak, dva, tri na vrata na Ksaveru i vidjet ćete tko vam febricira.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre. Evo prošlo je 9 i pol navečer još smo ovdje. Jako su važne teme i počeo bih s tim da nisam očekivao da će se ova rasprava u ovoj mjeri pretvoriti u raspravu o pobačaju, o prizivu savjesti i slično. Očito nedavna odluka američkog Vrhovnog suda je izazvala veliku nervozu. Još jednom mogu samo konstatirati da jasno je da budućnost je prolife. Međutim, ovdje u Hrvatskoj imamo što imamo puno zabluda. Dakle, ja čestitam kolegi Ostojiću što jasno i glasno kao liječnik brani priziv savjesti. Vidim ovdje razloge za zabrinutost, zapravo nasrtaje na taj važan institut koji je zapravo jedno temeljno pravo svakog čovjeka, ne samo liječnika nego svakog čovjeka kao takvoga. Međutim, ponovio bih ono što sam ranije rekao u replici premijeru. Dakle, ja kad kritiziram model upravljanja zdravstva kao takvo ne radi se o razini liječenja, niti o radu osoblja od medicinskih sestara na dalje. Vidjeli smo u pandemiji da su gotovo u nemogućim uvjetima vršili teške zadatke i na to možemo biti ponosni. Međutim, na ovom modelu upravljanje sustav kao takav ne možemo bit ponosni i moramo bit zapravo na kraju vrlo zabrinuti na koji način se novac poreznih obveznika i svih onih koji financiraju sustav kako se raspolaže time. Podsjetit ću živim u Hrvatskoj već tridesetak godina. Još često čujem među ljudima da je zdravstvo, da mora bit besplatno, da mora bit besplatno. Dakle ljudi i dalje vjeruju u te bajke, a znamo da ni 30 milijardi kuna nije dovoljno za potrebe sustava. Dakle, da je besplatno bilo bi nula, nije ni 30 milijardi dovoljno. Spomenuo sam broj privatnih zdravstvenih ustanova u Hrvatskoj. Nije slučajno da niču, da ih ima sve više. Nije to slučajno zbog stanja u javnom zdravstvu. Ima ih od prije par godina imam podatak preko 1100 i taj broj raste. Dakle, to ne iznenađuje. Međutim, ono što opet moram jasno i glasno reći da prakse kako se nabavljaju aparati, skupa oprema i slično jako se razlikuju između privatnog i javnog. Dakle, nije slučajno na žalost da tamo gdje je javno zloupotrebljava se javni novac, pa se onda dijeli to na žalost preko ruku, a uređaji koštaju po dva puta više. To znamo, to je praksa godinama u Hrvatskoj, to se ne mijenja. Uz to bih rekao da neodrživo je stanje da mi kao zemlja pokrivamo školarine budućim liječnicima, stomatolozima, drugim stručnjacima ne samo u medicini i da ti isti ljudi, mladi ljudi koji završe studij sa diplomom u džepu nemaju nikakve obaveze prema Hrvatskoj. Dakle, oni ni ne znaju koliko košta to školovanje i na žalost zbog stanja u sustavu mnogi biraju put u inozemstvo. Dakle, kad bi se ti iznosi uračunali Hrvatska jako uplaćuje ukupno u razne proračune EU. Zašto? Jer školuje gotove ljude, izvrsne stručnjake, mlade ljude koji odlaze onda van jer na žalost u okruženju imamo situaciju da mogu zaraditi tri ili četiri puta više nego ovdje bez obzira što su povećane plaće okruženje je takvo i napast je velika da odu iz Hrvatske, a nemaju nikakve obaveze prema zemlji koja je omogućila to školovanje. To je načelno. Dakle, ovdje se ne radi o napadima prema vama osobno, nego jednostavno ono što sam vidim. Pa koliko puta me pojedini građani zovu i traže intervenciju, jer jednostavno ne mogu doći na red iz očaja. Dakle, nitko me ne može uvjeriti iz vlastitog iskustva koje imam da je ovaj sustav koncipiran za tzv. obične male ljude. Nije. Ako nemate osobnu vezu i znate liječnike na odjelu nećete ni dobiti adekvatnu pažnju i skrb. Prema tome, to su bajke. To su bajke! Što se tiče ovih razloga za opoziv ja bih se osvrnuo na neke stvari iz ove pandemije i pouke koje moramo izvući. Mislim da je opravdano reći da je Vlada imala preveliko povjerenje u strukture u Bruxellesu. Dakle, ta zajednička nabava tzv. zajednička nabave će nas jako koštati. Kolegica Marić je ranije spomenula broj od 19 miliona doza, jako veliki broj tih doza će se na kraju baciti. Uračunali ste sigurno da će se i svako dijete cijepiti možda 2, 3, 4 puta očito roditelji nemaju interes za to i sad je, postavlja se pitanje gdje ćemo i šta ćemo s tim. Ja sam uputio pitanja oko toga. Uvijek nas se upućuje na mrežne stranice u Bruxellesu ali mislim da hrvatska javnost ima pravo više znati o načinu odlučivanja i koliko novaca će se potrošiti. SMS nabava kako Ursula von der Leyen to vodila, ne ulijeva povjerenje i mislim da možemo i moramo izvući pouke iz tog iskustva. Mislim da briselskim činovnicima nije na prvom mjestu interes hrvatskih pacijenata nego više služe raznim lobijama, interesnim skupinama i slično. Mislim da to je neoborivo, to vidimo svi i moramo izvući pouke da se to ne ponovi. Evo na koncu bi rekao da Domovinski pokret je vrlo kritičan prema radu ministra Beroša i dalje ćemo tako biti. Međutim, ponovit ću još jednom vezano za stanje sa ginekolozima. Čuli smo otprilike 60% se pozivaju na priziv savjesti oko zahvata pobačaja. To nije slučajno, to nije obični, običan zahvat iako se mnogi trude to tako prikazati. Svaki liječnik, svaki doktor ima koji se bavi time će mi reći kaže da ima pred sobom dva pacijenta. I sada se postavlja pitanje što se događa sa drugim pacijentom. Ne sa trudnicom, nego sa drugim pacijentom, šta se događa? Zašto se čudimo da toliki broj se pozivaju na savjest i ne žele to provoditi? Mislim da treba tu povući crtu i reći da to mora ostati neupitna kategorija i odbaciti sve ove pritiske koji se uporno vrše na doktore i nikako ne smije postati uvjet za specijalizaciju, nikako. Reći ću još jedno osobno iskustvo, mnogi ginekolozi koji su stariji mi se žale kad gledaju svoju karijeru unatrag, radili su pobačaje prije kad nisu se mogli pozvati na savjest, nisu imali izbor, bili su prisiljeni u totalitarnom režimu i sad žale. Jako žale za tim, međutim nisu imali izbora. To je nešto što pripada totalitarnim režimima. Prisiliti nekoga da ubije nerođeno dijete ili bilo kojeg ljudskog bića protiv svoje volje. I ovdje se to prikazuje kao neki napredak, kao nešto što se mora osigurati. To nas mora sve skupa zabrinuti. Dakle, ministre, poštovani ministre Beroš evo čuli smo više puta o nedostacima u sustavu, još jednom ću apelirati da u Hrvatskoj se uvede praksa da vode sustava menadžeri, zdravstveni menadžeri koji su školovani za to. Imamo situaciju gdje specijalisti, liječnici specijalisti se bave ekonomskim problemima, rješavaju ekonomskih, ekonomske probleme svakodnevno što nije im uža struka i specijalnost niti imaju vještine za to. I zato se vrtimo često u krugu. HZZO na umjetan način nameće iznose koje bolnice mogu naplatiti za određene zahvate koji su daleko od stvarne cijene i moramo se vrtiti onda u krugu. Svi znamo da to je začarani krug. Dok se ne uvede tržišni mehanizam moram to reći koliko god to nekima smetalo, tržišni mehanizam u sustav da bi se došlo do racionalizacije rashoda. Hvala.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege, naravno iza kolege Bartulice nešto posve drugačije. U Hrvatskoj je pobačaj zakonom dozvoljen. Taj zakon je prilično star ali za svoje doba je bio vrlo napredan i danas funkcionira iako bi ga trebalo modernizirati. Ustavni sud potvrdio je obje te činjenice. Rekao je da je pobačaj u skladu s Ustavom i da zakon treba modernizirati, ali to što je pobačaj kod nas legalan ne znači da je svima dostupan. Masovni prizivi savjesti po bolnicama ograničili su ženama ostvarenje tog zakonom zajamčenog prava. Već mjesecima da budem potpuno iskrena malo manje od 3 mjeseca čekam odgovor ministra Beroša o broju ginekologa s prizivom savjesti u našim bolnicama. Sabor mu je uredno poslao požurnicu, ali odgovor ne stiže. Ne znam da li je to zato što podatke ne može dobiti ili još gore zato što ih ne želi pokazati javnosti. Ne bi čudilo da ih ne želi pokazati jer svi znamo, a to su potvrdili i podaci do kojih su kroz godine uspjeli doći i novinari da su brojke alarmantne. U velikim bolnicama, nekim velikim bolnicama da budem iskrena pobačaj se uopće ne obavlja jer su svi ginekolozi u prizivu savjesti. U jednoj bolnici od 5 specijalizanata ginekologije svi su već u prizivu savjesti prije nego što su specijalizirali. I da budem jasna u Hrvatskoj je priziv savjesti dozvoljeno. I dok je tako to je pravo liječnika. I dok je tako mi to, ja to poštujem, ali ono što ne poštujem i za što nema razumijevanje je da su ta dva prava dovedena u međusoban sukob i onda jedno od tih prava, a u ovom slučaju žene koje trebaju zdravstvenu uslugu budu uskraćene za svoje pravo. Za to nemam razumijevanje i nikad neću imati razumijevanje. Dakle, kod nas je mnogim ženama jako teško i skoro nemoguće ostvariti svoje pravo koje im omogućava ustav, koji im omogućava zakon i tu je odgovornost ministra Beroša jer podatke o prizivu savjesti ili nema ili skriva ili ih ne želi dostaviti i štogod bilo to se ne može tolerirati jer to pokazuje da nema kontrolu nad sustavom, da se stvari rade stihijski i na temelju nečije samovolje ili još gore, ako je ovo istina onda je ok, ako je ok ili još gore da se namjerno podržava ismijavanje zakona i ustava, da se pod utjecajem dodvoravajući se tko zna kome i čemu pacijentice zakida za medicinske postupke. Što god bilo ponavljam, to se ne smije ni događa, no ni tolerirati. Pravo na pobačaj je dio ostvarivanja jednakosti žena u društvu zajedno sa sudjelovanjem na tržištu rada, ukidanjem razlika u plaćanja između žena i muškaraca, slobodnim pristupom obrazovanju i borbom protiv nasilja nad ženama. Mogu slobodno reći da je pravo na pobačaj zajedno s drugim nabrojenim pravima dio našeg zajedničkog puta prema slobodnom, otvorenim i demokratskim društvima. To znači da oni koji to pravo nekom negiraju suprotno vlastitim zakonima i ustavom za pravo negiraju ostvarivanje ženskih odnosno građanskih prava. Takvima koji to čine nije mjesto na određenim pozicijama ni na ministarskim pozicijama bez obzira radi li to zbog svoje nesposobnosti ili namjerno ili s planom. Dosta je toga da se više bilo tko bilo kome ispričava i opravdava. Žena ima pravo odlučiti o sebi i o svom tijelu, a ne skrivati se ispod kamena dok joj neko drugi govori što će napraviti. Kolegice i kolege, ta su vremena prošla. Ni premijer Plenković, ni ministar Beroš, ni ravnatelj Ćorušić, a svakako ne niti Crkva, niti ulica nemaju baš nikakvo pravo da odluke donose umjesto žena, da im soli pamet, drže predavanja i moraliziraju. Nama u Hrvatskoj ne treba ni Donald Trump, ni njegov vrhovni sud da nam oteža pristup pobačaju. Mi imamo u ovom trenutku jednog ministra koji ne kontrolira sustav i dozvoljava da svatko radi što hoće, a on ili ne zna ili se ne želi pobrinuti da posao organizira kako spada. I ako je nešto razlog zašto treba otić, e to je razlog zašto on treba otić.
Hvala. Krećemo na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Ne znam koliko ću u pet minuta moć uspjet ono što sam što namjeravam, ali nisam liječnik često puta pacijent volio bi da sam što manje i participiram jasno uslugama koje nam pruža zdravstveni sustav u Hrvatskoj, pa ću se ipak upravo zbog toga što ne mogu do kraja u meritum uć osvrnut na ono što mogu, što kao političar i zastupnik pratim dugi niz godina. U ovom prijedlogu kojega smo rekli mi u klubu HDZ-a kakav je ja bi se na tri točke referirao zbog kojih se traži ostavka ministra Beroša. Najprije točka koja se odnosi na pandemiju, apsolutno sam uvjeren da je Hrvatska, da je vlada, da je stožer, prije svega ministar zdravstva apsolutno u skladu s ustavom, u skladu sa zakonom i u operativnom smislu dobro postupao u borbi protiv epidemije covid-19. Najveća zdravstvena kriza u povijesti čovječanstva sigurno od kada postoji moderno ustrojeno zdravstvo s kojom su se i Hrvatska i svijet susreli početkom 2020.g. držim da smo mi u Hrvatskoj znali iznaći mjeru kako očuvati život i zdravlje naših građana u isto vrijeme smo znali kako očuvati gospodarstvo i poslovne aktivnosti i očuvati radna mjesta. Da je tome tako govore i podaci kako smo koliko smo 2020.g. dok još nismo bili dovoljno upoznati sa prirodom bolesti kako smo se nosili, kako smo i poput drugih država išli u teški lockdown, zatvaranje i gospodarstva pa smo zbog toga izronili sa našim BDP-om, ali smo kroz tu godinu pokrenuli mjere kojima smo omogućili da već iduću godinu rastemo druga po redu država u EU i da smo u tome uspjeli očuvati radna mjesta i uspjeli očuvati hrvatsko gospodarstvo. Točno je, slažem se sa svima koji govore o stopi smrtnosti, to treba dobro razraditi, ali činjenica da su države u okruženju među prvih 12 država 11. smo mi i naši susjedi, mi smo 8. tu je i Slovenija, tu je i Latvija, tu je i Mađarska dakle tu su i brojne druge države. Prema tome, tražiti ostavku zbog ponašanja i postupanja ministra zdravstva u pandemiji, ja nisam u ovom na kraju krajeva niti postoje argumenti u ovome uratku koji bi nas upućivali na potrebu promjene ministra zdravstva. Druga stvar koja se odnosi na prekid trudnoće, o tome smo vodili raspravu prije dva mjeseca smo vodili raspravu u HS-u na temelju prijedloga kluba SDP-a o zakonu. Mi smo tada tvrdili da je taj zakon ispod kvalitete zakona koji je donesen u vrijeme Socijalističke Republike Hrvatske prije 44 godine i da taj zakon ne ispunjava ono što je rekao ustavni sud, a to je da ne propisuje edukativne mjere, da ne propisuje preventivne mjere, da ne rješava ono zbog čega je on i uveden u raspravu, a to je pitanje rješavanje problema kasnih trudnoća. I treća stvar da se iz njega iščitava da je prekid trudnoće ustvari pravilo a ne, a ne izuzetak i da je praktično nadomjestak za umjesto kontracepcijskih mjera, to smo tada rekli. No ova rasprava koja govori o potrebi uvrštavanja u ustav prava na privatnost žene po meni je bespotrebna. Naime, ustavni sud se o tome očitovao, rekao je da je postojeći zakon u skladu sa ustavom. Ja ne vidim u Hrvatskoj među mainstream političkim strankama koje u bitnome odlučuju o izmjenama ustava takve tendencije koje bi išle za, ka zabrani, zabrani prekida trudnoće, a s druge strane otvara teme koje će možda dalje dijelit društvo u ovoj vrlo osjetljivoj situaciji i mi tu u Klubu HDZ-a smo jasno se očitovali o takvom prijedlogu koji dolazi iz SDP-a i drugih lijevih stranaka u HS. I treća stvar, nemam dovoljno vremena, odnosi se na reformu zdravstva, o tome ću valjda nešto kroz repliku reći. Ja znam kad ste vi g. Ostojić kojeg ja cijenim bili ministar vaš, vaš je, vaše, naše ministarstvo je imalo negdje oko 21 milijun, milijardu kuna, danas je to 30 milijardi kuna, otprilike 29 milijardi kuna, zdravstvo svake godine traži 10% više sredstva, pitanje je da li mi sa ovakvim izdvajanjem gdje smo najmanji u Europi možemo odgovoriti zahtjevima kojeg, kojega mi ovdje u saboru postavljamo… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala, hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Habijana.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, vi ste zapravo i u svojoj replici prije kada ste se javili i spomenuli od svih ovih navoda koji su u ovih 8 točaka zapravo istaknuti u ovom prijedlogu ostaje eventualno što možemo raspravljati smrtnost. Međutim, kada govorimo o smrtnosti od covida mislim da bi bilo dobro, a to danas zapravo nitko nije spomenuo da komentiramo jednu činjenicu, a to je pitanje usporedbe smrtnosti, dakle kako se one rade, one bi se trebale radit na temelju usporednih podataka dakle koji su identični, međutim mi znamo da različite zemlje ne samo EU već i diljem svijeta imaju različite načine na koje zapravo obrađuju te podatke, neki uzimaju samo smrt odnosno … [[Govornik se ne razumije]] covid PCR testom, neki antigenskim testom itd., prema tome u ovom trenutku ja mislim da još uvijek ne postoje zapravo unificirani načini ako gledamo razinu cijelog svijeta ili EU, a na temelju kojeg se utvrđuje smrtnost, prema tome i taj argument koji je danas ovdje očito jedini preostao oporbi pada definitivno u vodu.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Habijan. Ja mislim da je hrvatski zdravstveni sustav prije svega liječnici, medicinske sestre, svi zaposlenici u zdravstvu da su na najbolji mogući način odgovorili izazovu kojega je pred nas postavila epidemija covida-19 i mislim da je hrvatskim građanima pružena najbolja moguća usluga, vlada je osigurala dovoljan broj cjepiva za sve hrvatske građane, postojali su jaki, relativno jaki antivakserski pokreti koji su se očitavali u brojnim dijelovima Hrvatske gdje u pravilu stariji ljudi su stradavali jer im djeca nisu ih na određeni način educirala o potrebi, o potrebi cijepljenja. O tome sam već jednom govorio iz iskustva liječnika koji su upravo su djelovali i bili u brojnim hrvatskim KBC-ovima gdje su govorili o toj nesreći koja se događala s jedne strane, a s druge strane kao što je rekao danas ministar prosječni građanin Hrvatske prosječna dob 76.g. koji su u pravilu i imaju određene [[Upadica: Hvala]] zdravstvene probleme [[Upadica: Hvala, hvala]] i trebalo bi ispitati cjelokupni sustav [[Upadica: Poštovana, hvala lijepa, hvala]] i čitavu Europu po pitanju ocjena stope smrtnosti.
Ovaj, ostat ćemo do jutra ako tako svako premaši vrijeme. Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, već smo danas ovdje imali prilike čuti od kolege Ostojića da u stvari imamo izvrsnih liječnika koji zaista rade i pionirske pothvate u medicini i da bi na te stvari trebali biti i ponosni i to govori u prilog i tome da i ministar Beroš radi dobro svoj posao u ministarstvu, da se zaista liječnicima i stvaraju takvi uvjeti da mogu se i specijalizirati, ali da imaju i takvu opremu da mogu raditi takove zahvate. Ja bih samo napomenula da je npr. u Zagrebačkom KBC-u transplantirana oba plućna krila, primijenjena je terapija kronične boli u leđima bez, bez iverter, ne mogu sad to izgovoriti, nije bitno. Isto tako u Riječkom KBC-u uspješno bez kardiološkog zahvata zatvoreno puknuće mišićne pregrade srca nastalo kao posljedica infarkta, to sve govori u prilog tome da sustav ima i vrlo dobrih uspjeha.
Hvala, hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem. Kolegice Jelkovac, ja bi volio da mi liječnici kažu koja je svrha reforme zdravstva u Hrvatskoj je li to smanjenje troškova ili pružanje najkvalitetnije moguće usluge. Pratim, tri 10-ljeća aktivno pratim događanja, ja doista bi želio znati koja je svrha reformi, ako su to smanjenje troškova, to automatski za sobom povlači lošiju zdravstvenu uslugu, a rekao sam s obzirom na narav pružanja zdravstvene usluge godišnje, barem tako kažu i raniji ministri negdje zbog poboljšanja kvalitete pružanja usluga, nove opreme, novih lijekova, pametnih lijekova 10% raste trošak zdravstva u svijeta, pa tako i u Hrvatskoj. Pitanje je da li mi sa izdvajanjima za zdravstveni doprinos pratimo takve potrebe i ja bi želio da se postigne konsenzus … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Bačić, na samom početku govorili ste o pandemiji i o mjerama za očuvanje radnih mjesta, ja bi tu još jedanput naglasila da je preko 12 milijardi kuna utrošeno za tu namjenu, da je spašeno preko 800 tisuća radnih mjesta i da je pomoć dobilo preko 126 tisuća poslodavaca, međutim troškove zdravstvene zaštite pandemije bilo je potrebno utrošiti preko 5 milijardi kuna. Također su financirani troškovi zdravstvene zaštite vezano za migrantsku krizu itd., sve je to vrijeme o kojem se govori i za koju se proziva i ova vlada i ministar Beroš. Međutim, na samom kraju spomenuli ste i neophodnu zdravstvenu reformu od koje mi ne bježimo, pa bi molila ukratko vaše mišljenje šta je to neophodno napraviti u narednom periodu?
Poštovani zastupnik Bačić.
Pa ja nisam u poziciji ministra za … [[Govornik se ne razumije]] rekao sam maloprije da je potrebno iznać model koji će sa osiguranim sredstvima koje hrvatski građani izdvajaju u državnom proračunu omogućit se najbolja i najprimjerenija zdravstvena zaštita s jedne strane i s druge strane da sudionici u zdravstvenom sustavu budu zadovoljni. A kad govorimo o tom zadovoljstvu ja moram istaknuti, ne znam dal je bilo o tome već riječi da je u mandatu ovih vlada, dvije vlade povećana plaća, prosječna plaća u zdravstvu za 42%. Ja vjerujem da to nije još uvijek ono što u odnosu na liječnike u drugim zapadnim, državama zapadne Europe se može postignuti, to je daleko ispod toga, ali je u svakom slučaju jedan određeni iskorak kojim treba nastaviti. I u tom smislu držim da bi reforma zdravstva treba biti od te tri bitne postavke po meni računu.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, mislim da ova rasprava pokazuje da mi to onako pomalo, ali argumentirano ipak ukazujemo da sve ovo što ovdje piše i nije baš onako kako su oni zamislili i da ne znam zašto netko evo pokušava istim postupcima postići neki drugi rezultat od onoga prije godinu dana jer mislim da ovaj sve što ovdje piše ne znam koliko vam zaista treba. Vjerovati na način na koji se to od nas traži da bi se mi preokrenuli i sad rekli, e sad ćemo našeg ministra smijeniti jer ovo što ovdje zaista je to je tako. Znam da je to resor težak i ne sjećam se baš ne znam da li je u ijednoj vladi dosada ministar odredio cijeli mandat, bilo koji ministar, bilo koje vlade, ministar zdravlja, zdravstva, zdravstva i socijalne skrbi od početka do kraja, zaista težak resor, ali ovo ovako napisati i govorit da je baš sve ovako kako piše, a znaju i sami da nije tako i uvjeravati nas da za to trebamo ruku. Ima li ovo zaista smisla, već evo godinu dana drugi put, pa one interpelacije [[Upadica: Hvala.]] pa sva ona izvješća [[Upadica: Hvala.]] nikada nije dosta.
Hvala poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Borić, evo jedno vrijeme smo trpili tijekom rasprave napade kako dovoljno ne branimo ministra, kako nemamo dovoljno argumenata, kako ni sami ne vjerujemo u ono što je valjda napisano. A s druge strane evo kad pogledam ovu lijevu stranu sabornice koliko su predlagatelji uvjereni da je ono što su napisali ispravno, točno i da stoji najbolje govori podatak da je od 32 predlagatelja njih 4 u ovom trenutku u sabornici. Evo, na taj način da je netko doista vjeruje u ono što je napisao i da je u prvu kada traži ostavku ministra onda bi valjda ovaj dio sabornice gorio sa replikama, bili bi tu svi, svi 32 predlagatelja, a osim gospodina Ostojića, gospođe Raukar, gospođe Benčić i gospođe Peović, 28 preostalih predlagatelja ovdje u sabornici nema. I onda nama prebacuju kako mi nemamo dovoljno argumenata i nismo zainteresirani za branit ministra.
Sad će u ime predlagatelja govorit poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Gospodin Bačić dobro zna da je Ursula von der Leyen ginekolog jel vjerojatno neki od vas ne znaju, 5 djece je rodila, 2 posvojila i onda je mutti Angela Merkel, a ona joj je bila zamjenica u stranici, zagrlila prije jedno 10 godina i rekla je čuj Ursula Nijemci su u problemu, trebamo rađati aj ti budi ministrica zdravstva. Pametna Ursula kaže čuj, što kaže Borić izdržat ću godinu, dvije dana, gotova sam. Ona kaže ma znaš ja bi, ali to je anegdota, anegdota to je istina, ona kaže ja bih ipak bila ministrica obrane i tako je preživjela. Bila je ministrica obrane i danas je gdje je. To je istina. Ministar zdravstva u 21. stoljeću ako ne želiš dobro svom narodu, nije posao koji treba raditi, ali ima nas koji želimo dobro svom narodu. Dakle, ja sam se svađao najviše s Linićem, što je logično jer sam mu rekao stotinu puta, ja sam ministar zdravstva, a nisam ministar financija zdravstvenog sustava. To je broj jedan. I drugo ne manje važno, problem koji se može riješiti novcem nije problem. Prijatelju moj ima problema koji se ne može riješiti novcem … [[Govornik se ne razumije.]] ak ti fali državi love, a čuj postoji Svjetska banka MMF, ali problem koji se ne može riješiti novcem to je problem. I zato me Bačić, pa evo ja sam i danas u raspravi pa su se malo naljutili vidim kolege, nemojmo pakovati rekao je Tito Tuđmanu ono što ne treba, pa ni Berošu. Svaki osnivač je vlasnik, svaka županija i Grad Zagreb je odgovoran za svoju bolnicu. Odgovoran oni moraju raditi to uključivo u bolnicu, on mora organizirati mrežu, ali oni su odgovorni, oni to moraju napraviti. Premijer me danas prozvao da nam je plaća porasla, da ja mu kimnem glavom, ja sam kimnuo glavom, ali ne znam da je 42%, to ću provjeriti, ne znam ok, ne znam, porasla je a) zbog temeljnog ugovora, b) kolektivnog granskoga i c) najvažnije zbog porezne reforme koju je napravio Zdravko Marić, ali ne odnosi se to na sve ljude. Ja ne dežuram, ne pišem si prekovremene sate, ne muljam sa satnicom imam golu plaću na fakultetu, golu na plaću na KBC-u, otići ću na svoju imovinsku karticu vidjet ću koliko mi je narasla plaća. Dosta priznajem, 42% sumnjam. Ali dosta, puno, najviše od svih vlada, ali 42% sumnjam. Vjerojatno oni koji rade prekovremene, ali to nije gola plaća, gola plaća je gola plaća. Mislim, dakle statistika, Habijan nemojte statistiku molim vas, je li to 16.000, 15.100 svaki ljudski život je vrijedan, nemojte to, vi ste ozbiljan čovjek. Svaki ovdje umro mu je neko, dida, stric, frend i nemojte to. 192 zemlje svjetske zdravstvene i svi imaju iste metode, ne metodologiju nego metodu i nemojmo se igrat statistikom, barem sam ja odnosno znanstvenim po radovima i citatima i puno više akademik Reiner i on zna ako ne ide i ja znam ako ne ide i jedna i druga statistička metoda, četvrta, peta će upalit pa će nešto biti statistički ajmo reći značajno. Ali ovdje ne, nemojte se igrati ljudskim životima, svaki je vrijedan i mi se ne igramo. Mi smo naveli točno ono što piše u Eurohealth, Eurohealth … [[Govornik se ne razumije.]] Što napravit Branko, dva su čovjeka ovaj spajali bolnice ovaj Dado Milinović i ja, spojite bolnice jedna županija jedna bolnica. Ja sam spojio tri u Varaždinu. Jel' tako Habijan? Novi Marof, Klenovnik, još danas postoje. Onda je došao ministar nakon mene HDZ-a koji je Gradišku i Slavonski Brod opet razdvojio, Pakrac i Požegu opet razdvojio. Sandra je malo prije Benčić to govorila. Znate zbog čega su napravili? Zato što je tom gradonačelniku Pakraca, tada je bio saborski zastupnik, a danas je tko zna gdje, HDZ-a naravno. Falilo mu je love zbog komunalnih naknada, jer su se plaće bilježile ne kod njega u Gradišci nego u Slavonskom Brodu. Pa ljudi božji! Pa može li niže? Može li niže? I tu ću uvijek hvaliti. Pa i danas ću bivšeg župana Karlovačke županije, bila je Maja sa mnom, župana Vučića. Mislim da je imao tri, četiri mandata HDZ-a koji je rekao ja sam se rodio u Ogulinu, moja djeca ali ne dam da se moje unuke tu rađaju, nek' se rađaju u Karlovcu. Ogulin – Karlovac je 15, 20 minuta. Sad ćeš se rađati u Ogulinu osim ako ne trebaš? Spajajte bolnice, … [[Govornik se ne razumije.]] Kad slušam što ministar govori slušam moje riječi, ali prošlo je 10 godina ministre. Nisam ja, ja ne mislim da biste vi prepisali od mene, nego samo je to dobra praksa.
Hvala. Imamo jednu repliku. Ostanite časak. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Ostojić, slažem se sa vama. Svaki je život jednako vrijedan i da je jedan. Ali činjenica je, ja vas molim da mi to obrazložite da od 12 država po stopi smrtnosti 11 ih je u našem susjedstvu uključujući i Hrvatsku i Sloveniju i Mađarsku i Latviju i Estoniju i Slovačku. Kako to baš, pa nisu valjda svi u tim srednjeeuropskim državama ministri ili politike tih vlada bile takove da je u jednom … [[Govornik se ne razumije.]] prostoru najviše umrlih. Ima nešto drugo pretpostavljam, vi kao liječnik pretpostavljam da biste mogli na to dati najbolji odgovor.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Ma ima puno toga. Ja nemam problema, Bartulica je otišao, malo prije me pohvalio. Ali ja mislim da ovo što on napada i MOST-ovci i ne znam tko od tih 19 milijuna cjepiva to naprosto nije fer, nije pošteno. Ja s tim nemam nikakvih problema. Morali ste ih naručiti. Ja bih na vašem mjestu isto naručio. Jeste li mislili o Hrvatima u Hrvatskoj, mislili ste o Hrvatima u BiH, mislili ste vjerojatno o drugim građanima BiH ili neki našim … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] Ja s tim nemam problema, neki naši … [[Govornik se ne razumije.]] Ja s tim nemam problema i onim lijekovima koje ste kupovali pet posto uspješnost. Ali 5% spašava živote. A kad je glava u pitanju to je 5%, 5 ljudskih života je unutra. Tako da ja s tim nemam problema. Bilo je nekih specifičnosti ali to je gospodine Bačić tako velika tema, to možemo na marginama Sabora. Hvala.
Sad će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobro, odgovorila bih na neke stvari koje smo ovdje čuli. Hajmo krenuti znači od statistike vezane uz covid. Čak možemo uzeti u obzir ono što ste ovdje iznijeli kao argument, znači računa se drugačije pa ne možemo uzeti ovu informaciju da smo osmi, deveti u svijetu po broju umrlih. Kako se računa drugačije? Onda tražimo argument. Kako? O.k. ako se računa drugačije kako se računa i što možemo znači dobiti kao argument. Ne možete samo reći računa se drugačije kako ste rekli kolega Habijan. Kako? Što znači to računa se drugačije? Znači to nije argument. Drugo, ono što je rekao kolega Bačić znači bespotrebna je rasprava o uvrštavanju pobačaja u Ustav. To je negdje sugerirao i premijer Plenković. Dobro, bespredmetno je. Nećete ukinuti to pravo. U čemu je problem da se vrati članak Ustava koji je nekad bio u Ustavu? Ako nećete ukinuti nema problema, vratimo članak Ustava. Znači i vi ste za to. Ali ima problema i zato nećete vratiti taj članak Ustava. A isto tako ću odgovoriti ne znam tko je o tome govorio, možda vi kolega Ostojić. Znači šta se tu zbiva. Znači devedesete kada se taj članak Ustava tzv. Božićni ustav izbacuje taj članak Ustava o pravu svake osobe da slobodno odlučuje o rađanju djeteta tada kreće napad na reproduktivna prava, kad se miče taj članak onda kreću napadi na reproduktivna prava. Do tada nema napada na reproduktivna prava. E zato nećete vratiti taj članak u Ustav, zato što postoje napadi na reproduktivna prava i samo se čeka povoljna atmosfera da se neki ultra desni koalicijski partner pojavi kao mogućnost pada kalkulirate s tim. Znači neiskreni ste prema svojim biračima. Dvotrećinski vaši birači, znači dvije trećine je za pravo žene na izbor. I zato ćemo mi inzistirat na tom članku. Pravo žene na izbor o slobodnom, znači da slobodno odlučuje o rađanju djeteta i da država ima obavezu osigurati to pravo. Znači članak Ustava koji je postao 1974. godine koji je ostao u mnogim, znači post jugoslavenskim zemljama, pa tako i u Sloveniji gdje se ide obavljati taj pobačaj. Ide se obavljati pobačaj zato što u Sloveniji to pravo nije ugroženo. Kod nas je to pravo ugroženo. Još bih htjela navesti neke stvari koje vas na neki način demantiraju, znači pazite ovo. Znači zašto treba ukinuti dvojnu praksu? Zašto je privatizacija zdravstva i vama očito ipak problem. Znači ministar Beroš je u jednoj, demantirajte me ako nisam u pravu, a novinari su o tome pisali u jednoj verziji Zakona o zdravstvenoj zaštiti uveo članak 156a. Članak 156a. prema kojem zdravstvenom radniku nije dozvoljeno osnivanje zdravstvene ustanove ili trgovačkog društva koje obavlja zdravstvenu djelatnost ili druge pravne osobe u području djelatnosti u kojoj je zaposlen zdravstveni radnik, odnosno u području djelatnosti koje je povezano sa poslovima iz djelatnosti u kojoj je zaposlen. Taj članak je trajao dva dana. Nakon pritisaka raznih lobija, tako novinari tvrde je taj članak izbačen iz te verzije zakona. Znači i vi prepoznajete da je problem u dvojnom radu, radu znači liječnika u javnom sektoru istodobno u privatnom sektoru. Ali niste dovoljno hrabri da ne pokleknete pod pritiskom lobija. Ne kažem da je to lako, ali to je zadaća ministra. To je zadaća ministra da brani one najslabije, da brani društvenu radnu većinu, a ne da pristaje na lobističke pritiske. Zato mi idemo znači s promjenom koja ide u tom smjeru Zakona o zdravstvenoj zaštiti da se ukine dvojna praksa. Inače, u čak, uz čak, znači mi imamo uz čak 44 bolnice i 49 domova zdravlja u RH HZZO mora ugovarati dodatne usluge s privatnicima. Je li to normalno? Znači preko 460 milijuna kuna godišnje se troši za ugovore s privatnicima. Osnovna stvar je zaštitimo znači javno zdravstvo i da ne radimo ovakav outsourcing koji šteti javnom zdravstvu. Treba ukinuti dvojnu praksu.
Poštovana zastupnica Kekin.
Hvala vam. Dakle ja bih isto također, zamolila na koji način se objašnjava to relativiziranje smrtnosti od Covida koje se dogodilo. U Hrvatskoj je umrlo preko 16 tisuća ljudi, ali još važniji podatak je da je u 2019. g. prije toga također, niz godina za redom, redovito u Hrvatskoj umiralo 51 do 52 tisuće ljudi, a 2021. g., godine u kojoj imamo cjepivo, podsjećam vas, umrlo je 66 tisuća ljudi. Dakle, relativizirati tu tragediju koja se nama dogodila je grubo i vrlo je neukupno i bešćutno prema svim onim obiteljima koje su nekoga izgubile, g. Habijan. To je nažalost tako. Dakle nemojte relativizirati te smrti, one su se dogodile i da, odgovornost je vodećih u zdravstvenom sustavu da se nismo bolje nosili s pandemijom, odgovornost je vodećih zašto su vjerovali ratnicima svjetla po Facebooku da se ne cijepe [[Upadica: Hvala.]] umjesto da su vjerovali vama. ... [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepa. Hvala. Poštovana zastupnica Peović, ne znam šta će odgovoriti jer je replika bila upućena kolegi Habijanu koji nije govorio, ali ako imate potrebu reći ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ne morate brinuti, imam, imam šta dodati na ovo, itekako važnu napomenu. Znači da bismo plastičnije prikazali tu neosjetljivost koja se uvodi u ovoj raspravi oko broja mrtvih u Covidu, zamislimo da je danima jedan autobus ljudi umirao više i bez potrebe. Svaki dan jedan autobus. Možda je plastičnije, možda je lakše za shvatiti, u jednom periodu, znači 500 ljudi mjesečno više nego što je umiralo u razdoblju prije korone. To je neprihvatljivo. Znači ne znam na koji način se može ta interpretacija, znači drugdje se računa drugačije, nema tog računanja koji bi nam to mogao opisati zašto je to tako, je li, i bilo je puno otpora i sve stoji, ali to nije dobar rezultat, je li?
Poštovani zastupnik Krstulović Opara.
Uvaženi g. potpredsjedniče, naša kolegica je rekla u svome izlaganju da je iz Ustava izbačeno pravo žene na pobačaj. Zanima me iz kojeg Ustava je to izbačeno, budite precizni. Bio sam saborski zastupnik 22. prosinca 1990. kada je bio donesen Božićni Ustav, ne tzv. Božićni Ustav, nego Božićni Ustav u kojem u čl. 21 st. 1 jasno stoji, svako ljudsko biće ima pravo na život. Od onda zadnjih 32 godine, to se mijenjalo nije, ništa se nije izbacivalo. Molim, pojasnite vam šta je, hoćete odgovoriti na ovo pitanje?
Poštovana zastupnica Peović.
Da. Znači to je Ustav Socijalističke Republike Hrvatske koji smo donijeli 1974. g. koji je bio i podloga, znači za Božićni Ustav gdje je Olujić jedan od tvoraca tog Ustava svjedočio da je to pravo žene na pobačaj nestalo od Krka do Zagreba na nalog Kaptola i to je potpuno neprihvatljivo, a članak Ustava koji citirate, pročitajte kako završava ta rečenica. Pravo na život. Zaštitu života. Iduća rečenica je nema smrtne kazne. Znači vrlo jasno se sugerira da je riječ o pravu zrele i odrasle osobe na život i zaštiti života, znači, apsolutno nema veze s onim što mi ovdje govorimo. Znači pravo na pobačaj, pravo na pobačaj je ostalo u svim ustavima bivših socijalističkih republika Jugoslavije i to pravo je trebalo ostati i u Ustavu Hrvatske i ako vi mislite da nema nikakvih problema oko toga, pa vratite taj članak.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac. Kolega Opara, molim vas, nemojte. Doći ćemo na Ustav iz '45., molim vas, nemojte. Poštovana zastupnice Glasovac.
Kolegice Peović, vi i Radnička fronta se dugi niz godina zalažete za to da pravo žene na izbor, na slobodno odlučivanje o rađanju djece uđe u Ustav i možda je svima nama ta konstelacija do sada bila negdje daleka i negdje strana. Međutim, kada vidimo sada što se dogodilo u SAD-u onda je potpuno jasno da je to nužno. Zašto? Zato jer kada pogledamo obrazloženje Ustavnog suda i Vrhovnog suda u Americi gdje je Ruth Ginsburg zapravo vrlo jasno upozoravala da odluka na temelju, iz koje proizlazi pravo na pobačaj je na tankim temeljima upravo zbog toga što pravo na pobačaj proizlazi iz prava na privatnost, na što se poziva i naš Ustavni sud i ona je smatrala da bi zapravo ta odluka bila puno stabilnija da je to ženino pravo proizlazilo iz prava na izbor i to je razlog zašto mi moramo pojačati ovo pravo [[Upadica: Hvala. Poštovana…]] upravo unošenjem u Ustav na ovaj način.
… zastupnica Peović.
Da, hvala što ste to napomenuli. To je stvarno inicijativa Radničke fronte za koju, ne znam, ne mogu dovoljno puta naglasiti koliko mi je drago da je prihvaćena u progresivnoj opoziciji i mislim da sama Radnička fronta ne bi mogla iznijeti tu borbu, a skoro sam uvjerena da ćemo zajedno skupljati potpise na referendumu i uistinu vratiti pravo na pobačaj u Ustav, što je jedna od ne, ja bi rekla stvarno većih pobjeda nominalne ljevice, ljevice u Hrvatskoj. A što se tiče znači prava na pobačaj i onoga što postoji znači negdje već u našem ustavu i što se često znači reinterpretira znači već to je u ustavu, jako važno je da se baš distancira znači pravo na privatnost, pravo na osobnost itd. od prava na pobačaj i to će biti jedna od stvarno većih pobjeda ove inicijative.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Poštovana kolegice, u puno stvari se slažemo, ali kao liječnica bi vam ipak pojasnila zbog čega se ni ja i brojni moji kolege ne slažu s tim da se zabrani, potpuno zabrani dualni rad. Dakle, ako vi u svom, u javnozdravstvenom sustavu pošteno odradite svoj posao uz naravno uvjet da se znaju normativi koji se još uvijek ne znaju, ali ja vam garantiram da pogotovo u manjim bolnicama velika većina liječnika itekako obavi svoj posao, rade na 3 do 5 radilišta, 3 milijuna prekovremenih sati se godišnje odradi, dakle ako se pošteno i savjesno odradi svoj posao unutar radnog vremena, a ne da se odlazi prije onda ima smisla ostaviti mogućnost da se popuni i potrebe u privatnom sektoru koje hoćete nećete postoje, javnozdravstveni sustav nažalost u ovom trenutku ne može progutati sve potrebe, liječnika nedostaje i ako ćemo ići na onu strogu zabranu tog dvostrukog rada ljudi će vam još više odlaziti. Ja vam stvarno to govorim što kolege liječnici kažu, hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Peović.
Hvala puno na tom pitanju. To je stvarno i dosta važno za razjasniti jer to se naravno kao sasvim ono uvjerljivi argument navodi, ali puno će liječnika otići i tako odlaze jer su im male plaće. Nekoliko stvari je tu bitno, prvo liječničke plaće odnosno plaće u zdravstvu su puno više od medijalne plaće, pa čak preko 57% radnika u zdravstvu ima plaću veću od medijalne, a tu znači morate računati i zdravstveno tehničko osoblje i medicinske sestre znači da su liječničke plaće itekako više od prosjeka. Druga stvar, tu se pokušava na neki način i Beroš pokušava, ministar Beroš, pardon, pokušava riješiti, znači s tim da se određene skupine na neki način ograniči u tom pravu, ali pazite to nije pošteno, to isto tako nije pošteno, zašto ravnatelj i predstojnik klinike ne može, a neki drugi radnik može raditi dvojne. Iste zakone imate [[Upadica: Hvala, hvala lijepo]]
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo prošlo je malo više od godinu dana od prethodnog pokušaja i pokretanja pitanja povjerenja ministru Berošu, zadnji put je to završilo sa 75 glasova protiv, 57 za i jedan suzdržan. Kad je ministar postao ministar 81 glas za, 43 protiv, mogu pretpostavit što će biti u petak 77 glasova protiv i naravno neki raspon od 35 pa do 50 i nešto onih koji će to tražiti da se dogodi i mislim da svatko iz svojih kuteva gleda na ono što je ovdje nama servirano kao prijedlog i da tu pokušavamo raspravljati, ali pokušat ću ovo iskreno jer ova priča o pobačajima je tako jednostavno ispričana kao pobjeda nad nečim koja će biti pobjeda nekih progresivnih snaga ne uvažavajući emocije i ono što ljudi prolaze i sve što se u tim procesima događa, kad to prođete unutar vlastite obitelji uže i šire, u krugu vlastitih prijatelja, pričati o pobjedi samo tako jednostavno bez ikakvog drugačijeg pogleda meni je teško, ja o tome ne želim čak ni o ovoj točki ovdje prvoj koja je ovdje zapisana kao najveći grijeh ministru obrazložena na gotovo tri strane slučaj gđe. Čavajde u javnosti nisam rekao ni riječi, ja to sasvim drugačije doživljavam jer ako ćemo bit samo obični roboti ovdje koji raspravljaju na neki način da nemamo nikakvu emociju i govoriti o pobjedi samo tako lagano o nekom pravu ja stvarno imam problem i ne želim, ali ću govoriti o nekim drugim točkama koje su ovdje napisane danas uvodno katastrofa u obrazloženju kad govorimo o onome što je pisalo u podnesku, a govorilo se o sasvim nekim drugim problemima i tu se zaista može naći ono da postoje određenih problema u zdravstvu, jesmo ih imali u proteklih 10, 20, 30.g., evo piše ministar zdravlja u onoj vladi 2012.-2015., imao je problema, mi smo od tada promijenili ja mislim evo 5 ministara u 10.g., g. Ostojić, pa je bio g. Varga, pa je bio g. Nakić, pa je bio g. Kujundžić, sada g. Beroš, prosjek trajanja 2.g. ako ćemo to gledat statistički ne. Što to govori, da imamo sustav, 10-tke tisuća zaposlenih ljudi i 100-tine tisuća milijuni pacijenata dnevne aktivnosti i traže da sustav funkcionira u svakoj prilici i mislim da smo to pokušavali, evo kad je ministar Beroš došao početkom 2020.g. prije početka pandemije koja se i njemu stavlja na teret, kad stavite čovjeku na teret 15 tisuća nekakvih smrtnih slučajeva i to vam stavimo kao razlog, pa ajde to stavite sebi malo ne, pa da vidimo kako to onda izgleda, možeš li nosit to kao čovjek na sebi da si odgovoran za nekakvu smrt svih, ne jednoga, dva, tri, pet, 15 tisuća, pa će mi to reć, a ti i tvoj sustav, mi nismo dio sustava, uz svu politiku koja se vodila ovdje u ovoj sabornici od poziva nemojte se cijepiti, ne treba, to je sve bez veze, čuli smo mnoge, pa reteriranje, na nagovaranje, pa svađe između… [[Govornik se ne razumije]] , jedina politika koju sam ja vidio je bilo ustrajanje upravo ministra na onome što govori, znanost i ono što možemo pružiti kao sustav. Imali smo brojna izvješća o tome i ona su izazivala rasprave i ona su tražena, sad smo se svi malo smirili, ali tu smo opet u toj istoj pandemiji, još ima toga, vidimo danas mnogi su zaraženi i ne prolaze neki svi jednako, ne prolaze, ali sve to svaliti na leđa ministra i reć ti si kriv za to sve, samo ti i nitko drugi ili evo napišemo u proteklih 14.g. HZZO je tome i tome davao toliko i toliko novaca, ali tebe krivimo zadnjega ti si kriv. Šta je s onima prije 14 godina? Ništa. Zašto samo ti? Ja se sjećam bio sam oporba nikada nismo nijedan opoziv podnijeli kao oporbeni zastupnici, a otišlo je 10 ministara ili radi političkih odnosa unutar tadašnje koalicije ili radi nekih grijeha, otišli su. A te neke mantre da su stalno pojedinci ili ministri evo u godini dana dva puta i još onu interpelaciju, tri puta tražimo odgovornost to znači da će čovjek u mandatu pet ili šest puta pokušat bit opozvan. Jel to normalno? Kako ćemo ponavljati postupke i tražiti istu odgovornost tj. isti rezultat iza istog postupka. Uvijek bude isto, i opet će u petak biti isto, ali evo pričamo, večer je, svi zadovoljni, svi smo nešto istresli iz sebe nekakve frustracije i naravno našli čovjeka treba visit. Kad kažemo kriterije za vas oni kažu keč, ne, ne, za nas ne vrijedi. Isti kriterij …
Hvala. Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić. Da, kad rezimiramo sad cijelu ovu raspravu onda vidimo da sve ovo što se stavlja na teret ministru od covid krize, a znamo dobro da je vlada i ministarstvo osiguralo da sustav funkcionira, da imamo cjepivo čim je bilo moguće, da je svima omogućen izbor kojim cjepivom će se cijepiti i sad se stavlja njemu na teret da nije dovoljno stanovništva procijepljeno. Pa ne možemo nikog natjerati, osim ako uvedemo obvezno cijepljenje za što nitko nije bio. Sve ovo o čemu smo danas govorili tijekom cijele ove rasprave dovodi do zaključka da svi ovi silni zahtjevi za opozivom ustvari proizlaze kao jedan izraz nemoći opozicije i jedan njihov pokušaj da postanu vidljivi. Meni to liči jedino na to, pa vas molim da mi vi kažete šta se vama čini oko toga?
Poštovani zastupnik Borić.
Što se meni čini? Meni se čini da me nitko nije uspio kroz ovo što ovdje piše i kroz ovu današnju raspravu uvjeriti da bi ja u petak trebao dignut ruku protiv ministra koji ovdje sjedi, ni na koji način, ni na koji način. Zaista argumenata ne vidim. Pokušali smo ih upozoriti da kad bi primijenili te kriterije na prostor gdje oni vode brigu o građanima, a to je grad Zagreb oni kažu da je to keč. Neki kriteriji vrijede za vas, a za ostale ne. Ako primijenite na nas kriterij, ne znam odgovornosti i učinkovitosti na bilo kojem području gdje su nadležni, ne poznaju to. To me sjeća na neka vremena bivša, bivša kada su ti kriteriji također postojali, nije ih bilo ni odgovornosti ni učinkovitosti, ništa, koga briga, ne samo za vas, za nas ne. Zato kažem od ovog nema ništa jer ovo što ovdje piše sve je demantirano. Ja mislim da smo vrlo argumentirano govorili, vrlo.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Borić govorili ste što je ovo sve servirano nama kao prijedlog. Ja moram izraziti svoje ogorčenje što čitam pod točkom 7 sumnjive transplantacije puno ime i prezime dva predstojnika akademika, ljude koji su prepoznatljivi u inozemnoj, stručnoj i znanstvenoj javnosti, zahvaljujući kojima KBC Zagreb postaje jedan od vodećih centara za edukaciju stručnjaka iz Europe, koji su unaprijedili struku i u susjednim zemljama, koji su uveli nove tehnike u struci. Pitam ja vas kad bi oni slučajno ne daj Bože napustili RH da li bi ta ista oporba koja je ovo napisala to pripisala ministru Berošu, ovoj vladi i HDZ-u ili bi rekli mi smo ti koji smo zaslužni da takvi stručnjaci napuštaju RH?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala kolegice. Slušao sam raspravu baš u tom dijelu g. Ostojića kad je bio ministar nismo se baš slagali oko nekih situacija, bio je on često u sabornici, branio je ono što je mislio pa i svoj masterplan koji je trebao nastavit pa sljedeći baš i nije nastavio, promijenio … bilo je svega ajmo tako reći zaista, ali nikad nismo tražili vaš opoziv, zbog toga ili zbog nečeg. Kažem, nismo se s time bavili, ali su … [[Upadica se ne razumije.]] da, ali ministri su otišli. I ako govorimo o transplantaciji, a mislim da je g. Ostojić jasno rekao sve o tome ja više nemam što dodat. Evo slažem se g. Ostojićem u svemu štogod je rekao na tu točku 7, a čim on kaže da to ne valja još jedan argument manje da trebam dignut ruku protiv ministra Beroša.
Poštovana zastupnica Benčić.
Evo kolega Boriću pa kad je već vaša kolegica Martinčev potakla tu raspravu pa recite mi kako vi evo zdravim razumom objašnjavate činjenicu da nakon ta dva slučaja sumnjivih transplantacija koje su sumnjive, a sad ću vam reć zbog čega, jer imate transplantaciju bubrega sa živog donora koji dolazi sa Kosova, koji je pekar i ima šestero djece, ne govori dobro hrvatski jezik, a prevoditelj mu je primatelj onaj koji prima bubreg. Evidentno je i zna se da nisu u srodstvu i evidentno je da tu nisu nikakvi altruistični razlozi. Nakon što ih je Merkur odbio, Merkur je odbio, Rebro radi. Nakon te dvije transplantacije zaustavljaju se cijeli program sa živih donora jer je bilo evidentno da postoje sumnje da se radi o trgovini organima. Pa kako vi onda objašnjavate tu situaciju kada tako zdušno branite ljude koji su bili nadležni paziti da se tako nešto ne dogodi i kako možete to uopće braniti?
Poštovani zastupnik Borić.
I vas upućujem na raspravu kolege Ostojića onda vi raspravljate kažem iz tog vašeg kuta gledišta u smislu da vi sve znate i da je sve točno onako kako ste vi rekli. Znači vi ste taj ajmo reć iskon ili izvor istine i štogod vi kažete to je to i baš je tako bilo kako ste vi nacrtali i vi to ovdje nama servirate. Ja gledam šire od vas, vama je to [[Upadica Reiner: Nemojte iz klupe kolegice Benčić molim vas.]] sve nešto ovako interesantno, tu ste nešto napisali i to je to. Ja sam rekao ja se s time ne slažem, imam to je pravo da se ne slažem i čovjek koji je bio ministar, koji danas radi u zdravstvenom sustavu lijepo je rekao kad govorimo o tom prostoru budimo oprezni jer dovodimo u pitanje i neke druge stvari. I ja to razumijem. Ne treba mi politika da bi se ovdje politički nadmetao i uzeo, ne znam što, poen neki, što, postotak više u anketi ili postotak manje, što, što? O tome se radi. Ostavite se vi toga da ste vi ta istina o kojoj treba stalno razmišljati.
Hvala. Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi kolega Borić. Ja ću kao zdravstveni radnik, nisam iz Zagreba, ali moram nešto primijetiti. Mene kao zdravstvenu radnicu brine smeće u gradu Zagrebu. A znate zašto? Ne zato što oni to misle da to ja sad ovak velim, nego zato šta u smeće idu štakori, a u štakore idu i prenosnici, kao prenosnici zaraznih bolesti. Nije li to opasnost za zdravlje građana Zagreba?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. O sustavu čistoće u gradu Zagrebu danas sam sve rekao u svojoj replici. Jednostavna operaciju, vidiš kantu, isprazniš je u kamion, kamion je vozi na odlagalište koje je još uvijek otvoreno po zakonima RH iako je upitno da li bi trebalo bit, isprazniš to što si pokupio, pokriješ sa zemljom ili se nekim drugim materijalom i zbrinuo si otpad. Kod nas na Rabu to nije dozvoljeno. Mi živimo u državi, nažalost koja ima različita ... [[Govornik se ne razumije.]] mi sve moramo odvesti u centar za gospodarenje otpadom. Grad Zagreb ga nema i pitanje je kad će ga imati. Grad Zagreb danas ima puno smeća i nije više sada komunalni problem odvoz smeća, vodoopskrba ili pucanje cijevi, promet, itd. Glavni problem, komunalni problem grada Zagreba su g. Tomašević, g. Benčić, Kekin, gđa. Raukar i ovi koji obnašaju vlast. Oni postaju glavni komunalni problem ovog grada jer nema [[Upadica: Poštovana zastupnica…]] rješenje.
Povredu Poslovnika je digla poštovani zastupnica Peović, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
238 je povrijeđen čl. Poslovnika. Na stranu to što vi uopće ne govorite o temi i valjda već 20. put se vraćate na temu koja nije predmet ove rasprave, ali znate šta mene zanima? Vas zanima i brine smeće u Zagrebu, ali vas ne zanima niti vas ne brine neetična transplantacija bubrega i tvrdite da je to stvar mišljenja, svako može imati mišljenje o tome da li je to bilo etički ili nije bilo etički, pa dajte argumente da to nije bilo nikakvih problema [[Upadica: Hvala lijepo. Ovaj to.]] nikakvih etičkih problema nije bilo oko [[Upadica: Kolegice Peović.]] transplantacije.
Hvala vam. Ovaj, prvo se držite vremena, drugo, to je bila replika pa dobijate opomenu. Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala. Poštovani kolega Borić kaže jedan pjesni, al' kap po kap i evo slapa, sada nam već puna kapa, neki ga dobro poznaju, mislim stvarno u ovo vrijeme zdravstvene krize. Već smo imali, koliko, 2, 3 puta zahtjeve za pokretanje pitanja povjerenja ministru Berošu i većina ovih stvari koje sam ovdje iščitala, neutemeljena je i neosnovana. Prozivati trenutnog ministra, i sami ste rekli, za ono što se već 14 godina radi, dakle određene pretrage HZZO podmiruje privatnom isporučitelju, sad ga se proziva, a mene ustvari, pa mislim da je to i zakonu koji u zakonu stoji, ali da li je logično u cijeloj ovoj situaciji kupovati PCT koji smatram da je neophodan, a umjesto recimo, linearne akceleratore koje nemamo ili imamo dosta stare ili možda neki drugi neophodni uređaj za onkološke i druge čak pacijente, mislim da evo, trebamo se osvrnuti na takve stvari dakle. Koliko može?
Samo čas. Kolegica Kekin je digla povreda Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je čl. 238. Saborska zastupnica vrijeđa zdravi razum. Dakle samo u vrijeme ministra Beroša Poliklinici Medikol je isplaćeno 160, više od toga, milijuna kuna, a netko je danas rekao da sam ja to rekla, ja sam citirala ministra Kujundžića, bivšeg ministra koji je rekao da je potrebno 60 milijuna da se kupi tih 4 CT uređaja pa tom jednostavnom matematikom puno bi vam više ostalo za to što nam treba da niste dali Medikolu.
To je naravno bila replika kao što i vi znate i dobivate za to opomenu, a sad će kolega Borić odgovoriti na repliku.
Hvala. Hvala. Kolegice Blažević, vidite znači kako to izgleda kada kriterij primijenite na neku drugu opciju i njima se to ne sviđa i onda oni odmah traže krivca tko bi trebao biti kriv što su oni loši ili ... [[Govornik se ne razumije.]] i što ih ne ide i što ne mogu i što ne znaju, ali se drže. Drže se oni, neće oni otići s vlasti samo tako, i SDP ih tamo drži, to postaje sve veći grijeh i pitanje je kako će SDP tu reagirati jer došlo je puno tema o ... [[Govornik se ne razumije.]] pitanje. Oni se prave da nemaju zdravstvenih svojih ustanova s kojima upravljaju, čuli smo danas neke primjedbe. Ne znam, imali bi pročelnika. Vjerojatno nema, prošla godina. Ne mogu ja izabrati, na svim tim natječajima. Ali mogu naći čovjeka, zamislite da za Čistoću dovedete čovjeka iz Osijeka na javnom natječaju i još slučajno ima iskaznicu SDP-a, a prošao je na natječaju i mi vam kažemo, ali su bili natječaji. Da, i onda kaže još i Tesla za tebe, ako treba ili naknadu za tu teslu, samo se zovi.
Hvala lijepo. Kolegica Kekin je [[Upadica: Vozi on Zagrepčane itekako.]] ponovo digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovni?
Povrijeđen je Poslovnik u čl. 238, ponovno se vrijeđa zdravi razum. Dakle kad se poziva da smo, da nismo uspjeli naći nekoga, podsjećam vladajuću većinu, 3. put poništavate natječaj za ravnatelja SAFU-a, ravnatelj vam je završio u zatvoru skupa sa bivšom ministricom, danas vam je ministar pobjegao, zaista niste u poziciji da nam govorite kako biramo kadrove u Zagrebu.
Kolegice Kekin, to je, to ponovo ovaj replika pa dobijate drugu opomenu. Poštovana zastupnica Glasovac i potpredsjednica ovog Doma.
Kolega Boriću. Kažete, vi kao opozicija niste pisali nijedan zahtjev za opoziv. Da, vi ste ovaj kao opozicija koristili ulicu, plinske boce, kestenje, tako ste rušili vlast. [[Pljesak.]] Drugo, ja ne znam kako vi zamišljate posao nas kao opozicije, da mi tu budemo nekakve biljke, da vegetiramo i uz sunčevu svjetlost tu i tamo vršimo fotosintezu. E pa kolega Boriću, između ostalog, naš posao je da pomno pratimo svaki vaš korak i upozoravamo vas, ali kad pišemo zakone, vi ih odbijate. Kad pišemo stotine amandmana sve ih odbijate bez da ih pročitate. Kad postavljamo pisana zastupnička pitanja ne odgovara vlada po 3-4 mjeseca, a ovo likovanje nad time što vi imate 77 ruku ni ovo nam neće proći, ja ću vam reći samo jedno. Za svakog ministra za kojeg smo tražili opoziv on je ostao, ali u trenutku kad smo o njemu pričali i raspravljali on je bio zapravo budući bivši [[Upadica: Hvala.]] tako će biti i s ovim.
Kolega Borić.
Hvala lijepo.
Pardon, prije imamo povredu Poslovnika kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegica Glasovac povrijedila je Članak 238. Poslovnika, rekli ste da smo koristili ulicu i plinske boce vjerojatno aludirajući na prosvjed hrvatskih branitelja. E pa hrvatski branitelji nisu ulica, oni su temelj ove hrvatske države zbog kojih danas i čije žrtve mi danas imamo priliku sjediti u ovom Hrvatskom saboru. I molim vas da na takav način ne govorite o tome. A oni su imali ozbiljan razlog da prosvjeduju [[Upadica: Hvala.]] sjetite se da ih vaš ministar nije htio ni primiti.
Hvala. Imamo ovaj povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Glasovac.
Povrijeđen je Članak 238. Ovako, svaka čast čuvanju svih života u Hrvatskoj i žrtvi koji su dali za ovu državu, ali plinskim bocama ugrožavati građane RH nikome ne služi na čast i ne opravdava ih to što su hrvatski branitelji. A vama ne služi na čast što ste takve metode podržavali i gdje vam je tada kad predsjednica buduća Kolinda Grabar Kitarović i današnji premijer išao tamo na krilima toga [[Upadica: Hvala lijepa.]] i takvih postupaka žicati glasove da bi pobijedili na izborima.
To je isto tako replika i dobivate drugu opomenu. Poštovani zastupnik, molim vas ne iz klupe, poštovani zastupnik Fabijanić, izvolite [[Upadica: Ja imam odgovor.]] Ne, ne nemate vi još odgovor je kolega Fabijanić dignuo povredu Poslovnika.
… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Fabijanić bila je to replika i dobijate i vi opomenu, a sad će kolega Borić odgovoriti na repliku. … [[Upadica se ne razumije.]] Ajde nemojmo iz klupe, molim vas.
Hvala lijepo, hvala lijepo kolegici Glasovac, premijer Milanović u odnosu prema branitelja i predsjednik države Milanovića u odnosu prema branitelja u istoj osobi dva različita opisa. Šta ćemo sad? Možda je mnoge on odlikovao, a vi kažete da su ulica, svaki dan su odlikovanja, ja ne znam točno imenom i prezimenom, za mene branitelj, ja branitelj ulice to je, to možete vi izgovoriti ovdje i u ovom sabornici gdje vas je narod izabrao da štitite interese i da poštujete temelj ove države, to su oni koji su stvarali ovu državu [[Upadica: Nemojmo iz klupe, molim vas.]] da vi kažete da su ulica. Pa predsjednik države danas ima drugačiji odnos i on je naučio nešto, vi niste, a vas nismo tražili da vas se smjeni iako ste bili najgora ovaj pomoćnica ministra smijenio vas taj isti predsjednik tada vlade, a sada predsjednik države jer ste bili loši. A ostale odnose neću govoriti. Sjedili smo ovdje imali kokice i gledali kao smjenjuje svoje ministre, nismo ovaj podnosili [[Upadica: Hvala.]] ove … [[Govornik se ne razumije.]] ako se sjećate i odlazili su jedan za drugim. 10 njih.
Kolega Ostojić dignuo je, hvala, hvala vam lijepa, kolega Ostojić je dignuo povredu Poslovnika.
Kolega Borić nemojte pakirati kolegici ovaj Glasovac riječi koje ona nije rekla. Ona je rekla ulica misleći na štrajk tzv. štrajk kojim su bili svi ravnatelji KBC-ova HDZ-ovi prije 3-4 godine, ovi sadašnji zadnje 2 godine nisu. Ona je to mislila. Ona se, ona je vrlo konkretno rekla kad ste govorili … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Molim vas ajde nemojmo iz kluba, kolega Ostojić dobija opomenu jer je to bila replika, a molim vas nemojmo iz klupa. Ovaj i ovako, sad je gotovo 11 navečer, ovaj ako nastavite … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne, ne, ja ću vam sad reći ako nastavite sa zlorabama povreda Poslovnika ja ću napravit pauzu od jedno sat vremena ovaj pa, pa ćemo vidjeti što se mene tiče možemo biti do jutra ovdje ako vas to veseli. Ovaj ne znam koliko to ima smisla i ne znam koliko je to pametno ali molim vas, vrijedi za sve. Ne zlorabiti povrede Poslovnika. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege, ovdje ću se malo više osvrnuti na reformu zdravstva, ali prvo moram odgovoriti kolegi Bačiću kojega naravno sad nema, a koji tu prebrojava koliko nas je s ove strane, ispada da nas je opet više nego vas ovdje. Dakle, neki smo tu od jutra, od jutra, odemo povremeno nešto pojesti i u toalet kao što je bio ministar [[Upadica: Nemojmo iz klupa, molim vas.]] Druga stvar, molim vas nemojte me prekidati i ubacivati se. Druga stvar, mi zaista jesmo kao što jesmo u ime kluba ponudili naš Zakon o prekidu trudnoće sukladno uputama Ustava, Ustavnog suda, vi ste to odbili, svoj niste ponudili 5 godina, bojite se svojih birača i lijepo molim kad ponudite svoj onda ćemo razgovarati na istom, na istom nivou. Dakle, oko reforme, vi se ministre sjetite sjednice Odbora za zdravstvo 15. travanja 2021. kad ste govorili da su prijedlozi reforme na stolu premijera. Mi članovi Odbora za zdravstvo, barem mi oporbeni nismo dosada na nekoliko tematskih sjednica dobili potrebne materijale o reformi već se snalazimo drugim kanalima. Ovdje sam i premijeru Plenkoviću pokazala da ako isprintana prezentacija s naslovom Prijedlog reforme zdravstava koju sam nabavila eto od onih od kojih sam evo ljubaznošću dobila to, a nismo dobili kao članovi Odbora za zdravstvo. Ja sam vam postavila pitanje o reformi 15.9.2021. dobila sam odgovor u siječnju 2022., navodite koji su koraci u reformi do 2030. godine sve skupa traje pa tko živ, tko mrtav do tada. Zbog nepočinjenja reformi barem koliko mi oporbeni znamo. Postavila sam novo pitanje o listama čekanja, brzo rastućim dugovima i reformi što se provelo, što će se dalje provoditi. Opet u travnju 2022. dobila sam odgovor u lipnju 2022. točno copy paste onoga što mi je odgovoreno u siječnju 2022. Dakle, očito ništa novo. Predstavnici KOHOM-a dali su vam konkretne prijedloge. Predstavnici Hrvatske udruge poslodavaca, mi iz oporbe, bolnički liječnici, hitna itd. Pitanje koliko ih uvažavate. Gdje je cost benefit analiza o kojoj sam više puta govorila. Uložite jednu kunu u primarnu i sekundarnu prevenciju uštedimo tri do četiri kune na višim razinama. Sjetite se kakva je situacija sa šećernom bolešću. Dakle, gotovo 20$ proračuna HZZO-a odlazi na liječenje šećerne bolesti. Od toga 88% na liječenje, odnosno zbrinjavanje komplikacija dijabetesa. Hajmo sad malo na ovaj prijedlog reforme zdravstva koji vi nudite. Sami kažete da je sustav financijski neodrživ, da troškovi zdravstva rastu značajno više od rasta BDP-a, da se rast zdravstvene potrošnje dugoročno ne može zaustaviti, ali se financiranje zdravstva može učiniti učinkovitijim. U razdoblju od 2014. do 2019. troškovi zdravstva u RH rasli su značajno više od rasta BDP-a u prosjeku za 2,25 postotnih bodova, a u EU drugim zemljama u prosjeku za 0,84 postotnih bodova. Hrvatska je među EU zemljama sa najmanjim izdvajanjem za zdravstvo. EU prosjek je 3197 eura, Hrvatska 930 eura. S druge strane sanacija zdravstva u 2021. opet vaši podaci koje smo već više puta mogli čuti 6,34 milijarde kuna. Kontinuirana sanacija hrvatskog zdravstvenog sustava od '94.-te 25 milijardi kuna. Akumuliraju se i dalje dospjele obaveze u zdravstvu na dan 30.11.2021. 5,2 milijarde kuna. Dugovi rastu sad već 500 milijuna kuna mjesečno. Evo i sami u ovom prijedlogu reforme govorite da je neodrživ model određivanja cijena usluga i limita. Dakle, niska cijena usluge, nedovoljni iznos limita zdravstvenim ustanovama, strukturiranje dugova. Dakle, iznos je novi model plaćanja po izvršenju. To je sve o.k. Međutim, to treba provesti. Jel'? Smrtnost uzrokovana nekim vrstama raka i dijabetesom sve je veća. Što se tiče prevencije bolesti, preventivni programi postoje na papiru. Premali je odaziv na screening programe. Dojka 55 do 60%, debelo crijevo 21%. Zašto se ponovno ne pokrene screening program za rak vrata maternice? Zašto ste ukinuli, odnosno vaš ministar bivši je ukinuo program 72 sata? Sami kažete da je svrha reforme učiniti zdravstveni sustav u kojem je kvalitetna zdravstvena zaštita dostupna svima. Pacijent je u središtu sustava, ali ne zaboravite i zdravstvene djelatnike. Rekla sam već potrebno je urediti rad privatno javno, ali ne potpuno zabraniti. Vremenski period od 2030. godine., pravna regulativa, niz zakona i pravilnika, a još nismo donijeli niti jedan.
Hvala. Poštovana zastupnica Ban-Vlahek.
Poštovana kolegice u veljači ove godine ministar Beroš sastao se sa ravnateljima bolnice i otkrio kako će smanjiti liste čekanja. Vjerujem da ste upućeni u to, pa vas lijepo molim mišljenje o tome. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Dakle liste čekanja su problem koji eto postoji ne samo naravno u Hrvatskoj, nego postoji i u drugim zemljama. Međutim, ima više stavki koje je potrebno riješiti a koje se još uvijek nisu riješile u našem postojećem sustavu da bi se uopće liste čekanja smanjile. Znači u prvom redu mora postojati transparentnost lista čekanja. Neki koraci već hajde jesu poduzeti barem što se tiče određenih stvari glede transparentnosti lista, ali ne u potpunosti. Znači, mi smo imali nedavno i na, ne tako davno i na sjednici Odbora gdje nemate transparentnost u recimo naručivanju za magnetsku rezonancu. Imate zdravstvenu ustanovu, čak i KBC-ove koji još nisu informatički potpuno povezani. Dakle, kalendari naručivanja to ste spominjali nešto. Ministre očekujemo rezultate od toga. Dakle, ima niz stavki koje je i struka ponudila. Svakako što veća informatizacija da se liste čekanja smanje, a o samom, no dobro.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovana zastupnice govorite o nepravovremenoj reformi i koja je sada dolaskom iste zapravo nedovoljno komunicirana sa svim dionicima u zdravstvu. Dakle, što bi pravovremena reforma ipak donijela ovoj državi?
Poštovana zastupnica Marić.
Dakle, naravno da uvijek sam poštena i korektna u istupima, pa tako i sada. Ne očekujemo mi da reforma zdravstva se dogodi u dva mjeseca. Znači određeni koraci se moraju, jel' kroz nekoliko godina provesti. Međutim, stvari koje se mogu odraditi u kratkom roku se ne odrađuju. Dakle, mi smo imali sjednicu Odbora za zdravstvo gdje je bio državni tajnik Bašić. Dosta je bilo, znači dionika iz zdravstvenog sustava, između ostaloga i liječnici obiteljske medicine. I mi smo evo i ja sam isto puno stvari govorila. Dakle, očekujemo i državni tajnik Bašić je obećao da će pozivati recimo kolege iz obiteljske medicine svakih mjesec dana na sastanak i da će se brusiti problem po problem. I ako se sad u nekakvom kratkom roku ministar ne sluša jer brblja, da se riješiti 20 do 30% odteretiti kolege iz obiteljske medicine od nepotrebne administracije. Već ste jako puno napravili. Ne treba vam osam godina za to.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ne mogu se u ovoj pojedinačnoj raspravi a ne osvrnuti na sam početak mandata ministra Beroša koji je bio vezan uz pandemiju corone. Bilo je riječi o novoj nemani o kojoj tada nismo znali baš ništa. Ali dvije i pol godine kasnije možemo do besvijesti sami sebi lagati i tvrditi da je Vlada odradila sve što je mogla i da smo s obzirom na okolnosti bili uspješni. Istina je drugačija. Nismo. Ali da bih bila poštena do kraja situacija nigdje u svijetu nije bila dobra i nitko nije očekivao da imamo čarobni štapić i nitko nije očekivao da nemamo oboljele i mrtve, ali ministre mi smo i u tome kao i u svemu drugom među najlošijima u EU, ali i u svijetu, a te nemilosrdne statistike bez obzira kako ih hoćete pokazivati i brojke koje nas uspoređuju s drugima pokazuju pravu situaciju i govore o uspješnosti rada ministra Beroša. Mi smo treći od kraja u uniji po broju cijepljenih ljudi, iza nas su samo Rumunjska i Bugarska, inače na našu žalost uobičajeno društvo, zašto je to i ovaj put trebalo biti tako, zašto? Ono što smo vas upozoravali u kasnim večernjim satima s ove govornice, ovo se zove sabornica, pripremite dobru propagandu vezanu uz cijepljenje, u trenutku kad cjepiva još nije bilo napravite nešto, ali ništa, onako odmahnuli ste rukom i kao nevažno je. Što se sad događa? Sad najavljujete kroz probne balone neke neobične, kaotične i sumnjive reforme zdravstva i kako da uopće vjerujemo u reformu zdravstva kad niste bili u stanju odraditi nešto što je bio najvažniji posao za zdravstvo u vašem mandatu, vrlo jednostavan, posao vam je bilo cijepiti ljude. Možemo govoriti da ljudi imaju svakakve izlike, istina je mnoge su nerazumne od tih izlika, ali gdje je tu bio sustav, gdje je bila prevencija, gdje je bila edukacija, gdje su na kraju krajeva bile i neke ozbiljne mjere koje bi potaknule ljude da se cijepi. Situacija je jasna kao dan, preveliki broj ljudi se ne želi cijepiti i sad ne možete napravit ništa. Dal sad možete nešto odradit da se promijeni, pa ne možete, svi znamo da ne možete da je stvar izmakla kontroli. Možemo mi pričati šta hoćemo i o balansu između mjera i slobodnog života i o sezoni koja nas je spasila i o pravovremenom i adekvatnom odgovoru, ali rezultati na kraju dana pokazuju istinu, a istina je da smo bili i ostali katastrofalno loši u najvažnijem dijelu posla oko korone. Ono po čemu smo nažalost u vrhu ljestvice EU je broj umrlih na milijun stanovnika, tu smo 3. od 27, ispred nas po broju umrlih su samo Mađarska i Bugarska i ja moram reći bez obzira koliko to teško zvučalo i teško zvuči kad ću izgovoriti, taj loše odrađeni posao mjeri se ljudskim životima. U najvažnijem poslu svom mandatu koji je ministar Beroš imao rezultat je čista katastrofa, mi smo na svjetskoj razini 8. po redu, pa tako visoko mjesto nemamo niti u jednoj jedinoj drugoj usporedbi niti po jednom jedinom drugom kriteriju. A ono što vam opet hoću naglasit, govorili smo, predlagali, pisali peticije, pisali interpelacije, prijedloge, zaključke, upozoravali da posao ne ide dobro, da nas čeka fijasko sa cijepljenjem, da je to opasno i da toga moramo biti svjesni i što onda vi kažete, evo opet oporbe i evo opet oporba nešto, nešto ukazuje, eto sad se oni opet tamo nešto ko djeca jogune i sad mi tu moramo biti do kasnih noćnih sati i sad evo, sad nam je i malo hladno u ovoj sabornici jer, pa nam je nekad malo toplo, pa nam je nekad malo hladno, pa moramo dugo bit. Kolegice i kolege, govorili, upozoravali, rekli gdje ćemo doći i točno tamo gdje smo rekli da ćemo doć smo došli i sad ministar tu treći put sjedi i uredno ono što je sjedi s nama onda čovjek koji put na … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, zahvaljujem vam u ime oporbe što ste podsjetili što smo sve u ovo posljednje vrijeme radili da bismo upozorili na nedovoljnu aktivnost vlade i ministarstva i samog ministra Beroša oko akcije cijepljenja stanovništva. Jedni od onih koji su u tome imali opet veliku ulogu su bili liječnici obiteljske medicine, pa bih vas sad pitala nešto o njima. Mi svjedočimo da im se sada daju zadaće da budu policajce, dalje im se izgleda će davati zadaće da se počnu baviti hitnom medicinom mada su specijalizirali obiteljsku medicinu, pa bi vas lijepo molila da prokomentirate tu situaciju sa liječnicima obiteljske medicine prema kojima se Ministarstvo zdravstva sve više odnosi kao maćeha. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, vladajući su uvijek skloni reći eto vidiš da oporba i ne znam uopće što, što bi oni sad htjeli, što bi htjeli, da dođemo samo na glasanje i da glasamo kako nam vi kažete, onda bi možda oporba bila dobra konstruktivna oporba. Ja moram reći da oporba radi svoj posao, a voljela bih i da ministar Beroš radi svoj posao. Ima ministre, ministri koji tu ne sjede, ima ministre za koje mislimo da dobro rade ili barem korektno rade i ne pada nam na kraj pameti i nemamo niti razloga pozvati da ovdje sjede i da, da propitujemo, a ministar Beroš je sad krenuo u nešto što se zove reforma i šta je spasonosno rješenje te reforme, liječnici obiteljske medicine, oni mogu sve, nema toga što oni ne mogu, oni mogu vezano dakle oni mogu tužakati svoje pacijente [[Upadica: Hvala lijepo]]
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovana kolegice, mnogo polemike izazvalo je stanje bolnice koje su dio reforme zdravstva, mnogi čelnici pobunili su se upravo protiv tih spajanja bolnice navodeći kako će se time narušiti postojeći zdravstveni sustav. Lijepo vas molim vaše mišljenje o spajanju bolnica, hvala.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Ovo je jedno pitanje koje ste vi postavili je teško pitanje i nije jednostavno, dakle ajdemo biti, ja vam nekako u svoji odgovorima uvijek nastojim biti korektna i nastojim biti poštena. Ajmo pitati da li mi zemlja koja imamo, nema nas ni 4 miliona ima nas 3 miliona 800 i imamo 30-ak i više bolnica, nemam tu podatak pa da ne kažem krivi, krivu brojku možemo to trpiti. Da li mi, da li naš sustav, da li naš sustav financija, dakle opće financiranja može to otrpiti ili može otrpiti nekakav drugi model? Jedan ministar koji ima ideju, koji ima viziju i koji ima političku podršku, za to morate imati snažnu političku podršku bi trebao doći, jasno reći koja je ideja, jasno dati cost benefit analizu što je dobro, što nije dobro, jasno reći po kojem kriteriju i koji način to odraditi i odradit posao ako ima iza toga i političku podršku [[Upadica: Hvala.]] za to sve zajedno je težak, ozbiljan posao.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Kolegica Mrak Taritaš je s razlogom spomenula točku broj 6, a to je pandemija. I naravno da ministar za to nije kriv, ali je odgovoran. Odgovoran kao što bi bilo zaslužan, nema tu Habijana, nema Borić, al nema Maje Grbe Bujević, ali molim vas zaguglajte Maja Grba Bojević Bujević, kak se zove, maske ne štite, zaguglajte, a čujte, ona je to rekla u eter, ona je to rekla u eter i onda se čudite zašto antivakseri ovaj cvjetaju. Žena je rekla u eteru, doktorica Maja Grba Bujević. Zašto je reklo? Jer nije bilo maski. Šta je rekla maloprije Ivana Kekin? Jer je stranka tako odredila. Nije bilo maski i maske ne štite. A možeš mislit, e kad su maske došle onda maske štite. Ali ministar je poslušao Maju Grbu Bujević … [[Govornik se ne razumije.]] pa ne nosi maske urara i radi rukoljub estradnim zvijezdama. To je problem. I onda se čudimo zašto ljudi ne nose maske. Ministre sviđalo se to vama ili ne, to je tako. To je tako. To je naprosto tako. I onda se ta ista Maja Grba Bujević opet zaguglajete hitnjaci, ljutise na hitnjake zašto ne nose maske. Znači u godini dana 3 različite izjave. Ne štite, štite, oni koji ne nose maske trebaju dobiti otkaz. Zato je točka 6 ovdje s pravom. Ne da nekoga optužimo nego da ukažemo na nekonzistentnost, dvojna praksa. Nema gospođe Peović, 25 godina 12 zakona, Ana Stavljenić Rukavina i ja kao zamjenik prvi smo je odvojili, odvojili nema i navijaš ili radiš privatno ili radiš državno, ali je ustavni sud reko, a tada je bilo 5-6 privatnih praksa, rekao vrlo jasno da, da ali oni su uložili milion-dva eura ili kuna pustimo ih još godinu, dvije, tri i pustili smo ih još godinu, dvije, tri, promijenila se vlada, došao je Sanader i to se je rasplamsalo naravno shema Medikol. Nemojte, to je sada već gotovo. I neki ministri su radili privatne prakse, čak i SDP-ovi ministri, direktor HZZO-a. A i kolega Beroš je sudski vještak dok je bio pomoćnik ministra i dok je bio zamjenik državni tajnik išao je sudski vještak. Ja kad sam bio ministar nisam ništa mogao raditi osim biti u ministarstvu svaka im čast ili nisu radili svoj posao, uključili SDP-ove, HDZ-ove ili neke druge ministre. Ljudski resursi, puno je o tome govoreno. Privatne zdravstvene ustanove sad daju specijalistima 20, 30 tisuća kuna. Znate zbog čega? Jer su im omogućili veliki profit. Pa dat će im 50, dat će im 100 tisuća kuna, radiolozima, radioterapeutima, dat će im 100 tisuća kuna kad mu je profit 10-15 miliona kuna, a to mi plaćamo ljudi, to mi plaćamo. Mi smo ih školovali, platimo i odlaze nam iz bolnica. To je nešto što ministar naprosto mora prekinit, mora prekinit. Ja mislim da je na hrani, tu smo nahranili monstruma, neman neko je spominjao neman, monstruma koji je užasan. Opoziv, Borića nema, naravno da nema opoziv, nisu tražili opoziv kad su organizirali štrajk, organizirali su nevladine udruge, nekakve udruge ovih onih liječnika na kraju ima Boga, ti isti liječnici koje su oni organizirali su u međuvremenu prešli u opoziv, su u međuvremenu prošli druge stranke, desne, osobito MOST, Domovinski pokret i sad rade tim istim HDZ-ovim dužnosnicima o glavi davajući njihove privatne podatke novinama, a oni su ih stvorili. To sam reko ministri, kaže fabriciramo, pa ne možemo mi fabricirat ništa, šta ja u oporbi znam šta se dešava. Fabriciraju ili govore samo neka prošeta po Ksaveru, jedan, dva, tri vrata na zapad, dva, tri vrata na jug pa će vidjeti tko ga cinka, tko piše protiv njega … [[Govornik se ne razumije.]] i tko govori o natječaju. Ja to znam. A on zna, a ništa ne radi po tom pitanju. Blažević, gospođo nabava opreme, ali gospođo Blažević zahvaljujući ovom monstrumu danas imate opremu privatnim ustanovama koju ja nemam na Rebru. Razumijete me, to je tragedija. To je bilo i slučaj 2011. Znači oprema mora biti i kod privatnika ili mora biti na Rebru, u Vinogradskoj, Merkuru nije važno, transplantacija organa, nemojte to Klasnić nogometaš, dobije 4-5 bubrega, od toga je, radi u Njemačkoj, igra u Njemačkoj jel, dobije bubreg i u Hrvatskoj treći i četvrti. Ja imam pacijentice sa transplantiranom jetrom dvije njih koje su majke rodile su s transplantiranom jetrom, prvo sam otišao u Lici '95. tad je bio ministar obrane Gojko Šušak, a bila je pukovnica hrvatske vojske [[Upadica: Hvala.]] koja je dobila jetru [[Upadica: Hvala lijepa.]] danas ima troje djece.
Imamo, imamo dvije replike. Prvo poštovana zastupnica … [[Upadica se ne razumije.]] Bujević.
Maja di vam je maska?
Uvaženi profesore jako me čudi vaša reakcija [[Upadica: Zašto?]] vi ste pametan čovjek i u kontekstu vremena govoriti o maskama danas, sad ću vas ovaj nešto ja poučiti iako ste vi bili moj profesor i moj ministar. Dakle, dan prije nego što se objavilo to da ne trebaju maske je Svjetska zdravstvena organizacija rekla, preuzeli naši epidemiolozi. A druga stvar je tada smo imali 7 zaraženih u RH kojima smo detaljno pratili trag i svima reći da nose maske što smo svi znali da će nas čekati jedan dan sigurno nije ovisilo o tome jel ih ima ili nema nego nije bilo razloga da se tada uvedu. I to ćete se vi kad malo poglugate i usporedite vremena sa mnom složiti. Evo, žao mi je.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Majo, kolega Raspudić je tu sjajan, on svaku svoju raspravu počinje u kontekstu to ste vi kupili od njega, a ja sam napisao barem desetak strategija i pedesetak znanstvenih radova koje ne pišem uvodno, pišem kontekstualni okvir, znači ne kontekst nego kontekstualni, kontekstualni … [[Govornik se ne razumije.]] jer tad nije bilo glasovanja, ali vi ste liječnica znate da maska štiti. To je, vi ste dakle govorili protiv temelja medicine. To je problem, protiv temelja medicine, maska štiti, maska sprječava širenje zaraze, sprječava ulazak, sve ono što ste rekli par mjeseci poslije [[Upadica: To nije sporno.]] Pa ja vam kažem, meni žao, to sam rekao i kolegi Berošu nemoj toliko obećavat za ime Boga, Imunološki ovo, ono u godini dana, ne ide, ne ide mu promjena dva pravilnika o čemu je govorio, a kamoli će napraviti Imunološki zavod, daj Bože da hoće. Ja samo hoću reći pazite se Google-a, pazite se izjave, pazite se da vas ne ubije, netko je to rekao jaka riječ.
Ostanite, ostanite još je poštovana zastupnica Blažević.
Hvala evo poštovani profesore, stvarno evo mogu se složiti s vama u nekakvim segmentima ovoga što ste pričali, ali vratit ću se na reformu jer imam postcovid sindrom, ne čujem dobro, pa nisam uspjela izreagirati kada ste govorili o reformi zdravstva. Mislim da ćemo se složiti da spajanje bolnica nije jedina reforma zdravstva. Tu je potrebno jako puno toga ali evo spomenuli ste grad Pakrac, ja ću vam reći poslije gdje je gradonačelnik sada sam ja tamo gradonačelnica [[Upadica: Čestitam.]] i 2013. godine nije to bilo samo zbog komunalne naknade kako ste rekli, uvijek smo mi govorili na neki način i stvarno smatram da nekakva punkcionalna integracija na određeni način mora postojati. Ali bilo je niz tih nekakvih stvari svega 0,002% je bio udio pakračke bolnice u ondašnjem proračunu ministarstva, razvoj srednjeg, visokog obrazovanja [[Upadica: Hvala.]] u Pakracu, dakle evo možemo kasnije o tome.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Nisam znao da ste vi gradonačelnica, čestitam na funkciji ali kolegica Kekin je u jednom sjajnom uvodnom predavanju rekla bio si mi na antidijabetici, dakle citostatici, to je ključ, objedinjena javna nabava. Ono što je ministar počeo raditi prije 3 mjeseca, a ne prije 3 godine. Njegov prethodnik nije napravio već 5 godina, a on je počeo. Zato sam čak i rekao prije neki dan da je počeo raditi ovo malo prije 6 mjeseci možda čak i ne bi potpisao opoziv. Ali kasno je upalio u brzinu, kasno, ide vrijeme. Kao što trebamo promijeniti zakon za abortus, ne da prvostupanjska komisija traje 8 dana, nego 8 sati da kaže odluku ide abortus, ne ide abortus, živimo u 21. stoljeću, zoom-a zoom-a konferencije. Vi ste gradonačelnica, koliko ste imali kolegija s pročelnicima za zoom-u, imali ste stotine jel tako, on vam je postao alat. Tak i ovo ad hoc, razgovaraš s kim te god volja u Sidneyu, New Yorku, Brisbaneu, gdje te god volja. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. U zdravstvu našem redovnom radu s pacijentima potreban je timski rad, a isto tako i u vođenju zdravstvenog sustava. Rekla sam već da ministar ne može sve sam, naravno da mi nije lako, ali je pitanje koliko mu je jaki tim uži odnosno širi u ministarstvu. Ima li u toj svojoj viziji primjene zdravstvenog sustava nabolje otvorene, potpuno otvorene ruke od strane premijera. Koliko sam se sam uvjerila nekoliko je bliskih suradnika vaših koji su stvarno pojedinačno spremni pomoći i susretljivi su, no ukupno gledano sustav je užasno trom i spor. Samo dok se riješi jedan problem, jedan dopis prođu tjedni i mjeseci. Ministar kaže da su radne skupine za reformu odradile posao, usuglasile su kako će se provoditi potrebne promjene. Najviše se u medijima čuju istupi liječnika obiteljske medicine, govore i iz Hrvatske liječnike komore, iz HUBOL-a, čuje se glas i medicinskih sestara, udruga pacijenata. Zar oni nisu svi bitni dionici čije zamjerke i njihova rješenja treba uvažiti? Mi iz saborskog Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku osobito oporbeni sazivali smo niz tematskih sjednica vezanih uz zdravstvo, uz reformu, pojedine bolesti, zakone, recimo Zakon o sigurnosti prometa na cestama, definirali smo probleme, ponudili smo rješenja. Već sam rekla i to stvarno negodujem kao oporbeni članovi odbora nismo dobili potrebne materijale poput one prezentacije koju sam vam pokazala čak štoviše rečeno nam je što bismo mi sad o tome raspravljali ako zakonski prijedlog još nije gotov. Pa ako je tematska sjednica onda valjda trebamo dobiti sve potrebne materijale i sve prijedloge iz ministarstva, a ne da ih nabavimo tko zna kakvim kanalima. Neuređenost sustava osiguranja, imamo 315.000 više osiguranika nego je stanovnika u RH. Kad će se to riješiti? Ne vodi se računa o mladima, znate i sami koliko se bavim temom pripravnika u zdravstvu, brojne su nepravilnosti na terenu, hvala što ste pokazali ministre, malo prije smo razgovarali, dobru volju da to konačno pošaljete jedan dodatni dopis da nema više nepravilnosti. I još jedan važan problem ministre, komunikacija. Prvo komunicirate s medijima valjda da se opravdate i da izvijestite jel da se radi, a tek onda komunicirate s onima kojih se to tiče i naravno da su vam onda nezadovoljni i obiteljski liječnici, ne žele doći na sastanak koji je trebao biti radni sastanak, ispada okrugli stol, pa onda pred koji mjesec na jednoj od tematskih sjednica Odbora za zdravstvo državni tajnik obećao je da će se jednom mjesečno održavati sastanci s liječnicima iz obiteljske da će se rješavati problem po problem. Ima li tih sastanaka? Izgleda da nema. Već ste dosada par puta mogli riješiti bar dio problema, recimo ono što sam spomenula i kolegici u replici, liječnicima obiteljske ovoga maknuti im 20 do 30% barem suvišne administracije, za to vam stvarno ne trebaju godine. Loša komunikacija oko sistematskih pregleda, nije bila razrađena, izašlo se u medije, naravno da prevencija da, ali konkretna i smislena, kome, koliko često, kako će biti financiranje, tko će ih provoditi. Tek 1. lipnja je bio prvi sastanak radne skupine. Pojačajte odazivanje na screening programe, vratite radno otkrivanje karcinoma vrata maternice. Hubol vam je za bolničke liječnike jasno rekao da je potrebna naravno kontrola rada, ali i kadrovski normativi. Svi radimo na više radilišta. Rad na odjelu sa pacijentima se ne broji, tj. ne ulazi u statistiku. Svima nam je dosta prekovremenog rada. Godišnje tri milijuna prekovremenih sati se odradi. Pa to treba izdržati. Bez njega zdravstveni sustav ne bi opstao. Liste čekanja za polikliničke djelatnosti će u protivnom još više porasti. Istovremeno se naravno kažnjavaju ravnatelji, jer ima previše prekovremenih. Zakon o radu kaže svoje, onda kači izmjene Zakona o radu po tom pitanju. Već sam govorila da treba urediti rad privatno – javno, ne potpuno zabraniti, ali urediti da se zna reda tko i tko šta mora odraditi. Naravno da je tu pritisak interesnih skupina i lobija. Pitanje imate li snage da im se othrvate. Glede reforme hitne medicinske pomoći helikopterska hitna služba, beneficirani radni staž hitnjacima, zastarjeli vozni park, sanitetski prijevoz u pola bolnice i u sklopu domova zdravlja, pola je u sklopu hitne. Kada će se to urediti? To isto očekujemo. Oko obiteljske medicine jako puno smo zaista čitali u medijima. Mi ćemo sad imati u petak zapravo okrugli stol, ne tematsku sjednicu jer su kolege bili protiv tematske sjednice. Hoćete li se odazvati na temu Zakona o zdravstvenoj zaštiti i sve ono što nude liječnici obiteljske medicine. Dakle, nedostaje nas, čuvajte nas i liječnike i medicinske sestre. Poradite na niskoj zdravstvenoj pismenosti itd.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Hvala zastupnice. Puno pažnje polažete, dakle komunikaciji. Znamo da uslijed covid krize je ta komunikacija bila izuzetno važna. Dakle, koliko je po vašem mišljenju je politiziran stožer, zapravo pridonio na žalost i velikom otporu i antivakserskom pokretu kasnije.
Poštovana zastupnica Marić.
Pa gledajte, puno smo o tome govorili. Naravno da je u početku kad ste još, nismo niti znali s čim se hrvamo, kakva je pandemija zapravo pred nama. Bilo je normalno podrške svemu što je Stožer radio. Međutim, kada se uvidjelo da postoje zaista greške na koje smo upozoravali i koje su se stalno ponavljale od loše komunikacije, od dvostrukih mjerila itd. onda se povjerenje izgubilo. Dakle, tu se fulalo u samoj komunikaciji. Dakle, ne samo Nacionalni stožer glede komunikacije prema zdravstvenom sustavu. Ja mogu reći da i zaista je bilo dopisa iz Ministarstva recimo prema bolničkim zdravstvenim ustanovama, ali vam kolege iz obiteljske medicine saznala isto tako puno stvari iz medija da će nešto cijepiti, da će ovo, da će ono. Dakle, na puno stavki, pogotovo što se tiče i pandemije, samog cijepljenja, organizacije se saznavalo iz medija, nije se dobro komuniciralo. Neke stvari jesu bile odrađene, ali puno toga nije bilo dobro.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovana kolegice često spominjete uređenje zdravstvenog sustava. Mene zanima koliko može upravo uređenje zdravstvenog sustava pridonijeti poboljšanju sustava ako se uredi rad liječnika privatno, te u javnom sustavu. Poštovana zastupnica Marić.
Dakle, liječnika je definitivno premalo i u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, ne samo obiteljskih liječnika ima manjka i primarnih ginekologa i pedijatara. O bolničkom sustavu također možemo govoriti, nedostaje medicinskih sestara itd. Znači naš zdravstveni sustav ovakav kakav je ne može zapravo opskrbiti potrebe svih naših zapravo građana. Mi se svi skupa u javnozdravstvenom sustavu trudimo, jako je puno prekovremenih sati. Međutim zaista ono većina nas odrađuje posao kako spada, ali uvijek u svakom zrnu ima kukolja. Jel' tak? Rekla sam već da ni osobno ja, a niti mi u SDP-u nismo protiv potpune zabrane rada, dualnog rada ali mora postojati uređenje. Već sam nešto prije o tome govorila, da se točno znaju normativi koliko ste odradili, da poštujete radno vrijeme, da ne zlorabite sustav, da privatno pregledate pacijenta pa ga preko reda onda ubacite mimo svih listi čekanja.
Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Damir Habijan, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo kao što je to obično slučaj uvijek kada raspravljamo o inicijativama i prijedlozima oporbe skupili su potreban broj potpisa pa evo danas cijeli dan slušamo njihove argumente. Ja ću probati ovaj prijedlog koji je podnesen od strane oporbe gledati doista kao pravnik i to je ono što sam pokušao i u svojoj replici uvodno kada sam kolegici Kekin replicirao upravo to i spomenuti. Dakle, ovo je prijedlog za izglasavanje nepovjerenja možemo gledati i kao neki podnesak i kao neku tužbu, odnosno tužbeni zahtjev ili ako baš hoćete obzirom da ste ovdje naveli u samom prijedlogu osam točaka kao neku optužnicu, međutim, ona bi trebala imati određene činjenice. Dakle, činjenice nije sporno da ste unutra naveli, međutim bilo bi ono što je poželjno i što vam definitivno nedostaje to su da iste budu potkrijepljene dokazima. Tih dokaza nema. Koliko god ste se vi danas ovdje trudili, a najbolje to pokazuje upravo ono što je uvodno u ime predlagatelja iskazivala ovdje kolegica Kekin koja se zapravo u onih 20 uvodnih minuta niti jednom riječju nije dotakla tih osam točaka optužnice ili prijedloga ili tužbe. Govorili ste o nečem sasvim drugom. Govorili ste o analizi zdravstvenog sustava, držali ste jedno ex katedra predavanje koje ja nisam stručnjak za zdravstvo može biti da je bilo kvalitetno, da je ukazalo na određene probleme koji zasigurno postoje u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Od toga nitko ne bježi, međutim to sigurno nije krimen i nije krivnja gospodina Beroša ono što ste vi govorili. Druga stvar je ono što ste naveli u samom pisanom prijedlogu o kojem niste rekli apsolutno ništa. Dakle, ono što možemo zaključiti a pogotovo ako imate prijedlog predlagatelja, vas kao oporbe. S druge strane imate očitovanje Vlade koje je čak opširnije i detaljnije nego vaš prijedlog. I ako pogledate i pokušate biti objektivni, dakle svatko od nas je definitivno ovdje subjektivan, ima svoju stranu, ima svoj stav. Međutim, ako pokušate i mrvicu iole biti objektivni i ako pogledate vaše navode, ako pogledate očitovanje Vlade onda bi ja očekivao da ćete svoj prijedlog ako ništa drugo barem povući. A ponovno ono što sam i rekao da je tome tako ukazuje da danas u svom uvodnom obraćanju niti jednom riječju niste govorili o tih osam točaka. Govorili ste o nečem sasvim drugom i to sigurno nije slučajno. Čudili ste se, odnosno kada sam ja govorio u svojoj replici i spomenuo grad Zagreb što vas jako smeta danas i gdje ste onda rekli da nema sadržaja u mojoj replici, ja sam očekivao da ćete se ipak vratiti na svoj prijedlog, da ćete pokušati demantirati. Međutim, do kraja ove rasprave odnosno evo sada je skoro pola 12 u tome niste baš uspjeli. A zašto govorimo o gradu i zašto smo govorili o gradu Zagrebu? Govorili smo o gradu Zagrebu jer govorimo o načinu vašeg recimo to tako modus operandi i tih dvostrukih kriterija i dvostrukih mjerila koje primjenjujete. Dakle, ovdje u hrvatskoj sabornici kada govorite o hrvatskoj Vladi i gdje govorite imate jedne kriterije koje primjenjujete, a onda sasvim druge kriterije imate kada govorite iz pozicije vlasti u gradu Zagrebu. Pritom zaboravljate na sve ove kriterije i sve ove tobožnje i tzv. vrijednosti na koje se pozivate. I to je ono licemjerje na koje ukazujemo i zato je tu bio dobar primjer grad Zagreb. Mogao bih spomenuti provući grad Varaždin iz kojeg dolazim gdje su vaši kolege u vlasti, iz „Budimo grad“ odnosno vaši koalicijski odnosno prijateljska stranka u gradu Varaždinu koje ste podupirali lanjskim, prošlim izborima lokalnim gdje ste se zajedno sa njima slikali, podržavali ih. I spomenuti njihove primjere izravnih sukoba interesa gdje sada kao gradski vijećnici glasuju za svoje interese u Gradskom vijeću grada Varaždina da neke odluke oko prenamjene zemljišta prođu. Malo se raspitajte ako ste izgubili kontakt. Mogu vam poslati materijal da vas podsjeti. Kada sam govorio o činjenicama onda ću, obzirom da dolazim iz treće izborne jedinice iskoristiti ovu prigodu pa da kažem i neke stvari koje su učinjene za mandata ministra Beroša i koje mislim da treba spomenuti. Odnose se na Varaždinsku županiju i ulaganja u zdravstveni sustav u Varaždinskoj županiji. Dakle, u mandatu ministra Beroša u Općoj bolnici Varaždin u tijeku je projekt izgradnje dnevne bolnice 30 milijuna kuna, hitni bolnički prijem 15 milijuna kuna, investicije izgradnje i opremanje zgrade centralnog operacijskog bloka 325 milijuna kuna, energetska obnova Varaždinske toplice 160 milijuna kuna, rehabilitacijski centar za osobe sa bolestima i oštećenjima kralježničke moždine 125 milijuna kuna itd. itd. Prema tome, to je ono što vas očito smeta. Ovo je samo primjer Varaždinske županije, [[Upadica Reiner: Hvala.]] a takvih primjera ima bezbroj na području cijele Republike Hrvatske.
Hvala. Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovani zastupniče Habijan, vas smatram izuzetno pametnim zastupnikom što vi svakodnevno dokazujete. Međutim, kolutanje očiju koje sam danas vidjela nakon moje replike doista je neprimjereno tom mojem uvjerenju. A i sad ću vam reći još nekoliko činjenica što se tiče Varaždinske bolnice. Dakle, znamo i štitimo svoju bolnicu, međutim isto tako danas nam prijeti gubitak statusa upravo da ta opća bolnica Varaždin postaje županijska jer smo ostali uslijed gubitka kadrova na samo jednom infektologu. Zatim, objedinjeni bolnički prijem nema sklopljen ugovor sa HZZO-om što znači da su primljene plaće nelegalne. Dakle, postoje problemi, ne treba ih se sramiti. Tu smo da ih rješavamo zajedno, a ne kolutanjem očiju.
Hvala. Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Ja se doista ispričavam ako ste vi primijetili da kolutam očima to definitivno nije bilo povezano sa vama. Ja sam prebolio koronu, ne znam da li je to neki post covid sindrom, možda se radi o tome. Ali definitivno ne bi bilo usmjereno na vas. Obzirom da dolazite iz SDP-a i obzirom da ste ovdje spomenuli sada ulaganje u zdravstvene ustanove na području Varaždinske županije, ali i općenito ja bih vas podsjetio, a to ste očito zaboravili primjerice dug u zdravstvu u vrijeme Vlade u kojoj je SDP participirao predvođen sadašnjim predsjednikom države bio je, narastao je za 71 milijardu kuna. Podsjetit ću ukupna vrijednost svih autocesta izgrađenih u državi je 61 milijarda kuna. Prema tome, veći dug u četiri godine mandata Milanovića ste uspjeli napraviti u SDP-u nego što je vrijednost svih autocesta ili vrijednost 18 Peljeških mostova. Prema tome, bilo bi dobro da malo razmislite prije nego prozivate ovdje sada HDZ-ovu vladu što ste to napravili u vrijeme kada ste vi imali svog ministra zdravstva ili zdravlja.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Uvaženi zastupniče Habijan ja potpuno razumijem vaše nastojanje, interpretaciju vašu i obranu ministra iz vaše stranke. No hrvatska javnost je danas kao i ova sabornica vrlo jasno i precizno čula svu argumentaciju popraćenu brojkama, konkretnim primjerima. Trajalo je to 20 minuta plus svo ono vrijeme replika i to je neporecivo i to je nešto što stoji i vi to vrlo dobro znate. Što se grada Zagreba tiče ljudski mi nije jasno nakon što ste godinama držali ljestve Milanu Bandiću da uopće vi imate nešto za govoriti o Zagrebu. Ja ljudski to zaista ne razumijem. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Pa evo mene zanima samo trenutak kada ćete za svoj vlastiti neuspjeh u gradu Zagrebu, a to je sad već godinu i nešto mjeseci prestati prozivati nekoga prije. Taj isti modus operandi primijenjen je u gradu Varaždinu. Uvijek je netko u prošlosti, iz prošlosti kriv, uvijek vam netko podmeće a zapravo se radi očito o vašoj nesposobnosti i bilo bi dobro da ponekad počnete od sebe i pogledate sve ono što vam je danas u svim ovim replikama bilo rečeno a tiče se grada Zagreba zašto je tome tako. Da li baš sve pokojnik neki kriv ili možda ima nešto i u vašim greškama.
Poštovana zastupnica Kekin.
Hvala vam. Dakle, osim ovih koji spominju grad Zagreb čini mi se da sam trebala zbrajati HDZ-ovce koji su ostali zbunjeni time da nisam čitala naprosto onaj prijedlog. Ostavljate dojam da niste kompetentni baviti se nekim pripremljenim u ovom Saboru. Ali vi ste konkretan momak, to ste i sami rekli pa me zanima Kako objašnjavate ovaj dio koji je bio u prijedlogu i mogli ste ga pročitati i pripremiti se, a molila bi vas da bude malo više od one floskule o savršenoj ravnoteži privatnog i javnog, da smo isplatiti milijardu kuna Medikolu samo u posljednjih 30 mjeseci više od 160 za pretrage koje su se mogle osigurati kupnjom aparata za 60 miliona kuna? Kako objašnjavate da je za vrijeme SDP-ove vlade Medikol skoro otišao u stečaj, a evo za vrijeme HDZ-ove vlade opet nevjerojatno prosperira? Molim vas se suzdržite od kvalifikacija o tome koliko smo mi u Zagrebu nesposobni i da odgovorite konkretno na to pitanje. Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Evo ja ću vam konkretno odgovorit na vaše pitanje i ukazat ću vam na Članak 44. Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji vam vrlo jasno govori i propisuje da se zdravstvena djelatnost kao javna služba može obaviti i u okviru i izvan okvira. Prema tome, postavlja se pitanje da li postoji nužna i nužnija oprema koja bi se trebala nabaviti, a ne postoji ni u privatnom sektoru pa da se osigura i ta usluga hrvatskim građanima ili da temeljem pozitivnih propisa kolegice Kekin ministarstvo koristi ono što zakon dopušta. Dakle, Članak 44. postojećeg zakona. Kombinacija javnog i privatnog i ja doista ne vidim u čemu je problem.
Poštovana, kolega Matula šta vam je, kolega Matula šta je vama, hoćete vikati iz klupe, šta vam je [[Upadica: Kasno je, kasno je.]] ovaj poštovana zastupnica Dreven Budinski. Ovako, kolegica Mrak Taritaš dobija opomenu i kolega Matula dobija opomenu. Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Habijan evo ja bi se malo osvrnula na ovu reformu zdravstva, njihova članak ovaj prijedlog 8 da nema nikakve reforme zdravstva, da je katastrofa u zdravstvenom sustavu i da se gomilaju dugovi, a onda po drugoj strani vele da u kad se bi sprovela reforma zdravstva da bi se onda ovoga sustav ovo sjedište da se potezom pera želi ovoga oduzeti županiji, čelnicima županijske njezina imovina i osnivačka prava odnosno mi svi znamo da kad je nešto dobro onda su zaslužni evo ga ravnatelji bolnici, a ako je nešto nije dobro onda za sve kriv ministar. A mi znamo da ministar ne odlučuje i da je ravnatelj bolnice odgovoran za kako funkcionira jedna bolnica.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Slažem se s vama kolegice Dreven Budinski, mislim da je ovih minutu prekratko i čak mislim da niti ministar zapravo danas nije imao u potpunosti mogućnost zapravo odgovorit na pitanje koje sve nas ovdje bez obzira na političku opciju tiče, a to je ono što nužna, nužna reforma zdravstva treba donijeti. Ja sam siguran da ono što smo čuli u kratkim crtama doista će biti u narednom razdoblju ostvareno bez obzira što ovdje netko zamjerio što to znači da ćemo do 2030. godine čekati na neke korake, ali mislim da moramo biti ozbiljni i svjesni kompleksnosti samog sustava. I mislim da je ono što je zacrtano ovim nekim temeljnim postupkom koja su danas ovdje bila rečene definitivno da su postavljeni dobri temelji i ja vjerujem da doista ovaj ministar kojem ćemo u petak odbiti ovaj prijedlog i na taj način ukazati povjerenje sigurno nastaviti raditi svoj posao na dobrobit svih pacijenata. Hvala.
U ime predlagatelja, sad će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Kolega Habijan, obratit ću se vama jer idem upravo iza vas, prvo vaša osnovna teza da bi naš podnesak bio kao tužba i da vi to gledate kao pravnik pa da gledate koje su nezakonitosti navedene je toliko promašeno da me čudi od vas da ste uopće to rekli jer bi kao pravnik, a imali smo naravno i osnove politologije i sociologije itd. na tom Pravnom fakultetu i ustavnog prava, sigurno trebali znati da postoji velika razlika između političke i pravne odgovornosti. A da je pitanje izražavanja povjerenja odnosno nepovjerenja ministru pitanje političke odgovornosti. Mi ovdje ne trebamo davati dokaze jer ovo nije kazneni postupak, nije ni prekršajni postupak. Ovo je postupak utvrđivanja političke odgovornosti za štetu koja je nastala kao posljedica određenih politika, javnih politika sa kojima se ne slažemo. Ok? Drugo, vaše veliko izlaganje o Zagrebu kao i cijela danas dramuleta koju ste ovdje izveli oko Zagreba. Mene veseli jer ja kužim da vi ne možete preboljeti da taj Zagreb niste dobili, ko što ćete još teže preboljet način na koji ćete izgubit Split jer će biti ono 70:30, bit će tako kao da će vam građani poručit nemojte ni dolazit na sljedeće izbore ovdje. I onda vas to boli, to mi je jasno. Dva najveća grada, totalni, totalni gubitak na izborima i naravno da se vi fokusirate na to da bi vi dokazivali da mi u godinu dana nešto nismo napravili što vi konkretno niste napravili u 30 godina u čitavoj Hrvatskoj. Hoćete otpad? Hoćete vodovod? Hoćete željeznice? Hoćete drugi promet? Šta god da sad ovdje nabrojim vi niste u ovoj zemlji sredili na nacionalnoj razini u 30 godina, ali mi smo to trebali sve porješavat u godinu dana. Hoćemo malo o tome kako izgledaju županije gdje ste vi jer Grad Zagreb ima i funkciju županije, gdje ste vi na vlasti 20-30 godina? Ajmo po indeksu razvijenosti odnosno nerazvijenosti. Najnerazvijenije županije prvih 1, 2, 3, 4, 5, 6 sa najvišim, najnižim indeksom razvijenosti Virovitičko-podravska HDZ je na vlasti cijelo vrijeme, Sisačko-moslavačka HDZ, Vukovarsko-srijemska HDZ, Ličko-senjska HDZ, Bjelovarsko-bilogorska HDZ, Brodsko-posavska HDZ, imate 100%-tni skor, 100%-tni skor. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Molim vas, prvo ovako, molim vas nemojte iz klupe.
Jel je, jel je sad, je, godinu dana, pa godinu dana, dakle govorim vam o tome da kada pogledate indekse razvijenosti, najniži indeksi razvijenosti gradova, općina, pa i županija su tamo gdje je HDZ, prevalentno na vlasti u zadnjih 30.g., reklo bi se kud vaša noga kroči tu trava ne raste. I onda kada iznosimo argumente zašto politička odgovornost, kad kažemo Medikol, kad kažemo rezultati pandemije, kad kažemo pitanje reforme koje još uvijek nema jer nijedan dionik ključni koji ju treba provodit se s njome ne slaže, kad kažemo da je, da su posljednjih tjedana mediji puni vijesti o sumnjivim transplantacijama bubrega, dakle naša, naša struka od transplantacije je napravila jedan od najvećih iskoraka u svijetu, po tome smo poznati i uspijete i to zeznut jer nije problem u tome samo da je tamo neko u bolnici napravio proceduralnu grešku jer nije proceduralna, problem je u tome da na te sumnje koje su zaista opravdane jer kad vam je prva bolnica Merkur odbila to, kad je to javila KBC-u i oni ipak to naprave, a znaju da pred sobom imaju čovjeka koji ne razumije hrvatski, a prevodi mu primatelj organa, čovjeka koji ima šestero djece i pekare s Kosova i sad je došao u Hrvatskoj nekom dat bubreg jer je evo osjetio božji poziv. I dakle problem je u tome što je na to ministar reagirao na način da je rekao možda je bilo nekih proceduralnih pogrešaka.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane Urše Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Kolegice i kolege tema o kojoj se nažalost prerijetko govori u ovom saboru sigurno je tema o kojoj bi i trebalo govoriti i o kojoj bi prvenstveno trebao i govoriti i djelovati ministar zdravstva Vili Beroš, tema je to mentalnog zdravlja. Svjedočimo da Hrvatska nema strategiju za zaštitu mentalnog zdravlja od 2016.g., nažalost ni stav od 2011. do 2016. nije u većini svojih ciljeva zaživjela, no neoprostivo je da nove nema do dana današnjega. U mandatu ministra Beroša, dakle 2,5.g. najavljuje se nova strategija, evo tek što nije, sad će, još samo malo, evo no e ali strategije nema, pa nema, a problemi mentalnog zdravlja bujaju, brojevi rastu. Sam ministar na raspravi o proračunu RH u prosincu konstatirao je da će jedna od glavnih posljedica epidemije covida-19 uz onkološke bolesti biti upravo problemi mentalnog zdravlja. Poznati su podaci da će samo depresija u ukupnoj populaciji do 2030. biti drugi vodeći uzrok globalnih opterećenja bolestima. Podaci iz 2020. govore da skupina mentalnih poremećaja prema broju hospitalizacija sudjeluje sa oko 6% u okrutnom bolničkom pobolu u Hrvatskoj. Najveći broj hospitalizacija je u dobi od 20 do 59.g. što ovu dijagnostičku skupinu svrstava u vodeće uzroke bolničkog pobola radno aktivnog stanovništva. Mentalni poremećaji su i vodeća skupina po korištenju dana bolničkog liječenja s udjelom od 20%, a kakvi su tek podaci za 2022. nakon 2,5.g. epidemije covida-19 bolje da i ne znamo. Svakoga dana u Hrvatskoj se u prosjeku ubije dvoje ljudi, što na godišnjoj razini znači poražavajuću statistiku od otprilike 700 ljudi, to su podaci koji bi zahtijevali hitnu izradu posebne Strategije za borbu protiv suicida koja u Hrvatskoj nije nikada izrađena, niti se pokazala makar najmanja namjera da se pristupi izradi takve strategije. Dakle problemi mentalnog zdravlja nisu ni zadnja rupa na svirali ove vlade i ministra zdravlja Vilija Beroša, ponekad se to nešto spomene kao na raspravi o proračunu i to je sve. Mnogi su razlozi za opoziv Vilija Beroša, no smatram da je nebriga za probleme mentalnog zdravlja jedan od ključnih razloga. Zadaća ministra zdravstva je da brine o krucijalnim problemima svog resora, a mentalno zdravlje bi trebalo biti u centru fokusa svakog odgovornog ministra zdravstva. Nije učinjeno baš ništa na deinstitucionalizaciji sustava, ništa od uspostave koordiniranog sustava mreže usluga u zajednici koje obuhvaćaju liječenje u zajednici, kratkotrajne hospitalizacije u bolnicama, te usmjeravanje financija prema uslugama u zajednici, a što je najgore, ništa, baš ništa nije napravljeno na neophodnoj destigmatizaciji. Problemi mentalnog zdravlja još uvijek su sramota, još uvijek se kriju, još uvijek obitelji nemaju pravu podršku kada se suoče s problemom psihičke bolesti koja ne pogađa samo bolesnika već razara cijele obitelji i zajednice, za mene je to svakako jedan od glavnih razloga za odlazak Vilija Beroša jer je propustio posvetiti makar 5 minuta svog ministarskog mandata onima koji su ostavljeni, koji su sami, koji su bez podrške zajednice i bez prave podrške i brige zdravstvenog sustava i u ime svim onih koji trpe zbog problema mentalnog zdravlja, zbog svih liječnika koji se bezuspješno bore za poboljšanje sustava, u ime svih obitelji koji iza zatvorenih vrata svojih domova trpe i pate u sudaru s mentalnim bolestima. Pozivam vas ministre prepustite svoje mjesto nekome tko će između ostalog konačno početi aktivnu brigu o problemima mentalnog zdravlja, hvala.
Poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi g. ministre. Evo treći puta u ovako kasne sate kada se to prvi puta dogodilo i kada ste upozoreni na to da nađete moralne snage u sebi tada te brojke nisu bile tako jezovite, da ste tada stali i da ste premijeru rekli upravo zbog toga što sam odgovoran prije svega za pacijente o kojima sada u toj svojoj reformi govorite kvaliteta odnosa o pacijentima, da ste tada rekli jer već ste imali iskustvo, vidjeli ste što vam se događa u Dubravi, niste vi tamo makli ravnatelja, pa tamo su se morali, ali u najgoroj muci liječnici, sestre, radnice, radnici zdravstvenog sustava sami su se morali uz pomoć medija boriti, vi ništa od toga niste tamo učinili. Nakon što ste bili od politike natjerani i prisiljavani u tom balansu koji je potpuno razumljiv između ekonomije, ali i između masovnih smrti i masovnih oboljenja kada niste imali snage bitno ranije zbog nekih političkih razloga zatvoriti i donijeti onaj prvi lockdown još na vrijeme nego ste još pustili, pa je još bio jedan, pa je onda još bio i vaši lokalni, vaši, vaši, ovaj mjesne, izbori mjesnih organizacija, sve je to bio razlog, a da ne govorimo u tih 5 valova, strašnih valova smrti u kojoj su dolazile, ali je zanimljivo, vas je ovdje branio kolega liječnik potpredsjednik Reiner, međutim govorili su isključivo pravnici predsjednik kluba Bačić i on je govorio, nije pravnik g. Bačić, okej i g. Habijan koji je u svakom slučaju pravnik. Drago mi je da je g. Habijan odustao od te svoje pripreme kako su oni analizirali i kako ste se dogovorili da ćete napasti taj podnesak, ali ipak niste više relativizirali ovih gotovo 16 tisuća, jer to je gotovo na rubu, to je samo 9 ljudi manje od 16 tisuća stradalih, da ste na takav način vi ulazili u metode i u metodologiju što nije ministru palo na pamet, nije nikome palo na pamet, ali vi ste i to išli relativizirati, te strašno poražavajuće podatke, potpuno izgubivši, ali potpuno povjerenje u ove 2,5.g. struke kolega, da ne govorim o tome da pacijenti odavno nemaju to povjerenje i da to sve zajedno na kraju kada vam, a to, to govori o strukturi koju vi ministre poštujete. Kada je Ćorušić krenuo sa svojim ispadima u javnost nepojmljivim u slučaju Čavajda, pa sjećate se kakve su to bile izjave o eutanaziji, potpuno nedopustivo, čovjek koji je drugi stupanj koji je u tom povjerenstvu i vi naravno na to kažete da vi ne možete ništa, ne možete njega smijeniti, on drži KBC Rebro da bi sada odjednom izletilo ovakvi podaci koji su potpuno i tu onda vaši kolege to brane i govore ne, ne, ne, to nije istina, sve je preočito, čovjek je dofuro čovjeka i prevodi mu jesi ti za to i evo ovi i povjerenstvo kaže da je tome tako, nepojmljivo, ali vi znate da njega u hijerarhiji ne možete, on je trebao bit ministar da nije imao one nemoguće slučajeve koje je napravio sa, sa jajnikom i sa svim. Ministre Beroš, nađite napokon u sebi onu moralnu snagu i preuzmite političku stručnu odgovornost, dajte napokon neopozivu ostavku.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Erik Fabijanić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. I u javnosti sam izjavio da je ova rasprava bespredmetna, da je nažalost to samo trošenje vremena i kisika za nešto gdje smo mogli posvetiti vrijeme za onih drugih brdo problema koje Hrvatska ima jer na ovaj način nažalost nećemo ništa riješiti jer i nakon ove rasprave nećemo biti ništa pametniji, niti će nam zdravstvo biti bolje neovisno od kome tko je ministar, ali prije nego što nešto potpišem u pravilu ja to volim i pročitati i košto je rekao moj kolega Ostojić tekst obrazloženja je krivi, namjera je dobra, ali tekst obrazloženja krivi. Ali naslušali smo se danas puno i retoričkih figura i demagogije i parabola i punost ljudskih vježbi postoji knjiga o tome, pa ko želi vježbat neka vježba. Noćni su kasni sati, nismo drugo vrijeme ni očekivali, ali činjenica je koliko god bistar pogled imao vidim maglu u čitavoj dvorani zato što ipak moramo znati kako neki sustav funkcionira pogotovo ako želimo ili ako smo bili i ako smo odgovorni ljudi. Dakle, već sam ranije rekao u drugim prilikama slučaj Čavajda nije samo isključivo odgovornost ministra Beroša, nego dapače. Postoji odgovornost prije svega onih ustanova gdje se gospođa prvotno i obratila. Sada reći kad već poznajete sustav, a imao sam priliku biti i predsjednik Upravnog vijeća jedne bolničke ustanove. Dakle, čija je odgovornost vezano za pojedine bolnice? Čija god to bile, upravnog vijeća i ravnatelja. Tko postavlja ravnatelja županijskih bolnica i grada Zagreba neka mi se slobodno broji. Župan odnosno gradonačelnik e pazite ovo kod KBC-a odnosno državnih bolnica ne postavlja ministar, postavlja Vlada na prijedlog ministra. I ako mi imamo prigovor savjesti u pojedinim bolnicama to ovisi isključivo dakle o politici same bolnice i o tome koliko osnivač te bolnice može nametnuti određenu politiku ustanovi za koju po zakonu solidarno i neograničeno odgovara u njegovom poslovanju. Da li je to svugdje isto? Nije. Spomenuta je prije riječ KBC. Riječ KBC je pod ministarstvom, dakle pod Republikom Hrvatskom i nemamo problema sa prigovorima savjesti. Imamo Županijsku bolnicu u Puli i nemamo problema sa prigovorom savjesti. U nekim županijskim bolnicama ima problem sa prigovorom savjesti kao i nekim drugim državnim bolnicama koje su ovdje u Zagrebu. Pa to su stvari koje su rješive. Tko donosi Pravilnik o radu, sistematizaciji radnih mjesta, Etički kodeks, Pravilnik o stimulacijama? Upravno vijeće, čak ne ni ravnatelj. Ravnatelj to mora izvršavati. Sad govorim o tehničko-tehnološkom pitanju, ostalo pitanje je pitanje isključivo političke volje. Slučaj Medikol je star 14 godina. I kod prethodnog opoziva postoji isto slučaj Medikol. Ali slučaj Medikol je na žalost ono što je situacija koja je. Jedino ono što po meni razumno u ovom tekstu obrazloženja opoziva je reforma zdravstva. Ali moje obrazloženje je jedno drugo, a to je što Ministarstvo zdravstva na čelu sa ministrom Berošem ne realizira i ne radi na programu Vlade HDZ-a. Meni je jasno da zbog pandemije nisu mogle biti smanjenje liste čekanja, tu piše u programu Vlade HDZ-a. Ali pitanje helikopterske službe, a prije svega planiranje ljudskih resursa nije odrađeno.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković, izvolite.
Zahvaljujem kolegice zastupnice i zastupnici. Evo uvodno ću se zahvaliti ministru što je i ovog puta ovako strpljivo ostao do relativno kasnih noćnih sati kao i u prethodnim navratima kad smo znali raspravljati pa i do četiri u jutro. Što god ja o ministru i kompletnom HDZ-u mislila ovakve stvari cijenim i mislim da ćete se svi složiti sa mnom ako kažem da nikome od nas ne treba da ne kažem i ne služi nam na čast da kroz ovako kasne noćne rasprave zapravo ponižavamo jedni druge. Ali nismo mi krivi što se ovakve teme guraju u neprimjerenu satnicu za eto dignitet saborskih rasprava. To je do HDZ-a i do onoga tko sa temama dnevnoga reda upravlja. U suštini zašto sve ove rasprave o povjerenju, zašto interpelacije? Zato što opozicija, ali evo to vladajući ne mogu shvatiti. Opozicija u suštini zastupa onaj dio hrvatske javnosti, onaj dio građana, onaj dio birača koji traži da se Hrvatska mijenja, da se sustav mijenja. Jer eto taj sustav, pa tako i zdravstveni našim građanima ne jamči i ne pruža im one usluge koje su u Ustavu i u zakonima zapisane. A s druge strane i ovdje prisutni ministar zastupa onu drugu i političku, ali i interesnu grupaciju koja se naprosto brani želeći zadržati zauzete pozicije. Evo to su te dvije Hrvatske koje su u neprestanom konfliktu i sukobljavanju. I htjela bih ministru poručiti da sve ove inicijative koje se tiču konkretno njega zapravo nisu kontra njega usmjerene, sve ove rasprave su zapravo usmjerene protiv samog premijera. Ovih dana taj isti premijer se hvali sa mjerom zamrzavanja cijena energenata i predstavlja samog sebe kao jamca stabilnosti, kao netko tko zapravo građanima kao da dijeli neke milodare, a zapravo je premijer taj koji zadnjih šest godina svog mandata je onaj koji čitavu Hrvatsku drži zamrznutom, spriječenom od provođenja bilo kakvih reformi, pa tako i reformi u sustavu zdravstva. I nije da time građanima nešto jamči ili daruje. Time zapravo ih drži u situaciji da su sve one usluge koje su višestruko preplaćene zbog kojekakvih korupcijskih afera, ali isto tako i zbog loše organizacije države tim istim građanima i nadalje i nadalje nedostupne. Problem je i u tome što na ministarske funkcije ne dolaze ljudi s vizijom, takve Plenković ne bira. Ja ovdje prisutnom ministru Viliju Berošu priznam sve njegove kvalifikacije što se tiče samog zdravstva, vjerujem da je u tom smislu kompetentan, ali u nekom političkom prostoru prije nego što je postao ministar. Riječ je o osobi koja je za širu javnost bila anonimna, nije imala nikakvu vlastitu niti ideju, niti političku težinu jer je najvažnija karakteristika za Andreja Plenkovića kada sastavlja svoj kabinet to da je riječ o ljudima koji tog istog Plenkovića nikad neće zasjeniti, to da se premijer ne zasjeni je za svakog ministra u Plenkovićevoj vladi najvažnija osobina, a što je više pojedini ministar od strane opozicije napadan i time ugrožen to ga Plenković više brani, pa je meni zapravo pomalo u ovim kasnim noćnim satima, evo prošli smo ponoć, ministra i žao jer nitko, pa čak i neko ko je član HDZ-a, pa čak i neko ko je ministar o kojem ja kao ministru stvarno nemam dobro mišljenje, ne zaslužuje da služi kao gromobran, svemu kvarnom, pokvarenom, da ne kažem i malignom što Andrej Plenković u svojoj suštini predstavlja, eto toliko, hvala.
Poštovana zastupnica i potpredsjednica sabora Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Odgovornost svakog ministra zdravstva, pa i ovoga je taj da upravlja i osigura takvu organizaciju zdravstvenog sustava koja će biti na usluzi krajnjim korisnicima, a to su pacijenti. Gdje je odgovornost ovog ministra? Zato što je zdravstveni sustav izmakao kontroli. Kako drugačije komentirati činjenicu da u posljednjih nekoliko mjeseci zdravstveni sustav iz mjeseca u mjesec generira dug od 400 milijuna kuna, to se zove izmaknuti kontroli. Drugo, u cijeloj covid pandemiji kada su sužena na neki način pružanje zdravstvenih usluga cijene, troškovi za lijekove rapidno rastu, to se zove izmicanje kontroli. Treće, nikada nismo saznali i ne znam kada ćemo saznati koliko je ostalo neiskorištenih doza cjepiva i tko je za to odgovoran, na kakav način se planiralo, o ovome neću tko je odgovoran za to da smo među najneprocijepljenijim nacijama u Europi, a nažalost po broju smrtnosti među najvišima. Odgovornost je ministra i u tome što je dozvolio da uz samu činjenicu da u sustavu obiteljskih liječnika gdje nam zapravo nedostaje 300 liječnika obiteljske medicine, što bi značilo da je u ovom trenutku 500 tisuća hrvatskih građana bez temeljnog liječnika, a za 5.g. ako uzmemo u obzir da 190 ih je starije od 65.g., a 730 starije u ovom trenutku od 60.g. da bi za 5.g. mogli ostati bez još 500 odnosno da bi još 500 tisuća hrvatskih građana moglo ostati bez primarne zdravstvene zaštite u smislu neimanja obiteljskog liječnika, da se od obiteljskih liječnika radi to da sada čujemo i čitamo između redaka u reformi koju nitko od nas nije vidio, vidjeli su samo dionici sustava koji su iznimno protiv nje gdje se te iste obiteljske liječnike kojih nedostaje, u ovom trenutku imamo samo 133 liječnika u cijeloj zemlji koji su na specijalizaciji i koje neće biti dovoljno ni supstituirati ovih koji rade iznad 65.g. u ovom trenutku samo zbog svoj entuzijazma i predanosti poslu i predanosti pacijentima znači gdje se njih namjerava transferirati u hitnu i što ste dozvolili poraz od MUP-a da se od tih istih obiteljskih liječnika koji nedostaje, koji su zagušeni administracijom naprave još i oni oduzimači vozačkih dozvola. Ne samo da 500 tisuća hrvatskih građana u ovom trenutku nema primarnu zaštitu u smislu da nema obiteljskog liječnika, više od 400 tisuća žena u RH u ovom trenutku nema pristup primarnoj ginekološkoj zaštiti, nema svog ginekologa, nema pravo obaviti elementarne ginekološke preglede plus ultrazvuk plus papa test koji bi godišnje se preporuča da ga naprave upravo da bi se zaštitilo reproduktivno zdravlje i da bi se ženama omogućile ključne informacije na koji način čuvati zdravlje i prevenirali teže poteškoće. To nije problem koji je od jučer, ali ono što je odgovornost ovog ministra što u ove 2.g. koliko je on ministar nije napravio ništa da se ovi problemi počnu rješavati. Treće, sada je već postala javna tajna, ako nije bilo prineseno pozornosti ministra, a onda je sada trebalo biti to da 80% zdravstvenih radnika u dva najveća hrvatska grada su pod prizivom savjesti, da je 60% ukupno zdravstvenih radnika u zdravstvenim javnim ustanovama specijaliziranim je pod prizivom savjesti, da je u 5 hrvatskih javnozdravstvenih ustanova na djelu institucionalni priziv savjesti čime javnozdravstvene institucije de facto jasno poručuju ministru zdravstva da neće poštivati hrvatske zakone, ne zanima me i ne treba nas zanimati tko su osnivači, obveza ministarstva je da osigura provedbu hrvatskih zakona, po tom pitanju se isto nije učinilo ništa. I da završim, kada jedan takav slučaj izađe u javnost kao što je mučan slučaj Čavajda ono što zamjeram ministru je što je pokazao na koji način funkcionira hrvatsko zdravstvo i rekao je da je njena greška ta što nema u svom mobitelu broj njegovog mobitela.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Maja Grba-Bujević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre. Ja ću malo podsjećati neke stvari u ovom Saboru. Vidim da se stvari brzo zaboravljaju. Još 20.12.2019. g. prvi sastanak je bio Kriznog stožera Ministarstva zdravstva jer se počelo nešto događati u Kini. 8.1. Kina je proglasila epidemiju, samo jedan dan kasnije i svjetska zdravstvena je to potvrdila, a još jedan dan kasnije Hrvatska počinje ozbiljno pratiti tu situaciju kontinuiranim radom Kriznog stožera. I ministar Beroš je bio član tog istog Stožera. Samo 5 dana kasnije održani su prvi sastanci u Vladi na temu epidemije tada u Wuhanu, a HZJZ je zadužen da izradi prve letke o koronavirusu na hrvatskom, engleskom i kineskom jeziku. Samo 7 dana kasnije prvi ti letci su podijeljeni na hrvatskim zračnim lukama. Sljedeći dan je Wuhan zatvoren kao karantena, a 5 dana kasnije, Hrvatska koja tada predsjeda EU pokreće na razini EU mehanizam integriranog političkog odgovora na krize na opće iznenađenje većine država članica EU. 2 dana kasnije svjetska zdravstvena proglašava javnozdravstvenu ugrozu od međunarodnog značaja. Jedan dan kasnije prva dva slučaja zaraze koronavirusom zabilježena su u Italiji, tu kod nas u susjedstvu. 3 dana kasnije profesor Beroš preuzima mjesto ministra zdravstva u Vladi RH. Odmah po preuzimanju svoje funkcije u Bruxellesu je održan sastanak na kojem je bio ministar Beroš u EU komisiji sa povjerenicom za zdravstvo i povjerenikom za upravljanje kriznim situacijama. U istom tjednu pokrenuo je ministar Beroš inicijativu za hitan sastanak europskih ministara zdravstva do kraja tog tjedna, što su mnoge zemlje tada ocijenile preuranjenim. 10 dana kasnije, nakon početnog oklijevanja većine država članica, prihvaćena je inicijativa ministra Beroša i održan je prvi krizni sastanak europskih ministara zdravstva. Podsjetili smo Europu da je pandemija blizu nas. 14 dana kasnije zabilježen je prvi slučaj koronavirusa u Hrvatskoj. Time je ministar Beroš pokazao da je on, a i hrvatska Vlada vrlo brzo reagirala i među prvima u Europu uočila opasnost i prijetnju od pandemije te je započela vrlo brzu i žurnu pripremu za nadolazeće nevolje, što se pokazalo jako, jako dobrim.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice. Kao što ste i sami počeli ovu svoju kasnonoćnu pojedinačnu raspravu sa rečenicom da se malo ipak podsjetimo jer se naravno, sve vrlo brzo zaboravi, pa i kad prođu nekakve tegobe i teškoće, onda smo svi na neki način generali poslije bitke i tada smo tih dana ne samo mi nego cijeli gotovo mogu reći, svijet, bili zatečeni jednom novom pandemijom, novom ugrozom, nije se imalo jasnih niti uputa, ne samo u Hrvatskoj nego i na razini SZO, nije bilo opreme, ne samo u Hrvatskoj, iako sad neki kažu, trebali smo se opremiti, trebali smo imati maske i zaštitna odijela, nego i u cijelom svijetu i odlično smo se snašli. Međutim, to se sve brzo zaboravi i onda krenu [[Upadica: Hvala.]] kritike.
Poštovana zastupnica Grba-Bujević.
Hvala kolegice Murganić. Točno ste to rekli. Kad se i danas sjetim s ove govornice svih tih 24 satnog paženja što se događa, kako se događa, rada u takvim uvjetima gdje se ništa ne zna i samo se neke stvari naslućuju, onda mogu sa sigurnošću reći da je zdravstveni sustav i Vlada odgovorili potpuno onako kako je u tom je trenutku bilo primjereno i nastavili dalje sa svim onim o zdravstvu što se napravilo, a jednako tako i o brizi i o radnicima i o ekonomiji i o svemu onome o čemu se dalje brinulo, kad su već mnogi znali o čemu se radi, a neki nažalost su i dalje koji s nama sjede u ovom Saboru tvrdili da je to drugačije. To je tako jako tužno i poražavajuće.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice. Poštovana kolegice, znači stvarno je dobro da ste nas malo podsjetili jer i u toj neizvjesnoj situaciji kao što je nova zarazna bolest koja se brzo širila, iznimno brzo se širila, važna je fleksibilnost zdravstvenog sustava i ja mislim da je stvarno u tim trenucima, da je naše Ministarstvo na čelu sa našim ministrom koji je stvarno bio imenovan i na početku ga je zadesila baš ta pandemija, su vrlo, vrlo dobro su se snašli i vrlo dobro su organizirali i zbrinuli su se za svakog pacijenta. Kad se sjetimo onih scena iz Italije, iz našeg okruženja, pogotovo iz Italije kad je dnevno ne znam koliko ljudi umiralo, na desetke tisuća dnevno ljudi je umiralo, a i nitko nije tam rekao da je netko, da je tamo ministarstvo zakazalo. Znači borili smo se s nečim nepoznatim. S nečim što smo se borili što stvarno nismo znali, ali [[Upadica: Hvala. Poštovana zastupnica…]] da smo dobro odgovorili, smatram da jesmo.
… Grba-Bujević, izvolite.
Da. Uistinu smo se borili za svaki ljudski život. Al' baš za svaki i pronalazili nemoguće situacije da ih se riješi, ministar Beroš je u to doba ulagao svu svoju energiju, znanje, poznanstva, sve što se je moglo da bi se odgovorilo na tu krizu, a tako je i dandanas.
Hvala lijepo. Ostanite ovdje jer ćete sada završno govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Maja Grba-Bujević [[Upadica: Hvala.]] izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ministre. Ministar je na čelu Ministarstva zdravstva dvije i pol godine, odgovorio je na covid krizu odgovorno, balansirano, stručno i radeći 24 sata i da ne bi samo epidemije u jednom času eto i potresa u Zagrebu. Oštećene su zdravstvene ustanove, a to znači da se cijeli sustav zagrebački morao prenamijeniti za neke druge svrhe, naći nova rješenja. To se sve skupa napravilo doslovce u jednom času, niko nije ostao bez usluge. I tako idemo dalje. Paralelno da ne bi samo covida, paralelno se počelo odmah pripremati dokumentacija za obnovu zgrada. Infektološka je bila stradala, infektološka koja nam je najvažnija bila u odgovoru na tu krizu, da stradala je u potresu, stradala je i Jordanovac svi su ti pacijenti negdje trebali završiti, stradala je Petrova ima toga jako puno. Projekti su se počeli raditi isti dan kad se dogodila nevolja. I da ne bi još to sve skupa kraj bio, dođe Banovina i potres. Stradale su sve zdravstvene ustanove na području Sisačko-moslavačke. U jednom danu taj isti ministar Beroš kojeg se proziva je organizirao kompletnu zdravstvenu zaštitu na sisačko-moslavačkom području. Nije bilo jednostavno vjerujte, ja sam tamo provela sedam dana. Trebalo je sve pacijente preseliti, trebalo je osposobiti da se to radi, trebalo je izvanbolničke ustanove su također stradale, dakle to je bilo onako uistinu krizno da već više ne može biti. Ali odmah su se alocirale 290 milijuna kuna za sklopiti 30 ugovora, a u tijeku je i ovih zadnjih osam, zdravstvene ustanove se obnavljaju e trebao je to neko napravit. Ko je napravio? To se samo nije napravilo, napravio je ministar Beroš sa svojom ekipom i sa Vladom RH. A sve to skupa vrijeme smo imali i dalje i pandmemiju da ne bi nju malo još zaboravili između ostalog. Također pred nama je bilo višegodišnji financijski okvir '21.-'27. nema tu propuštanja vremena to se moralo napraviti, sve pripremiti, sve ono što ćemo raditi, strategija se morala donesti pa su u to uvrštena i ulaganja u primarnu zdravstvenu zaštitu, zanavljanje opreme za zdravstveni sustav, izgradnja nacionalne dječje bolnice, HEM … medicina i još hrpu stvari, a sve je to trebalo isprogramirati, izdogovarati sa našim regionalnim, sa vladom, sa Europskom komisijom. Mislite da se to samo napravilo? Nije, to je isto napravio isti ovaj ministar Beroš sa svojom ekipom. U isto vrijeme se pripremale dokumentacija za povlačenje sredstava iz Fonda solidarnosti za cjelovitu obnovu nekih zdravstvenih ustanova koje nisu mogle ući u onu prvu fazu, za to vrijeme trajanja i dalje pandemija, a ministar je za vrijem te pandemije osigurao dostupnost zdravstvene ustanove za sve hitne i kronične pacijente i za one druge samo koliko je dozvoljavala epidemija. Osigurano je dovoljno cjepiva, osigurano je cijepljenje, provedeno cijepljenje i testiranje, a to nije bio mali zadatak. To je sve organiziralo Ministarstvo zdravstva i sve to vrijeme osobno ministar, a to mogu svjedočiti, nije nikada dao da se zaustave preventivni pregledi. Druge zemlje su sve svoje zaustavile, a u ovoj zemlji se ni to nije zaustavilo. Još u doba pandemije i svih prije nabrojanih radnji bilo ih je puno više nego što su stale u ovih mojih par sekundi, okupljao je razne dionike u pripremi naredne reforme zdravstva. U protekle dve i pol godine nije baš puno ljudi pružilo ruku podrške. Sa žaljenjem moram konstatirati da ste među njima i vi koji ste potpuno neargumentirano potpisali ovu inicijativu za smjenu. Ničim, ali baš ničim nas niste uvjerili da ministar Beroš nije dobar ministar i da ne dobro svoj posao. U petak ćemo odbiti ovu inicijativu jer ministar Beroš dobro upravlja ovim preklapajućim krizama koje su ga zadesile u zdravstvu. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika SDP-a završno će govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo nekoliko završnih misli iz kluba SDP-a. Nama je jasno da će u petak dovoljan broj ruku iz vladajuće opcije sačuvati ministra Beroša, međutim nadam se da je i vama svima jasno da je naše pravo, dužnost i obaveza da ukazujemo na ono što ne valja, no ono što se mora popraviti da se ne ponavljaju greške. Pa evo što smo mi zapravo što je navedeno u ovoj akciji oporbe za izglasavanje nepovjerenja ministru Berošu. Samo da podsjetim, dakle nedostupnost prekida trudnoće medicinsku idikaciju nakon 22. tjedna trudnoće i na zahtjev žene do 10. tjedna trudnoće. Dakle, zakonski okvir postoji takav kakva je, mi smo svoj prijedlog zakona moderniji ponudili, vladajući su ga odbili, svoj ponudili nisu. Ali kažem takav zakonski prijedlog kakav postoji u praksi se ne provodi u potpunosti i to vjerujem da ste svjesni da postoje problemi i da ih morate promijeniti. U više izlaganja je rečeno u kojim su bolnicama problemi gdje žene ne mogu imati pravo na tu ustvari potrebnu dostupnu zdravstvenu uslugu. Znači mi uopće ne sporimo priziv savjesti, ali nemojte dozvoliti da postoji priziv ustanove i da se žene šeću od jedne ustanove do druge. Govorili smo o slučaju Medikol, činjenica je da se na neki način preferira ovaj privatni gigant. Dakle, uložite sav taj novac što je prije moguće u javnozdravstveni sustav u opremu a ne da se trpaju džepovi privatnika gdje god je moguće, naravno da je pacijent broj jedan, ali evo već se do sad u ovih par godina još dok je ministar Kujundžić najavljivao kupnju PCT uređaja, pa se nije napravilo. Dosta je bilo govora o istrazi USKOK-a vezano uz poslovanje s tvrtkom Cuspis, pa onda nabava uređaja za zračenje, sigurno je pretplaćeno 6,5 milijuna kuna, vi tvrdite da ministarstvo nije krivo, pa onda kaznite one koji su zeznuli u tome, pa evo molimo da se to onda odradi. Što se tiče slučaja Ćorušić, znači to je zaista negativno odjeknulo u javnosti, čovjek je pogazio i etičke i zakonske norme, dakle nemojte braniti neobranjivo, čim dobijete, ako ste to pustili liječničkoj komori i ne znam Agenciji za zaštitu podataka, pa onda poduzmite ono što je čovjek zeznuo jel. Što se tiče pandemije, dakle broj zaraženih raste, moramo se nažalost pripremati za novi val, činjenica da je bačeno dosada preko 350 tisuća doza cjepiva, upozoravali smo na vrijeme da se vode računi o rokovima, molimo vas da se vodi računa da se ne bacaju dodatne doze. Evo naručili smo do 2023. skoro 20 milijuna doza cjepiva, pitamo kome, ko će to platiti i kako će se to sve skupa zbrinuti. Govorili smo o problemima sumnjivih transplantacija, još jedanput ponavljam, čestitamo našim timovima za transplantaciju, pacijentima itd., ali ako se pokažu sumnje na nepravilnosti i na nekakve kažnjive postupke onda to jasno istražite i transparentno pojasnite javnosti. O reformi zdravstva bi mogli do sutra pričati, dakle uvažite primjere, primjedbe svih dionika, zaštite i pacijente i struku, pozovite sve dionike, dakle i primarce, obiteljsku medicinu, hitnjake, HUBOL odnosno bolničke liječnike, dakle pozovite ih na, na razgovore, jedne po jedne, uvažite ono što vam ljudi govore da su problemi na terenu, ne samo što ste vi zapravo stavili na papir. Znajte svi skupa koji niste u zdravstvu u RH 2.205 liječnika obiteljske medicine, 104 tima zapravo djeluje bez liječnika, znači ostali liječnici lete s jedne ordinacije na drugu i pokrivaju, 728 kolega je starije od 60.g., 173 starije od 65.g., dakle nedostaje liječnika, odteretite ih od suvišne administracije, rješavajte problem po problem, uredite javno privatni rad, oduprite se interesima lobija, dakle uredite sustav, višak osiguranika, pa to valjda se može riješiti i na kraju stvarno vas najtoplije molim evo kao kolegica, poboljšajte komunikaciju, nemojte prvo u medije, onda svi skupa saznajemo što planirati, naravno da tu dolazi do disbalansa i zapravo nezadovoljstva, evo hvala lijepa, nadam se da ćete nešto uvažiti.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a završno će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, kolegice i kolege. Na kraju ovog dana i na kraju ove rasprave želim reći nekoliko stvari, prvo biti ministar ovog resora nije lako, nije jednostavno i nije lako, s jedne strane su očekivanja velika, s druge strane su mogućnosti relativno male, s treće strane imate financijska ograničenja, s četvrte strane imate neka nasljeđa koja su bila i s pete strane ako želite provesti bilo kakvu reformu i na s najmanjim slovom i s najmanjim slovom napisano mora bit jasno o čemu je riječ i morate imati jasnu političku volju za to. U bilo kojem sustavu o kojem želimo govoriti postoje tri aktera odnosno tri stvari, jedno je krajnji korisnik, drugo su tehnički uvjeti da sustav funkcionira i treće su ljudi koji će to provodit. Krajnji korisnici sustava kojim ste vi na čelu smo svi mi i svi mi ćemo imati svoje primjedbe i imat ćemo svoje zahtjeve i bit ćemo nezadovoljni, ali dopustite mi da samo baratam nekim podacima dokle smo u ovom trenutku došli i ne vidimo rješenje za to i ne vidimo iskorak za to. U ovom trenutku prema podacima koje smo dobili analizom otprilike 900 tisuća ljudi u Hrvatskoj čeka neku pretragu, na prvi pregled se prosječno čeka 123 dana ili ako vam je lakše mogu prevest u 4 mjeseca, 6 mjeseci čeka se na dijagnostički pregled, magnetna rezonanca mozga u KBC Zagreb čeka se 427 dana, magnetna rezonanca kralježnice u prosjeku 10 mjeseci, ultrazvuk srca, prostate ili dojke 4 do 7 mjeseci, u KBC Rijeka 3 mjeseca se čeka na kolonoskopiju itd., itd.. Pitam vas ja sve zajedno, tko od krajnjih korisnika, tko od ovih 900 tisuća ljudi u Hrvatskoj, tko od ovih između nas može s tim bit zadovoljan, a za to sve oči i oni koji traže rješenje, a vi čarobni štapić nemate, uprte su u vas, dakle rješenje ovog očekuje se od vas. Druga stvar u svemu tome su određeni tehnički uvjeti. Postoji nešto što se zove uređaj za interoperativnu radioterapiju. Kad smo bili i kad smo raspravljali o proračunu tad je bio amandman da se nabave 5 takvih uređaja za 5 kliničkih centara u Hrvatskoj, Zagreb, Rijeka, Split, Osijek i Sestre Milosrdnice. Prema dostupnim podacima jedan takav uređaj košta 5 milijuna kuna zajedno sa PDV-om i tako košta i u Indiji i u Kanadi i u Velikoj Britaniji, naravno amandmani su odbijeni, to vam ne moramo ni reć da za to nije bilo novaca. Riječ je o uređaju koji služi u ginekologiji kod tumora glave i vrata, kod tumora gušterače, kod tumora debelog crijeva može odmah krenuti se sa liječenjem, ubrzava se, skraćuje se ukupno vrijeme trajanja da sad ne brajam sve prednosti koje će liječnici bolje znati. Imamo mi onda primjer HDZ-ovskog upravljanja odnosno u Hrvatskoj, u međuvremenu je jedan uređaj nabavljen Sestre milosrdnice, plaćen je 11 miliona kuna. Ključno pitanje je zašto je taj uređaj duplo plaćen ili je možda nabavljeno 2, jedan se nalazi negdje drugdje što ne znamo. Toliko o načinu kako je tehničkim elementima i tu je odgovornost ministre vas i sustava kojim upravljate. I treći su oni za kojeg sustava nema, to je medicinsko osoblje. To su liječnici, to su medicinske sestre, dakle neko bez koga sustav ne postoji. Možete izmisliti najbolji mogući sustav ali ako nemate dovoljan na kraju dana, dovoljan broj ljudi koji će to raditi đaba krečite. I sad idete u reformu i protiv reforme uspješno, vrlo jednostavno u mjesec dana sa jedno 3-4 probna balona [[Upadica: Hvala.]] dobili ste kontra iz tog sustava sve.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Erik Fabijanić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege iskoristit ću dakle govoriti završno u ime kluba za ono što dakako nisam stigao u onom dijelu koji je bila pojedinačna rasprava, ali da mi smo o mnogočemu govorili i o prekidu trudnoće i o prigovoru savjesti. Prošli puta sam rekao da, da su branitelji ovaj imali prigovor savjesti pitanje da li bi danas imali Hrvatsku. To je činjenica. Postoji više vrsta prigovora savjesti, ali sam, želim reći nešto da bi si mi odmah razvili u neke iluzije. Iluzije koje su vezane za promjene Ustava što se tiče, što se tiče zabrane odnosno prava žene na prekid trudnoće. Može se napravit referendum, može to staviti u Ustav, ali gospodo kolege, prigovor savjesti ostaje jer je to europska pravna stečevina. Sa ugradnjom toga u Ustav mi nismo riješili problem i zbog toga sam i naglasio u pojedinačnoj raspravi da je to pitanje političke volje osnivača. Tako da nažalost od mene ne možete očekivati ni prodavanje magle, ni jeftinu demagogiju, politikantstvo, ni bilo što drugo. Ovdje da, nažalost imamo ono što govori parlamentarna većina, imamo snagu brojku, ali imati snagu brojki ne znači imati snagu razuma. Koji razum možemo čuti kada je riječ o reformi zdravstva. Bio sam na okruglom stolu koji je organiziran 12.4., tamo sam čuo od nekog čate iz Ministarstva zdravstva koji se, koji je rekao predsjednici Odbora za zdravstvo, da ako želi vidjeti nešto što se tiče reforme zdravstva da neka se izvoli učlaniti u HDZ. To je razum koji vlada. Jedna ozbiljna reforma zdravstva se ne može napraviti niti u godinu, niti u dvije, niti u pet. Mora postojati jedna strategija, jedna vizija, ali isto tako i određeni rokovi pod uvjetom da nemaš rat u Ukrajini, pod uvjetom da nemaš, da nemaš pandemiju za koju smo svi na parlamentarnim izborima 2020. kao što rekoh davno bili uvjereni da je HDZ pobijedio mislim pandemiju, a poslije pobijedio izbore jer je pobijedio pandemiju. Ok, dakle to je ono na šta se mi ravnamo. Reforma ovako bitna kao što je zdravstvena reforma treba biti nešto što je bit partizan, a ne da imaš pravo uvid u neke dokumente samo ako si član HDZ-a. A o tretiranju ono što su, što danas se voli često puta reći ovaj stakeholders-i dakle zainteresirani dakle ne samo javnost, nego i zainteresirani subjekti o tome isto tako bise dalo pričat kako se prema njima postupa. Evo, već je spomenut onaj dio koji je vezan za vozačke dozvole i liječnika obiteljske medicine. Mnoge stvari se i mnogi zakoni su interdisciplinarne naravi pa tako i ovaj koji je vezan za promjene što se tiče sigurnosti u prometu, ali ovdje je zbilja bilo za očekivati da će Ministarstvo zdravstva stati iza struke, a ne da će poslat možda istog čatu kojeg sam slušao da se moraš učlaniti u HDZ da bi imao uvida u zdravstvenu reformu koji je jednostavno rekao pa dajmo to obiteljskim liječnicima da to rade. I predstavnik predlagatelja mi laže u oči kad mi kaže da to imaju pojedine, pojedine, pojedine zemlje članice EU gdje to by the way rade liječnici specijalisti i o čemu sam sa kolegom Ćelićem između ostalog i razgovarao. Dakle, preozbiljna je tema ja zbilja apeliram na sve nas koji smo ovdje od reforme zdravstva pa nadalje, da bi se poigravali, da bi na zdravlju ljudi na tragediji bolesnika gradili jeftine političke poene jer je to sramota, sramota za ovaj dom.
Sada će u ime predlagatelja završno govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin.
Hvala vam. Obećala sam saborskoj službi da ću biti kratka. Osvrnut ću se samo stvarno kratko na kolegu Fabijanića da mu kažem dakle, pravo na priziv savjesti nije europska pravna stečevina, ona nije apsolutno pravo, ono se odnosi na pravo da se obranite od prisile države, ali ne na način da recimo odete u vojsku oni vas država vas obuči za vojsku, vi odradite vojsku i onda nakon što primate plaću u vojsci kažete kad dođe frka da vi imate priziv savjesti, dakle to ne funkcionira na taj način. I možete pogledati ako nisam dovoljno dobro objasnila što je moguće da što vam je rekla neki dan pučka pravobraniteljica na tu temu koja je jasno rekla da pravo na priziv savjesti ne može biti i nikako iznad prava žene da gospodari svojim tijelom i prava žene na izbor. Ali vratimo se mi našem opozivu. Dakle, meni je jasno kako će glasanje u petak izgledati, doduše dobila sam jednu poruku koja je rekla možda nećete smijeniti ministra Beroša, a možda ga izmorite toliko da odustane na koncu, to nam je možda uspjelo, vidjet ćemo. No također sam dobila puno poruka i to mi je bitno da unatoč tome što će u petak glasanje izgledati kako su danas mnogi ovdje projicirali od hrpetine kolega koji su se zahvaljivali i meni i upućivali mi na druge kolege s ove strane oporbe da im je užasno drago da je netko progovorio o tome kako se vodila pandemija, kako se ne poštuje pravo na zdravstvenu zaštitu u Hrvatskoj, šta se zbiva s transplantacijama na Rebru, šta se događa s uništavanjem primarne zdravstvene zaštite, kako funkcioniraju stručna društva u Hrvatskoj, kako se sukobi interesa pretvaraju u korupciju u hrvatskom zdravstvu itd. i sve ono o čemu smo danas govorili zapravo upozoravajući i vjerujući da nas možete čuti jer se ne bi toliko trudili da mislimo da nas ne možete čuti, dakle upozoravajući da vidimo da hrvatsko zdravstvo ne ide u dobrom smjeru. U tom smislu evo ja ću se zahvaliti svima koji su sudjelovali u raspravi, zahvalit ću se vama što stvarno tu sjedite, a apeliram na savjest ove strane sabornice po još jednom i zahvaljujem se saborskoj službi koja je izdržala s nama do sada. Hvala. Ali imamo još i replika.
Replika, poštovanog zastupnika Fabijanića.
Ovako, da ne bih duljio ko i zadnji puta što sam vam poslao mail da bi demantirao ovo što govorite i ovaj puta ću vam poslati na mail presudu Talijanskog sindikata zdravstva koji je izgubio spor protiv poslodavca na europskom sudu pozivajući se baš na ovu argumentaciju koju vi govorite i s vama se slažem, međutim europski sud je dao veću snagu nažalost prigovoru savjesti, ali je isto tako to komentirao da ne smije biti radničkog nejednakog postupanja i unutar liječnika koji imaju priziv savjesti. Pa je to rješivo na jedan drugačiji način, ali dat ću vam presudu da znam jako dobro o čemu govorim.
Mogu li ja dati riječ ili vi mislite da sam nevažan tu potpuno jel. Izvolite poštovana zastupnice.
Nikako ne bi pomislila da ste nevažni, dapače mislim da ste i prevažni ponekad obzirom na to kako obavljate svoj posao, npr. danas s kolegom Prkačinom moram to primijetiti. Ali dobro, da se vratimo ovome. Mislim da je važno za istaknuti dakle što se tiče prava na priziv savjesti, još jednom to je važno da se čuje, on je u Hrvatskoj sistemski problem koji nije uzrokovan time da mi imamo savjesnije ginekologe i ginekologinje nego time da je kadroviranjem stvorena takva klima u ustanovama da je značajno prihvatljivije imati priziv savjesti nego ga nemati, pa čak i moje kolege koje ja poznajem koje kažu ja sam ateist nemam nikakav priziv savjesti dapače, ali ne mogu si dozvoliti da budem jedini na svojoj klinici koji radi abortus, ja sam to čula na vlastite uši. O tome se radi i u tome je problem i o tome smo danas govorili.
Povredu poslovnika digla je poštovana zastupnica Grba Bujević. U čem je povrijeđen poslovnik?
U čl. 238. tužno je i žalosno da se nakon ovoliko argumenata kojima su demantirani svi navodi onih koji su predlagali ovu inicijativu ništa nisu čuli, ništa nisu naučili za mene je to porazno.
Dobro znate i sami da je to besmisleno bilo jer je to bila replika, dobijate opomenu ipak na kraju. Poštovana zastupnica RAukar Gamulin je također digla povredu poslovnika.
Čl. 238. vrijeđanje i omalovažavanje saborskih zastupnika i hrvatske javnosti, danas u ovoj dugoj raspravi itekako je i argumentirano i dokazano i pokazano i ništa nije uspjelo se demantirati i to je važno reć. Hvala vam.
Dobro i vi dobijate opomenu kolikogod to bilo besmisleno sad na kraju rasprave. Ja time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom danas u četvrtak 7. srpnja u 9,30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o zdravlju životinja, prvo čitanje, P.Z.E. br. 299. Želim vam ugodan ostatak noći. SJEDNICA PREKINUTA U 00:41 SATI U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku sad će govorit poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.