Gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle, Vlada RH utvrdila je prijedlog da Zlatu Hrvoj Šipek imenujemo za glavnu državnu odvjetnicu. Kao što je poznato 19.veljače glavni državni odvjetnik podnio je ostavku, nakon toga HS je donio odluku o razrješenju glavnog državnog odvjetnika. Po novoj proceduri koja je novim Zakonom o državnom odvjetništvu propisana Državno odvjetničko vijeće raspisalo je javni poziv gdje je dao rok od 30 dana da se zainteresirani kandidati koji ispunjavaju uvjete jave. Nakon što se javilo 6 kandidata, Vlada RH donijela je odluku o imenovanju povjerenstva koje je imalo zadaću obaviti razgovor sa kandidatima, nakon obavljenog razgovora izvršena je daljnja analiza i vezano za razgovor dakle odgovore koje su kandidati dali i izvršen je uvid u životopise kandidata, izvršen je posebno uvid u njihove programe. Dakle, ovo je po prvi puta da je procedura drugačija, da je procedura propisana na način da su se kandidati mogli javiti, da su podnosili programe, da su podnosili sve ostale dokumente koji su bili propisani javnim pozivom i zakonom. Nakon analize Vlada je utvrdila kao svoj prijedlog kandidata za glavnog državnog odvjetnika Zlatu Hrvoj Šipek koja je jučer bila i pred Odborom za pravosuđe, matičnim odborom gdje je odgovarala na pitanja članova odbora. Ja mogu ukratko reći vezano za njen životopis, dakle cijeli svoj profesionalni vijek ona je provela u državnom odvjetništvu, zapravo najprije u javnom pravobraniteljstvu, to je onaj građanski dio, onaj civilni odjel koji je nekad prije promjena Ustava koji je bio zaseban. Nakon što su te dvije institucije državno odvjetništvo i javno pravobraniteljstvo spojene ona radi dalje u jedinstvenoj instituciji i možemo reći da u cijelom svom radnom vijeku obnaša najviše funkcije i zaista sudjeluje u upravljačkoj strukturi. Ono što je važno za reć ona je čelni čovjek građanskog odjela već dugi niz godina, ona je također bila prva predsjednica Državnog odvjetničkog vijeća, to je ono nezavisno tijelo koje smo ustanovili, koje vodi brigu i koje donosi odluke o imenovanju i napredovanju državnih odvjetnika. Dakle, radi se o osobi koja u svakom slučaju zna i strukturu, zna i procese unutar državnog odvjetništva. A što se tiče njenog programa, program je mi smo ga ocijenili vrlo cjelovitim, program je dobar, program predviđa aktivnosti na svim poljima što se tiče rada državnog odvjetništva u onom kaznenom dijelu i dalje fokus je na borbi protiv korupcije i dalje je fokus vezano za postupanja u kaznenim predmetima ratnih zločina. Također kandidatkinja je sudjelovala i bila je dio radne skupine kada se radio poseban Zakon o oduzimanju imovinske koristi počinjene kaznenim djelom. U programu se predlažu određeni napreci u tom području, a posebno je istaknuto i mirno rješavanje sporova jer zaista RH nema razloga posebno sa jedinicama lokalne samouprave, općinama, gradovima, županijama da dugotrajno vode postupke. Mislimo da se tu radi o strankama koje bi se trebale između sebe dogovorit kako je ovdje to i u programu naznačeno. Veliki prostor za napredovanje i za daljnje unapređenje sustava jeste i zastupanje RH pred međunarodnim tijelima, arbitražama, pred međunarodnim sudovima gdje se također predlaže jedna posebna mjera. U programu se navodi da bi bilo dobro osnovati specijalni dio državnog odvjetništva što smatram da bi bila zaista dobra ideja. Mislimo da kada analiziramo i njen profesionalni put, kada vidimo da je obnašala sve odgovorne dužnosti unutar državnog odvjetništva, da poznaje procese, da poznaje i kadrove koje ima i da je potpuno svjesna i onih područja unutar državnog odvjetništva gdje je moguće ostvariti napredak, mislimo da je ona najbolji kandidat za ovo mjesto. Ona nema u svom profesionalnom radu, nema nikakvih dvojbenih točaka, nema nikakvih mrlja koje bi bile vidljive gdje bi je doveli u pitanje uopće kao kandidata. Ovo je u svakom slučaju jedan i presedan, na neki način, prvi put ćemo imati ako ju izabere HS imat ćemo ženu na čelu državnog odvjetništva i po prvi put to neće biti iz kaznenog odjela nego će biti iz građanskog. Ja znam da je ponajviše fokus i percepcija rada državnog odvjetništva vezano za kazneni dio, međutim nikako ne treba zanemariti ovaj građanski dio gdje se zastupaju interesi RH i koji je iznimno, iznimno važan. Što se tiče kaznenog državno odvjetništvo je sveukupno jedan veliki tim koji treba raditi zajedno i gdje treba biti u kaznenom dijelu treba biti sinergije između civilnog dijela i kaznenog kako bi zapravo ono što kvalitetnije funkcioniralo. Stoga evo za uvod toliko. Izvolite.
Prije nego što krenemo na replike ima ih 13, kolega Grmoja traži stanku. Izvolite.
Hvala. Dakle, ja mislim da je tužno da mi o ovako bitnoj funkciji raspravljamo uoči raspuštanja Sabora, da ova trgovačka koalicija bira glavnog državnog odvjetnika. Ali ja bih stanku zatražio jer je u HS jučer je zaprimljena predstavka s novim dokazima da je DORH omogućio inspektoru Ministarstva vanjskih poslova Božiću da sudjeluje u izradi očitovanja korištenog za odbacivanje kaznene prijave kojom je osumnjičen i sam inspektor ministarstva Božić. Sjetite se da sam premijeru Plenkoviću na aktualnom prijepodnevu ovdje prije 4 mjeseca uručio e-mail koji potvrđuje da inspektor Božić 2016.upozorio diplomate da šute o prijavi kršenje zakona o u Australiji. Još uvijek nisam od premijera Plenkovića, ali niti od ministra Grlića Radmana dobio pisani odgovor o tom dokumentiranom zataškavanju prijavljenog kršenja zakona u ministarstvo. Isto tako podsjećam da je DORH kaznenu prijavu odbacio istoga dana kada sam ovdje u Saboru postavio pitanje premijeru Plenkoviću i kada je premijer Plenković intervenirao i rekao da takve predstavke ne vode ničemu. Prema čl. 137. Poslovnika HS-a član Vlade je dužan pisano odgovoriti u roku od 30 dana, a ako član Vlade ne odgovori u propisanom roku tada je predsjednik Sabora dužan zahtijevati odgovor u roku od 8 dana. Tražim stanku radi konzultiranja o sumnjama da premijer Plenković i predsjednik Sabora Jandroković namjerno krše Poslovnik Sabora i zlorabe položaj radi zataškavanja korupcije u našoj diplomaciji u našim veleposlanstvima. Podsjećam, to je sve prema načelu gospodina Jandrokovića, čuvajmo leđa jedni drugima. Tražim stanku. Hvala.
Dobit ćete stanku. A ja vam mogu reći da odbacujem takve optužbe koje ste iznijeli na moj račun jer su potpuno neprimjerene, ničim utemeljene i dokazane. Dakle, malo pazite što govorite. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku kako bismo još jednom naglasili važnost izbora imenovanja glavnog državnog odvjetnika koji u RH predstavlja samostalno i neovisno pravosudno tijelo. Odbacujem sve optužbe koje je kolega Grmoja iznio u svom zahtjevu za stankom jer su ne paušalne i neistinite i nisu točne. Ono što je važno reći da je postupak za izbor glavne državne odvjetnice gospođe Zlate Hrvoj Šipek vođen sukladno zakonu, potpuno transparentan i pokazao je da je HDZ i ovaj Vladi prije svega stalo da DORH doista bude ono kako je i predviđeno Ustavom RH i njegova pozicija kao dio sudbene vlasti. Prema tome, dobro je da je ovaj proces krenuo, da je on proveden sukladno zakonu, dobro je da na čelo DORH-a dolazi osoba koja je upoznata s radom, koja je u tom istom odvjetništvu obavljala najviše funkcije. Doduše, prvi puta se susrećemo sa činjenicom da na poziciju prvog čovjeka glavnog državnog odvjetništva dolazi osoba državni odvjetnik koji dolazi iz reda građanskog odjela, ne iz kaznenog, ali s obzirom na sve dužnosti koje je obavljala, da je bila prva zamjenica glavnog državnog odvjetnika upoznata je s radom glavnog državnog odvjetništva i čini mi se da je njezin izbor praktično normalan, slijed njenog puta, njenog obavljanja dužnosti u glavnom državnom odvjetništvu i stoga ćemo mi u klubu podržati i mislim da je to dobro rješenje. Hvala.
Povreda Poslovnika kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Trebao sam reagirati i na vašu opasku jer nemate pravo ovdje iznositi svoje osobne stavove, a kolega Bačiću povrijedili ste čl. 238. Ja nisam iznosio nikakve paušalne optužbe nego dokumentirane optužbe. Ja za svaku riječ koju sam ovdje rekao imam dokumente, mogu vam ih pokazati, a u posjedu tih dokumenata je i Antikorupcijsko vijeće HS-a. A da je istina što govorim odnosno da nije laž dobio bi putne naloge iz Australije koje do dan danas nisam dobio.
Kolega Grmoja, hvala vam. Dakle nije bilo povrede Poslovnika, replicirali ste. A što se tiče moje intervencije ja sam odgovorio na vaše vrlo opasne optužbe da ja utječem na rad DORH-a. Dakle, ja sam se morao pred i kolegama zastupnicima, ali i pred hrvatskom javnošću vama obratiti i reći da to nije istina jednostavno. Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid vezano za ovu temu jer je izbor šefice ili šefa DORH-a najvažnija karika u borbi protiv korupcije i svakojakog kriminala. Poštovani građani, kao što vidite mi ovdje nemamo priliku birati, nema čak nijedne kandidatkinje, a kamoli dva kandidata koje bismo mi propitivali ovdje pred vama u izravnom prijenosu jer se izbor glavnog državnog odvjetnika mora izravno prenositi da svi građani čuju i da vide, a ne da nam se servira na HRT-u kao stranačkoj televiziji samo ono što mi moramo i trebamo čuti. Znači ovdje nema izbora, mi ne znamo po kojem filteru je izabrana jedna kandidatkinja, a ostali odbačeni. Ova Vlada pokazuje da želi slabe institucije, ona želi slab DORH, ona želi da DORH skuplja prašinu po najvažnijim predmetima. Nitko važan u ovoj zemlji za veliki kriminal i političku korupciju nije osuđen. I ono što je posebno važno, dragi građani, dolaze izbori. Vidite, o izboru glavne državne odvjetnice u ovoj slučaju, odlučit će presudno zastupnici protiv kojih se vodi jedna ili više ili deseci kaznenih prijava. Prema tome, ovo nije država, ovo je cirkus i od Sabora i od države. Zato na izborima koji dolaze pometimo ovaj ... [[Govornik se ne razumije.]] sa scene, borba protiv korupcije, posebno političke mora biti ključna u ovoj zemlji inače nikada nećemo ništa napraviti, nećemo izaći iz ovoga jada. Mi smo, stranka Promijenimo Hrvatsku, predali kaznene prijave protiv HNB-a u slučaju Franak, protiv HANFA-e u slučaju Faktoringa i znači kriminala oko mjenica bez pokrića. Podnijeli smo kaznenu prijavu protiv Raiffeisen banke jer je htjela utjecati na sudove, nismo dobili čak niti odgovor što je s tim predmetima, dragi građani, sve je jasno ovdje.
Kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike da bismo razmotrili prijedlog imenovanja nove glavne državne odvjetnice zbog toga jer DORH očigledno ima jako lošu percepciju javnosti, očigledno je da bježe iz tog, bježe od tog radnog mjesta ljudi sa ugledom i kvalitetom jer vidimo da se nije prijavio baš neki bitan broj kandidata, to je vrlo zanimljivo. Znači da su ljudi izgubili i oni koji bi htjeli se boriti za bolju RH izgubili su svaku nadu da bi se tu nešto moglo napraviti. Izgubili su nadu da bi se moglo realno pristupiti izboru kandidata, ljudi su jednostavno svjesni toga da se unaprijed zna tko će biti izabran i zbog toga se ne kandidiraju oni kvalitetni kandidati. DORH omogućilo je zajedno sa sudstvom da preko granice bježe ljudi s dvojnim državljanstvom, da se kaznena djela procesuiraju dok je čovjek živ, pa kad umre, možda će tek onda biti završen kazneni proces. Slučaj Franak znamo kakav je bio, tu su banke kao veliki korporativni igrači opljačkali hrvatske građane za 20 milijardi kuna, bilo je nekoliko kaznenih prijava, imamo friške kaznene prijave iz veljače, ja sam podnio tu kaznenu prijavu. Ništa se po tome pitanju nije poduzelo, za razliku od Republike Francuske u kojoj je, recimo, 2016. pokrenut kazneni progon jedine banke koja je ugovarala nepoštene kredite i ove godine je kazneni progon završen i kazna je presuđena. Banka koja je tamo ugovarala nepoštene kredite mora platiti kaznu u državni proračun, mora vratiti ljudima novac, i konačno, mora im čak platiti nematerijalnu štetu. U RH to izgleda kao znanstvena fantastika i zbog toga tražim stanku da još, da još malo razmotrimo pitanje novog glavnog državnog odvjetnika.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista vezano uz dodatne konzultacije uz ovaj zakon. Ključno pitanje je je li kandidatkinja članica nekih udruga. Ona je napisala da nije. Ako se sjetimo prošlog slučaja, također, smo imali informaciju da nije član masonske lože, ovdje sad imamo situaciju da opet se tvrdi da nije. Mi to ne znamo. Mene zanima jeste li vi to ispitali. Znači, odnosno je li to MUP ispitalo? Imate li vi pouzdane informacije da kandidatkinja nije član neke lože, neke tajne organizacije? Ja ću biti konkretan ovdje, ja bih volio znati je li član Komunističke partije bila nekoć. Toga nema ovdje, kaže nisam član. Je li bila? Volio bih znati i proteklo članstvo, kao i članova Vlade, je li gđa. bila član Komunističke partije Jugoslavije. S obzirom na dob i s obzirom na funkcije koje je obnašala, ja ću reći da je jako moguće da je bila. Želim njezino očitovanje, želim vaše očitovanje po ovom pitanju. Želim da s govornice kažete nije bila, jer to javnost mora znati, ili bila je, jer to javnost mora znati. I jedno pitanje konkretno i vama naravno i odvjetnici koja ovo vjerojatno, budućoj državnoj odvjetnici koja ovo gleda jer ćete je vi izabrati bez obzira na sve, što je s obitelji Čengić? Obitelj Čengić, radi se o četveročlanoj obitelji koja je poklana 1992. g. u selu Ervenik kraj Knina koji su, je li se zna tko ih je ubio, ljudi koji su procesuirani, a nikada, a ja sam to već pitao ovdje, ni vi niti bilo koji član Vlade niti Vlada RH nije dala tjeralicu za tim ljudima koji danas žive u Srbiji slobodni. Ubili su dvoje djece, 4 godine, 11 godina, majku i oca, zna se o kome se radi, osuđeni su, nema tjeralice. Zašto nema tjeralice? Zašto nema tjeralice?
Hvala vam. Kolega Richembergh, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba GLAS-a također, tražim stanku kako bismo dodatno proveli konzultacije, ali i podcrtali činjenicu da se izbor novog državnog odvjetnika, odnosno nove glavne državne odvjetnice odvija u nesvakidašnjim okolnostima. Prije svega, sam postupak provođenja ovoga natječaja, proveden je u vrijeme krize koja je sama po sebi ograničila mogućnost javnog djelovanja. S druge strane, događa se u trenutku kada i HS ima sužene standarde demokratskog odlučivanja. S treće strane, odvija se u završnici mandata, nekoliko dana prije raspuštanja HS-a i ne možemo se oteti dojmu da se u tim okolnostima i tom brzinom želi zapravo iznaći jedno kadrovsko rješenje koje neće dovesti do nikakvih promjena. U konkretnome slučaju, kad je riječ o glavnom državnom odvjetništvu i RH, prije svega, prva i osnovna zadaća je konstantan, stalan i beskompromisan proces borbe protiv korupcije jer zbog korupcije cijelo društvo ima čitav niz problema u svome funkcioniranju. U percepciji korupcije krije se neuspješnost društvenih institucija, RH je vrlo nisko rangirana što se ugleda, borbe protiv korupcije tiče i očito je da je za ovo rješenje trebalo pronaći osobu koja će biti beskompromisni borac, koja se neće ničega bojati, koja ima iza sebe bitke, ali isto tako i uspjehe. U ovome času mislimo da se oni koji predlažu ovo, prije svega, Vlada, opredjeljuju za liniju manjeg otpora i za rješenje uvjetno rečeno, koje neće donijeti apsolutno nikakve promjene na bolje, nego čak, štoviše zadržati status quo.
Javlja li se još netko? Ako ne, stavljamo u 10 sati. [[STANKA U 09,52 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,02 SATI]] Idemo s replikama, prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, poštovani kolege zastupnici i zastupnice. Da li je normalno u demokratskom društvu da na kraju mandata imenujete državnu odvjetnika ili odvjetnicu? Pa koji vas porivi vode? Što ste vi to do sada riješili u svome mandatu po pitanju kriminala, korupcije, što je do Državno odvjetništvo riješilo, osim, možda ćete lakše nabrojati što su sakrili do sada u, po pitanju i korupcije i kriminala? Odgovorite javno. Što ste vi do sada riješili u svome mandatu da ovako hitno imenujete državnu odvjetnicu, a Hrvatska je opljačkana i devastirana? Od lokalnih šerifa do vrha vlasti, puna korupcije, puna gliba, blata i to je ključno zbog čega su ljudi iselili [[Upadica: Hvala vam.]] Molim vas dajte razloge.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala lijepo. Bez obzira kraj ili početak mandata, DORH je bez čelnog čovjeka. Proveli smo proceduru, raspisan je javni poziv, Vlada je učinila sve što je trebala i predlaže kandidata, ova institucija treba dobiti čelnog čovjeka. Smatramo da je ovo dobar odabir, bili smo jučer na odboru, a na ovo pitanje što je učinila u borbi protiv kriminala, to ćete zapravo najviše raspravljati u okviru izvješća o radu Državnih odvjetništava, iz godine u godinu vidite pomake. Što se tiče mene u konkretnim predmetima, izvršna vlast ne postupa jer postoji trodioba vlasti, a mi smo evo, nakon dugo, dugo godina riješili pitanje smještaja USKOK-a, dakle jedne institucije koja se bavi progonom počinitelja organiziranog kriminala i pružili smo im, dakle, bolje uvjete za rad.
Kolega Grmoja, izvolite.
Zanimljivo je da je gđa. Hrvoj Šipek upravo borbu protiv političke korumpiranosti izostavila iz svog programa kojeg je jučer predstavila u Saboru. Izgleda da su premijer Plenković i predsjednik Sabora Jandroković pažljivo baš po svom ukusu izabrali novu šeficu DORH-a. Ja ovdje ponovno postavljam pitanje na koje predsjednik Sabora uporno izbjegava odgovor, znači 2 puta mi je odgovarao, ali nije odgovorio na pitanje što je učinio kako bi ja dobio odgovor na moje zastupničko pitanje koje sam premijeru postavio još u siječnju. I kako je moguće da dvije godine ne mogu dobiti putne naloge iz Australije, koje će biti konačan dokaz kriminala u našim veleposlanstvima kojeg štite premijer i predsjednik Sabora.
Kolega Grmoja, bez obzira što vi smatrate da ja ne mogu odgovoriti, ja moram odgovoriti, vi mene prozivate da štitim kriminal. To su strašno teške optužbe. A čime ih argumentirate, time što Vlada nije odgovorila na vaše zastupničko pitanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Dakle, ja sam više puta govorio, ponovit ću i sada. Od Vlade sam u nekoliko navrata zatražio da brzo odgovara na zastupnička pitanja, na ona na koje nije odgovorila. Na velik broj pitanja Vlada je dala svoj odgovor, na neka od njih nije i kada oni ne odgovore, onda mi iz Sabora tražimo da odgovore. To je ono što je u mojoj moći. Ali iz tog razloga povezivati to sa štićenjem kriminala, mislim da će svatko razuman vidjeti da tu nema ničeg drugog nego politikantstva. Izvolite odgovor, ministre.
Program sadrži odredbe i vidi se da je i njenom fokusu programa borba protiv ... [[Govornik se ne razumije.]] protiv i korupcije, dakle nema poseban termin politička korupcija, korupcija obuhvaća i političku i gospodarsku i bilo kakvu drugu korupciju. I ovdje samo hoću reći da borba protiv korupcije nije samo borba DORH-a i svih pravosudnih tijela. Borba protiv korupcije je zapravo borba svih sastavnica društva protiv ove štetne pojave.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. G. ministre. Kao što je moj prethodnik govorio, kandidatkinja za glavnu državnu odvjetnicu je iz svojeg programa rada nekako izostavila borbu protiv korupcije, konkretno borbu protiv političke korupcije. Jučer smo je pitali o tome i rekla je da se radi o omašci. Međutim, kada je davala izjavu, rekla je nešto što mi ukazuje da kod kandidatkinje za novu glavnu državnu odvjetnicu postoji apsolutna svijest da borba protiv korupcije nije prioritet. A to su riječi da se protiv korupcije borba ne vodi kaznenim postupcima. Dakle, kandidatkinja za glavnu državnu odvjetnicu smatra da se protiv korupcije ne treba ići kaznenim postupcima. S obzirom da ste i danas vi ovdje kao predlagatelj, a bili ste jučer i na odboru, moje pitanje je [[Upadica: Zahvaljujem.]] da li je i vaš stav da se protiv korupcije ne borimo kaznenim postupcima. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Uvaženi zastupniče, i sad sam rekao. Itekako se bori i kaznenim progonom, itekako se bori protiv korupcije i odlukama sudova, međutim, to je puno šira borba i to je borba cijelog društva, svih sastavnica društva, a pogotovo onim preventivnim …
Kolega, samo malo, kolega Zekanović, kolega Glasnović. Pravila su dobro poznata, svi ih se drže. Ja vas molim da jedino vas dvojica stalno radite problem. Hajde molim vas, jedan od vas mora izići iz dvorane. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ali donijeli smo novi Poslovnik kojim smo definirali koliko može zastupnika iz koje političke opcije, kluba sjediti u sabornici. Znači molim vas, ili kolega Zekanović ili kolega Glasnović, morate izići van. Hvala vam lijepo. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Dakle, da ponovim, itekako je borba protiv korupcije važna, onaj segment gdje se donose sudske odluke, gdje se pokreću postupci protiv onih koji su počinili određena koruptivna djela, međutim, jako je važno zapravo da sve sastavnice društva budu uključene u borbu protiv korupcije jer borba protiv korupcije ne obuhvaća samo segment procesuiranja i izricanja presuda. Ona je vrlo značajna u onim preventivnim postupcima koji se vode po zakonima koje je Hrvatska donijela.
Idemo sada na kolegu Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, uvaženi ministre i moja zamjerka i pitanje dolazi upravo na ovu tema koja je već istaknuta, to je možda i dobro da na ovaj način ukazujemo da početak rada predstavljanjem kandidatkinje za glavnu državnu odvjetnicu nije počeo dobro obzirom da je vrlo kontradiktorno davala izjava, a i u njenom programu, dio koji se tiče korupcije. A slažemo se da je to najveći problem hrvatskog društva, karcinom hrvatskog društva zbog čega ljudi odlaze iz Hrvatske, a građani nemaju povjerenje u institucije, posebno sustav pravosuđa. Prema tome, to nije dobro odrađeno i to baca sjenu na taj početak rada, a dodatnu sjenu baca to što će, ako bude izabrana, biti izabrana glasovima žetončića uskočkog optuženika. Prema tome, to je vrlo loš početak jer bez glasova uskočkog optuženika gđa. ne može postati glavna državna odvjetnica. Molim vas da to komentirate.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče, mislim da kandidatkinja koju predlažemo doista, njena profesionalna karijera koju je do sada imala, njen program rada daje nam veliku vjeru da će ona ovaj posao obavljati na najbolji mogući način. I vama mogu ponoviti, što se tiče borbe protiv korupcije, zaista smatram da je to iznimno važno pitanje, ja nisam tako doživio njene odgovore kako ste ih vi shvatili, ali u programu je vrlo jasno navela napretke, navela je načine kako poboljšati borbu protiv korupcije. Ja samo želim ponoviti ovdje, kao što sam rekao i u prethodnom pitanju, nije borba protiv korupcije samo one mjere koje poduzima pravosuđe. To je borba cijelog društva na svim razinama, to vi jako dobro znate i svatko mora u toj borbi protiv korupcije dati svoj doprinos.
Zastupnik Ostojić, izvolite.
Poštovani ministre, ja sam jučer ostao iznenađen zapravo da gđa. koja sigurno poznaje proceduru i strukturu ne zna zakona. Zakon o kaznenom postupku jer daje prednost inspekcijama i čekanje inspekcija, a da bi tek onda se postupalo temeljem naloga DORH-a, tako da se čudim kako tu izostaje vaša reakcija jer vas sam pitao isto. To je samostalno tijelo koje mora raditi svoj posao bez obzira na bilo koga drugoga. Ukoliko to prepušta onima koji za to nisu ovlašteni ili čeka samo ocjenjivanje, onda smo u ozbiljnom problemu, pa bi vas ja molio da to komentirate, na koji način možemo očekivati od državne odvjetnice koja ZKP ne zna.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Glavna državna odvjetnica upravlja sustavom, upravlja institucijom, ona radi sa svojim timom, ona ima kolegij zamjenika, ona ima prošireni kolegij gdje sudjeluju i županijski državni odvjetnici. Državno odvjetništvo je samostalno i neovisno pravno tijelo definirano takvo kao Ustavom i našim zakonom i Zakonom o kaznenom postupku i Zakonom o policijskim ovlastima, točno je definirano što radi policija, što radi DORH. Ukoliko imate primjedbi za nekakvi konkretni predmet, vi ćete to naravno, moći u nekakvoj zakonskoj proceduri istaći.
Kolega Pernar traži povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala. Ministar Bošnjaković vrijeđa zdrav razum i mene osobno kao zastupnika i svih drugih ljudi kada govori da je DORH neovisno tijelo. Pa mi smo vidjeli na bezbroj primjera da upravo politička vlast dirigira DORH-u koga treba procesirati, usmjerava, alocira novac za progon točno određenih ljudi, itd. Evo, to je samo moja sugestija, hvala.
Dobro, naravno da ste zaradili opomenu jer ste zloupotrijebili Poslovnik. Kolega Sladoljev, izvolite.
Dakle poštovani ministre, jučer je kandidatkinja u svom obraćanju rekla da će njena borba protiv korupcije ovisiti o tome kakvi će se zakoni donositi u ovom Hrvatskom saboru, da li će oni biti dobri ili loši i vi ste sad za vrijeme, dakle vašeg izlaganja govorili o borbi protiv korupcije. Mi imamo za otprilike 3, 4 sata jedan zakon u HS-u a to je dakle, objava registra svih troškova političara koje će Vlada dakle, odbiti. Pa i meni se čini da je licemjerno s jedne strane govoriti o borbi protiv korupcije i odbijati dobre zakone, a sami znate da je potrebno da hrvatski građani znaju na što odlazi njihov novac i da je potrebno da se ovaj zakon izglasa po uzoru na neke dakle, druge zemlje, tako da evo, možete komentirati tu činjenicu.
Izvolite odgovor.
Mogu komentirati na općoj razini. Naravno da dobri, jasni, precizni zakoni koji određuju tko što radi, tko je za što odgovoran, da pomažu u cijelom tom postupku i procesu borbe protiv korupcije. Međutim, ono još jednom i stalno ću to ponavljati, to nije samo borba DORH-a, to je zapravo postupanje svih sastavnica društva.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre. Evo, volio bih čuti sada odgovor na pitanje koje sam vam postavio kad sam tražio stanku. Jeste li se raspitali, ispitali i ustanovili jer to zanima mene, zanima hrvatsku javnost, je li slučajno gđa. kandidatkinja članica neke tajne udruge, jeste li napravili istražne radnje i zanima me je li bila članica Komunističke partije Jugoslavije? Znači, to su dva jasna i jednostavna pitanja, želim čuti odgovor. I jedno i drugo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče, kandidatkinja ispunjava sve one uvjete koje je trebala ispunjavati koji su navedeni u javnom pozivu. Ja privatno doista nisam provodio nikakve istrage u životopisu i u kandidaturi je navedeno sve ono što treba biti.
Kolega Bačić Ante, izvolite.
Hvala predsjedniče, poštovani ministre. Jučer sam postavio pitanje kandidatkinji za glavnu državnu odvjetnicu, sada prosljeđujem to pitanje i vama pošto mislim da tu u koordinaciji oko tog pitanja, to je kadrovsko pitanje u DORH-u, mislim da trebate surađivati zajedno pošto glavna državna odvjetnica sutra će biti ta glavna za koordinaciju cijelog sustava Državnog odvjetništva, a kroz izvještaje proteklih godina vidjeli smo i jednu malo visoku dobnu granicu u samom DORH-u, ali znamo da zadnjih 6, 7 godina nije bilo značajnijega prijema vježbenika u sami sustav pošto je bila ona i očigledna zabrana od samoga ministarstva, tako da apeliram na vas, među prvim sastancima koje budete imali sa glavnom državnom odvjetnicom sutra, da upravo to kadrovsko pitanje i zadržavanje stručnog kadra, a posebice prijama što većeg broja vježbenika i mladih pravnika koji zadnjih, skoro desetljeće nisu imali pristup DORH-u da ih integrirate u sustav što prije.
Hvala vam. Odgovor.
Zapravo, ovo je više sugestija nego što je pitanje. Potpuno uvažavam da je potrebno zapravo i na neki način dopuniti kadrovsku strukturu, točno, ona je jučer imala određene napomene po tome. Ali, dozvolite mi evo, da se i ja prisjetim, prije dvije godine, godinu i pol dana smo uveli u sustav 30-tak novih zamjenika općinskih državnih odvjetnika diljem Hrvatske, sve se radi zapravo o ljudima koji su bili i savjetnici i koji predstavljaju već veliko osvježenje na tim razinama. Sa ove više razine DORH-a su propisani i nešto stroži uvjeti, ali 30-tak ljudi koji su tada ušli u sustav predstavljaju jednu značajnu, tako da kažem kadrovsku injekciju.
Kolega Culej, izvolite.
Poštovani ministre. Ja sam zbog svojih stavova, zbog svojih zastupničkih pitanja došao u vrlo neugodnu situaciju pa sam završio i na DORH-u propitujući se za sigurnosnu provjeru nad jednim tužiocem na ratnim zločinima i vama sam uputio 6 zastupničkih pitanja u pisanom obliku još od 2017. na koje nemam odgovora. Pripremio sam i elaborate, dvije optužnice za novu glavni državnu tužiteljicu za čiji rad čisto sumnjam da će doprinijeti bilo kakav boljitak jer dolazi iz iste kolotečine koja već godinama Hrvatsku drži u jednom pravcu koji ne ide nigdje po pitanju procesuiranja ratnih zločina, po pitanju naplate ratne štete, po pitanje političke i druge korupcije i po mnogim drugim pitanjima, tu pomaka nema [[Upadica: Hvala vam.]] Hrvatskoj treba jedan mlad, energičan [[Upadica: Hvala.]] sposoban i bez ikakvih veza i [[Upadica: Kolega Culej, hvala vam.]] vezica iz bivšeg sustava.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče, sva pitanja koja ste postavili, ministarstvo ne može bez suradnje drugih tijela. Mi ćemo apsolutno inzistirati ono što nije nam dostavljeno da nam tijela dostavljaju i slali smo bili već u drugoj obavijesti. Ja imam potpuno drugačiji stav, uvažavam vaš stav, da bi trebalo možda nekog drugoga, ali naša ocjena je da je ovo kadrovsko rješenje i ovaj prijedlog glavne državne odvjetnice u redu i da će pokazati pomake u radu, a to se vidi iz samog programa rada.
Kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre Bošnjakoviću, jučer sam upitao kandidatkinju Hrvoj Šipek smatra li ona da trgovci, u ovom slučaju banke, koji su sustavno, namjerno ugovorili nepoštene kredite sa 300 tisuća ljudi i pritom ih opljačkali za 20 milijardi kuna, smatra li ona da takve trgovce, odnosno banke treba kazneno goniti i napomenuo sam primjer iz Francuske gdje je Francuska to učinila 2016. g. i 2020. g. banka koja je ugovarala nepoštene kredite, dobila je i kaznu koju mora platiti u proračun i mora vratiti novac potrošačima i mora platiti čak i nematerijalnu štetu koju su uzrokovali duševnim bolima i raznim drugim bolima koje su ljudi imali zbog jako, jako povećanih rata i kandidatkinja je odgovorila da nema temelja u principu za takav kazneni progon. Pa smatrate li vi da nema temelja za kazneni progon takvih trgovaca kao što su banke? Hvala.
Izvolite odgovor.
Čini se da to pitanje treba analizirati da li ima temelja za progon ili ne. To je predmet zapravo, donošenje državnoodvjetničke odluke po kaznenoj prijavi i to je u ingerenciji DORH-a, tako da s te strane i kandidatkinja je jučer dala odgovor, ja ga sad neću ovdje reinterpretirati, ali po meni te okolnosti i te činjenice, a ako je podnijeta kaznena prijava, DORH u nekom timskom radu, dakle, gdje će biti zastupljeni i civilisti koji znaju više o samom funkcioniranju banaka i bankarskog sustava, mislim da na tom tragu treba donositi odluku, ja vam sa ove pozicije ne vidjevši to ne mogu reći da ili ne. Ukoliko je bilo nekakvih zlouporaba, ukoliko je bilo takvih nezakonitih ponašanja, sasvim sigurno da odvjetništvo treba reagirati. Ali, kako je ovdje bilo, to ne znam, znam za one stvari gdje su vodili uglavnom građanski postupci gdje su zapravo bile transparentne odluke.
Kolega Beus Richembergh, izvolite.
Poštovani g. ministre, predstavljajući kandidatkinju, rekli ste da se radi o osobni uzornoga državnoodvjetničke karijere, rekli ste da je stručnjakinja za poslove arbitraže. Mi znademo da takvi ljudi moraju biti ljudi kompromisa, dakle ljudi koji pronalaze srednja rješenja, koja mogu zadovoljiti što je moguće više obje strane. Jednako tako, znademo da je građanski odjel zadužen za mnoga pitanja, između ostaloga i sporove s jedinicama lokalne samouprave, između ostalog i kod pripreme recimo, velikih važnih zakona, kao što je Zakon o pomorskom dobru. Nakon neke faze od 3 godine umrtvljavanja DORH-a, mi naprosto mislimo suprotno, da nama ne treba osoba kompromisa nego netko tko ima jasne, čvrste stavove, osoba koja je borbena, sposobna brzo, efikasno odlučivati, koja u tom smislu beskompromisna [[Upadica: Hvala.]] A vi ste se očito opredijelili za status quo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poznavajući kandidatkinju, ona jest i beskompromisna i odlučna i očekujemo da tako obnaša svoju dužnost. Ali, ovaj dio vezan za sporove između RH i jedinica lokalne samouprave, gradova i općina, mislimo da ne treba teretiti i zatrpavati sudove sa takvim predmetima. Mislimo da je te stvari dobro rješavati sa nagodbama, sa izvansudskim nagodbama pa i sa sudskim nagodbama jer mislimo da interesi u principu se tu ne bi trebali razilaziti ovaj nego zapravo interesi i općina i gradova i županije i RH bolje funkcioniranje RH u ukupnosti. I upravo u njenom programu stoji jedna takva odrednica gdje i ona smatra da je potrebno tu zapravo napraviti određene iskorake da do takvih sporova ne dolazi.
Kolega Bačić Branko, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre kada vam ovdje u Hrvatskom saboru oporbeni zastupnici, vama kao ministru i predstavniku izvršne vlasti postavljaju pitanje što ste napravili na progonu počinitelja kaznenih djela onda to prije svega govori o komunističkom mentalitetu i zastupnika i stranaka koje vam takvo pitanje postavljaju i svodeći svoje političko djelovanje na sintagmu „kadija te tuži, kadija te sudi“ i da im ustavna kategorija načela …/nerazumljivo/… vlasti ne znači ništa osim ukrasa u Ustavu RH. Zato mene interesira da vi ovdje nama i zbog toga sam digao repliku kažete što ste vi kao predstavnik izvršne vlasti, kao ministar pravosuđa u Vladi RH napravili kako bi jedno sudbeno tijelo, neovisno pravosudno tijelo kao što je Državno odvjetništvo napravili kako bi ono moglo doista u svom radu biti neovisno da bi njihovi uvjeti i način rada mogli [[Upadica: Hvala.]] odgovoriti izazovu koji je u Hrvatskoj danas.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče točno ste adresirali da mi kao izvršna vlast ne možemo postupati u predmetima i ne možemo na taj način radit određeni iskorak. Međutim, naša je zadaća da osiguramo materijalne uvjete za rada Državnog odvjetništva, naša je zadaća da vodimo računa da zakoni koji se primjenjuju da budu efikasni da omogućavaju dobre alate za funkcioniranje. Mi smo nakon cijelog niza godina gdje naše specijalizirano Državno odvjetništvo koje se bori protiv organiziranog kriminala USKOK koje nije imalo prostora za rad, koje je imalo vrlo loše uvjete za rad, mi smo osigurali prostor i oni danas imaju jedan dobar prostor i dobre uvjete za rad. Kao što sami znate predložili smo ovdje i izmjene Zakona o kaznenom postupku koji sadrži određene elemente i alate koji omogućavaju bolje postupanje i sudovima i državnim odvjetnicima kako bi bili što efikasniji u postupcima koji se vode protiv počinitelja kaznenih djela.
I zadnja replika, kolega Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani ministre, znajući da je DORH važna institucija zadnjih 30 godina mislim da hrvatski narod baš i nije zadovoljan sa radom DORH-a, ali zašto, zato što privredni kriminal i ratni zločini su jako sporo išli, u stvari sporo se procesuirali i nisu se brzo donosile te odluke. Ja nadam se, da će ova gospođa koja će biti vjerojatno izabrana će promijeniti tu percepciju, a to ćemo vidjeti na kraju njenog mandata. Međutim, dosadašnji rad DORH-a mislim da građani nisu baš dovoljno zadovoljni. Hvala.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče, ne mogu se ne složiti s vama da percepcija zaista građana o radu Državnog odvjetništva, ali ne samo o radu Državnog odvjetništva nego i cijelog pravosuđa nije pozitivna, ona je takva kakva je. Ja se uvijek trudim istaći zapravo da je istina ipak drugačija, a što se tiče ovog gospodarskog dijela, dakle gospodarskih kaznenih djela i progona počinitelja, očekujem tu iskorake ali vrlo često se radi o složenim kaznenim djelima, vrlo često se tu radi zapravo o jako kompliciranim procesima i s te strane čak i u njenom programu postoji zapravo jedna odrednica koja kaže da manjka financijskih istražitelja i tu treba napraviti određene dakle ovaj iskorake kako bi Državno odvjetništvo imalo taj suport stručnih ljudi vezano za gospodarstvo. Očekujem tu napredak.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi je SDP i zastupnik Bernardić.
Uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre danas je na dnevnom redu prijedlog izbora novog glavnog državnog odvjetnika. Mi u SDP-u nikako nismo optimistični zbog prijedloga Vlade da nova glavna državna odvjetnica postane upravo Zlata Hrvoj Šipek jer DORH zadnje 3 godine nije procesuirao korupciju, a danas je prijedlog osoba koja se nikada nije bavila kaznenim već isključivo građanskim pravom. Štoviše jučer nas je šokirala njena izjava da jedan od glavnih načina borbe protiv korupcije nije kazneni postupak, a dolaskom Dražena Jelenića što samo pojačava tu tezu ona je upravo postala prva zamjenica. Stoga ne bi željeli vjerovati da je riječ o osobi koja će zapravo nastaviti put svoga prethodnika, a to je jednostavno put zatvaranja očiju pred korupcijom. Ono što također posebno zabrinjava je da predložena glavna državna odvjetnica u svom programu je doslovno zaboravila na korupciju i posljedice koje korupcija ima na cijelu zemlju i naše građane. Apolitičku korupciju, pazi čuda ni ne spominje. Da joj možda nije netko šapnuo da tako treba biti ili možda računa na glasove onih u Hrvatskom saboru, na potporu onih protiv kojih se vodi u ovom trenutku kazneni postupak. O tome se ovdje radi i zato ovaj prijedlog koji dolazi danas na Hrvatski sabor i s kojih želite izglasati nikako nije dobar jer će u glasanju za novu glavnu državnu odvjetnicu sudjelovati i oni tzv. žetončići protiv kojih se vodi kazneni postupak. Podsjetit ću da je u travnju 2018. na Plenkovićev navod smijenjen glavni državni odvjetnik Dinko Cvitan koji je osvjedočeni borac protiv korupcije, koji sad nažalost hoda sa 3 tjelohranitelja zato jer mu prijete optuženici iz raznih korupcijskih afera. Razlog smjene je bio vrlo jednostavan, to je Plenkovićevo imenovanje svog poslušnika Dražena Jelenića koji je zapravo trebao štititi korupciju odnosno ne procesuirati je i štititi HDZ-ovce u aferama. Što se kasnije u njegovom radu pokazalo itekako točnim, prikladnije bi zapravo reći u njegovom ne radu jer nikakve naznake procesuiranja korupcije, nikakvih korupcijskih afera koje su razotkrivene od strane Državnog odvjetništva nije bilo. Dakle mandat poslušnika Jelenića obilježio je nerad glavnog državnog odvjetništva po pitanju procesuiranja korupcije. Za vrijeme njegovog mandata, a to je paralelno sa mandatom ove Vlade zadnje četiri godine, Hrvatska je po izvješću Transparency Interantionala potonula u društvo najkorumpiranijih zemalja na svijetu. Da, dobro ste čuli, na svijetu. Kao što je korona virus u kratkom vremenskom periodu upozorio na sve slabosti i hrvatskog društva i naše ekonomije, da nismo samodostatni u poljoprivrednoj proizvodnji, da ne možemo ovisiti samo o turizmu i samo o potrošnji isključivo uvoznih proizvoda, da nemamo industriju jer je ona uništena u privatizaciji i pretvorbi devedesetih godina, da Hrvatska nije u zadnje četiri godine napravila nijednu reformu zbog čega bi izlazak iz krize trebao biti lakši, tako je i korupcija zadnje četiri godine konstantno uništavala šanse naše zemlje za uspjeh. Ono izjeda naše društvo zbog korupcije mnogi naši građani imaju male plaće, umirovljenici žive u bijedi, investicija nikada nije bilo manje, mladi i obrazovni svoju budućnost ne vide u našoj zemlji. Uvjeren sam da nije bilo korupcije, te rak rane hrvatskog društva da bi građani naše zemlje zasigurno živjeli puno bolje. Ono što je loše, loše je što se krivci ne procesuiraju. Umjesto da DORH radi svoj posao, da procesuira one koji su umočeni u koruptivne radnje, DORH zapravo ne poduzima ništa. Dojam zadnje četiri godine ove Vlade je da DORH uopće ne postoji. I takav dojam zapravo je prilog u tezi tome da je korupcija kao da je postala poželjna u našem društvu i nešto sasvim normalno i protiv toga se moramo boriti. No, kako i ne bi bio prisutan takav dojam u hrvatskoj javnosti kada je na vlasti Plenkovićeva vlada koja je postala sinonim za korupciju. U povijesti naše zemlje ne pamti se korumpiranija Vlada od ove, tome u prilog govori bezbroj afera koje ih je više teško i na brojati jer ih je bilo toliko da se svaki normalan i pošten čovjek u ovoj zemlji mora posramiti takve vlasti. Potvrda da je tome tako stigla je i u obliku pljuske koju smo dobili iz Bruxellesa i u jednom detaljnom kompleksnom izvješću Europske komisije o stanju u Hrvatskoj, Europska komisija govori upravo da jedan od najvećih problema Hrvatske u mandatu ove HDZ-ove vlade upravo postala korupcija. I varate se ako mislite da će korona virus izbrisati kod građana sjećanja na korupciju i sve probleme s kojima se naša zemlja suočava. A vi u silnoj želi da profitirate na korona krizi jedino čime se bavite u ovome trenutku je datum raspisivanja parlamentarnih izbora jer se nadate da ako se izbori raspišu čim prije da će građani zaboraviti najkorumpiraniju Vladu u hrvatskoj povijesti i da će zaboraviti da žive teško. No nemojte podcjenjivati građane naše zemlje, građani nisu zaboravili. Građani nisu zaboravili da je osobno Plenković bio umočen u najveću korupcijsku aferu u povijesti Hrvatske u aferu Agrokor u kojoj su savjetnici izvukli stotine milijuna kuna, što je priznao i potvrdio sam premijer kada je smijenio Ramljaka i Martinu Dalić te pozvao savjetnike da vrate novac. Tadašnji glavni državni odvjetnik čak nije našao za shodno ispitati svjedoke tajnih sastanka u Vladi. Moje pitanje vama gospodine Bošnjaković, a i novoj glavnoj državnoj odvjetnici, hoće li se ona pozabaviti ovim slučajem kojeg je jednostavno zataškavao njen prethodnik. Građani nisu zaboravili da je iz ove Vlade zbog sumnje na korupciju moralo otići najmanje 10 ministara, građani nisu zaboravili kako su se Plenkovićevi ministri bogatili, nisu zaboravili jahte, vile, skupe Mercedese, prenamjenu zemljišta, imovinu bivših ministara kojoj se ne može dokazati porijeklo. Građani nisu zaboravili da je HS postao leglo političke korupcije vašom zaslugom i zaslugom vašeg koalicijskog partnera Bandića, a Hrvatskom vlada tzv. žetončić koalicija. Građani nisu zaboravili da se ova vlast održava na vlasti isključivo političkom korupcijom odnosno kupovinom zastupnika u Saboru, nekima od njih kako su pisali mediji se itekako pogodovalo. Moje pitanje novoj državnoj odvjetnici, hoće li se pozabaviti i slučajevima imovine uvaženih HDZ-ovaca kojoj se ne može dokazati porijeklo? Hoće li se pozabaviti kupovinom zastupnika u Saboru? Hoće li se pozabaviti korupcijom koju je zataškavao njen prethodnik? Hoće li se na kraju zabaviti i korona profiterima koji ovih dana pokušavaju iskoristiti ovu krizu i zaraditi na tuđoj nesreći, na nesreći građana koji ostaju bez posla i koji proživljavaju teške dane u vrijeme korona krize, poput recimo Plenkovićevog direktora pošte koji mimo Zakona o javnoj nabavi kupuje po duploj većoj cijeni opremu za 131 milijun kuna, a resorni ministar Butković navodno o tome ništa ne zna, iako je Vlada obustavila sve javne nabave ili npr. poput šefa HEP-a koji pod pokroviteljstvom ministra Ćorića i pod okriljem korona krize navodno mešetari državnim nekretninama ili poput glavnog državnog inspektora Mikulića koji za vrijeme korona krize zapošljava vlastitu ženu bez javnog natječaja na plaći od 17.000 kuna dok ljudi gube posao i sve teže žive? Hoće li se državna odvjetnica pozabaviti i slučajem Doma za starije i nemoćne u Splitu gdje je umrlo 20 osoba zbog pokušaja zataškavanja proboja virusa od strane ravnatelja Škaričića? Podsjetit ću, taj isti ravnatelj kojeg je postavio i kojeg štiti politički tajnik HDZ-a Ante Sanader je preko 10 dana ušutkavao medicinsku sestru koja je nažalost bezuspješno pokušavala prijaviti simptome oboljelih štićenika doma. I da ne bi bilo zabune, nisu to tamo neki nebitni HDZ-ovci kod kojih postoji sumnja na korupciju, to su sve Plenkovićevi prvi suradnici, njegovi osobni izbori, njegovi ministri u Vladi Dalić, Žalac, Tolušić, Kujundžić to je njegov prvi suradnik i bivši politički tajnik Kuščević, to je od strane njega imenovan novi politički tajnik HDZ-a Sanader, to su njegovi direktori javnih poduzeća, to su Plenkovićevi koalicijski partneri, Bandić i HNS to je sve njegov izbor, znači njegov izbor je i korupcija. Za kraj, nemojte podcjenjivati građane naše zemlje. Jedno je sigurno kad god budu izbori, građani će reći ne korupciji, reći će ne političkoj korupciji i žetončićima, reći će ne korona profiterima jer građani vam nisu niti zaboravili niti oprostili. I ne brinite za nas, mi smo spremniji nego ikada.
Povreda Poslovnika, kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika HS-a jer je kolega Bernardić lažno govorio, optuživao, klevetao zastupnike HDZ-a i to one koji u ovom trenutku nisu u sabornici pa ne mogu odgovoriti, stoga sam bio dužan to navesti. I sve što radi SDP i kada je u pitanju gospodin Sanader i traženje ostavke potpredsjednika HS-a govori ustvari o nemoći i očajničkom potezu SDP-a u ovoj predizbornoj kampanji.
Hvala vam kolega Bačić. Kolega Bačić bez obzira na ono što izrečeno smatram da nije bilo povrede Poslovnika, dakle klevete, laži i to dio su onoga što pojedini zastupnici govore, to je njima normalno, a to ne potpada pod povredu Poslovnika. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika jer uvaženi gospodin Bačić u svojoj navodnoj povredi Poslovnika omalovažava pamet svih nas koji sjedimo ovdje, ali i svih hrvatskih građana jer reći za Lovru Kuščevića primjerice da je korumpiran nije kleveta nego činjenica. Hvala.
Kolega Grbin ne znam kako možete reći da je to činjenica jel to ne postoji kao potvrda, to ćemo tek vidjeti da li je tako ili ne, ali vi očito imate tu moć da procjenjujete i da presuđujete unaprijed. To su neki ostaci iz nekih prošlih vremena, ali vaše pravo, vaša savjest. Izvolite, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Povrijedili ste čl. 238. Poslovnika kada ste na ovakav način govorili o mojoj sposobnosti prosuđivanja. Ja ne odlučujem o nečijoj kaznenoj odgovornosti, ali itekako vidim činjenice, itekako vidim dokaze, itekako vidim što se događalo i itekako vidim ono što svi drugi vide, a to je gospodin Kuščević korumpiran. To što vi ne želite to vidjeti, to na vašu dušu. Hvala.
Dakle mi ovdje nismo da sudimo, mi smo ovdje predstavničko tijelo i zakonodavno tijelo, a kada su se ljudi iz predstavničkih i zakonodavnih tijela upuštali u takve prosudbe to se je nazivala tiranija, ne demokracija, miješanje dviju vlasti koje je uvijek išlo na štetu ljudskih prava. Presumpcije nevinosti je dio demokracije, to jako dobro znadete i moja je dužnost da pogotovo o onima kojih ovdje nema, a govori se o njima na način na koji ste vi rekli da im stanem u zaštitu bez obzira što će u konačnici reći pravosudna tijela. Idemo dalje, sada je na radu zastupnik Marin Škibola u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Danas raspravljamo o državnom odvjetništvu, novoj kandidatkinji, međutim svi u Hrvatskoj znaju da je Hrvatska jedna zemlja duboke, ogromne, velike korupcije i da se HDZ 20 godina nije obračunao s tom korupcijom nego da je on kao sustav generator te korupcije. Odmah na početku moram reći da se ne znaju jasni razlozi ostavke Dražena Jelenića. Mene interesira zašto je on razriješen dužnosti? Ovdje se licemjerno navodi da je on podnio ostavku, ali vi ne govorite da ste ga vi ucijenili da podnese ostavku. Znači u dokumentu piše da je on dobrovoljno dao svoju ostavku i to je kao razlog. Međutim, jasno je da je Plenković slao poruke i da ste vi iz Vlade slali poruke da ako Jelenić ne da sam ostavku da ćete ga vi smijeniti. Pa recite službeno koji su konkretni razlozi zašto ste smijenili glavnog državnog odvjetnika? Znači budući da vi u samom službenom dokumentu to ne navodite, jednostavno obmanjujete ovdje zastupnike. Sama uloga DORH-a kao tijelo koje suzbija kriminalitet u Hrvatskoj je obmana. Građani znaju da je ovo tijelo glavni alat u rukama struktura koje drže glavne spone sustava pod kontrolom. Prilikom ovog izbora imali smo 6 kandidata, znalo se unaprijed da će HDZ instalirati nekog iz sustava i na takav način održati kontinuitet ne suočavanja s kriminalom i toleriranja istog. Prerizično bi bilo za HDZ da na čelo DORH-a dođe neki kandidat koji je izvan sustava, koji nije dio tog sustava koji ne poznaje sustav i koji ne tolerira funkcioniranje takvoga sustava. Prema tome, tih 6 kandidata koji su bili, oni su bili čisto forme radi i tu se stvarao jedan cirkus. Međutim, vi ste već unaprijed znali koga ćete vi postaviti za glavnu državnu odvjetnicu. I onda tu Plenković i Božinović glume neke regrutacijske centre, oni kao obavljaju razgovore, znači oni su kao neki žiri, razgovaraju sa kandidatima, znači to je sve predstava za javnost. I ta predstava za javnost, zbog takve predstave za javnost građani naše zemlje, mladi ljudi napuštaju našu državu, država propada, propada u raljama korupcije i kriminala, a sustav se kontinuirano održava, održava, održava i vi ne vidite u tome problem. Znači vi ne vidite u tome problem da se napokon mora suočiti sa kriminalom u Hrvatskoj. Ono što treba reći jest da se kriminal u RH uvukao u sve pore društva, infiltrirao se u najvažnije institucije RH, korupcija u pravosuđu je najveći problem i tu se hitno mora krenuti u čišćenje, potom se treba obračunati sa bankama koje su u Hrvatskoj oprale na milijarde kuna. Treba krenuti hapsiti istog trenutka ljude u institucijama koji su bili poluge za realizaciju kriminala. Znači Državno odvjetništvo mora promptno krenuti istraživati kome se pogodovalo, na koji način se pogodovalo i koji su ljudi u državnim institucijama učinili ovakvo bezizlazno stanje gdje su kriminalne strukture zapravo preuzele našu državu. Mene zanima zašto vi u Državnom odvjetništvu stopirate istragu RBA zadruga i interesira me tko vam je to naložio? Znači tko je stopirao te istrage i pod kojim objašnjenjem? Zato što imamo pravomoćne presude gdje ljudi pred sudovima svjedoče da su nosili torbe novca preko granice i to se prijavljivalo Državnom odvjetništvu, a Državno odvjetništvo ništa ne čini. Već 15 godina Državno odvjetništvo ništa ne čini po tim, po tom pitanju. I onda kako će građani vjerovati u institucije, znači kako vjerovati u institucije koje kao na lageru odbijaju sve te prijave. Da li će vodstvo HNB-a odgovarati za ogromne štete koje su učinili hrvatskim građanima svojim nedjelovanjem? Hoćete li gospođo Šipek krenuti raditi ili opet imamo predstavu za javnost jer nama je dosta predstave za javnost. Ako niste spremni za ovu funkciju nemojte je prihvatiti, nemojte je preuzimati jer koga mi više ovdje zavaravamo. Ljudi više ne vjeruju institucijama, DORH je izgubio apsolutno svoj kredibilitet, sav ozbiljniji kriminal stavlja se pod tepih, glumi se neka demokracija, imamo na 100-tinu tisuća lažno prijavljenih fiktivnih prebivališta koja se odjedanput aktiviraju prije izbora i onda mi pričamo tu o nekoj demokraciji. Znači, kada će se krenuti rješavati ta lažna prebivališta gospodine Bošnjakoviću? Kada će se krenuti to? Kakva je to demokracija? Znači mi, vi sad gledate da što prije izaberete glavnog državnog odvjetnika i onda da on ima mandat na 4 godine i da se opet ništa ne radi po tom pitanju tih lažnih prebivališta. Znači u Hrvatskoj su ugroženi temelji funkcioniranja sustava. Znači higijena funkcioniranja sustava, a to je demokracija je ugrožena. Ako želite farsu ja bi vam dao tu farsu, a tu farsu bi vam dao na način da sva oporba uopće ne izađe na ove izbore dok se ne riješi problem fiktivnih lažnih prebivališta. Jednostavno da se oporba ujedini i kaže vama, ako hoćete farsu tu evo neka samo HDZ izađe na te izbore dok ne riješite ta fiktivna prebivališta vi imajte 100% tu zastupnike, znači neka svi zastupnici u ovom saboru budu zastupnici HDZ-a i onda glumite tu farsu. Jer inače demokracija i izlaženje na izbore gdje imate 100-tine tisuća lažnih prebivališta nema nikakvog smisla. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, evo pred nama je danas Prijedlog Odluke o imenovanju glavne državne odvjetnice RH, vruća tema kao što smo vidjeli od početka današnjeg dana, a i vruća stolica. Prije nego što nešto kažem o samom prijedlogu, uvodno bih rekla par riječi o samoj državno-odvjetničkoj organizaciji jer smatram da je to važno radi javnosti koja nas prati kako bi dobili što potpuniji uvid u samu strukturu te organizacija, njenu nadležnost, a samim time i kako bi dobili sliku o pravima i obvezama glavnog državnog odvjetnika. Osnova za uređenje položaja i ovlasti Državnog odvjetništva je odredba Članka 125. stavka 1. Ustava RH. Tom je ustavnom odredbom definirano Državno odvjetništvo kao samostalno i neovisno pravosudno tijelo ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih dijela te poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH i podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i prava. Zakonom o Državnom odvjetništvu koji je sada na snazi novi iz 2018., propisana je organizacija Državnog odvjetništva, ovlasti državnog odvjetnika i zamjenika državnog odvjetnika kao i druga područja bitna za rad Državnog odvjetništva. Zakon osim odredbi organizacije Državnog odvjetništva sadrži pojedine odredbe o postupanju Državnog odvjetništva u postupcima u kojima sudjeluje kao stranka. Ovlasti glavnog državnog odvjetnika odnose se prije svega na područje državno-odvjetničke uprave. Pravilo je da svaki državni odvjetnik i zamjenik državnog odvjetnika je samostalan u svojem radu i odgovoran za svoj rad te odluke koje donosi. U konkretnom predmetu znači on sam odgovara za ishod tog predmeta i za sve odluke koje je donio. Izuzetno se ta samostalnost može ograničiti od strane čelnika Državnog odvjetništva ili čelnika višeg Državnog odvjetništva davanjem pisanog i obrazloženog naputka za postupanje i to jedino onda kada je to davanje, davanje takvog naputka potrebno radi jedinstvene primjene zakona. Uz sve ovo, naravno Zakon o Državnom odvjetništvu utvrđuje i to koji su uvjeti i kriteriji za imenovanje i razrješenje glavnog državnog odvjetnika te koje su njegove nadležnosti. Budući da je gospodin Jelinić kao bivši glavni državni odvjetnik razriješen dužnosti glavnog državnog odvjetnika odlukom ovog doma 28. veljače ove godine, Državno-odvjetničko vijeće je sukladno odredbama zakona objavilo javni poziv za imenovanje glavnog državnog odvjetnika te je nakon proteka roka za dostavu kandidatura koji je bio 30 dana utvrdilo kandidate koji su podnijeli prijavu i sve te prijave dostavilo Vladi RH sukladno zakonu. Ono što bih htjela naglasiti dakle proveden je redovni postupak imenovanja u slučaju kada je bio razriješen glavni državni odvjetnik. Povjerenstvo imenovano od strane Vlade provelo je razgovore sa svim kandidatima te je nakon toga utvrdilo prijedlog da se za kandidatkinju predloži gospođa Zlata Hrvoj Šipek. O navedenom prijedlogu raspravljao je jučer i Odbor za pravosuđe kao matično radno tijelo HS-a te je većinom glasova prihvatilo prijedlog. Na sjednici odbora gospođi Hrvoj Šipek kao kandidatkinji postavljena su brojna pitanja te smo imali prilike čuti na koji način promišlja o poboljšanjima unutar sustava te je isto tako bila svjesna, što je bilo vidljivo iz njenih odgovora, i problema koji postoje u samom sustavu. Čuli smo također da su nedovoljni rezultati u rješavanju predmeta ratnih zločina i da se time dovodi u pitanje zadovoljenje pravde uopće, a ono u čemu smo svi suglasni da je vrlo loša percepcija javnosti o postupanju i učinku i državnog odvjetništva kao i pravosuđa općenito. Smatram da je u tom pogledu i pred samom budućnom glavnom državnom odvjetnicom RH veliki izazov. Što se tiče predložene kandidatkinje samo bih istakla par riječi, dakle ono što je već rekao i ministar u uvodnom obrazloženju prijedloga, ona je svoj čitavi radni vijek provela praktički u tom sustavu, iako je to u početku kada je počela kao vježbenica nakon završenog Pravnog fakulteta počela je kao vježbenica unutar sustava javnog pravobraniteljstva što je kasnije nakon izmjena u Ustavu postao dio ovog današnjeg sustava. Dakle cijelo vrijeme je imala nekakvo prirodno napredovanje unutar tog sustava i smatram da je vrlo značajno da sve poslove koje je obnašala iz njenog životopisa vidimo da je te poslove obnašala stručno i kvalitetno. Bila je i prva predsjednica Državno odvjetničkog vijeća, dakle ima uvid u sve dijelove i segmente tog sustava. Naravno da je bilo i promišljanja kako je njen hendikep za imenovanje na ovu funkciju to što dolazi iz građansko upravnog odjela, a ne iz kaznenog odjela na ovu poziciju jer je to prvi puta, međutim ja osobno smatram da to nije hendikep jer prije svega poslovi glavnog državnog odvjetnika su poslovi državno odvjetničke uprave, a mislim da je osim stručnih, moralnih i etičkih kvaliteta u tom smislu vrlo važno i to da osoba ima izražene upravljačke sposobnosti te da dobro poznaje sustav i ljude kako bi mogla najkvalitetnije iskoristiti sve resurse koje ima u sustavu. Ono što je također za istaknuti je da je ona sudjelovala i do sada u nekim drugim profesionalnim organizacijama, također je dakle članica Ispitnog povjerenstva za polaganje pravosudnog ispita, Međunarodnog povjerenstva za postupanje po zahtjevima stranih ulagača vezane uz sporove koji proizlaze iz dvostranih ugovora RH iz područja poticanja i zaštite stranih ulaganja, edukator je na Pravosudnoj akademiji Državnoj školi od njenih početaka te autor većih obrazovnih materijala i stručnih radova. Ono što na kraju želim reći da glavni državni odvjetnik nije Superman i on sam kao niti nitko nijedan čelni čovjek niti jednog sustava ne može ništa, dakle za dobro funkcioniranja cijelog sustava bitan je cijeli sustav, svaki njegov segment, a isto tako i oni vanjski elementi odnosno sustavi s kojima taj sustav mora surađivati kako bi došao do nekih rezultata. Naravno da je danas percepcija u Hrvatskoj da je problem da ne kažemo bolna rana čitavog društva, stanje u pravosuđu i stanje i u samom DORH-u kao dijelu pravosuđa. Međutim, moramo biti svjesni da svi mi utječemo i na stvaranje percepcije. Ono što mislim da je svakako zahtjevna zadaća pred budućom glavnom državnom odvjetnicom, a to je i kako mijenjati percepciju javnosti, kako postići to da i sam rad DORH-a bude transparentniji prema našoj javnosti, kako bi javnost stekla ipak realniji i bolji uvid u same rezultate rada jel kada gledamo izvješća postoci govore ipak malo drugačiju sliku o rezultatima nego što ona je kao percepcija u društvu. Na kraju želim samo reći da će klub HDZ-a podržati prijedlog gospođe Zlate Hrvoj Šipek za glavnu državnu odvjetnicu i ja joj osobno želim puno uspjeha u radu. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista odnosno najprije gospodin Grmoja i onda gospodin Bulj.
Dragi ljudi, hrvatski narode. Vlada premijera Plenkovića je nekoliko dana prije raspuštanja HS-a odlučila instalirati glavnog državnog odvjetnika. Izabrali su gospođu Hrvoj ŠIpek osobu iz pravosudnog sustava koji po političkoj korumpiranosti nema premca u EU od kada je vodi ova Vlada, dakle Vlada Plenković, Vrdoljak, Pupovac, Bandić i ostali žetončići. Upravo je borbu protiv političke korumpiranosti pravosuđa gospođa Hrvoj Šipek izostavila iz svog programa koji je jučer predstavila ovdje u HS-u. Izgleda i to sam rekao u replici da je premijer Plenković pažljivo, baš po svom ukusu izabrao novu šeficu DORH-a. Nema sumnje da će gospođi Hrvoj Šipek povjerenje dati povjerenje kolege iz vladajuće koalicije uključujući i one kolege koji imaju bogato iskustvo u krivotvorenju različitih isprava, u zlouporabi položaja u kriminalnim prenamjenama zemljišta kao i ostalim prioritetima aktualne vlasti na odlasku. Manda ove Vlade potvrdio je više nego očitu potrebu rezanja pupčane vrpce koja čvrsto spaja DORH s vladajućom strukturom. No tu pupčanu vrpcu ne mogu prerezati osobe iz sustava koje najavljuju kontinuitet. Kontinuitet je potreban onima koji koriste privilegirane pozicije korumpiranog sustava i onima koji korumpirane pojedince postavljaju na položaje da im čuvaju leđa. Čuvajmo leđa jedni drugima, jednom je prigodom pojasnio svoju životnu filozofiju predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković. Hrvatskim građanima treba DORH koji će čuvati njihova leđa i njihovu imovinu od pokvarenih struktura, a ne treba im kontinuitet ovakvog DORH-a. Hrvatskim građanima na treba DORH koji odbacuje kaznenu prijavu istog dana kada premijer javno intervenira za svoje poznanike. Hrvatskim građanima ne treba DORH koji podnositelje kaznene prijave odbija pozvati na razgovor, a osumnjičeniku omogućava zataškavanje. Hrvatski narode, DORH nije moguće reformirati, DORH je potrebno razmontirati i kreirati pravosudni sustav koji će služiti hrvatskim građanima, a neće služiti održavanju pokvarene strukture. DORH ne treba estetski tretman nego treba žuran kirurški zahvat. U DORH-u treba širom otvoriti vrata, napraviti jaki propuh i pustiti svjež zrak kako bi naša Hrvatska prodisala. Postojeće stanje u pravosuđu je neizdrživo. To vidimo i sami bez poražavajući pokazatelja kojima nas alarmira EU i Europska komisija. Vladinom relativiziranju i ignoriranju političke korumpiranosti pravosuđa u Hrvatskoj se nažalost priključila i kandidatkinja za glavnu državnu odvjetnicu gospođa Hrvoj Šipek svojim programom i namjerom održavanja postojećeg sustava s kojim mogu biti zadovoljni samo oni koje nije sram glasovima osumnjičenika i optuženika iz vladajuće koalicije provesti ovakvo imenovanje glavnog državnog odvjetnika nekoliko dana prije raspuštanja Hrvatskog sabora. I za kraj, ja nisam zadovoljan stanjem u pravosuđu. Ne želim nastavak ovakvog sustava i neću, kao što neće ni klub čiji sam predsjednik to je Klub MOST-a podržati imenovanje gospođe Hrvoj Šipek na mjesto glavne državne odvjetnice. Nastavit će kolega Bulj.
Hvala na pomoći, izvolite kolega Bulj.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre, hrvatski narode koji očekuješ da dobiješ odgovore zbog čega Hrvatska korumpirana, zbog čega narod nema povjerenje u hrvatsko pravosuđe. 1000 pitanja se postavlja niti jedan odgovor ne dobijamo. Isključivo se održaje postojeće stanje. Uvaženi ministre od vas sam očekivao da objasnite zbog čega na kraju mandata ove trgovačke većine imenujete državnu odvjetnicu, umjesto sad na kraju mandata da prepustimo to idućem mandatu ovoga sabora, visokoga doma, kada narod odluči tko će biti ovdje predstavnik njihov. Vi isključivo na trgovačkoj većini želite ovdje sada zaštititi postojeće ono što sve niste poduzimali jer glavni razlog, ministre, glavni razlog odlaska ljudi iz RH 2/3 prazne, što su prazne, je nepovjerenje u pravosuđe. Klijentelizam, korupcija, kriminal cvita. Sve vrijednosti koje smo imali pravosuđe je uništilo. Državno odvjetništvo nije odradilo svoj posao. Osobno sam godinama i prije nego što sam bio saborski zastupnik davao kaznene prijave, predavao, za oružje, za obranu Cetinskog kraja, milijun i 400 maraka, nikada nisam dobio rješenje da li će se vratiti narodu taj novac, kada je trebalo oružje biti potrebnije nego kruh '90. godina kad je se klalo, palilo, srbočetnička armada na tim područjima. Taj novac gdje je završio ministre? Sadašnja vaša, vaš kandidat za državnu odvjetnicu je od '80. godine, ja kad sam ima 8 godina ona je počela raditi u životopisu, 8 godina, što je ona to napravila do sada, koje predmete je riješila, koje je predmete riješila. Da li je riješila gospodarski kriminal, da li je riješila lokalne šerife, da li je riješila ono što je se događalo u mojoj Cetinskoj krajini što sam ja prijavljivao, preuzimanje autoprijevoza najjače tvrtke Promet, koji je prometovao na području bivše Jugoslavije koja je uništena i predana u ruke bez kune? Da li je riješeno oni koji su tili imali namjeru, ne namjeru nego bio je gotov zagaditi rijeku Cetinu razno raznim industrijskim otpadom? Ja sam suđen zbog toga. Da li je riješen problem onih koji sam ja stao, a to su radnice Dalmatinke? Mene ste privodili, šta sam stao iza njih bez obzira što sam tada bio i djelatni časnik Hrvatske vojske, što je uništeni domovi zdravlja. I to je rezultat, ministre, što je u rodilištima ne čuje se plač nego na autobusnim kolodvorima, zbog DORH-a koji ne radi svoj posao. Što je sa mojom kaznenom prijavom 2017. gdje je Todoriću davano da može mjenice bez pokrića 10 milijardi kuna priko HANFA-e i HNB-a, 10 milijardi kuna je koristio mjenica bez pokrića. 10 milijardi. Izravan udar u monetarni sustav RH. Veleizdaja. Pljačka. To narod zna, vi morate poslati ove poruku, što je rekao kolega Grmoja. Demontirajte ovaj sustav. Nećete se imati na ovim izborima, možda još nešto ćete imati, na idućim neće imat tko vas glasati, osim samo, ustvari, ostat će samo nekoliko starijih ljudi. Popljačkana je Slavonija, naša ravnica, opljačkane su naše luke, naše pomorsko dobro. Na pomorskom dobru se stvaraju koalicije u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Predsjednik skupštine Splitsko-dalmatinske županije svome članu je riješio priko svog koalicijskog partnera Bobana i Sanadera da dobije koncesiju na Benama, plaži, ej, koalicija se rješaje na našem pomorskom dobru, našega naroda, još ogradite to, da se nemaju pravo ljudi ni kupati ni Splićani ni Sinjani ni nitko. I još jedno pitanje bi vas postavio. Što je sa ratnim zločinima? Što je sa vapajem Vukovara, sa vapajem ... [[Govornik se ne razumije.]] sa vapajem brojnih zločina koji su napravljeni na mome području cetinskog kraja, što je s tim? Čujete li vi taj vapaj? Je li ste se vi toliko odnarodili pod ovim svjetlom da ljudi koji su logoraši bili u srpskim koncentracijskim logorima, mene zovu pa da ja ih moramo voditi u DORH, da ne mogu riješiti svoja prava?
Hvala g. Bulj. Sada stajalište Kluba zastupnika SDSS-a iznosit će g. Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, kolegice i kolege. Izbor glavnog državnog odvjetnika je važan posao Vlade u pogledu predlaganja i još važniji posao Sabora u pogledu prihvaćanja onoga ili one koji je predložen i kao i kod prihvaćanja godišnjih izvještaja DORH-a, tako i kod ovoga izbora, to je tema koja zaslužuje najveću pažnju ovoga Doma. Zbog toga što o DORH-u ovisi mnogo toga u našem pravosuđu. Ovisilo je i ovisi i danas i ovisit će u budućnosti i iz tog razloga ne čudi što čujemo polemičke tonove, kritičke tonove jer ljudi su u pogledu stanja u pravosuđu s pravom nezadovoljni. Netko iz ove perspektive, netko iz one, ali kao i nizu drugih stvari, nakon ulaska u EU, kod nas se kriteriji za izbore i kriteriji za imenovanja i za postupanja počinju pogoršavati, ne unaprjeđivati i to moramo toga biti svjesni. I ovaj izbor i ovi kandidati koje smo dobili, kandidatkinje pokazuju da je sve manji broj onih koji .../nerazumljivo/... pokazuju ozbiljan interes za takve funkcije kao što je izbor glavnog državnog odvjetnika. Nažalost tako i sa nekim drugim funkcijama, ljudi od struke, ljudi od autoriteta, iz nekog razloga se klone ovakvih funkcija. I kad je posrijedi Ustavni sud i kad je posrijedi su ključni sudovi u zemlji i moramo se zamisliti zašto je to tako i moramo nešto napraviti da se to promjeni. Dakle, umjesto da imamo proces u tom pogledu napredovanja, mi nažalost ne možemo konstatirati da imamo proces napredovanja. DORH, a to nije ni čudo, je kod nas zapravo, samo u nekim razdobljima bila favoriziran segment pravosuđa, bilo javno, bilo u pogledu djelovanja političkog sustava, ali faktički DORH je nažalost bilo tretirano kao treće prase, 13. prase pravosudnoga sistema. Malo se činilo da ga se ojača. Malo se činilo da mu se pomogne da razvije autonomiju, profesionalnost i kompetencije. U sve složenijim i sve brojnijim predmetima koje može obavljati, od predmeta koji se tiču gospodarskog kriminaliteta pa do predmeta koji se tiču traumatičnim i dramatičnih stradavanja ljudi u okolnostima rata koje smještamo u dimenziju međunarodnog, povrede međunarodnog humanitarnog prava. Dok ovo govorim uvijek imam na umu čestite odvjetnice i odvjetnike, suce i sutkinje koji mogu pomisliti da na njih mislim, ali ne mislim. Većina čestito obavlja svoj posao i plaćena je slabo. Radi u okolnostima koji su neprofesionalni, sa sredstvima koje su često donacije drugih zemalja, a ne naše zemlje. Dakle kad biramo, u ovom slučaju novu kandidatkinju za glavnu državnu odvjetnicu, to trebamo imati na umu i ako je moguće uz sve rezerve koje možemo imati, ako je moguće pomoći da taj segment pravosudne vlasti počne funkcionirati što je moguće bolje, da što je moguće manje čujemo prigovora kako netko utječe na to iz političkih, ali nemojte misliti samo iz političkih, ima i drugih točaka iz kojih se utječe i koje nisu ništa manje moćne nego što možda Vlada. Kad nešto dođe na sud tko utječe? Onaj tko ima novac, onaj koji ima boljeg odvjetnika, onaj koji može duže razvuć. Taj iscrpi i oslabi posao državnog odvjetništva i njihovih zamjenika, sve to moramo imati na umu i pokušati kada usvajamo proračun, pokušati kada osmišljavamo funkcioniranje, poboljšanje funkcioniranja naših pravosudnih institucija učiniti nešto da se to promijeni. Prije svega, prije svega ekipiranje, prije svega izbori na ključna mjesta jesu važni primjeri. Jer ako neko svojim primjerom na važnom ključnom mjestu u sudstvu ne pokazuje najbolje pa to se prenosi dalje. Ako mi iz politike šaljemo dvosmislene iskaze ili „Za dom spremni“ ovo ili ono, pa što će onda reći ljudi koji sude? Ako mi iz politike smatramo da jedan ratni zločin se treba suditi do koljena devetoga, a drugi se ne treba suditi jer to se moglo, moglo se minirat, moglo se ubijati, moglo se odvoditi, moglo se protjerivati, namjerno govorim ovim riječima zato što je to zapriječeno kaznama međunarodnog humanitarnog prava, o kome god da je riječ. I sada će se neko javiti pa će reći Pupovac misli samo na Srbe, ne mislim. Na mene je stradanje Hrvata u Vukovaru, Erveniku koje je spomenuto dakle obitelji Čengić ili u Škabrnji ili bilo gdje drugdje jednako bolno kao i stradanje Srba po dalmatinskim selima, po Zapadnoj Slavoniji, po gradovima na početku izbijanja sukoba. Tako da tu knjigu moramo zatvoriti na način da stvorimo i omogućimo državnom odvjetništvu da autonomno radi, da ih ne ucjenjujemo iz svojih vlastitih političkih interesa kao što to čine pojedinci da bi došli na vlast. A u nizu je slučajeva je bilo ljudi da su dolazili iz stranaka da su dolazili na vlast na tome, a vlast koja dolazi na tome ne može biti dobra vlast i ne može osigurati adekvatno pravosuđe, nažalost. Imamo dovoljno primjera do sada da se to može potvrditi. Što se tiče konkretnoga izbora, već sam rekao, kroz nekoliko proteklih godina izbora nismo imali sreće sa izborom glavni državnih odvjetnika. Reći ću samo tom formulacijom. Kandidatkinju, o kojoj danas raspravljamo i trebamo birati, ona to treba imati na umu. I zbog sebe i zbog nas, a prije svega zbog onoga zbog čega će obavljati tu dužnost. Vratiti minimalno povjerenje svojim zamjenicima i zamjenicama, vratiti minimalno povjerenje kod građana u Republici Hrvatskoj koje, nažalost, je ispod minimuma. I istovremeno, uvjeriti Vladu da državnom odvjetništvu, uvjeriti pravosudni sistem, surađivati s policijom na načinu koji neće jedni druge opstruirati kao što je to bilo dosad u nizu slučajeva i stvoriti pretpostavke da Državno odvjetništvo radi što je moguće bolje. Na kraju, kada govorimo svatko od nas može reći suvišnu riječ i ja to tako gledam, ali kada je suvišna koja jako zvoni treba reći da nema prostora danas i ne smije biti u našoj zemlji na riječi oni ili mi.
Hvala lijepa. Idemo dalje, sada ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku govorit će gospodin Lovrinović i piše gospođa Sabolek.
Poštovani građani, vama se prije svega obraćam. I danas vi vjerojatno pratite ovo zasjedanje Sabora, vidite ovdje mi nemamo priliku za izbor glavne državne odvjetnice ili odvjetnika, ona će se postavit. Dragi građani, nije li ironija i tragedija ovoga društva da će o glavnoj državnoj odvjetnici koja je ovdje predložena po ne znamo kojem filteru jer je ne možemo čuti da će presudno odlučiti nekoliko zastupnika koje taj isti DORH istražuje. Netko maloprije reče da nismo posljednjih nekoliko godina imali sreće sa državnim odvjetnicima, pa nismo imali jer su uvijek postavljani. To je ključna osoba koja treba štititi poredak, zakonitost, red u ovoj zemlji. Međutim, što želi ova Vlada? Ona želi svoj DORH, ona želi svoju Poreznu upravu, znači ona želi slabu državu, slabe institucije. Zato se građani ili kako se to kaže narod osjeća, mi se osjećamo nemoćni. Dosta nam je ovih predstava, izbor državnog odvjetnika je prevažno pitanje za svaku zemlju i to mora biti i za Hrvatsku. DORH ne smije biti mjesto gdje se skupljaju predmeti, gdje se skuplja prašina. Ispred stranke Promijenimo Hrvatsku podnio sam tri kaznene prijave, jedna je protiv HNB-a u slučaju Franak, druga je protiv HANFA-e zbog pranja novca odnosno mjenica bez pokrića, treća protiv Raiffeisen banke koja je javno tražila usluge raznih PR stručnjaka da vrše pritisak na sudove i na suce. Prema tome, vidimo da je u ovoj zemlji bezakonje. U tom bezakonju se najbolje snalaze ovakvi ljudi i ovakve političke strukture. Zato dragi građani, pojedinačno se osjećamo nemoćnim, ali sada kada dođu izbori taj dan smo mi svatko je pojedinačno car. Pišete mi da ne vrijedi, ukrast će izbore. Ma nek ukradu nešto, ali ne mogu ukrasti sve, ali vas 47% ne može sjediti kod kuće kada su izbori i očekivati da uredimo Hrvatsku kako treba. Može se nas nekoliko ovdje boriti kao lavovi i drago vam je to čut, ali nam treba vaša snaga, vaša moć, vaši glasovi da na sljedećim izborima pometemo ovaj kukolj s političke scene i da konačno Hrvatsku okrenemo u pravom smjeru prema blagostanju, miru i zakonitosti. Ova Vlada i prethodne one žele slabe institucije, one žele Poreznu upravu slabu. Kada sam pitao koliko ima nenaplaćenih poreza u dopisu, odgovorili su 28 milijardi kuna. Zamislite Porezna uprava nije naplatila do sada 28 milijardi kuna, a mi se gušimo u problemima. Zamislite da su naplatili samo, da je 50% manji iznos te naplate 14 milijardi što bi nam to sada značilo. Svake godine otpisuju milijardu i pol do dvije, kada sam pitao po kojim kriterijima kažu ne možemo vam zastupniče to dogovorit to je poslovna tajna, znači diskrecija ljudima svojim. Jel to po stranačkim linijama? Ne znamo. Znači tražim da se iz glasovanja o glavnoj državnoj tajnici izuzmu oni zastupnici protiv kojih se vodi bilo kakav kazneni postupak. Oni bi to morali sami učiniti, to je minimum morala koji se ovdje očekuje kao saborskih zastupnika. U tom smislu oni će ako postupe drugačije to će biti vrhunac ruganja u lice nama građanima. Pa prema tome, poštovani građani nemam vam ništa drugo poručiti, DORH nema financijske forenzičare stručnjake, zamislite kako će oni donositi odluke i istraživati vrhunske financijske malverzacije i gospodarski kriminal. Ne mogu, potplaćeni su, nemaju dovoljno mjesta. E pa zato im je stalo, oni bi najradije da nema DORH-a, a ako je već tu onda treba biti njihov pod kontrolom. Iz ove govornice vam šaljem jednu od posljednjih poruka jer ovaj će se Sabor ubrzo raspustiti. Pozivam vas, shvatite već jednom, shvatimo već jednom da na izborima naš glas vrijedi i ja vas pozivam da promijenimo konačno Hrvatsku zajedno. Hvala vam.
Hvala i vama. Gospođa Sabolek, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Poštovani građani, kolegice i kolege. Glavni državni odvjetnik Jelinić je smijenjen, taj državni odvjetnik nije napravio ništa kao ni drugi prije njega, kao što neće napraviti niti gospođa Zlata Hrvoj Šipek. A zašto? Zato što ih bira ova HDZ-SDP većina u Saboru, isto tako ih može smijeniti ako diraju u osinje gnijezdo, drži ih u šaci. I kako takav politički postavljeni odvjetnik može raditi svoj posao i trpati kriminalce u zatvore kada ga ti isti kriminalci i njihovi predstavnici u Saboru postavljaju na dužnost i odlučuju o njegovoj sudbini. Gospođa Zlata Hrvoj Šipek je već skoro 30 godina u ovom kriminalnom sustavu, 30 godina, a 15 godina je zamjenica glavnog državnog odvjetnika. Ova gospođa 15 godina gleda kriminal, gleda kako se štite i ne procesuiraju teški kriminalci, dijete ovog korumpiranog sustava i od nje mi trebamo očekivati promjene? Pa samo tijelo Vijeće Europe za borbu protiv korupcije GRECO upozorilo je ovu korumpiranu Vladu da promijeni način izbora imenovanja glavnog državnog odvjetnika, ali i predsjednika Vrhovnog suda. Jesu li to napravili? Pa naravno da nisu, pa prvi bi bili oni procesuirani kada bi glavni državni odvjetnik bio hrabra, moralna i nepotkupljiva osoba. Bez uvrede gospođo Hrvoj Šipek, ali vi ste spremni za mirovinu, vi nemate u sebi želje i mladosti za borbom protiv kriminalaca kao što bi imali prije 10 ili 20 godina, možda i to pod uvjetom da vam je borba dozvoljena od vaših političkih šefova. Vi ste gospođo marioneta, lice koje će glumiti glavnog državnog odvjetnika, a nakon toga ćete u mirovinu i to bi rekla zasluženu jer ćete zasigurno profitirati od ove marionetske pozicije. A za to vrijeme nećete napraviti ništa, procesuirat će se možda samo za koje dobijete zeleno svjetlo. Šta ćete mišiće pokazivati samo na otpisanom Bandiću? Dokazivati da je pravosuđe funkcionira, da DORH funkcionira, da USKOK funkcionira, da sudstvo funkcionira? Ne, umjesto da si postavite cilj da ćete godišnje procesuirati 10 slučajeva korumpiranog kriminala i raščistiti ovu kriminalnu družbu, vi u svom programu stavljate prioritet da sklapate nagodbu sa kriminalcima. Zar mislite da narod želi da i dalje teški kriminalci izvlače se uvjetnim kaznama i sitnim novčanim kaznama? Narod želi da ih strpate u zatvor, na maksimalno zaslužene kazne kako ne bi više nikada nekome palo na pamet da bezobrazno i bez skrivanja harali ovu državu. Kakve nagodbe, gđo. buduća državna odvjetnico? Možete vi nas uvjeravati koliko želite da želite rasteretiti sudstvo, prava je istina da ćete i dalje puštati kriminalce da nam se smiju sa slobode i dalje neometano pljačkajući naš narod. Gđo. Hrvoj Šišek, imate još vremena da odustanete od kandidature za glavnu državnu odvjetnicu i otiđete u mirovinu sa koliko-toliko neokaljanom časti. Znate da ćete biti marioneta, znate da ćete plesati kako kriminalci sviraju, vi niste osoba za obračun sa kriminalom. Hvala.
Gđa. Anka Mrak Taritaš govorit će u ime Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Prema službenom pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u iz 2019. g., RH je zadnja, baš zadnja, od tada još 28 država članica i to prema dojmu građana o neovisnosti pravosuđa. Kao razloge za taj dojam građani Hrvatske navode i to u jednakoj mjeri pritiske politike i ekonomskih i drugih interesa. Nepovjerenje građana u pravosuđe ruši temelje povjerenja u državu. Osnovna načela kao što su jednakost pred zakonom i pravo na pošteno suđenje, dovedena su u pitanje i to je već odavno znak za zvono na uzbunu. Nažalost, ovim izborima odnosno načinom izbora, to se neće promijeniti, čak štoviše, bit će obrnuto. Postupak izbora svodi se na to da Državnoodvjetničko vijeće raspisuje poziv a onda tobožnje povjerenstvo sastavljeno od ministara u Vladi saslušava kandidate, to ne ulijeva povjerenje. Tim više što se radi o krajnje netransparentnom postupku u kojem niti javnost niti njihovi izabrani predstavnici, saborski zastupnici, nemaju uvid u sve podatke koje bi trebali imati. Sve se zapravo svodi na slijedeće, nekoliko ministara, svi članovi iste stranke iza zatvorenih vrata odlučuju o kandidatu a onda saborska većina i to najobičnija, dakle opet grupa ljudi iz iste stranke i nekoliko zastupnika koji su žetončići u džepu višestrukog USKOK-ovog optuženika, tu odluku potvrdi. I onda se pitamo zašto naši građani najmanje od svih građana EU-a vjeruju u neovisnost pravosuđa od politike? U cijeloj priči zapravo nejasno je zašto uopće trošimo vrijeme na glumljene neke procedure. Gđa. Zlata Hrvoj Šipek može biti najbolja kandidatkinja na svijetu za ovo mjesto, ali kad je riječ o ovakvom načinu izbora, mi to baš nemamo razloga vjerovati. Državno odvjetništvo RH ne uživa bogzna kakav ugled niti povjerenje javnosti, loše je to, svi bi bili sretni da je drugačije, ali moramo biti svjesni stvarnosti. Ljudi imaju dojam da je podložno pritiscima kako političkih ali tako i ekonomskih moćnika, stalno se priča o selektivnom pristupu u kojem nekima nije dozvoljeno ništa a neki prolaze sve, o ladicama, ormarima i sobama koji su vrijedni zaposlenici napunili dokazima o kriminalu svih vrsta ali je sve to na kraju zaustavljeno zbog nečije političke ili ekonomske moći. U potpuno bizarnom slučaju bivšeg državnog odvjetnika i njegove afere s masonskim teatrom iz veljače ove godine, DORH zasigurno nije izašao osnaženog ugleda i ojačanog povjerenja, čak štoviše. Nadalje, o gđi. Zlati Hrvoj Šipek znamo zapravo vrlo malo, znamo to što je već rekla, daj e odabralo povjerenstvo od 6 HDZ-ovaca nakon čega je dovoljno da su ti isti HDZ-ovci zajedno sa zastupnicima iz džepa višestrukog USKOK-ovog optuženika, dignu ruke u Saboru i onda bude izabrana. Nemojte mi zamjerit ako odmah u startu smatram da to baš i nije neka preporuka. Znamo i da je gospođa dugo u sustavu, zapravo od svog prvog radnog dana, od onih ranih 80-ih godina prošlog stoljeća i da budemo iskreni do kraja, to ne smatramo prednošću. Odjedanput je u DORH-u odnosno u DORH-u već dugo, ne odjedanput već dugo, vlada taj jedan čudni oblik nasljednog prava. To znači da popunjavanje čelnih policija u DORH-u može biti samo od ljudi koji su tamo radili i oni nasljeđuju jedne druge. DORH sa svim svojim problemima s kojima se suočava i svim nezadovoljstvom koje izaziva, mislimo daj e došlo vrijem da bi savršeni kandidat bio netko „izvana“ i netko tko bi donesao svježu krv i sve to zajedno malo razdrmao. Čini nam se da u Hrvatskoj ima sasvim dovoljno sjajnih stručnjaka koji bi svojim znanjem, iskustvom i svježem energijom mogli dati DORH-u baš ono što mu treba, novi zamah i novi pogled na stvari. Predložena kandidatkinja naprosto zbog prirode stvari kao netko tko je od prvog trenutka radio u istom sustavu, ona jednostavno to nije. Tim više što je unutar Državnog odvjetništva bila zadužena za jedan drugi vid predmeta, a ne one po kojem će javnost pamtiti i što će biti i temelj rada, a to su kazneni predmeti. Program rada odnosno ono što smo uspjeli vidjeti i čuti također ne ulijeva neko pretjerano povjerenje. Da se razumijemo, to ne znači nužno da je kandidat loš, ne znači ni da je tragično loš, ali naprosto nije to ono čemu smo se nadali i što smo očekivali. Nema tu neke nove energije, nekih novih ideja za rješavanje nagomilajućih ili gorućih problema. Ono što najviše bode u oči da je kad je bila upitana vezano uz problem korupcije, kandidatkinja odgovorila i prebacila to na nekog drugog i izjavila da je protiv korupcije, neće riješiti kaznenim postupcima nego boljim zakonodavstvom. To je naprosto, ta izjava koju je kandidatkinja izjavila je naprosto razočaravajuća. Tako nešto možemo izjaviti mi u saboru jer to iz naše perspektive i naših nadležnosti to zaista je i naglasak, ali to ne može reći predložena kandidatkinja. Glavna državna odvjetnica u svojim rukama ima istrage i kaznene progone, oni su njeno oruđe i oružje u borbi, ali ako netko već prije nego što zasjedne na svoju funkciju daje izjave kao da je bacanje koplja u trnje to zaista ne zvuči dobro. Posebno kad se radi o glavnom ili jednom od glavnih izazova koji je čekaju. Korupcija je u velikoj mjeri ipak kršenje zakona i propisa koje imamo kakvi god oni bili. Program kandidatkinje uključuje ideju redefiniranja ovlasti USKOK-a kako bi on postao efikasniji. To u teoriji čak i može funkcionirati, ali kod kandidature za tako visoku funkciju voljeli bi vidjeti nešto malo više, nešto malo ozbiljnijih detalja kad se nabacuje ideja promjene ovlasti tako važnog tijela kao što je USKOK. Iskreno, previše je u ovoj zemlji ljudi koji će ako ih izaberemo osnovati povjerenstvo, pa će onda to povjerenstvo donositi zaključke, programe i planove, pa će onda još tu biti i nekih dodatnih povjerenstva ili nekih dodatnih timova. Ako se kandidirate za ovako visoku funkciju trebate biti konkretni, doći s idejama ili uopće ih ne spominjati način ako su one nedorečene i nerazrađene. Da se razumijemo ima ovdje i dobrih stvari. Pojačani rad protiv nasilja u obitelji, na zaštiti okoliša i zdravlja, snažnije korištenje izvansudskih nagodbi ili sl., ali to jednostavno nije dovoljno. Mislim da je DORH potrebno prodrmati novom energijom, temeljitim programima s više novih i konkretnih ideja. Institucionalni kontinuitet koji predstavlja gospođa Zlata Hrvoje Šipek to je jednostavno vlakić ljudi iz sustava koji se jedni drugi zamjenjuju na čelu institucije koja naprosto ne služi svrsi. Svrsi bi poslužilo da konačno čujemo kako će DORH osigurati da se samostalno i neovisno postupa protiv počinjenja kaznenih dijela, to je ono što piše na početku Zakona o Državnom odvjetništvu. Mi u Građansko liberalnom savezu nećemo podržati ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
A sada najprije gospodin Zekanović, a ona gospodin Glasnović će govoriti ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika gospodina Glasnovića i gospodina Hasanbevogića. Izvolite.
Lijevom sam joj rukom držao kosu, a desnom vukao noć u visini jabučice. Dok sam nož povlačio udesno po njezinom vratu čuo se vrlo tihi zvuk koji je proizvodio nož u mojoj ruci sijekući kožu na njenu vratu. Izjavio je to Slobodan Kovačević koji je pravomoćno osuđen u Hrvatskoj radi ratnog zločina. A vaše ministarstvo državni tajniče i Božinovićevo ministarstvo nije poduzelo ništa da se za ovim čovjekom odnosno tim ljudima raspiše tjeralica. Ja bih volio danas čuti odgovor od Vlade RH i zahtijevam to i vas kao predstavnika Vlade inzistiram da mi se danas odgovori, a nije prvi put da pitam, zašto nije raspisana tjeralica za ubojicama obitelji Čengić u Erveniku kraj Knina, siječanj mjesec? Dvoje djece zaklano, majka i otac obitelji. I nema tjeralice. Naslovi su vam puni tjeralice za gospodina Mamića u BiH, neka. A zašto o ovome ne govorimo, zašto o ovome ne govorimo? Jer su no name, jer ih nema, jer su iz jedne jednostavne radničke hrvatske obitelji u šibenskom zaleđu odnosno u kninskom zaleđu. I o njima nitko ne govori. A ubojice, a nije samo jedan, ima ih 7-8 ne bih htio pogriješiti slobodno šetaju danas pod istim suncem kao i vi državni tajniče. Zahtijevam odgovor, ja sam danas već pismeno i usmeno zašto nemamo, zašto nemamo tjeralicu za ovim ljudima? Želite li da vam pročitam opet što je izjavio jedan od ubojica Slobodan Kovačević pred sudom? Držao je za kosu i sjekao vrat i nema tjeralice. Jesmo mi normalna država? I onda ćemo mi dovesti jednu osobu ovdje za državnu odvjetnicu dovest će ju HDZ, dovest će Plenković, nema problema zove se Zlata Hrvoj Šipek, no name, '56. godište. Na moje jasno pitanje ministru maloprije jeli gospođa član masonske lože ili neke druge udruge, on odgovara, ona zadovoljava uvjetima natječaja. Onda kada se sazna da je onda ćete je opet tjerat. Jeste se raspitali? Jeste ispitali, jesu tajne službe to istražile? Jel to gospodin Božinović to istražio? Nije. Ma nije ni bitno jel. Drugo pitanje, ja bi volio znati, ona tvrdi ovdje u CV-u u svom životopisu da nije član niti jedne udruge, a mene zanima jeli bila član npr. Komunističke partije Jugoslavije? Znači ispisao se ovaj tren iz udruge iz stranke, nebitno, ja želim znati jeli gospođa koja će sutra biti na jednoj iznimno važnoj funkciji bila član KPJ-u kao što bi volio znati za sve državne tajnike, za sve ministre jesu li bili i jesu li članovi nekih tajnih organizacija? Ali nema odgovora na to, nema odgovora. Molim vas ova na dva pitanja želim odgovor. Na kraju ću ipak završiti u malo drugačijem tonu, danas čestitam svim Splićanima, Splićankama njihov dan, Dan svetoga Dujma, Sv. Duje, ali bih se spomenuo još jedne iznimno važne činjenice, na današnji dan '91.godine dan nakon što su Splićani napali zapovjedništvo JNA u Splitu, znači prije koliko godina, 29 godina, Hercegovci su u mjestu Polog goloruki sa traktorima, automobilima na čelu sa Franjevcima zaustavili stotine tenkova i oklopnih transportera da ne dođu u Split, da ne dođu u Dalmaciju. Hvala Splićanima na onom što su napravili dan ranije, hvala Hercegovcima na ono što su napravili na današnji dan. I još jedanputa, sretan im Dan grada.
Gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovane dame i gospodo. Istina boli. Kada bi se ovdje stavio detektor za laži rastopio bi se. Ja ne mogu vjerovati da ljudi neki govore i da oni vjeruju u što govore ovdje, DORH tamo su se mijenjali od početka moderne Hrvatske države od udbaša do masona. Tko je ova gospođa, ja ne znam, ali sumnjam da će biti ista stvar. Stari kadrovi isti mentalni sklop. To je zašto ne možemo dalje. Koliko će trebati da uspostavimo pravni sustav, pravi pravni sustav koji funkcionira? Po pitanju provedbe propisa Hrvatska je 52., a vi ste sjedili tu lijevo, desno krilo partije, 52.po propisu od 116 zemalja provedbi propisa. Po korupciji 50., ispred nas je Ruanda i Cabo Verde i vi govorite ovdje o demokraciji. Kakva demokracija? Ovo je kleptokracija, partitokracija. Imate totalni razlaz između propisa i zakona i provedbe. Šta su ove ostavštine? Legalna nesigurnost, tu se ugovori pišu olovkom, brišu se, stalno mijenjate pravila tu neće niko investirat. Sve mane iz SFRJ ste prenijeli u ovu državu, sve mane i zavaravate samo narod, narod zavaravate. Od sitnih aparatića do vrha institucija generirali ste birokraciju koji generira korupciju. Svako traži lovu na svakoj razini, a to je već postala stalna procedura. Vidjeli ste sada video konferenciju EU, ključna riječ Zapadni Balkan i korupcija, tako nas gledaju ovi tamo iz te prve brzine Sjeverne Europe. Švedska ima najmanje korupcije, a mi smo 50., itd. Malverzacije sa zemljišnim knjigama, revizija privatizacije i pretvorbe, retroaktivni zakoni. Zakon oduzimanje nezakonite stečene imovine, šta je s tim? Čekamo desetljećima. Mi smo tu amnestirali najveći zločin ekonomski protiv Hrvata, nasilno oduzeta imovina nakon '45.godine. o čemu mi govorimo? 5% zemljišnih knjiga je ispravno uknjiženo, šutimo o tome. Svi materijali SKH su očišćeni tamo '90.-te godine. Gdje je prijepis imovine društveno političkih organizacija SKH, sindikata? Ovo je samo gluma i iluzija. Znam da to neki ne slušaju ovdje, to ne zanima gospodina Hrelju, ali on će svoje reći ubrzo. Vrtimo se u krug ovdje. Evo trošenje javnog novca. Jedan krkan iz 3. Maja, također djelomično državno poduzeće, potrošio je, toliko je krao da ga je žena optužila. On je potrošio 450.000 kuna na reprezentaciji 3. Maj, a radnici su na ulici. Ovi komunistički … begovi, direktori dali su 15% dionica državnih poduzeća su dali radnici, oni uzeli 85% i u stečaj. Tu smo danas. Evo u koga bi se trebali ugledat? Sve je davno napisano i rečeno. Rumunjska, Rumunjska formira antikorupcijski direktorat, Rumunjska propisuje 20 zakona po pitanju suzbijanja korupcije na terenu, zakoni. I naravno tu imamo što mi nemamo ovdje, javno sramoćenje kneza drpislava pred medijima i oduzimanje nezakonite imovine koja je stečena na nezakoniti način. Osoba koja je danas pokrenula taj direktorat danas sjedi u Europskom parlamentu, ona je Rumunjka, ona je pokrenula taj kotač jel je vidjela da se dogodilo isto u Rumunjskoj što se ovdje dogodilo da su sve bivši kadrovi iz sustava prešli u ovaj sustav i nastavili su raditi na isti način isti mentalni sklop i to je naš problem, ta mentalna baština, ta kleptokracija bivšeg sustava a tu sjede isti ljudi koji su u tom bivšem sustavu kršili na najgore načine ljudska prava, jel' možda ta gospođa bila dio tog represivnog sustava koji se tad kandidira? Jer mi znamo da su svi retuširali svoje biografije, neki su mijenjali, neki milicajci su mijenjali svoje biografije kad su ljude vezali za radijator i mlatili što su pjevali hrvatske pjesme i danas su veliki kozmopoliti i Hrvati. Ja ne padam na te varke i stavite ovdje detektor za laž.
Sada je na redu g. Milorad Batinić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Ja ću za uvod pročitati ono što svi vjerujem najbolje znamo, čl. 125. koji govori što je Državno odvjetništvo, samostalno, neovisno pravosudno tijelo ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje zaštite imovine RH te podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i prava. Pročitat ću i ono što piše u izvorišnim osnovama Ustava RH, jedan dio, o uspostavi temelja državne suverenosti u razdoblju od II. svj. rata izražene nasuprot proglašenju NDH, u odlukama ZAVNOH-a, potom Ustav a jednako tako govori se i na povijesnoj prekretnici odbacivanja komunističkog sustava i promjena međunarodnog poretka u Europi. Ja ga iščitavam kao laik, kazat ću laik jer nisam pravne struke, znači Državno odvjetništvo mora biti u funkciji zaštite Ustava i svih onih prava koja su definirana Ustavom RH. Danas raspravljamo o imenovanju državne odvjetnice, mi u klubu HNS-a podržat ćemo ovaj prijedlog, ali kao i svim dosadašnjim državnim odvjetnicima koje smo podržali na prijedlog Vlade, na prijedlog odbora saborskoga, to je bjanko potvrda. Propitivanje rada je svake godine, jednako tako, propitivat ćemo i rad znači i program koje je kandidatkinja predložila i da vidimo da li je ispunjenje u onom djelu koje zadovoljava određene kriterije. E sada ovako. Uzeo sam ovdje primjere iz ono što čeka glavnu državnu odvjetnicu, to je izvješće o radu za proteklu godinu koje će biti temelj, početak njezinog rada i rezultati na koje će se moći ona u svom novom radu referirati odnosno o kojem ćemo mi ovdje u Saboru propitivati. Neću govoriti o svemu ali vrlo interesantno izvješće za 2019. g. koje pokazuje određeni trend više riješenih predmeta, više ažurnosti u rješavanju predmeta, manji broj odbačaja međutim ima jedna u tom izvješću ono što svakako a bilo je već govora ovdje u sabornici, to je pitanje nadležnosti USKOK-a, to je pitanje koruptivna kaznena djela. Ono što bi svakako predložio i sugerirao u ime kluba HNS-a novoj državnoj odvjetnici, dozvolite evo samo nekoliko isječaka iz izvješća, za koruptivna kaznena djela u izvještajnom razdoblju, znači odnosi se na 2019. g., prijavljene su 1003 osobe, 988 fizičkih i 15 pravnih osoba u strukturi, znači odluka sa 85%, najzastupljenije je rješenje o odbačaju kaznene prijave koje je doneseno u odnosu na toliko fizičkih osoba i toliko pravnih osoba. Znači veliki broj odbačaja. Protiv 142 osobe doneseno je rješenju o provođenju istrage, ukupno donesenih meritornih državnoodvjetničkih odluka povodom kaznene prijave, znači svega 14% a protiv 8 osoba je podignuta neposredna optužnica. E to je ono kada govorimo o percepciji korupcije u RH koja je izuzetno visoka. U odnosu na trendove, uvijek se uspoređujemo sa ostalim državama pa je sugestija ispred kluba HNS-a, tu nadalje govori koja su vrlo je općenito formulirano, ja se nadam da u svojem radu i piše i u kodeksu i u samom zakonu a možda bi valjalo i više otvorenosti o radu Državnog odvjetništva, kaže leži veliki broj odbačaja u strukturi podnositelja kaznenih prijava. U velikom broju slučajeva građani nezadovoljni odlukama sudova i drugih državnih tijela pri čemu je iz prijava vidljivo da je njihovo podnošenje motivirano ostvarivanje određenih osobnih interesa te su i potpuno paušalne. E sad ovako, vraćam se opet na Ustav i sve njegove odrednice Ustava, građani su očito, imaju osjećaj da im je povrijeđeno njihovo pravo i volio bi da se u izvješću idućem koje će biti, nažalost ne možemo prije nego za 2020. godinu, da se više posveti upravo toj strukturi. Činjenica je da jedan veliki broj nas građana RH pravo i pravdu poistovjećujemo, ali ukoliko sam laik ja gledam što je pravedno to ne mora biti da je i pravo. Sudi se temeljem zakona očito, a isto je jedan prijedlog ispred Kluba HNS-a da se u izvješću više pažnje, u tom izvješću, posveti upravo ovim, ovome djelu što se tiče odbačaja jer to je izuzetno visok broj odbačaja. I to je temelj percepcije korupcije. Vjerujem da ima veliki broj, ne želim nagađati, paušalno procjenjivati koliko je broj nerealnih, neobjektivnih ili iz inata ili idem ti naštetiti itd., međutim očito je da je to temelj stvaranja percepcije negativne i naspram rada Državnog odvjetništva. Na taj način destabiliziraju se pravni temelji države. Vjerujem da će nova državna odvjetnica pročitati sve rasprave. Mi smo dobronamjerni, nastojimo prijedlozima poboljšati rad Državnog odvjetništva, a to je interes ne samo nas kao stranke nego i interes svih građana u RH. I jedno pitanje. Zadnji puta kada je bila rasprava o državnom odvjetniku bivšem koji je podnio ostavku radi članstva u udruzi, vidim u životopisu nije nova državna odvjetnica članica ni jedne udruge, međutim moje pitanje je tada bilo, a tada ću isto to pitanje ću postaviti novoj državnoj odvjetnici odnosno članicama i članovima Državno-odvjetničkog vijeća koje donose odluke što se tiče zamjenika državnog odvjetnika jer je zakon da državni odvjetnik kad mu prestaje funkcija automatizmom postaje zamjenik državnog odvjetnika. I postavljam potpuno isto pitanje. Gospodin Jelinić je podnio ostavku jer je bio član jedne udruge koja registrirana je temeljem zakona, međutim njezin rad je tajan i tu je bilo, poljuljao je povjerenje u instituciju, naštetio je Državnom odvjetništvu, mene zanima da li on može dalje nastaviti rad ako je i dalje član te udruge kao zamjenik državnog odvjetnika? Jer zamjenik državnog odvjetnika je državni odvjetnik. Da li treba u samom zakonu nešto mijenjati ili ja ne vjerujem da Državno-odvjetničko vijeće bez konzultacije sa državnim odvjetnikom može donositi takve odluke. Evo, to su neke dileme. Još jedanput Klub HNS-a dat ćemo bianco podršku jer o radu ćemo raspravljati u narednim godinama. Hvala.
Hvala. Gospodin Aleksić će, Goran Aleksić će govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi kolegice i kolege, uvaženi predstavnici ministarstva, jučer na Odboru za pravosuđe postavio sam pitanje kandidatkinji Hrvoj Šipek, smatra li ona da trgovci u ovom slučaju banke koje su svjesno, namjerno ugovarale nepoštene kredite s hrvatskim građanima s njih 300.000 i time iz opljačkali za 20 milijardi kuna korištenjem nepoštenih ugovornih odredaba, smatra li ona da je to kazneno djelo? I usporedio sam to s Francuskom gdje je francuski državni tužitelj gonio banke od 2016. godine, tužio ih na kaznenom sudu i kazneni sud je ove godine donio presudu kojom su francuske banke, francuska banka koja je ugovarala takve nepoštene kredite je osuđena, morala je platiti kaznu u državni proračun, mora ljudima platiti ono što ih je opljačkala i još im mora platiti naknadu za nematerijalnu štetu. Na to mi je kandidatkinja Hrvoj Šipek odgovorila da mi u našim zakonima nemamo temelje kakve imaju Francuzi. Ja namjerno u kaznenoj prijavi koju sam ove godine podnio protiv banaka zbog ovoga što sam opisao nisam napisao o kakvom kaznenom djelu se radi jer ja to ne moram, to mora utvrditi DORH. Dakle, Državno odvjetništvo mora utvrditi o kakvom se kaznenom djelu radi ako netko prijavi nekoga za neko kazneno djelo kao laik, a ja sam laik, nisam pravnik, međutim u Kaznenom zakonu itekako postoje temelji za ovo o čemu govorim, postoje kaznena djela o kojima se ovdje radi, a to su kazneno djelo prevare i kazneno djelo zlouporabe povjerenja. Prema tome, upravo na temelju takvih odredaba su i Francuzi gonili svoju banku i upravo se u Francuskoj radi o kaznenom djelu prevare i kaznenom djelu zlouporabe povjerenja i namjernom ne prikazivanju informacija potrošačima. Ista stvar kao i u RH. Prema tome, kandidatkinja Hrvoj Šipek nije u pravu kada kaže da mi nemamo temelj. Mi imamo temelje jednake kao i Francuzi i ja vjerujem da se naši zakoni i ne razlikuju previše od francuskih zakona. Do su samo detalji u pitanju. Pa ću ja ovdje sada malo detaljnije reći što su to ti trgovci, te banke u RH učinile zbog čega bi morale kazneno odgovarati i zbog čega bi Državno odvjetništvo RH moralo na temelju moje kaznene prijave, ali koliko znam, bilo je tih kaznenih prijava još, pokrenuti kazneni progon banaka koje su već osuđene u kolektivnom procesu zbog ugovaranja nepoštenih kredita, ali u jednom dijelu nisu još uvijek osuđene kolektivno, a to je dio koji se tiče eura i kunskih kredita, gdje su se također, ugovarale nepoštene kamatne stope. Što su to banke činile? Banke su između 2004. i 2008. ugovarale nepoštenu valutnu klauzulu, za što su i osuđene, one su ugovarale isto tako i nepoštene kamatne stope, zbog čega su također, osuđene, a ono zbog čega nisu osuđene još uvijek jer nije bilo kolektivnog procesa u tom smislu, nije pokrenut kolektivni proces zbog nepoštenih kamatnih stopa iz euro i kunskih kredita jer u to vrijeme kada smo mi pokretali kolektivni sudski spor nije još uvijek bilo, nije još uvijek postojala svijest među građanima o tome da ih banke pelješe i zbog kamatnih stopa. Što se dogodilo zbog toga što su banke ugovarale nepoštene ugovorne odredbe? Dogodilo se to da su banke u zadnjih 15 godina uzele hrvatskim građanima 15 milijardi kuna na temelju nepoštenih CHF kredita i još nekih 5 milijardi kuna na temelju nepoštenih kamatnih stopa iz eura i kunskih kredita. To je utjecalo negativno na hrvatsku demografiju jer su hrvatski građani na taj način osiromašeni, mnogobrojne obitelji su osiromašene, pala je njihova kupovna moć, a uslijed pada kupovne moći, manji je i BDP, a uslijed manjeg BDP-a manji je i državni proračun nego što bi bio da su banke poslovale pošteno. Nasuprot tome, banke su imale ekstra profit zbog korištenja nepoštenih ugovornih odredaba, zbog ugovaranja na nezakonit način ugovornih odredaba, imali su ekstra profit upravo za tih 15-20 milijardi kuna koje spominjem. Koje su posljedice za hrvatske građane? Već sam rekao, osiromašeni su, pala im je kupovna moć, bilo je bračnih brodoloma, bračnih kriza zbog toga, bilo je raznih psiholoških trauma, veliki broj građana, nepoznato koliko ih je, ima zbog toga svojevrsni PTSP, posttraumatski sindrom, koji ne mora biti samo ratni, može biti uslijed bilo kakve nevolje u životu, ovaj put tu nevolju uzrokovale su banke u stranom vlasništvu. Moram napomenuti da Hrvatska poštanska banka koja je u državnom vlasništvu nije ugovarala nepoštene ugovorne odredbe. To valja isto napomenuti, dakle ove banke koje su u stranom vlasništvu, zahvaljujući domaćim predstavnicima u tim bankama, upravo su ugovarale takve nepoštene ugovorne odredbe jer u bankama, bankama majkama koje se nalaze u matičnim državama tih banaka kćeri, takve ugovorne odredbe o nepoštenim kamatnim stopama nisu se ugovarale jer se one ne smiju ugovarati, kao što se ne smiju ugovarati niti u RH. Uslijed tih psiholoških trauma, pojedini ljudi su digli ruke na sebe i izvršili samoubojstvo. Osim toga, došlo je i do nepoznatog broja deložacija jer ljudi kad su prestali plaćati svoje ugovorne obveze jer nisu mogli jer su im one narasle, čak i do 100%, ljudi su prestali plaćati jer nisu mogli plaćati jer nisu imali od kud platiti jer kad vam naraste ugovorna obveza 100% teško je tu nešto pametno napraviti i ne može se reći da su ti ljudi onda bili ekonomski, financijski nepismeni. Ako ti naraste ugovorna odredba 100%, to nema veze s financijskom pismenošću nego to ima veze s prevarom. U čemu se konkretno sastoji ta prevara? Evo, vrlo ću vam plastično objasniti primjer samo jednog potrošača. Bilo kojeg. Potrošač želi ugovoriti kredit da bi kupio stan. I u tom trenutku se nude razni krediti, nude se krediti s euro valutnom klauzulom, nude se kunski krediti, ne svuda, kunskih kredita nije bilo baš toliko u to vrijeme i nude se kao novi proizvod, super proizvod koji je došao iz svemira, jedan nevjerojatan proizvod, proizvod, kredit s valutnom klauzulom švicarski franak. Reklamice, npr. Hypo banka, mali nilski konjići, kao djeca da idu u vrtić, reklamira se to s puno cvijeća, sve osmjesi na licima, nešto prekrasno, kamatna stopa je niža nego što je u euro kreditima. I, ta kamatna stopa koja je niža, ugovara se na jednak način kao u euro kreditu, mijenja se odlukom banke. I sad, dio građana, recimo, potrošač nije kreditno sposoban, mnogi nisu bili kreditno sposobni za euro valutnu klauzulu, ali je kreditno sposoban za ovu valutnu klauzulu CHF jer je niža kamatna stopa pa i nije toliko puno, za jedan postotni bod. Npr. ovaj je 5%, a ovaj je 4%, ali zahvaljujući samo tom jednom postotnom bodu, čovjek je kreditno sposoban. I što sad banka radi? Pošto je ugovorila nezakonitu kamatnu stopu, ona nakon pola godine već poveća tu kamatnu stopu na 5%. Pa nakon godinu dana na 6%. Ta kamatna stopa je cijelo vrijeme pratila kamatnu stopu iz euro kredita, prema tome, nije ona bila puno niža, nego je samo u onom prvom trenutku bila niža da bi čovjek mogao dići kredit koji inače nije mogao podići. I što se događa. Uz rast CHF-a, rastu i kamatne stope. Logično bi bilo da padaju, međutim, nisu padale nego su rasle i što se događa? Ljudima rastu rate nakon rasta tečaja i rasta kamata čak i do 100% i uslijed toga ljudi dolaze u sve ove probleme koje sam objasnio i sada našem državnom, našoj kandidatkinji za državnu odvjetnicu to ne spada u prevaru to ne spada izgleda u zlouporabu povjerenja i nažalost, takvoj kandidatkinji ja ne mogu dati svoj glas, hvala.
Sad je na redu g. Željko Lenart koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, gđo. Zlata. Tema izbora državnog odvjetnika, glavnog državnog odvjetnika u RH je tema koja bi trebala zanimati svekoliko građanstvo, pogotovo sve one koji se bave i gospodarstvom ponajviše one koji se bave politikom i koji sudjeluju u obnašanju javnih poslova koji bi trebali biti obavljani u korist građana RH i RH. Nažalost, evo maloprije čitam izvještaj Freedom House koji kaže da Hrvatska nije postigla nikakav napredak u razvoju demokracije. I današnja tema je dokaz toga, izbor glavnog državnog odvjetnika tj. odvjetnice, nije sigurno demokratski čin i nije sigurno nešto što bi mogli reći da će unaprijediti iduće stanje RH kada Freedom House iznese novo izvješće o stanju demokracije u RH. RH od novih članica EU-a a mogu reć skoro i od svih članica EU-a, postala je najkorumpiranija. Tako to gledaju nažalost i ljudi vani koji i nisu upućeni u sve teme kojima se danas barata i sve činjenice, ali svima je vrlo jasno da postoji kod nas politička korupcija, svjesni smo ove saborske većine koja se temelji na žetončićima koje je tako prozvao M. Bandič, koji su svi od reda očito kupljeni jer za mnoge se ne može reći da su samo tako promijenili svoja politička ubjeđenja ako nije u pitanju materijalna korist ili neka vrsta pogodovanja da bi oni promijenili svoje stranačko uvjerenje. Mnogi su iza toga u vrlo kratkom vremenu kupovali i nekretnine, ali unatoč prijava DORH-u, USKOK-u, ništa se do dandanas nije dogodilo. Ja mislim da ima malo građana koji misle da su ti žetončići postali žetončići zbog svojih uvjerenja. Mislim da je 90% građana uvjereno u to da su oni za to primili nekakva materijalna dobra, zaposlenja ili bilo što od čega su se okoristili. Postoji korupcija u jedinicama lokalne i regionalne samouprave, to je danas izgleda očito normalna stvar i ko je procesuiran, ko je osuđen? Nažalost, nitko, skoro nitko jer tu postoji ona koju je evo kolega Bačić spomenuo, „kadija te tuži, kadija ti sudi“, i kolega Bačić, baš je tako u Hrvatskoj, nažalost, tako to i građani gledaju i jednostavno se ne nadaju pravde od hrvatskih zakona, od hrvatskih sudova. Korupcija u sudstvu, to je jedna stvar koja je rak rana ovog društva. Vi danas ne možete istjerati pravdu ako vam je netko načinio nepravdu, ukoliko nemate puno novaca za odvjetnike, ukoliko nemate nekakve veze a ne dao bog da je on s druge strane član HDZ-a istaknutiji, vi svoju pravdu nećete istjerati nikada ili će se to zavlačiti unedogled ili će biti kontra vas donesena presuda. Kolega Zekanović je ovdje postavio ministru pitanje da li je gospođa bila član KP Jugoslavije? Mislim da je to nebitno, gospođa se rodila, školovala i radila u vrijeme kada je to bila normalna stvar i ukoliko je i bila član, ne treba to zamjeriti, pa nisu svi članovi KP bili niti zločinci niti lošiji ljudi iako postoje i takvi, a jasno nam je 90 000 članova Saveza komunista Jugoslavije početkom 90-ih godina prešla u HDZ. Znači to bi bilo normalno i ne treba oko toga raditi probleme. Što se tiče programa rada, program rada je mrtvo slovo na papiru, često puta za značajnije pozicije, program rada pišu raznorazne službe u ime onih koji trebaju niti izabrani i to je u Hrvatskoj sve normalno. Nitko ne vjeruje danas u Hrvatskoj da državni odvjetnik može biti samostalan, neovisan i da može provoditi svoj program bez intervencije HDZ-a, njihovih jataka i centara moći koji djeluju u RH. I to je činjenica, to uglavnom naši građani znaju, nažalost oni ne izlaze na izbore mnogi pa onda očito ni ne žele promijeniti, očito im tako odgovara pa onda neka im tako i bude onima koji ne žele izać na izbore. Zataškavanje slučajeva od strane i Državno odvjetništva i ostalih institucija je evidentno. Namještaju se izvidi s namjernim propustima u izvidima, pa danas imamo djecu raznih moćnika koji gaze građane po cesti, ubijaju ih s bijesnim autima da ne budu ni procesuirani, da ne budu niti osuđeni, da se zataškaju činjenice nastanka tih događaja, da izvidi službenika budu sa velikim propustima, a kada činjenice nestanu, kada dokazi nestanu kasno je više tražiti pravo. I u mojoj županiji postoji velika nepravda i politička korupcija u vidu župana Ive Žinića i njegovog zamjenika Romana Rosavca koji također imaju niz prijava za razno razne kriminalne radnje. No i njihovi slučajevi se nalaze po ladicama, odugovlače, oni su ravnatelja Policijske uprave Sisačko-moslavačke nažalost stavili na kratki povodac i vodaju ga kao malog peseka za sobom, žao mi je čovjeka, ali očito da su zaštićeni kao lički medvjedi. Puno puta sam upitao i predsjednika HDZ-a i članove zbog čega ne reagiraju na to, ali očito oni podržavaju takav način rada. Pa sjetite se slučaja Klancir gdje je Žinić slao policiju, privatnog odvjetnika kojega plaća iz proračuna da bi podizao privatne tužbe za njega. I da ne duljim, mnogo je toga rečeno, gospođi budućoj državnoj odvjetnici želim puno uspjeha u radu, nadam se da on o čemu sam govorio bude i krivo da će ona stvarno protresti ovaj kriminalni način života i stil života u Hrvatskoj i da će razotkriti mnoge koji uništavaju i privredu i zbog kojih odlaze mladi iz Hrvatske iz zbog kojih smo mi postali najsiromašnija i po svim parametrima zadnja članica EU iako su nam i Česi i Slovaci i Rumunji, Poljaci, Mađari gledali davnih godina u leđa, bili smo za njih zapad i primjer iako smo bili komunistička zemlja, ali ništa se nije postiglo. I danas čitam da je Orban na svom službenom Facebook profilu stavio karte u kojima su iscrtane nekadašnje granice Mađarske sa dijelovima Hrvatske, Srbije, Rumunjske, sa hrvatskom obalom, ali nisam nigdje pročitao da je politički vrh reagirao. To nije prvi puta da Orban na ovakav način pokazuje apetite prema Hrvatskoj, da pokazuje ili se šali, ali ja to ne bih uzeo kao šalu, ja očekujem da državni vrh zajedno sa premijerom Plenkovićem i svima onima koji su mjerodavni reagira na ovakve provokacije Viktora Orbana i odnosno očito mađarske strane. Ako ćemo mi ovakve provokacije mirno gledati onda nismo drugo ni zaslužili nego da ostanemo bez ovoga što smo krvavo izborili i što se zove RH ma kakva god da ona je. HSS neće podržati ovaj izbor, ne zbog osobe gospođe Zlate Hrvoj Šipek, već zbog načina i struktura koje ovaj izbor vrše. Hvala.
Gospodin Grbin je tražio povredu Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega je, nadam se ne namjerno povrijedio Članak 238. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora kada je iznio jednu notornu netočnost, jednu stvar koja ne stoji, a to je da državni vrh nije reagirao. Predsjednik RH itekako je reagirao na Orbanove provokacije, međutim oni koji nisu reagirali su predstavnici Vlade i Ministarstva vanjskih poslova. Dakle, ima u ovoj zemlji ovih koji će reagirati, a bogami i onih koji će prešutjeti.
Hvala lijepa. Bila je replika, jel da, a ne povreda Poslovnika, ali dobro idemo dalje. Prelazimo na pojedinačne rasprave, evo gospodin Branko Bačić ima pravo na riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, javio sam se za pojedinačnu raspravu kako bi podržao izbor gospođe Zlate Hrvoje Šipek za mjesto i dužnost glavne državne odvjetnice. Radi se o Državnom odvjetništvu kao samostanom i neovisnom pravosudnom tijelu u Hrvatskoj i stoga je s obzirom na njegovu ustavnu poziciju iznimno važno izabrati, imenovati osobu koja će u svom radu i u radu glavnog državnog odvjetništva u potpunosti postupati sukladno Ustavu, a to je da će biti neovisna od svih drugih segmenata vlasti i provoditi i raditi poslove upravo kako je to Ustavom i zakonima RH propisano. Ono što želim reći to je da je prvi puta u Hrvatskoj na ovako transparentan način proveden postupak izbora glavnog državnog odvjetnika temeljem javnog poziva. Nakon čega je Vlada, nakon kojega je raspisalo Državno-odvjetničko vijeće, nakon čega je Vlada provela jednu trijažu i temeljem razgovora, intervjua sa kandidatima uputila prijedlog imenovanja gospođe Zlate Hrvoje Šipek. Ono što mogu reći to je da je gospođa Zlata vrstan pravnik sa bogatim državno-odvjetničkim iskustvom i da nema mrlje u njenoj karijeri koja bi ju kompromitirala na bilo koji način da je Hrvatski sabor podrži u njenom imenovanju. Svakako da je imenovanje glavnog državnog odvjetnika par excellence političko pitanje, to nema spora. Našim zakonom je predviđeno da glavnog državnog odvjetnika odnosno glavnu državnu odvjetnicu u ovom slučaju imenuje Hrvatski sabor temeljem prijedloga Vlade RH. Da je to par excellence političko pitanje, kao što sam rekao, govore i načini izbora državnih odvjetnika diljem svijeta i Europe, gdje je to negdje u nadležnosti parlamenata, negdje u nadležnosti poglavara, negdje u nadležnosti Vlada, negdje kao što je u SAD čak prolazi kroz izbore, dakle, to je apsolutno političko pitanje u državi. No, ono što je važno nakon što je izabran glavni državni odvjetnik ili u ovom slučaju glavna državna odvjetnica, on ili ona u svom radu moraju biti apsolutno nepristrani od politike i provoditi zakon u očuvanju imovine države čiji su glavni državni odvjetnik, odnosno odvjetnica, a isto tako postupati nemilosrdno u progonu, u kaznenom progonu svih onih koji su se o zakon ogriješili. Ono što mi ovdje znamo svjedočiti u Hrvatskome saboru, to je da postoje među nama kolegama saborskim zastupnicima, pogotovo onih koji dolaze sa lijevog političkog spektra, profesionalni prijavitelji, u pravilu dužnosnika iz druge političke opcije. Da li prema glavnom državnom odvjetniku, da li prema Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa, nebitno je, ali u svakom slučaju, polako izrasta među saborskim zastupnicima osoba koji su po svom habitusu profesionalni prijavitelji i nakon što prijave svoje kolege, takve prijave dižu na razinu političkoga slučaja, zbog čega traže odmah brzo, promptno reagiranje jer su oni u pravu i traže gotovo, rekao bih, javno suđenje, giljotinu ili lomaču prema osobama koje su prijavili, a za koju, u pravilu nemaju nikakvih argumenata i dokaza. I vrlo su glasni kad prijavljuju, ali šute, ni riječi ne govore kad se njihove prijave listom odbijaju, onda šute, nema ih nigdje i nikad nisu se ispričali za to što su, što na takav način postupaju. Njihovo je ustavno pravo prijavljivati, sve evidentne ili kaznene, kaznena djela, ali smo sudionici i svjedoci [[Upadica: Oprostite, ali..]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] da je jako putno takvih [[Upadica: …vrijeme.]]
Ispričavam se. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ispričavam se svima, ali međutim, imat ćete replike, onda. E, ako ne prestajete govoriti, ja ću dati pauzu, ići ću na kavu i vratit ću se kad ćete vi završiti vašu debatu, može? Dobro. G. Gordan Maras, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Replika.
Okej. Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Bačiću, vi ste u vašoj raspravi spomenuli, vjerojatno vas to malo svrbi, jednu situaciju da kada se kaže javno nešto što svi u Hrvatskoj vide, evo recimo SDP je primijetio da ne preuzimate nikakvu odgovornost za katastrofu koja se dogodila u Splitu gdje je skoro 20 naših sugrađana preminulo zbog nesposobnog upravljanja domom, odnosno kadrovskog uhljebljivanja HDZ-ovca Škaričića, dipl. arheologa na to mjesto i vjerojatno na takve slučajeve mislite, ali nažalost u Hrvatskoj je to tako. HDZ je zatvorio pravosuđe i sudi samo one koji njima odgovaraju, a s druge strane, one koje bi trebalo procesuirati i pogledati što su napravili, štiti. Pogotovo ako su HDZ-ovci. Pa Sanader još nije dobio presudu. Škaričić je nevin. Kaže ministar Beroš, virus je kriv. Gledajte, jedini virus koji u Hrvatskoj radi štetu je HDZ. Hvala lijepo.
Odgovor, g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Maras, iz vlastitog političkog iskustva govorite o drugima. To što se vi, vi osobno i SDP spremni drugome podmetati, tužiti, urgirati na pravosuđe, to je vaš problem i vaš način i modus operandi postupanja SDP-a pokušavate drugome prebaciti. A to što ste vi SDP zatražio razrješenje potpredsjedniče HS-a, potpredsjednika predstavničkog tijela, potpredsjednik zakonodavnog tijela, zbog toga što je virus ušao u jedan dom u Hrvatskoj, to je nezabilježeno u hrvatskoj politici. To je licemjerni pokušaj SDP-a da na tragediji pojedinih ljudi koji su zbog koronavirusa umrli, pokušali ušićariti jeftin, odvratan politički poen. Ja bih se toga stidio da sam na vašem mjestu.
Hvala. G. Batinić, replika.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić, kad ste spomenuli o odbačaju prijava koruptivnih aktivnosti, vjerujem da ćete podržati onaj dio koji sam kazao u raspravi da bi u samom izvješću državne odvjetnice buduće, trebalo možda detaljnije obrazložiti razloge odbačaja koruptivnih prijava. .../nerazumljivo/... upravo iz razloga jer stvaranje osjećaja, odnosno percepcija korupcije u RH upravo počiva na tome, u jednoj velikoj mjeri, pretpostavljate. Tako vjerujem, da ćete jednako tako zastupati i to stajalište, to mišljenje, i u samom izvješću i da ćemo svi zajedno kroz raspravu nastojati da dobijemo što kvalitetnije informacije upravo iz razloga odbačaja.
G. Bačić, odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Batinić, slažem se apsolutno s vama. Ja sam pobornik da se na mjesto glavne državne odvjetnice ili odvjetnika, svejedno, izabere osoba koja je stručnom, moralnom smislu, kvalitetna i pogodna za obavljanje te dužnosti, te vrlo važne dužnosti u Hrvatskoj. Ali sam isto tako pobornik da ni na koji način, ja niti moja politička stranka ne sudjeluju, ne vrše nikakav pritisak na neovisnost te pravosudne institucije. Načelo trodiobe vlasti mora biti sveto načelo u Hrvatskoj, da je neovisna sudbena vlast od izvršne i zakonodavne, na nama je da napravimo u Hrvatskom saboru, napravimo zakonodavni okvir prema kojemu će Državno odvjetništvo morati postupati, zadaća izvršne vlasti je osigurati sve pretpostavke da taj rad bude što je bolji, kvalitetniji i učinkovit i tu ja vidim utjecaj zakonodavstva na to neovisno pravosudno tijelo.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravama, na redu je g. Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, drago mi je da upravo iza g. Bačića imam priliku govoriti pogotovo nakon ove replike gdje je i sam priznao da HDZ ne želi preuzeti odgovornost za tragediju u Splitu, naravno kada se treba hvaliti rezultatima, kada na konto toga treba raditi kampanju, kada treba ministra Beroša gurati u prvi plan ne bili dobili zastupnika više, onda je korona dobra, onda je ta cijela situacija pogodna, ali kad treba preuzet odgovornost za uhljebljivanje Škaričića u domu u Splitu, e onda nemojte to spominjati, to nije ok jer HDZ ne može preuzeti odgovornost, kolegice i kolege, dragi građani, za svoje članove koji su napravili kaznena djela,to dobro zna g. Bačić jer Sanader još uvijek nije odgovarao za svoja nedjela, HDZ još uvijek nije vratio 30 i nešto milijuna ukradenih iz Fimi medije, to g. Bačiću ne smeta, i onda govori da neko pritišće pravosuđe kao da smo mi pritiskali njihovog člana Vidoševića iz HGK-a da lovi muflone, bizone i bijele medvjede za konto HGK i na taj način troši novac hrvatskih poduzetnika. I zato nećemo se umoriti i nećemo prestati o tome govoriti jer ljudi shvatiti kakav je HDZ. Ljudi moraju shvatiti da je ministar Beroš u trenutku kad je rekao virus je kriv, prestao biti na taj način gledan od hrvatskih građana da brine isključivo o njihovom zdravlju, ovdje je pokazao da brine o HDZ-u jer oni su poslali poruku, ministar Beroš je poslao poruku, ne smije HDZ-ovac biti odgovoran za krivo postupanje u koroni, ne smije biti Škaričić, ne smije biti lažni predsjednik stožera Boban, ne smije biti onaj koji ih sve skupa je imenovao Ante Sanader, HDZ ne smije biti kriv a u biti dole u domu u Splitu je isključiv krivac za ovo što se desilo, loša organizacija i političko kadrovsko uhljebljivanje HDZ-a. To svi znaju. To znaju Splićani, to zna cijela Hrvatska jer smijući se u lice hrvatskim građanima kad kažu stožer je struka a svi u stožeru su HDZ, pa jel moguće da od 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj nitko van HDZ-a nije dovoljno stručan da bude u Stožeru civilne zaštite i da predstavlja Hrvatsku u tom trenutku? Pa to je u biti paradoks te cijele situacije i to je ono na što se treba reagirati i na što treba upozoravati, nije HDZ Hrvatska, niste zaštićeni od neodgovornosti, potkradali ste Hrvatsku godinama, u ovom trenutku potkradate Zagrepčane štiteći Bandića u Gradskoj skupštini, poslali ste danas ne samo premijera koji je tamo bahato pričao o tome kako zastupnici u Gradskoj skupštini ne smiju iskazati svoje nezadovoljstvo nego i druge „snage reda“ da rastjeraju te ljude. Nećete u tome uspjeti, ljudi shvaćaju da koristite koronu za sebe, da sve ovo radite kako bi pomogli sebi i zaštitili HDZ od raznoraznih nepodopština koje su se dešavale u prošlosti i u gradu Zagrebu i u Hrvatskoj. Radije pričajte o tome kako ćete vratit 30 i nešto milijuna kuna koje ste ukrali još 2008. g., di su tu presude? Di je tu pravda, gospodo iz HDZ-a? I možda zbog toga upravo državna odvjetnica nema u svojem programu borbu protiv, buduća državna odvjetnica, pardon, nema u svom programu dio koji se odnosi na političku korupciju jer to HDZ-u ne odgovara. Njima ne odgovara da se provodi ta vrsta korupcije jer na korupciji 4 g. u Hrvatskom saboru žive na žetončićima, na Bandiću, na uslugama, na netransparentnošću, to HDZ-u ne odgovara, o tome se ne smije pričati. E može oporba o tome pričati i to nije sramotno g. Bačiću, o tome treba pričati jer ako svi budu šutili u RH, HDZ će moć radit što god želi a to se ne smije dopustiti i najvažniji dokaz tome je danas odnos premijera Plenkovića prema Zagrepčanima, bahato, s visoka, šta vi imate raditi ovdje, koga vi zastupate zastupnici oporbe u Gradskoj skupštini. Nema zakona o obnovi Zagreba, ostavili ste Zagrepčane na cjedilu, dali ste im mrvice, dao je Štromar 20 000 kuna, pa ljudi su potrošili stotine i stotine tisuća kuna svaki ponaosob da riješe svoj dimnjake, da riješe svoje zgrade da mogu preživjeti a vi nama pričate ovdje o nekoj pravdi. Vi se trebate stidjeti g. Bačiću, HDZ je taj koji se treba stidjeti u Hrvatskoj a ne oni na koji to upozoravaju, hvala lijepo.
Prvu repliku ima g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Vidim da je g. Maras se uzbudio, ali evo polako će to, doći će k sebi do kraja dana. G. Maras, da li je Stožer civilne zaštite struka ili ne, to najbolje govore podaci o epidemije korona virusa u Hrvatskoj, to govori podrška građana. Prema svim relevantnim ispitivanjima javnog mnijenja, 80% građana RH, 87% građana RH daje podršku stručnom radu jednog stručnog tijela kao što je Stožer civilne zaštite a to što su tamo djelom i članovi HDZ-a, to samo govori o snazi HDZ-a i to je vaš problem, prije svega ljubomora na to što netko to zna raditi puno bolje nego što bi to radio SDP i s druge strane ta činjenica da je u ovoj krizi Vlada sa svojim mjerama znala odgovoriti na drugi izazov i sačuvati hrvatsko gospodarstvo. I to je problem SDP-a, zato i jesu ovako oštre i otrovne strelice od vas iz SDP-a.
Hvala, hvala. G. Bačić, hvala. G. Maras će odgovoriti.
Sve mi možete reći gospodine Bačiću, ali da sam što netko nije u HDZ-u, gledajte ponosan sam na to šta nemam nikakvog doticaja niti u budućnosti ću imati doticaja sa HDZ-om, tako da na to ne mogu biti ljubomoran. A s druge strane, stožer je svoju stručnost gradio i izgubio u trenutku kad je gospodin Beroš rekao da je virus kriv u Splitu jer HDZ ne smije biti kriv, kada je Capak rekao da se ne sjeća, da ne zna je li HDZ-ovac i da ne bi o tome govorio. Znači, tada je stožer izgubio stručnu vjerodostojnost. Kada je procijenio da se u kina i kazališta ne može, ali se u crkve može. Tada je stožer izgubio svoju vjerodostojnost. Pa nisam, vidjet ćete kako bude vrijeme odlazilo gospodine Bačić, koliko će stožer imati podršku za svoj posao koji sada u ovom trenutku radi. Zbog toga vam se i žuri na parlamentarne izbore, da vam se ne žuri, bili bi oni u [[Upadica: Hvala.]] 9. mjesecu. Hvala lijepa.
Gospodin Ivan Ćelić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, ne znam jeste vi u kampanji za Grad Zagreb ili za parlamentarne izbore. Dakle, ono što je napravila struka i u RH, one rezultate to je ponos Hrvatske na globalnoj razini. To je li netko član ili nije član HDZ-a to je potpuno sporedno. Na temelju struke su donošene i političke odluke i s te strane razumijem da neki smatraju da Nacionalni civilni stožer ima i političku dimenziju. Ali govorit isključivo da se u stožeru, da su isključivo ljudi koji su iz HDZ-a to vam apsolutno ne stoji. Vi poznate prof. Branka Kolarića koji je ugledan član SDP-a, jedan od najstručnijih epidemiologa u RH koji je itekako angažiran u ovoj priči i itekako medijski prisutan vezano uz softver „Andrija“ podsjetit ću vas.
Gospodin Maras odgovor.
Hvala lijepo. Ja govorim gospodine Ćelić da je uvreda hrvatskim građanima da se kaže, da je struka jedino ako možeš biti u HDZ-u. Svi u stožeru su dio HDZ-a, svi. Pogledajte malo epidemiologe po svijetu, pogledajte američkog epidemiologa koji je jedan od najvećih stručnjaka na svijetu što se tiče znanosti, valjda ne mislite da je zagrebački fakultet jači od Harvarda ili Stanforda ili drugih američkih fakulteta. Taj čovjek je na čelu njihove službe 35 godina, Fauci se zove, nije ni u jednoj stranci. Pogledajte njemačkog epidemiologa glavnog isto na čelu instituta državnog znanost, ugledan cijeli svijet ga citira, ni u jednoj stranci nije. Znate li da li je bio Andrija Štampar član partije? Ja ću vam reći, nije bio član partije, kao nezavisni čovjek od partije bio je i na čelu Akademije znanosti i umjetnosti i na čelu zagrebačkog Medicinskog fakulteta i rektor sveučilišta. Znači s te strane pogledajte [[Upadica: Oprostite, oprostite, vrijeme.]] malo kako to funkcionira. Jedino u Hrvatskoj, jedino u HDZ-u moraš biti HDZ-ovac da bi bio struka, e to je sramota, to je za sramota za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Gospodin Stevo Culej sad ima, ima repliku. Gospodin Stevo Culej ima repliku.
Kolega Maras vi biste zbog grijeha jednoga u obitelji to cijelo prezime smaknuli po nekim starim vašim navadama, a ja ko Zagorac pitam, u Andraševcu je izgorilo 6-tero štićenika doma, da li je zbog toga kriv možda moj Zagorac Hajdaš ili Dončić, smijenimo i njega i on je po nečemu kriv. Dal ste vi krivi što je Bjelolasica 2 puta izgorjela, ajmo upitajmo se tako? Ajmo sve Marase maknut zbog toga. Ha, čudan si mi lik.
Odgovor na repliku, gospodin Maras.
Od ovog što ste rekli je značajnija još samo, od ovog što ste vi rekli to je jako značajno, a značajnija je jedino podrška Borića, jer ako on podrži onda znači da je to vrh diskusije u Hrvatskom saboru i on je poznat kao vrhunski orator i debate vrši ovdje, ne. Tako da čestitam vam na podršci Borića. Ovaj, s druge strane htio sam reći gospodine Culej, znači vi ste sami priznali ovdje da je Škaričić kriv zbog grijeha jednog u obitelji [[Upadica: Molim vas, ne, molim vas.]] zbog grijeha jednog u obitelji misleći na Škaričića trebala bi cijela obitelj otić, pa HDZ stoji iza Škaričića, HDZ stoji iza Škaričića pa u tom i je skandal, na to mi upozoravamo i to moraju znati svi ljudi u Splitu i u Dalmaciji da HDZ čvrsto stoji iza arheologa Škaričića na čelu doma za starije u Splitu. Hvala lijepo.
Hvala, hvala gotovi smo sa replika i sad ima, sad ima riječ gospodin Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, kada je postalo jasno da ćemo birati novog glavnog državnog odvjetnika ili odvjetnicu više me medija pitalo koga vidim na toj poziciji. Nikada nisam posegnuo za određenim imenom ili prezimenom, ali sam svaki put postavio jedan jasan kriterij. Da to mora biti osoba koja se u dosadašnjem radu dokazala u borbi protiv korupcije i koja je pokazala da će se znati othrvati svakom sukobu interesa koji je u Hrvatskoj prečest. Nažalost postupak koji je prethodio današnjoj raspravi, postupak u kojem je predložena ova kandidatkinja je bio sve samo ne transparentan i sve samo ne bez sukoba interesa, a kao da to nije dovoljno kandidatkinja u svojem programu rada zaboravi na političku korupciju jer ona u Hrvatskoj za nju očito nije problem. No krenimo redom. Poštovane kolegice i kolege postupak u kojem se kandidati za glavnog državnog odvjetnika RH ispituju u Vladi od stane članova Vlade, a iza zatvorenih vrata nije transparentan. Dapače, on je negacija transparentnosti, on je oličenje onoga što moderna, demokratska država ne bi smjela biti. To je negacija vladavine prava jer nitko od nas odnosno ispričavam se, nitko od nas s ove strane sabornice ne zna koje ste dogovore tamo postigli. Takav postupak a priori za mene znači da za kandidata kojeg je taj postupak iznjedrio ne mogu dići ruku, ali to nije dosta. Mi imamo kandidatkinju koja zaboravi na političku korupciju i borbu protiv političke korupcije u svojem programu rada, a onda kada ju mediji pitaju da to pojasni kaže da se protiv korupcije ne borimo primarno kaznenim postupcima. Ne borimo se kaznenim postupcima. Pa jasno je zašto je to stav kandidatkinje. Zato što zna da za nju ruku moraju dignuti osobe protiv koje se vode kazneni postupci, protiv kojih isto to Državno odvjetništvo postupa. Ali, ne samo osobe. Pa mi ovdje u Hrvatskome saboru imamo stranku koja se zove po osobi koja je uskočki optuženik i za kojeg predsjednik Vlade RH danas, mrtav-hladan kaže da su odnosi s njim dobri jer mu je to valjda najvažnije u ovom trenutku. Poštovane kolegice i kolege, smatrao sam da sa izborom glavnog državnog odvjetnika ne treba čekati. Za mene je DORH prevažna institucija. Institucija koja brani RH od kriminaliteta, koja se bori, odnosno trebala bi se boriti protiv korupcije, protiv organiziranog kriminaliteta, protiv svega onoga što nagriza funkcioniranje moderne i demokratske države. I smatrao sam da se taj izbor mora dogoditi jer ta institucija to tijelo državne vlasti, a DORH jest tijelo državne vlasti, ne može ostati bez čelne osobe. Međutim, nakon ovako provedenog postupka i nakon ovako iznjedrenog kandidata, bojim se da bi za Hrvatsku ipak bilo najbolje da sa izborom pričekamo jer ovakav izbor, potpuno netransparentan, potpuno iza zatvorenih vrata sa nekakvim obećanjima za koja ne znamo kakva su, sa činjenicom da se kandidatkinja prijavila na natječaj tek nakon što je razgovarala sa predsjednikom Vlade i to iza zatvorenih vratiju. Ovakav postupak jamči da ćemo se vratiti u one godine, 90-e kada je u Hrvatskoj vladalo sve osim prava. Kada je u Hrvatskoj vladao jedan sustav u kojem je bilo najvažnije iz koje političke opcije dolaziš i znamo koja je to bila politička opcija i znamo kako nam se ona vraća na, neću reći mala nego velika vrata. Poštovane kolegice i kolege, predložena kandidatkinja za glavnu državnu odvjetnicu RH ima dobrih strana, to je činjenica. Njeno poznavanje građanskog prava, pa i poznavanje postupaka koji se vode pred međunarodnim institucijama, kao što su arbitraže ili sudovi EU, odnosno Europski sud za ljudska prava, je veliko. I to priznanje joj treba odati. Međutim, to nije dovoljno za vođenje institucije kao što je DORH. To nam ne jamči da ćemo dobiti osobu koja će se biti spremna suočiti sa organiziranim kriminalitetom i korupcijom. A to je, poštovane kolegice i kolege, u ovom trenutku najvažnije. Hvala.
Hvala i vama. Prvu repliku je tražila g. Marija Jelkovac.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin, da li je postupak imenovanja glavnog državnog odvjetnika, kada ga je predlagao tada vladajući SDP bio transparentniji od ovoga? Pa mi prvi puta imamo na ovakav način gdje je bio javni poziv i gdje su se svi mogli prijaviti po javnom pozivu, prvi puta imamo kroz zakon uveden ovakav postupak. I s druge strane, jučer ste kao predsjednik Odbora za pravosuđe imali prilike čuti odgovor kandidatkinje, a danas insinuirate da je bila na sastanku kod predsjednika Vlade radi dogovora oko prijave na ovo, na ovu dužnost, a čuli ste njen odgovor da je to bilo u vezi predmeta kojeg trenutno imaju i s kojim se bave i ona, kao sadašnja vršiteljica dužnosti. Hvala.
Odgovor, g. Grbin.
Poštovana kolegice, da doista, jučer sam upitao kandidatkinju da li je bila na sastanku sa predsjednikom Vlade i njen odgovor je bio da je bila. Pokušala se ona izvući na sadržaj tog sastanka, ali činjenica je koju čak niti ona nije sporila da se tek nakon tog sastanka odlučila i podnijela kandidaturu. Ali, o sadržaju tog sastanka niti vi niti ja ne možemo govoriti jer se održao iza zatvorenih vrata i kad me pitate da li je, primjerice, kandidiranje g. Cvitana za glavnog državnog odvjetnika RH koji se dogodio 2000, čini mi se 13. godine, bilo transparentnije od ovoga, moj odgovor je da, bilo je. Bilo je. Jer su kriteriji zbog čega se uspješan ravnatelj USKOK-a predlaže za glavnog državnog odvjetnika RH bili potpuno jasni, a mi danas kriterija nemamo. Mi samo znamo za sastanke koji se održali iza zatvorenih vrata, na kojima su postizani kojekakvi dogovori između kandidatkinje za glavnog državnog odvjetnika [[Upadica: Hvala.]] i Vlade RH. ... [[Govornik se ne razumije.]]
G. Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grbin, isto pitanje, vezano za vašu zamjerku na netransparentnost samoga postupka odabira glavnog državnog odvjetnika. Upravo smo i mijenjali zakon da bi ubacili i sami javni poziv i Povjerenstvo Vlade koje će obaviti intervjue, upravo to što ste spomenuli za jednoga bivšega državnog odvjetnika, kažete da su bili jasni kriteriji kod predlaganja. Ali tko je tad predlagao, a tko je sad predlagao? Mislim da je ovaj odabir puno transparentniji. Kada vratimo unazad sami postupak, mislim da je veći problem kod ovakvog hijerarhijski jako nastrojenog sustava, tko će se uopće kandidirati, tko ima uvjete za kandidaturu. Tako da, kad vidimo tko se sve kandidirao, izbor i nije bio nešto sporan. Tako da ne znam zašto mislite u prethodnom zakonu da je bilo transparentnije, otvorenije, sami postupak odabira nego danas.
Odgovor, g. Grbin.
Poštovani kolega, temeljni akt na osnovu kojeg se bira glavni državni odvjetnik je nepromijenjen i sada i prije 2, 6, itd. godina, a to je Ustav RH, koji jasno govori da Vlada predlaže, a Sabor bira uz suradnju Odbora za pravosuđe i taj dio nitko ne dovodi u pitanje. Međutim, dovodi u pitanje onaj dio koji prethodi odluci Vlade koga će kandidirati. Žao mi je što ne poznajete dovoljno zakon jer da poznajete onda bi znali da povjerenstvo koje je Vlada formirala nije predviđeno Zakonom o Državnom odvjetništvu. O tom povjerenstvu u Zakonu o Državnom odvjetništvu nema spomena. To je povjerenstvo formirano ad foch odlukom Vlade RH i to je povjerenstvo provelo postupak koji niti jednom zakonom nije predviđen. Da ste doista htjeli biti transparentni, Vlada RH bi predložila svih 6 kandidata, a mi bi ih jučer saslušali, 12 sati, 12 sati, ali sve bi [[Upadica: Hvala.]] čuli i znali zbog čega se tko kandidirao [[Upadica: Hvala lijepa.]] i što nudi.
Gospodin Culej ima repliku.
Poštovani kolega Grbin, jučer na Odboru za pravosuđe da su svi iz oporbe bili prisutni možda kandidatkinja možda moguće ni ne bi dobila dovoljan broj ruku jer ja ću biti suzdržan iz jednog razloga. Svaki seljak u svojoj štali kada pravi reprodukcijsku liniju na svojim životinjama on bira iz matičnoga grla najbolje primjerke i onda vrši selekciju na više grupa. Imate liniju 1 ili liniju 2 i onda birate iz onog vrha šta ćete dobiti. Znači dobit ćete isto, nema tu nikakve promjene, il će dati više mlijeka, il će dati više telića ili manje, masa ostaje ista, jedno te isto ostaje, nema tu promjene.
Gospodin Grbin odgovor, ne. Idemo dalje, na kraju je gospođa Lukačić.
Hvala vam lijepa. Kolega Grbin vi dovodite u pitanje sposobnost gospođe Zlate Hrvoj Šipek da vodi Državno odvjetništvo dakle da bude glavna državna odvjetnica. I jučer ste ju to pitali i ona vam je lijepo objasnila, iz njenog životopisa vidite da je ona bila i prva zamjenica i da je ovo vrijeme od kada je državni odvjetnik bivši dao ostavku dobro i kvalitetno vodila Državno odvjetništvo. Mislim zbog toga što je ona stručnjak za građansko pravo ne možete govoriti o njenoj nesposobnosti da postane glavna državna odvjetnica. Hvala.
Odgovor gospodin Grbin.
Poštovana kolegice od mene sigurno nećete čuti jer ja to ne smatram da na čelu Državnog odvjetništva RH ne bi trebao biti netko iz građanske grane pravosuđa. Dapače, meni se to čak čini i dobro jer bi u jednom segmentu moglo protresti i sustav. Međutim, ono što meni smeta u ovom slučaju je postupak izbora koji je bio potpuno netransparentan, a drugo smeta mi ono što je kandidatkinja navela, a još više ono što nije navela u svojem programu rada. U trenutku kada za nju moraju glasati žetončići, u trenutku kada za nju moraju glasati USKOK-ovi optuženici, kada ju mora podržati stranka koja nosi ime po USKOK-ovom optuženiku, ne spomenuti političku korupciju u svojem programu rada znači ili ne znati za šta se kandidiraš ili kalkulirati, a iskreno rečeno ne znam koja mi je od te dvije opcije gora. Hvala.
I vama. Gospodin Miro Bulj sad ima riječ.
Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege, narod očekuje od pravosuđa pravdu. Nažalost to pravosuđe i nepravda u Hrvatskoj prevladava i to baš od pravosuđa. Hrvatska država je devastirana, opljačkana ja samo kada pogledam iz kraja odakle dolazim koliko se je toga opljačkalo uvijek sam napominjao novac za oružje je otuđen '91. kad je bio potrebniji od kruha, kad je bila najveća velikosrpska agresija, dizao sam kaznene prijave i nikada nisam dobio odgovor gdje je novac na obranu Sinja i Cetinskog kraja. Niti sam dobio račun da je taj novac vraćen. Bez obzira radilo se to o meni ili o Tedeschome, odgovora nema. Kad je krv se prolivala, pravosuđe nije odradilo svoj posao niti Državno odvjetništvo. Imajući u vidu da u RH 2/3 je prazno zbog, 2/3 Hrvatske je prazno zbog nepovjerenja u pravosuđe, to je po svim anketama, to je u svim razgovorima i to je ključni problem. Ako ostaje isto u Državnom odvjetništvu šta time dobivamo? Nastavak iste politike. Ako je netko od '80. godine do sada u Državnom odvjetništvu i nije se bavio kaznenim pravom nego sasvim drugim, da li će taj riješiti od lokalnih šerifa, do vrha vlasti u gospodarstvu, ratne zločince, neće. Nažalost žao mi je što to govorim. Niti će čuti vapaj radnica Dalmatinke, niti radnika Autoprijevoza, niti Jugoplastike, niti zadarske udruge Solidarnost, Bagat, gdi je 2 milijarde kuna prišlo u OTP banku, naši mađaroni su dali, niti će čuti za INU našu energetsku tvrtku, a nit će čuti za vapaj obitelji Čengić iz Ervenika, niti za Škabrnju, niti za Vukovar. Neće čuti jer trenutna politika ne želi čuti vapaj tih ljudi od onih koji su stvarali državu i oni žele stabilnost sustava. Da li ova državna ima …/nerazumljivo/… ja ne znam, al znam da je u Državnom odvjetništvu kad sam ja imao 8 godina, mene zanima što je ona riješila, mene zanima što je riješila osim dogovora s Andrejom Plenkovićem kojega je imala, šta je riješila. O ratnim zločinima uvaženi tajniče predstavniče Vlade i pomoćnice ministra apsolutno nemamo nikakve odgovore. Meni su dolazili osobno kao zastupnici, ljudi koji su bili pod srpskim logorima, koji su branili Vukovar i Borovo, ja sam ih vodio u Državno odvjetništvo. Znadu ime i prezime onih kojih su ih maltretirali, tlačili, terorizirali, ubijali, silovali, klali, niko ne reagira. Niko nije reagirao na jednoga dobroga čovjeka Šretera, dr. Šretera koji vam je osnovao stranku i koji je prozivao ljude srpske nacionalnosti svojom braćom, niko ne reagira jer od koalicijskog partnera M. Pupovca ovisi da li će proći državna odvjetnica a M. Pupovac sve zna što je sa dr. Šreterom, pa napokon neka kaže gdje su kosti u Državnom odvjetništvu od dr. Šretera. Ovaj sustav je demontirao hrvatski narod, narod to zna, demontira, rastočio ga, gore nego svi okupatori, od Turaka, Mleka, Srba, komunista, fašista, nacista, više ste demontirali hrvatsku državu u krvi stvorenoj na zajedništvu hrvatskog naroda, na zajedništvu nego svi te tiranije koje su prošle do sada. Žalosno je prolazili Hrvatskom praznom zbog ljudi i mladi koji zbog nepovjerenja u tijela pravosuđa međutim Državno odvjetništvo jer to je čisto i isključivo političko tijelo koje radi u interesu političkih oligarhija u Hrvatskoj.
Hvala, hvala lijepa. Imate jednu repliku g. Sladoljeva.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, jasno je da je sve ovo farsa i da se nakon izbora državne odvjetnice neće ništa dogoditi. Imamo cijelo vrijeme zaklinjanje u borbu protiv korupcije a kada u Hrvatski sabor dođe neki antikoruptivni zakona, onda ga se odbija. Za par sati ovdje će se naći u ovoj saborskoj raspravi Zakon o registru troškova svih političara koji će biti odbijen u trenucima kada Hrvatska čeka velika recesija, kada će ljudi čekati ispred pučkih kuhinja, vladajući ne žele da se objavi na što političari troše njihov novac. Dakle, vrlo jednostavna stvar. Radi se o političarima dakle u cijeloj RH, o zaposlenicima dakle i direktorima državnih poduzeća, gradskih institucija i radi se o velikom iznosu novaca.
Odgovor, g. Bulj.
Ne samo to, nego su ispolitizirali epidemiju. Kada se narod, kad je vidio snimke naravno, prirodno se bojati bolesti, trebamo se štititi od bolesti, kad su oni ljude koji su stručnjaci uvukli u političke vode, sada propisali izbore i da bi sačuvali tvorevine županije, tvorevine županije, da bi sačuvali gdje je ušao virus, kad smo bili svi u bunkeru, kad je ministar Beroš pozivao svi u bunker, gospodarstvenici zaključajte se, babe, didi, svi, nema izlaska 2 metra, gdje je ušao virus? Po riječima velikog gradonačelnika Omiša, ravnatelja staračkog doma Škaričića, virus nam je ušao u '95., u produžecima, tamo gdje nije smio bit a tamo gdje je odgovoran Boban i Sanader Ante.
Hvala. Hvala lijepa, nastavljamo sa raspravom o točki Prijedlog odluke o imenovanju Zlate Hrvoj Šipek glavnom državnom odvjetnicom RH i sada na redu su pojedinačne rasprave i prvi je sada na redu g. Marko Šimić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pozdravljam i predstavnike Ministarstva pravosuđa koji su prisutni na ovoj sjednici i uvažene kolegice i kolege. Danas raspravljamo o Prijedlogu odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika odnosno glavne državne odvjetnice. Svi smo upoznati s činjenicom da je 19. veljače glavni državni odvjetnik podnio ostavku na tu dužnost i da smo tada dakle krenuli u izbor novog državnog odvjetnika odnosno stvorena je potreba izabrati osobu koja će obnašati dužnost glavnog državnog odvjetnika. Do ovog izbora imali smo jedan zakon koji je bio na snazi dugi niz godina i po kojemu su do tada birani, do sada birani glavni državni odvjetnici, danas sam u raspravama kolega prethodnika čuo dosta kritika upravo na transparentnost ovoga izbora dakle za glavnog državnog odvjetnika. Moram odmah na početku svoje rasprave reći da se treba samo prisjetiti kako su birani prethodnici, pa ne tako davno izabrali smo i g. Jelenića po istom dakle principu, ranije smo birali i g. Cvitana i g. Bajića po istim pravilima i tada 2013. g. nije istican prigovor netransparentnosti i neko bi se i uvrijedio da smo im spočitavali pravo da dakle pozicija u ono vrijeme koje je narod izabrao, da im osporavamo pravo da biraju glavnog državnog odvjetnika. Moram napomenuti da su ove izmjene zakona koje su stupile na snagu 1. rujna 2018. g. ukoliko se ne varam, zaista doprinijele transparentnosti ovog postupka, unijele su javni poziv koji je raspisan od strane DORH-a 11. 3. 2020. g., svi pristigli životopisi i programi odnosno prijave na taj javni poziv, proslijeđene su Vladi RH, znamo u kakvim okolnostima se ovaj izbor dogodio, znamo da smo suočeni sa najvećom pandemijom u posljednjih 100 i više godina i Vlada RH reagirala je na način da nije otezala sa izborom glavnog državnog odvjetnika, dakle u najkraćem mogućem roku formirano je povjerenstvo od premijera i 5 ministara koji najčešće surađuju, komuniciraju dakle sa sustavom pravosuđa i tako povjerenstvo dakle saslušalo je kandidate, pregledalo je životopise i programe koji su im dostavljeni i svoje mišljenje, svoj sud o svemu, dostavilo je Vladi koje je na svojoj sjednici 30. travnja 2020. g., dakle prije nekoliko dana, donijela svoju odluku odnosno prijedlog odluke o imenovanju državnog odvjetnika. Iz razloga što i sam sudjelujem u raspravama dakle o izvješću glavnog državnog odvjetnika, u posljednje 4 g. ovog mandata, moram napomenuti da smo dosta često u tim raspravama isticali i preporuke Europske komisije. Vidim da su one dosta često danas zlorabljene, da se iznosilo nešto što u njima zaista ne stoji, ja ću reći da u tim preporukama stoje određene mjere kojima bi postigli dakle bolju kvalitetu i bolju transparentnost odnosno učinkovitost hrvatskog pravosuđa i da ih je ova Vlada zaista poštivala. To nije ocjena hrvatskog pravosuđa 2020. godine to nije ocjena 2019. godine, to je ocjena nekakvih prethodnih razdoblja, a ova Vlada siguran sam uložila je najveće napore da ne samo institucije pravosuđa u RH već sve institucije države i lokalne ojača. Kako? Ova Vlada moram istaknuti ojačala je prvenstveno financijsku strukturu tih institucija, kadrovsku kapacitiranost pa možemo vidjeti i po broju zaposlenih u DORH-u da ih je danas više nego ih je bilo u nekim prethodnim razdobljima, imamo ulaganje u infrastrukturu, prvi puta riješeno je pitanje USKOK-a, digitalizacija, informatizacija koja zaista pomaže u ovom periodu pandemije, edukacija kadrova. Zaista se ulagalo u svim mogućim sferama. Najbitnije je ono što radimo mi HS, zaista za svaku instituciju pa tako i za DORH i za pravosudne institucije imali smo u nekoliko navrata pakete mjera kojima smo reformirali, modernizirali rad tih institucija, a posebno ove institucije DORH-a. Osobno, podržat ću ovaj prijedlog odnosno prijedlog odluke o izboru glavne državne odvjetnice. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Ante Bačić ima prvu repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Šimiću, vi kao potpredsjednik Odbora za pravosuđe drago mi je šta ste upravo u svojoj raspravi ponovili sami tijek izbora i postupka imenovanja glavnog državnog odvjetnika, sudjelovali ste u istom takvom tijeku i za prijašnjega državnog odvjetnika, znate kako to ide. Vidimo da je većina rasprave što se tiče strane oporbe bila upravo na ne transparentnosti samoga postupka, sada i sa samim izmjenama zakona i uvođenjem povjerenstva kojeg je Vlada imenovala, jel mislite da možemo još dodatno to unaprijediti ili je ovo dovoljno kvalitetno i transparentno što se tiče samoga postupka imenovanja? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi kolega Bačić, zahvaljujem vam na vašoj replici. Da, i sam sam se osvrnuo na nekorektnost u prozivanju za ne transparentnost prilikom ovog izbora. Ja moram reći da u posljednja dva izbora koliko sam bio član Odbora za pravosuđe i gdje sam sudjelovao u postavljanju pitanja odnosno popularnom zvanom saslušanju kandidata za glavne državne odvjetnike, nikada ranije nisu kandidati dobivali taj broj pitanja, nikada ta pitanja nisu bila usmjerena na taj način i nikada tako transparentni i određeni odgovori nisu bili. Što se tiče ranijih postupaka, ranije bi Vlada RH izabrala čovjeka, izabrala pravnika koji udovoljava svim postavljenim kvalifikacijama i predložila njegovo imenovanje za glavnog državnog odvjetnika. Danas imamo jedan sustav u kojemu su svi zainteresirani za obnašanje te dužnosti mogli podnijeti svoju prijavu, dati svoj program i životopis i smatram da smo i ovoga puta odabrali najbolje. Hvala.
Gospođa Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Šimiću. Vi ste u vašoj raspravi govorili o programima odnosno o izboru svih dosadašnjih članova, odnosno predsjednika DORH-a, ali naravno i o izboru gospođe Zlate Hrvoj Šipek, ali ono što ja posebno pozdravljam to je što je gospođa Šipek u fokusu svog programa stavila kaznena djela obiteljskog nasilja te kaznena djela protiv okoliša i zdravlja. I drugo, po prvi puta na čelu DORH-a ćemo imati jednu ženu i sigurna sam da će ako i zbog svega onoga drugoga, a svih onih drugih njenih kompetencija i zbog ovog dokazati da žena može voditi i biti na čelu državnog odvjetništva. Hvala.
Hvala gospođo Maksimčuk. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem gospođo Maksimčuk na replici. Uvažena zastupnice, moram napomenuti da se Vlada Rh u izboru svih čelnih ljudi za dužnosti u ovom mandatu zaista borila da na njih dođu najstručniji i najprofesionalniji i najkvalitetniji ljudi. Kada je to žena i to pozdravljamo i zapravo u RH nema dvojbe da su žene jednako vrijedne i jednako kompetentne za obavljanje određenih dužnosti. Upravo smo završili sa sjednicom Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav gdje smo imali prijedlog promjene Poslovnika o radu pučkog pravobranitelja gdje je na čelu ustanove odnosno institucije isto žena. Imamo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa na čijem čelu je isto tako žena. Znate, smatram da je u RH izborom žene za predsjednicu države zapravo hrvatski narod pokazao koliko cijeni ženu i da tu nema nikakve razlike prema spolu. Htio bih još naglasiti i da je Vlada RH u svom dosadašnjem radu pokazala da se svim naporima bori protiv nasilja, čak nekada i na štetu svoga rejtinga.
Hvala lijepa. I na kraju gospodin Jovanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Šimić, vi ste se najvećim dijelom u svojoj raspravi osvrtali na transparentnost. Dakle, činjenica je da je ovaj natječaj proveden nešto transparentnije nego prethodni temeljem zahtjeva GRACO-a izmijenjenog zakona, međutim ta transparentnost je zapravo svedena upravo na taj javni natječaj, sve ostalo je bilo … transparentno. I kada vas je vaš kolega pitao, da li bi nešto trebalo dodatno unaprijediti, ja vam također postavljam to pitanje zato što će jer je GRECO jasno rekao da ta transparentnost uključuje vrlo jasne, objektivne i transparentno prikazane kriterije temeljem kojih će biti izabran glavni državni odvjetnik. Ništa od toga nismo čuli. Dakle, koji su to bili kriteriji po kojima je predložena kandidatkinja bila najbolja? Tu je ključan problem kada govorimo o transparentnosti ovog postupka.
Odgovor gospodin Šimić, izvolite.
Uvaženi kolega Jovanović. Zahvaljujem na replici. Nešto ranije se i vaš kolega Grbin u svojoj raspravi osvrnuo na ovo pitanje i na ovu temu. Da, sukladno preporukama GRACO-a i kriterijima koji su određeni u tim preporukama Vlada RH u ovom izboru i kod davanja prijedloga ove odluke vodila se upravo tim krit4erijma koje je GRECO u svojim preporukama naveo. Vaš kolega Grbin u svojoj raspravi rekao je da se vaša Vlada vodila nekakvim kriterijima, ali nije ni tada javnosti rekla koji su to kriteriji a niti danas u raspravi nismo čuli koji su to specijalni kriteriji i specijalne sposobnosti bile ranijih državnih odvjetnika na koje sam danas čuo da najviše kritika na rad Državnog odvjetništva upravo dolazi iz vašeg kluba zastupnika a i vi ste sami te državne odvjetnike po nekom kriteriju samo vama znanom birali. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravama, na redu je g. Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, poštovana savjetnice. Drago mi je evo da smo se u ovoj zadnjoj raspravi a mislim da će tako i teći do samoga kraja, vratili na sami bit ovoga prijedloga odluke a to je samo imenovanje Zlate Hrvoj Šipek glavnom državnom odvjetnicom RH. Prvih nekoliko rasprava posebice u ime klubova, više smo malo politizirali i raspravljali o samome radu, DORH-u kao da je točka izvještaj glavnog državnog odvjetnika za određenu godinu što smo imali prilike i raspravljati u Hrvatskom saboru, drago mi je da smo se vratili na metodologiju i same termine odabira glavnog državnog odvjetnika i kako to teče, da smo i samim izmjenama zakona i uveli upravo taj javni poziv za ovu itekako visoku pravosudnu dužnost za koju malo tko ju upravo ispunjava na neki način uvjete, što vidimo i po broju kandidata koji su se prijavili i ove godine za mjesto glavnog državnog odvjetnika, znamo da je prošli glavni državni odvjetnik dao ostavku na to mjesto, znamo i same razloge i mislim da je dobro da smo upravo radi određenoga kontinuiteta i radi poznavanja samog sustava Državnog odvjetništva, što moramo isto i naglasiti da je itekako suhoparan i hijerarhijski nastrojen sustav, tako da vjerujem i ono što je sama kandidatkinja govorila na Odboru za pravosuđe, nekome ko je van tog sustava, potrošio bi dosta vremena samo da upozna kako sustav funkcionira, na koji način posluje, da bi tek onda uveo određene promjene i izmjene u samome poslovanju Državnog odvjetništva. Što se tiče Državnoodvjetničkog vijeća i njegovog javnog poziva, sami kandidati poslije su i pristupili razgovoru pred povjerenstvom koje je imenovala Vlada RH, evo tu smo vidjeli prijepore da li je to povjerenstvo trebalo možda pristupiti ne znam, da je taj intervju, da je taj razgovor možda trebao biti javan ili da je na samom Odboru za pravosuđe trebalo pozvati sve kandidate da iznesu svoje programe, mislim da ipak od onog momenta kada je Vlada RH, nije trebalo objašnjavati uopće kako dolazi do određenog kandidata za glavnog državnog odvjetnika do danas kada ipak postoji javni poziv i određeno povjerenstvo koje ispituje kandidate koji poslije taj glavni kandidat kojeg odabere Vlada RH dođe do samoga Odbora za pravosuđe i evo danas u raspravi u Saboru, mislim da je ipak to jedan veliki i kvalitetni pomak. Bilo je dosta zamjerki, ne zamjerki nego nekakvih uputa i prijedloga zašto je na prijedlog Vlade RH za glavnu državnu odvjetnicu civilista a ne kaznenjak, i o tome možemo raspraviti iako mislim da možda će dobro doć malo i drugačije perspektive, većinom DORH gledamo kroz kazneno pravo i kazneno procesno, tako da će bit zanimljivo da jedan civilist malo krene u sređivanje i organizaciju samoga toga sustava i vidjet ćemo normalno, i promjene koje će to donijeti. Na samom Odboru za pravosuđe kada smo imali evo i priliku i raspraviti sa samom kandidatkinjom za glavnu državnu odvjetnicu i postaviti joj određena pitanja na koja nam je davala odgovore, naglasio sam da definitivno trebamo vratiti i ojačati institut nagodbe posebice baš iz sektora iz kojeg glavna državna odvjetnica dolazi a to je građanski dio Državnog odvjetništva, imamo veliki broj parnica države sa građanima i vezano za i ... [[Govornik se ne razumije.]] i zemljišno-knjižna pitanja gdje znamo već unaprijed otprilike kako će ta parnica i kako će taj spor teći, tu gubimo dosta vremena i novaca i samih građana ali normalno i sustava Državnog odvjetništva, tako da vjerujem da će nova državna odvjetnica staviti veliki naglasak na proces same nagodbe i ono što sam na početku isto napomenuo, a to su vježbenici. Mislim da ovo je pozitivno da je 30 savjetnika u zadnjih 2 g., tj. 30 zamjenika državnog odvjetnika unaprijeđeno zadnje 2 g. ali definitivno moramo veliki broj vježbenika ubaciti u sustav Državnog odvjetništva, ne možemo tek tako samo produživati državnim odvjetnicima da se ne naljute do 70 g. njihov rad, vjerujem da moramo raditi na mladome kadru koji će poslije toga iznjedriti sami sustav, iz kojeg moramo i priznati da mnogo ljudi izlazi zato što normalno, lakše je biti vjerujem, i likvidnije biti odvjetnik nego državni odvjetnik.
Hvala. G. Maras ima repliku.
Hvala lijepo. G. Bačić, vi ste rekli u vašoj raspravi da je situacija koju će gospođa nova državna odnosno predložena za novu državnu odvjetnicu, u budućnosti da će se nastaviti projekt na rad odvjetništva i da su dosadašnje rasprave djelovale na početku da ne idu u tom smjeru, da se bave temom koja je na dnevnom redu nego o nekim drugim stvarima. Mene zanima, šta vi mislite, vi dolazite iz Splita, čija je odgovornost za skoro 20 preminulih u domu u Splitu, mislite li da to ima veze sa nesretnošću g. Škaričića, dipl. arheologa koji vodi taj dom i mislite li da bi neko trebao za to odgovarati? Mislite li kao zastupnik u Hrvatskom saboru da bi državna odvjetnica tu trebala i imala što za reći? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, mislim da Državno odvjetništvo tu definitivno ima svoju riječ a to je upravo, ona je u tijeku, znači svi ovi izvidi koja su dva ministarstva napravila i njihov nalaz po ovim sad zadnjim informacijama šta imamo, oni su upućeni preko policije DORH-u koje je prikupilo cijelu dokumentaciju. U ovom tijeku, normalno nitko iz DORH-a neće govoriti nikakve detalje zato što su ti nalazi u ovom trenutku, tj. njihovi izvidi u ovom trenutku, tajni. Svakoga koga oni procjene i vide po tim nalazima da je odgovoran u ovom sustavu, vjerojatno će kazneno goniti, tako da mislim da ne vidim tu nikakvih problema.
Gđa. Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a, uvaženi kolega Bačiću. Mogli smo vidjeti da u Izvješću DORH-a za 2019. g. da je bilo samo 16 vježbenika i vi ste se u vašoj raspravi osvrnuli na taj broj. Također se navodi da niti jedan pravosudni dužnosnik nije mlađi od 30 godina iz čega je vidljivo da se sve kasnije stječu uvjeti za imenovanje zamjenika, da smatrate li da tu ima prostora za napredovanje?
Odgovor.
Kolegice Maksimčuk, hvala na pitanju. Hvala na toj replici. Definitivno ima prostora, mislim da smo čuli od samoga ministra, ali i kandidatkinje za glavnu državnu odvjetnicu da i ovaj sustav savjetnika i zamjenika u nekoj budućnosti nije dobar što se tiče samoga sustava unaprjeđenja, treba proći puno koraka da bi se razvilo u jednoga jakoga zamjenika ili jakoga državnog odvjetnika. Moramo naglasiti da 7 godina de facto nije bilo zapošljavanja i vježbeništva u DORH-u, zadnje dvije godine se to nešto pomaklo. Imamo jedno desetljeće kvalitetnih pravnika koji nemaju pristup DORH-u, a vjerujem da bi tu dosta pridonijeli, ne samo DORH-u nego i sudovima, tako da, nadam se da ove godine koje slijede će biti godine vježbeništva i pomlađivanja, ne samo DORH-a nego i sudova općenito.
I sada je na redu g. Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Govoriti o ovoj temi je relativno lako. Pogotovo ako imate 4 pristupa prema toj temi jer jutros dok sam promišljao što ću danas govoriti, otvorile su mi se 4 teme. Međutim, prvo nisam vidio kandidatkinju ovdje, prva tema otpada, ne mogu postavljati pitanje. Onda mi ministar otišao odavde, propada i ta tema. Sad imam još dvije pa ću probati njih dvije ... [[Govornik se ne razumije.]] da mi ne dođe i veće pa da se pitam da li sam što zaboravio možda reći ovdje. 6 zastupničkih pitanja na koja nemam odgovora još od 2017., a kad vam pošteni kolega prijatelj kaže, nemoj ih, što ti to treba, ne talasaj, nemoj, izgorit ćeš. To je DORH, to je pravosuđe i to je ono o čemu ću ja govoriti. Kako se zove, Laura Kövesi, državna tužiteljica Rumunjske. Ona je procesuirala premijera, 5 ministara, 16 zastupnika, 5 senatora, 90 gradonačelnika, 32 direktora javnih tvrtki, 500 ljudi na upravnim položajima i sada je glavna tužiteljica EU. Zašto mi nemamo jednu Lauru Kövesi ili neku, kako se ona zvala, ali nebitna je. Orleanska. Djeva Orleanska, mi toga nemamo u Hrvatskoj niti ćemo ikada imati, znate zašto? Zato što uvijek čim jedan istrči naprijed, ovaj drugi iza njega, povuče ga, nemoj, nemoj, imamo te tu i tu. Budeš li ti to i to mi ćemo tebi to i to. Zbog čega? Zato što imaju, zbog dugotrajnih prijateljskih i inih drugih odnosa su povezani, oni to neće nikada raditi. Da li da govorim o ratnim zločinima? To je već minorno, već sam umoran od toga i moja izložba dolje se zove Ne bacaj svoje bisere pred svinje. Nije to išlo sve zastupnike u HS-u nego većinom one kojima je trebalo 5 metara ili jedna minuta da dođu na moju izložbu, a nisu se upristojili da dođu, ali su dotrčali u Borovo Selo da vrijeđaju uspomenu onima tamo. Nema ih, da mi odgovore. Ovdje, mislio sam ministru dati, ovdje je fotografija jednog starca i starice u Tenji gdje sjede na stepenicama, a čuva ih jedan dragovoljac četnik, ovim starcima, Hrvatice i Hrvati, gubi se svaki trag, a on je svjedok i živi u Hrvatskoj, ima svoju adresu. Kome da to dam? Ma neću vam dati, neka vam ostane na savjesti. Razmislite o tome što govorim, ovo što govorim ostat će zapisano. Ovo će ljudi vidjeti jer vrijeme je tehnike, nema više da se što prešuti. Ovo je dokumentacija o g. Pupovcu, pogledajte vi što je ovo. Ovo je cijeli elaborat koji sam ja napravio samo za njega. Sa svjedočanstvima, sa njegovim suradništvom ubojicama dr. Šretera, ovdje je Vezmar, Pavić Branko, Veljko Džakula, svi oni koji su se s njime našli u Čikotskoj Rijeci '91. Koga to interesira? Nikoga, predao sam ja to u policiju, predao u DORH, postavio zastupničko pitanje, među ovih 6. Ali, odgovora nema. Znate zašto nema? Jer ga, još nam treba, možda ga potrošimo do kraja, dat ćemo mu milijunčiće, neka on pljuje Hrvatice i Hrvate kroz svoje Novosti. Ali, on treba. Ali oni koji izlete, e oni ne trebaju. Ja znam da je moja avantura u HS-u bila kratka, ali je plodonosna. Ljudi su čuli, ljudi neće zaboraviti. Ostat će neki drugi koji će nastaviti ovakove priče. Ostat će oni koji će nastaviti prozivati odgovorne. Dok u Hrvatskoj ne bude neka lady Orleanska ili Laura Kövesi koja će doći, a ne ovakvi umorni, izmoreni, pred penzijom starci koji samo pokušavaju nastaviti tamo gdje su njihovi prethodnici stali, a isto su bili, kaže Jelinić, ja sam dijete DORH-a. Malo si mi premator za dijete DORH-a, a da li je ovo mamica DORH-a? Mamice, idi u penziju, čuvaj unučiće. Nemoj ovdje. Ima puno takvih, ali ima onih koji bi htjeli u Hrvatskoj raditi, mladih snaga koji bi bili sposobni promijeniti stanje u hrvatskom pravosuđu koje je najkorumpiranije, koliko vidimo gori smo i od Rumunjske, i oni su se izdigli iz balkanskoga blata, samo mi ne možemo zbog blata na nogama koje vučemo još od onih nečijih sretnih.
Hvala, slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić, nema ni njega, gubi pravo na govor. Slijedeći će onda biti poštovani zastupnik Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, saborske kolege. Loš stav i percepcija javnosti o radu DORH-a ali i USKOK-a pa i cijelog pravosuđa u cjelini je činjenica. Razlozi su, u najvećoj mjeri se navodi manjak transparentnosti a možda je to iz razloga što preko medija u javnost dopiru samo oni senzacionalistički slučajevi koji se desetljećima razvlače po sudovima, možda neki slučajevi koji ne završe uvijek onako kako se želi i kako javnost želi, sigurno bude i loših odluka koje se snažnije prate pa se stvara ta negativna percepcija. Razlog dolazi i unutar sustava, istaknula je to i sama kandidatkinja, odnose se na problem ljudstva, na problem resursa materijalnih uvjeta i dobro je što je buduća državna odvjetnica to detektirala, svjesna je toga i najavljuje poboljšanje uvjeta i reorganizaciju sustava i ja se iskreno nadam da će i ministarstvo u tome nju pratiti. Ministarstvo je povuklo prvi potez ka transparentnosti odnosno transparentnijem radu prilikom odabira novoga državnog odvjetnika na način da se on sada vrši javnim pozivom i to je činjenica što god neki drugi mislili o tome. Danas raspravljamo ovdje o kompetencijama osobe koje imamo kao izbor za kandidatkinju, gđe. Hrvoj Šipek iz čijeg životopisa i programa vidimo kako se radi o profesionalcu sa kontinuitetom razvoja i napredovanja unutar DORH-a ali i tijekom čitave njene karijere. Dobro je s obzirom na ovu situaciju da imamo kandidata iz sustava dosadašnju zamjenicu koja odnosno kojoj neće trebati dodatno vrijeme i prilagodba za efikasno djelovanje. S obzirom na veliko iskustvo i činjenicu da sama kandidatkinja ne može ići u novi reizbor, želim vjerovati kako će državna odvjetnica raditi svoj posao najbolje što umije, samostalno neopterećeno o potencijalnim pritiscima, bilo od javnosti, medija, politike ili bilokojih drugih pritisaka. S obzirom da ovo ujedno predstavlja krunu karijere gđe. Hrvoj Šipek, ovo je ujedno i poruka ljudima u sustavu DORH-a kako svojim profesionalnim djelovanjem mogu očekivati napredovanja a naravno da bi u mandatu gospođe volio vidjeti značajnije uključivanje mlađe populacije u sustav DORH-a i općenito u pravosuđe gdje se praktički jako malo broj mlađe populacije i mladih vježbenika uključio unazad zadnjih 10 godina. Ono što je možda manje važno ali svakako predstavlja jednu promjenu je činjenica da je kandidatkinja žena i ujedno biti će prva žena na ovako velikoj funkciji. Što se tiče samog programa rada, drago mi je vidjeti da u programu rada buduće državne odvjetnice stoje dvije novine odnosno snažniji progon za još dva kaznena djela, odnosi se na nasilje u obitelji i kaznena djela na štetu okoliša i zdravlja. Upravo za kaznena djela nasilja u obitelji poglavito nasilja prema djeci, potrebno je senzibilizirati javnost, potrebno je educirati državne odvjetnike i stručnjake koji rade sa žrtvama tih kaznenih djela jer događa se da kaznene prijave budu povučene, žrtve pod utjecajem straha koriste blagodat nesvjedočenja pa nasilnici u konačnici ostanu nekažnjeni što je za naše društvo apsolutno nedopustivo. Vrlo zanimljivo je i što kandidatkinja ističe i kaznena djela počinjena na štetu okoliša i zdravlja, što je jedna pozitivna novina posebice ukoliko se osvrnemo na nužnost očuvanja našeg okoliša i prirode ali i situaciju koju imamo sa COVID 19 virusom i očito je kako će i navedena kaznena djela u budućnosti biti bitna. česta kritika na rad DORH-a, čuli smo i danas, usmjerena je na neprocesuiranje ratnih zločina stoga je pohvalna odluka da se specijaliziraju državni odvjetnici za ovu važnu tematiku i učine rad DORH-a kvalitetnijim i efikasnijim, mislim da je to više nego potrebno, evo prije samo nekoliko dana obilježili smo pokolj u Borovom selu, jedan strašan masakr nad Hrvatima za koji nije procesuiran nitko a morao bi biti s obzirom da je ovim činom najavljen rat Hrvatskoj. U budućnosti svi zajedno moramo svojim radom i djelovanjem vraćati i osnaživati povjerenje građana u institucije, danas raspravljamo o kompetencijama kandidatkinje koje ona zasigurno ima, a u budućnosti ćemo raspravljati o njenim izvješćima odnosno uspješnosti ili neuspješnosti.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Marasa, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mikulić, zanima me vaš stav po pitanju procesa izbora državne odvjetnice po prvi puta u povijesti RH, Hrvatskog sabora, HDZ odnosno Vlada RH je zatvorila taj proces od očiju javnosti i nismo mogli čuti kako su prošli intervjui osoba koje su se javile na javni poziv na natječaj. Znači do sada je procedura ukoliko naši sugrađani to ne znaju bila ovakva. Raspisao se natječaj, javljali su se ljudi i pred saborskim Odbor za pravosuđe se odvijao intervju i na kraju je Sabor glasao po prijedlog Vlade. Sada iz nekog neobjašnjivog razloga se cijeli postupak odvio u kabinetu A. Plenkovića, znači on je osobno čito odabirao i rukovodio odabirom nove državne odvjetnice, postavlja se pitanje zbog čega i koji je vaš stav o tome. Hvala vam lijepo.
Molim vas, držimo se svi vremena, je li?
Da, naravno. Poštovani kolega Maras, zahvaljujem se na vašem pitanju. Vjerujem da ste upoznati s time, javni poziv je išao od Državnoodvjetničkog vijeća, prošao je i kroz saborski odbor, proći će i kroz našu sabornicu i mi ćemo kao saborski zastupnici izabrani od naroda izbrani od naroda, izabrati najboljeg državnog odvjetnika za narod. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste u vašoj raspravi govorili o negativnoj percepciji u javnosti, kada je u pitanju DORH i ostale institucije. Kako može DORH biti transparentniji i bliži građanima i kako mislite da se može promijeniti aktualni stav o svemu tome?
Poštovani zastupnik Mikulić. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šimića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Mikulić. U svojoj raspravi već je naglasili ste percepciju, odnosno negativnu percepciju DORH-a, kolegica Maksimčuk je isto tako istaknula u svojoj replici nešto slično. Htio bih samo skrenuti pažnju da najčešće kada govorimo o negativnoj percepciji DORH-a, govorimo o jednom njegovom dijelu, a to je upravo kazneni odjel, najčešće su procesi koji završavaju u medijima i o kojima čujemo negativne činjenice, negativne stvari o njihovom tijeku. Dakle, dolazi iz tog područja kaznenog. Mene zapravo veseli da na čelo DORH-a najvjerojatnije dolazi osoba koja vodi građansko-upravni odjel o kojem nemamo toliko prijepornih pitanja, nemamo takvu negativnu percepciju, možda će ona utjecati, dakle svojim iskustvom, stručnim i profesionalnim znanjem upravo na promjenu percepcije ovaj, ukupno u instituciji DORH-a. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ćelića. A pardon, odgovor, poštovanog zastupnika Mikulića, pardon.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Šimić. Utvrdili smo da je ta percepcija takva kakva je, iz više razloga, imamo i procese koji traju desetljećima, imamo procese koji nekima nisu odgovarajući po, kada govorimo o tome kako završe. No, ja sam duboko uvjeren da će u budućem periodu nova državna odvjetnica naći snage, naći načina i reorganizacijom, ali i poboljšanje uvjeta u radu samog DORH-a promijeniti te trendove, kao onim pozitivnima i da ćemo u budućnost ovdje u Saboru kada budemo imali priliku raspravljati o njenim izvješćima, imati i još pozitivnija izvješća, još više pozitivno riješenih slučajeva. Hvala.
I sada poštovani zastupnik Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Mikuliću, bilo je danas govora o tome kako se vrši izbor glavne državne odvjetnice, dakle taj način izbora nikad u potpunosti neće zadovoljiti sve strane. Ono što definitivno je ohrabrenje da se radi o osobi sa bogatim iskustvom i radom unutar ove institucije, neki bi postavljali pitanje da se danas, da danas nije izbor, što se čekalo, neki kažu evo, sad ide raspuštanje Sabora, zašto ste požurili, dakle uvijek postoji nekakav problem. Ono što mi se učinilo tijekom predstavljanja, dakle kada je govorila, a to je važno svugdje, pa tako i na ovim poslovima, a to je pitanje dijaloga, dijaloga s Vladom, ako se radi dakle o vrijednostima postupaka državne imovine kojom zapravo Vlada dalje upravlja tom imovinom, a DORH štiti, dakle, taj dijalog je izuzetno bitan [[Upadica: Hvala.]] i to je ono što je ona naglasila.
Poštovani zastupnik Mikulić.
Pa poštovani kolega Ćelić, ja mislim da je bitno spomenuti tko je taj koji proziva. Prozivaju oni koji su državnog odvjetnika birali sami kako su to htjeli i to im je tada bilo dovoljno demokratično, a današnji način, kada se bira putem javnog poziva, gdje se praktički svi koji ispunjavaju uvjete mogu i prijaviti, to im nije dovoljno demokratično. U konačnici, državnog odvjetnika ćemo birati mi kao saborski zastupnici koji smo izabrani upravo od naroda i biramo ga za naš narod. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, nema ga, gubi pravo na govor pa će sljedeći govoriti poštovani zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolegice, g. državni tajniče sa suradnicom. Evo, na samom početku i ja moram reći da je ovo važna točka, da je izbor glavnog državnog odvjetnika ili državne odvjetnice vrlo bitan obzirom na negativnu percepciju koju u Hrvatskoj imaju cjelokupna pravosudna vertikala, pri čemu naravno, uvijek treba voditi računa da građanima nije potpuno jasno koja je uloga DORH-a, koja sudstva u tome da neki procesi traju tako dugo i da nikako ne dolazimo do osuđujuće presude. Tako da će i to biti jedan od zadataka novog čelnog čovjeka, žene, DORH-a da svojim istupima objasni građanima koja je konkretno uloga DORH-a, koja je konkretno uloga sudstva u cijeloj toj priči. Načelno, ja smatram da ovoj našoj korumpirano pokradenoj državi glavni državni odvjetnik mora doći iz redova kazneno-pravnih stručnjaka i po tome nisam sretan što predložena kandidatkinja nema takvo iskustvo. Smatram da pravno, stručno, procesno i politički stoga ovo nije dobro rješenje. Puno smo govorili o transparentnosti, ja moram ponoviti da je GRECO tražio da budu vrlo jasno naznačeni objektivni kriteriji za izbor glavnog državnog odvjetnika što nije slučaj i to je nekakav zaključak da u budućnosti i tu se napravi iskorak koji je napravljen bez ikakve dileme sa javnim natječajem za čelnog čovjeka. Ono što sigurno nije dobro opet za buduću glavnu državnu odvjetnicu, što će presudne glasove u njenom izboru donijeti žetončići iz kluba USKOK-čkog optuženika što onda stvara opet jednu lošu sliku o vezi USKOK-čkih optuženika i političara odnosno potencijalnoj političkoj korupciji. Dakle to su odmah početni problemi koje će glavna državna odvjetnica nakon što je izaberu. Ono što je jasno, dakle vidi se da ne dolazi iz kaznenog-pravnog sektora, tako da njen dio programa koji se odnosi na korupciju, njene prve izjave vezane za borbu protiv korupcije su loše i nadam se da će to u hodu ispraviti da će biti puno uvjerljivija u tome na koji način se boriti protiv korupcije. Također pozdravljam što je naglasila da će u svom budućem poslu posvetiti puno više pažnje nekim kaznenim djelima koja su do sada bila zanemarena, dakle kaznenim djelima počinjenim na štetu okoliša i zdravlja, imat će vrlo brzo pravi test, dakle splitski dom umirovljenika sa 20 umrlih štićenika, biti će prvi test koliko ozbiljno glavna državna odvjetnica misli postupati u svom poslu. Također, naglasila je što također pozdravljamo, da će dati naglasak i na zaštiti žena i sprječavanju nasilja u obitelji međutim i tu smo razočarani prilično obeshrabrujućim i začuđujućim konstatacijama o ulozi i položaju žene u društvu u djelu u kojim ona govori u tom programu. Mislim da i tu nadajmo se da se radi o nekakvim početnim nespretnostima u javnim istupima. Ono što moram ja dodatno naglasiti a to sam iščitao jednim djelom i u njenom programu ali i u izvješću koje smo dobili koje još nije u raspravi, ali smo ga dobili o radu Državnog odvjetništva u 2019. g., u kojem kaže da je struktura odobrenih sredstava za rad državnih odvjetništava 66,7% čine rashodi za zaposlene, u najvećoj mjeri rashodi za plaće. Međutim to ni blizu nije dovoljno, tako da Državno odvjetništvo nema niti jednog eksperta za financijske analize u vrlo složenim predmetima. Prema tome, ja očekujem i od Ministarstva pravosuđa ali i od glavne državne odvjetnice da se izbori da se ostvare veći koeficijenti za tako važna mjesta u sustavu DORH-a koja su u potpunosti nepotpunjena, prema tome pitanje na koji način onda možemo uopće očekivati da se ostvare kvalitetni pomaci u vrlo složenim istragama gospodarskog kriminaliteta. Nadam se da će glavna državna odvjetnica svojim autoritetom podržati i prijedlog zakonskog rješenja koje je ponudio SDP a tiče se borbe protiv korona profitera, budući je to zaista ravno ratnom profiterstvu i nadam se da ćemo tu biti uspješni da spriječimo bogaćenje na štetu siromašnih i bolesnih građana. Hvala lijepo.
Hvala, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Hrelje.
Hvala g. potpredsjedniče. Da, u pravu ste kolega Željko, Državno odvjetništvo bi trebalo biti ekipirano i sa ljudima koji mogu raditi financijske ekspertize jer je to temeljni dokaz pronevjera. Npr. ja ću vam dati jedan, javno jedan problem u kome je država u zadnjih 10 g. ostala dopunskom zdravstvenom osiguranju dužna više od milijardu i 600 milijuna kuna. Istovremeno taj sustav živi jer milijun i 600 000 građana uredno svaki mjesec plaćaju 70 kn ali što se dogodilo? Država je održavanje sustava dopunskog zdravstvenog osiguranja koristila njihov novac a nije platila svoju obavezu. Šta vi mislite da li to zaslužuje jednu debelu istragu i odgovornost države od strane državnog odvjetnika ako ima hrabrosti tako nešto pomoć ali očigledno se radi o pljačci.
Hvala. Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala. Kolega Hrelja, dakle radi se zaista o ozbiljnom problemu, nije to jedini slučaja, država kad je riječ o sustavu zdravstva, ne ispunjava značajni dio obaveza koje proizlaze iz temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju, ali evo u programu koji je predstavila buduća državna odvjetnica, ističe se upravo taj segment kaznenih djela na štetu zdravlja tako da vaša replika može biti poticaj da ispita to područje, ako će imati adekvatnog stručnjaka koji će moći provesti kvalitetnu financijsku analizu.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Jovanovića, nova državna odvjetnica će vjerovatno biti izabrana ali ostaje u startu jedan veliki problem a to je problem političke korupcije gdje ona baš nije u svom programu istaknula da će se značajnije boriti protiv političke korupcije i nije samo problem što te krupne ribe kojima se godinama sudi nikako da dođe do pravomoćne optužnice nego je problem što nijedna kuna nije vraćena u državni proračun. I onda s pravom opozicija nas pita otkud novci za više ljudi zaposlenih u državnoj upravi, u Državnom odvjetništvu, bolja infrastruktura ako nema para, evo di su pare, samo dajte konačno te sudske procese završite, osudite i nađite di su pare, vratite ih u državni proračun, to narod očekuje a s druge strane, te velike krupne ribe se nama smiju sa naslovnica, hvala.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Da, kolega slažem se s vama, dakle bez pravomoćno osuđujućih presuda i kompletno oduzete imovine stečene kaznenim djelima a posebno korupcijom, neće se popraviti percepcija o borbi protiv korupcije u Hrvatskoj i o sposobnosti naše pravosudne vertikale. Dakle opet tu reći da treba dijeliti odvjetništvo od sudstva, po meni je sudstvo još i veći problem od Državnog odvjetništva vezano za preduge procese koje nikog ne odvraćaju i stoga u jednom djelu se slažem i sa prijedlogom buduće državne odvjetnice koja kaže da treba i neka zakonska rješenja, procesna pravila promijeniti kako bi se ubrzalo donošenje pravomoćnih, osuđujućih ili oslobađajućih presuda.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega. Naveli ste kao hendikep predložene kandidatkinje to što dolazi iz građanskog odjela, ja sam uvjerena da ste nešto morali nać kao negativnost pa da je bilo ko, da dolazi iz kaznenog odjela već bi vi našli neku negativnost. Ja osobno smatram da to nije minus, neće predložena kandidatkinja rješavat ni predmet Agrokora niti bilo koji drugi predmet, to nisu nadležnosti njene, ona ima cijeli tim zamjenika koji će rješavati kaznene predmete kao što je to bilo i do sada i svaki državni odvjetnik i zamjenik su samostalni i u rješavanju predmeta i u donošenju odluka. Ono što je predložena kandidatkinja i u svom programu navela, a očito to niste zamijetili, a to je rekla i jučer na saslušanju, dakle ima ona stav i o rješavanju korupcije u Hrvatskoj te je i predložila nešto što mislim da bi stvarno dalo doprinos u radu USKOK-a, a to je da se USKOK bavi samo najkrupnijim predmetima korupcije. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Jovanović.
Dakle, kolegice ja zaista želim budućoj državnoj odvjetnici da bude što uspješnija i da radi što bolje svoj posao. Nemam nikakve ograde da podržim kvalitetnog čovjeka i moje primjedbe, rekao sam, načelne zato što smatram da bi bilo bolje da dolazi iz područja kaznenog prava. Ja sam evo u ovih dugi niz godina u Saboru vrlo dobro surađivao kao predsjednik Antikorupcijskog vijeća i sa Mladenom Bajićem i sa Dinkom Cvitanom i sa Jelinićem, prema tome moja je želja da DORH bude što uspješnije. A tko je na čelu jedino što me zanima sposobnost, odvažnost i spremnost da se odupre bilo kakvim pritiscima iz redova žetončića i sličnih koji i tu nastoje ušićariti i spriječiti normalno obavljanje državno odvjetničkih i sudskih poslova u Hrvatskoj.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Državno odvjetništvo i njegov položaj je definiran Ustavom RH i ima zadaće štititi interese RH, njen Ustav i zakone. Jednostavno definiran zadatak, ali iznimno bitan, ne samo za hrvatsko pravosuđe nego za opstanak i funkcioniranje hrvatske demokracije, države i društva. Države koje nemaju funkcionalno državno odvjetništvo osuđene su na propast u njima vlada korupcija i kriminal. Nije teško zaključiti da je Hrvatska na tom putu. Što se sada događa? Imamo glavne državne odmetnike koji ismijavaju hrvatske zakone, koji ismijavaju hrvatski Ustav, koji uništavaju duh društva, koji uništavaju kulturu rada i koji prave budale od hrvatskih građana. Izbor državnog odvjetnika ne smije biti stranačko pitanje, ovo je pitanje opstojnosti i razvoja Hrvatske države i društva. Hrvatsko pravosuđe je među najgorima u svijetu, hrvatski građani ne vjeruju u hrvatsko pravosuđe, hrvatske firme i hrvatski poduzetnici ne vjeruju u hrvatsko pravosuđe, strane firme ne vjeruju hrvatskom pravosuđe, međunarodne organizacije ne vjeruju hrvatskom pravosuđu. Ali znate tko vjeruje u hrvatsko pravosuđe? Najveći kriminalci koji su veći virus za hrvatsko društvo nego korona, za njih je Hrvatska Divlji zapad i mogu što hoće, a hrvatsko pravosuđe im to dozvoljava. Ovo je kritičan trenutak u našem društvu, mladi ljudi izlaze iz Hrvatske ne samo zbog niskih plaća nego zbog nefunkcionalnosti države, zbog toga što nemamo ista pravila za sve građane nego oni moćni mogu što hoće, a obični građani koji poštuju zakone se osjećaju nezaštićeni i ismijavani. Imamo tajna društva umrežena raznim interesima, a glavno obilježje njihove tajnosti je javni novac koji ih financira. Namještaju se javni natječaji i bagatelna nabava, namještaju se natječaji za zapošljavanje, a najkrupniji kriminalci smiju se u lice građanima, poduzetnicima, institucijama ove države pa čak i instituciji državnog odvjetništva jer znaju da im nitko ne može ništa. Pogledajmo samo što se već 20 godina radi gradu i građanima grada Zagreba. Zagreb ima jednu od najkorumpiranijih javnih nabava u cijeloj Europi, svi vidimo kriminal, korupciju i ogromnu nepravdu u dodjeli poslova javnih novaca i javnih nabava. Gdje je državno odvjetništvo? Državno odvjetništvo koje nije u mogućnosti osuditi očiglednu korupciju, takov nam državno odvjetništvo niti ne treba. Nama treba hrabar čovjek, pravedan čovjek, čovjek kojem je na prvom mjestu RH. Ne možemo nastaviti po starome jer smo mlada demokracija i mi sada kroz naše odluke ovdje u HS-u imamo priliku ili djelovati pozitivno da se izgradi neovisno državno odvjetništvo ili nastaviti sa starom pjesmom. Više ljudi vjeruju u bajke nego u hrvatsko pravosuđe i nepristranost državnog odvjetništva. Zašto sumnjam da se ništa neće promijeniti? Zato što je ovo kontinuitet istog sustava i istog načina rada koji umjesto da gradi institucije Hrvatske mlade demokracije on narušava vladavinu prava i temelje za prosperitetnu pravednu Hrvatsku. Na čemu mogu temeljiti ovaj zaključak, reći ću na kraju. Neupitno je da je državno odvjetništvo ključna institucija za funkcioniranje demokracije i za suzbijanje kriminala i korupcije. Kao i u drugim državama opterećenim korupcijom i kriminalom, kada državno odvjetništvo ne radi odgovorno i nepristrano svoj postao, ta odgovornost spada na novinare. Sada u vrijeme korona krize kada su novinari izloženi pritiscima zbog neizvjesne ekonomske situacije, tko će istraživati krupne kriminalce? Recite, jeli normalno da Ilko Čimić novinar jednog portala je u zadnjih četiri godine otkrio više kriminala i korupcije nego državno odvjetništvo? Jel to njegov posao ili posao državnog odvjetništva? Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mire Kovača.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju. Evo čuli smo puno o kandidaturi gospođe Zlate Hrvoj Šipek i ja moram reći što je meni upalo u oči pozitivno, jest da je gospođa Šipek u svom programu bila dovoljno iskrena i kada smo već ovdje govorili o percepciji, identificirala ono što nije dobro u dosadašnjem radu državnog odvjetništva, tj. ono što bi trebalo popraviti. Znači to je za pohvalu da je bila samokritična i da je u ovom prvom bloku koji se tiče progona počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela, a to je ono što nas kao građane najviše zanima kada govorimo o radu pravosuđa o radu DORH-a, da je jasno identificirala da imamo podkapacitiranost DORH-a. I to je inače jedna boljka kada je riječ o ne samo o Hrvatskoj nego i o nekim drugim zemljama koje su bile u socijalizmu, da nismo dovoljno izgradili određene institucije. Tako da moram pohvaliti gospođu Hrvoj Šipek da je jasno rekla u svom programu da npr. nemamo financijskih istražitelja u odjelima za oduzimanje imovinske koristi stečene kaznenim djelom u USKOK-u, ali i u državnim odvjetništvima u Splitu, Zagrebu, Osijeku i Rijeci. Isto tako je … zločinima jasno identificira gospođa Zlata HRvoj Šipek da postoji podkapcitiranost i citiram kaže „da je jačanje kadrovskih kapaciteta neophodno i zbog aktualne pojavnosti u procesuiranju predmeta radnih zločina koja se odnosi na sve veći broj složnih i iznimno obimnih predmeta ratnih zločina koje nam u rad ustupa i BiH“. Prema tome, ako mi želimo imati efikasnije pravosuđe, ako želimo imati efikasniji DORH onda je potrebno za to imati odgovarajuće kadrove. Pohvalno je, kažem drugi put, da je kandidatkinja to uočila i u svom programu u svojoj komunikaciji svima nama priopćila. Ta percepcija koja postoji u Hrvatskoj može biti opravdana i ne mora biti uvijek opravdana, ali je u narodu ukorijenjena. Da tome ne mora biti tako pokazuje npr. slučaj Njemačke, jedna njemačka zaklada napravila je jednu anketu na tisuću građana glasača i tamo se ispostavilo, citiram „da su zanimanja koja najviše respekt izazivaju među građanima na prvom mjestu su liječnici, pa su profesori sveučilišni, na trećem mjestu su suci“ znači ljudi koji su u pravosuđa. Kao i kod nas i u Njemačkoj su najnepopularniji političari, najmanje respekta izazivaju, malo više respekta imaju čak i novinari nego sami političari. Što želim time reći? Ako mi u Hrvatskoj želimo razvijati svoju ekonomiju, ako želimo biti na globalnoj sceni konkurentni, kompetitivni onda moramo imati jake strukture, moramo imati dovoljno dobrih kadrova u svojim strukturama. Vidimo sad po ovoj pandemiji da su zaduženi za rješavanja kriza nacionalne države. Neke su se bolje snašle, neke su se lošije snašle, mi na svu sreću spadamo u kategoriju zemalja koje su se jako dobro snašle jer očito imamo sustav, imamo zdravstvo koje je pokazalo se koje dobro funkcionira. Znači zdravstvo ne bi polučilo takve rezultate da nemamo dovoljno stručnih ljudi na ključnim mjestima u zdravstvu. Isto to tako vrijedi i za naše pravosuđe pa i za DORH. Znači shvatimo ovo imenovanje, ovaj postupak kao jedan apel da u sljedećem razdoblju posvetimo puno više pažnje jačanju hrvatskih institucija, jačanju kadrova koji su potrebni na ključnim mjestima u hrvatskom pravosuđu, inače u hrvatskome društvu. Ako želimo dugoročno biti ekonomski snažniji onda ćemo morati imati više sistema predviđanja simulacija događaja u budućnosti, tako da na vrijeme svoje ekonomije restrukturiramo da ne budemo dugoročno npr. ovisni samo o jednom sektoru poput turizma u toj mjeri. Osobno mi je drago da je gospođa Hrvoj Šipek se tako postavila i ja ću to podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Drago mi je da ste se dotakli ovog važnog elementa, a to je ljudi u sustavu. Dakle, ja sam u raspravi u ime kluba to naglasila jel mislim da u svakom sustavu je to najvažniji element i da prvi čovjek bilo kojeg sustava ne može sam ništa ako nema cijeli sustav dobro i kapacitiran. Mislim da je u ovom slučaju isto tako važno reći da je bitno i kolike su nam plaće ljudi u tom sustavu i da li ti ljudi danas u Hrvatskoj mogu sa istim tim zvanjem puno veće mjesečne plaće u nekom drugom sektoru. Dakle, o svemu tome moramo voditi računa. A isto tako želim reći da smo u ovom mandatu prošle godine imenovali pedesetak novih mladih ljudi u ovaj sustav državnog odvjetništva, a godinama smo to zapostavljali i mislim da smo to uvidjeli i da smo krenuli u dobrom pravcu. Hvala.
Poštovani zastupnik Kovač.
Hvala gospodine predsjedatelju. Ja mogu samo potvrditi razmišljanja svoje kolegice Jelkovac. Ako želimo imati dugoročno jaku, efikasnu državnu upravu, morat ćemo imati i odgovarajuće plaće za ljude koji rade u državnoj upravi. Nije logično, nije normalno da se ljudi natječu u tome da zarađuju manje, prirodno je da želite zaraditi više, a ne da se natječemo u tome da netko zarađuje manje i da je to jako pozitivno. Znači trebamo ljude stimulirati i za kvalitetne ljude treba imati dovoljno novaca na raspolaganju. Npr. u ovom slučaju u pravosuđu, ali i u zdravstvu, u obrazovanju, ja sam to rekao kada je bio i štrajk u tijeku, mi moramo svoje učitelje adekvatno plaćati. Tako mi je drago da se tu o ovoj točki slažemo i nadam se da ćemo i na tom planu DORH-a jačati kapacitete i kadrove.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi gospodine Kovač. Moje mišljenje je da najgori kriminal koji se događa u Hrvatskoj je onaj koji je zakonit, a po mome sudu zabraniti ljudima rad, oduzeti im sredstva za život po mome sudu je ravno kriminalu jer ste uzeli ljudima ono na što oni imaju pravo, a pravo na rad je ustavno pravo. Htio bih vam ukazati na problem prijevoznika kojima je trenutno zabranjen rad, znači ljudi koji imaju autobuse, bilo da se radi o linijskom, međugradskom prijevozu ili jednostavno razvoženju turista, oni danas više ne mogu raditi jer su im Beroš i Božinović to zabranili. I što je najgore od svega, rate leasinga im i dalje dolaze na naplatu, a oni ih nemaju od kuda vraćati, ostat će bez egzistencije, bez sredstava za rad itd. I zanima me do kada vi mislite podržavati tu politiku koju provodi Plenković ili ste jednostavno spremni konačno reći dosta je tog ludila? Hvala.
Poštovani zastupnik Kovač.
Hvala lijepa. Kolega Pernar, mislim vidite uslijed ove pandemije da se moralo djelomično ići na karantenu, tako smo to učinili mi u Hrvatskoj. Možemo biti zadovoljni dosadašnjim postignućima kada je riječ o mjerama koje se tiču zaštite zdravlja naših sugrađana. Slažem se s vama da je došlo vrijeme da olabavimo te mjere i idemo sada sa opuštanjem. Vrlo je važno da bez obzira na troškove koji će nastati da dovoljno novaca stavimo na raspolaganje za zaštitu radnih mjesta, to su tako učinili i mnogi drugi u Europi i svijetu. Bit će to kažem skupo i opterećenje za naš budžet, ali sam uvjeren da će se svaka kuna, svaka lipa koju smo „potrošili“ na zaštitu radnih mjesta dugoročno pa čak i srednjoročno isplatiti, pa tako i kada je riječ o našim prijevoznicima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I zadnja pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo glavna državna odvjetnica će vjerojatno biti izabrana i mi joj želimo puno uspjeha u radu. Međutim, mi iz HSS-a i ja osobno nećemo glasati za njen izbor iz razloga koji su već više puta ovdje rečeni, prije svega zato što je na ne transparentan način došao prijedlog ovdje u sabornicu. Bilo bi korektnije da je svih šest kandidata predstavilo sebe i svoj program saborskom odboru, da smo čuli njih i njihove programe ovdje u sabornici i da onda temeljem toga možemo odlučiti. Ovako kada je prijedlog došao iz premijerovog kabineta i gdje većina mora odglasati, ostaje ta sumnja u jedan transparentan, neovisan rad buduće glavne državne odvjetnice. Neosporno je da je ona dugo član ovog sustava državnog odvjetništva, da ima kompetencije, da ima znanja, da zna gdje su slabe točke tog sustava, pa čak kako kaže gospodin Kovač je bila dovoljno i samokritična da to i prizna. Međutim, hrvatski narod i mi ne očekujemo da ona bude samo samokritična, nego da bude hrabra i odlučna povući poteze da se nešto promijeni u sustavu jer činjenica je da sustav ne funkcionira, da je veliki problem da što imamo previše zakona što se prečesto mijenjaju. A ono što je ključno da se ne provode u Hrvatskoj prema svima jednako. Nismo svi jednaki pred hrvatskim pravosuđem i sudstvom, dokaz da je to desetine velikih sudskih procesa koji traju i velike ribe još i dan danas nemaju pravomoćnu sudsku presudu. I ključno je pitanje di su pare nijedna kuna ili vrlo malo je vraćeno u državni proračun. I onda je normalno da nema novca za zapošljavanje u državnom odvjetništvu u sudstvu, da im se dignu plaće, da se opreme sudovi da ljudi imaju elemente za svoj rad kvalitetno. Nažalost, je tomu tako i zato ne možemo biti za ovaj izbor. I važno je da cijeli sustav funkcionira. Jedan od važnih kotačića indeksa percepcije korumpiranosti u Hrvatskoj, na što upozorava i Europska komisija je upravo to da građani ne vjeruju u sustav, a ne vjeruju jer tijela koja su dio tog sustava ne rade svoj postao na odgovarajući način. Pa evo i zadnji primjeri i praksa Državnog inspektorata koji je ponovno osnovan sa ciljem da se kontrolira provedba zakonitog rada u Hrvatskoj, vidimo da već u startu ne funkcionira dobro, da je već gospodin Mikulić u nizu afera od zapošljavanja svoje supruge bez natječaja, od zapošljavanja u studentskom centru po sumnjivim okolnostima, pa do evo sada spajanja državne uprave i županija gdje je također bilo zapošljavanja pod čudnim okolnostima, iako je najava da treba rezati državni aparat, smanjiti troškove i vi i dalje zapošljavate bez natječaja. I naravno da onda sustav puca po šavovima i da ljudi ne vjeruju. Jedan od bitan od kotačića u percepciji javnosti je i nalaz državne revizije koji često ovdje slušamo i više puta sam hvalio rad Državne revizije i njihovi nalazi često ukažu na nepravilnosti u funkcioniranju određenih državnih tijela, javnih poduzeća, lokalne i regionalne samouprave i nikad nismo dobili izvještaj što je to državnog odvjetništvo poduzelo, tko je osuđen temeljem nalaza državne revizije. Očekujem da će nova glavna državna odvjetnica i ovog se uhvatiti u posao jer ovdje ima sve već pripremljeno, nema još puno posla u istraživanju ako je već državna revizija utvrdila činjenice. A očito da do sada nije bilo volje ni interesa jel se stalno nešto zataškava. Također državno odvjetništvo treba zastupati državu i štititi državnu imovinu, pa vas pitam kako je onda moguće da veliki broj stanova koji su u vlasništvu države lokala pojedinci koriste bez da plaćaju najam ili naknadu? Hoće li to državna odvjetnica promijeniti, obzirom da je dio sustava već upoznata je s tim? Bojim se da neće. Također kada je riječ o problemu državnog poljoprivrednog zemljišta, također državno odvjetništvo treba štititi interese RH. Pa vas pitam da li u slučaju Agrokora i prijenosa koncesija na Fortenova grupu odradila pravu ulogu da štiti državu? Nije jer je prenesena koncesija temeljem nagodbe koja je imala snagu ovršne isprave bez da je Fortenova grupa platila obveze države. Ostala je dužna državi. A nijedan naš OPG ne može produžiti zakup ili koncesiju da ne plati zadnju lipu zakupa ili koncesije. Zato kažem da nismo svi jednaki pred zakonom. A ključno je pitanje i robnih rezervi, još uvijek se vode sporovi oko nestale pšenice u Đakovu, ne zna se tko je kriv, seljaci nisu nagrađeni za svoj trud, pojeli golubovi. U Brodu zagađena voda, valjda su golubovi pili vodu pa zagadili vodu. Ne znam što je državno odvjetništvo poduzelo oko toga. A evo jedan veliki je pobjegao u Međugorje i sada čekamo da se ukaže ponovo u hrvatskom sudstvu, zato je percepcija javnosti oko korupcije u Hrvatskoj takova.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Prijedlog odluke o imenovanju Zlate Hrvoj Šipek glavnom državnom odvjetnicom, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prethodnom mišljenju Odbora za pravosuđe, dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Zlate Hrvoj Šipek glavnom državnom odvjetnicom RH, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, 40 protiv, donijeta Odluka o imenovanju Zlate Hrvoj Šipek glavnom državnom odvjetnicom RH. Čestitam novoj glavnoj državnoj odvjetnici i želim joj puno uspjeha u njezinom radu.
Sada prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o provedbe Uredbe EU br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u svezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, drugo čitanje, P.Z.E br. 839 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i članaka 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva Tomislav Dulibić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Ovim zakonskim prijedlogom propisuju se uvjeti za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda u RH koji sadrže aktivnu tvar iz čl. 89.st. 2. Uredbe br. 528/2012 i obveza vođenja očevidnika u skladu s posebnim propisima kojim su uređene kemikalije. Također dopunjuju se odredbe vezane uz ovlasti nadležne sanitarne inspekcije Državnog inspektorata u odnosu na postupanje kada se inspekcijskim nadzorom utvrdi da se ne poštuju ograničenja utvrđena odobrenjem izdanim u nacionalnom postupku odobravanja, kao i u slučaju uvoza biocidnih proizvoda iz trećih zemalja u odnosu na biocidne proizvode koji nisu odobreni, odredbe o prikupljanju podataka o trovanjima i profesionalnim bolestima koji uključuju biocidne proizvode te prekršajne odredbe važećeg zakona. Nadalje, izmjenjuju se odredbe o obavijesti o biocidnom proizvodu, odredbe o popisu biocidnih proizvoda koji će se umjesto u Narodnim novinama objavljivati na mrežnim stranicama Ministarstva zdravstva uz obvezu stalnog ažuriranja popisa, brisanja pojedinih proizvoda i uvođenja novih proizvoda te odredbe o prikupljanju podataka o trovanjima i profesionalnim bolestima koji uključuju biocidne proizvode. Konačni prijedlog Zakona u odnosu na prvo čitanje dodatno je pravno i nomotehnički uređeno sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo HS-a te primjedbama koje je uputilo Ministarstvo uprave i Državni inspektorat. Slijedom svega navedenog predlaže se usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista trebao je govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Kirin. Izvolite.
Potpredsjedniče Sabora, uvaženi tajniče. Biocidi su sredstva za uništavanje živih bića. U europskom zakonodavstvu bicid je definiran kao kemijska tvar ili mikroorganizam koji ima za cilj uništiti odvratiti, učiniti bezopasnim ili vrši kontrolu utjecaja na bilo koji štetni organizam kemijskim ili biološkim sredstvima. Kada se govori o biocidima pravi se razlika između biocidne aktivne tvari i biocidnih proizvoda. Biocidne aktivne tvari su uglavnom kemijski spojevi, ali mogu biti i mikroorganizmi npr. bakterije. Biocidni proizvodi sadrže jednu ili više aktivnih tvari, a mogu sadržavati i druge neaktivne zajedničke dodatke koji osiguravaju efikasnost kao i željeni PH, viskoznost, boju miris finalnog proizvoda. Biocidni proizvodi su dostupni na tržištu za potrebe profesionalnih i ne profesionalnih potrošača. Biocidi se koriste u komunalnoj higijeni, pojam 3D dezinfekcija, dezinsekcija, deratizacija za održavanje osobne higijene, za zaštitu materijala npr. zidova kuća od gljivica i drugih nametnika, brodova od algi, drva od različitih nametnika. Biocidi se koriste najčešće u medicini, poljoprivredi, šumarstvu industriji. Mnogi su biocidi sintetski, ali postoje i oni koji se klasificiraju kao prirodni biocidi izvedeni iz npr. bakterija i biljaka. Kod nas je to područje regulirano europskom Uredbom o biocidnim pripravcima. Zakon o provedbi Uredbe 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda određuje se Ministarstvo zdravstva kao nadležno tijelo i njegove zadaće kao tijela nadležnog za provedbu Zakon o provedbi Uredbe 528. Inspekcijski nadzor na provedbom Uredbe 528 i zakona obavlja sanitarna inspekcija Državnog inspektorata sukladno propisana kojima je uređen djelokrug i ovlasti sanitarne inspekcije te nadzor nad kemikalijama. Odredbom čl. 89.st. 2. Uredbe br. 528 propisano je da država članica EU može primjenjivati svoj trenutni sustav ili praksu za stavljanje određenog biocidnog proizvoda na raspolaganje na tržištu najkasnije dvije godine nakon dana odobrenja posljednje aktivne tvari koja se treba odobriti u tom biocidnom proizvodu. Kako se Uredba 528 primjenjuje na biocidne proizvodne s ocijenjenim odobrenim tvarima za biocidne proizvode koji sadrže aktivne tvari koje su još u postupku ocjenjivanja uredba daje mogućnost odobravanja, stavljanja biocidnih proizvoda na tržište sukladno nacionalnim propisima. U skladu sa svojim nacionalnim propisima država članica EU može odobriti da se na raspolaganje na tržištu na njenom državnom području stavljaju isključivo biocidni proizvodi koji sadrže postojeće aktivne tvari koje su ocijenjene ili je njihovo ocjenjivanje u tijeku sukladno uredbi Komisije EU. U odnosu na važeći zakon zakonskim se prijedlogom propisuju uvjeti za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda u RH koji sadrže aktivnu tvar iz čl. 89.st. 2. Uredbe EU. Mijenjaju se odredbe o obavijesti o biocidnom proizvodu te se uvodi novina navođenja broja odobrenja iz registra biocidnih proizvoda EU kao i navođenje klasifikacijske oznake odobrenja na samoj obavijesti o proizvodu. Pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost proizvodnje uvoza odnosno unosa biocidnih proizvoda, propisuje se obveza vođenja očevidnika u skladu sa posebnim propisima kojima su i uređene kemikalije. U skladu sa svojim nacionalnim propisima država članica EU može odobriti da se na raspolaganje na tržištu na njezinom državnom području stavljaju isključivo biocidni proizvodi koji sadrže postojeće aktivne tvari koje su ocijenjene ili je njihovo ocjenjivanje u tijeku sukladno uredbi komisije. U slučaju odluke o odobravanju aktivne tvari, država članica EU može nastaviti primjenjivati svoj sustav ili praksu za stavljanje biocidnih proizvoda na raspolaganje na tržištu do najkasnije 12 mjeseci nakon dana odluke o ne odobravanju aktivne tvari, sukladno navedenome. Zakonskim se prijedlogom nadalje mijenjaju odredbe o obavijesti biocidnih proizvoda te se uvodi novina navođenja broja odobrenja iz registra biocidnih proizvoda EU kao i navođenje kao i navođenje klasifikacijske oznake odobrenja na samoj obavijesti o proizvodu za biociodne proizvode odobrene u nacionalnom postupku odobravanja. Nadalje, mijenja se i odredba o popisu biocidnih proizvoda koji će se umjesto u Narodnim novinama objavljivati na mrežnim stranicama Ministarstva zdravstva uz obvezu stalnog ažuriranja popisa, brisanje pojedinih proizvoda i uvođenje novih proizvoda. Također radi pojašnjenja važećih obveza pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost proizvodnje, uvoza odnosno unosa biocidnih proizvoda zakonskim se prijedlogom propisuje obveza vođenja očevidnika u skladu s posebnim propisima kojima su uređene kemikalije. I zakonskim se prijedlogom dopunjuje odredba o prikupljanju podataka o trovanjima, o profesionalnim bolestima koje uključuju biocidne proizvode na način da se propisuje da Centar za kontrolu otrovanja Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada prikupljene podatke o eventualnim trovanjima šalje u HZJZ, a HZJZ te podatke nadopunjuje svojim podacima te zajedno sa podacima o profesionalnim bolestima koje uključuju biocidne proizvode dostavlja Ministarstvu zdravstva i naravno za potrebe podnošenje izvješća Europskoj komisiji o provedbi Uredbe EU. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu. HZD će podržati ovaj zakon što je to obveza s obzirom na članstvo u EU. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao je biti Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića te govoriti zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći Klub zastupnika biti onaj SDP u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a podržao je ovaj zakonski prijedlog u prvom čitanju, a budući da u međuvremenu nije došlo do nekakvih promjena i ovom prilikom mogu samo kratko reći da podržavamo zakonski prijedlogom kojim se propisuju uvjeti za stavljanje na raspolaganje na tržište uporabu biocidnih proizvoda u RH. Ono što bih samo naglasio iz cijelog ovog teksta dio koji se odnosi na nadležnosti sanitarne inspekcije, dio koji se odnosi na to da će se sada objavljivati umjesto u Narodnim novinama na mrežnim stranicama Ministarstva zdravstva da će to biti ažurno i da će biti korisno. Također važno je naglasiti dio koji se tiče prikupljanja podataka o trovanjima i profesionalnim bolestima koji uključuju biocidne proizvode, smatramo da je to važno što je uneseno u ovaj zakonski prijedlog. Inače pitao me kolega što su to uopće biocidi, da li su to pesticidi, prema tome, biocidi su sredstva za uništavanje živih bića i obuhvaćaju sve pesticide osim sredstava za zaštitu bilja. Dakle, i biocidi i sredstva za zaštitu bilja su pesticidi, koristimo ih u dezinsekciji, deratizaciji i dezinfekciji, za održavanje osobne higijene, za zaštitu materijala, brodova npr., ali i za uništavanje štetnih riba i ptica. U Hrvatskoj postoje 4 grupe biocidnih to su dezinfekcijska sredstva, sredstva za zaštitu, zaštita od nametnika i ostali biocidni proizvodi, a ukupno je 22 vrste tih proizvoda. Evo neću nabrajati možete pronaći na mrežnim stranicama HZJZ-a. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi je trebao biti poštovani zastupnik Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će govoriti slijedeći poštovani zastupnik Mladen Karlić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, evo gotovo je sve rečeno. Pred nama je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EU koja je na osnovi Europskog parlamenta i vijeća donešena u vezi sa stavljanjem na raspolaganja tržištu i Uredbi biocidnih proizvoda. Da bi se dobro razumjeli, zapravo cijeli ovaj prijedlog za nužno je upravo ono što je već i rečeno, znat što su to biocidni proizvodi, a to su po definiciji tvari i smjese priređene u obliku u kojem se isporučuju korisniku koji se sastoji, sadrži ili proizvodi jednu ili više aktivnih tvari čija je namjena uništiti, odvratiti i učiniti bezopasnim, spriječiti djelovanje odnosno nadzirati bilo koji štetni organizam na bilo koji način osim fizičkim i mehaničkim djelovanjem. I u tu skupinu, evo kao što je kolega prije rekao znači imamo 22 vrste tih proizvoda to su dezinficijensi, insekticidi, pesticidi, fungicidi, sredstava za zaštitu drveta za zaštitu brodova i razne druge stvari koje služe znači u komunalnoj higijeni, koji služe dezinfekciji, dezinsekciji, deratizaciji, za održavanje osobne higijene, za zaštitu materijala, za zaštitu zidova, kuća od gljivica i drugih nametnika, brodova od lupara, od algi, drva od različitih nametnika i za uništavanje štetnih ptica riba. Najčešće se koriste u medicini, poljoprivredi, šumarstvu i industriji i naravno dezinfekciju u bazenima kao sredstva. Mogu biti, ove tvari mogu biti sintetski proizvodi, ali postoje i oni koji su prirodno javljaju i klasificiraju kao prirodni biocidi izvedeni iz bakterija biljaka. Tako biocidi mogu biti pesticidi i antimikrobiotici. Zakon o provedbi ove uredbe broj 528/2012 Europskog parlamenta i vijeća odredilo je da Ministarstvo zdravstva kao tijelo nadležno za provedbu te uredbe i stavljanje na raspolaganju tržištu i uporabu upravo ovih biocidnih proizvoda, a inspekcijski nadzor nad provedbom uredbe obavlja sanitarna inspekcija Državnog inspektora sukladno propisima koji su uređeni i djelokrug i ovlasti sanitarne inspekcije te nadzor nad kemikalijama. Ovom uredbom propisane države članice mogu nastaviti svoju trenutnu praksu za stavljanje određenog biocidnog proizvoda na raspolaganje tržištu najkasnije 2 godine od odobrenja posljednje aktivne tvari na tom proizvodu i time se država svojim nacionalnim propisima može odobriti da se stavljaju isključivo proizvodi koji su sukladni Uredbi Europske zajednice iz 2007. godine. Također ovim prijedlogom zakona dopunjava se odredba o prikupljanju podataka o trovanjima i bolestima koji uključuju biocidne proizvode te se propisuje da centar za kontrolu trovanja Instituta za medicinska istraživanja šalje pripremljene podatke HZJZ-u, a ono ih dostavlja Ministarstvu zdravstva RH. Evo, mi kao član HZD-a podržat ćemo ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa, da dakle Uredba 528/2012 tiče se stavljanja na tržište i uporabe biocidnih proizvoda, nadležno tijelo je Ministarstvo zdravstva. Biocidni proizvodi su nužni za kontrolu organizama koji su štetni za zdravlje ljudi ili životinja te za kontrolu organizama koji štete prirodnim ili proizvedenim materijalima. Međutim, zbog svojih intrinzičnih svojstava i povezanih načina uporabe oni mogu predstavljati rizik za ljude, životinje i okoliš. U odnosu na prethodnu direktivu o biocidnim pripravcima, o stavljanju na tržište biocidnih proizvoda su pravne definicije, tehnička usklađenost, nadležnost Europske agencije za kemikalije sa sjedištem u Helsinkiju, novi tipovi biocidnih proizvoda, opća načela za evaluaciju, različiti tipovi odobrenja i ono što je osobito važno to je elektronička aplikacija R4BP3. Svrha ove uredbe je poboljšanje slobodnog kretanja biocidnih proizvoda u uniji uz istodobno osiguranje visokog stupnja zaštite zdravlja ljudi i zdravlja životinja te okoliša. Posebna pozornost bi se trebala posvetiti zaštiti ranjivih skupina među koje spadaju djeca i trudnice. Uredba se temelji na načelu predostrožnosti kako bi se osiguralo da proizvodnja i stavljanje na raspolaganje na tržištu aktivnih tvari i biocidnih proizvoda nemaju štetne učinke na zdravlje ljudi ili životinja niti neprihvatljive učinke na okoliš. Od 1. rujna 2015. proizvođač aktivne tvari mora biti na popisu da bi mogao biti na tržištu EU. Ukoliko aktivna tvar nije registrirana za određenu namjenu i ne nalazi se na popisu proizvođač ne može na tržište. S ciljem postizanja visokog stupnja zaštite zdravlja ljudi i zdravlja životinja i okoliša aktivne tvari s najvišim stupnjem štetnosti ne smiju se odobriti za uporabu u biocidnim proizvodima osim u posebnim slučajevima u kojima se odobrenje smatra opravdanim zbog zanemarivog rizika od izloženosti toj tvari zbog zaštite zdravlja ljudi, zdravlja životinja ili okoliša ili zbog nesrazmjernog negativnog učinka na društvo u slučaju neodobrenja. Od 1. rujna 2015. sve tvrtke koje stavljaju biocidne proizvode na tržište RH dužne su osigurati dokaze kojima se potvrđuje da je dobavljač aktivne tvari koja se nalazi u biocidnom proizvodu uključen na popis koji vodi Europska agencija za kemikalije, a dokaz je pisana potvrda. Korisnici biocidnih proizvoda trebali bi provjeriti jesu li oni odobreni. Biocidni proizvodi smiju se upotrebljavati samo za onu namjenu za koju su registrirani. Dakle, već je više puta bilo govora o tim osnovnim skupinama biocidnih proizvoda i mislim da danas u vremenu epidemije korona virusa ti biocidni proizvodi su itekako važni, itekako aktualni i jako je važno da postoje deklaracije jer se u ovome vremenu neki su pokušali ići sa dezinficijensima bez odgovarajućih certifikata i zato je vrlo važno poštivanje ove uredbe kada govorimo i dezinficijensima. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na raspravu. Time ću zaključiti raspravu o točci, a o njoj ćemo glasati kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona izmjeni i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EU br. 528/2012 EU parlamenta i vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, drugo čitanje, P.Z.E. br. 839., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 114 za i 3 suzdržana donesen navedeni zakon.
Sada prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o provedbe Uredbe EU br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u svezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, drugo čitanje, P.Z.E br. 839 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i članaka 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva Tomislav Dulibić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Ovim zakonskim prijedlogom propisuju se uvjeti za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda u RH koji sadrže aktivnu tvar iz čl. 89.st. 2. Uredbe br. 528/2012 i obveza vođenja očevidnika u skladu s posebnim propisima kojim su uređene kemikalije. Također dopunjuju se odredbe vezane uz ovlasti nadležne sanitarne inspekcije Državnog inspektorata u odnosu na postupanje kada se inspekcijskim nadzorom utvrdi da se ne poštuju ograničenja utvrđena odobrenjem izdanim u nacionalnom postupku odobravanja, kao i u slučaju uvoza biocidnih proizvoda iz trećih zemalja u odnosu na biocidne proizvode koji nisu odobreni, odredbe o prikupljanju podataka o trovanjima i profesionalnim bolestima koji uključuju biocidne proizvode te prekršajne odredbe važećeg zakona. Nadalje, izmjenjuju se odredbe o obavijesti o biocidnom proizvodu, odredbe o popisu biocidnih proizvoda koji će se umjesto u Narodnim novinama objavljivati na mrežnim stranicama Ministarstva zdravstva uz obvezu stalnog ažuriranja popisa, brisanja pojedinih proizvoda i uvođenja novih proizvoda te odredbe o prikupljanju podataka o trovanjima i profesionalnim bolestima koji uključuju biocidne proizvode. Konačni prijedlog Zakona u odnosu na prvo čitanje dodatno je pravno i nomotehnički uređeno sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo HS-a te primjedbama koje je uputilo Ministarstvo uprave i Državni inspektorat. Slijedom svega navedenog predlaže se usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista trebao je govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Kirin. Izvolite.
Potpredsjedniče Sabora, uvaženi tajniče. Biocidi su sredstva za uništavanje živih bića. U europskom zakonodavstvu bicid je definiran kao kemijska tvar ili mikroorganizam koji ima za cilj uništiti odvratiti, učiniti bezopasnim ili vrši kontrolu utjecaja na bilo koji štetni organizam kemijskim ili biološkim sredstvima. Kada se govori o biocidima pravi se razlika između biocidne aktivne tvari i biocidnih proizvoda. Biocidne aktivne tvari su uglavnom kemijski spojevi, ali mogu biti i mikroorganizmi npr. bakterije. Biocidni proizvodi sadrže jednu ili više aktivnih tvari, a mogu sadržavati i druge neaktivne zajedničke dodatke koji osiguravaju efikasnost kao i željeni PH, viskoznost, boju miris finalnog proizvoda. Biocidni proizvodi su dostupni na tržištu za potrebe profesionalnih i ne profesionalnih potrošača. Biocidi se koriste u komunalnoj higijeni, pojam 3D dezinfekcija, dezinsekcija, deratizacija za održavanje osobne higijene, za zaštitu materijala npr. zidova kuća od gljivica i drugih nametnika, brodova od algi, drva od različitih nametnika. Biocidi se koriste najčešće u medicini, poljoprivredi, šumarstvu industriji. Mnogi su biocidi sintetski, ali postoje i oni koji se klasificiraju kao prirodni biocidi izvedeni iz npr. bakterija i biljaka. Kod nas je to područje regulirano europskom Uredbom o biocidnim pripravcima. Zakon o provedbi Uredbe 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda određuje se Ministarstvo zdravstva kao nadležno tijelo i njegove zadaće kao tijela nadležnog za provedbu Zakon o provedbi Uredbe 528. Inspekcijski nadzor na provedbom Uredbe 528 i zakona obavlja sanitarna inspekcija Državnog inspektorata sukladno propisana kojima je uređen djelokrug i ovlasti sanitarne inspekcije te nadzor nad kemikalijama. Odredbom čl. 89.st. 2. Uredbe br. 528 propisano je da država članica EU može primjenjivati svoj trenutni sustav ili praksu za stavljanje određenog biocidnog proizvoda na raspolaganje na tržištu najkasnije dvije godine nakon dana odobrenja posljednje aktivne tvari koja se treba odobriti u tom biocidnom proizvodu. Kako se Uredba 528 primjenjuje na biocidne proizvodne s ocijenjenim odobrenim tvarima za biocidne proizvode koji sadrže aktivne tvari koje su još u postupku ocjenjivanja uredba daje mogućnost odobravanja, stavljanja biocidnih proizvoda na tržište sukladno nacionalnim propisima. U skladu sa svojim nacionalnim propisima država članica EU može odobriti da se na raspolaganje na tržištu na njenom državnom području stavljaju isključivo biocidni proizvodi koji sadrže postojeće aktivne tvari koje su ocijenjene ili je njihovo ocjenjivanje u tijeku sukladno uredbi Komisije EU. U odnosu na važeći zakon zakonskim se prijedlogom propisuju uvjeti za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda u RH koji sadrže aktivnu tvar iz čl. 89.st. 2. Uredbe EU. Mijenjaju se odredbe o obavijesti o biocidnom proizvodu te se uvodi novina navođenja broja odobrenja iz registra biocidnih proizvoda EU kao i navođenje klasifikacijske oznake odobrenja na samoj obavijesti o proizvodu. Pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost proizvodnje uvoza odnosno unosa biocidnih proizvoda, propisuje se obveza vođenja očevidnika u skladu sa posebnim propisima kojima su i uređene kemikalije. U skladu sa svojim nacionalnim propisima država članica EU može odobriti da se na raspolaganje na tržištu na njezinom državnom području stavljaju isključivo biocidni proizvodi koji sadrže postojeće aktivne tvari koje su ocijenjene ili je njihovo ocjenjivanje u tijeku sukladno uredbi komisije. U slučaju odluke o odobravanju aktivne tvari, država članica EU može nastaviti primjenjivati svoj sustav ili praksu za stavljanje biocidnih proizvoda na raspolaganje na tržištu do najkasnije 12 mjeseci nakon dana odluke o ne odobravanju aktivne tvari, sukladno navedenome. Zakonskim se prijedlogom nadalje mijenjaju odredbe o obavijesti biocidnih proizvoda te se uvodi novina navođenja broja odobrenja iz registra biocidnih proizvoda EU kao i navođenje kao i navođenje klasifikacijske oznake odobrenja na samoj obavijesti o proizvodu za biociodne proizvode odobrene u nacionalnom postupku odobravanja. Nadalje, mijenja se i odredba o popisu biocidnih proizvoda koji će se umjesto u Narodnim novinama objavljivati na mrežnim stranicama Ministarstva zdravstva uz obvezu stalnog ažuriranja popisa, brisanje pojedinih proizvoda i uvođenje novih proizvoda. Također radi pojašnjenja važećih obveza pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost proizvodnje, uvoza odnosno unosa biocidnih proizvoda zakonskim se prijedlogom propisuje obveza vođenja očevidnika u skladu s posebnim propisima kojima su uređene kemikalije. I zakonskim se prijedlogom dopunjuje odredba o prikupljanju podataka o trovanjima, o profesionalnim bolestima koje uključuju biocidne proizvode na način da se propisuje da Centar za kontrolu otrovanja Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada prikupljene podatke o eventualnim trovanjima šalje u HZJZ, a HZJZ te podatke nadopunjuje svojim podacima te zajedno sa podacima o profesionalnim bolestima koje uključuju biocidne proizvode dostavlja Ministarstvu zdravstva i naravno za potrebe podnošenje izvješća Europskoj komisiji o provedbi Uredbe EU. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu. HZD će podržati ovaj zakon što je to obveza s obzirom na članstvo u EU. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao je biti Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića te govoriti zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći Klub zastupnika biti onaj SDP u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a podržao je ovaj zakonski prijedlog u prvom čitanju, a budući da u međuvremenu nije došlo do nekakvih promjena i ovom prilikom mogu samo kratko reći da podržavamo zakonski prijedlogom kojim se propisuju uvjeti za stavljanje na raspolaganje na tržište uporabu biocidnih proizvoda u RH. Ono što bih samo naglasio iz cijelog ovog teksta dio koji se odnosi na nadležnosti sanitarne inspekcije, dio koji se odnosi na to da će se sada objavljivati umjesto u Narodnim novinama na mrežnim stranicama Ministarstva zdravstva da će to biti ažurno i da će biti korisno. Također važno je naglasiti dio koji se tiče prikupljanja podataka o trovanjima i profesionalnim bolestima koji uključuju biocidne proizvode, smatramo da je to važno što je uneseno u ovaj zakonski prijedlog. Inače pitao me kolega što su to uopće biocidi, da li su to pesticidi, prema tome, biocidi su sredstva za uništavanje živih bića i obuhvaćaju sve pesticide osim sredstava za zaštitu bilja. Dakle, i biocidi i sredstva za zaštitu bilja su pesticidi, koristimo ih u dezinsekciji, deratizaciji i dezinfekciji, za održavanje osobne higijene, za zaštitu materijala, brodova npr., ali i za uništavanje štetnih riba i ptica. U Hrvatskoj postoje 4 grupe biocidnih to su dezinfekcijska sredstva, sredstva za zaštitu, zaštita od nametnika i ostali biocidni proizvodi, a ukupno je 22 vrste tih proizvoda. Evo neću nabrajati možete pronaći na mrežnim stranicama HZJZ-a. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi je trebao biti poštovani zastupnik Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će govoriti slijedeći poštovani zastupnik Mladen Karlić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, evo gotovo je sve rečeno. Pred nama je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EU koja je na osnovi Europskog parlamenta i vijeća donešena u vezi sa stavljanjem na raspolaganja tržištu i Uredbi biocidnih proizvoda. Da bi se dobro razumjeli, zapravo cijeli ovaj prijedlog za nužno je upravo ono što je već i rečeno, znat što su to biocidni proizvodi, a to su po definiciji tvari i smjese priređene u obliku u kojem se isporučuju korisniku koji se sastoji, sadrži ili proizvodi jednu ili više aktivnih tvari čija je namjena uništiti, odvratiti i učiniti bezopasnim, spriječiti djelovanje odnosno nadzirati bilo koji štetni organizam na bilo koji način osim fizičkim i mehaničkim djelovanjem. I u tu skupinu, evo kao što je kolega prije rekao znači imamo 22 vrste tih proizvoda to su dezinficijensi, insekticidi, pesticidi, fungicidi, sredstava za zaštitu drveta za zaštitu brodova i razne druge stvari koje služe znači u komunalnoj higijeni, koji služe dezinfekciji, dezinsekciji, deratizaciji, za održavanje osobne higijene, za zaštitu materijala, za zaštitu zidova, kuća od gljivica i drugih nametnika, brodova od lupara, od algi, drva od različitih nametnika i za uništavanje štetnih ptica riba. Najčešće se koriste u medicini, poljoprivredi, šumarstvu i industriji i naravno dezinfekciju u bazenima kao sredstva. Mogu biti, ove tvari mogu biti sintetski proizvodi, ali postoje i oni koji su prirodno javljaju i klasificiraju kao prirodni biocidi izvedeni iz bakterija biljaka. Tako biocidi mogu biti pesticidi i antimikrobiotici. Zakon o provedbi ove uredbe broj 528/2012 Europskog parlamenta i vijeća odredilo je da Ministarstvo zdravstva kao tijelo nadležno za provedbu te uredbe i stavljanje na raspolaganju tržištu i uporabu upravo ovih biocidnih proizvoda, a inspekcijski nadzor nad provedbom uredbe obavlja sanitarna inspekcija Državnog inspektora sukladno propisima koji su uređeni i djelokrug i ovlasti sanitarne inspekcije te nadzor nad kemikalijama. Ovom uredbom propisane države članice mogu nastaviti svoju trenutnu praksu za stavljanje određenog biocidnog proizvoda na raspolaganje tržištu najkasnije 2 godine od odobrenja posljednje aktivne tvari na tom proizvodu i time se država svojim nacionalnim propisima može odobriti da se stavljaju isključivo proizvodi koji su sukladni Uredbi Europske zajednice iz 2007. godine. Također ovim prijedlogom zakona dopunjava se odredba o prikupljanju podataka o trovanjima i bolestima koji uključuju biocidne proizvode te se propisuje da centar za kontrolu trovanja Instituta za medicinska istraživanja šalje pripremljene podatke HZJZ-u, a ono ih dostavlja Ministarstvu zdravstva RH. Evo, mi kao član HZD-a podržat ćemo ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa, da dakle Uredba 528/2012 tiče se stavljanja na tržište i uporabe biocidnih proizvoda, nadležno tijelo je Ministarstvo zdravstva. Biocidni proizvodi su nužni za kontrolu organizama koji su štetni za zdravlje ljudi ili životinja te za kontrolu organizama koji štete prirodnim ili proizvedenim materijalima. Međutim, zbog svojih intrinzičnih svojstava i povezanih načina uporabe oni mogu predstavljati rizik za ljude, životinje i okoliš. U odnosu na prethodnu direktivu o biocidnim pripravcima, o stavljanju na tržište biocidnih proizvoda su pravne definicije, tehnička usklađenost, nadležnost Europske agencije za kemikalije sa sjedištem u Helsinkiju, novi tipovi biocidnih proizvoda, opća načela za evaluaciju, različiti tipovi odobrenja i ono što je osobito važno to je elektronička aplikacija R4BP3. Svrha ove uredbe je poboljšanje slobodnog kretanja biocidnih proizvoda u uniji uz istodobno osiguranje visokog stupnja zaštite zdravlja ljudi i zdravlja životinja te okoliša. Posebna pozornost bi se trebala posvetiti zaštiti ranjivih skupina među koje spadaju djeca i trudnice. Uredba se temelji na načelu predostrožnosti kako bi se osiguralo da proizvodnja i stavljanje na raspolaganje na tržištu aktivnih tvari i biocidnih proizvoda nemaju štetne učinke na zdravlje ljudi ili životinja niti neprihvatljive učinke na okoliš. Od 1. rujna 2015. proizvođač aktivne tvari mora biti na popisu da bi mogao biti na tržištu EU. Ukoliko aktivna tvar nije registrirana za određenu namjenu i ne nalazi se na popisu proizvođač ne može na tržište. S ciljem postizanja visokog stupnja zaštite zdravlja ljudi i zdravlja životinja i okoliša aktivne tvari s najvišim stupnjem štetnosti ne smiju se odobriti za uporabu u biocidnim proizvodima osim u posebnim slučajevima u kojima se odobrenje smatra opravdanim zbog zanemarivog rizika od izloženosti toj tvari zbog zaštite zdravlja ljudi, zdravlja životinja ili okoliša ili zbog nesrazmjernog negativnog učinka na društvo u slučaju neodobrenja. Od 1. rujna 2015. sve tvrtke koje stavljaju biocidne proizvode na tržište RH dužne su osigurati dokaze kojima se potvrđuje da je dobavljač aktivne tvari koja se nalazi u biocidnom proizvodu uključen na popis koji vodi Europska agencija za kemikalije, a dokaz je pisana potvrda. Korisnici biocidnih proizvoda trebali bi provjeriti jesu li oni odobreni. Biocidni proizvodi smiju se upotrebljavati samo za onu namjenu za koju su registrirani. Dakle, već je više puta bilo govora o tim osnovnim skupinama biocidnih proizvoda i mislim da danas u vremenu epidemije korona virusa ti biocidni proizvodi su itekako važni, itekako aktualni i jako je važno da postoje deklaracije jer se u ovome vremenu neki su pokušali ići sa dezinficijensima bez odgovarajućih certifikata i zato je vrlo važno poštivanje ove uredbe kada govorimo i dezinficijensima. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na raspravu. Time ću zaključiti raspravu o točci, a o njoj ćemo glasati kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona izmjeni i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EU br. 528/2012 EU parlamenta i vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, drugo čitanje, P.Z.E. br. 839., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 114 za i 3 suzdržana donesen navedeni zakon.
Prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 643 Predlagatelj je zastupnik Silvano Hrelja na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo te Odbor za zdravstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege. Dakle, prvo da izrazim žaljenje zbog sterilnosti hrvatskog Parlamenta jer nisam imao priliku, iako je ovaj prijedlog zakona u saborskoj proceduri od svibnja 2019.godine nisam imao priliku prezentirati ovaj prijedlog zakona na Odboru za zakonodavstvu i na matičnom Odboru za zdravstvo, socijalnu skrb i demografsku politiku. Prema tome, to je jedna tragedija HS-a koji u vrijeme krize ne održava svoja saborska radna tijela jer postoje uvjeti, to je dokazao i gospodin Maras kojem zahvaljujem da je postavio ovu temu na raspravu u ime odbora jer mogu se odbori održavati. Imamo velike dvorane, odbori imaju 13 članova, sa vanjskim 15, 16, 17 imamo dovoljno prostora da se ovo može održavat. Nažalost, ovaj zakon nije imao tu sreću da bude prezentiran od predlagatelja. Prema tome, samo na temelju onoga što piše Odbor za zakonodavstvo dakle nije slušao argumente nego pročito, nije saslušao predlagatelja i donio svoju odluku. Uvodno o ovom prijedlogu zakona treba malo šire reći. Cenzusi koji su postojali do prošlog tjedna postavljeni su 2004.godine, ne 2008.gospodine državni tajniče kako piše u obrazloženju vašeg zakona nego 2004.godine na inzistiranje prvi put parlamentarne stranke HSU-a. Tadašnji cenzusi su u odnosu na 1.750,00 kuna prosječne mirovine cenzus po članu obitelji je bio 190,00 kuna manji, ali cenzus za samca je bio 235,00 kuna veći od prosječne mirovine. Danas novi cenzusi koji su postavljeni su 435,00 kuna manji od prosječne mirovine za člana obitelji i 500,00 manji za samca. Dakle, govorimo o tome da nismo pratili ni porast mirovine nego smo puštali sve ove godine da jedan broj građana utone u … siromaštva i da ima problema sa plaćanjem DZO-a kao jamca dostupnosti zdravstvene zaštite. To je propust svih vlada da se razumijemo, ovo je samo točka na i na kraju, ovo je samo točka na i. I mislim da se radi velika greška odnosno napravila se velika greška što se nije uvažio naš prijedlog zakona. Naš prijedlog zakona je došao nakon stabilizacije DZO-a, neki će reć to niste napravili 2013.godine. 2013.godine do tada smo imali socijalne kriterije po socijalnim skupinama za plaćanje DZO-a. Umirovljenici bez obzira na svoj socijalni status plaćali su 50,00 kuna, njihove supruge koje nisu radile nisu imale izvornu mirovinu su plaćale 80,00 i radnici su plaćali 130,00 kuna. Po kriterijima EU takvi kriteriji za DZO ne postoje i mi smo morali za jedinstvenu uslugu postaviti jedinstvenu cijenu i 2013.se u dogovoru tada sa časnim ljudima iz Matice sindikata Hrvatske i Sindikata umirovljenika Hrvatske dogovorilo da je to jedino moguće rješenje i prešlo se na jedinstvenu cijenu police od 70,00 kuna, a to je jedina mogućnost da stariji od 60 godina po toj cijeni mogu imati DZO. Trebalo je nešto vremena da se sustav stabilizira, a kasnije ću reć zašto se nije tako brzo stabilizirao. Dakle, u međuvremenu 2016.godine je tadašnji ministar Nakić sa nekim potpredsjednicima vlade iz MOST-a inzistirao na povećanju DZO-a na 89,00 kuna. Tada smo, HSU skupili više od 100.000 potpisa protiv poskupljenja DZO-a, današnji pokazatelji financiranje dopunskog zdravstvenog osiguranja ovog javnog osiguravatelja govore i cijelo vrijeme govore da smo bili u pravu. Javni osiguravatelj dobro posluje, ali vidjet ćete u daljnjoj raspravi zašto, jer se događa nešto što je nedopustivo. Nešto što je nedopustivo. I došla je 2018. godina, isto tako je i gospodin Kujundžić je u više navrata najavljivao poskupljenje police dopunskog osiguranja. Svaki put kad je on najavio policu, poskupljenje police dopunskog zdravstvenog osiguranja u tom trenutku su privatni osiguravatelji išli sa agresivnom kampanjom za zdrave i mlade po 40 kuna. Dakle, raslojavanje ovog velikog, masovnog osiguravatelja koji funkcionira na dvije ključne kategorije. Jedna je kategorija da nikad nisu svi istovremeno bolesni, na, funkcionira na načelu solidarnosti među generacijama i funkcionira na načelu velikih brojki, velikih brojeva i zato funkcionira. Dakle, uz takva, uz takva ovaj, takve najave protiv kojih se HSU cijelo vrijeme borila došli smo do famozni rujna 2018. kada je zbog jednog malo značajnijeg povećanja mirovina veliki broj umirovljenika preskočio ove cenzuse i ostao bez dopunskog zdravstvenog osiguranja. Dakle, umjesto da je dobio 20 kuna veću mirovinu, a to su vrlo niske mirovine, to su mirovine ispod 2.000 kuna i ispod 2.500 kuna, dakle to se dogodilo i tada smo počeli hajku na povećanje cenzusa. Hajku sam radio osobno ja sa ove govornice od rujna 2018. pa do ovog svibnja kad sam dao u proceduru ovaj zakon i poslije više od 15 puta sam govorio da je potrebno povećati cenzuse i bilo je obećanja bivšeg ministra, ali i sadašnjeg u drugom ministarstvu valjda je dobio nagradu u drugom ministarstvu zato što ovo nije riješio, ministra Pavića, bilo je obećanje da će to riješiti. On to sam ne može riješiti. To se ne može riješiti bez ministra financija, bez ministra zdravlja i naravno Ministarstvo rada zbog statusa umirovljenika je pozvano. Međutim, ništa tu, ničeg konkretnog se tu nije dogodilo. Dogodilo se onda kad je u listopadu prošle godine Vlada, pazite od svibnja do listopada je trebalo donijeti mišljenje o ovom zakonu, kad je donijela mišljenje da odbija naš prijedlog zakona, da nisu sredstva u proračunu osigurana i da će oni i dalje naše građane štititi na razini socijalne sigurnosti, na razini valjda od 800 kuna. Ne razumijem, ne razumijem što je ministarstvo tada htjelo reći. Tada je pomoćnik bio današnji ministar, pomoćnik ministra. Prema tome, došli smo do te situacije da su nas odbili. Tada smo HSU odlučili poduzeti konkretnu akciju. Odlučili smo skupljati potpise potpore za naš prijedlog zakona. I draga moja gospodo, ovaj prijedlog zakona za razliku od onog što smo prošli tjedan razgovarali ima 50.753 potpisa podrške ovom zakonu, ovom prijedlogu zakona. I to od umirovljenika, od građana srednje, mlađe dobi, mladih, starih, svih. Ajde mi pokažite neki od prijedloga zakona koji je imao ovakvu potporu. Skupljanje potpisa među građanima u studenom prošle godine u roku od mjesec dana, od najstarijih političkih aktivista, umirovljenika u Hrvatskoj po zimi ministar Kujundžić je proglasio populizmom, legitimnu političku akciju podrške jednom prijedlogu zakona za povećanje cenzusa, sa 1.516 na 1.830 za člana obitelji i sa 1.939 na 2.340 kuna za osobu ako živi sama. On se usudio to proglasiti populizmom. Ovdje je sjedio kad smo razgovarali sjećate se o njegovom, o njegovom opozivu. Na kraju je opozvan al ne zbog toga, a trebao je biti zbog takvih stvari opozvan, zbog toga što legitimnu političku akciju, političku akciju stranke koja je u ovom domu, u ovom domu koji nominira sve ministre, on se usudio nazvati populizmom. I ne lezi vraže, mi smo rekli ako tih 50.000 potpisa ne bude dosta idemo u treću fazu realizacije. U trenutku kad se bude raspravljalo o ovom zakonu biti će odnosno svaki tjedan će ovdje dolaziti 5 autobusa umirovljenika upravo ovih koji imaju ovaj problem, ali ne mogu, ne mogu zbog Covida-19, vjerujte mi da nema Covida-19 da bi oni bili svih ovih tjedana ovdje i da bi govorili o svojim problemima. Kako plaćati policu dopunskog, kako plaćati i RTV pretplatu sa 1.700 kuna, prosječna mirovina za 250 najnižih mirovina prosječna je 1.750 kuna. Jel možete vi to zamisliti? I u tom trenutku uskaču dvije gospođe, predstavnice Matice umirovljenika inače članice nacionalnog vijeća, inače osobe koje su u raznim upravnim vijećima i saborskim odborima nominirane sa strane vladajućih koji idu sa dampiškom ponudom, sa dampiškom ponudom, dovoljno je tim umirovljenicima povećanje cenzusa na 2.000 kuna odnosno na 1665 kuna, za 47 odnosno 61 kunu. I premijer Plenković velikodušno sa sjednice Vlade obračunava sa predstavnicima HSU-a i kaže eto, gospodo, ja ću razgovarati i dogovarati sa onima koji hoće kulturno uz kavu se sa mnom dogovoriti za 61 kunu. Neću razgovarati s onima koji prijete prosvjedima, a maloprije su mu te iste pred prozorom prosvjedovale. Ali, nemojte se zavaravati. Nisu one dogovorile taj cenzus, dogovorio je njihov mentor. Njihov mentor, g. Bandić je dogovorio, sa ministrom financija, daj molim te, daj im nešto da i smirim i umirovljenike i predstavnice umirovljenika. Tako je došlo do tog dogovora. I sad se taj dogovor prošli tjedan prikazuje kao velikodušno djelo, dobročinstvo Vlade, povećanje cenzusa od 47 i 61 kunu. Možete vi to zamisliti? I mislite da umirovljenici ne znaju elementarnu matematiku i da će povjerovati da će te, dobrobit tog povećanja dobiti 200 tisuća ljudi? Oni znaju da neće. Pa same te udruge koje sam spomenuo su govorile da će se to odnositi na najviše 10 do 12 tisuća ljudi. Same one, Vlada kaže da će to koštati 150 milijuna kuna. Po računici, 12 puta, 12 tisuća puta 840 kuna godišnje je 13 milijuna i 100. kojih 150 milijuna kuna? Ali, ja znam, kasnije u raspravi ću vam reći, zašto je rezervirano 150 milijuna. Ali, činiti, prikazivati nešto kao svoju obvezu, prikazivati kao dobročinstvo, je vrlo nepristojno, .../nerazumljivo/... na kraju krajeva kažnjivo jer se radi o omalovažavanju najpotrebitijih u hrvatskom društvu. Onih koji su doista siromašni, oni koji se sa Markovog trga ne vide i oni koji se skrivaju u statističkim raznim pokazateljima, ali oni postoje i mi imamo obavezu, gospodo zastupnice i zastupnici, po jednom dokumentu koji je donio ovaj Visoki hrvatski dom, dokument se zove Strategija borbe protiv siromaštva 2014.-2020. gdje doslovce piše da u borbi protiv siromaštva veliku važnost ima povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje radi osiguranja dostupnosti zdravstvene zaštite i za one koji si to ne mogu priuštiti iz vlastitih prihoda. Gospodo, hajde, pogledajmo se u oči. Da li je 47 kuna povećanja pojedinačnog cenzusa, za članu obitelji odnosno 61 kunu za osobu koja živi sama, doprinos provedbi Strategiji borbe protiv siromaštva, koja note bene nema snimku stanja kad je donijeta 2014. ni kad je obnovljena 2017. niti ima sliku, ne dočarava cilj kamo mi to trebamo doći. Koja je to strategija bez akcijskih planova, bez puta kojim se krećemo i prema kom cilju idemo. To piše, g. državni tajniče u toj Strategiji. Ukazujem vam, pogledajte. I mi smo milijun posto u pravu s ovim što predložimo, vaše je pravo to odbiti, ali snosite političku odgovornost zbog toga. Vaše je pravo to odbiti i zbog toga, ja se ljutim na one koji lažu, ja se ljutim na one koji lažu jer to ne priliči hrvatskom parlamentu, da netko laže da će imati korist 200 tisuća ljudi, da netko laže da nije bilo drugog izlaza pa se moralo prihvatiti ova ponuda, ovu mrvicu sa stola, ja se ljutim da netko laže u prijedlogu zakona, prvi put nakon 18 godina od kad sam ovdje. Takvo obmanjivanje javnosti, da nešto što košta 13 milijuna kuna godišnje košta 150. Da nešto što će se odnositi 12 tisuća ljudi, da će se odnositi na 200 tisuća ljudi. To ne može proći ni u osnovnoj školi. Ovaj zakon je korektan, čist, ima mehanizam za usklađivanje svake godine, pravičan, jer točno povećava cenzuse za 40%, točno onoliko koliko na današnji dan je i rasla mirovina od 2004. do danas, točno za 50% rasta plaća od 2004. do danas. Koje parametre hoćete više? Je li to fer, je li to pretjerivanje? Je li to pretjerivanje, je li to naši građani zaslužuju? Reći će da nema novca, ma nemoj. Ima i druga strana medalje. O tom ćemo nakon jedne od rasprava klubova i o tom ćemo govoriti, nemojte misliti da je situacija blistava, ne, mračna je, mutna je. Mutna je situacija iza dopunskog zdravstvenog osiguranja i ja čestitam našim 1 670 000 građana, ja im čestitam sa ovog mjesta što uredno ispunjavaju svoju obavezu, obvezu i plaćaju 70 kuna mjesečno jer su oni, a ne država, oni, a ne država zaslužni da sustav dopunskog zdravstvenog osiguranja funkcionira. Da zbog njihove ustrajnosti i redovitog plaćanja, čak i u uvjetima kad nema pregleda, specijalističkih, COVID-19, kad nema boravaka u bolnici pa ne možeš potrošiti za participaciju, dakle nema troška po dopunskom zdravstvenom osiguranju kao što je to uobičajeno i u tim trenucima oni imaju administrativnu zabranu sa plaće ili sa mirovine i oni to plaćaju. Zahvaljujući njima, oni su heroji preživljavanja dopunskog zdravstvenog osiguranja u Hrvatskoj od 2004. do danas, ne Vlada RH, Vlada je prema ovom institutu cijelo vrijeme imala i sve Vlade imale su maćehinski odnos i dosta toga. 50.000 potpisa nije samo za povećanje cenzusa, nego i za osamostaljenje javnog osiguravatelja, ali to ću kasnije. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Grbina. Ne, ne, ne, sjednite na mjesto, pa onda ovaj, evo možete, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, ono što ću vas pitati možda nije direktno vezano uz vašu raspravu, ali je vezano uz obrazloženje Vlade zašto ovaj zakon ne bi trebalo prihvatiti i obrazloženje zakona kojeg smo prošli tjedan usvojili. Molim vas kolega Hrelja da mi objasnite, u ovom obrazloženju neprihvaćanja zakona stoji da će on godišnje koštati 100-tinu miliona kuna i da ga zbog toga ne možemo prihvatiti. Ovdje je daleko veće povećanje cenzusa nego u prijedlogu kojeg smo usvojili u petak, a tamo stoji da će tih 50-tak kuna godišnje ili ovo što ste vi rekli 12.000 ljudi puta 850 kuna godišnje koštati 160 miliona kuna. Ja nisam matematičar, ali osnovnoškolska matematika mi govori da ne može veće povećanje [[Upadica: Hvala.]] koštati manje nego manje. Hvala.
Poštovani zastupnik Hrelja, izvolite.
Kolega Grbin, vi ste u pravu, nisu to ni derivacije, ni integrali, to je elementarna matematika i dobro ste uočili da ovo povećanje cenzusa ako u ovom zakonu piše da će koštati 100 odnosno za prošlu godinu 50 je bilo predviđeno, za ovu još 100 miliona kuna, znači 150 miliona kuna na razini godine za obuhvat od 180.000 osiguranika odnosno građana RH koje pokriva država onda ne može nešto što će se odnositi na 12.000 do 15.000 građana koštati taj novac. To je tako jasno jer to povećanje od 47 do 61 kune jednostavno ne može ostvariti broj od 200.000 nego može ostvariti od 10 do 12.000, a to su prognoze svih stručnjaka.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hrelja kad spominjete Vladin zakon koji je ovdje usvojen u Hrvatskom saboru i mizerno povećanje cenzusa onda ste u pravu. Doista neshvatljivo da 3 ministarstva, pazite 3 ministarstva računaju i ne znaju izračunati i onda dođu i to je doista pogodbeni zakon. Kako, ajmo dići ovo za samca na 2.000 okruglo je, zgodno zvuči, a to je 3,1% pa ćemo podići i onaj donji cenzus za, po članu obitelji isto za 3,1%, pa koliko će to koštati, pa neka bude 150.000 kuna, za koliko ljudi, pa 200.000. Sve te brojke zgodno zvuče, ali ne odgovaraju istini i sramota je da se ovaj sabora, da je Vlada pretvorila sabor u predizborno tijelo u kojem će on, u kojem će iznositi lažna obećanja. I doista i kolega Grbin je u pravu, jednostavna matematika pokazuje da ovo što je predviđeno prijedlogom HSU-a je dovoljan novac da se za ovaj iznos koji je minimum povećanja da bi se dosegao prag siromaštva, da se podigne cenzus, a ne za ovako mizerno povećanje.
Hvala. Poštovani zastupnik Hrelja.
Pa gledajte, kolega Žagar ovo sve skupa u hrvatskom društvu može izgledati gore. Kada se po nalogu koalicijskog partnera vladajuće stranke u Hrvatskoj angažiraju udruge civilnog društva sa dampiškim cijenama i ulaze u proces protiv parlamentarne procedure, a parlamentarna procedura je uputi zakon u proceduru, napravi javni raspravu, ako hoćeš skupi potpise, ako hoćeš možeš ići na referendum, to je za mene politički aktivizam, to je za mene politički aktivizam. Civilno društvo kojemu je ova Vlada dala mogućnost da bude savjetodavac Vladi kroz nacionalno vijeće one mora predlagati Vladi i Vlada ne može se pozivati na njih. Ne možeš biti istovremeno savjetodavac Vladi i ovaj prosvjednik ispred Vladinog prozora. Mislim to su pobrkani lončići ljudi, to ne ide tako, to ne ide u dobrom smjeru.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Htio bih samo ispraviti kolegu Hrelju na početku, dakle mi smo održali, ja sam potpredsjednik Saborskog odbora za zdravstvo i održana je sjednica koja je primjerena ovim uvjetima gdje su 2 člana bila za ovaj prijedlog i 6 protiv. A vi što govorite vezano za politički aktivizam, ja ću vas podsjetit da vam je godina desna ruka bila desna ruka Milana Bandića, gospođa o kojoj vi govorite i tada vam to nije smetalo zato što ste imali zajedničke interese. Ona je vrlo uspješno vodila do odlaska u mirovinu Gradski ured za socijalnu zaštitu i osobe s invaliditetom, dakle jedna od najbližih suradnica Milana Bandića, istodobno jedna od najbližih suradnica Silvana Hrelje, tada to nije bio problem, a sada kada je ova situacija vezana za prošli tjedan izmjene Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, sad je odjednom problem. To se zove dosljednost.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Da zove se dosljednost, poštivanje svakog čovjeka koji se ne miješa u procese. Znate bila je ona i saborska zastupnica koja je mogla kao magistrica socijalne skrbi sve ovo pokrenuti ispred HSU-a i nema pravo sada govoriti o propuštenom. Prema tome, dok svako radi svoj posao ili kod Milana Bandića kao poslodavca ili kao članica predsjedništva HSU-a sve je u redu, ali ka netko počne raditi podzemne igre sa prodajom HSU-ovih zastupnika HDZ-u preko Milana Bandića onda mi više nismo prijatelji, onda ja postajem puno dosljedniji nego što vi mislite. Hvala lijepo.
Sad idemo na klubove, pa će prvi govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj i time otvaram raspravu naravno o temi.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Vlade RH Vladi RH, prošli tjedan smo imali raspravu tj. glasali smo o zakonu koji je očito kako je i predlagatelj rekao podvaljen kao kukavičje jaje. Očito je HSU pokrenula u proceduru jedan zakon koji se predržaje nekakvoga praga siromaštva u skladu sa onim mogućim i trenutnom situacijom u RH gdje je prag siromaštva određen negdi, ako ćemo reć ovim iznosom koji ste stavili znači 2.340 kuna za pojedinca i 1.830 kuna je za one koji imaju obitelji članove obitelji. Smatram da bez obzira od koje političke opcije dolazilo ovo, smatram na bilo čije greške da trenutno u RH je sramotno ako je netko ispod praga siromaštva tj. da nema zdravstveno osiguranje jel zdravstveno osiguranje u jednom socijalnom, to Ustav nalaže pravo na zdravstvene usluge i zaštitu svih u RH. I mislim da demokratsko društvo kao što je Hrvatska moderna Hrvatska ne smije dozvoliti i ne smije se uopće dovodit u pitanje bilo kojim podlim igrama, nebitno u kojoj je osoba bila stranci ako je podlo igrala i ako je igrala van procedure. Ako se igra za nekakvu dobit poena na štetu naših građana da bi prikazala i digla 15, 20 kuna i još uz to ako je obmana da nije 150.000 ljudi nego 13.000 ljudi i ako nije 150 milijuna kuna nego 13 milijuna kuna, govorim okvirno, onda je to ispod svake razine. Tu nije pitanje svjetonazora, to čak nije ni pitanje nego je to pitanje ljudskosti, to je prevara najsiromašnijih. Ne moram se ja s kolegom Hreljom slagat u ničem, a u ovome ću se složiti jel nema to pravo ni Beroš, ni Plenković, ni Miro Bulj i ne znam … kolega, Ćelić kolega, ni vi uvaženi tajniče varat narod i podvaljivat im kukavičja jaja, nema niko. Tko to ima pravo? U trenutku kada kažu neće biti novca, kada imamo 20 županija koje ne znaju protočni bojler pun kamenca, ostaje para im za uhljebljivanje, naravno i za stranačko političke uhljebe koji će naravno im poslužiti sada u izbornim procesima. Ja mislim da je prevara naroda i najsiromašnijih jedan veliki grijeh, bez obzira koliko se kod nas kune na Bibliju, na Kuran, na manifeste, ne znam na šta se kleo, na ljudskost, čovječnost, ja mislim da je to prevara. Ja mislim da je ovaj zakon korektan, evo kolega Ćilić će dat repliku, jel bila neka kolegica prije u HSU ili u Bandića ili Most-u ili van Most-a ili na ćupriji di god bila da bila, ja mislim da ovo ljudski gledano korektan prijedlog kojima se rješavaju određeni problemi. Ja vjerujem da je predlagatelj da je Vlada RH rekla mi ćemo ovo preuzet i da je rekla ovo, da bi oni rekli svaka vam čast jel je ljudski, znači ovo je pitanje ljudsko, ovo je pitanje siromaštva. Danas kada odamo ulicama, mene prije neki dan u mom selu Suhaču zaustavi čovjek i kaže podigla mi se mirovina, ne znam 15-ak kuna, ali taman mu je prebacilo ovo i sada moramo plaćati 70 kuna. U biti on je sa podizanjem mirovine izgubio 58 kuna, on i supruga. Prema tome, ako se zakonski prijedlog odnosi na prag siromaštva, ako se umirovljenici, bez obzira jesu umirovljenici u stranci HDZ-a, Most-a, SDP-a, HSU nebitno, ovo nije pitanje čak stranačkog nadmudrivanja i trenutne popularnosti Beroša koji će ovdje doć i reć da mi dižemo jel sam ja popularan jel sam rekao držite sa socijalne distance 2m tamo svaka čast kužim, to nije pitanje toga, ovo je pitanje ljudskosti, a ne korištenja trenutne svoje popularnosti da bi tu ljudskost zgazili. I nema pravo ni Andrej Plenković ponižavat taj nas kao saborske zastupnike u ovome zadnjem tjednu jel vjerojatno će se iskoristiti ova prigoda popularnosti za izbor, jel inače će kasnije nastat zbog brojni odluka i kaos koji će biti nesagledivih razmjera, nema pravo nitko kolege i kolegice pa bez obzira jel se radilo o Boži Petrovu koji trenutno nije ovdje ili o mom bivšem kolegi Žagaru koji je sad ja to uopće ne gledam na taj način. Ja mislim da i vi kolege iz HDZ-a ne trebate to gledati na ovaj način, to je moj cilj, i vi uvaženi tajniče. Ovdje nema čak u ovome prijedlogu ni politike. Da li je ovo što su predložili da je to preveliki iznos, kako ljudi ti prežive ajmo postaviti pitanje koje je postavio i predlagatelj? Teško. U trenutku kada imamo stotine tisuća agencija, koliko imamo zaposlenih u agencijama, u uredima, u upravama, ničeme ne služi osim šta koči razvoj RH i vrše udar direktno na lokalnu samoupravu. Sve lokalne samouprave, sve institucije ovise o tim agencijama, papirima, potvrdama, triba ih molit, triba im se nositi pršut, triba im se nosit, mislim ja znam kako jednostavno svi su uočeni, uvatili su za vrat cili sustav. I onda se čudimo zbog čega ljudi iseljavaju. Ja mislim da bi se ovo moglo riješiti vrlo laganim tonom bez obzira što to predlaže u opoziciji, opozicijska stranka i naravno da bi se tu mogla nać i suglasnost, možda nije trebalo biti u lipu ovoliko, ali našlo bi se možda čak i više sredstava da je recimo evo ukinut županije koje su besmislene. Evo kolega Ćelić će potvrdit, jesul županije koji je smisao osim šta su protočni bojler pun kamenca, ona decentralizirana sredstva koja bi tribala završiti za zdravstvo da imamo usluge zdravstvene, završavaju da bi oni uhljebili što više svojih ljudi. Meni je žao ti ljudi, ja … ima tu časnih ljudi, ali ljudi doslovno nemaju mista di sist. U mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji ja sam čak im donira 4 stolice jel mi je ža da ti ljudi odaju po ledini ispred po travnjaku, da side po hodnicima bar da imaju sist na stolicu uredno, pa su se naljutili na me. Ali je činjenica takva, predlagao sam ja i županijama koliko su bespotrebno zaposlili tih ljudi, ali to je stranačka mašinerija. A ovi siromašni oni će biti u izborima, oni će ovo naglašavat kako su digli 13 kuna za 200.000 ljudi, a obitelji za 13.000 ljudi ili 200 milijuna nije nego je 13 milijuna i to nije dobro. I to nije dobro, ja to primjećujem evo kao čovjek koji se možda u brojnim stvarima ne slažem sa gospodinom Hreljom u brojnim ali manje bitnim, ovo su bitne stvari zašto smo mi ovdje jer u ovome selu čovjeka ako nema, šta mene briga jel on Hrvat ili Srbin, jel on u SDP-u, jel u on HDZ-u, čovjek živi s menom i čovjeku je teško, ako je njemu teško, ako sam čovjek, onda tom čovjeku treba pomoć. Tako očekujem da ćete i vi prihvatiti ovaj prijedlog koji je racionalan, koji je utemeljen i kojega sam potpisao ja i moj klub da idu u hitnu proceduru i ... [[Govornik se ne razumije.]] tj. da se raspravi, ne u hitnu proceduru i nemam s tim problem da ovo podržim pred Bogom i pred čovjekom, pred bilo kim i da branim ovo. Ja s tim nemam nikakav problem, pa ne vjerujem zašto imaju problem tu saborski zastupnici iz većine. Vi ste možda mogli ako ste htjeli politički ovo, ono, i to razumijem, svi smo mi tu na nekakvom tržištu, ali kod ovih stvari ste vi mogli naći modelni način kako ovaj problem riješiti a ne tjedan dana prije ubaciti kukavičje jaje sa lažnim informacijama unutar znači o broju korisnika koji će dobiti zdravstveno osiguranje, neće morati plaćati i o iznosu. Znači mi nismo imali analitički prikaz nekakav, analizu da je došla ovdje, ministar je rekao toliko je za do 2400 ako dignemo, toliko je to ljudi, mislim, jednostavno to je trebalo biti, ali ako Bandić odlučuje o svemu, ako M. Bandić odlučuje o svemu, onda zašto nije bio lola M. Bandić i njegovi trabanti koji su ukrali mandate narodne, što nisu dogovorili ove iznose? Pa mi rekli evo bar se riješit, nije pamflet nego se izborili, evo vam ruka pa bez obzora što ste napravili. Nego da bi oprali svoj obraz šta su ukrali glasova naroda, tj. narod je dao glas za sasvim drugu priču, otišli u jednu drugu priču i nisu znali ni to oprat. Prema tome uvaženi tajniče, ja mislim da bi bilo najregularnije da vi sa predlagateljem sjednete, dogovorite i nađete model kako da se ovo stavi u zakon i na taj način da riješimo i da ovo više ne slušaju poglavito oni najugroženiji jer očito pod ovim svjetlima saborske govornice sa Markova trga ne vidi se ne moja Zagora, ne vidite vi ni Trg bana Jelačića dolje kad ljudi pitaju za 2 kn koji nažalost, ljudi ... [[Govornik se ne razumije.]] i koji otvaraju kontejnere i vade boce. O sirotinji se ovako ne raspravlja. A mi saborski zastupnici ne smijemo se bojati ni zeca ni vuka jer nikad nećemo ... [[Govornik se ne razumije.]] u šumu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći je trebao biti Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih i govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić, nema ga pa gubi pravo na raspravu pa će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a Ivan Ćelić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Preminula je poznata novinarka Snježana Gazde i jedna od njezinih poznatih izjava je „nemoj previše šećerit“, kolega Bulj, čini mi se da vi ponekad u borbi za povjerenje građana, malo previše pošećerite što je izvan realiteta. Dakle, da je i kolega Hrelja predložio i 1000 kn više, vjerujem da bi to prihvatili, ali moramo biti u realitetu gdje smo i što smo. Dakle govorimo o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, prijedlog zakona uvaženog zastupnika S. Hrelje, ovaj zakon donesen je 2006. g., dogodile su se 3 izmjene, jedna 2008. pa 2010. i posljednja prošli tjedan odnosno koja je stupila snagu, 30. travnja, dopunsko zdravstveno osiguranje kao vrsta dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja osiguranim osobama osigurava pokriće troškova zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja, korisnici zajamčene minimalne naknade u sustavu socijalne skrbi, dakle socijalne ugrožene osobe, pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja ostvaruju na teret državnog proračuna. Mi smo dakle zakonom o izmjenama i dopuni zakona koji je stupio na snagu 30. travnja, prihodovni cenzus iskazan po članu obitelji povećali s 1516 na 1563 kn a za samce sa 1939 na 2000 kuna. Slažem se da to nisu veliki novci, moja majka upravo spada u ovu skupinu tako da za one ljude koji će imat dopunsko zdravstveno osiguranje nakon ovih promjena, t će vjerojatno puno značit. Ono što treba naglasiti, dakle kada su pregovarale umirovljeničke udruge, ne umirovljeničke stranke premda je pitanje jesu li one sada članice neke umirovljeničke stranke jer prema Registru političkih udruga u RH ima 15 umirovljeničkih stranaka i umirovljeničke stranke nisu nikakav specifikum Hrvatske, postoji u Sloveniji vrlo poznata stranka koja vrlo često participira u Vladi, u Italiji, Nizozemskoj, Danskoj, koji se brinu o određenoj skupini biračkog tijela, postojali su i neki drugi pokušaji ali očito umirovljeničke stranke imaju smisla i ja pozdravljam sve one inicijative koje se bore za ovu skupinu populacije koja je vrlo ranjiva ne samo zbog svoje životne dobit nego evo konkretno i zbog primanja koja nisu onakva kakva bi trebala biti. Dakle, Sindikat umirovljenika Hrvatske i Matica umirovljenika Hrvatske su dogovorili da ovo budu izmjene za 2020. g. uvažavajući situaciju u kojoj se nalazimo, ti dogovori su se dogodili početkom prosinca prošle godine i nije tada bilo još vremena epidemije COVID-a i mislim da ste vi kao čelni čovjek prve i najpoznatije umirovljeničke stranke ipak trebali podržati one zakonske izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koje je Vlada RH prihvatila, ne samo zbog ovog malog iznosa nego ono što je puno bitnije, a što i vi predlažete u ovom zakonskom prijedlogu, to je indeksacija dakle prihodovnog cenzusa svake neredne godine, usklađivanje cenzusa, vi ste predložili da bude od početka svake godine, u ovom, u izmjenama i dopunama zakona od prošlog tjedna, dakle, usklađivanje provodi HZZO na temelju podataka Državnog zavoda za statistiku, najkasnije do 30. studenog tekuće godine. Točno ste rekli, dakle, iznos prihodovnog cenzusa nije bio mijenjan od 2004. g., dogodile su se promjene da je u jednom vremenskom periodu su mirovine malo brže rasle i onda je jedan popriličan broj umirovljenika ostao bez besplatnog dopunskog zdravstvenog osiguranja. Sada je dakle, ovim izmjenama i dopunama zakona je pronađen trajni mehanizam koji prati i usklađuje ovakve okolnosti pa da više ne dolazi do apsurdnih situacija, a onda je veći gubitak nego dobitak za ovaj dio umirovljeničke populacije. Vlada RH je u ovim izazovnim vremenima pokušala odgovoriti, premda je, dakle, na prvome mjestu stavljena sigurnost javnozdravstvenog sustava i zdravstvena sigurnost naših sugrađana, ali u prvom paketu koji je bio vrijedan 30 milijardi kuna, on je sadržavao beskamatnu odgodu javnih davanja poreznim obveznicima s poteškoćama, za 3 mjeseca s mogućnošću 3 mjeseca produljenja, a to je uključivalo i doprinose za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, travanjski paket je 8,5 milijardi kuna, dakle, koji mogu koristiti poslodavci koji ne otpuštaju radnike. Dakle, u ovome vremenu i dalje mislim da u vremenu epidemije COVID-a gdje je značajno smanjeni proračunski prihodi, gdje nažalost mnogi zaposlenici ostaju bez svojih radnih mjesta, da ste trebali ipak imati nekako osjećaj i poslati poruku da ste vi tu prvenstveno radi umirovljenika i da podržavate, premda niste u potpunosti zadovoljni, ali nekako sam stekao dojam, ipak je ovo predizborno vrijeme, pa možda bi dobili negativne poene od SDP-a ako biste podržali izmjene i dopune Zakona o dopunskom zdravstvenom osiguranju koje predlaže Vlada RH, jer uistinu ne vidim nekakav valjani razlog zašto niste podržali, sa tendencijom da tu nestanete, nego da vi kao čelnik HSU-a, najprepoznatljivije umirovljeničke stranke u RH, nastavite se boriti i za još veće standarde, još bolje standarde, nego su ovi koje ste sada predložili. Evo, dakle, uvažavajući cjelokupnu situacija, Klub zastupnika HDZ-a ne može podržati Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koji predlaže poštovani kolega Silvano Hrelja. Hvala.
Hvala lijepa. Sad će nam u ime predlagatelja govoriti poštovani Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Celiću, vidim da vaša stranka pomno prati objave na Facebooku, izvijesti ih gospođa koja se sada srame ovog prijedloga i može ih biti sram da su ušle u ovu proceduru, a vi morate znati kao dugogodišnji saborski zastupnik da ovaj prijedlog zakona ima legitimitet 50 753 potpisa punoljetnih građana, da se gospođe zaklinju da predstavljaju 300 tisuća ljudi, od kojih je svaka gradska i općinska organizacija pravni subjekt za sebe i vodi politiku, udrugašku politiku prema stranci koja je u određenoj općini ili određenom gradu, dakle nema politički profil i njima su članovi udruga, članovi svih stranaka. Zaboravite tu priču. Ne mogu podržati nešto iz osjećaja odgovornosti zastupnika koji govori s ove govornice 18 godina, a iza prijedloga stoji 50 752 potpisa. Je li vi znate što je legitimitet u 50 753 potpisa? Vi hoćete da ja podržim nešto što je umjesto 313 povećanje i 400 kuna, da podržim nešto što je 47 odnosno 61 kunu? Pa o kojoj principijelnosti mi govorimo? Vi, g. Celić, sa g. Dulibićem, prvo, trebate vidjeti zašto vam ovaj sustav funkcionira, a država nije platila svoje obaveze za ove kategorije koje ste rekli od 2013. do danas u iznosu milijardu i 100 milijuna kuna, a dopunsko zdravstveno osiguranje vam u ovom trenutku ima plus na žiro računu, posebnom žiro računu HNB-a od 607 milijuna kuna. G. Celić, samo da znate, ovo što vi radite sa dopunskim zdravstvenim osiguranjem je podležno kaznenoj prijavi, to sam danas rekao, poruku novoj državnoj odvjetnici da ispita. Tko ima pravo, tko ima pravo trošiti novac onih koji plaćaju svaki mjesec po 70 kuna, na mjesto toga što ne plaća država. Tko ima pravo uzeti taj novac? Oni nisu koristili, koristili su neki druge, za te druge trebala platiti država, a nije. Ej, zamislite se malo, o tom se radi. Radi se o sustavu, umiješali su se ljudi koji pojma o ovome nemaju, ja sam ušao, vi ste možda liječnik i jeste liječnik i kvalitetan liječnik i ja vam skidam kapu za to. Ali nemojte promatrati sustav socijalnog osiguranja. Ovdje se radi o problemima koje treba rješavati. Radi se o zaštiti siromašnih građana. Pravih siromaštva u RH 2.485,00 kn. Gospođe koje su se involvirale samostalno zato što su vama odgovarale, u ovaj proces su najprije tražili da se sve poravna na 2.485,00 kn, pa ako je to principijelnost da su one izborile 2.485,00 kn za osobu koja živi sama, pa ja im skinem kapu sa ove govornice. Gospođe, vi ste uspješnije od mene. Odmah glasam za to, al ne za socijalni damping. Ovo je klasičan primjer socijalnog dampinga i u ujarmljivanja udruga u neke političke, političke igre odnosno potpolitičke skute. Zašto? Nemam pojma. Valda zato što g. Bandić rado plati igre umirovljenika od milijun kuna u Cavtatu. Možda zato. Ne ulazim u to, ne briga me. Briga me ovo, zašto je neko se išo miješati u proces i obezvrijedio 50753 potpisa građana, a među njima je veliki broj iz Međimurja, Varaždina, članova i članica Matice i Sindikata umirovljenika Hrvatske, dakle njihovih članova. I sad trubači trube preko facebook profila, preko, preko mreža da je Hrelja trebo to podržati. Podržati socijalni damping. Ma nemojte, molim vas.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Hrelja, kad spomenete brojku od milijardu i 100 milijuna kuna, to je izuzetno velik novac. Da je tome, da je to istina potvrđuje samo izvješće HZZO-a. Na stranici 5. u izvještaju za 2018.g. piše slijedeće, broj važećih polica u dopunskom zdravstvenom osiguranju na dan 31.12.2018.g. je 2 350 148 s tim da 1 676 787 osoba sami plaćaju policu dopunskog zdravstvenog osiguranja, a za 673 361 osiguranika polica bi se trebala plaćati na teret državnog proračuna. Još jednom da pročitam, polica bi se trebala plaćati na državnom proračunu, na teret državnog proračuna. To piše u izvještaju HZZO-a. Dakle, ne plaća ju, ne plaća, država ne plaća, a na računu ima novca. Kako sad to?
Poštovani zastupnik Hrelja.
Uvaženi kolega Žagar, da piše, to je svojevrsno priznanje da bi država trebala … [[Govornik se ne razumije]] , kad država napiše država bi trebala plaćati, to znači da nije platila. Od 2013. kad se postavio sustav na ove osnove jedinstvena cijena 70,00 kn polica dopunskog zdravstvenog osiguranja koja počiva na solidarnosti među generacijama jer inače bi naši stariji od 60.g. plaćali po cijeni od 180,00 do 350,00 kn police dopunskog zdravstvenog osiguranja i vi bi morali kao vladajuća stranka ovo štitit ko zjenicu svoga oka jer vam stariji ne mogu plaćati ni 180,00 ni 350,00 kn. Ovo i osamostaljenje javnog osiguravatelja da ne bi došlo do ovog duga države prema kategorijama koje pokriva bi morala bit vama prvo, prva zadaća i s njom ste trebali izać na izbore, pa makar mi izgubili izbore, vi ste s tim trebali izać na izbore i prihvatit ove cenzuse.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ćelića.
Poštovani kolega Hrelja, evidentno je kako postoji sukob između ovih umirovljeničkih udruga s vama i sad je pitanje ko je kome odnio kolač, to će se valjda vidjet na ovim predstojećim izborima, al ja ću ponovno naglasit. Dakle, da ove razlike povišica za 47,00 odnosno 61,00 kn je dogovorena samo za 2020.g. Ono zbog čega i dalje smatram da ste trebali to podržat je indeksacija koja je sadržana i u vašem zakonskom prijedlogu i ponovno posvješćujem da živimo u vremenu epidemije COVID-a. Vi ste se izborili za oko 3850 umirovljenika vezano za Royal osiguranje, ja sam podržao to i opet bi to podržao i to je dobra stvar što ste napravili, al vi ste tom prigodom rekli da ćete podržavati Vladine projekte koji su vezani za umirovljeničku populaciju i, i u tom kontekstu ja smatram da ste vi trebali podržat izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koje je predložila Vlada RH.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Reko sam vam g. Ćeliću da bih ja podržo kad bi vi prihvatili ove cenzuse. Ali za mrvice sa stola za umirovljenike nakon 15.g. nisam spreman nikad glasati, a obvezuje me, to vi znate, ne znam kako bi vi na to reagirali, da ste vi skupili i vaša stranka da je skupila 50 000 potpisa za povećanje cenzusa od 313,00 i 400,00 kn, ja ne znam na temelju koje političke principijelnosti bi vi onda glasali za 47,00 odnosno 61,00 kn. Hajde molim vas dokažite mi tu političku principijelnost prihvaćajući dampinšku ponudu. A drugo, Silvano Hrelja, zastupnik 18.g. je najbolje projekte realiziro u suradnji sa umirovljeničkim čelnicima umirovljeničkih udruga. Povrata duga umirovljenika i dodatak od 4 do 27% bez kojeg bi [[Upadica: Hvala lijepo]] mirovina bila ¼ manja, zajedno s njima.
Hvala. Slijedeći je trebo bit Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića i govoriti je trebo poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi g. državni tajniče. Mene, kada raspravljamo o ovom zakonu ni najmanje ne zanima nekakva svađa i njeno postojanje iza umirovljeničkih udruga. Mene kod rasprave o ovom zakonu zanimaju ljudi na koje se ovaj zakon odnosi i zanimaju me brojke odnosno financijski izračuni koji iza njega stoje. A ljudi koji stoje iza ovog zakona i na koje se ovaj zakon odnosi su naši djedovi i bake koji su godinama vrijedno radili za minimalne mirovine i danas im država nažalost mora pomoći na ovaj način kako bi im osigurala da te minimalne mirovine ne budu dodatne opterećene dopunskim zdravstvenim osiguranjem. Ako usporedite prijedlog koji je uputila Vlada RH i kojeg smo prošlog tjedna usvojili unatoč protivljenju oporbe i unatoč odbijanju amandmana kojeg je oporba predložila, Vlada RH je predložila povećanje od 45 do 60 kn otprilike. Po izračunu koji je priložen tom prijedlogu zakona, stoji da će to godišnje koštati 160 milijuna kuna. A sad pazite matematiku i ne to kao što se kolega Hrelja i ja složili, ne govorimo ni o kakvim integralima, ne govorimo o derivacijama, ne govorimo o višoj matematici koja je teško razumljiva pojedinoj osobi koja nema nekakvo jače matematičko obrazovanje, govorimo o oduzimanju i zbrajanju, množenju i dijeljenju. Prijedlog koji je danas pred nama i o kojem sada raspravljamo bi podignuo cenzus za 300 do 400 kn otprilike, 300 do 400 kn je koliko ja razumijem matematiku, poštovane kolegice i kolege, više od 45 do 60 kuna. Vlada kada je predložila da se ovaj prijedlog odbije, u obrazloženju kaže ne možemo to prihvatiti jer bi to koštalo u 2019. 50 milijuna kuna, u 2020. 100 milijuna kuna, to nisu moje brojke, to su brojke koje je u svojem mišljenju dala Vlada RH. I sad vas molim, a nadao sam se da će predstavnik ministarstva govoriti jer bih ga to pitao, molim vas da mi objasnite, kako povećanje cenzusa od 45 do 60 kn može biti skuplje od povećanja cenzusa od 300 do 400 kuna? Ne može. Poštovane kolegice i kolege, ne može. I to naprosto znači da je Vlada lagala kada je ili obrazlagala prijedlog zakona kojeg smo prošli tjedan uputili u proceduru ili je lagala kada je odbijala prijedlog kojeg je uputio kolega Hrelja. Jer ako je cifra ista, ako je 150 milijuna kuna potrebno za ono što predlaže kolega Hrelja i za ono što je predložila Vlada RH, pa zašto onda za Boga miloga nismo usvojili ono što će daleko više pomoći našim građankama i građanima? Molim vas objasnite mi to. A ne možete objasniti. Ne možete objasniti naprosto zato što ste zakon koji te izglasali prošli tjedan, donijeli isključivo i jedino zbog izbora i samo za to. Vi sada govorite da smo mi trebali glasati za povećanje od 45 do 60 kn, ma kako da za to glasamo? Pa to je najobičnija prevara, to je najobičnije bacanje prašine u oči. Matematika koja nam je iznesena, govori da se radi o 12-ak tisuća ljudi. 12-ak tisuća ljudi koji će godišnje dobiti nešto što vrijedi od 850 kn, nisu teret od 160 milijuna kuna za državni proračun i ne mogu biti. Uzmite te dvije brojke, pomnožite ih i vidjet ćete o kojim se iznosima radi. I vidjet ćete da je Vlada naprosto lagala i bacala prašinu u oči samo zato što prije parlamentarnih izbora koji dolaze, želi pokazati kako nešto kao fol radi. Naravno da će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona. I prošlog tjedna smo podržali amandman kojeg je uputio Klub zastupnika HSU-a koji se više-manje poklapao sa ovim prijedlogom zakona, da je taj amandman usvojen, podržali bi i prijedlog zakona a vjerujem da onda ova rasprava danas ne bi bila potrebna. Ali nećemo stati samo na tome. Ne samo da ćemo danas podržati ovaj zakon nego kad nakon izbora budemo imali priliku odlučivati o tome u kojem smjeru ide RH onda ćemo ovo donijeti. Ne samo zato što je ovo ispravno sada da se pomogne ljudima koji su pogotovo u situaciji COVID-a 19 u teškoj situaciji nego zato što ovaj zakon predviđa mehanizme koji će spriječiti da u budućnosti ponovno dođemo u situaciju da desetljeće ili više nije povećavan cenzus bez obzira što su u isto vrijeme rasli i troškovi života i prosječna primanja građanski i građana ove zemlje. Ovaj zakon predviđa mehanizme za to i zbog toga ga treba podržati. A sada mi dopustite da govorim o još jednom problemu koji je vezan uz dopunsko zdravstveno osiguranje. Spomenuo sam da je prošli puta kad sam govorio o Vladinom prijedlogu zakona i spomenut ću ga svaki put kad se pred Hrvatskim saborom nađe rasprava o bilo čemu što ima veze sa dopunskim zdravstvenim osiguranjem a to je kršenje odredbe čl. 14. stavka 2. Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koji propisuje da sve građanke i građani RH imaju pravo na dopunsko zdravstveno osiguranje ako su osiguranici u sustavu obveznog zdravstvenog osiguranja. Odredba zakona koja se krši na dva načina. Prvo, tako što pojedini osiguravatelji otkazuju police ili ne žele produžiti police onim pacijentima za koje procjene da su se previše liječili iliti bolesnima a drugo, na način da čitav privatnim zdravstvenih osiguravatelja u svojim uvjetima propisuje da ne želi osigurati osobe starije od 65 godina. To je diskriminacija, poštovane kolegice i kolege. Dakle, već samo zbog toga što je to diskriminacija, Vlada bi trebala reagirati ali trebala bi reagirati i zato što to ne samo da je diskriminacija već je i protuzakonito a najgore od svega je što privatni osiguravatelji na taj način osiguravaju da se kod njih osiguravaju samo zdravi ljudi, bolesne i stare guraju kome? Guraju HZZO-u jer na njima po procjeni privatnih zdravstvenih osiguravatelja nema zarade. Ja znam zašto bivši ministar zdravstva kojem sam više puta pisao o tome problemu, nije želio reagirati. Zato što je i osobno i obitelji bio povezan sa jednim privatnim zdravstvenim osiguravateljem. To je činjenica. Nadao sam se da će novi ministar imati više sluha međutim nema ga. I opet smo u situaciji da Vlada RH što je najgore, Vlada koja je vlasnik, osnivač HZZO-a Vlada koja ako se HZZO nalazi u teškoj financijskoj poziciji zbog toga snosi negativne posljedice, to ne samo da tolerira nego i potiče, a potiče tako što kada ih upozorite, kada im dostavite uvjete osiguranja u kojem na crno na bijelo piše da se diskriminiraju stariji od 65 godina, kažu to je u redu, nema kršenja zakona. Poštovane kolegice i kolege, još jednom, podržavamo ovaj prijedlog zakona, ovo je bolje rješenje, sustavnije rješenje od onog kojeg je predložila Vlada RH, a istovremeno pozivamo Vladu RH da uvede reda u DZO. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite. Oprostite sada se javio poštovani zastupnik Silvano Hrelja u ime predlagača. Izvolite.
Uvaženi kolega Grbin, ja vas molim samo trenutak sačekajte. Da, ne da ćemo ovo napravit kada budemo prvom prilikom da ćemo povećat ove cenzuse jer obaveza je Vlade RH po Strategiji borbe protiv siromaštva 2014.-2020. boriti se protiv siromaštva. U tom dokumentu piše da je važan segment borbe protiv siromaštva dostupnost zdravstvene zaštite kroz povećanje cenzusa za oslobađanje od plaćanja police DZO-a za siromašne. Takvih imamo puno. Tri četvrtine od onih što država plaća su umirovljenici, umirovljenici koji ukoliko ne stane ovaj javni osiguravatelj, a hrvatska Vlada ne vodi brigu o javnom osiguravatelju, iako mu je osnivač, oni su osuđeni plaćati tržišne cijene ili biti bez DZO-a, tržišne cijene su kao u Sloveniji 35 eura mjesečno, od 180 kuna do 350 kuna. Naš zahtjev i potpisi 50.753 potpisa nisu samo protiv povećanja police za povećanje cenzusa nego je za osamostaljenje javnog osiguravatelja, da svaka strana, a samo su dvije strane, građani koji u 99% ispunjavaju svoje obveze uplate 70 kuna mjesečno i druga strana je Vlada RH koja je od 2013.do danas ostala dužna milijardu i 100 milijuna kuna. Skoro 2 milijarde od 2009.do danas nije platila za ovo što štiti, za ovih 520.000 trenutno što je u vašem prijedlogu zakona piše koje štiti i za koje plaća policu. Razumijete što znači, 2 milijarde je dužna. Koliko je taj sustav jak sa milijun i 670 tisuća osiguranika kada je izdržao to. A izdržao je zašto? Zato što se sredstva ovih koji plaćaju svaki mjesec koriste i za ove za koje država nije platila. Znate ja sam se u ovo umiješao 2013.kada smo trebali promijeniti sustav, 2016.kada se je trebala povećati polica na molbu predsjednika matice sam se uključio u ovo da spoznam svaki detalj u ovom osiguranju i sve probleme, i ponosan sam na to, ponosan sam na ovaj prijedloga zakona. Nemojte omalovažavat ni HSU, nemojte glorificirat samozvane predstavnike umirovljeničkih udruga jer oni predstavljaju samo sebe, ne svoje članove i ne njihove potrebe. Ja vas molim i prva stvar ne samo cenzusi, nego prva stvar kada mi dođemo na vlast je osamostaljenje javnog osiguravatelja i svaka strana će platiti ono što je obvezna platiti i ako treba onda će se cijena police za ove građane smanjiti na 55 kuna, a ne da će pazite, možete klimat glavom koliko hoćete, međutim svaki građanin, ja osobno koji plaćam imam više od 60, ali već odavno plaćam javnom osiguravatelju policu, ja imam ugovor sa njima. Od kud pravo nekome u ministarstvu da na temelju mog osiguranja plaća ono što država nije ispunila? Od kud mu pravo? A to se događa. Da nije kolega Grbin jer ja nisam došao do podataka za 2019.i 2020.koliko je transfer Ministarstva financija prema DZO, da nisu onih 150 milijuna dvostruke namjene da se računaju za ono što je trebalo uplatiti i kao veliki benefit za umirovljenike, kako veliki dar umirovljenicima pred izbore, to bi moglo biti, da se tih 150 računa i kao dug prije i kao dobročinstvo Vlade. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Hrelja zamolio bih vas komentar vas kao predlagatelja, ja sam potpisao da se o ovome raspravi što prije, kada kaže kolega Ćelić da sam prišećerio ili kako presolio svoj govor. Međutim, cijelo ovo vrijeme od kada je kriza oporba je konstruktivna, sve je oporba prihvatila. A baš ovi koji nama prigovaraju da smo prišećerili apsolutno ništa nisu prihvatili, bilo šta što je u doprinosu naših građana, bilo koja mjera, poglavito primjera banke da se moratorij banke stavu na kredite i kamate. To je kao mi prišećerili ono što je Slovenija napravila, tako i u ovome slučaju, matematika je jasna, građani su rekli, umirovljenici 50 tisuća spominjete. I ništa ovdje nije čudno, kolega Ćeliću. Ovdje je samo čudno kako vi iz neke plemenite inicijative isključivo izvlačite nekakve [[Upadica: Hvala.]] političke činjenice.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Pa kolega Bulj, vi imate osebujan način prezentacije ovaj, vaših stavova i to je u svakom slučaju lijepo, a možda je g. Ćelić to tako rekao, figurativno, da volite zašećeriti. Mislim, ja imam problema sa šećerom pa ne volim taj izraz, ali sve u redu. Sve u redu, razumijemo se i dobro je da vi to kažete, ali suština je vaše replike meni u tome zašto jedan dobar prijedlog koji ide u korist građana ne bi prihvatila pozicija. Nakon toliko staža u Hrvatskome saboru ja bih odmah, kad bi se to dogodilo, drugi dan napisao jedan prijedlog da se to proglasi, taj dan da se proglasi praznikom demokracije u RH, da je jedan dobar oporbeni prijedlog koji se tiče 150, 200 tisuća građana i to najsiromašnijih, prihvatila vladajuća većina. Kako stvari idu, teško da ću to doživjeti, ali bilo [[Upadica: Hvala.]] bi dobro da to doživim. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Leaković.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Potpredsjednik Reiner sigurno bolje od mene zna da ne valja ni soliti ni šećeriti, ni presoliti ni prešećeriti, je li tako? Tako da, kolega Hrelja, osim što to dvoje ne valja, ne valja se niti, je li tako, čerupati oko toga tko bolje zastupa umirovljeničke interese ili interese naših najsiromašnijih ili socijalno ugroženih građanki i građana i zapravo je žalosno da smo mi došli u Hrvatskoj u tu situaciju da se u HS-u prepucavamo oko toga tko bolje zastupa, tko više daje, tko uzima, tko koga zapravo ovdje na neki način zapravo koristi za izborni probitak. Osim što je, dakle, riječ o prijedlogu zakona koji u svakom slučaju treba podržati, ovdje nije riječ samo o tome da se pomogne najsiromašnijim građanima nego i da se ostvari ono temeljno ljudsko pravo, a to je pravo na zdravlje, odnosno pravo na zdravstvenu uslugu koju država, socijalna država kakvom Hrvatska je definirana [[Upadica: Hvala.]] i za kakvu se svi zalažemo zapravo treba biti.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Uvažena kolegice, doista nema nikakve potrebe takmičiti se i oko čerupanja, čerupati se oko toga tko ima pravo zastupati. HSU je evo, 18. godinu parlamentarna stranka zahvaljujući glasovima hrvatskih građana na izborima, i ne samo umirovljenika nego i njihove djece u borbi za njihova prava. Ja sam ponosan zastupnik sve te godine. I ponavljam vam sljedeće, mi smo politička tvorevina čiji su otac i majka Sindikat umirovljenika Hrvatske i Matica umirovljenika Hrvatske. Oni su nas stvorili jer nisu mogli interesno ostvariti svoje ciljeve oko povrata duga, ja sam tim časnim ljudima zahvalan i ponosan da sam dobio priliku boriti se za umirovljenike, što ne znači da netko među njima ima pravo jednoj političkoj stranci diktirati uvjete [[Upadica: Hvala.]] kako će raditi i kako će politički djelovati.
Hvala lijepa. Sljedeći će biti Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je zakon HSU-a i kolege Hrelje koji je jednostavno bolji zakon od onoga kojega je Vlada predložila, koji je ovdje usvojen u HS-u. Dakle, ovaj zakon je bolji. Zašto je bolji? Pa zbog toga što ne možemo prihvatiti činjenicu da niskim postavljanjem cenzusa mi u RH priznajemo da najsiromašniji građani, kojih je jako puno, posebno umirovljenici, da mogu preživjeti sa 2000 kuna bez problema. To je jednostavno činjenica i tu mi ne možemo od toga pobjeći. Dakle, HSU je skupila preko 50 tisuća potpisa, kolega Hrelja je rekao. Sam sam bio aktivni sudionik u tom prikupljanju, išli smo i kod udruga umirovljenika, čuo sam njihove komentare, svi su se složili oko toga, da i oni koji izlaze iz ovog cenzusa, kojeg čak ne zamara to, da treba .../nerazumljivo/... najslabijima pomoći, ispričavam se. Dakle, riječ je o tome da mnogi u RH sa niskim mirovinama ne mogu plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje, ili ako ga plate na kraju godine, skupa sa RTV pretplatom je to jedna mirovina manje. Umjesto da dobiju božićnicu, oni ostanu bez jedne mirovine. Jako bitna stvar, kad govorimo o ovoj temi je javni osiguravatelj, dakle HZZO i čitava priča, ako je promatramo istog konteksta se može gledati ovako. Starija populacija, posebno umirovljenika je više izložena i bolestima, osim siromaštvu, izložena su i bolestima. Dakle oni su rizična skupina za osiguranje, zdravstveno osiguranje. I ako njih, ako cenzus se poveća previsoko, oni će ispasti iz obveze plaćanja, a oni su prema, kako shvaćamo Vladin prijedlog, oni zapravo garantiraju opstanak javnog osiguravatelja. Drugim riječima, javni osiguravatelj neće imati onda ljude koji plaćaju tu policu pa će na kraju krajeva, doći u pitanje njegov opstanak. Ne mogu najsiromašniji građani osiguravati opstanak javnog osiguravatelja, na to se Vlada ne može, ne smije pozivati. Kad govorimo o prijedlogu Vlade, još jednom ćemo naglasiti, zašto smo bili protiv toga prijedloga, jer tako malo povećanje cenzusa, za samca je to bilo 61 kunu, za po članu obitelji 47 kuna, nikako nije dovoljno, a ono što nas je najviše zaprepastilo i na što smo upozoravali predstavnike Vlade tada, iako je taj prijedlog prošao 3 ministarstva je na koji način su došli do brojke od 150 milijuna kuna i 200 tisuća građana koji će biti obuhvaćeni tim prijedlogom zakona. To nijedna matematika ne može potkrijepiti. Ako pogledamo izvještaj HZMO-a, evo za od 31. ožujka, zapravo i slična je situacija i sa 31., 30. travnjom. Najveći broj umirovljenika, gotovo 200 000 ima mirovinu od 2.000,00 do 2.500,00 kn. Dakle, čini nam se da je prijedlog Vladinog zakona bio upravo deliminirat te ljude, da najveći dio umirovljenika od 2.000,00 do 2.500,00 kn ne uđe u ovaj, u ovu priču o besplatnom dopunskom zdravstvenom osiguranju, a nikako se ne možemo ni prihvatit činjenicu da oni imaju sredstva koja su dovoljna za njihov, za njihovo ovoga život. Dakle, čini nam se da je ovom, da je na ovaj način Vlada elegantno prevarila građane rekavši da će njih 200 000 biti oslobođeno plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja jer izračun koji je radio i Savjet HSU-a govori tek, a i udruge su to priznale, govori tek o 13 000 i nešto građana koji bi došli u tu situaciju. I doista ona, onaj argument koji je ovdje postavljen, više puta je ponovljen danas i kolega Hrelja je kad je odbijen zakonski prijedlog ovaj da nema novca, a upravo o iznosu čak, čak negdje iznos je 150 milijuna kuna za 2.g., odjedanput novca ima i kaže se da će se, da će, da će biti osigurani u državnom proračunu. Istina, koliko se sjećam, ministar kad je obrazlagao zakonski prijedlog Vlade je rekao da će, da je ministar Marić usmeno, dakle usmeno obećo da će se sredstva pronaći. Mi još uvijek nismo, ne vidimo rebalans, rebalans je danas bio na, na Vladi, ne vidimo hoće li ta sredstva doista biti osigurana u državnom proračunu, dakle sredstva u iznosu od 150 ili nešto više milijuna kuna. Ono što je neprihvatljivo u ovom prijedlogu koji je Vlada dala je nisko povećanje cenzusa koje već sutra može, evo recimo i ako, najavljuju se izbori, sutra može se dogoditi da umirovljenik ako bude član izborne komisije, tog trenutka ispadne iz cenzusa i mora plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. Drugim riječima, umirovljenike se tjera da plešu na žici i svakog časa mogu ispasti iz, iz toga, iz zapravo iz mjere besplatnog dopunskog zdravstvenog osiguranja ili da za njih to plaća država. Kad se govori o ovom zakonskom prijedlogu, kolega Hrelja je to naglasio, povećanje cenzusa koji je predložila HSU u ovom zakonu iznosi točno polovicu rasta plaća u posljednjih 16.g. Dakle, nije, nije samo tako ta, ti iznosi određeni već obilježavaju prosječnu polovicu rasta plaća u posljednjih 16.g. kako cenzus nije mijenjan. Ti cenzusi postavljeni na tu razinu bi omogućili mnogim umirovljenicima da lakše prebrode svoje umirovljeničke dane, da lakše idu k liječniku i da lakše prežive u starost koja je inače teška, a kažem pogotovo zato što su izloženi, izloženi bolestima. Kolega Hrelja, koliko se sjećam, kad je i predložen ovaj zakonski prijedlog, dugo se čekao odgovor Vlade i rekao ono što je danas tu u jednoj od replika rečeno, pa čak i da je Vlada prihvatila taj prijedlog, pretvorila ga u svoj, uputila u, u, ovdje u sabor i da je usvojen, bili bi s tim zadovoljni. Ali na ovaj način licitirajući, pa zaokružujući na 2.000,00 kn cenzus za samca, što iznosi 3,1%, pa onda isto tako sa 3,1% povećanje cenzusa po članu obitelji sa 1.516,00 na 1.563,00 zapravo se vidi da ne, da nije postojala nekakva ozbiljnija, ozbiljniji izračun nego eto učinilo se tako zgodno da će 2.000,00 kn biti dovoljno da se 200 000, što je, što je, dakle posve nerealna brojka ljudi spasi od, od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja. Na kraju, kolegice i kolege, ja vas molim da podržite ovaj zakonski prijedlog. Naravno, nemam iluzije o tome da, da i zakon koji je Vlada, koji je usvojen, koji je Vlada predložila prije ovog zakona je bio predizborni zakon, da je to bilo samo predizborno obećanje sa tim prenapuhanim brojkama, ali ovaj zakon je previše ozbiljan, tiče se previše građana RH i to onih građana koji su najosjetljiviji i najranjiviji u hrvatskom društvu. Najljepša vam hvala.
Sada će ponovo u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani, nemojte zamjerit, al ja se za svoj zakon borim sa svakim argumentom i nemojte ovaj štediti dragocjenog vremena, možda čujete nešto što je vrlo interesantno, možda što promijeni kod vas način razmišljanja itd. Da, točno je kolega Žagar da se do sada zadnjih barem 5-6.g. poslovanje javnog osiguravatelja temeljilo na plaćanju onih najsiromašnijih, oni koji to objektivno nisu mogli. Gledajte, iz ovog grafikona stoji da ukupan broj polica, ovo zelenim, pada. Ukupan broj onih koji, kojima država plaća, ovaj, ova, ova donja linija pada još više, a raste plava krivulja broj ugovorenih polica. Znači, u strahu za svoje zdravlje i oni koji objektivno ne mogu, objektivno koji su siromašni jer imaju sada ispod 1.565,00 ili imaju ispod odnosno kunu iznad 1.565,00 ili kunu iznad 2.000,00 i za njih je Vlada rekla sad da su, da su bogati. Prije je to bilo 1.516,00-1.939,00 za njih je rekla da su bogati, oni su krenuli sami plaćati svoju policu dopunskog zdravstvenog osiguranja od 840,00 kn godišnje. To pokazuje ovo, ne možete pobjeć od argumenata, ne možete. Neko je reko, jedan broj ljudi izlazi iz Hrvatske pa se broj osiguranika smanji, možda, ali se onda ne bi povećao ovaj broj polica ljudi koji sami plaćaju jer žive u strahu za vlastito zdravlje, za dostupnost, da mogu ić na specijalistički pregleda siromašni su. Dakle ono što piše u ovom zakonu, legitimacija ovog zakona je borba protiv siromaštva i za HSU je ovaj zakon jedan, samo jedan u mozaiku organizirane sustavne borbe protiv siromaštva, na neki način u izvedbi HSU-a ono što HDZ odnosno Vlada RH koja se obvezala provoditi Strategiju borbe protiv siromaštva, nije napravila. Dakle, mi ne možemo prihvatiti da je razlog donošenja zakona koji smo usvojili prošli tjedan, COVID 19. Ne možemo. COVID 19 je učinio da građani, siromašni građani, jer ovo nije zakon samo za umirovljenike bez obzira što smo mi HSU, postoje siromašni građani, nezaposleni građani sa mnogoljudnim obiteljima, sa puno članova obitelji, sa niskim prihodovnim cenzusom, svih njih štitimo, ne samo umirovljenike, sve građane niskih prihoda. COVID 19 ne da odlazak na specijalističke preglede osim hitnoće, COVID 19 ne da boravak u bolnicama, ali COVID 19 ne sprječava ovu srednju liniju koja najviše plaća polica dopunskog zdravstvenog osiguranja da svaki mjesec sa svoje plaće ili mirovine, plaća policu dopunskog zdravstvenog osiguranja. I zato ima tamo 607 milijuna viška prihoda na rashodima koji ne možete i ne smijete upotrijebit ništa drugo nego namjenski za troškove participacije prilikom specijalističkih pregleda jer tako piše u ugovoru sa građanima. Ovo osiguranje, javni osiguravatelji jer miks između ugovora sa građanima za određenu uslugu i obveze države za zaštitu najsiromašnijih, to je miks, tu moraju pravila igre biti transparentno postavljena a nisu nego imamo prelijevanje. Znate, ako ne mislite to raščistit i ako mislite lovit u mutnom, onda ja ću svoju zastupničku karijeru ipak završit sa jednom kaznenom prijavom jer je revizija ukazala da se ne mogu nenamjenski trošiti sredstva i prebacivat s lijevog na desnog.
Idemo na pojedinačnu raspravu pa će prvi govoriti poštovani zastupnika Mladen Karlić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Cijenjeni kolega Silvano Hrelja, evo, vaš prijedlog zakona, obzirom da ste vi meni jedna vrlo drag, simpatičan zastupnik, vrlo ozbiljan i ovaj prijedlog vaš je dobar, možda je došao u krivo vrijeme nama ovdje na saborske klupe, međutim ono što bi htio reć, vaš nastup mi je nekako bio ipak malo previše vatren, agresivan, teatralan čak, možda predizborni, sam zakon nije, on je došao na vrijeme i prije ali malo nastup je predizborni, često se u nekom trenutku pomislim da ako ne prihvatimo ovaj prijedlog, da bi mogli dobit infarkt ili moždani udar nekako koliko djelujete uznemireno ali vidim ja da se vi šalite, da to nije tako, ali mi smo liječnici, zato da vam pomognemo ako bude trebalo, ali nekako moramo uzet nekoliko činjenica obzirom da ispada sad ovo je jedino dobro a sve drugo što Vlada je napravila je loše, ne valja, nije dobro. Prvo moramo uzet u obzir da već 2 g. kontinuirano se vrši indeksacija mirovina odnosno mirovine rastu, to je broj 1 što moramo u obzir da bi shvatili malo situaciju. Naravno da taj porast mirovina onda donosi posljedično do toga da jedan dio ljudi ostaje bez besplatnog dopunskog osiguranja. S druge strane, mora se uzeti u obzir da je Vlada znači ipak u ovoj teškoj situaciji krize, donijela nekakvu mjeru, znači povećala je taj cenzus za 60 kn, nije to puno ali već 60 kn znači umanjuje vama vaše zahtjeve za 60 kn ili 59 kn, znači to je dobra namjena i pomoglo je, sigurno je pomoglo jednom djelu ljudi, jel to 10, 15, 20 000, ne znam u ovom trenutku ali je pomoglo. Znači dvije stvari imamo, porast mirovina i porast ovog cenzusa znači na 2000 kn za samca i 1563 za obitelj. S druge strane, ono što je isto treće važno, utvrđeno je, znači Vlada je utvrdila da će ići formula prema kojoj će svake godine taj cenzus povećavati, znači nema više da je ovo jednokratno nego svake godine u 11. mj. HDZ donosi odluku da se povećava, to je treća stvar koja je bitna. Drugo, ono što da li će u ovoj godini, znači kako je procjena Vlade da će to besplatno dopunsko osiguranje imati i ostvariti 200 000 osoba, to mi je isto, nisam 100% siguran kao što nisam ni siguran u vaše da treba 100 milijuna, ili ne znam, ovu drugu stvar, da će bit možda 12 do 15 000 kuna, sve su to procjene, znači nije to baš ono točan podatak, tako da uhvatit se toga, nije možda zgodno. Ako bi znači bilo 200 000 kn, onda to je onih 168 milijuna kuna koliko treba predvidjet u proračunu, znači jer ako pomnožite sa 840 koliko je godišnje potrebno za to. Znači s tim da nisu to samo umirovljenici nego su i još 4, 5, 6 kategorija ljudi znači koji su od invalida do ne znam ni ja, onih davatelja krvi i svih drugih. Ono što smo već isto rečeno krajem prošle godine sindikat i matica su u dogovoru sa predsjednikom Vlade g. Plenkovićem dogovorili evo nekako da prihvate ovo, ovaj početak povećanja koji će onda ić dalje. Za vaš prijedlog potrebno je kažete 100 milijuna kuna, znači to je negdje, koliko, 120 000 ljudi bi bilo obuhvaćeno ovim. Ali obzirom da je proglašena pandemija COVID-a 19, da smo svi svjesni da će to dovesti barem do jedno 25 milijardi kuna manje prihoda, znači nedostatka novca u državnom proračunu, da će se morati zaduživati država. Da ono što je jako važno, da evo, u ovom trenutku, hrvatska Vlada vodi brigu o 595 tisuća radnika da bi dobili plaću. 595 tisuća radnika će sad Vlada pomoći da bi dobili plaću, inače bi ostali bez nje. U ovom trenutku stvarno je neprihvatljivo, odnosno teško osigurati još ovolika sredstva da bi osigurali ovaj dio, ali ako uzmemo u obzir da je u prošloj godini bilo 667 tisuća osiguranika koji su imali pravo na dopunsko osiguranje na teret države i da su ove godine taj broj povećati, mislim da u ovom trenutku možemo biti zadovolji i da je ovo početak zapravo rješavanja ovoga problema koji postoji, koji smo svjesni naravno, i svi bi mi bili svjesni odmah da se poveća na 2500 kuna, jer pustite vi 2000 i, ne znam, 400 je prag siromaštva. Tko može živjeti sa 2400, 2500 ili ispod 3 tisuće kuna, i to je preživljavanje. Tako da u tom smislu, ali kažem, obzirom na ovu situacija, ovog trenutka sad, mislim da je jednostavno teško prihvatiti. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega. Pažljivo sam slušala i kolegu Hrelju i vas, ali ono što se stalno zaboravlja napomenuti da je od početka 2019. Vlada i mi ovdje smo izglasali zakon da se poveća doprinos za 1,5% zdravstvenog osiguranja, što je itekako jako važno koje ide u prihode HZZO, iz čega se servisiraju, isto tako, troškovi onih koji su najpotrebniji i svih nas, prema tome, to je preko milijardu i 300 milijuna kuna, ako ne i više, prema tome i to je jako važno i stoga su nastali ovi viškovi u HZZO-u od 600 milijuna kuna. .../nerazumljivo/...
Poštovani zastupnik, kolega Hrelja, hajde, smirite se malo molim vas nemojte dobacivati iz klupe i to na ružni način. Replika poštovanog zastupnika Karlića.
Evo hvala kolegice. Ono što je bitno da .../nerazumljivo/... stvarno ne samo, ne, ovo je jedan samo od poteza koji je, ali, Vlada mora voditi brigu o puno više i puno širih problema .../nerazumljivo/... socijalnih kategorija, da bi zadovoljila, da bi pomogla našim građanima, jer ovo je samo jedan mali segment, kad gledate od 70 kuna, a puno, puno više milijardi kuna je potrebno da bi osigurali bolji život našim sugrađanima, pogotovo onim socijalno ugroženima. A ovo su sve, svaki od tih je zapravo kamenčić koji bi doprinio. Ja znam da je g. Hrelji je možda ovo najvažniji, ali sigurno da ima puno većih problema koje mi u Hrvatskoj moramo pomoći, a Hrvatska na tome radi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Karlić, jednu stvar da naglasimo, iako, to je više puta spominjano, ovaj se zakonski prijedlog najviše odnosi na umirovljenike jer ostale kategorije koje imaju besplatno, oni ne podliježu cenzusu. I druga stvar, kad kažete da je ovaj u nezgodno vrijeme došao ovaj prijedlog, on je došao u svibnju mjesecu prošle godine, to je problem. Tek je u listopadu stigao negativan odgovor Vlade, bilo je vremena da se o ovom prijedlogu, da se on razmotri, da ga Vlada prihvati, čak da ga Vlada prihvati kao svoj prijedlog. S vama se slažem da je Vlada imala dobre namjere sa svojim zakonskim prijedlogom, ali znate kako se kaže, put u pakao je popločen dobrim namjerama.
Poštovani zastupnik Karlić.
Pa mislim da je vrlo bitno da je Vlada donijela početno, da je krenula zapravo sa povećanjem cenzusa, da je donijela mjere, da se one svake godine usklađuju i da će vremenom znači, sigurno doći do jačeg usklađenja, sve ovisi o tome u kojem trenutku ćemo izići iz ove krize, kad će se poboljšati ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim da nije došlo do ove zaraze koronavirusom da bi bila situacija danas puno bolja i da bi mogli razmišljati o puno većem iznosu podizanja ovog cenzusa i naravno, onda sigurno puno manje onih ljudi koji bi bili na ovom pragu siromaštva ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeći će ponovo u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Karliću. Nemojte brinuti za moje zdravlje, karakteristika bi trebala biti svakog saborskog zastupnika da sa puno žara brani svoje stavove. Da je sprema izgoriti za svoje stavove, ja ovo govorim od srca, ne podilazim nikome i govorim ono što brojke pokazuju. Ono što brojke pokazuju. 2016. g. država je ostala kratka dopunskom zdravstvenom osiguranju 203 milijuna kuna. 2017. država je ostala kratka dopunskom zdravstvenom osiguranju 124 milijuna kuna. 2018. država je preplatila 34 milijuna kuna, dakle dala je viška, ali se u međuvremenu smanjio broj osiguranika za više od 200 tisuća, ispalo je zbog cenzusa. Kad meni gđa. Perić govori da je to zahvaljujući uplatama iz doprinosa, to su nonsensi, ljudi. Milijun i, milijardu i 400 milijuna kuna građani RH plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje, svaki dan 3 i pol milijuna kuna sjeda na račun dopunskog zdravstvenog osiguranja. Svaki dan. Urednih građana, bilo umirovljenika, bilo radnika. Tko ne plaća? Država u zadnjih 12 godina je ostala kratka 2 milijarde kuna dopunskom zdravstvenom osiguranju. Nemam podatke za 2019. i 2020., ne znam. Zato i sumnjam da je onih 150 milijuna kuna namijenjeno da se poravnaju obaveze Vlade prema dopunskom iz prošle godine ili iz ove godine. Ja ne znam koje je stanje sada u proračunu, ne znam. Nemojte sumnjati u ovo što govorim, sjedite sa mnom, pokazat ću vam sve na papiru, to su oficijelne tabele, ovo su grafikoni, ovo su izvješća. Ovo su izvješća, nema napamet, nema osjećaj. Nema osjećaj, nema, činjenice, brojke. Hajmo razgovarati na taj način pa reći da li je Vlada napravila svoju ulogu da u odnosu na strategiju koju je donijela i ova Vlada, borbe protiv siromaštva je nešto napravila. Da li je nešto napravila? Da li je 47,00 kn povećanja doprinosa ovaj cenzusa dovoljno za borbu protiv siromaštva ili nije? Dal je 61,00 kn dovoljna ili nije? Dal je u pravu ovih 50 000 građana, članova udruga isto tako i svih drugih građana koji su potpisivali ili Vlada koja je ponudila mrvice i koja je rekla, eto vidite ipak se krenulo, eto vidite ipak se krenulo. Zašto se nije krenulo sa 300 ili 400, pa onda ugradilo mehanizam da oni koji su ispali zadnjih 5.g. budu opet pokriveni dopunskim zdravstvenim osiguranje? Zato što Vladu nije briga jer sustav počiva na plaćanju najsiromašnijih jer ukoliko oni ne plaćaju, ukoliko se ovaj broj ne bi bio smanjio za 200 000 onda bi država trebala davati još godišnje 200 milijuna kuna za zaštitu ovih kategorija. I ovdje je rečeno da su i druge kategorije, druge kategorije nemaju cenzusa. Ne postoje kategorije za koje plaća država i koje imaju cenzusa, samo ove dvije kategorije prihodovne, druge nemaju. Ni dobrovoljni davaoci krvi neovisno koliko su im primanja, ni učenici, ni studenti, ni invalidi, ni sve ostale kategorije kojih je manje. Njima, na njih se ne primjenjuju prihodovni cenzusi, samo na radnike i umirovljenike, oni koji žive od svog rada ili od svog minulog rada. To je problem. To je problem. Ali ako vi ne želite shvatiti jezik brojki i jezik argumenata ja tu ne mogu pomoći, ali imam pravo kolega Karliću govoriti sa puno žara i puno strasti o ovome i zalagati se za ovo košto činim sve ove godine. A što se tiče mog zdravlja možemo zajedno otić na obalu Save, tamo na, na, na nasip i otrčati onako polako, ne treba puno, ali i popričat o svemu ovome. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Karlića, izvolite.
Hvala. Ma, g. Hrelja, ja se slažem jednim dijelom, drago mi je da ste vi ovako energični, da se ovako borite i to bi stvarno svaki zastupnik trebao na svom području se tako boriti upravo za naše građane. Ali, ovo je jedan mali segment. Ne bi, ne mogu nikako prihvatiti da govorite da Vlada ne vodi brigu, da Vladu nije briga, a Vlada vodi brigu sad o 595 000 radnika, daje im plaću koju oni ne bi dobili, 595 000, to je preko 2 milijarde kuna mora sad osigurat u ovom trenutku da bi dala plaće hrvatskim radnicima da bi mogli preživjeti. A vi ste govorite ovdje o možda nekih, a neću sad reć 100 000 il tako možda koji će 70,00 kn platiti ili neće valjda mjesečno. Zato mislim da, razumijem ja to da je ovo problem i da ovo polako treba rješavati i da je to bitno, ali u ovom trenutku kada imate 600 000 ljudi koji neće dobit posao, koji neće dobit plaću i da nema Vlade koja će im to osigurati, mislim da je to puno, puno veći problem.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Uvaženi kolega Karlić, samo da vas podsjetim. Ovaj zakon je upućen u hitnu proceduru sa potpisima kolega koji su poslije i podršku dali, 58 ih je dalo i podršku ovom zakonu u svibnju prošle godine. U svibnju prošle godine g. Marić, ministar financija je cvjetao od sreće jer je imo pun proraču, imo je pun proračun, ljudi sjetite se, nemojte mi radit zamjenu teza, tezu, zamjenu teze sa ovom situaciju sada, ova nas je svih pogodila. I jesam, jeste li čuli od mene ijednu riječ pogrde ili da sam reko da ne cijenim to šta Vlada radi za nezaposlene? Niste i nećete nikad čuti, ali to nisu, to nije ista priča, to nije ista priča. Ovo je priča od prošle godine koja je trebala biti riješena.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je bit poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor, pa će govoriti poštovana zastupnica Karolina Leaković, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Hrelja zahvaljujem. Evo prilike da se nešto kaže i općenito o zdravstvenom sustavu koji je počeo funkcionirati, dakle nakon što je mnogo toga bilo zaustavljeno uslijed epidemije COVID-19 odnosno korona krize i tek ćemo zapravo vidjeti kako se u relativno, neću reći mirnodopskim, ali ipak malo drugačijim uvjetima naša zdravstvena administracija na čelu s ministrom nosi sa posljedicama ove zdravstvene krize. Kako je to do sada bilo, dakle vidjeli smo da se u svim onim državama koje imaju sustav javnoga zdravstva, a i mi smo jedna od tih, dakle kojega smo naslijedili iz bivšega sistema i kojega nasreću nismo uspjeli razgraditi usprkos mnogim pokušajima, dakle da se u proteklih 30.g. i u zdravstvu uvedu principi komercijalizacije, pa to vidimo i putem ovih privatnih ili tako dobrovoljnih osiguravatelja da se i u zdravstvu kao i u obrazovanju i nekim drugim djelatnostima zapravo tržišni princip bude taj koji diktira tko će se moći liječiti, tko će se moći obrazovati i tome slično, vidimo zapravo da je naš zdravstveni sustav mnogo otporniji nego što smo to mogli i pretpostaviti. Naravno, vi ste sa pravom upozorili na to da zapravo javnog zdravstvenog osiguravatelja na neki način financiraju obilato oni koji imaju najmanje i u tom kontekstu doista se i kao zastupnice i zastupnici, ali i kao oni koji obnašaju izvršnu vlast danas ili za dva mjeseca netko drugi, moramo zapitati je li to sustav koji je održiv ili ćemo i dalje zapravo upumpavati i tražiti da oni koji imaju najmanje doprinose ne solidarno nego zapravo ako gledamo više nego, nego oni koji imaju mnogo više. Smatram, dakle da je jedna od glavnih uloga države i zapravo bi trebala biti osiguravanje zdravstvenog, zdravlja zapravo i zdravstvene usluge na principima solidarnosti o kojoj smo danas malo govorili, ali evo prilike da se i ta riječ ovdje spomene, svih svojih stanovnika neovisno o tome, a o tome je nešto govorio kolega Grbin u ime Kluba SDP-a, dakle je li riječ o tome da smo mladi i da ne koristimo ili da su mladi i da ne koriste zapravo usluge zdravstvenoga sustava pa onda idu u privatno zdravstveno osiguranje jer ove stare bolesne ili one koji imaju određenih zdravstvenih problema zapravo na jedini način financira ovaj javni osiguravatelj. Naravno da mi svi, rekla bih gotovo bogobojazno plaćamo tih 70 kuna svaki mjesec zato što se bojimo ako završimo u bolnici i ako budemo trebali neku zdravstvenu uslugu da ona zapravo nećemo imati pravo na zdravstvenu uslugu koja nije u setu onih osnovnih, a to su stvarno rudimentarne usluge rekla bih u odnosu na ono što smo ranije imali. Dakle, moramo plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje i oko toga nema prijepora, međutim stvarno je pitanje da li oni koji imaju najmanje, koji žive na ivici siromaštva moraju plaćati dakle na ovaj način ako im cenzus je li prelazi i svega nekoliko kuna. Mi vidimo i danas dakle kako se radi na rebalansu proračuna kojega ćemo nadam se uskoro vidjeti ovdje u Hrvatskom saboru kako se traži solidarnost i u odnosu na zaposlene u javnom sektoru. Znači i u sektoru zdravstva, u sustavu zdravstva i u obrazovanju da se je li solidarno podnese teret krize kao da smo zaboravili da su zapravo ta 2 sustava naravno i uz neke druge kao što su policija ili civilna zaštita i tome slično izuzetno mnogo doprinijele dakle tome da se ova kriza prebrodi na pravi način. Prema tome, ne bih ja ovdje glorificirala samo političke odluke Vlade, zapravo uopće ne bih na to stavljala naglasak nego bih rekla da smo zdravstvenu krizu i povoljnu epidemiološku situaciju sada imamo prilike uživati upravo zato što su građanke i građani bili odgovorni, ali i zato što nismo usprkos kažem nastojanjima mnogih ranijih ministara, usprkos njihovoj nekompetentnosti, usprkos možda i njihovim namjerama da kažem privatiziraju ili komercijaliziraju dobar dio zdravstvenih usluga ipak smo uspjeli osigurati da zdravstveni sustav u Hrvatskoj bude još uvijek, recimo to tako, na zdravim nogama. I ja u tom kontekstu i vaš prijedlog zakona gledam zapravo kao još jedan osigurač toga da zdravstveni sustav i dalje ostane javni, da ostane svima dostupan i da u njemu dakle mogu uživati i sve građanke i građani. Zahvaljujem.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege vrlo cijenim vašu raspravu kolegice Leaković iz jednog razloga, ne da smo politički istomišljenici, nismo, ali želim vam samo, mislim slažemo se u puno stvari, ali hoću vam samo nešto, nešto reći. Ovo što ste rekli je točno, ali unatoč tome, unatoč toj snazi i javno zdravstvenog sustava i dopunskog zdravstvenog osiguranja bile su dvije perfidne najave poskupljenja police dopunskog zdravstvenog osiguranja, a od onih ljudi koji sami plaćaju njihov novac se prelijeva za plaćanje usluga koju su svi napravili. Razumijete? I unatoč tome što ti ljudi redovno plaćaju 1.407.000.000 kuna godišnje, unatoč tome traži se povećanje police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Zašto? Da bi se još više prelijevalo. Zašto? Svaki put zapamtite kad se tražilo povećanje i 2016. i 2018. i 2019. od tadašnjih ministara, svaki put je išla agresivna kampanja privatnih osiguravatelja na javni zdravstveni sustav, na javnog osiguravatelja sa ponudom jeftinijih polica za mlade i zdrave, a javnom osiguravatelju nek ostaju stariji, stari i bolesni. Neće, gledajte, privatni osiguravatelji rade, krše ustavno načelo jednakosti građana, ne daju ponudu za osiguranje starijih od 60 godina. Moraju je dati, 300 kuna, 200 kuna, moraju je dati. Oni ne smiju odbijati ljude po godinama života, a to rade. Ali meni je žao, ne želim nikoga uvrijediti, ali u Ministarstvo zdravlja po ovom pitanju u kontinuitetu dolaze ljudi iz privatnog osiguravatelja, a ja sam zagovornik kao i vi, solidarnosti među generacijama, kao temeljnog načela na kojem počiva razvijena Europa koja je očuvala i javno zdravstvene sustave i mirovinske sustave na temelju solidarnosti među generacijama jer nikad nisu svi istovremeno bolesni, nikad ne rade svi troškove i oni naši mladi koji su potpisivali potporu ovom zakonu su bili svjesni da time pomažu i kod osamostaljenja i kod ne povećanja police i kod toga što imaju svoju policu kod javnog osiguravatelja, su bili svjesni da i jednim dijelom doprinose i svojim očevima, majkama, bakama i djedovima da mogu pod istim uvjetima, pod istim uvjetima, po cijeni od 70 kuna mjesečno svi građani RH imati dostupno zdravstveno odnosno imati dostupnu zdravstvenu uslugu odnosno imati dopunsko zdravstveno osiguranje. Zar to nije bogatstvo jednog društva? Zar mi od onih koji redovno plaćaju prelijevamo za ono što država ne plaća? Zar mi smijemo to dozvoliti bilo u poziciji bili u opoziciji, bilo u udruzi, bilo u političkoj stranci? Mi kršimo zakone, jer Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju definira policu dopunskog zdravstvenog osiguranja kao namjensko izdvajanje građana točno za određene usluge u zdravstvu koje sada za vrijeme Covida-19 ne postoje ili su u najmanjem mogućem obimu. Prema tome, ljudi dajte mi ijedan valjan razlog zašto ovo ne bi učinili na ovoj višoj razini, na razini skoro do granice siromaštva. Da li postoji veći razlog, da li je postojao u svibnju 2018. kad je ovaj zakon otišao u proceduru sa potpisom odgovarajućeg broja zastupnika, u hitnu proceduru, da je tada postojao? Ne govorim o sada, nemojmo miješati situacije. Da li je postojao razlog? Nije. I nitko se nije imao pravo miješati u ovo. Nitko. Ni putem, ni samostalno, ni preko g. Bandića. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče, dozvolite još samo par riječi vezano uz ovaj zakonski prijedlog, čini mi se da ih je važno izgovoriti. Naime, i predsjednik Vlade, uvaženi g. Plenković je više puta ovdje u saborskoj govornici izrazio prezir prema svim populistima. Moram nažalost konstatirati da ovaj zakonski prijedlog koji je Vlada predložila pred neko vrijeme i usvojen u HS-u je zapravo premijer Plenkovića stavilo kao kralja populizma jer smo više puta naglasili da i iznosi i broj osiguranika koje će obuhvatiti taj Vladin prijedlog, nije točan. Ovdje, ovaj zakonski prijedlog je daleko bolji, počiva na realnim brojkama, ima realne temelji i u pravu je kolega Hrelja kad se govori da se ovdje radi o zamjeni teza. Dakle, kad je zakonski prijedlog došao u Sabor, nije bilo krize, bilo je novca, puna je bila državna blagajna, rečeno je, nema novca. Sad kad je kriza, usvaja se puno, zakon koji je puno manje zahtjevan, ali se lažno prikazuje da on otprilike će biti težak koliko je ovaj zakonski prijedlog danas koji imamo i kažete da će to biti za 200 tisuća ljudi. Ne možemo se drugačije to konstatirati, ne možemo se oteti dojmu da je riječ o jeftinom populizmu i da zapravo zakonski prijedlog koji je Vlada usvojila, ne odgovara istini i neće od njega koristi imati najveći dio siromašnih hrvatskih građana. Ali, jednu drugu stvar, jednu dimenziju bih htio naglasiti. Kad pogledamo Izvještaj HZZ-a, i upravo tu je, tu leži ključna stvar. S obzirom na ovu krizu koja je zadesila RH, možemo očekivati da će se situacija još više komplicirati. U svim dobnim skupinama, pazite, u svim dobnim skupinama, nezaposlenih u HZZ-u prednjače žene. U dobnoj skupini od 54-59 godina, to su dakle, naše buduće umirovljenice, najviše ima žena. One nemaju dovoljno, neće imati dovoljno radnog staža, one će, njihove mirovine će biti male i mnogi od njih će ispasti iz ovog cenzusa koji je Vlada predložila i usvojen u HS-u. Ovaj cenzus bi te žene spasio. Naravno, ne samo žene, ali kažem, u svim dobnim skupinama na HZZ-u prednjače žene. I druga stvar, obiteljske mirovine, evo podaci HZMO-a, državni tajnik ih sigurno zna. U skupini od 2000-2500 kuna gotovo 50 tisuća obiteljskih mirovina. U dobnoj skupini od 1000, pardon u skupini od 1500 do 2000 kuna još 31 tisuća. Dakle, 80 tisuća obiteljskih mirovina. Znate u ruralnim prostorima tko je korisnik obiteljskih mirovina? Pa upravo žene. Onog trenutka kad odlaze u mirovinu i one koje su ustale svako jutro u 5 sati na posao, neke su ustajale i u 4 ujutro, odradile radni staž, odlaze u mirovinu, znate što onda moraju napraviti? Moraju reći ja se odričem svojem mirovine. Uzimam 70% suprugove, opa, prelazi cenzus i još plaća do tada, po ovom cenzusu, po članu obitelji nije plaćala, ali onog trenutka kad uzima suprugovu mirovinu, prelazi cenzus 70% i plaća dopunsko zdravstveno osiguranje. Je li to pravedno? Upravo se ovakvim zakonskim prijedlogom nastoji ispraviti nepravde, da najsiromašniji ne nose teret zdravstvenog osiguranja jer svatko ima pravo na zdravlje, pa i najsiromašniji, a upravo su najsiromašniji izloženi najviše i na kraju krajeva i oboljenjima. I upravo i predsjednik Udruge umirovljenika u Slatini im je rekao, kaže, ja bih trebao primiti 3 terapije godišnje, ali su mi rekli da ne mogu, imamo pravo samo na jednu ili dvije, ne znam. Nije on jedini, on je rekao da je to njegov slučaj, ima puno slučajeva ljudi gdje ne mogu dobiti terapije jer nema dovoljno novca. Zdravstveni sustav je krcat mnogim problemima, tek ćemo i sad i nakon ove krize vidjeti, ali ovo su stvari, ovakvi pomaci su mogli biti, ublažiti te, da kažemo tako, simptome i zdravstvenog sustava. Žao nam je što vladajući nisu, nisu to uvidjeli, još se nadamo evo, do glasanja da će se to promijeniti, bilo bi izuzetno važno da se ovaj zakonski prijedlog i zbog budućnosti ovih umirovljenika koji su danas na HZZ-u i zbog budućnosti naših umirovljenika koji danas plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje, da se ovaj zakonski prijedlog usvoji. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja završno, uvaženi ... [[Govornik se ne čuje.]] ispričavam se, izvolite uvažena zastupnica Leaković, replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Žagar, da, upozorili ste na jedan problem koji se tiče žena i siromaštva i ne kaže se sa punim pravom da siromaštvo u starosti ima žensko lice i to je doista točno kada je riječ o tome da smo nepravedno, ne nepravedno nego smo diskriminirane zato što u slučaju dakle smrti partnera, recimo moramo birati između toga hoćemo li primati je li, svoju mirovina ili ćemo primati obiteljsku mirovinu i onda se naravno, na taj način, na neki način odričemo dijela onoga što smo zaradile i naravno, dijela onoga što smo godinama uplaćivale u mirovinski i zdravstveni fond. Prema tome, sigurna sam da bi i ovaj prijedlog zakona, kao i neki drugi prijedlozi zakona koje je HSU u ovom kontekstu predložila, a osobito se tiču žena. Čini mi se da se i u Saboru i u društvu i u svim strankama jako puno pozivamo na ravnopravnost spolova, na žene, na to da trebamo poticati dakle jednakost žena i muškaraca, kad se radi o konkretnim zakona, o mirovinskim zakonima, o zdravstvenom osiguranju i tome slično, ženama na tržištu rada, onda ne vidim da se to zapravo pretače u politike pa mi je izuzetno važno da ste [[Upadica: Vrijeme.]] i ovaj aspekt dali naglasak. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Leaković, naravno, sva istraživanja i podaci pokazuju da su žene manje plaćene u hrvatskom društvu. I ne samo u hrvatskom društvu, ali kod nas je to izraženo i upravo zbog tih manjih plaća, kasnije imaju manje mirovine i onda dolaze u situaciju da moraju birati. U pravilu su to žene i upravo iste činjenice. To pokazuju da žene su manje plaćene jel moraju birati najčešće 70% suprugove mirovine koja je veća od, od ovoga njihove mirovine. Ista, ista je stvar ovoga, nisam to spomenuo u raspravi, dogodi se kad u ruralnim prostorima je tako, zašto je tako neka liječnici kažu, u pravilu su žene te koje duže žive i onog trenutka isto se cenzus dijeli na dvoje, na bračne partnere onoga trenutka kad supružnik premine, najčešće je to kažem muški član obitelji, žena ostaje sama, sad više se ne dijeli na dvoje nego ona automatski prelazi cenzus. Troškovi su isti, grijanje, struja, svega i kažem da ovaj zakonski prijedlog upravo se tiče i, i ravnopravnosti žena u hrvatskom društvu koje su izložene, pa evo u zadnje vrijeme sve više, sve više nasilja.
Hvala. U ime predlagatelja završno uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Svima se od srca zahvaljujem na raspravi o ovom zakonu. Zahvaljujem svim onim zastupnicima, a njih ima 58, a između njih i 14 onih koji su u parlamentarnoj većini, koji su stali, dali potpis potpore ovom zakonu, kao zahvaljujem i onih 50 753 potpisa građana svih dobi na podršci ovom zakonu. Žao mi je da to Vlada nije uočila, jako mi je žao, iz jednog razloga jer to građani RH trebaju. I točno, stojim iza onih riječi koje sam reko da ću svaki projekt Vlade podržati ako to ima smisla i ako je to u određenom, u nekim normalnim okvirima, a ne u dampinškim okvirima, nije to moralo bit ovoliko kolko smo mi tražili, moglo je biti i 100,00 kn manje, ali ne 47,00 kn i 61,00 kn. Mogli ste uzet ovaj zakon i prepisati kad su mi već rekli da je mehanizam koji je u ovom zakonu usklađivanja dobar. Mogli ste, mogli ste uzet, mogli ste slobodno uzet ovaj zakon i reć Vlada će učiniti bolje i provodljivije. Mogli ste, ali niste. Nego su se neki akteri uključili koji danas prozivaju zastupnika HSU-a kao i neki zastupnici zašto nije podržo 47,00 ili 51,00 kn povećanja. Gospodo, ne ide to tako. Politika, naši je građani doživljavaju kao vrlo loši, odijoza neki imaju, odijozu prema ovom poslu i sve, ali ja želim nositi barijak časnih zastupnika koji pomažu svojim građanima i zato ću se zalagati za ovakve, za ovakve procese. I znate, oni koji me danas prozivaju da su u svibnju prošle godine kad je upućen prijedlog zakona, dali podršku ovom zakonu, ja vam tvrdim da bi zajednički imali prosvjede i danas bi imali ove cenzuse. Ja vam odgovorno to tvrdim, ali nisu se htjeli slikat jer misle da je Nacionalno vijeće za umirovljenike i starije osobe jače od hrvatskog parlamenta, da oni imaju pravo svi diktirati političarima što da rade i da političari su na botun, da imaju njih slušati. Političari u HS, parlamentarni zastupnici izlaze svake 4.g. na izbore, točno se zna kolko je dobio ko preferencijalnih glasova, kolko ima podršku građana, imaju pravo i obavezu slušati sve građane i sve udruge, ali imaju pravo i razmišljati o svim dokumentima, o svim aktima koje je donijela Vlada, koje je donio ovaj sabor da se oni provode. Strategiju borbe protiv siromaštva RH je dokument Vlade, dokument sabora, on se mora poštivat, on se mora oživotvoriti, on je mrtvo slovo na papiru. Ovo, što nosi ovaj prijedlog zakona bi bio prvi od jakih i velikih iskoraka prema zaštiti građana od siromaštva. Dug je put do stvarne zaštite građana od siromaštva. Dug je put, ali svaki put počinje baš sa prvim korakom. Ovaj je korak ispod mjere i ispod potrebe hrvatskih građana taj prijedlog zakona koji je predložila Vlada i koji je saborska većina prošli tjedan usvojila. To je premali korak u odnosu na potrebe građana, a mogo je bit ovaj da su čelnici udruga iste svijesti, istog stupnja svijesti kao što su bili i njihovi prethodnici s kojima sam kao predsjednik HSU-a izvrsno surađivao. Svaki smo prijedlog koji smo mi uputili prethodno raspravili, pogledali i rekli kako ćemo odigrati, ko će kome dati potporu. Nažalost, toga više nema, neki drugi čelnici, ja sam stalno isti i nisam ohol, ponizan sam prema svima vama. Spreman sam vam objašnjavati kako stoje stvari do iznemoglosti. Možete mi se smijati, možete mislit da sam budala, ali iz poštovanja prema tim građanima sam spreman govoriti danima, satima, tjednima, kako god hoćete, ovdje u HS jer mi je to posao. Boriti se za visoko postavljene ciljeve, ne prodati se za šaku riže, ne prodati se za jednu fotografiju sa premijerom, a imo sam i takvih situacija da kad smo došli u pregovore svojevremeno da su se neki šteli slikat sa premijerom. Ljudi, dosta tog klijentelizma, dosta prodaje za sitne pare. Umirovljenici razmislite nemojte da vas itko kupuje, zaslužili ste puno više nego, nego što imate i vladajućima samo želim poručiti, nemojte se praviti da nešto činite nego to stvarno i učinite. Počnite se već u ovom mandatu koji je na izdisaju boriti protiv siromaštva jer strategija vam je mrtvo slovo na papiru. Hvala vam najljepša, hvala svima koji ste sudjelovali u raspravi i onima koji se ne slažu s ovim jer su mi dali priliku da pokažem i snagu argumenata i volju da branim svoj prijedlog, prijedlog zakona. Nije suština da smo svi istomišljenici, nego je suština u tome da argumentima raspravljamo o onome što je, što je na stolu. To je suština parlamenta, to je suština parlamentarne rasprave. Za takvu vrstu rasprave se nikad neću umoriti, a za klepetanje o prošlosti hoću, ne želim u tome više sudjelovati. To je gubljenje vremena i gubljenje energije. Hvala vam lijepa.
Hvala uvaženom zastupniku Hrelji. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 643, zastupnik Silvano Hrelja je predlagatelj. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju kojeg ne podržava Vlada, ni saborska radna tijela, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je rezultat 51 za, 5 suzdržanih i 70 protiv, dakle zakon nije dobio dovoljan broj glasova i nije donesen.
Prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 643 Predlagatelj je zastupnik Silvano Hrelja na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo te Odbor za zdravstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege. Dakle, prvo da izrazim žaljenje zbog sterilnosti hrvatskog Parlamenta jer nisam imao priliku, iako je ovaj prijedlog zakona u saborskoj proceduri od svibnja 2019.godine nisam imao priliku prezentirati ovaj prijedlog zakona na Odboru za zakonodavstvu i na matičnom Odboru za zdravstvo, socijalnu skrb i demografsku politiku. Prema tome, to je jedna tragedija HS-a koji u vrijeme krize ne održava svoja saborska radna tijela jer postoje uvjeti, to je dokazao i gospodin Maras kojem zahvaljujem da je postavio ovu temu na raspravu u ime odbora jer mogu se odbori održavati. Imamo velike dvorane, odbori imaju 13 članova, sa vanjskim 15, 16, 17 imamo dovoljno prostora da se ovo može održavat. Nažalost, ovaj zakon nije imao tu sreću da bude prezentiran od predlagatelja. Prema tome, samo na temelju onoga što piše Odbor za zakonodavstvo dakle nije slušao argumente nego pročito, nije saslušao predlagatelja i donio svoju odluku. Uvodno o ovom prijedlogu zakona treba malo šire reći. Cenzusi koji su postojali do prošlog tjedna postavljeni su 2004.godine, ne 2008.gospodine državni tajniče kako piše u obrazloženju vašeg zakona nego 2004.godine na inzistiranje prvi put parlamentarne stranke HSU-a. Tadašnji cenzusi su u odnosu na 1.750,00 kuna prosječne mirovine cenzus po članu obitelji je bio 190,00 kuna manji, ali cenzus za samca je bio 235,00 kuna veći od prosječne mirovine. Danas novi cenzusi koji su postavljeni su 435,00 kuna manji od prosječne mirovine za člana obitelji i 500,00 manji za samca. Dakle, govorimo o tome da nismo pratili ni porast mirovine nego smo puštali sve ove godine da jedan broj građana utone u … siromaštva i da ima problema sa plaćanjem DZO-a kao jamca dostupnosti zdravstvene zaštite. To je propust svih vlada da se razumijemo, ovo je samo točka na i na kraju, ovo je samo točka na i. I mislim da se radi velika greška odnosno napravila se velika greška što se nije uvažio naš prijedlog zakona. Naš prijedlog zakona je došao nakon stabilizacije DZO-a, neki će reć to niste napravili 2013.godine. 2013.godine do tada smo imali socijalne kriterije po socijalnim skupinama za plaćanje DZO-a. Umirovljenici bez obzira na svoj socijalni status plaćali su 50,00 kuna, njihove supruge koje nisu radile nisu imale izvornu mirovinu su plaćale 80,00 i radnici su plaćali 130,00 kuna. Po kriterijima EU takvi kriteriji za DZO ne postoje i mi smo morali za jedinstvenu uslugu postaviti jedinstvenu cijenu i 2013.se u dogovoru tada sa časnim ljudima iz Matice sindikata Hrvatske i Sindikata umirovljenika Hrvatske dogovorilo da je to jedino moguće rješenje i prešlo se na jedinstvenu cijenu police od 70,00 kuna, a to je jedina mogućnost da stariji od 60 godina po toj cijeni mogu imati DZO. Trebalo je nešto vremena da se sustav stabilizira, a kasnije ću reć zašto se nije tako brzo stabilizirao. Dakle, u međuvremenu 2016.godine je tadašnji ministar Nakić sa nekim potpredsjednicima vlade iz MOST-a inzistirao na povećanju DZO-a na 89,00 kuna. Tada smo, HSU skupili više od 100.000 potpisa protiv poskupljenja DZO-a, današnji pokazatelji financiranje dopunskog zdravstvenog osiguranja ovog javnog osiguravatelja govore i cijelo vrijeme govore da smo bili u pravu. Javni osiguravatelj dobro posluje, ali vidjet ćete u daljnjoj raspravi zašto, jer se događa nešto što je nedopustivo. Nešto što je nedopustivo. I došla je 2018. godina, isto tako je i gospodin Kujundžić je u više navrata najavljivao poskupljenje police dopunskog osiguranja. Svaki put kad je on najavio policu, poskupljenje police dopunskog zdravstvenog osiguranja u tom trenutku su privatni osiguravatelji išli sa agresivnom kampanjom za zdrave i mlade po 40 kuna. Dakle, raslojavanje ovog velikog, masovnog osiguravatelja koji funkcionira na dvije ključne kategorije. Jedna je kategorija da nikad nisu svi istovremeno bolesni, na, funkcionira na načelu solidarnosti među generacijama i funkcionira na načelu velikih brojki, velikih brojeva i zato funkcionira. Dakle, uz takva, uz takva ovaj, takve najave protiv kojih se HSU cijelo vrijeme borila došli smo do famozni rujna 2018. kada je zbog jednog malo značajnijeg povećanja mirovina veliki broj umirovljenika preskočio ove cenzuse i ostao bez dopunskog zdravstvenog osiguranja. Dakle, umjesto da je dobio 20 kuna veću mirovinu, a to su vrlo niske mirovine, to su mirovine ispod 2.000 kuna i ispod 2.500 kuna, dakle to se dogodilo i tada smo počeli hajku na povećanje cenzusa. Hajku sam radio osobno ja sa ove govornice od rujna 2018. pa do ovog svibnja kad sam dao u proceduru ovaj zakon i poslije više od 15 puta sam govorio da je potrebno povećati cenzuse i bilo je obećanja bivšeg ministra, ali i sadašnjeg u drugom ministarstvu valjda je dobio nagradu u drugom ministarstvu zato što ovo nije riješio, ministra Pavića, bilo je obećanje da će to riješiti. On to sam ne može riješiti. To se ne može riješiti bez ministra financija, bez ministra zdravlja i naravno Ministarstvo rada zbog statusa umirovljenika je pozvano. Međutim, ništa tu, ničeg konkretnog se tu nije dogodilo. Dogodilo se onda kad je u listopadu prošle godine Vlada, pazite od svibnja do listopada je trebalo donijeti mišljenje o ovom zakonu, kad je donijela mišljenje da odbija naš prijedlog zakona, da nisu sredstva u proračunu osigurana i da će oni i dalje naše građane štititi na razini socijalne sigurnosti, na razini valjda od 800 kuna. Ne razumijem, ne razumijem što je ministarstvo tada htjelo reći. Tada je pomoćnik bio današnji ministar, pomoćnik ministra. Prema tome, došli smo do te situacije da su nas odbili. Tada smo HSU odlučili poduzeti konkretnu akciju. Odlučili smo skupljati potpise potpore za naš prijedlog zakona. I draga moja gospodo, ovaj prijedlog zakona za razliku od onog što smo prošli tjedan razgovarali ima 50.753 potpisa podrške ovom zakonu, ovom prijedlogu zakona. I to od umirovljenika, od građana srednje, mlađe dobi, mladih, starih, svih. Ajde mi pokažite neki od prijedloga zakona koji je imao ovakvu potporu. Skupljanje potpisa među građanima u studenom prošle godine u roku od mjesec dana, od najstarijih političkih aktivista, umirovljenika u Hrvatskoj po zimi ministar Kujundžić je proglasio populizmom, legitimnu političku akciju podrške jednom prijedlogu zakona za povećanje cenzusa, sa 1.516 na 1.830 za člana obitelji i sa 1.939 na 2.340 kuna za osobu ako živi sama. On se usudio to proglasiti populizmom. Ovdje je sjedio kad smo razgovarali sjećate se o njegovom, o njegovom opozivu. Na kraju je opozvan al ne zbog toga, a trebao je biti zbog takvih stvari opozvan, zbog toga što legitimnu političku akciju, političku akciju stranke koja je u ovom domu, u ovom domu koji nominira sve ministre, on se usudio nazvati populizmom. I ne lezi vraže, mi smo rekli ako tih 50.000 potpisa ne bude dosta idemo u treću fazu realizacije. U trenutku kad se bude raspravljalo o ovom zakonu biti će odnosno svaki tjedan će ovdje dolaziti 5 autobusa umirovljenika upravo ovih koji imaju ovaj problem, ali ne mogu, ne mogu zbog Covida-19, vjerujte mi da nema Covida-19 da bi oni bili svih ovih tjedana ovdje i da bi govorili o svojim problemima. Kako plaćati policu dopunskog, kako plaćati i RTV pretplatu sa 1.700 kuna, prosječna mirovina za 250 najnižih mirovina prosječna je 1.750 kuna. Jel možete vi to zamisliti? I u tom trenutku uskaču dvije gospođe, predstavnice Matice umirovljenika inače članice nacionalnog vijeća, inače osobe koje su u raznim upravnim vijećima i saborskim odborima nominirane sa strane vladajućih koji idu sa dampiškom ponudom, sa dampiškom ponudom, dovoljno je tim umirovljenicima povećanje cenzusa na 2.000 kuna odnosno na 1665 kuna, za 47 odnosno 61 kunu. I premijer Plenković velikodušno sa sjednice Vlade obračunava sa predstavnicima HSU-a i kaže eto, gospodo, ja ću razgovarati i dogovarati sa onima koji hoće kulturno uz kavu se sa mnom dogovoriti za 61 kunu. Neću razgovarati s onima koji prijete prosvjedima, a maloprije su mu te iste pred prozorom prosvjedovale. Ali, nemojte se zavaravati. Nisu one dogovorile taj cenzus, dogovorio je njihov mentor. Njihov mentor, g. Bandić je dogovorio, sa ministrom financija, daj molim te, daj im nešto da i smirim i umirovljenike i predstavnice umirovljenika. Tako je došlo do tog dogovora. I sad se taj dogovor prošli tjedan prikazuje kao velikodušno djelo, dobročinstvo Vlade, povećanje cenzusa od 47 i 61 kunu. Možete vi to zamisliti? I mislite da umirovljenici ne znaju elementarnu matematiku i da će povjerovati da će te, dobrobit tog povećanja dobiti 200 tisuća ljudi? Oni znaju da neće. Pa same te udruge koje sam spomenuo su govorile da će se to odnositi na najviše 10 do 12 tisuća ljudi. Same one, Vlada kaže da će to koštati 150 milijuna kuna. Po računici, 12 puta, 12 tisuća puta 840 kuna godišnje je 13 milijuna i 100. kojih 150 milijuna kuna? Ali, ja znam, kasnije u raspravi ću vam reći, zašto je rezervirano 150 milijuna. Ali, činiti, prikazivati nešto kao svoju obvezu, prikazivati kao dobročinstvo, je vrlo nepristojno, .../nerazumljivo/... na kraju krajeva kažnjivo jer se radi o omalovažavanju najpotrebitijih u hrvatskom društvu. Onih koji su doista siromašni, oni koji se sa Markovog trga ne vide i oni koji se skrivaju u statističkim raznim pokazateljima, ali oni postoje i mi imamo obavezu, gospodo zastupnice i zastupnici, po jednom dokumentu koji je donio ovaj Visoki hrvatski dom, dokument se zove Strategija borbe protiv siromaštva 2014.-2020. gdje doslovce piše da u borbi protiv siromaštva veliku važnost ima povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje radi osiguranja dostupnosti zdravstvene zaštite i za one koji si to ne mogu priuštiti iz vlastitih prihoda. Gospodo, hajde, pogledajmo se u oči. Da li je 47 kuna povećanja pojedinačnog cenzusa, za članu obitelji odnosno 61 kunu za osobu koja živi sama, doprinos provedbi Strategiji borbe protiv siromaštva, koja note bene nema snimku stanja kad je donijeta 2014. ni kad je obnovljena 2017. niti ima sliku, ne dočarava cilj kamo mi to trebamo doći. Koja je to strategija bez akcijskih planova, bez puta kojim se krećemo i prema kom cilju idemo. To piše, g. državni tajniče u toj Strategiji. Ukazujem vam, pogledajte. I mi smo milijun posto u pravu s ovim što predložimo, vaše je pravo to odbiti, ali snosite političku odgovornost zbog toga. Vaše je pravo to odbiti i zbog toga, ja se ljutim na one koji lažu, ja se ljutim na one koji lažu jer to ne priliči hrvatskom parlamentu, da netko laže da će imati korist 200 tisuća ljudi, da netko laže da nije bilo drugog izlaza pa se moralo prihvatiti ova ponuda, ovu mrvicu sa stola, ja se ljutim da netko laže u prijedlogu zakona, prvi put nakon 18 godina od kad sam ovdje. Takvo obmanjivanje javnosti, da nešto što košta 13 milijuna kuna godišnje košta 150. Da nešto što će se odnositi 12 tisuća ljudi, da će se odnositi na 200 tisuća ljudi. To ne može proći ni u osnovnoj školi. Ovaj zakon je korektan, čist, ima mehanizam za usklađivanje svake godine, pravičan, jer točno povećava cenzuse za 40%, točno onoliko koliko na današnji dan je i rasla mirovina od 2004. do danas, točno za 50% rasta plaća od 2004. do danas. Koje parametre hoćete više? Je li to fer, je li to pretjerivanje? Je li to pretjerivanje, je li to naši građani zaslužuju? Reći će da nema novca, ma nemoj. Ima i druga strana medalje. O tom ćemo nakon jedne od rasprava klubova i o tom ćemo govoriti, nemojte misliti da je situacija blistava, ne, mračna je, mutna je. Mutna je situacija iza dopunskog zdravstvenog osiguranja i ja čestitam našim 1 670 000 građana, ja im čestitam sa ovog mjesta što uredno ispunjavaju svoju obavezu, obvezu i plaćaju 70 kuna mjesečno jer su oni, a ne država, oni, a ne država zaslužni da sustav dopunskog zdravstvenog osiguranja funkcionira. Da zbog njihove ustrajnosti i redovitog plaćanja, čak i u uvjetima kad nema pregleda, specijalističkih, COVID-19, kad nema boravaka u bolnici pa ne možeš potrošiti za participaciju, dakle nema troška po dopunskom zdravstvenom osiguranju kao što je to uobičajeno i u tim trenucima oni imaju administrativnu zabranu sa plaće ili sa mirovine i oni to plaćaju. Zahvaljujući njima, oni su heroji preživljavanja dopunskog zdravstvenog osiguranja u Hrvatskoj od 2004. do danas, ne Vlada RH, Vlada je prema ovom institutu cijelo vrijeme imala i sve Vlade imale su maćehinski odnos i dosta toga. 50.000 potpisa nije samo za povećanje cenzusa, nego i za osamostaljenje javnog osiguravatelja, ali to ću kasnije. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Grbina. Ne, ne, ne, sjednite na mjesto, pa onda ovaj, evo možete, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, ono što ću vas pitati možda nije direktno vezano uz vašu raspravu, ali je vezano uz obrazloženje Vlade zašto ovaj zakon ne bi trebalo prihvatiti i obrazloženje zakona kojeg smo prošli tjedan usvojili. Molim vas kolega Hrelja da mi objasnite, u ovom obrazloženju neprihvaćanja zakona stoji da će on godišnje koštati 100-tinu miliona kuna i da ga zbog toga ne možemo prihvatiti. Ovdje je daleko veće povećanje cenzusa nego u prijedlogu kojeg smo usvojili u petak, a tamo stoji da će tih 50-tak kuna godišnje ili ovo što ste vi rekli 12.000 ljudi puta 850 kuna godišnje koštati 160 miliona kuna. Ja nisam matematičar, ali osnovnoškolska matematika mi govori da ne može veće povećanje [[Upadica: Hvala.]] koštati manje nego manje. Hvala.
Poštovani zastupnik Hrelja, izvolite.
Kolega Grbin, vi ste u pravu, nisu to ni derivacije, ni integrali, to je elementarna matematika i dobro ste uočili da ovo povećanje cenzusa ako u ovom zakonu piše da će koštati 100 odnosno za prošlu godinu 50 je bilo predviđeno, za ovu još 100 miliona kuna, znači 150 miliona kuna na razini godine za obuhvat od 180.000 osiguranika odnosno građana RH koje pokriva država onda ne može nešto što će se odnositi na 12.000 do 15.000 građana koštati taj novac. To je tako jasno jer to povećanje od 47 do 61 kune jednostavno ne može ostvariti broj od 200.000 nego može ostvariti od 10 do 12.000, a to su prognoze svih stručnjaka.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hrelja kad spominjete Vladin zakon koji je ovdje usvojen u Hrvatskom saboru i mizerno povećanje cenzusa onda ste u pravu. Doista neshvatljivo da 3 ministarstva, pazite 3 ministarstva računaju i ne znaju izračunati i onda dođu i to je doista pogodbeni zakon. Kako, ajmo dići ovo za samca na 2.000 okruglo je, zgodno zvuči, a to je 3,1% pa ćemo podići i onaj donji cenzus za, po članu obitelji isto za 3,1%, pa koliko će to koštati, pa neka bude 150.000 kuna, za koliko ljudi, pa 200.000. Sve te brojke zgodno zvuče, ali ne odgovaraju istini i sramota je da se ovaj sabora, da je Vlada pretvorila sabor u predizborno tijelo u kojem će on, u kojem će iznositi lažna obećanja. I doista i kolega Grbin je u pravu, jednostavna matematika pokazuje da ovo što je predviđeno prijedlogom HSU-a je dovoljan novac da se za ovaj iznos koji je minimum povećanja da bi se dosegao prag siromaštva, da se podigne cenzus, a ne za ovako mizerno povećanje.
Hvala. Poštovani zastupnik Hrelja.
Pa gledajte, kolega Žagar ovo sve skupa u hrvatskom društvu može izgledati gore. Kada se po nalogu koalicijskog partnera vladajuće stranke u Hrvatskoj angažiraju udruge civilnog društva sa dampiškim cijenama i ulaze u proces protiv parlamentarne procedure, a parlamentarna procedura je uputi zakon u proceduru, napravi javni raspravu, ako hoćeš skupi potpise, ako hoćeš možeš ići na referendum, to je za mene politički aktivizam, to je za mene politički aktivizam. Civilno društvo kojemu je ova Vlada dala mogućnost da bude savjetodavac Vladi kroz nacionalno vijeće one mora predlagati Vladi i Vlada ne može se pozivati na njih. Ne možeš biti istovremeno savjetodavac Vladi i ovaj prosvjednik ispred Vladinog prozora. Mislim to su pobrkani lončići ljudi, to ne ide tako, to ne ide u dobrom smjeru.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Htio bih samo ispraviti kolegu Hrelju na početku, dakle mi smo održali, ja sam potpredsjednik Saborskog odbora za zdravstvo i održana je sjednica koja je primjerena ovim uvjetima gdje su 2 člana bila za ovaj prijedlog i 6 protiv. A vi što govorite vezano za politički aktivizam, ja ću vas podsjetit da vam je godina desna ruka bila desna ruka Milana Bandića, gospođa o kojoj vi govorite i tada vam to nije smetalo zato što ste imali zajedničke interese. Ona je vrlo uspješno vodila do odlaska u mirovinu Gradski ured za socijalnu zaštitu i osobe s invaliditetom, dakle jedna od najbližih suradnica Milana Bandića, istodobno jedna od najbližih suradnica Silvana Hrelje, tada to nije bio problem, a sada kada je ova situacija vezana za prošli tjedan izmjene Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, sad je odjednom problem. To se zove dosljednost.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Da zove se dosljednost, poštivanje svakog čovjeka koji se ne miješa u procese. Znate bila je ona i saborska zastupnica koja je mogla kao magistrica socijalne skrbi sve ovo pokrenuti ispred HSU-a i nema pravo sada govoriti o propuštenom. Prema tome, dok svako radi svoj posao ili kod Milana Bandića kao poslodavca ili kao članica predsjedništva HSU-a sve je u redu, ali ka netko počne raditi podzemne igre sa prodajom HSU-ovih zastupnika HDZ-u preko Milana Bandića onda mi više nismo prijatelji, onda ja postajem puno dosljedniji nego što vi mislite. Hvala lijepo.
Sad idemo na klubove, pa će prvi govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj i time otvaram raspravu naravno o temi.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Vlade RH Vladi RH, prošli tjedan smo imali raspravu tj. glasali smo o zakonu koji je očito kako je i predlagatelj rekao podvaljen kao kukavičje jaje. Očito je HSU pokrenula u proceduru jedan zakon koji se predržaje nekakvoga praga siromaštva u skladu sa onim mogućim i trenutnom situacijom u RH gdje je prag siromaštva određen negdi, ako ćemo reć ovim iznosom koji ste stavili znači 2.340 kuna za pojedinca i 1.830 kuna je za one koji imaju obitelji članove obitelji. Smatram da bez obzira od koje političke opcije dolazilo ovo, smatram na bilo čije greške da trenutno u RH je sramotno ako je netko ispod praga siromaštva tj. da nema zdravstveno osiguranje jel zdravstveno osiguranje u jednom socijalnom, to Ustav nalaže pravo na zdravstvene usluge i zaštitu svih u RH. I mislim da demokratsko društvo kao što je Hrvatska moderna Hrvatska ne smije dozvoliti i ne smije se uopće dovodit u pitanje bilo kojim podlim igrama, nebitno u kojoj je osoba bila stranci ako je podlo igrala i ako je igrala van procedure. Ako se igra za nekakvu dobit poena na štetu naših građana da bi prikazala i digla 15, 20 kuna i još uz to ako je obmana da nije 150.000 ljudi nego 13.000 ljudi i ako nije 150 milijuna kuna nego 13 milijuna kuna, govorim okvirno, onda je to ispod svake razine. Tu nije pitanje svjetonazora, to čak nije ni pitanje nego je to pitanje ljudskosti, to je prevara najsiromašnijih. Ne moram se ja s kolegom Hreljom slagat u ničem, a u ovome ću se složiti jel nema to pravo ni Beroš, ni Plenković, ni Miro Bulj i ne znam … kolega, Ćelić kolega, ni vi uvaženi tajniče varat narod i podvaljivat im kukavičja jaja, nema niko. Tko to ima pravo? U trenutku kada kažu neće biti novca, kada imamo 20 županija koje ne znaju protočni bojler pun kamenca, ostaje para im za uhljebljivanje, naravno i za stranačko političke uhljebe koji će naravno im poslužiti sada u izbornim procesima. Ja mislim da je prevara naroda i najsiromašnijih jedan veliki grijeh, bez obzira koliko se kod nas kune na Bibliju, na Kuran, na manifeste, ne znam na šta se kleo, na ljudskost, čovječnost, ja mislim da je to prevara. Ja mislim da je ovaj zakon korektan, evo kolega Ćilić će dat repliku, jel bila neka kolegica prije u HSU ili u Bandića ili Most-u ili van Most-a ili na ćupriji di god bila da bila, ja mislim da ovo ljudski gledano korektan prijedlog kojima se rješavaju određeni problemi. Ja vjerujem da je predlagatelj da je Vlada RH rekla mi ćemo ovo preuzet i da je rekla ovo, da bi oni rekli svaka vam čast jel je ljudski, znači ovo je pitanje ljudsko, ovo je pitanje siromaštva. Danas kada odamo ulicama, mene prije neki dan u mom selu Suhaču zaustavi čovjek i kaže podigla mi se mirovina, ne znam 15-ak kuna, ali taman mu je prebacilo ovo i sada moramo plaćati 70 kuna. U biti on je sa podizanjem mirovine izgubio 58 kuna, on i supruga. Prema tome, ako se zakonski prijedlog odnosi na prag siromaštva, ako se umirovljenici, bez obzira jesu umirovljenici u stranci HDZ-a, Most-a, SDP-a, HSU nebitno, ovo nije pitanje čak stranačkog nadmudrivanja i trenutne popularnosti Beroša koji će ovdje doć i reć da mi dižemo jel sam ja popularan jel sam rekao držite sa socijalne distance 2m tamo svaka čast kužim, to nije pitanje toga, ovo je pitanje ljudskosti, a ne korištenja trenutne svoje popularnosti da bi tu ljudskost zgazili. I nema pravo ni Andrej Plenković ponižavat taj nas kao saborske zastupnike u ovome zadnjem tjednu jel vjerojatno će se iskoristiti ova prigoda popularnosti za izbor, jel inače će kasnije nastat zbog brojni odluka i kaos koji će biti nesagledivih razmjera, nema pravo nitko kolege i kolegice pa bez obzira jel se radilo o Boži Petrovu koji trenutno nije ovdje ili o mom bivšem kolegi Žagaru koji je sad ja to uopće ne gledam na taj način. Ja mislim da i vi kolege iz HDZ-a ne trebate to gledati na ovaj način, to je moj cilj, i vi uvaženi tajniče. Ovdje nema čak u ovome prijedlogu ni politike. Da li je ovo što su predložili da je to preveliki iznos, kako ljudi ti prežive ajmo postaviti pitanje koje je postavio i predlagatelj? Teško. U trenutku kada imamo stotine tisuća agencija, koliko imamo zaposlenih u agencijama, u uredima, u upravama, ničeme ne služi osim šta koči razvoj RH i vrše udar direktno na lokalnu samoupravu. Sve lokalne samouprave, sve institucije ovise o tim agencijama, papirima, potvrdama, triba ih molit, triba im se nositi pršut, triba im se nosit, mislim ja znam kako jednostavno svi su uočeni, uvatili su za vrat cili sustav. I onda se čudimo zbog čega ljudi iseljavaju. Ja mislim da bi se ovo moglo riješiti vrlo laganim tonom bez obzira što to predlaže u opoziciji, opozicijska stranka i naravno da bi se tu mogla nać i suglasnost, možda nije trebalo biti u lipu ovoliko, ali našlo bi se možda čak i više sredstava da je recimo evo ukinut županije koje su besmislene. Evo kolega Ćelić će potvrdit, jesul županije koji je smisao osim šta su protočni bojler pun kamenca, ona decentralizirana sredstva koja bi tribala završiti za zdravstvo da imamo usluge zdravstvene, završavaju da bi oni uhljebili što više svojih ljudi. Meni je žao ti ljudi, ja … ima tu časnih ljudi, ali ljudi doslovno nemaju mista di sist. U mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji ja sam čak im donira 4 stolice jel mi je ža da ti ljudi odaju po ledini ispred po travnjaku, da side po hodnicima bar da imaju sist na stolicu uredno, pa su se naljutili na me. Ali je činjenica takva, predlagao sam ja i županijama koliko su bespotrebno zaposlili tih ljudi, ali to je stranačka mašinerija. A ovi siromašni oni će biti u izborima, oni će ovo naglašavat kako su digli 13 kuna za 200.000 ljudi, a obitelji za 13.000 ljudi ili 200 milijuna nije nego je 13 milijuna i to nije dobro. I to nije dobro, ja to primjećujem evo kao čovjek koji se možda u brojnim stvarima ne slažem sa gospodinom Hreljom u brojnim ali manje bitnim, ovo su bitne stvari zašto smo mi ovdje jer u ovome selu čovjeka ako nema, šta mene briga jel on Hrvat ili Srbin, jel on u SDP-u, jel u on HDZ-u, čovjek živi s menom i čovjeku je teško, ako je njemu teško, ako sam čovjek, onda tom čovjeku treba pomoć. Tako očekujem da ćete i vi prihvatiti ovaj prijedlog koji je racionalan, koji je utemeljen i kojega sam potpisao ja i moj klub da idu u hitnu proceduru i ... [[Govornik se ne razumije.]] tj. da se raspravi, ne u hitnu proceduru i nemam s tim problem da ovo podržim pred Bogom i pred čovjekom, pred bilo kim i da branim ovo. Ja s tim nemam nikakav problem, pa ne vjerujem zašto imaju problem tu saborski zastupnici iz većine. Vi ste možda mogli ako ste htjeli politički ovo, ono, i to razumijem, svi smo mi tu na nekakvom tržištu, ali kod ovih stvari ste vi mogli naći modelni način kako ovaj problem riješiti a ne tjedan dana prije ubaciti kukavičje jaje sa lažnim informacijama unutar znači o broju korisnika koji će dobiti zdravstveno osiguranje, neće morati plaćati i o iznosu. Znači mi nismo imali analitički prikaz nekakav, analizu da je došla ovdje, ministar je rekao toliko je za do 2400 ako dignemo, toliko je to ljudi, mislim, jednostavno to je trebalo biti, ali ako Bandić odlučuje o svemu, ako M. Bandić odlučuje o svemu, onda zašto nije bio lola M. Bandić i njegovi trabanti koji su ukrali mandate narodne, što nisu dogovorili ove iznose? Pa mi rekli evo bar se riješit, nije pamflet nego se izborili, evo vam ruka pa bez obzora što ste napravili. Nego da bi oprali svoj obraz šta su ukrali glasova naroda, tj. narod je dao glas za sasvim drugu priču, otišli u jednu drugu priču i nisu znali ni to oprat. Prema tome uvaženi tajniče, ja mislim da bi bilo najregularnije da vi sa predlagateljem sjednete, dogovorite i nađete model kako da se ovo stavi u zakon i na taj način da riješimo i da ovo više ne slušaju poglavito oni najugroženiji jer očito pod ovim svjetlima saborske govornice sa Markova trga ne vidi se ne moja Zagora, ne vidite vi ni Trg bana Jelačića dolje kad ljudi pitaju za 2 kn koji nažalost, ljudi ... [[Govornik se ne razumije.]] i koji otvaraju kontejnere i vade boce. O sirotinji se ovako ne raspravlja. A mi saborski zastupnici ne smijemo se bojati ni zeca ni vuka jer nikad nećemo ... [[Govornik se ne razumije.]] u šumu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći je trebao biti Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih i govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić, nema ga pa gubi pravo na raspravu pa će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a Ivan Ćelić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Preminula je poznata novinarka Snježana Gazde i jedna od njezinih poznatih izjava je „nemoj previše šećerit“, kolega Bulj, čini mi se da vi ponekad u borbi za povjerenje građana, malo previše pošećerite što je izvan realiteta. Dakle, da je i kolega Hrelja predložio i 1000 kn više, vjerujem da bi to prihvatili, ali moramo biti u realitetu gdje smo i što smo. Dakle govorimo o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, prijedlog zakona uvaženog zastupnika S. Hrelje, ovaj zakon donesen je 2006. g., dogodile su se 3 izmjene, jedna 2008. pa 2010. i posljednja prošli tjedan odnosno koja je stupila snagu, 30. travnja, dopunsko zdravstveno osiguranje kao vrsta dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja osiguranim osobama osigurava pokriće troškova zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja, korisnici zajamčene minimalne naknade u sustavu socijalne skrbi, dakle socijalne ugrožene osobe, pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja ostvaruju na teret državnog proračuna. Mi smo dakle zakonom o izmjenama i dopuni zakona koji je stupio na snagu 30. travnja, prihodovni cenzus iskazan po članu obitelji povećali s 1516 na 1563 kn a za samce sa 1939 na 2000 kuna. Slažem se da to nisu veliki novci, moja majka upravo spada u ovu skupinu tako da za one ljude koji će imat dopunsko zdravstveno osiguranje nakon ovih promjena, t će vjerojatno puno značit. Ono što treba naglasiti, dakle kada su pregovarale umirovljeničke udruge, ne umirovljeničke stranke premda je pitanje jesu li one sada članice neke umirovljeničke stranke jer prema Registru političkih udruga u RH ima 15 umirovljeničkih stranaka i umirovljeničke stranke nisu nikakav specifikum Hrvatske, postoji u Sloveniji vrlo poznata stranka koja vrlo često participira u Vladi, u Italiji, Nizozemskoj, Danskoj, koji se brinu o određenoj skupini biračkog tijela, postojali su i neki drugi pokušaji ali očito umirovljeničke stranke imaju smisla i ja pozdravljam sve one inicijative koje se bore za ovu skupinu populacije koja je vrlo ranjiva ne samo zbog svoje životne dobit nego evo konkretno i zbog primanja koja nisu onakva kakva bi trebala biti. Dakle, Sindikat umirovljenika Hrvatske i Matica umirovljenika Hrvatske su dogovorili da ovo budu izmjene za 2020. g. uvažavajući situaciju u kojoj se nalazimo, ti dogovori su se dogodili početkom prosinca prošle godine i nije tada bilo još vremena epidemije COVID-a i mislim da ste vi kao čelni čovjek prve i najpoznatije umirovljeničke stranke ipak trebali podržati one zakonske izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koje je Vlada RH prihvatila, ne samo zbog ovog malog iznosa nego ono što je puno bitnije, a što i vi predlažete u ovom zakonskom prijedlogu, to je indeksacija dakle prihodovnog cenzusa svake neredne godine, usklađivanje cenzusa, vi ste predložili da bude od početka svake godine, u ovom, u izmjenama i dopunama zakona od prošlog tjedna, dakle, usklađivanje provodi HZZO na temelju podataka Državnog zavoda za statistiku, najkasnije do 30. studenog tekuće godine. Točno ste rekli, dakle, iznos prihodovnog cenzusa nije bio mijenjan od 2004. g., dogodile su se promjene da je u jednom vremenskom periodu su mirovine malo brže rasle i onda je jedan popriličan broj umirovljenika ostao bez besplatnog dopunskog zdravstvenog osiguranja. Sada je dakle, ovim izmjenama i dopunama zakona je pronađen trajni mehanizam koji prati i usklađuje ovakve okolnosti pa da više ne dolazi do apsurdnih situacija, a onda je veći gubitak nego dobitak za ovaj dio umirovljeničke populacije. Vlada RH je u ovim izazovnim vremenima pokušala odgovoriti, premda je, dakle, na prvome mjestu stavljena sigurnost javnozdravstvenog sustava i zdravstvena sigurnost naših sugrađana, ali u prvom paketu koji je bio vrijedan 30 milijardi kuna, on je sadržavao beskamatnu odgodu javnih davanja poreznim obveznicima s poteškoćama, za 3 mjeseca s mogućnošću 3 mjeseca produljenja, a to je uključivalo i doprinose za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, travanjski paket je 8,5 milijardi kuna, dakle, koji mogu koristiti poslodavci koji ne otpuštaju radnike. Dakle, u ovome vremenu i dalje mislim da u vremenu epidemije COVID-a gdje je značajno smanjeni proračunski prihodi, gdje nažalost mnogi zaposlenici ostaju bez svojih radnih mjesta, da ste trebali ipak imati nekako osjećaj i poslati poruku da ste vi tu prvenstveno radi umirovljenika i da podržavate, premda niste u potpunosti zadovoljni, ali nekako sam stekao dojam, ipak je ovo predizborno vrijeme, pa možda bi dobili negativne poene od SDP-a ako biste podržali izmjene i dopune Zakona o dopunskom zdravstvenom osiguranju koje predlaže Vlada RH, jer uistinu ne vidim nekakav valjani razlog zašto niste podržali, sa tendencijom da tu nestanete, nego da vi kao čelnik HSU-a, najprepoznatljivije umirovljeničke stranke u RH, nastavite se boriti i za još veće standarde, još bolje standarde, nego su ovi koje ste sada predložili. Evo, dakle, uvažavajući cjelokupnu situacija, Klub zastupnika HDZ-a ne može podržati Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koji predlaže poštovani kolega Silvano Hrelja. Hvala.
Hvala lijepa. Sad će nam u ime predlagatelja govoriti poštovani Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Celiću, vidim da vaša stranka pomno prati objave na Facebooku, izvijesti ih gospođa koja se sada srame ovog prijedloga i može ih biti sram da su ušle u ovu proceduru, a vi morate znati kao dugogodišnji saborski zastupnik da ovaj prijedlog zakona ima legitimitet 50 753 potpisa punoljetnih građana, da se gospođe zaklinju da predstavljaju 300 tisuća ljudi, od kojih je svaka gradska i općinska organizacija pravni subjekt za sebe i vodi politiku, udrugašku politiku prema stranci koja je u određenoj općini ili određenom gradu, dakle nema politički profil i njima su članovi udruga, članovi svih stranaka. Zaboravite tu priču. Ne mogu podržati nešto iz osjećaja odgovornosti zastupnika koji govori s ove govornice 18 godina, a iza prijedloga stoji 50 752 potpisa. Je li vi znate što je legitimitet u 50 753 potpisa? Vi hoćete da ja podržim nešto što je umjesto 313 povećanje i 400 kuna, da podržim nešto što je 47 odnosno 61 kunu? Pa o kojoj principijelnosti mi govorimo? Vi, g. Celić, sa g. Dulibićem, prvo, trebate vidjeti zašto vam ovaj sustav funkcionira, a država nije platila svoje obaveze za ove kategorije koje ste rekli od 2013. do danas u iznosu milijardu i 100 milijuna kuna, a dopunsko zdravstveno osiguranje vam u ovom trenutku ima plus na žiro računu, posebnom žiro računu HNB-a od 607 milijuna kuna. G. Celić, samo da znate, ovo što vi radite sa dopunskim zdravstvenim osiguranjem je podležno kaznenoj prijavi, to sam danas rekao, poruku novoj državnoj odvjetnici da ispita. Tko ima pravo, tko ima pravo trošiti novac onih koji plaćaju svaki mjesec po 70 kuna, na mjesto toga što ne plaća država. Tko ima pravo uzeti taj novac? Oni nisu koristili, koristili su neki druge, za te druge trebala platiti država, a nije. Ej, zamislite se malo, o tom se radi. Radi se o sustavu, umiješali su se ljudi koji pojma o ovome nemaju, ja sam ušao, vi ste možda liječnik i jeste liječnik i kvalitetan liječnik i ja vam skidam kapu za to. Ali nemojte promatrati sustav socijalnog osiguranja. Ovdje se radi o problemima koje treba rješavati. Radi se o zaštiti siromašnih građana. Pravih siromaštva u RH 2.485,00 kn. Gospođe koje su se involvirale samostalno zato što su vama odgovarale, u ovaj proces su najprije tražili da se sve poravna na 2.485,00 kn, pa ako je to principijelnost da su one izborile 2.485,00 kn za osobu koja živi sama, pa ja im skinem kapu sa ove govornice. Gospođe, vi ste uspješnije od mene. Odmah glasam za to, al ne za socijalni damping. Ovo je klasičan primjer socijalnog dampinga i u ujarmljivanja udruga u neke političke, političke igre odnosno potpolitičke skute. Zašto? Nemam pojma. Valda zato što g. Bandić rado plati igre umirovljenika od milijun kuna u Cavtatu. Možda zato. Ne ulazim u to, ne briga me. Briga me ovo, zašto je neko se išo miješati u proces i obezvrijedio 50753 potpisa građana, a među njima je veliki broj iz Međimurja, Varaždina, članova i članica Matice i Sindikata umirovljenika Hrvatske, dakle njihovih članova. I sad trubači trube preko facebook profila, preko, preko mreža da je Hrelja trebo to podržati. Podržati socijalni damping. Ma nemojte, molim vas.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Hrelja, kad spomenete brojku od milijardu i 100 milijuna kuna, to je izuzetno velik novac. Da je tome, da je to istina potvrđuje samo izvješće HZZO-a. Na stranici 5. u izvještaju za 2018.g. piše slijedeće, broj važećih polica u dopunskom zdravstvenom osiguranju na dan 31.12.2018.g. je 2 350 148 s tim da 1 676 787 osoba sami plaćaju policu dopunskog zdravstvenog osiguranja, a za 673 361 osiguranika polica bi se trebala plaćati na teret državnog proračuna. Još jednom da pročitam, polica bi se trebala plaćati na državnom proračunu, na teret državnog proračuna. To piše u izvještaju HZZO-a. Dakle, ne plaća ju, ne plaća, država ne plaća, a na računu ima novca. Kako sad to?
Poštovani zastupnik Hrelja.
Uvaženi kolega Žagar, da piše, to je svojevrsno priznanje da bi država trebala … [[Govornik se ne razumije]] , kad država napiše država bi trebala plaćati, to znači da nije platila. Od 2013. kad se postavio sustav na ove osnove jedinstvena cijena 70,00 kn polica dopunskog zdravstvenog osiguranja koja počiva na solidarnosti među generacijama jer inače bi naši stariji od 60.g. plaćali po cijeni od 180,00 do 350,00 kn police dopunskog zdravstvenog osiguranja i vi bi morali kao vladajuća stranka ovo štitit ko zjenicu svoga oka jer vam stariji ne mogu plaćati ni 180,00 ni 350,00 kn. Ovo i osamostaljenje javnog osiguravatelja da ne bi došlo do ovog duga države prema kategorijama koje pokriva bi morala bit vama prvo, prva zadaća i s njom ste trebali izać na izbore, pa makar mi izgubili izbore, vi ste s tim trebali izać na izbore i prihvatit ove cenzuse.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ćelića.
Poštovani kolega Hrelja, evidentno je kako postoji sukob između ovih umirovljeničkih udruga s vama i sad je pitanje ko je kome odnio kolač, to će se valjda vidjet na ovim predstojećim izborima, al ja ću ponovno naglasit. Dakle, da ove razlike povišica za 47,00 odnosno 61,00 kn je dogovorena samo za 2020.g. Ono zbog čega i dalje smatram da ste trebali to podržat je indeksacija koja je sadržana i u vašem zakonskom prijedlogu i ponovno posvješćujem da živimo u vremenu epidemije COVID-a. Vi ste se izborili za oko 3850 umirovljenika vezano za Royal osiguranje, ja sam podržao to i opet bi to podržao i to je dobra stvar što ste napravili, al vi ste tom prigodom rekli da ćete podržavati Vladine projekte koji su vezani za umirovljeničku populaciju i, i u tom kontekstu ja smatram da ste vi trebali podržat izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koje je predložila Vlada RH.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Reko sam vam g. Ćeliću da bih ja podržo kad bi vi prihvatili ove cenzuse. Ali za mrvice sa stola za umirovljenike nakon 15.g. nisam spreman nikad glasati, a obvezuje me, to vi znate, ne znam kako bi vi na to reagirali, da ste vi skupili i vaša stranka da je skupila 50 000 potpisa za povećanje cenzusa od 313,00 i 400,00 kn, ja ne znam na temelju koje političke principijelnosti bi vi onda glasali za 47,00 odnosno 61,00 kn. Hajde molim vas dokažite mi tu političku principijelnost prihvaćajući dampinšku ponudu. A drugo, Silvano Hrelja, zastupnik 18.g. je najbolje projekte realiziro u suradnji sa umirovljeničkim čelnicima umirovljeničkih udruga. Povrata duga umirovljenika i dodatak od 4 do 27% bez kojeg bi [[Upadica: Hvala lijepo]] mirovina bila ¼ manja, zajedno s njima.
Hvala. Slijedeći je trebo bit Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića i govoriti je trebo poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi g. državni tajniče. Mene, kada raspravljamo o ovom zakonu ni najmanje ne zanima nekakva svađa i njeno postojanje iza umirovljeničkih udruga. Mene kod rasprave o ovom zakonu zanimaju ljudi na koje se ovaj zakon odnosi i zanimaju me brojke odnosno financijski izračuni koji iza njega stoje. A ljudi koji stoje iza ovog zakona i na koje se ovaj zakon odnosi su naši djedovi i bake koji su godinama vrijedno radili za minimalne mirovine i danas im država nažalost mora pomoći na ovaj način kako bi im osigurala da te minimalne mirovine ne budu dodatne opterećene dopunskim zdravstvenim osiguranjem. Ako usporedite prijedlog koji je uputila Vlada RH i kojeg smo prošlog tjedna usvojili unatoč protivljenju oporbe i unatoč odbijanju amandmana kojeg je oporba predložila, Vlada RH je predložila povećanje od 45 do 60 kn otprilike. Po izračunu koji je priložen tom prijedlogu zakona, stoji da će to godišnje koštati 160 milijuna kuna. A sad pazite matematiku i ne to kao što se kolega Hrelja i ja složili, ne govorimo ni o kakvim integralima, ne govorimo o derivacijama, ne govorimo o višoj matematici koja je teško razumljiva pojedinoj osobi koja nema nekakvo jače matematičko obrazovanje, govorimo o oduzimanju i zbrajanju, množenju i dijeljenju. Prijedlog koji je danas pred nama i o kojem sada raspravljamo bi podignuo cenzus za 300 do 400 kn otprilike, 300 do 400 kn je koliko ja razumijem matematiku, poštovane kolegice i kolege, više od 45 do 60 kuna. Vlada kada je predložila da se ovaj prijedlog odbije, u obrazloženju kaže ne možemo to prihvatiti jer bi to koštalo u 2019. 50 milijuna kuna, u 2020. 100 milijuna kuna, to nisu moje brojke, to su brojke koje je u svojem mišljenju dala Vlada RH. I sad vas molim, a nadao sam se da će predstavnik ministarstva govoriti jer bih ga to pitao, molim vas da mi objasnite, kako povećanje cenzusa od 45 do 60 kn može biti skuplje od povećanja cenzusa od 300 do 400 kuna? Ne može. Poštovane kolegice i kolege, ne može. I to naprosto znači da je Vlada lagala kada je ili obrazlagala prijedlog zakona kojeg smo prošli tjedan uputili u proceduru ili je lagala kada je odbijala prijedlog kojeg je uputio kolega Hrelja. Jer ako je cifra ista, ako je 150 milijuna kuna potrebno za ono što predlaže kolega Hrelja i za ono što je predložila Vlada RH, pa zašto onda za Boga miloga nismo usvojili ono što će daleko više pomoći našim građankama i građanima? Molim vas objasnite mi to. A ne možete objasniti. Ne možete objasniti naprosto zato što ste zakon koji te izglasali prošli tjedan, donijeli isključivo i jedino zbog izbora i samo za to. Vi sada govorite da smo mi trebali glasati za povećanje od 45 do 60 kn, ma kako da za to glasamo? Pa to je najobičnija prevara, to je najobičnije bacanje prašine u oči. Matematika koja nam je iznesena, govori da se radi o 12-ak tisuća ljudi. 12-ak tisuća ljudi koji će godišnje dobiti nešto što vrijedi od 850 kn, nisu teret od 160 milijuna kuna za državni proračun i ne mogu biti. Uzmite te dvije brojke, pomnožite ih i vidjet ćete o kojim se iznosima radi. I vidjet ćete da je Vlada naprosto lagala i bacala prašinu u oči samo zato što prije parlamentarnih izbora koji dolaze, želi pokazati kako nešto kao fol radi. Naravno da će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona. I prošlog tjedna smo podržali amandman kojeg je uputio Klub zastupnika HSU-a koji se više-manje poklapao sa ovim prijedlogom zakona, da je taj amandman usvojen, podržali bi i prijedlog zakona a vjerujem da onda ova rasprava danas ne bi bila potrebna. Ali nećemo stati samo na tome. Ne samo da ćemo danas podržati ovaj zakon nego kad nakon izbora budemo imali priliku odlučivati o tome u kojem smjeru ide RH onda ćemo ovo donijeti. Ne samo zato što je ovo ispravno sada da se pomogne ljudima koji su pogotovo u situaciji COVID-a 19 u teškoj situaciji nego zato što ovaj zakon predviđa mehanizme koji će spriječiti da u budućnosti ponovno dođemo u situaciju da desetljeće ili više nije povećavan cenzus bez obzira što su u isto vrijeme rasli i troškovi života i prosječna primanja građanski i građana ove zemlje. Ovaj zakon predviđa mehanizme za to i zbog toga ga treba podržati. A sada mi dopustite da govorim o još jednom problemu koji je vezan uz dopunsko zdravstveno osiguranje. Spomenuo sam da je prošli puta kad sam govorio o Vladinom prijedlogu zakona i spomenut ću ga svaki put kad se pred Hrvatskim saborom nađe rasprava o bilo čemu što ima veze sa dopunskim zdravstvenim osiguranjem a to je kršenje odredbe čl. 14. stavka 2. Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koji propisuje da sve građanke i građani RH imaju pravo na dopunsko zdravstveno osiguranje ako su osiguranici u sustavu obveznog zdravstvenog osiguranja. Odredba zakona koja se krši na dva načina. Prvo, tako što pojedini osiguravatelji otkazuju police ili ne žele produžiti police onim pacijentima za koje procjene da su se previše liječili iliti bolesnima a drugo, na način da čitav privatnim zdravstvenih osiguravatelja u svojim uvjetima propisuje da ne želi osigurati osobe starije od 65 godina. To je diskriminacija, poštovane kolegice i kolege. Dakle, već samo zbog toga što je to diskriminacija, Vlada bi trebala reagirati ali trebala bi reagirati i zato što to ne samo da je diskriminacija već je i protuzakonito a najgore od svega je što privatni osiguravatelji na taj način osiguravaju da se kod njih osiguravaju samo zdravi ljudi, bolesne i stare guraju kome? Guraju HZZO-u jer na njima po procjeni privatnih zdravstvenih osiguravatelja nema zarade. Ja znam zašto bivši ministar zdravstva kojem sam više puta pisao o tome problemu, nije želio reagirati. Zato što je i osobno i obitelji bio povezan sa jednim privatnim zdravstvenim osiguravateljem. To je činjenica. Nadao sam se da će novi ministar imati više sluha međutim nema ga. I opet smo u situaciji da Vlada RH što je najgore, Vlada koja je vlasnik, osnivač HZZO-a Vlada koja ako se HZZO nalazi u teškoj financijskoj poziciji zbog toga snosi negativne posljedice, to ne samo da tolerira nego i potiče, a potiče tako što kada ih upozorite, kada im dostavite uvjete osiguranja u kojem na crno na bijelo piše da se diskriminiraju stariji od 65 godina, kažu to je u redu, nema kršenja zakona. Poštovane kolegice i kolege, još jednom, podržavamo ovaj prijedlog zakona, ovo je bolje rješenje, sustavnije rješenje od onog kojeg je predložila Vlada RH, a istovremeno pozivamo Vladu RH da uvede reda u DZO. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite. Oprostite sada se javio poštovani zastupnik Silvano Hrelja u ime predlagača. Izvolite.
Uvaženi kolega Grbin, ja vas molim samo trenutak sačekajte. Da, ne da ćemo ovo napravit kada budemo prvom prilikom da ćemo povećat ove cenzuse jer obaveza je Vlade RH po Strategiji borbe protiv siromaštva 2014.-2020. boriti se protiv siromaštva. U tom dokumentu piše da je važan segment borbe protiv siromaštva dostupnost zdravstvene zaštite kroz povećanje cenzusa za oslobađanje od plaćanja police DZO-a za siromašne. Takvih imamo puno. Tri četvrtine od onih što država plaća su umirovljenici, umirovljenici koji ukoliko ne stane ovaj javni osiguravatelj, a hrvatska Vlada ne vodi brigu o javnom osiguravatelju, iako mu je osnivač, oni su osuđeni plaćati tržišne cijene ili biti bez DZO-a, tržišne cijene su kao u Sloveniji 35 eura mjesečno, od 180 kuna do 350 kuna. Naš zahtjev i potpisi 50.753 potpisa nisu samo protiv povećanja police za povećanje cenzusa nego je za osamostaljenje javnog osiguravatelja, da svaka strana, a samo su dvije strane, građani koji u 99% ispunjavaju svoje obveze uplate 70 kuna mjesečno i druga strana je Vlada RH koja je od 2013.do danas ostala dužna milijardu i 100 milijuna kuna. Skoro 2 milijarde od 2009.do danas nije platila za ovo što štiti, za ovih 520.000 trenutno što je u vašem prijedlogu zakona piše koje štiti i za koje plaća policu. Razumijete što znači, 2 milijarde je dužna. Koliko je taj sustav jak sa milijun i 670 tisuća osiguranika kada je izdržao to. A izdržao je zašto? Zato što se sredstva ovih koji plaćaju svaki mjesec koriste i za ove za koje država nije platila. Znate ja sam se u ovo umiješao 2013.kada smo trebali promijeniti sustav, 2016.kada se je trebala povećati polica na molbu predsjednika matice sam se uključio u ovo da spoznam svaki detalj u ovom osiguranju i sve probleme, i ponosan sam na to, ponosan sam na ovaj prijedloga zakona. Nemojte omalovažavat ni HSU, nemojte glorificirat samozvane predstavnike umirovljeničkih udruga jer oni predstavljaju samo sebe, ne svoje članove i ne njihove potrebe. Ja vas molim i prva stvar ne samo cenzusi, nego prva stvar kada mi dođemo na vlast je osamostaljenje javnog osiguravatelja i svaka strana će platiti ono što je obvezna platiti i ako treba onda će se cijena police za ove građane smanjiti na 55 kuna, a ne da će pazite, možete klimat glavom koliko hoćete, međutim svaki građanin, ja osobno koji plaćam imam više od 60, ali već odavno plaćam javnom osiguravatelju policu, ja imam ugovor sa njima. Od kud pravo nekome u ministarstvu da na temelju mog osiguranja plaća ono što država nije ispunila? Od kud mu pravo? A to se događa. Da nije kolega Grbin jer ja nisam došao do podataka za 2019.i 2020.koliko je transfer Ministarstva financija prema DZO, da nisu onih 150 milijuna dvostruke namjene da se računaju za ono što je trebalo uplatiti i kao veliki benefit za umirovljenike, kako veliki dar umirovljenicima pred izbore, to bi moglo biti, da se tih 150 računa i kao dug prije i kao dobročinstvo Vlade. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Hrelja zamolio bih vas komentar vas kao predlagatelja, ja sam potpisao da se o ovome raspravi što prije, kada kaže kolega Ćelić da sam prišećerio ili kako presolio svoj govor. Međutim, cijelo ovo vrijeme od kada je kriza oporba je konstruktivna, sve je oporba prihvatila. A baš ovi koji nama prigovaraju da smo prišećerili apsolutno ništa nisu prihvatili, bilo šta što je u doprinosu naših građana, bilo koja mjera, poglavito primjera banke da se moratorij banke stavu na kredite i kamate. To je kao mi prišećerili ono što je Slovenija napravila, tako i u ovome slučaju, matematika je jasna, građani su rekli, umirovljenici 50 tisuća spominjete. I ništa ovdje nije čudno, kolega Ćeliću. Ovdje je samo čudno kako vi iz neke plemenite inicijative isključivo izvlačite nekakve [[Upadica: Hvala.]] političke činjenice.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Pa kolega Bulj, vi imate osebujan način prezentacije ovaj, vaših stavova i to je u svakom slučaju lijepo, a možda je g. Ćelić to tako rekao, figurativno, da volite zašećeriti. Mislim, ja imam problema sa šećerom pa ne volim taj izraz, ali sve u redu. Sve u redu, razumijemo se i dobro je da vi to kažete, ali suština je vaše replike meni u tome zašto jedan dobar prijedlog koji ide u korist građana ne bi prihvatila pozicija. Nakon toliko staža u Hrvatskome saboru ja bih odmah, kad bi se to dogodilo, drugi dan napisao jedan prijedlog da se to proglasi, taj dan da se proglasi praznikom demokracije u RH, da je jedan dobar oporbeni prijedlog koji se tiče 150, 200 tisuća građana i to najsiromašnijih, prihvatila vladajuća većina. Kako stvari idu, teško da ću to doživjeti, ali bilo [[Upadica: Hvala.]] bi dobro da to doživim. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Leaković.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Potpredsjednik Reiner sigurno bolje od mene zna da ne valja ni soliti ni šećeriti, ni presoliti ni prešećeriti, je li tako? Tako da, kolega Hrelja, osim što to dvoje ne valja, ne valja se niti, je li tako, čerupati oko toga tko bolje zastupa umirovljeničke interese ili interese naših najsiromašnijih ili socijalno ugroženih građanki i građana i zapravo je žalosno da smo mi došli u Hrvatskoj u tu situaciju da se u HS-u prepucavamo oko toga tko bolje zastupa, tko više daje, tko uzima, tko koga zapravo ovdje na neki način zapravo koristi za izborni probitak. Osim što je, dakle, riječ o prijedlogu zakona koji u svakom slučaju treba podržati, ovdje nije riječ samo o tome da se pomogne najsiromašnijim građanima nego i da se ostvari ono temeljno ljudsko pravo, a to je pravo na zdravlje, odnosno pravo na zdravstvenu uslugu koju država, socijalna država kakvom Hrvatska je definirana [[Upadica: Hvala.]] i za kakvu se svi zalažemo zapravo treba biti.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Uvažena kolegice, doista nema nikakve potrebe takmičiti se i oko čerupanja, čerupati se oko toga tko ima pravo zastupati. HSU je evo, 18. godinu parlamentarna stranka zahvaljujući glasovima hrvatskih građana na izborima, i ne samo umirovljenika nego i njihove djece u borbi za njihova prava. Ja sam ponosan zastupnik sve te godine. I ponavljam vam sljedeće, mi smo politička tvorevina čiji su otac i majka Sindikat umirovljenika Hrvatske i Matica umirovljenika Hrvatske. Oni su nas stvorili jer nisu mogli interesno ostvariti svoje ciljeve oko povrata duga, ja sam tim časnim ljudima zahvalan i ponosan da sam dobio priliku boriti se za umirovljenike, što ne znači da netko među njima ima pravo jednoj političkoj stranci diktirati uvjete [[Upadica: Hvala.]] kako će raditi i kako će politički djelovati.
Hvala lijepa. Sljedeći će biti Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je zakon HSU-a i kolege Hrelje koji je jednostavno bolji zakon od onoga kojega je Vlada predložila, koji je ovdje usvojen u HS-u. Dakle, ovaj zakon je bolji. Zašto je bolji? Pa zbog toga što ne možemo prihvatiti činjenicu da niskim postavljanjem cenzusa mi u RH priznajemo da najsiromašniji građani, kojih je jako puno, posebno umirovljenici, da mogu preživjeti sa 2000 kuna bez problema. To je jednostavno činjenica i tu mi ne možemo od toga pobjeći. Dakle, HSU je skupila preko 50 tisuća potpisa, kolega Hrelja je rekao. Sam sam bio aktivni sudionik u tom prikupljanju, išli smo i kod udruga umirovljenika, čuo sam njihove komentare, svi su se složili oko toga, da i oni koji izlaze iz ovog cenzusa, kojeg čak ne zamara to, da treba .../nerazumljivo/... najslabijima pomoći, ispričavam se. Dakle, riječ je o tome da mnogi u RH sa niskim mirovinama ne mogu plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje, ili ako ga plate na kraju godine, skupa sa RTV pretplatom je to jedna mirovina manje. Umjesto da dobiju božićnicu, oni ostanu bez jedne mirovine. Jako bitna stvar, kad govorimo o ovoj temi je javni osiguravatelj, dakle HZZO i čitava priča, ako je promatramo istog konteksta se može gledati ovako. Starija populacija, posebno umirovljenika je više izložena i bolestima, osim siromaštvu, izložena su i bolestima. Dakle oni su rizična skupina za osiguranje, zdravstveno osiguranje. I ako njih, ako cenzus se poveća previsoko, oni će ispasti iz obveze plaćanja, a oni su prema, kako shvaćamo Vladin prijedlog, oni zapravo garantiraju opstanak javnog osiguravatelja. Drugim riječima, javni osiguravatelj neće imati onda ljude koji plaćaju tu policu pa će na kraju krajeva, doći u pitanje njegov opstanak. Ne mogu najsiromašniji građani osiguravati opstanak javnog osiguravatelja, na to se Vlada ne može, ne smije pozivati. Kad govorimo o prijedlogu Vlade, još jednom ćemo naglasiti, zašto smo bili protiv toga prijedloga, jer tako malo povećanje cenzusa, za samca je to bilo 61 kunu, za po članu obitelji 47 kuna, nikako nije dovoljno, a ono što nas je najviše zaprepastilo i na što smo upozoravali predstavnike Vlade tada, iako je taj prijedlog prošao 3 ministarstva je na koji način su došli do brojke od 150 milijuna kuna i 200 tisuća građana koji će biti obuhvaćeni tim prijedlogom zakona. To nijedna matematika ne može potkrijepiti. Ako pogledamo izvještaj HZMO-a, evo za od 31. ožujka, zapravo i slična je situacija i sa 31., 30. travnjom. Najveći broj umirovljenika, gotovo 200 000 ima mirovinu od 2.000,00 do 2.500,00 kn. Dakle, čini nam se da je prijedlog Vladinog zakona bio upravo deliminirat te ljude, da najveći dio umirovljenika od 2.000,00 do 2.500,00 kn ne uđe u ovaj, u ovu priču o besplatnom dopunskom zdravstvenom osiguranju, a nikako se ne možemo ni prihvatit činjenicu da oni imaju sredstva koja su dovoljna za njihov, za njihovo ovoga život. Dakle, čini nam se da je ovom, da je na ovaj način Vlada elegantno prevarila građane rekavši da će njih 200 000 biti oslobođeno plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja jer izračun koji je radio i Savjet HSU-a govori tek, a i udruge su to priznale, govori tek o 13 000 i nešto građana koji bi došli u tu situaciju. I doista ona, onaj argument koji je ovdje postavljen, više puta je ponovljen danas i kolega Hrelja je kad je odbijen zakonski prijedlog ovaj da nema novca, a upravo o iznosu čak, čak negdje iznos je 150 milijuna kuna za 2.g., odjedanput novca ima i kaže se da će se, da će, da će biti osigurani u državnom proračunu. Istina, koliko se sjećam, ministar kad je obrazlagao zakonski prijedlog Vlade je rekao da će, da je ministar Marić usmeno, dakle usmeno obećo da će se sredstva pronaći. Mi još uvijek nismo, ne vidimo rebalans, rebalans je danas bio na, na Vladi, ne vidimo hoće li ta sredstva doista biti osigurana u državnom proračunu, dakle sredstva u iznosu od 150 ili nešto više milijuna kuna. Ono što je neprihvatljivo u ovom prijedlogu koji je Vlada dala je nisko povećanje cenzusa koje već sutra može, evo recimo i ako, najavljuju se izbori, sutra može se dogoditi da umirovljenik ako bude član izborne komisije, tog trenutka ispadne iz cenzusa i mora plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. Drugim riječima, umirovljenike se tjera da plešu na žici i svakog časa mogu ispasti iz, iz toga, iz zapravo iz mjere besplatnog dopunskog zdravstvenog osiguranja ili da za njih to plaća država. Kad se govori o ovom zakonskom prijedlogu, kolega Hrelja je to naglasio, povećanje cenzusa koji je predložila HSU u ovom zakonu iznosi točno polovicu rasta plaća u posljednjih 16.g. Dakle, nije, nije samo tako ta, ti iznosi određeni već obilježavaju prosječnu polovicu rasta plaća u posljednjih 16.g. kako cenzus nije mijenjan. Ti cenzusi postavljeni na tu razinu bi omogućili mnogim umirovljenicima da lakše prebrode svoje umirovljeničke dane, da lakše idu k liječniku i da lakše prežive u starost koja je inače teška, a kažem pogotovo zato što su izloženi, izloženi bolestima. Kolega Hrelja, koliko se sjećam, kad je i predložen ovaj zakonski prijedlog, dugo se čekao odgovor Vlade i rekao ono što je danas tu u jednoj od replika rečeno, pa čak i da je Vlada prihvatila taj prijedlog, pretvorila ga u svoj, uputila u, u, ovdje u sabor i da je usvojen, bili bi s tim zadovoljni. Ali na ovaj način licitirajući, pa zaokružujući na 2.000,00 kn cenzus za samca, što iznosi 3,1%, pa onda isto tako sa 3,1% povećanje cenzusa po članu obitelji sa 1.516,00 na 1.563,00 zapravo se vidi da ne, da nije postojala nekakva ozbiljnija, ozbiljniji izračun nego eto učinilo se tako zgodno da će 2.000,00 kn biti dovoljno da se 200 000, što je, što je, dakle posve nerealna brojka ljudi spasi od, od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja. Na kraju, kolegice i kolege, ja vas molim da podržite ovaj zakonski prijedlog. Naravno, nemam iluzije o tome da, da i zakon koji je Vlada, koji je usvojen, koji je Vlada predložila prije ovog zakona je bio predizborni zakon, da je to bilo samo predizborno obećanje sa tim prenapuhanim brojkama, ali ovaj zakon je previše ozbiljan, tiče se previše građana RH i to onih građana koji su najosjetljiviji i najranjiviji u hrvatskom društvu. Najljepša vam hvala.
Sada će ponovo u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani, nemojte zamjerit, al ja se za svoj zakon borim sa svakim argumentom i nemojte ovaj štediti dragocjenog vremena, možda čujete nešto što je vrlo interesantno, možda što promijeni kod vas način razmišljanja itd. Da, točno je kolega Žagar da se do sada zadnjih barem 5-6.g. poslovanje javnog osiguravatelja temeljilo na plaćanju onih najsiromašnijih, oni koji to objektivno nisu mogli. Gledajte, iz ovog grafikona stoji da ukupan broj polica, ovo zelenim, pada. Ukupan broj onih koji, kojima država plaća, ovaj, ova, ova donja linija pada još više, a raste plava krivulja broj ugovorenih polica. Znači, u strahu za svoje zdravlje i oni koji objektivno ne mogu, objektivno koji su siromašni jer imaju sada ispod 1.565,00 ili imaju ispod odnosno kunu iznad 1.565,00 ili kunu iznad 2.000,00 i za njih je Vlada rekla sad da su, da su bogati. Prije je to bilo 1.516,00-1.939,00 za njih je rekla da su bogati, oni su krenuli sami plaćati svoju policu dopunskog zdravstvenog osiguranja od 840,00 kn godišnje. To pokazuje ovo, ne možete pobjeć od argumenata, ne možete. Neko je reko, jedan broj ljudi izlazi iz Hrvatske pa se broj osiguranika smanji, možda, ali se onda ne bi povećao ovaj broj polica ljudi koji sami plaćaju jer žive u strahu za vlastito zdravlje, za dostupnost, da mogu ić na specijalistički pregleda siromašni su. Dakle ono što piše u ovom zakonu, legitimacija ovog zakona je borba protiv siromaštva i za HSU je ovaj zakon jedan, samo jedan u mozaiku organizirane sustavne borbe protiv siromaštva, na neki način u izvedbi HSU-a ono što HDZ odnosno Vlada RH koja se obvezala provoditi Strategiju borbe protiv siromaštva, nije napravila. Dakle, mi ne možemo prihvatiti da je razlog donošenja zakona koji smo usvojili prošli tjedan, COVID 19. Ne možemo. COVID 19 je učinio da građani, siromašni građani, jer ovo nije zakon samo za umirovljenike bez obzira što smo mi HSU, postoje siromašni građani, nezaposleni građani sa mnogoljudnim obiteljima, sa puno članova obitelji, sa niskim prihodovnim cenzusom, svih njih štitimo, ne samo umirovljenike, sve građane niskih prihoda. COVID 19 ne da odlazak na specijalističke preglede osim hitnoće, COVID 19 ne da boravak u bolnicama, ali COVID 19 ne sprječava ovu srednju liniju koja najviše plaća polica dopunskog zdravstvenog osiguranja da svaki mjesec sa svoje plaće ili mirovine, plaća policu dopunskog zdravstvenog osiguranja. I zato ima tamo 607 milijuna viška prihoda na rashodima koji ne možete i ne smijete upotrijebit ništa drugo nego namjenski za troškove participacije prilikom specijalističkih pregleda jer tako piše u ugovoru sa građanima. Ovo osiguranje, javni osiguravatelji jer miks između ugovora sa građanima za određenu uslugu i obveze države za zaštitu najsiromašnijih, to je miks, tu moraju pravila igre biti transparentno postavljena a nisu nego imamo prelijevanje. Znate, ako ne mislite to raščistit i ako mislite lovit u mutnom, onda ja ću svoju zastupničku karijeru ipak završit sa jednom kaznenom prijavom jer je revizija ukazala da se ne mogu nenamjenski trošiti sredstva i prebacivat s lijevog na desnog.
Idemo na pojedinačnu raspravu pa će prvi govoriti poštovani zastupnika Mladen Karlić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Cijenjeni kolega Silvano Hrelja, evo, vaš prijedlog zakona, obzirom da ste vi meni jedna vrlo drag, simpatičan zastupnik, vrlo ozbiljan i ovaj prijedlog vaš je dobar, možda je došao u krivo vrijeme nama ovdje na saborske klupe, međutim ono što bi htio reć, vaš nastup mi je nekako bio ipak malo previše vatren, agresivan, teatralan čak, možda predizborni, sam zakon nije, on je došao na vrijeme i prije ali malo nastup je predizborni, često se u nekom trenutku pomislim da ako ne prihvatimo ovaj prijedlog, da bi mogli dobit infarkt ili moždani udar nekako koliko djelujete uznemireno ali vidim ja da se vi šalite, da to nije tako, ali mi smo liječnici, zato da vam pomognemo ako bude trebalo, ali nekako moramo uzet nekoliko činjenica obzirom da ispada sad ovo je jedino dobro a sve drugo što Vlada je napravila je loše, ne valja, nije dobro. Prvo moramo uzet u obzir da već 2 g. kontinuirano se vrši indeksacija mirovina odnosno mirovine rastu, to je broj 1 što moramo u obzir da bi shvatili malo situaciju. Naravno da taj porast mirovina onda donosi posljedično do toga da jedan dio ljudi ostaje bez besplatnog dopunskog osiguranja. S druge strane, mora se uzeti u obzir da je Vlada znači ipak u ovoj teškoj situaciji krize, donijela nekakvu mjeru, znači povećala je taj cenzus za 60 kn, nije to puno ali već 60 kn znači umanjuje vama vaše zahtjeve za 60 kn ili 59 kn, znači to je dobra namjena i pomoglo je, sigurno je pomoglo jednom djelu ljudi, jel to 10, 15, 20 000, ne znam u ovom trenutku ali je pomoglo. Znači dvije stvari imamo, porast mirovina i porast ovog cenzusa znači na 2000 kn za samca i 1563 za obitelj. S druge strane, ono što je isto treće važno, utvrđeno je, znači Vlada je utvrdila da će ići formula prema kojoj će svake godine taj cenzus povećavati, znači nema više da je ovo jednokratno nego svake godine u 11. mj. HDZ donosi odluku da se povećava, to je treća stvar koja je bitna. Drugo, ono što da li će u ovoj godini, znači kako je procjena Vlade da će to besplatno dopunsko osiguranje imati i ostvariti 200 000 osoba, to mi je isto, nisam 100% siguran kao što nisam ni siguran u vaše da treba 100 milijuna, ili ne znam, ovu drugu stvar, da će bit možda 12 do 15 000 kuna, sve su to procjene, znači nije to baš ono točan podatak, tako da uhvatit se toga, nije možda zgodno. Ako bi znači bilo 200 000 kn, onda to je onih 168 milijuna kuna koliko treba predvidjet u proračunu, znači jer ako pomnožite sa 840 koliko je godišnje potrebno za to. Znači s tim da nisu to samo umirovljenici nego su i još 4, 5, 6 kategorija ljudi znači koji su od invalida do ne znam ni ja, onih davatelja krvi i svih drugih. Ono što smo već isto rečeno krajem prošle godine sindikat i matica su u dogovoru sa predsjednikom Vlade g. Plenkovićem dogovorili evo nekako da prihvate ovo, ovaj početak povećanja koji će onda ić dalje. Za vaš prijedlog potrebno je kažete 100 milijuna kuna, znači to je negdje, koliko, 120 000 ljudi bi bilo obuhvaćeno ovim. Ali obzirom da je proglašena pandemija COVID-a 19, da smo svi svjesni da će to dovesti barem do jedno 25 milijardi kuna manje prihoda, znači nedostatka novca u državnom proračunu, da će se morati zaduživati država. Da ono što je jako važno, da evo, u ovom trenutku, hrvatska Vlada vodi brigu o 595 tisuća radnika da bi dobili plaću. 595 tisuća radnika će sad Vlada pomoći da bi dobili plaću, inače bi ostali bez nje. U ovom trenutku stvarno je neprihvatljivo, odnosno teško osigurati još ovolika sredstva da bi osigurali ovaj dio, ali ako uzmemo u obzir da je u prošloj godini bilo 667 tisuća osiguranika koji su imali pravo na dopunsko osiguranje na teret države i da su ove godine taj broj povećati, mislim da u ovom trenutku možemo biti zadovolji i da je ovo početak zapravo rješavanja ovoga problema koji postoji, koji smo svjesni naravno, i svi bi mi bili svjesni odmah da se poveća na 2500 kuna, jer pustite vi 2000 i, ne znam, 400 je prag siromaštva. Tko može živjeti sa 2400, 2500 ili ispod 3 tisuće kuna, i to je preživljavanje. Tako da u tom smislu, ali kažem, obzirom na ovu situacija, ovog trenutka sad, mislim da je jednostavno teško prihvatiti. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega. Pažljivo sam slušala i kolegu Hrelju i vas, ali ono što se stalno zaboravlja napomenuti da je od početka 2019. Vlada i mi ovdje smo izglasali zakon da se poveća doprinos za 1,5% zdravstvenog osiguranja, što je itekako jako važno koje ide u prihode HZZO, iz čega se servisiraju, isto tako, troškovi onih koji su najpotrebniji i svih nas, prema tome, to je preko milijardu i 300 milijuna kuna, ako ne i više, prema tome i to je jako važno i stoga su nastali ovi viškovi u HZZO-u od 600 milijuna kuna. .../nerazumljivo/...
Poštovani zastupnik, kolega Hrelja, hajde, smirite se malo molim vas nemojte dobacivati iz klupe i to na ružni način. Replika poštovanog zastupnika Karlića.
Evo hvala kolegice. Ono što je bitno da .../nerazumljivo/... stvarno ne samo, ne, ovo je jedan samo od poteza koji je, ali, Vlada mora voditi brigu o puno više i puno širih problema .../nerazumljivo/... socijalnih kategorija, da bi zadovoljila, da bi pomogla našim građanima, jer ovo je samo jedan mali segment, kad gledate od 70 kuna, a puno, puno više milijardi kuna je potrebno da bi osigurali bolji život našim sugrađanima, pogotovo onim socijalno ugroženima. A ovo su sve, svaki od tih je zapravo kamenčić koji bi doprinio. Ja znam da je g. Hrelji je možda ovo najvažniji, ali sigurno da ima puno većih problema koje mi u Hrvatskoj moramo pomoći, a Hrvatska na tome radi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Karlić, jednu stvar da naglasimo, iako, to je više puta spominjano, ovaj se zakonski prijedlog najviše odnosi na umirovljenike jer ostale kategorije koje imaju besplatno, oni ne podliježu cenzusu. I druga stvar, kad kažete da je ovaj u nezgodno vrijeme došao ovaj prijedlog, on je došao u svibnju mjesecu prošle godine, to je problem. Tek je u listopadu stigao negativan odgovor Vlade, bilo je vremena da se o ovom prijedlogu, da se on razmotri, da ga Vlada prihvati, čak da ga Vlada prihvati kao svoj prijedlog. S vama se slažem da je Vlada imala dobre namjere sa svojim zakonskim prijedlogom, ali znate kako se kaže, put u pakao je popločen dobrim namjerama.
Poštovani zastupnik Karlić.
Pa mislim da je vrlo bitno da je Vlada donijela početno, da je krenula zapravo sa povećanjem cenzusa, da je donijela mjere, da se one svake godine usklađuju i da će vremenom znači, sigurno doći do jačeg usklađenja, sve ovisi o tome u kojem trenutku ćemo izići iz ove krize, kad će se poboljšati ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim da nije došlo do ove zaraze koronavirusom da bi bila situacija danas puno bolja i da bi mogli razmišljati o puno većem iznosu podizanja ovog cenzusa i naravno, onda sigurno puno manje onih ljudi koji bi bili na ovom pragu siromaštva ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeći će ponovo u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Karliću. Nemojte brinuti za moje zdravlje, karakteristika bi trebala biti svakog saborskog zastupnika da sa puno žara brani svoje stavove. Da je sprema izgoriti za svoje stavove, ja ovo govorim od srca, ne podilazim nikome i govorim ono što brojke pokazuju. Ono što brojke pokazuju. 2016. g. država je ostala kratka dopunskom zdravstvenom osiguranju 203 milijuna kuna. 2017. država je ostala kratka dopunskom zdravstvenom osiguranju 124 milijuna kuna. 2018. država je preplatila 34 milijuna kuna, dakle dala je viška, ali se u međuvremenu smanjio broj osiguranika za više od 200 tisuća, ispalo je zbog cenzusa. Kad meni gđa. Perić govori da je to zahvaljujući uplatama iz doprinosa, to su nonsensi, ljudi. Milijun i, milijardu i 400 milijuna kuna građani RH plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje, svaki dan 3 i pol milijuna kuna sjeda na račun dopunskog zdravstvenog osiguranja. Svaki dan. Urednih građana, bilo umirovljenika, bilo radnika. Tko ne plaća? Država u zadnjih 12 godina je ostala kratka 2 milijarde kuna dopunskom zdravstvenom osiguranju. Nemam podatke za 2019. i 2020., ne znam. Zato i sumnjam da je onih 150 milijuna kuna namijenjeno da se poravnaju obaveze Vlade prema dopunskom iz prošle godine ili iz ove godine. Ja ne znam koje je stanje sada u proračunu, ne znam. Nemojte sumnjati u ovo što govorim, sjedite sa mnom, pokazat ću vam sve na papiru, to su oficijelne tabele, ovo su grafikoni, ovo su izvješća. Ovo su izvješća, nema napamet, nema osjećaj. Nema osjećaj, nema, činjenice, brojke. Hajmo razgovarati na taj način pa reći da li je Vlada napravila svoju ulogu da u odnosu na strategiju koju je donijela i ova Vlada, borbe protiv siromaštva je nešto napravila. Da li je nešto napravila? Da li je 47,00 kn povećanja doprinosa ovaj cenzusa dovoljno za borbu protiv siromaštva ili nije? Dal je 61,00 kn dovoljna ili nije? Dal je u pravu ovih 50 000 građana, članova udruga isto tako i svih drugih građana koji su potpisivali ili Vlada koja je ponudila mrvice i koja je rekla, eto vidite ipak se krenulo, eto vidite ipak se krenulo. Zašto se nije krenulo sa 300 ili 400, pa onda ugradilo mehanizam da oni koji su ispali zadnjih 5.g. budu opet pokriveni dopunskim zdravstvenim osiguranje? Zato što Vladu nije briga jer sustav počiva na plaćanju najsiromašnijih jer ukoliko oni ne plaćaju, ukoliko se ovaj broj ne bi bio smanjio za 200 000 onda bi država trebala davati još godišnje 200 milijuna kuna za zaštitu ovih kategorija. I ovdje je rečeno da su i druge kategorije, druge kategorije nemaju cenzusa. Ne postoje kategorije za koje plaća država i koje imaju cenzusa, samo ove dvije kategorije prihodovne, druge nemaju. Ni dobrovoljni davaoci krvi neovisno koliko su im primanja, ni učenici, ni studenti, ni invalidi, ni sve ostale kategorije kojih je manje. Njima, na njih se ne primjenjuju prihodovni cenzusi, samo na radnike i umirovljenike, oni koji žive od svog rada ili od svog minulog rada. To je problem. To je problem. Ali ako vi ne želite shvatiti jezik brojki i jezik argumenata ja tu ne mogu pomoći, ali imam pravo kolega Karliću govoriti sa puno žara i puno strasti o ovome i zalagati se za ovo košto činim sve ove godine. A što se tiče mog zdravlja možemo zajedno otić na obalu Save, tamo na, na, na nasip i otrčati onako polako, ne treba puno, ali i popričat o svemu ovome. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Karlića, izvolite.
Hvala. Ma, g. Hrelja, ja se slažem jednim dijelom, drago mi je da ste vi ovako energični, da se ovako borite i to bi stvarno svaki zastupnik trebao na svom području se tako boriti upravo za naše građane. Ali, ovo je jedan mali segment. Ne bi, ne mogu nikako prihvatiti da govorite da Vlada ne vodi brigu, da Vladu nije briga, a Vlada vodi brigu sad o 595 000 radnika, daje im plaću koju oni ne bi dobili, 595 000, to je preko 2 milijarde kuna mora sad osigurat u ovom trenutku da bi dala plaće hrvatskim radnicima da bi mogli preživjeti. A vi ste govorite ovdje o možda nekih, a neću sad reć 100 000 il tako možda koji će 70,00 kn platiti ili neće valjda mjesečno. Zato mislim da, razumijem ja to da je ovo problem i da ovo polako treba rješavati i da je to bitno, ali u ovom trenutku kada imate 600 000 ljudi koji neće dobit posao, koji neće dobit plaću i da nema Vlade koja će im to osigurati, mislim da je to puno, puno veći problem.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Uvaženi kolega Karlić, samo da vas podsjetim. Ovaj zakon je upućen u hitnu proceduru sa potpisima kolega koji su poslije i podršku dali, 58 ih je dalo i podršku ovom zakonu u svibnju prošle godine. U svibnju prošle godine g. Marić, ministar financija je cvjetao od sreće jer je imo pun proraču, imo je pun proračun, ljudi sjetite se, nemojte mi radit zamjenu teza, tezu, zamjenu teze sa ovom situaciju sada, ova nas je svih pogodila. I jesam, jeste li čuli od mene ijednu riječ pogrde ili da sam reko da ne cijenim to šta Vlada radi za nezaposlene? Niste i nećete nikad čuti, ali to nisu, to nije ista priča, to nije ista priča. Ovo je priča od prošle godine koja je trebala biti riješena.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je bit poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor, pa će govoriti poštovana zastupnica Karolina Leaković, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Hrelja zahvaljujem. Evo prilike da se nešto kaže i općenito o zdravstvenom sustavu koji je počeo funkcionirati, dakle nakon što je mnogo toga bilo zaustavljeno uslijed epidemije COVID-19 odnosno korona krize i tek ćemo zapravo vidjeti kako se u relativno, neću reći mirnodopskim, ali ipak malo drugačijim uvjetima naša zdravstvena administracija na čelu s ministrom nosi sa posljedicama ove zdravstvene krize. Kako je to do sada bilo, dakle vidjeli smo da se u svim onim državama koje imaju sustav javnoga zdravstva, a i mi smo jedna od tih, dakle kojega smo naslijedili iz bivšega sistema i kojega nasreću nismo uspjeli razgraditi usprkos mnogim pokušajima, dakle da se u proteklih 30.g. i u zdravstvu uvedu principi komercijalizacije, pa to vidimo i putem ovih privatnih ili tako dobrovoljnih osiguravatelja da se i u zdravstvu kao i u obrazovanju i nekim drugim djelatnostima zapravo tržišni princip bude taj koji diktira tko će se moći liječiti, tko će se moći obrazovati i tome slično, vidimo zapravo da je naš zdravstveni sustav mnogo otporniji nego što smo to mogli i pretpostaviti. Naravno, vi ste sa pravom upozorili na to da zapravo javnog zdravstvenog osiguravatelja na neki način financiraju obilato oni koji imaju najmanje i u tom kontekstu doista se i kao zastupnice i zastupnici, ali i kao oni koji obnašaju izvršnu vlast danas ili za dva mjeseca netko drugi, moramo zapitati je li to sustav koji je održiv ili ćemo i dalje zapravo upumpavati i tražiti da oni koji imaju najmanje doprinose ne solidarno nego zapravo ako gledamo više nego, nego oni koji imaju mnogo više. Smatram, dakle da je jedna od glavnih uloga države i zapravo bi trebala biti osiguravanje zdravstvenog, zdravlja zapravo i zdravstvene usluge na principima solidarnosti o kojoj smo danas malo govorili, ali evo prilike da se i ta riječ ovdje spomene, svih svojih stanovnika neovisno o tome, a o tome je nešto govorio kolega Grbin u ime Kluba SDP-a, dakle je li riječ o tome da smo mladi i da ne koristimo ili da su mladi i da ne koriste zapravo usluge zdravstvenoga sustava pa onda idu u privatno zdravstveno osiguranje jer ove stare bolesne ili one koji imaju određenih zdravstvenih problema zapravo na jedini način financira ovaj javni osiguravatelj. Naravno da mi svi, rekla bih gotovo bogobojazno plaćamo tih 70 kuna svaki mjesec zato što se bojimo ako završimo u bolnici i ako budemo trebali neku zdravstvenu uslugu da ona zapravo nećemo imati pravo na zdravstvenu uslugu koja nije u setu onih osnovnih, a to su stvarno rudimentarne usluge rekla bih u odnosu na ono što smo ranije imali. Dakle, moramo plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje i oko toga nema prijepora, međutim stvarno je pitanje da li oni koji imaju najmanje, koji žive na ivici siromaštva moraju plaćati dakle na ovaj način ako im cenzus je li prelazi i svega nekoliko kuna. Mi vidimo i danas dakle kako se radi na rebalansu proračuna kojega ćemo nadam se uskoro vidjeti ovdje u Hrvatskom saboru kako se traži solidarnost i u odnosu na zaposlene u javnom sektoru. Znači i u sektoru zdravstva, u sustavu zdravstva i u obrazovanju da se je li solidarno podnese teret krize kao da smo zaboravili da su zapravo ta 2 sustava naravno i uz neke druge kao što su policija ili civilna zaštita i tome slično izuzetno mnogo doprinijele dakle tome da se ova kriza prebrodi na pravi način. Prema tome, ne bih ja ovdje glorificirala samo političke odluke Vlade, zapravo uopće ne bih na to stavljala naglasak nego bih rekla da smo zdravstvenu krizu i povoljnu epidemiološku situaciju sada imamo prilike uživati upravo zato što su građanke i građani bili odgovorni, ali i zato što nismo usprkos kažem nastojanjima mnogih ranijih ministara, usprkos njihovoj nekompetentnosti, usprkos možda i njihovim namjerama da kažem privatiziraju ili komercijaliziraju dobar dio zdravstvenih usluga ipak smo uspjeli osigurati da zdravstveni sustav u Hrvatskoj bude još uvijek, recimo to tako, na zdravim nogama. I ja u tom kontekstu i vaš prijedlog zakona gledam zapravo kao još jedan osigurač toga da zdravstveni sustav i dalje ostane javni, da ostane svima dostupan i da u njemu dakle mogu uživati i sve građanke i građani. Zahvaljujem.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege vrlo cijenim vašu raspravu kolegice Leaković iz jednog razloga, ne da smo politički istomišljenici, nismo, ali želim vam samo, mislim slažemo se u puno stvari, ali hoću vam samo nešto, nešto reći. Ovo što ste rekli je točno, ali unatoč tome, unatoč toj snazi i javno zdravstvenog sustava i dopunskog zdravstvenog osiguranja bile su dvije perfidne najave poskupljenja police dopunskog zdravstvenog osiguranja, a od onih ljudi koji sami plaćaju njihov novac se prelijeva za plaćanje usluga koju su svi napravili. Razumijete? I unatoč tome što ti ljudi redovno plaćaju 1.407.000.000 kuna godišnje, unatoč tome traži se povećanje police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Zašto? Da bi se još više prelijevalo. Zašto? Svaki put zapamtite kad se tražilo povećanje i 2016. i 2018. i 2019. od tadašnjih ministara, svaki put je išla agresivna kampanja privatnih osiguravatelja na javni zdravstveni sustav, na javnog osiguravatelja sa ponudom jeftinijih polica za mlade i zdrave, a javnom osiguravatelju nek ostaju stariji, stari i bolesni. Neće, gledajte, privatni osiguravatelji rade, krše ustavno načelo jednakosti građana, ne daju ponudu za osiguranje starijih od 60 godina. Moraju je dati, 300 kuna, 200 kuna, moraju je dati. Oni ne smiju odbijati ljude po godinama života, a to rade. Ali meni je žao, ne želim nikoga uvrijediti, ali u Ministarstvo zdravlja po ovom pitanju u kontinuitetu dolaze ljudi iz privatnog osiguravatelja, a ja sam zagovornik kao i vi, solidarnosti među generacijama, kao temeljnog načela na kojem počiva razvijena Europa koja je očuvala i javno zdravstvene sustave i mirovinske sustave na temelju solidarnosti među generacijama jer nikad nisu svi istovremeno bolesni, nikad ne rade svi troškove i oni naši mladi koji su potpisivali potporu ovom zakonu su bili svjesni da time pomažu i kod osamostaljenja i kod ne povećanja police i kod toga što imaju svoju policu kod javnog osiguravatelja, su bili svjesni da i jednim dijelom doprinose i svojim očevima, majkama, bakama i djedovima da mogu pod istim uvjetima, pod istim uvjetima, po cijeni od 70 kuna mjesečno svi građani RH imati dostupno zdravstveno odnosno imati dostupnu zdravstvenu uslugu odnosno imati dopunsko zdravstveno osiguranje. Zar to nije bogatstvo jednog društva? Zar mi od onih koji redovno plaćaju prelijevamo za ono što država ne plaća? Zar mi smijemo to dozvoliti bilo u poziciji bili u opoziciji, bilo u udruzi, bilo u političkoj stranci? Mi kršimo zakone, jer Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju definira policu dopunskog zdravstvenog osiguranja kao namjensko izdvajanje građana točno za određene usluge u zdravstvu koje sada za vrijeme Covida-19 ne postoje ili su u najmanjem mogućem obimu. Prema tome, ljudi dajte mi ijedan valjan razlog zašto ovo ne bi učinili na ovoj višoj razini, na razini skoro do granice siromaštva. Da li postoji veći razlog, da li je postojao u svibnju 2018. kad je ovaj zakon otišao u proceduru sa potpisom odgovarajućeg broja zastupnika, u hitnu proceduru, da je tada postojao? Ne govorim o sada, nemojmo miješati situacije. Da li je postojao razlog? Nije. I nitko se nije imao pravo miješati u ovo. Nitko. Ni putem, ni samostalno, ni preko g. Bandića. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče, dozvolite još samo par riječi vezano uz ovaj zakonski prijedlog, čini mi se da ih je važno izgovoriti. Naime, i predsjednik Vlade, uvaženi g. Plenković je više puta ovdje u saborskoj govornici izrazio prezir prema svim populistima. Moram nažalost konstatirati da ovaj zakonski prijedlog koji je Vlada predložila pred neko vrijeme i usvojen u HS-u je zapravo premijer Plenkovića stavilo kao kralja populizma jer smo više puta naglasili da i iznosi i broj osiguranika koje će obuhvatiti taj Vladin prijedlog, nije točan. Ovdje, ovaj zakonski prijedlog je daleko bolji, počiva na realnim brojkama, ima realne temelji i u pravu je kolega Hrelja kad se govori da se ovdje radi o zamjeni teza. Dakle, kad je zakonski prijedlog došao u Sabor, nije bilo krize, bilo je novca, puna je bila državna blagajna, rečeno je, nema novca. Sad kad je kriza, usvaja se puno, zakon koji je puno manje zahtjevan, ali se lažno prikazuje da on otprilike će biti težak koliko je ovaj zakonski prijedlog danas koji imamo i kažete da će to biti za 200 tisuća ljudi. Ne možemo se drugačije to konstatirati, ne možemo se oteti dojmu da je riječ o jeftinom populizmu i da zapravo zakonski prijedlog koji je Vlada usvojila, ne odgovara istini i neće od njega koristi imati najveći dio siromašnih hrvatskih građana. Ali, jednu drugu stvar, jednu dimenziju bih htio naglasiti. Kad pogledamo Izvještaj HZZ-a, i upravo tu je, tu leži ključna stvar. S obzirom na ovu krizu koja je zadesila RH, možemo očekivati da će se situacija još više komplicirati. U svim dobnim skupinama, pazite, u svim dobnim skupinama, nezaposlenih u HZZ-u prednjače žene. U dobnoj skupini od 54-59 godina, to su dakle, naše buduće umirovljenice, najviše ima žena. One nemaju dovoljno, neće imati dovoljno radnog staža, one će, njihove mirovine će biti male i mnogi od njih će ispasti iz ovog cenzusa koji je Vlada predložila i usvojen u HS-u. Ovaj cenzus bi te žene spasio. Naravno, ne samo žene, ali kažem, u svim dobnim skupinama na HZZ-u prednjače žene. I druga stvar, obiteljske mirovine, evo podaci HZMO-a, državni tajnik ih sigurno zna. U skupini od 2000-2500 kuna gotovo 50 tisuća obiteljskih mirovina. U dobnoj skupini od 1000, pardon u skupini od 1500 do 2000 kuna još 31 tisuća. Dakle, 80 tisuća obiteljskih mirovina. Znate u ruralnim prostorima tko je korisnik obiteljskih mirovina? Pa upravo žene. Onog trenutka kad odlaze u mirovinu i one koje su ustale svako jutro u 5 sati na posao, neke su ustajale i u 4 ujutro, odradile radni staž, odlaze u mirovinu, znate što onda moraju napraviti? Moraju reći ja se odričem svojem mirovine. Uzimam 70% suprugove, opa, prelazi cenzus i još plaća do tada, po ovom cenzusu, po članu obitelji nije plaćala, ali onog trenutka kad uzima suprugovu mirovinu, prelazi cenzus 70% i plaća dopunsko zdravstveno osiguranje. Je li to pravedno? Upravo se ovakvim zakonskim prijedlogom nastoji ispraviti nepravde, da najsiromašniji ne nose teret zdravstvenog osiguranja jer svatko ima pravo na zdravlje, pa i najsiromašniji, a upravo su najsiromašniji izloženi najviše i na kraju krajeva i oboljenjima. I upravo i predsjednik Udruge umirovljenika u Slatini im je rekao, kaže, ja bih trebao primiti 3 terapije godišnje, ali su mi rekli da ne mogu, imamo pravo samo na jednu ili dvije, ne znam. Nije on jedini, on je rekao da je to njegov slučaj, ima puno slučajeva ljudi gdje ne mogu dobiti terapije jer nema dovoljno novca. Zdravstveni sustav je krcat mnogim problemima, tek ćemo i sad i nakon ove krize vidjeti, ali ovo su stvari, ovakvi pomaci su mogli biti, ublažiti te, da kažemo tako, simptome i zdravstvenog sustava. Žao nam je što vladajući nisu, nisu to uvidjeli, još se nadamo evo, do glasanja da će se to promijeniti, bilo bi izuzetno važno da se ovaj zakonski prijedlog i zbog budućnosti ovih umirovljenika koji su danas na HZZ-u i zbog budućnosti naših umirovljenika koji danas plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje, da se ovaj zakonski prijedlog usvoji. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja završno, uvaženi ... [[Govornik se ne čuje.]] ispričavam se, izvolite uvažena zastupnica Leaković, replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Žagar, da, upozorili ste na jedan problem koji se tiče žena i siromaštva i ne kaže se sa punim pravom da siromaštvo u starosti ima žensko lice i to je doista točno kada je riječ o tome da smo nepravedno, ne nepravedno nego smo diskriminirane zato što u slučaju dakle smrti partnera, recimo moramo birati između toga hoćemo li primati je li, svoju mirovina ili ćemo primati obiteljsku mirovinu i onda se naravno, na taj način, na neki način odričemo dijela onoga što smo zaradile i naravno, dijela onoga što smo godinama uplaćivale u mirovinski i zdravstveni fond. Prema tome, sigurna sam da bi i ovaj prijedlog zakona, kao i neki drugi prijedlozi zakona koje je HSU u ovom kontekstu predložila, a osobito se tiču žena. Čini mi se da se i u Saboru i u društvu i u svim strankama jako puno pozivamo na ravnopravnost spolova, na žene, na to da trebamo poticati dakle jednakost žena i muškaraca, kad se radi o konkretnim zakona, o mirovinskim zakonima, o zdravstvenom osiguranju i tome slično, ženama na tržištu rada, onda ne vidim da se to zapravo pretače u politike pa mi je izuzetno važno da ste [[Upadica: Vrijeme.]] i ovaj aspekt dali naglasak. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Leaković, naravno, sva istraživanja i podaci pokazuju da su žene manje plaćene u hrvatskom društvu. I ne samo u hrvatskom društvu, ali kod nas je to izraženo i upravo zbog tih manjih plaća, kasnije imaju manje mirovine i onda dolaze u situaciju da moraju birati. U pravilu su to žene i upravo iste činjenice. To pokazuju da žene su manje plaćene jel moraju birati najčešće 70% suprugove mirovine koja je veća od, od ovoga njihove mirovine. Ista, ista je stvar ovoga, nisam to spomenuo u raspravi, dogodi se kad u ruralnim prostorima je tako, zašto je tako neka liječnici kažu, u pravilu su žene te koje duže žive i onog trenutka isto se cenzus dijeli na dvoje, na bračne partnere onoga trenutka kad supružnik premine, najčešće je to kažem muški član obitelji, žena ostaje sama, sad više se ne dijeli na dvoje nego ona automatski prelazi cenzus. Troškovi su isti, grijanje, struja, svega i kažem da ovaj zakonski prijedlog upravo se tiče i, i ravnopravnosti žena u hrvatskom društvu koje su izložene, pa evo u zadnje vrijeme sve više, sve više nasilja.
Hvala. U ime predlagatelja završno uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Svima se od srca zahvaljujem na raspravi o ovom zakonu. Zahvaljujem svim onim zastupnicima, a njih ima 58, a između njih i 14 onih koji su u parlamentarnoj većini, koji su stali, dali potpis potpore ovom zakonu, kao zahvaljujem i onih 50 753 potpisa građana svih dobi na podršci ovom zakonu. Žao mi je da to Vlada nije uočila, jako mi je žao, iz jednog razloga jer to građani RH trebaju. I točno, stojim iza onih riječi koje sam reko da ću svaki projekt Vlade podržati ako to ima smisla i ako je to u određenom, u nekim normalnim okvirima, a ne u dampinškim okvirima, nije to moralo bit ovoliko kolko smo mi tražili, moglo je biti i 100,00 kn manje, ali ne 47,00 kn i 61,00 kn. Mogli ste uzet ovaj zakon i prepisati kad su mi već rekli da je mehanizam koji je u ovom zakonu usklađivanja dobar. Mogli ste, mogli ste uzet, mogli ste slobodno uzet ovaj zakon i reć Vlada će učiniti bolje i provodljivije. Mogli ste, ali niste. Nego su se neki akteri uključili koji danas prozivaju zastupnika HSU-a kao i neki zastupnici zašto nije podržo 47,00 ili 51,00 kn povećanja. Gospodo, ne ide to tako. Politika, naši je građani doživljavaju kao vrlo loši, odijoza neki imaju, odijozu prema ovom poslu i sve, ali ja želim nositi barijak časnih zastupnika koji pomažu svojim građanima i zato ću se zalagati za ovakve, za ovakve procese. I znate, oni koji me danas prozivaju da su u svibnju prošle godine kad je upućen prijedlog zakona, dali podršku ovom zakonu, ja vam tvrdim da bi zajednički imali prosvjede i danas bi imali ove cenzuse. Ja vam odgovorno to tvrdim, ali nisu se htjeli slikat jer misle da je Nacionalno vijeće za umirovljenike i starije osobe jače od hrvatskog parlamenta, da oni imaju pravo svi diktirati političarima što da rade i da političari su na botun, da imaju njih slušati. Političari u HS, parlamentarni zastupnici izlaze svake 4.g. na izbore, točno se zna kolko je dobio ko preferencijalnih glasova, kolko ima podršku građana, imaju pravo i obavezu slušati sve građane i sve udruge, ali imaju pravo i razmišljati o svim dokumentima, o svim aktima koje je donijela Vlada, koje je donio ovaj sabor da se oni provode. Strategiju borbe protiv siromaštva RH je dokument Vlade, dokument sabora, on se mora poštivat, on se mora oživotvoriti, on je mrtvo slovo na papiru. Ovo, što nosi ovaj prijedlog zakona bi bio prvi od jakih i velikih iskoraka prema zaštiti građana od siromaštva. Dug je put do stvarne zaštite građana od siromaštva. Dug je put, ali svaki put počinje baš sa prvim korakom. Ovaj je korak ispod mjere i ispod potrebe hrvatskih građana taj prijedlog zakona koji je predložila Vlada i koji je saborska većina prošli tjedan usvojila. To je premali korak u odnosu na potrebe građana, a mogo je bit ovaj da su čelnici udruga iste svijesti, istog stupnja svijesti kao što su bili i njihovi prethodnici s kojima sam kao predsjednik HSU-a izvrsno surađivao. Svaki smo prijedlog koji smo mi uputili prethodno raspravili, pogledali i rekli kako ćemo odigrati, ko će kome dati potporu. Nažalost, toga više nema, neki drugi čelnici, ja sam stalno isti i nisam ohol, ponizan sam prema svima vama. Spreman sam vam objašnjavati kako stoje stvari do iznemoglosti. Možete mi se smijati, možete mislit da sam budala, ali iz poštovanja prema tim građanima sam spreman govoriti danima, satima, tjednima, kako god hoćete, ovdje u HS jer mi je to posao. Boriti se za visoko postavljene ciljeve, ne prodati se za šaku riže, ne prodati se za jednu fotografiju sa premijerom, a imo sam i takvih situacija da kad smo došli u pregovore svojevremeno da su se neki šteli slikat sa premijerom. Ljudi, dosta tog klijentelizma, dosta prodaje za sitne pare. Umirovljenici razmislite nemojte da vas itko kupuje, zaslužili ste puno više nego, nego što imate i vladajućima samo želim poručiti, nemojte se praviti da nešto činite nego to stvarno i učinite. Počnite se već u ovom mandatu koji je na izdisaju boriti protiv siromaštva jer strategija vam je mrtvo slovo na papiru. Hvala vam najljepša, hvala svima koji ste sudjelovali u raspravi i onima koji se ne slažu s ovim jer su mi dali priliku da pokažem i snagu argumenata i volju da branim svoj prijedlog, prijedlog zakona. Nije suština da smo svi istomišljenici, nego je suština u tome da argumentima raspravljamo o onome što je, što je na stolu. To je suština parlamenta, to je suština parlamentarne rasprave. Za takvu vrstu rasprave se nikad neću umoriti, a za klepetanje o prošlosti hoću, ne želim u tome više sudjelovati. To je gubljenje vremena i gubljenje energije. Hvala vam lijepa.
Hvala uvaženom zastupniku Hrelji. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 643, zastupnik Silvano Hrelja je predlagatelj. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju kojeg ne podržava Vlada, ni saborska radna tijela, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je rezultat 51 za, 5 suzdržanih i 70 protiv, dakle zakon nije dobio dovoljan broj glasova i nije donesen.
Slijedeće točka je: Prijedlog Zakona o transparentnosti troškova o obavljanju javne dužnosti, prvo čitanje, prijedlog zakona broj 658 Predlagatelj je MOST nezavisnih lista na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. U ovom sazivu sabora uputili smo puno zakonskih prijedloga, većina su se ticala poboljšanja položaja naših građana, ali i borbe za transparentnost jer smatramo da je transparentnost jedini alat u borbi protiv korupcije. Jedino transparentnošću možemo smanjiti i suzbijati korupciju u hrvatskom društvu. To smo pokazali kao Klub MOST-a u više navrata i kada govorimo o prošlosti o kojoj je govorio kolega prije mene i tu nam je potrebna transparentnost. Zato smo ako se sjećate u onom prvom odnosno u da u prvom, u drugom sazivu u ovom zapravo sazivu sabora, ali dok je još bila vlada MOST-a i HDZ-a prije nego što je Božo Petrov dao ostavku na mjesto predsjednika sabora natjerali ovdje zastupnike da glasuju o Zakonu o arhivima. Time smo željeli zaključiti priču o prošlosti, tu lustraciju koju svi toliko zazivaju u hrvatskom društvu jedino je moguće ako otvorimo arhive. I to smo napravili, natjerali smo vas da o tome glasujete. Kada su arhivi otvoreni, što ste napravili, nakon što je MOST izašao iz vlade kada su izašli dosje nekih vaših visokopozicioniranih članova zapravo glavnih savjetnika premijera Plenkovića, poput Vladimira Šeksa za kojeg se pokazalo u konačnici da je bio suradnik UDBE znači pod kodnim imenom Kolega odlučili ste ovdje zatvoriti arhive. Danas imamo sličan pokušaj. Prije nego što raspustite ovaj sabor, želimo da, ne možemo donijeti zakon, ali ga možemo barem uputiti u drugo čitanje, pokazati spremnost da ovaj akt ovdje koji je pred nama bude možda u drugom sazivu odnosno u novom sazivu Hrvatskog sabora donesen. Tiče se transparentnosti troškova kod obnašanja javnih dužnosti. Sličan registar, jer to bi bio nekakav svojevrstan registar troškova imaju Kanada i Irska. Ja sam imao nekoliko konferencija za medije po pitanju ovog našeg zakona kada smo ga prvi put upućivali u proceduru i tu sam novinarima u novinarskoj sobi na ekranu prikazao kako taj registar izgleda u Kanadi. Stvari su vrlo jednostavne. Svako tijelo za svoga dužnosnika, ako je to npr. evo uzet ćemo grad Sinj, znači službe grada Sinja za gradonačelnicu Sinja sve njene troškove objavljuju u tom registru, svatko je zadužen objavljivati, zakonom je zapravo obvezan, objavljivati troškove za svoje tijelo ili instituciju. I svaki građanin utipka ime Sandre Križanac i izađu svi njeni troškovi, za svaki, za svaku pojedinu stavku. Dakle, ako se radi o reprezentaciji o nekakvom ručku, izađe stavka znači ručka, namjena zašto je išla s određenom osobom na taj sastanak ili ručak i račun koji potkrepljuje taj trošak. Time bi se posao i javnosti da propituje troškove ali i novinarima, medijima znatno olakšao. Pa sjetite se one afere „špic papak“ ovaj bivšeg ministra Tolušića, mi bismo znali gdje je on bio, gdje je išao, je li bio u Zemunu ili nije bio u Zemunu, ne bismo imali ovaj onu, onu, ne bismo imali ovaj onu operaciju zapravo SOA-e, gdje je SOA utvrđivala radi li se o ministru Tolušića na temelju oblika cipela ili se ne radi, tako da bi sve bilo, da ovako sad izgleda ovaj smiješno, ali nije smiješno, dakle puno toga bi bilo transparentnije i puno bi i mediji i javnost mogli saznati na temelju, na temelju jednog ovakvog registra. Dakle, radi se o svim troškovima koji nastaju tijekom obnašanja javne dužnosti. I kada govorimo ovdje o Hrvatskom saboru, koji je omražen u hrvatskoj javnosti, ja ne znam jeste li vi kolege zastupnici svjesni da je ovo jedna od transparentnijih institucija po tom pitanju jer svi naši troškovi su javno, javno objavljeni tako da ovaj zakon u tom smislu što se tiče samih saborskih zastupnika ne bi nešto previše promijenio osim što bi sve bilo na jednom mjestu i saborski zastupnici i gradonačelnici i župani i ostali, ostali dužnosnici. Evo, Miro, Mito pokazuje ovdje i na potpredsjednika HS Antu Sanadera ovaj vjerojatno misli na, vjerojatno misli na Splitsko-dalmatinsku županiju i troškove koji se događaju u Splitsko-dalmatinskoj županiji ovaj tako da, da u tom smislu bi sigurno došlo do povećanja transparentnosti za ta tijela, za županije, županijske ustanove i, i ostalo. Ja ne bih ovdje trošio vaše vrijeme, zakon je jednostavan, zakon ne zahtjeva velika novčana sredstva i zapravo aplikacija koja bi bila potrebna za to vrlo ju je jednostavno izraditi. Kanada to ima, zapravo uspostavljeno na način da se taj registar ili ta aplikacija nalazi na web stranicama Ministarstva financija. Ne predlažem da to bude uređeno na takav način, to može biti i na posebnoj web stranici, dakle pitanje je sad samo tehničke, tehničke provedbe, ali su stvari vrlo jednostavne, ne bi trebalo zapošljavati nove ljude jer bi, znači ljudi u tim ustanovama i institucijama bi bili zaduženi kad nastane određeni trošak da to unesu i evo ja očekujem ako ništa, budući da je ovo zapravo zadnji ili predzadnji tjedan ovog saziva sabora uvjeren sam kada bude glasovanje da ćete ovo podržat, ništa vas ne košta, prvo je čitanje, ovaj nećete posebno, ovaj nećete pridonijet tome da troškovi političara budu vidljivi jer je tek prvo čitanje, al ćete pokazati jednu namjeru i spremnost da se to napravi. Po objavama vidim da ljudi ovo podržavaju, da žele da se troškovi političara objave na jednom mjestu i evo, očekujem vašu podršku. Oporba je stala iza ovog zakonskog prijedloga. Vidio sam da su neki i iz vladajuće većine, ono budući da je kraj saziva bili spremni dati potpis, ali ono malo su u strahu, pa evo vi ih iz najjače stanke u vladajućoj koaliciji ohrabrite i podržite ovaj zakonski prijedlog. Pokazat ćemo da se ničeg ne bojimo. Uostalom kad je Vlada donosila ove mjere za pomoć gospodarstvu svi su tražili da se javno objavi ko je dobio te potpore, a onda zašto ne bismo i na drugoj strani. Ajmo mi političari vidjet, nama građani uplaćuju taj novac kroz poreze, prireze, davanja, idemo vidjet kako ga mi trošimo. Hvala.
Hvala zastupnik Grmoja. Ima nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala. Dakle, poštovani kolega Grmoja, ja ne vidim niti jedan razlog zašto ne bi ovaj zakon podržali. Mi smo uvijek imali neke razloge zašto se oporbeni zakoni ne podržavaju od toga da iziskuje dodatna proračunska sredstva, ovaj zakon ne iziskuje nikakva proračunska sredstva, da je u pripremi neki novi, dakle zakon, nema nikakvog razloga da u ovoj krizi koja nam slijedi gdje će biti redovi pred pučkim kuhinjama, građani ne znaju na što se troši njihov novac. Evo, imamo ovdje g. državnog tajnika koji dolazi iz Like, dakle tamo je janjetina popularno jelo i ovaj ja mislim da bi građani trebali, dakle znati da li se tamo događa janjocid što se tiče političara i da li građani uopće žele da političari troše na taj novac?
Hvala. Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala. Poštovani kolega Sladoljev, apsolutno se slažem. Dakle, građani su posebno osjetljivi na troškove političara, na rasipanje njihovog novca, ja bih rekao da je to njihov novac jer je to novac koji oni uplaćuju kroz poreze, prireze i davanja. Državni tajnik nije iz Like, ali je iz te županije Ličko-senjske, tako da ovaj, a znamo da se i tamo i tamo se svašta događalo i svega je bilo, doduše sad je sukob frakcija ovih HDZ-ovih, pa je vjerojatno malo i veća kontrola jer postoji strah da, da se međusobno ovaj ne prozovu i sukobljavaju, možda se sada možda nešto manje troši.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Pa kolega Grmoja, svašta tu ima. Transparentnost, čak jedan naš kolega, jedan ga je ugostitelj tužio da je pojeo stado i po janjaca zajedno sa ... [[Govornik se ne razumije]] Tako da ono što se tiče, evo samo moje Splitsko-dalmatinske županije, jel dosad su imali mir, bio je to … [[Govornik se ne razumije]] mir je bio. Kad sam se ja pojavio onda su ojačali piar službu, pa su tu zaposlili 3-4 novi, a ti u piaru više troše za kremu nego ja za, za šminku za se, nego ja za, za, za hranu mjesečno. To samo govori kolko ulažu u nešto što nije potrebno. Da bi obranili neobranjivo oni troše novac na razinama, poglavito županija, da niko nikad neće doznati ne otvori li se javno i transparentno i da bude obavezno zakonski. Ako se nama saborskim zastupnicima s pravom građani znadu naše troškove, koji je razlog da ti lokalni tj. i regionalni ovaj čelnici i njihove strukture ne objavljuju te podatke? Evo, hvala.
Odgovor na repliku.
Dakle, što se tiče tih troškova županija, to je, to je sad posebna priča troškova na piar, svi znamo koliko nažalost i određene jedinice lokalne samouprave, a i jedinice regionalne samouprave, županije, troše na medijsko oglašavanje. To je jedna druga priča i naravno da o tome treba govoriti, ali ovdje govorimo prvenstveno o troškovima dužnosnika i ovim zakonom bi se to učinilo puno transparentnijim, a samim time bi onda pazili i kako troše novac. Vidjeli smo i po primjeru nekih gradova koji su uveli znači javno objavili cjelokupan proračun, sve stavke, da je samim time onda i nekako kontrola javnosti puno veća, onda i sami dužnosnici paze na koji način novac troše. Tako da ovaj zakon je zapravo jedan mali koračić u tom smjeru, ali svakako potreban i što je rekao kolega Sladoljev, ništa nas ne košta.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, skromno vi kažete, ma ovo je odličan zakon. Vjerujte mi da bi većina, 90% dužnosnika podržalo ovaj zakon. . / . Podržalo ovaj zakon-tako završi Profesor, mislim da je geografije i još jednog djela, ne znam, moj kolega Bračun, u Novoj Bukovici načelnik općine, radi na 2 dvije škole, načelnik je općine, on je tzv. volonter, dobio je naknadu 2500 kn, nema on kartice, nema on službeni auto i tako, ja vjerujem da u RH postoje puno takvih općina, načelnika općina pa čak i gradonačelnika koji ne troše novac. Neka se zna oni koji troše, kako ga troše i zašto ga troše. I oni koji imaju, koliko ko ima naknadu, koliko ima ko plaću, ko je volonter, ko nije. Neka se to zna, to bi bilo baš dobro i vjerujte da 9 od 10 načelnika općina sigurno a možda i gradonačelnika bi bilo za ovaj vaš zakon.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
Slažem se s time da bi sigurno i ovaj zakon utjecao na to da zapravo ne postoji ona nekakva percepcija da su svi isti. Nisu svi isti, nisu svi isti ni ovdje u Hrvatskom saboru, nisu ni svi lokalni gradonačelnici i načelnici isti, nisu svi ni župani vjerojatno isti, dakle treba se odvojiti žito od kukolja, ovaj zakon ide u tom smjeru, zapravo da natjera one koji se neodgovorno ponašaju prema proračunskom novcu da to prestanu, a oni koji se ponašaju odgovorno, da ih se i pohvali, nemam ništa protiv toga, svakako.
Hvala. Slijedeća replika, uvažena zastupnika Leaković.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Grmoja, vi ste izrazili nadu kao i sve ostale zapravo ovi koji su govorili do sad kolege je li, da će se ovaj zakon usvojiti ali recimo hipotetski, tko bi to i zašto mogao biti u Hrvatskom saboru protiv ovakvog zakona? Sigurno ste i o tome razmišljali, imate odgovor na to pitanje a drugo je zapravo vezano za ono što ste na kraju rekli, a to je da je hrvatska Vlada transparentno objavila kome je od poslodavaca dodijelila potpore za radnike, to je djelomično točno, dakle jest objavila jedan dakle popis poslodavaca u nepretraživom formatu,dakle transparentnost sa zadrškom. Bilo je vrlo teško pretražiti i vidjeti tko je zapravo dobio te potpore dok jedna nevladina organizacija to zapravo nije učinila dostupnim hrvatskoj javnosti na pravi način. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
To sam i rekao u raspravi da mi imamo sada i određenu transparentnost za pojedina tijela, spomenuo sam Hrvatski sabor ali nemamo na jednom mjestu pregledno sve troškove a ovdje bi se objavilo znači svi troškovi dužnosnika, članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave, to su svi vijećnici u županijama i u gradovima i općinama, pročelnici upravnih tijela jedinica lokalne i područne samouprave, predsjednici i članovi uprava trgovačkih društava koji su u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave te predsjednici i članovi uprava trgovačkih društava koji su u većinskom vlasništvu tih trgovačkih društava, ravnatelji ili direktora ustanova, agencija i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima kojima je osnivač jedinica lokalne i područne samouprave. Znači bi bio obuhvaćen sa ovim zakonom jedan široki spektar ljudi odnosno dužnosti i dužnosnika.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Grmoja, rekli ste da glasujemo za ovaj zakon i time pokažemo da se ničega ne bojimo. Mi se ničega ne bojimo i to smo pokazali donošenjem i usvajanjem brojnih drugih zakona jer ne postoji podatak do kojeg ne može doći bilokoji naš građanin ili novina koji želi znati ili putem izvješća ili putem Zakona o pravu na pristup informacijama.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
Poštovana kolegice, to je laž. Znači vi niste laž ja vjerujem izrekli namjerno, ali to je laž da svaki građanin može doći do podataka. Ja kao saborski zastupnik, predsjednik trećeg kluba po snazi u Hrvatskom saboru, član antikorupcijskog vijeća Hrvatskog sabora, već 2 g. ne mogu doći do putnih naloga u Australiji koje je napravila znači gđa. Loreta Bertoša Kušen, zbog kojih je diplomat Damir Sabljak, otac dviju djevojčica jer je razotkrio korupciju u veleposlanstvima, udaljen iz službe i to sam jutros ovdje problematizirao, ako ja ne mogu do toga doći koji sam već postao i sam sebi dosadan sa tom temom ali zbog tog čovjeka kojem sam obećao da ga neću napustiti, ne odustajem od te teme, ponašam se kao pitbull, znači kako može običan hrvatski građanin? Ne mislim običan, svaki čovjek je jednako vrijedan ali građanin RH.
Hvala. Slijedeće su rasprave, a pardon, izvjestitelji odbora? Nema nikoga od izvjestitelja odbora. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti i dati mišljenje? Uvaženi državni tajnik Darko Nekić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike. Dakle, Vlada RH očitovala se u svom mišljenju da ne prihvaća ovaj prijedlog zakona i u nekoliko rečenica ću pokušati izložiti evo zašto Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog zakona. Dakle, u odnosu na prijedlog zakona kojim se predlaže ustrojiti Registra troškova koji nastaju u obavljanju javnih dužnosti, Vlada RH ističe da je materija koja obuhvaća prijedlog zakona a koji se odnosi na objavljivanje dužnosničkih poslova te na prema navodima predlagatelja, javno i transparentno trošenje proračunskog novca, već uređena proračunskih, poreznim i računovodstvenim propisima kao i propisima o pravu na pristup informacijama te propisima koji uređuju sprječavanje sukoba interesa. Vlada RH smatra također da je transparentnost u trošenju javnih sredstava jasno uređena proračunskim propisima, prije svega znači Zakonom o proračunu i Zakonom o fiskalnoj odgovornosti posebno imajući u vidu činjenicu da je zakonodavnim okvirom propisana i objava godišnjih financijskih izvještaja jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave, proračunskih i izvanproračunskih korisnika Državnog proračuna i proračuna lokalne i područne odnosno regionalne samouprave na internetskim stranicama, a u kojima su iskazani i podaci o rashodima za službena putovanja i podaci o rashodima za reprezentaciju. Kad je riječ o ovom dijelu koji se odnosi na propisivanje obveze Ministarstvu financija da odgovara za vjerodostojnost evidentiranja unesenih podataka u ovaj novi registar koji vi predlažete Vlada RH ističe kako Ministarstvo financija ne bi moglo biti odgovorno za vjerodostojnost navedenog evidentiranja budući da je prethodno navedenim proračunskim propisima jasno određeno da je čelnik jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave i proračunskog korisnika odgovoran za zakonitost, svrhovitost, učinkovitost i ekonomično raspolaganje proračunskim sredstvima. Vlada također smatra kako registar koji se predlaže ustrojiti navedenim prijedlogom zakona nije svrhovit s obzirom da su podaci koje bi sadržavao već sada javno dostupni. Također Zakonom o sprječavanju sukoba interesa je uređeno sprječavanje sukoba interesa između privatnog i javnog interesa u obnašanju javnih dužnosti te su uređeni obveznici postupanja prema odredbama znači ovoga zakona. Zaključno, znači Vlada smatra kako postojeći propisi omogućavaju dostupnost te propisuju obveznu transparentnost informacija u vezi s troškovima obavljanja javnih dužnosti kao što propisuju i obvezu dužnosnika za transparentnim djelovanjem. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu, a Grmoja, ispričavam se, replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani državni tajniče, netočno je da sadašnji propisi omogućavaju ovakvu transparentnost. Da je to istina ja bih sada ovdje dok sjedim sa svoga mobitela utipkao ime Lorete Bertoša Kušen i dobio putne naloge koje tražim 2 godine. Dakle, odbacite ovaj zakon, recite bojimo se transparentnosti, bojimo se toga da sve bude javno vidljivo, ali nemojte me ovdje pored moje još uvijek ja se nadam zdrave pameti, zdrave logike i očiju varati da mi je to sada dostupno kad nije.
Odgovor, uvaženi državni tajnik Nekić.
Ja ću pokušati evo sa ovog ovdje mjesta, dakle ja sam u svom izlaganju iznio znači razloge zbog kojih Vlada ne prihvaća zakon, ali dodao bih još jedan, a to je da upravo ovo što ste vi rekli će biti dostupno za nekih 6 mjeseci do godinu dana da ćete upravo sa svog mobitela kad zaživi projekt znači Centra dijeljenih usluga i digitalizacija koji sada provodimo imat tu mogućnost. Znači, Vlada je izgradila zakonodavni okvir, a kad završimo projekte digitalizacije imat ćete tu mogućnost znači bez ikakve promjene zakonodavnog okvira. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Prvi je klub prijavljenih zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Vlade, Klub MOST-a je predložio znači nešto šta je sasvim normalno i kolega Grmoja je kao predlagatelj, u ime predlagatelja Kluba MOST-a iznio jednostavno argumente da se to u drugim državama vrlo lako vidljivo i da to treba zakonskim okvirom tj. zakonskim normama propisati, a nikako se pozivati kao što radi ovde predstavnik Vlade na digitalizaciju za godinu 2, 3, 5 jel jednostavno mislim da u ovome trenutku ako itko poduzima sve protiv digitalizacije, protiv elektronskog glasanja, protiv onoga svega, dogodio se Covid virus onda se odjednom počeli sve digitalizirati, više ne triba pečati, ne triba ništa, a u biti ste grobari transparentnosti, a to je dokaz ne samo šta ne prihvaćate ovaj zakon, nego i po pitanju, a vi to vrlo dobro znate referendumskih inicijative koje su netransparentno poništene, volja naroda, 400.000 ljudi je skupilo potpise i da ste taj problem tada riješili, da ste dali narodu da glasa, vi ste pljunuli, Vlada Andreja Plenkovića, Milorada Pupovca, Vrdoljaka i Milana Bandića je pljunula 400.000 ljudi koji su skupili, u lice, 400.000 ljudi koji su skupili potpise da imamo nešto transparentno. Evo, kod izbora zastupnika u Hrvatski sabor, da li će to netko od nas kolega i kolegica glasat za to i ne prihvatiti ili se ne slaže s tim načinom to je druga stvar, al je činjenica da vi više ste nabacili blata o netransparentnosti protiv digitalizacije, protiv volje naroda nego bilo tko i toga ste vi svjedoci. Pa mi smo ovdje glasali kad govorimo o transparentnosti, mi smo ovdje glasali protiv referenduma tj. većina bez da smo imali dokaze nevažećih potpisa koje ste rekli da ima 40.000. Da smo mi dobili, mi nismo dobili tu mogućnost i vi govorite da ćete se vi za pola godine transparentno iznit troškove, vi ćete iznit 20 županija transparentno troškove, pa to je vaša sisa koju sisate jel vas nema bez toga uvaženi predstavniče Vlade. Vi ste toga svjedoci, vi to vrlo dobro znate. Prvi korak da bi bilo sve transparentno, mi moramo najprije narodu pogledat u oči. Ja dolazim iz Sinja i imam putne troškove, možda najveć al se zna da sam danas bio u saboru, da sam svaki dan u saboru, da sam aktivan zastupnik, da predlažem, trudim se, koliko neka kaže narod, dao sam sve od sebe koliko sam moga. Jesam li više, možda jesam, možda nisam, a o tome će netko drugi suditi. A zašto to mi ne bi u županijama mi znali javno? Pa tko su oni, još te im prinili 52 ovlasti, 3 miseca smo raspravljali ovdje da im prenesemo ovlasti i još veći proračunski proračun. Oni su faraoni, jel kužite šta ste vi napravili? Znači, županija vam je protočni bojler od centralne države prema lokalnoj samoupravi, prema, do Vrlike. To je taj novac do Vrlike di nema više ljudi, nažalost zbog ovakve politike koju imamo netransparentne. U protočnom bojleru ono šta bi trebalo prispiti za zdravstvo u Vrlici, u Otoku, u Sinju, u Gorskom Kotaru, u Omišlju, nije bitno di, završi u protočnom bojleru, ali punom kamenca. I šta sad? Kamenac netransparentno sve do boli. Da ne govorimo ne samo o političarima nama zastupnicima šta triba bit javno i transparentno, nego da ne govorimo o transparentnosti tih institucija koje su zakočile razvoj RH, 2/3 RH stoji. Koncesije na pomorsko dobro, evo kolega Sanader zna, koalicijski partner njihov u županiji, kolega je Sanader predsjednik Kluba HDZ-a, ja sam predsjednik Kluba vijećnika MOST-a, on je mora dat članu obitelji Bene, koalicija Bene, da bi imali ruku doli u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Znači, naše plaže, plaže ili primjer vam govorim o transparentnosti kad govorimo i ovo je jednostavno, kolega Grmoja je reka triba to objavit i nek se zna. Imate primjer u Otoku bili par izbori, sinjskom Otoku, dalmatinskom i bili su lokalni izbori i izgubili se izbori i zamjenik načelnika općine koji je izgubio u HDZ-u je veterinar čovjek po struci, sve okej. Međutim, kad je izbio, izgubio izbore nisu ga imali di stavit, pa ga stavili za direktora građevinske firme u vlasništvu županije, poznate jedne tvrtke Cetina koja je imala brend 50-60.g., naravno da je dovedena na dno. Jedna niskogradnja bila je renomirana tvrtka sa kvalitetnim ljudima, strojevima i vrlo je obuhvatne teške poslove radila na brojnim, zahtjevne poslove na cijelom području ne samo Dalmacije, nego RH. I naravno ko će dobijati sad natječaje za aglomeracije, vidimo da se dižu cijene kad su uništene tako naše tvrtke. Ništa vam drukčije nije ni kod imenovanja, transparentnog imenovanja. Izgubiš izbore za gradonačelnika Omiša, budeš dobar sa Antom Sanaderom, lako je samo budi za nj, nikakav problem bit direktor doma za starije i nemoćne. I sad nas doli naravno Beroš, ekipa cila, slike, televizija, umire se, držte se, ostanite doma, svi doma, skučili se svi ljudi, boje se, viče Beroš nemojte dozvolit da do 25.-og nam uđe u staračke domove u, di su nemoćni i ono baš virus opla i kaže čovik, direktor staračkog doma g. Škaričić, evo 10 dana su imali nekakvu temperaturicu njijzi 15-ak malo eskaliralo i šta ćete sad. Znači, nije samo transparentnost, ja sam za to da se objavi transparentno, nego je problem pošto vi dolazite iz tog segmenta iz ministarstva da mi kad razgovaramo o transparentnosti onda lokalne samouprave bi naravno morale objaviti koliko npr. je do sad kamena temeljaca il za iste projekte ovaj otvoreno? Ja ih znam dosad, evo ja ih mogu nabrojat. Zato ja sad prije svakih izbora postavim sva kamene temeljce da se ovi ne bi velike troškove za janjocide jel svi su janjocidi, tako maloprije neko pita za ovaj janjetinu u, u, kolega Sladoljev u Lici, pometeno je to kolega Sladoljev. Kad budete prolazili Likom pomeli su oni umjesto da su poticali janje ovaj razvoj poljoprivrede i stočarstva oni su to braco pojili i janje i majke im bez ikakvog problema, niti ko vidi kako je plaćeno, nit je plaćeno, pa mi je čak bilo smišno kad sam vidio da jedan kolega zastupnik, on je načelnik općine, ne mogu se sjetiti imena, nije često u sabornici, iz moje izborne jedinice, nije nešto aktivan, al uglavnom iz Zadarske županije, da ga je tužio ugostitelj da mu je pojio stado i po ovi janjaca, mislim to je službeni podatak, stado i po janjaca, da je to janjocid bio neograničen. To je bila, mislim, neću reć da je za u Hag, ali to je bilo ajme i da je to u sudskom sporu. A ne znam, ne mogu se sititi imena, ovdje je on, načelnik je Jesenica jel, ne znam, ne mogu se sititi imena jel nije aktivan čovik, ne mogu se ja sitit svih zastupnika kad ja od 150 nisam vidio nego 15-tak u ove 4.g. osim kad je glasanje. Znači, nije problem više u meni. I zamisli, poist stado janjaca i, i, i roditeljim. Znači, nestalo u tome kraju di ih se trebalo gajiti, znači to je i tamo prema paškom dijelu janjetinu oni su satrali i sad na sudu. Pa čemu služe onda te općine, mislim na koji to način funkcionira, unište ugostitelja bez veze, uništio toga poljoprivrednika koji se bavio stočarstvom. Znači, to su nemile štete na tome području. Al uglavnom, malo sam bio … [[Govornik se ne razumije]] , ali transparentnost je vrlo bitna. Međutim, evo ja sam danas razmišljao o nečem što je vrlo bitno u 21. stoljeću zbog sporosti, neučinkovitosti, zbog toga šta se ovisi o županima, o ovom, pa kad vidim 800 000 hektara zemlje nepodijeljeno, znate koja je tu netransparentnost? 20 puta smo minjali Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Ja sam čak predložio zakon u hitnu proceduru, još ga nije dalo premda bi to tribala bit mjera da se podili poljoprivredno zemljište, da se zaori poljoprivredno zemljište. Samo u mojoj Dalmaciji, 20 000 hektara zemljište je neobrađeno, u Dalmaciji govorim, 20 000 hektara. Moglo bi raniti, moglo bi raniti, moglo bi hraniti 11 milijuna ljudi. Mogu ja kao predlagatelj isto, nemojte voditi brigu, niste me se riješili ako ste mislili da ste me se riješili, zalijte tako iza janjetine doli isto.
Slijedeća rasprava je, a u ime predlagatelja uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Sjetio sam se jedne situacije zbog koje moram reagirati. Državni tajnik je rekao da je zapravo sve sada dostupno i onda sam ja se uhvatio ovog slučaja o kojem uvijek govorim, a nisam se sjetio možda jedne od većih afera ove Plenkovićeve Vlade. Sjećate se slučaja „Helsinki“ dakle, Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa je obustavilo postupak, reklo da je premijer povrijedio načelo obnašanja javne dužnosti ali da postupak ne mogu nastaviti jer nisu dobili dokumentaciju. O čemu mi govorimo? Dakle, sadašnji propisi zapravo onemogućavaju i javnost i medije, a što je najgore i institucije hrvatske države koje bi trebale provjeriti je li netko u sukobu interesa ili nije jer tak može reći kao što je rekao premijer Plenković, neću dostaviti dokumentaciju. I tu nije samo premijer Plenković, dakle tu je više istaknutih vladinih dužnosnika i dužnosnika ili političara HDZ-a. Dakle, tu se radi, evo sad ću naći o premijeru Andreju Plenkoviću, o Davoru Božinoviću potpredsjedniku Vlade i čelnom čovjeku stožera za civilnu zaštitu, predsjedniku sabora Gordanu Jandrokoviću, potpredsjedniku sabora Željku Reineru, glasnogovorniku Vlade Marku Miliću, bivšem ministru Tomislavu Tolušiću, Lovri Kušćeviću i Nadi Murganić. Znači, protiv njih nije pokrenut postupak zbog nedostavljanja potrebne dokumentacije povjerenstvu, jer povjerenstvo nije moglo utvrditi relevantne činjenice. Dakle, evo vidite da nije dostupno. Da je dostupno onda bi na ovoj aplikaciji bilo objavljeno znači tko je išao i kada u Helsinki, karta avionska, ako se išlo sa vladinim zrakoplovom onda bi pisalo da se išlo vladinim zrakoplovom, u koju svrhu, u stranačku ili ne bi moglo biti u stranačku nego bi moralo biti ovaj u svrhu vladinih poslova, ali očito su se tu spojili, spojile i stranačke i dužnosti vlade, a zapravo se radilo samo o skupu Europske pučke stranke i onda se to opravdalo nekakvim državničkim poslovima. Dakle, evo samo ovaj primjer pokazuje da nam je ova aplikacija odnosno ovaj zakon itekako potreban jer bi obvezao dužnosnike da sve učine javnim i transparentnim. Sada nemamo takvu obvezu i premijer Plenković može slobodno reći da ne želi dostaviti dokumentaciju i ovo je zapravo bio slom Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa i povjerenstvo je pokazalo nemoć jer premijer nije želio dostaviti dokumentaciju. Dakle, poštovani državni tajniče cijenim to što ste došli tu, pouzdano znam da je ministar Zdravko Marić odbio znači se uopće izjasniti o ovom zakonu jer je svjestan koliko je štetno biti protiv ovakvog zakona i ovo je dodijeljeno Ministarstvu uprave i vi ste ovdje poslani danas jer nije lako braniti nešto što je toliko logično i potrebno i što bi da smo normalna država svi podržali, a ne bi evo kolegica koju poštujem ovdje branila zapravo stav Vlade, a i sama je svjesna da je takav stav neobranjiv. Hvala.
Hvala. Imamo 2 replike. Prva je uvažena zastupnica Ahmetović.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pardon, kolega Grmoja potakli ste me da vas pitam, možete li zamisliti kada se jednom Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa ne želi od strane premijera dostaviti podaci, kako to izgleda kada običan građanin traži podatke temeljem prava na pristup informacijama. A državnog tajnika bih pitala, ma tko je povjerenik zapravo na pristup informacijama da odlučuje da li će dati to pravo ili neće dati građaninu kada on traži pristup na podatke o vlastitom novcu, o vlastitom novcu? Vidjeli smo kako građani imaju pravo na uvid kako se troše proračunska pričuva Grada Zagreba, ne samo nenamjenski nego na upravo tu reprezentaciju o kojoj mi danas govorimo i za koju želimo da građani imaju uvijek pravo na pristup.
Hvala. Odgovor, zastupnik Grmoja.
Poštovana kolegice, znači odgovorio sam bio već i kolegici kada je rekla da je to sada propisima omogućeno, sasvim je jasno da nije jer ne može povjerenstvo dobiti informacije i putne naloge, ne može antikorupcijsko vijeće Hrvatskog sabora, nisam samo ja tražio, tražio je i predsjednik Jovanović koji je predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje strategije suzbijanja korupcije, nismo dobili putne naloge za ova veleposlanstva, niti evo vidimo da je povjerenstvo dobilo. Dakle, običan građanin nema nikakve šanse dobiti nešto ako dužnosnicima, moćnicima nije u interesu da građani do toga dođu.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Pa dobro ste se sitili kolega Grmoja, Povjerenstvo za sukob interesa, dođe premijer, putuje po Helsinkiju s avionom ko da mu je ćaćin, nikakve obaveze, tamo stranački skupovi, Juncker, Tusk, ovi s kim je bio ja nemam pojima, sa svojim pajdašima koji apsolutno niti ih je briga za Hrvatsku, al bitno je da je on renomirani i on kaže cijeloj hrvatskoj javnosti, tko je taj to povjerenstvo, ja da dam, ja sam oslobodio Hrvatsku, ja sam temelj hrvatske države, ja sam zakon, iznad mene nema nikakvog zakona, koji sabor, koji Povjerenstvo za sukob interesa, ja sam, kakav Bog iznad mene, ja sam taj, ja imam manire, znam 4 jezika, znam vidite imam frizuru dobru, mlad sam, lip, smrša sam, šta taj narod oće, koga je brige? I to je dno dna hrvatske demokracije, čovjek koji se predstavlja najvećim demokratom je dno dna demokracije i poticatelj korupcije u, među političarima.
Odgovor uvaženi zastupnik Grmoja.
Slažem se oko Andreja Plenkovića, sve što sam o njemu mislio, to sam i rekao. On je zajedno sa predsjednikom Sabora zapravo mecena korupcije u hrvatskom društvu, zaštitnik korupcije u hrvatskim veleposlanstvima i to sam dokumentirano dokazao, to nisu paušalne tvrdnje i lažne optužbe, kako tvrdi predsjednik Sabora. Ja imam dokaze da štite korupciju u našim veleposlanstvima, a da čovjek koji bi u svakoj normalnoj zemlji bio nagrađen zbog profesionalizma, zbog domoljublja, zbog istinoljubivosti, bila kažnjen i udaljen iz službe. Protiv takve Hrvatske, Plenkovića, Jadrokovića i ostalih diplomata koji zloupotrebljavaju svoju službu ću se ovdje u HS-u javnosti i dalje boriti, a uz Damira Sabljaka i prijavitelje nepravilnosti ću uvijek, iza njih ću uvijek stajati.
Hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Leaković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Grmoja, izuzetno je važno, dakle, znati na što se troši. Ali, izuzetno je važno također, znati s kim se to potrošilo, dakle, tko je bio na tom ručku, tko je bio na toj večeri, koja je bila svrha tog sastanka. Mi danas znamo da u Hrvatskoj lobiranje ni na koji način nije uređeno pa isto tako znamo da recimo, novinari niti bilo tko drugi ne mogu dobiti informacije o nekim tajnim sastancima koje je premijer Plenković, ministrica Obuljen Koržinek i neki drugi članovi Vlade nedavno imali u hrvatskoj Vladi. Dakle, tajni sastanci s glavnim urednicima odabranih hrvatskih medija, mi zapravo vjerojatno nikada nećemo doznati što se na tim sastancima dogovaralo jer nemamo mehanizme, dakle, ni mi kao saborski zastupnici niti novinari, odnosno putem nas, javnost ne može nikada saznati što je to zapravo premijer Plenković ususret parlamentarnim izborima dogovorio kako će se pratiti, je li, Hrvatska demokratska zajednica, u tim izborima.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
Da, to, to je jedna druga tema koja ne bi bila riješena ovim prijedlogom zakona, ali nažalost govori o dijelu hrvatskih medija. Govori o tome kako oni koji propituju korupciju zapravo ili nemaju prostor u medijima ili budu napadani od strane tih medija, a kako čovjek koji je premijer, koji ima novac, čija se državna poduzeća oglašavaju, agencije, ministarstva, putem, još, što je gore, novcem iz EU fondova u tim tiskovinama, u tim medijima, ima zaštitu i ima potporu u provođenju svoje politike. To je jedan drugi problem, o njemu treba razgovarati, jako je važan, ali evo, nažalost tu smo gdje jesmo, nadam se da će se i političke konstelacije promijeniti i da će se sve to propitati. I uloga medija u održavanju ovakve korumpirane vlasti.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava u ime Kluba Nezavisne liste mladih Tomislav Panenić, njega nema. Gubi pravo. Sljedeća je uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti koji je podnio Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, Klub HDZ-a neće podržati jer transparentnost u trošenju javnih sredstava jasno je uređen već važećim propisima, od onih računovodstvenih, poreznih, proračunskih, propisa o pravu pristupa informacijama do propisa o sprječavanju sukoba interesa. Maloprije u ime predlagatelja kolega Grmoja govorio je i o par slučajeva. Ja bih tu naglasila i podsjetila i predlagatelja da on ovim zakonom predviđa samo ustroj još jednog novog registra, znači dodatne troškove i poslove za administraciju, od onih u ustanovama, gradovima, općinama, županijama, do onih u Ministarstvu financija, međutim, ni oni ne predviđaju nikakve zakonske odredbe u slučaju kršenja tog zakona, kao što je on mišljenja, da se u pojedinih slučajevima kršio Zakon o pravu na pristup informacija. Zakon o proračunu i Zakon o fiskalnoj odgovornosti propisana je objava godišnjih financijskih izvještaja. Znači, općinska vijeća, gradska vijeća, županijske skupštine, oni imaju zakonsku odredbu i obvezu podnošenja određenih izvještaja, a također, i njihove ustanove. Znači izvješća ustanova i trgovačkih društava idu na ona vijeća, skupštinu ili pak Vladu i Sabor, ovisno da li su njihovi osnivači ili vlasnici općina, gradova, županija ili pak RH. Župani i gradonačelnici, općinski načelnici, oni su odgovorni za zakonitost, učinkovitost i ekonomičnost raspolaganja proračunskih sredstava i oni svojim potpisom na svaki i putni nalog i trošak reprezentacije odobravaju, a time i odgovaraju pa je neprimjereno da Ministarstvo financija odgovara za vjerodostojnost tih dokumenata. Podaci koje bi trebao sadržavati taj novi registar, već sada su javno dostupni, kao što sam rekla i prema Zakonu o pravu na pristup informacija je uređeno i javno dostupno svima onima koji žele imati uvid u troškove koji nas zanimaju, a obveza transparentnim djelovanjem je svakog dužnosnika i prema Zakonu o sprječavanju sukoba interesa. Predlagatelj je, navodi da je potrebno uspostaviti ovaj učinkovit mehanizam i to zbog tri cilja, prvi je da se novac poreznih obveznika i druga javna sredstva koriste razborito i odgovorno te radi ostvarenje javnog interesa. To treba činiti svaki načelnik, gradonačelnik i župan i kao što sam rekla, prilikom podnošenje izvješća može se vidjeti iznos potrošen za službena putovanja ili reprezentaciju i svaki onaj koji ne koristi odgovorno ta sredstva, vrlo brzo njegovi građani, oni koji su mu omogućili da i dođe na tu poziciju, imaju pravo a i obvezu da s tim novcem ti čelnici rukovode odgovorno, ako ne, bit će sankcionirani. Drugi cilj je da se svi troškovi koji nastanu u obavljanju javne dužnosti, da su nužni i opravdani te prethodno odobreni od ovlaštenih nalogodavaca. Znamo da Ured državne revizije svaku godinu dolazi i nadzire rad svake jedinice lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave i tu između ostalog nadzire i trošenje sredstava za službena putovanja i reprezentaciju i svaki od tih računa mora biti potpisan i pregledan od više osoba. Treći cilj kako navodi predlagatelj je da javnost ima uvid u trošenje novca poreznih obveznika i drugih javnih sredstava i to kao što sam rekla, može putem izvješća koje je dostupan svim vijećnicima, skupštinarima, zastupnicima a time i javnosti. I kao što je naveo i kolega Grmoja, evo npr. troškovi saborskih zastupnika su javno objavljeni, možemo reći evo samo za 2019., kao što je rekao i sam kolega Bulj je iznos 112 000 kn, a onda kolege Sladoljeva 0 kn ali isto treba tako se treba znati da ni kolega Bulj nije koristio hotel, sve točno se vidi za koji iznos je odvojen za koju namjenu. Imamo natpise često i naslovnice najštedljivijih načelnika i čelnika općina koji sa svega par stotina stanovnika imaju reprezentaciju veću nego što ima grad Split, to sve ukazuje da svi podaci koje želimo su nam dostupni, ali ću ponoviti da pojedine slučajeve ne mogu i neću komentirati posebno ako se radi o kršenju zakona a i ovaj zakon da bude sutra na snazi, i on se može kršiti. Svaki putni nalog potpisuje onaj koji putuje, onda potpisuje onaj nadređeni pa potom gradonačelnik. Isto tako, reprezentaciju potpisuje gradonačelnik i piše tko je konzumirao ta jela i pića i iz kojeg razloga se taj trošak stvorio. Svaki takav račun može za nepravilnosti biti prijavljen, može ga prijaviti djelatnik ugostitelja kod koga se konzumiralo to jelo i piće do onog tko mu je došao u ruke, od djelatnike protokola, računovodstva, kontrolora itd., i svako od njih može prijaviti neodgovorno trošenje javnog novca. U veljači 2019. g. donijeli smo i Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, sutra raspravljamo o izmjenama i dopunama poslovnika pučkog pravobranitelja gdje se ustrojava nova služba, služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti. Institut za financije provodi istraživanja i analizu proračunske transparentnosti svih hrvatskih županija, gradova i općina i dodjeljuje ocjene. Vidimo da u posljednje vrijeme sve transparentnije posluju i županije, one imaju prosječnu ocjenu, ne znam, 4,9, gradovi 4,3, općine 3,8 itd. Ovaj zakon predviđa od uspostave održavanja upravljanja registrom, prikupljanja, evidentiranja, obrađivanja, arhiviranja, omogućavanja upisa i ažuriranja podataka itd., mislim da u vrijeme kada se svi kunemo u smanjenje troškova administracije, racionalizaciju javne uprave, kad tražimo što učinkovitiju javnu upravu koja mora biti na usluzi građanima, da moramo nastojati pojednostaviti funkcioniranje te administracije, da ona bude na usluzi i pomoći i našem gospodarstvu i našem građaninu, ovakav prijedlog donosi nove troškove, nove obveze već ionako nažalost moramo priznati, sporoj administraciji. Ova Vlada je smanjila broj agencija, zavoda, ona je preko 200 poslova prebacila poslove državne uprave na županije i time smanjila za 600 službenika, racionalizirala je upravu za 600 službenika. Sve su to razlozi zbog kojeg zaključno klub HDZ-a ne može podržati ovaj prijedlog Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju dužnosti jer ne stoji konstatacija predlagatelja i razloga njihova predlaganja da ne postoji mehanizam nadzora odgovoran za trošenje javnog novca već što više, brojni propisi to reguliraju to odobravanje, nadzor i transparentnost. Sad ću se poslužiti citati predsjednika MOST-a nezavisnih lista, kaže jedino MOST koji se kune u racionalizaciju javne uprave, traže nove obveze i traži nova sredstva za provođenje svojih ideja pa nek građani plaćaju. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Kolegice, dakle ja razumijem da vi morate kako braniti ovu neracionalnu odluku Vlade da odbaci ovaj zakon, ali u slučaju Helsinki, u slučaju ovih troškova u Australiji, znači nismo mogli doći do tih podataka. Dokumentacija o svakom putu ili trošku, postoji u svakom računovodstvu, treba ih samo skenirati i objaviti na ovoj aplikaciji, nema nikakvih troškova, vi ste zapravo ovdje nema poručili da su Irci i Kanađani ludi, znači a mi smo u HDZ-u pametni, znači i Irci i Kanađani ne znaju ništa. iracionalno objavljuju te troškove u toj aplikaciji i od toga nema nikakvog smisla. E da ovo što vi govorite, da je ovo neistina, na vam neću samo pokazati na primjeru vaših dužnosnika, evo uzet ću primjer Radimira Čačića. Državna revizija je utvrdila da je Radimir Čačić spiskao pola milijuna kuna na reprezentaciju u Varaždinskoj županiji, 2008. utrošio 530.000 kuna od čega na ugostiteljske usluge 366.000 kuna. I Državna revizija ga je pitala da odgovori gdje je potrošio tolike novce? Znate što im je odgovorio, znači Državnoj reviziji, ukratko lijepo sam im, citiram dakle: „Ukratko lijepo sam im rekao da sve to što ih zanima fino pitaju svoju mamu, s obzirom na to da mene ne smiju.“ zaključen citat. Dakle, mogu se vidjeti kolegice troškovi ukupni, ali se ne može vidjeti gdje, šta i koliko je potrošeno i u koju svrhu. O tome se radi i to mi tražimo. Mi znamo da je Vlada na put u Helsinki potrošila, znači možemo doći vjerojatno do iznosa i to će biti negdje ne znam možemo li doći do ukupnog iznosa koliko je potrošeno, evo po pitanju Vlade. Kod župana možemo, po pitanju Vlade ne možemo ni to. I ne znamo u koju svrhu, je li to bilo u svrhu stranačkog putovanja, je li to bilo u svrhu državničkih poslova, jesu li svi koji su bili u vladinom avionu išli u svrhu državničkih poslova, a očito da nisu, očito da nisu jer su tu bili i neki koji nisu bili ni ministri. Dakle, jasno je da je to bilo stranačko putovanje. I ovo što vi govorite, ja vas cijenim i poštujem, ali ovo što vi govorite jednostavno ne stoji, jednostavno ne stoji i nema smisla sada da se ovdje dalje raspravljamo, da vam ja, jer vam na konkretnim primjerima dokazujem da ono što govorite nije točno. I nema smisla, znači imamo još 7-8 dana ovog sabora da sad i vi morate braniti nešto što ne stoji. Kada dođe glasovanje ja znam da ćete poslušati ono što je rekla Vlada, odbacit ćete ovaj zakonski prijedlog nažalost, ali nema nikakvih suvislih i racionalnih argumenata za ono što tvrdite. Hvala.
Hvala. Replika, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Grmoja moram vas ispraviti vi ste rekli za provedbu ovog zakona da nije potrebno osigurati nikakva sredstva, upravo ste vi u uvodnom dijelu kao predlagatelj rekli da je u svrhu provedbe potrebno osigurati 200.000 kuna samo za 2019. godinu. Hvala.
Odgovor uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Tako je kolegice 200.000 kuna to je maksimalan iznos koliko bi koštala ova aplikacija koja bi se napravila jednom i više ne bi kune bilo potrebno potrošiti za provedbu ovog zakona. A koliko novca bi se uštedjelo time, znači da je sve transparentno i da se ti lokalni čelnici, da se direktori poduzeća, razno raznih agencija po županijama u državi boje toga hoće li netko doći do tih podataka. Koliko bi, ja vam garantiram u prvoj godini da bi nekoliko milijuna kuna uštedjeli, možda i više, ovo su konzervativne procjene moje. Nekoliko milijuna kuna u prvoj godini. Dakle, zakon bi uštedio, ovaj zakon bi uštedio novce, a ne bi koštao novaca hrvatske porezne obveznike i hrvatske građane. To je samo za izradu aplikacije, ali možda se može aplikacija i za manje novca ova izraditi, to smo stavili nekakav maksimalan iznos koliko može koštati.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića, njega nema, pa gubi pravo. Rasprava slijedeća je uvažena zastupnica Mirela Ahmetović, Klub zastupnika SDP-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, drago mi je da danas raspravljamo o ovom zakonu, o ovom Prijedlogu Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti. Ovim se zakonom predlaže vođenje i objava registra troškova koji nastanu u obavljanju javnih dužnosti, a koji se tiču putnih troškova i reprezentacije dužnosnika. Svaki je prijedlog zakona na ovom tragu hvale vrijedan, a hvale vrijedan je zato što ima za cilj otvaranje građanima mogućnosti da prate i da kontroliraju kako se troši njihov novac. I zato će SDP podržati ovakav prijedlog. Međutim, moram istaknuti i neke nedostatke ovog prijedloga zakona. Netočno je kako se navodi u prijedlogu zakona da u stvarnosti ne postoji mehanizam nadzora odgovornog trošenja javnih sredstava te njihove nužnosti i ekonomske opravdanosti. Naime, takav mehanizam postoji u stvarnosti i to za apsolutno sve troškove, svaku lipu potrošenu iz proračuna gradova i općina, ali u samo 4 od 555 jedinica lokalnih samouprava u RH. Od tih 4 dvije su jedinice lokalne samouprave pod vodstvom SDP-ovih dužnosnica, a po 1 pod vodstvom HSLS-ovog i nezavisnog dužnosnika. I ovaj je mehanizam dame i gospodo dostupan čitavoj javnosti, ne samo stanovnicima tih jedinica lokalne samouprave nego čitavoj javnosti, pa vas ja ovdje prisutne pozivam da pogledate web stranicu općine Omišalj npr. www.omisalj.hr upišete primjerice riječ dohodak i pogledate apsolutno dohotke svih zaposlenih u upravnom odjelu općine Omišalj, upišite riječ ručak, upišite riječ fotokopirni papir, upišite bilo koju riječ i izaći će vam potpuni, transparentni podaci i to o imenu i prezimenu ili nazivu poduzeća kojem se isplatilo, o adresi fizičke ili pravne osobe kojoj se isplatilo, o iznosu koji se isplatio, o svrsi zbog koje se isplatilo, o datumu kada se isplatilo kao i o ekonomskoj klasifikaciji odnosno stavci proračuna sa koje se isplatilo. Dakle, to je ono što je potpuna transparentnost i to je mehanizam kojim se nadzire trošenje javnog novca, a ne samo to, nego i namjensko trošenje sa proračunskih stavki. Nedostatak ovog iako vrlo dobronamjernog zakona odnosno prijedloga zakona je i taj što neće polučiti ostvarenje zacrtanog cilja, a taj je da se novac poreznih obveznika i druga javna sredstva koriste razborito i odgovorno te radi ostvarivanja javnog interesa. Ah, zašto se taj cilj neće ostvariti? Zato što se ovim prijedlogom ne omogućuje uvid u nenamjensko trošenje sredstava upravo u svrhu reprezentacije. Primjer je nenamjensko trošenje sredstava baš na reprezentaciju u gradu Zagrebu, gdje je gradonačelnik Milan Bandić sa stavke "proračunska pričuva" potrošio sredstva u svrhu reprezentacije za catering. Za catering se troši proračunska pričuva, ali proračunske pričuve nema za obnovu grada Zagreba nakon posljedica potresa. Ovim registrom također, podatak o troškovima ručkovima plaćenih iz proračunske pričuve teško da bi bio dostupan javnosti, ako nema države revizije i ako se informacije o državnoj reviziji ne da u nekom mediju, a znamo kako danas mediji funkcioniraju. Ne bi bio dostupan ni podatak o podizanju milijunske gotovine s bankomata, kao što je to slučaj u Virovitici ili u Škabrnji gdje javnim novcem upravljaju HDZ-ovi dužnosnici i ta se gotovima trošila na reprezentaciju i troškove noćenja, a kako revizija zaključuje, podizanje novca nije niti evidentirano u poslovnim knjigama. Ovo su primjeri ponašanja dužnosnika HDZ-a i njihovih jokera. Također, mi u SDP-u smatramo da je nepotrebno u zakon unositi praćenje troškova reprezentacije ili putovanja pročelnika i članova vijeća. Zašto? Zato što se u prijedlogu zakona pod pojmom "dužnosnik", između ostalog, podrazumijeva i pročelnik upravnih tijela jedinica lokalne ili regionalne samouprave kao i članovi predstavničkih tijela jedinice lokalne ili regionalne samouprave. To je pogrešno jer temeljem Zakona o proračunu, oni nisu odgovorni za izvršenje proračuna, već su to izvršna tijela, župani, gradonačelnici i načelnici, pa je dovoljno definirati trošak reprezentacije općenito odnosno univerzalno temeljem računovodstvenih kriterija, bez obzira tko je taj trošak izvršio. Činjenica jeste, da su sve koruptivne radnje koje se tiču trošenja javnog novca, posredno ili neposredno odobrene od strane onoga tko je odgovaran za trošenje javnog novca, a rekli smo maloprije tko je, nažalost činjenica je istovremeno i ta da se problemi koruptivnih radnji ministara, ravnatelja, direktora javnih ustanova i poduzeća, pročelnika i drugih u Hrvatskoj rješavaju eventualno na način političkog zbrinjavanja i to političkog zbrinjavanja tih persona na druge pozicije moći, a oni koji su zapravo omogućili takvo ponašanje, koji su omogućili takvo nezakonito trošenje novca hrvatskih građana, ostaju netaknuti po receptu nisam znao. Dame i gospodo, građani nam ne vjeruju, nikome od nas i nisu nam niti dužni vjerovati. Zašto bi nam vjerovali? Zašto bi nam vjerovali kad ih se na dnevnoj bazi laže, krade i intelektualno maltretira. Tko smo mi uopće da nam građani vjeruju? Zašto bi nam vjerovali? Oni koji su pod USKOK-ovom optužnicom da su krivotvorili putne naloge i sebi uzimali novac građana iz državne blagajne, danas su pod političkom plaštom vladajućih. Ovdje u Saboru vjerno i poslušno dolaze dignuti ruku za prijedloge vladajućih jer vladajućima krivotvorenje putnih naloga i krađa iz džepova građana ne smeta. Dapače, dok god dižu ruku. A dignut će ruku i za novu državnu odvjetnicu. Oni će izabrati državnu odvjetnicu, pazite molim vas. A DORH treba stati iza te optužnice. Da nije tragično, bilo bi komično. Kolega Grmoja, moj prijedlog je daleko jednostavniji. Donesimo zakon o transparentnom trošenju javnog novca općenito, na svim proračunskim razina, na državnoj, regionalnoj i lokalnoj. U svim ustanovama, u svim agencijama, u svim trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu države i jedinicama lokalne odnosno regionalne samouprave na način da su svi, ali apsolutno svi računi, sve isplate, bez obzira na svrhu, od plaća dužnosnika, od plaća službenika, troškova ručka, putnih troškova do troškove nabave fotokopirnog papira ili troškove izgradnje građevinskih objekata, evidentirani u poslovnim knjigama vidljivi i dostupni javnosti putem interneta i usporedivi sa planiranim stavkama proračuna lokalne ili regionalne samouprave ili u krajnjoj liniji i državnim proračunom. Ovime bi se izbjegla ili barem javnosti obznanila krađa javnog novca kroz sumnjive ili kriminalne javne nabave, potkupljivanje dužnosnika ili službenika na pozicijama moći, kupovanje glasova interesnih skupina koje okupljaju veliki broj birača, kao i uspostava trgovačke glasačke mašinerije u Saboru. Poštovane kolegice i kolege, vladajuća većina neće prihvatiti ni ovaj zakon, a kamoli uvid u svaku kunu, u svaku lipu potrošenog novca građana i to ne mislim samo zbog toga što ne prihvaćaju ničije amandmane i ničije prijedloge zakona, ma kako kvalitetni bili, nego naprosto zato što bi ih ovakav zakon natjerao da prestanu sa koruptivnim radnjama. Ali, građani već u srpnju imaju mogućnost odabrati, hoće li nadzor nad trošenjem vlastitih sredstava ili ovakvo stanje stvari gdje se dopušta da HDZ-ovi gradonačelnici i načelnici podižu njihove milijune s bankomata i troše ih po restoranima. Kolegice i kolege zastupnici, vrijeme je da damo građanima ono što je njihovo. Neugodno mi je i kao čovjeku i kao političaru što je stvarnost takva da i u ovoj prostoriji često imam kome reći, prste k sebi, račune na sunce. Hvala lijepo.
Hvala. U ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dakle, što se tiče ovih vaših prijedloga, nemam nikakvih problema s tim, ovo je prvo čitanje, ali nažalost evo, namjere su vladajućih da raspuste Sabor, ja sam se nadao da ćemo stići raspraviti ovaj zakon, on je prije godinu dana upućen u proceduru. Može se popraviti može se doraditi, mogu se ubaciti određene stvari u drugom čitanju putem amandmana a isto tako nemam ništa protiv niti jednog šireg zakona, ali mislim da bi ovaj zakon bio ogroman pomak tako da možda bolje sa ovima koji žele sakriti određene stvari, možda ići sa nekakvom blažom terapijom iako bi bilo dobro, ja sam danas i jutros zazivao demontažu DORH-a, tako da, slažem se da su nam potrebni radikalniji zahtjevi, tako da ovo što ste iznijeli kao primjedbe, apsolutno smo otvoreni i nadam se evo da ako ne u ovom sazivu Sabora, onda u ovom novom da ćemo biti u prigodi izmijeniti i popraviti ovaj zakon, a ako ne, već donijeti ovaj koji će biti sveobuhvatniji.
Slijedeća rasprava, uvaženi zastupnik Tomislav Žagar u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Nastojat ću u kratkoj raspravi izreći stav kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGA-e da ćemo podržati ovaj zakonski prijedlog uvažavajući primjedbe kolegice Ahmetović koja je govorila u ime SDP-a, smatramo da je ovo kako reče i predlagatelj, jedan korak naprijed ka transparentnosti trošenja javnog novca, to je jako bitno u RH. Jutros smo vidjeli kad se raspravljalo o ključnom čovjeku DORH-a, da je niska razina povjerenja ljudi u institucije ove države i ja sam rekao u replici, kolega Grmoja i uvjeren sam da je tako, većina, ja sam rekao 9 od 10, većina lokalnih čelnika, načelnika i gradonačelnika, za župane ne mogu tvrdit bi bila za ovakav prijedlog. Nemaju što skrivati. Kolegica Ahmetović je dobro rekla da postoje neke općine i gradovi koji to transparentno prikazuju, treba pozvati mnoge da još to prikazuju jer mnogi nemaju što skrivati. I ovaj zakon bi samo takvima pomogao. Dakle ovaj zakon bi pomogao onima koji rade dobro, koji nemaju razloga ništa skrivati, da to bude transparentno. Istina da ono što želimo postići, nadilazi ne samo razinu ovog zakona nego razinu jednog ministarstva, to se tiče više ministarstava. Uzmite samo javnu nabavu, koliko je tu prstića upleteno u javnu nabavu, pa to je Eldorado za mnoge čelnike jedinica lokalne samouprave, grad Zagreb tu prednjači, a naravno onda i za mnoge poduzetnike koji pod patronatom da tako kažem politike, dobivaju poslove iz dana u dan, iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu. Nekoliko sam puta rekao ovdje u Saboru, pa dajte evo svakome čovjeku, izaberite jednog čovjeka, dajte mu dobar ugovor, da vidite što će biti dobar poduzetnik, samo ako je dobar ugovor preko javne nabave koja je namještena. Dakle, ovaj zakon ima dobru intenciju, dobar smisao, treba ga podržati jer bi omogućio onima koji rade pošteno da se to vidi i ne mogu ni ja a ne spomenuti grad Viroviticu, dakle tamo se dogodilo da svaki radni dan, pazite svaki radni dan, samo u prošloj godini, svaki radni dan je netko sa bankomata podizao 5 do 10 000 kuna i nitko to nije primijetio. Dakle, to samo pokazuje koliko su razmjeri i koliko je opasno to da se neke stvari ne prikazuju transparentno jer onda dolazi do ovakvih slučajeva. Naravno da čelnici lokalne samouprave, župani imaju tu veću mogućnost, gradonačelnici većih gradova naravno veću, gdje ima više novca, jel, općinski načelnici tu i tamo, imaju mogućnost da dio sredstava koriste za svoju promidžbu i to redovito rade pa onda kroz reprezentaciju se prikazuje kao reprezentacija se prikazuje određeni sastanak na kojem se zapravo politički dogovara, politički pogoduje, traži se buduće birače. Takve stvari bi bile jasnije kad bi bila obaveza to prikazati u registru. Kolega Grmoja, vi s pravom kažete, nažalost pretpostavimo da nećemo moći u drugo čitanje sad u ovom sazivu Sabora to, nadam se da ćemo u idućem sazivu, da neće biti niti ova vlast, da će opozicija doći na vlast pa da to onda, da taj zakon se donese jer zašto, ja sam rekao vama da je skromno kad ste rekli da je samo u jednom djelu taj zakon dobar, nema reforme lokalne samouprave bez čistih računa. To mora bit svakom jasno. Reforma lokalne samouprave počinje iz same samouprave i kad kolegica Ahmetović spominje ove koji dobro rade, pa upravo su ti ljudi, sutra mogu biti pokretači reformi, oni znaju kako se novac troši transparentno, oni znaju što je najbolje za njihovu općinu i da kažem to najjednostavnije, samo oni mogu procijeniti da se njihova općina i susjedna općina mogu odužiti, zašto, jer će im biti bolje, ne njima mislim osobno nego građanima će biti bolje, lakše će povući sredstva iz fondova EU-a, oni će zadržati predstavnička tijela koja sad imaju a neka se dogovore kako će bit čelnik, hoće bit iz jedne čelnik, iz druge zamjenik i tako, ali ta inicijativa mora ići odozdol. Sve što se bude nametalo da slikovito kažem iz Zagreba, teško će prolazit jer svako će stajat u obranu i reći će ne dam svoju općinu, ne dam svoj grad. I u tom smislu je ovaj zakon isto jedan od početnih točaka, da se vidi ko u RH, na koji način troši novac i ima li smisla opstojnosti njegove općine ne zbog njega da bi se njega kaznilo mada neka treba ozbiljno kazniti jer postoje oni koji su ogrezli u kriminal. Neko je spominjao ovdje, ako je netko pojeo previše janjaca, nije to intencija, ali da se njemu dokaže da taj model neće u budućnosti biti koristan za njegovu općinu, za građane njegove općine i da se nešto mora mijenjati. Klub će podržati vaš prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani zastupnici, dragi građani. Potpuno je dakle jasno koja je intencija MOST-ovog zakona i u kontekstu vremena koje nam slijedi. Slijede nam teška vremena, već su se sad pojavili veći redovi pred pučkim kuhinjama i građani će gledati na svaku kunu. Ovaj zakon je trebalo donijeti puno i prije ali je pogotovo u ovim vremenima gdje će građani teško vidjeti, živjeti, gdje će zapravo gledati kako se troši njihov novac potrebno donijeti ovaj zakon. Ja i kolega Grmoja smo prije godinu i pol bili na predstavljanju knjige Crna knjiga-trošenje javnih novaca udruge Lipa gdje smo ostali šokirani koji su oni podatke dakle iznijeli, koliko ste zapravo javnih novaca građana ove zemlje troši na potpuno nepotrebne stvari. Oni su, istina, u toj knjizi iznijeli i državne dakle subvencije, i problematične javne nabave, ali jedna od stavki je bila i trošenje na dakle ručkove, večere, kartice, punjenje dakle goriva benzina i sami su rekli da im je ta stavka bila najteža za traženje kad su radili Crnu knjigu. Spomenuli su tu ove famozne zagrebačke stupiće, plastične, u Zagrebu postoji stupići koji čuvaju druge stupiće, jedan stupić košta 100 eura, imate dakle stup i oko, 10 oko njega, 10 novih stupova jer dakle stupići čuvaju stupiće i to sve građani plaćaju. I zanimljivo je da mi koji smo često na terenu i kad smo bili na štandovima sa, kad razgovarate s nekim građanima koji pripadaju nekoj drugoj opciji koje podržavaju gradonačelnika trenutno Zagreba, oni sami kažu on krade, ali i daje. Da. I onda sam ja jednoj gospođi koja je to meni rekla, dakle ja znam da on krade, ali i daje, rekao imate gospođo 200 kuna. Ona kaže imam, ja sam joj uzeo tih 200 kuna, i što mislite da ja vama tih 200 kuna sad uzmem, i vratim vam 100 kuna, je l' bi bili zadovoljni sa tim? Dakle, građani moraju, trebaju biti svjesni da je to njihov novac, dakle da je proračunski novac njihovom novac koji oni uplaćuju u državni proračun i da se svaki političar treba odgovorno ponašati prema tim novcima. Dakle, ovaj zakon, ova intencija ovog zakona je da gradonačelnici, ne samo gradonačelnici, i drugi dužnosnici zapravo racionalnije troše novac proračunski u trenuci kad će svaka kuna biti vidljiva. Dakle, da ne znam, taj neki poslovni ručak koji je on spreman, koji mu stvarno nije potreban u trenucima krize neće napraviti jer će taj građanin moći vidjeti, jer će taj lokalni portal objavit, naš gradonačelnik u trenucima kada je kriza u Vladi, kada nema novaca, troši dakle na poslovne dakle ručkove, gdje zapravo neće biti koristi. Ono što se sjećam da je jedno od stavki u toj Crnoj knjizi trošenje javnih novaca bilo kada je jedan gradonačelnik na otvaranju, ne znam, nekog .../nerazumljivo/... neke poduzetničke zone potrošio milijune i milijune kuna na vatromet, da. A ti milijuni kuna su mogli poslužiti da zaposli 10 novih mladih ljudi. Dakle, o tome se radi, dakle da on više, dakle da mu ovaj registar na neki način prijeći da on krene uopće u takvu neku stvar. Dakle, i vjerujem da bi ovaj zakon, evo kolege prije mene su pričali da bi trebali proširiti zakon i da, i da bi se tu uštedilo puno više novaca, ali ovaj zakon će, vjerujte mi, ako se donese uštediti milijune i milijune kuna upravo zato što će prevenirati neke stvari. Dakle, otvoreni smo za sve sugestije, sve prijedloge, vidjet ćemo kako će se glasati, mi smo tu da predlažemo, da se borimo, a vjerujem da će građani to prepoznati.
Replika.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Sladoljev. Dakle, prije svega čelnici, oni su isto dužnosnici, ali nemojmo zaboraviti, kad govorimo o javnom novcu, Hrvatske šume, Hrvatske ceste, Hrvatske vode, JANAF, mnoga javna poduzeća u kojima su, postoje, ne samo velike plaće nego postoje, izdašne kartice se koriste, službena vozila, pa onda otpremnine koje često se i s njima se manipulira da bi se došlo do otpremnina i tako, pa se ljudi nekad dobiju otpremninu pa se vrate na posao i vjerujte mi, interes saborskih zastupnika da to bude transparentno. Interes saborskih zastupnika prije svega jer saborski zastupnici s pravom, s pravom su na udaru javnosti najviše, ali saborski zastupnici nemaju službena vozila, nemaju kartice i zato je nama u cilju, prije svega da donesemo zakone koji će pratiti potrošnju novca. Mi smo za to odgovorni, ako ovi u javnim poduzećima troše novac kako se njima prohtije.
Odgovor na repliku.
Sjećate se kolega Žagar kad je bila tu povjerenica za informiranje koja me podržala u mom zahtjevu da se javno obznani koji su saborski zastupnici na račun Hrvatskog nogometnog saveza išli na utakmice, kojima su bili plaćeni skupi hoteli i ona je čak podržala taj moj zakon, a mislim da je Vlada rekla da je to tajni podatak jer HNS se ne financira iz državnog proračuna. Ja mislim da je javnost treba znati koji su saborski zastupnici išli na račun HNS-a jer mi ovdje donosimo zakone i o sportu koji se tiču upravo HNS-a.
Hvala. Sljedeća rasprava, replika, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dao sam repliku kako ne bih izlazio ponovno. Dakle, dotaknuo se kolega Sladoljev pojedinih troškova i nerazumnog trošenja novca u gradu Zagrebu, a i kolegica je govorila o jednom sveobuhvatnom zakonu, to se lako može napraviti, npr. izmjenom Zakona o proračunu, ali onda bi država trebala osigurati svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave aplikacije, besplatne aplikacije. Ako bismo ih obvezali zakonom jer vaša je volja bila da vi u vašoj jedinici lokalne samouprave to implementirate, ali ako bismo išli zakonom obvezati znači sve jedinice lokalne i regionalne samouprave onda bi po meni bilo korektno da im država osigura i tu aplikaciju, a time bi se uštedjela ogromna sredstva na razini države. Dakle, tu se ne radi o vašoj volji koju ste vi pokazali nego bismo Zakonom o proračunu sve obvezali, tako da bi se to moglo isto lako riješiti ovaj, ali treba političke volje.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj zakon čini mi se da je došao upravo u svrhe da se još malo više populizma ovdje prikaže i na ovaj način zapravo vidi se da neke kolege to jako vješto koriste. Osobno nemam nikakvih problema oko samih iskazivanja svih troškova proračuna itd., puno godina sam to vodila, slagala, odgovarala za to i ne mislim da je krimen svakog našeg načelnika, gradonačelnika HDZ-ovog zato što je HDZ-ov da je a priori i krivo postupao u bilo čemu. Pa imamo primjera npr. županica gđa. Lovrić Merzel, pa imamo primjer gradonačelnika Sabe, pa imamo primjer ministara koji su bili u Las Vegasu itd. Prema tome, ako ćemo se nabacivati blatom onda se možemo vrlo jednostavno nabacivati. Međutim, to je odgovornost svakog pojedinačnog načelnika, gradonačelnika, župana, a sadašnji zakoni i to Zakon o proračunu i Zakon o fiskalnoj odgovornosti itekako jasno definira što se i na koji način treba voditi. Na kraju krajeva imamo i medije koji su stotine njih tražili i analitiku pojedinačnu trošenja novca u recimo proračunu grada Zadra i na taj način su dolazili do svih podataka o putnim troškovima, o ovaj reprezentaciji itd. Prema tome, nije to nešto što je zatvoreno i što je nedostupno i zato se tako ne može pristupati i svaki čovjek, svaki dužnosnik itekako mora odgovarati za ono što radi. Vrlo je nevjerojatno da kad neki kažu da se ne vidi što se radilo po nekom žiro računu onda je to meni nevjerojatno jer svaka transakcija bila ona ovakva ili onakva se vidi da je nešto dirano, skidano, plaćano itd. Prema tome, to mi niko ne može reći da se do toga ne može doći i utvrditi. Kada govorimo o proračunima onda nažalost i kad je državni proračun ovdje i kad su vanproračunski korisnici onda malo zastupnika raspravlja o tome, pita, propituje itd., a osobno isto tako smatram da se to mora propitivati i da se mora voditi računa i o državnim poduzećima i o troškovima i o ugovorima koji se tamo slažu i sve ostalo. Prema tome, ovaj zakon nije uopće konzistentan iz tog razloga što kada se prate troškovi onda se oni prate po načelu mjesta troška i onda je ovaj kupus koji bi na ovaj način se prezentirao javnosti bila još veća zapravo zabluda jer vidite da se u dnevno političke svrhe svašta zna koristiti, a što nije dobro jer onda se u puno situacija i ono što je napravljano kako treba, može predstaviti potpuno drugačije. Stoga držim da na ovaj način kako bi se, kako je zamišljen ovaj zakon, ne bi puno postiglo jer kažem sve se može dobiti, sve se objavljuje, a na kraju krajeva tu smo i mi kao zastupnici u pojedinim segmentima važni i značajni da se odgovorno ponašamo u svakom svom postupku.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Kolegice Perić, nakon svakog vašeg izlaganja u HS ja ostanem u čuđenju, ne mogu vjerovati što slušam. Dakle, za vas je transparentnost populizam, borba za transparentnost je vama populizam. I gdje ste čuli tijekom mojih rasprava da sam se nabacivao blatom na bilo koga? Ja niti jedan slučaj nisam spomenuo osim kada sam kolegici pokušao objasniti da nije istina da se može doći do dokumentacije. Ja u svom uvodnom izlaganju nisam uopće spomenuo niti jedno ime, niti se bavio HDZ-ovim ili SDP-ovim gradonačelnicima i načelnicima. Vi ste se očito osjetili prozvanim i onda ste počeli se nabacivati blatom na druge. Ja ne tvrdim da su samo HDZ-ovci lopovi, ja to nisam rekao. Ja sam rekao da nam je ovaj zakon potreban kako bismo smanjili zlouporabe javnog novca. A u vašoj blizini [[Upadica: Vrijeme]] vi ste iz Zadra, imate Viktora Prtenjaču koji je potrošio 200.000,00 kn na reprezentaciju. Evo, to je primjer ako ćemo o primjeru.
Odgovor poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Niti se osjećam prozvana, govorim samo o argumentima, niti sam vas spominjala, a to što se vi osjećate prozvanim to je vaša zamisao i insinuacija što bi vi sve propitivali, ja mislim da ste vi promašili profesiju, da ste trebali biti nešto drugo [[Upadica iz klupe: Što?]]
Dobro. Slijedeća replika uvažena zastupnica Ahmetović.
Uvažena zastupnice, spomenuli ste slučajeve Sabo i Merzel. Ti su slučajevi procesuirani ili su u postupku pred pravosuđem i ja to pozdravljam. Ja to zaista svesvrdno pozdravljam. Dapače, potičem pravosudna tijela da najoštrije kazne svakog onog ko je umočio prste u pekmez, bio to bijel ili crn, HDZ-ovac ili SDP-ovac. Međutim, ono što ne vidim je ta efikasnost pravosuđa i brzina kada se govori o HDZ-ovim perjanicama nenamjenskog trošenja novca, ja sam spomenula Bandića i ne bojim se spomenuti Bandića. Ja ću spomenuti i gradonačelnika Gline, ja ću spomenuti i gradonačelnika Obrovca koji je svaki dan punih godinu dana trošio po 1.000,00 kn na jelo i hotele. Ja ću ih sve imenom i prezimenom spomenuti, spomenuti ću i stranku i kada se radi o HDZ-u i kada se radi o SDP-u, dapače. I ne znam zašto toliko svesvrdno odgurujete mogućnost transparentnosti i trošenja javnog novca kao da je vaš. Nije, nego je novac hrvatskih građana.
Vrijeme. Odgovor na repliku.
I ja ću svakoga spomenuti i reći svakome onome ko ne radi kako treba i ko to nije napravio kako treba i dapače tu smatram da se ne treba, a vi ste potegnuli upravo to pitanje i, i na taj način prozivali, pa sam onda i ja na taj način vama vratila.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice Perić, uvažavam vaš kritički stav prema ovom zakonu, ali htio bi reći gdje ja vidim da je ključan problem. Čelnicima JLS, pa čak i, ne samo dužnosnicima nego i službenicima, visinu plaće donosi predstavničko tijelo i čelnik, koeficijente i, i osnovicu i tu postoji strašan nesrazmjer u RH. Postoje oni koji, kažem, rade za 2.500,00 kn kao volonteri, a postoje općinski načelnici koji imaju, ajde da ne kažem sad previše, ali sigurno ima i takvih koji imaju 12-13.000,00 kn. Ako on može pritisnuti, da se tako izrazim, svoje predstavničko tijelo da mu izglasa tako veliku plaću, pa on ga sigurno može pritisnuti i da mu odobri troškove za reprezentaciju. I u tom smislu vidim ovaj zakon da se vidi ko koliko troši, pa to je nama u cilju svima, vjerujte da se vidi tko i zašto i koliko troši. Može li se napraviti reda u JLS, to je sigurno priča za budućnosti, mislim o visini plaća, posebno službenika koji nisu u jednakom položaju.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Podloga za donošenje visine odnosno koeficijenata je zapravo zakonska osnova koju donosi Ministarstvo uprave, to su oni rasponi i onda se sukladno tome i snazi, financijskoj snazi svake JLS određuje i zapravo osnovica, polazna osnovica koja će biti zapravo parametar za obračun plaća. Prema tome, to je nešto što je dato svakoj jedinici da raspolaže onako sukladno svojim mogućnostima i to donosi predstavničko tijelo. Ja sam isto tako da se bez obzira o kojoj jedinici se radi da se visine reprezentacije zaista ograničavaju u nekakvom postotku jer bi to možda bilo puno, puno primjerenije, da to ne bi bilo, ne prelazi u nekakvu samovolju.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo, od kolegice Perić sam čuo da je Zadar jedan od najtransparentnijih gradova premda se to ne bi moglo reći ni za Zadar, ni za Zadarsku županiju. Međutim, ja ću se vratiti na početak ove priče, to je kolega Grmoja i rekao, ako saborski zastupnici mogu transparentno objavljivati, ja sam iz Sinja imam putne troškove i tu sam u saboru svaki dan. Kolegica je iz Vodica, vi ste iz Zadra, kolega Sanader je iz Splita, neko je iz Omišlja, svaki dan sam tu, 4.g., niti jedan dan nisam falio. Znači, kad god je zasjedao sabor ja sam bio tu. Da li je to dobro il nije, to je sad drugo pitanje, o tome nećemo razgovarati. Međutim, zbog čega ne bi gradovi tj. gradonačelnici, načelnici brojni, svi oni imali transparentno objavljeno sve svoje troškove, od prezentacija do, ja sam maloprije karikirao janjocide, ali zašto to ne bi bilo javno i transparentno? Ja ne vidim niti jedan razlog da ovaj prijedlog se odbije. On se vjerojatno može ovaj nadopuniti, al nije mi jasno da kažete da je to populizam. Kako to može bit populizam? Znate šta je populizam? Kad dođe premijer pred novinare i kaže ja ne dam putni nalog za Helsinki, gdje je sa avionom državnim iša na stranačke skupove, ne znam s kime, opet ću ponoviti Junkerom, Tuskom, fašistom Tajanijom, nemam pojma s kime je on bio tada u susretu. To je populizam. Ja sam Bog na zemlji. Kad on kaže ja sam Bog, ja sam, on je krvario za domovinu, on je heroj, on je sve, nema nikoga, nema više buke, prestaje buke kad on to kaže. Omalovažit Povjerenstvo za sukob interesa ma šta mi mislili o njemu i triba li tu nešto nadogradit oko povjerenstva, ne treba, ali je činjenica da prvi čovjek hrvatske Vlade kojega je izabrao HS jel sabor je tijelo koje je izabralo i Povjerenstvo za sukob interesa tj. imenovalo je čelnu osobu. Na taj način da se neko ponaša i onda još cmizdre kad mu se proziva njegove pobočnike kao g. Jandrokovića što je niki dan prozvalo, al kad on govori meni, naravno Miro Bulj sa sela seljak, ti si čoban, ti si, ne znam koja sve imena, panj, ne znam sve koja imena, a on heroj, jesi vidio obranio cilu RH, njemu ne more ništa povjerenstvo. Maniri, briselskoga, raskopča se i kaže novinarima tko ste vi da vi tražite za povjerenstvo da ja dam taj račun. A ko je on? Pa nije mu ovo ćaćino. To je poruka ovoga svega. Javno i transparentno Andreju Plenkoviću objavi gdje si bio u Helsinkiju i kolki su troškovi? Predsjedniče HS, ja kao saborski zastupnik koji jedno 10-15 puta više dobio od tebe glasova tražim od tebe, ja sam više u selu dobio, čisto da znate, koje je vrlo malo selo, još jedno pokrajinu nego što je on dobio u cijeloj izbornoj jedinici. Tražim od tebe, objavite to, pa šta je problem objaviti koliki su putni troškovi? Ne smijemo ponižavati te institucije, bar premijer, čak mi saborski zastupnici i možemo sa pozicije zakonodavno ukazivati, ali neko sa izvršne pozicije, ponižavati tijelo koje predstavničko izabralo tj. Povjerenstvo za sukob interesa koje bi se trebalo boriti protiv korupcije jer svi mi smo koji smo u Saboru saborski zastupnici, dolazimo pod lupu javnosti, opravdano, neopravdano, to je činjenica, ali premijer nebitno, radilo se o A. Plenkoviću, sutra o ne znam o kome ili prije ako je bio, on ne može kazati koje je to povjerenstvo, tko su oni, kakva je to poruka? Kakva je to poruka transparentnosti? Umjesto da je reko da, ja ću to dostaviti i ne stidim se i ne bojim se, ako sam kriv, nikakav to nije problem. Ne, kad se njemu bilo šta spomene, bilo šta, A. Plenkoviću, to je problem, to je cmizdrenje, to je ajmo, trka, zbrka, kaos i njegovim suradnicima. Znači, javnost mora znati a građani moraju biti ravnopravni u ovom trenutku. Znači Povjerenstvo za sukob interesa je to tijelo koje je ovaj Sabor izabrao. A ko je A. Plenković ili M. Bulj da to ponižava ili bilo ko? Ili vi ili nebitno? Smatram da ponižavanje institucija, netransparentan odlazak u Helsinki ili ovaj slučaj u Ministarstvu vanjskih poslova u biti opravdava ovakav zakon, da li ga treba još nadopunjavati, mijenjati, vjerovatno treba ali je činjenica da ponašanje izvršne vlasti prema tijelima koje je Sabor izabrao su katastrofalne i ponižavajuća za razvoj demokracije i borbe protiv korupcije, hvala lijepo.
Hvala. ... [[Govornik se ne razumije.]] a nema pravo na repliku, dobro. Slijedeća pojedinačna rasprava, nema, gubi pravo. Zadnja rasprava, Mirela Ahmetović.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Žalosna sam kada je na repertoaru tema koja se može barem minimalno podvesti pod ustaše i partizane, onda na je puno više ovdje a ova ne može, koliko nas ovdje? 2, 4, 6, 7, poražavajuće, 8. Poražavajuće. Poražavajuće za jednu civiliziranu zemlju ili zemlju koja se takvom voli nazivati. Ovo je tema koja konačno zanima hrvatske građane i ono što bih ja htjela ovdje je nekoliko puta pokušano prikriti zapravo sadašnje stanje objašnjavajući kako se temeljem financijskih izvještaja i izvješća o izvršenju proračuna koje se predaju FINA-i mjesečno, tromjesečno ili podnose predstavničkim tijelima općina i gradova, županija, polugodišnje i godišnje, omogućuje građanima da vide gdje se potrošio njihov novac. Ja želim zaustaviti tu obmanu jer svatko onaj tko je izvršnu vlast ikad nosio, zna da to nije tako, a znate i vi, državni tajniče što se nalazi u tim izvješćima. Naime, hrvatskom građaninu ekonomska klasifikacija intelektualne usluge i iznos 100 planirano, 50 izvršeno, ne znači ama baš ništa. Hrvatskom građaninu puno bi više značilo Odvjetnički ured Hanžeković primio dana 7. svibnja 2020. 50 000 u svrhu tu i tu, platio taj i taj proračun, e to je transparentnost, ali to nekome ne odgovara. Odgovara samo 4 jedinice lokalne samouprave u RH. Isto tako, ne odgovara nekome ni da se vide trošenje proračunskih pričuva na catering ili trošenja gradonačelnika na putne troškove u iznosima od 45 000 ili 50 000 kuna godišnje, a to u financijskim izvještajima koji su ovdje spominjani se ne vidi. Voljela bi nešto reći o transparentnosti odnosno o ocjenama transparentnosti koje provodi Institut za financije. Ma nemojmo obmanjivati javnost. Znamo šta Institut za financije ocjenjuje. Pazite, godišnje izvršenje 2018., polugodišnje izvršenje 2019., prijedlog proračuna 2020., izglasani proračun 2020. i proračun u malom ili tzv. proračun za građane sa ilustracijama i grafikonima koji moraju biti objavljeni na Internet stranicama jedinica lokalne samouprave i vi ste super transparentni. I vi ste super transparentni, pazite molim vas, općina Omišalj jedne godine nije objavila proračun u malom jer to košta, pa nije bila najtransparentnija. Dame i gospodo, nemojmo obmanjivati javnost. Uvedimo transparentnost, pokažimo građanima gdje i na što trošimo njihov novac, koga kupujemo ili ne kupujemo njihovim novcem. nemojmo se bojati otvaranja tog proračuna i pokazivanja što činimo s tuđim novcem. Da li bismo mi bili zainteresirani vidjeti tko na što troši kad je naš novac u pitanju? A niste ni svjesni da je i naš novac u pitanju. Konačno, kolega Grmoja, ja ću još jednom pohvaliti ovu inicijativu vašeg kluba zastupnika, jeste, to je jedan od koraka ka potpunoj transparentnosti proračuna ali ja ću ovdje koliko mi vrijeme dozvoli, nažalost, imamo jako malo još vremena s obzirom da nam slijede vrlo brzo izbori, ustrajati sa ove pozicije ili bilo koje druge, da se konačno građanima da ono što je njihovo, da im se omogući uvid u to tko odgovorno, namjenski troši njihov novac a tko njihovim novcem čini nešto drugo da se ne ponavljam, znamo što.
Hvala. U ime predlagatelja, a ima replike, ispričavam se. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, složio bi se sa početkom, naravno, cijela rasprava, poglavito naglasio početak di ste rekli da je rasprava o II. svj. ratu, ustaša, partizanima, puno više bi bilo prijavljenih govornika, međutim sama epidemija očito, ali i nije epidemija, ja mislim da je čak i ovo i dobro, ja sam zna bit u nekim navratima vrlo ustravljen ovdje u saboru. Također i meni teško padaju te teme. Međutim, ja bi ovdje naglasio jednu stvar da hrvatski narod bez obzira na ljude, znači naših građana, ideologije, na svjetonazore, koje su bogatstvo demokracija i to moramo gledat kroz to da jednostavno ovaj zakon doprinosi transparentnosti. Međutim, ako mi imamo na čelu države čovjeka, evo Kolinda Grabar Kitarović se u Zadru pozvala na predsjedničke izbore da će se boriti protiv korupcije kao kandidat, a predsjednik države, Vlade dođe i kaže, pa ko će meni naredit da ja dam Povjerenstvu za sukob interesa putne troškove u Helsinki. Znači, ovim zakonom bi mi to spriječili, pa barem taj korak da napravimo.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Leaković.
Štovana kolegice Ahmetović, mi doista imamo previše čelnika naših gradova, županija, općina koji kažu gledajte vi ste mene izabrali na izborima jedne nedjelje, treće nedjelje u 5. mjesecu i sad 4.g. molim da se više ne javljate i da više ništa od mene ne tražite, vi ste me birali, a ja ću vaša sredstva trošiti kako ja to smatram najprikladnijim. Pa recimo tako gradonačelnik Grada Zagreba smatra da je naprikladnije trošiti sredstva recimo za ove silne koševe za otpatke na koje onda stavi hrvatski grb ili grb Grada Zagreba, ima ih u različitim oblicima i veličinama. Pa recimo on smatra da je isto tako normalno slati svoga vozača na službeni put koji se pokazuje da je zapravo svinjokolja, da su krstitke, da su sprovodi, da je vađenje krumpira u Hercegovini. A isto tako g. gradonačelnik Bandić smatra da je normalno da on plaća recimo službeni put televizijskim voditeljicama da si kupuju, dakle obuću u gradu Beču. Prema tome, nije istina da mi kao građanke i građani ne smijemo propitivati, mi moramo propitivati nositelja izvršne vlasti, nas koji smo sada u zakonodavnoj vlasti i sve one koji obnašaju vlast na lokalnoj razini.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ahmetović.
Kolegice Leaković, meni je nevjerojatno da uopće raspravljamo o ovome da li građani trebaju znat ili ne trebaju znati. Pa nije ovo otkrivanje tople vode. Neko je spominjao i troškove aplikacija. Pa općina Omišalj je vrlo transparentno potrošila 47.000,00 kn za aplikaciju i čitavu podršku toj aplikaciji da se objave svi troškovi, svaka lipa utrošena od strane općine, a iz izvora džepova hrvatskih građana. Pa nije to trošak baš takav da ga ne bi mogao podnijeti državni proračun koji bi trebao biti transparentan na način na koji je općina Omišalj. O kolegi, kolegi gradonačelniku Zagreba neću ni komentirati. Jednom je kolega iz Bakra rekao da ja imam svoj stil dolaženja na vlasti, pa evo to je moj stil, to je moj stil. Transparentnost je moj stil. A kolega gradonačelnik ima neki drugi stil i uspijeva mu.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, ja vam čestitam za transparentnost i način na koji vodite svoju općinu, ali nemojte isto tako omalovažiti sve ono što radi Institut za financije. Upravo ste sami rekli kako niste imali proračun u malome, a proračun u malome na jednostavan način našim građanima prezentira kako je složen proračun. Znači, ipak nije to totalno transparentno i niste dobili ocjenu i zato ste frustrirani, pa omalovažavate ono što radi Institut za financije, što nije u redu.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa na primjedbi. Kolegice zastupnice, naime, nisam vam u detalj rekla, ja nisam imala na datum na koji traži Institut za javne financije objavljen na Internet stranicama proračun u malom nego sam ga imala tek tiskanog, pa sam ga brže bolje objavila, ali zakasnila sam možda 2 ili 3 dana. I eto, ja sam ispala ne dovoljno transparentna, dakle sa ocjenom 4, a ne 5, pa sam iduće godine dala nalog svojim službama da obavezno prvi objavimo sve dokumente da me neko ne bi prozvao netransparentnom. Ali i dalje ustrajem u tome da kriteriji koje koristi Institut za javne financije nisu oni temeljem kojih se može mjeriti transparentnost ili ne jer intelektualne usluge ili materijalni troškovi jednom građaninu ne znače ama baš ništa. Građaninu znači ime i prezime, iznos, datum i svrha trošenja njihovih novaca.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dakle, neću dugo, mislim da je sve rečeno, da smo argumentima obranili potrebu donošenja ovog zakonskog prijedloga, da transparentnost koliko god to tvrdila kolegica Perić nije populizam i borba za transparentnost u hrvatskom društvu nije populizam. Ovaj zakon je potreban. Važeći propisi ne omogućavaju niti hrvatskim građanima, niti nama saborskim zastupnicima, niti Antikorupcijskom vijeću HS, niti institucijama poput Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, uvid u određene troškove koji nastaju tijekom obnašanja javne dužnosti. Nažalost, ova trgovačka većina, ova Vlada koju, čiji su stupovi Plenković, Vrdoljak, Bandić, Pupovac, Saucha i ostali, ne žele transparentnost, ne žele borbu protiv korupcije i ponašaju se nažalost kao mecene korupcije. Mecene korupcije u hrvatskim veleposlanstvima, mecene korupcije u hrvatskoj Vladi, mecene korupcije u hrvatskoj politici, u hrvatskom pravosuđu. MOST će se protiv toga boriti, to će biti naša tema, to je naš trade mark, to nam ne možete i nećete uzeti, obraz je jedino što imamo u hrvatskoj politici i zato ćemo se boriti, a kolegice Perić, vi možete biti zbog toga nervozni, možete se osjećati prozvanom, ali ova rasprava nije bila usmjerena na vas nego na one koji tu korupciju štite i koji ne žele dopustiti transparentnost u hrvatskom društvu. Hvala.
Hvala. Evo s tim smo iscrpili raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9 i 30. Izmjene i dopune Poslovnika pučkog pravobranitelja. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 19,08 SATI
Prijedlog Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 658. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Sukladno mišljenju Vlade i prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti. Tko je za takav zaključak? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela, dakle 64, 62.
Slijedeće točka je: Prijedlog Zakona o transparentnosti troškova o obavljanju javne dužnosti, prvo čitanje, prijedlog zakona broj 658 Predlagatelj je MOST nezavisnih lista na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. U ovom sazivu sabora uputili smo puno zakonskih prijedloga, većina su se ticala poboljšanja položaja naših građana, ali i borbe za transparentnost jer smatramo da je transparentnost jedini alat u borbi protiv korupcije. Jedino transparentnošću možemo smanjiti i suzbijati korupciju u hrvatskom društvu. To smo pokazali kao Klub MOST-a u više navrata i kada govorimo o prošlosti o kojoj je govorio kolega prije mene i tu nam je potrebna transparentnost. Zato smo ako se sjećate u onom prvom odnosno u da u prvom, u drugom sazivu u ovom zapravo sazivu sabora, ali dok je još bila vlada MOST-a i HDZ-a prije nego što je Božo Petrov dao ostavku na mjesto predsjednika sabora natjerali ovdje zastupnike da glasuju o Zakonu o arhivima. Time smo željeli zaključiti priču o prošlosti, tu lustraciju koju svi toliko zazivaju u hrvatskom društvu jedino je moguće ako otvorimo arhive. I to smo napravili, natjerali smo vas da o tome glasujete. Kada su arhivi otvoreni, što ste napravili, nakon što je MOST izašao iz vlade kada su izašli dosje nekih vaših visokopozicioniranih članova zapravo glavnih savjetnika premijera Plenkovića, poput Vladimira Šeksa za kojeg se pokazalo u konačnici da je bio suradnik UDBE znači pod kodnim imenom Kolega odlučili ste ovdje zatvoriti arhive. Danas imamo sličan pokušaj. Prije nego što raspustite ovaj sabor, želimo da, ne možemo donijeti zakon, ali ga možemo barem uputiti u drugo čitanje, pokazati spremnost da ovaj akt ovdje koji je pred nama bude možda u drugom sazivu odnosno u novom sazivu Hrvatskog sabora donesen. Tiče se transparentnosti troškova kod obnašanja javnih dužnosti. Sličan registar, jer to bi bio nekakav svojevrstan registar troškova imaju Kanada i Irska. Ja sam imao nekoliko konferencija za medije po pitanju ovog našeg zakona kada smo ga prvi put upućivali u proceduru i tu sam novinarima u novinarskoj sobi na ekranu prikazao kako taj registar izgleda u Kanadi. Stvari su vrlo jednostavne. Svako tijelo za svoga dužnosnika, ako je to npr. evo uzet ćemo grad Sinj, znači službe grada Sinja za gradonačelnicu Sinja sve njene troškove objavljuju u tom registru, svatko je zadužen objavljivati, zakonom je zapravo obvezan, objavljivati troškove za svoje tijelo ili instituciju. I svaki građanin utipka ime Sandre Križanac i izađu svi njeni troškovi, za svaki, za svaku pojedinu stavku. Dakle, ako se radi o reprezentaciji o nekakvom ručku, izađe stavka znači ručka, namjena zašto je išla s određenom osobom na taj sastanak ili ručak i račun koji potkrepljuje taj trošak. Time bi se posao i javnosti da propituje troškove ali i novinarima, medijima znatno olakšao. Pa sjetite se one afere „špic papak“ ovaj bivšeg ministra Tolušića, mi bismo znali gdje je on bio, gdje je išao, je li bio u Zemunu ili nije bio u Zemunu, ne bismo imali ovaj onu, onu, ne bismo imali ovaj onu operaciju zapravo SOA-e, gdje je SOA utvrđivala radi li se o ministru Tolušića na temelju oblika cipela ili se ne radi, tako da bi sve bilo, da ovako sad izgleda ovaj smiješno, ali nije smiješno, dakle puno toga bi bilo transparentnije i puno bi i mediji i javnost mogli saznati na temelju, na temelju jednog ovakvog registra. Dakle, radi se o svim troškovima koji nastaju tijekom obnašanja javne dužnosti. I kada govorimo ovdje o Hrvatskom saboru, koji je omražen u hrvatskoj javnosti, ja ne znam jeste li vi kolege zastupnici svjesni da je ovo jedna od transparentnijih institucija po tom pitanju jer svi naši troškovi su javno, javno objavljeni tako da ovaj zakon u tom smislu što se tiče samih saborskih zastupnika ne bi nešto previše promijenio osim što bi sve bilo na jednom mjestu i saborski zastupnici i gradonačelnici i župani i ostali, ostali dužnosnici. Evo, Miro, Mito pokazuje ovdje i na potpredsjednika HS Antu Sanadera ovaj vjerojatno misli na, vjerojatno misli na Splitsko-dalmatinsku županiju i troškove koji se događaju u Splitsko-dalmatinskoj županiji ovaj tako da, da u tom smislu bi sigurno došlo do povećanja transparentnosti za ta tijela, za županije, županijske ustanove i, i ostalo. Ja ne bih ovdje trošio vaše vrijeme, zakon je jednostavan, zakon ne zahtjeva velika novčana sredstva i zapravo aplikacija koja bi bila potrebna za to vrlo ju je jednostavno izraditi. Kanada to ima, zapravo uspostavljeno na način da se taj registar ili ta aplikacija nalazi na web stranicama Ministarstva financija. Ne predlažem da to bude uređeno na takav način, to može biti i na posebnoj web stranici, dakle pitanje je sad samo tehničke, tehničke provedbe, ali su stvari vrlo jednostavne, ne bi trebalo zapošljavati nove ljude jer bi, znači ljudi u tim ustanovama i institucijama bi bili zaduženi kad nastane određeni trošak da to unesu i evo ja očekujem ako ništa, budući da je ovo zapravo zadnji ili predzadnji tjedan ovog saziva sabora uvjeren sam kada bude glasovanje da ćete ovo podržat, ništa vas ne košta, prvo je čitanje, ovaj nećete posebno, ovaj nećete pridonijet tome da troškovi političara budu vidljivi jer je tek prvo čitanje, al ćete pokazati jednu namjeru i spremnost da se to napravi. Po objavama vidim da ljudi ovo podržavaju, da žele da se troškovi političara objave na jednom mjestu i evo, očekujem vašu podršku. Oporba je stala iza ovog zakonskog prijedloga. Vidio sam da su neki i iz vladajuće većine, ono budući da je kraj saziva bili spremni dati potpis, ali ono malo su u strahu, pa evo vi ih iz najjače stanke u vladajućoj koaliciji ohrabrite i podržite ovaj zakonski prijedlog. Pokazat ćemo da se ničeg ne bojimo. Uostalom kad je Vlada donosila ove mjere za pomoć gospodarstvu svi su tražili da se javno objavi ko je dobio te potpore, a onda zašto ne bismo i na drugoj strani. Ajmo mi političari vidjet, nama građani uplaćuju taj novac kroz poreze, prireze, davanja, idemo vidjet kako ga mi trošimo. Hvala.
Hvala zastupnik Grmoja. Ima nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala. Dakle, poštovani kolega Grmoja, ja ne vidim niti jedan razlog zašto ne bi ovaj zakon podržali. Mi smo uvijek imali neke razloge zašto se oporbeni zakoni ne podržavaju od toga da iziskuje dodatna proračunska sredstva, ovaj zakon ne iziskuje nikakva proračunska sredstva, da je u pripremi neki novi, dakle zakon, nema nikakvog razloga da u ovoj krizi koja nam slijedi gdje će biti redovi pred pučkim kuhinjama, građani ne znaju na što se troši njihov novac. Evo, imamo ovdje g. državnog tajnika koji dolazi iz Like, dakle tamo je janjetina popularno jelo i ovaj ja mislim da bi građani trebali, dakle znati da li se tamo događa janjocid što se tiče političara i da li građani uopće žele da političari troše na taj novac?
Hvala. Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala. Poštovani kolega Sladoljev, apsolutno se slažem. Dakle, građani su posebno osjetljivi na troškove političara, na rasipanje njihovog novca, ja bih rekao da je to njihov novac jer je to novac koji oni uplaćuju kroz poreze, prireze i davanja. Državni tajnik nije iz Like, ali je iz te županije Ličko-senjske, tako da ovaj, a znamo da se i tamo i tamo se svašta događalo i svega je bilo, doduše sad je sukob frakcija ovih HDZ-ovih, pa je vjerojatno malo i veća kontrola jer postoji strah da, da se međusobno ovaj ne prozovu i sukobljavaju, možda se sada možda nešto manje troši.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Pa kolega Grmoja, svašta tu ima. Transparentnost, čak jedan naš kolega, jedan ga je ugostitelj tužio da je pojeo stado i po janjaca zajedno sa ... [[Govornik se ne razumije]] Tako da ono što se tiče, evo samo moje Splitsko-dalmatinske županije, jel dosad su imali mir, bio je to … [[Govornik se ne razumije]] mir je bio. Kad sam se ja pojavio onda su ojačali piar službu, pa su tu zaposlili 3-4 novi, a ti u piaru više troše za kremu nego ja za, za šminku za se, nego ja za, za, za hranu mjesečno. To samo govori kolko ulažu u nešto što nije potrebno. Da bi obranili neobranjivo oni troše novac na razinama, poglavito županija, da niko nikad neće doznati ne otvori li se javno i transparentno i da bude obavezno zakonski. Ako se nama saborskim zastupnicima s pravom građani znadu naše troškove, koji je razlog da ti lokalni tj. i regionalni ovaj čelnici i njihove strukture ne objavljuju te podatke? Evo, hvala.
Odgovor na repliku.
Dakle, što se tiče tih troškova županija, to je, to je sad posebna priča troškova na piar, svi znamo koliko nažalost i određene jedinice lokalne samouprave, a i jedinice regionalne samouprave, županije, troše na medijsko oglašavanje. To je jedna druga priča i naravno da o tome treba govoriti, ali ovdje govorimo prvenstveno o troškovima dužnosnika i ovim zakonom bi se to učinilo puno transparentnijim, a samim time bi onda pazili i kako troše novac. Vidjeli smo i po primjeru nekih gradova koji su uveli znači javno objavili cjelokupan proračun, sve stavke, da je samim time onda i nekako kontrola javnosti puno veća, onda i sami dužnosnici paze na koji način novac troše. Tako da ovaj zakon je zapravo jedan mali koračić u tom smjeru, ali svakako potreban i što je rekao kolega Sladoljev, ništa nas ne košta.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, skromno vi kažete, ma ovo je odličan zakon. Vjerujte mi da bi većina, 90% dužnosnika podržalo ovaj zakon. . / . Podržalo ovaj zakon-tako završi Profesor, mislim da je geografije i još jednog djela, ne znam, moj kolega Bračun, u Novoj Bukovici načelnik općine, radi na 2 dvije škole, načelnik je općine, on je tzv. volonter, dobio je naknadu 2500 kn, nema on kartice, nema on službeni auto i tako, ja vjerujem da u RH postoje puno takvih općina, načelnika općina pa čak i gradonačelnika koji ne troše novac. Neka se zna oni koji troše, kako ga troše i zašto ga troše. I oni koji imaju, koliko ko ima naknadu, koliko ima ko plaću, ko je volonter, ko nije. Neka se to zna, to bi bilo baš dobro i vjerujte da 9 od 10 načelnika općina sigurno a možda i gradonačelnika bi bilo za ovaj vaš zakon.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
Slažem se s time da bi sigurno i ovaj zakon utjecao na to da zapravo ne postoji ona nekakva percepcija da su svi isti. Nisu svi isti, nisu svi isti ni ovdje u Hrvatskom saboru, nisu ni svi lokalni gradonačelnici i načelnici isti, nisu svi ni župani vjerojatno isti, dakle treba se odvojiti žito od kukolja, ovaj zakon ide u tom smjeru, zapravo da natjera one koji se neodgovorno ponašaju prema proračunskom novcu da to prestanu, a oni koji se ponašaju odgovorno, da ih se i pohvali, nemam ništa protiv toga, svakako.
Hvala. Slijedeća replika, uvažena zastupnika Leaković.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Grmoja, vi ste izrazili nadu kao i sve ostale zapravo ovi koji su govorili do sad kolege je li, da će se ovaj zakon usvojiti ali recimo hipotetski, tko bi to i zašto mogao biti u Hrvatskom saboru protiv ovakvog zakona? Sigurno ste i o tome razmišljali, imate odgovor na to pitanje a drugo je zapravo vezano za ono što ste na kraju rekli, a to je da je hrvatska Vlada transparentno objavila kome je od poslodavaca dodijelila potpore za radnike, to je djelomično točno, dakle jest objavila jedan dakle popis poslodavaca u nepretraživom formatu,dakle transparentnost sa zadrškom. Bilo je vrlo teško pretražiti i vidjeti tko je zapravo dobio te potpore dok jedna nevladina organizacija to zapravo nije učinila dostupnim hrvatskoj javnosti na pravi način. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
To sam i rekao u raspravi da mi imamo sada i određenu transparentnost za pojedina tijela, spomenuo sam Hrvatski sabor ali nemamo na jednom mjestu pregledno sve troškove a ovdje bi se objavilo znači svi troškovi dužnosnika, članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave, to su svi vijećnici u županijama i u gradovima i općinama, pročelnici upravnih tijela jedinica lokalne i područne samouprave, predsjednici i članovi uprava trgovačkih društava koji su u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave te predsjednici i članovi uprava trgovačkih društava koji su u većinskom vlasništvu tih trgovačkih društava, ravnatelji ili direktora ustanova, agencija i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima kojima je osnivač jedinica lokalne i područne samouprave. Znači bi bio obuhvaćen sa ovim zakonom jedan široki spektar ljudi odnosno dužnosti i dužnosnika.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Grmoja, rekli ste da glasujemo za ovaj zakon i time pokažemo da se ničega ne bojimo. Mi se ničega ne bojimo i to smo pokazali donošenjem i usvajanjem brojnih drugih zakona jer ne postoji podatak do kojeg ne može doći bilokoji naš građanin ili novina koji želi znati ili putem izvješća ili putem Zakona o pravu na pristup informacijama.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
Poštovana kolegice, to je laž. Znači vi niste laž ja vjerujem izrekli namjerno, ali to je laž da svaki građanin može doći do podataka. Ja kao saborski zastupnik, predsjednik trećeg kluba po snazi u Hrvatskom saboru, član antikorupcijskog vijeća Hrvatskog sabora, već 2 g. ne mogu doći do putnih naloga u Australiji koje je napravila znači gđa. Loreta Bertoša Kušen, zbog kojih je diplomat Damir Sabljak, otac dviju djevojčica jer je razotkrio korupciju u veleposlanstvima, udaljen iz službe i to sam jutros ovdje problematizirao, ako ja ne mogu do toga doći koji sam već postao i sam sebi dosadan sa tom temom ali zbog tog čovjeka kojem sam obećao da ga neću napustiti, ne odustajem od te teme, ponašam se kao pitbull, znači kako može običan hrvatski građanin? Ne mislim običan, svaki čovjek je jednako vrijedan ali građanin RH.
Hvala. Slijedeće su rasprave, a pardon, izvjestitelji odbora? Nema nikoga od izvjestitelja odbora. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti i dati mišljenje? Uvaženi državni tajnik Darko Nekić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike. Dakle, Vlada RH očitovala se u svom mišljenju da ne prihvaća ovaj prijedlog zakona i u nekoliko rečenica ću pokušati izložiti evo zašto Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog zakona. Dakle, u odnosu na prijedlog zakona kojim se predlaže ustrojiti Registra troškova koji nastaju u obavljanju javnih dužnosti, Vlada RH ističe da je materija koja obuhvaća prijedlog zakona a koji se odnosi na objavljivanje dužnosničkih poslova te na prema navodima predlagatelja, javno i transparentno trošenje proračunskog novca, već uređena proračunskih, poreznim i računovodstvenim propisima kao i propisima o pravu na pristup informacijama te propisima koji uređuju sprječavanje sukoba interesa. Vlada RH smatra također da je transparentnost u trošenju javnih sredstava jasno uređena proračunskim propisima, prije svega znači Zakonom o proračunu i Zakonom o fiskalnoj odgovornosti posebno imajući u vidu činjenicu da je zakonodavnim okvirom propisana i objava godišnjih financijskih izvještaja jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave, proračunskih i izvanproračunskih korisnika Državnog proračuna i proračuna lokalne i područne odnosno regionalne samouprave na internetskim stranicama, a u kojima su iskazani i podaci o rashodima za službena putovanja i podaci o rashodima za reprezentaciju. Kad je riječ o ovom dijelu koji se odnosi na propisivanje obveze Ministarstvu financija da odgovara za vjerodostojnost evidentiranja unesenih podataka u ovaj novi registar koji vi predlažete Vlada RH ističe kako Ministarstvo financija ne bi moglo biti odgovorno za vjerodostojnost navedenog evidentiranja budući da je prethodno navedenim proračunskim propisima jasno određeno da je čelnik jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave i proračunskog korisnika odgovoran za zakonitost, svrhovitost, učinkovitost i ekonomično raspolaganje proračunskim sredstvima. Vlada također smatra kako registar koji se predlaže ustrojiti navedenim prijedlogom zakona nije svrhovit s obzirom da su podaci koje bi sadržavao već sada javno dostupni. Također Zakonom o sprječavanju sukoba interesa je uređeno sprječavanje sukoba interesa između privatnog i javnog interesa u obnašanju javnih dužnosti te su uređeni obveznici postupanja prema odredbama znači ovoga zakona. Zaključno, znači Vlada smatra kako postojeći propisi omogućavaju dostupnost te propisuju obveznu transparentnost informacija u vezi s troškovima obavljanja javnih dužnosti kao što propisuju i obvezu dužnosnika za transparentnim djelovanjem. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu, a Grmoja, ispričavam se, replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani državni tajniče, netočno je da sadašnji propisi omogućavaju ovakvu transparentnost. Da je to istina ja bih sada ovdje dok sjedim sa svoga mobitela utipkao ime Lorete Bertoša Kušen i dobio putne naloge koje tražim 2 godine. Dakle, odbacite ovaj zakon, recite bojimo se transparentnosti, bojimo se toga da sve bude javno vidljivo, ali nemojte me ovdje pored moje još uvijek ja se nadam zdrave pameti, zdrave logike i očiju varati da mi je to sada dostupno kad nije.
Odgovor, uvaženi državni tajnik Nekić.
Ja ću pokušati evo sa ovog ovdje mjesta, dakle ja sam u svom izlaganju iznio znači razloge zbog kojih Vlada ne prihvaća zakon, ali dodao bih još jedan, a to je da upravo ovo što ste vi rekli će biti dostupno za nekih 6 mjeseci do godinu dana da ćete upravo sa svog mobitela kad zaživi projekt znači Centra dijeljenih usluga i digitalizacija koji sada provodimo imat tu mogućnost. Znači, Vlada je izgradila zakonodavni okvir, a kad završimo projekte digitalizacije imat ćete tu mogućnost znači bez ikakve promjene zakonodavnog okvira. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Prvi je klub prijavljenih zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Vlade, Klub MOST-a je predložio znači nešto šta je sasvim normalno i kolega Grmoja je kao predlagatelj, u ime predlagatelja Kluba MOST-a iznio jednostavno argumente da se to u drugim državama vrlo lako vidljivo i da to treba zakonskim okvirom tj. zakonskim normama propisati, a nikako se pozivati kao što radi ovde predstavnik Vlade na digitalizaciju za godinu 2, 3, 5 jel jednostavno mislim da u ovome trenutku ako itko poduzima sve protiv digitalizacije, protiv elektronskog glasanja, protiv onoga svega, dogodio se Covid virus onda se odjednom počeli sve digitalizirati, više ne triba pečati, ne triba ništa, a u biti ste grobari transparentnosti, a to je dokaz ne samo šta ne prihvaćate ovaj zakon, nego i po pitanju, a vi to vrlo dobro znate referendumskih inicijative koje su netransparentno poništene, volja naroda, 400.000 ljudi je skupilo potpise i da ste taj problem tada riješili, da ste dali narodu da glasa, vi ste pljunuli, Vlada Andreja Plenkovića, Milorada Pupovca, Vrdoljaka i Milana Bandića je pljunula 400.000 ljudi koji su skupili, u lice, 400.000 ljudi koji su skupili potpise da imamo nešto transparentno. Evo, kod izbora zastupnika u Hrvatski sabor, da li će to netko od nas kolega i kolegica glasat za to i ne prihvatiti ili se ne slaže s tim načinom to je druga stvar, al je činjenica da vi više ste nabacili blata o netransparentnosti protiv digitalizacije, protiv volje naroda nego bilo tko i toga ste vi svjedoci. Pa mi smo ovdje glasali kad govorimo o transparentnosti, mi smo ovdje glasali protiv referenduma tj. većina bez da smo imali dokaze nevažećih potpisa koje ste rekli da ima 40.000. Da smo mi dobili, mi nismo dobili tu mogućnost i vi govorite da ćete se vi za pola godine transparentno iznit troškove, vi ćete iznit 20 županija transparentno troškove, pa to je vaša sisa koju sisate jel vas nema bez toga uvaženi predstavniče Vlade. Vi ste toga svjedoci, vi to vrlo dobro znate. Prvi korak da bi bilo sve transparentno, mi moramo najprije narodu pogledat u oči. Ja dolazim iz Sinja i imam putne troškove, možda najveć al se zna da sam danas bio u saboru, da sam svaki dan u saboru, da sam aktivan zastupnik, da predlažem, trudim se, koliko neka kaže narod, dao sam sve od sebe koliko sam moga. Jesam li više, možda jesam, možda nisam, a o tome će netko drugi suditi. A zašto to mi ne bi u županijama mi znali javno? Pa tko su oni, još te im prinili 52 ovlasti, 3 miseca smo raspravljali ovdje da im prenesemo ovlasti i još veći proračunski proračun. Oni su faraoni, jel kužite šta ste vi napravili? Znači, županija vam je protočni bojler od centralne države prema lokalnoj samoupravi, prema, do Vrlike. To je taj novac do Vrlike di nema više ljudi, nažalost zbog ovakve politike koju imamo netransparentne. U protočnom bojleru ono šta bi trebalo prispiti za zdravstvo u Vrlici, u Otoku, u Sinju, u Gorskom Kotaru, u Omišlju, nije bitno di, završi u protočnom bojleru, ali punom kamenca. I šta sad? Kamenac netransparentno sve do boli. Da ne govorimo ne samo o političarima nama zastupnicima šta triba bit javno i transparentno, nego da ne govorimo o transparentnosti tih institucija koje su zakočile razvoj RH, 2/3 RH stoji. Koncesije na pomorsko dobro, evo kolega Sanader zna, koalicijski partner njihov u županiji, kolega je Sanader predsjednik Kluba HDZ-a, ja sam predsjednik Kluba vijećnika MOST-a, on je mora dat članu obitelji Bene, koalicija Bene, da bi imali ruku doli u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Znači, naše plaže, plaže ili primjer vam govorim o transparentnosti kad govorimo i ovo je jednostavno, kolega Grmoja je reka triba to objavit i nek se zna. Imate primjer u Otoku bili par izbori, sinjskom Otoku, dalmatinskom i bili su lokalni izbori i izgubili se izbori i zamjenik načelnika općine koji je izgubio u HDZ-u je veterinar čovjek po struci, sve okej. Međutim, kad je izbio, izgubio izbore nisu ga imali di stavit, pa ga stavili za direktora građevinske firme u vlasništvu županije, poznate jedne tvrtke Cetina koja je imala brend 50-60.g., naravno da je dovedena na dno. Jedna niskogradnja bila je renomirana tvrtka sa kvalitetnim ljudima, strojevima i vrlo je obuhvatne teške poslove radila na brojnim, zahtjevne poslove na cijelom području ne samo Dalmacije, nego RH. I naravno ko će dobijati sad natječaje za aglomeracije, vidimo da se dižu cijene kad su uništene tako naše tvrtke. Ništa vam drukčije nije ni kod imenovanja, transparentnog imenovanja. Izgubiš izbore za gradonačelnika Omiša, budeš dobar sa Antom Sanaderom, lako je samo budi za nj, nikakav problem bit direktor doma za starije i nemoćne. I sad nas doli naravno Beroš, ekipa cila, slike, televizija, umire se, držte se, ostanite doma, svi doma, skučili se svi ljudi, boje se, viče Beroš nemojte dozvolit da do 25.-og nam uđe u staračke domove u, di su nemoćni i ono baš virus opla i kaže čovik, direktor staračkog doma g. Škaričić, evo 10 dana su imali nekakvu temperaturicu njijzi 15-ak malo eskaliralo i šta ćete sad. Znači, nije samo transparentnost, ja sam za to da se objavi transparentno, nego je problem pošto vi dolazite iz tog segmenta iz ministarstva da mi kad razgovaramo o transparentnosti onda lokalne samouprave bi naravno morale objaviti koliko npr. je do sad kamena temeljaca il za iste projekte ovaj otvoreno? Ja ih znam dosad, evo ja ih mogu nabrojat. Zato ja sad prije svakih izbora postavim sva kamene temeljce da se ovi ne bi velike troškove za janjocide jel svi su janjocidi, tako maloprije neko pita za ovaj janjetinu u, u, kolega Sladoljev u Lici, pometeno je to kolega Sladoljev. Kad budete prolazili Likom pomeli su oni umjesto da su poticali janje ovaj razvoj poljoprivrede i stočarstva oni su to braco pojili i janje i majke im bez ikakvog problema, niti ko vidi kako je plaćeno, nit je plaćeno, pa mi je čak bilo smišno kad sam vidio da jedan kolega zastupnik, on je načelnik općine, ne mogu se sjetiti imena, nije često u sabornici, iz moje izborne jedinice, nije nešto aktivan, al uglavnom iz Zadarske županije, da ga je tužio ugostitelj da mu je pojio stado i po ovi janjaca, mislim to je službeni podatak, stado i po janjaca, da je to janjocid bio neograničen. To je bila, mislim, neću reć da je za u Hag, ali to je bilo ajme i da je to u sudskom sporu. A ne znam, ne mogu se sititi imena, ovdje je on, načelnik je Jesenica jel, ne znam, ne mogu se sititi imena jel nije aktivan čovik, ne mogu se ja sitit svih zastupnika kad ja od 150 nisam vidio nego 15-tak u ove 4.g. osim kad je glasanje. Znači, nije problem više u meni. I zamisli, poist stado janjaca i, i, i roditeljim. Znači, nestalo u tome kraju di ih se trebalo gajiti, znači to je i tamo prema paškom dijelu janjetinu oni su satrali i sad na sudu. Pa čemu služe onda te općine, mislim na koji to način funkcionira, unište ugostitelja bez veze, uništio toga poljoprivrednika koji se bavio stočarstvom. Znači, to su nemile štete na tome području. Al uglavnom, malo sam bio … [[Govornik se ne razumije]] , ali transparentnost je vrlo bitna. Međutim, evo ja sam danas razmišljao o nečem što je vrlo bitno u 21. stoljeću zbog sporosti, neučinkovitosti, zbog toga šta se ovisi o županima, o ovom, pa kad vidim 800 000 hektara zemlje nepodijeljeno, znate koja je tu netransparentnost? 20 puta smo minjali Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Ja sam čak predložio zakon u hitnu proceduru, još ga nije dalo premda bi to tribala bit mjera da se podili poljoprivredno zemljište, da se zaori poljoprivredno zemljište. Samo u mojoj Dalmaciji, 20 000 hektara zemljište je neobrađeno, u Dalmaciji govorim, 20 000 hektara. Moglo bi raniti, moglo bi raniti, moglo bi hraniti 11 milijuna ljudi. Mogu ja kao predlagatelj isto, nemojte voditi brigu, niste me se riješili ako ste mislili da ste me se riješili, zalijte tako iza janjetine doli isto.
Slijedeća rasprava je, a u ime predlagatelja uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Sjetio sam se jedne situacije zbog koje moram reagirati. Državni tajnik je rekao da je zapravo sve sada dostupno i onda sam ja se uhvatio ovog slučaja o kojem uvijek govorim, a nisam se sjetio možda jedne od većih afera ove Plenkovićeve Vlade. Sjećate se slučaja „Helsinki“ dakle, Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa je obustavilo postupak, reklo da je premijer povrijedio načelo obnašanja javne dužnosti ali da postupak ne mogu nastaviti jer nisu dobili dokumentaciju. O čemu mi govorimo? Dakle, sadašnji propisi zapravo onemogućavaju i javnost i medije, a što je najgore i institucije hrvatske države koje bi trebale provjeriti je li netko u sukobu interesa ili nije jer tak može reći kao što je rekao premijer Plenković, neću dostaviti dokumentaciju. I tu nije samo premijer Plenković, dakle tu je više istaknutih vladinih dužnosnika i dužnosnika ili političara HDZ-a. Dakle, tu se radi, evo sad ću naći o premijeru Andreju Plenkoviću, o Davoru Božinoviću potpredsjedniku Vlade i čelnom čovjeku stožera za civilnu zaštitu, predsjedniku sabora Gordanu Jandrokoviću, potpredsjedniku sabora Željku Reineru, glasnogovorniku Vlade Marku Miliću, bivšem ministru Tomislavu Tolušiću, Lovri Kušćeviću i Nadi Murganić. Znači, protiv njih nije pokrenut postupak zbog nedostavljanja potrebne dokumentacije povjerenstvu, jer povjerenstvo nije moglo utvrditi relevantne činjenice. Dakle, evo vidite da nije dostupno. Da je dostupno onda bi na ovoj aplikaciji bilo objavljeno znači tko je išao i kada u Helsinki, karta avionska, ako se išlo sa vladinim zrakoplovom onda bi pisalo da se išlo vladinim zrakoplovom, u koju svrhu, u stranačku ili ne bi moglo biti u stranačku nego bi moralo biti ovaj u svrhu vladinih poslova, ali očito su se tu spojili, spojile i stranačke i dužnosti vlade, a zapravo se radilo samo o skupu Europske pučke stranke i onda se to opravdalo nekakvim državničkim poslovima. Dakle, evo samo ovaj primjer pokazuje da nam je ova aplikacija odnosno ovaj zakon itekako potreban jer bi obvezao dužnosnike da sve učine javnim i transparentnim. Sada nemamo takvu obvezu i premijer Plenković može slobodno reći da ne želi dostaviti dokumentaciju i ovo je zapravo bio slom Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa i povjerenstvo je pokazalo nemoć jer premijer nije želio dostaviti dokumentaciju. Dakle, poštovani državni tajniče cijenim to što ste došli tu, pouzdano znam da je ministar Zdravko Marić odbio znači se uopće izjasniti o ovom zakonu jer je svjestan koliko je štetno biti protiv ovakvog zakona i ovo je dodijeljeno Ministarstvu uprave i vi ste ovdje poslani danas jer nije lako braniti nešto što je toliko logično i potrebno i što bi da smo normalna država svi podržali, a ne bi evo kolegica koju poštujem ovdje branila zapravo stav Vlade, a i sama je svjesna da je takav stav neobranjiv. Hvala.
Hvala. Imamo 2 replike. Prva je uvažena zastupnica Ahmetović.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pardon, kolega Grmoja potakli ste me da vas pitam, možete li zamisliti kada se jednom Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa ne želi od strane premijera dostaviti podaci, kako to izgleda kada običan građanin traži podatke temeljem prava na pristup informacijama. A državnog tajnika bih pitala, ma tko je povjerenik zapravo na pristup informacijama da odlučuje da li će dati to pravo ili neće dati građaninu kada on traži pristup na podatke o vlastitom novcu, o vlastitom novcu? Vidjeli smo kako građani imaju pravo na uvid kako se troše proračunska pričuva Grada Zagreba, ne samo nenamjenski nego na upravo tu reprezentaciju o kojoj mi danas govorimo i za koju želimo da građani imaju uvijek pravo na pristup.
Hvala. Odgovor, zastupnik Grmoja.
Poštovana kolegice, znači odgovorio sam bio već i kolegici kada je rekla da je to sada propisima omogućeno, sasvim je jasno da nije jer ne može povjerenstvo dobiti informacije i putne naloge, ne može antikorupcijsko vijeće Hrvatskog sabora, nisam samo ja tražio, tražio je i predsjednik Jovanović koji je predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje strategije suzbijanja korupcije, nismo dobili putne naloge za ova veleposlanstva, niti evo vidimo da je povjerenstvo dobilo. Dakle, običan građanin nema nikakve šanse dobiti nešto ako dužnosnicima, moćnicima nije u interesu da građani do toga dođu.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Pa dobro ste se sitili kolega Grmoja, Povjerenstvo za sukob interesa, dođe premijer, putuje po Helsinkiju s avionom ko da mu je ćaćin, nikakve obaveze, tamo stranački skupovi, Juncker, Tusk, ovi s kim je bio ja nemam pojima, sa svojim pajdašima koji apsolutno niti ih je briga za Hrvatsku, al bitno je da je on renomirani i on kaže cijeloj hrvatskoj javnosti, tko je taj to povjerenstvo, ja da dam, ja sam oslobodio Hrvatsku, ja sam temelj hrvatske države, ja sam zakon, iznad mene nema nikakvog zakona, koji sabor, koji Povjerenstvo za sukob interesa, ja sam, kakav Bog iznad mene, ja sam taj, ja imam manire, znam 4 jezika, znam vidite imam frizuru dobru, mlad sam, lip, smrša sam, šta taj narod oće, koga je brige? I to je dno dna hrvatske demokracije, čovjek koji se predstavlja najvećim demokratom je dno dna demokracije i poticatelj korupcije u, među političarima.
Odgovor uvaženi zastupnik Grmoja.
Slažem se oko Andreja Plenkovića, sve što sam o njemu mislio, to sam i rekao. On je zajedno sa predsjednikom Sabora zapravo mecena korupcije u hrvatskom društvu, zaštitnik korupcije u hrvatskim veleposlanstvima i to sam dokumentirano dokazao, to nisu paušalne tvrdnje i lažne optužbe, kako tvrdi predsjednik Sabora. Ja imam dokaze da štite korupciju u našim veleposlanstvima, a da čovjek koji bi u svakoj normalnoj zemlji bio nagrađen zbog profesionalizma, zbog domoljublja, zbog istinoljubivosti, bila kažnjen i udaljen iz službe. Protiv takve Hrvatske, Plenkovića, Jadrokovića i ostalih diplomata koji zloupotrebljavaju svoju službu ću se ovdje u HS-u javnosti i dalje boriti, a uz Damira Sabljaka i prijavitelje nepravilnosti ću uvijek, iza njih ću uvijek stajati.
Hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Leaković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Grmoja, izuzetno je važno, dakle, znati na što se troši. Ali, izuzetno je važno također, znati s kim se to potrošilo, dakle, tko je bio na tom ručku, tko je bio na toj večeri, koja je bila svrha tog sastanka. Mi danas znamo da u Hrvatskoj lobiranje ni na koji način nije uređeno pa isto tako znamo da recimo, novinari niti bilo tko drugi ne mogu dobiti informacije o nekim tajnim sastancima koje je premijer Plenković, ministrica Obuljen Koržinek i neki drugi članovi Vlade nedavno imali u hrvatskoj Vladi. Dakle, tajni sastanci s glavnim urednicima odabranih hrvatskih medija, mi zapravo vjerojatno nikada nećemo doznati što se na tim sastancima dogovaralo jer nemamo mehanizme, dakle, ni mi kao saborski zastupnici niti novinari, odnosno putem nas, javnost ne može nikada saznati što je to zapravo premijer Plenković ususret parlamentarnim izborima dogovorio kako će se pratiti, je li, Hrvatska demokratska zajednica, u tim izborima.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Grmoja.
Da, to, to je jedna druga tema koja ne bi bila riješena ovim prijedlogom zakona, ali nažalost govori o dijelu hrvatskih medija. Govori o tome kako oni koji propituju korupciju zapravo ili nemaju prostor u medijima ili budu napadani od strane tih medija, a kako čovjek koji je premijer, koji ima novac, čija se državna poduzeća oglašavaju, agencije, ministarstva, putem, još, što je gore, novcem iz EU fondova u tim tiskovinama, u tim medijima, ima zaštitu i ima potporu u provođenju svoje politike. To je jedan drugi problem, o njemu treba razgovarati, jako je važan, ali evo, nažalost tu smo gdje jesmo, nadam se da će se i političke konstelacije promijeniti i da će se sve to propitati. I uloga medija u održavanju ovakve korumpirane vlasti.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava u ime Kluba Nezavisne liste mladih Tomislav Panenić, njega nema. Gubi pravo. Sljedeća je uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti koji je podnio Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, Klub HDZ-a neće podržati jer transparentnost u trošenju javnih sredstava jasno je uređen već važećim propisima, od onih računovodstvenih, poreznih, proračunskih, propisa o pravu pristupa informacijama do propisa o sprječavanju sukoba interesa. Maloprije u ime predlagatelja kolega Grmoja govorio je i o par slučajeva. Ja bih tu naglasila i podsjetila i predlagatelja da on ovim zakonom predviđa samo ustroj još jednog novog registra, znači dodatne troškove i poslove za administraciju, od onih u ustanovama, gradovima, općinama, županijama, do onih u Ministarstvu financija, međutim, ni oni ne predviđaju nikakve zakonske odredbe u slučaju kršenja tog zakona, kao što je on mišljenja, da se u pojedinih slučajevima kršio Zakon o pravu na pristup informacija. Zakon o proračunu i Zakon o fiskalnoj odgovornosti propisana je objava godišnjih financijskih izvještaja. Znači, općinska vijeća, gradska vijeća, županijske skupštine, oni imaju zakonsku odredbu i obvezu podnošenja određenih izvještaja, a također, i njihove ustanove. Znači izvješća ustanova i trgovačkih društava idu na ona vijeća, skupštinu ili pak Vladu i Sabor, ovisno da li su njihovi osnivači ili vlasnici općina, gradova, županija ili pak RH. Župani i gradonačelnici, općinski načelnici, oni su odgovorni za zakonitost, učinkovitost i ekonomičnost raspolaganja proračunskih sredstava i oni svojim potpisom na svaki i putni nalog i trošak reprezentacije odobravaju, a time i odgovaraju pa je neprimjereno da Ministarstvo financija odgovara za vjerodostojnost tih dokumenata. Podaci koje bi trebao sadržavati taj novi registar, već sada su javno dostupni, kao što sam rekla i prema Zakonu o pravu na pristup informacija je uređeno i javno dostupno svima onima koji žele imati uvid u troškove koji nas zanimaju, a obveza transparentnim djelovanjem je svakog dužnosnika i prema Zakonu o sprječavanju sukoba interesa. Predlagatelj je, navodi da je potrebno uspostaviti ovaj učinkovit mehanizam i to zbog tri cilja, prvi je da se novac poreznih obveznika i druga javna sredstva koriste razborito i odgovorno te radi ostvarenje javnog interesa. To treba činiti svaki načelnik, gradonačelnik i župan i kao što sam rekla, prilikom podnošenje izvješća može se vidjeti iznos potrošen za službena putovanja ili reprezentaciju i svaki onaj koji ne koristi odgovorno ta sredstva, vrlo brzo njegovi građani, oni koji su mu omogućili da i dođe na tu poziciju, imaju pravo a i obvezu da s tim novcem ti čelnici rukovode odgovorno, ako ne, bit će sankcionirani. Drugi cilj je da se svi troškovi koji nastanu u obavljanju javne dužnosti, da su nužni i opravdani te prethodno odobreni od ovlaštenih nalogodavaca. Znamo da Ured državne revizije svaku godinu dolazi i nadzire rad svake jedinice lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave i tu između ostalog nadzire i trošenje sredstava za službena putovanja i reprezentaciju i svaki od tih računa mora biti potpisan i pregledan od više osoba. Treći cilj kako navodi predlagatelj je da javnost ima uvid u trošenje novca poreznih obveznika i drugih javnih sredstava i to kao što sam rekla, može putem izvješća koje je dostupan svim vijećnicima, skupštinarima, zastupnicima a time i javnosti. I kao što je naveo i kolega Grmoja, evo npr. troškovi saborskih zastupnika su javno objavljeni, možemo reći evo samo za 2019., kao što je rekao i sam kolega Bulj je iznos 112 000 kn, a onda kolege Sladoljeva 0 kn ali isto treba tako se treba znati da ni kolega Bulj nije koristio hotel, sve točno se vidi za koji iznos je odvojen za koju namjenu. Imamo natpise često i naslovnice najštedljivijih načelnika i čelnika općina koji sa svega par stotina stanovnika imaju reprezentaciju veću nego što ima grad Split, to sve ukazuje da svi podaci koje želimo su nam dostupni, ali ću ponoviti da pojedine slučajeve ne mogu i neću komentirati posebno ako se radi o kršenju zakona a i ovaj zakon da bude sutra na snazi, i on se može kršiti. Svaki putni nalog potpisuje onaj koji putuje, onda potpisuje onaj nadređeni pa potom gradonačelnik. Isto tako, reprezentaciju potpisuje gradonačelnik i piše tko je konzumirao ta jela i pića i iz kojeg razloga se taj trošak stvorio. Svaki takav račun može za nepravilnosti biti prijavljen, može ga prijaviti djelatnik ugostitelja kod koga se konzumiralo to jelo i piće do onog tko mu je došao u ruke, od djelatnike protokola, računovodstva, kontrolora itd., i svako od njih može prijaviti neodgovorno trošenje javnog novca. U veljači 2019. g. donijeli smo i Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, sutra raspravljamo o izmjenama i dopunama poslovnika pučkog pravobranitelja gdje se ustrojava nova služba, služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti. Institut za financije provodi istraživanja i analizu proračunske transparentnosti svih hrvatskih županija, gradova i općina i dodjeljuje ocjene. Vidimo da u posljednje vrijeme sve transparentnije posluju i županije, one imaju prosječnu ocjenu, ne znam, 4,9, gradovi 4,3, općine 3,8 itd. Ovaj zakon predviđa od uspostave održavanja upravljanja registrom, prikupljanja, evidentiranja, obrađivanja, arhiviranja, omogućavanja upisa i ažuriranja podataka itd., mislim da u vrijeme kada se svi kunemo u smanjenje troškova administracije, racionalizaciju javne uprave, kad tražimo što učinkovitiju javnu upravu koja mora biti na usluzi građanima, da moramo nastojati pojednostaviti funkcioniranje te administracije, da ona bude na usluzi i pomoći i našem gospodarstvu i našem građaninu, ovakav prijedlog donosi nove troškove, nove obveze već ionako nažalost moramo priznati, sporoj administraciji. Ova Vlada je smanjila broj agencija, zavoda, ona je preko 200 poslova prebacila poslove državne uprave na županije i time smanjila za 600 službenika, racionalizirala je upravu za 600 službenika. Sve su to razlozi zbog kojeg zaključno klub HDZ-a ne može podržati ovaj prijedlog Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju dužnosti jer ne stoji konstatacija predlagatelja i razloga njihova predlaganja da ne postoji mehanizam nadzora odgovoran za trošenje javnog novca već što više, brojni propisi to reguliraju to odobravanje, nadzor i transparentnost. Sad ću se poslužiti citati predsjednika MOST-a nezavisnih lista, kaže jedino MOST koji se kune u racionalizaciju javne uprave, traže nove obveze i traži nova sredstva za provođenje svojih ideja pa nek građani plaćaju. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Kolegice, dakle ja razumijem da vi morate kako braniti ovu neracionalnu odluku Vlade da odbaci ovaj zakon, ali u slučaju Helsinki, u slučaju ovih troškova u Australiji, znači nismo mogli doći do tih podataka. Dokumentacija o svakom putu ili trošku, postoji u svakom računovodstvu, treba ih samo skenirati i objaviti na ovoj aplikaciji, nema nikakvih troškova, vi ste zapravo ovdje nema poručili da su Irci i Kanađani ludi, znači a mi smo u HDZ-u pametni, znači i Irci i Kanađani ne znaju ništa. iracionalno objavljuju te troškove u toj aplikaciji i od toga nema nikakvog smisla. E da ovo što vi govorite, da je ovo neistina, na vam neću samo pokazati na primjeru vaših dužnosnika, evo uzet ću primjer Radimira Čačića. Državna revizija je utvrdila da je Radimir Čačić spiskao pola milijuna kuna na reprezentaciju u Varaždinskoj županiji, 2008. utrošio 530.000 kuna od čega na ugostiteljske usluge 366.000 kuna. I Državna revizija ga je pitala da odgovori gdje je potrošio tolike novce? Znate što im je odgovorio, znači Državnoj reviziji, ukratko lijepo sam im, citiram dakle: „Ukratko lijepo sam im rekao da sve to što ih zanima fino pitaju svoju mamu, s obzirom na to da mene ne smiju.“ zaključen citat. Dakle, mogu se vidjeti kolegice troškovi ukupni, ali se ne može vidjeti gdje, šta i koliko je potrošeno i u koju svrhu. O tome se radi i to mi tražimo. Mi znamo da je Vlada na put u Helsinki potrošila, znači možemo doći vjerojatno do iznosa i to će biti negdje ne znam možemo li doći do ukupnog iznosa koliko je potrošeno, evo po pitanju Vlade. Kod župana možemo, po pitanju Vlade ne možemo ni to. I ne znamo u koju svrhu, je li to bilo u svrhu stranačkog putovanja, je li to bilo u svrhu državničkih poslova, jesu li svi koji su bili u vladinom avionu išli u svrhu državničkih poslova, a očito da nisu, očito da nisu jer su tu bili i neki koji nisu bili ni ministri. Dakle, jasno je da je to bilo stranačko putovanje. I ovo što vi govorite, ja vas cijenim i poštujem, ali ovo što vi govorite jednostavno ne stoji, jednostavno ne stoji i nema smisla sada da se ovdje dalje raspravljamo, da vam ja, jer vam na konkretnim primjerima dokazujem da ono što govorite nije točno. I nema smisla, znači imamo još 7-8 dana ovog sabora da sad i vi morate braniti nešto što ne stoji. Kada dođe glasovanje ja znam da ćete poslušati ono što je rekla Vlada, odbacit ćete ovaj zakonski prijedlog nažalost, ali nema nikakvih suvislih i racionalnih argumenata za ono što tvrdite. Hvala.
Hvala. Replika, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Grmoja moram vas ispraviti vi ste rekli za provedbu ovog zakona da nije potrebno osigurati nikakva sredstva, upravo ste vi u uvodnom dijelu kao predlagatelj rekli da je u svrhu provedbe potrebno osigurati 200.000 kuna samo za 2019. godinu. Hvala.
Odgovor uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Tako je kolegice 200.000 kuna to je maksimalan iznos koliko bi koštala ova aplikacija koja bi se napravila jednom i više ne bi kune bilo potrebno potrošiti za provedbu ovog zakona. A koliko novca bi se uštedjelo time, znači da je sve transparentno i da se ti lokalni čelnici, da se direktori poduzeća, razno raznih agencija po županijama u državi boje toga hoće li netko doći do tih podataka. Koliko bi, ja vam garantiram u prvoj godini da bi nekoliko milijuna kuna uštedjeli, možda i više, ovo su konzervativne procjene moje. Nekoliko milijuna kuna u prvoj godini. Dakle, zakon bi uštedio, ovaj zakon bi uštedio novce, a ne bi koštao novaca hrvatske porezne obveznike i hrvatske građane. To je samo za izradu aplikacije, ali možda se može aplikacija i za manje novca ova izraditi, to smo stavili nekakav maksimalan iznos koliko može koštati.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića, njega nema, pa gubi pravo. Rasprava slijedeća je uvažena zastupnica Mirela Ahmetović, Klub zastupnika SDP-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, drago mi je da danas raspravljamo o ovom zakonu, o ovom Prijedlogu Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti. Ovim se zakonom predlaže vođenje i objava registra troškova koji nastanu u obavljanju javnih dužnosti, a koji se tiču putnih troškova i reprezentacije dužnosnika. Svaki je prijedlog zakona na ovom tragu hvale vrijedan, a hvale vrijedan je zato što ima za cilj otvaranje građanima mogućnosti da prate i da kontroliraju kako se troši njihov novac. I zato će SDP podržati ovakav prijedlog. Međutim, moram istaknuti i neke nedostatke ovog prijedloga zakona. Netočno je kako se navodi u prijedlogu zakona da u stvarnosti ne postoji mehanizam nadzora odgovornog trošenja javnih sredstava te njihove nužnosti i ekonomske opravdanosti. Naime, takav mehanizam postoji u stvarnosti i to za apsolutno sve troškove, svaku lipu potrošenu iz proračuna gradova i općina, ali u samo 4 od 555 jedinica lokalnih samouprava u RH. Od tih 4 dvije su jedinice lokalne samouprave pod vodstvom SDP-ovih dužnosnica, a po 1 pod vodstvom HSLS-ovog i nezavisnog dužnosnika. I ovaj je mehanizam dame i gospodo dostupan čitavoj javnosti, ne samo stanovnicima tih jedinica lokalne samouprave nego čitavoj javnosti, pa vas ja ovdje prisutne pozivam da pogledate web stranicu općine Omišalj npr. www.omisalj.hr upišete primjerice riječ dohodak i pogledate apsolutno dohotke svih zaposlenih u upravnom odjelu općine Omišalj, upišite riječ ručak, upišite riječ fotokopirni papir, upišite bilo koju riječ i izaći će vam potpuni, transparentni podaci i to o imenu i prezimenu ili nazivu poduzeća kojem se isplatilo, o adresi fizičke ili pravne osobe kojoj se isplatilo, o iznosu koji se isplatio, o svrsi zbog koje se isplatilo, o datumu kada se isplatilo kao i o ekonomskoj klasifikaciji odnosno stavci proračuna sa koje se isplatilo. Dakle, to je ono što je potpuna transparentnost i to je mehanizam kojim se nadzire trošenje javnog novca, a ne samo to, nego i namjensko trošenje sa proračunskih stavki. Nedostatak ovog iako vrlo dobronamjernog zakona odnosno prijedloga zakona je i taj što neće polučiti ostvarenje zacrtanog cilja, a taj je da se novac poreznih obveznika i druga javna sredstva koriste razborito i odgovorno te radi ostvarivanja javnog interesa. Ah, zašto se taj cilj neće ostvariti? Zato što se ovim prijedlogom ne omogućuje uvid u nenamjensko trošenje sredstava upravo u svrhu reprezentacije. Primjer je nenamjensko trošenje sredstava baš na reprezentaciju u gradu Zagrebu, gdje je gradonačelnik Milan Bandić sa stavke "proračunska pričuva" potrošio sredstva u svrhu reprezentacije za catering. Za catering se troši proračunska pričuva, ali proračunske pričuve nema za obnovu grada Zagreba nakon posljedica potresa. Ovim registrom također, podatak o troškovima ručkovima plaćenih iz proračunske pričuve teško da bi bio dostupan javnosti, ako nema države revizije i ako se informacije o državnoj reviziji ne da u nekom mediju, a znamo kako danas mediji funkcioniraju. Ne bi bio dostupan ni podatak o podizanju milijunske gotovine s bankomata, kao što je to slučaj u Virovitici ili u Škabrnji gdje javnim novcem upravljaju HDZ-ovi dužnosnici i ta se gotovima trošila na reprezentaciju i troškove noćenja, a kako revizija zaključuje, podizanje novca nije niti evidentirano u poslovnim knjigama. Ovo su primjeri ponašanja dužnosnika HDZ-a i njihovih jokera. Također, mi u SDP-u smatramo da je nepotrebno u zakon unositi praćenje troškova reprezentacije ili putovanja pročelnika i članova vijeća. Zašto? Zato što se u prijedlogu zakona pod pojmom "dužnosnik", između ostalog, podrazumijeva i pročelnik upravnih tijela jedinica lokalne ili regionalne samouprave kao i članovi predstavničkih tijela jedinice lokalne ili regionalne samouprave. To je pogrešno jer temeljem Zakona o proračunu, oni nisu odgovorni za izvršenje proračuna, već su to izvršna tijela, župani, gradonačelnici i načelnici, pa je dovoljno definirati trošak reprezentacije općenito odnosno univerzalno temeljem računovodstvenih kriterija, bez obzira tko je taj trošak izvršio. Činjenica jeste, da su sve koruptivne radnje koje se tiču trošenja javnog novca, posredno ili neposredno odobrene od strane onoga tko je odgovaran za trošenje javnog novca, a rekli smo maloprije tko je, nažalost činjenica je istovremeno i ta da se problemi koruptivnih radnji ministara, ravnatelja, direktora javnih ustanova i poduzeća, pročelnika i drugih u Hrvatskoj rješavaju eventualno na način političkog zbrinjavanja i to političkog zbrinjavanja tih persona na druge pozicije moći, a oni koji su zapravo omogućili takvo ponašanje, koji su omogućili takvo nezakonito trošenje novca hrvatskih građana, ostaju netaknuti po receptu nisam znao. Dame i gospodo, građani nam ne vjeruju, nikome od nas i nisu nam niti dužni vjerovati. Zašto bi nam vjerovali? Zašto bi nam vjerovali kad ih se na dnevnoj bazi laže, krade i intelektualno maltretira. Tko smo mi uopće da nam građani vjeruju? Zašto bi nam vjerovali? Oni koji su pod USKOK-ovom optužnicom da su krivotvorili putne naloge i sebi uzimali novac građana iz državne blagajne, danas su pod političkom plaštom vladajućih. Ovdje u Saboru vjerno i poslušno dolaze dignuti ruku za prijedloge vladajućih jer vladajućima krivotvorenje putnih naloga i krađa iz džepova građana ne smeta. Dapače, dok god dižu ruku. A dignut će ruku i za novu državnu odvjetnicu. Oni će izabrati državnu odvjetnicu, pazite molim vas. A DORH treba stati iza te optužnice. Da nije tragično, bilo bi komično. Kolega Grmoja, moj prijedlog je daleko jednostavniji. Donesimo zakon o transparentnom trošenju javnog novca općenito, na svim proračunskim razina, na državnoj, regionalnoj i lokalnoj. U svim ustanovama, u svim agencijama, u svim trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu države i jedinicama lokalne odnosno regionalne samouprave na način da su svi, ali apsolutno svi računi, sve isplate, bez obzira na svrhu, od plaća dužnosnika, od plaća službenika, troškova ručka, putnih troškova do troškove nabave fotokopirnog papira ili troškove izgradnje građevinskih objekata, evidentirani u poslovnim knjigama vidljivi i dostupni javnosti putem interneta i usporedivi sa planiranim stavkama proračuna lokalne ili regionalne samouprave ili u krajnjoj liniji i državnim proračunom. Ovime bi se izbjegla ili barem javnosti obznanila krađa javnog novca kroz sumnjive ili kriminalne javne nabave, potkupljivanje dužnosnika ili službenika na pozicijama moći, kupovanje glasova interesnih skupina koje okupljaju veliki broj birača, kao i uspostava trgovačke glasačke mašinerije u Saboru. Poštovane kolegice i kolege, vladajuća većina neće prihvatiti ni ovaj zakon, a kamoli uvid u svaku kunu, u svaku lipu potrošenog novca građana i to ne mislim samo zbog toga što ne prihvaćaju ničije amandmane i ničije prijedloge zakona, ma kako kvalitetni bili, nego naprosto zato što bi ih ovakav zakon natjerao da prestanu sa koruptivnim radnjama. Ali, građani već u srpnju imaju mogućnost odabrati, hoće li nadzor nad trošenjem vlastitih sredstava ili ovakvo stanje stvari gdje se dopušta da HDZ-ovi gradonačelnici i načelnici podižu njihove milijune s bankomata i troše ih po restoranima. Kolegice i kolege zastupnici, vrijeme je da damo građanima ono što je njihovo. Neugodno mi je i kao čovjeku i kao političaru što je stvarnost takva da i u ovoj prostoriji često imam kome reći, prste k sebi, račune na sunce. Hvala lijepo.
Hvala. U ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dakle, što se tiče ovih vaših prijedloga, nemam nikakvih problema s tim, ovo je prvo čitanje, ali nažalost evo, namjere su vladajućih da raspuste Sabor, ja sam se nadao da ćemo stići raspraviti ovaj zakon, on je prije godinu dana upućen u proceduru. Može se popraviti može se doraditi, mogu se ubaciti određene stvari u drugom čitanju putem amandmana a isto tako nemam ništa protiv niti jednog šireg zakona, ali mislim da bi ovaj zakon bio ogroman pomak tako da možda bolje sa ovima koji žele sakriti određene stvari, možda ići sa nekakvom blažom terapijom iako bi bilo dobro, ja sam danas i jutros zazivao demontažu DORH-a, tako da, slažem se da su nam potrebni radikalniji zahtjevi, tako da ovo što ste iznijeli kao primjedbe, apsolutno smo otvoreni i nadam se evo da ako ne u ovom sazivu Sabora, onda u ovom novom da ćemo biti u prigodi izmijeniti i popraviti ovaj zakon, a ako ne, već donijeti ovaj koji će biti sveobuhvatniji.
Slijedeća rasprava, uvaženi zastupnik Tomislav Žagar u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Nastojat ću u kratkoj raspravi izreći stav kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGA-e da ćemo podržati ovaj zakonski prijedlog uvažavajući primjedbe kolegice Ahmetović koja je govorila u ime SDP-a, smatramo da je ovo kako reče i predlagatelj, jedan korak naprijed ka transparentnosti trošenja javnog novca, to je jako bitno u RH. Jutros smo vidjeli kad se raspravljalo o ključnom čovjeku DORH-a, da je niska razina povjerenja ljudi u institucije ove države i ja sam rekao u replici, kolega Grmoja i uvjeren sam da je tako, većina, ja sam rekao 9 od 10, većina lokalnih čelnika, načelnika i gradonačelnika, za župane ne mogu tvrdit bi bila za ovakav prijedlog. Nemaju što skrivati. Kolegica Ahmetović je dobro rekla da postoje neke općine i gradovi koji to transparentno prikazuju, treba pozvati mnoge da još to prikazuju jer mnogi nemaju što skrivati. I ovaj zakon bi samo takvima pomogao. Dakle ovaj zakon bi pomogao onima koji rade dobro, koji nemaju razloga ništa skrivati, da to bude transparentno. Istina da ono što želimo postići, nadilazi ne samo razinu ovog zakona nego razinu jednog ministarstva, to se tiče više ministarstava. Uzmite samo javnu nabavu, koliko je tu prstića upleteno u javnu nabavu, pa to je Eldorado za mnoge čelnike jedinica lokalne samouprave, grad Zagreb tu prednjači, a naravno onda i za mnoge poduzetnike koji pod patronatom da tako kažem politike, dobivaju poslove iz dana u dan, iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu. Nekoliko sam puta rekao ovdje u Saboru, pa dajte evo svakome čovjeku, izaberite jednog čovjeka, dajte mu dobar ugovor, da vidite što će biti dobar poduzetnik, samo ako je dobar ugovor preko javne nabave koja je namještena. Dakle, ovaj zakon ima dobru intenciju, dobar smisao, treba ga podržati jer bi omogućio onima koji rade pošteno da se to vidi i ne mogu ni ja a ne spomenuti grad Viroviticu, dakle tamo se dogodilo da svaki radni dan, pazite svaki radni dan, samo u prošloj godini, svaki radni dan je netko sa bankomata podizao 5 do 10 000 kuna i nitko to nije primijetio. Dakle, to samo pokazuje koliko su razmjeri i koliko je opasno to da se neke stvari ne prikazuju transparentno jer onda dolazi do ovakvih slučajeva. Naravno da čelnici lokalne samouprave, župani imaju tu veću mogućnost, gradonačelnici većih gradova naravno veću, gdje ima više novca, jel, općinski načelnici tu i tamo, imaju mogućnost da dio sredstava koriste za svoju promidžbu i to redovito rade pa onda kroz reprezentaciju se prikazuje kao reprezentacija se prikazuje određeni sastanak na kojem se zapravo politički dogovara, politički pogoduje, traži se buduće birače. Takve stvari bi bile jasnije kad bi bila obaveza to prikazati u registru. Kolega Grmoja, vi s pravom kažete, nažalost pretpostavimo da nećemo moći u drugo čitanje sad u ovom sazivu Sabora to, nadam se da ćemo u idućem sazivu, da neće biti niti ova vlast, da će opozicija doći na vlast pa da to onda, da taj zakon se donese jer zašto, ja sam rekao vama da je skromno kad ste rekli da je samo u jednom djelu taj zakon dobar, nema reforme lokalne samouprave bez čistih računa. To mora bit svakom jasno. Reforma lokalne samouprave počinje iz same samouprave i kad kolegica Ahmetović spominje ove koji dobro rade, pa upravo su ti ljudi, sutra mogu biti pokretači reformi, oni znaju kako se novac troši transparentno, oni znaju što je najbolje za njihovu općinu i da kažem to najjednostavnije, samo oni mogu procijeniti da se njihova općina i susjedna općina mogu odužiti, zašto, jer će im biti bolje, ne njima mislim osobno nego građanima će biti bolje, lakše će povući sredstva iz fondova EU-a, oni će zadržati predstavnička tijela koja sad imaju a neka se dogovore kako će bit čelnik, hoće bit iz jedne čelnik, iz druge zamjenik i tako, ali ta inicijativa mora ići odozdol. Sve što se bude nametalo da slikovito kažem iz Zagreba, teško će prolazit jer svako će stajat u obranu i reći će ne dam svoju općinu, ne dam svoj grad. I u tom smislu je ovaj zakon isto jedan od početnih točaka, da se vidi ko u RH, na koji način troši novac i ima li smisla opstojnosti njegove općine ne zbog njega da bi se njega kaznilo mada neka treba ozbiljno kazniti jer postoje oni koji su ogrezli u kriminal. Neko je spominjao ovdje, ako je netko pojeo previše janjaca, nije to intencija, ali da se njemu dokaže da taj model neće u budućnosti biti koristan za njegovu općinu, za građane njegove općine i da se nešto mora mijenjati. Klub će podržati vaš prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani zastupnici, dragi građani. Potpuno je dakle jasno koja je intencija MOST-ovog zakona i u kontekstu vremena koje nam slijedi. Slijede nam teška vremena, već su se sad pojavili veći redovi pred pučkim kuhinjama i građani će gledati na svaku kunu. Ovaj zakon je trebalo donijeti puno i prije ali je pogotovo u ovim vremenima gdje će građani teško vidjeti, živjeti, gdje će zapravo gledati kako se troši njihov novac potrebno donijeti ovaj zakon. Ja i kolega Grmoja smo prije godinu i pol bili na predstavljanju knjige Crna knjiga-trošenje javnih novaca udruge Lipa gdje smo ostali šokirani koji su oni podatke dakle iznijeli, koliko ste zapravo javnih novaca građana ove zemlje troši na potpuno nepotrebne stvari. Oni su, istina, u toj knjizi iznijeli i državne dakle subvencije, i problematične javne nabave, ali jedna od stavki je bila i trošenje na dakle ručkove, večere, kartice, punjenje dakle goriva benzina i sami su rekli da im je ta stavka bila najteža za traženje kad su radili Crnu knjigu. Spomenuli su tu ove famozne zagrebačke stupiće, plastične, u Zagrebu postoji stupići koji čuvaju druge stupiće, jedan stupić košta 100 eura, imate dakle stup i oko, 10 oko njega, 10 novih stupova jer dakle stupići čuvaju stupiće i to sve građani plaćaju. I zanimljivo je da mi koji smo često na terenu i kad smo bili na štandovima sa, kad razgovarate s nekim građanima koji pripadaju nekoj drugoj opciji koje podržavaju gradonačelnika trenutno Zagreba, oni sami kažu on krade, ali i daje. Da. I onda sam ja jednoj gospođi koja je to meni rekla, dakle ja znam da on krade, ali i daje, rekao imate gospođo 200 kuna. Ona kaže imam, ja sam joj uzeo tih 200 kuna, i što mislite da ja vama tih 200 kuna sad uzmem, i vratim vam 100 kuna, je l' bi bili zadovoljni sa tim? Dakle, građani moraju, trebaju biti svjesni da je to njihov novac, dakle da je proračunski novac njihovom novac koji oni uplaćuju u državni proračun i da se svaki političar treba odgovorno ponašati prema tim novcima. Dakle, ovaj zakon, ova intencija ovog zakona je da gradonačelnici, ne samo gradonačelnici, i drugi dužnosnici zapravo racionalnije troše novac proračunski u trenuci kad će svaka kuna biti vidljiva. Dakle, da ne znam, taj neki poslovni ručak koji je on spreman, koji mu stvarno nije potreban u trenucima krize neće napraviti jer će taj građanin moći vidjeti, jer će taj lokalni portal objavit, naš gradonačelnik u trenucima kada je kriza u Vladi, kada nema novaca, troši dakle na poslovne dakle ručkove, gdje zapravo neće biti koristi. Ono što se sjećam da je jedno od stavki u toj Crnoj knjizi trošenje javnih novaca bilo kada je jedan gradonačelnik na otvaranju, ne znam, nekog .../nerazumljivo/... neke poduzetničke zone potrošio milijune i milijune kuna na vatromet, da. A ti milijuni kuna su mogli poslužiti da zaposli 10 novih mladih ljudi. Dakle, o tome se radi, dakle da on više, dakle da mu ovaj registar na neki način prijeći da on krene uopće u takvu neku stvar. Dakle, i vjerujem da bi ovaj zakon, evo kolege prije mene su pričali da bi trebali proširiti zakon i da, i da bi se tu uštedilo puno više novaca, ali ovaj zakon će, vjerujte mi, ako se donese uštediti milijune i milijune kuna upravo zato što će prevenirati neke stvari. Dakle, otvoreni smo za sve sugestije, sve prijedloge, vidjet ćemo kako će se glasati, mi smo tu da predlažemo, da se borimo, a vjerujem da će građani to prepoznati.
Replika.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Sladoljev. Dakle, prije svega čelnici, oni su isto dužnosnici, ali nemojmo zaboraviti, kad govorimo o javnom novcu, Hrvatske šume, Hrvatske ceste, Hrvatske vode, JANAF, mnoga javna poduzeća u kojima su, postoje, ne samo velike plaće nego postoje, izdašne kartice se koriste, službena vozila, pa onda otpremnine koje često se i s njima se manipulira da bi se došlo do otpremnina i tako, pa se ljudi nekad dobiju otpremninu pa se vrate na posao i vjerujte mi, interes saborskih zastupnika da to bude transparentno. Interes saborskih zastupnika prije svega jer saborski zastupnici s pravom, s pravom su na udaru javnosti najviše, ali saborski zastupnici nemaju službena vozila, nemaju kartice i zato je nama u cilju, prije svega da donesemo zakone koji će pratiti potrošnju novca. Mi smo za to odgovorni, ako ovi u javnim poduzećima troše novac kako se njima prohtije.
Odgovor na repliku.
Sjećate se kolega Žagar kad je bila tu povjerenica za informiranje koja me podržala u mom zahtjevu da se javno obznani koji su saborski zastupnici na račun Hrvatskog nogometnog saveza išli na utakmice, kojima su bili plaćeni skupi hoteli i ona je čak podržala taj moj zakon, a mislim da je Vlada rekla da je to tajni podatak jer HNS se ne financira iz državnog proračuna. Ja mislim da je javnost treba znati koji su saborski zastupnici išli na račun HNS-a jer mi ovdje donosimo zakone i o sportu koji se tiču upravo HNS-a.
Hvala. Sljedeća rasprava, replika, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dao sam repliku kako ne bih izlazio ponovno. Dakle, dotaknuo se kolega Sladoljev pojedinih troškova i nerazumnog trošenja novca u gradu Zagrebu, a i kolegica je govorila o jednom sveobuhvatnom zakonu, to se lako može napraviti, npr. izmjenom Zakona o proračunu, ali onda bi država trebala osigurati svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave aplikacije, besplatne aplikacije. Ako bismo ih obvezali zakonom jer vaša je volja bila da vi u vašoj jedinici lokalne samouprave to implementirate, ali ako bismo išli zakonom obvezati znači sve jedinice lokalne i regionalne samouprave onda bi po meni bilo korektno da im država osigura i tu aplikaciju, a time bi se uštedjela ogromna sredstva na razini države. Dakle, tu se ne radi o vašoj volji koju ste vi pokazali nego bismo Zakonom o proračunu sve obvezali, tako da bi se to moglo isto lako riješiti ovaj, ali treba političke volje.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj zakon čini mi se da je došao upravo u svrhe da se još malo više populizma ovdje prikaže i na ovaj način zapravo vidi se da neke kolege to jako vješto koriste. Osobno nemam nikakvih problema oko samih iskazivanja svih troškova proračuna itd., puno godina sam to vodila, slagala, odgovarala za to i ne mislim da je krimen svakog našeg načelnika, gradonačelnika HDZ-ovog zato što je HDZ-ov da je a priori i krivo postupao u bilo čemu. Pa imamo primjera npr. županica gđa. Lovrić Merzel, pa imamo primjer gradonačelnika Sabe, pa imamo primjer ministara koji su bili u Las Vegasu itd. Prema tome, ako ćemo se nabacivati blatom onda se možemo vrlo jednostavno nabacivati. Međutim, to je odgovornost svakog pojedinačnog načelnika, gradonačelnika, župana, a sadašnji zakoni i to Zakon o proračunu i Zakon o fiskalnoj odgovornosti itekako jasno definira što se i na koji način treba voditi. Na kraju krajeva imamo i medije koji su stotine njih tražili i analitiku pojedinačnu trošenja novca u recimo proračunu grada Zadra i na taj način su dolazili do svih podataka o putnim troškovima, o ovaj reprezentaciji itd. Prema tome, nije to nešto što je zatvoreno i što je nedostupno i zato se tako ne može pristupati i svaki čovjek, svaki dužnosnik itekako mora odgovarati za ono što radi. Vrlo je nevjerojatno da kad neki kažu da se ne vidi što se radilo po nekom žiro računu onda je to meni nevjerojatno jer svaka transakcija bila ona ovakva ili onakva se vidi da je nešto dirano, skidano, plaćano itd. Prema tome, to mi niko ne može reći da se do toga ne može doći i utvrditi. Kada govorimo o proračunima onda nažalost i kad je državni proračun ovdje i kad su vanproračunski korisnici onda malo zastupnika raspravlja o tome, pita, propituje itd., a osobno isto tako smatram da se to mora propitivati i da se mora voditi računa i o državnim poduzećima i o troškovima i o ugovorima koji se tamo slažu i sve ostalo. Prema tome, ovaj zakon nije uopće konzistentan iz tog razloga što kada se prate troškovi onda se oni prate po načelu mjesta troška i onda je ovaj kupus koji bi na ovaj način se prezentirao javnosti bila još veća zapravo zabluda jer vidite da se u dnevno političke svrhe svašta zna koristiti, a što nije dobro jer onda se u puno situacija i ono što je napravljano kako treba, može predstaviti potpuno drugačije. Stoga držim da na ovaj način kako bi se, kako je zamišljen ovaj zakon, ne bi puno postiglo jer kažem sve se može dobiti, sve se objavljuje, a na kraju krajeva tu smo i mi kao zastupnici u pojedinim segmentima važni i značajni da se odgovorno ponašamo u svakom svom postupku.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Kolegice Perić, nakon svakog vašeg izlaganja u HS ja ostanem u čuđenju, ne mogu vjerovati što slušam. Dakle, za vas je transparentnost populizam, borba za transparentnost je vama populizam. I gdje ste čuli tijekom mojih rasprava da sam se nabacivao blatom na bilo koga? Ja niti jedan slučaj nisam spomenuo osim kada sam kolegici pokušao objasniti da nije istina da se može doći do dokumentacije. Ja u svom uvodnom izlaganju nisam uopće spomenuo niti jedno ime, niti se bavio HDZ-ovim ili SDP-ovim gradonačelnicima i načelnicima. Vi ste se očito osjetili prozvanim i onda ste počeli se nabacivati blatom na druge. Ja ne tvrdim da su samo HDZ-ovci lopovi, ja to nisam rekao. Ja sam rekao da nam je ovaj zakon potreban kako bismo smanjili zlouporabe javnog novca. A u vašoj blizini [[Upadica: Vrijeme]] vi ste iz Zadra, imate Viktora Prtenjaču koji je potrošio 200.000,00 kn na reprezentaciju. Evo, to je primjer ako ćemo o primjeru.
Odgovor poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Niti se osjećam prozvana, govorim samo o argumentima, niti sam vas spominjala, a to što se vi osjećate prozvanim to je vaša zamisao i insinuacija što bi vi sve propitivali, ja mislim da ste vi promašili profesiju, da ste trebali biti nešto drugo [[Upadica iz klupe: Što?]]
Dobro. Slijedeća replika uvažena zastupnica Ahmetović.
Uvažena zastupnice, spomenuli ste slučajeve Sabo i Merzel. Ti su slučajevi procesuirani ili su u postupku pred pravosuđem i ja to pozdravljam. Ja to zaista svesvrdno pozdravljam. Dapače, potičem pravosudna tijela da najoštrije kazne svakog onog ko je umočio prste u pekmez, bio to bijel ili crn, HDZ-ovac ili SDP-ovac. Međutim, ono što ne vidim je ta efikasnost pravosuđa i brzina kada se govori o HDZ-ovim perjanicama nenamjenskog trošenja novca, ja sam spomenula Bandića i ne bojim se spomenuti Bandića. Ja ću spomenuti i gradonačelnika Gline, ja ću spomenuti i gradonačelnika Obrovca koji je svaki dan punih godinu dana trošio po 1.000,00 kn na jelo i hotele. Ja ću ih sve imenom i prezimenom spomenuti, spomenuti ću i stranku i kada se radi o HDZ-u i kada se radi o SDP-u, dapače. I ne znam zašto toliko svesvrdno odgurujete mogućnost transparentnosti i trošenja javnog novca kao da je vaš. Nije, nego je novac hrvatskih građana.
Vrijeme. Odgovor na repliku.
I ja ću svakoga spomenuti i reći svakome onome ko ne radi kako treba i ko to nije napravio kako treba i dapače tu smatram da se ne treba, a vi ste potegnuli upravo to pitanje i, i na taj način prozivali, pa sam onda i ja na taj način vama vratila.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice Perić, uvažavam vaš kritički stav prema ovom zakonu, ali htio bi reći gdje ja vidim da je ključan problem. Čelnicima JLS, pa čak i, ne samo dužnosnicima nego i službenicima, visinu plaće donosi predstavničko tijelo i čelnik, koeficijente i, i osnovicu i tu postoji strašan nesrazmjer u RH. Postoje oni koji, kažem, rade za 2.500,00 kn kao volonteri, a postoje općinski načelnici koji imaju, ajde da ne kažem sad previše, ali sigurno ima i takvih koji imaju 12-13.000,00 kn. Ako on može pritisnuti, da se tako izrazim, svoje predstavničko tijelo da mu izglasa tako veliku plaću, pa on ga sigurno može pritisnuti i da mu odobri troškove za reprezentaciju. I u tom smislu vidim ovaj zakon da se vidi ko koliko troši, pa to je nama u cilju svima, vjerujte da se vidi tko i zašto i koliko troši. Može li se napraviti reda u JLS, to je sigurno priča za budućnosti, mislim o visini plaća, posebno službenika koji nisu u jednakom položaju.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Podloga za donošenje visine odnosno koeficijenata je zapravo zakonska osnova koju donosi Ministarstvo uprave, to su oni rasponi i onda se sukladno tome i snazi, financijskoj snazi svake JLS određuje i zapravo osnovica, polazna osnovica koja će biti zapravo parametar za obračun plaća. Prema tome, to je nešto što je dato svakoj jedinici da raspolaže onako sukladno svojim mogućnostima i to donosi predstavničko tijelo. Ja sam isto tako da se bez obzira o kojoj jedinici se radi da se visine reprezentacije zaista ograničavaju u nekakvom postotku jer bi to možda bilo puno, puno primjerenije, da to ne bi bilo, ne prelazi u nekakvu samovolju.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo, od kolegice Perić sam čuo da je Zadar jedan od najtransparentnijih gradova premda se to ne bi moglo reći ni za Zadar, ni za Zadarsku županiju. Međutim, ja ću se vratiti na početak ove priče, to je kolega Grmoja i rekao, ako saborski zastupnici mogu transparentno objavljivati, ja sam iz Sinja imam putne troškove i tu sam u saboru svaki dan. Kolegica je iz Vodica, vi ste iz Zadra, kolega Sanader je iz Splita, neko je iz Omišlja, svaki dan sam tu, 4.g., niti jedan dan nisam falio. Znači, kad god je zasjedao sabor ja sam bio tu. Da li je to dobro il nije, to je sad drugo pitanje, o tome nećemo razgovarati. Međutim, zbog čega ne bi gradovi tj. gradonačelnici, načelnici brojni, svi oni imali transparentno objavljeno sve svoje troškove, od prezentacija do, ja sam maloprije karikirao janjocide, ali zašto to ne bi bilo javno i transparentno? Ja ne vidim niti jedan razlog da ovaj prijedlog se odbije. On se vjerojatno može ovaj nadopuniti, al nije mi jasno da kažete da je to populizam. Kako to može bit populizam? Znate šta je populizam? Kad dođe premijer pred novinare i kaže ja ne dam putni nalog za Helsinki, gdje je sa avionom državnim iša na stranačke skupove, ne znam s kime, opet ću ponoviti Junkerom, Tuskom, fašistom Tajanijom, nemam pojma s kime je on bio tada u susretu. To je populizam. Ja sam Bog na zemlji. Kad on kaže ja sam Bog, ja sam, on je krvario za domovinu, on je heroj, on je sve, nema nikoga, nema više buke, prestaje buke kad on to kaže. Omalovažit Povjerenstvo za sukob interesa ma šta mi mislili o njemu i triba li tu nešto nadogradit oko povjerenstva, ne treba, ali je činjenica da prvi čovjek hrvatske Vlade kojega je izabrao HS jel sabor je tijelo koje je izabralo i Povjerenstvo za sukob interesa tj. imenovalo je čelnu osobu. Na taj način da se neko ponaša i onda još cmizdre kad mu se proziva njegove pobočnike kao g. Jandrokovića što je niki dan prozvalo, al kad on govori meni, naravno Miro Bulj sa sela seljak, ti si čoban, ti si, ne znam koja sve imena, panj, ne znam sve koja imena, a on heroj, jesi vidio obranio cilu RH, njemu ne more ništa povjerenstvo. Maniri, briselskoga, raskopča se i kaže novinarima tko ste vi da vi tražite za povjerenstvo da ja dam taj račun. A ko je on? Pa nije mu ovo ćaćino. To je poruka ovoga svega. Javno i transparentno Andreju Plenkoviću objavi gdje si bio u Helsinkiju i kolki su troškovi? Predsjedniče HS, ja kao saborski zastupnik koji jedno 10-15 puta više dobio od tebe glasova tražim od tebe, ja sam više u selu dobio, čisto da znate, koje je vrlo malo selo, još jedno pokrajinu nego što je on dobio u cijeloj izbornoj jedinici. Tražim od tebe, objavite to, pa šta je problem objaviti koliki su putni troškovi? Ne smijemo ponižavati te institucije, bar premijer, čak mi saborski zastupnici i možemo sa pozicije zakonodavno ukazivati, ali neko sa izvršne pozicije, ponižavati tijelo koje predstavničko izabralo tj. Povjerenstvo za sukob interesa koje bi se trebalo boriti protiv korupcije jer svi mi smo koji smo u Saboru saborski zastupnici, dolazimo pod lupu javnosti, opravdano, neopravdano, to je činjenica, ali premijer nebitno, radilo se o A. Plenkoviću, sutra o ne znam o kome ili prije ako je bio, on ne može kazati koje je to povjerenstvo, tko su oni, kakva je to poruka? Kakva je to poruka transparentnosti? Umjesto da je reko da, ja ću to dostaviti i ne stidim se i ne bojim se, ako sam kriv, nikakav to nije problem. Ne, kad se njemu bilo šta spomene, bilo šta, A. Plenkoviću, to je problem, to je cmizdrenje, to je ajmo, trka, zbrka, kaos i njegovim suradnicima. Znači, javnost mora znati a građani moraju biti ravnopravni u ovom trenutku. Znači Povjerenstvo za sukob interesa je to tijelo koje je ovaj Sabor izabrao. A ko je A. Plenković ili M. Bulj da to ponižava ili bilo ko? Ili vi ili nebitno? Smatram da ponižavanje institucija, netransparentan odlazak u Helsinki ili ovaj slučaj u Ministarstvu vanjskih poslova u biti opravdava ovakav zakon, da li ga treba još nadopunjavati, mijenjati, vjerovatno treba ali je činjenica da ponašanje izvršne vlasti prema tijelima koje je Sabor izabrao su katastrofalne i ponižavajuća za razvoj demokracije i borbe protiv korupcije, hvala lijepo.
Hvala. ... [[Govornik se ne razumije.]] a nema pravo na repliku, dobro. Slijedeća pojedinačna rasprava, nema, gubi pravo. Zadnja rasprava, Mirela Ahmetović.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Žalosna sam kada je na repertoaru tema koja se može barem minimalno podvesti pod ustaše i partizane, onda na je puno više ovdje a ova ne može, koliko nas ovdje? 2, 4, 6, 7, poražavajuće, 8. Poražavajuće. Poražavajuće za jednu civiliziranu zemlju ili zemlju koja se takvom voli nazivati. Ovo je tema koja konačno zanima hrvatske građane i ono što bih ja htjela ovdje je nekoliko puta pokušano prikriti zapravo sadašnje stanje objašnjavajući kako se temeljem financijskih izvještaja i izvješća o izvršenju proračuna koje se predaju FINA-i mjesečno, tromjesečno ili podnose predstavničkim tijelima općina i gradova, županija, polugodišnje i godišnje, omogućuje građanima da vide gdje se potrošio njihov novac. Ja želim zaustaviti tu obmanu jer svatko onaj tko je izvršnu vlast ikad nosio, zna da to nije tako, a znate i vi, državni tajniče što se nalazi u tim izvješćima. Naime, hrvatskom građaninu ekonomska klasifikacija intelektualne usluge i iznos 100 planirano, 50 izvršeno, ne znači ama baš ništa. Hrvatskom građaninu puno bi više značilo Odvjetnički ured Hanžeković primio dana 7. svibnja 2020. 50 000 u svrhu tu i tu, platio taj i taj proračun, e to je transparentnost, ali to nekome ne odgovara. Odgovara samo 4 jedinice lokalne samouprave u RH. Isto tako, ne odgovara nekome ni da se vide trošenje proračunskih pričuva na catering ili trošenja gradonačelnika na putne troškove u iznosima od 45 000 ili 50 000 kuna godišnje, a to u financijskim izvještajima koji su ovdje spominjani se ne vidi. Voljela bi nešto reći o transparentnosti odnosno o ocjenama transparentnosti koje provodi Institut za financije. Ma nemojmo obmanjivati javnost. Znamo šta Institut za financije ocjenjuje. Pazite, godišnje izvršenje 2018., polugodišnje izvršenje 2019., prijedlog proračuna 2020., izglasani proračun 2020. i proračun u malom ili tzv. proračun za građane sa ilustracijama i grafikonima koji moraju biti objavljeni na Internet stranicama jedinica lokalne samouprave i vi ste super transparentni. I vi ste super transparentni, pazite molim vas, općina Omišalj jedne godine nije objavila proračun u malom jer to košta, pa nije bila najtransparentnija. Dame i gospodo, nemojmo obmanjivati javnost. Uvedimo transparentnost, pokažimo građanima gdje i na što trošimo njihov novac, koga kupujemo ili ne kupujemo njihovim novcem. nemojmo se bojati otvaranja tog proračuna i pokazivanja što činimo s tuđim novcem. Da li bismo mi bili zainteresirani vidjeti tko na što troši kad je naš novac u pitanju? A niste ni svjesni da je i naš novac u pitanju. Konačno, kolega Grmoja, ja ću još jednom pohvaliti ovu inicijativu vašeg kluba zastupnika, jeste, to je jedan od koraka ka potpunoj transparentnosti proračuna ali ja ću ovdje koliko mi vrijeme dozvoli, nažalost, imamo jako malo još vremena s obzirom da nam slijede vrlo brzo izbori, ustrajati sa ove pozicije ili bilo koje druge, da se konačno građanima da ono što je njihovo, da im se omogući uvid u to tko odgovorno, namjenski troši njihov novac a tko njihovim novcem čini nešto drugo da se ne ponavljam, znamo što.
Hvala. U ime predlagatelja, a ima replike, ispričavam se. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, složio bi se sa početkom, naravno, cijela rasprava, poglavito naglasio početak di ste rekli da je rasprava o II. svj. ratu, ustaša, partizanima, puno više bi bilo prijavljenih govornika, međutim sama epidemija očito, ali i nije epidemija, ja mislim da je čak i ovo i dobro, ja sam zna bit u nekim navratima vrlo ustravljen ovdje u saboru. Također i meni teško padaju te teme. Međutim, ja bi ovdje naglasio jednu stvar da hrvatski narod bez obzira na ljude, znači naših građana, ideologije, na svjetonazore, koje su bogatstvo demokracija i to moramo gledat kroz to da jednostavno ovaj zakon doprinosi transparentnosti. Međutim, ako mi imamo na čelu države čovjeka, evo Kolinda Grabar Kitarović se u Zadru pozvala na predsjedničke izbore da će se boriti protiv korupcije kao kandidat, a predsjednik države, Vlade dođe i kaže, pa ko će meni naredit da ja dam Povjerenstvu za sukob interesa putne troškove u Helsinki. Znači, ovim zakonom bi mi to spriječili, pa barem taj korak da napravimo.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Leaković.
Štovana kolegice Ahmetović, mi doista imamo previše čelnika naših gradova, županija, općina koji kažu gledajte vi ste mene izabrali na izborima jedne nedjelje, treće nedjelje u 5. mjesecu i sad 4.g. molim da se više ne javljate i da više ništa od mene ne tražite, vi ste me birali, a ja ću vaša sredstva trošiti kako ja to smatram najprikladnijim. Pa recimo tako gradonačelnik Grada Zagreba smatra da je naprikladnije trošiti sredstva recimo za ove silne koševe za otpatke na koje onda stavi hrvatski grb ili grb Grada Zagreba, ima ih u različitim oblicima i veličinama. Pa recimo on smatra da je isto tako normalno slati svoga vozača na službeni put koji se pokazuje da je zapravo svinjokolja, da su krstitke, da su sprovodi, da je vađenje krumpira u Hercegovini. A isto tako g. gradonačelnik Bandić smatra da je normalno da on plaća recimo službeni put televizijskim voditeljicama da si kupuju, dakle obuću u gradu Beču. Prema tome, nije istina da mi kao građanke i građani ne smijemo propitivati, mi moramo propitivati nositelja izvršne vlasti, nas koji smo sada u zakonodavnoj vlasti i sve one koji obnašaju vlast na lokalnoj razini.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ahmetović.
Kolegice Leaković, meni je nevjerojatno da uopće raspravljamo o ovome da li građani trebaju znat ili ne trebaju znati. Pa nije ovo otkrivanje tople vode. Neko je spominjao i troškove aplikacija. Pa općina Omišalj je vrlo transparentno potrošila 47.000,00 kn za aplikaciju i čitavu podršku toj aplikaciji da se objave svi troškovi, svaka lipa utrošena od strane općine, a iz izvora džepova hrvatskih građana. Pa nije to trošak baš takav da ga ne bi mogao podnijeti državni proračun koji bi trebao biti transparentan na način na koji je općina Omišalj. O kolegi, kolegi gradonačelniku Zagreba neću ni komentirati. Jednom je kolega iz Bakra rekao da ja imam svoj stil dolaženja na vlasti, pa evo to je moj stil, to je moj stil. Transparentnost je moj stil. A kolega gradonačelnik ima neki drugi stil i uspijeva mu.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, ja vam čestitam za transparentnost i način na koji vodite svoju općinu, ali nemojte isto tako omalovažiti sve ono što radi Institut za financije. Upravo ste sami rekli kako niste imali proračun u malome, a proračun u malome na jednostavan način našim građanima prezentira kako je složen proračun. Znači, ipak nije to totalno transparentno i niste dobili ocjenu i zato ste frustrirani, pa omalovažavate ono što radi Institut za financije, što nije u redu.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa na primjedbi. Kolegice zastupnice, naime, nisam vam u detalj rekla, ja nisam imala na datum na koji traži Institut za javne financije objavljen na Internet stranicama proračun u malom nego sam ga imala tek tiskanog, pa sam ga brže bolje objavila, ali zakasnila sam možda 2 ili 3 dana. I eto, ja sam ispala ne dovoljno transparentna, dakle sa ocjenom 4, a ne 5, pa sam iduće godine dala nalog svojim službama da obavezno prvi objavimo sve dokumente da me neko ne bi prozvao netransparentnom. Ali i dalje ustrajem u tome da kriteriji koje koristi Institut za javne financije nisu oni temeljem kojih se može mjeriti transparentnost ili ne jer intelektualne usluge ili materijalni troškovi jednom građaninu ne znače ama baš ništa. Građaninu znači ime i prezime, iznos, datum i svrha trošenja njihovih novaca.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dakle, neću dugo, mislim da je sve rečeno, da smo argumentima obranili potrebu donošenja ovog zakonskog prijedloga, da transparentnost koliko god to tvrdila kolegica Perić nije populizam i borba za transparentnost u hrvatskom društvu nije populizam. Ovaj zakon je potreban. Važeći propisi ne omogućavaju niti hrvatskim građanima, niti nama saborskim zastupnicima, niti Antikorupcijskom vijeću HS, niti institucijama poput Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, uvid u određene troškove koji nastaju tijekom obnašanja javne dužnosti. Nažalost, ova trgovačka većina, ova Vlada koju, čiji su stupovi Plenković, Vrdoljak, Bandić, Pupovac, Saucha i ostali, ne žele transparentnost, ne žele borbu protiv korupcije i ponašaju se nažalost kao mecene korupcije. Mecene korupcije u hrvatskim veleposlanstvima, mecene korupcije u hrvatskoj Vladi, mecene korupcije u hrvatskoj politici, u hrvatskom pravosuđu. MOST će se protiv toga boriti, to će biti naša tema, to je naš trade mark, to nam ne možete i nećete uzeti, obraz je jedino što imamo u hrvatskoj politici i zato ćemo se boriti, a kolegice Perić, vi možete biti zbog toga nervozni, možete se osjećati prozvanom, ali ova rasprava nije bila usmjerena na vas nego na one koji tu korupciju štite i koji ne žele dopustiti transparentnost u hrvatskom društvu. Hvala.
Hvala. Evo s tim smo iscrpili raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9 i 30. Izmjene i dopune Poslovnika pučkog pravobranitelja. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 19,08 SATI
Prijedlog Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 658. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Sukladno mišljenju Vlade i prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog Zakona o transparentnosti troškova u obavljanju javnih dužnosti. Tko je za takav zaključak? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela, dakle 64, 62.
I na kraju gospodin Tomislav Žagar ispred kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Ja dolazim sa kako znamo tepati najslađoj županiji u RH Virovitičko-podravske županije, međutim nažalost ta županija neće više biti najslađa. Sve više stanovnika te županije ima gorak okus u ustima, a tome je doprinijelo i gašenje ili buduće gašenje Tvornice šećera u Virovitici. Naime, Tvornica šećera Virovitica više neće proizvoditi šećer iz šećerne repe, tu smo vijest dobili od medija. Nakon udruživanja tri hrvatske šećerane u tvrtku Hrvatska industrija šećera početkom 2019.godine u kojoj je Tvornica šećera Osijek u vlasništvu Žito grupe Osijek ima 40% udjela, a VIR Virovitica šećera Virovitica i Sladorana Županja koja je u vlasništvu Tvornice šećera VIR Virovitica imaju 60% udjela, započela je racionalizacija poslovanja grupe. Ta racionalizacija znači da 60-ak radnika koliko je ostalo šećerani Virovitica više tamo neće proizvoditi šećer. Naime, od kada je kriza korona virusa pogodila RH mogli smo primijetiti da su svi govorili ili većina je govorila, govorim o političarima, kako je poljoprivredna proizvodnja strateška proizvodnja i trebamo se brzo vratiti na poljoprivrednu proizvodnju jer ona omogućuje sigurnu hranu koja je cjenovno prihvatljiva građanima i na taj način se čuva hrvatska proizvodnja. Neki su političari čak u javnom prostoru koristili izraze da je to iskaz domoljublja. S druge strane vidimo, a istina je da nije sad došlo do ovih problema, ovi problemi se gomilaju godinama, nisu napravljeni dovoljni preduvjeti da bi se mogle takve najave o vraćanju poljoprivredne proizvodnje kao ključne proizvodnje u RH jer poljoprivreda je definirana kao strateška grana, a poljoprivredno zemljište od posebnog interesa, nisu napravljeni svi oni preduvjeti da do tako i dođe. Naime, svi mi i ja, koji sam u hrvatskoj politici, koji se bavim politikom smo zato odgovorni, tu nema bijega. Pokazat ćemo sad na primjeru šećerane i šećerne repe jer naime tvrdi da se odnosni razlog gašenju proizvodnje šećera u Virovitici a od čega, a što će drugi raditi građani ili stanovnici Virovitičko-podravske županije raditi nego na temelju prirodnih bogatstva poljoprivrede i šumarstva, praviti dodatnu vrijednost i sad upravo to gasimo? Posve neshvatljivo. Ali do gašenja je došlo kažu zbog nerentabilne proizvodnje šećerne repe dakle kooperanti koji su proizvodili šećernu repu nisu mogli to proizvoditi po cijeni koja im omogućila opstanak. Prema kalkulaciji, ajmo reć jednoj gruboj kalkulaciji, u dobrim uvjetima koja predviđa prinos od 55 tona po hektaru i cijeni od 300 kn po toni šećerne repe što je dobra cijena, kad se oduzmu troškovi proizvodnje opet u iznosima koji su prihvatljivi, troškovi sjemena, umjetnih gnojiva, zaštitnih sredstava, oranja, međurodne kultivacije s prihranom, razbacivanja gnojiva, roto drljače i sjetve, prskanja i transporta, može se računati s dobiti od oko 8000 kn, u ovu dobit je uključen i poticaj od 4000 kuna. Međutim ova kalkulacija je izuzetno osjetljiva i onda kad se kooperantima nametnuli troškovi transporta, vađenja šećerne repe, oni su došli vrlo brzo na situaciju da nisu mogli više proizvoditi i biti rentabilni, tad se krenulo pregovarati sa slovenskim kooperantima, njima je nuđena cijena od 36 eura. To je dakle znatno niže, oko 270 kn niže nego što je to bilo, nego što je ova cijena od 300 kuna. Da zaključimo ovu priču, nepravodobnim intervencijama u poljoprivrednu proizvodnju, nepravodobnom i pravomjernom raspodjelom potpora u poljoprivredi, dolazimo u ovu situaciju. Jučer je ministrica, istina, nije mogla pred kamarama reći koliko, najavila da će biti rezanja u njenom sektoru, resornom ministarstvu, nadamo se da ta rezanja neće pogoditi upravo najosjetljivije sektore. U najslađoj županiji osim šećera ostao je još duhan. Agroduhan je dobio potporu od 7,7 milijuna kn od Vlade da preživi. Vjerujte mi, s takvim pomoćima neće se dugo preživjeti, ako uništimo u ovakvoj županiji poljoprivrednu proizvodnju i na nju nadovezanu prerađivačku industriju, tada ta županija nema budućnosti. Hvala.
Hvala lijepa Gospodin Goran Aleksić iznosi stajalište Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege, dragi građani i građanke RH prije svega obraćam se vama koje su banke opelješile nepoštenim kreditima. Moram vam reći nekoliko stvari, na našim sudovima se događaju neki pomalo skandalozni postupci. Evo saznajem od jednog odvjetnika s dubrovačkog područja da je saznao od insidera sa dubrovačkog suda, da je dubrovački sud odlučio na temelju rješenja iz oglednog postupka kako mi koji smo konvertirali CHF kredite nemamo više pravo na obeštećenje. Ne znam na temelju čega bi dubrovački sud donio jednu takvu odluku. Ta odluka ako je donesena, ako nije, ona nije službena to je sigurno, ali ako su oni tako razgovarali između sebe suci i ako su odlučili onako da se to ne zna javno, da ljudi koji su konvertirali svoje kredite nemaju pravo na obeštećenje, to je skandal, to je skandal koji je suprotan pravu EU, koji se suprotan presudi EU C118/17 koja u paragrafu 44. nedvojbeno i jasno govori da oni ljudi koji su na temelju zakona izvršili konverziju kredita kao što je to bilo u Mađarskoj imaju pravo na nacionalnom sudu utvrđivati je li tom konverzijom, jesu li tom konverzijom dovedeni u stanje kao da nikad nisu ugovorili CHF kredit i jesu li tom konverzijom obeštećeni. Međutim, na dubrovačkom sudu izgleda donijeli su odluku da neće ni vještačiti ništa i da će jednostavno odbijati takve tužbe i onemogućiti ljude da dođu do svojih prava. To je skandal. Taj skandal nije toliko ni neobičan. Ja kad se sjetim što je učinio sudac Vrhovnog suda, predsjednik Vrhovnog suda Đuro Sessa kada je RBA banka ušla u skandal s pokušajem pritiska na sudove, kada se to tome govorilo, predsjednik Vrhovnog suda usporedio je postupak RBA banke s mojim istupanjem u Hrvatskome saboru i rekao je pa to je gotovo jednako onome što radi zastupnik Aleksić kada govori o slučaju Franak u HS-u i dovodi svoje kolege da o tome govore također, u HS-u. Odmah je stao u obranu banaka. Drugi put je stao sudac Đuro Sessa u obranu banaka neposredno nakon oglednog postupka kada je u intervjuu izjavio kako bismo mi imali pravo na obeštećenje samo u slučaju ako konverzija nije provedena po zakonu. Uvaženi suče Sessa, uvaženi suci koji ne razumijete pravo EU-a, a ima vas, izgleda, pročitajte presudu suda EU-a C-118/17 u kojoj su vrlo dva bitna stajališta iznesena. Prvo, stajalište je sljedeće. Ukoliko je valutna klauzula CHF ništetna, ništetan je ugovor o kreditu. Druga važna stvar, ukoliko je izvršena konverzija, ukoliko je izvršena zakonska intervencija, svaki potrošač koji je izvršio tu konverziju, ima pravo na nacionalnom sudu utvrđivati je li doveden u stanje kao da nikad nije ugovorio CHF kredit i je li pritom izvršena i restitucija tom konverzijom. Konverzijom CHF kredita nije izvršena restitucija. Konverzijom CHF kredita glavnice nisu dovedene u stanje kao da je bilo početni otplatni plan s početnim tečajem CHF-a. Konverzijom CHF kredita nisu vraćeni preplaćeni iznosi kamata, nisu vraćeni preplaćeni iznosi tečaja, nije naplaćena zatezna kamata na korištenje, nepošteno korištenje novca koje smo imali u tim bankama. Dakle, shvatite, proučite presudu suda EU C-118/17, nemojte se igrati sudbinama 18 tisuća ljudi koji su tužili banke. Nemojte se igrati sudbinama 55 tisuća ljudi koji nisu obeštećeni konverzijom nego je samo privremeno izjednačeno njihovo stanje s euro dužnicima, a naše stanje mora biti izjednačeno sa CHF dužnicima koji imaju ugovorene nepoštene kredite. Ponašajte se u skladu s pravom EU-a. Jako sporo radite, svega je 0,1% ljudi dobilo svoj novac na temelju svojih sudskih postupaka. Jako sporo radite, vrijeme je da se trgnete. Nažalost mi moramo ići prema sudu EU-a i morat ćemo od suda EU-a zatražiti odgovore na pitanja jesu li ugovori CHF u Hrvatskoj ništetni i imaju li pravo potrošači na obeštećenje, kao što je to presuđeno presudom suda EU-a C-118/17 ... [[Govornik se ne razumije.]] Zašto RH, zašto sudstvo u RH ne radi svoj posao onako kako je to zacrtano pravom EU-a? Zašto? Hvala.
Gospodin Goran Aleksić iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Hvala. Dragi ljudi svi vi koji ste opelješeni od strane hrvatskih banaka, ja ću nastaviti o tome govoriti, unatoč tome što je predsjednik Vrhovnog suda Đuro Sesa usporedio moje transparentno javno iznošenje o tom slučaju s pokušajem pritiska RBA-a banke na hrvatske sudove. Dakle, žao mi je gospodine Sesa, ali ja imam pravo javno govoriti o tome i ja o tome iznosim isključivo činjenice, ne bavim se trikovima, ne izmišljam toplu vodu nego govorim samo ono što je istina, istina i samo istina. Prema tome, ljudi koji su konvertirali svoje kredite imaju pravo na obeštećenje i sada ću dodano objasniti zašto oni imaju pravo na obeštećenje i to mora biti jasno svakome sucu u RH pa tako i vama gospodine Sesa. Krenimo od čl. 41. Zakona o zaštiti potrošača koji vrlo nedvojbeno govori o tome da se potrošač ne može odreći niti jednog svojeg prava da bilo kojim zakonom kasnije donesenim to njegovo pravo bude eventualno ukinuto, neka presuda, bilo što, potrošač se ne može odreći svojih prava. A pravo na temelju kolektivne presude u slučaju Franak su takva da mi imamo pravo na obeštećenje. Krenimo od presude suda EU C118/17 ona je najjasnija u tome smislu gdje smo imali jedan mađarski slučaj u kojem je također jedna potrošačica izvršila konverziju CHF kredita i postavila pitanje ima li pravo na obeštećenje. I sud EU-a je rekao sljedeće u paragrafu 52.kao prvo kaže ovako „no u ovom slučaju kao što je već rečeno u točki 48.ove presude odredba koja se odnosi na tečajni rizik određuje glavni predmet ugovora. Stoga se u tom slučaju održavanje valjanosti ugovora ne čini pravno moguće što je ipak na sudu koji je uputio zahtjev da ocjeni“, dakle sud EU-a jasno kaže CHF ugovori su ništetni jer imaju ništetnu valutu kredita. Drugim riječima, postavljam pitanje svakom sucu u RH, ako imamo ugovor u kojem piše da je ugovoreno kredit od 100.000 franaka, 200.000 franaka, 500.000 franaka, nema veze koliko i maknemo franaka, što smo mi ugovorili? 100.000 čega? 200.000 čega? 500.000 čega? Ako nema valute nema niti ugovora, to mora biti jasno svakome tko razumije pravo. Stoga je skandalozna odluka u obrazloženju Visokog trgovačkog suda i Vrhovnog suda koji su u obrazloženju kolektivne presude rekli da je samo djelomično ništetan glavni predmet ugovora, a glavni predmet je valutna klauzula CHF. Djelomična ništetnst glavnog predmeta po pravu EU-a nije moguće. Pravo EU-a u nizu presuda je već utvrđeno u nizu presuda suda EU-a da se ne može utvrđivati djelomična ništetnost predmeta nego se može utvrđivati samo djelomična ništetnost ugovora. Dakle, ovo je skandalozna odluka u kolektivnoj presudu u slučaju Franak i Visokog trgovačkog suda i Vrhovnog suda RH. Ne postoji djelomična ništetnost glavnog predmeta. Druga stvar koja piše vezano za konverzije u paragrafu 44. kaže „u ovom slučaju iako tužba Dunai potiče iz odredbe koja se odnosi na tečajnu razliku koja se prvotno nalazila u ugovoru o zajmu sklopljenim s bankom na sudu koji je uputio zahtjev da provjeri jeli navedeni nacionalni zakon kojim su proglašene nepoštenima takve odredbe omogućio ponovnu uspostavu pravnu i činjeničnu situaciju u kojoj bi se Dunai nalazila da takva nepoštena odredba nije postojala osobito uspostavom prava na povrat koristi koje je trgovac neopravdano stekao na njezinu štetu na temelju navedene nepoštene odredbe“. Drugim riječima, nacionalni sud mora utvrditi jesmo li mi konverzijom obeštećeni, jesmo li konverzijom dovedeni u stanje kao da imamo od početka kunski kredit s početnom kamatnom stopom i jesmo li na dan konverzije dovedeni u situaciju da imamo početnu glavnicu na temelju početnog otplatnog plana i jeli nam konverzijom osim što je utvrđena takva glavnica vraćen preplaćeni novac i pripadajuće zatezne kamate. Pohvaljujem sudove u Vukovaru, u Sisku, u Kutini, u Osijeku, u Rijeci, u Zadru koji to utvrđuju u svojim sudskim postupcima koji dosuđuju ljudima preplaćene kamate, preplaćeni tečaj, pripadajuće zatezne kamate i još dosuđuju razliku između konvertirane glavnice i glavnice kakva je bila po početnom otplatnom planu. Studirajte presudu C118/17. Hvala.
Hvala i vama.
Sljedeće iznošenje stajališta, uvaženog zastupnika Silvana Hrelje u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Sigurno će nam proteklih 60 dana ostati duboko urezano u individualnu i kolektivnu memoriju. Nalazimo se u ovom trenutku u svojevrsnom Čistilištu, međuprostoru između opće karantene koja je iza nas i novih izbora. Karantena nam je bila izazovna i teška, ali puno nas, puno vas, puno građana prognozira da će kriza koja nas čeka biti još puno izazovnija i teža. Mnogi su i među nama i u javnosti isticali da je prilika, da je kriza prilika za učenje i poboljšanja i da iz krize moramo izaći kao bolji ljudi. Mi smo ovih 60 dana po cijele dane slušali najprije slogan „Ostani doma“, neki su se šalili kao „Doma stoji“ pa onda slogan „Ostani odgovoran“, a polako se provlači sintagma „Novo normalno“. Ja želim s vama podijeliti nekoliko korona lekcija ili, hajmo reći, poučaka što bi mi trebali iz ove situacije proteklih 60 dana izvući i upamtiti. Ako radite u socijalnoj skrbi, onda sama riječ „skrbi“ znači skrbiti o nekome. A koga imate, o kome skrbite? Skrbite o štićenicima. Skrbite i štitite, u tom sustavu mora biti na prvom mjestu briga i profesionalni pristup, profesionalnost, profesija, politički podobno zapošljavanje u tom sustavu uvijek je problem, a naročito u doba krize, ali to možda u normalnih uvjetima nije problem, ali u vremenu krize to postaje životna ugroza za štićenike, za one o kojima skrbimo. Poučak je čuvajte naše starije i nemoćne, štitite pacijente jer su ranjivi i slabi, jer je to ogledalo našeg društva, briga o slabijima. Korona nam je pokvarila i radost Uskrsa, nismo se obiteljski družili, ali i onaj mali broj naših umirovljenika koji iz svojih općina i gradova dobiva uskrsnice, i one su uskraćene. To je malo previše neujednačenosti za jednu ovakvu malu državu poput Hrvatske jer ako su uskrsnice i božićnice civilizacijski doseg, a jesu određenih država u Europi, a postali su i civilizacijski doseg nekih gradova i općina, onda je naša zadaća, naša ovdje, da taj civilizacijski doseg osiguramo za sve umirovljenike, a ne samo one koji su sretnici da žive u općinama i gradovima i županijama čak koji imaju bolje proračune. Znajte i zapamtite da nakon ove korona krize da umirovljenici ne prose. Nažalost puno je njih socijalno ugroženih, to ne znači da hodaju naokolo sa ispruženom rukom i čekaju mrvice. Ako ih pozorno slušate, a trebate ih slušati, čut ćete da traže dostojanstven život, život za ono što su odradili, što su uplaćivali doprinose, a nemojte, molim vas, nemojte ih ponižavati kao što je to učinjeno sa novim cenzusima za dopunsko zdravstveno osiguranje gdje se to prikazuje kao, ne znam, veliki dar umirovljenicima, a ustvari se radi o sitnom novcu i za puno, deseterostruko manji broj ljudi nego što je prikazano u prijedlogu zakona. molim vas, nemojte, nemojte ih obmanjivati. Nemojte ih plašiti i nemojte spominjati uzrok, koronu, kao uzrok da se takvi zakoni donose. Struka ne smije imati člansku iskaznicu i zgroženi smo zato što su svi članovi Stožera praktički članovi jedne stranke. I zadnja poruka. Izolacija teška, izolacija je teška, svi smo bili prisiljeni odvojiti se i od najbližih, od prijatelja, zaboraviti druženja, hobije, određene događaje, jer mi smo ljudi znatiželjna društvena bića i trebamo jedni druge i ovo nam je bila kazna. Ali sjetimo se onima kojima je takva izoliranost svakodnevnica. Naših starijih sugrađana koji su izolirani u svojim višekatnim stambenim zgradama [[Upadica: Vrijeme.]] jer nemaju dizala. Mi nemamo pravo to ne znati, nemamo pravo to ne čuti. Hvala lijepa i hvala na toleranciji.
Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Evo započeti ćemo sa našom današnjom sjednicom po običaju sa iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika. Prvi će u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege. Zadnje izlaganje u ovom sazivu HS-a. Moje prvo izlaganje bilo je dužnicima opljačkanim od banaka i moje zadnje izlaganje će također biti o dužnicima opljačkanih od banaka. Ostala su dva neriješena pravna pitanja, pitanje ništetnosti CHF ugovora, ti ugovori jesu ništetni, međutim to na našim sudovima još uvijek nije pravomoćno utvrđeno. No ja bih se ipak pozabavio jednom drugom zanimljivom temom, a to je pitanje prava na obeštećenje nakon konverzije. Presudom suda EU C118/17 nedvojbeno je utvrđeno da nakon konverzije koja je izvršena na temelju zakona svaki potrošač ima pravo na nacionalnom sudu utvrđivati jeli tom konverzijom izvršen povrat svih nezakonito stečenih sredstava, svog nezakonito stečenog novca koji je banka uprihodila na štetu potrošača koji je ugovorio te nepoštene ugovorne odredbe s bankom i gdje je banka na temelju tih nepoštenih ugovornih odredaba onda pljačkala tog potrošača godinama i godinama zaračunavajući im i obračunavajući im puno veće anuitete nego što su smjeli biti ti anuiteti. Pa ovo moje izlaganje prije svega upućujem svim sucima hrvatskih sudova jer oni su ti koji moraju ući duboko u problematiku koji moraju shvatiti tu problematiku, koji ne smiju tumačiti pravo onako to je rekao neko iznad mene pa ću ja tako suditi. Jer naime, bio je ogledni postupak u oglednom postupku je utvrđeno da su konverzije valjane, one su valjane po zakonu jer su izvršene po zakonu, ali ukoliko je ugovor ništetan onda nisu valjane, onda su ništetne, a osim toga unatoč tome što su konverzije valjanje mi svejedno imamo pravo na obeštećenje. I ja ću dati primjer svoga kredita kako to izgleda. Dakle ja sam digao kredit od, ja ću govoriti samo o kunama, franci nisu bitni, ja sam digao kredit od 300.000 kuna, netom prije konverzije bio sam dužan još 330.000 kuna, dakle nakon osam godina otplate na kredit od 300.000 kuna ja sam dužan 330.000 kuna. I sada radim konverziju i konverzijom se moj dug smanjuje na 230.000 kuna, dakle konverzijom se moj dug smanjio i ja odmah nakon konverzije otplaćujem taj kredit novim kreditom u kunama i uplaćujem banci tih 230.000 kuna i više nisam dužan. Ukupno sam platio banci 280.000 do konverzije, 230.000 kuna nakon konverzije, ukupno sam platio banci 510.000 kuna i na taj način otplatio svoj kredit od 300.000 kuna nakon osam godina. Da nisam imao konverziju do dana otplate kredita platio bih 280.000 kuna i bio bih dužan još ovih 330.000 kuna jer nije bilo konverzije, tako da bih banci da sam otplatio kredit bez konverzije otplatio ukupno 610.000 kuna, dakle s konverzijom 510, bez konverzije 610.000 kuna. Međutim, nakon konverzije banka je meni dužna još 110.000 kuna, 20.000 kuna razlike glavnice i 90.000 kuna preplaćenih anuiteta. A nakon ove otplate gdje nema konverzije banka mi je bila dužna još 210.000 preplate i s time bi onda došli na kraju na iznos ako bi mi banka vratila 210.000 kuna na temelju presude nakon konverzije, 610 sam joj platio minus 210 koje ona meni vraća, to je 400.000 kuna. Ako bih imao pravo, a imam pravo nakon konverzije također na preplaćeni iznose, banka bi mi vratila 110.000 kuna, to znači onih 510 koje sam dao minus 110 jednako 400.000 kuna. Znači u slučaju kada imam konverziju i kada nema konverziju ja moram banci jednaki iznos novca platiti. U slučaju kada bi sudovi u RH pljunuli na presudu suda EU C118/17 i rekli ma nemate vi pravo ko šiša sud EU-a, onda bih ja banci platio sveukupno 510.000 kuna. Dok u slučaju ako ne bih imao konverziju i dobio presudu onda bih platio 400.000 kuna. Dakle, zorno se vidi prikazano nije ovo matematički izračun ovdje na papiru, ali se vidi na papiru u slučaju ukupne otplate kredita nakon konverzije bez presude to je 510.000 kuna u slučaju ukupne uplate bez konverzije nakon presude to je 400.000 kuna i u slučaju ako mi banka vrati 110.000 kuna nakon konverzije opet sam banci ukupno platio 400.000 kuna. Dakle, poanta je u tome da ja moram biti obeštećen do kraja, a to mogu biti samo ukoliko mi banka vrati nakon konverzije preplaćene iznose. Hvala lijepo.
Hvala.