Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege izaslanici, predstavnici Vijeća ministara, međunarodnih institucija, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i konstatiram da nastavljamo rad 36. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Obzirom da je 36. sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine prekinuta 06.02. ove godine zbog nedostatka kvoruma sada slijedi nastavak rada sjednice. Nastavku 36. sjednice nazočno je 13 izaslanika, od kojih: 3 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hravatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Izaslanik Sulejman Tihić i kolega Hasan Bećirović iz opravdanih razloga nisu u mogućnosti biti nazočni današnjoj sjednici. Za 36. sjednicu predlažem sljedeći izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika 34. i 35. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odogovri na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1- 58/13, od 10.12.2013.; 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1- 36/13, od 17.07.2013.; 5. Zahtjev izaslanika Ognjena Tadića za razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-10/14, od 10.03.2014.; 6. Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o zaštiti tajnih podataka (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-48/13, od 28.10.2013.; 7. Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1- 46/13, od 06.12.2013., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 8. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-26/13, od 10.12.2013., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 9. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-54/13, od 27.11.2013.; 2 10. Prijedloga zakona o javnim nabavama (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-59/13, od 10.12.2013.; 11. Prijedlog zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1- 49/13 od 05.01.2014.; 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o graničnoj kontroli (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1/14, od 08.01.2014. 13. Potvrđivanje Odluke Predsjedništva BiH o postavljenju na dužnost zapovjednika 4. pješačke brigade Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-03-1177-1/13, od 05.12.2013.; 14. Prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH; 15. Imenovanje članova Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao neovisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine (prijedlog rang-liste Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja članova Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine), broj: 01,02-34-1-110/14, od 22.01.2014.; 16. Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-14-171/14, od 29.01.2014.; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o izmjenama i dopunama Ugovora o izručenju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije, broj: 01,02-05-2-1242/13, od 29.11.2013.; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o suradnji na području veterinarstva, broj: 01,02-05-2-1250/13, od 02.12.2013.; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o izmjenama i dopunama Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o međusobnom provođenju sudskih odluka u kaznenim stvarima, broj: 01,02-05-2-1251/13, od 02.12.2013.; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o izmjenama i dopunama Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o pravnoj pomoći u građanskim i kaznenim stvarija, broj: 01,02-05-2-1252/13, od 02.12.2013.; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u vezi s prekograničnim programom Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2012. godinu (Centralizirano upravljanje), broj: 01,02-05-2-1316/13, od 20.12.2013.; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Češke Republike o suradnji u borbi protiv kriminala, posebno terorizma, ilegalne trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, i organiziranog kriminala, broj: 01,02-05- 2-1317/13, od 20.12.2013.; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, broj: 01,02-05-2-1326/13, od 24.12.2013.; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o razmjeni i obostranoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-1327/13, od 24.12.2013.; 3 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sigurnosnog sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije, broj: 01,02-05-2-39/14, od 07.01.2014.; 26. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola između Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine i Ministarstva nacionalnog gospodarstva Mađarske o suradnji malih i srednjih poduzeća, broj: 01,02-05-2-43/14, od 08.01.2014.; 27. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i OESS-a (Organizacije za europsku sigurnsot i suradnju) na području obrane i sigurnosti, broj: 01,02-05-2-44/14, od 08.01.2014.; 28. Davanje suglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Bosne i Hercegovine o sudjelovanju Bosne i Hercegovine u programu MEDIA 2007., broj: 01,02-05-2-45/14, od 08.01.2014.; 29. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Europske investicijske banke i JP Autoputevi Republike Srpske – Autoput Banja Luka-Doboj, broj: 01,02-05-2-64/14, od 13.01.2014.; 30. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o kreditu za projekt između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora (korisnik kredita), i Federacije Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalnoministarstvo financija, i Elektroprivrede Bosne i Hercegovine d.d. Sarajevo (EP BiH), (agencija za provedbu projekta) za iznos od 65.000 eura – Vjetroelektrana Podveležje, broj: 01,02-05-2-80/14, od 15.01.2014.; 31. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj (IFAD) – Projekt razvoja ruralnog poslovanja, broj: 01,02-05-2-144/14, od 24.01.2014.; 32. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o garanciji koji se odnosi na Ugovor o zajmu za Projekt centralnog grijanja Pale između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-166/14, od 29.01.2014. Javlja li se netko za riječ? Imali izmjena ili dopuna ovog dnevnog reda? Ovo je inače usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Obzirom da ne vidim prijavljenih niti interesa za prijavu hvala vam lijepo. Ako nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se neće glasovati, sukladno članku 60. Poslovnika našega Doma. Prelazimo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje zapisnika 34. i 35. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Glasujemo o Zapisniku 35. sjednice. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Od nazočnih 13 – 13 je za. Znači Federacija BiH 8 – svi za, RS 5 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da je Zapisnik 35. sjednice našeg Doma usvojen. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, 4 Ad. 2. Odogovri na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja
Ma, ja sam dobio ovaj odgovor i moram reći da sam sa njim zadovoljan zato što je vrlo detaljno napisano i obrazloženo, i vidljivo je da je BiH zaista ostala bez značajnog iznosa sredstava zbog nedostatka mehanizma koordinacije, precizno je rečeno šta je razlog. I ja tu nemam, zadovoljan sam sa svim tim, jedino što nisam zadovoljan što se na tome ništa ne radi i što će ostati i dalje bez novca i što to baš i nisu tako mala sredstva, to je 50-ak miliona eura. I zaista pozivam nadležne, ako mogu da kažem, da ovo deaktiviraju da pokrenu cijelu proceduru da se ovaj novac koristi.
Hvala kolega Ivanić. Kolega Simić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, kao i kolega Ivanić i ja sam zadovoljan sadržinom odgovora jer definitivno i vrlo precizno je rečeno u kojoj fazi i gdje je zastoj puta mosta kod Novske kako bi se spojio autoput od Banja Luke ka putu u Hrvatskoj. Međutim, malo sam i uplašen sadržinom odgovora, odnosno da li to znači da ukoliko Hrvatska ne dobije sredstva, apliciraju za sredstva Evropske zajednice, od ovog puta nema ništa. Jer ukoliko Hrvatska nije opredijeljena da ovaj projekat završi bez pomoći trećeg, koji može jednostavno reći ne, da mi nemamo rješenja ovog značajnog pitanja za BiH. Stoga je i moja sugestija da odgovarajuće resorno ministarstvo pokrene određene aktivnosti, da vidi u kojoj fazi i šta je alternativno rješenje ukoliko apliciramo za sredstva, odnosno Hrvatska aplicira za sredstva u EU i dobije odbijenicu, gdje smo onda. Hvala.
Hvala Vama kolega Simić. Drugih komentara na dobivene odgovore od kolega nemamo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 5 Dobro, hvala vam lijepo. Ja predlažem da otvorimo raspravu o mogućim novim izaslaničkim pitanjima. Izvolite, ako ima potrebe za prijavu. Kolega Košarac, izvolite. /kratko prekinut snimak/
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim kolegice i kolege, predstavnike Savjeta ministara, gospodina Belkića kao zastupnika ili poslanika u Predstavničkom domu i posebno gospođu Nerminu Kapetanović koja je ozdravila i koja danas daje puni kapacitet u svom radu. Želim da postavim pitanje Savjetu ministara – Šta Savjet ministara BiH preduzima u vezi sa neophodnošću izbora Kancelarije za razmatranje žalbi imajući u vidu činjenicu da Parlamentarna skupština BiH nije izabrala novi sastav Kancelarije za razmatranje žalbi, da je u Predstavničkom domu ta odluka dobila zeleno svjetlo, a da u Domu naroda nije potvrđena. Sasvim je jasno da je neophodno da Savjet ministara pokrene proceduru izbora Kancelarije za razmatranje žalbi jer prema informacijama sa kojima raspolažemo postoji dosta problema u samom funkcionisanju Kancelarije za razmatranje žalbi. Hvala.
Hvala kolega Košarac. Ja ne vidim više interesa za nova izaslanička pitanja, i time zaključujemo ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na točku tri današnjeg dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Na 34. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 16.12. prošle godine, razmatran je zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku. Nakon usvajanja zahtjeva Vijeća ministara BiH na razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda, izaslanici iz Kluba bošnjačkog naroda – kolega Genjac, kolega Tihić i kolegica Kapetanović sukladno članku 161. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, proglasili su Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. Nakon proglašenja navedenog prijedloga Zakona štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda prekinuta je rasprava o Prijedlogu zakona i pristupilo se glasovanju o tome je li on štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda. Budući da se većina izaslanika iz klubova hrvatskog i 6 srpskog naroda izjasnila protiv toga da je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda formirano je Zajedničko povjerenstvo za rješenje pitanja vitalnog interesa kojeg čine tri izaslanika, od kojih su po jednoga izabrali hrvatski, bošnjački i srpski izaslanici, radi rješavanja spornog pitanja. Zajedničko povjerenstvo za rješenje pitanja vitalnog interesa je konstatiralo da nije postiglo rješenje i utvrdilo potrebnim, sukladno odredbama Ustava BiH, Poslovnika Doma naroda, cjelokupan predmet uputiti Ustavnom sudu BiH na dalji postupak. Na osnovu navedenog predsjedatelj Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH dostavio je, 23.12. protekle godine, Ustavnom sudu BiH zahtjev za ispitivanje regularnosti postupka, odnosno utvrđivanje postojanja ili ne postojanja ustavne osnove za proglašenje Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda na daljnje razmatranje i postupanje. Ustavni sud BiH je 29. siječnja 2014. godine Parlamentarnoj skupštini BiH dostavio Odluku pod brojem U:31/13, od 23.01. ove godine, kojom je utvrđeno da Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini nije povrijeđen vitalni interes bošnjačkog naroda u BiH i da postupak usvajanja navedenog Prijedlog zakona treba provesti prema proceduri iz članka 4/3d) Ustava BiH. Zastupnički dom je na 59. sjednici, održanoj 10.12. prošle godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu o Prijedlog zakona. Ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema. Interesa za prijavu ne vidim i time ja zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona. Glasujemo o Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. 13 nazočno – za 11, protiv 2. Federacija BiH 8 za, RS 3 za, 2 protiv. Imamo opću većinu, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u Bosni i Hercegovini je usvojen. Prelazimo na narednu točku današnjeg dnevnog reda, točku četiri, Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege, poštovani prisutni. Veoma lako ćemo se složiti da se radi o izuzetno značajnom zakonu u BiH koja se nalazi još uvijek u procesu povratka progranih i raseljenih, BiH koja ima ustavno uređenje kakvo ima, i osim toga da se radi o izuzetno složenom zakonu. Ustavni sud je zaista rekao da se može ovaj Zakon usvajati po proceduri kako je navedeno, a ta procedura podrazumijeva većinu prisutnih i entitetske glasove kako je to propisano, odnosno da nije(?) potrebeno iz svakog kluba da glasaju po tri delegata. Naravno, odluku Ustavnog suda treba poštivati, ali nije nevažno da su od te odluke Ustavnog suda dvojica sudija dijametralno različito mišljenje izdvojili, i nije nevažno navodi iz odluke Ustavnog suda 8 koji govore da pitanje prebivališta itekako utiče na ljudska prava i itekako utiče na povratak. I nažalost jedna konstatacija da ukoliko bude zloupotreba zakona da se može potražiti zaštita, sudska zaštita. Mi bi naravno trebali težiti da donosimo kvalitetne zakone koji će maksimalno eliminisati mogućnost zloupotreba a ne upućivati na, ako bude zloupotreba potencijalno mogućih da se upućuje na sudsku zaštitu. U postojećem Zakonu o prebivalištu Poglavlje IV i njegov član 20. govori da povratnik ima pravo na olakšano ponovno prijavljivanje i za olakšano ponovno prijavljivanje ne može se tražiti ni jedan drugi dokument osim dokumenta kojim se dokazuje identitet ili prebivalište prije sukoba. Dakle, dokument kojim se dokazuje identitet ili prebivalište prije sukoba. Ako nema takav dokument dovoljno je dva svjedoka. Čitavo to poglavlje koje reguliše ovo pitanje nije ovim izmjenama ... Napominjem da u postojećem Zakonu o prebivalištu takođe u članu 3. tačka 9. kaže da povratnik se smatra povratnikom dok ne dobije ličnu kartu od organa vlasti u svom prebivalištu prije sukoba. Dakle, izbjeglo i raseljeno lice kad je povratnik treba da pokaže dokument kojim dokazuje identifikaciju, dobija ličnu kartu i on u tom trenutku prestaje biti povratnik. To su činjenice i to je postojeći Zakon. Ništa od toga nije izmijenjeno. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama dodat je, izmijenjen je član 8. kojim je u postupku provjere ... prijavljivanja uvedena obaveza dokazivanja pravnog osnova – stan, kuća, u stavu 2., 3. i 4., podstanarski odnos, itd. I to nije sporno. Međutim, ... član 8.a) koji kaže – nadležni organi su dužni u roku od 5 godina od dana stupanja na snagu ovog Zakona za svakog državljanina sa evidentiranim prebivalištem izvršiti provjeru ... iz člana 8. stav 2., 3., i 4. Dakle, povratnik koji se vratio, prijavio prebivalište, dobio ličnu kartu, prestao biti povratnik. Za to mu je bio potreban samo identifikacioni dokument i on je u tom trenutku postao državljanin sa evidentiranim prebivalištem. Novim članom 8.a) on je državljanin BiH sa prebivalištem. I novim članom se kaže da se od svih državljana traži dokaz o pravnom osnovu, dakle dokaz o stanu, sustanarskom odnosu, kući, itd. Dakle, od povratnika koji je prestao biti povratnik traži se dokaz koji mu nije tražen prilikom prijave prebivališta. To je očigledna inkompatibilnost, to je očigledna nepreciznost, a takva inkompatibilnost će zasigurno dovesti i očigledno će voditi proizvoljnom tumačenju sa posljedicama otežavanja povratka, što je u suprotnosti sa Aneksom VII, što je u suprotnosti sa članom 1.2. Ustava koji govori o pravnoj državi, jer radi se o očiglednoj pravnoj nesigurnosti, i što je u suprotnosti sa članom 2.3. Ustava koji govori o slobodi izbora kretanja i izbora prebivališta. Dakle, samo ova činjenica i ova suprotnost, i ova inkompatibilnost rješenja unutar Zakona govori da je potpuno neprihvatljivo i nepotrebno ovako značajne stvari sa ovako evidentnim nedostacima usvajati po hitnom postupku. Ustavni sud je rekao zaista da nije, ne razmatra proceduru i to nije njegova nadležnost. Tačno je i da smo mi se izjašnjavali o toj hitnoj proceduri i sad vodimo raspravu o Zakonu, međutim rasprava koja se vodi o Zakonu i svi zaključci koji u toku rasprave proisteknu oni se naravno stave na glasanje u skladu sa Poslovnikom kako to predviđa. Ja mislim da bi usvajanje ovog Zakona bilo protiv Aneksa VII, bilo protiv, bilo derogiranje dostignutog nivoa ljudskih prava u BiH i ja mislim da ovo nije potrebno. Za šta mi jesmo iz Kluba bošnjaka? Jesmo apsolutno za potpuno eliminisanje bilo koje mogućnosti manipulisanja sa prebivalištem i sva ta rješenja ćemo podržati. Za šta još jesmo? Jesmo i da se modernizira taj princip kao što je elektronski potpis i sva druga rješenja koja će dovesti do modernizacije cjelokupnog procesa. I sva ta rješenja ćemo bezrezervno podržati. I u ovom Zakonu ima 90% takvih rješenja. Za šta nismo? Nismo za ..., za dvosmislenosti, za inkompatibilnosti koje u ovakvoj BiH mogu imati tragične posljedice. 9 Ja vas molim da imate u vidu stav Kluba bošnjaka i da se danas ne preglasavamo, da učinimo sve da dođemo do rješenja. Mislim i uvjeren sam kao što smo do sada u ključnim zakonskim projektima došli do rješenja da možemo i ovdje doći do rješenja razgovorom(?) i ... Može se riješiti ovo pitanje šta se odnosi na povratnika i šta je on dužan kod provjere dokazati, odnosno treba da dokaže samo ono tačno od onoga što mu je traženo a ne da dokazuje ono što mu nije traženo. Možemo to riješiti ja mislim, i treba to da riješimo. Možemo imati moderan zakon sa svim rješenjima koja eliminišu sve moguće manipulacije i koji moderniziraju proces i koji rješavaju pitanje nedorečenosti i inkompatibilnosti unutar samog Zakona. Sve to možemo u narednih mjesec dana imati. Ja vas molim da čujete ... argumentaciju i da pronađemo rješenje. Kao jedno od mogućih rješenja da se pronađe rješenje je da se Zakon vrati u redovnu proceduru. I zato ću ja na kraju ove svoje diskusije sa argumentacijom koju sam iznio, u skladu sa članom 9. Poslovnika, članom 70. stav 2. Poslovnika i članom 143.(?) stav 2. tačka d) Poslovnika predlažem sljedeći zaključak: – Zbog složenosti i značaja kao i nužnosti da se amandmanski otklone nejasnoće pojedinih predloženih odredbi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine se vraća na razmatranje po redovnoj proceduri. Obzirom da sam malo s vremenom ograničen ja sam samo jedan od argumenata i evidentnih protivrječnosti u Zakonu iznio. Ima ih još, a mislim da bi se one mogle otkloniti amandmanskim djelovanjem u jednoj smirenoj politički argumentiranoj i korektnoj atmosferi. Zahvaljujem.
Hvala kolega Genjac. Pretpostavljam Vaš zaključak da imate i u pisanoj formi, da ga možemo imati kod sebe. Ostale kolege? Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege, ministri iz Vijeća ministara, svi nazočni gosti, sve vas srdačno pozdravljam na ovoj današnjoj sjednici. Evo, u okviru rasprave o Prijedlogu zakona uistinu bi se dalo o tome mnogo pričati, ali ja ću sad se usredotočiti na ovo što je kolega Genjac govorio kad je u pitanju procedura. Uistinu to nas upućuje na stvari i na odnose koji vladaju u BiH i na nužnost da je u BiH potreban i kompromis i konsezus o mnogo pitanja, pa evo nažalost kad su u pitanju i procedure kojima se usvajaju zaključci. Uistinu kad je u pitanju Zakon o prebivalištu mogu reći da je jedan vrlo važan i temeljan zakon i da se uistinu tiče i temeljnih ljudskih prava i da se tiče drugih prava koji proizilaze iz Ustava, i prava prognanika i drugih kategorija. Međutim, uistinu kad je u pitanju ovaj Zakon ako smo htjeli pristupiti jednom ovakvom temeljitom zakonu da bi bio sustavan, da bi bio donesen, jasan, bez nekakvih dvojbi, mislim da smo trebali pristupiti u samom startu i tražiti rješenje za redovnu proceduru ovog zakona. Ovo govorim iz razloga što danas imamo situaciju da smo mi usvojili, mi smo se očitovali na ovom Domu i usvojili smo žurni postupak ovog Zakona. Sad imamo situaciju da predlažete zaključak da se vrati. Nemamo uistinu, da kažem, utemeljenje u Poslovniku, a uistinu opet to nas vraća na ono da ako postoji politička volja i ako postoji konsenzus svih unutar klubova, onda neke stvari možemo i promijeniti, u šta ja u ovom trenutku sumnjam. 10 Pa evo, u kontekstu toga da, evo nemamo na neki način ni poslovničku mogućnost, i da se o ovim nekim novonastalim situacijama možda nismo ni iskonsultirali, ja u ime Kluba hrvata tražim pauzu od 10 minuta, 15 tu negdje, pa radi konsultacija oko prijedloga koji je iznesen. Hvala vam lijepo.
Hvala kolegici Krišto. Pauza 15 minuta. [[PAUZA]] Kolege ja ću vas zamoliti da nastavimo sa sjednicom. Obzirom da je kolegica Krišto zatražila pauzu, evo moliću Vas da kratko prokomentirate. Kolegica Krišto, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, kratko obrazloženje. Ja sam tražila konsultacije glede novonastale situacije u smislu procedure. Pokušala sam iznaći i unutar klubova i unutar samog Kluba hrvatskog naroda, pokušati doći do nekakvog kompromisnog rješenja. Nažalost, to nismo uspjeli tako da, evo ta pauza je bila u kontekstu toga, pa ćemo se izjasniti onako kad se budemo izjašnjavali. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nalazimo se u onom prostoru rasprave po ovoj točci. Imamo li nekog od kolega zainteresiranog. Gospodin, odnosno kolega Raguž. Izvolite Martine.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, poštovane zastupnice i zastupnici, sudionici ove sjednice. Kako je otvoreno ovo pitanje od strane Kluba bošnjaka na način koji je otvoreno, a to je da se određeni elementi ovog vrlo važnog zakona dodatno preciziraju, a izražena spremnost na konstruktivan odnos u tom preciziranju zbog značaja ovog Zakona za sve procese, ne samo ove što se tiču Aneksa VII, nego za ukupne odnose u BiH, ja mislim zaista da smo trebali smoći snage da nađemo prostora da ovo pojasnimo i popravimo. Zato sam se javio, i kao zastupnik HDZ-a 1990 u Domu naroda i kao predsjednik HDZ-a 1990 izražavam spremnost da damo doprinos da se smanje političke tenzije u BiH i da se sagleda mogućnost amandmanskog djelovanja na ovaj Zakon. Može se to ograničiti i rokom, i da iz ovoga izađemo svi jači, a ne da se preglasavamo po nacionalnoj, klubskoj ili nekoj drugoj osnovi, što je po meni previše toga već do sada u BiH. I u tom smislu, evo htio sam samo artikulirati ovdje stav koji ću ja zastupati. Hvala lijepo. 11
Hvala kolegi Raguž. Kolega Ivanić, izvolite.
Ja kolegu Genjca jako, zaista istinski uvažavam, ali moram reći da nisam shvatio odredbe koje su protiv povratnika. Zaista nisam shvatio i razumio zašto je eventualna provjera protiv povratnika i gdje je tu sadržaj osim ako neko tu tezu nije onako izbacio pa se svi prihvatili te teze. Ja jesam protiv bilo kakvog otežavanja povratka ljudi. U svojoj političkoj karijeri sam imao jako puno izazova, i u doba kad je to bilo puno teže sam uvijek zagovarao pravo ljudi da se vrate. Ali jednako tako ne mogu osporiti dio argumentacije koji je predlagač iznosio da je u BiH, barem kako je meni rekao, milion ljudi sa adresom bb, milion ljudi sa adresom bez broja, koji svako ima pravo da zapiše i da onda se vodi na takav način. Ja koliko sam dobio informaciju, a volio bih da griješim, da je ovaj Zakon dobio podršku i evropskih institucija, pogotovo onih koji se bave bezbjednosnim pitanjima. I da je to jedna od stvari koja treba da pokaže da je BiH, kad je u pitanju bezbjednost i generalno provjera ljudi koji ovdje žive, uredu. Volio bih stvarno da, evo ako može u nastavku diskusije, zarad mog opredjeljenja nekog koje hoću da imam, da čujem argumentaciju šta to u Zakonu konkretno zaista onemogućava povratnika da se vrati, jer bih bio protiv toga ja, ali to stvarno mora biti argumentacija. Ali ako ćemo koristiti, ne znam, primjere Srebrenice koje su do apsurda doveli poslanike, gdje se jedna grupa ljudi radi svog intelektualnog zadovoljavanja, intelektualnog nekog drugačijeg stava, javno se prijavljivali pa se nakon izbora odjavljivali, ja ne mislim da je to bilo u funkciji povratnika. To je bio jedan egocentrizam jedne grupe ljudi koja se izigravala sa tim nesretnim ljudima koji treba da žive u Srebrenici u bijedi i siromaštvu, a onda oni kao njih podržavaju pa tamo dođu samo na dan izbora pa se sklone i ostanu kod kuće. To nije za povratnike, ja sam u to uvjeren, i da je to samo prazno izigravanje. Ono što mene u cijeloj ovoj priči strašno, kako bih rekao, nervira jeste jedan osjećaj da odjedanput svi mi postanemo zarobljenici, neko izrekne neki stav i gotovo. Niko onda nema hrabrosti da iskoči iz tog nekog stava i da počne da racionalno razmišlja o ovim stvarima. Ja mislim, ja sam uvjeren iz onoga što sam čuo da mi ovaj Zakon nećemo imati i sad se samo traži metod kako će to biti, a da zakona ne bude. Da li će to biti sad što ćemo se povodom vas izjasniti pa mi iz RS-a nećemo biti za Zakon, pa neće biti većine, pa ćemo čekati Kolegij, a Kolegija neće biti dugo vremena i da Zakona neće biti, da to bude realnost. Ali trebamo to, mislim, potpuno jasno reći biće tako i gotovo. Zašto? Ja i dalje ne razumijem stvarno zašto. Jer argumentacija da je provjera da li imate ugovor o, kako se zove, o zakupu stanu, argumentacija da li imate imovinu ili stanarsko pravo, pa ljudi ja ne mislim da je to, ja stvarno ne mislim da je to sad neki zahtjev koji iskače iz nečega što je normalno. Evo recimo da, zanemarimo povratnike, zamislite koliko ljudi može da se prijavi da nema ništa od ovoga. Šta to u suštini onda znači? Da su naši podaci potpuno krivi. I jesu nam krivi podaci, pokazuje popis. Pa mi imamo više glasača, maltene, sa registrovanim ličnim kartama nego stanovnika koji su popisani. I to mi možemo bježati sad jedni drugima, sklanjati, pričati, ali kad imate broj, ne može Banja Luka od 200.000 stanovnika da ima 160.000 registrovanih, 158.000 registrovanih birača na bazi izdatih ličnih karata. Činjenica u BiH se izdaju lične karte ljudima koji ovdje ne žive, i gotovo. Jedan broj partija na tome dobija i glasove. Uzmite adrese na koje idu glasački listići glasanje u odsustvu, pa ćete imati iste adrese, po 250 ljudi na istoj adresi. Ja znam moje kolege iz drugih partija koje tamo križaju ime svih tih ljudi. Jel' to pravi razlog ove priče? A ne velike priča oko izbjeglica, 12 povratnika i čuda. Ja mislim da je ovo suština i da to treba da bude prisutno, a ja stvarno ću biti uvijek protiv neke odredbe koja ograničava pravo čovjeku da se vrati i da tamo normalno živi. Ko bi drugačije radio je rasista. Ali jednako tako neću da prihvatim da ovi mali sitni interesi do te mjere dominiraju i da se onda pretvore u priču o velikim ljudskim pravima, povratnicima i ... Ja to tako doživljavam. Izvinite me na možda emotivnijem načinu, ali mislim da se iza svega krije, možda sam sad ja prešao granicu, ali vrlo banalan interes političkih partija za koju hiljadu ili desetinu hiljada glasova koje na ovakav način više neće moći dobiti, i nekih koji pretenduju da iz nevladinog sektora, a vrlo političkog, na taj način dođu u poziciju da budu poslanici ili ne znam budu izabrani. Možda pretjerujem, ako sam pretjerao izvinjavam se, ali mislim da je to suština svega ovoga o čemu mi ustvari danas ovdje pričamo.
Hvala kolega Ivaniću. Kolega Tadić, je li ovo povreda Poslovnika ili? Kolega Tadić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo. Dakle, zaista je ovdje sad problem o kome se moramo nekako izjašnjavati, očigledno u nekoliko faza, očigledno o nekoliko različitih situacija, očigledno sve to ide ka nekakvom novom vidu moguće blokade i svemu ostalom. Međutim, ovo pitanje je u ovom obliku u kome se ono danas otvara raspravljeno na prošloj sjednici Doma naroda. I nikakve potrebe nije bilo za otvaranje nove diskusije na ovu temu. I zato kažem da je, prema članu 74. kad je odlučivanje ... jednog, pardon članu 161. Poslovnika Doma naroda, vezano za proglašenje odluke štetnom po vitalni interes i članu 162. pokušaj rješavanja na Zajedničkoj komisiji ili upućivanje Ustavnom sudu BiH, ovdje je procedura završena. Mi smo sad trebali samo konstatovati da je Ustavni sud donio odluku kakvu je donio i pristupiti glasanju, a nakon toga otvarati pitanje o meritumu je li dobar zakon, nije dobar zakon, ko bi ga podržao, ko ga ne bi podržao, što bi ga ovaj podržao, što ga onaj ne bi podržao. I o ovome je moralo biti vođeno računa. Mi smo se sad našli u situaciji da imamo Prijedlog zaključka gospodina Genjca koji je na stolu. Ja da tražim sada autentično tumačenje ovog Poslovnika nema člana Kolegija koji to može da uradi, a očigledna povreda procedure. Svašta je slučajno u ovoj zemlji ali u nekim situacijama morate reći možda i nije slučajno. Dakle, zašto mi sad raspravljamo o svemu ovome? Zašto gospodin Genjac uopšte ima priliku da predloži ovakvu vrstu zaključka, a da po Poslovniku nema? Zašto smo se našli na veresiji od gotovog? Možda su to politička pitanja, možda nisu vezana za ovaj Poslovnik, ali ja molim sve one koji kreiraju političke odnose i kad su u dobrim odnosima i kad nisu da ipak ova pravila igre poštuju. I u tom smislu, dakle stvarno smatram da je u pitanju povreda Poslovnika i molim predsjedavajućeg da prekine dalje ovu diskusiju, jer stvarno nema potrebe za njom, i da mi pristupimo izjašnjavanju. Govoreći da li je zakon dobar ili nije mi samo stvaramo političku atmosferu koja nije u interesu bilo kog naroda u BiH, bez obzira da li dolazi iz srpskog, bošnjačkog ili hrvatskog kluba. Hvala.
Hvala Vama kolega Tadić. Za raspravu se prijavio kolega Košarac. Izvolite. 13
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da vas još jedanput pozdravim i da kažem, prije svega i da sve nas ovdje podsjetimo da smo na sigurnom putu da pravimo još veći cirkus u institucijama ove zemlje. Bilo je dovoljno cirkusa, ali očigledno ovo jeste dodatni napor da se ovdje napravi još veći cirkus. 17. jula Dom naroda je donio odluku da se raspravlja o Zakonu po hitnom postupku. Zašto danas komentarišemo bilo kakav drugi zaključak? Kršimo li Poslovnik? Šta postižemo time? Ovdje je očigledno dominacija nevladinog sektora u političkom odlučivanju u institucijama BiH. Neke političke stranke su taoci nekih projekata nevladinog sektora. A vidjeli smo taj projekat, nije doprinio boljem životu ljudi na jednom području, a to prije svega govorim sad o Srebrenici. Ne znam da li je Duška Jurišić ili i ini nešto doprinijeli da se bolje danas živi u Srebrenici, osim što su napravili konfuziju, napravili probleme. I kad me pitaju s Federalne da li ću dati izjavu neku, onda kažem – da, u Srebrenici gdje živi Duška Jurišić. Da li mi želimo da legalizujemo ovakve tendencije, a da pri tome kažem da je proces povratka u kritičnoj tačci ukoliko donesemo ovakav Zakon o prebivalištu. Nemojte da, dovoljno se poznajemo, dovoljno možemo da čitamo između redova i nemojte dalje da jedni drugima bacamo prašinu u oči. Ono što jeste važno i što treba reći da ovaj Zakon ima podršku evropskih institucija. Ovaj Zakon ima podršku i bezbjednosnih institucija koje vrednuju određene pojave u BiH. Ovaj Zakon ima podršku u Predstavničkom domu. Prošao je proceduru na Ustavnom sudu BiH. Pa šta još treba da prođe? Proceduru usaglašavanja sa koalicijom „1. mart“. Oni koji vode takvu politiku dovode sve u ovoj zemlji u veliki problem. Želim da još jedanput kažem da je kompletna procedura provedena i da jedino danas se možemo izjašnjavati o Prijedlogu zakona. Kršimo Poslovnik. I predlažem gospodinu Genjcu da povuče zaključak i da dalje ne pravimo cirkus u institucijama. Ukoliko želite da pravimo ok., ali mislim da treba da se držimo i zakona i Poslovnika. Mislim da nećemo riješiti pitanje danas niti na ovaj niti na onaj način, izuzev da se izjašnjavamo o Prijedlogu zakona. Hvala predsjedavajući.
Hvala kolegi Košarac. Kolega Simić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću se isključivo baviti argumentima Zakona, znači slijediću ovu raspravu o sadržini zakona i o potrebama da se na kraju glasa o tom Zakonu. Moram reći da sam ovaj Zakon upravo zbog toga vrlo, vrlo pažljivo čitao i slušao danas, već možda i treći put, ne samo danas, vrlo, vrlo studioznu argumentaciju gospodina Genjca. Možda ću se u jednom dijelu složiti sa njim ako govorimo da postoje neke nekonzistentnosti ali koje ne ugrožavaju, a to je pitanje kvaliteta eventualnog zakona. Ali koliko zakona i danas ima ovdje gdje god mijenjamo gdje imamo iste probleme. Ja ću govoriti ovdje o suštinskom pitanju. Držim da je potrebno o tome reći upravo zbog građana BiH, a posebno zbog povratničke populacije, bez obzira kojoj naciji ili nacionalnosti pripadala. Pod jedan – ja apsolutno ovdje ne vidim na bilo koji način da se ugrožava pravo 14 povratnika na povratak. Apsolutno to ne vidim. U čemu se to sprečava povratak ljudi koji žele da se vrate? Ni u čemu. Čak šta više način prijave prebivališta, čak u ovim izmjenama je liberalnije već bilo gdje u okruženju. Znači, ljudi nemaju bilo kakvih zapreka da se prijave. Po meni, analizirajući ove ukupne odnose, problem nastaje u poimanju pojma prebivalište. Taj pojam je riješen, ja bih rekao, kao određeni standard, da je to mjesto gdje ljudi žive, prebivaju, ostvaruju svoja prava, ostvaruju svoje zdravstveno osiguranje, ostvaruju pijacu na koju idu, i td., pretežnom ... Ko to sprečava bilo kome? Niko nikom. Ovdje, ako počnemo između redova čitati i baviti se špekulacijama, što ne bih, imam osjećaj da je teza nečija da želi da se stvori fiktivno prebivalište, da se ljudi prijave a da tu ne prebivaju. To je protiv svih standarda, to je protiv zakona, to je protiv svih onih potreba jednog organizovanog društva. Nije džabe zakon svaki uveo i kategoriju prebivališta, boravišta. Pa upravo zbog toga da bismo imali evidenciju kretanja ljudi. I da neko iz prebivališta ide raditi četiri mjeseca u Sarajevo on odjavi i da da će imati prebivalište, da bi određene agencije koje se bave tim poslovima mogle to pratiti. I zaista ovdje ne vidim niti jednog razloga da se ovaj Zakon može proglasiti antiizbjeglički, da uskraćuje prava izbjeglicama. Gospodin Ivanić je govorio u jednom segmentu, možda je on moguć, ja i dok sam u partiji bio aktivniji nikad se nisam bavio pitanjem ni lista, ni ovo, što moje kolege se smješkaju, ko je koga križao ili kako smo mi to popularno zvali krađe izbornih rezultata, nisam. Ali zaista ovdje ne vidim na bilo koji način, sporno je iz razgovora koji sam imao, pitanje eventualne kontrole. Ni tu ne vidim ništa sporno. Zbog čega? Pa, imate situaciju da je obaveza odgovarajućih institucija, prije svega ministarstava unutrašnjih poslova da i mimo ovih pet godina kontrolišu, svakodnevno se vrši kontrola da li je neko fiktivno prijavio ili zloupotrijebio prijavu prebivališta. Ne vidim tu ništa sumnjivo imajući u vidu sve što se događa. A ovo pet godina, možda je to nekakav sistem uspostave, pa čak i stvaranja uslova da se jednom uspostave i vladavina prava. Slažem se i sa, gospodin Genjac je pokrenuo pitanje pravne sigurnosti. Molim, pravni sistem BiH i entiteta, tim ljudima je stvorio pravnu sigurnost. Lice kome se eventualno oduzme državljanstvo ima pravo žalbe, ima pravo do Suda BiH, ima na kraju krajeva i da presuda, pravo do Ustavnog suda. Znači, nikad vi zakonom ne možete spriječiti određenu instituciju da zloupotrijebi svoje pravo. Ali morate stvoriti mehanizme koji će reći – e vi ste pogriješili na štetu tog i tog, i to se može ispraviti. Meni je žao što oko nečega, zašto smatram da uopšte nije imalo potrebe da se otvaraju ovako krupna politička pitanja, remete se i, slobodno ću reći, međunacionalni odnosi i stvara se jedna atmosfera koja nije dobra za rješavanje svih pitanja. Zaista ovo mislim i zaista ne mogu naći, nek me neko uvjeri da ima bilo koji segment koji kaže ovo oštećuje izbjeglicu, sem onoga da izbjeglica ili povratnik, kako god hoćete ga nazovite, vrati se i da se vrati živjeti negdje na drugom mjestu a da tamo ima fiktivnu ličnu kartu, fiktivno prebivalište, itd. Zaista ne vidim da je ovdje bio problem, ali često u Bosni nema problema a mi političari napravimo probleme koje ne bi trebali praviti. Hvala vam.
Hvala kolega Simić. Ispravka krivog navoda, kolega Tadić. 15
Evo, pošto gospodin Simić, ne bi da nije on postavio toliko pitanja zašto se sve ovo dešava, reći ću Vam gospodine Simiću zašto se sve to dešava. Ako gledate ovaj Zakon danas izdvojeno onda nikom ništa nije jasno, ali ako ga gledate u kontekstu sa prethodnim zakonima i zakonom koji dolazi poslije toga onda je svakom sve jasno. SDA koja je povlačila pitanje interesa oko Elektroprenosa glasa sad za Elektroprenos. Je li tako? Ovi drugi ne glasaju sada za Zakon o prebivalištu, a niko neće glasati za Zakon o izmjenama i dopunama koji bi omogućio prijevremene izbore. E sad ...Vam jasno. Hvala.
Svima nam je sve jasno. Hvala kolega Tadić. Kolega Simić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Meni kad budu trebali savjeti gospodina Tadića, njegova analitika i njegova tumačenja, a budem u nekoj funkciji, ja ću ga imenovati za svog savjetnika, a nek svoje savjete zadrži za gospodina Bosića i ostale funkcionere SDS-a. Hvala vam.
Hvala kolega Simić. Kolega Bradariću, izvolite.
Dobar dan svima. Ja ću reći da, kada se razgovaralo o procedurama, mi iz SDP-a koji smo ovdje u Domu naroda, bili smo za hitnu proceduru zato što nam je tako ponuđeno i za tako nešto smo našli jako puno razloga. Dakle, jedan od razloga je i taj što se na ovaj Zakon čega 3,5 godine, to je bila naša odgođena obaveza, a vezano za Strategiju sistema dokumenata itd., i vezano je za viznu liberalizaciju. I svakome bi to trebalo biti jasno. Zatim, prošla je faza javnih konsultacija i u njih su uključene bile i osobe koje su najgrlatije u osudi ovoga Zakona, pa između ostalog i Udruženje „1. mart“ za koje smo mi svaki put imali argumentaciju. I jedan od razloga je taj što je Vijeće ministara usvojilo ovaj Zakon još 2010. godine, za njega su, dakle u njemu nisu učestvovali ministri iz reda SDP-a i nisu evo tada bili u igri. Za nas Zakon nije nikada bio sporan, ovo je državni Zakon, podvlačim državni Zakon, dakle ovim Zakonom upravlja Agencija za identifikacione dokumente, razmjenu podataka i evidenciju, i kamo sreće da što više državnih zakona, onda bi nam i država BiH bila jača. Ovdje nisu tretirana prava povratnika, dakle prava povratnika su netaknuta, to piše u Zakonu, u članovima od 17. do 28. I ja to mogu ponoviti pet hiljada puta, evo ovdje da bi bilo svima jasno, dakle, dođete u situaciju da vas zovu ljudi pa kažu uzeće mi imovinu, ne znam ni ja, u Doboju itd. Neće niko nikome ništa uzimati, rat je bio đavo ga odnio, pa ljudi su vratili svi svoju imovinu itd. U kakvom stanju, sad o tome možemo govoriti. 16 Nema kontrole na način kako to neko tumači. Nemoguće je da policija ode u milion domaćinstava pa vas jednom nenađe, vi kod prvog lijevog komšije, pa onda ste drugi put kod prvog desnog komšije, pa treći put gore, pa četvrti put dole. Šta to znači? Dakle, došli su vam pet puta, vi tu živite, otišli ste na pijacu. Šta to znači? Hoće li uzeti prebivalište? Pa neće, nemoguće je, nemoguće, ali, i neće ..., pa šta bi policija drugo radila osim što bi provjeravala jeste li vi kod kuće itd. Dakle, to je nemoguće. Ali da zloupotrebe ima, vidjeli smo milion primjera zloupotrebe, pa i kad su vozne karte u pitanju i kad su u pitanju ostvarivanja prava itd., pa ljudi se prijavljuju na raznorazne adrese pa iz toga napadaju CARGO centar, ne znam ni ja šta itd. Zakon je urađen prema evropskim standardima, dakle prema evropskim direktivama i valjda moramo to poštivati ako hoćemo u Evropu. Druga stvar ako nećemo onda treba reći itd. I Zakon je ..., dakle na neki način on omogućava vama da se prijavite i odjavite iz kuće ili od kuće, ne morate ići tamo trošiti pare i vrijieme itd. Prema tome, 100 miliona razloga zbog kojih ovaj Zakon treba podržati. Međutim, zbunjuje na neki način, ovo se predugo dešava, predugo traje, zbunjuje na neki način, evo i došli smo u fazu preglasavanja, dakle na ivici noža smo. Najgore je kada se u zakonu vrši preglasavanje. Dakle, nema nejasnije budućnosti zakona kada se vrši njegovo preglasavanje, pa zbunjuje i žurba iz RS-a u smislu da oni donesu svoj zakon. Ne može RS-a, Ustav je rekao ko može donijeti ovu vrstu zakona, Zakon o ministarstvima kaže ko može donijeti ovu vrstu zakona. I ja znam da je to trik priča, znam da je predizborna priča, ali onda ona stvara misteriju kao što misteriju stvara i nekonzistentnost političkih partija iz RS-a u smislu, svaki put kad se govori o zakonima. Pa imali smo juče priliku na komisiji Zakon o sprečavanju pranja novca, radi se o prenosu nadležnosti sa republike na državu. Ni jedan zakon, kao što ovaj Zakon ne vrši prenos, može tumačiti ko kako hoće ali ja to tako vidim, ni jedan zakon ne nosi prenos nadležnosti i ne zadire u RS-u kao Zakon o prebivalištu i boravištu. Dakle, radi se o državnom zakonu, formira se agencija ili aktivira se agencija koja postoji i koja će to raditi. S obzirom da smo, eto sad kažem predugo se to dešava, iz tih razloga SDP se zalaže, evo u ovom trenutku, ali obećanja su dali i drugi da možemo o tome razgovarati, u redovnom postupku, proceduri, i da evo danas je prilika nekome ako ima nekakvih amandmana neka priloži, neka ih obrazloži itd. Dakle, dužan sam bio ovo reći.
Hvala kolega Bradarić. Kolega Genjac, izvolite.
Zahvaljujem. Pošto smo mi u Klubu malo brojčano oslabljeni, imaćete razumijevanja možda i za malo češće javljanje. Zahvaljujem se na korektnim i pitanjima, i sugestijama, i mišljenjima i nastojat ću da na neka pitanja koja su postavljena možda pokušam i odgovoriti. Prvo što se tiče procedure. U trenutku kada je pokrenut vitalni interes obustavlja se rasprava. Kad dođe Odluka Ustavnog suda nastavlja se rasprava. Rasprava u ovom slučaju o sadržaju Zakona. I mi smo o sadržaju Zakona rasprave u toku. Dakle, to je u skladu sa Poslovnikom. Sljedeće, član 9. Poslovnika našeg kaže – delegat ima pravo inicirati usvajanje, izmjene ili dopune zakona i drugih akata, te primjenjivati druge postupke sadržane u ovom Poslovniku, o 17 čemu se Dom obavezno izjašnjava. Član 143. opisuje koji su to ostali akti, pa navodi da su to odluke, preporuke, zaključci i ... I u stavu d) stava 2. tačke d) kaže – zaključak se odnosi, zaključak se donosi o pitanjima u pojedinačnoj stvari koja se tiče postupka. Dakle, na osnovu člana 9. i ovog člana ja sam, iz rasprave koja je proistekla, podnio prijedlog zaključka. Sljedeća stvar, u članu 70. stav 2. – kada iz rasprave o tački dnevnog reda proistekne više prijedloga zaključaka predsjedavajući na glasanje daje prijedloge zaključaka redoslijedom predlaganja. Do sada smo imali slučajeve odlaganja izjašnjavanja, kada se dođe do glasanja o zakonu, na prošloj sjednici smo imali. Do sada smo imali slučajeva da se promijeni usvojena procedura nekog zakona prije izjašnjavanja o zakonu. To je praksa koja je prisutna bila. Jer, u toku rasprave o sadržaju zakona, prije izjašnjavanja o zakonu, ja kao delegat imam pravo svaki zaključak podnijeti, nije mi zabranjeno i moj zaključak se obavezno stavlja na izjašnjavanje. To je Poslovnik, znate. Tako Poslovnik kaže. Sljedeća stvar, naravno da ovdje ima jako puno zarobljenika nekih stavova. Ja nisam zarobljenik ničijeg stava. Dokazat ću to. Zarobljenik je stava i onaj koji nikako ne dozvoljava da se ovdje nađe kompromis. I zarobljenik je stava i onaj koji nikako ne da da se ovako značajan zakon popravi amandmanima. To su zarobljenici stavova. Zarobljenik je stava možda i neko ko zastupa stavove „1. marta“. Tačno. Nađite mi stav međunarodne zajednice ili evropskih institucija koje podržavaju ovaj Zakon. Ovaj Zakon je u skladu sa Evropskom direktivom isključivo koja govori o primjeni elektronskog postupka, elektronskog potpisa, bez obzira na sadržaj zakona preporučeno je elektronski potpis. O sadržaju zakona se uopće ne misli, jer ova materija ne podliježe pravno obavezujućim normama Evropske zajednice. Prebivalište je suvereno pravo države. Dakle, ali u pogledu uvođenja elektroskog potpisa kao općeg principa modernizacije, to je jedna od direktiva – u Upravi uvedite elektronski potpis, bez obzira na sadržaj zakona. Apsolutno smo za to da se potpuno otklone sve manipulacije u prebivalištu. Apsolutno smo za to da se uvede i pravno obavezujući osnov za prijavu prebivališta. Apsolutno smo za to da se eliminišu bb prijave. Apsolutno smo za to da se eliminišu prijave na Trgu BiH broj 1, itd. I to možemo uraditi, ljudi, i to je u dobroj mjeri u ovom Zakonu urađeno. Imao sam direktno pitanje – kako to na povratnike utiče i kako pravno ... Molim vas, molim vas, obratite pažnju. Poglavlje IV član 20. dosadašnjeg Zakona, povratnik samo pokaže dokument o identifikaciji, potvrđuje, i dokaže da je tu živio prije rata i on dobija prebivalište. To je olakšano prijavljivanje povratnika, izbjeglica i raseljenih, jer to Aneks VII traži, jer treba pomoći povratku. I to je član 20. Poglavlja IV koji se uopće nije promijenio i ostao je takav, i dalje će se tako povratnici prijavljivati za ..., i dobijati prebivalište. Povratnik u istom Zakonu koji važi, koji nije mijenjan, u članu 3. kaže da povratnik kada dobije ličnu kartu gubi status povratnika. On više nije povratnik, dobije ličnu kartu i gotovo. Sada se u Zakonu izmjenama uvodi dokazivanje pravnog osnova za prijavu prebivališta – kuća, stan itd., i to nije sporno, nek se uvodi, ali se uvodi i provjera za sve državljane BiH da li imaju pravni osnov – kuću, stan, pa i za one koji su prijavljeni na način da im je bilo dovoljno samo da pokažu identifikacioni dokument. I gdje je pravna nesigurnost? Kada sam prijavljivao prebivalište, kada sam ja prijavljivao prebivalište, tražen mi je samo identifikacioni dokument. Sada kada se izmjeni zakon, u provjeri, član 8.a), u provjeri narednih pet godina tražiće se od mene, ne ono što je bilo potrebno za prijavu prebivališta, nego ono što je naknadno uvedeno, dokazivanje pravnog osnova. Šta je to ljudi moji nego pravna nesigurnost evidentna. Da li to može uticati na povratak? Pa naravno da može, ljudi moji. 18 Ja kada sam razgovarao kažu to ne vrijedi za povratnike. Pa odlično, hajmo samo staviti rečenicu da ta vrsta provjere ne vrijedi, da će za povratnike tražiti samo ono što im je traženo u prijavi prebivališta. I jedna rečenica riješava problem. Je li to komplikovano? Dakle, sve priče, ne znam ni ja tamo, manipulacija, ..., jedna rečenica rješava problem. Šta je problem, zašto to ne možemo? Zašto ne možemo precizirati to da bude konzistentno unutar samog Zakona? O tome se radi. I mislim da sa malo volje, daleko složenije zakone smo ovdje formirali, kolege poslanici i popis smo riješili, gospodin Raguž i gospodin, sjeli smo i riješili probleme na zadovoljstvo svih. I ovo možemo vrlo brzo riješiti. Zašto nećemo, zašto nećemo? Dozvolite da, isto što ja uporno brinem za ovaj član, ako se uporno odbija da se jednostavna stvar ne riješi, da i ja jako budem zabrinut, šta je namjera. Šta je namjera pa se neće ono da se upiše u Zakon što se kaže da je tako? Dajte da stavimo tu rečenicu i riješili smo problem. Zahvaljujem.
Hvala kolegi Genjcu. Povreda Poslovnika, kolega Simić.
Nije povreda Poslovnika, pogrešno sam pritisnuo, slabo vidim.
Nešto drugo je, samo Vi nastavite.
Replika. Ja sam vrlo pažljivo saslušao uvaženog kolegu Genjca. I sada bih, a spada zaista u red najvećih poznavoca ovih naših pravila postupanja. Da li ove odredbe koje je čitao daju mogućnost da se ponovo raspravlja o zaključku? Mogli bi odbiti ovaj Vaš zaključak sada da glasmo, pa da nakon toga u sljedećoj diskusiji predloži gospodin Bradarić isti takav. Dokle? To je prvo pitanje šta mene zainama. Drugo, kojem se ponovo vraćamo, opet Vi u suštini potvrđujete, na izvjestan način, indirektno moju tvrdnju da je ovo ipak pokušaj stvaranja nekih uslova koji ne odgovaraju statusu prebivališta. Gledajte, ljudi koji su se prijavili ranije oni su stekli status, imaju državljanstvo, Zakon se retroaktivno ne može primijeniti, na njih se neće odnositi kontrola. Ali i danas, ali i danas gospodine Genjac, i danas se može otići i taj ko se prijavio sa tom ličnom kartom, ako tamo ne živi, ako je to fiktivna prijava, može biti pokrenut postupak da bude brisan. Ovdje je suština. Zašto je kontrola, bilo ova petogodišnja, bilo ona redovna koja spada u redovni posao, je problem. Onaj ko, pa, eh vidim da, ne bi smio biti problem. Ako je neko prijavio prebivalište ima da prebiva tu. I ne vidim problem uopšte te kontrole ukoliko su ispoštovane odredbe da je to prebivalište. A ovo, kontrola ovih uslova, pa svi ljudi koji su i otišli imali su ili stan, ili su imali kuću, ili su imali grunt, na što se je i vratio. Bojim se da suviše mistifikujemo odnos šta znači kontrola. Kontrola znači da li se Zakon izvršava i da ljudi borave tu, ostvaruju prava koja im ... daje. Ja ne vidim šta je sporno, ako je neko ispravan, ako ispravno boravi, ako je ispravno tu prijavljen, ako ispravno radi svoj posao, bilo o kome da se radilo, zašto je to sporno? Sporno je bilo za one koji su bili na zgradi Predsjedništva. To je meni, uporno mi je taj segment nejasan, zbog čega se neko boji kontrole ako je to želja da se ja prijavim na to mjesto jer tu živim? 19
Hvala kolegi Simiću. Kolega Ivanić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma nemamo ovdje poslovnički dobro definisano. Treba negdje napisati, replika i da se zna da je replika.
Kad promijenimo Poslovnik.
Ovo sve neki krivi navodi, povrede Poslovnika, a u suštini su replike. Dajte, ovi što pišu napišite replika, politička replika i gotovo. Ja nisam dobio argumentaciju da je ovo protiv povratnika. Ja sam dobio argumentaciju da je to argumet koji daje prostor političkim partijama da skupljaju glasove. Gospodine Simiću, pogledajte broj glasova, odsustvo PDP-a, pa ćete vidjeti da ja to nemam, a pogledajte partije koje dobivaju glasove u odsustvu pa ćete vidjeti da to imaju. Tehnika. Jednom iskopirate ličnu kartu povratnika, odnosno nekoga ko ne živi ovdje, stavite je u fajl sa e-mail adrese se prijavite i pošaljete adresu na kome treba da dođe vaš glasački listić i onda dobijate glasove. To tako ide. Taj čovjek ni ne zna da se u njegovo ime glasa ovdje. Da znate, jedna od stvari. Ne kažem da je to u konkretnom slučaju glavni razlog. Da li je zaista povratnik čovjek koji je došao, čija je kuća obnovljena, ko je kuću prodao i otišao, i da li njegova fiktivna registracija da je tamo prisutan pomaže povratku? Je li to stvarno pomaže povratniku? Pa ljudi čega smo mi to sad stvarno postali zarobljenici? Obnovljena, napravljena, čovjek u međuvremenu prodao i mi tog, ako ga registrujemo da živi tu, a svi znamo da ne živi, pa dajte ljudi, pa nemojmo. Mislim, stvarno šta radimo? Otkud, kako to neko može tako izaći jednom nešto reći i mi se svi toga prihvatimo da sada to mora biti, od ključnog je to nacionalnog interesa. Ja mislim da nije. I ja mislim da ne treba ..., jer ako jednom podlegnemo pod takvu vrstu ambijenta ja se bojim da nećemo inače imati, pazite, ja svaki dan živim s tim ambijentom gdje vladajuće strukture spominju o nekim velikim izdajnicima. I meni je to, kako bih rekao, ambijent na koji sam navikao. Ali moram, mislim stvarno očekujem na stvarima koje nemaju takvu težinu da to uradimo. Možda bih ja, evo da budem iskren, i glasao da se Zakon vrati u redovnu proceduru jer u principu mislim da ne treba hitne zakone, da nije bilo svega što je bilo povodom ovog Zakona u prošlosti. Prvo sastanak sa „1. mart-om“, pa obećanje da to neće proći, pa onda vitalni interes na proceduru, pa vitalni interes na sadržaj, ne znam šta sve neće biti. Izvinite, ali to je jedini moj argument u kome ja mislim da je zahtjev za vraćanje u amandmansku proceduru samo nastojanje da se dalje odgodi proces. Da ovoga prethodnog nije bilo hajde i da povjerujem, ali evidentno da zbog nekog razloga se ovaj Zakon neće donijeti. I ja iskreno mislim da je možda najbolje da se o njemu glasa, jer ja znam da više on nema većinu. Neće SDP glasati za njega zato što ste vi glasali na ovom prethodnom za Elektroprenos. I hajde da to brate se vidi i da znamo da je to tako i neka padne i gotovo. Ali nemojte da se igramo onda igre ko koga optužuje ko je kriv, ko nije kriv, ko je za povratnike, ko nije. Neko je rekao da to ne treba, ne treba, neće biti saglasnosti za 20 ne treba. Ja mislim da su tu dvije stvari koje su to ujedinile, jedno je gospodin Radončić a drugo je „1. mart“, i hajmo da to brate dignemo ruke, obori se Zakon i da idemo dalje. Neće imati većinu vidljivo je, jasno je.
Hvala. Kolega Rodić će se još malo načekati, nemojte Vi žuriti. Kolega Raguž, izvolite.
Zahvaljujem se još jednom gospodine predsjedatelju. Evo, svi smo u istoj situaciji da koristimo iste mehanizme, ispravku krivog navoda da bi mogli odgovoriti na neke tvrdnje koje su ovdje iznesene. Prvo, kada je u pitanju stav koji sam ja iznio ovdje, on nije rezultat nikakvog pritiska na mene, na bilo koji način bilo koga, bilo „1. mart-a“ koalicije, bilo SDA ili nekog drugog, da sada ne govorim. On je plod racionalnog promaranja šta se zbiva u zadnjih pola godine oko ovog pitanja. I možemo svi mi sada uvjeravati da je ovaj Zakon perfektan, ali ako mi imamo reakcije onih kojih se tiče taj Zakon i zahtjeve da se neke stvari urede, koga mi onda predstavljamo ako smo gluhi na to. Ja nas pitam ovo. Ja ne želim biti gluh na to. To je jedna vrlo važna stvar koju želim da kažem. Drugo, nema jeftinih dnevnopolitičkih poena, jer ovdje je izražena spremnost da se jednim amandmanom, ne dovodi se u pitanje cijeli Zakon, da se jednim amandmanom pojasne stvari i dođe do kompromisa i da svi stanemo iza tog Zakona. Šta je tu problem pitam nas sviju? Ja ne vidim u tome problem. I možemo ograničiti rok, 3 dana, 5 dana. Hajmo biti fleksibilni. Pa nismo mi baš Dom samo tu kao Dom naroda da bjanko uzmi ili ostavi, onda ne trebamo ni postojati, ni egzistirati kao dom ovdje ako ćemo sve prihvaćati što Zastupnički dom usvoji. Zašto smo onda tu? I četvrta stvar, ja stvarno mislim da nam je dosta preglasavanja, kad imamo jasno izraženu volju jednog nacionalnog kluba da nismo ustanju saslušati jedni druge. Ja ne želim u tome da sudjelujem. Pa, ne želim sudjelovati na način da kažem da to nije uredu. Znači, mislim da nam je izlaz, i da niko nije tu ni pobjednik ili gubitnik, da prihvatimo mogućnost da se ova stvar pojasni u Zakonu, s tim da niko nije dovodio u pitanje ovaj Zakon, njegovu potrebu i većinu rješenja apsolutno podržavmo svi. I stvarno ne vidim šta je problem ako hoćemo pojasniti jednu vrlo važnu odredbu koja stvara određenu vrstu, pa i percepcija je nekad, možda nema nijednog razloga, hajmo otkloniti i tu percepciju ako želimo istinski stvarati neko ozračje za povratak ljudi. Hvala.
Dobro. Imamo još jednu ispravku krivog navoda. Kolega Bradarić, izvolite.
Samo replika kolegi Ivaniću. Dakle, ja sam maloprije pričao nekoliko minuta, ali nisam rekao da SDP neće podržati ovaj Zakon. Ja sam govorio koliko je Zakon dobar, ali govorili smo o proceduri i eto nekakvim pojavama, itd. Dakle, nema smisla govoriti, izjašnjavati se u ime SDP-a hoće li ili neće podržati Zakon. 21 Drugo, mi nismo taoci „1. mart-a“, odmah da kažem. Dakle, u situaciji kada i mnogo manje slušaju i građani i u situaciji kada im građani mnogo manje vjeruju, taman posla da ih mi vadimo, itd., tako da nismo ni njihovi, ni ničiji taoci, niti smo izdajnici. Ja svaki, meni se dopada ova teza izdajnik naroda, ja svaki put kada me proglase izdajnikom, ja i SDP ... Podsjetiću samo da su mi to govorili kada sam rješavao pitanje Boćinje, izdao si Bošnjački narod, itd., a ti si omogućio i otvorio proces da se desetine hiljada ljudi vrati svojim kućama, na jedan civilizovan način, na jedan zakonit način. I svi oni koji su osuđivali tad moje ponašanje došli su mi nakon nekoliko 3, 4, 5 ili 6 mjeseci da kažu svaka ti čast. ... tako će i ovi, tako će i ovi, dakle ukoliko prođe Zakon siguran sam da će i oni koji su najgrlatiji i, maloprije sam rekao, koji su učestvovali u konsultacijama, i pitali se, i kreatori ovog Zakona i neko ko je na čelu „1. mart-a“ učestvovao u ovim konsultacijama, kreatori ovog Zakona, dao saglasnost za ovaj Zakon i jedne noći prelomilo se, itd. Prema tome, nismo ničiji taoci, ali tražimo evo načine i argumente kako, ako već postoje, ako smo već na ivici noža, kako sam maloprije rekao, dakle ako smo u fazi preglasavanja, a jesmo zato što to predugo traje, onda hajmo otvoriti nekakvu mogućnost, ako eto neko ima argumentovan amandman da razmotrimo ga i da o njemu raspravljamo i donesemo odluku.
Hvala kolegi Bradariću. Još jednom ispravka krivog navoda, kolega Tadić.
Pa džentlmenski je i muški da svakom date priliku da pokaže pravo lice i to predstavlja ...
Zašto muški, ne razumijem?
Izvolite.
Zašto muški, nisam razumio?
Pa muški, dakle, da se ne krijemo.
Nemojte dame vrijeđati ovdje.
Ne, ne, govorim u onom anahronom smislu, znate Vi. Pa bar Vi znate, Vi i ja smo ... Hercegovci, znate o čemu govorim. Dakle, evo da ovu stvar riješimo ovako. Gospodine Genjac, Vi ste podnijeli zaključak vezan za već odlučeno pitanje, i u tom smislu vaše objašnjenje ne stoji. Ali Vi ako hoćete mi to možemo u hodniku nastaviti da ne zamaramo sada ovdje ljude, provjerite, vidjećete da sam upravu. Drugo, kada već govorimo o meritumu ovog Zakona, dakle ja sam također izbjeglica i nalazim se u Banja Luci. Imovina koju sam imao u Sarajevu, odnosno moji roditelji, je prodana i 22 time prestala biti moja. Kakva je politička logika, hajde neka mi neko objasni, da sam ja prijvljen na adresi sadašnja Bosanska 14/15 i koristim prava ... Kakva je to logika? Šta ja to mogu mojim bivšim komšijama da ponudim kada je u pitanju moje odlučivanje vezano za komunalnu infrasutrukturu, za način na koji će oni živjeti, za ljude koji će ih predstavljati ili bilo šta drugo. Kakva je to logika? Dakle, ko mi to objasni taj će mi objasniti dobronamjernost ovog stava koji se ovdje pokušava do kraja promovisati. A ukoliko nisu u pitanju izbori, znači ako nisu u pitanju izbori ovdje, ukoliko je ovo pitanje samo ljudskih prava, kao što kažete Vi gospodine Genjac, evo vam prilika slijedeća tačka je Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona koji nam omogućava prijevremene izbore u roku od 50 dana, a, znamo da se na biračkom spisku za prijevremene izbore nalaze samo oni koji su u BiH stalno nastanjeni. Dakle, nema glasanja u odsustvu. Ako ste ovo sve, dakle organizovali samo radi ljudskih prava a ne radi izbora podržite Prijedlog zakona koji je dala SDS, imamo prijevremene izbore i imamo glasanje ljudi koji ovdje žive. Nema pitanje u politici koje nema kvalitetan odgovor, samo je pitanje koliko maski svako od nas ima. Da li nam te maske trebaju? Meni ne trebaju. Ja mogu s Vama, evo vidite, ... i fer da razgovaram, sa bilo kim od vas. Nemam problem sa zastupanjem svojih stavova, zato što ni mene, ni SDS nema u podzemnim rabotama. Dakle, molim vas, do kraja da kažemo šta se ovdje dešava. Jesu li u pitanju ljudska građanska prava ili je u pitanju izborni proces. Ako je u pitanju izborni proces onda svako iz RS- a može da kaže da se radi o zloupotrebi. Ako su u pitanju ljudska i građanska prava onda je to potpuno druga tema, ali onda da vidimo šta je i sa mojim ljudskim i građanskim pravima. Šta je sa ljudskim građanskim pravima gospodina Košarca? Sa svim onim ljudima koji bi isto tako htijeli da imaju dvojno prebivalište? Zašto neko u Minhenu može da ima prebivalište ili u Štokolholmu i istovremeno u Banja Luci, a ja ne mogu i u Banja Luci i u Sarajevu? Što ja ne bih bio prijavljen na dvije adrese, pa da glasam i u Banja Luci za izbore, a da glasam tamo i odakle sam došao, u Sarajevu? Meni Zakon ne valja iz tog aspekta. Hajde to da napravimo, pa ćemo onda imati potpuno uravnoteženu situaciju. Pa onda ja kao neko ko je izbjegao iz Federacije BiH kažem – neće Genjac biti poslanik, biće onaj koji ja kažem da bude poslanik. A tamo gdje živim stvarno, u Banja Luci, kažem – e biće, ne znam, Stevandić ili neko drugi od kandidata SDS-a. Hajde da se izjednačimo u tim pravima, pa da onda i ja kažem nije povređeno moje ljudsko i građansko pravo, volja ti Minhen, volja ti Banja Luka, jednako si ravnopravan.
Hvala kolegi Tadiću. Idemo sada na rasprave. Kolega Rodić, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani delegati, dame i gospodo. Obzirom da već ova diskusija dugo traje, evo ja ću pokušati da kažem nekoliko riječi, ono što kod mene stvara određene dileme i da razjasnimo neke stvari. Mi smo, evo već skoro sat vremena diskutujemo i praktično diskutujemo o meritumu Zakona i o onim rješenjima koja su u Zakonu, a još uvijek nismo riješili pitanje da li o tome možemo na takav način da diskutujemo ili ne. Potpuno je jasno da je ovo pitanje već dugo u BiH pitanje svih pitanja i mislim da je pitanje izazvalo čitav niz pogrešnih reakcija i došli smo u stanje u BiH u kojem smo. Ne mislim da je samo ovo pitanje, ima i mnogo drugih pitanja. I evo danas smo mnogo puta čuli ovdje riječ konsenzus i kompromis. Pa nije valjda da je Dom naroda posljednja institucija u kojoj treba da postoji samo konsenzus i kompromis, a Zakon je do sada prošao mnoga i politička usaglašavanja 23 predloženog i ovlaštenog predlagača, usvojen u jednom Domu, ovdje izvršena rasprava, kroz tu raspravu, naravno sasvim legitimno u skladu sa Poslovnikom, pokrenuti određeni procesi i to se završilo i ponovo pred nama se našao ovaj Zakon. Ja moram da kažem i ovo. Radeći u Domu naroda, a inače baveći se parlamentarizmom, uvijek sam nastojao i za sebe mogu da kažem da sam čovjek i kompromisa i konsenzusa i da uvijek tragam za onim optimalnim rješenjima koja mogu, na kraju krajeva, građanima BiH doprinijeti bolji život. Ali često se dešava i oko drugih akata i ovo me vraća na nešto što je bilo prije jedno mjesec dana kada smo odlučivali o nekim zahtjevima u Administrativnoj komisiji, kada smo iznijeli svoj stav onda nam je rečeno da su to određene pravne vratolomije koje niko ne razumije, a ne idući u pravcu da se riješe određene stvari na način kako treba. Koliko god ko zanemarivao, ali bar smo mi na pravnim fakultetima i kroz rimsko pravo uvijek učili da je i forma i postupak najbitniji za donošenje određenih stvari, naravno postoji i imeritum. A cijeneći ono što sam se i lično uvjerio, i dugo radeći sa gospodinom Genjcem, da je on jedan od najboljih poznavalaca Poslovnika, kroz sav ovaj period njegovog zakonodavnog rada, ja moram postaviti nekoliko pitanja koja meni nisu jasna. Znači u Vašoj inicijativi oko danas zaključka, i da se izjasni ovaj Dom o proceduri itd., pozvali ste se na članove 9., 70. stav 2., član 140. stav 2. tačka d) i to ste pojasnili. Samo se niste pozvali na član 122. zakona koji idu po hitnoj proceduri i to ... tačka dnevnog reda. A ja ću to da pročitam zbog javnosti, a onda dalje možemo – kad podnosi prijedlog zakona visokog stepena hitnosti ili koji je formulisan na tako jednostavan način da može samo da se usvoji ili odbaci u cjelini, predlagač može u pisanoj formi da zatraži od Doma da ga razmotri u jednom čitanju. Zahtjev iz člana 122. stav 1. ovog Poslovnika razmatra se na prvoj sjednici Doma. Dom odlučuje o zahtjevu nakon rasprave. Kada se o ovom zahtjevu obavi rasprava glasa se. Ako se usvoji Dom nastavlja da raspravlja i glasa o prijedlogu zakona, amandmani na zakon se ne podnose. Četiri, ako ne prihvati zahtjev predlagača za razmatranje prijedloga zakona po hitnom postupku Dom odlučuje da li će zakon razmatrati po članu 121. ovog Poslovnika ili u redovnom postupku, znači ili u skraćenom ili u redovnom postupku. Da li su se stvorile formalno-pravne predpostavke da mi danas uopšte odlučujemo o ovom zaključku? Hvala.
Hvala kolega Rodić. Kolega Genjac, rasprava je li tako?
Ovo je moja treća rasprava. Mislim, ne znam poslovnički, s kolegicom Kapetanović sam se dogovarao, ako ima poslovničkih prepreka da ...
Vi znate da poslovničkih nema, samo Vi nastavite.
Prvo, gospodin Simić je postavio jedno pitanje, odnosno mogućnost da sada usvojimo jedan zaključak, pa neko iznese drugi zaključak itd. Naravno, to nije moguće, jer to je Poslovnik 24 precizirao. Sve dok traje rasprava zaključci se iznose. Kada se zaključi rasprava nema više zaključaka, a onda se zaključci po redoslijedu stavljaju na glasanje. To je Poslovnik regulisao. Što se tiče ovoga da smo mi odlučili, prvo da kažem, ove što su vidovitošću nadareni pa znaju o ovim stranačikm koalicijama i više od mene, ja u ovom trenutku ne bih komentarisao. I drugo, odmah da kažem, naravno pošto nam, ovaj Zakon ne usvajamo u kontekstu izbora, naravno da nećemo podržati ghospodina Tadića Zakon, jer nisu nam izborni bitni. Slijedeća stvar, kada je u pitanju hitna procedura. Hajmo biti pošteni na trenutak. Evo, sada je gospodin Rodić pročitao, kada podnosi prijedlog zakona visokog stepena hitnosti. Je li ovaj Zakon bio hitan tog stepena? Nije. Ili koji je formulisan na tako jednostavan način da se može samo usvojiti i odbaciti, onda se može hitna procedura. Ima li ijedan od ovih uslova? Naravno da nema. Dakle, to je jedna stvar. Slijedeća stvar, ja naravno ovdje za sve zakone, i u redovnoj proceduri, i skraćenoj, i hitnoj, vodi se rasprava i glasa se. Za sve te procedure, kao što je i ovdje član 122. stav 3. propisano, nastavlja raspravu i glasanje. Za sve zakone, za sve procedure vodi se rasprava i glasanje. Ali u toku rasprave svi zaključci koji se iznesu i predlože obavezno se stavljaju na glasanje. To Poslovnik kaže. Zaključak je jedan od akata koji delegat ima pravo da podnese i mislim da tu nema spora. Ponovno nešto oko sadržaja Zakona. Nema straha od kontrole, neka bude kontrola svih prebivališta i neka se traži za sva prebivališta to što se traži. Tu dakle nikakvih problema nema. Ali ja ponavljam, mi s jedne strane imamo za povratnike olakšano prijavljivanje prebivališta, samo identifikacioni dokument, s druge strane u provjeri, koja važi za sve državljane, od ovog trenutka traži se imaš li kuću, imaš li stan, imaš li ugovor. Pa hajmo ili napisati, a uporno tvrdimo za povratnike se ništa nije promijenilo, pa hajmo se opredjeliti, ili vrijedi za povratnike to i u kontroli će se tražiti od njih samo što im je traženo u prijavi prebivališta, ili i za njih vrijedi da će i oni, nema za njih olakšanog prijavljivanja, nego i oni moraju dokazati da imaju stan i kuću. Da napišemo jasno, jer imamo sada protivrječnost, imamo inkopatibilnost. I naravno, ima slučajeva da se obnovi kuća, da se prijavi na, proda kuća ostane prebivalište. I ja sam vrlo zainteresiran da to, eliminištamo tu mogućnost. Vrlo sam zainteresiran da se to eliminira, ali sam također zainteresiran da se eliminira i mogućnost da se neki povratnik koji tamo, u nekoj neobnovljenoj kući, još uvijek se vrti, obnavlja u procesu povratka, da ne bude izložen nekakvom pogrešnom tumačenju Zakona, ili nekakvoj primjeni progrešnoj Zakona sa štetnim posljedicama. Kako se to može spriječiti? Jednom rečenicom u Zakonu. Jednim amandmanom. I ja ne znam šta je uopće problem? Jednim amandmanom od jedne rečenice problem se riješava. Ako nema spremnosti i za tu rečenicu, dozvolite, ja sam vrlo zabrinut, koje su namjere i šta je tendencija i imam pravo, dakle polažem pravo da budem zabrinut, koje su namjere ako se nijedna rečenica ... ____________(?) Koja rečenica? Rečenica da se kaže da kod provjere prebivališta za povratnike i izbjegla tražiće se ono što im je traženo kod prijave. 25 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala i vama. Kolega Vrdoljak, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Činjenica je da ovaj Zakon koji je predložen je potreban BiH, činjenica je da ja više manje devedesetak i devet posto sa odredbama ovog Zakona osobno se slažem, a i moja stranka. Ovdje je činjenica isto tako da SDA je ušao u ovu priču oko ovog Zakona iz malo namjera koje baš meni osobno možda jesu jasne, ali recimo po mojoj ocjeni nisu baš opravdane. Isto tako je činjenica da zastupnici, odnosno izaslanici u ovom Domu iz RS-a malo preforsirano traže rješenje da se to usvoji odmah, bez ikakve moguće intervencije, itd. Ovo što gospodin Genjac kaže da povratnici koji ima identifikacijski dokument pa se po osnovu njega samoga može prijaviti i završena je stvar, naravno to po meni ne pije vode, ne može tako. Dakle, povratnik bi bio i gospodin Tadić u svoj stan koji je prodao, jer i on ima neki identifikacijski dokument iz '91. ili '92., ne znam već koje godine. Dakle, ovim jednim amandmanom, koji gospodin Genjac spominje, to bi, ne bi moglo stati u taj jedan amandman jer je malo preopširna tema, ali smatram da ima osnova da se dozvoli SDA-u da predloži taj amandman o kome bi ovaj Dom trebalo da raspravlja. Naime, i ja osobno smatram da dvoje starčadi od, mojih godina, koji su, nije im je obnovljeno ništa, nemaju gdje da dođu a žele da se vrate, po ovom Zakonu on nema kuće, nema stana, nema ugovora o zakupu nekoga stana, praktično dođe kontrola izjuri ga van, odnosno odjavi ga. To nije uredu. Dakle, taj detalj bi u tom amandmanu nekakvom trebalo rješiti. Naravno, sve ovo drugo što je prodalo kuće, što je obnovilo kuće, ne živi tu na adresi, kontrolom treba mu oduzeti pravo da bude prijavljen sa boravišta. Dakle, moj bi stvarno prijedlog bio kolegama iz RS-a da, gospodin Genjac govori o samo jednoj rečenici, jednom amandmanu, da ostavimo ta tri dana da napravi taj amandman. Iza toga da Dom vidi je li to taj amandman nepoštenih namjera od strane SDA ili je amandman koji pije vode. I mislim da neće izgubiti niko tim, jer u osnovi ja jesam za ovaj Zakon kakv je, ali smatram ako se može popraviti ovom rečenicom veoma rado bih prihvatio i taj popravak tom rečenicom. Zahvaljujem. 26
Hvala kolega Vrdoljak. Kolega Genjac, ispravka krivog navoda.
Ma, ne znam da li smo se razumjeli, samo da pojasnim. U postojećem Zakonu, postojećem Zakonu, Poglavlje IV, član 20. koji nije mijenjan, cijelo Poglavlje i taj član ostali, član 20. glasi – Povratnik koji ima pravo da mu se olakša ponovno prijavljivanje nadležnom organu, a svi povratnici po ovom Poglavlju imaju olakšano prijavljivanje, predočava odgovarajući dokaz identiteta i dokument kojim dokazuje svoje prebivalište prije sukoba u roku od 60 dana nakon povratka u svoje prebivalište prije sukoba. Za olakšano ponovno prijavljivanje ne može se tražiti ni jedan drugi dokument osim dokumenta kojim se dokazuje identitet ili prebivalište prije sukoba. To je odredba koja je ostala nepromjenjena u važećem Zakonu. Čak se ide dalje u stavu 2. koji kaže – Ako ne može predočiti dokument kojim dokazuje svoj identitet ili prebivalište prije sukoba povratnik ima pravo da dokaže svoj identitet ili prebivalište prije sukoba drugim sredstvima uključujući i izjave tog povratnika ili izajave koje daju druge osobe u korist povratnika. Dakle, čovjek kaže – ja sam tu živio prije rata, to je moje, hoću tu da prijavim prebivalište, ili dva svjedoka. I to je odredba Zakona koja nije, to je važeća odredba Zakona, ljudi. Dakle, da nam bude, to je važeća odredba Zakona koja se primjenjuje kao olakšani način za povratnike.
Hvala kolegi Genjcu. Ispravka krivog navoda, kolega Ivanić.
Kad se pokreće ono pitanje ugroženosti vitalnog interesa ako ne pred glasanje, nego usred rasprave?
/nije uključen mikrofon/
Zamoliću Vas ipak da vodimo raspravu na drugačiji način.
Jako, jako dobro se sjećam da smo se uvijek, kad je bilo pitanje vitalnog interesa pokretano je bilo prije izjašnjavanja, nako što su čuli argumentaciju i raspravu o tome i jedan komentar, ali ne pretendujem, nisam pravnik, ekonomista sam, pa ne pretendujem da to znam. Kad sam ja registrovao prebivalište ni meni nije traženo stanarsko pravo, a doći će me kontrolisati. Ni meni, i ja sam registrovan tako, niko mi nije tražio dokaz, dopustite da kažem, dakle i ja sam tako registrovan. Ja kako tumačim tumačim zaista da toj osobi treba po tom Zakonu dati pravo prebivališta, ali šta je problem da nakon nekog vremena se provjeri je li stvarno prebiva ili ne prebiva, šta? Ja ne vidim šta je problem? I treba mu dati i doslovno tumačenje znči da će se dati, al da ta osoba mora biti svjesna da će već u roku od 5 godina imati kontrolu. 27 Znate šta ja iskreno mislim da je tu u pitanje, jedan broj propalih političara u Sarajevu koji ne može dobiti potrebnu većinu u ovoj sredini jer su nebitni i beznačajni, pokušava pod firmom velikog branioca, ne mislim nikoga iz aktuelnih struktura partija koje su tu, pokušava da napravi ambijent i da se, uslovno rečeno, tamo pokuša predstaviti kao veliki interes i naći svoju političku sudbinu tamo. Pogledajte u novinama stalno, vi vidite ko sve kaže da će se prijaviti i takmičiti na izborima, i oni su napravili ovaj ambijent. I stvarno jesu, i ja im čestitam, izvanredno su uspjeli u doba kad su ovdje potpuno izgubili bilo kakvu političku težinu našli idealan mehanizam da se promovišu. I to je moj komentar, dakle nije replika nikome. A volio bih, ja moram biti iskren, da imam vrlo dobro komunikaciju sa udrženjima raznih sredina, meni se od tih udruženja niko nije obratio, meni lično. A da budem iskren nisam ni u medijima vidio ta istinska udruženja koja se bave izbjeglicama da su ona to komentarisala, ja nisam vido možda nisam dobro ni čitao. Jer sam vidio jedno koje se promoviše da je zagovornik povratnika, a ne znam da je išta uradilo osim što je sebe afirmisalo i vrlo uspješno to uradilo, i sa stanovišta nekog političkog marketinga od tih ljudi čak evo treba, treba i učiti. Ja sam dobio povodom Zakona o ovim životinjama jako puno mejlova, neviđeno. Moram reći dobio sam i povodom Zakona o jedinstvenom matičnom broju, al' povodom ovog Zakona, ja barem, ni jedan, od ni jedne ozbiljne te izbjegličke institucije koju pamtim nisam dobio. I jako sam osjetljiv kad su u pitanju građanske inicijative i odma da znate, recimo, oko tog Zakona o životinjama imam namjeru da uvažim njihove stavove, jer mi nije logično, nevezano i uopšte me ne zanima ko je predlagao Zakon i kako je predlagao. I znate koliko puta sam ja ovdje glasao protiv nekih zakona koji su proglašavani kobajagi velikim interesom nacionalnim za RS, a nisu bili. Vi znate da sam i bio kritikovan i zbog zakona mojih ljudi, o popisu kad smo tražili usaglašeno rješenje. Ne bojim se ja, mislim nemojte me trpati u kolektivno kao svi vi tako isto mislite. Ovdje je, samo hoću da se otvori stvar do kraja, mi smo vrlo vješto dovedeni u situaciju da se sad sa stanovišta nacionalnog mora kao dokazivati je li ko pravi ili nije pravi na bazi jedne teze koja je potpuno pogrešna. Dosljedno tumačenje, kako ja tumačim gospodine Genjac, je da taj čovjek koji sad dođe i kaže – evo ovo je dokument, ima pravo da to dobije odmah, i da mu to niko, ali da mora znati da nakon 5 godina se može doći ili tokom pet godina da ga pita – jeste li tu? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala kolegi Ivaniću. Sad smo opet u raspravi. Kolega Tadić, izvolite. 28
Jednostavno atmosfera je takva, gospodine predsjedavajući, da ovdje postoji mogućnost mnogih manipulacija svim našim izjavama. I naravno da je ovo izgleda predizborna kampanja i dobro, i ako jeste nije nikakav problem, šteta samo što nećemo imati te prijevremene izbore pa ćemo voditi kampanju sedam mjeseci kao što smo proteklih pod, kako bi rekao, pod moranje vodili jednu godinu i po dana itd. I zbog toga, šta ću, sad i ja moram da se uključim u ovo, gospodine Genjac i da Vam kažem, jednostavno da, da, ne znam, ovo prije svega nije korektno prema tim ljudima, meni se tako čini, da se neko za moja prava kao izbjeglice ili protivnika iz reda srpskog naroda bori time što mene kao nekoga ko hoće određen autentičan status poistovjeti sa nekim ko hoće da manipuliše zakonskim odredbama, ja bih se ljutio, ja bi se ljutio jer želim da budem lojalan građanin ove zemlje i da su moja prava proizašla iz potpuno nespornih zakonskih odredbi, da niko sličan mom statusu ne zloupotrebljava svoj status na bilo koji nači i da svi ovdje budemo građani u potpunosti jednaki pred zakonom. U tom smislu prvo da pojasnimo nešto, nikakva se posebna niti procedura, niti što bi rekli škola, ne treži da bi čovjek mogao po ovom Zakonu da se na zakonit način prijavi. Taži se dokaz o vlasništvu, ili suvlasništvu, ili posjedu stana, kuće ili drugog objekta za stanovanje, to svaki povratnik ima ukoliko je povratnik. Ovjeren ugovor o zakupu ili ovjeren ugovor o podstanarskom odnosu uz ovjeren dokaz o vlasništvu, ili suvlasništvu, ili posjedu stanodavca, dakle čak ako je povratnik a prodao svoju kuću, a želi da nastavi da živi u mjestu svog predratnog stanovanja on ponovo može da se prijavi kod bilo koga i da ostvaruje svoje pravo. Traži se dalje potvrda da se pred nadležnim organom vodi spor o vlasništvu, odnosno da je pokrenut postupak legalizacije ili uknjižavanje objekta, stana ili kuće na adresi na kojoj se prijavljuje prebivalište. Ovo za slučaj da čovjek neće nikakvu improvizaciju oko svog prebivališta, oko svoje adrese, već hoće da kaže – ja sam živio do 01. aprila te i te godine, '92., na toj adresi i ako još nisam uspio da vratim stan ili kuću hoću da upravo tu budem prijavljen. E to mu ovaj Zakon takođe dopušta. A za vanbračne i bračne partnere, srodnike, itd., dovoljni su ništa drugo nego sasvim najobičnije izjave. Ja vam tvrdim da svaki čovjek sad iz džepa može ovo da izvuče, jer je ovo dokumentacija koju svako od nas ima u svojoj fascikli koju ako ne drži ispod jastuka, s obzirom u kakvoj zemlji živimo pa da može zbrisati sa njom, ovaj, ne daj Bože, onda je drži sigurno u onoj prvoj fioci do sebe. Doba dana, doba noći – gdje ti je ovaj ugovor o stanarskom, o kupuvini stana? Evo. Gdje ti je ovo? Evo. To svaki čovjek koji je na adresi koju ima posjeduje. I apsolutno onaj ko zastupa stavove suprotne ovome Zakonu ne bori se za prava tih ljudi, ima nešto drugo u vidu. Sad čuli smo da je to argumentom ovih prijavljenih na Trg BiH 1 ili na Predsjedništvo, ja mislim da to nije vaš zahtjev, da i vi imate isto tako namjeru da se, kako bi rekao, riješe ta pitanja tih ljudi za koje neki kažu da su i kriminalci itd. I tu sigurno nema nikakvog spora između nas. Zašto je ovo postalo ovako par ekselans političko pitanje? Pa zbog tog što je nešto trebalo da postane političko pitanje, nešto je nedostajalo, nije to moglo očito biti, očigledno ovaj Zakon o Elektroprenosu brzo je nestalo novca i u Federalnoj vladi, i u Savjetu ministara, i u Vladi RS-a, i daj što da budemo, ovaj, kad ima taj novac, što da to ne uzmemo i ne podjelimo, itd. Dobro, odustali ste od tog pitanja, ok. Mislim da je greška napravljena prije svega radi građana jer bi siguran sam onoj vlasti koja dođe iza oktobra taj novac dobro došao. Sad će biti potrošen, ok, narod glasao, oni koji su bili izabrani tako odlučili, priča završena. Nije to ništa za čestitku odmah da se razumijemo, to je više za brigu onim koji će trošiti taj novac, jer prvo ćemo tragati gdje je taj novac otišao. 29 Drugo, ovdje se može steći utisak da neko, kako reče gospodin Vrdoljak, vrši pritisak na predstavnike bošnjačkog naroda ili one koji žele da im pomognu u ovome, ovaj, kao ma usvojite ma danas, ma mora, ma, itd. Ma nije to stvar pritiska, nije to stvar pritiska, to je stvar procedure. Gospodin Rodić je to vrlo jasno objasnio, ali imam utisak da nije bio u potpunosti shvaćen, evo tako da kažem, od strane svih ljudi ovdje, jer da je shvaćen onda ne bi smo imali diskusije i replike na tu temu dalje. Mi imamo, samo radi korektnosti i datuma, evo ga, 27. septembar 2013. godine Ustavni sud je donio Odluku o dopustivosti koja je vezana za Prijedlog odluke o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prebivalištu i boravištu građana BiH po hitnom postupku, zakon broj taj i taj, od 17. jula 2013. godine i rekao da zahtjev Kluba bošnjaka nije dopustiv. Završena priča o proceduri, prekinula se priča je li tako, otvorena rasprava o Prijedlogu zakona i kad je došao Prijedlog zakona na dnevni red ponovo se postavilo pitanje vitalnog nacionalnog interesa, barem moji papiri i papiri iz Kluba delegata srpskog naroda tako govore. Pa smo onda, dozvolićete mi samo da vidim datum kada, 29. novembra 2013. godine od Ustavnog suda, tako u mom spisu stoji sad, evo da uporedimo što kažu dokumente pa možda nešto nije svakome jednako u spisu kompletirano, Odluka o dopustivosti i meritumu kaže – Postupak usvajanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, broj isti od 17. jula 2013. godine, treba provesti prema proceduri iz člana 4/3. tačka d) Ustava BiH. Znači, mi sad raspravljamo o meritumu tog Zakona. Ja to želim podsjetiti gospodina Bradarića koji je rekao da bi sad bio za redovnu proceduru, gospodina Vrdoljaka koji je rekao da bi bio za redovnu proceduru, i druge delegate koji su rekli da bi i oni sad bili za redovnu proceduru. Dakle, mi imamo odluku Ustavnog suda, odluku Ustavog suda koja kaže – izvolite ako niste još nešto raspravili oko sadržaja zakona raspravite, ali glasajte o njemu, kaže – postupiti u skladu sa članom 4/3. tačka d). Šta je član 4/3. tačka d), to od jutros posebno pažljivo pratim, radi ove lažne optužbe da je SDS predložio Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona kojim se ukida entitetsko glasanje. To je znači odluka koja kaže da se sve odluke, sve odluke, dakle, donose, da se sve odluke donose, na način da se poštuje entitetsko glasanje i sve to tako šta treba da bude. Znači, Ustavni sud kaže – pristupite glasanju, pristupite glasanju. E sad, osnovni problem je ovdje što tu nema gospodina Tihića. Da je tu gospodin Tihić mi bi imali mogućnost da se, da dobijemo autentično tumačenje ovog Poslovnika i da znamo da zaključak, predloženi zaključak gospodina Genjca nema, kako bi rekao, nema prostor u ovoj proceduri. Ali evo, pošto tu nije gospodin Tihić, iz opravdanih razloga, ja molim one delegate koji su se izjasnili da bi sada svu ovu priču vratili na trenutak prije dvije odluke Ustavnog suda, da se oni zamisle u ulozi gospodina Tihića, članova Kolegija i da kažu – pa stani zašto bi smo mi sada radili nešto o čemu je Ustavni sud već dvaput odlučio? Zašto? Ja ne vidim razloga zašto. Da je ovaj Zakon već usvojen, da je već usvojen, mogao je izaći davno u „Službenom glasniku“. Odmah je gospodin Genjac mogao da napiše zakon o izmejnama i dopunama ovog Zakona i već bi možda bilo i rješeno ako bi baš sad svi ovi ljudi koji su rekli da to podržavaju iz ovih razloga iz kojih su rekli, podržali takav prijedlog. Ali pošto nemamo to, pošto imamo političku igru, pošto imamo neiskrene odnose oko uzajamne pomoći kad su u pitanju nacionalni interesi, a vrlo iskrene kad je u pitanju podjela sredstava Elektroprenosa onda vas molim samo da dopustite onima koji ne idu u tom košu da se razlikujemo i da nas niko sutra zbog toga što smo glasali za Zakon o prebivalištu ne optužuje da smo bili protiv interesa bošnjačkog naroda ili zbog toga što nismo glasali za Zakon o Elektroprenosu da nas ne optužuje zbog tog što kao postoje neka sredstva a mi ih ne damo kao tobož narodu i građanima. Dakle, to je jedini moj zahtjev koji ja imam prije svega prema javnosti, a naravno i prema onim kolegama kojima su političke vrijednosti i interesi ispred kratkotrajnih, koliko vidim, i sve kratkotrajnijih međustranačkih odnosa. Hvala. 30
Hvala kolega Tadiću. Kolega Genjac, ispravka krivog navoda.
Dakle, prva odluka Ustavnog suda kad se je rješavalo pitanje destruktivnosti po vitalni interes postupka Ustavni sud je rekao – o tome Ustavni sud ne razmatra. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sud ne razmatra proceduralna pitanja, sud ne razmatra proceduralna pitanja, završeno pitanje. Druga odluka Ustavnog suda nije odluka nastaviti glasanjem, odluka Ustavnog suda u povodu izjave destruktivnosti po vitalni interes merituma glasi – postupak usvajanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona provesti, treba provesti prema proceduri iz člana 4/3. tačka d) Ustava BiH. Znači, ovdje je mogla biti odluka provesti prema proceduri gdje treba iz svakog kluba tri glasa, kad je destruktivno i provesti uobičajnim glasanjem kad nije destruktivno. Samo je to odluka Ustavnog. Dakle, pošto nije destruktivno provedite postupak usvajanja u skladu sa navedenim, što znači obična većina i entitetski glasovi, to je tako. To je, dakle nije Ustavni sud rekao glasajte, nego provedite postupak usvajanja prema proceduri toj i toj. To je jedna stvar, dakle mislim da smo tu jasni, mislim da se tu možemo složiti da odluke Ustavnog suda o ovim pitanjima odnose se na navedene stvari. Za rad ovog Doma ne treba tražiti u ovim odlukama Ustavnog suda uporište, treba u Poslovniku tražiti, a Poslovnik nudi uporište za sve, i ja sam citirao tačke i praksu koju smo imali, praksu zasnovanu na Poslovniku i Poslovnik na kome ja zasnivam. Prema tome, samo da poštujemo Poslovnik.
Hvala kolega Genjac. Imamo još jednu raspravu, kolega Krešić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Kolegice i kolege, dame i gospodo. Slušajući pozorno raspravu i vidim da svi raspravljaju o meritumu Zakona i želim reći ovdje da se ne osjećam da sam i u jednom košu i trebali bi se svi ponašati da nismo u tim koševima, svi pozorno i dobro tumačimo Poslovnik i svi su me uvjerili da su upravu i da nisu upravu. Dame i gospodo, nama je danas ovdje donijeti odluku da napravimo kompromis, da izađemo iz ove situacije ili da ovo zakujemo pa da napravimo još jedan problem, a imamo problema koliko hoćete. Znači, ono što su predložili kolege Raguž i Vrdoljak predlažem zaista ako ima nekih dilema, strahova da taj Zakon može biti loš po povratnike da te stvari otklonimo. Zaista ostavimo par dana, omogućimo amandmanske procedure pa da ovo sve što kolega Tadić govori, da to otklonimo u toj proceduri u tih par dana i da, ili da se izjasnimo o zaključku, pa da 31 zakujemo stvari i da imamo problema još više. I ne vidim nikakva razloga da to ne uradimo, znači da ostavimo par dana pa da uvjerimo kolegu Halida je li on u pravu, nije li u pravu, je li ima te bojazni ili nema te bojazni. Gospodo, znači nama je, na nama je da napravimo kompromis da izađemo iz ove situacije. Hvala lijepo.
Dobro. Hvala Vama kolega Krešiću. Taman sam mislio reći da smo iscrpili raspravu pa da odradimo nešto drugo po Poslovniku, ali kolega Ivanić, ispravka krivog navoda. Kolega Ivanić izvolite.
Ja se izvinjavam, nisam ovoliko uporan inače ali na ovom Zakonu baš hoću da razdvojimo čistu politiku od sadržaja samog Zakona. Ja čistu politiku ako iko razumije razumijem ja, toliko sam godina u njoj da mogu da znam, ali ne volim kad se čista politika pokušava bazirati tobožnjim velikim interesima jedne populacije pa onda oni koji kao su protiv povratnika. Ja sam više za povratnike u RS-u radio nego, neću sad da govorim ko, koji se ovdje, koji se ovdje pozivaju iza ovoga. Da budem iskren, kad su nemiri bili za razliku od političara koji su ... bježali, ja sam otišao među Bošnjake i bio tamo s njima. I apsolutno ne prihvatam priču da podrška Zakonu znači borbu protiv povratnika i neću tu argumenatciju da prihvatim, to neću i zato sam ovoliko uporan. I meni je potpuno jasno šta mi ovdje imamo, mi ćemo se izjašnjavati sad o zaključku, neće biti većine za zaključak, ide na usaglašavanje u Kolegij, meni jako gospodin Tihić nedostaje, meni lično, ali znam da nećemo imati priliku da to usaglasimo i to će tako ostati. I šta smo dobili? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Daj Bože, evo ja ću zaista biti sretan, jer iskreno vam kažem, i to znate da iskreno to mislim, i vjerujem da je on tu da bi masu stvari već i prelomili bili. Ali će se to razvući i neće biti. Hajmo donijeti brate da ga oborimo onda, nek ostane postojeći, hajte se izjasnite svi koji misle da treba po hitnom, po redovnom nek obore ovaj Zakon pa da se uđe ponovo u proceduru. Daj da se ne skrivamo, mislim da ne skrivamo, licemjerje pravimo od toga. Ali onda kad se obori zakon zna se ko je bio protiv zakona, onda nema dodvoravanja ni javnosti, ni ovome, ni onome, nego se zna ko je. E onda ta strana koja ga je oborila nek predloži novi, odmah sutra, ima pravo po Poslovniku hitnu proceduru i da na idućoj sjednici odmah bude taj novi pravi prihvatljivi i onaj koji je u funkciji interesa ovoga, povratnika. Izvinjavam se.
Nemate se razloga, samo je jedna replika na Vas. Kolega Raguž.
Hvala. 32 Sad se izravno odnosi na ovo što je gospodin Ivanić rekao. On jeste uporan i zadivljuje ta upornosti, ali isto tako mislim da ta upornost ne treba ići u pravcu da one koji su htjeli popraviti ovaj Zakon i otkloniti nejasnoće prozivate ovdje pred javnošću da su oni protiv ovog Zakona, i zato nije fer, mislim to nije fer.
Hvala lijepo. Ja ću biti, ovaj, ja ću bit sad malo ovako, evo na kraju, nisam do sad komentirao, jer nema više prijavljenih za raspravu, pa ni replika, iskoristili smo 11 rasprava, ako ja dobro brojim, i taman toliko replika vezano za ovu raspravu. I obzirom da smo svi kazali što mislimo i o Poslovniku i svi ste bili u pravu jer ste međusobno jedni drugima odgovorili, svi ste kazali što mislite i o samom Zakonu, jer je rasprava otvorena ostala nakon sjednice koju smo imali, i to vi dobro znate, 05.11.2013. godine rasprava nije zaključena, prekinuta je od poziva na vitalni nacionalni interes i evo danas smo zaključili raspravu. I ako se, evo, svi složite da više nema rasprave onda ćemo kazati da je zaključena rasprava. I onda ćemo opet koristiti Poslovnik pa raspraviti što trebamo raspraviti da bi uvažili odluku Ustavnog suda. Evo, pažljivo ja čekam, niko nema zainteresiran i ja predlažem da zaključimo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. E sad, opet koristeći Poslovnik, kakav god da jest, mi ga usvojili, kad budemo potrebe boljeg recite pa ćemo to oper raspraviti, a on kaže upravo ovo da svatko od nas može u svakom trenutku predložiti puno toga što piše u tom Poslovniku pa i zaključak, kao što isto tako kaže da svatko od nas može se bezbroj puta javiti i za raspravu i za repliku, pa nema ograničenja i ja sam siguran da smo mi svima poslali kojima smo želili poruke kakve smo željeli. Rezultate tih poruka vidjećemo jednog dana i eho na njih. Nama je sad preostala aktivnost koja je već više puta ovdje prokomentirana, poslovnička je, da se izjasnimo o zaključku koji je predložio kolega Genjac, a nakon tog izjašnjenja imaćemo dalje aktivnosti, opet po Poslovniku. Zaključak kolege Genjca. Pozivajući se u skladu s člankom 9. članak 70. stavak 2. i članak 143. stavak 2. tačka d) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH predlažem sljedeći zaključak: Zbog složenosti i značaja, kao i nužnosti ...
Tadić se javlja ...
Dakle, ako se doslovno držimo Poslovnika ja ću tražiti ovaj član, brzina je bila pa ne mogu tačno napamet, možda Marin to da učini u međuvremenu, on ako sam ja u pravu kaže – da 33 kad se zaključi rasprava prvo se glasa o Zakonu, pa o zaključcima. Vi ste mogli iskoristiti pravo glasanja o zaključku u toku rasprave, i to je sad gotovo gospodine Čoviću.
/nije uključen mikrofon/
Ne, pa vodite sjednicu.
Pa nastaviću ja dalje voditi samo Vi završite svoju misao.
Znači, sad bi trebalo, dakle da prestanete čitanje i obrazlaganje, odnosno kako ste već zamislili, predloženog zaključka gospodina Genjca, da pristupimo glasanju o Zakon, pa ukoliko ima kasnije smisla glasati o tom zaključku onda ćemo glasati i o zaključku, to Poslovnik kaže. Marin će to pronaći vrlo brzo. Da ste u toku rasprave stavili zaključak i postavili pitanje procedure to bi bilo drugo pitanje. Ja nisam kriv za ovu situaciju.
Jeste Vi završili?
Završio.
Hvala Vam lijepa. Sukladno Poslovniku, da čujemo glavni tajniče.
Ma ne vidim ja ovdje, ne znam na koji članak ...
Hoćete se pozvati precizno na neki članak, pa da ga prokomentiram.
/nije uključen mikrofon/
Pauza 5 minuta na zahtjev kolege Tadića. [[PAUZA]] Dobro. Uvažene kolege ja predlažem da nastavimo, pauza je prošla. Kolega Tadić hoćemo li ... komentar. 34
Hoćemo. Gospodine predsjedavajući, dakle moja reklamacija Poslovnika odnosila se na član 113.. Dakle, ona je vezana za proceduru kada se donosi konačna odluka. Ona kaže da se ta odluka sastoji od rasprave i glasanja o predloženim amandmanima, odnosno on kaže kada ima amandmana sljedeći redosljed ... koji se odnose. Pošto ovdje nemamo amandmana jer je hitni postupak a procedura ne predviđa da se prije donošenja zakona glasa o bilo čemu drugom nego samo o amandmanima i da se nakon toga izjasni o samom zakonu onda je potpuno logična praksa i ono što smo imali da se o ovom zaključku ne bi moglo glasati jer je on stvar proceduralne prirode. Međutim, nakon konsultacija sa Vama, imajući u vidu da tu nije gospodin Tihić i da praktično autentično tumačenje ovdje ne bi nikad dobili pa bi ovaj Zakon bio ... nepovoljnijem položaju i očito se ovaj problem, dakle, nastavlja. Ja neću od vas tražiti da se izjasnite kao Kolegij o autentičnom tumačenju i povlačim ovaj svoj prijedlog i hajte da onda to završimo onako kako je bilo predviđeno.
Hvala lijepo. Možemo li time smatrati kolega Genjac da ste i Vi povukli svoj?
/nije uključen mikrofon/
Jeste, dobro. Hvala lijepo. Kako smo kazali, prije pauze zaključak sam pročitao nema potrebe dva puta, ja pokrećem proceduru glasovanja o zaključku koji je predložio kolega Genjac. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. 13 nazočno – 6 za, protiv 5, uzdržano 2. Federacija BiH 6 za, 2 uzdržana, RS-a 5 – svi protiv. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Sukladno članku 73. točka 3. ostaje da se Kolegij naknadno usuglasi vezano za ovaj zaključak i naše stavove. Time smo završili raspravu oko zaključaka, odnosno glasovanje oko zaključaka, raspravu o Zakonu i nakon izjašnjenja Kolegija ćemo nastaviti dalje proceduru po ovom Zakonu. Idemo na narednu točku dnevnog reda, točka pet, Ad. 5. Zahtjev izaslanika Ognjena Tadića za razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev izaslanika Ognjena Tadića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika našeg Doma. 35 Otvaram raspravu po ovom Prijedlogu. Ko se javlja za riječ? Kolega Tadić, izvolite.
Hvala gospodine Čoviću. Javljam se za riječ zbog toga što, jednostavno i ne znam da li će biti prihvaćen ovaj Prijedlog ... hitnosti, ako ne bude onda neću imati prilike kasnije da objasnim ono što bi trebalo da objasnim. I u suštini sve ovo što navodim istovremeno su i razlozi za donošenje ovog Zakona i inače razlozi hitnoće kad je u pitanju ova procedura. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH koji smo u Predstavničkom domu predložili, gospodin Mladen Bosić, a u Domu naroda koji sam predložio ja, tiče se materije koji bi trebalo i inače regulisati, ali u ovom trenutku veoma hitno da ona bude regulisana. Ona podrazumijeva raspisivanje i održavanje izbora u prijevremenoj formi sa punim mandatom ukoliko se prijevremeni izbori održavaju u izbornoj godini. Ovo je praksa evropskih zemalja i ovo je praksa zemalja u regiji. A ono što mi trenutno imamo u BiH, to izuzetno u nekim vrlo specifičnim slučajevima kao što je izbor recimo za predsjednika SAD i slično, nema niti jedna zemlja u svijetu, tj. niti jedna zemlja u svijetu nema unaprijed zakazan dan izbornog megdana kao što je to u slučaju BiH sa prvom nedeljom u oktobru svake četvrte godine. I inače manjkavosti postojećg izbornog zakonodavnog rješenja je u tome što ona ne definiše šta su to redovni izbori već se samo naslućuje i posredno zaključuje o tome šta su redovni izbori, pa se kasnije kroz tekst zakona provlači ta sintagma, taj pojam iako ono čak ni u pojmovniku tog Izbornog zakona nije definisano. Umjesto takvog rješenja SDS nudi vrlo konzistentno rješenje koje kaže da su redovni izbori oni izbori koji na svim nivoima vlasti u BiH koji se održavaju prve nedelje u toku poslednjih 30 dana tekućeg izbornog ciklusa. Izborni ciklus je zapravo mandat i on je određen odredbama Izbornog zakona u pojmovniku, a ono što je takođe važno ovdje da se kaže to je i to da se ovim zakonom mijenja član 14. tačka 3. i to izmjenom koja se tiče stava 4. u kom se više ne radi o izabranim članovima nekog organa, nego se govori o nosiocima mandata, što je takođe u pojmovniku postojećeg Izbornog zakona poznato, i nije izmjena, nego je dio dosadašnje prakse, a u sljedećem stavu, dakle stavu 5. koji je predložen i koji je potpuna novela govori se o tome da ukoliko se izbori održe u vrijeme izborne godine da se oni održavaju na puni mandat i da na taj način oni koji bi bili izabrani imaju pune 4 godine da nešto poprave, da nešto riješe. Određene nejasnoće koje se mogu ticati ovog Zakona su već rečene u javnosti i ja ću kratko odgovoriti na njih i time pokazati da ovaj Zakon nije komplikovan i da ovo što govorim ima smisla sa stanovišta opravdanosti i hitnosti ove procedure. Prva primjedba odnosila se na to da li Predstavnički dom može sam sebi da skrati mandat i da li Predsjedništvo može samo sebi da skrati mandat? Ja podsjećam da u postojećem ustavnom rješenju BiH ovo nije zabranjeno i da svaki od članova Predsjedništva ili poslanika može da podnoseći ostavku praktično sam svoj mandat skrati. Kada to učine kolektivno onda je to defakto skraćenje mandata i predstavlja odluku zakonskog karaktera. Zbog toga i jeste ovdje, kako da kažem, implementirana opcija da je za ovu vrstu odluke u Predstavničkom domu potrebna ista ona većina, ista ona kvalifikovana većina koja je potrebna za promjenu Ustava. Dakle, svaki Predstavnički dom koji bi bio u situaciji da sam sebe raspušta i da skraćuje svoj mandat, on bi tu odluku donio u skladu sa postojećim članom 4. Ustava BiH koji kaže da se svaka odluka donosi uz entitetsko glasanje, a onda i dodatno u skladu sa članom 10. Ustava koji kaže da svaka odluka koja se tiče promjene amandmana mora uključivati dvotrećinsku većinu u Predstavničkom domu. Dakle, umjesto da se mijenja Ustav, umjesto da svaki put pristupamo tom pitanju, mi pravimo zakonsko rješenje koje 36 omogućava donošenje odluke koja praktično ima kategoriju, karakter odluke kakva je potrebna i za promjenu samog Ustava. Znači, ne mijenja se Ustav, ne ugrožavaju se nadležnosti, niko nikog ne izlaže bilo kakvim političkim odlukama koje su potrebne ili bi bile potrebne za nekakve međuodnose između entiteta, nego naprosto sam Predstavnički dom donosi takvu odluku. Kad je u pitanju izbor i trajanje mandata članova Predsjedništva, to je takođe regulisano Ustavom BiH, naravno oni predviđaju mogućnost da jedan od članova Predsjedništva podnese ostavku, a sadašnjim zakonom koji govori o zamjenskom članu Predsjedništva to je pitanje samo djelimično riješeno. Riješeno je tako da ukoliko jedan ili dva člana Predsjedništva imaju iz nekog razloga situaciju da im prestaje mandat, onda Predstavnički dom Parlamentarne skupštine bira njihovog zamjenskog člana. Pošto bi ovdje imali situaciju da sva tri člana Predsjedništva prekidaju svoj mandat ne bismo imali problem, kao što je recimo u Federaciji da ukoliko je hrvatski član Predsjedništva iz nekog razloga, kao što je to ranije bio gospodin Čović, prestao da vrši mandat, da se ide na direktne izbore, pa da onda neko bude izabran na Federaciji kao jedinstvenoj izbornoj jedinici, a da to pri tome nema šansu da bude neko ko bi recimo bio izabran ... politike gospodina Čovića nego bi bio neko drugi. I time smo izbjegli zapetljavanje u ovu priču izmjene Izbornog zakona, priče o slučaju Sejdić-Finci i svemu onome što je opšte poznato. U tom smislu, dakle SDS-a obrazlaže odredbe ovog Zakona. Zašto je hitan? Pa vidite, ja ne moram da objašnjavam zašto je hitan? Hitan je zbog toga šta nam se dešava i u Federaciji BiH i ispred ovih zgrada zajedničkih organa. I to se već dešava dvije godine. I to nije ništa novo, i dešavaće se izgleda, po svemu sudeći, ukoliko se nešto ne preduzme. Ljudi koji protestuju na ulici iz nekog razloga ne mogu da gledaju više neka lica. Da li da ih neko gura na ulicu i da tamo traže zamjenu tih lica ili da im pustimo mogućnost da oni svoju odluku donesu na izborima? Reče neko, tih ljudi je tamo malo, oni su na nivou statističke greške. Moguće, ali i oni imaju neko pravo da kažu svoj stav. I možda tamo negdje iza svojih prozora i vrata sjede ljudi koji vire kroz ključaonicu ili ispod zavjese i gledaju da li će ovi ljudi koji su na ulici politički nešto postići. Pa možda i ti ljudi podržavaju ovo što se danas dešava. Ja ne ulazim u to, to na kraju krajeva nije pitanje koje bi mi danas trebali da ovdje rješavamo jer je to pitanje potpuno specifičnih razloga, jer nije ista vlada u Tuzli i u Sarajevu, nije ista vlada u Goraždu i Bihaću, nije ista vlada na svim tim lokacijama na kojima su se ovi protesti dešavali. Ali ono što znamo, znamo sljedeće, ključni politički vršioci vlasti srpskog naroda, bošnjačkog naroda uputili su poruku da nisu sporni prijevremeni izbori, čak je SDP predložio i zakon koji će se naći sutra na Predstavničkom domu. Mi smatramo da je ovaj Zakon bolji. Smatramo to zbog toga što on ne ulazi u zamke prenosa nadležnosti kao što ulazi SDP-ov zakon, nema priče o vanrednim izborima nego su prijevremeni, onako kako je već zakonom regulisano. SDP-ov zakon bi podrazumijevao potencijalno da mandat traje 7 godina. Jer ukoliko bi već u prvoj godini mandata bili raspisani vanredni izbori, 4 godine bi imali tog mandata i dok se ne bi stekli uslovi za nove redovne izbore, dakle ponovo u oktobru neke tamo godine ti ljudi bi morali da vrše vlast ili da ih ponovo neko raspušta. To su sve problemi kao što je u pitanju prenos nadležnosti i sve ostalo zbog koga ja mislim da SDP-ov zakon nema nikakvu šansu. Ja tražim od vas da ovom Zakonu date šansu, da ga usvojimo u Domu naroda po hitnom postupku, neka ide na Predstavnički dom, može već sutra da ide i da za ova dva dana završimo sve. Ukoliko je iskrena želja političkih lidera, koji su predmet kritika, da pristaju na prijevremene izbore, onda će oni to da podrže, i članovi njihovih stranaka gdje god da sjede i kako god da glasaju. Ako je sva priča o prijevremenim izborima, ili ne znam o smanjenju plata, uspavanka za demonstrante, mi onda s tim nemamo ništa, jer smo mi samo htjeli da stvorimo preduslove da se omogući narodu na izborima a ne na bilo kom drugom mjestu da kažu ono što žele da kažu. Ko će tu da pobijedi i ostale stvari to nije pitanje koje rješava ovaj Zakon. Ovaj Zakon rješava samo mogućnost da građani kad osjete da bilo ko više nije u stanju, u skladu sa njihovim zahtjevima, 37 da vrši vlast, da se mogu održati prijevremeni izbori, ukoliko naravno ljudi koji vrše tu vlast spremni su da podnesu ostavke i na taj način da se to pitanje riješi. Mi smo više puta u proteklom periodu slušali zašto ne može da se raspusti Predstavnički dom, kao raspustio bi se on, znaju da su svjesni krize, ali Ustav brani. Evo ovo sad Ustav neće braniti. Isto smo tako slušali i o Zakonu o platama, evo gospodin Živković je predložio zakon koji na neki način rješava pitanje plate. Ova dva dana su ključna za zaključak javnosti u Federaciji BiH i RS-u, da li postoji ikakva komunikacija koja nije skrivenih namjera između građana i između ljudi koji ih predstavljaju. Imate šansu da pokažete da je ta komunikacija dobra. Ako nećete vaša odluka, ja vas na to ne mogu natjerati.
Hvala kolega Tadić. Kolega Rodić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo. Obzirom da nam je predlagač zakona decidno iznio na što se to odnosi i koje dijelove Izbornog zakona tretira ovaj prijedlog, a prije toga prethodi pitanje opet oko procedure i merituma, ja ću reći nekoliko činjenica za koje smatram da su vrlo bitne da bismo donijeli odluku, a na kraju ću reći i šta ja mislim konkretno kao pojedinac i član DNS-a o ovom zakonu. Prije svega ne želim da se ovo pitanje pretvori na podjelu, na ustavobranitelje i čuvare vlasti, koje ni po koju cijenu ne žele da odstupe od određenih pozicija, i na one koji misle da je ovo pravi trenutak da se izađe na prijevremene izbore i da je došlo do takve eskalacije i krize u kojem se nešto mora uraditi, kako reče gospodin Tadić, da se promijene određena lica koja su dosadila ovom narodu. Ali opet ja ću reći da to trebamo prepustiti volji birača pa ne znamo da li će ta ista lica ponovo birati, a gledajući kako se to dešavalo i u ranijim izbornim ciklusima, kako se to dešava danas, ja i ne vidim mnogo novih lica u politici, možda će se sad desiti nešto što ja ne znam. Drugo što želim da kažem je kakvo je stanje izbornog zakonodavstva u ovom trenutku i šta smo mi to sve u prethodnom periodu radili, odnosno šta nismo uradili a imali smo šansu da uradimo. Konstantno od kad je formiran ovaj Dom, a formiran je 09. juna 2011. godine, da je sve bilo normalno trebalo je to 5, 6 mjeseci ranije, i od tog trenutka imamo konstantnu krizu. Imali smo i biranje Vijeća ministara, imali smo i raznoraznih drugih odluka, pa svi znate i kako smo usvajali budžete i to je rezultat onoga što smo radili, a često smo pričali i o kompromisu i konsenzusu i o potrebi da se mnoge stvari riješe sasvim drugačije. Izborni zakon, ja sam bio član jedne Interresorne radne grupe koja je radila na promjenama Izbornog zakona, Zakona o sukobu interesa i Zakona o finansiranju političkih partija. Dugo smo radili, ozbiljno smo radili, međutim taj zakon nikad nije ugledao svjetlost dana, niti je dobio zeleno svjetlo da ide dalje. Dalje, imamo situaciju da nije implementirana odluka, a u to vrijeme kada je radila ta Interresorna radna grupa bile su dvije odluke Ustavnog suda BiH, jedna se odnosila na nazive opština i gradova u RS-u, a druga se odnosila na izborni ciklus u Gradu Mostaru. Poslije smo jedan dio te odluke, odnosno odluku o gradovima i opštinama završili, a znamo i to kako smo završili kroz izborni proces, dok ova druga odluka nije nikad završena. 38 Takođe jedno od krupnih pitanja koje je pitanje, opet koje se odnosi i koje je mnogo krupno a tiče se izbornog zakonodavstva, je takođe pitanje odluke Sejdić-Finci i to neću ponavljati, svi znamo kako je to urađeno. Trenutna situacija, formirana nova Interresorna radna grupa koja radi na Izbornom zakonu sa istim mandatom koji je dao ovaj Dom da završi ono što treba da završi i da napravi sveobuhvatnu analizu izbornog zakonodavstva i da predloži odluke ovom Domu onako kako to treba po Poslovniku. U međuvremenu smo imali jedan prijedlog SDS-a, pa smo imali jedan prijedlog gospodina Košarca, sad trenutno aktivno nam je u proceduri Prijedlog SDP-og zakona oko vanrednih izbora i evo danas imamo prijedlog gospodina Tadića, odnosno SDS-a oko zakona koji bi trebao da ide u hitnu proceduru. Odmah da se razumijemo, ja lično nemam ništa, niti moja stranka, protiv izbora, ali ne mislim da, evo šest mjeseci, odnosno mi ćemo vrlo brzo ući u izborni ciklus od onih 150 dana i završit ćemo mi tu priču. Ovako kako je to predloženo slažem se da ima dobrih rješenja koja do sada nisu razrađena u Izbornom zakonu, ali mislim da ovo nije trenutak na takav način da se to uradi, prije svega imajući u vidu ovo što sam prethodno rekao koliko je zahvata trenutno u Izbornom zakonu. A da su bile iskrene namjere, ja ću pročitati nešto što je bilo na snazi kad su dvije najveće stranke iz RS-a radile zajedno, – stranke su saglasne da se na osnovu iskustva iz više izbornih procesa, a naročito izbora 2010. godine preispita i promijeni Izborni zakon, a naročito pojednostavi čitav izborni proces, preispita ... kandidatskih lista, poveća cenzus, promjeni struktura i način imenovanja biračkih odbora, preispitaju druga pitanja i prije održavanja lokalnih izbora 2012. godine. Svi smo imali šansu da to radimo. Evo, ja jesam dio vlasti i nosim odgovornost onoliko koliko imam učešće u svemu tome, ali imam potrebu da ovako progovorim i da kažem ono što jeste i da razdvojimo stvarne interese i stvarnu potrebu da idemo u izborni ciklus, a svi ćemo se složiti vladavina prava, izbori su oličenje demokratije u svakoj demokratskoj državi. Prema tome, ja jesam za ovaj dio prijedloga samo da ide u redovnu proceduru. Hvala.
Hvala Vama kolega Rodić. Kolega Simić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prije svega niko u ovom Parlamentu ni od javnih ličnosti nije imun na određena socijalna pitanja koja opterećuju BiH na ništa teži način nego što je to i u zemljama okruženja. Za nas zemlje okruženja nisu alibi, mi moramo svoje pitanje rješavati na način da mi obezbijedimo građanima što bolji i socijalni položaj i sva ona prava koja iz toga proizilaze. Naravno da se ne mogu ni zanemariti određena nezadovoljstva građana koja su artikulisana na ovim okupljanjima, naravno uz osudu onog dijela koji je doveo do toga da su nam huligani, pa čak prema kvalifikacijama Tužilaštva i teroristi, upravljali tim protestima i doveli i pokazali BiH u jednoj drugoj slici nego što ona u stvarnosti jeste. Gospodin Ivanić je maloprije govorio vezano za Zakon o prebivalištu da je on ušao u političke vode i da je dominirala politička dimenzija oko svih rasprava, oko svih istupa, bilo u medijima, bilo na Parlamentu, itd. Ovaj Zakon koji danas je pred nama je najbolji primjer jedne politizacije koja zaista ne bi ni trebala biti u ovom Parlamentu. Ja neću pratiti vratolomije pravne gospodina Ognjena Tadića i gospodina Igora Radojičića nek oni to rješavaju sami, ima li prenosa 39 ili nema prenosa nadležnosti, jer zaista o tome neću ni govoriti. Ja ću govoriti o nečemu drugom. Ja ću govoriti upravo ono što je gospodin Tadić rekao o ... Molim vas, imamo Ustav koji predviđa mandat od 4 godine, mi prepuštamo da ga neko skraćuje. Pa izvolite ako imate hrabrosti predložite promjenu Ustava kao što je svagdje riješeno ko raspušta Parlament, pa dajte ovlast Predsjedništvu ako imate želju da budete tako radikalni, tako napredni, dajte želju Predsjedništvu da može raspustiti Parlamentarnu skupštinu. Znam da to nije vaša politika ali je ovo politikanstvo. Drugo pitanje koje se ovdje postavlja – kako to riješiti. Dovesti u poziciju da neko u izbornoj godini ili u predizbornoj godini ko je vlast prizna da slabo radi, pa čovječe to se graniči sa jednim stvarima koje morao bi postaviti na malo ozbiljniji način ko o tome može misliti. Zamislite vi sad dođemo mi i kažemo – mi ovdje ne radimo dobro, hajmo se mi raspustiti. Pa ovo je politika ljudi.
Znamo da ne radimo ali ...
Pa, gospodine Ivaniću, ja ću Vama reći nešto drugo. Ovu priču, nažalost, u politiku su pretvorili SDS i gospodin Dodik koji kaže – ja ću vam dati izbore. Pa, ne možete vi dati izbore jer izbori nisu vaša svojina, izbori su ustavna kategorija, riješena pitanja kad se može ići na izbore. Izvolite ispunite te uslove. Govorim o RS-u, govorim i ovdje. U RS-u imate stabilnu većinu u Parlamentu, donosite zakone, sve funkcioniše, imate ekonomsku stabilnost, ne govorim da je ovo dobro stanje, i sad vi odjednom, kaže gospodin Bosić – ja bih izbore i ja kažem – evo ti izbori, dobar sam čovjek. E ne može, izbori su pravna kategorija, izbori su nešto što se mora striktno poštovati po propisima. Imate priliku da idete na ove izbore koji naš sad sistem predviđa, izvolite. Ja to, da sam na vašem mjestu ne bih tražio, niti da sam na mjestu drugoga ne bih vam dao, jer je to pitanje racija. Zašto 4 mjeseca, 3 mjeseca, prije upravo o vašoj socijalnoj osjetljivosti, ne vašoj već uopšte društva, govoriti i potrošiti 3, 4 miliona eura na izbore, bolje ih upotrijebiti za nešto drugo. I znam ja, gospodine Tadić, da Vam više odgovara da ovaj Zakon ne prođe da biste Vi mogli o tome razvijati priče i sad trčati tamo da kažete, evo kako se mi bojimo izbora, kako mi nećemo na izbore. Izbori su druga nedelja oktobra. Naravno ja pošto sam otišao u penziju neću učestvovati na izborima, zato smijem ovako otvoreno i govoriti da, ne mislim u smislu smijem već mogu vam poslati poruke da se neću takmičiti, takmičite se, pokažite, dajte programe, a nemojte mi samo, svaka Vaša diskusija koja pođe trzaj ramena i – opasno je raspakivati Dejton i opasno je što SNSD podržava Dragana Čovića. Ako su to argumenti o kojima mi trebamo raspravljati oko izbora, bojim se da vam je ovo slaba priča, vrlo slaba priča. Znam da ćete replicirati i ja ću poslije, ali shvatite da je ovo dječija priča, najblaže rečeno dječija priča, dječija predstava. Ovo je pozitivno rečeno dječija, djeca su naivna, nevina, itd., pa možda vi u ovo vjerujete ali častićete kad Zakon vam padne. Hvala.
Vidim i mene ste spomenuli, poslije ćemo pojasniti. Kolega Tadić, izvolite. Ispravka krivog navoda, jel' tako? 40
Da. Ima, najljepše je kad čovjek ne odraste. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To je super, mislim to je, međutim imamo problem znate, gospodine Simiću Vi kažete odoste u penziju, ne znam hoćete li je dobiti.
Ne brini se.
Ne brinem ja za Vas, znate, ali Vi ste dio one kategorije ljudi kome ni jedna država ne znači ništa. Kakva god da je država Vama je smiješna, Vama je smiješna. Zašto Vam je smiješna? Pa hvala Bogu, zahvaljujući Vašem radu, pameti, umijeću i sposobnostima, bogati ste, srećni ste, imate dobru porodicu, niste morali bježati iz vašeg grada itd., pa Vama je država, ništa se nije promijenilo. I to ja poštujem, to je super. Ali evo, dopustite da ima ljudi koji kažu da to nije tako i oni traže neko rješenje. I sad kakvo je to rješenje – dobro, nije dobro, donijeće odluku ovi poslanici, ali da prvo prođemo kroz sve ovo o čemu smo pričali. Dakle ovako, prvo huligani, neko je pomenuo huligane itd., izašli na ulicu itd. Pa, ja ne znam u čijem su timu ti huligani igrali. Meni kažu ljudi analitičari da nije bilo njih da bi bilo jedno 50-60.000 ljudi na ulicama Sarajeva zajedno sa djecom, zajedno sa svim članovima porodice itd., ali kad su huligani izašli oni su se vratili kući, znate. Raznih načina ima za razbijanje demonstracija. '68 pamtite, jel' tako? ____________(?) Da, jako. Ja sam nešto čuo o tome, ali pamtim sve poslije '68., pa nemojte da. E sad, što se tiče raspuštanja Skupštine, pa nije tačno da nemamo mi u našem Statutu raspuštanje Skupštine. Ovaj Dom se može sam raspustiti, što se ne bi mogao Predstavnički dom sam raspustiti? Narodna skupština se može sama raspustiti RS-a, pa što se ne bi mogao Predstavnički dom sam raspustiti? E sad, ako je nekom preče ovo, to je uredu. Neće da se raspusti neće, ne mogu ja nikog natjerati da glasa za raspuštanje. Ja samo kažem da narod ima pravo, da ima priliku da traži, a da niko od političara nema onda pravo da kaže – mi bi ali nema zakonskih uslova. Hajde da napravimo zakonske uslove pa da vidimo onda da li hoćemo. Dalje, kažete ovo oko ovog priznanja da se slabo radi itd., nemam tu ništa dodati. Vi ste bili na čelu jednih demonstracija.
Ja? 41
Pa SNSD, Vi, veliki transparent je bio kroz ulice Banja Luke, jel' tako?
Ne sjećam se.
Ne sjećate se. Ne sjećate se zato što je tad na transparentu pisalo „gladni smo“.
/nije uključen mikrofon/
Pa prošlo je od tog 10 godina, valjda je glad prestala pa prestalo i sjećanje. Kaže – Dodik ne može dati izbore. Ma da vam kažem nešto, pa nismo, nemojte ponižavati institucije predsjednika RS-a u zajedničkim organima BiH. Pa, nismo mi dogovarali sa gospodinom Dodikom kafansku tuču, mi smo dogovarali rješenje problema. I ne samo ovdje u Banja Luci nego i u Beogradu gospodine Simiću, da spriječimo da narod ne napravi bilo šta što je loše po RS-u, da ne ode slika iz RS-a o političkoj nestabilnosti. Mi smo u tom smislu govorili sa njim i on kao predsjednik Republike ima mogućnost da sam podnese ostavku ili da raspusti Narodnu skupštinu. I ako on kaže da hoće, pa što mu Vi nedate.
Nedam.
Nedate, dobro. Odluka organa stranke, jeli, to će se poštovati kao odluka organa stranke? Dalje, kaže postoji stabilna većina u Narodnoj skupštini RS-a. Ja to cijenim, poštujem i svaka čast. A da li stabilna većina u nekom predstavničkom tijelu, brzo ću završiti gospodine Čoviću, znači da je stabilna i ekonomska i socijalno politička situacija. Ja vam mogu milion primjera sa Balkana navesti gdje je potpuno situacija obrnuta, gdje postoji stabilna većina, a potpuno nestabilne političke prilike. SDS-u ne odgovara ovaj Zakon sada, to je tačno, zato što nama treba još vremena, kao što treba i svima koji hoće da promovišu pozitivne programe, da bi u javnosti rekli sve što imamo da kažemo, ali smo spremni toga da se odreknemo i da dobijemo manje glasova, ali da se dese neke odluke u RS-u koje bi izbjegle bilo kakvu situaciju da nas neko trpa u isti koš. Jer, gospodine Simiću, kad su bili izvještaji iz BiH o ovim stvarima niko nije rekao bili nemiri u Federaciji nisu bili u RS-u, svi su rekli nemiri BiH. Pa onaj investitor kaže neću da idem u BiH, ne kaže hoću u RS a neću u Federaciju. E zato mi šaljemo ovu pozitivnu poruku.
Hvala kolega Tadiću. Kolega Simić izvolite, Vaše tri minute, odnosno dvije minute.
Hvala gospodine predsjedavajući. 42 Gospodine Tadić Vi i ja se jako dobro razumijemo. Predsjednik RS-a je neko ko brani Ustav, neko ko brani vladavinu zakona, neko ko sprovodi zakone. I raznim političkim, da kažem, Vašim igrama Vi provocirate upravo to – neko se boji izbora. Ne boji se niko izbora i ne treba da se boji izbora. I sve ovo da se uradi, što gospodin Genjac reče, ima ovdje i podzakonskih akata, treba izmijeniti poslovnike, treba promijeniti masu stvari da bi došli do izbora. Prema tome, ja smatram da ja na Vaš poziv ne mogu reći – hoću izbore, evo vam izbori. Ustav kaže kad ... izbori. U RS-u pa ni u BiH blizu ne postoje uslovi vanrednog stanja. Naprotiv, imate stepen nezaposlenosti koji je ravan Srbiji, Hrvatskoj, da ne kažem Makedoniji.
/nije uključen mikrofon/
U Srbiji imate upravo ono što vi želite ponuditi narodu, jednu demagogiju koja će završiti kao što je završila i Miloševićeva, da Vam to odmah kažem. I da, završavam, imate isplate penzija koje teku redovno. Naravno da su ispod svake kritike.
U Srbiji jel.
Ovdje, i u Srbiji, slažem se ja, ali shvatite ovo nisu, ovo nije vanredna situacija i nemojte navlačiti na BiH košulju vanredne situacije. Nije vanredna situacija, nije vanredna. Uz sve uvažavanje – teškog položaja ljudi, jedne depresije koja hvata ljude čak i koji su ekonomski obezbijeđeni, sve to stoji, ali nemojte dovoditi u poziciju da otvarate teme koje upravo donose destabilizaciju BiH. U tom sam ja aspektu govorio. Evo, ako prihvatite prije ove skraćene izbore, kao što idu, pa izađite pa bacite 4 miliona eura, pa je potrošite u RS-u, pa dobijete svoju potvrdu ovih osam, devet mjeseci, ali to je, ponovo ponavljam, žarkonski – šuplja priča koja niti ima osnova, niti ima potrebe, niti ima logike, niti ima razuma. To je suštinsko pitanje, a za dnevnu politiku koja je, BiH je postala taoc dnevne politike o svakoj temi, o svakom pitanju. Ma molim vas, dajte mi ukažite, i vaša vlast, i naša vlast, i sve vlasti koje su bile, koji smo reformski proces pokrenuli. Evo, govoriću ja o platama, ja ću biti protiv smanjenja plata, ne zato što smatram da ne treba da se smanjuju i da se preispitaju, ali postoji mali milion obaveza koje treba da se urede. Hajmo govoriti o načinu korištenja automobila, hajmo govoriti o minulom radnom stažu, otvorite reforme, nemojte parolama koje su jednokratne upotrebe otvarati priču. Dajte reforme, ... reforme. A ovdje ni jedna reforma nije pokrenuta, iznuđena je jer, kako gospodin Raguž zna često reći, ovdje nema državnog iskoraka, ovdje je sve dnevna politika. Hvala.
Hvala Vama. Kolega Genjac, povreda Poslovnika. Izvolite.
Povreda Poslovnika jeste. Gospodin Tadić je prije dva dana podnio Prijedlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po hitnoj proceduri. Mi smo jutros imali Kolegij i odmah danas utvrdili na dnevni red zahtjev za razmatranje Zakona po hitnoj proceduri. Kolega Tadić je 43 objasnio dovoljno razloge da se razmatra po hitnoj proceduri, naravno iz svog ugla gledišta. Čini mi se da rasprava pomalo poprima karakter rasprave o sadržaju Zakona. Ostajući principijelno u pogledu Poslovnika da li je Zakon hitan da bude, ovaj, da li je tog stepena hitnosti, ja mislim da je toliko hitan da je već i zakasnio. To je jedna stvar. A da li je jednostavan toliko da može biti po hitnoj, mislim da nije jednostavan uopće. Zakasnio je zato što ako bi se usvojio tolike su intervencije potrebne u pratećim statutima, poslovnicima itd., da mislim da se ne bi moglo završiti prije regularnih izbora. To je jedna stvar. Dakle, ja sam, podržavam ovaj Zakon u smislu da ide u redovnu proceduru. Mislim da hitna procedura ovdje nije moguća iz niza razloza, a mislim da i namjera predlagača će se na najbolji način realizirati u redovnoj proceduri. Mislim to ćemo imati tri situacije – i prvo čitanje, i drugo čitanje, i da se dovoljno kaže o Zakonu.
Hvala kolega Genjac. Znači, raspravljamo o proceduri, pa se evo držimo i toga u ... koje možemo. Replika, ili ispravak krivog navoda, kolega Tadić.
Da. Gospodine Genjac, dakle u smislu opravdanja hitnosti, u pravu ste Vi da je ovaj Zakon itekako odavno trebao ovdje biti. Eh, ali razlozi zašto smatrate da on, iako je hitan i ako bi bio hitno usvojen, ne bi doveli do bržeg održavanja izbora, dakle moram Vam reći nisu tačni. Evo zbog čega. Kaže – izuzetno od ..., to dakle možete pratiti član 4. izmjena i dopuna ovog Zakona, koji kaže – izuzetno od stava 4. ovog Zakona nosiocima mandata izabranim na privremenim izborima koji su održani u toku izborne godine mandat traje onoliko koliko bi trajao da su izabrani na redovnim izborima. Shodno tome ... svi pravilnici, svi podzakonski akti vezani za rad Izborne komisije. Zato je ovaj Zakon bolji nego SDP-ov. Mi smo mislili o tome o čemu ste Vi govorili, i vrlo je dobro da ste to uočili kao eventualni problem. Upravo zbog toga što smo mislili na to mi smo ovu odredbu ovako primijenili i zahvaljujući tome svi važeći podzakonski akti već postoje, već postoje. Sa druge strane ne mora ni Predstavnički dom ni Predsjedništvo BiH mijenjati svoje poslovnike da bi ovo moglo biti primijenjeno. Neka vrše direktnu primjenu zakona, kao što bi vršili direktnu primjenu Ustava u nekom slučaju sad vrše direktnu primjenu zakona imajući ... da je ovo materijalno-pravne prirode a ne proceduralne prirode odredba. Dakle, ovo Vam kao pravnik govorim, sad potpuno svjestan svih mogućih implikacija i pitanja na koje bi moglo kod nekoga ko nije pravnik da proizađu. Dakle, što se tiče ovo, gospodine Simiću, vezano za hitnoću opet i reforme, itd., ne znam da li ste mislili ... drugog. Bilo je ponuda narodu – borba protiv kriminala i korupcije, revizija privatizacije. Tim SDS-a je taj koji je predložio Zakon o ispitivanju porijekla imovine, a prije toga je tim SDS-a bio taj koji je predložio Zakon o oduzimanju nezakonito stečene imovine. Bila je ponuda o tome da narod ima neograničeno pravo da se izjašnjava i na referendum i ostalim stvarima. Tim SDS-a je autorizovao Zakon o referendumu i građanskoj inicijativi u RS-u. Dakle, i kada drugi obećaju, ako se slažemo sa tim nemamo problem da mi podmetnemo leđa i nešto napravimo. Mogu Vam kasnije u hodniku, gospodine Simiću, pričati koliko je ovaj konkretno Zakon dobar za RS, za mnoga pitanja u RS-u koja bi na ovaj način bila riješena. Ali, žao mi je što nije prije ove rasprave postojalo raspoloženje i potreba za tim da to objasnim do kraja svima onima koji bi eventualno sumnjali jer ja nisam znao kao predlagač, dakle nije o tome, što kažu, ni bilo govora, ovdje sam saznao sad u toku ove procedure da se ide na redovni postupak. Možete ići na redovni postupak i onda će ovaj Zakon imati značaj, ali znate za kada? 44 Za period poslije oktobra 2014. godine. Dobro, to SDS-u nije problem, mi ćemo samo imati više vremena da još više kvalitetnih ljudi, još više kvalitetnih programa dobije pažnju javnosti. I hvala Vam na tome ako ste mislili na interes SDS-a, ako ste mislili na interes građana RS-a onda Vam moram reći da ste pogriješili. Jer gospodin Genjac lako sad govori o ovome, znate zašto. Pa protutnjalo kod njega u Federaciji, protutnjalo, šta god da se dešava sad već bilo, prošlo, viđeno i pretrpljeno, nekako će se riješiti. Mi se ovdje brinemo za RS, gospodine Simiću. Ovaj Zakon je dobar za RS prije svega.
Hvala kolega Tadić. Kolega Simić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine Tadić. Kada je u pitanju za koga je ovaj Zakon dobar ili nije dobar, naravno da on treba da bude dobar za građane BiH, jer ovo je ipak državni zakon, s jedne strane, a ako je zakon dobar, kvalitetan, ako je zakon riješio sistemsko pitanje on je onda dobar i za RS. Da mi to ne otvaramo priču – ovo je dobro za RS, ovo je loše za Federaciju, ... Ako mi donosimo zakon on mora imati standarde kvalitetnog zakona, obezbijediti vladavinu zakona, a ja tvrdim da ste Vi ovdje sa ovim prijedlogom vrlo ozbiljno ušli u ustavne promjene, ušli ste u ustavne promjene. Neću ja govoriti o prenosu nadležnosti, to me ne zanima to riješite sa gospodinom Radojičićem, ali jednostavno ovdje i Vi govorite o skraćivanju mandata koji je Ustavom propisan. Vi ste ušli u mnoga pitanja, postavljate pitanje nek podnesu ostavku sva trojica, pa opet se biraju, imamo možda pravnu prazninu. I zbog toga ja kažem da je ovaj Zakon jedan konglomerat koji nije ideološki, sa aspekta ustavne materije, zakonske materije, dobro postavljen. To je moje pitanje, to je, a građani da li će protestvovati, neće, to je njihovo na kraju krajeva pravo. Ne trebaju rušiti, trebalo ih je čuti. Pa mislite li da iko danas nije svjestan stanjan i položaja ljudi u BiH. Jeste, jeste, ali suštinsko je pitanje da je ovo zakon za jednokratnu upotrebu. I o tom treba raspravljati kad budemo došli u poziciju da ... u redovnoj proceduri. Ali ponovo ponavljam, nećete dobiti nikad moju podršku kad se skraćuje mandat koji u Ustavu piše da je 4 godine. Otkud pravo zakonu da kaže mandat je, sad da sam Igor Radojičić možda bih ja mogao kalkulisati pa reći – evo mijenja Ustav zakonom. Ali neću tu priču otvarati, ... Hvala.
Hvala Vama kolega Simiću. Kolega Ivanić, rasprava, ali držimo se procedure, imaćemo raspravu kasnije. Izvolite.
Ja ću što se mene tiče podržati ovaj zahtjev i ja sam smatrao da je to logična posljedica svega što sam čuo u posljednjih mjesec dana od raznih političara. A čuo sam od većine političara u Federaciji da za vanredne izbore da je to način rješavanja krize. Ja ne znam, ne mogu se sjetiti ni jednog koji je rekao – ne, mi trebamo ostati na vlasti do kraja. To je, koliko se sjećam, bio i ključni način da se protesti malo umire, a vrlo dobro znam da je predsjednik Dodik u Banja Luci rekao – podržaćemo zakon ako ga SDS predloži. I ja sam sad potpuno zblanut, od očekivanja, a ja sam uvijek vikao neće biti izbora jer je to sve jedna najobičnija, kako bih rekao, igrarija, ovih iz Federacije da umire ljude, iz RS-a Dodika da prebaci kobajagi na SDS. Nemojte se uhvatiti pa 45 ću ja kao eto ostati, da sam htio ali vi niste htjeli, a kad se uhvatite onda će se naći moji ... članovi koji neće da to glasaju i podrže. Dakle, ja ću glasati za, ali od ovoga mislim da neće biti ništa. I hajmo nemoj da se onda više razvlačimo, nek narod zna da ovi što su im obećavali izbore – neće. A u RS-u mi ćemo se, kao opozicija, potruditi da ova poruka dođe do javnosti ...
Hvala kolega Ivaniću. Koliko vidim što se tiče bar procedure iscrpili smo raspravu, niko se ne javlja za riječ, nema ni interesa. I ja zaključujem raspravu vezano, znači za proceduru. Pokrećemo proceduru glasovanja o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Hvala. Nazočno, 12 – za 2, protiv 7, uzdržano 3. Opće većine nema pa nećemo dalje ni raspravljati. Znači, konstatiram zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku nije usvojen. Sada vas molim da pokrenemo, obzirom da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku nije usvojen sada prvo treba da se izjasnimo o zahtjevu za razmatranje Zakona po skraćenom postupku, sukladno članku 121. našeg Poslovnika. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja, znači glasamo o tome da li će Prijedlog zakona biti razmatran po skraćenom postupku, sukladno članku 121. našeg Poslovnika. Hvala. 12 nazočno – za 4, protiv 7, uzdržan 1. Federacija BiH – 2 za, 4 protiv, 1 uzdržan, RS – 2 za, 3 protiv. Nema opće većine. Konstatiram zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku nije usvojen. Obzirom da prijedlog koji smo imali po žurnoj proceduri i skraćenoj proceduri nije usvojen ovaj zahtjev će se, odnosno Prijedlog zakona će se razmatrati po redovitom zakonodavnom postupku. Time zaključujem točku 5. današnjeg dnevnog reda. Točka šest današnjeg dnevnog reda, Ad. 6. Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o zaštiti tajnih podataka (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH Dom naroda je na 33. sjednici, održanoj 16.12. protekle godine, odlučio odgoditi razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o zaštiti tajnih podataka za sljedeću sjednicu Doma naroda. Otvaram raspravu po ovom prijedlogu. Imamo li zainteresiranih za raspravu? Ne vidim prijavljenih, ne vidim ni interesa za raspravu. Zaključujemo raspravu. 46 Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 10 – za 7, protiv 3. Federacija BiH – 3 za, 3 protiv, RS – 4 za, protiv niko. Entitetske većine nemamo, opća većina postoji. Prijedlog zakona kao takav ide na usuglašavanja na Kolegij, sukladno članku 73. točka 3. Time smo zaključili točku 6. Idemo na točku sedam današnjeg dnevnog reda, Ad. 7. Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja, ne vidim ni interesa za prijavu za raspravu. Zaključujemo raspravu po ovom Zakonu. Glasujemo o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda ...
/nije uključen mikrofon/
Sad sam ostao ...
[[nije uključen mikrofon]] 47
Obzirom da imamo i opću i entitetsku većinu, a ja sam propustio glasovanje, evo nema potreba da ponovo pokrećemo proceduru da ne gubimo vrijeme, ja ću prokomentirati ovo što imamo. Nazočno 11 – za 9, protiv 1, uzdržan 1. Federacija BiH – 6 za, 1 uzdržan, RS – 3 za, 1 protiv. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda je usvojeno. Obzirom da članak 101. stavak 2. našeg Poslovnika definira da u slučaju da usvojimo Mišljenje Povjerenstva, Ustavnopravnog povjerenstva došli smo u situaciju da odbijamo Prijedlog zakona. Idemo na točku osam današnjeg dnevnog reda, Ad. 8. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Članak 100. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo nije prihvatilo načela Prijedloga zakona uz obrazloženje da navedeni Prijedlog ima mnogo nedostataka koji se ne mogu korigirati ulaganjem amandmana u drugom čitanju. Povjerenstvo je usvojilo i sljedeći zaključak: – Dom naroda zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku pristupi izradi kvalitetnijeg prijedloga zakona i dostavi ga u parlamentarnu proceduru. Kolega Simiću u ime Povjerenstva imate li potrebu?
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vama. Riječ dajem predlagatelju Zakona. Ima li bilo kakvih potreba? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Hvala Vam. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Niko, ne vidim ni interesa. Zaključujemo raspravu. 48 Glasujemo o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – za 6, proti 3, uzdržano 3. Federacija BiH – 2 za, 3 protiv, 2 uzdržana, RS – 4 za, 1 uzdržan. Imamo opću ali nemamo entitetsku većinu. I opet sukladno članku 73. našeg Poslovnika, točka 3. ovaj Prijedlog šaljemo na usuglašavanje. Prelazimo na točku devet današnjeg dnevnog reda, Ad. 9. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. Riječ dajem predlagatelju Zakona ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Prijavljenih nemama, ne vidim ni interes za prijavu. Zaključujemo raspravu o ovom Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 11 – 11 za. Federacija BiH – 7, svi za, RS – 4, svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima je usvojen. Idemo na točku 10., 49 Ad. 10. Prijedloga zakona o javnim nabavama (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Riječ dajem predlagatelju Zakona ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam. Otvaram raspravu po ovom zakonu. 50 Prijavljenih nemam, interes za prijavu ne uočavam. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlog zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala vam. Nazočno 12 – za 12. RS – 4, svi za, Federacija BiH – 8, svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da je Prijedlog zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na 12. točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o graničnoj kontroli (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Riječ dajem predlagatelju Zakona ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Hvala. Otvaram raspravu. Prijavljenih ne vidim a ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – za 11, protiv 1. Federacija BiH – 8, svi za, RS – 3 za, 1 protiv. Imamo opću i entitetsku većinu. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o graničnoj kontroli je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na 13. točku današnjeg dnevngo reda, 51 Ad. 13. Potvrđivanje Odluke Predsjedništva BiH o postavljenju na dužnost zapovjednika 4. pješačke brigade Oružanih snaga Bosne i Hercegovine
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu po ovom prijedlogu(?). Komentara i prijava za raspravu nemam, a nema, ne vidim ni interes za prijavu. Zaključujemo raspravu o ovom prijedlogu(?). Glasujemo o potvrđivanju Odluke o postavljanju na dužnost zapovjednika 4. pješačke brigade Oružanih snaga BiH. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala vam. Nazočno 12 – za 11, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH – 8, svi za, RS – 3 za, 1 uzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram potvrdili smo Odluku Predsjedništva o postavljanju brigadira Tome Kolende na dužnost zapovjednika 4. pješačke brigade Oružanih snaga BiH. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda, Ad. 14. Prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH 21.01. ove godine, sukladno članku 17. Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH, utvrdio je Prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, te je dostavio domovima na razmatranje i usvajanje. Dobili ste Prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH na 63. sjednici, održanoj 25.02. ove godine, usvojio je Odluku o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, te iz Zastupničkog doma imenovao zastupnike: Nerminu Zaimović-Uzunović, Lazara Prodanovića i Zvonku Jurišića. Takođe je potvrđen Prijedlog Zajedničkog kolegija obaju 52 domova da se u Povjerenstvo iz Doma naroda Parlamentarne skupštine imenuju izaslanici: Staša Košarac, Borjana Krišto i Halid Genjac. Otvaram raspravu o ovom Prijedlogu. Nema prijavljenih, ne vidim interesa za raspravu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlogu odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje ...
Ognjen Tadić se javio.
Oprostite Ognjene. Izvolite kolega Tadiću.
Izvinjavam se da, ukoliko sam ja brzo reagovao,
Nema veze samo Vi dalje.
Oprostite gospodine ... u svakom slučaju. Dakle, ključna primjedba ovdje koja je vezana ne tiče se bilo čije ličnosti, pa tako ni ličnosti gospodina Košarca ili nekog drugog delegata ili poslanika. Svi mi birana za delegate i poslanike imamo tu vrstu i kapaciteta i obaveze da govorimo o ovim stvarima i naravno da se uključujemo u njih shodno zakonu, a ovdje zakon kaže da su poslanici i delegati prisutni kroz ovu priču u radu ove Komisije. Međutim, ono što nama smeta u ovom trenutku, kao predstavnicima opozicije, je struktura, dakle te Komisije. Po imenima vidimo da su to, pa u ogromnoj većini predstavnici vlasti. Vi ste imali situaciju u Saboru Republike Hrvatske kad je Sanader bio predsjednik Vlade, a evo sad već znamo šta je sve imao, a evo sad sve već vidimo šta je sve imao, što kažu, kao problem u svojoj glavi i o čemu je morao da razmišlja, ali i u takvoj situaciji, iako je bio svjestan težine odluke, on je prihvatao da jedan Josip Leko bude predsjednik ove komisije, tamo se to zove, je li tako gospodine Čoviću, povjerenstvo, koji je predsjednik Glavnog odbora bio Socijaldemokratske partije u tom trenutku. Dakle, bez ikakvih paralela, ako jedan Sanader, koji je znao od čega strahuje, imao demokratski kapacitet da to pitanje riješi na takav način i da ne pravi živi zid od komisije koja se bavi sukobom interesa, nego da pravi komisiju koja je po ukusu, mirisu i volji građana Hrvatske. Onda mi smatramo da je i ovaj Parlament morao imati više senzibiliteta za ta pitanja i da ovdje opozicija ima većinu. Pošto nema mi ne možemo da budemo, jer ovo sad više nije pitanje imena, gospodin Košarac je za mene sjajan čovjek za bilo koju funkciju koja se tiče Parlamentarne skupštine, ali ovo je pitanje odnosa prema politici, mi ne možemo podržati politiku koja onemogućava sistem da funkcioniše kad su ove stvari u pitanju. Ja kao delegat iz opozicije teško mogu biti u sukobu interesa, pa logičnije je onda da neko iz opozivije kaže šta je to sukob interesa nego onaj ko može biti u sukobu interesa po definiciji. Dakle, naravno da teoretski mogu i ja i svako od nas, ali teško, morale bi se baš sklopiti neke okolnosti, je li, itd. Zbog toga kažem ovo nema veze, i mislim i gospodin Košarac, prije svega ovo govorim iz tih razloga, treba da to shvati na taj način, ovo nema veze s njegovom ličnošću, ovaj, glasanje protiv ove odluke nego ima veze sa odnosom prema toj politici koja suspenduje, suspenduje 53 opoziciju da ima barem gdje je to pitanje demokratskih vrijednosti kontrolu nad vlašću. Eto, to je to što sam htio da kažem. Hvala.
Hvala kolega Tadić. Više prijavljenih za raspravu nema, nema ni komentara, hvala vam lijepo, raspravu zaključujemo. A evo ako treba jedna napomena Zajednički Kolegij je u svoja dva, odnosno tri zasjedanja temeljito raspravio ulogu opozicije u ovome i do kraja ispoštovao sve obveze koje su stajale ispred nas. Ja predlažem da idemo na glasovanje o Prijedlogu odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 12 – za 9, protiv 2, uzdržan 1. Federacija BiH 6 za i 1 suzdržan, RS 3 za, 2 protiv. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo donijeli Odluku o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, te članova Pvojerenstva iz Doma naroda imenovali: Stašu Košarca, Borjanu Krišto i Halida Genjca. Prelazimo na točku 15. današnjeg dnevnog reda, Ad. 15. Imenovanje članova Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao neovisnih tijela policijskih struktura Bosne i Hercegovine (prijedlog rang-liste Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja članova Nadzornog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijskih struktura BiH) Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja članova Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao i neovisnih tijela policijskih struktura BiH na 9. sjednici, održanoj 21.01. ove godine, utvrdilo i dostavilo Domu prijedlog rang-liste kandidata za imenovanje članova Neovisnog i prijedloga rang-liste kandidata za imenovanje članova Odbora za žalbe građana. Zastupnički dom usvojio je rang-listu kandidata za imenovanje člana Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnog tijela policijske strukture koje je utvrdilo Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Otvaram raspravu vezano za prijedlog. Prijavljenih ne vidim, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujem raspravu. Glasujemo o prijedlogu rang-liste kandidata za Neovisni odbor kao neovisno tijelo policijske strukture BiH kojeg čine: 1. Žiko Krunić, predsjednik, 2. Enes Obralija je prvi zamjenik, 54 3. Mato Jozić, drugi zamjenik, 4. Ilma Jusufbašić-Mehić, članica, 5. Adisa Begić, članica, 6. Nikola Džambas, član, 7. Mate Miletić, član, 8. Ljubomir Kuravica, član, 9. Miroslav Škorić, član. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. 9 nazočno – za 10, protiv 2. Federacija BiH 5 za, 2 protiv, RS 5 za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da je rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja kandidata za članove Neovisnog odbora usvojena, ta da smo imenovali: Žiku Krunića za predsjednika, Enesa Obraliju za prvog zamjenika predsjednika, Matu Jozića za drugog zamjenika predsjenika, te za članove Irmu Jusufbašić-Mehić, Adisu Begić, Nikolu Džambasa, Matu Miletića, Ljubomira Kuravicu i Miroslava Škorića. Sada glasujemo o prijedlogu rang-liste kandidata za članove Odbora za žalbe građana koju čine: 1. Vjekoslav Vuković, predsjednik; 2. Bakir Dautbašić, prvi zamjenik predsjednika; 3. Borislav Radić, drugi zamjenik predsjenika; 4. Semir Šut, član; 5. Tihomir Marinčić, član; 6. Njegosava Stjepanović, članica; 7. Aleksandra Martinović, članica. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. 12 nazočno – 11 za, 1 protiv, niko uzdržan. Federacija BiH 6 za, protiv 1, RS 5 za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da je rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja kandidata Odbora za žalbu građana usvojena, te da smo imenovali: Vjekoslava Vukovića za predsjednika, Bakira Dautbašića za prvog zamjenika predsjednika, Borislava Radića za drugog zamjenika predsjednika, a za članove Semira Šuta, Tihomira Marinčića, Njegosavu Stjepanović i Aleksandru Martinović. Prelazimo na točku 16. današnjeg dnevnog reda, Ad. 16. Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu Prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. 56 Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Ne vidim interesa za raspravu, nema prijavljenih. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, ugovora, Protokola i Memoranduma iz točaka 17. do 32. uključujući i točku 32. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 13. Federacija BiH 8 – svi za, RS 5 – svi za. Ima opća i entitetska većina. Konstatiram da smo dali suglasnost za ratificiranje sporazuma, ugovora, Protokola i Memoranduma iz točaka 17. do 32. uključujući i točku 32. Uvažene kolege od srca hvala. Zaključujem rad 36. sjednice našeg Doma. Sjednica završena u 15:15 sati.