Labrīt, godātie kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē. Sāksim Latvijas Republikas Saeimas 2022. gada 6. oktobra sēdi. Vispirms - iesniegtās izmaiņas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2022. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Ministru kabinets lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1652/Lp13), un Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut alternatīvo komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1658/Lp 13). Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Deputāti Viktors Valainis, Armands Krauze, Uldis Augulis, Jānis Dūklavs, Jānis Vucāns, Gundars Daudze un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” (Nr. 1659/Lp13). “Par” pieteicies runāt deputāts Viktors Valainis.
Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es pie jums vēršos ar aicinājumu šodien Saeimas darba kārtībā iekļaut likumprojektu par samazinātās PVN likmes piemērošanu pārtikas produktiem. Šajā gadā Zemkopības ministrija nāca klajā ar piedāvājumu samazināt PVN likmi pārtikas produktiem... līdzīgi, kā ir dārzeņiem... arī citiem pārtikas produktiem no 21 uz 5 procentiem. Zemkopības ministrija informēja , ka šāds priekšlikums, pēc Finanšu ministrijas aplēsēm, izmaksātu valsts budžetā 52 miljonus eiro, arī lauksaimnieku organizācijas, ar kurām mums bija iespēja tikties, norādīja , ka, šādu priekšlikumu atbalstot... Tas veicinātu uzņēmēju iziešanu ārā no ēnu ekonomikas, tas veicinātu lielāku nodokļu apjomu no mūsu pārtikas ražotājiem. Protams, jāpiekrīt arī tam - kā Zemkopības ministrija šeit ir norādījusi -, ka būtu jāiet roku rokā ar tirgotājiem, ar pārtikas preču veikalu mazumtirdzniecības ķēdēm, arī ar viņiem vienojoties par to, lai pēc būtības cenas veikalos samazinātos. Kolēģi, ja mēs skatāmies arī citas ziņojumā ietvertās tēzes, tad Eiropas Komisija jau 23. martā ir pieņēmusi paziņojumu, aicinot dalībvalstis ieviest samazināto PVN likmi pārtikai un mudināt uzņēmējus samazināt cenas arī patērētājiem, lai mazinātu augsto pārtikas cenu ietekmi uz vismazāk aizsargāto iedzīvotāju... pleciem. Godātie kolēģi, mēs aicinām vēl šī Saeimas sasaukuma laikā pieņemt atbildīgu lēmumu, kas būtu turpinājums 13. Saeimas Krišjāņa Kariņa valdības politikai, kur tieši valdības ministri nāca ar šādu ziņojumu, ka tas būtu jādara. Mēs aicinām likumprojektu iekļaut jau šajā darba kārtībā, vismaz panākt to, lai šis jautājums pārietu no šīs Saeimas nākamajai, vismaz pieņemt otrajā lasījumā, lai šis jautājums nepazūd no dienaskārtības līdz ar jaunas valdības izveidošanu. Mēs jūs aicinām, kolēģi... ļoti lūdzam jūs atbalstīt šo lēmuma projektu par samazinātās PVN likmes piemērošanu pārtikas produktiem. Arī šis informatīvais ziņojums, kas citastarp nācis no pašas valdības un kuram ir arī atsauce uz Eiropas Komisiju, skaidri norāda to pretrunu, kas ir bijusi šīs valdības finanšu ministram, kas ir virzījis tēzi, ka tas palīdzēs tieši bagātajiem, bet, no otras puses, tas palīdzēs tieši tiem, kas ir vismazāk aizsargātie. To norādījusi ne tikai Zemkopības ministrija un virkne mūsu organizāciju, nevalstisko organizāciju, kas darbojas šajā jomā, bet arī Eiropas Komisija, un es aicinu ieklausīties tajā. Š o virzienu ir atbalstījusi arī virkne Eiropas Savienības dalībvalstu. Aicinām atbalstīt un nodot šo jautājumu komisijai, lai pēc būtības sāktos darbs un, iespējams, arī nākamā Saeima to turpinātu. Paldies.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” (Nr. 1659/Lp13) nodošanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 37, atturas - 1. Likumprojekts komisijai nav nodots. Deputāti Viktors Valainis, Armands Krauze, Uldis Augulis, Jānis Dūklavs, Jānis Vucāns, Gundars Daudze un citi lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” (Nr. 1660/Lp13). “Par” pieteicies runāt deputāts Viktors Valainis.
Godātie kolēģi! Paldies jums par attieksmes paušanu iepriekšējā balsojumā. Šis likumprojekts arī ir par samazināto PVN likmi un par šīs likmes noteikšanu pārtikas produktiem. Godātie kolēģi, Attīstībai/P ar! vadītā Veselības ministrija ar Danielu Pavļutu priekšgalā nāca ar informatīvo ziņojumu valdībā, kur aicināja samazināt PVN likmi no 12 uz 5 procentiem. Un es jūs aicinu, kolēģi - atcerieties to, ka šī likme no 12 uz 5 procentiem ir augstākā Baltijas valstīs un ir virkne ziņojumu, kas parāda to, ka tieši tādēļ mūsu zāles ir visdārgākās Baltijas valstīs. Zāļu tirgus ir regulēts tirgus; un, ja mēs ieviestu šo samazināto likmi, tas tūlītēji samazinātu zāļu cenu Latvijas aptiekās un cilvēkiem, kam tās nepieciešamas. No Veselības ministrijas ziņojuma izriet, ka, piemēram, iedzīvotāji vecumā... pirmie ieguvēji, kas būtu, tie būtu iedzīvotāji vecuma grupā no 56 līdz 60 gadiem. Tāpat ieguvēji... Un, ja šāds lēmums būtu pieņemts jau iepriekš, tas būtu vairāk nekā viens miljons eiro, ko ietaupītu šie cilvēki, kas nebūtu aizgājis no viņu maciņiem par šo nodokli. Iedzīvotāju grupas, kas būtu lielākie ieguvēji, būtu vecumā no 61 līdz 65 un no 65 līdz 70 gadiem. Tas ir Veselības ministrijas veiktais aprēķins, uz ko viņi ir norādījuši. Mēs jūs aicinām, kolēģi, ņemot vērā arī to, kādas šobrīd ir diskusijas attiecībā uz nākamās valdības veidošanu... Jūs visi atceraties, kā tas bija pēc 12. Saeimas, - virkne šo labo ideju gluži vienkārši pazuda. Es aicinu 13. Saeimu izdarīt visu iespējamo; īpaši vēršos pie Attīstībai/Par!, lai jūsu ministra tiešām labās - labās! - idejas, ko viņš virzīja (un šī bija laba ideja, ko, es domāju, arī opozīcija pilnā mērā atbalsta!), nepazūd; lai tās nepazūd informatīvā ziņojuma formā... kaut kur valdības atvilktnēs. Es aicinu šodien balsot un maksimāli ātri Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā šo jautājumu tālāk virzīt, lai tas Saeimā iegūtu pamatbāzi, ar ko būtu jārēķinās arī nākamajai Saeimai. Godātie kolēģi, aicinu atbalstīt šo iesniegto likumprojektu un nodot to jau šodien izskatīšanai Saeimā un izskatīt komisijā. Attīstībai/Par!, es vēršos tieši pie jums; tā bija jūsu ministra... viena no galvenajām lietām, par kurām viņš iestājās. Un, Konservatīvo partija, nu iesaistieties šajos balsojumos, uzņemieties atbildību šajā brīdī, lai šie jautājumi... es piekrītu, arī jums tie ir svarīgi, ne jau tikai ZZS. Es domāju, ka mēs visi kopā varam panākt kādu rezultātu.
“Pret” pieteicies runāt deputāts Kaspars Ģirģens.
Labrīt, kolēģi! Šajā mirklī es varbūt vairāk vērsīšos pie jaunajiem, topošajiem deputātiem... un tieši pie “Apvienotā saraksta”. Mēs redzējām šobrīd, kā jūs nobalsojāt par iepriekšējo jautājumu - par pievienotās vērtības nodokļa samazināšanu. Es vēršos pie Māra Kučinska, noteikti pie Didža... Edgara un arī pie Raimonda Bergmaņa, un es aicinu jūs šo kursu uzturēt arī nākošajā, 14., Saeimā, jo noteikti jautājums par pievienotās vērtības nodokļa samazināšanu ir ļoti svarīgs. Jo publiski... mēs esam redzējuši... Nacionālā apvienība ir minējusi, ka viņi ir pilnīgi par to, lai tiktu samazināts pievienotās vērtības nodoklis. Un arī jūsu balsojums norāda uz to, ka jūs centīsieties šo kursu turpināt. Un ja mēs matemātiski... ja parēķinām... Tad, ja būs trīs partijas koalīcijā... un jūs esat divas, kuras atbalsta pievienotās vērtības nodokļa samazināšanu... Šim jautājumam būtu jābūt dienaskārtībā jau tagad... kas būs novembrī, kad jūs ieradīsieties Saeimā. Tāpēc es aicinu turēties pie tā, kā jūs balsojat. Pievienotās vērtības nodokļa samazinājums mums ir ļoti nepieciešams, jo straujās... cenas, kuras šobrīd ir veikalā, ne visiem būs pa kabatai. Un tieši tas pats būs šobrīd arī jautājumā par medicīnu - par zālēm, par samazināto pievienotās vērtības nodokli. Ja mēs analizēsim to budžetu... ko tērē pensionāri šobrīd, tad redzēsim: pirmajā vietā viņiem ir samaksāt komunālos pakalpojumus, un tikai tad seko zāles. Bet svarīgākais ir tomēr rūpēties par veselību, un samazinātais pievienotās vērtības nodoklis būtu tas, kas visvairāk ir nepieciešams. Tāpēc es aicinu balsot “pret” tiem, kuri neatbalsta to, lai būtu samazinātais pievienotās vērtības nodoklis. Paldies.
Paldies. Tātad viens deputāts ir runājis “par” likumprojekta iekļaušanu Saeimas sēdes darba kārtībā, viens deputāts ir runājis “pret” likumprojekta iekļaušanu Saeimas sēdes darba kārtībā. Balsosim! Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” (Nr. 1660/Lp13) iekļaušanu Saeimas sēdes darba kārtībā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 61, pret - 15, atturas - 5. Likumprojekts sēdes darba kārtībā ir iekļauts. Sāksim izskatīt sēdes darba kārtību. Darba kārtībā - Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts proves uzraudzību”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Nacionālās drošības likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ārlietu komisijas iesniegto likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanās par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību denonsēšanu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Viktora Valaiņa, Armanda Krauzes, Ulda Auguļa, Jāņa Dūklava, Jāņa Vucāna un citu iesniegto likumprojektu “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” (Nr. 1660/Lp13) nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Darba kārtībā - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Lēmuma projekts “Par Augstākās tiesas tiesneses Andas Briedes atbrīvošanu no tiesneša amata”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 27. septembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Augstākās tiesas tiesneses Andas Briedes atbrīvošanu no tiesneša amata”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā pateicos senatorei par ilgajiem gadiem, kas nostrādāti tiesu sistēmā. Un aicinu ar 2022. gada 14. oktobri atbrīvot Augstākās tiesas senatori Andu Briedi no amata pēc pašas vēlēšanās.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Augstākās tiesas tiesneses Andas Briedes atbrīvošanu no tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Un lēmuma projekts “Par Rīgas pilsētas tiesas tiesneses Ivetas Krēvicas atbrīvošanu no tiesneša amata”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 27. septembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Rīgas pilsētas tiesas tiesneses Ivetas Krēvicas atbrīvošanu no tiesneša amata”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2022. gada 31. oktobri atbrīvot Rīgas pilsētas tiesas tiesnesi Ivetu Krēvicu no tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās. Paldies par uzmanību.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Rīgas pilsētas tiesas tiesneses Ivetas Krēvicas atbrīvošanu no tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Par Ungārijas Aizsardzības ministrijas pievienošanos Saprašanās memorandam starp Latvijas Republikas Aizsardzības ministriju, Kanādas Nacionālās aizsardzības departamentu, Dānijas Ārlietu ministriju, Igaunijas Republikas Aizsardzības ministriju, Vācijas Federatīvās Republikas Federālo aizsardzības ministriju, Itālijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lietuvas Republikas Nacionālās aizsardzības ministriju, Nīderlandes Karalistes Aizsardzības ministriju, Polijas Republikas nacionālās aizsardzības ministru, Slovākijas Republikas ministriju, Polijas Republikas nacionālās aizsardzības ministru, Slovākijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministriju un Amerikas Savienoto Valstu Aizsardzības departamentu par Ziemeļatlantijas līguma organizācijas izcilības centra stratēģiskās komunikācijas jautājumos izveidošanu, administrēšanu un darbību un Saprašanās memorandam starp Latvijas Republikas Aizsardzības ministriju, Kanādas Nacionālās aizsardzības departamentu, Dānijas Ārlietu ministriju, Igaunijas Republikas Aizsardzības ministriju, Vācijas Federatīvās Republikas Federālo aizsardzības ministriju, Itālijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lietuvas Republikas Nacionālās aizsardzības ministriju, Nīderlandes Karalistes Aizsardzības ministriju, Polijas Republikas nacionālās aizsardzības ministru, Slovākijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministriju un Amerikas Savienoto Valstu Aizsardzības departamentu, kā arī Sabiedroto spēku Augstākās virspavēlniecības Transformācijas komandiera štābu par Ziemeļatlantijas līguma organizācijas izcilības centra stratēģiskās komunikācijas jautājumos funkcionālajām attiecībām”. Ārlietu komisijas vārdā - deputāte Krista Baumane.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi un kolēģes! Likumprojekts Nr. 1543/Lp13 ir par Ungārijas pievienošanos NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centram. Ārlietu komisijā priekšlikumi netika saņemti. Likumprojekts ir atbalstīts. Aicinu arī Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Ungārijas Aizsardzības ministrijas pievienošanos Saprašanās memorandam starp Latvijas Republikas Aizsardzības ministriju, Kanādas Nacionālās aizsardzības departamentu, Dānijas Ārlietu ministriju, Igaunijas Republikas Aizsardzības ministriju, Vācijas Federatīvās Republikas Federālo aizsardzības ministriju, Itālijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lietuvas Republikas Nacionālās aizsardzības ministriju, Nīderlandes Karalistes Aizsardzības ministriju, Polijas Republikas nacionālās aizsardzības ministru, Slovākijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministriju un Amerikas Savienoto Valstu Aizsardzības departamentu par Ziemeļatlantijas līguma organizācijas izcilības centra stratēģiskās komunikācijas jautājumos izveidošanu, administrēšanu un darbību un Saprašanās memorandam starp Latvijas Republikas Aizsardzības ministriju, Kanādas Nacionālās aizsardzības departamentu, Dānijas Ārlietu ministriju, Igaunijas Republikas Aizsardzības ministriju, Vācijas Federatīvās Republikas Federālo aizsardzības ministriju, Itālijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lietuvas Republikas Nacionālās aizsardzības ministriju, Nīderlandes Karalistes Aizsardzības ministriju, Polijas Republikas nacionālās aizsardzības ministru, Slovākijas Republikas Aizsardzības ministriju, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministriju un Amerikas Savienoto Valstu Aizsardzības departamentu, kā arī Sabiedroto spēku Augstākās virspavēlniecības Transformācijas komandiera štābu par Ziemeļatlantijas līguma organizācijas izcilības centra stratēģiskās komunikācijas jautājumos funkcionālajām attiecībām” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījums Latvijas Republikas Zemessardzes likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Raimonds Bergmanis.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šā gada 27. septembra sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījums Latvijas Republikas Zemessardzes likumā” (Nr. 1426/Lp13) trešajā lasījumā. Šis likumprojekts ir saistīts ar nākamo likumprojektu, un būtība ir par to, ka notiek pārmaiņas Latvijas Bankas Aizsardzības pārvaldē ar visām tam sekojošām izmaiņām. Uz šā likumprojekta trešo lasījumu netika saņemts neviens priekšlikums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija likumprojektu atbalstīja trešajā, galīgajā, lasījumā un aicina arī Saeimu atbalstīt to trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Latvijas Republikas Zemessardzes likumā” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Raimonds Bergmanis.
Tieši šajā pašā sēdē 27. septembrī tika skatīts arī likumprojekts “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā” (Nr. 1427/Lp13) trešajā lasījumā. Šim likumprojektam tika saņemts viens - Juridiskā biroja priekšlikums. Un tas ir sekojošs: “Aizstāt 6.1 panta otrās daļas 2.1 punktā vārdus un skaitļus “šā likuma 17. panta 1.1 daļā noteiktajā kārtībā pēc Latvijas Bankas pieprasījuma” ar vārdiem “pēc Latvijas Bankas pieprasījuma, pamatojoties uz vienošanos starp Latvijas Banku un Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem””. Priekšlikums komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Komisija atbalstīja likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Aicinu arī Saeimu atbalstīt to trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Paldies. Godātie kolēģi, ir saņemts priekšlikums par Saeimas sēdes darba kārtības grozīšanu. Deputāti Mārtiņš Šteins, Juris Rancāns, Normunds Žunna, Uldis Budriķis un Juris Pūce lūdz pārcelt Saeimas sēdes darba kārtībā likumprojektus “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1652/Lp13) un (Nr. 1658/Lp13) pēc likumprojekta “Grozījumi Mobilizācijas likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Likumprojekts “Grozījumi Latvijas Republikas Zemessardzes likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Ivans Klementjevs.
Priekšsēdētājas kundze! Cienījamie kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr. 1409/Lp13 - “Grozījumi Latvijas Republikas Zemessardzes likumā”. Ir iesniegti četri priekšlikumi. 1. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Tas paredz: “Ja zemessargs prettiesiskas, vainojamas rīcības dēļ ir nodarījis zaudējumus Zemessardzei, kādai no Nacionālo bruņoto spēku vienībām vai iestādei, kas nodrošina zemessarga apgādi ar materiāltehniskajiem līdzekļiem [..], zemessargam ir pienākums atlīdzināt juridiskajai personai radušos zaudējumus.” Komisija atbalstīja šo priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls labojums. Komisija atbalstīja šo priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
3. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ja bijušais zemessargs un no profesionālā dienesta atvaļināts karavīrs, kurš sasniedzis dienestam noteikto maksimālo vecumu vai ir atzīts par nederīgu dienestam fiziskās sagatavotības vai veselības stāvokļa dēļ, vēlas uzturēt saikni ar Zemessardzi, viņš iegūst Zemessardzes veterāna statusu aizsardzības ministra noteiktajā kārtībā. Šo statusu aizsardzības ministra noteiktajā kārtībā var iegūt arī aizsardzības ministra noteiktu militāro apmācību apguvis Latvijas pilsonis, kurš vēlas uzsākt dienestu Zemessardzē, bet ir sasniedzis dienestam Zemessardzē noteikto maksimālo vecumu vai ir atzīts par nederīgu dienestam fiziskās sagatavotības vai veselības stāvokļa dēļ. Tāpat arī Zemessardzes komandierim ir tiesības iesaistīt veterānu aizsardzības ministra noteikto Zemessardzes uzdevumu izpildē. Komisija atbalstīja šo priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
4. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ja Zemessardzes veterāns ir guvis veselības bojājumu, pildot šajā likumā paredzētos uzdevumus, viņam ir tiesības uz apmaksātu veselības aprūpi Ministru kabineta noteiktajā kārtībā un apjomā. Komisija atbalstīja. Visi priekšlikumi ir izskatīti.
Deputāti atbalsta šo priekšlikumu.
Komisijas vārdā prasu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Latvijas Republikas Zemessardzes likumā” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Godātie kolēģi, ir priekšlikums par grozījumiem sēdes darba kārtībā. Ārlietu komisija lūdz likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanās par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību denonsēšanu” izskatīt pirmajā lasījumā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Nacionālās drošības likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Ivans Klementjevs.
Turpinām strādāt ar likumprojektu “Grozījums Nacionālās drošības likumā” (Nr. 1410/Lp13). Uz trešo lasījumu nav iesniegts neviens priekšlikums. Komisija prasa atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Nacionālās drošības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Mobilizācijas likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Ivans Klementjevs.
Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Mobilizācijas likumā” (Nr. 1411/Lp13) trešajā lasījumā. Nav iesniegts neviens priekšlikums. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt minēto likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Mobilizācijas likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Un tagad darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1652/Lp13), ko iesniedzis Ministru kabinets, un alternatīvais likumprojekts “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1658/Lp13), ko iesniegusi Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija. Atbildīgās komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Šteins.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Cienījamie sēdes skatītāji un klausītāji! Tātad komisija savā 4. oktobra sēdē izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā (Nr. 1652/Lp13), nolēma to noraidīt un iesniedza arī Saeimai izskatīšanai komisijas izstrādāto alternatīvo likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1658/Lp13). Grozījumi paredz vairākas lietas. Likumprojekta mērķis tātad ir nodrošināt, ka nepilngadīgajiem Ukrainas civiliedzīvotājiem, kuri izglītības iestādēs klātienē apgūst pamatizglītības programmas 1., 2., 3. un 4. klasē, ēdināšana pašvaldības un privātajās izglītības iestādēs tiks segta no valsts budžeta tādā pašā apmērā... kādā tiek segta vienam izglītojamajam valsts izglītības iestādē, - 2,15 eiro. Tāpat likumprojekts noteic, ka ziņu par Ukrainas civiliedzīvotāja uzturēšanās... izmitināšanas vietas adresi (kontaktadresi) iekļaušana Fizisko personu reģistrā saskaņā ar Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumu ir uzskatāma par dzīvesvietas deklarēšanas pienākuma izpildi. Papildus likumprojekts paredz, ka Ministru kabinets pēc pamatota nozares ministrijas pieprasījuma var pieņemt lēmumu par finansējuma piešķiršanu no vienota valsts un pašvaldību klientu apkalpošanas centra darbības nodrošināšanai nepieciešamā aprīkojuma un telpu nomas, apsaimniekošanas un komunālo izdevumu segšanai. Komisija aicina noraidīt Ministru kabineta likumprojektu un atzīt par steidzamu komisijas alternatīvo likumprojektu.
Godātie kolēģi, atgādinu, ka debates ir paredzētas par abiem likumprojektiem kopā.
Mēs ar steidzamību sākam... alternatīvajam...
Debates iespējamas par abiem likumprojektiem kopā, un vispirms mēs balsosim par Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1652/Lp13) un, izejot no tā, tad lemsim arī tālāk. Debatēs deputāti nav pieteikušies. Lūdzu zvanu! Balsosim par Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1652/Lp13)! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 10, pret - 57, atturas - 5. Likumprojekts ir noraidīts. Tagad izskatīsim komisijas iesniegto alternatīvo likumprojektu.
Komisija lūdz atzīt likumprojektu par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par alternatīvā likumprojekta “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1658/Lp13) atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Komisija lūdz Saeimu izskatīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas komisijā, ja Saeimai...
Vispirms jābalso par likumprojektu pirmajā lasījumā.
Ā, pirmajā lasījumā. Es atvainojos. Jā, lūgums tad atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1658/Lp13) pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Un es saprotu, ka komisija aicina arī izskatīt otrajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi?
Jā, ir.
Iebildumi ir. Līdz ar to lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 15 minūtes, un izskatīšana - šodienas vai tuvākajā Saeimas ārkārtas... Saeimas kārtējā sēdē.
Tātad termiņš priekšlikumiem - 15 minūtes, līdz pulksten 9.55, un izskatīšana - Saeimas šā gada 6. oktobra sēdē. Paldies.
Šodien var beigties tā sēde.
Saeimas 6. oktobra sēdē?
Jā.
Paldies. Likumprojekts “Grozījumi Kriminālprocesa likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Labdien, kolēģi! Juridiskajā komisijā izskatījām likumprojektu “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” (Nr. 1323/Lp13), kurā iekļāvām arī likumprojektu “Grozījums Kriminālprocesa likumā” (Nr. 1559/Lp13). Kopā izskatījām 29 priekšlikumus. 1. priekšlikums paredz likumprojekta “Grozījums Kriminālprocesa likumā” (Nr. 1559/Lp13) iekļaušanu šajā likumprojektā. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Arī komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz izslēgt 378. panta 1.1 daļā vārdu “tiesas”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - arī tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz izslēgt 11. punktu 413. pantā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - arī tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
28. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Līdz ar to...
Deputāti atbalsta.
Jā, līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Priekšlikumi tika izskatīti Krimināltiesību politikas apakškomisijā. Paldies Judina kungam par ieguldīto darbu. Pēc tam tie tika izskatīti Juridiskajā komisijā. Liels darbs paveikts. Paldies kolēģiem. Juridiskajā komisijā likumprojekts ir atbalstīts. Aicinu kolēģus arī to atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans.
Tātad izskatām likumprojektu “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” (Nr. 1491/Lp13). Likumprojekts labi sagatavots, līdz ar to tika saņemts tikai viens priekšlikums. 1. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par aviāciju””, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Viesturs Liepkalns.
Labdien, ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze un godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi likumā “Par aviāciju”” (Nr. 1510/Lp13). Uz trešo lasījumu priekšlikumi netika saņemti. Komisija lēma atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā. Aicinu arī jūs atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par aviāciju”” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Likumā par budžetu un finanšu vadību”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes, godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Likumā par budžetu un finanšu vadību”, trešais lasījums. Kopā ir saņemti 11 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehnisks. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir tehnisks. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Savukārt 3. - deputātes Vitas Andas Tēraudas priekšlikums. Paredz to, lai arī Centrālā vēlēšanu komisija tiktu iekļauta starp tā saucamajām neatkarīgajām institūcijām, kuras, nu, teiksim, budžeta izskatīšanas procesā tiek vētītas mazliet citādāk nekā ministrijas. Tas ir atbilstoši CVK vēstulei... lūgumam. Komisija priekšlikumu atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir tehnisks.
Deputāti atbalsta.
5. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tas pēc būtības visā likuma tekstā šādā veidā pievieno CVK jeb Centrālo vēlēšanu komisiju atbilstoši tam Vitas Andas Tēraudas priekšlikumam, kuru mēs jau esam atbalstījuši. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Ārlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Zandas Kalniņas‑Lukaševicas priekšlikums. Tas ir saistīts ar to, ka mūsu diplomāti strādā arī tādās valstīs, kur ir grūti saņemt naudu ar pārskaitījumu un... par komandējuma izdevumiem un citām lietām ir nepieciešams saņemt skaidrā naudā. Tāpēc šī izmaiņa ir nepieciešama. Komisijā šī izmaiņa ir atbalstīta.
Deputāti atbalsta.
8. - deputāta Pimenova priekšlikums. Viņš lūdz, lai mēs to skatītu pa daļām atbilstoši Kārtības ruļļa 133. pantam, un Igors noteikti jums izskaidros, kas tad tur ir par lietu. Paldies.
Godātie kolēģi, “par” pieteicies... Vai jūs vēlaties, lai es...? Tā, godātie kolēģi, deputāts Igors Pimenovs par šā likumprojekta 8. priekšlikumu ir lūdzis balsot pa daļām: pirmajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta pirmo un otro daļu, otrajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta trešo daļu un trešajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta ceturto daļu. Par šo priekšlikumu, ko iesniedzis deputāts Igors Pimenovs, viens deputāts var runāt “par”, viens - “pret”, un Saeima par to izšķiras ar balsojumu, proti, vai mēs pieņemam balsošanu pa daļām. “Par” pieteicies runāt deputāts Igors Pimenovs.
Paldies. Labdien, cienījamās dāmas un kungi! Mans priekšlikums paplašina spēkā esošā likuma 28.1 pantu ar nosaukumu “Sadarbība ar Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju”. Vienas panta daļas vietā es ierosinu noteikt četras, tajās integrējot jau esošo. Panta papildinājumi balstās uz manas pieredzes, ko es vairāku gadu laikā kā Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas loceklis esmu ieguvis, komisijā piedaloties valsts budžeta pieņemšanā. Šie papildinājumi nodrošina plašāku un savlaicīgu Saeimas komisijas informēšanu par valsts budžeta plānošanu un izpildi, kas ļautu komisijai aktīvi piedalīties budžeta projekta izstrādē vēl pirms tā iesniegšanas Saeimā, saturīgi sagatavoties budžeta apspriešanai plenārsēdēs, savlaicīgi sniegt Finanšu ministrijai Saeimas komisijas locekļu viedokļus, pirms budžeta projekts ir nodots apspriešanai Ministru kabinetā. Katrai daļai ir sava nozīme. Atbildīgās komisijas locekļi likumprojekta izskatīšanas laikā noraidīja priekšlikuma atsevišķas daļas, bet atzina, ka atsevišķu daļu izvirzīšana ir pamatota, lai arī diskutējama, un to mērķis ir saprotams. Tāpēc es uzskatu, ka būtu lietderīgi pakļaut priekšlikuma daļas atsevišķai apspriešanai un balsošanai. Lūdzu atbalstīt manu aicinājumu. Paldies.
Paldies. Tātad deputāts ir skaidrojis motivāciju. Kolēģi, par to mums būs jābalso - par deputāta Pimenova priekšlikumu, kurš rosina par 8. priekšlikumu balsot pa daļām: pirmajā daļā balsot par priekšlikumā ietvertā panta pirmo un otro daļu, otrajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta trešo daļu un trešajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta ceturto daļu, proti, sadalīt šo priekšlikumu trīs balsojumos, trīs daļās. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai par 8. priekšlikumu Saeimas deputāti balsotu pa daļām, sadalot to trīs daļās: pirmajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta pirmo un otro daļu, otrajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta trešo daļu un trešajā daļā - par priekšlikumā ietvertā panta ceturto daļu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 58, atturas - nav. Tātad priekšlikums ir noraidīts. Mēs balsosim par 8. priekšlikumu... vai arī lemsim par 8. priekšlikumu, to nesadalot.
Kolēģi, 8. priekšlikums tika izskatīts komisijā, un tas netika atbalstīts kopumā.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Par priekšlikumu. Pirmkārt, patlaban spēkā esošā norma noteic, ka tas ir finanšu ministrs, kas personīgi informē komisiju valsts budžeta likumprojekta procesa laikā par valsts budžeta plānošanas gaitu. Es ierosinu noteikt, ka par valsts budžeta plānošanas gaitu komisiju informē Finanšu ministrija, nevis ministrs reizi mēnesī valsts budžeta likumprojekta izstrādes procesa laikā. Informēšanas detalizācijas pakāpe likumā nav noteikta. Nenosaku to arī es, jo uzskatu, ka komisija pati var pieprasīt papildu komentārus, ja būs nepieciešams. Otrkārt, priekšlikumā paliek nemainīta jau likumā ietvertā norma par to, ka finanšu ministrs ne retāk kā reizi ceturksnī ziņo komisijai par valsts budžeta izpildes gaitu. Treškārt, es ierosinu, ka Saeimā iesniegtā budžeta pieņemšanas laikā gan Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdēs, gan Saeimas plenārsēdēs ir jāpiedalās Finanšu ministrijas un attiecīgo ministriju pārstāvjiem un jābūt gataviem atbildēt uz deputātu jautājumiem un argumentēti pamatot ministrijā noraidītos priekšlikumus. Ja attiecīgās ministrijas pārstāvis nepiedalās Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdē priekšlikuma izskatīšanas laikā, tā izskatīšana ir jāpārtrauc un jāatliek. Prasība par priekšlikuma izskatīšanas pārtraukšanu un atlikšanu, ja attiecīgās ministrijas pārstāvis nepiedalās komisijas sēdē, var likties pārāk skaudra, tomēr atcerēsimies, ka deputāts, iespējams, gatavojas pamatot savu priekšlikumu budžeta likumprojektam ļoti atbildīgi un koncentrēti saspringtā likumprojekta izskatīšanas gaitā, kad dažreiz simtiem priekšlikumu ir iesniegti budžetam. Atbildīgās ministrijas pārstāvja neierašanās ir ne tikai necieņa pret deputātu un Saeimu, bet arī kaitējums projekta izskatīšanai pēc būtības. Es nepiekrītu tiem, kas uzskata šādu nodomu par sīkumainu un pārkāpjošu varas dalīšanas principu. Atcerēsimies, ka atbilstoši Satversmes 66. pantam gala iznākumā tā ir tieši Saeimas atbildība - lemt par valsts ienākumu un izdevumu budžetu, tas ir, padarīt budžetu par likumu. Ministru kabineta kompetencē ir iesniegt Saeimai projektu un norēķinus par budžeta izpildīšanu. Ceturtkārt, es ierosinu noteikt, ka Finanšu ministrija sniedz atbalstu deputātam iesniegtā priekšlikuma finansēšanas avota noteikšanā. Ja deputāts ierosina tērēt budžeta līdzekļus, likumsakarīgi, ka ir jāparedz līdzekļi, no kuriem segt šos izdevumus. Tas netieši izriet arī no Satversmes 66. panta. Šā likuma panta papildinājuma mērķis ir nodrošināt kvalitatīvu deputāta priekšlikuma sagatavošanu. Valsts interesēs ir sniegt adekvātu palīdzību deputāta priekšlikuma izstrādē, jo nekvalificēti izstrādāts priekšlikums apgrūtina budžeta pieņemšanu Saeimā, kā arī zaudē likumdevēja autoritāti. Vairākumam deputātu kvalifikācija finanšu jomā ir zemāka nekā budžetu plānojošās Finanšu ministrijas speciālistiem. Valsts budžeta likums ir galvenais valsts attīstības likums, un, ja lemt par valsts ienākumu un izdevumu budžetu Satversme uzdod Saeimai, ir jāmobilizē visi resursi - gan lēmējvaras resursi, gan izpildvaras resursi, lai veicinātu kvalitatīva budžeta pieņemšanu Saeimā. Es aicinu atbalstīt manu - 8. priekšlikumu. Paldies.
Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā...? (Dep. M. Šteins: “Kādas bija debates komisijā?”)
Šteina kungs vaicā, kādas bija debates komisijā, un mana atbilde ir ļoti vienkārša: šādā veidā sadalīt priekšlikumu nebija plānots - kā Pimenova kungs to vēlējās sadalīt -, un komisija šo priekšlikumu neatbalstīja, jo visa informācija jebkuram deputātam tāpat ir pieejama. Neviens deputāts Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā nav tāds, kurš nevarētu tikt klāt informācijai vai nevarētu iztaujāt amatpersonas. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - deputāta Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 56, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. priekšlikums (Šķir lapas.)... Es atvainojos, man te sanāca misēklis... 9. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Tad faktiski... jā, pagarina nenodokļu ienākumu administrēšanas termiņu ieviešanu. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - arī finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. (Starpsauciens.)
Deputāti... 10. priekšlikumu...
Komisija 10. priekšlikumu ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Un 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Līdz tiks veiktas izmaiņas Kārtības rullī, mums ir nepieciešams nostiprināt šo normu Likumā par budžetu un finanšu vadību. Tāpēc bija Juridiskā biroja ieteikums šādā veidā rīkoties. Šādā veidā esam rīkojušies. Un komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus 11 iesniegtos priekšlikumus. Komisijā likumprojekts “Grozījumi Likumā par budžetu un finanšu vadību” trešajā lasījumā tika atbalstīts. Aicinu arī jūs atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Likumā par budžetu un finanšu vadību” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Aizsargjoslu likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Viesturs Liepkalns.
Godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Aizsargjoslu likumā” (Nr. 1509/Lp13) trešajā lasījumā. Uz trešo lasījumu tika saņemti četri priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Paredz papildināt 33. panta otro daļu pēc vārda “gadījumos” ar vārdiem “un kārtībā”. Komisijā priekšlikums tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Paredz papildināt 36. panta otrās daļas 7. punktu pēc vārda “ēkām” ar vārdiem “vai šajā pantā atļautās apbūves [..] vajadzībām”. Komisijas priekšlikums tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 8. pantu. Komisijā jautājumi par šī priekšlikuma būtību tika izdiskutēti jau pirms otrā lasījuma. Tāpēc komisija lēma neatbalstīt šo priekšlikumu.
Deputāti neiebilst.
Un 4. - Ministru prezidenta biedra, tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kas paredz papildināt pārejas noteikumus ar jaunu punktu. Komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Godātie kolēģi, esam izskatījuši visus četrus priekšlikumus. Komisija lēma atbalstīt šo likumprojektu trešajā lasījumā. Aicinu arī jūs atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Aizsargjoslu likumā” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Krimināllikumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Juridiskajā komisijā izskatījām likumprojektu “Grozījumi Krimināllikumā” (Nr. 1498/Lp13). Kopumā tika izskatīti septiņi priekšlikumi, pirmie četri priekšlikumi saistīti ar to, lai par automašīnas vadīšanu alkohola vai apreibinošu vielu iespaidā būtu iespējams šim dzērumā jeb apreibinošo vielu ietekmē esošajam šoferim konfiscēt automašīnu. Tātad 1. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Vērsts tieši uz to, lai būtu iespējams konfiscēt automašīnu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Arī vērsts uz to, lai varētu konfiscēt automašīnu. Komisijā atbalstīts daļēji.
Deputāti piekrīt.
3. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Precizē 2. priekšlikumu un paredz iespēju konfiscēt automašīnu šoferim, kurš ir alkoholisko vai narkotisko vielu ietekmē. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Ja, konfiscējot automašīnu, automašīna nepieder šoferim, šoferim jākompensē automašīnas vērtība. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Salāgo šo likumu ar Ceļu satiksmes likumu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - iekšlietu ministra Eklona kunga priekšlikums. Labi domāts - atvieglot policijas darbu pie šoferu pārbaudes, vai šoferis ir alkoholisko vielu ietekmē. Komisijā netika atbalstīts, jo nozīmētu stingrākus sodus par to vien, ka šoferis kaut kādu iemeslu dēļ nevar iepūst trubiņā vai atsakās no šādas darbības. Tātad komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un 7. - arī Eklona kunga priekšlikums. Saistīts ar šo pašu. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Juridiskajā komisijā likumprojekts otrajā lasījumā tika atbalstīts. Aicinu arī kolēģus to atbalstīt otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Krimināllikumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - piecas dienas jeb 11. oktobris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 11. oktobris. Likumprojekts “Grozījums Ceļu satiksmes likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Juridiskajā komisijā tika izskatīts likumprojekts “Grozījums Ceļu satiksmes likumā” (Nr. 1499/Lp13). Tika saņemti 10 priekšlikumi. 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Pārējie ir deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikumi. Tie paredz samazināt promiļu apmēru, pie kura attiecīgi tiek sodīti šoferi, vai nu tas būtu... samazina līdz nullei vai 0,2 promilēm, un šajā gadījumā tas ir samazinājums no 0,5 uz 0,2 promilēm. Komisijā netika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Kasparam Ģirģenam.
Cienījamie kolēģi! Latvija ir īpaša valsts, kurā alkohola patēriņš sasniedz lielus apmērus. Es vēlētos, lai katrs no mums apzinātos, ka stūrēt automašīnu un lietot alkoholu - tās nav savienojamas lietas. Es labprāt atstātu šos pašus, spēkā esošos, apjomus - ka līdz 0,5 promilēm mēs varam lietot alkoholu un sēsties pie stūres, bet statistika diemžēl ir bēdīga - katru dienu tiek aizturēti apmēram 20 dzērājšoferi. Un jautājums ir - cik dzērājšoferu netiek apturēti un pārbaudīti? Un arī to avāriju skaits un cilvēku nāvju skaits, kas Latvijā katru gadu, teiksim tā, notiek... Eiropā, pēc statistikas, Latvija ieņem pirmās vietas šajā ziņā. Tāpēc ir nepieciešams sniegt papildu priekšlikumus un nepieciešama rīcība, lai šo problēmu risinātu. Šo četru gadu laikā, teiksim godīgi, arī no Valsts policijas puses nav bijusi, teiksim, virzība un redzējums, kā mēs varētu cīnīties ar šo problēmu. Jau pirms diviem gadiem aicinājām, ka ir nepieciešams ieviest kriminālatbildību, un šodien mēs arī par to bijām balsojuši, un kriminālatbildība iestāsies ne tikai no 1,5 promilēm... bet arī par šo transportlīdzekļu konfiskāciju. Tomēr nākamais virziens, par ko vajadzētu domāt, ir to domu un ziņojumu nonest līdz... aiznest līdz cilvēkiem, ka alkoholu lietot un sēdēt pie stūres - tas nav savienojams. Un, līdzīgi, kā tas ir citās valstīs, tad tas promiļu daudzums svārstās no apmēram 0,2 promilēm līdz nulle promilēm. Es saprotu, šobrīd varbūt grūti to būtu pieņemt, bet tas ziņojums ir cilvēkiem jānodod, ka mēs virzāmies uz to, lai būtu nulle promiļu. Bet šis priekšlikums ir vispirms par to, lai no 0,5 promilēm, kuras šobrīd mums ir atļautas, mēs virzāmies uz 0,2 promilēm. Tas jau ir standartā apmēram visās Eiropas Savienības valstīs, un arī tā virzība ir noteikta, ka mums ir jādodas uz 0,2 promilēm. Atšķirība, protams, nav liela - 0,5 vai 0,2. Varbūt vizuāli... un arī darbībās... nepateiks to, ka cilvēkam ir 0,5 vai 0,2 promiles, bet, kā jau es minēju, mums jāvirzās uz to, ka mēs samazinām šo promiļu skaitu. Ja mēs... komentēšu varbūt no iekšlietu jomas darbiniekiem vai medicīnas darbiniekiem... Tā šobrīd ir lielākoties politiska izšķiršanās, vai mēs dodamies uz šīm 0,2 promilēm, un tas arī... jo arī komisijā pārstāvji, kas bija ieradušies, teica: “Jā, mēs to varam pieņemt, 0,2 - tas neko daudz nemaina, un tas ir jāizlemj jums pašiem.” Gadījumā, ja šodien, teiksim, netiek pieņemts, es tomēr aicinātu 14. Saeimā deputātus pievērsties šim jautājumam, jo tas ir ļoti aktuāls. Mēs redzam - bieži ziņās parādās informācija par notriektiem gājējiem; tur ir iesaistīti dzērājšoferi, un šī problēma ir jārisina. Es tomēr aicinu virzīties no 0,5 uz 0,2 promilēm. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas skaidrojams?
Komisijā par šiem priekšlikumiem tika debatēts, izskanēja vairāki argumenti, kāpēc nevajadzētu atbalstīt šāda veida priekšlikumu. Viens no argumentiem bija tas, ka nelaimes gadījumus izraisa dzērājšoferi, kuri ir lielākās promilēs nekā šīs 0,5 vai 0,2 promiles. Tas ir viens. Otrs ir par medicīnisko... respektīvi, noteikt precizitāti šīm promilēm un arī lai... Kamēr pārbauda medicīniski, šis promiļu apmērs... ja tas ir niecīgs, tas var mainīties, un to nevarētu konstatēt; tad ir arī resursi, lai pārbaudītu visus šoferus. Un cik būtu nepieciešams ieguldīt, lai visus pārbaudītu, konstatētu...? Iespējams, mums jau tā... policijai resursu nepietiek. Un ir arī arguments, ka varētu... jā, nepietiktu vienkārši resursu, lai to visu varētu izdarīt. Līdz ar to komisijā priekšlikums netika atbalstīts. Aicinu kolēģus neatbalstīt to.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Ģirģena iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 6, pret - 57, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Arī saistīts ar promiļu apmēra samazināšanu. Komisijā netika atbalstīts.
Trešais. Tātad - 3. priekšlikums, mēs par trešo tagad debatēsim. Uzsākam debates. Vārds deputātam Kasparam Ģirģenam.
Paldies. Es debatēšu par visiem priekšlikumiem, kuri būs tālāk, sekos. Tā pamatideja ir par šīm nulle promilēm. Es kā piemēru varu minēt - Bulgārijā, Čehijā, Horvātijā, Ungārijā, Rumānijā, Slovākijā, arī daļēji Vācijā, Apvienotajā Karalistē un arī daļēji Lietuvā jau ir šobrīd ieviestas šīs nulle promiles. Un, kā es iepriekš jau minēju, mums ir jāvirzās uz šo virzienu - uz nulle promilēm. Un medicīnas pārstāvji, kuri ieradās komisijā, izteica, protams, bažas par to, ka, lietojot kefīru vai dažādus savādākus līdzekļus, vai, kā minēja, gaisa... elpas atsvaidzinātāju... ka tas varētu dot papildus šīs promiles, kuras varētu uzrādīt. Tomēr tā prakse, kas ir šobrīd Eiropā un Eiropas Savienības valstīs, parāda, ka ir iespējams ieviest šīs nulle promiles un ka var vadīt transportlīdzekli, nelietojot alkoholu. Ar to es vēlējos teikt, ka es noraidu šo informāciju, ko sniedza medicīnas pārstāvji, - ka šobrīd šo nevar izmērīt -, jo uzskatu: ja citas valstis to spēj izdarīt, tad mēs arī to varam ieviest. Tādēļ es ļoti aicinu apdomāt šo jautājumu arī 14. Saeimā, jo mums ir jāmeklē veidi, kā samazināt dzērājšoferu skaitu Latvijā, jo tā diemžēl ir traģēdija, kas mums šobrīd notiek. Un vēl. Es vienīgi... minēju, ka šajā priekšlikumā ir nulle promiles, kas ir paredzētas iesācējiem braucējiem ar stāžu līdz diviem gadiem. Un nulle promiles bija paredzētas tikai autobusa, tramvaja un trolejbusa vadītājiem. Šādā veidā mēs vispirms eksperimenta kārtā izietu uz nelielu auditoriju un pārbaudītu, vai tiešām reāli dzīvē var ieviest šīs nulle promiles. Šīs nulle promiles neattiektos uz autovadītājiem ar stāžu virs diviem gadiem. Paldies.
Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā vairs nekas nav piebilstams. Komisijā priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Ģirģena iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 6, pret - 63, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - arī deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Arī tas paredz promiļu apmēra samazināšanu. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
5. - deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Arī tas saistīts ar promiļu apmēra samazināšanu. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
6. - deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Arī šis priekšlikums paredz tā promiļu apmēra... daudzuma samazināšanu, no kura iestājas atbildība. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Arī tas ir par tā promiļu apmēra samazināšanu, no kura iestājas atbildība. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
8. - deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Arī tas ir par promiļu apmēra samazināšanu. Arī tas komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
9. - deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Par promiļu apmēra samazināšanu. Līdzīga rakstura priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un 10. - deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums. Par tā promiļu apmēra samazināšanu, no kāda iestājas atbildība. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to visus priekšlikumus mēs esam izskatījuši. Komisijā likumprojekts tika atbalstīts otrajam lasījumam. Aicinu kolēģus atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Ceļu satiksmes likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - piecas dienas jeb 11. oktobris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 11. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Izglītības likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Evija Papule.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā” (Nr. 1360/Lp13). 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Tas paredz papildināt pantu ar jaunu - 16.1 - punktu, definējot terminu “pašvaldības izglītības ekosistēma”. Proti, pašvaldības izglītības ekosistēma ir sistēma, kuru pašvaldība veido, lai nodrošinātu iedzīvotājiem nepieciešamās zināšanas, prasmes un attieksmes mūža garumā. Pašvaldība attīsta tās vadībā un pārraudzībā mērķtiecīgi strādājošu institūciju kopu, izglītības jomā sadarbojoties ar pašvaldības, privātajām un valsts izglītības iestādēm, darba devējiem, sociālajiem partneriem, nevalstiskajām organizācijām, citām pašvaldībām un to teritorijās esošām izglītības iestādēm, koordinējot izglītības īstenošanu visās izglītības programmās un pakāpēs. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Tas paredz izteikt jaunā redakcijā 10.1 pantu “Izglītība un tikumība”. Panta pirmā daļa paredz: “Izglītības sistēma nodrošina izglītojamā tikumisko audzināšanu, kas atbilst Latvijas Republikas Satversmē ietvertajām un aizsargātajām vērtībām, īpaši tādām kā dzīvība, cilvēka cieņa, brīvība, ģimene, laulība, darbs, daba, kultūra, latviešu valoda un Latvijas valsts.” Savukārt panta otrajā daļā ir ietverts regulējums, saskaņā ar kuru informācijas, mācību līdzekļu, materiālu un mācību un audzināšanas metožu atbilstību izglītojamā tikumiskās atbilstības nodrošināšanai un izvērtēšanas kritērijus nosaka Ministru kabinets. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! 10.1 pants - divās daļās - tika atbalstīts 2015. gadā, to izstrādāja 12. Saeima. Saeimas deputāti atbalstīja šī panta virzību un noteica, ka Ministru kabinets noteiks veidu, kādā izglītības iestādes aizsargās izglītojamos no tādas informācijas, kura ir pretrunā ar Izglītības likuma mērķi - tikumisko attīstību. Protams, bija daudz diskusiju un dažādu viedokļu, tomēr 2016. gadā, Izglītības un zinātnes ministrijā vairākām nevalstiskajām organizācijām un arī Saeimas deputātiem darbojoties darba grupā, tika izstrādāti Ministru kabineta noteikumi, kādā veidā tiks pasargāti izglītojamie no dažādām nevalstiskajām organizācijām, kuras siro pa izglītības iestādēm un diemžēl joprojām to pamanās izdarīt. 2017. gadā viena sabiedriska organizācija (sauksim to “Papardes zieds”) savā atskaitē minēja to, ka ir saņēmusi finansējumu no Open Society Foundations (tas ir Sorosa fonds - vienkāršā tulkojumā)... naudas līdzekļus - apmēram 60 tūkstošus eiro -, lai pirms Saeimas vēlēšanām varētu ietekmēt “tikumības grozījumu” grozīšanu. Un, protams, pie Saeimas nama notika pikets pirms 13. Saeimas vēlēšanām; tajā piedalījās arī šeit sēdošie deputāti no Attīstībai/Par!, un tajā piketā viņi izteica tātad savu attieksmi pret Izglītības likuma grozījumiem, tādējādi ziņojot sabiedrībai, ka viņi vēlas šo likumu grozīt un viņi nāks uz Saeimu, lai šo likumu grozītu. Un ko mēs redzam? Evija Papule un Vjačeslavs Dombrovskis iesniedza priekšlikumus pie šī likumprojekta... Tikumības grozījumi... lai tos vispār izdzēstu ārā, tādējādi iekļūstot arī Attīstībai/Par! komandā. Kā mēs redzam, nu, jā, īsti nesanāca, bet... Ko es gribu pateikt? 2016. gadā kopīgi radītie Ministru kabineta noteikumi par to, kādā veidā izglītojamie ir pasargājami no šāda veida informācijas un metodēm, ilgi strādāja un tiešām palīdzēja vecākiem un skolu vadībai nodrošināties pret šādiem dažādiem sirojumiem pa skolām. Un šajos noteikumos tika noteikta precīza kārtība, kādā skola... vecākiem būtu tiesības atteikties no tiem pašiem “Papardes zieda” pasākumiem mācību stundās... ar banāniem un visu pārējo. Bet tagad, “pateicoties” šiem grozījumiem un Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas redakcijai, mēs redzam, ka vecāku vara faktiski būs izņemta ārā no šī likuma un no Ministru kabineta noteikumiem. To mēs redzam. Ja mēs pilnībā nosakām, ka šos kritērijus atkal atstāj Ministru kabineta ziņā, tad mēs neko labu no tā nesagaidīsim. Tātad tas nozīmē to, ka vecākiem šīs tiesības turpmāk vairs nebūs un būs tikai tā, kā būs lēmis jaunais Ministru kabinets un jaunais izglītības un zinātnes ministrs vai izglītības un zinātnes ministre. Līdz ar to es aicinu neatbalstīt šos grozījumus, šo Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikumu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Paldies. Komisijas vārdā varu piebilst, ka komisijā tiešām bija diskusijas, tika uzklausīti dažādi eksperti, to skaitā Latvijas Universitātes eksperti, kas sniedza atbalstu skolām, attiecīgi šā likuma panta ietvaros izpildot... un palīdzot skolām strādāt, lai tas, kas ir Satversmē, noteikti tiktu īstenots. Līdz ar to komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 4, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts. (Aplausi.)
Paldies. 3. - deputāta Arvila Ašeradena priekšlikums. Tas paredz, ka Ministru kabinets nosaka ne tikai prasības sistēmiskajai izglītības kvalitātes nodrošināšanai, bet arī pašvaldības izglītības pārvaldes iestādes pārskata par izglītības kvalitāti attiecīgajā pašvaldībā struktūru un iesniegšanas kārtību. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - redakcionāls priekšlikums. Precizē 14. panta 21. punktu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Tas paredz jaunu deleģējumu Ministru kabinetam - noteikt kārtību, kādā izglītības iestādes vadītājs lemj par obligātās izglītības vecuma izglītojamā izglītošanos ārpus izglītības iestādes izglītojamā dzīvesvietā, kārtību, kādā pašvaldība izvērtē situāciju un nodrošina šim izglītojamam nepieciešamo atbalstu, kā arī kārtību, kādā notiek izglītošanās ārpus izglītības iestādes izglītojamā dzīvesvietā. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Vucānam.
Labdien, kolēģi! Es ceru, ka jūs ļoti uzmanīgi klausījāties, kā ziņotāja deputāte Evija Papule šo priekšlikumu nolasīja, jo tiešām... Tātad priekšlikums runā par to, ka Izglītības likuma 18. pants, kas ir par Ministru kabineta funkcijām izglītības sistēmā, tiek papildināts ar jaunu punktu, kas pēc būtības risina jautājumu par emocionālo un fizisko vardarbību no izglītojamā puses. Tātad - kas ir jādara... kas ir jādara izglītības iestādē un kas vispār nosaka kārtību, kā šādās situācijās rīkoties. Šeit konkrēti runa ir par to, ka šajā punktā ir divi adresāti - gan Ministru kabinets (un tas būtu loģiski, jo tātad pants ir tiešām par Ministru kabineta atbildību), gan... kā jūs tikko no ziņotājas teiktā dzirdējāt, šajā pantā ir uzliktas funkcijas arī pašvaldībai, bet no likuma loģikas struktūras par pašvaldības funkcijām runā pavisam citā - 18. - pantā. Līdz ar to, manā skatījumā, tomēr uz trešo lasījumu, vienalga, vai šo likumu līdz galam izstrādās šis Saeimas sastāvs, vai pie tā būs jāpastrādā arī jaunajai Saeimai, šajā pantā tomēr vajadzētu stingri nodalīt, kas ir Ministru kabineta kompetence un kas ir pašvaldību kompetence. Tā ir viena lieta. Otra lieta - mazlietiņ par šī likumprojekta hronoloģiju. Ja jūs paskatāties to hronoloģiju... tātad pieci deputāti - Evija Papule, Edgars Tavars, Armands Krauze, Viktors Valainis un Vjačeslavs Dombrovskis - likumprojektu iesniedza Saeimā 25. februārī. Pirmajā lasījumā likumprojekts tika atbalstīts... pareizāk sakot, tika nodots komisijai un pirmajā lasījumā atbalstīts 7. aprīlī, priekšlikumu iesniegšanas termiņš bija 19. aprīlis; šobrīd mēs skatām otrajā lasījumā. Pēc būtības ir pagājis pusgads. Pusgadu tas likumprojekts gulēja, nekas ar to nenotika, un droši vien, ja nebūtu šis Liepājas notikums pirms divām nedēļām, tā arī šis likumprojekts būtu palicis Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vadītāja atvilktnē, bet šis Liepājas gadījums tiešām pasteidzināja jeb iniciēja šī likumprojekta skatīšanu tagad - 13. Saeimas pašā beigu posmā. Līdz ar to situācija ir tāda, ka tā vietā, lai ļoti rūpīgi šīs normas par emocionālo un fizisko vardarbību no izglītojamā puses iestrādātu likumā, tās tiek bīdītas ātrā tempā un vienkārši nav laika visu izvērtēt. Es neaicināšu balsot “pret” šo priekšlikumu. Priekšlikums pēc būtības ir pareizs, tikai, kā es teicu, no struktūras viedokļa ir defekti, kuri trešajā lasījumā ir jālabo. Es aicinu atbildīgo komisiju, ja viņi to darīs vēl šajā sasaukumā, to arī izdarīt. Paldies.
Paldies. Tātad balsojums par priekšlikumu netiek lūgts un deputāti komisijas atbalstīto priekšlikumu atbalsta. Kolēģi, ir laiks pārtraukumam. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Vārds Andrejam Klementjevam reģistrācijas rezultātu (Starpsauciens.)... Jā, Inese ir. Atvainojos, Inesei Voikai - reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Kolēģi!Nav reģistrējušies: Ieva Krapāne, Linda Medne, Vladimirs Nikonovs, Sandis Riekstiņš, Dace Rukšāne‑Ščipčinska un Atis Zakatistovs. Paldies.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi, aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē. Turpināsim Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Izglītības likumā”. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Evija Papule.
Paldies, cienījamā priekšsēdētājas kundze un kolēģi! Turpinām izskatīt likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā”. 6. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz precizēt pašvaldības funkcijas, ievērojot, ka ir izveidots jauns izglītības pārvaldes iestāžu regulējums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Precizē 17. panta trešās daļas 18. punktu, nosakot, ka pašvaldība sniedz konsultatīvu palīdzību bērnu audzināšanā, kā arī nodrošina atbalsta pasākumus izglītojamam, kuram izglītības programmas apguve izglītības iestādē ir pārtraukta sakarā ar atkārtoti konstatētu emocionālo vai fizisko vardarbību, un pēc pašvaldības bērnu tiesību aizsardzības sadarbības grupas atzinuma saņemšanas veicina izglītojamā atgriešanos izglītības iestādē. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt 17. pantu ar daļu, kas paredz, ka šā panta trešajā daļā minētās funkcijas vai to daļas var veikt pašvaldības izglītības pārvaldes iestāde, cita pašvaldības iestāde vai struktūrvienība, kā arī privātais pakalpojumu sniedzējs, ja pašvaldība ir noteikusi minēto funkciju īstenošanu. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - deputāta Arvila Ašeradena priekšlikums. Paredz izteikt likuma 18. pantu jaunā redakcijā, nosakot jaunas pašvaldības izglītības pārvaldes iestādes funkcijas. Daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti...
Un šis - 10. - atbildīgās komisijas priekšlikums paredz izteikt 18. pantu jaunā redakcijā, nosakot jaunas pašvaldības izglītības pārvaldes iestādes funkcijas. Un tās būtu: izglītības pārvaldes iestāde izstrādā pašvaldības izglītības ekosistēmas attīstības stratēģiju; sniedz atbalstu un īsteno pasākumus izglītības iestāžu darbības kvalitātes nodrošināšanai un pilnveidei; reizi četros gados sagatavo pārskatu par izglītības kvalitāti attiecīgajā pašvaldībā un minēto pārskatu iesniedz pašvaldībai un Izglītības kvalitātes valsts dienestam; organizē metodisko un zinātnisko, informatīvo un citāda veida intelektuālo atbalstu izglītības kvalitātes nodrošināšanai; koordinē pašvaldības teritorijā esošo izglītības iestāžu sadarbību un sekmē sabiedrības līdzdalību izglītībā, tai skaitā izglītības iestāžu sadarbību ar valsts un pašvaldību iestādēm, darba devējiem, sociālajiem partneriem, nevalstiskajām organizācijām; veido pašvaldības pedagoģiskā personāla politiku; plāno pedagogu profesionālās kompetences pilnveidi; nodrošina izglītības iestāžu finanšu vadību un datu analīzi; plāno pašvaldības padotībā esošo izglītības iestāžu vides, infrastruktūras, tehnoloģisko attīstību, kā arī rūpējas par izglītības iestāžu nodrošināšanu ar materiāltehniskajiem resursiem; nodrošina valsts pārbaudes darbu, tai skaitā centralizēto eksāmenu, organizēšanu Ministru kabineta noteiktajā kārtībā un atbalsta izglītojamo piedalīšanos mācību priekšmetu olimpiādēs, skatēs, projektos, sporta sacensībās. Vairākas pašvaldības ir tiesīgas veidot kopēju izglītības pārvaldes iestādi, savstarpēji vienojoties par tās darbību un finansēšanas kārtību. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Tātad par 9. priekšlikumu deputāti piekrīt komisijas viedoklim un 10. priekšlikumu atbalsta.
Paldies. 11. - deputāta Arvila Ašeradena priekšlikums. Paredz papildināt Izglītības kvalitātes valsts dienesta funkcijas, nosakot, ka minētā iestāde līdztekus citām funkcijām arī analizē pašvaldību pārskatus par izglītības kvalitāti un sniedz ieteikumus tās pilnveidei. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt izglītības iestādes dibinātāja kompetenci, nosakot, ka tas sekmē izglītības iestādes darbību pašvaldības izglītības ekosistēmā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Paldies. 13. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt izglītības iestādes dibinātāja kompetenci, nosakot, ka pēc tam, kad no izglītības iestādes vadītāja saņemta informācija par vardarbību pret pedagoģiskā procesa īstenošanā iesaistītām personām, izglītības iestādes dibinātājs nodrošina šīs informācijas izvērtēšanu un, ja nepieciešams, iesniegšanu tiesībaizsardzības institūcijām, kā arī sniedz atbalstu situācijas risināšanai izglītības iestādē. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Paldies. 14. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt izglītības iestādes vadītāja kompetenci, nosakot, ka izglītības iestādes vadītājs nodrošina izglītības iestādes darbību pašvaldības izglītības ekosistēmā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Paldies. 15. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt izglītības iestādes vadītāja kompetenci, nosakot par pienākumu izvērtēt saņemto informāciju par vardarbību pret pedagoģiskā procesa īstenošanā iesaistīto personu, informēt par to izglītības iestādes dibinātāju un risināt situāciju izglītības iestādē. Līdztekus gadījumos, kad atkārtoti konstatēta obligātās izglītības vecuma izglītojamā emocionāla vai fiziska vardarbība pret citiem izglītojamiem, pedagogiem vai citām pedagoģiskajā procesā iesaistītajām personām, izglītības iestādes vadītājs, izvērtējot psihologa, sociālā pedagoga, pašvaldības bērnu tiesību aizsardzības sadarbības grupas viedokli, var lemt par šā izglītojamā izglītošanos ārpus izglītības iestādes viņa dzīvesvietā. Šis lēmums ir spēkā, kamēr pašvaldības bērnu tiesību aizsardzības sadarbības grupa nav sniegusi atzinumu par to, ka izglītojamais var atgriezties izglītības iestādē. Pašvaldības bērnu tiesību aizsardzības sadarbības grupa šo atzinumu sagatavo mēneša laikā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Paldies. 16. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt pedagogu tiesību regulējumu, nosakot, ka vardarbības gadījumā pedagogam ir tiesības saņemt izglītības iestādes vadītāja un dibinātāja atbalstu, kā arī, sadarbojoties ar izglītojamiem un vecākiem, rīkoties atbilstoši izglītības iestādē noteiktajai kārtībai. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Paldies. 17. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt no likumprojekta pantu, kurā ietvertā regulējuma mērķis - nepieļaut emocionālu un fizisku vardarbību izglītības iestādē - ir jau atspoguļots citā atbalstītajā normā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt no likumprojekta pantu, kurā ietvertā regulējuma mērķis - nepieļaut emocionālu un fizisku vardarbību izglītības iestādē - ir guvis atbalstu jau citā likuma normā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt izglītojamā vecāku tiesību regulējumu, nosakot, ka vecākiem ir tiesības iepazīties ar izglītības iestādes iekšējiem normatīvajiem aktiem, tai skaitā iekšējās kārtības noteikumiem, un ievērot tos, sadarbojoties ar izglītības iestādi, pedagogiem un citiem izglītības procesā iesaistītajiem, kā arī uzturoties izglītības iestādes teritorijā un piedaloties izglītības iestādes organizētajos pasākumos. Tātad vecākiem ir vairāk tiesību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz precizēt vecāku pienākumu regulējumu, nosakot, ka vecākiem ir pienākums sadarboties ar izglītības iestādi, kurā mācās bērns, tai skaitā ar pedagogiem un citām izglītības procesā iesaistītajām personām, ievērojot iekšējās kārtības noteikumus, pieklājību, neaizskarot citu personu godu un cieņu un nepieļaujot vardarbību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz precizēt vecāku pienākumu regulējumu, nosakot, ka vecākiem ir pienākums nodrošināt bērna izglītošanos dzīvesvietā, sadarbojoties ar izglītības iestādi un pašvaldību, ja izglītības programmas apguve attiecīgajā skolā bērnam ir pārtraukta saistībā ar atkārtoti konstatētu emocionālu un fizisku vardarbību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt pārejas noteikumus, nosakot, ka regulējums par pašvaldību izglītības ekosistēmas attīstības stratēģijas izstrādi un apstiprināšanu stājas spēkā 2024. gada 1. septembrī. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt pārejas noteikumus, nosakot, ka Ministru kabinets izdod noteikumus, kas nosaka kārtību, kādā skolas vadītājs lemj par obligātās izglītības vecuma izglītojamā izglītošanos ārpus izglītības iestādes izglītojamā dzīvesvietā līdz 2023. gada 1. septembrim. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 3, atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Komisijas vārdā - priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam ir šā gada 11. oktobris.
Termiņš priekšlikumiem - šā gada 11. oktobris.
Paldies.
Likumprojekts “Par nekustamā īpašuma nodošanu Cēsu novada pašvaldībai”, pirmais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Evija Papule.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze un kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Par nekustamā īpašuma nodošanu Cēsu novada pašvaldībai” (Nr. 1623/Lp13). Izglītības, kultūras un zinātnes komisija pirmajā lasījumā atbalstīja likumprojektu “Par nekustamā īpašuma nodošanu Cēsu novada pašvaldībai”. Tas paredz bez atlīdzības nodot pašvaldībai nekustamo īpašumu “Lielstraupes pils”, nekustamo īpašumu “Straupes narkoloģiskā slimnīca”, kā arī nekustamos īpašumus “Berlīne” un “Saulrīti”. Šobrīd šie īpašumi atrodas Veselības ministrijas pārziņā. Kopš 2018. gada Straupes narkoloģiskās slimnīcas darbība ir pārtraukta, un šie valsts nekustamie īpašumi nav nepieciešami veselības funkciju veikšanai, savukārt Cēsu novada pašvaldība ir izteikusi vēlmi pārņemt šos īpašumus pašvaldības pārziņā. Pārņemot likumu... pieņemot likumu, es atvainojos, Cēsu novada pašvaldībai būs iespēja nodrošināt Lielstraupes pils kompleksa kā kultūras pieminekļa saglabāšanu un uzturēšanu, popularizējot ar to saistīto Hanzas kultūrvēsturisko mantojumu, veicinot vietējās kopienas patriotismu un piederības sajūtas veidošanos, kā arī tūrisma attīstību novadā. Lielstraupes pils kompleksa attīstības potenciāla nodrošināšanai nekustamajos īpašumos paredzēts īstenot arī saimniecisko darbību, bet nekustamo īpašumu nodošanu nav iespējams veikt atbilstoši Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma regulējumam. Cēsu novada pašvaldības iniciatīva, veicot aktīvas darbības kultūras pieminekļa saglabāšanai ar vēlmi to attīstīt, ir atbalstāma, un tā atbilst visas mūsu sabiedrības interesēm. Komisijas vārdā jāatzīmē, ka Cēsu novada pašvaldība jau šobrīd kā nekustamā īpašuma lietotājs veic tā pārvaldīšanu un apsaimniekošanu. Likumprojekts nosaka, ka Cēsu novada pašvaldība kā nekustamo īpašumu īpašnieks būs atbildīga par tā uzturēšanu, nepieciešamo atjaunošanu un publisku pieejamību, tai skaitā nepieciešamā finansējuma piesaisti. Tāpat arī Cēsu novada pašvaldība atbild par komercdarbības atbalsta kontroles nosacījumu ievērošanu attiecībā uz tālāku publisko resursu piešķiršanu nekustamā īpašuma uzturēšanai, izpētei un atjaunošanai. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par nekustamā īpašuma nodošanu Cēsu novada pašvaldībai” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 18. oktobris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 18. oktobris. Likumprojekts “Grozījums Reģionālās attīstības likumā”, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Viktors Valainis.
Godātie kolēģi! Komisijā strādājām ar likumprojektu “Grozījums Reģionālās attīstības likumā”. Ar šo grozījumu ir paredzēts salāgot informatīvos ziņojumus reģionālās politikas pamatnostādņu izstrādes ciklam. Šos jautājumus komisijā mēs izskatījām vairākās sēdēs, tai skaitā pārrunājām arī ar plānošanas reģioniem, un saņēmām atbalstu no visām iesaistītajām pusēm, uzskatot, ka šis būtu pareizs lēmums. Aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Reģionālās attīstības likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
20. oktobris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 20. oktobris. Likumprojekts “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāte Karina Sprūde.
Labdien, Saeimas priekšsēdētāja! Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” (Nr. 585/Lp13). Komisijā tika izskatīti četri priekšlikumi. 1. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Paredz papildināt 9. pantu ar 2.2 daļu šādā redakcijā: “Pašvaldības domes priekšsēdētājam un viņa vietniekam ir aizliegts saņemt atalgojumu par amatu, ko viņš ieņem biedrībā, nodibinājumā vai sociālajā uzņēmumā, kurš pašvaldības domes sasaukuma laikā ir saņēmis attiecīgo publiskās personas institūciju mantu vai finanšu līdzekļus.” Šis priekšlikums nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - arī deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Paredz izteikt 9. panta 2.2 daļu šādā redakcijā: “Pašvaldības domes priekšsēdētājam un viņa vietniekam ir aizliegts saņemt atalgojumu par amatu, ko viņš ieņem biedrībā, nodibinājumā vai sociālajā uzņēmumā, kurš pašvaldības domes sasaukuma laikā ir saņēmis attiecīgo publiskās personas institūciju mantu vai finanšu līdzekļus, ja pašvaldības domes priekšsēdētājs vai viņa vietnieks ir piedalījies attiecīgā lēmuma pieņemšanā.” Šis priekšlikums nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Paredz izteikt likumprojekta pantu šādā redakcijā: “Papildināt 9. pantu ar 2.2 un 2.3 daļu šādā redakcijā: “(22) Pašvaldības domes deputātam divus gadus pēc tam, kad tas pieņēmis lēmumu vai piedalījies lēmuma pieņemšanā par publiskas personas finanšu līdzekļu piešķiršanu biedrībai, nodibinājumam vai reliģiskajai organizācijai, ir aizliegts saņemt atalgojumu attiecīgajā biedrībā, nodibinājumā, izņemot biedrību un nodibinājumu, kuru pašvaldības saskaņā ar Pašvaldību likumu dibinājušas kopīgu interešu īstenošanai, vai reliģiskajā organizācijā. (23) Pašvaldības domes deputātam ir aizliegts saņemt atalgojumu biedrībā, nodibinājumā, izņemot biedrību un nodibinājumu, kuru pašvaldības saskaņā ar Pašvaldību likumu dibinājušas kopīgu interešu īstenošanai, reliģiskajā organizācijā vai komercsabiedrībā no finanšu līdzekļiem, kurus biedrība, nodibinājums, reliģiskā organizācija vai komercsabiedrība ir saņēmusi no attiecīgās pašvaldības, izņemot gadījumus, kad finanšu līdzekļi piešķirti atklāta konkursa rezultātā vai deleģēta pārvaldes uzdevuma izpildei.”” Šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt norādi par likuma spēkā stāšanos 2020. gada 1. jūlijā. Priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu deputātus atbalstīt likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Sprūdes kundze, lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu termiņš - šā gada 11. oktobris.
15.?
11. oktobris.
11. oktobris. Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 11. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāte Janīna Kursīte.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā”. Uz otro lasījumu tika saņemti pieci priekšlikumi. Pārsvarā tie visi ir tehniski vai redakcionāli. Sākam ar 1. priekšlikumu. Tas ir Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nosaka likuma III nodaļas spēkā stāšanās laiku. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Šā gada 11. oktobris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 11. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Dzelzceļa likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans.
Labdien! Izskatām likumprojektu “Grozījumi Dzelzceļa likumā” (Nr. 1560/Lp13) otrajā lasījumā. To izstrādājusi Satiksmes ministrija, un tas ir nācis no Ministru kabineta. Uz otro lasījumu tika iesniegti 11 priekšlikumi. 1. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Precizē terminu. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Arī precizē terminu. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu attiecībā uz dzelzceļa aizsargjoslu izveidošanu un atlīdzību par zemes lietošanas tiesību aprobežojumu. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Paredz precizēt likumprojektu daļā par pasažieru tiesību aizsardzību. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Papildina Dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumus ar šai sakarā izdodamajiem Ministru kabineta noteikumiem. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Noteic, kādas ritošā sastāva vienības var nereģistrēt Eiropas ritekļu reģistrā. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Precizē terminu. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Aizstāj novecojušo regulu ar spēkā esošo attiecībā uz rīcību ārkārtas apstākļos uz dzelzceļa. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Papildina pārejas noteikumus, nosakot Ministru kabineta noteikumu piemērojamību un atsevišķu grozījumu spēkā stāšanās laiku. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Papildina pārejas noteikumus. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Paredz papildināt pārejas noteikumus. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Dzelzceļa likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 11. oktobris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 11. oktobris. Likumprojekts “Rail Baltica projekta likums”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans.
Izskatām otrajā lasījumā arī likumprojektu “Rail Baltica projekta likums” (Nr. 1569/Lp13). Likumprojekta mērķis ir sekmēt nacionālo interešu objekta - Eiropas standarta platuma publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras Rail Baltica - būvniecību un ieviešanu noteiktā termiņā. Uz otro lasījumu tika iesniegti 10 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Maina likumprojekta nosaukumu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Precizē likumprojekta mērķi. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu, nosakot projekta īstenošanas principus. Priekšlikums komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Projekta īstenošanas laikā precizē rīcību ar valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā esošajiem objektiem. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Projekta īstenošanas laikā precizē rīcību ar Rail Baltica projekta teritorijā esošajiem aizsargājamiem kokiem. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Precizē rīcību ar bezmantinieku mantu un bezīpašnieka lietām. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Projekta īstenošanas laikā precizē rīcību ar rezerves zemes fonda zemi. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Papildina likumprojektu ar regulējumu par kompensācijām nekustamā īpašuma atsavināšanas gadījumos. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - zemkopības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums. Papildina likumprojektu ar servitūta noteikšanas jautājumiem. Priekšlikums komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
10. - zemkopības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums. Papildina likumprojektu, nosakot inženierbūves piekļuves nodrošināšanu. Priekšlikums komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Rail Baltica projekta likums” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 11. oktobris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 11. oktobris. Likumprojekts “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanās par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību denonsēšanu”, pirmais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Rihards Kols.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie, godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanās par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību denonsēšanu”. Ārlietu komisija ir sagatavojusi likumprojektu, noslēdzot procesu par visu divpusējo līgumu pārskatīšanu un izvērtēšanu starp Latvijas Republiku un Baltkrievijas Republiku, par pamatu ņemot arī Baltkrievijas lomu Krievijas izvērstajā agresijā pret Ukrainu. Vēršam uzmanību, ka Baltkrievija pārkāpj starptautiskās saistības attiecībā uz agresijas aizliegumu, kas ietver aizliegumu ļaut citai valstij izmantot savu teritoriju agresijai pret trešo valsti, kā arī vispārējo valstu pienākumu nepieļaut apzinātu savas teritorijas izmantošanu trešo valstu tiesības aizskarošām darbībām. Baltkrievija apzināti ļauj Krievijai izšaut ballistiskās raķetes no savas teritorijas, transportēt Krievijas militāro personālu un smagos ieročus, tankus un militāros pārvadātājus, atļauj Krievijas militārajiem gaisa kuģiem izmantot savu gaisa telpu un nodrošina pieeju savai infrastruktūrai. Ņemot vērā Baltkrievijas veiktos vispārējo starptautisko tiesību imperatīvo normu pārkāpumus, jau iepriekš Ārlietu komisijā paudām, ka uzskatām par nepieciešamu veikt starptautiskajās tiesībās atzītus pasākumus, kas vērsti uz šo pārkāpumu pārtraukšanu un pilnīgu jau izdarīto pārkāpumu... atlīdzināšanu. Šai kontekstā jau kopš marta turpinās darbs pie divpusējo līgumu pārskatīšanas. Kā es jau minēju, ar šo likumprojektu mēs noslēdzam šo procesu. Visos šajos līgumos ietvertās savstarpējās un vispārējās starptautiskās saistības Latvija ir pildījusi labā ticībā un arī turpmāk apņemas rīkoties atbilstoši starptautisko tiesību prasībām. Attiecīgi Ārlietu komisijas sēdē izskatījām un lēmām par nepieciešamību denonsēt Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanos par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību, kas stājās spēkā 1998. gada 21. decembrī. Vienošanās pieder pie tā saucamajiem vecās paaudzes ieguldījumu aizsardzības līgumiem, kurus raksturo vispārīgi formulētas tiesību normas, kas ļauj privātajām šķīrējtiesām tās plaši interpretēt, visbiežāk - par labu ieguldītājiem. Jāņem arī vērā, ka Baltkrievijas ieguldījumi Latvijā divas reizes pārsniedz Latvijas ieguldījumus Baltkrievijā - attiecīgi 92 miljoni un 45 miljoni eiro. Latvijai tas rada lielāku risku, ka pret mums varētu uzsākt tiesvedību starptautiskajā ad hoc šķīrējtiesā pēc Baltkrievijas ieguldītāju rosinājuma. Šādos gadījumos tiesvedība beidzas ar šķīrējtiesas nolēmumu, kas no ieguldījumus uzņemošās valsts piedzen zaudējumu kompensāciju. Vienošanās arī neatbilst Eiropas Komisijas izstrādātajiem principiem par ieguldījumu aizsardzību - vienošanās tekstā konkrēti un izsmeļoši nav atrunāts ieguldījumu taisnīga un līdztiesīga režīma un pilnas aizsardzības un drošības saturs, valsts tiesības regulēt jomas, kas skar plašākas sabiedrības intereses, piemēram, ilgtspēju un vidi, nacionālo drošību, patērētāju aizsardzību un sabiedrības veselību. Starptautiskās organizācijas, kas veikušas pētījumus par šo tematu, piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un ANO Tirdzniecības un attīstības komisija, aicina šāda veida ieguldījumu aizsardzības līgumus denonsēt, izbeigt vai grozīt. Ņemot vērā iepriekš minēto, Ārlietu komisija aicina vienošanos denonsēt. Vienošanās tiks denonsēta saskaņā ar likuma “Par Latvijas Republikas starptautiskajiem līgumiem” 14. panta noteikumiem. Pēc tam kad Saeima būs pieņēmusi šī līguma denonsēšanu, Baltkrievijas pusei tiks nosūtīts paziņojums par vienošanās denonsāciju, un pēc 12 mēnešiem... sešiem mēnešiem vienošanās vairs nebūs spēkā. Ārlietu komisijas vārdā lūdzu Saeimu atzīt šo likumprojektu par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanās par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību denonsēšanu” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanās par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību denonsēšanu” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Ārlietu komisija lūdz Saeimu virzīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā bez priekšlikumu termiņa noteikšanas.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta izskatīšanu otrajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā? Iebildumu nav. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības vienošanās par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību denonsēšanu” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1658/Lp13), otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Šteins.
Sveicināti vēlreiz! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā. Saņemti astoņi priekšlikumi. 1. - deputāta Šteina priekšlikums. Paredz turpināt atbalstu saistībā ar atlīdzību par Ukrainas civiliedzīvotāju izmitināšanu. Kā komisijā izskanēja, šis priekšlikums un arī pārējie ir tapuši, lai viestu skaidrību Ukrainas civiliedzīvotājiem par Latvijas sniegto atbalstu, sniegtu skaidru atbalstu NVO, kas palīdz Ukrainas bēgļiem... ko nevalstiskās organizācijas vairākkārt ir komisijai un Saeimai lūgušas. Tāpat tas ir iesniegts, lai pagarinātu tos atbalsta pasākumus, kas Ukrainas bēgļiem nepieciešami. Kā komisijā izskanēja, tad arī Ukrainas bēgļiem paredzētais finansējums, kas valdībā tika paredzēts šī gada aprīlī virs 100 miljoniem, nav šobrīd iztērēts, un ir piešķirti 72 miljoni. Taču komisijā Ministru prezidenta parlamentārā sekretāre un Finanšu ministrijas pārstāve minēja, ka priekšlikumiem neesot aprēķināta finanšu ietekme un ir apņemšanās šos atbalsta pasākumus turpināt un iekļaut arī 2023. gada valsts pamatbudžetā. Līdz ar to... un par vairākumu priekšlikumu komisijā nemaz debašu nebija. Pirmais priekšlikums ir noraidīts. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 17, pret - 31, atturas - 19. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - deputāta Šteina priekšlikums. Paredz atlīdzības par izmitināšanu pagarināšanu. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti (Starpsauciens: “Balsojam!”)... lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu. Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 14, pret - 26, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - deputāta Šteina priekšlikums. Paredz izmitināšanas atbalsta perioda pagarināšanu. Komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 14, pret - 24, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
Arī 4. - deputāta Šteina priekšlikums. Paredz izmitināšanas atbalsta regulējuma pagarināšanu likumā noteiktajām īpašajām personu grupām. Komisijas vairākums priekšlikumu neatbalstīja. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 15, pret - 23, atturas - 26. Nav atbalstīts.
5. - deputāta Šteina priekšlikums. Ar to tiek pagarināti īpašie noteikumi iedzīvotāju ienākuma nodokļa piemērošanā. Arī komisijas vairākums neatbalstīja priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 15, pret - 23, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - deputāta Šteina priekšlikums. Paredz primāri sniedzamā atbalsta pagarināšanu Ukrainas civiliedzīvotājiem. Arī komisijas vairākums neatbalstīja priekšlikumu. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 14, pret - 26, atturas - 21. Priekšlikums nav atbalstīts.
7. - deputāta Šteina priekšlikums. Paredz turpināt izmitināšanas atbalstu. Komisijas vairākums nolēma neatbalstīt priekšlikumu. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 14, pret - 23, atturas - 29. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - deputāta Šteina priekšlikums. Noteic papildu finansējuma piešķiršanas gadījumus pašvaldībām - ka var piešķirt finansējumu ēkas pielāgošanai, lai nodrošinātu pieejamību personām ar īpašām vajadzībām, un piešķirt finansējumu, lai nodrošinātu paaugstinātas īres maksas iespēju namīpašniekiem un ēku apsaimniekotājiem, kuri par saviem līdzekļiem veikuši ēku pielāgošanu personām ar īpašām vajadzībām. Komisijas vairākums lēma neatbalstīt šo priekšlikumu. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! (Starpsauciens: “Kas tur notiek?”) Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 30, pret - 23, atturas - 16. Priekšlikums nav atbalstīts.
Aicinu Saeimu atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Mums vēl 8. priekšlikums.
Šis bija 8.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Ukrainas civiliedzīvotāju atbalsta likumā” (Nr. 1658/Lp13) otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekta izskatīšana. Lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2022. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Vita Anda Tērauda.
Kolēģi, saskaņā ar Likumu par budžetu un finanšu vadību finanšu ministram ir tiesības veikt apropriācijas pārdali starp ministrijām un citām centrālajām valsts iestādēm, ja ir pieņemts Ministru kabineta lēmums un Saeima ar atsevišķu lēmumu ir piekritusi šai pārdalei. Šodien piedāvājam lēmuma projektu par pārdali, kas ir paredzēta no Pārresoru koordinācijas centra uz Tieslietu ministriju 35 tūkstošu eiro apmērā, lai nodrošinātu informācijas sistēmas “Politikas plānošanas dokumentu datubāze” saturisko un funkcionālo pārnesi uz tīmekļvietni likumi.lv. Tas paredz izveidot atsevišķu datubāzi politikas plānošanas dokumentiem, informatīvajiem ziņojumiem par politikas plānošanas dokumentu īstenošanu un informatīvajiem ziņojumiem par nozaru attīstības stratēģiskajiem virzieniem. Apropriācijas pārdale neietekmēs valsts konsolidētā budžeta finansiālo bilanci. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija minēto apropriācijas pārdali izskatīja un atbalstīja. Aicinu arī Saeimu atbalstīt šo lēmuma projektu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2022. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - 3, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Un visbeidzot - iesniegtās izmaiņas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Sociālo un darba lietu komisija lūdz iekļaut sēdes darba kārtībā likumprojektu “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā” izskatīšanai pirmajā lasījumā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? (Starpsaucieni.) Ir iebildumi? Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai sēdes darba kārtībā iekļautu likumprojektu “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret - 5, atturas - nav. Likumprojekts sēdes darba kārtībā tiek iekļauts. Deputāti Krišjānis Feldmans, Reinis Znotiņš, Evita Zālīte-Grosa, Līva Kreituse un Jānis Cielēns lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. “Par” pieteicies runāt deputāts Krišjānis Feldmans.
Labdien vēlreiz! Šis tāds pavisam īss likumprojekts šodien. Tātad, lai risinātu darbaspēka problēmu, kā arī mazinātu ēnu ekonomiku, Labklājības ministrija, ņemot vērā, ka bija notikušas diskusijas ar Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameru, vēlas palielināt sociālo nodrošinājumu tiem vecākiem, kuri bērna kopšanu apvieno ar nodarbinātību, nosakot augstāku pabalsta apmēru (tas ir, paceļot to no 30 procentiem uz 50 procentiem), paredzot... nu tātad paaugstinot vecāku pabalsta izmaksu strādājošiem vecākiem. Tas varētu palīdzēt vairot darbaspēka pieejamību... tieši, kas attiecas uz sievietēm, kas atrodas... kas kopj bērnus vai audzina bērnus pavisam mazā vecumā. Aicinu iekļaut likumprojektu darba kārtībā un pēc tam arī nodot Sociālo un darba lietu komisijai. Paldies.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta iekļaušanu sēdes darba kārtībā? Iebildumu nav. Likumprojekts sēdes darba kārtībā tiek iekļauts. Deputāti Jūlija Stepaņenko, Ļubova Švecova, Māris Možvillo, Karina Sprūde un Ainārs Vilciņš lūdz iekļaut sēdes darba kārtībā likumprojektu “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likumā”. “Par” pieteikusies runāt deputāte Jūlija Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Es jau pēc šīm vēlēšanām, kuras ļoti daudziem arī parādīja vēlētāju attieksmi pret notiekošo pēdējo divu gadu laikā, aicinu tomēr pārdomāt savus balsojumus. Redzu, ka daži pārdomājuši balsojumus par PVN. Es aicinu arī pārdomāt, vai tiešām jums ir nepieciešams vēl spītīgi turēties pie tā, ka Ministru kabinetam joprojām pieder šīs pilnvaras noteikt visu, kas ienāk prātā, arī saistībā ar ierobežojumiem kovida jautājumos. Kā mēs redzam, visi tie, kas ir sevi saukuši par ekspertiem un kas ir bijuši iecelti eksperti, šobrīd soctīklos sevi padara par apsmieklu. Viņi smejas par to, kā viņi iepriekš bija rekomendējuši cilvēkiem palikt mājās, valkāt maskas un vakcinēties, un tagad viņi... ēd brošūras - Nacionālās apvienības brošūras. Tas ir... Jūs tiešām uzskatāt, ka tas, kas notika pagājušajā rudenī, bija nopietni - tas, ko lika darīt mums visiem... ka tas tiešām bija jāņem vērā? Tāpēc es aicinu, kolēģi, ļoti nopietni pārdomāt to, ko vēlētājs ir izteicis 1. oktobrī. Es runāju tieši pret tiem politiskajiem spēkiem, kas spītīgi turējās pie tā, ka mums ir jāatlaiž darbinieki, ka mums ir jāvakcinē visi, arī studenti obligāti. Tātad nedrīkst mācīties... Lūdzu, lūdzu, padomājiet par secinājumiem! Varbūt tomēr šī aizejošā Saeima varētu izdarīt vienu labu darbu un atcelt šīs Ministru kabineta pilnvaras, atcelt šīs tiesības darba devējam un arī pienākumus darba devējam prasīt kovidsertifikātu. Aicinu atbalstīt. Paldies.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta iekļaušanu (Starpsauciens.)...? Tātad deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likumā” iekļaušanu Saeimas sēdes darba kārtībā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 50, atturas - nav. Likumprojekts sēdes darba kārtībā nav iekļauts. Deputāti Māris Možvillo, Karina Sprūde, Romāns Naudiņš, Ramona Petraviča un Kaspars Ģirģens lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā”. “Par” pieteicies runāt deputāts Māris Možvillo.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Šorīt jau bija mēģinājums apgaismot, ka valstij tomēr būtu nepieciešams saprast, ka priekšā nāk grūti laiki, un varbūt valsts varētu saprast to, ka iedzīvotājiem šajos grūtajos laikos gribēsies arī ēst. Ja kāds saka, ka valstij nav naudas un neatrodas līdzekļi, ar ko kompensēt nodokļu bedri, tad ieteiktu paklausīties Publisko izdevumu un revīzijas komisijas sēdes, kurās divas reizes nedēļā mēs uzklausām Valsts kontroles ziņojumus par nebeidzamām kļūdām un nepareizi iztērētu naudu, kas tiek novirzīta bez atskaitēm, kas tiek novirzīta bez ekonomiskā pamatojuma, to tērē pa labi un pa kreisi. Ja šajā gadījumā mēs nevaram solidarizēties ar sabiedrību un padomāt, ka valsts tomēr varētu mazlietiņ pieraut savus tēriņus un novirzīt šo naudu vairāk iedzīvotājiem, tad kam tāda valsts vajadzīga - ja iedzīvotāju problēmas tiek risinātas ar to, ka lemj maksimāli piedzīt nodokļus, maksimāli izspiest nodokļus un tos iztērēt, it kā nekas nebūtu bijis, it kā valsts budžets būtu no gumijas un to varētu staipīt, kā grib! Kolēģi, es aicinu tomēr aizdomāties par šo, un nevajag attaisnot savu balsojumu “pret” ar to, ka valstij nav naudas. Es vēlreiz aicinu - ikvienam no jums ir iespējams paklausīties Publisko izdevumu un revīzijas komisijas sēdes, kurās valsts institūcijas viena pēc otras nāk un saka, cik slikti valsts rīkojas ar naudu. Kolēģi, aicinu atbalstīt. Paldies.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta iekļaušanu sēdes darba kārtībā? (Starpsauciens: “Balsojam!”) Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” (Nr. 1664/Lp13) iekļaušanu sēdes darba kārtībā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 51, atturas - nav. Likumprojekts sēdes darba kārtībā netiek iekļauts. Sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Likumprojekts “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā”, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Andris Skride.
Labdien, Mūrnieces kundze! Kolēģi deputāti! Izskatām komisijas veidoto likumprojektu, un tas ir izstrādāts, lai atteiktos no jebkāda dalīta veselības aprūpes finansēšanas modeļa ieviešanas un noteiktu vienotu valsts apmaksātu veselības aprūpes pakalpojumu, balstoties uz deklarētās dzīvesvietas principa. Likumprojekts paredz izslēgt normas par valsts apmaksāto medicīniskās palīdzības minimumu un par veselības apdrošināšanas brīvprātīgajām iemaksām. Kā jūs visi atceraties, jau vairākas reizes mēs esam pagarinājuši divu grozu atcelšanu, un ar šo komisijas izstrādāto likumprojektu šī divu grozu sistēma tiek atcelta. Plus - ja cilvēks nav deklarējies Latvijā, tad gan šim cilvēkam veselības aprūpes pakalpojumi par valsts naudu nepienākas. Komisija lūdz atzīt šo likumprojektu par steidzamu.
Vai kāds no deputātiem vēlas runāt par steidzamību? “Par” vai “pret”? (Starpsauciens: ““Pret”!”) “Pret”, ja? (Starpsauciens.)
“Par” steidzamību?
“Pret” steidzamību pieteicies runāt deputāts Viktors Valainis. (Starpsauciens.)
Godātie kolēģi! Es runāšu tiešām par steidzamību. Šim likumprojektam bija jābūt 2019. gadā, un šis likumprojekts mums ir atnācis būtībā pēdējā brīdī. Likumprojekts nav nācis no valdības - tas ir izstrādāts komisijā. Mūsu ieskatā, būtu pieņemami un tas vēl būtu saprotami, ja Saeima nobalsotu par šī likumprojekta atbalstīšanu pirmajā lasījumā, kas dotu iespēju to pārņemt nākamajai Saeimai un pēc būtības jau ar jauno valdību izdiskutēt šo pieeju, kas šodien tiek piedāvāta, jo tas ir ārkārtīgi svarīgs jautājums. Šodien pēdējā brīdī - steidzamībā, divos lasījumos - mēs nevaram piekrist šādai pieejai. Kolēģi, mēs aicinām - ja ir šis balsu vairākums, atbalstām pirmajā lasījumā, lai nākamā Saeima šo jautājumu, šo 13. Saeimas pozīciju, kas šeit ir sagatavota, pārņem... un izvēlas, vai tas ir tas ceļš. Šī ir fundamentāla izšķiršanās, kas ir jāpieņem, un ir ļoti būtiska atšķirība starp to, kas tika pieņemts 2018. gadā un ko jūs piedāvājat šodien. Galvenais jau - ir jāsaprot, vai tas tiešām risinās problēmu... vai tas tiešām risinās to problēmu, lai nebūtu tā, ka nākamā Saeima atnāk un pasaka: te jau viss ir atrisināts veselības finansēšanas pamatbāzes ieņēmumos. Man bija tāda pārliecība, ka īsti ne. Mēs aicinām nebalsot “par” steidzamību. Pirmais lasījums - tas jau būs gana daudz un pietiekami šim likumprojektam. Aicinu balsot “pret” steidzamību.
Paldies. Deputāti “par” steidzamības piešķiršanu nav pieteikušies runāt. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 43, pret - 44, atturas - nav. (Aplausi.) Likumprojekts par steidzamu nav atzīts.
Tādā gadījumā komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret - 4, atturas - 7. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Šī gada 14. oktobris... otrajam lasījumam.
Termiņš priekšlikumiem - šā gada 14. oktobris. Darba kārtībā - Prezidija ziņojums par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Krišjāņa Feldmana, Reiņa Znotiņa, Evitas Zālītes‑Grosas, Līvas Kreituses un Jāņa Cielēna iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Godātie kolēģi, sēdes darba kārtība ir izskatīta, bet man jūs ir jāinformē par šodien paredzēto atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem. Deputātu Ramonas Petravičas, Ērika Pucena, Ievas Krapānes, Kaspara Ģirģena un Māra Možvillo jautājums iekšlietu ministram “Par izlietotajiem resursiem (materiālajiem un darbaspēka) 2022. g. “Rīgas praida” pasākuma drošības nodrošināšanai”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka uz mutvārdu atbildes sniegšanu nevar ierasties, jo atrodas komandējumā. Par deputātu Jūlijas Stepaņenko, Alda Gobzema, Karinas Sprūdes, Ļubovas Švecovas un Aināra Vilciņa jautājumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram “Par Skultes un Tīraines ciemu atslēgšanu no elektroenerģijas piegādēm”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka nevar ierasties un sniegt mutvārdu atbildi. Par deputātu Ramonas Petravičas, Māra Možvillo, Kaspara Ģirģena, Ralfa Nemiro un Aināra Vilciņa jautājumu veselības ministram “Par rezervēto, iegādāto un piegādāto Covid-19 vakcīnu skaitu un to izlietojumu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka nevar ierasties un sniegt mutvārdu atbildi, jo atrodas komandējumā ārpus Latvijas. Līdz ar to šodien paredzētā atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem nenotiek. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Vārds Inesei Voikai reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Kolēģi! Nav reģistrējušies: Ieva Krapāne, Vladimirs Nikonovs, Ēriks Pucens, Sandis Riekstiņš, Dace Rukšāne-Ščipčinska un Atis Zakatistovs.
Paldies. Šā gada 6. oktobra sēdi slēdzu.