Molim zastupnike i sve prisutne da zauzmu svoja mjesta, vrijeme je da počnemo sa radom. Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 41. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Poštovane dame i gospodo na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici mediji. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Izostanak je opravdao uvaženi zastupnik Jovan Vukovljak, a kašnjenje su najavili uvaženi zastupnici Staša Košarac i Asim Sarajlić. Ministar vanjskih poslova BiH gospodin Igor Crnadak i zamjenik gospodin Josip Brkić su dostavili obavještenje o nemogućnosti prisustvovanja današnjoj sjednici. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 37 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za današnju sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima, odnosno zastupnicima će biti omogućeno da postavljaju zastupnička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem uvaženoj zastupnici Aleksandri Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Uvaženi članovi Savjeta ministara, predsjedavajući Savjeta ministara, moje pitanje je upućeno ministru komunikacija i saobraćaja. Zanima me da li je on upoznat, mada znam da i nije i nadležn, da je došlo do promjene trase Koridora 5c na području Mostara u odnosu na Projekat iz 2012. godine, te da nova trasa prolazi, dionica Mostar jug – Buna, prolazi kroz naselja, Međunarodni aerodrom Mostar do ovamo Lakševina, dok je stara prolazila obroncima istočno od naselja Opine pa do Rotimlje. Koji su razlozi, zanima me, za promjenu trase, posebno jer se umjesto neobradivog zemljišta izuzima obradivo i da li se vodilo računa o tome da je novom 2 trasom ugrožena egzistencija ljudi koji na tom području uglavnom žive od poljoprivrede, pa ako hoćete ugrožen je i održivi povratak? Ja ovdje imam jednu peticiju lokalnog stanovništva koje se protivi toj promjeni trase. Hvala vam.
Hvala lijepo. Odgovor će dati ministar prometa i komunikacija. Izvolite ministre.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, uvažene zastupnice i zastupnici, predstavnici medija. Pitanje koje je postavila uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević odnosi se na dionicu autoceste Koridor 5c Mostar jug – Buna do tunela Kvanj. Izgradnja navedene dionice je u nadležnosti Javnog preduzeća Autoceste Federacije Bosne i Hercegovine što je utvrđeno odredbama zakonima o cestama Federacije Bosne i Hercegovine. Takođe Zakonom o autocesti na Koridoru 5c, „Službene novine Federacije BiH“, broj 8/13, određuje se, između ostalog, prostor od općeg interesa za Federaciju Bosne i Hercegovine radi izgradnje autoceste, korištenja zemljišta u pojasu autoceste, priprema za izgradnju i izgradnju autoceste, utvrđivanje javnog interesa za sve nekretnine u obuhvatu izgradnje autoceste na Koridoru 5c. Poznato je da je Federalna vlada na sjednici održanoj 24.06.2016. godine na prijedlog Federalnog ministarstva prostornog uređenja utvrdila amandmane na Prijedlog prostornog plana područja posebnih obilježja od značaja za Federaciju Bosne i Hercegovine na Koridoru 5c, a vezano za inicijativu Javnog preduzeća Autoceste Federacije Bosne i Hercegovine za optimiziranjem ukupne trase Koridora 5c što je izazvalo negodovanje lokalnog stanovništva i reakcije brojnih udruženja građana sa područja južne i jugoistočne zone Grada Mostara, koji su nezadovoljstvo novim položajem trase autoceste izrazili kroz peticiju. Nesumnjivo je da je potrebno sagledati sve zakonom predviđene aspekte uticaja autoceste, kako na život lokalnog stanovništva, tako i na zaštitu prirodnog, istorijskog i kulturnog nasljeđa. Međutim, planiranje prostora u Federaciji Bosne i Hercegovine u nadležnosti je Federalnog ministarstva prostornog uređenja, a Ministarstvo komunikacija i transporta BiH nije učestvovalo u pripremi, niti u konsultacijama vezano za optimizaciju trase autoceste Koridora 5c na pomenutoj trasi. Autocesta na Koridoru 5c javno je dobro od interesa za Bosnu i Hercegovinu i njene entitete i od velikog značaja je da se ovaj problem riješi na najbolji način, kako ne bi došlo do zastoja u planiranju aktivnostima, te nastavilo sa procesom transportnog povezivanja Bosne i Hercegovine sa zemljama u regionu. Autocesta na Koridoru 5c je dio Osnovne regionalne transportne mreže i Evropske mreže transportnog koridora na čijem je uključivanju Ministarstvo komunikacija i transporta uložilo i ulaže maksimalne napore kako Bosna i Hercegovina ne bi ostala transportno izolovana. Na ovom području do sada je tri puta mijenjan plan i stav je ovoga Ministarstva da se u potpunosti stavlja na raspolaganje svima onima koji rade planiranje na ovom području. I, naravno, da slažem se u potpunosti sa Vama i s onima koji su potpisali peticiju da nije u interesu da se javna dobra tek tako brišu, da tako kažemo, sa ovih karata kuda će ići Koridor pomenuti i da se nađe najbolje moguće rješenje [[govornik se upozorava na vrijeme]] kako za Javno preduzeće Autoceste, tako i za Bosnu i Hercegovinu, ali isto i za ljude koji su potpisali ovu peticiju. Hvala vam. 3
Hvala ministre. Komentar, uvažena zastupnica Pandurević.
Zahvaljujem se ministru na iscrpnom odgovoru, zamolila bih da mi dostavi odgovor i u pisanoj formi. Još ću zamoliti ga da, bez obzira što nije njegova nadležnost, iskoristi svoj autoritet, kako i unutar svoje partije, tamo postoje i kadrovi iz SBB-a, tako i prema kolegama iz federalnih ministarstava, jer bojim se da i u onako pomalo rovitoj situaciji u Mostaru pravimo i neke druge tenzije. Ja ovdje imam peticiju koju je potpisalo 1.078 lica uglavnom, ustvari zaista samo srpske i bošnjačke nacionalnosti. Kod nas su dolazili predstavnici Udruženja Srba iz Mostara koji kažu da su zaista egzistencionalno ugroženi ovom izmjenom trase i da dolazi u pitanje njihov održiv povratak, da su prisiljeni da u tom slučaju da napuste i Mostar. Hvala vam.
Hvala Vama. Riječ dajem uvaženoj zastupnici Dušanki Majkić. Izvolite.
Ja nisam postavila pitanje.
To je pitanje sa prošle sjednice, nije bilo ministra.
Nisam postavila pitanje.
Zahvaljujem se, izvinjavam se. Sekretaru, dakle, zastupnica nema pitanja. Riječ dajem uvaženom zastupniku, gospodinu Nikoli Lovrinoviću. Meni je tako napisano ovdje u ovom scenariju kojeg ja imam. Izvolite.
Dobar dan svima. Pozdravljam predsjedavajuće, dakle, sve kolege i koleginice, sve nazočne u dvorani na zasijedanju Zastupničkog doma. Ovo je pitanje, zapravo jedan, da tako kažem, sa tri-četiri podpitanja koje sam davno, ovaj, namjeri postaviti Ministarstvu pravosuđa, pa eto dogodilo se i sa Zastupničkim domom, zasijedanjem ovo što se dogodilo i nije bilo ministra u jednom trenutku, a evo sad, dakle, koliko vidim ministar je tu, ja sam, je li tu? Nije ni sad tu, je li? Dobro. Ništa, ovaj, dakle ja ću postaviti pitanje pa sad vidjet ćemo šta ćemo s tim na kraju. Znači, moje pitanje je glasilo sljedeće – Koliko je bilo neriješenih predmeta ratnih zločina u trenutku usvajanja Strategije a koliko ih ima zaključno sa jedanaestim mjesecom 2016. godine? 4 Od preostalog broja neriješenih predmeta ratnih zločina – koliko ih je u fazi istrage i koliko je podignutih optužnica, a u koliko slučajeva je sud donio presudu i koliko je slučajeva u postupku rješavanja po žalbi? Od svih predmeta ratnih zločina koji su procesuirani pred Sudom BiH i u kojima je Sud BiH donio presudu u prvom stupnju molim da mi dostavite pravne kvalifikacije kaznenih djela i po pojedinačnim predmetima da li je primijenjen Kazneni zakon SFRJ ili Kazneni zakon BiH iz 2003. godine? Od svih predmeta ratnih zločina u kojima je sud prvog stupnja ili drugi sud donio presudu – u koliko je predmeta sudio Sud BiH, a koliko entitetski sudovi, i nacionalnu strukturu predmeta u kojima je presudu u prvom stupnju donio Sud BiH? Dakle, to sam ja postavio Ministarstvu pravosuđa, e sad da li ima netko da će odgovoriti ne znam. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Vijeće ministara, danas ministar pravde nije ovdje, dakle ovo ostaje za iduću sjednicu. I ovo pitanje vezano za gospođu Majkić je u stvari sa prošle sjednice nije bilo prisutnog, mi evidentiramo ta pitanja i stavljamo ih odmah za narednu sjednicu, tako da znate da sam ja to pročitao na osnovu scenarija današnje sjednice i ova pitanja su pravljena u skladu sa ovim, je li, što nije bilo na prošloj sjednici bude na ovoj sjednici. Ali mi idemo dalje, dajem riječ uvaženom zastupniku Hazimu Rančiću. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani kolegice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, predstavnici medija, uvaženi gosti. Moje pitanje je namijenjeno ministru pravde i, naravno, obzirom da njega danas tu nema ne vidim svrhe postavljati pitanje. Ja sam i prošli put ovo čitao pitanje, nisam dobio ni usmeni ni pisani odgovor, da to ponovo sad radim mislim da nema svrhe, nema smisla. Hvala.
Hvala lijepo. I ovo će pitanje biti na idućoj sjednici. Sada dajem riječ uvaženom zastupniku Damiru Bećiroviću. Izvolite.
Poštovanje, moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću, a tiče se sporovima koji su pokrenuti protiv Bosne i Hercegovine na međunarodnim sudskim arbitražnim institucijama. Mene je zanimalo – U kojoj fazi su ti sporovi, koliko sporova takvih imamo i da li postoje bilo kakvi planovi ukoliko dođe do negativnih posljedica po Bosnu i Hercegovinu oko isplate tih šteta, jer znamo da se radi negdje od cca otprilike 3 milijarde KM tužbenih zahtjeva po Bosnu i Hercegovinu, a takođe znamo i da najveći dio tih tužbi se odnosi na institucije iz Republike Srpske? Da li postoje bilo kakvi planovi oko tih tužbenih sporova? Hvala. 5
Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić će dati odgovor. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo zastupnici, sve vas lijepo pozdravljam. Evo jedan kratak odgovor, ustvari možda odgovor od dvije ili tri minute zbog važnosti same teme. Dakle, pred međunarodnim tijelima trenutno se vodi nekoliko arbitražnih postupaka protiv Bosne i Hercegovine. Prvi je pokrenut od strane slovenskog investitora Elektrogospodarstvo Slovenije koji je podnio odštetni zahtjev protiv Bosne i Hercegovine pred Međunarodnim centrom za rješavanje investicionih sporova i to na bazi Sporazuma o unapređenju i zaštiti investicija između Bosne i Hercegovine i Slovenije i Ugovora o energetskoj povelji. U julu 2015. godine formiran je Arbitražni tribunal, a procesne radnje u ime Bosne i Hercegovine vodi Pravobranilaštvo BiH. Spor je pokrenut navodno zbog kršenja međunarodnih ugovornih obaveza od strane Rudnik i termoelektrana Ugljevik u kome tužilac u ovom predmetu potražuje sredstva uložena u izgradnju Rudnik i termoelektrana Ugljevik, kao i kompenzaciju za neisporučenu električnu energiju i osnovno potraživanje iznosi 695 miliona eura. Drugi proces je pred ... arbitražnim sudom u Hagu. U toku je arbitražni postupak po tužbi tužitelja Štrabak protiv Ministarstva komunikacija i prometa BiH zbog nadoknade štete. Visina spora je 642.000 eura. Radi se o sporu pokrenutom zbog kašnjenja Ministarstva prometa i komunikacija BiH kao naručitelja radova da izvođač radova bude uveden u posao na izgradnji mosta na rijeci Savi kod Svilaja. Radovi su trebali početi 2012. godine, a Ministarstvo komunikacija i prometa BiH se u predmetnom postupku tereti da je odgovorno za raskid Ugovora o građenju mosta na rijeci Savi kod Svilaja. I za jedan i za drugi arbitražni postupak Vijeće ministara je, naravno, zadužilo resorna ministarstva i Pravobranilaštvo da poduzmu sve aktivnosti koje su vezane za predmetne arbitražne postupke, da se održavaju kontakti sa ranije angažiranim advokatskim uredima, prisustvuje svim sastancima, te blagovremeno poduzimaju sve pravne radnje u cilju zaštite imovine i interesa Bosne i Hercegovine. Treći arbitražni postupak je „Viadukt“ d.o.o. Portorož protiv Bosne i Hercegovine. Ovaj predmet je prije nepuna dva mjeseca registrovan u Sekretarijatu Međunarodnog centra za ... investicionih sporova. Trenutno je u toku procesna faza dogovora, ... formiranja arbitražnog tribunala. U tužbi se navodi da je šteta za tužitelja nastala zbog kršenja Ugovora o koncesiji za projektovanje, izgradnju, korištenje, upravljanje i održavanje hidroenergetskih sistema na rijeci Vrbas koji je 2004. godine zaključen između Vlade Republike Srpske i Društva Hidroelektrane Vrbas kojeg su osnovali akcionari „Viadukta“. Odštetni zahtjev u ovom slučaju iznosi 54.139.000 eura. Dakle, u sve ove procese, naravno, uključena su resorna ministarstva i uključeno je Pravobranilaštvo BiH, ali treba vrlo jasno reći da u predmetnim arbitražnim postupcima kao tužena strana je označena Bosna i Hercegovina samo iz razloga što jedino Bosna i Hercegovina ima međunarodnopravni subjektivitet. Dakle, u predmetima Eelektrogospodarstvo Slovenije, „Viadukt“ Portorož protiv Bosne i Hercegovine kao tužena strana je označena Bosna i Hercegovina isključivo iz razloga što je tužena Republika Srpska a ista nema međunarodnopravni subjektivnitet. Pravobranilaštvo BiH će prema odredbama Zakona o Pravobranilaštvu štititi imovinu i interese Bosne i Hercegovine i vršiti poslove pravnog savjetovanja. Naravno, zbog kompleksnosti ovakvih međunarodnih postupaka Pravobranilaštvo ima pravo i zatražiće pomoć i od strane advokatskih kancelarija koje su angažovane i specijalizovane od međunarodne arbitraže. Ono što je važno istaći jeste da u skladu sa važećim 6 propisima Bosne i Hercegovine svu eventualnu štetu, kao i troškove koji nastaju iz arbitražnog postupka, snosi onaj ko je svojim činjenjem ili ne činjenjem doveo do vođenja međunarodnog arbitražnog postupka protiv Bosne i Hercegovine. Dakle, u situaciji nepovoljnog ishoda za Bosnu i Hercegovinu u bilo kojem međunarodnom arbitražnom sporu krajnje obaveze padaju na teret onoga entiteta na čijoj se teritoriji nalazi pravno lice koje je prouzrokovalo štetu. Mi smo ovdje govorili o konkretnim arbitražnim postupcima prouzrokovanim od strane Republike Srpske, njenih organa ili drugih tijela i upravo je Vlada Republike Srpske svjesna svojih obaveza u predmetima Ugljevik i „Viadukt“ za praćenje svih [[govornik se upozorava na vrijeme]] zadužila je krajnje eventualne štetnike, čime će, naravno, biti u potpunosti zaštićeni interesi Bosne i Hercegovine, a sav teret pasti na one koji su ustvari prouzrokovali i pokretanje ovakvih arbitražnih postupaka.
Hvala lijepo. Komentar, gospodin Bećirović. Izvolite.
Ja se zahvaljujem predsjedavajućem Zvizdiću na iscrpnom odgovoru i samo bih da podsjetim da je Federacija takođe bila u sličnim sporovima koji se tiču izgradnje Termoelektrane Tuzla i Termoelektrane Kakanj i da je taj novac već nadoknađen, tako da je otplaćen taj dug. I vrlo je izvjesno da ćemo imati negativan ishod ove arbitraže, tako da nadam se da će se svi pripremiti jer se radi o ogromnom iznosu. Hvala.
Hvala lijepo. Sada riječ dajem uvaženom zastupniku Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, koleginice i kolege. U februaru 2015. godine predložio sam da zadužimo Vijeće ministara BiH da pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Zakon o zabrani izazivanja nacionalne, vjerske, rasne mržnje, kao i svakog drugog oblika mržnje. Podsjećam ovaj Parlament je usvojio taj prijedlog. Od tog momenta to je vlasništvo ovog Parlamenta. Vijeće ministara je u skladu sa odlukom Parlamenta imalo obavezu da do kraja te 2015. godine dostavi takav prijedlog u parlamentarnu proceduru. Međutim, Vijeće ministara to još uvijek nije učinilo, a trenutno je, evo, počela i 2017. godina. Riječ je, po mom sudu, o jednom od esencijalnih zakona za državu Bosnu i Hercegovinu i za sve njene građane i narode. Zbog toga sam postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, ne da odgovori da li je takav zakon upućen ili ne, jasno je da Vijeće ministara još uvijek nije realiziralo odluku Državnog parlamenta, već postavljam pitanje da se javno kaže – Koji su to politički faktori u ovoj zemlji koji su protiv takvog jednog zakona?
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite. 7
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Dakle, shodno pokrenutoj inicijativi, o kojoj je govorio uvaženi zastupnik, za izradu Prijedloga zakona o zabrani, izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini odmah poslije takve inicijative, dakle već u junu 2015. godine Vijeće ministara je zadužilo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da počne raditi na pripremi i izradi ovoga zakona. Ministarstvo je u tom smislu formiralo jednu radnu skupinu za izradu zakona, i zaista je u radnu skupinu uključilo sve relevantne subjekte, dakle od predstavnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Ministarstva sigurnosti, Ministarstva pravde, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, Direkcije za evropske integracije, Federalnog ministarstva pravde, Ministarstva pravde Republike Srpske, Vlade Brčko Distrikta, Međureligijskog vijeća, Ministarstva za ljudska prava, itd. Poslije održanih nekoliko sastanaka na kojima je analiziran postojeći zakonski okvir koji se primjenjuje u Bosni i Hercegovini radna skupina je došla do zaključka da se ova oblast na osnovu postojećih zakonskih rješenja u regiji ustvari uređuje krivičnim zakonima, te je sačinila jednu Informaciju prema Vijeću ministara u kojoj je predloženo da se umjesto izrade zakona pripremi Nacrt izmjena i dopuna Krivičnog zakona BiH, čime smo mi zajedno sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice zadužili Ministarstvo pravde da se izvrše potrebne izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH, da se poboljša njegov zakonski okvir i na način da se pored postojećih krivičnih djela uključe i krivična djela koja se odnose na izazivanje i širenje nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini. Mislim da će takve izmjene i dopune Krivičnog zakona biti vrlo brzo usvojene na Vijeću ministara i proslijeđene dalje u parlamentarnu proceduru.
Hvala lijepo. Komentar, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Dakle, ne postoji ni jedan parlament na svijetu koji može iskazati zadovoljstvo činjenicom da mu izvršni organ ne provodi one odluke koje je taj parlament usvojio, tako je i u ovom slučaju situacija, nažalost. Šta je suština ovog prijedloga to je više nego jasno, a u kojoj formi će on biti realiziran to je već drugo pitanje. Da li će to biti kako je Parlament odlučio leks specialis zakon koji će zabraniti izazivanje nacionalne, vjerske i svake druge mržnje u ovoj zemlji ili će doći neki prijedlog od strane Vijeća ministara u smislu da popravimo Krivični zakon pa da na taj način to pitanje riješimo to je sada i do Vijeća ministara i do Parlamenta. Ali, nažalost, mi nemamo ni zakona, ni izmjena ni dopuna tog Zakona. I u ovom trenutku, dakle, želim iskazati nezadovoljstvo naspram te činjenice i reći da ću nastaviti, vjerujem kao i ostale kolege ovdje, da insistiram da što prije taj zakon, leks specialis zakon ili eventualno izmjene i dopune Krivičnog zakona dođu ovdje u parlamentarnu proceduru. To nam je zaista jedan od esencijalnih zakona u ovom trenutku.
Hvala lijepo. 8 Sada riječ ima uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Moje zastupničko pitanje upućeno je predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću, a odnosi se na Odluku koju je Vijeće ministara donijelo 2004. godine, i po kojoj je u stavu (3) ove Odluke izvršena kategorizacija uposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine. I na osnovu te kategorizacije određena je osnovica za sve uposlene u institucijama Bosne i Hercegovine o dužini trajanja godišnjeg odmora i to na način da 25 radnih dana godišnjeg odmora imaju rukovodioci u institucijama Bosne i Hercegovine, 20 radnih dana ostali državni službenici i 18 radnih dana namještenici. Moje pitanje je – Da li ova Odluka, koja je na snazi od 2004. godine, predstavlja diskriminaciju prema uposlenim u institucijama Bosne i Hercegovine iz razloga što polazeći od temeljnih ljudskih principa, ali i od činjenice da svi radimo 8 radnih sati, nejasno je zašto nije definirana jedinstvena polazna osnovica o trajanju godišnjih odmora za sve uposlene u institucijama bez obzira na kojoj poziciji radili, a onda da se prema dužini radnog staža, uslova pod kojima netko radi ili živi i samog zdravstvenog stanja uposlenih dodaju dodatni dani godišnjeg odmora? Hvala.
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara, odgovor. Izvolite.
Hvala. Ja ću kratko odgovioriti na ovo pitanje, iako i prošli put sam rekao da i zamolio da zaista pitanja koja doleze meni i članovima Vijeća ministara budu upućena u skladu sa odredbama Poslovnika o radu Predstavničkog doma. Veliki dio pitanja je došao juče tek poslije 16 sati, a trebao je doći najdalje do 10 sati kako je to definisano i odredbama Poslovnika. Što se tiče ovoga pitanja ja bih jako volio i ako mogu preporučiti i uvaženoj zastupnici da ga pretvori u jednu vrstu inicijative ka Vijeću ministara, da se Vijeće ministara izjasni o odredbama ovoga podzakonskog akta koji je usvojen 2004. godine, a na bazi određenih mišljenja i smjernica koje smo dobili od Institucije ombudsmena BiH u kojem je zauzet jedan načelan stav da svi zaposleni treba da imaju istu polaznu osnovu, dakle, odnosno start od 18 dana, a da se do 30 dana, koliko je to moguće i koliko je to najviše, trebaju utvrditi posebni kriteriji poput godina radnog staža, težine poslova i zadataka, socijalnog statusa, broja maloljetne djece, itd. Dakle, umjesto odgovora na ovo pitanje, koji može biti evo ovakav kakav jeste potpuno suhoparan, da je ovo podzakonski akt koji je u ovome trenutku usklađen u skladu sa Zakonom o državnoj službi i Zakonom o radu BiH, da se pretvori u inicijativu koja bi onda bila na Vijeću ministara i na bazi koje bi mi razmotrili ove odredbe podzakonskog akta i eventualno ih promijenili, uključujući i izmjene Zakona o državnoj službi i Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine. Hvala. 9
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica, komentar.
Prvo mi je nejasno uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara da li ste ovo sada što ste mi na početku rekli da do 16 sati ste dobivali neka poslanička pitanja, da li se to odnosi na moje pitanje ili ste trebali da dobijete na vremenu kako biste ovako nekoncizan odgovor meni dali, to je sada na Vama da li je to tako ili nije. Moje pitanje je upućeno u skladu sa Poslovnikom i otišlo je Vijeću ministara u petak, a dodatno sam jučer se potrudila da gospodi dostavim i Mišljenje ombudsmena za ljudska prava. Gospodine Zvizdiću moje nije da ja pokrećem inicijative, nego moje je da pitam. Iz Vašeg odgovora ste meni jasno dali do znanja da je ova Odluka diskriminatorna spram uposlenih u Vijeću ministara, što bi Vijeću ministara bio dovoljan signal da vi poradite na izmjeni i dopuni, odnosno na otklanjanju ovih zakonskih normi ili podzakonskih akata. Ja Vas molim da ovo sve što ste meni rekli dostavite u pisanoj formi, a sukladno tome ja ću, ukoliko Vi ne poduzmete ništa, itekako da se obratim sa inicijativom o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem uvaženom zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam Vas, zamjenike, kolege, kolegice i sve ostale koji su prisutni. Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara. Poštovani predsjedavajući, premijeru, kako Vam je draže, kažu da je čovjek gospodar neizgovorene a rob izgovorene riječi. Vi ste onog trenutka kada ste pročitali svoj ekspoze u ovoj sali postali rob 12.713 riječi koje ste ovdje izgovorili, i Vaš ekspoze je za mene neiscrpan izvor ideja za pitanja Vama, budući da ste dali obećanja od kojih jedan dobar dio ja moram reći da podržavam. Razmišljajući šta danas da Vas pitam, bila je tu duga lista mogućnosti da li da Vas pitam dokle se došlo sa formiranjem Vijeća za nacionalnu sigurnost, dokle ste došli sa formiranjem Ministarstva poljoprivrede na državnom nivou, šta je sa silnim obećanim strategijama, dokle ste sa osiguranjem ravnopravnosti naroda i građana, osnaživanjem BH institucija, političkom stabilnošću kao prioritetom, ali sam ipak izabrao nešto sasvim drugo. Pitaću Vas – Dokle ste došli sa osnivanjem Banke za obnovu i razvoj Bosne i Hercegovine, koju ste obećali, i šta je sa izradom i usvajanjem Zakona o strateškim investitorima i investicijama u Bosni i Hercegovini? Podsjetiću Vas da ste to kao jedan od prioriteta ekonomskih naveli, da je cilj formiranja te banke, naravno, omogućavanje rasta investicija na državnom nivou, da ste nam obećali održiv i ravnomjeran privredni razvoj Bosne i Hercegovine, to je ono što Vas kolega Šepić non stop pita, da ste nam kroz Zakon o investicijama i investitorima obećali olakšice za njih, a prosperitet 10 za državu. I evo da, prekoračio sam vrijeme, ovdje ću se zaustaviti pa ću prokomentarisati kad ne dobijem odgovor.
Ja što se vremena tiče vrlo, vrlo pristojno. Ovaj, ali izvolite gospodine predsjedavajući.
Dakle, ja ponovo želim da upozorim na način postavljanja pitanja, pitanje se postavlja konkretno ne nikako iz oblasti, kako je to uradio uvaženi zastupnik Magazinović, on se je osvrnuo samo na moj ekspoze, on ima upravo toliko riječi koliko je rekao, dakle 30 gusto kucanih stranica i ja ću ubuduće odgovarati samo kad unaprijed budem znao vrlo konkretno pitanje koje je vezano za moj ekspoze. Što se tiče samog ekspozea on je vezan za mandatni period, dakle ne za dvije godine koliko je tek prošlo, moram reći da sam i ja i Vijeće ministara da smo više nego zadovoljni urađenim i izvršenim napretkom u odnosu na blokade koje smo zatekli od strane Vijeća ministara u kojem su jedna od najvažnijih i dominantnijih uloga ... članovi partije iz koje dolazi gospodin Magazinović, koji postavlja ovo pitanje. Dakle, zadovoljni smo napretkom, a u konačnici ćemo dati pravu analizu svih obećanja, odnosno ukupnu analizu samog ekspozea kada prođe mandat za koji taj ekspoze i važi. Hvala.
Komentar, gospodin Magazinović.
Kao što sam rekao nakon što ne dobijem odgovor daću komentar i tu ću se poslužiti riječima premijera ili predsjedavajućeg Vijeća ministara iz ekspozea. Prva stvar, on je u svom ekspozeo hvalio svog prethodnika gospodina Bevandu i ono što je uradilo Vijeće ministara pod njegovim rukovođenjem, što je sasvim suprotno od ovog što je sad rekao. To jedna stvar. A druga stvar, on je na kraju rekao, jedina prepreka implementaciji predloženih aktivnosti iz ekspozea jeste izostanak političke volje, dakle ako dobro razumijem ono što je predsjedavajući Vijeća ministara ili premijer rekao, ja mislim da je on sam odgovorio, dakle da je ovdje razlog jedan, jedna opšta, opšti izostanak političke volje i jedan nerad. A što se tiče postavljanja pitanja, član 168. stav (2) kaže – naznaka oblasti na koju se odnosi pitanje, ako ja Vama trebam reći u kom redu u Vašem ekspozeu je pitanje, ako Vi ne znate šta ste obećali, to već nije moj problem nego Vaš.
Hvala lijepo. Riječ dajem uvaženom zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, pozdravljam sve prisutne u sali. 11 Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara, oblast, pitanje se odnosi znači na neimplementaciju dijela Zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća. Naime, Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća predviđeno je da Vijeće ministara upravlja sistemom zaštite i spašavanja kada prirodne i druge nesreće prevaziđu kapacitete nižih nivoa vlasti. Vijeće ministara BiH proglašava nastanak stanja prirodne ili druge nesreće na jednom dijelu ili cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine na prijedlog Koordinacionog tijela Bosne i Hercegovine za zaštitu i spašavanje ili na zahtjev nadležnih organa entiteta ili Brčko Distrikta koji su već proglasili stanje prirodne ili druge nesreće. Okvirnim zakonom Vijeće ministara BiH nadležno je između ostalog i za formiranje mješovite specijalne jedinice za zaštitu i spašavanje. Ova jedinica se aktivira u slučaju prirodnih i drugih nesreća, kao i za učešće u međunarodnim vježbama, operacijama pomoći i drugim aktivnostima. S obzirom da Kancelarija za reviziju institucija BiH u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka na temu – Aktivnosti institucija Bosne i Hercegovine za provođenje zaštite i spašavanja u prirodnoj ili drugoj nesreći konstatovala da nije formirana mješovita jedinica i da je Vijeće ministara nadležno za formiranje iste, pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara, znači: 1. Da li je u periodu do dostavljanja, od dostavljanja Izvještaja do danas formirana ova jedinica? 2. Ako nije, da li je u prvoj polovini ove godine planirano da zajedno sa Ministarstvom sigurnosti intenzivirate aktivnosti na pronalasku optimalnog rješenja koje će voditi ka realizaciji ove zakonske odredbe? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor, ministar sigurnosti. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanici i poslanice. Vezano za ovo poslaničko pitanje, ja bih rekao da Ministarstvo bezbjednosti ovu obavezu pokušava izvršiti u dužem vremenskom kontinuitetu i još uvijek to nije završeno, a izvršenje ove obaveze smo prenijeli i u 2017. godinu. Optimalno rješenje se sagledava kroz preduzete eurointegracijske obaveze pristupanja Bosne i Hercegovine mehanizmu civilne zaštite EU i članstva u Evropskoj uniji. EU osigurava više od 2,5 miliona eura za opremanje i obučavanje za operativne strukture civilne zaštite entiteta i Brčko Distrikta, različitih specijalnosti, odbrana od poplava, spašavanje na vodi, urbano traženje, spašavanje od zemljotresa i RHB zaštita, koje bi vlade entiteta po preuzetim obavezama trebale proglasiti specijaliziranim jedinicama i dati im ulogu mješovitih, dati im ulogu u mješovitim jedinicama u skladu sa Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju. Ova zakonska obaveza je svojevrsno obaveza prema EU, usklađivanje, dakle, sa evropskim standardima EU. Vlade entiteta nisu još završile postupak proglašenja ovih jedinica specijaliziranim na osnovu čega bi iste mogle ući u sastav mješovite jedinice za spašavanje u Bosni i Hercegovini i međunarodnih misija pomoći u katastrofama. Bez ovih odluka vlada mi nismo u mogućnosti organizovati, dakle, niti radionicu, niti donošenje odluke o formiranju ove mješovite jedinice. Hvala. 12
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik, komentar.
Pa evo ja zahvaljujem ministru na datom odgovoru, evo ne znam šta bi rekao, ovaj, očito da se mora kad je u pitanju rješavanje ovog problema, koji je evo i obaveza spram EU, intenzivirati aktivnosti da zajedno sa entitetskim vladama u što brže jel' realizujemo ovu obavezu. Ne samo da bi ta mješovita jedinica bila na pomoći u situacijama prirodnih i drugih nesreća u Bosni i Hercegovini, već sigurno bi ona na neki način i popravila ugled Bosne i Hercegovine u svijetu, obzirom evo da je Bosna i Hercegovina duži period bila primalac pomoći, mi bi sa takvom jedinicom mogli izaći, ovaj, u Evropu, pružiti drugima pomoć isto jel' kao što imamo ove specijalne jedinice Oružanih snaga ili Ministarstva unutrašnjih poslova koje učestvuju u određenim misijama. Zato smatram da bi bilo vrlo važno intenzivirati aktivnost i što brže, evo da kažem, realizovati ovu obavezu i formirati ovu jedinicu. Hvala.
Riječ ima uvažena zastupnica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući i gospođo dopredsjedavajuća, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, dame i gospodo. Moje pitanje glasi: Kad Ministarstvo pravde BiH namjerava provesti reformu Zakona o izvršnom postupku kako bi se efikasno smanjio zaostatak, značajan zaostatak u rješavanju komunalnih predmeta u sudovima i kako bi se uvela sudski naložena medijacija? U Izvještaju Evropske komisije o napretku Bosne i Hercegovine za 2016. godinu navedeno je da jeste postignut određeni napredak u ispunjavanju pojedinih prošlogodišnjih preporuka po pitanju odgovornosti i učinkovitosti integriteta u pravosuđu. Međutim, veći broj preporuka nije ispunjen, nije usvojen akcioni plan za provedbu Strategije za reformu pravde za period 2014–2018. godina, a sporo rješavanje zaostalih komunalnih predmeta u sudovima i neadekvatne procedure za izvršenje sudskih odluka i dalje narušavaju efikasnost pravosudnih organa. Najveći dio zaostalih nerješenih predmeta čine neplaćeni računi za komunalne usluge, više od 1,7 miliona od juna 2016. godine. Na dan 30.06. u sistemu je bilo 289 923 nerješena slučaja, što predstavlja 52,97% od svih ukupnih slučajeva koji nisu riješeni u Bosni i Hercegovini. Kako bi se postigli bolji rezultati na smanjenju zaostataka sistem treba unaprijediti sveobuhvatnim zakonodavnim i institucionalnim mjerama, posebno izmjenama i dopunama entitetskih zakona o izvršnom postupku i efikasnijom naplatom potraživanja, odnosno uraditi reformu Zakona o izvršnom postupku kako bi se efikasno smanjio zaostatak i uvela sudski naložena medijacija u odabranim pilot sudovima, koji jesu određeni od strane Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Hvala. 13
Hvala lijepo. Riječ ima ministar pravde u Vijeću ministara. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, uvažena predsjedavajuća, zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo prvo se ispričavam jer sam imao neke obaveze jutros, a imao sam i ovdje dva pitanja, tako da sam malo kasnio. A što se tiče odgovora na ovo postavljeno konkretno pitanje, znači nakon drugog sastanka Strukturalnog dijaloga, koji je održan krajem 2011. godine, vezano za pitanje nerješenih starih predmeta Evropska komisija je preporučila uvođenje niza mjera za smanjenje velikog priliva predmeta neplaćenih komunalnih računa, kao što su rješavanje komunalnih predmeta van sudova, prenos vansudskog dijela izvršnog na privatne ili javne agencije za izvršenje i prenos vanparničnih ostavinskih predmeta na notare, što je sve u nadležnosti entitetskih, općinskih, odnosno okružnih sudova. Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće BiH razmatralo je sve preliminarne preporuke Evropske komisije koje se odnose na provođenje Strategije za reformu sektora pravde, te je zaključilo da izvršni postupak treba biti reformiran na način da se smanje nadležnosti sudova u izvršnoj proceduri, te preporučilo prenošenje određenih nadležnosti sudova u izvršnom postupku na institucije izvan pravosudnog sustava i to: a) na komunalna poduzeća, tj. prenošenje nadležnosti u pogledu provođenja prvostupanjskog postupka i postupka po prigovoru; b) na notare i c) privatne izvršitelje, odnosno javne agencije u fazi naplate potraživanja. Preporuke su dostavljene nadležnim entitetskim ministarstvima pravde, Strategijom, spomenutom, za reformu sektora pravde za period 2014–2018. godine u dijelu efikasnost i efektivnost pravosudnih institucija u Bosni i Hercegovini prepoznat je problem nerješenih predmeta u izvršnom postupku, a koji se između ostalog odnosi na naplatu potraživanja za izvršene komunalne usluge. Kao rješenje ovog problema u Strategiji je predviđeno da se izradi analiza mogućnosti unapređenja izvršnog postupka i pojedinih vanparničnih postupaka kroz prenos nadležnosti na druge subjekte i da se izradi i u proceduru uputi prijedlog izmjena postojećih zakonskih i podzakonskih akata za izmještanje izvršnog postupka i pojedinih vanparničnih postupaka i sudova sukladno s izrađenom analizom. Kao nositelji ovog zadatka su određeno stvarno nadležna tijela entiteta i Brčko Distrika BiH. Nadalje, Strategijom se takođe, prepoznata potreba da se afirmira sudska nagodba mecijacije i arbitraža kao alternativni način rješavanje sporova, kao i da se izradi analiza i prijedlozi izmjena i dopuna zakonskih i podzakonskih akata za unapređenje postupka medijacije. Hvala.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica, komentar. Izvolite. 14
Zahvaljujem predsjedavajući. Visoko sudsko i tužilačko vijeće jeste pokrenulo sistem za unapređenje evidencije predmeta neplaćenih računa u 22 općinska, odnosno osnovna suda i 14 komunalnih preduzeća i taj sisem omogućava neposrednu obradu. Međutim, ostaje i dalje prilično gorak ukus realne stvarnosti i činjenice da prosječno trajanje postupka u takvoj vrsti parničnih predmeta pred prvostepenim sudovima jeste smanjen sa 511 dana, skraćen je za 10 dana, ali ipak je to vrlo dug vremenski period i ja se nadam da ćete vi kao resorno ministarstvo učiniti značajne napore na unapređenju datih zakona i ovoga što sam ja predložila kao zastupnica i što je Evorpska komisija naravno dala obavezu Bosni i Hercegovini da uradi. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Jedno od najvećih pitanja, problema koje mi imamo u ovoj zemlji je odlazak ljudi iz ove zemlje, ja sam više puta do sada ovdje pokušavao, inicirao, postavljao pitanja da se otvori rasprava u kojoj ćemo pošteno govoriti o tome, o tome problemu. Nažalost, naše vlade zabavljene same sobom, na neki način opterećene nekim potpuno nevažnim stvarima, nemaju ni snage, ni kapaciteta da otvaraju, diskutiraju prave teme koje se tiču svih ljudi u ovoj zemlji. Jedna od oblasti koja najviše trpi kad je u pitanju odlazak ljudi iz BiH je zdravstvo, zato je moje pitanje danas: Šta je Vijeće ministara do sad konkretno uradilo u ovom mandatnom periodu, dakle u ove dvije godine, i šta planira uraditi nadalje da zaustavi ili da smanji odlazak ljekara i medicinskog osoblja iz zdravstvenih ustanova u BiH? Kratko obrazloženje što sam danas se odlučio da postavim ovo pitanje. Dakle, neki sam dan pročitao informaciju Liječničke komore Federacije BiH koja je sastavila Informaciju na osnovu informacija iz kantonalnih liječničkih komora, koja kaže da je u 2016. godini 300 ljekara napustilo BiH, da ih je 50 otišlo iz Bosne i Hercegovine direktno nakon završenog medicinskog fakulteta. Dakle, najveći dio i posebno me to boli, posebno me to tretira, najveći dio ljekara koji odlaze iz BiH je iz moje izborne jedinice, iz Unsko-sanskog kantona 80, 50 ih je iz Tuzlanskog kantona. Kad svaki dan ili veoma često sulušamo kako odlaze najveći stručnjaci, eminentni ljudi, napuštaju Klinički i univerzitetski centar ovdje u Sarajevu moje pitanje je logično – Kuda sve ovo ide, dakle kuda ide generalno ovo društvo, kuda ide zdravstvo, kako će završiti zdravstveni sektor, odnosno zdravstveni sistem u BiH? Dakle, zato bih zamolio konkretno odgovor na ovo pitanje.
Ministar civilnih poslova, izvolite. 15
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni zastupnici. Nadležnost Ministarstva civilnih poslova BiH je utvrđena članom 15. Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH prema kojem je Ministarstvo civilnih poslova BiH nadležno za obavljanje poslova, izvršavanje zadataka koji su u nadležnosti Bosne i Hercegovine i koji se odnose na utvrđivanje osnovnih principa koordinacije aktivnosti i usklađivanje planova entitetskih tijela vlasti i definisanje strategije na međunarodnom planu, između ostalog i u području zdravstva. Imajući u vidu Zakonom definisane nadležnosti Ministarstvo civilnih poslova BiH kontinuirano realizuje aktivnosti s ciljem jačanja kapaciteta zdravstvenih ustanova, a time i poboljšanja uslova za rad zdravstvenih radnika i stvaranju uslova za dugoročno i održivo pružanje zdravstvenih usluga. U protekle dvije godine Ministarstvo civilnih poslova BiH u suradnji sa Vladom Japana realizovalo je donaciju medicinske opreme zdravstvenim ustanovama u Bosni i Hercegovini ukupne vrijednosti oko 1,5 milion KM. Nabavljena je oprema za endoskopiju i oprema za kompjutersku radiografiju. Ministarstvo civilnih poslova BiH će u 2017. godini nastaviti koordinaciju navedenih aktivnosti u saradnji sa Vladom Japana radićemo na realizaciji dva projekta, jedan u visini od 510 hiljada KM, drugi u visini od 580 hiljada KM za nabavku medicinske opreme. Pored navedenih aktivnosti, koje se realizuju sa ciljem jačanja kapaciteta zdravstvenih ustanova u Bosni i Hercegovini i poboljšanju uslova za rad zdravstvenih radnika, Ministarstvo civilnih poslova BiH je fokusirano i na jačanje kapaciteta u oblasti javnog zdravlja u toku 2016. godine. Američki centar za kontrolu i prevenciju bolesti CDC na osnovu aplikacije Ministarstva civilnih poslova BiH je odobrio Bosni i Hercegovini sredstva za implementaciju projekta – Jačanje kapaciteta za nadzor i odgovor na avijarnu i pandemijsku influencu u Bosni i Hercegovini ukupna vrijednost je 2 miliona američki dolara. U cilju ispunjavanja međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine, izvještavanja prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji Ministarstvo civilnih poslova BiH u skladu sa ranije pomenutim nadležnostima sredinom 2015. godine je formiralo Radnu grupu za izvještavanje o implementaciji Globalnog kodeksa Svjetske zdravstvene organizacije vezano za međunarodno zapošljavanje zdravstvenih radnika KOD(?) u čijem radu učestvuju i predstavnici entitetskih ministarstava zdravstva, Agencije za rad i zapošljavanje BiH, Agencije za statistiku BiH i Ured Svjetske zdravstvene organizacije u Bosni i Hercegovini. Prema raspoloživim informacijama nadležnih institucija utvrđeno je da Bosna i Hercegovina ne postoji, da u Bosni i Hercegovini ne postoji sistem praćenja kretanja zdravstvenih radnika, naročito van granica Bosne i Hercegovine. Preporuka Radne grupe za izvještavanje o implementaciji Globalnog kodeksa Svjetske zdravstvene organizacije vezano za međunarodno zapošljavanje zdravstvenih radnika KOD je da se u rad ovog tijela uključe entitetski zavodi za zapošljavanje, ljekarske komore na svim nivoima vlasti i druge institucije za koje se smatra da bi mogli doprnijeti efikasnijem praćenju informacije definisane Kodeksom Svjetske zdravstvene organizacije. Organizacija, finansiranje i pružanje zdravstvene zaštite u Bosni i Hercegovini predstavljaju odgovornost entiteta, 10 kantona u Federaciji BiH i Brčko Distrikta BiH. Načela, mjere, način organizovanja i provođenja zdravstvene zaštite, te sadržaj i način obavljanja i nadzora na obavljanju zdravstvene zaštite utvrđeno je Zakonom o zdravstvenoj zaštiti Federacije BiH, Republike Srpske i Brčko Distrikta BiH. Za strateško upravljanje u zdravstvu nadležna su entitetska ministarstva zdravlja i Odjel za zdravstvo Brčko Distrikta BiH.
Hvala Vama. Komentar, uvaženi zastupnik, gospodin Šepić. Izvolite. 16
Ma ja znam nadležnosti ove zemlje ljudi i nije sporno da mi svi znamo nadležnosti, ali je, dakle, pitanje samo koliko mi se bavimo sa ovim, koliko mi ovo koordiniramo, koliko mi ove teme uopće stavljamo na dnevni red. Dakle, ako i ne piše tamo u nadležnostima da je to Vaša direktna nadležnost, nigdje ne piše da nemate pravo time se baviti. Imate Konferenciju ministara zdravstva, dakle imate mehanizam preko kojeg možete ove teme diskutirati i preko kojih možete to imati na dnevnom redu. 350 ljudi napustilo Federaciju u jednoj godini, to je u prosjeku 100 miliona maraka na godišnjem nivou gubitka kapitala iz ove zemlje. Dakle, Bosna i Hercegovina spada u grupu zemalja sa najvišim izdvajanjima za zdravstvo, a znate kako nam je otprilike zdravstvo i mi sad osnovna naša priča je nema nadležnosti, Kina dala ovo, Japan dao ono. Pa, dakle, molim vas govorim o potrebi da ovo budu teme s kojima će se ova država baviti i s kojima će se institucije u ovoj zemlji baviti. I zato evo moja, kako se zove, inicijativa Vijeću ministara da se u narednom periodu, u naredni mjesec, u 45 dana najduže, dakle da se obavi rasprava, pripremi informacija o stanju zdravstva u Bosni i Hercegovini sa prijedlogom mjera za održivost zdravstvenog sistema u BiH, ako to nema kapaciteta da radi ova vlada, onda ne znam što nam uopće treba vlada. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, mediji i ostali prisutni. Moje pitanje je u suštini ponovljeno pitanje sa 39. sjednice i objasniću kratko razlog. Na zadnje, zadnji puta i predzadnji puta sam postavljajući pitanje dobio odgovor od Ministarstva i zato mi je drago što vidim danas ministra, da nisu dobili na vrijeme, da ne mogu sad dati odgovor, zato mi je drago da je danas ministar tu i ponoviću, ponoviću, ponoviću ovo pitanje i nadam se da ću dobiti odgovor, a pitanje je jednostavno i više puta se ponavlja. Znači, pitanje je, s obzirom na teško financijsko stanje na BHRT-u i potrebno preduzimanje određenih mjera – Šta nadležno ministarstvo čini kako bi se negativni financijski i drugi trendovi zaustavili, te da li ministarstvo radi na izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV sistemu BiH sa akcentom na dio Zakona koji reguliše finansiranje Javnog RTV sistema? Obrazloženje ću dati nakon odgovora.
Ministar prometa i komunikacija, odgovor. Izvolite.
Poštovani zastupniče prije otprilike 5 mjeseci jedan od zaključaka Vijeća ministara je bio da se formira radna grupa koja će raditi na reviziji postojećeg Zakona za kojega, za kojeg smo utvrdili svi da je manjkav od samog njegovog nastanka, znači prije otprilike desetak godina. Tri puta je ovo Ministarstvo slalo urgencije da nam se dostave imena ljudi za tu radnu grupu i tek smo zadnje ime dobili u prvoj polovici decembra 2016. godine. Nakon toga smo poslali 17 mišljenje prema Ministarstvu financija i trezora, jer za ovu radnu grupu ne trebaju nikakva dodatna finasijska sredstva, ali ipak nam to mišljenje treba i ja vjerujem da ćemo to mišljenje dobiti već u toku ove sedmice. Ja sam već kontaktirao ljude koji su u toj resornoj radnoj grupi i ona će krenuti sa revizijom postojećeg Zakona. Takođe mi smo upoznati sa inicijativom poslanika Mirsada Mešića o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV servisu u BiH na način da se prikupljanje RTV takse putem telekom operatera produži zaključno sa 31.12.2017. godine. O stanju ove inicijative je trenutačno jedino moguće prijelazno rješenje kako bi se ostavilo prostora na intenziviranju napora za prevazilaženje ovog problema i da se nađe održivi model naplate RTV takse, a upravo to bi ova Radna grupa i trebala da radi. Smatramo da postojeće odredbe Zakona kada je u pitanju model naplate RTV takse su jasne i kao takve trebaju se ispoštovati od svih uključenih strana, kako bi javni RTV servisi u Bosni i Hercegovini ne bi ostali bez prihoda neophodnih za njihovo finansiranje. Evo opet ću se vratiti na sažetak odgovora, mi ćemo u narednoj sedmici sazvati ovu Interresornu radnu grupu i ja bih naravno volio da i Vi kao jedan od predlagača i davanja ove inicijative budete na tom sastanku i da budete direktno svjedok u kojem će to pravcu ići, a na ovo Ministarstvo u potpunosti možete računati i nama je definitivno u interesu da ovaj problem riješimo. Hvala vam.
Hvala uvaženom ministru. Riječ ima uvaženi zastupnik, komentar. Izvolite.
Ja sam zadovoljan odgovorom, nadam se da i ovi koji prate problematiku u ovoj oblasti su danas čuli od ministra koje su aktivnosti i Interresorna radna grupa i sve aktivnosti koje će uslijediti i imamo danas i na dnevnom redu jedno prelazno rješenje koje samo, s kojim samo dobijamo na vremenu da ovaj problem riješimo. I niz pokušaja smo imali i u Parlamentu da taj problem riješimo. Meni je danas i bio cilj da lično od ministra čujem koje su aktivnosti, šta se planira i vidim da te aktivnosti idu. Šta me je ponukalo da ovo ponovo pitam? Stvorena je naima jedna slika u javnosti da je sve do parlamentaraca, vrlo često nas zovu, pitaju, novinari se interesuju i to je prirodno da pitaju i rečeno je da je to samo do nas i jest do nas, ali jedan koordinirani rad izvršne i zakonodavne vlasti na ovako osjetljivom problemu mora postojati. Ja se nadam da ćemo ubrzo imati i rješenje koje će Interresorna radna grupa pod okriljem i Ministarstva i Parlamenta ponuditi. Hvala vam.
Hvala Vama. Sada riječ dajem uvaženom zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno ministru vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, međutim kao i svih prethodnih puta kada sam to pokušao uraditi ministar, niti zamjenik nisu bili tu. Ja ću 18 pitanje svakako postaviti i u skladu s Poslovnikom tražiću priliku da ga ponovo postavim na idućoj sjednici. U svakom slučaju pitanje glasi – Koliko zemalja je ukinulo vize za nosioce običnih putnih isprava Bosne i Hercegovine u periodu između 31.03.2015. i 17. januara 2017. godine, odnosno tokom aktuelnog saziva Vijeća ministara? Podaci kojima ja raspolažem je da se radi o samo tri zemlje, dakle u ovom dvogodišnjem periodu za koji je odgovoran ministar vanjskih poslova. Ono što je posebno zabrinjavajuće je što smo u tom istom periodu pali, mi smo kraj 2014. godine u poređenju sa drugim zemljama pali, kraj 2014. godine smo dočekali na 42. mjestu, a kraj 2016. godine smo dočekali na 52. mjestu. Naši državljani mogu bez vize sa običnim pasošima u samo 101 zemlju. Slovenija je već godinama na 12. mjestu 164 zemlje su im otvorene bez viza, Hrvatska je na 22. mjestu, mogu u 149 zemalja, Srbija je ispred nas na 43. mjestu, Makedonija na 45. mjestu, Crna Gora je na 47. mjestu. Od evropskih zemalja iza nas su samo Bjelorusija, Ukrajina i Albanija, jer nas je ove godine i Moldavija sustigla. Po ovom trendu Albanija, koja je sada samo jedno mjesto iza nas, će nas već iduće godine sustići i prestići. Dakle, zaista se radi o katastrofalnim podacima. A što se tiče primjedbe predsjedavajućeg Vijeća ministara, ja se potpuno slažem da treba brže dostavljati odgovore, pitanja Vijeću ministara, ali evo pogledajte pečate na svim pitanjima, pet pitanja je predano u ponedjeljak, dva u prošli četvrtak, a čak pet još prošle godine je predano, samo su dva dostavljena juče ujutro, u svakom slučaju prije 10:00 sati. Dakle, to pokazuje da neko u nekoj službi ne radi dobro svoj posao i ja ću zamoliti sekretara Doma da utvrdi jesu li to promašaji, ti promašaji odgovornost službenika u ovom Domu i kojih konkretno ili je to do službenika u Vijeću ministara. U svakom slučaju očito je da negdje državni službenici ne rade dobro i nisam siguran da trebamo trčati za inicijativom kolegice Gasal-Vražalica da ih još nagrađujemo dodatnim danima godišnjeg odmora. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ministar vanjskih poslova i njegov zamjenik nisu ovdje, ja bih zamolio Vijeće ministara da se iduća sjednica Predstavničkog doma biće 16. februara, da se na toj sjednici kada će također biti ova, ova predtačka dnevnog reda, dođe neko iz Ministarstva i da odgovor na ovo pitanje. I na kraju ja dajem riječ uvaženom zastupniku Šemsudinu Mehmedoviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, moje pitanje upućeno je ministrici odbrane Bosne i Hercegovine – Kada će biti puštena u proceduru odluka o posebnim dodacima na plaću za profesionalna vojna lica u Ministarstvu odbrane i Oružanim snagama BiH i civilna lica na službi u Oružanim snagama BiH? Naime, u proceduri je, odnosno formirana je komisija koja je još davne 2014. godine napravila prednacrt ove odluke i do dan danas to nije u proceduri u Vijeću ministara, pa evo postavljam pitanje ministrici – Zbog čega se čeka toliko dugo obzirom da ima niz nepravilnosti u već postojećoj Odluci koja se primjenjuje prilikom isplate plaća pripadnicima Oružanih snaga? 19
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvažena ministrica odbrane u Vijeću ministara BiH. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajuća, izaslanici i izaslanice. Zahvaljujem gospodinu Mehmedoviću na postavljenom pitanju i želim Vas izvjestiti da u obavljanju redovitih aktivnosti u okviru Ministarstva obrane BiH i Oružanih snaga BiH je identificirana potreba da se analizira donošenje odluke koja bi tretirala naknade za otežani ili specifične radne dužnosti u Oružanim snagama BiH. Intencija je bila da se na temelju složenosti i načela utvrđenih Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH prepoznaju dužnosti i poslovi koji do sada nisu bili valorizirani za ostvarenje prava na naknadu. U pripremi i razmatranju Nacrta predmetne odluke tjekom 2015. godine sam obavila široke konsultacije u kojima su tada sudjelovali moji zamjenici. Budući da je Odluka uključivala i civilne osobe na službi u Oružanim snagama BiH zaključeno je da se pristupi izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, a da se nastavi sa financijskim analizama neophodnim za iznalaženje sredstava za implementiranje Zakona, osobito imajući u vidu da donošenje ovakve odluke inplicira dodatna finansijska sredstva u iznosu cirka 4,5 miliona KM maraka za radna mjesta koja podrazumijevaju terensku, stržarsku službu, uništavanje neeksplodiranih minsko eksplozivnih sredstava, a i redefiniranje naknada za pilote i deminere po stupanjskom modelu postotka nadoknade u odnosu na efektivni aranžman. Sukladno naprijed navedenom Ministarstvo obrane je pokrenulo proceduru izmjene Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, a kako kroz procedure odobravanja proračuna nisu odobrena sredstva za povećanje proračuna za potrebe institucija obrane Bosne i Hercegovine, donošenje jedne ovakve odluke je prolongirano. Poznato vam je da su izmjene Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine pokrenute tjekom 2016. i još uvijek nije okončana procedura razmatranja ovdje u Parlamentarnoj skupštini, takva situacija implicira potrebu analiziranja unutarnjih rezervi koje će omogućiti ravnomjerniju i pravedniju raspodjelu dostatnih proračunskih sredstava u odnosu na složenost zadaća, prostora angažiranja i radne uvjete. Ministarstvo odbrane BiH intenzivno radi na iznalaženju rješenja koja će prije donošenja biti prezentirana Zajedničkom povjerenstvu za obranu i sigurnost oba doma Parlamentarne skupštine. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici. Riječ ima uvaženi zastupnik, komentar.
Gledajte, ja sam zadovolja odgovorom ali nisam stanjem, jer primjena postojeće Odluke zapravo generira nepravdu između pripadnika Oružanih snaga BiH, jer zamislite da neki djelatnici, oficiri, podoficiri koji rade u Ministarstvu odbrane imaju veoma opasno dolazak i odlazak s posla i na osnovu toga imaju dodatak na plaću. S druge strane imate deminera, imate one koji rade u magacinima sa neeksplodiranim ubojnim sredstvima, imate koji rade sa opasnim materijama koji nemaju nadoknadu, odnosno dodatak na plaću. Stoga ja bi zamolio da evo 20 Ministarstvo odbrane što prije stavi u procedure te izmjene i dopune Zakona o plaćama i naknadama da bi se ta nepravda ispravila među pripadnicima Oružanih snaga. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Poštovane dame i gospodo mi smo sa ovim pitanjem, odgovorom i komentarom završili ovu predtačku dnevnog reda. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Prije prelaska gospodin Bojić.
... pauzu, izvinjavam se, ali ima potrebe za pauzom. U ime Kluba poslanika zamolio bih Vas za polučasovnu pauzu prije utvrđivanja dnevnog reda.
Dakle, na zahtjev Kluba SDS-a dajem pauzu od 30 minuta, 30 rekao je polučasovnu koliko sam ja razumio. 30 minita je li?
Ja, ja.
30 minuta, nastavljamo 11:45 sati. Imamo li mi kvorum sekretaru? Molim zastupnike da zauzmu svoja mjesta, nastavljamo sa radom. Predsjednik ili prestavnik Kluba SDS-a gospodin Bojić je tražio pauzu. Izvolite, imate li potrebu da obrazlažete?
Nemam potrebe, ja se izvinjavam, ovaj, zaista Parlamentarnoj skupštini imali smo potrebe za dodatnim konsultacijama prije nego što počne sjednica i hvala vam na strpljenju i evo toliko. 21
Ništa razumijemo, to je vaše pravo da tražite pauzu. Sada, dakle, prelazimo poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće, na denvni red dodata je: Tačka 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-105/17, od 11.01.2017. godine. Tačka 4. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi, predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine dopunjen je sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije, jer je Mišljenje Komisije negativno. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Gospodin Lazar Prodanović, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući u ime Kluba, dakle ovaj predlažemo da se uvrsti nova tačka u dnevni red ove sjednice 41. a ona Vam je poznata iz ranijih, dakle radi se o odluci o razrješenju predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, odluku i obrazloženje su poslanici dobili, ne bih vam oduzimao pažnju. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, kako je nemoguće djelovati na točku koja je po hitnom postupku i tražiti njezino skidanje, odnosno neuvrštavanje u dnevni red, a radi se o Zakono o naplati Javnog RTV servisa. Dakle, ja predlažem da se ne prihvati hitnost postupka zato što smo imali nedavno i konferenciju u kojoj je traženo da to uradi Odbor i da ne podsjećam sad, al' ako dođe do rasprave ja ću se naravno javiti, dakle, predlažem da ta, da se ne razmatra po hitnom postupku.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Što se tiče prijedloga gospodina Lovrinovića, dakle, to u okviru rasprave o proceduri ide, ovo će biti tačka dnevnog reda. 22 Ja prijedlog Kluba SNSD-a kojeg je iznio zamjenik predsjednika Kluba, uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, stavljam na glasanje. Pripremite se za glasanje. Dakle, 5 glasova za, 24 glasa protiv, 10 uzdržanih. Ovdje, dakle, prijedlog nije prihvaćen. Ja konstatujem, meni ćete dati ovaj listing, pripremite pošto ja pravim sebi dokumentaciju vezano za ovo, konstatujem da je dnevni red današnje sjednice onako kako ste dobili u pozivu za današnju sjednicu, dopunjen na način kako sam to kazao. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 40. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-105/17, od 11.01.2017.; 4. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 5. Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima – predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u drugom čitanju), zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016.; 6. Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Šemsudin Mehmedović (zakon u prvom čitanju), zakon broj: 01-02-1-2610/16, od 10.10.2016.; 7. Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika iz Kluba DF-a za uvrštavanje nove tačke dnevnog reda 40. sjednice Predstavničkog doma PSBiH koja glasi: Informacija o sigurnosno- finansijskom aspektu organiziranja dočeka Nove 2017. godine na prostoru koji je u nadležnosti Parlamentarne skupštine BiH i drugih institucija BiH, akt broj: 01-50-1- 3234/16, od 30.12.2016.; 8. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini (predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-33/15, od 25.01.2016.); 9. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje grantovima u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-3261/16, od 30.12.2016.; 10. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Planiranje budžetskih rashoda u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-29/17, od 04.01.2017.; 11. Informacija o procjeni i mogućnostima Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize u regionu i Evropskoj uniji, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01,02- 41-1257/15, od 02.10.2015., i dopuna Informacije, materijal broj: 01,02-41-1257- 2/15, od 13.10.2016.; 23 12. Odgovor Vijeća ministara BiH na inicijativu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, usvojenu na 35. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 30.8.2016., materijal broj: 01-50-1-1906/16, od 22.12.2016.; 13. Zahtjev Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj:01,02-50-14-1197-4/16, od 29.12.2016.; 14. Razmatranje ostavke Vildana Đurovića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, akt broj: 01,02-34-1-3232/16, od 28.12.2016., i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, akt broj: 01,02-34-1-3232/16, od 06.01.2017.; 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za provođenje procedure za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, akt broj: 01,02-50-14-76/17, od 06.01.2017.; 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednički kolegij oba doma PSBiH, akt broj: 01,02-50-14- 84/17, od 09.01.2017. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 40. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem se predsjedavajući. Samo da napomenem, nisam zadovoljan odgovorom ombudsmena, postaviću dodatno poslaničko pitanje. A kada je u pitanju odgovor Ministarstva finansija i trezora izuzetno sam zadovoljan, ne samo kvalitetom načina na koji je ovako kvalitetno pripremljen odgovor već i onim što se u njemu nalazi. A moje pitanje se ticalo da mi se dostavi uporedna tabela koje su uštede ostvarene u 2016. godini u odnosu na isti period 2015. godine kada je u pitanju primjena Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, konkretno uštede na osnovu mog zakona o umanjenju naknada za rad u komisijama, odnosno ukidanju naknada za rad u komisijama tokom radnog vremena. Uštede za prvih 10 mjeseci 2016. godine i uporedni period je 10 mjeseci 2015. godine su gotovo ravno milion maraka, dakle 100 hiljada maraka mjesečno. To ukazuje da će konačna cifra na godišnjem nivou biti 1.200.000 maraka, što je izuzetno, izuzetno visok nivo ušteda i to pokazuje da mi trebamo iznalaziti načine da pravimo slične takve uštede. Samo poređenja radi šta se može uraditi sa tim uštedama – svake godine Bosna i Hercegovina može kupiti zgradu ambasade, recimo u Bugarskoj, u Rumuniji, ne možemo u Parizu ali možemo u zemljama u kojima smo, u većini zemalja u kojima smo diplomatski pokriveni možemo kupiti jednu zgradu ambasade svake godine. Takođe samo želim ukazati najveće uštede po institucijama su ostvarene u Upravi za indirektno oporezivanje, oko 190 hiljada maraka za 10 mjeseci i u Parlamentarnoj skupštini BiH. U 2015. ova Parlamentarna skupština je potrošila 120 hiljada maraka, u 2016. godini 120 hiljada maraka za rad u komisijama, a u istom periodu godinu prije, prije stupanja na snagu ovog Zakona, 366 hiljada maraka. Znači 240 hiljada maraka su uštede za 10 mjeseci samo u Parlamentarnoj skupštini BiH. Zahvaljujem se.
Hvala Vama. Riječ ima uvažena zastupnica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. 25 Odgovor koji sam dobila na moje zastupničko pitanje tiče se majkrosoftovih licenci, načinu planiranja, načinu ugovaranja i načinu plaćanja nadoknade za najam ovih licenci. Odgovor je tako prilično površan, ne ulazi u detalje koje sam ja očekivala, pa ću zbog toga postaviti vjerovatno dodatno pitanje opet u pisanoj formi. A radi se o sljedećem – licence, majkrosoftove licence za državne institucije u prethodna dva ugovora su plaćene nekih 16 do 17 miliona dolara, treći ugovor je potpisan nedavno za naredne tri godine za 9,7 miliona dolara. I jedna od osnovnih namjera koju sam ja kroz ovo pitanje htjela da razjasnim kao dilemu da ovaj Dom bude u toku, da tri puta ugovorene najamnine za licence su po ukupnom iznosu recimo dva puta plaćene, vlasničke licence istih, istog broja, iste količine. Ono što me također, istražujući malo ovaj, ovo pitanje, zaintrigiralo jeste planiranje novih licenci u narednim godinama, '16., '17. i '18. planirano je da se u odnosu na postojeći broj licenci najam plati za dodatnih 3.800, pa 1.890, skoro 2.000, pa 897, za koga te licence kupujemo. Ako je moratorij na zapošljavanje stavljen i ako mi imamo ... zaposlene u institucijama koji su opremljeni računarskom opremom sa licencama koje su legalno iznajmljene, ovaj put ne mogu reći nabavljene, kojim to mi novim zaposlenicima, službenicima ili državnim službenicima ili namještenicima nabavljamo licence u ovolikom broju? Dakle, nisam zadovoljna suštinom odgovora koji sam dobila, pa ću dati ponovo pitanje sa tačno decidno navedenim zahtjevima da se da odgovor šta od toga ima smisla, jer uložiti ovolike novce na nešto čega nismo vlasnik, a mogli smo biti vlasnik za iste, za puno manje novaca je nešto što zaista smatram da je, da kažem, nepravedno utrošen novac ili nerazumno utrošen novac za ono što nismo morali tako potrošiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Pa moram komentarisati nedobijanje odgovora, pošto sam već uputio, skoro dva mjeseca je prošlo od kada sam uputio pitanje Vijeću ministara koje se tiče putnih troškova u okviru Vijeća ministara još uvijek nisam dobio odgovor. Takođe uputio sam jedno pitanje Sekretarijatu Predsjedništva BiH i očigledno je da oni ne žele uputiti odgovor tako da ću ja iskoristiti svoju mogućnost pa uz jedno drugačije obrazloženje isti upit poslati Tužilaštvu BiH, pa se nadam da će onda odgovoriti njima. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja vas pozdravljam srdačno sve ovdje prisutne u sali. 26 Ja, naravno, evo prije nego što komentarišem odgovor koji sam dobio, želim da kažem da sam već više od dva mjeseca postavio pitanje Ministarstvu odbrane, još nisam dobio odgovor, a prije više od mjesec dana sam postavio pitanje Ministarstvu vanjskih poslova, još nisam dobio odgovor, i smatram da je to vrlo nekorektno i da je to krajnje nepoštovanje koje se iskazuje prema, hajde da kažem, neću da kažem pretjerano, ovom Domu, ali prema meni u svakom slučaju to sigurno jeste. Što se tiče odgovora na moje pitanje koje sam ja postavio Ministarstvu prometa i komunikacija, ja sam izuzetno zadovoljan sa ovim odgovorom, međutim nisam zadovoljan i zaista me čudi da, pored ovoliko zastupnika koji su u svim domovima na svim različitim nivoima prisutni iz Tuzle, iz Tuzlanskog kantona, pa i iz regiona sjeveroistočne Bosne, jer znamo da je jedan regionalni, ispravan i potpuno korektan regionalni razvoj jedan od uslova razvoja Bosne i Hercegovine, uostalom kao i svake druge zemlje, da je ovako moguće da se odnosi prema ovoj, ovom regionu, Tuzli i Tuzlanskom kantonu kad je infrastruktura saobraćajna, željeznička i avionska u pitanju to je meni prosto neshvatljivo. Ja jedino šta mogu da pomislim mogu da pomislim da je taj dio Bosne i Hercegovine kažnjen zbog nečega. Čudi me takođe da u ovom Domu imamo toliko zastupnika iz tog regiona, iz tog kantona i iz grada Tuzle i njih uopšte ne interesuje ništa drugo izuzev onoga šta oni iskazuju interes, a taj put Tuzla – Sarajevo, ja mislim da ne postoji gori put u Bosni i Hercegovini i kaže se da je to put koji je rekonstruisan. Nije tačno, to nije rekonstruisan put, to je najgora putna infrastruktura, a nešto od tog dijela Bosne i Hercegovine se u razvojnom smislu itekako očekuje. Kaže se da postoje određeni putni pravci ali nigdje još to nije riješeno Prostornim planom. Pa koga oni zavitlavaju tu, ništa drugo nego zamajavaju nas tim pričama da to postoji neko rješenje. Ja apelujem na sve zastupnike u ovom Parlamentu da poduzmemo bilo kakvu akciju u smislu pokretanja inicijative da se radi na izradi, poboljšanju insfrastrukture putne, željezničke i avionske, a ne da, zahvaljujući Mađarima, se radi nešto što, naravno treba pohvaliti, da taj Tuzlanski aerodrom će imati promet od preko 350 hiljada putnika ove godine. To je zaista negdje preko 30% ukupno prevezenih putnika, to je zaista impozantna cifra, ali nije zahvaljujući nama to, došlo do realizacije tog projekta, mi smo taj projekat podržali. Ali bar evo drugo ovo što možemo da radimo da pokušamo popraviti tu infrastrukturu. Hvala još jedanput ovom Ministarstvu na odgovoru koji sam dobio, zaista vrlo korektan odgovor. Hvala.
Hvala Vama Uvažena zastupnica Hanka Vajzović, komentar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući, kolege zastupnici i zastupnice sve vas srdačno pozdravljam. Moje pitanje je u dva navrata bilo vezano za uvoz smeća u Općinu Neum. U prvi mah sam postavila pitanje Ministarstvu vanjskih poslova, Graničnoj policiji, Upravi za indirektno oporezivanje i Federalnoj upravi za inspekcijske poslove, a drugi put samo Federalnoj upravi i ono je glasilo – Zašto Federalna uprava za inspekcije poslove odobrava, dakle ne čini ništa da spriječi nezakonit uvoz komunalnog otpada iz Republike Hrvatske i njegovo odlaganje u zaleđu Neuma? 27 Dobila sam odgovor, naravno nisam zadovoljna, u odgovoru se navodi šta su oni kao poduzimali da se sanira to odlagalište smeća u Neumu od 2013. pa plan dvije godine traje, pa ne znam šta, uglavnom je sada u nekakvoj fazi pribavljanja odobrenja za građenje i sve to traje već godinama. Ono što je zabrinjavajuće i što nisam zadovoljna odgovorom jeste činjenica da oni svi kažu, svi kojima sam uputila pitanje kažu da o tome ništa ne znaju. Dakle, gore od činjenice da nešto jeste takvo jeste ova spoznaja da ljudi koji trebaju to rješavati zapravo o tome ništa ne znaju. I na stranu što drugo traje, na stranu što je to njima u opisu posla, pogotovo Federalnoj upravi za inspekcijske poslove, koja sezonu ljetnu provodi tamo uglavnom vozajući se po Neumskom zaljevu, ne znaju o tome ništa, niti se, izgleda, u to uključuju, bez obzira što su, evo makar da su pratili medije mogli vidjeti jedan značajan broj priloga posvećenih ovom problemu. Dakle, nisam zadovoljna odgovorom, ali evo šta mi je činiti, svaki put je to tako. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću prvo da komentarišem odgovor koji sam dobila, to je odgovor Agencije za lijekove i medicinska sredstva, i ovim odgovorom sam zadovoljna. Na sva ona postavljena pitanja dali su konkretne odgovore i potvrdili ono što su, što je 17% naših građana i građanki u Bosni i Hercegovini već u više navrata obavještavali kako zakonodavna tijela, tako izvršna, ali i samu javnost. Naime, osobe kojima je u Bosni i Hercegovini uskraćeno njihovo ustavno pravo na formiranje porodice kada se radi o osobama koje zbog liječenja ili nemogućnosti da dobiju i osnuju obitelj prirodnim putem prinuđeni su na liječenje reproduktivnih organa, pa tako i na postupak medicinski potpomognute oplodnje. Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova BiH je uložila maksimalan napor prošle godine da ovaj Zakon ugleda svjetlost dana u najvišem zakonodavnom tijelu Bosne i Hercegovine ne bi li smo našim građanima barem na taj način zakonskim okvirom olakašali ove procedure. I budući da taj Zakon nije ugledao svjetlost dana niti ima uopšte razumijevanja za ovu problematiku u Bosni i Hercegovini ja sam se dodatno obratila Agenciji za lijekove u Bosni i Hercegovini da mi daju informaciju – Koliko košta, koštaju lijekovi koji se u postupku medicinski potpomognute oplodnje moraju koristiti, odnosno u liječenju reproduktivnih organa uz komplementarnu analizu zemalja regiona Republike Hrvatske, Srbije i Slovenije? Zaista ovom komplementarnom analizom koju je Agencija dostavila pokazalo se da su najskuplji lijekovi, radi se o veleprodajnim cijenama, najskuplji u Bosni i Hercegovini i da su naši građani i građanke prinuđeni izdvajati basnoslovna i ogromna sredstva kako bi ostvarili svoje ustavno pravo na osnivanje obitelji. Radi se čak o procentima od 40% su neki lijekovi skuplji u Bosni i Hercegovini za razliku od, recimo, Srbije. Nadalje, oni naravno navode da još uvijek nije usvojena esencijalna lista, kao i da svaki kanton i entitet, odnosno svaki proizvođač ima pravo da formira svoje cijene, maloprodajne cijene onako kako to njemu odgovara. Ja se zaista nadam, odnosno ja ću poduzeti sve dodatne aktivnosti da se potrudim barem neki od ovih lijekova da se nađu na esencijalnoj listi. 28 Nadalje, u sistemu zaista je navedeno da sam ja dobila odgovor od Fonda za rehabilitaciju i zapošljavanje mladih osoba sa invaliditetom, međutim ja u Klub taj odgovor lično nisam dobila, a redovno otvaramo naše koverte, tako da ću ja zadržati svoje pravo da na narednoj sjednici komentarišem ovaj dobiveni odgovor. Ono što vas molim jeste da sam ja 28.11.2016. godine uputila ministru Vjekoslavu Mandiću, dakle Federalno ministarstvo zdravstva, dopunsko pitanje koje se odnosi na medicinski potpomognutu oplodnju i do dana današnjeg nisam dobila niti jedan odgovor, ja vas molim da uputite urgenciju i da mi se dostavi ovaj odgovor. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, kao moj kolega Damir ja ću prokomentirati odgovor koji nisam dobio. Naime, ja molim Kolegij, ja sam tražio prošli put da se urgira kod Federalne televizije da mi se odgovori na pitanje, ja se nadam da jeste to učinili, a ima još jedno pitanje na koje čekam odgovor, a to je o Strategiji zaštite okoliša – Ministarstvo vanjske trgovine, također poodavno već nisam dobio, tako da bih molio i tu urgenciju da se to dobije idući put.
Hvala vam lijepo. Nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku tri dnevnog reda, to je, Ad. 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-105/17, od 11.01.2017. godine Zakonodavno-pravni sektor je 12.01.2017. godine dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedloga zakona usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, ali nije usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma jer ne sadrži principe na kojima je Prijedlog zakona osnovan. Predlagač je 13.01.2017. godine dostavio obrazloženje Prijedloga zakona koji sadrži principe. Otvaram raspravu o proceduri. Uvažena zastupnica Diana Zelenika ima riječ. Izvolite. 29
Zahvaljujem i srdačno pozdravljam sve nazočne. Ono što želim reći da Bosna i Hercegovina nema loše zakone, međutim mislim da je osnovni problem što se ti zakoni ne poštivaju, ali nema niti sankcija za nepoštivanje zakona. Ja ću još jedanput podsjetiti sve nas na članak 18. Zakona o javnom RTV sustavu Bosne i Hercegovine, odnosno točnije na samo njegov prvi stavak, da ne opterećujem ljude drugim, koji kaže da način naplate RTV pristojbe određuje i uspostavlja Odbor sustava. Tako da za Odbor sustava ne postoje nikakve, ovaj, zapreke niti potrebe za asistiranjem bilo Zastupničkog, bilo Doma naroda Parlamentarne skupštine, tako da, po meni, se očito radi o zamjeni teza u cilju skrivanja odgovornosti. Stoga bih zamolila kolege, uz dužno poštovanje sviju njih, da se ne bave politikanstvom i dokazivanjem tko više voli Bosnu i Hercegovinu a tko entitete, da se ne bave kampanjom za 2018., o čemu sam i ranije govorila, i rezerviranjem mjesta u javnom medijskom prostoru, nego da se bave sankcioniranjem onih koji ne vrše svoj posao a za njega su plaćeni. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vrlo kratko, ja samo molim da ne bi se pretvorila rasprava u proceduri u raspravu o meritumu Zakona da okončamo raspravu o proceduri. Mislim da razlozi za hitnost postoje, i kratak je i hitan je, ovaj, a ako se odobri hitna procedura da se onda krene u raspravu o meritumu. Zahvaljujem predsjedavajući.
Primjedba stoji, ovo je rasprava o proceduri, ja nisam htio da prekidam bilo koga, inače, ovaj, to radim samo onda kada zaista sam primoran da to napravim. Zamolio bih zastupnike, dakle ovo je rasprava o proceduri, da se držimo rasprave o proceduri. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, eto ja sam jednim dijelom nešto rekao u točci usvajanja dnevnog reda, dakle ja mislim da nema nikakvog razloga da donosimo ponovo izmjene i dopune Zakona, a posebice nema razloga da to radimo po hitnom postupku, jer mi ponovno imamo ponudu da mijenjamo članak 42. iz prelaznih i završnih odredbi Zakona iz 2005. godine, a ne mogu biti prelazne i završne odredbe na snazi 12 godina ili 10 godina, stvarno nema smisla. Dakle, neću, naravno, podržati hitnu proceduru, a kad, ako prođe onda ćemo raspravljati o nekim drugim stvarima. Hvala lijepo. 30
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Ja ću samo da ponovi od prije stav Kluba SDA da će podržati hitnost donošenja ovog Zakona, znači podržaćemo ovu proceduru, a kad otvorimo raspravu sve ovo što kolege ovdje govore možemo ulaziti u polemike.
Hvala lijepo. Ja ne vidim više prijavljenih. Ako se više niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu o proceduri. Mi sada prelazimo na izjašnjavanje o hitnom postupku. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 17 glasova za, 10 glasova protiv, 4 suzdržana. Iz entiteta Federacija BiH postoji većina, iz entiteta Republika Srpska nema entitetske većine. Idemo u drugi krug? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Niste vi za da idemo u drugi krug? Niste sada jel' za? Dakle, nema saglasnosti u Kolegiju da se odmah ide u drugi krug tako da ovo ostaje za iduću sjednicu, odlučivanje o ovome. Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ovaj Prijedlog zakona predviđa proširenje prekršajnih sankcija za odgovorne službenike u organima uprave Bosne i Hercegovine ukoliko ne postupe po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH, uključujući ukoliko ne podnesu izvještaj o svom radu ili o stanju u oblasti zbog koje su uspostavljeni, ukoliko ne podnesu izvještaj o izvršavanju zakona i drugih propisa o provođenju politika razvoja, ukoliko ne odgovore na poslanička pitanja, te ukoliko na zahtjev Parlamentarne skupštine BiH ne pripreme prijedloge zakona, drugih propisa, akata i sl. Da budem jasan, ove obaveze koje sam upravo citirao postoje u postojećem Zakonu, međutim sankcije za ne postupanje po istim ne postoje. Član 27., naime, propisuje ove obaveze ali član 104. koji propisuje sankcije ne propisuje sankcije za ne postupanje po tim obavezama. S druge strane članom 104. sankcije u vidu prekršajnih kazni između 150 i 500 KM su već propisane za 11 slučajeva ne postupanja, uključujući kada odgovorne osobe u organima uprave ne postupe po zahtjevima Institucije ombudsmena, stranaka u postupku, inspektora i sl. Dakle, s jedne strane imamo obaveze postupanja po zahtjevima Parlamentarne skupštine ali nemamo sankcije. S druge strane imamo obveze postupanja po zahtjevu ombudsmena ili inspektora a tu imamo sankcije. Dakle, ombudsmen kojeg mi ovdje postavljamo, kad organ uprave ne postupi po njegovom ili njenom zahtjevu odgovorna osoba organa uprave snosi sankcije. Kad organ uprave ne postupi po našem zahtjevu onda ne snosi sankcije odgovorna osoba u organu uprave. Dakle, potpuno nelogično, ispada da je taj ombudsmen, kojeg mi ovdje postavljamo i razrješavamo, na kraju krajeva, iznad nas, ne nas kao pojedinačnih poslanika, nego nas kao tijela, kao Parlamentarne skupštine BiH kao najvišeg zakonodavnog tijela u Bosni i Hercegovini. Nelogično je, dakle, da sankcije postoje, a postoje, za ne postupanje po zahtjevima tih pravnih, pa i fizičkih lica, naveo sam i stranke u postupcima, a da sankcije ne postoje za ne postupanje po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH, njenih domova, poslanika, komisija, itd. Međutim, pored svega navedenog ...
Samo jedan trenutak molim Vas, dakle šta je ovo sa službama, ovdje piše kvorum nije ispunjen, kvorum postoji, dakle ja sam prebrojao, u čemu je problem. Izvinjavam se Vama, Arnaute.
Ništa, ništa sačekaću.
Šta piše ovdje na monitoru kvorum nije ispunjen?
Ja predpostavljam ... 32
Nastavite diskusiju. Tehničke službe, dakle kvorum postoji, ja moram reagirati, nastavite Vi dalje.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, međutim pored svega što sam naveo četiri člana Ustavnopravne komisije juče nisu podržala principe ovog Prijedloga zakona. I ja stoga pozivam poslanike da glasaju danas protiv Izvještaja Ustavnopravne komisije, da se ovaj Prijedlog zakona vrati Komisiji na ponovno odlučivanje i da Komisija onda, u skladu sa svim navedenim, donese pozitivnu odluku kako je već propisano Poslovnikom. Jučer smo čuli izgovore na Ustavnopravnoj komisiji, jedan od izgovora je da opet, mislim to se stalno ponavlja, da ne trebaju poslanic, da treba sistemsko rješenje, da treba Vijeće ministara dostaviti itd. itd. Ono što mene fascinira je kratko pamćenje nekih mojih kolega, jer mi smo u novembru, odnosno Parlamentarna skupština je u novembru prošle godine, što nije tako davno, znači dva mjeseca, mislim prije jedne sjednice, odnosno prije samo dva mjeseca odbili prijedlog Vijeća ministara, Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o upravi koje je predložilo Vijeće ministara, a na prijedlog Ministarstva pravde BiH. Usvojili smo taj Prijedlog zakona o upravi u Predstavničkom domu ali je pao u Domu naroda. I time se taj Prijedlog zakona pridružio jednom dugom nizu zakona, bez obzira jesu li predlagači poslanici i delegati ili su predlagači Vijeće ministara, ali u svakom slučaju radi se sada već o jednom zabrinjavajućem dugom nizu zakona koji padaju u Parlamentarnoj skupštini, uključujući i kada jednoglasno ih usvoji Vijeće ministara. I Vijeće ministara je usvojilo taj Prijedlog zakona o upravi, on je pao u Domu naroda zbog nedostatka entitetske većine iz Republike Srpske. Tako je pao, odnosno pao je set zakona o akcizama, on je trebao biti usvojen u avgustu prošle godine, jednoglasno je usvojen na Vijeću ministara, pao je ovdje, opet zbog nedostatka entitetske većine. Tako je pao Zakon o lijekovima, iako smo na pretprošloj sjednici imali uvjerenja da će samo gospodin Novaković glasati protiv Zakona o lijekovima, čitav Klub Saveza za promjene je na kraju glasao protiv Zakona o lijekovima, iako je i on bio prethodno usvojen na Vijeću ministara. I tako dalje, i tako dalje, zaista iscrpio bih svoje vrijeme kada bih samo sada pročitao naslove svih prijedloga zakona koji su pali ovdje, bez obzira što su bili podržani u Vijeću ministara. Prema tome, ne može se uzeti kao ozbiljan izgovor da će neko nešto prihvatiti ako predloži Vijeće ministara, a neće ako predloži poslanik ili Klub, itd. I ono što je meni zaista začuđujuće je da mi imamo situaciju na početku svake sjednice gdje poslanici komentarišu odgovore, ili evo kao što je slučaj bio sa mojim kolegama Damirom Bećirovićem i Nikolom Lovrinovićem, komentarišu izostanak odgovora od organa uprave i svaki put su svi konsternirani zašto ne dobivaju odgovore, zašto dobivaju loše odgovore, itd. Pa, dok se ne uvedu sankcije to će biti tako. Ono što je još opasnije je ukoliko ovaj Prijedlog zakona padne danas, na jednom od idućih čitanja, kad god, tek tada ćemo poslati poruku odgovornim, odnosno usuđujem se reći neodgovornim u organima uprave da mogu pojačati tu svoju neodgovornost, da mogu sa još većim nepoštivanjem se odnositi prema Parlamentarnoj skupštini BiH, jer ni mi sami ne smatramo da ih treba dodati, odnosno da nas treba dodati na listu onih kod kojeg ne postupanja slijede sankcije. Ako nas sad ne shvataju ozbiljno ti organi uprave, ako Kolegij sebe dovodi u situaciju da konstantno piše pisma ministarstima i moli maltene da se odgovori na neko poslaničko pitanje, da se izvrši neki zaključak Doma ili oba doba, dakle Parlamentarne skupštine, šta mi onda možemo očekivati ukoliko danas ili u nekoj idućoj fazi odbacimo ovaj 33 Prijedlog zakona koji, kako kažem, on uopšte ne uvodi sankcije, sankcije postoje, sankcije su propisane postojećim članom 104. Zakona, one se samo proširuju, i one iznose 150 do 500 maraka za odgovornu osobu koja nije nužno ministar. Vrlo često to završi u ladici nekog službenika. Ovaj zakon, ovaj Prijedlog zakona samo predlaže da se te postojeće sankcije prošire i za ne postupanje po zahtjevima najvišeg zakonodavnog organa u Bosni i Hercegovini, odnosno Parlamentarne skupštine BiH. Tako da je zaista neshvatljivo zbog čega bi neko bio protiv toga, zbog čega bi neko bio protiv toga da se uvede dodatni red u državnu službu, zbog čega bi neko bio protiv toga da se prate evropski standardi. U većini zemalja EU ne postupanje po zahtjevima parlamentarne skupštine, odnosno njihovog zakonodavnog organa, da li se zvao parlament ili nešto slično nazivu u Bosni i Hercegovini, za ne postupanje po zahtjevima najvišeg zakonodavnog organa u zemlji propisane su krivične sankcije, a mi ovdje govorimo da ne treba propisivati prekršajne sankcije, odnosno da prekršajne sankcije ne treba proširivati i za ne postupanje zahtjeva takvog tijela. Još jedna stvar, kad su poslanička pitanja u pitanju lakše je ishoditi odgovor organa uprave ukoliko podnesete zahtjev, na osnovu Zakona o slobodi pristupa informacijama, nego ukoliko postavite poslaničko pitanje, jer tu postoje sankcije. I vi ćete, ako odbijete ovo vi ćete mene natjerati da podnosim odsad zahtjev organima uprave pozivajući se na Zakon o slobodi pristupa informacijama umjesto pozivajući se na ono što mi je Zakon o upravi i Poslovnik ovog Doma dao, a to je da postavim poslaničko pitanje. Takođe, jutros sam komentarisao kako sam nezadovoljan odgovorom Institucije ombudsmena, oni mi u svom odgovoru kažu da su i od Vijeća ministara tražili dodatne informacije ali ih nisu dobili [[poslanik se upozorava na vrijeme]] podsjetiti da oni mogu koristiti sankcije. Znači, sad ja mogu tražiti od Institucije ombudsmena da traži sankcije od organa uprave, odnosno Ministarstva za ljudska prava [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ali ja to ne mogu uraditi. I ja sve što sa ovim Prijedlogom tražim je da se to ispravi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, koleginice i kolege. Prvo imam primjedbu, odnosno ispravak netačnog navoda predsjedavajućeg, koji je rekao – Zakon o upravi sa izmjenjenom tehničkom, odnosno ispravljenom tehničkom greškom. Mi raspravljamo o Zakonu o upravi, a sa izmjenjenom ili bez izmjenjene tehničke greške do sad ni jedan zakon nismo imali. To što neko u nekoj fazi nije dobro definisao naziv zakona, nebitno jel' to iz tehničkih ili nekih drugih razloga, ne znači da mi danas raspravljamo o zakonu sa otklonjenom tehničkom greškom, nego o Zakonu o upravi. Druga stvar, pošto sam ja jedan od onih koji nije podržao principe Zakona, ja nisam tražio izgovor i to je ispravka netačnog navoda kolege Arnauta. Dakle, ja nisam tražio izgovor da budem protiv, jer bi se stekao dojam da sam ja protiv svega što predloži kolega Arnaut i tražim izgovor zašto sam protiv. Dakle, ja sam imao potpuno jasne stavove zbog čega nisam spreman podržati taj Zakon i nije mi trebao izgovor. I danas mislim da sam potpuno u pravu u diskusiji koju sam imao na Ustavnopravnoj komisiji s obzirom da je danas ovdje u pitanju izjašnjavanje o negativnom Izvještaju Ustavnopravne komisije, nemam namjeru, ovaj, diskutovati o samom 34 Zakonu, jer o samom Zakonu ću diskutovati onda kad on dođe na dnevni red, na dnevni red ovog Parlamenta zasad raspravljamo o Izvještaju Ustavnopravne komisije.
Hvala lijepo. Ispravak krivog navoda, uvažena zastupnica, zamjenica predsjedavajućeg Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala ljepa, koristim priliku takođe da pozdavim sve kolegice i kolege i sve nazočne. Ja sam takođe razmišljala da li da kažem i o povredi Poslovnika, jer je to na neki način kolega Novaković sad rekao. Maloprije je kolega upozorio kolegicu da raspravljamo o hitnosti, tako i ovdje u ovom slučaju ne raspravljamo o Zakonu nego o Mišljenju. Ali evo sad smo čuli sve što je i ja spadam u red onih koja nije podržala principe ovog Zakona. Želim reći da u Prijedlogu zakona kojeg nismo podržali principe stoji – da se propisuje novčana kazna za odgovornu osobu od 150 do 500 maraka za prekršaj radi nepostupanja po članku. Ja sam pokušala vidjeti i zakone o upravi iz okruženja, ni u jednom zakonu o upravi, Srbije, Republike Hrvatske, niti poslovnika Srbije, Hrvatske, Narodnog sabora itd. pa prema Istraživačkom sektoru vršenja parlamentarnog nadzora ne stoji ovako nešto. Ja sam pokušala kazati na Ustavnopravnom povjerenstvu iz kojih razloga, ovdje želim takođe obrazložiti da za odredbe o prekršajnoj odgovornosti za neodgovaranje na poslanička pitanja nisu pronađene obzirom da je postavljanje izaslaničkih pitanja nešto što spada u parlamentarni nadzor, sankcije su uglavnom političke prirode, od pokretanja interpelacija, smjena ministara, davanje pisanog obrazloženja u slučaju nemogućnosti da se na pitanje ne odgovori. Ovo što ste maloprije iznijeli, da neki govore da nisu dobili odgovore, to ni ne spada u ovaj set odgovornosti u smislu koga ste vi naveli, tako da Ministarsto pravde kao predlagač Zakona, a i druga naravna u našem okruženju vodila su sigurno računa o tome da propišu novčane kazne za nepoštivanje navedenih odredbi, ali isključivo onih koji spadaju u domen njihove odgovornosti u smislu, što kažete, vođenja rokova, ne znam, rješavanja određenih stvari, pitanja prema, ne znam, ombudsmenima itd. itd. sva druga pitanja koja zapravo proizlaze iz njihove odgovornosti prema radu od dostavljanja izvješća prema parlamentima itd. Tako da još jednom ponavljam pitanje i odgovor, odnosno na zastupnička, odnosno izaslanička pitanja se nikako ne može stavljati u isti kontekst u ove odgovornosti koje organi, odnosno rukovoditelji organa imaju. Hvala ljepa.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Dakle, ovako nisam ja stavio u isti kontekst, uvažena kolegice Krišto, stavilo je Ministarstvo pravde kada je predložilo zakon koji je sad na sanzi, a na čelu Ministarstva pravde u tom trenutku je bio kadar iz Vaše stranke, iz HDZ-a. Dakle, kadar HDZ-a je predložio to. Jer u članu 27. kaže – organi uprave obavezni su na zahtjev Parlamentarne skupštine podnositi izvještaj o svom radu, o stanju u oblasti za koju su obrazovani, izvršavanju zakona i drugih 35 propisa, o provođenju politika razvoja, odgovarati na pitanja poslanika, delegata, odnosno na zahtjev Parlamentarne skupštine pripremati prijedloge zakona i drugih propisa, analitičke, informativne i druge materijale. Dakle, to je neko puno, puno godina prije mene sve objedinio u jedno, neko puno, puno godina prije mene je smatrao da je ovo sve jedna materija i ona se sva zajedno nalazi u članu 27. Sve što moj prijedlog zakona kaže je da se u član 104. koji propisuje sankcije, doda i da ćete biti kažnjeni sa 150 do 500 maraka ukoliko ne postupite po obavezama koje je neko puno, puno godina prije mene već stavio u član 27. Dakle, o tome se radi, ne možete meni reći da sam ja to objedinio, ja samo propisujem, ja samo želim da ovim prijedlogom propišu se sankcije za nepostupanje i po ovom članu 27. koji je, evo da završim, neko puno, puno godina prije mene pripremio. Ali, još jedna samo stvar, kažete zemlje u okruženju, možda Srbija i Hrvatska nemaju istina nemaju, ja sam pogledao, međutim većina zemalja EU ima sankcije, a dobar broj zemalja preko 10 ima čak krivične sankcije za nepostupanje po zahtjevima njihovog najvišeg zakonodavnog organa. Pa meni je drago da ste se pozvali na zemlje u okruženju, jer ja ću to naravno koristiti kada je u pitanju spolna ravnopravnost itd. itd. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću podržati prijedlog gospodina Arnauta iz prostog razloga što želim da neko bude odgovoran i Parlamentarnoj skupštini, izgleda u Bosni i Hercegovini možete svima biti odgovorni samo ne možete ovdje Parlamentarnoj skupštini, počev od Vijeća ministara pa tako dalje. Ovaj, član 27. je precizan, kaže – organi uprave odgovorni su Parlamentarnoj skupštini za zakonito, potpuno, efikasno i profesionalno obavljanje poslova iz svoje nadležnosti. Zato na kraju svakog zakona imamo kaznene odredbe i valjda te kaznene odredbe moraju da povuku te članove gdje stoji odgovornost, gdje je iskazana odgovornost i ovje je precizno iskazana odgovornost, ne ulazeći dalje u meritum, to me ne interesuje. Iz tog razloga po meni nema logike da bude izuzeta od sankcija, da budu izuzeti iz sankcija odgovorna lica u organima uprave, nema nikakve logike. Na kraju ako hoćemo da logički Zakon postavimo onda treba član 27. mijenjati ako nećemo na kraju krajeva uvoditi ovu sankciju, koja i nije tako teška, opasna itd. Ovo govorim iz jednog, još jednog razloga zato što sam ja član Privremene zajedničke komisije oba doma za izradu Zakona o parlamentarnom nadzoru i gdje sam analizirajući postojeću zakonsku proceduru, ovaj, već uputio prema Privremenoj komisiji jedan prijedlog da se i ova materija kroz Zakon o parlamentarnom nadzoru sankcioniše i ne bi bilo loše jel' da prethodno riješimo pitanje kroz ovaj Zakon i iz tog razloga pozivam kolege poslanike da podrže ovaj prijedlog gospodina Arnauta. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. 36
Predsjedavajući, dame i gospodo pozdravljam vas. Odgovor da li je ovo ili ne, leži na onoj strani, nema nikoga i na šta to mi pristajemo, na odgovornost prema građanima i na nesposobnost da radimo svoj posao jer nas opstruiraju. Možemo li na to pristati i koji su to formalni razlozi koji trebaju da u ovom trenutku kažu bismo li ili ne bismo. Pogledajte onu stranu, je li ovo Parlament države Bosne i Hercegovine? Jer i u svemu onome što se zove savremena demokratija ona je parlamentarna, uloga izvršne vlasti je ta da je odgovor na Parlamentu koji je nju izabrao. Nisu oni nas izabrali, nas su birali građani i prema njima smo odgovorni i mi nosimo te mandate koji moraju da opravdaju svoje trajanje rezultatom pred građanima a ne pred Vijećem ministara, koje nije sposobno da isplanira svoj rad, da jedno, da dva puta u jednom mjesecu posveti nama makar u 50% kapaciteta. Ignoriranje ovoga Parlamenta, ne podcjenjivanje ovoga Parlamenta kad se u toku njegovog zasjedanja zakazuju i sjednice kojem cijelo Vijeće ministara odsustvuje. Jel' treba da pristajemo na to? I je li na ovaj način kad odbijamo da pooštravamo metode odgovornosti, mi zapravo opravdavamo to da smo mi na margini uloga vlasti, da mi nismo suština odgovornosti prema biračkom tijelu, da su to političke partije, izvršna vlast i mi treba ovdje u parlamentima samo da dignemo ruku i razlaz. Ja ne pristajem na to i glasaću da se ide na pravac odgovornosti.
Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma evo ja bih se vratio na onu svoju diskusiju kad su bili komentari na postavljena pitanja, gdje sam ja iskoristio priliku da kažem da sam pre, prije više od dva mjeseca postavio pitanje Ministarstvu odbrane, a da sam prije više od mjesec dana postavio pitanje Ministarstvu vanjskih poslova, naravno ponekad se pojavi predstavnik Ministarstva odbrane ili sama ministrica odbrane, dok predstavnika ili ministra vanjskih poslova mi nikad ovdje nemamo. Ja mislim da je to apsolutno odraz nepoštovanja prema meni osobno, da li će neko drugi osjećati da je to izraz nepoštovanja prema Parlamentu to je do ostalih, al' mislim da zaista ovo nije, nije u redu da se odgovori na pitanja ne dobijaju. Međutim, nije ovo jedini Zakon u kome nisu predviđene sankcije i svaki zakon koji smo mi usvojili, a gdje nisu predviđene sankcije adekvatne, on je napravio haos u svakodnevnom životu u Bosni i Hercegovini. Navešću samo još jedan zakon pored ovoga, a to je Zakon o obrazovanju u Bosni i Hercegovini gdje je sve nešto dogovoreno, sve nešto propisano, ali jasno dat signal da svako može da radi šta god hoće ili da ne radi ništa, neće biti nikakvih sankdija. Prema tome u tom smislu nije dobro da se ne primjenjuju sankcije prema onima koji na i najdirektniji način ne izvršavaju obaveze koje se pred njih postavljaju od najvišeg zakonodavnog tijela u Bosni i Hercegovini koji to po svemu sudeći očito i nije. Hvala velika.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 37 Ja ću samo jedan komentar, kažem neću raspravljati o Zakonu dok ne dođe, ali ovaj evo ja sad potpisujem diskusiju gospodina Škaljića, potpisujem i diskusiju gospodina Đonlagića, ali ovaj Zakon to ne rješava o tome se radi. Dakle, ja sam apsolutno za to da ove tamo sve budu stolice pune i mislim da je vrlo ružno to što je danas tako, mislim da je vrlo ružno što po dva mjeseca ne dobijamo odgovore na poslanička pitanja, koja su ponekad vrlo jednostavna, čak ne traže neko ni posebno vrijeme, znači, ali to ne rješava ovaj Zakon o tome se radi. Hvala.
Hvala lijepo. Nikola Lovrinović, uvaženi zastupnik, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, kako je riječ o na neki način negativnom stavu Ustavnopravnog povjerenstva ja ću probati ostati u tom okviru i reći, dakle, zašto sam bio takođe protiv principa. Zato što mi ovog trenutka, podsjećam vas, imamo pokrenutu proceduru izmjena Poslovnika i što mogu svi dostaviti način, pa i ja sam između ostalih diskutirao na nekoj od sjednica na ovu temu i tražio da se Poslovnikom riješi to malo drugačije. Kolega Arnaut mi je na sjednici rekao da je to drugačije kad se to riješi zakonom, što se ja slažem, ali je isto tako da li je, da li je smješno da Parlament kažnjava svog ministra sa 300 maraka što mu nije odgovorio kad može i da ga smjeni ako je već to tako. Dakle, pitanje je može li se to na ovaj način riješiti kako je rekao kolega Novaković, a isto tako je pitanje za Poslovnik, dakle je li kontraproduktivno da Vijeće ministara 15 sati sjedi sa nama ili da radi svoj posao ili da budu samo kad je njihova točka, dakle to su mnoga pitanja koja sad u Poslovniku su riješena na način na koji jesu, ali evo imaćemo šansu da to prije svega riješimo Poslovnikom, pa sam ja i na sjednici Povjerenstva govorio da bi možda bolje bilo da sačekamo da vidimo možemo li to riješiti Poslovnikom, a eventualno onda zakonom. Ja uvažavam i to da je to zakonom jasno, jasno da je to, ovaj, da kako kažem, jasnije, čvršće itd. odgovrnije, ali evo dakle po meni je trebalo sačekati da završimo priču o Poslovniku i da možda probamo naći rješenje za ova pitanja, a tek onda eventualno intervenirati na nekom od zakona. Također mislim da je to nemoguće riješiti ovim Zakonom i na ovaj način kako je to bilo postavljeno i zbog toga sam dakle bio na Povjerenstvu tako kako sam glasao.
Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, diskusija. Izvolite.
Ma evo kolege i kolegice ja sam mislio ne javljati se po ovoj tački dnevnog reda, ali jednostavno neke su kolege ovako probudile neke diskusije. Prvo da se izjasnim, mi ćemo biti protiv negativnog mišljenja Klub SDA. A druga strana moje diskusije, jer mi poslanici evo radiće se izmjene Poslovnika, ali mi poslanici često budemo u jednoj situaciji kad ne možemo kolegama replicirati kod postavljanja pitanja. Pa evo maloprije smo imali komentar, dobronamjeran komentar, znači nije ovo replika, da je nas dosta poslanika iz Tuzlanskog kantona, pa se čudimo kako nismo to reagovali, a ubzro će se pojaviti jedna inicijativa gdje smo mi svi poslanici iz Tuzlanskog kantona iz svih partija reagovali na stanje, recimo, komunikacija. To sam samo naveo primjer, a dosta je tih primjera gdje kršimo svi Poslovnik i svi tražimo rupe u tom Poslovniku. E zašto Vijeća ministara nema ovdje, to se i ja pitam, zaista Vijeće ministara 38 je naše koalicione, govorim kolegama iz SBB-a jel' i oni to i ja očekujem da je vjerovatno neka hitnost, mada je najhitnije kad Parlament zasjeda da su predstavnici izvršne vlasti ovdje. Bez koordinacije izvršne vlasti i zakonodavne vlasti teško se problemi u ovoj državi mogu rješavati. Ovo sam iskoristio, malo sam narušio Poslovnik, ali ću se vratiti u tačku dnevnog reda i mi ćemo biti protiv negativnog mišljenja. Zahvaljujem se.
Hvala Vam lijepo. Za vašu informaciju, dakle u toku je sjednica Vijeća ministara, pa samo tek toliko, ja vas samo obavještavam, a kako ćete vi to komentarisati i misliti to je sad vaš stav, ovo je činjenica koju sam ja iznio. Prelazimo na tačku, uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se. Samo evo da budemo jasni, pošto kolega Lovrinović je to i na Komisiji juče rekao i sada ponovio, ne može se ovo riješiti Poslovnikom, znači zakon propisuje sankcije, ne može Poslovnik biti iznad zakona, na kraju krajeva mi već imamo zakonsku obavezu nemamo sankcije. Druga stvar, slažem se predsjedavajući trenutno je sjednica Vijeća ministara, ali kad nije sjednica nije nimalo bolja situacija. Ono čega se ja najviše bojim je kako će izgledati odnos Vijeća ministara prema Parlamentarnoj skupštini BiH ukoliko se ovaj Zakon odbaci, ukoliko mi pošaljemo, kažem, danas ili u nekoj idućoj fazi poruku da sami sebi ne želimo da pomognemo, da sami ne želimo da uvedemo red u organ koji nam je podređen. I to je ono što je najopasnija poruka. I na kraju krajeva ova sjednica Predstavničkog doma je davno zakazana, sjednica Vijeća ministara je zakazana u petak za danas, a znali su da je sjednica Predstavničkog doma. Tako da ne može to biti izgovor i mislim da je zaista vrijeme da se red uvede u ovu oblast. Zahvaljujem se.
Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, Ad. 5. Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima – predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u drugom čitanju), zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016. godine Kolegij Doma radeći kao komisija nije postigao saglasnost o Prijedlogu zakona, Izvještaj o usaglašavanju ste dobili, nema rasprave o ovoj tački dnevnog reda, glasaćemo na kraju sjednice. 39 Tačka šest, prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Šemsudin Mehmedović (zakon u prvom čitanju), zakon broj: 01-02-1-2610/16, od 10.10.2016. godine
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nastojaću dati što kraći komentar po predmetnom materijalu, ali bih prvo htio istaknuti da i ovaj Izvještaj revizije učinka na temu – Upravljanje grantovima u institucijama BiH potvrđuje da je Ured za reviziju institucija BiH odgovorna, profesionalna i neovisna institucija koja je veoma objektivno, jasno i konkretno dala ocjenu postojećeg načina upravljanja grantovima. S obzirom da je javnost veoma zainteresirana za ovu temu, čini mi se važnim da navedem dijelove iz predmetnog Izvještaja koji na najbolji način predstavljaju postojeći sistem upravljanja grantovima. Iz rezimea ovog Izvještaja prepoznaje se slabost i nepravilnosti u postojećoj praksi dodjele grantova iz budžeta institucija Bosne i Hercegovine, a svjedoci smo da se veoma često i u ovom Domu vodila diskusija kojom se izražavalo nezadovoljstvo postupcima, selektivnog i netransparentnog načina dodjela financijskih sredstava, koja su planirana kao grantovi neprofitnim organizacijam civilnog društva, udruženjima građana, sportskim i kulturnim kolektivima ili kao kapitalni grantovi za određene projekte ili javne objekte. U Izvještaju je navedeno i to više nije politička priča, prije svega politička priča iz opozicije već je ovo službeni nalaz revizije, da postojeći način upravljanja grantovima u institucijama Bosne i Hercegovine nije efikasan, nije usmjeren ka ostvarenju rezultata, nije usmjeren za postizanje ciljeva, ne postoje pokazatelji da li je i u kojoj mjeri unapređeno stanje i u jednoj oblasti za koju su dodjeljivani grantovi. Nisu određeni jasni ciljevi i rezultati koji se žele postići financiranjem putem grantova. Nisu obrazlagani iznosi traženih financijskih sredstava prilikom planiranja budžeta za grantove institucija. Nema transparentnosti propisa za dodjelu grantova, ti propisi su uglavnom sačuvani u onim institucijama koje dodjeljuju grantove i daleko su od očiju javnosti. Ne primjenjuju se propisane procedure za dodjelu grantova i tamo gdje ima propisanih procedura svjedoci smo da se one često obilaze ili nisu krajnje transparentne, niti dostupne onima koji žele da sudjeluju u postupku dodjele grantova. Način dodjele grantova nije transparentan, kriteriji za dodjelu grantova nisu u potpunosti mjerljivi i jasni. Kriteriji se ne primjenjuju na sve korisnike grantova i kada imamo kriterije onda su neki korisnici grantova povlašteni i svi kriteriji se na njih ne primjenjuju. Kriteriji su određeni u slučajevima utvrđeni i na diskriminatornoj osnovi, 41 nažalost, imamo kriterija koji stavljaju u podređen položaj i diskriminiraju one koji žele da sudjeluju u postopcima dodjele grantova, a jako su zainteresirani za iste. Izbor korisnika se ne vrši u skladu sa uspostavljenim kriterijima i to je nama poznata praksa. Nije utvrđen način na koji se vrši raspored sredstava po korisnicima, ne vrši se razmjena podataka o korisnicima grantova, ne vrši se izvještavanje koje prikazuje rezultate koji su ostvareni, ne vrši se izvještavanje koje prikazuje ciljeve koji su postignuti, ne vrše se analize, niti evaulacije ostvarenih rezultata i ciljeva za dodjeljene grantove kroz redovno izvještavanje o izvršenju budžeta ne navode se ostvareni rezultati i ciljevi za dodjeljene grantove. Sve ovo je prava istina i prava slika o dosadašnjoj i već ustaljenoj praksi o dodjeljivanju grantova. Ali moramo se složiti, nije ovo samo praksa na državnom nivou, već je veoma slična situacija i na nižim nivoima vlasti, pa možemo reći da postoji već utvrđen sistem po kojem se grantovi raspoređuju od strane onih koji sudjeluju u izvršnoj vlasti i to je dio budžeta kojim samo oni gospodare. Iz navedenih činjenica koje je utvrdila ova revizija učinka možemo zaključiti da postojeći način upravljanja grantovima služi samo onima koji u datom trenutku obnašaju vlast i čine većinu, jer samo oni mogu subjektivno, a ja bih rekao i samovoljno utvrditi kriterije koji će samo potvrditi već unapred određeni izbog korisnika grantova. Ova praksa je bila i ranije, ova praksa je i danas na sceni, a ja sam svjestan da će ova praksa i dalje da živi zbog toga što nemamo potrebnu političku volju koja je spremna unaprediti postojeći način dodjeljivanja grantova. Kad postavimo pitanje - zašto se ova oblast ne uredi? Onda je odgovor logičan, oni koji vrše vlast žele imati komotan okvir, žele imati što širi okvir da mogu raspolagati bar ovim dijelom budžetskih sredstava po svojoj volji, procjenama i nekada aktuelnom trenutku koji to traži. Ja u potpunosti podržavam svih 11 navedenih preporuka revizije učinka, te ukoliko iste primjenimo ili bolje reći ukoliko prisilimo Vijeće ministara i institucije Bosne i Hercegovine da rade na realizaciji preporuka značajno ćemo poboljšati transparentnost i efikasnost trošenja budžetskih sredstava koja se dodjeljuju iz budžeta institucija Bosne i Hercegovine kao grantovi. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Mirsad Isaković, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Revizija učinka na temu – Upravljanje grantovima u institucijama BiH, je dakle, jedna, jedan novi pristup revizije koji nam daje prave rezultate, upravo ono što smo govorili i u prethodnim revizijama da je neki novi metod, novi način i novi princip revizije institucija Bosne i Hercegovine daje rezultate. Složiću se sa revizijom, takođe sa mojim kolegom koji kaže da postojeći način upravljanja grantovima nije dobar, nije efikasan, ne daje odgovore da li su ostvareni ciljevi dodjelom granta. Nova metodologija po, radi se po principu, odnosno tri principa – način na koji institucije upravljaju grantovima, drugi – identifikaciju slabosti i treći – davanje preporuka čijom implementacijom bi se ovaj proces unaprijedio. Dodjela grantova, ovaj revizorski izvještaj je dao da dodjela grantova nije uspostavljena na način koji osigurava transparentnost, postupanje i pretpostavke za ostvarivanje samih ciljeva granta. Institucije nemaju sistem praćenja i kontrole namjenskog trošenja sredstava, a ni izvještaji o postignutim rezultatima nisu pristupni, odnosno nisu transparentni. Podsjetit ću vas da ovaj Izvještaj tretira period od 2014. do 30.09.2016. godine ali samo u institucijama Bosne i Hercegovine i radi se, za ove nepune tri godine radi se o iznosu od 66 miliona koji su dodijeljeni kroz grantove. Hoću da 42 kažem na nižim institucijama vlasti postoje takođe grantovi, od entiteta, kantona, pa i opština, možete misliti o kom se iznosu radi kada je u pitanju ova oblast. Institucije u kojima su realizovani najvažniji iznosi, odnosno grantovi, su Ministarstvo civilnih poslova, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, Visoko sudsko i tužilačko vijeće i Fond za povratak BiH. Takođe i druge institucije su imale ali ovo su najznačajnije. Rekao sam da su tretirane samo zadnje tri godine. Vi znate da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće u prethodnom periodu imalo jako velike iznose grantova, takođe i Ministarstvo za ljudska prava, odnosno za izbjeglice. Ono, naravno mi podržavamo sve one preporuke koje je navela revizija. I SBB je u nekoliko navrata ukazivao na ovaj problem, i prilikom samog donošenja budžeta, a i u raspravama koje su poslije toga uslijedile kada je bilo u pitanju i Zakon o Budžetu. Podržavamo svih 11 preporuka, a posebno se baziramo, odnosno posebno potenciramo jedan zaključak – da Ministarstvo finansija razvije jedinstvenu bazu podataka korištenja, korisnika grantova. Dakle, kao što smo i pretpostavili, a o tome smo i ranije diskutovali, revizija je konstatovala da su, ovaj, pojedini korisnici koristili iz više, više grantova iz različitih institucija Bosne i Hercegovine, a što nije isključeno da nije i na ostalim nivoima. Dakle, naša preporuka je da podržimo sve preporuke, odnosno da baziramo se na ovu jedinstvenu bazu podataka koju bi trebalo Ministarstvo finansija da napravi. Hvala, evo toliko.
Hvala lijepo. Mi smo na samoj ivici kvoruma, ja pozivam službe da obavijeste zastupnike iz klubova neka dođu u salu ovdje da ne bi prekidali sjednicu. Ukoliko ne dođu ja ću morati napraviti pauzu. Gospodin Kožul, diskusija. Izvolite.
... kolegice i kolege, ovo što nas je ovdje, ja također koristim priliku da vas sve pozdravim na današnjem zasijedanju i da zaželim uspješan rad. Dvoje mojih kolega iz Povjerenstva za financije i proračun reklo ne nešto konkretno o ovom, o konkretnoj reviziji učinka. Ja ću u ime Povjerenstva i kao predsjedavajući Povjerenstva reći nekoliko generalno stvari o, inače o ovim našim stalnim parlamentarnim susretima sa revizijom u zadnje vrijeme. Skoro na svakom zasijedanju Parlamenta, obzirom na sve učestalije revizije učinka koje radi Ured za reviziju, mi se susrećemo s tim revizijama. Takođe na Povjerenstvu za financije i proračun i, na neki način, došli smo do jednog pitanja unutar Povjerenstva – šta da mi radimo, koja je uloga Parlamenta, koja je uopće uloga Povjerenstva za financije i proračun vezano za te revizije i koja je, da tako kažem, ovaj, šta je ono što Parlament i Povjerenstvo za financije i proračun mogu postići da ove revizije učinka, u prvom redu govorim, budu operativne, budu funkcionalne, budu korisne i budu primijenjene i preporuke, koje su unutar njih, budu realizirane u što većoj mjeri? Kad su u pitanju revizije financijskih izvješća tu možda imamo nešto drugačiju situaciju, ako ništa barem ta su izvješća svakogodišnja za sve, za svih 75 institucija u Bosni i Hercegovini i na neki način izvješće za sljedeću godinu je refleksija i u njemu možemo praviti neke usporedbe sa prethodnom revizijom, vidjeti u kojoj mjeri su preporuke ispoštivane, šta je načinjeno. Revizije učinka su za nas nešto novo. Mi smo i zadnji put na parlamentarnoj sjednici imali dvije, izvješća o dvije revizije učinka i danas imamo još dvije. Osim što smo mi na Povjerenstvu za 43 financije i proračun prihvatili ovo Izvješće, i to sugerirali i Parlamentu da ga prihvati, mi smo donijeli jedan zaključak. Taj zaključak obvezuje Vijeće ministara i ona ministarstva koja se, evo da tako kažem, bave grantovima da u roku pola godine dostave izvješće, ne Povjerenstvu, nego Parlamentu, o tome šta su učinili na realizaciji preporuka iz ove revizije učinka. Kada i ako dobijemo to njihovo izvješće, mi sebi postavljamo pitanje – šta ćemo s njim? Vjerovatno će Kolegij ga ponovo vratiti Povjerenstvu za financije i proračun, ali kako ćemo mi učiniti da ta izvješća i rad parlamentarnog povjerenstva i rad Parlamenta nešto pridonese u realizaciji preporuka u ovom dijelu. To ostaje, na neki način, otvoreno pitanje. Zato smo mi na Povjerenstvu za financije i proračun jučer donijeli još jedan naš, da ga tako nazovem, interni zaključak da ćemo upravo po pitanju revizija učinka, a vrlo brzo nam slijedi i još jedna razina revizija, to su revizije usklađenosti, koliko ja znam, ovaj, tako da ćemo imati, napraviti tematsku sjednicu Povjerenstva skupa sa ljudima iz Ureda za reviziju i skupa sa Vijećem ministara, da vidimo kako ćemo učinkovito pratiti ove revizije učinka kako bi one imale svoj što veći efekat. Zašto ovo sve govorim? Iz još jednog razloga, mi ćemo, danas na dnevnom redu imamo i formiranje jednog povjerenstva koje će se baviti izmjenama Poslovnika našeg. Pazite, ako bismo mi kao Povjerenstvo za financije i proračun dosljedno poštivali naš Poslovnik mi bi kod revizijskih izvješća smjeli se baviti samo realizacijom preporuka Ureda za reviziju koje se tiču Parlamentarne skupštine, znači revizije, ovaj, koja se tiče ove Parlamentarne skupštine i ni jednog drugog. Ovo govorim iz razloga što ćemo, ovaj, barem ja mislim, što ćemo mi u ime Povjerenstva za financije i proračun i predložiti unutar tog članka Poslovnika određene izmjene kako bi Povjerenstvo za financije i proračun imalo, kažem, i poslovnički definirano nešto veće ovlasti u praćenju onih preporuka koje dobijemo kroz Izvješće Ureda za reviziju, bilo da se radi o financijskim izvješćima, bilo da se radi o ovim revizijama učinka ili o svim onim što će Ured za reviziju ubuduće raditi. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam, mislim u vezi svog Zakona zaista inspirisan ovim što je kolega Kožul upravo nekoliko puta rekao, ovaj, Komisija je usvojila zaključke. Izgleda da se vodila neka rasprava na toj Komisiji, kada i ako dobije Komisija odgovor od Vijeća ministara, itd. itd. onda je rekao da to ostaje otvoreno pitanje i kako to riješiti, kako riješiti ostaje otvoreno pitanje. Upravo uvođenjem sankcija, jer bez sankcija izgleda, nažalost, da nema postupanja. Zakon o upravi je predugo bio na snazi, bez sankcija nije bilo postupanja. I eto to je taj odgovor, znači mi možemo, prihvatanjem ovih izmjena možemo dati odgovor na to Vaše pitanje – kako, koje ste rekli da ostaje otvoreno pitanje. Ono što je meni neshvatljivo je da je ovo predmet konstantnih, znači ovo pitanje je predmet konstantnih rasprava na komisijama, na domovima itd. itd. a da, barem kada je Ustavnopravna komisija jučer u pitanju, izgleda ne postoji spremnost da se to zaista riješi, već da ostaje spremnost da se samo o tome priča i da se onda ovaj organ pretvori, dakle, u jedno tijelo koje samo priča ali vrlo malo radi. Zahvaljujem. 44
Hvala Vama. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa mogu zaista razumjeti cilj uvaženog kolege Arnauta ali nije tačno da nema rješenja, ima rješenje. To što smo mi u ovoj poziciji u kojoj smo, čitav ovaj Parlament i Vi i ja kao dio većine je naša krivica. Naša krivica što mi od naših članova u Savjetu ministara ne tražimo odgovornost, što smo mi dozvolili da danas nema ovdje nikoga. Ima sankcija, hajte da preispitamo rad naših funkcionera, da vidimo kako se ko od njih odnosi prema ovom Parlamentu. Neću ja preispitivati rad vašeg ministra, evo vi ga preispitajte, i zašto ga nema tokom sjednice ovdje, ali ćemo mi unutar SDS-a i Saveza za promjene preispitati zašto nema danas naših funkcionera ovdje, posebno kada su njihove tačke dnevnog reda. Hajde, evo mi vas pozivamo, hajde da zajedno uvedemo red i da natjeramo izvršnu vlast da shvati da oni nama podnose račun, a ne da mi podnosimo njima. Hvala.
Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, evo da se i ja pridružim ovom novom načinu. Naime, prvo podržavam diskusiju koleginice Pandurević, ali moram postaviti još jednu dilemu, nas ovdje ima trenutno 22, maloprije nas je bilo 21, hoćemo li postaviti pitanje i naše odgovornosti. Prije nekih sedam, osam godina sam ja predložio, bio jedan zakon koji je govorio između ostalog i o sankcijama prema, ovaj, zbog ne prisustva poslanika, pa čak i finansijske prirode, jer druge nije ni moglo da bude osim te finansijske, i nije dobio zakon podršku u Parlamentu. Problem je ozbiljan, ne samo u našem odnosu ministara i ljudi iz Savjeta ministara, izvršne vlasti prema ovom Parlamentu, nego i odnos nas kolega prema instituciji ovog Parlamenta, ako ništa onda kroz prisustvo, a da ne pričamo kroz aktivan rad u ovom Parlamentu. Dakle, mnogo je ozbiljniji problem. Što se mene tiče ja mislim da bi problem rada sa Savjetom ministara mogao riješiti Kolegij tako što će zakazati sastanak sa ministrima i pokušati ovo pitanje razriješiti. Naravno, to je odgovornost Kolegija i svih nas, ali podržavam sve one danas koji su bili na ovom fonu, a to je da se, da je krajnje vrijeme da počnemo ozbiljno raditi i mi u Parlamentu i ovi ljudi u Savjetu ministara i da se tačno zna ko je kome odgovoran i na koji način se ta odgovornost manifestuje ovdje u ovom Domu.
Hvala lijepo. Trenutno nas je 23 u sali, tako da znate, imamo kvorum. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. 45 Meni zaista nije jasno, kolegica Pandurević, ovaj, zašto povišavate glas, nije nimalo više autoritativno šta god kažete ukoliko se derete. Druga stvar, što se tiče Vijeća ministara i odgovornosti, na kraju krajeva, evo u ovom mandatu SBB je prvi koji je to, povukao taj potez, mi smo tražili smjenu zamjenika Vijeća ministara. Prema tome, nama tu ne možete puno spočitavati, zbog onog što je uradio i političkog odnosa koji je zauzeo. Kad je u pitanju ministar mi smo izuzetno zadovoljni njegovim radom i niko od nas četvorice nema ambiciju da ga zamjeni, što ne znam da li se baš može reći za sve vaše ministre i vaš Klub. To je jedno. Kad je u pitanju odnos poslanika, maloprije je sistem pokazivao da nema kvoruma i mislim da je sistem prepoznao nešto ali je bilo kvoruma. Pošto ovdje postoji kvorum za rad i kvorum za odlučivanje, kvoruma za rad je bilo, bilo je 22, ali nije bilo 5 iz Republike Srpske. Ali pošto mi uopšte nismo sad u fazi odlučivanja kvorum za odlučivanje nije ni bio potreban. Tako da je sistem u suštini, s jedne strane bio u pravu, s druge strane nije bio u pravu, a razlog što nije bilo kvoruma za odlučivanje zato što je bilo samo dvoje iz Republike Srpske, a sva četvorica iz Kluba SBB-a su bila tu. Prema tome, kad je u pitanju odnos prema institucijama nama četvorici niko ništa ne može reći, to je vrlo jasno. A kada je u pitanju zašto je naš ministar na sjednici, zato što je dobio poziv za sjednicu, a termin sjednice utvrđuje predsjedavajući i njegova dva zamjenika. Naš ministar nije jedan od zamjenika, međutim ministar Saveza za promjene jeste. Prema tome, on je učestvovao u odluci o terminu sjednice, naš nije, naš je otišao na sjednicu i nije imao drugog izbora. Prema tome, toliko o svemu tome. Zahvaljujem. [[zajednička diskusija]]
Kad se ispričate vi meni javite da ja nastavim. Uvažena zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Istinski govoreći ne znam je li ovo ispravka krivog navoda ili ne pridržavanje dnevnog reda, najprije sam htjela tako da se javim, ali podržavam ovo što je kolegica Pandurević rekla. Sjednice Vijeća ministara nisu, uistinu nema potrebe da se održavaju u vrijeme održavanja sjednica Parlamenta izuzev kada su hitne stvari u pitanju, i moguće da je danas takav slučaj, ali vrlo često koincidiraju sa sjednicama Parlamenta i ja koliko znam u parlamentarnoj demokratiji drugih zemalja to nije praksa. Ali postavlja se pitanje naše odgovornosti, i slažem se sa gospodinom Novakovićem ovdje, možemo li mi prvo sebe malo izanalizirati, ne amnestirajući odgovornost Vijeća ministara. Kako ćemo mi regulisati, a ne volim što nisu tu kolege iz SNSD- a, ali jako me zanima kako službe za finansije i obračun ličnih dohodaka, i kako mi uopće regulišemo i možemo li mi u radu, evo u pokušaju formiranja novog Poslovnika odrediti poslovničku odredbu sankcioniranja kompletnog demonstrativnog napuštanja sjednica, dakle dođe se na početku. Kako se reguliše ovaj prazni hod i ne prisustvovanje sjednicama kao izraz njihove, demonstriranja njihovog, je li, demokratskog prava na slobodu volje ulaska i izlaska kad njima to odgovara. Dakle, ja mislim da bi trebalo da se formira jedna parlamentarna grupa koja će u izmjenama Poslovnika predvidjeti i ovakvu mogućnost, kako se tolerišu osobe koje dođu na početku sjednice i vrate se samo onda jedino i isključivo kada je glasanje, a u međuvremenu obavljaju druge aktivnosti. 46
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Evo ja vas sve srdačno pozdravljam. Ja mislim da su diskusije krenule u pravcu koji potpuno odudara od onoga što imamo na dnevnom redu. Mi imamo reviziju i trebalo bi, odnosno revizorski izvještaj i ja molim kolege da se pridržavamo dnevnog reda, a ovo o čemu smo sad ovdje diskutovali promijeniti situaciju neće, pa čak i da organiziramo posebnu sjednicu koja će imati na dnevnom redu pitanje prisustva sjednicama Parlamenta. Maloprije sam rekao da ovu instituciju niko ne poštuje, zapravo ne poštujemo ni mi sami, a onda Boga mi i ovi drugi koji su obavezni da prisustvuju sjednicama Parlamenta. Zato ja apeliram na kolege da uradimo sve da današnju privedemo efikasno kraju, a ako treba da diskutujemo o ovom pitanju koje je zaista vrlo ozbiljno, pa u pojedinim okolnostima, po meni, i vrlo dramatično ja predlažem da to imamo kao posebnu tačku dnevnog reda na nekom od sljedećih zasijedanja. Hvala.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Za ovakve tačke dnevnog reda, odnosno ne tačke dnevnog reda, nego diskusije koje odu od tačke dnevnog reda zaista moram podsjetiti da smo mi, da sam ja predlagala da se održi zajednička sjednica oba doma na kojoj će se razmatrati samo jedna tačka dnevnog reda, a to bi bio Izvještaj o radu Vijeća ministara. Tad se nešto, ovaj, ne sjećam da je Klub SBB-a podržao jedan takav prijedlog i sada nismo ni pokušali na takav način da razgovaramo, da nađemo dvosmjernu komunikaciju sa izvršnom i zakonodavnom vlašću jer je evidentno da mi nemamo komunikacije, odnosno da izvršna vlast, to nam pokazuju već iz sjednice u sjednicu, da su oni iznad zakonodavne vlasti. I sada tu bismo trebali da se bavimo sankcijama i mada sam ja za sankcije, mada sam za novčane sankcije, jer jedino u Bosni i Hercegovini kada udarate nekoga po džepu onda neko počne da poštuje i zakon i ostalo, međutim mi imamo i ovdje mehanizme kojim bismo mogli kao oba doma ovog Parlamenta i najviše zakonodavno tijelo da pokušamo da riješimo da način da se kada je tačka dnevnog reda Izvještaj o radu Vijeća ministara prvo da Kolegij ne skrati diskusiju na 5 minuta. Vi skraćujete diskusiju sa 10 na 5 minuta i očekujete da neko ko čita, a upitno je ko uopće čita taj Izvještaj o radu, pa neko ko se adekvatno i pripremi za tu diskusiju, vi kao Kolegij mu date 5 minuta. Tako da ja sam više na fonu da mi nismo uopšte neko tijelo koje može da kritizira bilo koga, jer mi u ovoj sali, evo visimo o koncu, i to vam pozicija čak ne drži vaša, prvi redovi su najčešće u zadnje vrijeme prazni, mi vam držimo kvorum, i čak ne smije se ni izaći ni do novinara, niti do toaleta, jer konstantno visi kvorum u zraku. Hvala. 47
Vidite ovako, ovaj, ja vidim šta se dešava danas, pratim svaku diskusiju, nisam htio nikoga da prekidam. Ovo što radite i držite predavanja nema nikakve veze sa tačkom dnevnog reda o kojoj raspravljamo. Nisam htio da Vas prekidam i nikoga nisam htio, ja vas sada upozoravam na odredbe Poslovnika da se javljate i diskutujete samo o tačkama dnevnog reda, ubuduće ću da interveniram. Mislim da sam dosad možda ponekada, po mom sudu, i prestrogo intervenirao, ali izgleda da je to jedini mogući način. Gospodin Nikola Lovrinović, ne pridržavanje dnevnog reda. Izvolite.
Pa evo, gospodine predsjedavajući, uzeli ste mi, dakle, riječi. Počeli smo govoriti o Poslovniku, itd. Dakle, ja ipak sugeriram, kad sam se već javio, da Kolegij sjedne i razgovara o radu parlamentarne većine, dakle, i da mi više ne dvodimo se u ovu poziciju.
Hvala Vam velika. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, diskusija o tački dnevnog reda. Izvolite.
Dobro predsjedavajući, neka krene disciplina od nas iz SDA evo. Mi smo u prvom redu i vidite da je SDA u velikoj, u najvećoj mjeri prisutna na današnjoj sjednici zajedno sa kolegama.
Molim Vas, samo nastavite sa diskusijom o tački dnevnog reda. Izvolite. AMIR
Idem na ... predsjedniče, a ovo je sve u vezi sa tačkom dnevnog reda, mada su me kolege malo smele sa tačke dnevnog reda jer je bio svakakvih diskusija. Ali evo, mogu da kažem da je ova revizija učinka „Upravljanje grantovima“ i te preporuke koje su revizori dali su jako dobre i mi ćemo iz SDA podržati, i evidentno je da ovu oblast treba sistemski urediti kako ne bi uvijek imali one diskusije – parlamentarna većina to koristi. Ovaj sistem treba, grantova, urediti kako, bez obzira ko je parlamentarna većina, isti principi, isti zakoni važe za ovu oblast. 60 miliona za nešto više od dvije godine, nešto manje od tri godine, je jako puno para. I ovdje se može primijetiti da lovci na grantove jako dobro kotiraju, dobijaju grantove u opštinama, u kantonima, u entitetima i na državnom nivou. Zato sam pristalica da se ova oblast sistemski uredi, po mogućnosti grantovi smanje samo na onaj dio tamo gdje su zaista potrebni i na one funkcije kojima su potrebni, a sve ostalo uvede u sistem budžeta ili zakonski uredi ova dodjela grantova kako ne bi imali ovakvih pojava. U svakom slučaju za pohvaliti je rad Ureda za reviziju i mislim, evo nek kažu ovdje da li ima na njih pritisaka od strane parlamentarne većine i od strane SDA.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. 48 Prelazimo na tačku 10. dnevnog reda, Ad. 10. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Planiranje budžetskih rashoda u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-29/17, od 04.01.2017. godine Ured za reviziju institucija BiH u skladu sa članom 16. stvovi (1) i (5) Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine dostavio je ovaj izvještaj. Nadležna Komisija za finansije i budžet je 17.01.2017. godine dostavila Mišljenje. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Gospođa, uvažena zastupnica Mensura Beganović, rasprava. Izvolite.
Izvinjavam se, zaista sam se bila javila prije nego što ste Vi zatvorili raspravu, zahvaljujem predsjedavajući. Ja oba izvještaja revizije, revizije učinka Ureda za reviziju podržavam i smatram vrlo korisnim, ali ono što sam htjela prokomentarisati kroz ovaj Izvještaj koji govori o budžetu institucija Bosne i Hercegovine je nešto što mislim da ima smisla vezati za ovaj Izvještaj jer se radi o vrijednostima koje su daleko veće od sredstava koje smo u prethodnom izvještaju pretresli uzduž i porpijeko i govorili o tome kakvi su programi, jesu li kriteriji vidljivi ili nisu. Kad je riječ o ovom Izvještaju revizije učinka koji se tiče budžeta, odnosno planiranja sredstava za budžetske stavke pojedine i planiranje i evaluiranje onog što se planiralo a šta se uradilo u kontekstu finansijskih sredstava koja su utrošena to je nešto što je krajnje vrijeme da se razgovara o finansijskom kontrolingu. Dakle, ne finansijski kontroling koji ljudi doživljavaju kao kontrola sredstava koja su na raspolaganju i koja su utrošena, nego kontrola šta smo dobili za te novce. Kolege iz Ureda za reviziju to sigurno jako dobro poznaju o čemu govorim, jer uređena društva u Evropi, zemlje Evrope, zemlje svijeta, su već uveliko počele uvoditi umjesto ili uz reviziju i finansijski kontroling. Dakle, ja bih zamolila da naš Ured za reviziju razmotri mogućnost da, kako ste već naveli u ovim preporukama, u sedam preporuka u ovoj reviziji učinka, svaka od ovih preporuka ima elemente finansijskog kontrolinga. Tako da bi bilo jako dobro da mi o tome i ubuduće više razgovaramo, da se naviknu institucije koje planiraju, izvještavaju i traže odgovarajuća budžetka sredstva da im se odobre u nekom planiranom periodu, da dokažu da su zaista ta sredstva dostatna i utrošena u onom smislu da se dobije vrijednost koja je obećana, koja je planirana. Inače je cijeli naš budžetski sistem, sistem budžetiranja i usvajanja u ovom Parlamentu takav da je ovaj Parlament, kako nedavno pročitah negdje, protočni bojler koji samo potvrđuje odluke koje je donio neko drugi, pogotovo kad je budžet u pitanju. I misim da se i u tom smislu moraju neke stvari kvalitativno promijeniti. Zahvaljujem. 49
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Mirsad Isakovi. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma, mislim da sam dužan ovdje reagovati u smislu da kažem da postoji, dakle, revizija, finansijska revizija i revizija učinka. Mi već tu reviziju imamo, a ono što nemamo je revizija kvaliteta. Naravno da će u narednom periodu i ta vrste revizije biti prisutna u Bosni i Hercegovini i kako idemo prema EU. Dakle, to su evropski standardi koje prihvatamo. Ono što možda nije jasno je i sam sistem budžetiranja koji je, dakle, administrativni ili linearni i on nema svoje efekte prave koje bi trebao da ima. Onog trenutka kada budemo imali programske budžete onda ćemo imati i revizija učinka će dati pravi rezultat. Dakle, onaj budžetski korisnik koji je dobio novac šta je uradio za ta sredstva i zašto nije opravdao ta sredstva, imaćemo de facto na terenu. Dale, ono što želim reći da već postoji revizija učinka i ne znam o čemu je više, onaj, dvije revizije postoje, još treća bi trebala da bude ... Hvala.
Hvala Vama. Ako se više niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Informacija o procjeni i mogućnostima Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize u regionu i Evropskoj uniji, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01,02-41-1257/15, od 02.10.2015. godine i dopuna Informacije, materijal broj: 01,02-41- 1257-2/15, od 13.10.2016. godine Ovdje imamo neku povredu Poslovnika prijavljenu. Gospodin Mirsad Mešić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Mislim da nisu ispunjeni uvjeti propisani članom 74. našeg Poslovnika, tačka (1) gdje je prisustvo predlagača obavezno prisustvovati ovoj sjednici. Koliko je ovo neozbiljno govori se i iz činjenice da raspravljamo o izuzetno aktuelnoj i bitnoj temi i mislim da ovu tačku treba povući sa dnevnog reda i raspravljati kada ministar bude tu.
Evo, javlja se predstavnik predlagača. Dakle, nastavljamo dalje, Zajednička komisija za ljudska prava je na 10. sjednici, održanoj 15.09.2015. godine, usvojila zaključak kojim je zatražila od Vijeća ministara BiH da 50 dostave ovu Informaciju. Vijeće ministara je 02.10.2015. godine dostavilo traženu Informaciju. Kolegij Doma je na 19. sjednici, održanoj 06.10.2015. godine, kao nadležnu odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost BiH i Zajedničku komisiju za ljudska prava. Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH je 16.11.2015. godine dostavila Mišljenje u kojem se navodi da je Informaciju primila k znanju i usvojila zaključak koji glasi: Zadužuje se Vijeće ministara BiH da Parlamentarnu skupštinu BiH redovno informira o provođenju plana hitnih mjera i realizaciji aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize u regiji i EU. Zajednička komisija za ljudska prava je na 12. sjednici, održanoj 26.10.2015. godine, usvojila zaključak – Da Vijeće ministara BiH u roku od 10 dana dostavi dopunu Informacije u kojoj su uočeni određeni nedostaci. 13.10.2016. godine Ministarstvo sigurnosti BiH dostavilo je Dopunu informacije. Zajednička komisija za ljudska prava je dostavila Mišljenje 17.01.2017. godine u kojem navodi da je dopunu Informacije primila k znanju. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Odgovor Vijeća ministara BiH na inicijativu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, usvojenu na 35. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 30.08.2016. godine, materijal broj: 01-50-1- 1906/16, od 22.12.2016. godine Predstavnički dom je na 35. sjednici, održanoj 30.08.2016. godine, usvojio modificiranu inicijativu uvažene zastupnice Maje Gasal-Vražalica koja glasi – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da najkasnije do kraja 2016. godine sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Izvještaj o položaju mladih u Bosni i Hercegovini. Kolegij Doma je kao nadležnu odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje 17.01.2017. godine u kojem navodi da je prihvatila odgovor Vijeća ministara. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se nadam da je zamjenik uvažene ministrice također ispred Vijeća ministara po ovoj točci. Pošto nema niko prisutan iz Ministarstva civilnih poslova koje je dostavilo ovu Informaciju pa da li sada to znači da ćemo mi raspravljati u ovom Domu bez da je iko prisutan ko bi bio ovlašten. 51
Imate diskusiju gospođo Gasal, izvolite obavite diskusiju. Dobit ćete odgovore sve koje ste tražili.
Dakle, Ministarstvo civilnih poslova je imalo koordinativnu ulogu u dostavljanju Informacije na ovu inicijativu i mi smo jučer imali Zajedničku komisiju za ljudska prava na kojoj je razmatrana ova Informacija koju je dostavilo Vijeće ministara i bio je prisutan predstavnik Ministarstva civilnih poslova. Dao je neke odgovore koje ću ja prokomentarisati kroz svoju diskusiju. Dakle, ja sam u svojoj inicijativi zatražili informaciju da mi se dostavi od nadležnih institucija na državnom nivou, ali i drugim nivoima koji u svojoj nadležnosti imaju pitanja, odnosno položaj mladih u Bosni i Hercegovini. Tu sam izričito, između ostalog, spomenula i Komisiju za koordinaciju pitanja mladih koja je u sastavu Ministarstva civilnih poslova BiH, međutim od svih drugih institucija, direkcija, agencija na nivou Bosne i Hercegovine, pa čak i entitetskih i kantonalnih institucija sam dobila odgovor, samo od te Komisije na državnom nivou nisam. A upravo ta Komisija na državnom nivou, koja je formirana 2005. godine, koja je doživjela neke izmjene i dopune da više ne bude sastav Vijeća ministara, nego izričito sastav Ministarstva civilnih poslova BiH 2009. je promijenjena ta odluka i 2015. gospodin Zvizdić imenuje nove predstavnike, potpiše na mandatni period od tri godine. Međutim, jučer predstavnik Ministarstva civilnih poslova i upravo član te Komisije kaže da je istekao mandat toj Komisiji, pa je moje pitanje – Kako je moguće da onda i u svojoj Informaciji nisu dostavili da ta Komisija više ne postoji, da je istekao mandat, da su poništene neke odluke o njihovom formiranju? A kada otvorite njihovu web stranicu vidite da su oni itekako aktuelni i da oni ustvari vrše sada i selekciju za izbor osoba koje bi trebale biti iz Bosne i Hercegovine delegirane kao predstavnici Regionalnog ureda za mlade. Dakle, to je jedno. Ja još uvijek nisam dobila odgovor Komisije za koordinaciju pitanja mladih i smatram da je ova Informacija koju je dostavilo Vijeće ministara nepotpuna, jer upravo mi nedostaje odgovor te Komisije, jer je ta Komisija po svom Poslovniku o radu u članu 6. i 7. nadležna za koordinaciju, za analizu, donošenje strategija, upućivanje incijativa za zakonodavni okvir. A na koji način? Na način jer su u tu Komisiju delegirane osobe iz oba entiteta, iz Brčko Distrikta, koordinacija je na državnom nivou i također osobe, odnosno predstavnici iz nevladinog sektora su dijelom te Komisije, tako da je zadovoljeno sve što bi trebalo da bude po Ustavu i nadležnostima i ta Komisija je itekako trebala da dostavi svoj odgovor. Vijeće ministara je ovim odgovorom, odnosno Informacijom na inicijativu pokazalo da nema koordinaciju sa nadležnim institucijama u Bosni i Hercegovini, agencijama i direkcijama, a evo na koji način. Na prvoj stranici komentariše Vijeće ministara koliko je mladih osoba nezaposleno u Bosni i Hercegovini i kaže da je to 30%. Dakle, od ukupnog broja nezaposlenih ljudi u Bosni i Hercegovini 30% čine mladi. Od tih 30% mladih ljudi starosne dobi od 15 do 30 godina 50,9% otpada na mlade žene te starosne dobi. Nejasno odakle ovaj podatak, jer kad se vidi druga stranica Agencije za statistiku koja kaže da je mladih žena starosne dobi od 15 do 30 godina 40,3 postavlja se pitanje otkud Vijeću ministara ovaj podatak i kako je moguće da Vijeće ministara i Agencija za statistiku na državnom nivou nisu ovu Informaciju zajedno uradili, odnosno ovo daje sumnju da Vijeće ministara dostavljene informacije od nadležnih institucija nije ni pročitalo. Oni su sastavili neki odgovor samo njima poznat. I tu se postavlja pitanje na 52 koji način uopće radi Vijeće ministara, odnosno kako se odnosi prema, spram nekih inicijativa koje budu upućene iz ovog Doma ili iz ove institucije. Nadalje, Ministarstvo civilnih poslova, odnosno Vijeće ministara kaže da su mladi u Bosni i Hercegovini, a to kaže i Agencija za statistiku, starosne dobi od 15 do 30 godina, međutim Direkcija za ekonomsko planiranje na državnom nivou kaže da su to mladi od 15 do 24 godine, pa se postavlja pitanje kako je moguće. Dakle, mogu prihvatiti da entiteti nemaju ujednačenu metodologiju prikupljanja podataka ili tretiranja mladih u Bosni i Hercegovini, ali ne mogu da prihvatim da dvije institucije na državnom nivou drugačije tretiraju mlade u Bosni i Hercegovini, odnosno starosnu dob koji se tretiraju kao mladi u Bosni i Hercegovini. Također ministrica Federalnog ministarstva kulture i sporta kaže da su mladi od 15 do 29 godina, i to se postavlja pitanje na koji način je gospođa ministrica ovo tretirala kada na federalnom nivou postoji Zakon o mladima koji kaže da su mladi od 15 do 30 godina. Nadalje, Ministarstvo civilnih poslova navodi koje je sve aktivnosti poduzelo i šta je sve pokrenulo kako bi se položaj mladih unaprijedio u Bosni i Hercegovini i iz te informcije se vidi da dugi niz godina od raznih strategija, strateških dokumenata koji su bili na dnevnom redu, kako ovog saziva, tako i prethodnih saziva, mnogi nisu doživjeli niti ugledali svjetlost dana, pa se postavlja pitanje zašto Ministarstvo civilnih poslova šuti o tome zašto kontinuirano neko opstruira da se usvoje strateški dokumenti koji bi unaprijedili položaj mladih u Bosni i Hercegovini. Dakle, tu informaciju Ministarstvo civilnih poslova niti Vijeće ministara ne daje u ovoj Informaciji. Zavodi za, službe za zapošljavanje, navodi se u ovoj Informaciji, kontinuirano provode programe zapošljavanja ciljane na mladu populaciju i godišnje se ovim putem iz budžeta izdvoji ogromna cifra i sufinansira se zapošljavanje i samozapošljavanje oko dvije hiljade mladih osoba sa evidencije nezaposlenih. Ovo je nešto što smo mi svi vjerovatno znali i pročitali u medijima, međutim mi nemamo informaciju šta biva sa osobama koje kroz ovaj program budu uposlene, ali kada prekine se sufinansiranje od strane zavoda za zapošljavanje ovog ili onog nivoa, da li te osobe bivaju zaposlene zastalno, koja je sudbina tih mladih ljudi, vjerovatno se opet vrate na zavod za zapošljavanje i čekaju neki novi pilot projekat od zavoda za zapošljavanje. A također nemamo informacije ko su ti poslodavci koji kontinuirano bivaju uključeni u ove programe da im se osobe, odnosno da osobe sa zavoda za zapošljavanje budu na određeni period sufinansirane u njihovim firmama. Dakle, tog podatka nema, kao što nema ni podatka koliko, odnosno šta Direkcija za ekonomsko planiranje u Bosni i Hercegovini je uradila jel' u sklopu svoje nadležnosti kako bi unaprijedila položaj mladih. U dostavljenoj Informaciji Direkcija za ekonomsko planiranje navodi, da je u Srednjoročnom programu rada Vijeća ministara za period 2017–2019. su mladi pomenuti samo u kombinaciji sa kulturom i sportom. Dakle, ovo je Informacija koja i te kako treba da zabrine sva nas. Zamislite mladi u Bosni i Hercegovini u Srednjoročnom planu rada Vijeća ministara se dovode samo u svezu sa oblastima kultura i sport, to je neprihvatljivo i postavlja se pitanje – pa zašto, gdje su mladi obrazovanje, gdje su mladi zdravstvo, gdje su mladi tržište rada? Dakle, ja ne mogu da prihvatim da će Srednjoročni plan rada Vijeća ministara se baviti mladim samo u segmentu koja se tiču kulture i sporta. Dakle, zabrinjavajuća informacija. Nejasno je također zašto Agencija za statistiku u Bosni i Hercegovini kada radi anketu o radno sposobnom stanovništvu izgleda da nije u komunikaciji sa Direkcijom za ekonomsko planiranje i da mi nemamo nikakvih podataka koliko je to arhitekata, arhitektica, dakle po spolu da poredamo koja mi to zanimanja u Bosni i Hercegovini imamo kako bismo konačno zaista poradili na tome, pošto su žene više nezaposlene nego muškarci, pa da vidimo, da ustanovima da li je to iz razloga što žene rjeđe upisuju tehničke fakultete za, a možda je potreba za tehničkim fakultetima. Dakle, mi imamo ovdje masu pitanja koja nama nisu odgovorena, također nam nisu 53 odgovorena, jer da bismo te podatke imali mi bismo znali kao Bosna i Hercegovina, koja je na putu opredjeljena za EU, na koji način ćemo mi u našem periodu, recimo do 2020. učiniti sve što je u našoj moći da tržište rada i obrazovanje uskladimo jedno s drugim. Također Agencija za predškolsko i osnovno obrazovanje nije dala informaciju kakvo je to srednjo strukovno obrazovanje u Bosni i Hercegovini, koja su to zanimanja koja su atraktivna, a koja se ne upisuju, koja bi trebalo u Bosni i Hercegovini da se otvore neka, neki novi smjerovi srednje, u srednjem stručnom obrazovanju itd. Ono što zabrinjava jeste da Vijeće ministara, odnosno institucije u Bosni i Hercegovini nemaju podatak koliko je to mladih napustilo Bosnu i Hercegovinu, sve ijedna institucija se ovdjen poziva na informaciju, odnosno analizu koju je sprovela nevladina organizacija KULT i koja kaže da je od '93. do 2015. – 130 hiljada mladih ljudi napustilo Bosnu i Hercegovinu. Dakle, iz ove Informacije mi vidimo da se Vijeće ministara, niti bilo koja institucija na državnom nivou, a ni na ostalim nivoima ne bavi zašto mladi odlaze, kako zaustaviti odliv mozgova, kako zaustaviti iseljavanje iz Bosne i Hercegovine kadrova, odnosno osoba koje smo mi iškolali, kako će oni to znati kada se apsolutno, oni se pozivaju, dakle, na podatke i analize koje je uradila nevladina organizacija, pri tome u svojoj nadležnosti imaju budžet i u nadležnosti imaju mogućnost da se bave analizama, programima, projektima ... /zvučno upozorenje za poslanicu/... to ne rade i ovo je zabrinjavajuće, a osobito je zabrinjavajuće što je Direkcija za evropske integracije objavila kako građani mogu također da učestvuju u odgovaranju pitanja na Upitnik. Izdvojili su 36 pitanja i građani i građanke imaju pristup tim pitanjima i mogu dati svoj odgovor, 26. pitanje je – da li imamo omladinsku, jedinstvenu omladinsku politiku u Bosni i Hercegovini, koje je to tijelo koje se bavi koordinacijom .../zvučno upozorenje za poslanicu/... omladine u Bosni i Hercegovini kod položaja pitanja mladih u Bosni i Hercegovini? I ja ću se kao građanka i te kako potruditi da dam odgovor sukladno ovom Izvještaju koji je dostavilo Vijeće ministara. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, Ad. 13. Zahtjev Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-50-14-1197-4/16, od 29.12.2016. godine Privremena zajednička komisija dostavila je zahtjev da im se ponovo produži rok do kraja juna 2017. godine, materijal ste svi dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. 54 Prelazimo na tačku 14. Ad. 14. Razmatranje ostavke Vildana Đurovića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, akt broj: 01,02-34-1-3232/16, od 28.12.2016. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, akt broj: 01,02-34-1- 3232/16, od 06.01.2017. godine
Samo ću kratko, naravno, ne želeći ulaziti u bilo kakvo izazivanje polemike ili nečega, ne vidim razloga da bar jedan iz poslaničke grupe koju sačinjavaju Backović i Emrić ne bude i nemojte nas dovoditi u tu poziciju da pišemo naše prijedloge, primjedbe itd. u nekoj drugoj formi nego dozvolite da, do sad ste sve tako radili, potpuno izbjegavajući ove dvije političke stranke da budu ne znam više u čemu ne, a ovdje imamo ljude koji su perpetuum mobile, koji su apsolutno sveznalci u svim su komisijama, u svim su odborima, u svim su privremenim, u svim su, saberite imena i prezimena ljudi pa ćete vidjeti. Ne razumijem zašto niste dozvolili da bude i jedan iz ove poslaničke grupe, samo jedan čovjek da može bar dati prijedloge i ono što smo pisali nas dvojica. Hvala.
Hvala Vama. Dakle, odluka Parlamenta je da svaki klub poslanika da prijedlog za jednog predstavnika, vi nemate formiran klub, ovdje ima sedam klubova, ako Parlament odluči da neko od vas bude nema nikakvih problema Kolegij o tome ne odlučuje, pogotov ne ja kao predsjedavajući, nego ovaj Dom o tome odlučuje, takva je odluka ona se može promijeniti ako Dom odluči, kako Dom odluči tako će vam biti. Vi, dakle, nama predlažete da mi u grupu za izradu izmjena i dopuna poslovnika pored predstavnika klubova političkih stranaka, a imamo dva zastupnika koji ne mogu da formiraju klub ne postoje nikakve grupe po Poslovniku, nego klubovi i zastupnici, Parlament dakle može da glasa o Vašem prijedlogu, ja tu nemam ništa protiv i glasaću da znate odma za to, evo ako je to problem. Možete li odustati od ovoga? Mislim da sam ja završio, ovaj, ima li potrebe da sada, gospodin Emrić, Vi dajete diskusiju, jasna je stvar. Imate potrebe jel'. Izvolite, gospodin Jasmin Ermić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo da pojasnim u ovom popratnom aktu to nije navedeno da smo mi kao poslanici dostavili prijedlog, iako smo znali da je Kolegij odlučio da će samo klubovi poslanika dostavljati prijedloge za ovu Privremenu zajedničku komisiju. Mi smo dostavili prijedlog, prijedlog je gospodin Backović. Naravno ukoliko Parlament odluči da mi ne trebamo biti članovi Privremene zajedničke komisije mi ćemo to prihvatiti, ali smatram da se radi o izmjenama i dopunama Poslovnika Predstavničkog doma i da je logično da se dozvoli svim političkim subjektima da učestvuju u izradi izmjena i dopuna Poslovnika, jer će nam to sigurno pomići da dođemo do kvalitetnijih rješenja. Hvala.
Gospodin Fehim Škaljić, diskusija. 56
Hvala. Poslvonik je zajdnička potreba, bez razlike što smo regulisali da su to klubovi, ja mislim da u ovom slučaju trebamo napraviti jedan tolerantan pristup i da je jedan od naših kolega ili Backović ili Emrić uđe u ovo i da se izjasnimo oko toga.
Hvala lijepo. Dakle, radi se o prijedlogu Zajedničkog kolegija, Zajednički kolegij je definirao da to budu predstavnici klubova političkih stranaka u Predstavničkom domu i klubova naroda u Domu naroda. Da li ćemo mi povrijediti tu odluku ili da li će biti problem sa Domom naroda kod formiranja grupe, sekretaru?
/nije uključen mikrofon/
Ja, imate li vi prijedlog, dvojica zastupnika ima te li prijedlog ko od vas treba da bude u tome. ____________(?) Poslali smo pismeno. Pa kažite mi sada, pitam vas. Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam u svojoj diskusiji rekao da smo mi poslali pisani prijedlog ispred poslaničke grupe koju smo nazvali BPS – Sefer Halilović, A-SDA Stranka demokratske aktivnosti uputili vama. Vi ste to dobili, niste naveli u ovom popratnom aktu, što ja smatram da je isto manjkavost, trebali ste navesti ako smo mi nešto uputili da se to navede, da je to odbijeno, da nije prihvaćeno iz razloga što je Zajednički kolegij odlučio kako je odlučio itd. itd. Znači, mi smo pravovremeno dostavili pisani akt i u tom prijedlogu je gospodin Zaim Backović da bude kao član Privremene zajedničke komisije. Hvala.
Hvala Vam. Dakle, prijedlog je stigao, evo sad nam je sekretar to dao u ruke, prijedlog jeste gospodin Zaim Backović, od vas stigao samoinicijativno jel' i mi ćemo to staviti na glasanje kada bude 57 bilo glasanje o ovoj tački dnevnog reda. Biće glasanje da li Parlament prihvata da i predstavnici vas dvojice budu u tome, pa ako bude glasaćemo o paketu, ako ne bude glasaćemo onda o onome što imamo, prema tome biće sve ispoštovano onako kako to Poslovnik predlaže. Ne javlja se više niko za riječ. Zaključujem raspravu. Na ovaj način mi smo došli do kraja ovog dnevnog reda. Ja sada dajem pauzu od 10 minuta, dakle u 14:05 ćemo imati glasanje ovdje o svim tačkama dnevnog reda. Molim vas da, registrirajte se zastupnici, počinjemo sa glasanjem. Glasamo o prvoj tački dnevnog reda – Usvajanje Zapisnika sa 40. sjednice. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 30 glasova za, bez glasova protiv, 4 suzdržana glasa. Dovoljna entitetska većina, usvojili smo Zapisnik sa 40. sjednice. Prelazimo na tačku 3. – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Ovdje glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Pripremite se za glasanje i glasajte sad. Sa 11 glasova za, protiv 21, nema dakle opće većine, ovaj, nije usvojeno negativno Mišljenje Komisije. 11 glasova za, 21 protiv, dakle nije usvojeno negativno Mišljenje Komisije i ovo se vraća nazad u Komisiju. Idemo na tačku 4. – Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima – predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u drugom čitanju), zakon broj: 01,02-02-1- 2804/16, od 02.11.2016. godine. Glasamo o Zakonu [[zajednička diskusija]]
... glasanje, molim Vas.
Na zahtjev Kluba SDS-a ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 21 glas za, 10 protiv, molim vas malo pažnje, 21 glas za, 10 glasova protiv, 1 suzdržan. Nema entitetske većine dovoljne iz entiteta Republika Srpska. Idemo u drugi krug. Je li idemo u drugi krug? Treba da formiramo tu grupu. Idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje u drugom krugu. Glasamo sad. 21 glas za, 10 protiv i 1 suzdržan. Dajte malo pažnje molim vas, pa nema smisla nikakvog to više. 21 glas za, 10 protiv i 1 suzdržan, nema 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska. Dakle, gospodin Zaim Backović je ušao na ovu listu. Glasamo o ovoj listi na kojoj se sada nalazi ime i gospodina Zaima Backovića, dakle sada su to Damir Arnaut, Saša Magazinović, Lazar Prodanović, Maja Gasal-Vražalica, Hazim Rančić, Nikola Lovrinović, Momčilo Novaković i Zaim Backović. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 32 glasa za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Uz dovoljne entitetske većine, konstatujem da smo imenovali pomenutu, navedenu gospodu u Komisiju za izradu poslovnika. Zaključujem 41. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 16. februar 2017. godine. Hvala vam na saradnji. Sjednica završena u 14:37 sati.