Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. Mi u Domovinskom pokretu već godinu dana poderašmo grla ukazivajući na primjere beskrupulozne korupcije i otimačine koju provodi HDZ sa svojim satelitima. Takav ekonomski genocid nad ovim narodom nisu se usudili raditi ni najgori okupatori na ovim prostorima. Još početkom prosinca prošle godine ukazali smo tko se i kako poigrava sa javnim novcem u Ministarstvu zdravstva, ali premijerova ekipa je toliko bahata i toliko mislim da ju nitko ništa ne može da su se ipak usudili 12.01. ove godine, znači 40 dana nakon što su javnosti hrvatske institucije čuli tu priču sa govornice Sabora, odobriti rezultate namještenih natječaja. Milijunski poslovi dodijeljeni su bivšim Sanaderovim ministrima zdravstva i cvjećarkama koje uređuju svadbene salone. Tek nakon što su neki slobodniji mediji detaljno opisali tijek ovih kriminalnih operacija, ministar zdravstva poništio je dio natječaja koji je dodijeljen bivšem ministru Ljubičiću, dok su druge odluke i dalje na snazi bile po najnovijim informacijama, do noćas, navodno da smo ostali bez svoje omiljene IT cvjećarke. Moramo provjeriti. Još jednom podsjećamo kako su ovi milijuni, nisu glavna šteta za RH, pa čak niti od onih dodijeljenih preko 300 milijuna kuna iz EU fondova koji su trebali biti iskorišteni za digitalizaciju zdravstva. Glavni trošak i šteta za RH su puste milijarde propuštenih ušteda koje su trebale biti ostvarene kroz ove godine nakon što se digitalizacijom trebalo utvrditi gdje curi novac. Međutim, valjda je to sad svima jasno, neki vrlo moćni krugovi bliski premijeru očito nas žele da se jasno utvrdi gdje curi kako bi se poduzele odlučne reakcije. Recimo, troškovi lijekova porasli su za 50% u proteklih par godina, ali nitko ne zna ni kako ni u kojim segmentima. Samo znamo da porezni obveznici, gospodarstvenici, građani, moraju platiti dodatnih 2,5 milijarde kuna. Kako se u svemu tome ponio premijer, naš lažni Europejac? Na samom početku ostavlja bar neku mogućnost da istina ono što i ptice na grani znaju, pa je rekao Mariću i Berošu da malo zagrebu po troškovima zdravstva jer da tamo možda ima nepotrebnih troškova. Pa je li ovo govor i stav prvog i najodgovornijeg čovjeka države? Istina, čovjek ima fokus na obranu lika i dijela koalicijskog partnera trgovačke koalicije, g. Pupovca i njegovog SDSS-a pa nema vremena baviti se sitnicama poput nekoliko milijardi minusa koliko godišnje curi kroz zdravstveni sustav. Nakon što je pokrenut postupak za opoziv ministra Beroša, premijer zauzima još gori stav, potpuno negiranje problema. Kaže kako je oporba preuzela neke tamo medijske članke i sad radi veliku priču od toga. Detaljno elaborirane afere Ministarstva zdravstva kojima se nanosi ogromna šteta državi koju vodi, on cinično naziva medijskim člancima i onda se čudi što ga je Transparency stavio uz bok Lukašenku da s njime dijeli 63. mjesto najkorumpiranije zemlje svijeta. Čestitamo vam. Biti jedna od najkorumpiranijih zemalja u EU i šire ne bi bilo moguće da imamo uređen sustav javne nabave, stoga čudi kao Vlada na kritike kako premali dio Nacionalnog plana oporavka i otpornosti ulaže u privatni sektor kaže kako će se javne investicije kroz javne nabave ionako preliti u privatni sektor. Pa toga se i najviše i bojimo, a vidimo kakav nam je sustav javne nabave, pa ne treba biti prorok da shvatimo kako će završiti i ostali novci koji će doći iz EU u RH. Međutim, razmatrajući ove primjere, sve je jasnije kako ishodište, koje je ishodište svih naših problema, pa i gore opisani. Pravosudni sustav, ili kako ja ga zovem, žabokrečina, koji ignorira sve ove gore činjenice, kakvo je stanje u našem društvu svi znamo, a relevantno istraživanje pokazuje da je po efikasnosti 140. u svijetu. Međutim, u nedavnom predstavljanju Nacionalnog plana oporavka i otpornosti Vlada bez ustezanja i srama navodi kako je od velike važnosti da se nastavi daljnji razvoj nepristranog i učinkovitog pravosuđa. Također, tvrde kako im je cilj podizanje učinkovitosti države u provedbi reformi, iako su im sve reforme propale i prije samog početka nego što su ih uopće pokrenuli. Međutim, mi iz Domovinskog pokreta imamo jednu poruku za ovu ekipu koja nemilosrdno devastira javni novac svih građana RH. Vi ste jako bahati, ali nikad nećete moći biti toliko bahati koliko ćemo mi biti uporni u razotkrivanju vaših nedjelja. Završit ću govor služeći se riječima vašeg važnog Europejca, stat ćemo na kraj vašim nedjelima, to vam ja garantiram. Hvala vam.
Sljedeći je klub zastupnika biti će onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Čujemo prečesto nedostaje 22 milijarde od doprinosa u proračunu. Da li možemo olako prihvatiti kuknjavu o velikom teretu mirovinskog i zdravstvenog sustava i da se ti sustavi premalo pune iz posebnih doprinosa i da su dugoročno neodrživi? Mislim da ne možemo. Mislim da griješimo u ocijeni i procijeni. Želim oslikati razliku. Što čini razliku od 26 milijardi mirovinskih prihoda i, odnosno doprinosa i 42 milijarde rashoda? Razliku čine 3,5 milijarde kuna isplata mirovina po posebnim propisima koje nisu pokrivene doprinosima, 7 milijardi kuna uplata u II. mirovinski stup, individualna kapitalizirana štednja koja će biti korisna samo one sa iznadprosječnim plaćama. 1,4 milijarde socijalnih davanja za isplatu nacionalnih, najnižih mirovina, pardon. 5 milijardi neubranih prihoda zbog sive ekonomije. Milijarda kuna nedostaje zbog legalno rada bez plaćanja doprinosa npr. rad preko student servisa. Niske plaće u realnom sektoru, časni izuzeci, ne mogu bitno popraviti stanje. Veliki neoporezivi izdaci plaća više od jedne prosječne plače godišnje, što je socijalni amortizer za najsiromašnije zaposlene. Najavljenih 100 000 novih radnih mjesta, puno je ako su to djelatnosti sa visokim plaćama i u ekspanziji a nije gotovo ništa ako su u pitanju lom poslovi jer siromašni radnici, postaju siromašni umirovljenici. Ajmo se usporediti, susjedna Slovenija ima vrlo sličan odnos radnika i umirovljenika, kao i RH. Ali ima veće plaće i veće mirovine jer ima veću produktivnost, sačuvanu industriju, veći kapacitet apsorpcije iz EU fondova te poslovnu i financijski autonomiju mirovinskog i zdravstvenog sustava. Dakle, zna za što se novac troši. U mirovinskom sustavu nemaju povlaštene mirovine, nemaju II. mirovinski stup odnosno obvezne mirovinske fondove, razmišljaju o osnivanju mirovinskog fonda u kojem bi se našle sve najbolje dionice njihovih poduzeća koje su u vlasništvu države, da stvore akumulaciju za sve veće buduće mirovinske i socijalne rashode. Imaju puno milijardi angažiranih u borbi protiv siromaštva koje realiziraju kroz mirovinski sustav i socijalni sustav kao socijalne transfere i štite svoje građane gotovo do granice siromaštva. Imaju manje sive ekonomije, nema neoporezivih isplata radnicima, isplata bez doprinosa. Zato imaju bitno bolje prosječne plaće i mirovine ali i kod njih 60% zaposlenih i ranije zaposlenih, živi ispod prosjeka, no postoje mehanizmi pomoći radnicima i umirovljenicima. To je ono što Hrvatska nema i nije se maknula od mrtvog slova na papiru u strategijama. Naš zdravstveni sustav boluje zbog smanjenog doprinosa, zbog sive ekonomije, zbog legalnog rada bez plaćanja doprinosa i izuzetaka od plaćanja doprinosa na temelju zakona bez obveze kompenzacije iz proračuna. Uz nekontrolirano trošenje na iznimno skupe lijekove zbog nedostatka preventive, a i možda zbog pomodarstva. I eto manjka od 6 milijardi kuna prošle godine. Pitam se, koji smo mi mazohisti kad uživamo u ovakvo uređenom neredu i kada nam je u rješavanju nagomilanih problema glavni igrač ministar financija? Njemu čak i skidam kapu, svaka čast, dobro se snalazi, čak s dozom šarma i humora, no to su samo vatrogasne mjere koje ćemo kad-tad grdo platiti. Potrebni su nam pregledni i jasni sustavi koji odgovaraju za prihode i rashode. Da se zna što je koji prihod i trošak, da se ispunjavaju preuzete zakonske obaveze i da se nikada ne drže sva jaja u istoj košari jer ako je tako, onda politika vodi glavnu riječ, što je dugoročno vrlo, vrlo opasno. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Govorit ću danas o urgentnoj i zapravo po svemu u normalnoj zemlji, nevjerojatnoj situaciji koja se događa u KBC-u Sestre Milosrdnice, a povod toj situaciji je opetovano dugogodišnje ponašanje tamošnje predstojnice, dr. Dijane Zadravec, koja usprkos činjenici da se opetovano liječnici koji sa njome rade, bune, a sada ne samo bune, nego odlaze iz KBC-a uključujući i Institut za tumore, održava nekim čudom na toj istoj poziciji. Pa ću tako podsjetiti da je još 2013. g. 19 liječnika potpisalo pismo u kojem su se žalili na njen odnos prema drugim zaposlenicima i tražili njenu smjenu. Naravno. Nije se dogodila. Što se dogodilo? Gđa. Zadravec je nagrađena kandidaturom na izborima na listi HDZ-a 2016. g. Naravno, ne treba valjda reći da je članica HDZ-a i to istaknuta članica, između ostalog i u njihovom Odboru za zdravstvo. 2019. slušali smo o optužbama protiv nje za fizički napad na jednu zaposlenicu, dakle fizički napad. 2020.g. smo pak slušali njezin telefonski razgovor sa ministrom Berošem u kojem je, rekli bismo jednom vrlo neobičnom razgovoru, ucjenama i prijetnjama se obraćala ministru Berošu, a sve samo iz razloga što je postalo evidentno da ona neće biti izabrana za ravnateljicu tog KBC-a. Samo ću isto tako podsjetiti da je nakon tzv. fizičkog obračuna koji se dogodio između Zadravec i jedne od zaposlenica da je Radničko vijeće dakle tražilo da je se razriješi i da je povjerenstvo koje je osnovano da istraži taj slučaj zaključilo da je došlo do sukoba koji prelazi granice primjerenog poslovnog ponašanja između zaposlenika i smatralo je da je gđa. Zadravec prekoračila svoje ovlasti. Međutim, nakon toga je ministar Kujundžić dopisom upravnom vijeću KBC-a „Sestara milosrdnica“ i tamošnjem ravnatelju dakle zatražio da se odgodi rasprava upravnog vijeća o njenom slučaju. Zašto je to zatražio? Jer je nakon par, nekoliko dana došlo do smjene u upravnom vijeću, imali su sigurnu svoju većinu koja je naravno bila protiv razrješenja Zadravec. Dakle, ono što cijeli ovaj historijat odnosa ima kao rezultat danas je da smo ostali na 3 radiologa u „Institutu za tumore“, da je 3-oje zaposlenika unutar koji rade sa gđom. Zadravec u zadnje 48 sati zatražilo hitnu pomoć i završilo na hitnoj iz razloga što su ljudi premoreni jer nema dovoljno osoblja, posao se naravno nije smanjio i iz razloga što evo danas imaju prosvjede ispred svoje ustanove i upozoravaju na to da više ne mogu izdržati niti tu količinu mobinga, niti takav raspored i način posla koji imaju. Ali isto tako smo danas čuli u kuloarima, pa pozivam novinare da to izravno pitaju premijera da je sam premijer urgirao prema v.d. ravnatelju KBC-a g. Zovku da ne dira gđu. Zadravec. Dakle, ponovno imamo miješanje najviše razine vlasti u kadroviranje i razrješavanje odnosa u KBC-ima. Ja ću samo reći da je to sve zajedno rezultat načina na koji je HDZ doslovno okupirao naš zdravstveni sustav, pa je tako ravnatelj najvećeg KBC-a, dakle na „Rebru“ istaknuti HDZ-ov član. Isto je tako i sa KBC „Merkur“, isto je tako i sa KB „Sveti duh“, isto je tako dakle i sa „Franom Mihaljevićem“ gdje je ravnateljica opće poznata naravno dr. Alemka Markotić, koju je HDZ nominirao za „Zagrepčanku godine“. Pa ja za sve ovo jedino mogu tvrditi da je odgovoran HDZ za činjenicu da nemamo dakle radiologe na „Institutu za tumore“, da se ljudi dakle moraju organizirati u prosvjede i da ljudi koji godinu dana rade u nemogućim uvjetima da ih stavljate u poziciju da završavaju na hitnoj pomoći jer im ostavljate gđo. Zadravec koja je nečime ucijenila evidentno našeg premijera.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice. U Hrvatskoj ima više od 3 tisuće djece koja nemaju odgovarajuće ili uopće nemaju roditeljsku skrb. Ta djeca smještena su u domovima za nezbrinutu djecu, SOS selima i obiteljskim domovima ili udomiteljskim obiteljima. Istovremeno, samo oko 200 djece spremno je za posvajanje. To je posljedica lošeg zakona, predugih procedura, pogrešnog temeljnog koncepta po kojem biološka obitelj, bez obzira što je dijete zapravo nema i odrasta bez roditelja, uvijek ima prednost pred svime drugime i jednim telefonskim pozivom godišnje može spriječiti da dijete ikada bude posvojeno. Ali treba biti i sasvim realan. Kada bismo svih 3 tisuće djece koji su bez roditeljske skrbi i mogli posvojiti, ne bi bilo dovoljno posvojitelja. Njih je nažalost tek oko polovine tog potrebnog broja, oko tisuću i pol. Cijeli taj sustav nije dobro posložen i treba tražiti pametnu i cjelovitu reformu, jer ovako kako je sada nažalost, većina djece koja nema roditeljsku skrb osuđena su na djetinjstvo u domovima ili kod udomitelja. Ja nikako ne želim reći da se ti ljudi ne trude ili ne rade dobro, ali stalna i stabilna obitelj ipak je nešto drugo. Posebno je teško djeci koja su starija, ima više braće i sestara, imaju zdravstvene poteškoće ili poteškoće u razvoju ili su, i to treba otvoreno reći, pripadnici neke druge etničke skupine. Zato je neopisivo važna presuda, za sada nepravomoćna koju je 21. travnja donio Upravni sud. Tom presudom poništava se Odluka Centra za socijalnu skrb i potvrda te Odluke od ministarstva kojim se zabranjuje istospolnom paru da uđe u postupak procjene prikladnosti za posvajanje. Sud je utvrdio da Centar i Ministarstvo nisu uzeli u obzir svo pravo koje se može primijeniti, prvenstveno Zakon o životnom partnerstvu i Obiteljski zakon. Najviše je naravno, prekršen Ustav RH po kojem svi građani imaju jednaka prava, bez obzira na različitost, uključujući i različite seksualne orijentacije. Ova presuda važan je korak na putu dugotrajne borbe za ravnopravnost građana Hrvatske. Često se prava istospolnih parova i homoseksualnih osoba u ovoj zemlji doživljavaju i predstavljaju kao neka ekstra prava, kao neki dodatak koji se traži iznad onog što imaju svih građani. To je jedna velika laž. I to treba jasno reći. Ovdje se ne radi o nečemu ekstra ili više. Radi se o izjednačavanju prava i mogućnosti svih ljudi. Ja zato ponovno tražim da Vlada pripremi izmjene zakona u tom smjeru i to ne samo zato što je to ispravno iz perspektive jednakosti pred zakonom nego i zato što je to otvoreni pogled na obitelj koji u središtu ima interese i prava djeteta. U ovom slučaju djece koja godinama čekaju posvajanje. Najgore za djecu je da cijelo djetinjstvo provedu u domovima ili da se premještaju od udomitelja do udomitelja i onda s 18 godina ostanu bez ikog. Ovo je dio reforme sustava socijalne skrbi jer proširuje krug posvajatelja i nema baš nikakvih argumenata da se ta mogućnost ne otvori i životnim partnerima. I ne samo njima nego svima. Bez obzira na registrirano partnerstvo, bračni status, spol i seksualnu orijentaciju koju žele dati djeci, ljubav i obitelj i mogu udovoljiti uvjetima koji su propisani za to. Jasno mi je da ovoj većini to ne pada na kraj pameti. Oni će učiniti sve da do promjene ne dođe. Da sve ostane učmalo i nefunkcionalno kako je i do sada bilo. Dok se tobože zalažu za djecu, za obitelj, zapravo se zalažu samo za neku djecu i samo za neke obitelji. Puna su im usta topline obiteljskog doma, brige za djecu, ali dok traže tu tobožnju savršenu obitelj, tisuće i tisuće djece odrastaju bez ikakve obitelji.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege. Prema podacima iz srpnja 2020. g. Državnog zavoda za statistiku od 2013. g. se iz Hrvatske iselilo 229 tisuća ljudi, a pogotovo je opustošena Slavonija, Lika i zaleđe Dalmacije gdje se bilježi i najveći pad broj učenika. Prema istim tim podacima u 7 godina smo izgubili 51 tisuću učenika. Čak 405 područnih škola ili više od trećine svih područnih škola imaju jedva do 10 učenika. Primjerice, u PŠ fra Kaje Adžića u ... [[Govornik se ne razumije.]] u Požeško-slavonskoj županiji nastavu pohađa samo jedan učenik, a za iduću školsku godinu će se i ta škola zatvoriti. Usprkos ovako poražavajućim podacima, Vlada je tek sad donijela odluku o pokretanju postupka izrade Strategije demografske revitalizacije RH do 2031. g. Nije li čudno da u 2021. g. tek sad odlučujemo o izradi strateškog okvira na području demografske revitalizacije nakon što smo već imali Ministarstvo demografije, sada Ministarstvo rada, a pitanje demografije se provlači kao jedan od ključnih problema budućeg razvoja Hrvatske u gotovo svim dokumentima, počevši od izbornih programa stranaka pa sve do Nacionalne razvojne strategije. Ono što su univerzalni ciljevi brojnih i prekobrojnih strategija, pa tako i nacionalni i ove buduće se odnose na kvalitetno usklađivanje obiteljskog i poslovnih obveza, jačanje kapaciteta predškolskog odgoja te brojni drugi ciljevi kako bi se zaustavili negativni demografski trendovi. I dok se vladajući bave pisanjem još jedne strategije koja će se rezultirali ciljevima koji su desetljećima poznati i odavno se primjenjuju u drugim europskih zemljama, godine prolaze, obitelji se iseljavaju, a prave volje ili znanja za demografskom revitalizacijom nema. Usluge obiteljima, mladima, dostupnim sadržaju za djecu i mlade su možda realnost u razvijenih zemljama, dok u većini Hrvatske građani žive socijalno isključeni. Po tko zna koji put mi ovdje ponavljamo da društveni domovi u iseljenim selima nemaju nikakvu dodatnu vrijednost za te stanovnike. Ako su i obnovljeni društveni domovi, oni trebaju imati svrhu, trebaju lokalna samouprava biti nositelji podrške projektima za djecu i mlade kroz rad mjesnih odbora ili zainteresiranih grupa, mladima i djeci ponuditi sadržaje u tim istim domovima. Kako mi vidimo lokalnu samoupravu? Ona treba biti na usluzi građanima i biti organizirana na procjeni potreba svojih građana. Brojni doneseni akcijski planovi sa propisanim mjerama i nositeljima aktivnostima nisu ostvarili rezultate jer nitko ne prati provedbu akcijskih planova niti su primjerice, lokalne samouprave ili drugi nositelji imali ikad posljedice svojih nečinjenja. Svjedoci smo da zbog nedostatnih usluga za djecu sa poteškoćama cijele obitelji iseljavaju jer žele svojom djetetu pružiti adekvatnu zdravstvenu skrb, podršku u rastu i razvoju i ranu intervenciju koju nisu u mogućnosti dobiti u svojim sredinama. Niti jedna strategija neće donijeti rezultate ako provedba aktivnosti se ne spusti i ne obveže lokalne sredine da osiguraju potrebno svojim građanima. U protivnom ćemo i dalje imati razvijene lokalne sredine i senzibilizirane za svoje građane, dok i s druge strane imamo one koje nisu razvile sustav podrške obitelji i djeci i mladima, djeci sa poteškoća i ostat će i dalje na začelju razvijenosti po socijalnim uslugama i s druge strane, obnovljenih trgova. Smatramo da uz materijalne i nematerijalne potpore, porezne olakšice te cjeloživotno učenje i usklađenost potreba za obrazovanjem sa tržištem rada, kao mjere na nacionalnoj razini, regionalne i lokalne samouprave trebaju biti ključni nositelji u razvoju socijalnih usluga za podršku obitelji. Ovdje mislimo na potporu članovima obitelji od najranije dobi pa sve do podrške, znači starim i nemoćnima, razvoj smještajnih kapaciteta i palijativne skrbi. Ovim putem tražimo Vladu RH da osigura u radnoj skupini pravi i iskreni interdisciplinarni pristup stručnjaka iz prakse i znanosti koji će moći dati svoj stvarni doprinos rješavanju demografske revitalizacije, kao i predstavnike parlamentarne oporbe kao bi se osigurao doprinos svih jer je problem demografske revitalizacije naš zajednički problem. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Zdravka Bušić, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatska delegacija predvođena ministrom vanjskih i europskih poslova g. Gordanom Grlićem Radmanom boravila je prošli tjedan u Subotici povodom svečanosti polaganja kamena temeljca sa izgradnjom „Hrvatske kuće“. U sastavu delegacije bio je državni tajnik g. Zvonko Milas, čelnik Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH i osobno sam bila u sastavu delegacije kao predsjednica saborskog Odbora za Hrvate izvan RH. Zajednički smo, ja bih rekla, poslali jednu snažnu poruku potpore vlade i sabora hrvatskoj manjini u Srbiji, kao i našu opredijeljenost u nastojanju traženja ostvarivanja svih njihovih prava kao i reciprocitet. Delegacija također se sastala sa predstavnicima Hrvatskog nacionalnog vijeća u Republici Srbiji. Izgradnja hrvatske kuće se financira sredstvima Vlade RH. Hrvatska kuća bit će simbol stoljetnog življenja i opstanka Hrvata u Srbiji ali i simbol želje Hrvata da čuvajući i razvijajući svoj vlastiti identitet i kulturu, nastave pridonositi kulturnom, društvenom, gospodarskom i svekoliko napretku zemlje u kojoj žive i čiji su oni lojalni građani. Zato je izgradnja hrvatske kuće od strateške važnosti za aktivnosti i položaj hrvatske manjine u Republici Srbiji a RH pruža snažnu potporu toj hrvatskoj zajednici da ostvari sva svoja prava kako bi aktivno sudjelovala u političkom i društvenom životu. RH će nastaviti ukazivati na važnost poštivanja i promicanja prava manjina pa tako i prava Hrvata u Srbiji. Ukazivat će na važnost načela uključivosti kao i na važnost stvaranja ozračja u kojem će manjine, sve manjine moći razvijati svoj identitet te ravnopravno i učinkovito sudjelovati u životu zemlje u kojoj oni žive. Manjine s pravom očekuju punu potporu kako od države u kojoj žive, tako i od svoje matične države. Kada govorimo o važnosti dobrog položaja manjina u bilateralnom odnosu sa Republikom Srbijom, moram spomenuti sporazum o uzajamnoj zaštiti manjina, nacionalnih manjina koji je potpisan 2004. g. koji nažalost Srbija još uvijek ispoštovala. Hrvatska država će ustrajati u traženju da manjina u Srbiji uživa sva ona prava koja srpska manjina ostvaruje u Hrvatskoj, što danas nije ni približno ostvareno. Još su tu brojna pitanja njihovog statusa, ali i odnosa sa Srbijom kao što je zastupljenost u državnim i predstavničkim tijelima koje Srbija prema hrvatskoj manjini još uvijek nije ispunila. Zato je hrvatska kuća nasušna potrebna hrvatskoj zajednici da prodišu svojim punim plućima. Ona će biti središnja točka u životu hrvatske zajednice u Subotici, ali i puno više od toga. Ostvarit će se preduvjeti za još snažniji i učinkovitiji rad triju ključnih institucija hrvatske nacionalne manjine u Srbiji a to su Hrvatsko nacionalnog vijeća, Zavoda za kulturu vojvođanskih Hrvata i novinsko izdavačke ustanove Hrvatska riječ. Ovaj projekt jasno pokazuje kako možemo puno učiniti kad pred sobom imamo ciljeve i kada djelujemo zajedno. Čak i onda kada su nam sve okolnosti, zapravo i puno njih nisu ni sklone a niti povoljne. Za hrvatsku manjinu u Srbiji, Hrvatska će nastaviti tražiti ono što srpskoj manjini je osigurano u Hrvatskoj a prije svega, zastupljenost u državnim i zastupničkim tijelima, kao i na s vim ostalim razinama vlasti. Hvala lijepa.
Hvala. Time ćemo završiti sa današnjim radom. Nastavit ćemo sutra, u petak, 7. svibnja, u 9 i 30 i vrlo važno i molim vas prenesite to i kolegama, dakle započet ćemo sa izjašnjavanjem o amandmanima, a nakon toga ćemo ići na iznošenje stajališta klubova i onda u 12 sati će biti glasovanje. Dakle, iznošenje stajalište klubova će biti prije glasovanja a ne nakon glasovanja kako bismo ajmo reći, uštedjeli na vremenu jer mislim da će biti inače prevelika jedan zjap vremenski između izjašnjavanja o amandmanima i glasovanja u 12 sati. Evo, hvala vam lijepa i želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 13,43 SATI Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Danas ću održati zasigurno najkraći govor u ovom mom saborskom mandatu, inače je vremena uvijek malo bilo da je riječ o 5 minuta slobodnog govora ili 10 minuta u ime kluba, to su sve složene teme koje zahtijevaju pristup s različitih strana analize i vremena je uvijek malo. No sada u ovome što ću reći je potpuno drugačije nakon ovog kratkog uvoda ovaj govor ponavljam je najkraći u mojem mandatu, svest će se na jednu jedinu rečenicu, točnije jedan poziv. Potaknut ovim sramotnim incidentom koji se dogodio na Uskrs po Julijanskom kalendaru prošlu nedjelju. Hrvatska za koju se borimo nije Hrvatska u koju će se pozivati na klanje bilo koga i nije Hrvatska u kojoj će bilo koje dijete se osjećati ugroženo i slušati da mu neko prijeti ubojstvom samo radi pripadnosti bilo bilo kakve. Nije ni Hrvatska u kojoj ćemo imati spomenike zločincima kao što je Šoškoćanin i svi će se praviti blesavi oko toga. Dakle, obraćam se g. Miloradu Pupovcu koji je bio najglasniji povodom tog događaja i to je jedna jedina rečenica moga govora i glasi ovako: g. Pupovac, slijedom svega što ste govorili zadnjih dana povodom tog incidenta očekujem od vas da u saboru pokrenete inicijativu za smjenu ministra policije Božinovića, u čemu ćete imati našu punu potporu i naših 8 potpisa ako je potrebno još danas, a u protivnom ćemo smatrati da sve ovo što ste govorili je puko licemjerno prenemaganje. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj IDS-a a govorit će poštovana zastupnica Katarina Nemet, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Na današnji istup potaknuli su me razgovori s brojnim osobama sa invaliditetom koje se nažalost vrlo često gotovo svakodnevno susreću s mnogim specifičnim problemima i poteškoćama. Pri tom su nerijetko prepušteni sami sebi ili svojim najbližima. Neke od problema rješavaju i uz pomoć udruga koje se skrbe o osobama sa invaliditetom i na razne druge načine, no ono što i sami kažu, nedostaje im primjerena institucionalna podrška na razini države, prvenstveno odgovarajući zakonski okviri koji će pomoći u sustavnom rješavanju nekih od njihovih najvažnijih problema. A kad govorimo o zakonodavnim okvirima u toj domeni, onda posebno treba istaknuti Zakon o inkluzivnom dodatku i Zakon o osobnom asistentu. Oba su ova zakona iznimno važna jer bi se njima trebale s jedne strane urediti naknade koje dobivaju osobe sa invaliditetom a s druge strane, usluge osobne asistencije koje nažalost mnogima nisu adekvatno dostupne. Što se inkluzivnog dodatka tiče, jasno je da zbog zadovoljavanja svojih općih i specifičnih potreba, osobe sa invaliditetom nerijetko imaju uvećane troškove života pa je u tom djelu od presudne važnosti definirati jasan, dobro razrađen i učinkovit zakonski okvir koji će im omogućiti pravo na odgovarajuću naknadu a time i primjeren i dostojanstven život. Taj se zakon međutim najavljuje već godinama, još 2011. Zakonom o socijalnoj skrbi, uvedena je odredba o donošenju Zakona o inkluzivnom dodatku no do danas zakon nije ugledao svjetlo dana. Svako toliko u prigodnim situacijama poput Dana osoba sa invaliditetom ili u sličnim prigodama, taj se zakon iznova spomene. Najavi se uvijek neki novi rok za njegovo donošenje, no od zakona zasad ni traga ni glasa. Tu je kao što sam već spomenula i problem osobne asistencije koja je mnogim osobama sa invaliditetom jedna od nasušnih potreba. Tu problematiku treba daleko primjerenije regulirati donošenje pravednog i potrebama u praksi prilagođenog Zakona o osobnoj asistenciji, naravno, uz konsenzus s udrugama koje zastupaju osobe sa invaliditetom. Koliko mi je poznato, krajem ožujka održana je sjednica Povjerenstva Vlade RH za osobe sa invaliditetom na kojoj se razgovaralo o nekoliko važnih strateških dokumenata iz ove domene. Nadam se da će oni kada budu usvojeni, donijeti određeni zaokret u politikama koje se odnose na osobe sa invaliditetom. Šture informacije dostupne javnosti kažu kako je tom prigodom bilo riječi i o nastavku izrade nacrta Zakona o inkluzivnom dodatku i Zakona o osobnoj asistenciji. Isto tako, iz šturog priopćenja na mrežnim stranicama pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom, može se doznati kako je 20. travnja održati sastanak s ministrom Aladrovićem na kojem se razgovaralo o, kako se navodi, problemima s kojima se susreću osobe s invaliditetom u ostvarivanju svojih prava, međutim, među tim temama sastanka tek taksativno se navode i dva spomenuta zakona, kao i nekolicina drugih, definitivno važnijih tema. Svakako ću na mjerodavne adrese uputiti pisani upit o nešto detaljnijim informacijama, prvenstveno u kojoj je fazi izrada nacrta predmetnih zakona te kada bi se oni konačno mogli naći na dnevnom redu ovog zakonodavnog doma. No, upućujem i ovim putem, javni apel svim nadležnim u tom procesu da ubrzaju proceduru obzirom da su za kvalitetnu pripremu zakonskih akata imali stvarno dosta vremena te da ova dva toliko očekivana zakona konačno budu usvojena i postanu kvalitetnom podlogom za rješavanje nekih od najvažnijih problema osoba s invaliditetom. Nadam se kako će se ti zakoni na saborskih klupama naći vrlo skoro, a posebno želim vjerovati kako će se, zahvaljujući njima, osobe s invaliditetom potaknuti na aktivan i neovisan život u skladu s njihovim željama i sposobnostima te kako će, s druge strane, novi zakoni potaknuti institucije na unaprjeđenje postojećeg sustava i praksi podrške osobama s invaliditetom. Hvala.
Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici dobro jutro. Prije nego što prijeđemo na raspravu o prvoj točki današnjeg rasporeda, Odbor za poljoprivredu predložio je temeljem čl. 247. Poslovnika HS-a da provedemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Konačni prijedlog Zakona o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 98; - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 97 Jeste li suglasni s ovim prijedlogom? Ako nema primjedbi o navedenim zakonima provest ćemo objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. U vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih sada predstavnika predlagatelja, poštovanog državnog tajnika u Ministarstvu poljoprivrede Tugomira Majdaka da da obrazloženje navedenog prijedloga zakona. Izvolite.
Hvala. Poštovani g. predsjedniče HS-a, poštovane gospođe saborske zastupnice i poštovana gospodo saborski zastupnici. Pred vam su prijedlozi dva zakona, Zakon o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje,k o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu. Konačnim prijedlogom Zakona o službenim kontrolama omogućuje se provedba Uredbe 645 iz 2017.g. od 15. ožujka 2017.g. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani, hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja u RH. Službene kontrole trenutno se provode sukladno važećem Zakonu o službenim kontrolama, a konačnim prijedlogom ovoga zakona u odnosu na postojeći Zakon o službenim kontrolama proširuje se područje primjene o službenoj kontroli i druge službene aktivnosti u području zdravlja bilja i sredstava za zaštitu bilja. Konačnim prijedlogom zakona uspostavlja se jedinstveni pravni okvir za integrirani pristup organizaciji, koordinaciji, provedbi službenih kontrola u cijelom poljoprivredno-prehrambenom lancu što osigurava nastavak funkcioniranja osiguranja sustava sigurnosti hrane te stručno, učinkovito i racionalno obavljanje službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti kojima se osigurava primjena propisa o hrani, hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja s ciljem osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi, životinja i bilja te dobrobiti životinja. Konačnim prijedlogom zakona utvrđuju se nadležna tijela za sva područja obuhvaćena područjem primjenom Uredbe 625 iz 2017.g. te njihove zadaće vezano uz organizaciju, provedbe i koordinaciju službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti, financiranje službenih kontrola, načine administrativne pomoći i suradnje, komunikacije izvješćivanja, granične kontrole, postaje kontrolne točke ostale granične prijelaze i carinska mjesta za uvoz, pristojbe i naknade za službene kontrole, uređenje sustava i referentnih laboratorija, uspostavljanje računalnog i informacijskog sustava za upravljanje informacijama i podacima u vezi sa službenim kontrolama te prekršajne odredbe. U odnosu na postojeći zakon konačni prijedlog zakona jasnije definira usklađeni pristup u vezi sa službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima u svim područjima koji su prošireni i na zdravlje bilja i sredstava za zaštitu bilja. Sukladno temeljnoj uredbi već spomenutoj br. 625 iz 2017.g. Uredbe EU Vijeća i Parlamenta konačnim prijedlogom zakona uvodi se mogućnost ovlašćivanja fizičkih osoba za obavljanje pojedinih poslova, drugih službenih aktivnosti kao stručnih poslova od javnog interesa, kao npr. preventivna cijepljenja, dijagnostičke i druge pretrage radi zaštite zdravlja životinja, mjere za otkrivanje, suzbijanje i sprečavanje i iskorjenjivanje zaraznih ili nametničkih bolesti. Također konačnim prijedlogom zakona se u odnosu na postojeći Zakon o službenim kontrolama uvodi mogućnost uzorkovanja robe koja se prodaju putem sredstava za komuniciranje na daljinu i mjere u slučaju utvrđenih nesuglasnosti. Nadalje, konačnim prijedlogom zakona objedinjavaju se odredbe o sustavu službenih i referentnih laboratorija za sva područja primjene uredbe na način da se laboratoriji ovlašćuju i djeluju pod istim uvjetima određenim za sve laboratorije uključene u provedbu analiza, zatim se daje temelj nadležnim tijelima za donošenje provedenih propisa te se i detaljnije utvrđuje postupak registracije i odobravanje objekata u poslovanju s hranom. Ovim konačnim prijedlogom Državnom inspektoratu daje se nadležnost za delegiranje službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti u području primjene propisa o hrani, hrani za životinje, zaštite životinja i nusproizvoda životinjskog podrijetla kao i za financiranje službenih kontrola što je trenutno u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede. Konačnim prijedlogom zakona osigurava se da nadležna tijela koja djeluju u javnom interesu imaju odgovarajuće resurse i opremu te jamče nepristranost i profesionalnost te osiguravaju kvalitetu, dosljednost i djelotvornost službenih kontrola. U tu svrhu konačnim prijedlogom zakona propisuje se da službene kontrole provode na temelju pisanih dokumentiranih postupaka i mehanizma za trajno verificiranje djelotvornosti i dosljednosti vlastita djelovanja te poduzimanje korektivnih mjera kada se utvrde nedostaci. Od velike je važnosti da nadležna tijela mogu brzo i učinkovito razmjenjivati podatke i informacije u vezi sa službenim kontrolama ili njihovim rezultatima te u tu svrhu konačnim prijedlogom zakona propisana je odredba o nadležnostima odnosno kontakt točkama za pojedine informacijske sustave komisije. Konačnim prijedlogom zakona uređuju se prekršajne odredbe koje su određene kao učinkovite odvraćajući proporcionalne čija težina uzima u obzir moguću štetu za zdravlje ljudi koje može biti izazvana kršenjima, među ostalim u slučajevima kada subjektivne surađuju tijekom službene kontrole te u slučajevima kada se izrađuje ili upotrebljavaju lažni ili obmanjujući službeni certifikati ili potvrde te u slučajevima kršenja pravila počinjena prijevarnim ili obmanjujućim praksama. U odnosu na nacrt zakona iz prvog čitanja vezano za prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu dakle određuje se razdoblje od minimalno 6 mjeseci koje se nadopunjuje sa dodatnih 6 mjeseci po nadzoru, a prijedlog je dorađen na način da je za samostalno obavljanje poslova službenih kontrola uvedeni dodatni uvjet od 6 mjeseci rada po nadzorom ovlaštenog veterinara s iskustvom u delegiranom tijelu. Poslovi službenih kontrola se povjeravaju samo delegiranim tijelima kao pravnim osobama te ih ovlašteni veterinari mogu obavljati isključivo u okviru delegiranog tijela. Stručno osposobljavanje ovlaštenih veterinara između ostalog i obaveza tijela sukladno odredbi Članka 5. Uredbe o službenim kontrolama te se ovom odredbom dodatno naglašava da obveza kada je riječ o veterinarima koje delegirano tijelo predlaže za imenovanje ovlaštenim. Osim gore navedenih izmjena dopunjen je i popis EU uredbe u Članku 1. te je dopunjen i Članak 5. stavak 1. budući da je s 21. travnjem 2021. stupila na snagu delegirana odredba komisije 2035 iz 2019. godine koja stavlja izvan snage dio provedbene komisije 262 iz 2015. godine. Shodno tome odgovarajuće su izmjene i prekršajne odredbe u odnosu na obveze subjekata i veterinara glede identifikacijskog dokumenta za kopitara. Također, pardon, u odnosu na nacrt zakona prijedloga, prijedloga Zakona o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima iz prvog čitanja nema značajnijih razloga u konačnom prijedlogu zakona osim što je nomotehnički dorađen izričaj pojedinih odredbi te su istodobno ispravljene i sve uočene omaške u normativnom dijelu zakona. Hvala na pozornosti.
Hvala državnom tajniku. Krenut ćemo sada sa replikama, ima ih sveukupno 6. Prva je na redu poštovana kolegica Grman Kizivat.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, na naš upit postavljen kod prvog čitanja ovog zakona vezano za troškove odgovoreno je slijedeće. Provedba ovog zakona ne zahtjeva dodatna proračunska sredstva u odnosu na ona koja su prethodno postavljena trenutnim Zakonom o službenim kontrolama. U odnosu na financijski učinak na pravne i fizičke osobe ovaj zakon ne predviđa dodatne troškove niti obveze. Možda se nismo razumjeli, ali javnost i nas zanima koliko na godišnjoj razini košta provedba sustava službenih kontrola, koliko ukupnih sredstava osigurava se iz državnog proračuna za sva nadležna tijela? I drugo pitanje zanima me kako ste došli do toga da ipak ovlašteni veterinari trebaju malo više radnoga staža s obzirom da smo vam prilikom prvog čitanja svi iz oporbe to prigovorili, a vi ste u obrazloženju konačnog prijedloga zakona naše primjedbe odbili, a isto ste na kraju to prihvatili? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Dakle, u odnosu na dosadašnju provedbu aktualnog zakona ovim prijedlogom zakona nema dodatnih financijskih dakle dodatnih financijskih učinaka na ovaj zakon i proračun je transparentan u dijelu znači provedbe kako Zakona o veterinarstvu tako i budućeg Zakona o službenim kontrolama.
Samo nastavite.
Dobro, u dijelu dakle ovog, ove primjedbe odnosno komentara za dodatnih 6 mjeseci pod nadzorom ovlaštenih veterinara, dakle uvažili smo primjedbe i smatramo da je to pozitivno. Također smo ocijenili da je u odnosu na ono što je 6 mjeseci bilo predloženo u prvom čitanju potrebno još dodatnih 6 mjeseci pod nadzorom, ali za poslove koji se razlikuju u odnose na poslove koji su definirani [[Upadica: Hvala vam, završite rečenicu.]] u odnosu na prvih 6 mjeseci. Znači radi se o službenim kontrolama [[Upadica: Dobro, hvala vam.]] veterinarskih tijela.
Hvala. Povreda Poslovnika kolegica Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Naime, Članak 238., državni tajniče kao prvo pitala sam vas koliko sredstava se izdvaja iz državnog proračuna, točan broj novaca. To sam vas pitala i prošli tjedan vezano za neke druge stvari koliko Hrvatska dobiva u idućem proračunskom razdoblju, a nikako da dobijem konkretan broj. A što se tiče 6 mjeseci dodatnih za veterinare, za ovlaštene veterinare pa to je upravo bila primjedba oporbe, a nakon toga što smo mi to predložili ministrica je rekla da je 6 mjeseci i više nego dovoljno. I to je cijela stvar.
Hvala vam lijepa, vi ste replicirali i to vam je jasno, dobivate opomenu. Kolegice Marić izvolite, vi ste na redu. Molim samo ugasite mikrofon.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče u pripremi za ovu točku gledala sam malo izvještaj iz medija i zapelo mi je za oči krumpir, ja sam Međimurka pa mi je evo krumpir dosta važan i vidjela sam da je recimo od 1.1. do 20.4. uvezeno i pregledano 40 pošiljki kao mladog krumpira iz Egipta, ali je uzeto samo 10 uzoraka i onda se vidjelo da neki od tih uzoraka ne štimaju. To je prvi problem. Druga stvar, da li mislite da je ipak trebalo uzeti više uzoraka? I drugo, obzirom da taj kao mladi krumpir jel, kažem kao jer se vodi pod mladi krumpir, a putuje onda 3 do 4 tjedna, a struka kaže da je stvarno mladi krumpir da nije tretiran putovao bi i najviše izdržao na pošiljkama tjedan dana. Dakle, očito su tu nedefinirani ovaj nedefinirani propisi što uopće je mladi krumpir. Da li vi mislite da mi zaista jedemo zdravu hranu koju uvozimo iz trećih zemalja? Da li smo zaštićeni od pesticida? I da li bi se ipak trebalo raditi više kontrole i uzimati [[Upadica: Hvala vam.]] više uzoraka? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Vezano za novi prijedlog Zakona o službenim kontrolama upravo je on na temelju usklađivanja sa Uredbom 625 iz 2017. godine ide s ciljem poboljšanja ovog sustava, a sve službene kontrole i pošiljaka iz trećih zemalja odrađuje se na ne diskriminirajući način na temelju procjene rizika i postoji višegodišnji plan službenih kontrola. A Državni inspektorat može donijeti godišnji plan odnosno može i obavljati određeni vid kontrole na temelju i ciljanog znači odnosno procjene uzorka koji je definirao u sklopu svog višegodišnjeg plana.
Idemo na treću repliku, poštovana kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle u RH zabranjeno je otkrivanje identiteta počinitelja prekršaja koji su se nakon provedenih službenih kontrola, detektirali kao oni koji krše odredbe zakona, primjerice u trgovačkim centrima stavljaju na police neispravnu hranu i slično, no uvidom u točku 31. uvoda Uredbe 2017/625, to nije tako strogo definirano i ostavlja se mogućnost da se javno razotkriju takvi subjekti. Zašto nismo uskladili odredbe ovog zakona za odredbama uredbe upravo u onom djelu koji, ja mislim da je to izuzetno bitno pa da li smo mogli sada na ovom čitanju urediti na taj način? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem na vašem pitanju. Dakle, ovaj prijedlog Zakon o službenim kontrolama kao i Zakona o veterinarstvu, prošao je dva čitanja, u sklopu dakle i rasprave i komunikacije sa širom krugom dionika, odradilo se puno toga kako bi u konačnoj verziji zakona sve bilo s jedne strane usklađeno i kako bi dobili bolji i učinkovitiji sustav službenih kontrola a i po pitanju ovoga što ste naglasili, Hrvatska odnosno predlagatelj u ovom slučaju, Ministarstvo poljoprivrede je odradilo sve potrebne radnje kako bi u konačni prijedlog zakona bio u provedbi učinkovit i kvalitetan.
Kolega Matula, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Uvaženi državni tajniče Majdak, od odbora do ove sjednice, dobio sam očitovanje od ljudi koji rade u laboratoriju i koji tvrde da ste vi ostavili u ovom zakonu mogućnost da ti ne moraš biti akreditiran i oni misle da bi zapravo minimalno bilo potrebno da se proficiency testiranje, testiranje vještine ... [[Govornik se ne razumije.]] od strane akreditiranog pružatelja takve usluge, naravno da oni tu predlažu tipa Eurofins laboratorija koji je vama svakako ... [[Govornik se ne razumije.]] i gdje onda je to grupa više najboljih laboratorija u Europi a ne da na temelju naših vlastitih procjena, in house metoda se procjenjuje da li je soja GMO ili nije. Hvala [[Upadica Majdak: Hvala na vašem pitanju.]]
Izvolite, odgovor.
Ispričavam se. Hvala vam na vašem pitanju. Dakle, sustav laboratorija odnosno certificiranje, akreditiranje istih funkcionira u RH već godinama i on je transparentan, dakle i Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo zdravstva ovlašćuju laboratorije temeljem akreditiranih procedura koje su javne i transparentne. Dakle, u ovom slučaju radi se o čitavom sustavu laboratorija koji provjerava svaki korak prilikom certifikacije.
Idemo na iduću repliku, poštovana kolegica Jelkovac, pardon, poštovana kolegica Petir.
Hvala vam, g. predsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče, znamo da su europski poljoprivrednici puno konkurentniji od hrvatskih zbog toga što su mogli duže vremena koristiti europska sredstva a s tim da imamo informacije da su neke države posebno kreativne pa onda tu uvode dodatne mjere kako bi poduprli svoje poljoprivrednike. Događa se da na našem tržištu onda završavaju viškovi iz tih drugih europskih država, ne samo da su viškovi po vrlo niskim cijenama već ponekad i ne odgovaraju standardima kvalitete. Vidimo da ima sve više prijevara sa hranom, da je to postao unosan biznis i da je ministarstvo i nadležne državne inspekcije poduzelo neke korake kako bi se intenzivirale službene kontrole. Mene zanima kako ćemo ovim zakonom doprinijeti ustvari jačanju službenih kontrola i koje alate ćemo dati našim inspekcijama da pravovremeno reagiraju kako bi zaštitili domaću proizvodnju?
Izvolite, odgovor.
Hvala, cijenjena zastupnice Petir na vašem pitanju. Dakle, ovim zakonom kao što sam naglasio, proširuje se područje službenih kontrola i na zdravlje bilja odnosno zaštitna sredstva. Kao što ste i naglasili, Ministarstvo poljoprivrede odnosno nadležni Državni inspektorat u konačnici provjerava i intenzivira određene radnje sukladno svom planu kontrola, višegodišnjem planu kontrola ali i godišnjem planu kontrola temeljem procjene rizika i u ovom slučaju također i određene usmjerene kontrole se u posljednjem razdoblju rade kako bi zaštitili s jedne strane naše kvalitetne poljoprivredne proizvode, ali i kako bi na nediskriminirajući način provjeravali sve ono što nam dolazi sa zajedničkog tržišta EU-a odnosno iz trećih zemalja. U konačnici, ovaj zakon donosi poboljšanje i mi ćemo u provedbi kroz nadležna i delegirana tijela to i definirati.
I idemo na zadnju repliku, poštovana kolegica Jelkovac.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, evo sigurno je značajno da jačamo normativni okvir vezano na ovu vrlo značajnu temu koja se prije svega i odnosi na zdravlje naših sugrađana jer sve ono što koristimo i kroz hranu, regulira se i ovaj način. Međutim mene zanima da li će oni kojima će se prenositi ovlasti, dobiti neki certifikat kako bi se mogli legitimirati a isto tako me zanima da li mi pogotovo u onim krajevima RH koji se bave isključivo poljoprivrednom djelatnošću, imamo dovoljno u mreži veterinara koji bi se mogli baviti sada ovom proširenom djelatnošću, a ako nemamo na koji način ćemo osigurati veterinare kako bi se ovo zaista moglo provoditi na terenu? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala na vašem pitanju. Dakle, tržište rada je kompleksno po pitanju veterinara i upravo zbog toga je u prvom prijedlogu zakona definirano razdoblje od 6 mj. koje smo onda nadopunili dodatnih 6 mj. za aktivnosti koje će se provoditi vezano za službene kontrole u nadležnim tijelima odnosno delegiranim tijelima vezano za veterinarstvo. Upravo u djelu pojačanog modula vezano za fakultetsku izobrazbu, u posljednjem razdoblju je povećano znači edukacija odnosno obrazovanje ali još uvijek, odgovor na vaše pitanje, još uvijek tržište rada zahtjeva dodatno dakle broj veterinara sa početnim iskustvom jer u nekim slučajevima čak se angažiraju i veterinari u mirovini kako bi obavljali ove poslove.
Hvala vam državni tajniče, gotovi smo s replikama, pa vas molim da se vratite na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Predsjednica Odbora za poljoprivredu poštovana kolegica Marijana Petir, izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS, državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Odbor za poljoprivredu je kao matično radno tijelo jučer na svojoj 25. sjednici raspravio ova dva zakona. U raspravi je postavljen upit o potrebi ujednačavanja službenih kontrola nad domaćim proizvodima i proizvodima iz EU i trećih zemalja, kao i mogućnost strožeg monitoringa, te je istaknuto da ne smiju postojati različiti standardi za kontrolu kvalitete domaćih i stranih proizvoda. Uz navedeno je, a vezano uz kontrolu kvalitete proizvoda, posebice onih koji dolaze iz trećih zemalja, a tretirani su pesticidima i herbicidima koji nisu dozvoljeni u Hrvatskoj, postavljen upit o mogućim pomacima koji bi rezultirali većom zaštitom hrvatskih poljoprivrednih proizvođača i sprječavanju ovakve nelojalne konkurencije. Postavljen je i upit o provedbi kontrola mesa u mesnicama, ali i usklađenosti podataka iz Jedinstvenog registra domaćih životinja i podataka o klanju jer se u praksi događa da vlasnik odjavi životinju, a klaonica ne izvrši prijavu klanja, što rezultira i velikim brojem tzv. plutajućih goveda u RH. Upozoreno je na probleme sa rasprostranjenošću veterinarskih ambulanti, što rezultira nedostupnošću veterinarske usluge na nekim ruralnim područjima. Predstavnik predlagatelja je u svom odgovoru istaknuo kako se ovim zakonom omogućava provedba Uredbe EU 2017/625 koja je osigurana upravo na primjeni načela ne diskriminiranja odnosno postavlja jednake zahtjeve za sve koji stavljaju svoje proizvode na tržište. Pri ulazu proizvoda u RH već na granici nadležne inspekcije provode kontrole, a iste se obavljaju i planiraju sukladno procjeni rizika, dok se kontrole mesa u mesnicama obavljaju od strane veterinarske i sanitarne inspekcije. Kontrola tzv. plutajućih goveda pod nadležnošću je veterinarske inspekcije, Državnog inspektorata RH kojemu su dostupne sve potrebne baze iz kojih je moguće kontrolirati promet životinja. Nakon provedene rasprave Odbor za poljoprivredu je jednoglasno odlučio predložit HS da se provede objedinjena rasprava o ova dva prijedloga zakona, te smo posebno glasovali o svakom zakonu i većinom glasova članovi odbora poduprijeli su donošenje oba zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo sada na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Domovinskog pokreta i poštovana kolegica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle cilj uredbe je, govorimo o Uredbi 2017/625 s kojom se danas usklađujemo je osiguravanje usklađenog pristupa u vezi sa službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode kako bi se osigurala primjena zakonodavstva Unije u poljoprivredno prehrambenom lancu. Da bi se tom cilju pristupilo potrebno je uskladiti model rada na način da inspektori postupaju u istim situacijama na jednak način ili barem sličan način na razini EU. To znači da jednakom brzinom mogu utvrditi nepravilnosti, te povući robu s tržišta, te da kontaktne točke jednakom brzinom razmjenjuju informacije o utvrđenim nepravilnostima. Na tragu navedenog postavljam svoje prvo pitanje danas, dal je ikada ikoja država članica upozorila odnosno dostavila obavijest recimo RH da se povuku s tržišta određeni proizvodi odnosno roba koja ne udovoljava uvjetima, a za koju postoje indicije da može završiti u RH osim u slučaju zdravstvene neispravnosti? Dakle budimo realni, EU ovom uredbom pokušava stvoriti unaprijed poznati okvir standarda kvalitete, a s tim vezano i postupak kontrola kako bi zadržala primat o prisustvu stranih proizvoda na hrvatskom tržištu. No bilo kako bilo mi to ne možemo i nećemo nažalost niti ovim oružjem moći zaustaviti. Željela bih još jednom skrenuti pozornost na točku 31. uvoda, čl. 8. Uredbe koja ukazuje da činjenicu da se identitet počinitelja prekršaja ipak ne mora čuvati glavom kako oni to kažu odnosno da nadležna tijela ipak smiju otkriti ishod službenih kontrola u vezi identiteta počinitelja prekršaja iz čega proizlazi jasno, ja se iskreno nadam da kada bude usvojen i ovaj zakon da ćemo kao javnost moći znati u kojim trgovačkim lancima su otkriveni koji prekršaji i na što su se oni odnosili. Koliko sam primijetila isto je navedeno i u uredbi, tako da se ovim zakonom apsolutno možemo usklađivati i u tom dijelu. Isto tako moramo biti svjesni da kvaliteta proizvoda i sa i bez ove uredbe, a s obzirom na provođenje uredbe financira je država članica, a ovisi isključivo o opremljenosti svih koji sudjeluju u tim kontrolama, dakle govorimo o inspektorima, o laboratorijima, mehanizmima, brze koordinacije unutar pojedinih inspekcija i drugo. Ako inspektori budu pratili tržište na način da godišnje od Ministarstva poljoprivrede dobivaju izvješća o broju predanih zahtjeva za potpore, npr. kod uzgoja jagoda, ako budu doista dobivali informacije od carine koliko jagoda je uvezeno, ako budu dovoljno informatički opremljeni i imali dostupne sve baze podataka onda možemo očekivati rezultat. Međutim, ako to ne bude tako i sa i bez ovog zakona ništa se promijeniti neće. Isto tako molila bih nadležne da pokušaju maksimalno obratiti pažnju na akreditaciju naših laboratorija jer koliko sam upoznata sa stanjem na terenu kada se uzorci šalju izvan RH takve analize traju po nekoliko mjeseci, a za to vrijeme se proizvodi slobodno prodaju i sam učinak kontrole na kraju je jednak nuli jer tog proizvoda najčešće na kraju više niti nema na tržištu. Također vezano za ekološku proizvodnju molila bih češću i ažurniju kontrolu kontrolnih tijela jer se poljoprivrednici žale da pojedina kontrolna tijela idu u nadzor kada dođu u nadzor idu od detalja do detalja, od sitnice do sitnice dok druga provode samo administrativnu kontrolu odnosno vođenje evidencije. Iako kontrolna tijela kontroliraju samo proizvođače iz Hrvatske, ipak nije u redu da postoje takve nejednakosti u zahtjevima od kontrolnog tijela do kontrolnog tijela. Dakle, tava tijela moraju bez obzira koliko ih je ovlašteno i tko ima kakve klijente i tko je kome konkurencija biti nepristrana, kvalitetna i dosljedna. Nadalje željela bih skrenuti pozornosti na jednu činjenicu na koju se već dugo ukazuje u ovom tijelu, a Ministarstvo poljoprivrede je ipak teško prihvaća. Naime, u istom uvodnom dijelu uredbe točka 30. odnosno čl. 7. Uredbe piše „Subjekti bi podložno nacionalnom pravu trebali imati pravo žalbe na odluke koje donose nadležna tijela. Nadležna tijela bi o tom pravu trebala obavijestiti subjekte.“ Stoga opet postavljam pitanje, zbog čega je u čl. 23. ovog zakona navedeno da na rješenja ministarstva nije moguće podnijeti žalbu? Ministarstvo je također prvostupanjsko tijelo ako govorima o rješenjima koje donose npr. ribarska inspekcija. Vezano na čl. 42. Zakona koji se odnosi na uzorkovanje proizvoda koji se prodaje putem sredstava prodaje na daljinu također bi bilo dobro dobiti odgovore od mjerodavnih iz kojih razloga u zakonu nije jasnije definirana narudžba i uzorkovanje na način koji je propisan čl. 36. Uredbe. Nadalje, iz kojeg razloga je donesena odluka da te uzroke financira Državni inspektorat, a ne sukladno dosadašnjim člancima, a ovisno o rezultatu analize? A na tragu navedenog obzirom da ta odredba nije bila u prethodnom zakonu, postavljam pitanje koliki iznos je Državni inspektorat za tu namjenu osigurao za 2021.g., koliko je to uzoraka i kako to da samo na temelju ove činjenice, zapravo definirano je da zakonom nije bilo potrebno osigurati dodatna sredstva, a jasno nam se ukazuje da će nova dodatna sredstva morati biti osigurana? Gotovo u svakom zakonu nama predlagatelji u ovom tijelu piše da nije potrebno osigurati dodatna sredstva za provođenje zakona, a na kraju ispada da se sredstva za provođenje propisa bitno povećavaju, ali nažalost niko ne obraća pažnju na to kada se donosi proračun. Ispada s druge strane da reduciramo troškove za upravu, a to su zapravo troškovi za provođenje propisa, mi oslobađamo troškova gospodarstvo, pa mi onda nije jasno gdje se ta sredstva ulažu odnosno kuda ona odlaze. Ako u uredbi jasno piše da sredstva za provođenje uredbe snosi država članica, a vi u materijalu za raspravu nama napišete da ne treba osigurati sredstva, da li to znači da EU nešto krivo vidi ili to znači da mi već sve imamo posloženo i provodimo navedeni model rada sukladno postojećem Zakonu o službenim kontrolama? Ako je tako čemu onda izmjena postojećeg zakona u tom dijelu? Kada govorimo o Zakonu o veterinarstvu, dakle ja bih ponovno zamolila da se što prije pokrene izmjena i dopuna čl. 90. Zakona o veterinarstvu koja bi glasila: „dozvoljeno je klanje svinja, ovaca, koza, peradi, kunića, uzgojene divljači i drugih životinja kako je to predviđeno i Pravilnikom na gospodarstvu ako te životinje ne pokazuju znakove poremećenog stanja, a meso i mesni proizvodi podrijetlom od navedenih životinja su namijenjeni potrošnji u vlastitom kućanstvu i lokalnoj maloprodaji sukladno Pravilniku“, dakle govorimo o klanju na gospodarstvu. Zašto to smatram izuzetno važnim? Pa dakle postojeći Zakon o veterinarstvu koji je donesen 2013.g. kao niti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu koje imamo upravo na drugom čitanju, ne dozvoljavaju ovu mogućnost. A potrebno je omogućiti klanje goveda i kopitara koji su ekstenzivno držani na najhumaniji način, a to je u mjestu gdje se oni prirodno nalaze ili na najbližoj mogućoj lokaciji koja omogućava i omamljivanje i klanje sukladno propisima o dobrobiti životinja, a ne da takve životinje šaljemo tisućama kilometara daleko i to najčešće u nehumanim uvjetima. Na tragu navedenog primjer imamo u Njemačkoj kojoj je kao državi članici omogućeno izuzeće od provedbe uredbe na način da je omogućeno klanje kod ekstenzivno držanih goveda izvan klaonica o čemu ako bude trebalo se vrlo lako može dostaviti dokaze, naravno ukoliko se ovaj prijedlog prihvati od strane predlagatelja zakona. Dakle obrazloženja utemeljena na shvaćanju dobrobiti životinja postoje još od 2009.g. gdje se u uvodnom dijelu Odredbe br. 1099/2009 navodi, dakle građani Europe očekuju da se tijekom klanja životinja poštuje barem minimum pravila o njihovoj dobrobiti. U određenim područjima stavovi prema životinjama ovise i o nacionalnom poimanju. Možemo li i mi početi razmišljati na ovakav način? Zahvaljujem.
Druga rasprava Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ljubomir Kolarek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Prijedlog odluke o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koja se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstava za zaštitu bilja slično Zakonu o veterinarstvu prihvaća u svoj pravni poredak, legislativu EU-a koja se odnosi na veterinarstvo i sigurnost hrane. Kao što se to često naglašava, područje propisa o hrani gotovo u cijelost regulirana europskim propisom da dok je manji segment u domeni nacionalnih propisa. Zakonom se usklađuje sa novim europskom regulativom o službenim kontrolama kojim se na europskoj razini uspostavlja jednostavniji, učinkovitiji, integriran sustav sigurnosti hrane utemeljen na strožim veterinarskim i fitosanitarnim standardima a Europska komisija dobila je šire ovlasti vezano uz zaustavljanje prodaje i transporta rizične hrane u državama članicama koje to nisu u mogućnosti sami spriječiti kao i snažnije kažnjavanje prijevara povezanih sa hranom. Kontrola hrane u mnogim državama otežava fragmentirano zakonodavstvo višestruke sudske nadležnosti i neučinkovitost nadzora, praćenje i primjene zakona. Učinkoviti nacionalni sustav kontrole hrane i zakonodavstva, presudni su za osiguravanje zdravlja i sigurnost domaćeg stanovništva kao i osiguranje sigurnosti i kvalitetne hrane u međunarodnoj trgovini. Novosti u Konačnom prijedlogu Zakona o službenim kontrolama je i uvođenje mogućnosti uzrokovanja robe koja se prodaje putem sredstava za komuniciranje na daljinu i mjere u slučaju utvrđenih nesuglasnosti, objedinjavaju se odredbe o sustavu službenih i referentnih laboratorija na području zdravlja bilja i sredstava za zaštitu bilja te se detaljnije utvrđuje postupak registracije i odobravanja objekata u poslovanju sa hranom i odredbe vezane uz uvozne službene kontrole pošiljaka, životinja i hrane životinjskog porijekla koje se istovremeno brišu iz postojećeg zakona o veterinarstvu. Službene kontrole provode, naglašavam, u svim fazama proizvodnje, prerade i distribucije hrane ili hrane za životinje te na životinjama i proizvodima životinjskog porijekla. Državni inspektorat delegira veterinarskim organizacijama poslove službenih kontrola hrane životinjskog porijekla te se za pojedine poslove službenih aktivnosti kao stručne poslove od javnog interesa, mogu ovlastiti i fizičke osobe. Klub zastupnika HDZ-a podnio je pisani amandman, tehničke je prirode na čl. 22. ovog zakona u stavku 10. tog članka podstavak 3. Predlažemo da se mijenja nadzirana pravna ili fizička osoba očitovanjem na zapisnik preuzela je obvezu da u određenom roku otkloni nepravilnosti i nedostatke utvrđene u inspekcijskom nadzoru u skladu sa stavcima 6. i 7. ovog članka. Znači briše se čl. 22. jer to je stvarno tehničke naravi. Što se tiče Zakona o veterinarstvu, ponovit ću još jednom, ono što smo čuli i od predlagatelja, novost je u konačnom prijedlogu zakona izmjenama i dopuna Zakona o veterinarstvu mogućnost ovlaštenja fizičkih osoba odnosno doktore veterinarske medicine za obavljanje pojedinih službenih aktivnosti kao stručnih poslova od javnog interesa kao npr. za preventivno cijepljenja, dijagnostičke i druge pretrage radi zaštite zdravlja životinja kao i poslovne mjere za otkrivanje, suzbijanje, sprječavanje i iskorjenjivanja zaraznih ili nametničkih bolesti. Svi budući ugovori povjeravanih poslova delegiranim tijelima će se sklapati na 7 umjesto dosadašnjih 5 godina, također umjesto dosadašnjih 2 g. radnog iskustva u struci, za imenovanje ovlaštenim veterinarom potrebno je 6 mj. rada u struci međutim za samostalno obavljanje poslova službenih kontrola koje se povjeravaju samo delegiranim tijelima kao pravnim osobama u kojima rade ovlašteni veterinari, uveden je i dodatni uvjet od 6 mj. rada pod stručnim nadzorom u delegiranim tijelima, što je vrlo bitno i važno. U skladu sa promjenama EU-a i EU zakonodavstva. Nužno je izvršiti prilagodbe i korekcije nacionalnog zakona, prvenstveno se to odnosi na povjeravanje određenih poslova delegiranim tijelima umjesto dosadašnjim kontrolnim tijelima, uvodi se mogućnost delegiranja određenih poslova i fizičkim osobama, novost je ovlast za izdavanje certifikata za pošiljke životinja odnosno proizvoda životinjskog porijekla koje se od sada povjeravaju pojedinim ovlaštenim osobama. Osim propisa o hrani, ovim zakonom uvode se izmjene na reference europskog zakonodavstva do kojih se u međuvremenu došlo u području označavanja kopitara, nekonvencionalnih kretanja kućnih ljubimaca. Također, uspostavom Državnog inspektorata, veterinarska inspekcija iz Ministarstva poljoprivrede, prešla je u Državni inspektorat pa u skladu s time je trebalo izvršiti izmjene ovog zakona. Na kraju moram reći jednu stvar koja mene osobno kao osobu koja je dugi niz radila kao državni inspektor, kao veterinarski inspektor, malo sam se začudio što je u ovaj zakon uvedeno stručno, učinkovito i racionalno obavljanje službenih kontrola. Naime, kao veterinaru koji je dobar dio svoje profesionalne karijere proveo kao veterinarski inspektor ovo mi govori kao da do sada nismo svoje poslove obavljali stručno, učinkovito i racionalno. Na taj način moram zaštiti struku, a smatram da svi inspektori bez obzira da li su oni veterinarski, poljoprivredni, sanitarni ili bilo koji drugi svoje poslove obavljaju stručno, kvalitetno, savjesno i odgovorno. Klub HDZ-a podržat će oba zakona. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovani kolega Vilim Matula, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Državni tajniče, gospođo ravnateljice, kolegice i kolege, kao što sam rekao dobili smo u međuvremenu kao da su se ljudi odjednom ipak odvažili i počeli su nam slati sve važnije i važnije dokumente. Postavio sam pitanje oko toga tko bi trebao zapravo biti akreditiran i na koji način? Vi ste mi državni tajniče odgovorili da oko toga postoji procedura ovaj u Hrvatskoj, međutim da ja sam baš postavio pitanje zbog čega ne može takav recimo sustav laboratorija kao što je Eurofins davati akreditacije i provjeravati visinu i stupanj razine. Druga vrlo važna stvar je ta da to vi sigurno bolje znate od mene jer ja sam kažem sa time jučer i danas upoznat, a to je da mi imamo iznimno velik u prosjeku broj laboratorija sada kada govorim recimo praćenje ostataka pesticida. Takav visoki broj znači, što znači samo u Zagrebu 5 laboratorija, u cijeloj Hrvatskoj 15, a Portugalci i Španjolci koji imaju tako puno laboratorija su nam eventualno nekakva usporedba. Međutim, zamislimo ovo Njemačka koja je toliko velika, a da ne govorimo o tome da je po pitanju kemije odavno lider u svijetu i po broju nobelovaca i po broju vrhunskih istraživača i bez te velike nagrade, zamislite oni imaju sustav tako uređen da vjeruju u svoja 3 laboratorija, ali ta 3 laboratorija su stvarno besprijekorna i sada je samo pitanje na koji način se uzorci do tamo sigurno i na dobar način dopremaju i sve to dolazi na vrijeme nazad. Razgovarao sam tu i sa kolegama ovaj pa mi kažu između ostalog ljudi koji imaju to iskustvo da je jedan od velikih problema između ostalog na OPG-ovim i sa ljudima koji to rade, a to je da ministarstvo se nikada nije, barem ja nisam čuo ovaj nije se potrudilo da bi napravilo u tom smislu edukaciju da zna pripremiti ljude za takve inspekcije, da znaju što im sve treba i na koji način, da nisu onda u nekakvom grču i da onda napokon ta inspekcija na one nesretnike na koje naleti i da njih rigorozno i drastično kažnjava, već je o tome bilo govora, bez mogućnosti žalbe. Da ta sirotinja onda plaća te nemoguće kazne za njih, a onda mora preko vrhunskog advokata saznat da postoji upravni postupak i oko toga se davit i gnjavit dok recimo evo sad odmah ću skočiti na veterinu recimo, ali jedan Veterinarski institut, javni institut koji ima godišnje 200 milijuna kuna novaca i gdje je jedan uvaženi akademik Cvetić za kojeg tvrde ljudi veterinari, evo ja sam ovdje postavio pitanje kad je bila prva rasprava zbog čega se nedovoljno o tome širi priča, zbog čega nisu ljudi stvarno upoznati, sad odjednom nama kada su se odvažili dolaze podaci. Čovjek je naravno to sve prijavio i USKOK-u i DORH-u ovaj, radi se o tome da ogroman novac godišnje se doznačuje tom institutu koji sebi valjda ima to pravo podiže pravo i ta javna sredstva se koriste za osobno bogaćenje na uštrb kako oni kažu napretka poljoprivrede. I upravo preko poljoprivrede tvrde da se veliki dio novca opere. Dovoljno je pogledati kako su uvijek isti ljudi u upravnim vijećima. Aktualna članica upravnog vijeća je šefica uprava za veterinarstvo pri Ministarstvu poljoprivrede koja je u kumskim, nije mi rečeno ime, nisam ja to niti stigao sada ići provjeravati koje je ime od gospođe, ali tvrdi da je u kumskim vezama sa akademikom Cvetnićem i da je on osmislio taj sustav. U isto vrijeme ministar Fuchs podržava nezakoniti sustav upravnog vijeća, imenuje samo 2 člana iako bi kao osnivač imao pravo na 3. I tako bivši šef uprave za veterinarstvo je uhljebljen na institutu od strane akademika Cvetnića kao zasluga za sve ugovore koji su dali institutu, godišnje se tu radi oko 80 miliona kuna. Ali dobili smo recimo PCR test za afričku svinjsku kugu i za drugu jednu bolest koju ja sad ne znam KSK vi ćete to vjerojatno znati, priprema uzorka i sve dalje ovaj po tome detaljno je to razrađeno i to dolazi na 350 kuna, što je svakako za stočare koji se bore i muče iz dana u dan i slušamo i, i na poljoprivrednoj emisiji isto to imamo priliku gledati tu agoniju i ljude koji se mrcvare, a cijela ova priča evo za neke vrhunske znanstvenike i velike, velike stručnjake ispada da je izuzetno lukrativna i vjerojatno za još neke pojedince koji u tome stoje. Što se tiče tog mesa, između ostalog je i pitanje koje su nam rekli zbog čega tolika količina deklaracija, ono hrvatsko meso, meso hrvatskih farmi, onda posebno za Baby Beef i slično, ovaj tako da kupac više jednostavno ne zna što je što. Tvrde da bi trebala biti jedna oznaka za sve. O onome o čemu se govorilo i ovdje i u prvoj raspravi, a govorilo se i na odboru, isto tako ljudi ponovo nas upozoravaju na to kako se itekako provjerava onoga na koga se naleti od naših, ali i roba iz EU po njima ne prolazi nikakvu kontrolu, ja to jednostavno ne mogu vjerovati da je baš nikakva, ali vjerujem da je bitno manja kontrola. Isto govore o tome da, da zakonom nije dobro ovaj definirana količina uzorka kod uzorkovanja jer ne može biti jedna kila uzorka recimo na tisuće tona, što se čini potpuno logično. Isto podatak za koji ja nisam znao, to me sad stvarno iznenadilo, možda vi to znate, da jedino GMO soja sjeme se ne smije uvozit. Oni tvrde meni ovdje da, ne znam to ću vas molit da mi to odgovorite da li je to istinit podatak, da samo sjeme GMO soje se ne smije uvozit, ali da inače GMO soja i GMO kukuruz, znači isto kukuruzno sjeme, ali da, da se taj kukuruz i takva soja može uvoziti. Ja ne znam što se onda, jel se onda stvarno sa time hrani stoka ovaj u toj … [[Govornik se ne razumije]] onda je to neka, neka stvar koju ste nam zatajili i kojom sam osobno stvarno osupnut i onda potpuno razumijem zbog čega se tvrdi da ne može ono što sam vam rekao u početku da neki laboratoriji naši koji od vas dobivaju certifikate na temelju neke inhaus metode i naših, kako smo voljni to ispričati, vrhunskih stručnjaka i laboratorija koji dobivaju, međutim oni određuju da li je to GMO soja ili to nije GMO soja, dal je to GMO kukuruz ili nije, ali ne žele se recimo podrediti akreditaciji takvog jednog vrhunskog instituta odnosno mreži instituta kao što je to Eurofins. Eto još ću probat dodati vjerojatno u pojedinačnoj raspravi, ali osupnut sam količinom materijala koji smo dobili u zadnji tren baš iz važnih institucija.
Hvala vam. Idemo na raspravu Kluba zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Sustav vezan za službene kontrole i inspekciju uspostavljen je i usklađen sa EU propisima još 2013.g. Donošenje Zakona o državnom inspektoratu omogućilo je da sve inspekcije iz Ministarstva poljoprivrede trebaju se prebaciti u tu instituciju. Naime, zakon je donesen 2018.g., a stupio je snagu 2019.. Mi smo danas u 2021.g. i još se usklađujemo. Kako bi javnost i poduzetnici dobili uvid u novi sustav koji se uspostavlja treba paralelno promatrati prijedlog Zakona o službenim kontrolama i prijedlog Zakona o veterinarstvu. I dalje tvrdimo da je krajnji rezultat ovih izmjena potpuno kaotičan i kompliciran sustav koji će našim poljoprivrednicima i poduzetnicima u poljoprivredno prehrambenom sektoru otežati poslovanje i proizvesti samo dodatne troškove. Iz čl. 2. Konačnog prijedloga zakona vidljivo je da većina uredbi EU datira iz 2019.g., s druge strane u Konačnom prijedlogu zakona na stranici 79 o službenim kontrolama stoji da e-savjetovanje za predmetni zakon je bilo u periodu od 20. svibnja do 20. lipnja 2020.g. E sada ja vas pitam, što se čekalo skoro godinu dana? I onda kada prigovaramo da se kasni, da vlada kaos u Ministarstvu poljoprivrede, onda vi tvrdite da oporba samo prigovara. Pa sami navodite te podatke u Konačnim prijedlozima zakona. I da ne bi bilo zabune ponovit ću pitanje vezano za troškove. Na naš upit postavljen kod prvog čitanja zakona odgovoreno je slijedeće: Provedba ovog zakona ne zahtjeva dodatna proračunska sredstva u odnosu na ona koja su prethodno uspostavljena trenutnim Zakonom o službenim kontrolama. U odnosu na financijski učinak na pravna i fizičke osobe ovaj zakon ne predviđa dodatne troškove kao ni obveze. I opet tvrde vjerojatno se nismo samo dobro razumjeli. Javnost i nas zanima koliko na godišnjoj razini košta provedba sustava službenih kontrola, koliko ukupnih sredstava iz državnog proračuna se osigurava za sva nadležna tijela? Zahtijevamo da vlada dostavi detaljne financijske učinke procjene učinka koliko je sredstvima planiramo za službene kontrole u državnom proračuna po nadležnim tijelima i kolika je procjena učinka za poduzetnike na godišnjoj razini? Samo na taj način možemo dobiti uvid u ukupni trošak obavljanja službenih kontrola u RH i moći ćemo procijeniti hoće li navedeni troškovi posljedično utjecati na povećanje cijene poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Po pitanju sustava službenih kontrola, smatramo da je u interesu javnosti ali i svih dionika u lancu opskrbe hranom, izrada jedinstvene baze podataka koja bi se odnosila na ovo područje. Prvi korak u stvaranju baze je objava jedinstvenog popisa svih pravnih i fizičkih osoba kojima je izdano ovlaštenje te povjereno obavljanje službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti. Brojnim pravnim i fizičkim osobama potreban je jednostavni pristup do informacija. Sada je nalaze u brojnim bazama koje nisu uvezane, ponekad ni ažurirane. Ministarstvo poljoprivrede je već trebalo pripremiti jednu takvu bazu ili aplikaciju u cilju transparentnosti i povećanja učinkovitosti sustava službenih kontrola. Iz tog razloga, predlažemo amandman na čl. 5. konačnog prijedloga zakona. Zalažemo se za javnu objavu procedura i vodiča za vođenje službenih kontrola te odgovarajućih kontrolnih lista i uputa. Njihova izrada ili ažuriranje trebalo bi proći savjetovanje s javnošću kako bi pripremljeni dokumenti bili svima jasno a same kontrole bile brže i sa manje nedoumica. Svjedoci da inspektori i ovlaštene osobe u pojedinim slučajevima imaju subjektivni pristup odnosno različito postupaju u sličnim situacijama, što dovodi do sumnje u pravilnost i nepristranost. Javnom objavom svih dokumenata na osnovi kojih bi se obavljale službene kontrole, sam sustav bio bi pravedniji i smanjio bi sumnju u pogodovanje. Na isti način upravo s tim ciljem, predlažemo amandmane na čl. 6. i 7., tražeći javnu objavu dokumenata. Dalje se nadovezujem na Zakon o veterinarstvu. U obrazloženju zakona, predlagatelj navodi da se i ovim prijedlogom zakona usklađujemo sa EU direktivama. Nejasno je samo iz obrazloženja zašto zakon nije ranije pripremljen. Ono što je nas je posebno zasmetalo prilikom prvog čitanja je bilo skraćivanje uvjeta za stručnog ovlaštenog veterinara, sa 2 g. na 6 mjeseci. S druge strane, uvodi se i mogućnost primjene blažih sankcioniranja mjera sankcioniranja ovlaštenih veterinara sa manjom neusklađenosti u obavljanju povjerenih poslova. Pa odlično. Poljoprivrednicima i poduzetnicima, novčane kazne, pristojbe, parafiskalni nameti a oni koji će provoditi kontrole, blaže mjere. Mislim da je poruka i više nego svima jasna. Čak i očekivana. U važećem Zakonu o veterinarstvu stoji da za ovlaštenog veterinara može se imenovati veterinar koji ima najmanje 2 g. radnog iskustva u struci, licencu i položen državni stručni ispit za ovlaštenog veterinara. Izmjenama i dopunama zakona, predlagali ste smanjenje radnog iskustva u struci na svega 6 mjeseci. Sada u konačnom prijedlogu zakona navodite da je prijedlog dorađen jer je veliki broj zastupnika izrazio bojazan da bi predviđeno smanjenje moglo utjecati na samostalno obavljanje poslova službenih kontrola. Novi prijedlog je tzv. 6+6 a samo još prije 3 mj. prilikom prvog čitanja, na moju repliku da je to prekratak rok, ministrica je rekla da je struka suglasna da je 6 mj. samo dovoljno. Ali drago nam je da ste uvidjeli propust i da sada to ispravljate. Ono što je simpatično u cijeloj priči je činjenica koju iznosite na str. 21 Zakona o veterinarstvu. Primjedbe i prijedlozi i mišljenja koje predlagatelj ne prihvaća. E, upravo tu je paradoks, gospodo. Nama ste naveli da ne prihvaćate naš prijedlog da 6 mj. je prekratak rok i onda branite svoj stav da bi sad isto to izmijenili a nama poručili da naše primjedbe nisu dobre i upravo to sad mijenjate. Gospodo, neke stvari ovdje ne štimaju. Ne znam samo zašto ne prihvatite da je i prijedlog oporbe nekad dobar. Sami sebe demantirate jer naš prigovor ne prihvaćate, a onda isto to mijenjate. Znate šta, gospodo iz Ministarstva poljoprivrede? U vašem konačnom prijedlogu zakona stoji izmjena a s druge strane, netko, da li ne čita u ministarstvu šta pišete u konačnom prijedlogu zakona jer znate, mi sve čitamo. Smatramo da je radno iskustvo prekratko da bi se kvalitetno i dovoljno stručno vršile sve zadaće koje ovlašteni veterinar ima od kontrole na gospodarstvima, farmama, stočnim sajmovima, izložbama životinja preko provedbe propisanih mjera za otkrivanje, sprječavanje i suzbijanje i kontrolu zaraznih ili nametničkih bolesti to služben kontrole hrane i certificiranja. Svjesno smo mi da studij veterinarstva sa 5 g. je produžen na 6 i da veterinari koji su završili studij po novom studijskom programu, vjerojatno sad imaju veće kompetencije. Ne inzistiramo za potrebnim radnim stažom od 2 g. kako je bilo do sada, ali predlažemo svoj amandman i na tu temu. I na kraju, da spomenem i naglasim, a to sam već nekoliko puta ovdje rekla, Ministarstvo poljoprivrede kasni sa svim donošenjem zakona, vlada kaos u Ministarstvo poljoprivrede. A kako bi to potkrijepila, iznosim vam činjenicu koju sam ovdje rekla već nekoliko puta. Zakon o hrani koji je donesen 1. 1. 2019. g. još uvijek nije usklađen sa prelaskom inspekcije iz Ministarstvo poljoprivrede u Državni inspektorat a ne zna se ni kada će biti pa me zanima koliko dugo Ministarstvo poljoprivrede se misli i planira usklađivati? Zanima me može li nam se pojasniti koliko još zakona i podzakonskih akata treba uskladiti sa zakonom koji je donesen 2018. godine? I na kraju, hoće li Ministarstvo poljoprivrede napraviti i jednu jedinu procjenu učinka koja je inače obvezujuća? Hvala.
Došli smo do kraja rasprava klubova pa sada idemo na pojedinačne rasprave, prva je na redu poštovana kolegica Marijana Petir, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora, g. državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Posljednjih tjedana raspravljali smo o više zakona koji se dotiču direktno ili indirektno područja poljoprivrede. U tim raspravama, gotovo da nije bilo zastupnika koji se nije na neki način osvrnuo na pitanje službenih kontrola a s ciljem da je potrebno uložiti velike napore da se uvede red na tržište poljoprivrednih proizvoda. Iz tih rasprava moglo se razaznati da su nam potrebne dobro planirane i mjerljive kontrole, temeljem koji su nadležna tijela u mogućnosti žurno reagirati na svaki pa i najmanji poremećaj jer svaki taj poremećaj koji nam prođe ispod radara u neravnopravan položaj stavlja hrvatske poljoprivrednike koji svoj kruh zarađuju poštujući sve propisane norme. Ovim se izmjenama usklađujemo sa europskom regulativom o službenim kontrolama čiji je cilj uspostavljanje jednostavnijeg, učinkovitijeg integriranog sustava sigurnosti hrane utemeljenog na strožim veterinarskim i fitosanitarnim standardima, a Europska komisija ima šire ovlasti u odnosu na zaustavljanje prodaje i transporta rizične hrane u državama članicama koje nisu same u mogućnosti spriječiti ovakva ponašanja i sankcionirati prijevare povezane sa hranom. Ja vjerujem da smo mi sami u stanju uvesti red na svoje tržište i da Europska komisija u Hrvatskoj sigurno neće morati igrati ulogu policajca. Naravno da je za to potrebna snažna politička volja i dobro posložen sustav te je potrebno ujednačiti službene kontrole nad domaćim proizvodima i proizvodima koji dolaze sa tržišta EU ili iz trećih zemalja, ali je potrebno uvesti i stroži monitoring i zahtijevati da proizvodi koji dolaze iz drugih država zadovolje iste standarde koje moraju zadovoljiti i hrvatski proizvodi. Obrazloženje predlagatelja da će se provedbom europske uredbe i samog Zakona o službenim kontrolama osigurati primjena načela ne diskriminiranja i da se sve kontrole i pošiljke životinja i proizvoda iz drugih zemalja kao i one domaćeg podrijetla moraju obavljati ne diskriminirajuće, samo po sebi neće biti dovoljna pomoć našim poljoprivrednicima. Naime, u konkurenciji sa europskim proizvođačima koji imaju manje troškove proizvodnje jer već duži niz godina koriste europske potpore za unapređenje svoje proizvodnje i čije su države kroz razne mjere osmislile načine kako pozicionirati domaću proizvodnju na tržištu osiguravajući im pri tom konkurentsku prednost, teško će se naši poljoprivrednici nositi s tom navalom jeftino uvezene svinjetine ili jabuka koje se lažno deklariraju kao hrvatske. Ono što moramo shvatiti je da su prijevare povezane uz hranu izvor jako velikih zarada i da tvrtke uključene u prijevare unaprijed kalkuliraju rizik mogućeg otkrivanja prijevare te računaju da će platiti neku kaznu i nakon toga nastaviti raditi po starom. Prijevare povezane uz hranu postale su toliko učestale da narušavaju ne samo konkurentnost europskih poljoprivrednika pa onda i hrvatskih poljoprivrednika već utječu i na zdravstvenu ispravnost hrane pa time i na zdravlje potrošača. Zato mislim da RH treba iskoristiti sve raspoložive alate kako bi kontrolirala i zaustavila sve pošiljke nesukladne hrane na carini znači pri ulasku na hrvatsko tržište, a prekršitelje treba oštro kazniti najmanje u visini nelegalno stečenog profita. U ovoj tržišnoj utakmici na kocki je konkurentnost domaće proizvodnje i time onda i ostvarenje ciljeva samodostatnosti u proizvodnji hrane, ali i zdravstvena ispravnost hrane i zaštita potrošača i pravo je pitanje kako onda tu naći balans i biti ne diskriminatorni prema onome što stiže iz EU, što stiže iz trećih zemalja, a s druge strane zaštititi domaću proizvodnju i vlastite potrošače. Zato mislim da je jako važno dodatno ulaganje u unapređenje postojećeg sustava kontrola kako bi on bio učinkovit i kako bi spriječili ustvari ulazak nesukladnih proizvoda na naše tržište, posebno onih po dampinškim i predatorskim cijenama. I vezano uz očitovanje predlagatelja koji govori da je zakonom trebalo regulirati službene aktivnosti vezane uz GMO pa se zbog toga GMO spominje u zakonu, ja želim istaknuti da smatram kako je zakonom trebalo propisati da je RH zemlja slobodna od GMO-a zato što to jest i želimo da to i ostane. Hvala lijepo.
Hvala vam. Imamo dvije replike, prva je kolegica Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice. I na prošlom onom prvom čitanju sam vam zapravo postavila slično što ću vas i sad pitati, zapravo mi se jako sviđa ovo što ste bili govorili i tada da bi trebali biti jasniji propisi i pravila recimo za uvoz mesa, govorili ste da bi se onih 48 sati vodilo. Kako sad stvari stoje s tim, kako ste napredovali s tim? A i ovo što sam primjer navela recimo na mladom krumpiru gdje i sama struka i proizvođači kažu da je nelogično trpi na brodu tri, četiri tjedna i onda ide pod etiketu mlado itd., dakle da li te nekakve podzakonske akte što prije donijeti, što vidim da gurate vezano uz meso i da li zapravo više kontrola inspekcija raditi jer mislim da je tu ključ svega? Hvala. I naravno zaštiti domaću proizvodnju, o tome uopće nema spora.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice Marić na vašoj replici. Kroz Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi kojeg smo raspravili prije nekog vremena uvedena je jedna nova kategorija, a to je ustvari poseban tretman osjetljivih proizvoda u koje spada i meso i mlijeko i jaja i oni proizvodi koji su možemo reći lako kvarljivi, na taj način je ministarstvo rekli bi izašlo u susret tom sektoru da ga se snažnije zaštiti. Ja i dalje mislim da mi trebamo inzistirati na uvođenju kratkih lanaca opskrbe jer bi to bila najučinkovitija zaštita domaće proizvodnje, ali za to trebamo stvoriti uvjete jer gospodarstva trebaju biti opremljena što znači da trebaju imati dodatno financijsku potporu kako bi te svoje proizvode mogli direktno sa poljoprivrednog gospodarstva slati na tržište. Danas to nije slučaj, posebice evo kad govorimo o mlijeku koje mora proć pasterizaciju ili o nekim drugim proizvodima.
Hvala vam. Kolega Stier, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Uvažena kolegice Petir. Čini mi se da ključna misao vaše intervencije bila upravo kako pronaći balans za opstojnost hrvatske poljoprivrede, za zaštitu hrvatskih potrošača, ali isto tako naravno poštivajući princip ne diskriminacije, tržišna pravila. Spomenuli ste u tom kontekstu kako su proizvođači iz drugih članica EU u određenoj prednosti jer su duže koristili europske fondove ja bih tome dodao možda je tu i zakon brojeva. Dakle, što su i duže i na većem tržištu djelovali i djeluju i stoga naravno onda su i proizvodi mogu biti jeftiniji. Evo, s obzirom da ste počeli elaborirati kako pronaći taj balans negdje pri kraju vaše intervencije htio sam vam postaviti pitanje i mogućnost vam dati da možete dodatno elaborirati taj koncept.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo zastupniče Stier. Pa u svakom slučaju smatram da područje na kojem nikako ne bi smjeli štedjeti i ne bi trebali okretati svaku kunu je upravo to područje službenih kontrola koje je važno pojačati na onim problematičnim točkama. Dakle, osim veterinarske inspekcije poslati i druge inspekcije na problematične točke i rješavati stvari odmah kako nesukladni proizvodi ušli na tržište. Ja imam podatke za 2019. godinu koji pokazuju da je svaki peti kontrolirani proizvod bio nesukladan kad je riječ o hrani. Tu prednjači ekstra djevičansko maslinovo ulje gdje se događaju prijevare, med, mljeveno meso, bezalkoholna pića, bućino ulje. Dakle, ima prostora za poboljšanje. Važno je da mi propisujemo kvalitetu vlastitih proizvoda, da ih označavamo i da onda kroz te standarde kvalitete također uspoređujemo ono što stiže na naše tržište i na taj način eliminiramo sve ono što ne odgovara standardima.
Hvala vam. Idemo dalje s raspravom, saslušat ćemo sada poštovanog kolegu Nikšu Vukasa. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, pa evo pred nama su ubiti objedinjeno dvije, Uredba europske Direktive iz 2017, pa je trebala biti na snazi 14.12.2019. i nije sporno da kontrola hrane poljoprivrednih proizvoda da je to od neizmjerne važnosti, ali ja ću vam se vratiti malo u praksu jer sam se tih kontrola prošao ohoho i danas i ovdje u raspravi kažu treba poslati ovu kontrolu, treba poslati onu kontrolu, a ja bi se vratio malo unazad i postavio pitanje koliko mi imamo poljoprivrednih inspektora na broj poljoprivrednih gospodarstava, kolike su plaće tih poljoprivrednih inspektora i koji su njihovi uvjeti? Osobno sam se uvjerio da nisu dobro plaćeni, a moraju kontrolirati jedno poljoprivredno poduzeće koje uvozi hranu koje možda u bilanci ima milijardu kuna prometa godišnjeg, a neki poljoprivredni inspektor bi trebao voditi s njime rat za 6 do 8.000 kuna plaće. Da ne kažem o njihovim uvjetima, a da ne kažem pogotovo sad kad se poljoprivredna inspekcija, veterinarska inspekcija pripojila Državnom inspektoratu, a po nekim mojim saznanjima taj Državni inspektorat na čelu s Andrijom Mikulićem mislim čak nisu bili ni urudžbeni ured imali prije par mjeseci. I pitanje je u biti tko će to sve skupa kontrolirati, mi ćemo ove uredbe prihvatiti, vi ćete ih izglasati, nije sporno jer tu ima manje-više puno dobrih stvari vezano i za kontrolu, vezano i za sigurnost hrane, ali ja bih ovdje postavio pitanje stvarne inspekcije i rada tih poljoprivrednih inspektora, veterinarskih inspektora i sanitarnih inspektora na samome terenu kad vidite da ih je malo i kad vidite da u biti na neki način oni praktički fizički to ne mogu sve kontrolirati. Druga je stvar, najlakše je dobiti taj neki certifikat o ispravnosti hrane, a nisam siguran da prođemo danas našim tržnicama i da pokupimo uzorke ako treba blitve, kupusa, jagoda, pa da vidimo ostatak pesticida da li se ta karenca poštuje i to su one stvari ako želimo se baviti za dobrobit svih nas koji te proizvode konzumiramo da na neki način imamo pravu i stvarnu inspekcijsku kontrolu i da ove zakone i uredbe koje ćemo mi prihvatiti da su one u konačnici na terenu provode. Moja kolegica Martina je manje-više sve rekla naše zamjerke koje smo imali u prvom čitanju i neke amandmane koje ćemo uputiti u drugo čitanje, ali ću se sad vezat da je meni nelogično da mi kasnimo praktički 2 godine s ovom direktivom koja nam je od neizmjerne važnosti jer se tu kontrolira hrana i hrana za domaće životinje i ja mislim da bi, ne bi trebali imati toliki fokus na tim nekim zarezima i na raspodjeli posla da li će to imati uprava za veterinarstvo koja će ostati u Ministarstvu poljoprivrede ili će neke nadležnosti imati Državni inspektorat. Bitno je da to što mi stavimo na papir da se to na terenu provodi, a vi i sami u Ministarstvu poljoprivrede znate da se to ne provodi. A da ne kažem za ekološku poljoprivredu da smo do prije ne znam jel to još danas imali nadzornu stanicu koja je registrirana u Sloveniji, radi kontrolu ekološke poljoprivrede u Hrvatskoj, a ne podliježe zakonima RH. I tko će sutra odgovarati ako taj ekološki proizvod neki inspektor digne sa police i kažu da nije proizveden sukladno Zakonu o poljoprivredi, a mi u Hrvatskoj ne možemo tu firmu na neki način niti prekršajno goniti jer ona je registrirana u Sloveniji. I za kraj, ono još što ću reći nebitno je sad u ovoj raspodjeli hoće li nešto ostati u upravi za veterinarstvo ili u Državnom inspektora. Ono što je bitno da se ti zakoni i provode. Kao što sam i rekao na onome vašemu zakonu o sjeme Članku 16. koji nije bio dobar, ja mislim da mi u svemu kasnimo i da je pitanje koga će uopće ti poljoprivredni i veterinarski inspektori moći kontrolirati kad pogledamo koliki je uvoz i koliko nam pada proizvodnja po svim djelatnostima u svim poljoprivrednim sektorima. Hvala.
I idemo na zadnju raspravu koja je prijavljena, poštovani kolega Matula. Izvolite.
Dakle, na temelju ovog pisma koje sam dobio vezano uz stanje na Hrvatskom veterinarskom institutu, a koji zapravo govori i o Veterinarskoj komori i o Veterinarskom fakultetu. Za mene koji sam dakako potpuni laik, ali o tome je govorio sjećam se u onom prvom čitanju ovog zakona je g. Kolarek ovaj da je pitanje toga kako je moguće za samo 6. mjeseci steći toliko iskustvo i da je to dovoljno da bi čovjek nakon toga mogao raditi kao inspektor i da bi mogao uopće na neki način steći to iskustvo u 6. mjeseci. Evo sada je nađeno solomonsko rješenje i mi smo o tome slušali na odboru, o tome nam je govorio i čovjek iz Veterinarske komore, govorio nam je da se ipak našlo to rješenje. S obzirom da s jedne strane nedostaju veterinari, dakako da je pitanje kako smo došli u tu situaciju i kako bismo nadomjestili nužno je odma ipak ostati kod ove odredbe zakona, ali će se ti mladi veterinari koji nemaju iskustvo oni će se 6. mjeseci nadgledati i to je sada to rješenje. Ja mogu razumjet razumjet da je to, da smo sada došli u takvu situaciju da ne možemo drugačije, to vjerujem. To da školujemo veterinare i da oni ne samo kao naši doktori medicinari nego dapače da veterinari koliko mi priča ovaj od prijatelja kćer koja je završila i koja isto ne radi u veterini, a koja je to vjerujte sa velikom ljubavlju upisala, studirala i sve i na kraju je izbačena iz tog posla, ne zato što nije bila dobra. A drago mi je da je ona odustala da barem nije otišla van, ali mi ona priča o tome koliko njezinih vrhunskih, vrhunskih mladih ljudi bježi van. Nisu tamo sretni. Pa nemaju oni tamo ne znam ja kakav život, niti se druže ni sa kim posebno. Je da u štali su sa stokom su, okolo su, rade svoj posao, međutim nedostaje im ljudi i oni će se svi kada nauče te stvari, to budite sigurni, oni će se vratit, oni će se sigurno vratit ti ljudi. Međutim, sustav o kojem ovdje govorim ja ne znam htio bi samo provjerit dal, jeste li vi članica upravnog vijeća tog Hrvatskog ovog veterinarskog instituta? Jeste? Ili ne smijete to odgovorit, to pitajte ove državnog. Zato što mi ovdje kaže da je ovaj upraviteljica šefica Uprave za veterinarstvo, pa sam mislio da ste to vi, ovaj, ne, ne, nema odgovora na to pitanje, to nije tema. U svakom slučaju, naravno to se ne smije odgovorit, to je preočito. Ne ja sam vas htio pitati da li je to istina jer naravno da ja moram ovo tu s jedne strane može izgledat kao objede, ali ovo je tu utemeljeno, čovjek kaže da posjeduje puno dokumentacije, da je sve prijavio DORH-u i USKOK-u i da tvrdi da je nađen način da se ogroman javni novac pretače na vrlo sofisticiran način u privatne džepove, u privatne džepove. A reko sam ovdje, tu je uz to što 200 milijuna kuna tog javnog novca na kraju, on, on se prikazuje, to je pitanje o novcu Veterinarskog instituta, kao vlastita sredstva. Htio sam vas pitati zato što ovdje on tvrdi da ministar Fuchs podržava, ministar, taj nezakoniti sastav tog vijeća koje ima pravo na 3 člana jer su oni osnivači, imaju pravo na 3, međutim imaju 2 i očito znaju način, ti vrlo istančani umovi koji se ne daju podložit nekim vanjskim europskim inspekcijama koje su, znamo ih kakve su te europske inspekcije, te su prerigorozne za nas. I eto i naši mladi idu tamo, rade u takvim inspektoratima vani, rade pod njima i ono što vas uvjeravam čim vratimo klimu oni će se svi vratit jer samo radi takve klime koju ste stvorili su i otišli. Hvala.
Hvala vam. Imate dvije replike, ne morate još stavljati masku. Prvi je kolega Vukas, izvolite.
Pa evo za kolegu Matulu, mi se često susrećemo i na odboru i na ovim nekim okruglim stolovima. Imate li vi predodžbu tko će educirati te veterinare, sad se to pomaklo sa 6. mjeseci na 12. i to će papirnato netko potpisat, ali tko će ih educirati, jel imate neku predodžbu tko će ih educirat, na koji način i kako će postojeći inspektori, a ja sam radio sa njima puno kojima je puna kapa i posla i predmeta koje imaju jer ih je malo, još uz svoje radno vrijeme uspjet nekog educirat da mu sutra možda postane šef umjesto njega? Kratko, plačući.
Hvala. Ja naravno koji sigurno nisam te ekspertize i uopće to ne mogu zamisliti, ja sam razumio da ih čak niti neće to ni ne znam ja nešto posebno educirat nego će ih nadgledat, pa će onda valjda u tako ako ti mladi ljudi u nečemu pogriješe ovaj i to 6 mjeseci će bit nadgledani i to je zakon i onda će im reć nemoj tako nego ovako i onda će oni odjednom dobiti to dodatno iskustvo, a tvrdi se naravno po tome da je sada u ovom naprednom programu fakulteta jer je godinu dana duži da su oni dobili svu praksu i sve živo, međutim ipak evo kad razgovarate sa tim veterinarima oni kažu da je to potpuno daleko od istine.
I druga replika kolegica Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Pa kolega Matula, nisam planirala replicirat, no međutim potakli ste me kad ste postavili pitanje za stol gospode iz ministarstva, ja cijelo vrijeme imam osjećaj da na postavljena pitanja prema Ministarstvu poljoprivrede od nas koji sjedimo i u Odboru za poljoprivredu i ovim raspravama da mi se upućuju pitanja, ali nikako da dobijemo nekakve konkretne odgovore. Pa mene sad zanima da li vi imate taj osjećaj kao i ja da cijelo vrijeme držim jedan monolog bez odgovora, onda oni održe svoj monolog, opet bez ikakvog odgovora ili napokon, možda postoji nekakva mogućnost i u vašem, da ipak jednog dana sklopimo jedan dijalog sa Ministarstvom poljoprivrede.
Izvolite odgovor.
Slažem se s vama kolegice. Ja mislim da je na nama i to je pozicija opozicije da takva pitanja postavljamo, da preočito, u ovom trenutku kada je toliki broj veterinara bio prisiljen otići van, mladi koji su to u stanju, kada zbog toliko male stočarske proizvodnje u nekim trenucima, i slušali smo ovdje, odnosno na odboru, mi smo slušali na odboru, kako je došlo do toga da na velikim prostorima Hrvatske postoji samo jedna stanica ili neka privatna veterinarska stanica koja pruža usluge jer jednostavno se ne isplati, ogroman prostor s razmjerno malo stoke. Međutim, ti ljudi koji su se i na to odvažili, oni nemaju mogućnost uopće doći do tog mjesta i ja razumijem, ovdje sam postavio pitanje zašto oni nisu obaviješteni, pa oni sami se ne javljaju jer su u strahu za svoja radna mjesta takva kakva jesu.
Hvala vam. Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti stanku do 11 sati i 30 minuta. Tada ćemo raspraviti Prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, predlagateljica je zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Vrlo je malo prijavljenih tako je moguće da ćemo dosta brzo završiti pa ćemo opet napraviti stanku i u 13 sati bit će iznošenje stajališta klubova i nezavisnih zastupnika. Vidimo se. STANKA U 10,58 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,32 SATI]] Dobar dan. Na redu je: ¬- Prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, prvo čitanje, P.Z. br. 44; Predlagateljica je zastupnica Anka Mrak-Taritaš na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predlagateljica dati dodatno obrazloženje, zastupnica Anka Mrak-Taritaš? Da. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Pred nama je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Radni naziv ovog bi moglo biti „Dvaput je dvaput“. Dakle, nas je, sad tome ima više od godina dana, tamo negdje u veljači prošle godine, smo postali svjesni činjenice da je korona tu kod nas, da tema korone i Covida nije negdje drugdje i u nekoj dalekoj zemlji, nego je i tu kod nas i tad, u bivšem sazivu Sabora smo pokrenuli inicijativu za izmjene i dopune, odnosno za dopune Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju koju je naravno, vladajuća većina odbila i ja neću reći da imam malu snagu, ali bojim se da se ni ovdje neće neke stvari promijeniti. O čemu je bilo riječ? Bilo je riječ da kad gledate danas malo iskustva je izuzetno važno da oni koji su bili u kontaktu sa zaraženim, koji su bili u direktnom kontaktu, da odu u samoizolaciju. Za samoizolaciju, sukladno važećem zakonu, koji tad, naravno nije ni predmnijevao da ćemo imati ovakve razmjere zaista, jednog, jedne pošasti, ja bih to tako nazvala je bilo definirano da u slučaju dvotjedna izolacije, naknada tko ide u tu izolaciju, bude 2125 kuna. I što smo imali slučaj? Imali smo slučaj da se nije uopće prijavljivao kontakt. Da ljudi zbog te naknade nisu uopće prijavljivali da jesu i bili potencijalno širitelji bolesti. Da je bila .../nerazumljivo/... dakle da je taj strah od smanjenih primanja bio veći od straha od zaraženost Covidom. I tad smo išli s prijedlogom zakona, idemo ponovo jer ono što moramo znati, moramo znati da se ove stvari ne događaju nekom drugom, da se korona, odnosno Covid-19 ne događa u nekom paralelnom svemiru i nekoj paralelnoj zemlji nego se ona jednostavno događa tu kod nas i da ne vidimo niti jednog razloga da za vrijeme samoizolacije niste na 100% bolovanju na način na kao da je to na rad. Podsjećam vas da su, tad je bio problem liječnika koji su se zarazili na poslu i koji su onda morali dokazivati da se zarazili na radu, da bi sukladno nekom drugom propisu mogli osigurati tu naknadu. Ja sam sigurna i nama se čini apsolutno da ono što je tema da je važno da nitko zbog toga što će imati manju naknadu za samoizolaciju da mu to ne bude razlog da prešuti bilo kakav kontakt jer je puno važnije da znamo sve kontakte. Pri tom ja zaista nisam i ne pravim se da sam stručnjak za tu oblast, ali čitam i gledam oko sebe, recimo, Novi Zeland, dakle oni imaju specifične uvjete, ali Novi Zeland je, gledala sam jednu emisiju gdje su tad epidemiolozi rekli da oni imaju sve pod kontrolom jer oni točno znaju sve kontakte i točno znaju gdje će se potencijalno novo drugačije žarište biti i tad, naravno, ova priča koju mi imamo, a to je da ljudi ne prijavljuju kontakt zbog smanjenje naknade koju će imati, nije bio razlog. I onda kad smo čitali tekst zakona i onda smo u tekstu zakona, odnosno u odredbi čl. 55 našli jednu nelogičnost i ta nelogičnost, ja to ne mogu razumjeti, a to je da osobe koje doniraju organe i živo tkivo u korist druge osobe isto tako nemaju pravo na 100% od osnovice za naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti zbog transplantacije organa i tkiva. Pa ovim, ja sam uvjerena da je to nelogičnost, uvjerena sam da se to po putu negdje izgubilo i ovih nekako mislimo da se ta nelogičnost otkloni, odnosno da i oni koji doniraju organe i tkivo, imaju također, pravo na 100% naknade plaće. Dakle, 2 stvari su, jedno je za vrijeme samoizolacije jer ste bili u kontaktu sa zaraženim, drugo, da ne bude ta nelogičnost vezano kod transplantacije organa i tkiva. Dakle, imam dosta godina, imam dosta iskustva i svjesna sam činjenica da vladajući ni ovaj put neće prihvatiti ove izmjene, odnosno dopune zakona. Zašto? O tome bi mogla diskutirati na nekakvoj drugoj razini. Ali, ja vas s ove govornice lijepo molim dvije stvari, prva stvar, dobro razmislite i vidite. Dakle, mi ćemo cijelu ovu godinu živjeti sa koronom, iza ove korone odnosno covid-19 može doći covid-28 ili bilo šta drugo on ne smije razlog zašto neko neće priznati da je bio u kontaktu biti zato što će imati za vrijeme samoizolacije smanjenju naknadu. A ovo vezano uz transplantaciju organa dajete prvom prilikom kad ćete ići u izmjenu i dopunu tog zakona vratit, maknite tu nelogičnost, dakle nešto što je elementarna empatija jedno prema drugom bi trebalo biti da to bude u prijedlogu zakona. Ja se nekako, nada umire posljednja, ja se nekako nadam da možda se ipak do glasanja koje je sutra predomislite, ali ako se ne predomislite ja vas lijepo molim kod prve izmjene zakona vodite računa vezano uz transplantaciju, ali vezano uz temu samoizolacije i tome da ljudi idu u samoizolaciju i da ih potičemo da idu jel na taj način sve oni bedževi koje se nose, a koje govore da se misli na druge, ta samoizolacija zapravo mislite na druge, mislite na sve oko sebe. I ova bolest i ova stvarno pošast koja je ukazala na taj problem i na te činjenice. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika, prva replika gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Evo pripremala sam se sad za ovu točku, ali sam išla od rikverc gledati sve ove prijedloge zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. U 12. 2008., lijepo piše čl. 26.st. 3., dakle jasno se spominju da pravo na naknadu plaće imaju osobe koje su izolirani kao kliconoše ili zbog pojave zaraze u njegovoj okolini odnosno oni koji su nesposobni za rad zbog transplantacije živog tkiva i organa u korist druge osigurane osobe zavoda. Poslije toga je bilo niz izmjena i dopuna zakona i 2009., '10., '11., '12., '13. i gdje se tu po putu izgubilo ovo sa transplantacijom organa? Mislim ja jednostavno nisam uspjela dalje shvatiti i naći zašto se to izbacilo. Vi ste sigurno to još detaljnije proučavali pa evo gdje je zapelo po vašem mišljenju? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepo na pitanju. Dakle, prvi razlog zašto smo išli u izmjenu odnosno dopunu Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju je bila samoizolacija vezana uz koronu odnosno covid-19 i to je bio prvi razlog, prvi motiv jer se tad, mogu vas podsjetiti, dakle jedno od prvih pitanja ministru Berošu je bilo vezano uz zdravstvene djelatnike jer oni moraju dokazivati da su dobili bolest na radu da bi mogli dobiti 100% naknadu zato što se nalaze u samoizolaciji. Ta prva pitanja su bila i naravno da je bilo sveukupno čuđenje za ta dva tjedna dobivate naknadu 2.100, malo više od 2.100 kuna. I onda odredba Zakona o zdravstvenom osiguranju koja to definira je čl. 55. i onda kad detaljno čitate čl. 55.vidite da je ovo nestalo. Zašto je nestalo, u kojem trenutku je nestalo, koji je bio motiv? Čuđenje u svijetu [[Upadica Radin: Hvala.]] Dakle to je elementarna stvar koja treba biti.
Hvala lijepa. Gospođa Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo kolegice Mrak Taritaš prvo drago mi je da ste pokrenuli ovu inicijativu, a drugo kako uopće moguće ako smo imali situaciju da nije proglašeno izvanredno stanje, da ovaj Sabor ne odlučuje po čl. 17. Ustava što je trebalo po mom mišljenju. Ako imamo situaciju da se propisuju mjere koje ozbiljno zadiru u ograničenja ljudskih prava, od prava na rad, prava na kretanje itd., da su te mjere i opravdane jer su ovdje zato da bi spriječili širenje zaraze. Pa kako je onda moguće da ljudi koji idu u samoizolaciju zbog odredbe koju je država propisala ne dobivaju punu naknadu jer se ne radi dakle samo o njihovom pitanju i pitanju zaštiti njihovog zdravlja [[Upadica Radin: Hvala.]] nego pitanje općeg javnog dobra?
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja nekako uvijek o svim stvarima nastojim biti maksimalno razumna i ja razumijem da je korona nešto na što se odnosno covid-19 niko nije mogao pripremiti i razumijem da smo mi svi zajedno u svojoj memoriji mislili da se ona dešava negdje drugdje i da do Europe i do nas neće doći ni u jednom trenutku. Jednako tako sjetite se onih prvi lockdown u kojem smo bili da je netko rekao da stojimo nad jednoj nozi pred otvorenim prozorom 24 sata u tjednu, mi bi to svi napravili jer je to bio strah niste imali ljude okolo. I ja sam malo gledala dakle mi smo išli sa prijedlogom ovog zakona 13.ožujka 2020., kad smo već neke stvari vidjeli. Vidjeli smo da je korona tu, vidjeli smo da ona neće otić čarobnim štapićem, vidjeli smo da će to trajat i vidjeli smo probleme koji jesu. A problem koji je bio, dakle vi ste otvorili još jednu grupu problema koji su se dalje nastali. Ja vas mogu podsjetiti one ideje da se prate mobiteli [[Upadica Radin: Hvala.]]
Hvala. Gospodin Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš. U vašem izlaganju više puta ste se odnosili na pitanje odnosa većine i manjine u Saboru, koji se prijedlozi prihvaćaju ili ne i tu radi se naravno ponekada o jednoj političkoj borbi i ta logika nije danas puno drugačija od one koja je bila prije kad ste vi bili u poziciji, evo i mi smo bili u opoziciji. Međutim, oporba ima jednu svoju ulogu korektivnog faktora ideje koje šalje da bi ponekada se i našli sutra u nekom zakonskom prijedlogu ili da javnost zna zato, međutim, naravno preduvjet je da oporba vjeruje u to, da bude prisutna u Saboru. Mi u ovom prijedlogu vidim ima više zastupnika iz većine nego iz oporbe, a mislim da je dosta demokratski da doista uoči već dok je i kampanja da se raspravlja i oporbenim prijedlozima. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, u vašem pitanju ste se vi dotakli i nekih drugih stvari pa ću ja krenuti od kraja da je slučajno se odlučilo ovaj zakon staviti na plenarnu sjednicu pred mjesec dana ili da se odlučilo stavi za mjesec dana kao i neke druge ja sam sigurna da bi bilo puno više zainteresiranih. Dakle, mi se nalazimo otprilike tjedan dana pred lokalne izbore, čak ja sudjelujem u tom i molila sam jer sam jer bila u Dubravi i trebalo mi je vremena da dođem jer sam nekako mislila da će prva i druga točka izazvati ipak nešto veću raspravu jer smo kad smo raspravljali u prvom čitanju ja mislim da smo raspravljali negdje do 4 popodne. Dakle, nalazimo se u nekim uvjetima i to znamo da ljudi ili direktno sudjeluju na lokalnim izborima jer imaju priliku da budu birani ili indirektno im pomažu ili bilo što drugo. Dakle, mislim da bi bilo puno korektnije da se odlučilo 2 tjedna napraviti pauzu, ali što je tu. Današnji dan raspravljamo. Ali ovaj odnos vladajućih i oporbe kad to ne promijenimo neće nam biti naprijed.
Hvala. Gospodin Karlić.
Hvala. Poštovana gospođo Mrak Taritaš ma ja se ne mogu složiti jednim dijelom s vašim konstatacijama gdje ste rekli vi ste ovaj prijedlog zakona uputili još u proljeće prošle godine. U to vrijeme je bio prvi val epidemije korona virusa i kažete da se ljudi nisu prijavljivali svoje kontakte zbog smanjene naknade da je to razlog. Mislim da nije da u to vrijeme razlog je bio, prijavljivali su se svi kontakti i ljudi su imali strašan strah od korona virusa jer se stvarno nije znalo ni kako će završiti. Tek kasnije negdje u ljeto možemo reći da su kad je došao počeo drugi val, e tad su već ljudi kalkulirali i rekli nemoj me prijaviti ili ajde da nisam bio blizu bio sam par minuta i tako. Međutim, u početku je to bio stvarno strah od bolesti. I mislim da 99% ljudi nije ni znalo da će naknada biti 50% manja.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo na vašem pitanju. Znači mi smo sad već to je nekakvih ja bih rekla godinu i pol prošli sve faze. Ja sam imala koronu i u trenutku kad sam imala kad me nazvao epidemiolog me nije pitao niti za jednog jedinog kontakta. Niti za jedan jedini kontak. Činjenica je da sam dobila iz samoizolacije, ali moj suprug koji je imao prije toga je sjeo na telefon i obavijestio svoje kontakte da ima koronu. Dakle, prošli smo sve faze i ne znamo dok ne bude visoka procijepljenost nacije do kad će to trajati. Vi ste liječnik, ja nisam ali samo slušam i pokušavam nekako razumno to napraviti. Meni se, apsolutno sam sigurna da razlog zašto netko ne ode u samoizolaciju ne smije biti ta smanjena naknada, ne smije biti. Dakle, ono što su pokazala iskustva nekih drugih zemalja da kad se, dakle poruka koju šaljemo, smanjeni kontakt, pranje ruku i dezinfekcija i nosit maske.
Hvala, nemate više replika, hvala lijepa. Želi li neko i od izvjestitelja klubova ovaj odbora, pardon, uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu, klubovi najprije, gospodin Karlić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo pred nama je Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju koji je upućen evo gotovo prije godinu dana zbog širenja novog korona virusa u Hrvatsku, koji je evo doveo ne samo Hrvatsku nego cijeli svijet u jednu situaciju u kojoj se nikada nisu nalazili gdje je stvarno jedan novi virus, jedna nova pandemija dovela do i velikog straha i neizvjesnosti, a evo sad vidimo nakon godinu gotovo godinu i pol da se virus i mijenja, da mutira, da dolazi do novih valova zapravo ovog virusa. Pitanje je i da li će on brzo završiti, da li će to već biti za godinu dana ili krajem godine, možda će nestati. Različiti stručnjaci zapravo različito nas i informiraju o tome, a mi smo ovdje zbog jednog, jedne male izmjene zapravo tog prijedloga zakona koji je bio upućen u, evo prije godinu dana upravo zbog te …/nerazumljivo/… naknade za one koji su samoizolaciji za nekih 2.125 kuna, jel tako? Ono što, što želim reći da u ovo vrijeme sad kad je već došlo do trećeg praktično vala koji je evo po završetku gdje je došlo i do cijepljenja jednog velikog broja ljudi i u Hrvatskoj, a naravno i u mnogim europskim zemljama pa i u svjetskim gdje su neke dosegle već i 70%, a mi ćemo vrlo brzo vjerojatno isto preko 50, 55% gdje je jedan značajan broj ljudi i prebolio korona virus, gdje se puno toga saznalo, gdje smo se počeli puno odgovornije ponašati upravo u svojim kontaktima i odnosu i brinuti o svom zdravlju. Mislim da nekako i ovaj prijedlog zakona sad nakon više od 12 mjeseci gubi pomalo onaj značaj koji je možda imao ili želju zapravo da se pomogne onima koji su samoizolaciji da bi imali jednu bolju naknadu. Ono što treba istaknuti, što je važno reći da oni ljudi koji su na prvoj liniji bojišnice znači liječnici, sestre, medicinsko osoblje i nemedicinsko osoblje u zdravstvu, spremačice, servirke i da …/nerazumljivo/…l se ne primjenjuje, znači da oni imaju po Zakonu o radu koji regulira naknadu plaće puni iznos ako se znači zaraze, ako su u samoizolaciji tako da tu smo već izbjegli jedan dio onih koji su bili u samoizolaciji. S druge strane isto tako hrvatska Vlada je u ovih godinu dana krize uzrokovane pandemijom snažno stala upravo uz sve radnike, uz privatni sektor, uz sve one kojima je ugroženo poslovanje uz, tako da je samo za plaće za 680.000 radnika na računa 120.000 tvrtki isplatila 10 milijardi kuna potpora i za radnike, ali i za druge troškove tih tvrtki koje su imale probleme u toku korona krize što je značajno zapravo pomoglo i smanjilo upravo evo i ovaj problem koji je gospođa Anka Mrak Taritaš navela ovdje i zapravo dala ovaj prijedlog. Ono što je isto važno reći da bi kad govorimo o problemu bolovanja ili količine brojnosti bolovanja jedan od prioriteta svakih, svakog osiguravatelja je pa tako HZZO-a destimulirati bolovanja odnosno smanjiti broj onih koji su na bolovanju, a u našoj zemlji je on dosta, dosta velik i čini mi se često i neopravdan odnosno uz dosta zlouporabe. Bojimo se da bi i ovdje moglo doći do zlouporabe onih koji bi naravno se htjeli odmoriti u ovo vrijeme jer doživjeli smo kao liječnici i takvih prijedloga ili molbi da ih se prijavi iako nisu bili u kontaktu da bi došli u samoizolaciju da bi se odmorili 14 dana. Dobro, sad je to smanjeno na 10 dana pa čak nekad i manje, ovisno kako je kad u kojoj fazi zapravo došao neko u kontakt sa zaraženim, međutim evo upravo i zbog toga moramo biti i odgovorni i paziti da ne bi napravili nekakvu veću štetu i HZZO-u ovakvim odlukama koje jesu dobronamjerne, koje jesu da pomognu zapravo i da stvore jednu sigurnost i stabilnost naravno i financijsku potporu međutim moramo paziti da se ne bi dogodile zbog te zlouporabe i zbog toga je bitno ovdje dobro raspraviti ovakve prijedloge, vidjeti što je sve ono što je korisno za naše građane i ono što bi moglo napraviti štetu cijelom sustavu i zbog toga znači, moramo biti odgovorni jer država mora voditi brigu znači o zdravstvenoj sigurnosti svojih građana, naravno, voditi računa i o gospodarstvu, uzimat u obzir cjelokupni kontekst u kojem se nalazimo, vodeći se načelom najboljeg interesa i za pojedinca i za zajednicu ali vodeći računa i o tome da očuvamo jedan funkcionalni sustav zbog toga je važno kakve ćemo mjere donijeti i doprinijeti znači ovom smanjenju širenja zaraze korona virusom i tako a prvenstveno čini mi se da je najvažnija zapravo odgovornost svake osobe zdravlje i naravno, onda zdravlje drugih osoba oko sebe. Tako da u tom smislu je važno i dobro da je kroz ovih godinu i pol dana ovaj virus koji nam je napravio toliko i muke i štete i puno ljudi koji su izgubili život sa ovim virusom, mislim da je osvijestio ne samo hrvatske građane nego cijeli svijet o važnosti zdravlja, brige o svom zdravlju, o svojoj vlastitoj odgovornosti jer tako možemo doprinijeti kvalitetnijem, boljem zdravstvenom sustavu jer ako sami vodimo brigu o svom zdravlju, što je najvažnije i što je najviša odgovornost, ... [[Govornik se ne razumije.]] najlakše je prepustit se i onda doć reć liječniku „doktore, evo ti ja predajem sebe sa svim svojim bolestima i sad ti dalje vodi brigu o meni“. Upravo je cilj da stvorimo onu vlastitu odgovornost te brigu o svom zdravlju i da ostanemo zdravi, da se sačuvamo a onda tek kad to ne uspijemo, kad nas napadne nešto što je jače od nas, onda tražimo pomoć i tako ćemo zapravo smanjiti pritisak na zdravstveni sustav i pomoći da živimo kvalitetnije sa onim sredstvima kojima raspolažemo kao hrvatska država. Evo, zbog toga i zbog važnosti te odgovornosti, mislim da nema nekakve potrebe pogotovo u ovom trenutku kada smo u fazi intenzivnog cijepljenja, kada vjerujem da ćemo vrlo brzo do kraja godine, možda ovaj virus i potpuno zaboraviti, da sad prihvaćamo ovaj zakon, tako da u ime kluba HDZ-a nećemo podržati ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala i vama. Stavove SDP-a o ovom zakonu iznijet će gđa. Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Govorimo o dopunama i izmjenama u zdravstvenom osiguranju, predlagateljica je kolegica Mrak-Taritaš. Prijedlog zakona odnosi se na bolju zaštitu osoba koje se nalaze u samoizolaciji za vrijeme širenja epidemije novog korona virusa, kao i na sprječavanje njegovog širenja, stoga predlagatelj smatra da bi naknada plaće za osobe kojima je određena mjera samoizolacije, trebala biti 100% od osnovice za naknadu plaće, kao što je primjerice kod privremene nesposobnosti zbog ozljede na radu. Čuli smo već da je ukupni mjesečni iznos 4257 kn a za 2 tj. u samoizolaciji bi bilo 2125 kuna. Logično je smatrati da bi osobe koje su zaposlene i bile su u kontaktu sa osobama kojima je potvrđen COVID-19, mogle prešutjeti kontakt sa zaraženim zbog straha od smanjenih primanja u ta 2 tj. i na taj način doprinijeti širenu zaraze. Time se definitivno poništavaju napori i višestruko veća sredstva uložena u suzbijanje epidemije korona virusa. Predlagatelj je u sadašnjem tekstu zakona primijetio i nelogičnost zbog koje osobe koje doniraju organe i živo tkivo u korist druge osobe, isto tako nemaju pravo na 100% od osnovice za naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti zbog transplantacije organa i tkiva pa ovom dopunom također predlaže da se ispravi i ta nelogičnost i kao što sam rekla i u replici, pročešljala sam sve dosadašnje prijedloge Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju još iz 2008. nadalje, kada se svih tih godina i 2013. spominjali su se oni koji zapravo sudjeluju u transplantaciji organa i onda se to poslije jednostavno izgubili, što je definitivno nedopustivo. Međutim Vlada RH ne podržava donošenje predloženog zakona jer kako navode, predlagateljica nije procijenila iznos potrebnih sredstava za provedbu predloženog zakona, niti izvore sredstava koji bi išli iz sredstava HZZO-a a kažu da s obzirom da HZZO raspolaže određenim sredstvima koja su namijenjena za troškove zdravstvene zaštite i novčane naknade koje osigurane osobe mogu ostvariti u okviru obveznog zdravstvenog osiguranja, ta su sredstva već raspoređena prema financijskom planu za 2020. međutim kolegica Mrak-Taritaš je ovaj prijedlog zakona podnijela prvi puta 13. 3. 2020., već smo tada zakoračili u epidemiju i smatramo da je bilo dovoljno vremena da se sa strane Vlade isplanira financijska konstrukcija. Osim toga, samoizolaciju je propisala država, ne samo radi zaštite pojedinca već svih nas. Jasno je i razvidno iz stava Vlade, a i iz stava kluba HDZ-a da će vladajući odbiti ovaj prijedlog no budući da je potrebna izmjena postojećeg zakona, pogotovo oko transplantacije, onda vas molimo da podnesete novi prijedlog zakona makar pod pečatom Vlade ali ga izmijenite u narednom razdoblju. Već mjesecima govorimo kako je potrebna opsežna cost benefit analiza koju do sada nismo vidjeli. Koliko se troši na zaštitna sredstva, opremu, lijekove, testove, koliki su iznosi za samoizolaciju, bolovanja a s druge strane, koliko bi manje bilo oboljelih, manje ljudskih života izgubljeno, koliko bi manje bilo gospodarskih gubitaka zbog pandemije itd. da su se primjenjivale sve one mjere koje smo tražili i mi iz oporbe i struka i znanstvenici, dakle više testiranja, semafor mjera odnosno regionalni pristup, ranije uključivanje sustava civilne zaštite, pomoć studenata medicine kako bi pomogli u praćenju kontakata, podsjećam tek su, mislim tek su ovaj angažirani 19.11.2020., a ne da se u drugom valu pandemije praktički u jednom trenutku raspao sustav praćenja kontakata. Sve ovo što navodim temelji se na svjedočenjima brojnih građana, pa i naših kolega saborskih zastupnika da ih nitko nije pitao za kontakte u to vrijeme jer epidemiolozi nisu sami sve stizali. E kad vidimo tu Cost-benefit analizu o kojoj stalno govorimo, ja sam evo i više puta o tome govorila, onda ćemo vidjeti da li se ipak moglo bolje u cijelom ovom pristupu pandemiji. Neki kolege iz vladajuće opcije su na matičnom odboru bili mišljenja da bi se zbog povećanja naknada osoba u samoizolaciji na neki način i omogućio i povećao broj mogućih zlouporaba korištenja ovog instituta. Međutim, mi smatramo da na ne puno takvih primjera gdje su pojedinci zaista tražili liječnike da im propišu samoizolaciju da se malo odmore, isto kao što svi dobro znamo da neki traže bolovanja u vrijeme berbe ili žetve, ne možemo kažnjavati ostale. Osim toga, ako živimo i želimo živjeti u uređenoj državi onda bi zdravstvene inspekcije morale malo češće kontrolirati takva bolovanja. Također je problematično što su mnogi radnici od straha za gubitak posla sami krili kontakte ili pak ih poslodavci nisu puštali uopće da spomenu da su bili u kontaktima prijeteći im otkazom. O tome sam govorila pre par mjeseci također ne izmišljeno nego temeljeno na brojnim primjerima s terena. E takve poslodavce država mora kažnjavati. Smatramo da su ovi prijedlozi, dopuna zakona koju je kolegica iznijela dobri, pogotovo vezano uz nadopunu za transplantaciju i ovo znači za samoizolaciju i kao Klub SDP-a podržat ćemo predložene izmjene zakona i smatramo da bi se za povećanje navedenih novčanih naknada svakako trebala pronaći novčana sredstva. Hvala lijepa.
Fala i vama. gđa. Sandra Benčić iznosit će stavove o ovom zakonu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Dobar dan. Zahvaljujem se. Dakle, Klub zeleno-lijevog bloka podržat će naravno ovaj prijedlog. Smatramo da on odgovara na ono što smo čitavo vrijeme isticali kao probleme u upravljanju covid krizom, a to je da u ovoj pandemiji nisu svi jednako prošli i da oni koji su zapravo inače u najtežem položaju i žive isključivo od svog rada oni zapravo su vrlo često snosili puno teže posljedice od nekih drugih. Reći ću dakle da je jedan od problema u upravljanju ovom covid krizom jest ta činjenica da nikada nismo proglasili izvanredno stanje mada živimo u izvanrednom stanju već više od godinu dana, to je svima jasno, po apsolutno svim obilježjima našeg života i privatnog i poslovnog i društvenog vidimo zapravo da živimo u jednoj izvanrednoj situaciji. Odluke se u ovom domu nisu donosile dvotrećinskom većinom kao što su se trebale, a radi se o odlukama kojima se ozbiljno, ozbiljno dakle, ne kratkoročno, ne incidentno nego sustavno i na duži rok ograničavaju temeljna ljudska prava garantirana Ustavom RH. Jedno od tih temeljnih prava je pravo na rad. Dakle, činjenica je da svi oni kojima je određena mjera samoizolacije da su silom zakona, ali ne samo zakona, nego i uputa stožera koje, još uvijek ne znam koji položaj imaju u pravnom sustavu RH, to je još uvijek flauting i nejasno, dakle da su oni po sili zakona morali dakle izostajati sa posla dva tjedna, dakle 14 dana koliko traje samoizolacija. Pri tome da oni nisu bili načelno nesposobni za rad nego su slijedili mjeru koja je propisana, po meni sa razlogom naravno, ograničenje širenja virusa i ograničenje širenja zaraze. Međutim, kada mi kao zakonodavac propisujemo da netko mora da bi se preveniralo širenje zaraze ostati kod kuće u samoizolaciji dva tjedna onda ne možemo te osobe penalizirati sa nižim primanjima jer svi oni koji imaju prosječnu ili iznad prosječnu plaću su za vrijeme samoizolacije dobivali niže iznose plaće nego što dobivaju inače. I sad ću vam reći kako to izgleda na primjeru nekih ljudi, primjerice ljudi koji rade u zdravstvenom sustavu, koji su višestruko morali u samoizolacije, neki su bili po 4-5 puta u samoizolaciji, imaju plaću iznad prosjeka i onda su zapravo penalizirani iz mjeseca u mjesec odnosno svaki mjesec kada su u samoizolaciji jer dobivaju značajno nižu plaću. A zapravo samo slijede odluke ovog sabora i stožera i zapravo su odgovorni građani koji jesu prijavili da su bili u kontaktu. Dakle, njih smo penalizirali. Međutim, ajmo dalje. Koje su posljedice bile na širenje virusa kao što je istaknula kolegica Taritaš? Naravno da su ljudi da ne bi dobivali manju plaću pokušavali na sve načine, zapravo mnogi od njih, spriječiti da odu u samoizolaciju jer ako odu u samoizolaciju možda neće moć platit sve troškove života taj mjesec. I tako smo zapravo dobili bum širenja virusa i zapravo smo izgubili mogućnost trasiranja kontakata, što je jedna od ključnih mjera za sprječavanje širenja virusa. Pa ajmo još malo pogledat da li su svi u tome prošli isto. Da li su zastupnici koji su bili u samoizolaciji dobili manju plaću? Da li su išli na bolovanje na teret HZZO-a? Ne znam, ja nisam bila. Jel neko od vas bio pa zna? Meni se čini da nije niko dobio manju plaću. Zašto? Pa mislim ne moramo ni otvarat bolovanje, tu ko dođe, dođe, ko nije došo nije, koga nema može se i bez njega, obaveza nikakvog dolaska ne postoji, pa bože dragi ako nekog nema dva tjedna najčešće se neće ni primijetiti da ga nema. Pogledajte sad kako izgleda sabornica, isto tako jel. Pa onda kada se ističe od strane vladajućih kao argument da se ne nadoknađuje plaća za vrijeme samoizolacije u 100%-tnom iznosu argument tzv. moralnog hazarda da će mnogi to da će ili mnogi ili neki to koristiti zato da bi se odmorili doma dva tjedna, onda kada to govorite sa ove pozicije privilegirane zaista ispada cinično jer dakle vi koji jeste u privilegiranoj poziciji niti ne morate dolazit na posao i dobivate punu plaću, bili u samoizolaciji ili na Sejšelima npr. na odmoru, cinično govorite da nećete ljudima platiti 100% zabranu rada, dakle zabranu rada zbog mjere koju ste propisali da ne bi neki to baš zloupotrijebili. Pa mislim ako to nije cinično ne znam šta je. Dakle, završno, imamo na umu da moramo razlikovati situacije kada se građanima ograničavaju određena prava po sili zakona pa kada je to i opravdano. U ovom slučaju i je opravdano, pokušavamo smanjiti brzinu barem širenja virusa. Ali da kada mi namećemo to kao mjeru i kao ograničenje koje bi po svojoj naravi trebalo biti privremeno i koje bi svakako trebalo biti izglasano dvotrećinskom većinom u ovom Domu onda kompenzacija mora biti potpuna jer inače vam tako i tako mjera neće uspjet. I mislim da bi šteta po proračun bila daleko manja da smo išli na 100% kompenzaciju i da su ljudi prijavljivali kontakte i sami se prijavljivali i išli u samoizolaciju kad je trebalo nego šteta koju imamo od brzog širenja virusa po zdravstveni sustav i troškove zdravstvenog sustava. Pa ajmo malo tu cost benefit stavit u relaciju i izračunat šta bi nas manje koštalo ako je već trošak bio problem. A reći ću još nešto, problem je nadoknaditi ljudima 100% iznos plaće to je problem, a nije problem bio nać novce da se baš pred izbore isplati covid dodatak, to nije bio problem, ali baš pred izbore. Nije bio problem ni naći novce za povrat poreza za prošlu godinu baš pred izbore, evo baš ovih dana. To je sve slučajno naravno, to se slučajno poklopilo ti sinhroniciteti između Vlade i svemira su fantastični i uvijek se baš poklapaju tak tjedan, dva prije izbora, dakle to sve nije bio problem. A problem je bio ljudima koje smo prisilili da ne smiju radit platit 100% naknadu plaće. Evo pa neka građani odluče da li je to sve slučajno, da li je to dobro upravljanje državom, da li je to dobro upravljanje covid krizom i da li smo, a to je ključno pitanje, u cijeloj toj nesreći koja je zadesila nas i cijeli svijet bili svi jednaki pred zakonom, da li smo svi prošli jednako? Hvala.
I vama. I na kraju u ime predlagatelja gospođa Anka Mrak Taritaš, završno. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, jasno je i evidentno sutra će biti glasanja i ovaj prijedlog zakona neće proći i neće biti ni prvi ni zadnji prijedlog koji nema veze ni sa svjetonazorom, koji nema veze ni sa nekakvim drugim stvarima, ali apsolutno samo zato što je prijedlog došao od strane oporbe. Pa ja koristim ovu priliku i molim vladajuće da što hitnije naprave izmjenu Zakona o zdravstvenom osiguranju, da ova stvar koja je vezana i koja sigurna sam nikom nije sporna, a to je da netko tko je za vrijeme privremene nesposobnosti zbog transplantacije organa i tkiva za to vrijeme bude ima 100% plaću, ali ne bi trebalo biti sporno ni ovaj prvi dio. Dakle, kada je došla, kada je krenula pošast korone odnosno covid-19 ja sam svog dobrog prijatelja koji je liječnik pitala što činite, a on je meni rekao, gle to ti je bolest 19.stoljeća, točno možemo se odnositi kao što smo u 19.stoljeću, vodi računa o higijeni, maske na lice, nemoj ići blizu jednog drugog i smanji kontakte na najmanju moguću mjeru i ništa drugo za sada dok ne vidimo cjepivo, dok se ne vidi sve ostalo. I u kontekstu toga zaista oni ljudi koji su odgovorni, koji su savjesni, koji su isti čas rekli da, bio sam u kontaktu, imao sam kontakte te i te ili neko ko se razbolio od korone pa prijavio svoje kontakte ti su ljudi išli u samoizolaciju. Ne moram vas podsjetiti na onaj slučaj čovjeka koji je otišao na svoju njivu i zato što je otišao iz samoizolacije je platio kaznu od 8.000 kuna koji zapravo pokazuje ironičnost svega toga zajedno. Šta je uloga države? Dakle ja sam neko ko zaista vodi računa i sklona sam i nije to nikakva tajna, dakle ja sam na čelu stranke koja se zove Građansko liberalni savez, uloga države je da pomogne svojim građanima u ovakvim situacijama, uloga države je da ona prepozna krizne situacije kad bez države ne možemo funkcionirati, uloga države je bila da zaista potiče ljude da idu u samoizolaciju iz jednostavnog razloga jer na taj način smanjujete širenje virusa. Vrlo jednostavno, ako smanjite kontakte, smanjit ćete širenje virusa i tu smo lutali. Najprije je samoizolacija bila 2 tjedna, onda u vrijeme onog velikog broja zaraženih kad se to zaista bile one alarmantne brojke je bilo 10 dana, nitko znao zašto je 2 tjedna odnosno zašto je 10 dana, ali ok nekom morate vjerovati i na nešto se morate odlučiti. Dakle, zaista jednu poruku koju jasno hoću poslati, a to je ovaj zakon neće proći. Nije prošao pred godinu dana, neće proći niti sutra. I meni je to apsolutno jasno i žao mi je zbog toga, ali što je tu je, tako funkcioniramo, tako se većina odlučila. Ali lijepo molim ministarstvo zaista vodite računa, napravite izmjenu zakona, to će biti jedan od onih zakona gdje će biti onih zelenih na svim, dakle glavnina odnosno svi. Glavnina imamo mi i tu antivaksera koji misle da to sve zajedno, da je korona izmišljena, ali ok, svako ima pravo misliti nešto drugo. Napravite izmjenu zakona, odlučite se dakle imate dvije teme koje smo otvorili, jedna tema koja nema ne znam kom bi ona bila sporna, a druga tema je stvarno za vrijeme samoizolacije da je naknada 100% da ne bude smanjena naknada razlog zašto netko ne ide u samoizolaciju. Koje su posljedice korone odnosno Covida? Mi ćemo uskoro biti u slučaju da ćemo imati više cjepiva nego onih koji se žele cijepiti. Dakle, tu je važno da se procijepi nacija i dok se ne procijepimo u velikom broju korona će i dalje živjeti tu kod nas. Za scenarij korone se nismo mogli pripremiti, ali možemo se sad pripremiti za scenarij nečega drugog, pa daj Bože da ga ne bude, daj Bože da s ovom koronom završimo priču. Ali pripremit se za nekakav scenarij i ono što smo naučili iz ovog trebamo koristiti i dalje. Čak ne znamo ni koje su posljedice korone vezano uz one koji su preboljeli ili nisu preboljeli, imate one ambulante koje postcovid posljedice gledaju pa je kod svakog drugačije. Ja kad sam nakon korone sve što mi je tko rekao da trebam piti ja sam pila, C vitamin, D vitamin …/nerazumljivo/… ne znam što sve ne, to isto je blesavo, ali ne znate i mislite ok, ne može mi odmoć, može pomoć. A koje posljedice na mentalno zdravlje naših građana to ćemo tek vidjeti, na djecu koja nisu išla u školu, na djecu koja su izgubila socijalni kontakt, na obitelji u kojima se za vrijeme korone zaista krenulo nasilje na, poduplalo, tek ćemo vidjeti koje su posljedice korone. Ovaj zakon je, ovaj prijedlog je vrlo jednostavan. Ovaj prijedlog samo kaže državo, ministarstvo, vladajući dajte potičite da ljudi budu u samoizolaciji, ako potičete da se cijepi onda potičite i da ljudi ostanu doma i na taj način smanje kontakte i ne budu širitelji. Hvala lijepo.
Hvala i vama, imate jednu repliku od gospodina Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice evo pandemija je grozna stvar i zasigurno mi ne znamo kakve će biti sve posljedice. Međutim, ja bi ovdje postavio jedno moralno pitanje, dok država s jedne strane pomaže 680.000 ljudi koji rade, mi imamo ljude koji za 2.000 znaju da su bili u kontaktu, idu i prenose virus. Da li je normalno da ljudi za 2.000, znam da im je teško živjeti svjesni svoje uloge da će zaraziti još 100-tinu drugih ljudi i da mi sad ovdje raspravljamo o tim i takvim koji su napravili tolike štete zajednici? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Otvorili ste jedno vrlo zanimljivo pitanje. Da li država treba biti prema svim svojim građanima ista? Da li država treba ne razlikovati građane? Da li je država ta koja za vrijeme kad je neko u samoizolaciji treba reći, ja sam ti rekla da ideš u samoizolaciju? Ja sam taj koji sam rekao da moraš biti, ali za to vrijeme te penaliziram. Prema tome, država mora biti jednaka prema svima. Ja to znam često usporediti znate kad nestanemo sa ovog svijeta. Svi imamo pravo na pogreb, netko dobije malo bolji termin, netko malo lošiji termin, ali ovdje da vi odgovornost prebacujete i moralnost na ljude, a da država se pravi da toga nema, a neću vas podsjetiti one ideje gdje je država imala ideju da prati sve mobitele. Dakle, željela je pratiti sve mobitele, ali ne želi ovo regulirati. E, ta država ima malo problem. Hvala.
Hvala, nemate više replika, hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. A sada ćemo imati pauzu do 13 sati, a u 13 sati ćemo imati točku iznošenja stavova po klubovima, klubova i nezavisnih zastupnika tzv. slobodan govor. Hvala. STANKA U 12,19 SATI.