Početak u 9,30 sati. Dobar dan. Imamo samo jednu točku dnevnoga reda, pokušajte biti razboriti i misliti na druge koji su ovdje s vama i na one koji vas čekaju u kući, pa budite što je moguće kraći, pa budite što je moguće kraći. Konačni prijedlog zakona, jer kući vas čekaju isto i rodbina itd. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 855 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članka 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj i zakonski prijedlog, ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i financije i državni proračun. Gospodin Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija je s nama i dat će nam uvod u ovaj hitni, zapravo konačni prijedlog zakona. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dame i gospodo, dakle ovim konačnim prijedlogom zakona se u području jačanja okvira za sprječavanje pranja novca u potpunosti prenosi Direktiva EU 2018/843 od Europskog parlamenta i vijeća od 30. svibnja 2018. o sprječavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Budući da je spomenuta direktiva najvećim dijelom prenesena u Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma ostaje mali dio koji treba prenijeti ovim zakonskim prijedlogom, a koji se odnosi prvenstveno na širi obuhvat podataka o računima koji se vodi u središnjem registru računa tzv. jedinstveni registar računa i na utvrđivanje roka čuvanja podataka u tome registru. Podsjetio bih samo da su predmetne odredbe trebale biti dijelom reforme ovršnog postupka donošenjem novog Ovršnog zakona i temeljem njega, novog Pravilnika o jedinstvenom registru računa, međutim kao što svi znate taj spomenuti prijedlog Ovršnog zakona otišao je u treće čitanje u Hrvatskome saboru i plus toga je bilo potrebno riješiti ove odredbe da zbog rokova koji su bili postavljeni. Tada je Vlada svojom uredbom ovo riješila. U ovome visokom domu je 31. siječnja i podnijela izvješće o uredbama koje je donijela sa zakonskom snagom, a sada ovaj to isto pretače u zakon koji je, kao što sam spomenuo trebao biti uklopljen odnosno prenijet u potpunosti u Ovršni zakon koji je dakle u, predviđen za treće čitanje. Što se tiče novosti, zakon se dopunjuje u slijedećem. Propisuje se dodatni podaci koji su obveznici dostave podataka dužni dostavljati u jedinstveni registar računa. Dakle, obveznici su banke HNB, stambene štedionice, kreditne unije. Osim već propisanih podataka obveznici će u jedinstveni registar računa dostavljati i podatke o stvarnim vlasnicima pravnih osoba imatelja računa oročenih sredstava i sefova te o fizičkim osobama ovlaštenim za raspolaganje sa sredstvima po računima oročenih sredstava stambenih štednih uloga i depozita u kreditnim unijama te fizičkih osoba korisnicima sefova. Propisuje se nadalje da su obveznici dužni brisati podatke koje su dostavili u jedinstveni registar računa i podatke koje su preuzeli iz jedinstvenog registra računa nakon proteka roka od 10 godina nakon završetka poslovnog odnosa između obveznika dostave podataka i poslovnih subjekata ili potrošača. Proširuje se krug tijela kojima će izravno elektroničkom poštom i bez naknade biti dostupni svi podaci koji se nalaze u jedinstvenom registru računa. Tako će uz Ured za sprječavanje pranja novca kao financijskoj obavještajnoj jedinici RH navedeno biti dostupno i tijelima nadležnim za nadzor obveznika primjene zakona kojim se uređuje sprječavanje pranja novca. Radi omogućavanja prisilne naplate novčanih kazni koje će potencijalno izricati HNB ili jedinstveni sanacijski odbor ovim konačnim prijedlogom zakona dodaju se dvije nove osnove za plaćanja, a to je nalog za prisilnu naplatu novčane kazne izrečene izvršnim rješenjem HNB-a odnosno nalog za izvršenje odluke jedinstvenog sanacijskog odbora o izricanju novčane kazne i periodičnih penala. Utvrđuje se također da sudovi i druga nadležna tijela mogu kada se za to ostvare tehnički uvjeti podnijeti osnov za plaćanje financijskoj agenciji i elektroničkim putem po uzoru na već uspostavljenu elektroničku razinu pismena u stečajnim postupcima. Evo ukratko to je to. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala i vama. Najprije imamo tri replike. Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kao što ste rekli ovaj zakon je trebao biti tj. ovaj izmjena je trebala biti u Ovršnom zakonu, kažete još nije bilo to na redu, međutim činjenica da se govori o pranju novca, činjenica da se u Hrvatskoj legalno kroz najveću banku pere novac, da HNB o tome je šutila, da nije bilo medija, to je se radilo 2,9 milijardi kuna pranja novca, to što je izašlo kroz medije, znači u ovome trenutku kada je kriza oni koji peru novce i podržaju pranje novca to su banke u RH uz pomoć HNB-a. Smatram već kad se radi o Ovršnom zakonu da bi trebalo donijeti mjeru ovaj korona virusa da će utjecati na naše građane, velika je nesigurnost i nestabilnost ljudi, da bi trebalo pod hitno napraviti da se obustave ovrhe. Znači trebalo zakonski naći mogućnost, ja mislim da bi to bilo puno produktivnije, a ove banke koje peru novac očito im je u Hrvatskoj melem uz HNB i politiku koju provodi.
Hvala lijepo. Kao što ste rekli ovaj zakon je trebao biti tj. ovaj izmjena je trebala biti u Ovršnom zakonu, kažete još nije bilo to na redu, međutim činjenica da se govori o pranju novca, činjenica da se u Hrvatskoj legalno kroz najveću banku pere novac, da HNB o tome je šutila, da nije bilo medija, to je se radilo 2,9 milijardi kuna pranja novca, to što je izašlo kroz medije, znači u ovome trenutku kada je kriza oni koji peru novce i podržaju pranje novca to su banke u RH uz pomoć HNB-a. Smatram već kad se radi o Ovršnom zakonu da bi trebalo donijeti mjeru ovaj korona virusa da će utjecati na naše građane, velika je nesigurnost i nestabilnost ljudi, da bi trebalo pod hitno napraviti da se obustave ovrhe. Znači trebalo zakonski naći mogućnost, ja mislim da bi to bilo puno produktivnije, a ove banke koje peru novac očito im je u Hrvatskoj melem uz HNB i politiku koju provodi. .
Hvala lijepa. Vezano za prvi dio pitanja, kao što vam je poznato sustav za sprečavanje pranja novca uz Ured za sprečavanje pranja novca kao financijsko obavještajnu … koja prikuplja i distribuira podatke sačinjava i cijeli niz drugih institucija, među inima su i Državno odvjetništvo i MUP. A što se tiče same ovrhe i ovih mjera koje govorite u smislu situacije i gospodarstva pogođenih korona virusom, već danas u 13,00 je i sastanak u Ministarstvu pravosuđa u kontekstu Ovršnog zakona. A što se tiče ovoga današnjega zakona, on provodi i regulira radnje koje FINA radi po nalozima za ovrhu, znači trebat će to regulirati unutar Ovršnog zakona ili nekim drugim aktom. Hvala lijepo.
Gospodin Grmoja.
Hvala. Poštovani državni tajniče. Ja sam uputio jedan dopis, tiče se upravo pranja novca prema predsjedniku Sabora da zamoli Ured za sprečavanje pranja novca i HNB da dostave izvješće Hrvatskom saboru oko ove situacije u Zagrebačkoj banci i mislim da bi to trebalo napraviti. A isto tako ovo što je predložio kolega Bulj, mislim da morate puno brže reagirati, puno ljudi je sada u velikom strahu i zebnji oko mogućih ovrha i svega što se događa, Vlada tu treba hitno reagirati. Velika je nesigurnost i nije dovoljan ovaj sastanak danas u Ministarstvu financija nego konkretne i jasne mjere.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa. Pa generalno današnja situacija što se tiče ove možemo slobodno reći vrlo iznimno kriznih vremena unutar cijelog svijeta, jasno da svaka mjera koja nije napravljena danas već je sutra kasna, tako da vjerujem da Vlada uz sve ove propise koje je donijela i koje je ovaj Visoki dom jučer i usvojio, svojim mjerama i danas i nastavnih dana će nastojati suzbiti tu pandemiju na svjetskoj razini s time da je jedna varijabla koju sam želio istaći vrlo nepoznata cijelome svijetu, a to je koliko će uopće to trajati. Dakle, našim postupanjem i našim odgovornim ponašanjem u javnosti, a i vlastitim radom možemo time doprinijeti da se to suzbije. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Panenić.
Hvala lijepo. Državni tajniče. Zadovoljstvo mi je da čujem informaciju da ćete razgovarati o ovrhama, ali ja bi upozorio samo, ne ovaj zakon kao takav nego postoje zakoni lex specialis u kojima se definira brojni oblici pa bi upozorio da raspravljate i o Zakonu o OPG-ima gdje se navodi pitanje otvaranja zaštićenog računa radi očuvanja supstance proizvodnje. Smatram da je sada vrijeme da se i tu napravi veći prostor jel u ovakvoj ugrozi bit će sve veći slučajevi, a ne može opstati nijedno poljoprivredno gospodarstvo samo na minimalnim resursima koje možemo očekivati u budućem vremenu da će postati praktično preživljavanje. Prema tome, evo zamolit ću i na tom sastanku da prenesete premijeru da razmišlja o stvarno velikom broju poljoprivrednih gospodarstava koja će se radi korona virusa i ugroze koja je nastala naći u teškoj situaciji. Otvaranje tolikog broja zaštićenih računa neće moći osigurati normalno funkcioniranje sustava, pa evo to je jedna zamolba i za vas da se oko toga referirate na tom sastanku. Hvala.
Hvala. Odgovor? Da. Izvolite.
Hvala lijepa. Ovo je u biti shvatio sam kao dobronamjerno iznošenje nečega što je razumljivo i jasno je da će ovo biti golem pritisak i na državni proračun i na gospodarstvo i da svi međusobno vlastitim činjenjima možemo doprinijeti da to minimiziramo koliko je god moguće. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Želi li neko u ime odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Peđa Grbin koji će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine državni tajniče. Zakon o kojem sada raspravljamo bi u normalnim okolnostima izazvao čitav niz kritika koje bi prije svega bile upućene na činjenicu da ovaj zakon uopće ne bi donosili da ste napravili dobar Ovršni zakon. Međutim, dobar Ovršni zakon nismo napravili, Ovršni zakon je krajem prošle godine išao u treće čitanje i Vlada RH je 3. siječnja 2020. dakle prije 2,5 mjeseca morala donijeti jednu uredbu kojom je u ovršni sustav ugradila određene odredbe koje proizlaze iz prava EU, tako da mi ustvari ovaj zakon danas moramo donijeti kako bi ozakonili ono što je Vlada napravila svojom uredbom. Međutim, jasno je i mislim da niti gospodin državni tajnik ne aludira drugačije da se ovim zakonom ne adresiraju osnovni problemi koji postoje u ovršnom sustavu RH. Ovo je naprosto jedna zakrpa kojom premošćujemo situaciju jer ono što je trebalo biti napravljeno Ovršnim zakonom nije napravljeno. Znam da dolazite iz Ministarstva financija i da niste adresa koja može odgovoriti na ovo pitanje, ali ja ga svejedno moram postaviti, a to je što je s Ovršnim zakonom koji je otišao u treće čitanje i postoji li uopće nada da ćemo takav zakon koji je Hrvatskoj potreban uopće donijeti? Međutim, ovo je samo dio problema koji se odnosi na ovrhe, a smatram svojom obvezom, pogotovo zbog situacije u kojoj se Hrvatska danas nalazi govoriti i o problemima ovrhe koji možda nisu direktno povezani sa konkretnim izmjenama i dopunama koje se nalaze pred nama, ali jesu sa onime što je materija ovog zakona, materija ovog zakona je provođenje ovršnog postupka. U vladinim mjerama koje su nam prezentirane u srijedu, mjera broj 9 odnosila se na stand still provođenja ovršnih postupak na tri mjeseca. Poštovane kolegice i kolege, taj stand still je nužan ali ni u kom pogledu nije dovoljan, nije dovoljan. Zato što on samo znači da ono što se trebalo napravili danas biti će napravljeno za tri mjeseca ili kada ova situacija prođe, a ne uzima u obzir činjenicu da će ekonomske prilike kao posljedica zdravstvene situacije prouzročiti čitav niz drugih problema koje ovim stand stillom nećemo moći riješiti. Predsjednik Vlade je najavio i tada i kasnije i ministar financija također da će se sa bankama pokušati dogovoriti kako ispraviti onaj najveći problem koji generira najviše ovrha, a to je plaćanje kreditnih obveza. Međutim, rješenje koje nam je jučer prezentirano iz bankarskog sektora naprosto nije dobro. Podsjetit ću na jedan presedan iz 2015. godine, iz siječnja 2015. godine koji je donijet u situaciji koja je bila daleko manje dramatična nego što je ova. Nakon što je Švicarska središnja banka otpustila razinu tečaja švicarskog franka i nakon što je on preko noći skočio za nekoliko desetaka postotnih poena, Vlada RH je predložila, a Hrvatski sabor je u roku od 5 dana usvojio zakon kojim je fiksiran tečaj švicarskog franka. Takvim zakonom je Hrvatski sabor direktno ušao u poduzetničke slobode, takvim zakonom je Hrvatski sabor direktno ušao u postojeće ugovorne obveze, a takav zakon je opstao pred svim hrvatskim i drugim sudovima pred kojima je propitivan. Naprosto zato što je u toj situaciji bio razuman i bio je apsolutno potreban kako bi se spriječio nastup štetnih posljedica. Zašto o tome govorim? Zato što držim da bi Vlada RH, a za to ste nadležni vi iz Ministarstva financija trebala već slijedeći tjedan uputiti u proceduru pred Hrvatskim saborom prijedlog zakona kojim će se uvesti moratorij od 3 mjeseca na otplatu svih kreditnih obveza u RH. Hrvatske banke su likvidne, one to mogu izdržati i preživjeti, ali građani RH samo odgodu otplate ne. Zašto? Za vrijeme odgode otplate teku kamate i samo će se dug povećati i ono što niste mogli platiti sada neće moći platiti niti za 3 mjeseca. Moratorij znači da nema tijeka kamate, nema povećanja duga, a osigurat ćemo zakonitim putem da se niti jedan hrvatski građanin kojeg bi banka iz nekih svojih razloga utvrdila da ne ulazi u one koji imaju pravo na odgodu otplate kredita ne bude životno ugrožen zbog situacije u kojoj se danas sa pojavom korona virusa većina nalazi bez vlastite krivnje. Dakle, ponovit ću, siječanj 2015. bio nam je primjer kako možemo u dramatičnoj situaciji, u opasnoj situaciji donijeti zakon, ponavljam zakon kojim se ograničavaju određene slobode, konkretno poduzetnička sloboda iz Ustava RH, koji je ustavan, koji opstaje pred nadležnim sudovima, a koji građane RH štiti od posljedica na koje sami nisu mogli utjecati. To što smo tada napravili sa fiksiranjem tečaja švicarskog franka, danas moramo napraviti sa kreditnim obvezama i uvesti moratorij na otplatu duga. Druga stvar i drugi problem koji je direktno vezan sa provođenjem ovrha na novčanim sredstvima, ali i svim drugim ovrhama, ali i svim drugim sudskim postupcima, a to su rokovi koji trenutno teku. Rokovi predviđeni zakonom u pravilu su prekluzivni, to znači da kada govorimo o procesnom pravu, a ovršno pravo je procesno pravo, ako propustite rok vi gubite određeno pravo. Možete tražiti povrat u prijašnje stanje, ali on nosi jedan određeni sudski postupak, gubitak vremena, troškove itd., a upitno je koliko građani RH u ovom trenutku si mogu priuštiti takve troškove, ali još više koliki građani RH u ovom trenutku mogu imati pristup odvjetniku radi pravne zaštite, a onda i sud. Europski sud za ljudska prava i o tome sam govorio već u srijedu, ali nažalost nisam primijetio bilo kakvu reakciju, Europski sud za ljudska prava je u ponedjeljak donio odluku da suspendira tijek rokova u postupcima koji se vode pred tim sudom na mjesec dana. To znači da stranka kojoj bi u narednih mjesec dana istekao rok za podnošenje pritužbe tom sudu, za obraćanje tom sudu, neće izgubiti svoja prava ako to propusti učiniti. Naravno, sud je najavio da će i motriti situaciju i po potrebi taj rok još i produljiti, Europski sud za ljudska prava. Takvu mjeru nisam vidio pred hrvatskim sudovima. Činjenica je poštovane kolegice i kolege i potpuno je jasno da je trenutno građanima RH onemogućen uredan i učinkovit pristup sudu. Dio sudova ne radi, rasprave se odgađaju, osim u predmetu gospodina Plenkovića, ali to je potpuno druga priča, rasprave se odgađaju, građani ne mogu pristupiti odvjetnicima, neki od odvjetnika su u samoizolaciji, neki su vjerojatno ili će nažalost ubrzo oboljeti, građani su isto tako u izolaciji u karanteni, a rokovi teku i njihova prava se gube. Zbog toga, ponovit ću vi ste bili kada sam govorio u srijedu i molit ću vas, doista ću vas zamoliti da ovo i osobno prenesete ministru pravosuđa. Pozivam ministra pravosuđa, ali isto tako i predsjednika Vrhovnog suda i predsjednika Ustavnog suda RH da što je moguće prije donesu usporedivu odluku kao što je ona koju je donio Europski sud za ljudska prava i suspendiraju tijek rokova u sudskim postupcima u RH. Ako smatraju da to nije moguće temeljem postojećeg, važećeg zakonodavstva u RH, iako vjerujem da bi se za to mogli pronaći argumenti i u Ustavu i u drugim propisima onda kao što smo u srijedu i četvrtak donijeli 19 zakona po hitnom postupku, predlažem da početkom sljedećeg tjedna napravimo isto sa barem Zakonom o sudovima i Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu RH. Možda se nekome čini da je ovo sada od minorne važnosti, ali svim onima koji izgube svoja prava zato što su propustili rok za ostvarivanje tih prava, a primjerice u radnim sporovima je taj rok 15 dana za mnoge stvari, žalba recimo u radnim sporovima rok je 8 dana, oni koji propuste takve rokove teško će svoja prava moći dobiti nazad. A činjenica je da u vremenima krize upravo prava najslabijih prva stradaju. Poštovane kolegice i kolege, s time ću završiti ovu raspravu i još jednom ću doista apelirati da se ovoj temi posveti dužna pažnja, ako taj zakon dođe ja sam siguran da će biti usvojen i sa onom dvotrećinskom većinom koju Ustav predviđa za usvajanje mjera kojima se inače u kriznim situacijama ograničavaju ljudska prava. A ovime se ne bi ograničila, dapače, ovima bi se ta prava proširila uz naravno za vrijeme krize, naravno za određeno vrijeme nakon kojeg po potrebi ćemo te rokove produljiti. Hvala vam.
Hvala i vama i na kratkoći i na sadržajnosti. Gospodin Bulj je tražio pauzu. Ne, tražio je nešto, sad će nam on reći.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Tražim u ime kluba MOST-a stanku od 10 minuta, iskoristio bih ove dvije minute da još jednom ukažem na ovu tešku situaciju u kojem se nalaze i solidarnost ako se pozivamo svi od vrha države, svih institucija da u ovome trenutku pošto govorimo evo i tema je zakon gdje dijelovi su i Ovršnoga zakona da pod hitno napravimo, da Vlada da prijedlog tj. Ministarstvo pravosuđa koje će kako ste rekli tajniče da će imati danas sastanak po pitanju ovrha i 300.000 blokiranih naših građana, to je najmanje četvrtina ljudi ovisna je o tim blokadama, to je milijun ljudi zajedno sa obiteljima, da se pod hitno napravi taj moratorij, to znači u skladu sa procedurom jel to je vrlo značajno. U ovome trenutku prijete ovrhe i poljoprivrednicima i ljudima radnicima koji će izgubiti radna mjesta i svima poduzetnicima, svima koji danas zbog ne njihove krivnje, nego zbog ove krize korona virusa moramo taj zakon donijeti hitno tj. taj moratorij. Zbog čega? zbog toga što je to ta solidarnost na koju se pozivamo. Svi govorimo riječ solidarnost, međutim ako tih 300.000 ljudi plus ovih sada koji su ugroženi, plus ovi koji će izgubiti radna mjesta to znači da u ovome trenutku nemamo šta čekati, da je to tribalo napraviti već jučer, a ne sutra. Zato moratorij na ovršne postupke, moratorij na kredite tim ljudima i skupinama koje su ugrožene jel nemamo drugoga načina da se izvučemo iz ovoga. Nisu krivi ljudi što je ova kriza. Naravno, treba poslati poruku i ovdje da poduzetnici i oni koji zapošljavaju ljude da im nije dovoljno samo odgoda njihovih obaveza poreza, prireza i svih ostalih obaveza, smatramo da ovdje treba to hitno ukinuti i očekujem od Vlade da će te ozbiljne, snažne mjere poslati. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Panenić je tražio riječ.
Hvala lijepa. U ime kluba Nezavisne liste mladih tražio bih također stanku da iskoristimo ovo vrijeme kada je već najavljena stanka od Kluba zastupnika MOST-a, pa bi se također referirao da evo i na tragu ovih razmišljanja koja su sad već govornici prije mene da stvarno očekujemo kao Hrvatski sabor ovdje da imamo vrlo brzo paket zakona koji će u cijelosti rješavati ovu problematiku o kojoj danas najviše i govorimo. Najmanje se zapravo govori o samome prijedlogu ovoga zakona koji je sada na dnevnom redu, ali vidimo da obuhvatnost tema koja će doći u budućem vremenu za koje svi potvrđuju da je relevantna, potvrđuje i potrebu da Vlada vrlo brzo iziđe s paketom zakona i prezentira ga na ovome tijelu. Evo ja bih dao još jedan prijedloga ako se kolega Bulj složi, da možda i odustanemo od ovih 10 minuta stanke pa da nastavimo sa raspravom pa time budemo i na jednu ruku solidarni sa drugim kolegama. Hvala lijepo.
Još? Dobro. Evo do 10,07 sati imate mogućnost konzultirat se. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? A, ne, ne. Čujte svatko ima svoju odgovornost, tražili su pauzu od 10 minuta, dobili su pauzu do 10,08 sati. Izvolite. STANKA 9,57 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,07 SATI]] gđa. Grozdana Perić će govori u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Ja ću početi upravo s ovim što su kolege tražile stanku, a to je reći javnosti da upravo svi ovi kolege i ministar i cijela Vlada u ovom momentu sigurno radi na niz pravilnika koje treba donijeti da bi sve ono što smo jučer izglasali bilo provedivo. A kao krovni zakon koji će to regulirati je upravo Zakon o općem poreznom odnosno Opći porezni zakon koji će sva javna davanja i sve regulative vezane za ovršni postupak zaista u tom, u tim nijansama koje će se i koje se moraju predvidjeti moraju ugraditi u same pravilnike kako bi i poduzetnicima i građanima i fizičkim osobama obrtnicima olakšali sve ovo vrijeme koje je, koje je sada u tijeku i koje zapravo niko ne može procijeniti koliko će trajati i na što će se sve reflektirat. Normalo da sve ono što su rekli i ministri i predsjednik Vlade da je ovo tek zapravo prva runda nekih učinaka odnosno zakona i pravilnika koji se donosi jer sigurno će život pokazati puno problema i na taj način će se i zakonodavni okvir onda prilagođavati potrebama života. Danas u tom kontekstu zapravo imamo Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i trebamo se prisjetiti zapravo vremena da je 3. siječnja 2020. Vlada RH na temelju zakonskih ovlasti donijela uredbu kojom se uređuju pitanja iz njenog djelokruga, a donijela je to upravo iz razloga što, kao što znamo mi kao država pristupamo i pristupili smo Europskom tečajnom mehanizmu 2 i obveza ove Vlade je da temeljem mjera iz akcijskog plana RH i da donese određene, određene uredbe odnosno da se prilagodi u pridruživanju upravo bankovnoj uniji, a isto tako i kažem pridruživanju EREM-u 2. Dakle, ovaj ovdje zakon sve to regulira na način u onom segmentu koji se odnosi na provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Time se poštuju same odredbe našeg akcijskog plana i time se reguliraju one mjere koje, koje smo dužni da imamo uređeni sustav, bankovni sustav. Vi znate da je još 2012. da se, da su se mijenjali određeni načini i evidencije jedinstvenih računa, pa onda znamo da je to sustav tzv. IBAN-a, dakle načina na koji zapravo funkcioniramo u cijeloj EU. Ova uredba se također odnosi na sprečavanje pranja novca gdje se izravno elektroničkim putem i bez naknade unose podaci u taj jedinstveni sustav i na taj način zapravo se mogu pratiti sve promijene, pa između ostalog evo i eventualne nekakve devijacije koje se događaju u platnom prometu. Sve direktive koje su to regulirale sada se evo i ugrađuje se u ovaj prijedlog zakona i, i izmjena Zakona o provedbi ovrhe, dakle detaljnije. A isto tako moram napomenuti da ovim tehničkim pretpostavkama za elektroničku razmjenu pismena omogućava se tako FINA-i da vrlo efikasno i brzo zapravo komunikaciju mogu izvršiti između banaka i FINA-e, to je već dosada u sustavu omogućeno, a isto tako omogućeno je i u stečajnim postupcima. U slučaju recimo stečaja potrošača je isto tako se predlaže da se dostavljaju pismena na sudove i na taj način se ubrzavaju i ovršni postupci, a i u krajnjoj liniji i može se jasnije i kvalitetnije pratiti sam postupak koji se događa u tom, u tom cijelom periodu. Tako da mislim da je sve ovo što u vrlo kratkim zapravo nekoliko članaka se mijenja sam zakon pospješuje funkcioniranje našeg sustava kako bankarskog tako i financijske agencije, ali isto tako omogućava da nadležni Ured za sprječavanje pranja novca može pratiti tijek svih operacija i na taj način se olakšava cijeli postupak. Dakle, Klub HDZ-a će u svakom slučaju podržati ovaj zakon i naglašavam još jedanput i radi javnosti da u tijeku se rade i pravilnici koji će regulirati već od ponedjeljka će biti u funkciji zapravo da svaki građanin, svaka fizička i pravna osoba može, može prijaviti sve ono što smo donijeli, a to znači prijaviti se za sve ove mjere koje smo donijeli jučer i u tom smislu mislim da Vlada itekako odgovorno radi svoj posao i ne čeka i ne gubi vrijeme u nijednom momentu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Bulj govorit će u ime Kluba MOST-a i nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Poštovani tajniče sa svojom suradnicom, kolegice i kolege evo ovaj zakon pred nama, nekoliko manjih izmjena, znači izmjene se uglavnom tiču znači pranja novca da se taj proces bolje kontrolira i nitko u načelu ne može biti protiv toga. U biti to je ono što smo već trebali imati jel je zakon o ovršnom postupku je u trećem čitanju. Pranje u RH nažalost je provedeno kao što znamo, što je u medijima bilo, a kasnije se uspostavilo da je istina kroz najveću banku, Zagrebačku banku koja posluje u RH, tu je HNB također dugo vremena tajio, kolega je maloprije rekao da je i Klub MOST-a i tražio da nam se pošalje izvješće od HNB-a i od institucije koja se bavi protiv sprječavanja pranja novca. Kratko bih još spomenio da u ovome trenutku je to vrlo bitno, međutim okolnosti koje su sada i kao što je kolegica maloprije rekla, da je smo mi što smo dali brojne amandmane na mjere koje je dala Vlada, 63 mjere, oporba je to uglavnom prihvatila, međutim očekujem kako što je oporba koperativna prema Vladi, očekujem uvaženi tajniče da i Vlada bude koperativna, a sve da bude sinergijski na, učinak da bude zajednički učinak, a cilj je u ovoj zdravstvenoj situaciji tj. u ovoj pandemiji koja se pojavila u sprječavanju da se efekti koji će se preliti i na gospodarstva, a već imamo učinke na ekonomsku i gospodarsku situaciju u svim sferama, govoreći od poljoprivrede, govoreći od turizma, govoreći od gospodarstva, govoreći od tvrtki, obrtnika, svih koji, ljudi koji gube radna mjesta, nesigurnost se pojavila i zbog toga bi bilo dobro, tj. dobro, to je poželjno, to je mjera, to je snažna mjera na koju smo i jučer pozivali, snažne mjere primjera bile su ove mjere da se odgađa poduzetnicima davanja koja daju, koja su potrebita državi, koja se izdvajaju i poduzetnici i obrtnici i poljoprivrednici. Mi smo tražili i sad tražimo da se to ne odgađa nego da se ukinu tre obaveze dok traje korona virus, kriza korone virusa. I ovdje ne trebamo slati takve poruke jer jednostavno građani sada osjećaju ogromnu nesigurnost, a poglavito kad spominjemo broj ljudi koji su, imaju ili su u procesu ovrha ili su ovršeni ili, da u ovoj situaciji će ih biti brojni koji će biti ne svojom krivnjom nego krivnjom situacije koja se je pojavila, da će biti i ovršeni i blokirani, a to će se raditi o brojnim ljudima. Evo, meni šalje jedna gospođa poruku koja radi u ugostiteljstvu zbog toga što ona i suprug rade u ugostiteljstvu i ona kaže kao će moj poslodavac meni platiti plaću kad čovjek ne radi. I sad su ti ljudi u problemu, njima će dolaziti računi, već su morali platiti i jednostavno ići će ovrhe. Znači u ovome trenutku i od teleoperatera koji su u RH inače nemilosrdni, a imaju najveću dobit u RH, teleoperateri HT ima 42% dobit, a dok je u EU, državama gdje se Deutsche Telecom ovaj ima distribuciju svoju, gdje ovaj imaju 20% i ne ponašaju se baš u RH kako se ponašaju, ali ti pritisci i nesigurnost naših građana uz ovu zdravstvenu krizu i bojazan gdje moraju biti izolirani, samoizolirani ili gdje moraju, nemaju, trenutno su slobode određene su ukinute, zbog cilja sprječavanja zaraze, ali nisu za to krivi ljudi. Zato svi ti postupci koji idu i radni i ovršni, svi koji idu znači neće biti njihova krivnja, a vremenski rokovi će ići i za žalbe i za tužbe i za sve ono što je spomenuto i prije mene. Zbog toga, na ovrhe moratorij i na kredite ljudima koji nisu svojom krivnjom dovedeni u ovu poziciju jer će brojni biti obitelji koje rade i suprug i supruga i neće imati mogućnosti vraćanja tih svojih obaveza. I danas ste rekli da imate sastanak u Ministarstvu pravosuđa, ali ovdje trebaju hitne mjere. Banke su likvidne, banke imaju novac i ne možemo mi te ljude bilo opterećivat, te naše građane ostaviti na cjedilu, mi ih ne možemo ostaviti na cjedilu u ovome trenutku gdje je proglašeno doslovno ratno stanje, ovdje je premijer rekao i drugi brojni čelnici država rekli da imamo u biti jednu krizu koja je doslovno ratno stanje protiv nevidljivoga neprijatelja, protiv virusa, korona virusa. Ako mi budemo kooperativi prema Vladi, ako oporba kaže da mi ćemo vaše mjere prihvatiti, ali te mjere moraju biti učinkovitije i puno snažnije. Bilo kakva mjera je dobra. Al zbog sigurnosti naših građana i ekonomski i gospodarski i radnika i ljudi koji su u ugostiteljstvu i poduzetnika i poljoprivrednika, svih onih koji sada se osjećaju apsolutno nesigurno, apsolutno nesigurno. Zbog toga ovrhe obustaviti, moratorij beskamatni, sve ovo što je uzrokovano koronavirusom mora se hitno snažne mjere slat. Mi smo ovdje bezbroj puta, evo nedavno je i bio kolega iz Kluba Živoga zida također njiov Ovršni zakon, bio je naš Ovršni zakon, našeg kluba, bili su mnogi, niste prihvaćali. Amo reć niste prihvaćali imali ste drugi smjer. Imali smo vaš zakon koji je išao u 2 čitanja, pa ste pristali da iđe u treće čitanje, treće čitanje nije bilo. Sve je razumljivo i ne moramo se u svemu slagat. Al u ovome trenutku građani RH, oni koji su danas izgubili posao, poduzetnici ih ne mogu plaćati, a mi nemamo snažne mjere. Ne može biti mjera odgoda nečega i poduzetnici su u strahu, oni koji zapošljavaju, a radnici će ostati na cesti. Prema tome, mi moramo imati puno, puno snažnije mjere i to je ključna poruka. Dobro je raspravljat o ovome zakonu, sabor mora nastaviti s radom i MOST će dati određeni, Klub MOST-a će dati određene prijedloge što se tiče ovih svih ovaj problema, ali vjerujem da to može i Vlada. I da je u biti u konačnici to i želja Vlade. Al odgađati obaveze poduzetnicima u ovome trenutku, a ne ukidati obaveze, a nije njihova krivnja, ne vidim smisao te poruke jel jednostavno na ovaj način se ljudi ne osjećaju, vidimo reakcije naših i poduzetnika i radnika u svim branšama, a i poljoprivrednika. Također, puno se ozbiljnije moramo uvatiti ne samo ovoga, uhvatiti ovoga problema, malo ću van teme, da jednostavno vrijeme poljoprivrednika i prehrambene proizvodnje, to sam napominjao, je također vrlo bitno. Sada dolaze usjevi. Ako ljudima ne dobiju određene potpore koje su puno snažnije i ukidanje određenih obaveza od zakupa zemljišta do ne znam čega, onda će i ti ljudi biti u problemu. Umjesto da sada na ovome otvorimo oči i da rečemo da to su bile sve krive politike, i ovršni postupci su krive politike, imamo 300 000 blokiranih, poljoprivrednicima nije podijeljeno poljoprivredno zemljište, hitno bi tribalo, ja sam dao i zakon u proceduru, da se nađe model tj. predložio sam model da se hitno ovaj podijeli 400 000 hektara poljoprivrednoga zemljišta u vlasništvu države, a imamo 800 000 hektara ovaj neobrađenoga zemljišta. Mi smo 2.g. otkad je zakon donesen samo 11 000 hektara poljoprivrednoga zemljišta podijelili. Znači, imamo određene probleme. Ovaj dio što sad govorim je nevezan, ali sada je u biti sve povezano kad imamo ovu krizu. Sve jednostavno, sve mjere koje dovodimo moraju biti puno snažnije i da se ljudi prodišu, da jednostavno od ovih bojazni, od zaraze, od izolacija, od svih mjera koje imamo, koje stožer nalaže, vjerujem da će, RH će pobijediti, ja znam RH će pobijedit ovaj virus, RH je bila u teških situacijama. Ali, ono što ostaje iza ostaje kolko ćemo imati nezaposlenih, a ovdje je najbitnije svako radno misto. Svako radno mjesto je ovdje najbitnije. I zbog toga pozivam vas još jednom. Obustavite tj. moratorij na ovrhe i ne odgode nego ukidanja prema poduzetnicima i obrtnicima i poljoprivrednicima koje imaju. To su snažne mjere jel nitko od hrvatskih građana nije kriv za ovu novonastalu situaciju. Hvala lijepo.
Fala i vama. Sada g. Damjan Vucelić će govorit ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] državni tajniče, poštovani građani koji nas danas slušate. Mjere ove Vlade nisu dovoljne i mlake su. Poljoprivrednici u samoizolaciji ne mogu izaći na polje. Jedinice lokalne samouprave nezaposlene bi trebali kroz javne radove staviti u opticaj, trebali bi ljudi nahraniti stoku, razvoziti gnojivo, zaliti biljke, izorati polja. Sada ću vam pročitati nešto: „Poštovana Vlado, odgoda poreza i doprinosa je palijativ jer nama prihodi nisu odgođeni nego izgubljeni.“ Ovo su riječi jednog poduzetnika koji je ovim, ovime sve rekao. U trenutku zahutkavanja potencijalno najveće krize u RH i zdravstvene, ali i ekonomske Vlada bezrezervno kreditira bankarsku i financijsku elitu, a prema svojim građanima se odnosi kao prema nebitnima i kao potrošnom elementu. Svi nedavni potezi HNB-a pomažu isključivo financijskom sektoru, a realni za njih kao da i ne postoji. Tako je i sa obranom tečaja koji najviše koristi bankama i uvoznom lobiju. Tako je i sa repooperacijama, tako je i sa direktnim otkupom državnih obveznica u vlasništvu fondova. U jeku krize Plenković gura naoko nebitan ovršni postupak kao prioritet i kao po, i po hitnom postupku, sve kako bi nastavio štetno uvođenje EUR-a. Sat otkucava, a uvođenje EUR-a je prioritet ove Plenkovićeve Vlade, dok nam ekonomiju očekuje krah i to u svih segmentima. U trenutku kada Živi zid traži odgodu deložacija ovrha i blokada računa zbog novonastale krize nastavlja se dugo planirani projekt pokoravanja države Hrvatske, u trenutku kada bi građani trebali biti na prvome mjestu. Presudna je činjenica da Plenković namjera odbiti spasonosni prijedlog Ovršnog zakona Živog zida dok je njegov zapeo na 3. čitanju i neće na vrijeme biti donesen. Sam odgodom vlastitog vladinog Ovršnog zakona krši se sporazum Europske središnje banke i HNB-a o tečajnom mehanizmu i odgađa se uvođenje eura. Stoga mu je neophodno da te mjere hitno uvrsti u neki drugi zakon, a Zakon o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima koji sadrži riječ ovrha u svome naziva najbliži je tome. Promiču još riječi onog poduzetnika sa početka govora, poštovana Vlado odgoda poreza i doprinosa je palijativ jer nama nisu prihodi odgođeni nego su izguljeni, tu je ustvari logika svega. Istovremeno, odbijeni su svi amandmani Živoga zida kojima je cilj bio ne da se odgode nego da se trajno otpišu gubitci u gospodarstvu kako bi naša ekonomija, ali i naši građani imali šanse za preživljavanjem i nakon što virus prođe. Vlada nije dobro postupila, goruća pitanja poput korištenja deviznih rezervi i primarne emisije novca za pomoć radnicima i poduzetnicima, moratorija na kredite bez plaćanja kamata, problema podstanara oko plaćanja najmova stanova, zaustavljanja ogromnog vala otkaza, proizvodnje vlastite hrane i otkup hrane domaćih proizvođača za robne rezerve, sva ta pitanja ostala su neodgovorena. Agencije za naplatu potraživanja ova Vlada izbjegava kontrolirati, izbjegava ih zabraniti, one ne ovise o javnom mišljenju koliko i komercijalne banke i samo je pitanje da li će se udostojiti sa naplatama do kraja krize. Ako se to i dogodi, nemilosrdno će udariti po našim građanima nakon što virus odradi svoje. A tko će snositi teret krize? Tko će biti u plusu, a tko će biti u minusu? Nemojte misliti da će banke izvući deblji kraj, one su već prošli tjedan putem repo operacija dobile na raspolaganje sredstva u iznosu od 5 milijardi kuna po iznosu od 0,25% kamata, a za to vrijeme su ugostitelji već krenuli sa zatvaranjem kafića i stavljanjem ključeva u brave i krenuli sa otpuštanjem radnika. Predviđaju se otkazi za 40.000 radnika i to samo u ugostiteljstvu. Našim ljudima treba pomoći, a bankama treba uzeti. Banke trebaju isto snositi teret krize. Kafić „Lav? Koji se nalazi tu tri metra od Sabora na Kamenitim vratima imao je prije kriznog zatvaranja samo 300 kuna dnevno prometa. Jeste li pitali zaposlene u tom kafiću kako im je? Ovo je sistemska kriza i potrebna su nam sistemska rješenja, a mi iz Živog zida smo ih ponudili i dali smo ih u proceduru. Uvođenjem eura Hrvatska gubi sve alate za izlazak iz ekonomske krize. Nemam politiku tečaja jer nemamo svoje valute, nemamo pravo kontrolirati eskontnu kamatnu stopu, a time i samu cijenu novca u zemlji. Sve će to diktirati Europska središnja banka u Frankfurtu i to u ritmu njemačke ekonomije, a ne Hrvatske, Grčke ili Malte. Iz ekonomskih kriza nećemo se moći sami izvući jer su sve poluge moći predane u Frankfurt, ostaje tek da molimo milost od Njemačke i nada da nećemo izgubiti recimo 25% privrede kao Grčka. Ova država i njeni građani izdržali su 30 godina vlasti HDZ-a na temelju prelijepe zemlje i turizma. Virus je zatvorio na kratko pipu HDZ-u i njihovoj pljački Hrvatske, ali nas i doveo u poziciju da preispitamo smjer i način na koji se vodi naša država. Hvala vam.
Hvala i vama. Gospodin Tomislav SAucha govorit će ispred Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, gospodine državni tajniče sa suradnicom. Znam da u principu ovakvim govorima nije smisao replicirati, ali moram reći da nije ovaj virus zavrnuo pipu HDZ-a nego je zavrnuo pipu Hrvatske jer ako ćemo imati, a imat ćemo problema sa turističkom sezonom u to sada uopće ne treba sumnjati, mislim da ćemo to osjetiti apsolutno svi u ovoj zemlji. I mislim da trebamo napraviti sve što god možemo i da Vlada radi sve što može i to je na kraju krajeva se i pokazalo kada smo jučer izglasali ovaj paket mjera koje su prošle gotovo jednoglasno kako bi se olakšalo svim gospodarskim subjektima u svim granama gospodarstva i da ćemo tu sigurno morat se posebno još koncentrirati na turizam da spasimo ako će se išta više moći spasiti od ove turističke sezone jer ta pipa opet kažem nije HDZ-ova pita, ne znam nije SDP-ova pipa, nije niti vaša pipa, niti moja pipa, to je nešto od čega ova zemlja živi. I puno smo ulagali u taj sektor i nažalost evo desi se ovakva situacija koja je ustvari … i sada vidimo koliko smo ustvari ranjivi. Danas je normalna stvar da u ovakvim okolnostima najmanje razgovaramo o onome što je na dnevnom redu, a ovaj zakon je objektivno gledano kada se gleda s tehničke strane jedan suhoparan tehnički zakon koji se ustvari svodi na usuglašavanje sa propisima EU i sa aktivnostima koje su propisane Akcijskim planom RH za pridruživanje europskom tečajnom mehanizmu i bankovnoj uniji i … usklađivanje navedenog zakona sa Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sredstva u svrhu pranja novca i financiranja terorizma. Kao što je rekao bio kolega Grbin, ja se s njime slažem da je ovo ustvari jedna, a to je rekao i državni tajnik, ustvari jedna zakrpa zakon koji nam tu treba pomoći si premostiti taj period dok se ne donese novi cjeloviti i bolji Zakon o ovrsi. Ali dobro u redu, čim mi to moramo napraviti, moramo izglasati i to je jedan od razloga zašto uopće u ovakvim kriznim trenucima je i dobro da i parlament radi i ovaj mislim da se šalje dobra poruka da bez obzira na novonastalu situaciju institucije ove zemlje nastavljaju raditi. I zato smo ovdje danas i zato ovdje govorimo o ovoj temi. Ono što konkretno ovaj zakon donosi to je više-manje sve nabrojao gospodin državni tajnik, ja sam ne volim, mislim ovo je tema o kojoj ja baš i ne znam previše i mislim da nije potrebo da se ovdje ponavljaju riječi, da se čita u principu iz pripreme zakona u stvari koje je već gospodin državni tajnik rekao. Mislim da je dobro da će se s ovime dati novi mehanizmi i da će se pomoći ustvari Uredu za sprječavanje pranja novca u njihovim daljnjim aktivnosti i nastojanjima. I mislim da ovaj sad treba iskoristiti još jedino ovaj trenutak bi htio naglasiti da bi htio pohvaliti mjeru banaka o uvođenju stand stilla tj. obustavi izvršenja svih mjera prisilne naplate prema svim dužnicima u razdoblju od 3 mjeseca i to je jedna od tih 63 mjera Vlade RH za pomoć gospodarstvu koja je nastupila uslijed ove krize uzrokovane virusom Covid-19. Smatramo da ovaj zakon kvalitetan i da su izmjene i dopune koje su ovdje prijedlogom zakona su kvalitetne i zbog toga će Klub HNS-a ovaj zakon podržati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Kažimir Varda govorit će u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege ja po običaju sam tekst zakona ne komentiram pretpostavljajući da smo ga bar što se tiče nazočnih pročitali i znamo šta u njemu piše, a i sam državni tajnik pa i kolegica Perić su detaljnije prošli kroz tekst ovog ja bi rekao tehničkog prijedloga izmjena i dopuna zakona. No, ono što bi, na što bi samo skrenuo pozornost. Dugo čekamo na Ovršni zakon i mislim da bi trebalo uputiti poruku Vladi da, kao predlagatelju da taj cjeloviti Ovršni zakon dođe što prije na raspravu u Hrvatskom saboru. Drugo, podržavamo upravo, jer ovo je dopuna i ove uredbe Vlade, ove izmjene koje su nužne u sprječavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. I treća rečenica osobno se pridružujem prijedlogu poštovanog kolege Grbina bez obzira, jer bez obzira što nismo formalno proglasili kao sabor izvanredno stanje, ali ono je faktički tu i treba upravo zakonom utvrditi moratorij, a posebno na postupke koje provode pravosudna tijela. Istina bog mi smo kroz ovih 19 zakona koje smo usvojili jučer, a kao neki kolega, kao da ništa jučer nismo donijeli ispada, pa onda ajde da kažem bubamo o svemu i svačemu, trebalo bi ipak formalizirati taj moratorij kod pravosudnih tijela posebno, samo je preporuka, do sada je samo preporuka i to da se ovaj obustavljaju postupci osim u slučaju zaštite djece ta prava radnika i kazneni postupci. Trebali bi ići na ovaj zakon o moratoriju pa, mislim da ste državni tajniče pozorno slušali prijedloge pa bi vas molio da to prenesete Vladi i nadležnim ministrima. A što se tiče ovog prijedloga izmjena i dopuna zakona Klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržat će donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodin Varda i ispravno ste shvatili mi ćemo biti zadnji koji će prestati raditi, ali međutim ovaj to ne znači da ne moramo ponašati, nemojmo promijeniti nekakav oblik ponašanja pogrešan koji smo imali prije jel da u izradi. Hvala lijepa. I sada je na redu gospodin Panenić, Klub zastupnika Nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, prijedlog zakona koji ste dostavili danas za raspravu sadržajno vjerujem da će sve kolege pozdraviti ono i kao takvog ga podržati jer to je na kraju ono što uvijek imamo nekako i običaj u zadnje vrijeme podržavamo praktično sve ono što dođe u tom smjeru, pogotovo u antikorupcijskom iz tijela Europske komisije, nekako su oni uvijek brži nego mi i uvijek bismo voljeli da kod takvih određenih stvari jednog dana budemo možda i predvodnici s obzirom na brojne slučajeve koje imamo, pa i ovaj oko pranja novca imali smo recentno događanje sa Zagrebačkom bankom što je opet ulilo nepovjerenje u naš bankovni sustav. Ono što je vezano za sam zakon mislim da neću dodatno komentirati pa da i uspijemo skratiti vrijeme ovo koje ovdje izlažemo, ali bi svakako govorio o problemima koji su vezani uz zakon i koje bi trebalo razmotriti u budućim mjerama. Ono što je jako važno, a to je da kad ovrhe stupe na snagu da imamo naše brojne građane koji imaju problem sa dolaskom do svojih sredstava i oni otvaraju zaštićene račune, međutim ta sredstva isključivo mogu koristiti kao gotovinska sredstva ukoliko dođu u poslovnicu svoje banke i tu je onda poseban problem za one koji se nalaze u samoizolaciji kako mogu uopće do svojih sredstava pa čak i one koje im je zakonski i omogućeno da mogu ostvariti. Pa evo to je jedan prijedlog za jednu žurnu mjeru. Puno se govorilo o „stand still“ aranžmanu sa poslovnim bankama, što evo pozdravljamo ispred Vlade, ali nekako je sve u smislu onoga nećemo pokretati, ali mi govorimo sada i o onome što je dosada pokrenuto, a pogotovo o slučajevima kada su potraživanja sa poslovnih banaka prešla na Agencije za naplatu potraživanja, pa bi evo tu zamolio da zapravo to bude jedan opći dogovor na razini društva i svih subjekata koji djeluju u naplatama da razumijevanje za ovaj trenutak je možda i važnije nego ostvarenje jednoga kratkoročnoga poslovnoga cilja. Tako da banke, one imaju tu elegantnu mogućnost da nešto što će možda prema javnosti prezentirati kao da čine za dobrobit, s druge strane kada takvo potraživanje prodaju agenciji, oni sa sebe su skinuli odgovornost, ali nama i dalje ostaje isti problem, pogotovo građanima koji su u toj situaciji. Naravno da govoreći o kriterijima po kojima se može izvršiti ovrha bilo kojega izmjene zakona su tu olakšale mogućnost nastupa ovrha. Al ono što ostaje, a to je kada imamo javno tijelo i koje smatra da ne može se naplatiti, tu bi trebalo razmišljati o modelima, zapravo novim, o olakšanju kriterija koji će omogućiti brže i jednostavnije otpisivanje dugova, prvenstveno mislim na brojna davanja koja su nenaplativa kroz dulje vrijeme. Imamo nenaplativa potraživanja, pa na osnovu njih imamo ovrhe, pa imamo građane koji ne mogu onda do svojih sredstava ili mogu opet uz rizike, pa bi tu trebalo, to je zapravo jedan prijedlog i prema zakonodavcu, a isto tako i prema državnoj reviziji koja često daje primjedbe ako nisu provedene apsolutno sve mjere za naplatu, pa čak i onda kad je apsolutno evidentno da nema smisla pokretanje, al kažem evo to je prijedlog da se omogući prvenstveno na lokalnim razinama, ja bi reko i državna razina, da može imati veću slobodu u otpisu, pogotovo u ovakvoj jednoj posebnoj situaciji. I država bi prva trebala imati razumijevanja za mogućnost otpisa. Jel evo i nedavno je država Danku Končaru otpisala 240 milijuna kuna duga. Ako je znači samo jednom odlukom otpisano 240 milijuna kuna duga tvrtki Brodotrogir onda treba imati i razumijevanja i širine i za one male ljude i za one koji imaju razumijevanja, ali zbog zakonskih prepreka to ne mogu, tako da evo u ime kluba dati ćemo potporu ovome prijedlogu zakona, a s obzirom da je onda, vrijeme smo potrošili kroz stanke, pa evo predsjedavajućem ostavljam ovo vrijeme za nastavak rasprava. Hvala lijepo.
Fala vam ljepo g. Pananiću. I sada će g. Davor Vlaović govoriti ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Vezano uz prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ovrsi na novčanim tražbinama, novčanim sredstvima, treba reći da je to implementacija Europskih direktiva i nastavak puta odnosno provedba akcijskog plana RH za ulazak u bankovnu uniju, uvođenje EUR-a u RH i sprečavanje prava, pranja novca u financijskom sektoru odnosno prije svega u bankarskom sektoru i u RH ukupno i da je to samo zakrpa zbog toga što nije donesen kompletan novi Ovršni zakon, a treba radi javnosti ponovno istaknuti da je otišao u treće čitanje, što je dobro da je otišao u treće čitanje i očekujemo čim prije ponovno ovdje u raspravi u HS jer nije bio dobar ni za vjerovnika, za ovoga koji potražuje, a nije bio dobar ni za ovršene odnosno blokirane i uz niz primjedbi koje smo mi iz opozicije, pa čak i iz pozicije na taj prijedlog zakona je dobro da je to prihvaćeno da ide u treće čitanje, ali ga očekujemo čim prije nazad jer moramo riješit taj problem, ne smijemo ga stavljat pod tepih. Jer ključno je pitanje koliko je danas ljudi u RH, naših sugrađana blokirano, kako žive, jel i oni bi danas otišli kupiti u trgovinu neku zalihu roba, al nažalost zbog toga što nemaju prihoda su još u težoj situaciji. A isto tako je važno pitanje koliko će biti za 30 dana u RH blokiranih građana. Mnogi su ostali u međuvremenu bez radnog mjesta, na HZZ-u je evo prije par dana je bilo objavljeno da je 500 novoupisanih kao nezaposlenih. Mnogi od njih čak zbog toga što su kratko radili, radili na određeno ili na nekakve druge vidove, nemaju ni pravo na onaj naknadu sa HZZ-a i sigurno da će se nać u ovoj grupaciji koji neće moć izvršavat svoje kućne obaveze i da će biti vjerojatno blokirani. Stoga mi iz Kluba HSS-a tražimo hitno obustavu svih ovrha i deložacija. To je na određeni način najavljeno, al mislim da se treba i kroz mjere konkretnije i pravilnicima definirati. I sigurno da nije dovoljno samo odgoditi plaćanja obveza jel odgodom samo ćemo taj problem prolongirati za 3 mjeseca, a na kraju ćemo ga još i povećati. I sigurno da treba konkretno definirati taj moratorij na otplatu kredita da ne idu kamate na to. Na današnjem sastanku treba riješiti sa bankama u ministarstvu, najavljeno je, ali građani očekuju da ako se već radi moratorij da onda ne teku kamate jer oni to neće imat iz čega plaćati. Jer u ovom slučaju mi da, trebamo ovaj zakon kao alat Vladi i Ministarstvu financija i poreznoj upravi da provodi mjere i akcijski plan ali ne smijemo štititi banke nego građane jer banke i onako imaju kapitala, svake godine ostvaruju veliku dobit u RH koju iznose izvan RH i red je da sada nešto i vrate tim građanima, našim ljudima koji su u problemima i to ne svojom krivnjom. Ovdje je već spomenut problem ljudi koji su blokirani, koji imaju one zaštićene račune, koji ne mogu doć do svog novca jer mora ići u poslovnicu svoje banke i to treba i danas odmah riješiti. Postoje tehnički modeli, recimo evo prijedlog, posebna kartica za takve građane da i oni mogu dići novac na bankomatu sa tog zaštićenog računa jer drugačije on ne može doći do keša, pogotovo ako se u samoizlozaciji kako će, tako da sigurno ljudima treba izići u susret. I kada je riječ o blokiranima sigurno je među njima i znamo da je među njima i veliki broj poljoprivrednika, OPG-a, obrta, malih i srednjih poduzetnika i u kontekstu konačnog shvaćanja u Hrvatskoj da moramo imati proizvodnju hrane jel vidimo kroz zatvaranje granica da i ne možemo uvesti određene proizvode jer ih nema na tržištu jer svaka sad konačno država razmišlja o svojim građanima o prehrani svog stanovništva i to im je prioritet, to mora biti prioritet i RH, našem Ministarstvu poljoprivrede i ova proljetna sjetva mora biti omogućena svima da se zasije svaki hektar državnog i privatnog poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj. Preduvjet je za to isplata poticaja izravnih plaćanja, zato to i govorim, to su sve udruge tražile da to bude do 15.4. ove godine i svakako je važno za istaknuti da ta izravna plaćanja te potpore ne smiju biti predmet ovrhe. Naravno da treba ovaj dio odgode plaćanja zakupa i koncesije preciznije definirati na poljoprivredno zemljište jer odgoda 90 dana nije u skladu sa postojećim ugovorima gdje ugovori za zakup kažu da se treba platiti do 30.6. ove godine, a za koncesiju do kraja godine. Znači onda treba u prijedlog i u pravilnicima ići iza tog roka, ali prijedlog je HSS-a da se u 2020. ne naplaćuje ni zakup ni koncesija upravo u svrhu potpore proizvodnje hrane u RH i pomoć našim poljoprivrednicima. Također kada je riječ o tom ukupnom financijskom potencijalu RH spominje se 19 milijardi eura u HNB-u i mi to moramo usmjeriti putem HBOR-a, a ne putem poslovnih banaka k našoj drvnoj industriji, k našoj poljoprivredi, k našem turističkom sektoru i uslužnim djelatnostima, osmislit modele i hitno naći načina da im pomognemo da sačuvaju radna mjesta, poboljšaju likvidnost i omogući se daljnji razvoj i proizvodnje, a i uslužnih djelatnosti. I evo završno vezano uz ovaj prijedlog zakona uz mogućnost da kroz nastavak daljnje provedbe Akcijskog plana sprečavanja pranja novca, mislim da su ovi koji su u Zagrebačkoj banci sigurno nisu jedini, da to treba dalje pratiti i da će ovaj zakon biti dobar alat, ali da to ne može ostati samo na ostavkama na mjestu voditelja nekakve poslovnice ili direktora određenog sektora nego da to mora biti i krivične odgovornosti kao primjer da nitko ne može u RH koristiti mehanizme za pranje novca i da svakako mi moramo imati stabilnu financijsku situaciju. Mi već na određeni način jesmo dio eu bankovne unije jer većina banaka koja djeluje u RH u stranom vlasništvu, ali naravno da i ovi alati će pridonijeti tome da bude jedna financijska stabilnost i sigurnost i sigurno da mi moramo omogućiti hrvatskim građanima da imaju radna mjesta u Hrvatskoj, da ostvaruju osobni dohodak od kojeg će moći živjeti i da taj osobni dohodak mogu koristiti u Hrvatskoj kupujući hrvatske proizvode, to je ključ. Ponovno ponavljamo, kupujmo hrvatsko, kupujmo od domaćih proizvođača i nastojmo omogućiti svim našim sugrađanima da si danas mogu kupiti i kilu mesa i pile i ulje i šećer. Nemojmo doći u situaciju da jedni imaju puna kolica iz trgovačkih lanaca, a drugi nemaju ni za jesti. Hvala. .
Hvala i vama. Sada će gospodin Goran Aleksić govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite gospodine.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Vlada RH ponovo je rekla neistinu hrvatskim građanima kao onda je bilo riječi o Ovršnom zakonu pa su rekli neće biti ovrhe jedine nekretnine. Međutim, ovrhe jedine nekretnine ima itekako ima u određenim situacijama. Ne može se naravno propisati da nema ovrhe jedine nekretnine baš u svim situacijama, ali onda je Vlada isto tako ne smije u najavama novih zakonskih rješenja govoriti kako neće biti ovrhe jedine nekretnine. To je laž. Ima ovrhe jedine nekretnine. Sada je nova laž izrečena kako neće biti ovrha i deložacija. Gdje je to propisano? Gdje je to propisano da neće biti ovrha? Ja to nisam našao. Jučer ministar gospodarstva govori ljudima iz banaka kako su mu to kolege, ljudima iz društava koji su lopovi. Neću reći da su lopovi ljudi koji rade u bankama, ali lopovi su banke. I ljudi koji rade u tim lopovima bankama su našem ministru gospodarstva kolege. Ja predlažem konkretne mjere u čl. 1. ovoga zakona koji sada treba biti donesen i te mjere su konkretne mjere koje su provedive, koje su realne i koje su u ovom trenutku racionalne. Što ja to predlažem? Predlažem da se čl. 1. dodaju još tri stavka, jedan stavak bio bi trajan jer se odnosi na jednu trajnu situaciju i druga dva stavka bila bi privremena jer se odnose na situaciju vezanu za virozu koja vlada u cijelom svijetu. Pa ću ja pročitati te odredbe koje ja predlažem da se dodaju u stavku, u članku 1. Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Stavak 2. ovršenik koji je tužio kreditnu instituciju zbog nepoštenih ugovornih odredaba u ugovoru o kreditu ima pravo sudski zahtijevati odgodu ovrhe novčanih sredstava sve dok se pravomoćno ne završi sudski postupak koji je pokrenuo te mu sud u tome slučaju mora rješenjem utvrditi odgodu ovrhe sve do završetka sudskoga postupka. To je trajna mjera koju predlažem, koja je realna, koja je potrebna zbog toga što postoji kolektivna presuda u slučaju Franak kojom je presuđeno da je 125.000 ljudi dobilo pravo zahtijevati obeštećenje zbog toga što su ih banke opljačkale nepoštenim ugovornim odredbama i onda ukoliko je takav građanin koji je ugovorio takav krediti ušao u probleme upravo zbog takvog nepoštenog kredita, pa ga sad banka ovršuje, na njegov zahtjev, sudski zahtjev potrebno je omogućiti takvom građaninu, takvom potrošaču da ne bude ovršivan sve dok se ne završi sudski postupak kada će se utvrditi točno stanje duga. Jer stanje duga u takvom kreditu koji je nepošten nije točno, ono se mora sudski utvrditi. To je trajna mjera, nema veze s ovom virozom, iako ima veze, jer bi pomogla ljudima i u tom kontekstu, ali to je mjera koja nema veze s virozom nego veze s konkretnom činjeničnom situacijom u pravnom poretku RH gdje je deklaratorno riješeno pitanje nepoštenih kredita, ali riješeno je samo sudski, sad je red na Vladi da upotrijebi mač, da mačem prekine nepošteno poslovanje hrvatskih banaka i da omogući potrošačima da lakše dišu dok ne dobiju svoj novac na sudovima. Druga mjera koju predlažem, stavak 3. koji predlažem da se doda u zakonu u članku 1., glasi, svaki potrošač ovršenik ima pravo u razdoblju do 1. srpnja 2020. tražiti odgodu ovrhe, a ovršitelj na temelju zaprimljenog zahtjeva za odgodu ovrhe mora ovrhu odgoditi te za vrijeme odgode ovrhe ne teče zatezna kamata na glavnicu duga. Ovo je mjera koja se odnosi na konkretnu situaciju u kojoj se nalazimo. Ne možemo govoriti građanima kako neće biti ovrha, ako to ne propišemo. Sada je prigoda da se to propiše u ovom zakonu, možda nije pravo mjesto, ali neka Vlada pronađe pravo mjesto gdje će staviti ovu odredbu. Ja ne tražim da to baš moja odredba uđe u zakon neka Vlada propiše pravu odredbu na pravom mjestu, na pravi način s pravim, s pravim pravnim izrazima. Vlada ako prihvaća ovakvu mjeru koju ja predlažem ona će to napisati kako treba, to nije nikakav problem. Mjera je potrebna, mjera je nužna i mjera se mora donijeti da bi građani mogli disati za vrijeme ove viroze koja će ih uništiti u suprotnom. Ne možemo ih ostaviti na milost i nemilost prije svega kreditnim institucijama koje same nepošteno posluju. I zadnja mjera koju predlažem glasi, od stupanja na snagu ovoga zakona pa do 1. srpnja 2020. potrošačima ovršenicima, neće se zaračunavati zatezne kamate na glavnicu duga. Dakle, apsolutno ukinuti zateznu kamatu za vrijeme slijedeća 3 mjeseca, a onda ako se nastavi problematična situacija može se razmotriti da se to nastavi i dalje. Idemo sad na 3 mjeseca riješiti situaciju da svaki ovršenik može zahtijevati prekid ovrhe dok se ne završi ova problematična situacija odnosno do 1. srpnja, idemo omogućiti da se ne naplaćuju zatezne kamate sve dok se ne završi ova situacija. Nemojmo stalno voditi brigu o bankama koje su pune novca, koje nemaju sad niti gdje uložiti i omogućavati im da i dalje one zarađuju u vrijeme dok nitko ne može zarađivati. To smo im omogućili za vrijeme recesije, hoćemo li sad ponoviti tu situaciju. Ja ponavljam, banke su korištene nepoštenih ugovornih odredaba opljačkale hrvatske građane za 20 milijardi kuna. Hrvatska vlada imala je priliku svih ovih godina zakonskim rješenjem omogućiti da ljudi izvansudski dođu do svog novca. Vlada to nije htjela, ali ajde sad neka barem sad u ovoj situaciji kakva jest nešto Vlada učini. Pa ne možemo govoriti da su nam kolege ljudi iz društava koja su opljačkala hrvatske građane, ne možemo govoriti da su nam to kolege, nisu nam to kolege, to su nam neprijatelji, to su financijski okupatori, financijski okupatori pljačkaju hrvatske građane. Vlada RH blagonaklono to gleda, svaka čast. Ja moram reći još jednu stvar 2003. godine banke su imale 17 milijardi kuna kapitala, imale su 10 milijardi kuna likvidnosti, 2019. banke imaju 59 milijardi kuna kapitala i imaju 44 milijarde kuna likvidnosti od čega je 34 milijarde kuna likvidnosti višak likvidnosti što znači da je samo 10 milijardi kuna rezervirano za obaveze koje banke imaju ili će imati između ostalog i za one obaveze koje proizlaze iz sudskih sporova koji su pokrenuti. Dok 34 milijarde kuna banke imaju likvidnosti koje mogu raditi s njima što god hoće. Mogu ih podijeliti svojim vlasnicima na kraju krajeva, ako to hoće jer je to njihov novac. I mi takvim bankama nećemo ništa zapovjediti. HNB im je omogućavala da kradu na kamatama držeći obavijest na svom webu kako je to dopušteno tako ugovarati kamatnu stopu, kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke i ta obavijest na webu HNB-a stajala je sve do 2014. godine do pravomoćne sudske presude za slučaj Franak, a Udruga Franak je na to upozoravala i HNB i Vladu i nikom ništa. Tek je početkom 2014. smanjena kamatna stopa na određeni fiksni iznos privremeno dok traje aprecijacija franka koja traje i dan danas. To je bila prva mjera, druga mjera je bila ono zamrzavanje tečaja, treća mjera je bila i konverzija, dakle sve te mjere koje su bile provedene dokaz su da mi to možemo raditi. Vi se bojite može ove arbitraže u Washingtonu? Pa neka opet idu banke na arbitražu zbog ovoga što će sada biti tri mjeseca, neka idu, neka izvole. Ali zapamtite jednu stvar, shvatite jednu stvar, sud EU-a je rekao jasno i nedvojbeno, arbitraže su suprotne pravu EU-a. Što to znači drugim riječima? Unatoč tome što banke vode arbitražu u Washingtonu one se neće moći naplatiti niti jednu jedinu lipu u RH niti bilo gdje drugdje u EU ako mi to nećemo, zato jer je sud EU rekao nemaju pravo voditi arbitražni postupak države članice između sebe, to je suprotno pravu EU i zato su banke naravno otišle tražiti arbitražu u Washingtonu jer ovdje to ne mogu, ovdje to nije moguće. Ja ne vjerujem arbitražnom centru u Washingtonu jer smatram da je to lobistički centar banka. On brine samo o bankama, baš njega briga za pravo EU-a. A pravo EU-a je reko preko suda EU-a da su svi krediti s valutnom klauzulom CHF ništetni, svi. Sud EU-a je rekao nisu ništetni samo u slučaju ako potrošač u tom slučaju dolazi u situaciju koja je za njega štetna. Dakle ako bi ništetnost ugovora gdje svaka strana mora vratiti sve ono što je primila potrošač došao u neku situaciju da je on sada u još goroj situaciji nego da ugovor nije ništetan. Kod nas takve situacije nema, kod nas su svi ti krediti već otplaćeni i oni koji su otplaćeni prije i oni koji se otplaćuju već su otplaćeni. Prema tome, svi ugovori s valutnom klauzulom CHF u Hrvatskoj su ništetni, svi. Dokle ćemo dopuštati bankama da harače po RH, dokle ćemo dopustiti financijsku okupaciju, dokle ćemo govoriti kolege ljudima iz takvih društvima dokle, dokle će to trajati? Jeli sada možda vrijeme da im se konačno kaže nećete više to raditi, nećete više raditi. Presuđeno je da ste to radili što ne valja, presuđeno je da je nepošteno to što ste radili, prekinite sa svojim postupanjem. Prestanite biti blagonakloni prema lopovima, prestanite. Pozivam Vladu RH da prihvati ove prijedloge koje sam dao, da što prije donesemo zakon koji je na dnevnom redu, da se što prije objavi u Narodnim novinama i da se onda što prije ove mjere koje sam predložio provedu u djelo. Ako to ne učinite onda ste vi jednaki bankama. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Branko HRg ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Izvolite.
BRANKO HRG: Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. U pravilu se nisam mislio javljati za raspravu, ali sam potaknut nekim raspravama prije koje su bile po ovom zakonu koji koliko je ovdje rečeno i koliko sam shvatio je zakon koji treba pripomoći sprečavanju pranja novca. Dakle, svaki zakon koji pomaže sprečavanju pranja novca, apsolutno treba podržati i mi ga kao klub i u ovom obliku također podržavamo. Žalosno je kako političari u krajnjem slučaju nemaju mjere. Jučer i danas čitamo po medijima, po portalima naslove, nema ovrha i deložacije u vrijeme krize, to pišu mediji. Danas, dan nakon što smo jednoglasno izglasali paket mjera koje je Vlada vrlo brzo u vrlo kratkom vremenu predložila nastavljamo širiti strah. Nisam siguran nakon ove današnje rasprave, nisam siguran da li je dobro da Sabor na ovaj način nastavlja raditi u vrijeme krize. Mi bi trebali biti ti koji građanima šaljemo poruke potpore, poruke podrške, a ne poruke straha. Mi bi trebali biti ti koji zajedno zaboravljamo sada stranačke boje i dajemo podršku onima kojima hrvatski narod, hrvatski građani u ovom trenutku vjeruju, a to je Nacionalni stožer, to je Vlada. Imamo najave premijera i ministra financija da se već razmatraju novi koraci kako pomoći građani, kako pomoći poduzetnicima, pa nemojmo širiti strah. Imajmo povjerenja, zaboravimo na kratko naše političke poene, naše bodove, stanimo svi zajedno iza onih koji upravljaju ovom krizom u državi i pokušajmo građanima slati poruke ohrabrenja. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave, gospodin Gordan Maras je prvi.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Odmah u startu moram se referirati na ovo što je rekao kolega Hrg. Znači upravo suprotno, ja mislim da je ključno da Sabor nastavi sa svojim radom da građani imaju mogućnost čuti, poslati zastupnicima poruku da se kaže u ovom trenutku kada dosta naših sugrađana je kod kuće, ne radi, izgubili su posao da jednostavno država funkcionira i da brine o njima. Gospodine Hrg, pa nije valjda da mislite da bi sada trebalo sve ukinuti da ostane samo situacija da niko osim par ljudi ne odlučuje o našim sudbinama. Upravo suprotno, svi se moramo uključiti i svi moramo dati svoj doprinos. I ako se neke stvari pogrešno rade trebamo ne zlonamjerno kritizirati nego reći, dajte promijenimo to, napravimo nešto drugačije kako bi naši sugrađani, cijela naša zemlja što lakše izašli iz ove krize. Apsolutno je potrebno da Sabor nastavi raditi, apsolutno je potrebno da građani se javljaju saborskim zastupnicima sa svime onime što ih muči kako bi u javnom prostoru probali to rješavati sugestijama, prijedlozima kao što smo to radili i do sada. Jučer u Gradskoj skupštini, SDP je podnio amandman da se umjesto 30%, 100%-tno oslobode komunalne naknade poduzetnici koji su osjetili problem sa poslovanjem tijekom krize uzrokovane korona virusom. Pa zar to nije doprinos i zar to nije mogućnost da se pomogne i da se raspravi i da se prijedlog izvršne vlasti, u ovom slučaju gradonačelnika ali sutra premijera i ministar, a pa ne možete reći da se korigira, pa ne možete reći a dobro, imamo mi ministra Marića i ministra Plenkovića, oni će sigurno sve super napraviti, opozicija ili bilokoji građani RH ne bi imao mogućnost ništa predložiti, uprav suprotno, u ovo se moramo svi uključiti. Jučer smo pokazali u Gradskoj skupštini da možemo dati prijedlog, da je i pozicija u Gradskoj skupštini prihvatila, ne gradonačelnik nego HDZ je podržao taj prijedlog i jučer smo usvojili mjere u Hrvatskom saboru, mi ćemo prihvatiti nastaviti predlagati nove mjere. Kolega Grbin je ovdje rekao šta ćemo napraviti vezano uz ovršne postupke, uz postupke na hrvatskim sudovima, vidjet ćete još prijedloga od opozicije narednih dana, nemojte zazivati i nemojte tražiti ekskluzivitet da se samo jedan dio društva samo uključi, u ovom smo svi, ovdje moramo pomoći svi, moramo zastupati svoje građane i ja mislim, izuzetno je važno da smo ovdje pristupni, doduše u nešto manje broju nego šta je to bilo proteklih dana ali nije bitno, dogovorit ćemo se, radit ćemo u okviru klubova koliko budemo mogli i glasat ćemo i radit ćemo za naše građane a ono šta je posebno bitno, i pozivam sve građane RH da se jave ukoliko imaju problem i u Klubu zastupnika SDP-a, vrlo rado ćemo govoriti o njihovim problemima ovdje. Bez ikakve zloće, bez ikakve želje da nekoga kritiziramo, samo sa željom da što prije izađemo iz ovoga i samo sa željom da konstruktivnim prijedlozima pomognemo hrvatskoj Vladi ali najbitnije hrvatskim građanima. Našim građanima da se iz ovoga izvuku što bezbolnije. I sa te strane kolegice i kolege, kada govorimo o ovom zakonu, kada govorimo o ovrhama, kada govorimo o tome što treba napraviti u ovom trenutku, apsolutno se slažem sa kolegom Aleksićem, potrebno je omogućiti građanima da za vrijeme ove situacije imaju mogućnost zaustaviti ovrhe koje ih pritišću jer se i ne mogu adekvatno baviti njima, niti ih mogu otplatiti niti se mogu zaštititi sa pravnim lijekovima, niti mogu razmišljati kako dalje u ovoj situaciji. U ovom trenutku naredna 3 mj. moramo se posvetiti jednom i najvažnijem neprijatelju a to je bolest koja se širi RH. To je ono čime se trebamo baviti najviše, na šta se trebamo maksimalno skoncentrirati i apsolutno ovrhe treba zaustaviti. Sa druge strane, što se tiče kredita, ja mislim i poruka koju su jučer dali iz Hrvatske udruge banaka, nije dovoljna, znači imati mogućnost da dokazujete banci da ste se našli pogođeni ovom situacijom. Pa nema nijednog građana u RH koji se nije našao ovom situacijom. Normalno je da ljudi koji imaju mogućnost da će nastaviti vraćati svoje obveze i to uopće ne bi trebalo dovoditi do pitanja, ali da naši ljudi koji su ostali bez posla, koji sutra razmišljaju kako zaustaviti svoje ekonomske probleme, da oni sad moraju dokazivati hrvatskim bankama da su pogođeni korona virusom odnosno situacijom oko korona virusa, da moraju dokazivati određene stvari, za mene to nije prihvatljivo. Za mene je potrebno u ovom trenutku proglasiti mogućnost da svaki građanin naše zemlje ukoliko procijeni da treba, može zahtijeva moratorij na kredit naredna 3 mjeseca. Može zahtijevati moratorij na kredit i banke mu to moraju osigurati. Ukoliko se procjenjuje da bi to uzrokovalo ne znam kakav poremećaj na tržištu, ionako su hrvatske banke jučer u svojoj izjavi najavile da neće davati kredite nove i da će vrlo vjerovatno biti manje tih kredite, ali ukoliko to uzrokuje određeni problem na tržištu, pozivam HNB i guvernera HNB-a da sjedne s bankama i da dogovori da ne bi slučajno došli cijelo financijsko tržište u određeni problem nelikvidnosti mada ja sumnjam da bi do toga i u tom slučaju došlo, da jedan dio naših sugrađana naredna 3 mj. ne plaća rate nego da budu na moratoriju odnosno da im obaveze u ovom trenutku stoje. To je nešto šta ja mislim da je Vlada već trebala napraviti, mjere koje smo donijeli jučer su samo kap u moru, mnoge mjere, već kasnimo u donošenju, mnoge mjere ćemo morati odmah slijedeći tjedan vjerojatno donositi, jučer sam čuo izjavu ministra gospodarstva koji kaže da će se razmišljati o uštedama i u javnom sektoru. Pa normalno je da kada ova kriza dolazi, kada deseci tisuća naših sugrađana ostaju bez posla, kada će narednih stotinu tisuća ostati na minimalcu koji će država isplaćivati, pa normalno je da cijela država mora shvatiti da je sad jedino bitno smanjiti one sve nepotrebne troškove ili smanjiti sve troškove koje možemo smanjiti i sa druge strane se uprijeti da pomognemo da preživimo svi skupa odnosno cijelo naše društvo, gospodarstvo i da sutra krenemo normalno raditi. Znači još jednom ću reći, u gradu Zagrebu, nikakve potrebe za završetkom žičare nema, nego se moraju pomoći mali i srednji poduzetnici i obrtnici. U državi također investicije određene trebaju stati ukoliko se bez nekih šteta mogu prolongirati, određivanje nekih cesta, obilaznica, rotora, sve financijske resurse treba usmjeriti u borbu protiv virusa i u zaštitu standarda odnosno preživljavanja, nikakvog posebnog standarda, preživljavanja našeg društva i naših građana, to je ono što RH u ovom trenutku mora napraviti i što svaka odgovorna vlast bi napravila i nadam se da će to napraviti i hrvatska Vlada. Znači, ne zazivam da se to ne desi, nego upravo suprotno, želim da se to desi, sve ću napraviti da se to desi, pomoći ću da se to desi ako treba u bilo kojem obliku angažmana i ja sam siguran svaki od zastupnika u HS želi da to što bezbolnije sve skupa ovo što nas je zadesilo prođe. I zato kolegice i kolege, usmjerimo se u ono šta je bitno, ne može biti da nema novaca za testove, ne može biti da nema novaca za zdravstveni materijal, cijela ekonomija se mora usmjeriti prema tome, prema prehrambenim proizvodima, prema zdravstvenom materijalu, svi moramo vidjeti ono što treba napraviti kako bi država bila spremna ili spremnija za ovu borbu. I zato vas sve evo još jednom pozivam, dajmo i svoj doprinos, nemojmo zazivati prekid rada institucija jer u ovom trenutku hrvatski građani traže jedno uporište, a država im to uporište mora biti. Hvala vam lijepo.
Nemojte se bojat g. Maras, neki od nas su sjedili ovdje točno kad su bombardirali Zagreb, a vi bili u osnovnoj školi [[Upadica: Ja nisam]] npr. ja [[Upadica: Nismo svi]] [[Upadica: Nisam ni ja bio]] a i neki drugi možda. Dobro, ali imate nekoliko replika, pa sad ćete moć ovaj odgovorit, g. Hrg.
Hvala lijepa. Kolega Maras, ja ni u jednom trenutku ne mislim da sabor treba prestat radit, ja sam samo rekao da nisam siguran da li je dobro slati ovakve poruke. Možda bi bilo dobro u ovoj kriznoj situaciji da nema izravnog prijenosa, pa da sabor radi. Što se tiče i premijera i stožera, dakle premijer je u 2 navrata u pripremama svega ovoga sazvao sve predsjednike klubova saborskih zastupnika i sa svima se konzultirao oko svih mjera koje dolaze. Najavio je da će to raditi i dalje. Prema tome, nitko ne donosi samostalne odluke, svi smo uključeni, ali moj je poziv nemojmo mi odavde radi sitnih političkih interesa širiti strah i paniku i raditi ono što ovoga trenutka ne treba, moramo ljudima slati poruke povjerenja u sustav, u struku.
g. Gordan Maras, odogovor.
g. Hrg, u potpunosti ste u krivu što se tiče dijela javno dostupnosti i, i, i informiranja hrvatskih građana. Zbog čega hrvatski građani imaju maksimalno povjerenje u ljude koji se bave zdravstveno ovim problemom? Zbog toga šta ih svaki dan javno i otvoreno izvještavaju o stvarima koji se dešavaju, a vi bi zatvorili javni prostor. g. Hrg, nemojte, nemojte, molim vas nemojte stvarati dojam da, da, da bilo ko ovdje u HS ili u hrvatskom javnom prostoru želi bilo što osim toga da se ovo što prije završi i da naši građani imaju što manje posljedica. Sa te strane zatvarati javni prostor je upravo kontraproduktivno. Ljudi moraju imati povjerenja i moraju moći preko nekoga nešto reći. Ne smijete zaustaviti glas građana. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sad ima, sad g. Vlaović je na redu sa replikom.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, u pravu ste kad kažete da HS treba nastaviti raditi jel na taj način pokazujemo jednu ozbiljnost, pokazujemo da smo zajedno sa svima koji u ovom trenutku dobro rade svoj posao, a prije svega dobro rade svi naši djelatnici u javnom zdravstvu, svi naši u medicinskim centrima, bolnicama, svi naši policajci i carinici i svi u trgovinama, svi na blagajnama i treba im još jednom zahvalit i čestitati. Ali isto tako želimo dati i svoj doprinos da ove mjere koje su predložene kao sanacija ili rješavanje problema gubitaka u gospodarstvu možemo popravit i moramo popravit i da građani koji nam svaki dan javljaju porukama da nisu prepoznali se u tim mjerama, da će bit još lošije, preko nas evo kažu to u javnost s time da im mjere budu bolje, brže i konkretnije. Hvala.
Kolega Maras, odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Vlaoviću, apsolutno, evo jučer ili bilo koji dan koji, koji, koji se, koji se desi neki problem o njemu treba razgovarat. Jučer su policajci tražili od ministra, Sindikat policije da se obrati veća pozornost jer oni rade ogroman posao, direktno u kontaktu sa, sa građanima, svi su izloženi. Danas su me kontaktirali ljudi koji rade u Tisku i rekli su većina poslova, trgovine sitnim stvarima se prebacuje na kioske odnosno na, na mjesta gdje imaju ogromnu fruktaciju ljudi. Znači, apeliram ovdje na sve poslodavce, da li se radi o trgovačkim centrima koji više ne radi, ali trgovinama u trgovačkim centrima poput velikih distributera hrane, vodite računa o sigurnosti svojih zaposlenih, vodite računa da blagajnice moraju imati zaštitnu opremu na svojim radnim mjestima, te, blagajnice ili blagajnici. Te osobe imaju stotine i tisuće kontakata dnevno, vodite računa o svojim zaposlenicima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. g. Pernar.
Uvažene dame i gospodo, htio bi ukazat na jednu žalosnu misao, a to je da se banke zapravo u ovoj krizi ničega ne odriču. Banke će naplaćivati kamate za svo vrijeme trajanja ove izvanredne situacije, a ova situacija neće trajati mjesec dana ili dva mjeseca, nego i dulje od 3 mjeseca i zapravo što će se dogoditi? Ljudima će se gomilati dug, prihodi će im izostajati i onda će im se to sve srušiti na glavu. Ono što hoću reć hrvatskom narodu je da su banke njegovi neprijatelji i da će sada shvatiti istinitost mojih riječi o tome da se krediti ne mogu vratiti. Ne može ih vratit država, neće ih moć vratit ni firme, niti pojedinci odnosno građani. Hvala.
Odgovor, kolega Maras.
Hvala lijepo. Ja apeliram na to da i vjerujem na to da će na kraju većina ljudi koji žive u našoj zemlji shvatiti i poruke koje smo odavde uputili koje upućuju građani na kraju krajeva poruke koje smo čuli u javnom prostoru i od predsjednika RH Zorana Milanovića, jučer i od predsjednika Vlade RH. Ovo je zajednički problem, ovdje se svi moramo zajedno okupiti da ga riješimo, vjerujem da će svi poslovni subjekti i banke to shvatiti. Ova poruka koju sam jučer čuo u javnom prostoru od banaka nije dovoljna. Znači, dame i gospodo iz Hrvatske udruge banaka ovo nije dovoljno šta ste rekli, očekujemo konkretnije mjere i odluke, prvenstveno očekujemo da ne tražite od građana da dokazuju ono što je očito, a to je da ova kriza utječe na sve. Tako da ja vjerujem u to da ćemo kao društvo se uspjeti zajedno izboriti da imamo što manje šteta od ove krize. Hvala lijepo.
Gospodin Aleksić, slijedeća replika.
Zahvaljujem. Kolega Maras zanima me smatrate li da bi trebalo u stvari sada hitno okupiti stručni tim sastavljen od stručnjaka ekonomista, pravnika iz redova poduzetnika i građanstva i hitno donijeti jedan novi zakon kojim bi se kompletirao paket mjera koji je potreban u ovoj viroznoj situaciji, gdje bi se prije svega štitila prava ljudi koji su u problemima, ali i prava onih ljudi koji zbog novonastale situacije će tek ući u probleme. Ima puno ljudi koji su bili solventni, ali će prestati biti solventni. Trebalo bi situaciju kompletno provjeriti i konačno spriječiti da u vrijeme krize netko zarađuje bez ikakva rada samo na temelju toga što jednostavno može zarađivati. Vrijeme je da svi snose teret ove krize, prije svega banke koje su pune novca. Hvala.
Odgovor, gospodin Maras.
Hvala lijepo. Apsolutno to smatram i ako smo u nešto ušli nedovoljno pripremljeni, a to je ovaj gospodarski set mjera. Mislim da je unisono u Hrvatskoj i u stručnoj javnosti i među poduzetnicima prihvaćena ta konstatacija, a ove mjere nisu dovoljne koje smo jučer donijeli i očekujemo svi već slijedeći tjedan nove mjere koje će Vlada donijeti kako bi se kriza gospodarski što efikasnije nadvladala. Znači, ja u ovom trenutku ne govorim i ne prigovaram jer je vrijeme prošlo, znači mi sa te strane moramo vidjeti šta ćemo napraviti slijedeći tjedan i od toga ne smijemo odstupiti i očekujem to od Hrvatske vlade da se te mjere već slijedeći tjedan upotpune i naprave neke nove. Što se tiče banaka rekao sam još jednom, nije dovoljno tražiti dokazivanje, mislim da u ovom trenutku svi koji imaju potrebu prolongirati kredite moraju ih moći prolongirati bez posebnih postupaka, bez posebnih troškova, na 3 mjeseca mora se napraviti stand still i sa te strane hrvatskim građanima izaći u susret. Hvala lijepo.
Gospođa Leaković.
Kolega Maras potpuno ste u pravu, dakle ono što je najvažnije da ova kriza ne smije biti izgovor za cenzuru. To se jednako odnosi na politiku ukoliko se odnosi i na medije, dakle na pravodobno informiranje, mi ne smijemo dozvoliti zapravo da se odluke u ovoj zdravstvenoj krizi i onoj ekonomskoj koja nam nažalost sigurno dolazi nakon ove zdravstvene krize ili paralelno dobrim dijelom s njome, dakle da se te odluke donose netransparentno i da nemamo pravo kao građanke i građani na njih utjecati. Mi smo jučer podržali ovaj prvi set mjera ukazavši da to nije dovoljno, dakle da su one u mnogim slučajevima zakašnjele i da se one zapravo u velikoj mjeri ne odnose na očuvanje zaposlenosti i očuvanje radnih mjesta i brigu o onima koji su najviše ugroženi, a to su radnice i radnici pogotovo u ovim uslužnim djelatnostima. Ja se nadam da je ova kriza i prilika kako se to popularno kaže i u onim self help priručnicima i da ćemo našu [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] ekonomiju onda iz rentijerske kolega Maras pretvoriti nadam se u proizvodnu.
Gospodin Maras, odgovor.
Pa posebno je to važno kao što ste sami rekli da ljudi budu informirani, da imaju dostupnosti svih mogućih informacija i stručnih i ono što se događa na terenu i razmišljanja pojedinih ljudi ili interesnih organizacija u okviru društva. Mi tražimo od ljudi i mislim da je to ispravno da što više ostaju kod kuće, ne izlažu sebe i druge bez prijeke potrebe ne bi trebalo izlaziti iz stanova, iz kuća. Molim vas ostanite u kući, ostanite u stanu, štitite sebe i svoje članove obitelji, posebno starije i ljude koji imaju kronične bolesti. I kada to tražim onda je normalno da i omogućimo ljudima da imaju svaku moguću informaciju. Ovo je vrijeme kada ljudima i na taj način pružamo osjećaj sigurnosti i osjećaj da na kraju krajeva svi zajedno radimo na rješenju ove krize. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s pojedinačnim rasprava, sada je na redu zašto piše, to je greška, kolega Pernar je na redu. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, moja je dužnost reći svom narodu istinu i to sam činio svo ovo vrijeme zato sam bio ocrnjivan, napada i izrugivan od strane medija. Medija koji su pod kontrolom banaka i primijetit ćete da niti jedan medij ne govori o tome da bi banke trebale u ovom trenutku prestat obračunavat kamate iako je jasno da ljudi kredite nemaju od čega za vraćati i da moratorij neće zapravo riješiti ništa zato jer će se opet svi ti krediti sa kamatama riješit na građane. Nulto rješenje je moratorij, ali čim idu kamate to je samo će ljudi biti gurnuti u sve veće dugove, a već do tada će biti bez lipe u džepu. Ono što moram reći je slijedeće, financijski sustav funkcionira na način da se novac stvara isključivo uzimanjem kredite, to kolega Šuker zna, ali prosječan građanin to ne zna, on misli da novac se stvara poštenim radom, da pada s neba itd., međutim isključivi način na koji novac ulazi u sustav je kredit. Šta se događa? Banke su svima nama dale glavnice kredita, a nazad traže glavnice plus kamate, što u prijevodu znači da banke traže od društva da vrati više novca nego je uopće društvu dano. Iz tog razloga je suma svih kredita, znači suma dugova glavnica i kamata veća od ukupne sume depozita, što znači da su krediti tehnički ne otplativi jer je ukupna količina duga veća od ukupne količine novca. Zato Hrvatska država pa ni druge države svijeta ne mogu vratiti dugove i padaju u sve veće dugove. Pitanje se postavlja tko je kreditor? Odmah će vam biti jasno da nisu države te koje posuđuju novac već je vlast nad novcem otuđena od država i imaju ta jedna mala grupa ljudi, usudio bih se nazvati ih internacionalna klika. A zašto? Zato jer svoj posao obavljaju po cijelom svijetu i porobljavaju cijeli svijet pa tako i našu državu. E sada što se događa? Kada ja govorim ljudima da su krediti ne otplativi, oni lažno misle da jesu. Zašto? Zato jer u trenutku kada se društvo zaduže u tom trenutku traje priljev novca u opticaj, znači novac u opticaj ulazi, likvidnost u sustav ide. Međutim, u trenutku kada banke zavrnu pipu, kada prestanu izdavati kredite u tom trenutku prestaju nove glavnice odnosno novi novac ulazit u financijski sustav, a sav postojeći novac i kredit mora biti vraćen. I šta će se dogodit? Doći se do tzv. monetarne kontrakcije, ista ona kriza koju smo gledali 2008. i '09.-te sada će se ponoviti. I šta će se događat? Kako će se urušavat novčana masa, tako će propadati oni koji nisu primarno nastradali zbog korona virusa odnosno čija djelatnost nije obustavljena. U konačnici, doći će do ekonomskog sloma i tada će mnogi oni koji danas tvrde da su krediti otplativi priznat, ne neće zapravo priznat da nisu otplativi, uvjeravat će se vjerojatno do samog kraja da jesu nego će shvatit da ih ne mogu vratiti. Ali sve dok ljudi mogu vraćat svoje kredite oni su uvjereni da je sustav održiv, međutim kažem sustav nije održiv i njegov cilj je na umjetan način izazvati financijsku krizu i to je ono što će država trenutno napraviti. Također moram ukazati na jednu misao, opet gospodin Šuker je tu i on to zna, HNB je mjenjačnica što znači da je tečaj kune vezan uz euro. Da to slikovito objasnim građanima, mi godišnje kupujemo stranih roba i usluga za otprilike 14 milijardi eura, znači imamo priljev deviza u Hrvatsku od 14 milijardi eura. Međutim u isto vrijeme mi odnosno ovako krivo sam se izrazio, mi 14 milijardi eura dajemo van na uvoz, mi uvozimo robe za 14 milijardi eura, a istodobno izvozimo samo za 7, znači mi imamo rupu od 7 milijardi eura. Mi uvozimo za 14 milijardi, a izvozimo za 7, ali tu rupu od 7 milijardi eura kompenziramo turizmom. U trenutku kada izostanak deviznih priljeva od turizma se dogodi, a to se sada događa, tih 7 milijardi eura od turizma ove godine neće doći i naći ćemo se u situaciji da na godišnjoj razini 14 milijardi odlazi van jer nemamo proizvodnu ekonomiju jer je tečaj nerealan, nije isplativo proizvodit, a samo 7 milijardi eura dolazi. U situaciji kada imate realan tečaj, to smo imali u doba ratnog stanja, tad smo imali hrvatski dinar, tada je bio drugi razlog izostanak deviznih priljeva. To je bio rat, znači mi zbog rata nismo imali turizma, sada nemamo zbog korone i u takvim uvjetima u tzv. ratnom stanju je došlo do pada vrijednosti naše valute, znači hrvatski dinar je gubio na vrijednosti dogodila se inflacija. Međutim, budući da je sada kuna vezana za euro odnosno da tečaj oscilira oko 7,5 kuna za euro, malo više, malo manje cijelo vrijeme, on je kvazi fiksan, doći će ne do inflacije jer je evidentno da u ovom sustavu se neće tečaj korigirat nego će doći do nestanka novčane mase, jednostavno doći do stravične kunske besparice kakvu do sada nismo vidjeli. I jedino rješenje za tu krizu, ja ponavljam to od kad sam u Saboru, a i prije ulaska u Sabor, je da se ukine valutna klauzula na kredite i da država konačno počne štampati novac. Ako se to ne dogodi, naći ćemo se u situaciji stravične besparice. Država mora svim ljudima koji su u potrebi dati određenu količinu novca s kojom oni mogu preživjeti mjesec. Ali u ovom sustavu država to ne može. A zašto ne može dame i gospodo? Pa zato jer ima te limite, EU traži od nas ono što oni zovu stabilnost cijena, EU kaže da deficit ne smije biti veći od 2%. A u ovom slučaju ne da će biti deficit, kolega Šuker kaže 3%, znači u ovim uvjetima ne da će deficit bit 3%, ma deficit će biti 30, 40% i jednostavno ne da država neće moć pomoći ljudima novima koji su se našli u problemima nego neće moći servisirati ni trenutne obveze, bit će rezovi. Ali ono što ja hoću reć, nije meni problem da se meni plaća smanji, naprotiv, ja pozivam državu da smanji nama plaću, ali sam protiv toga da se rade rezove na način da se plaća smanjuje. Ja želim da dođe do korekcije tečaja odnosno da moja plaća, koja sad vrijedi recimo 2.100 eura nakon te korekcije vrijedi recimo 1.800 eura. Znači, želim uspostavu realnog tečaja i želim da država slobodno i nek i poveća plaće, nek te plaće vrijede manje, neka plaća, neka tipa 30.000,00 kn vrijedi samo 1.500,00 EUR-a, nemam niti protiv tog rješenja ništa, znači da se obezvrijedi novac. Ali u tom slučaju ako dođe do inflacije, a ukine se valutna klauzula svi smo se spasili kredita. Jer, jer će krediti ostati u nominalnim iznosima ako je rata bila 3.000,00, 4.000,00, 10.000,00 kn, a plaće porastu, makar njihova realna vrijednost pala, al rate kredita će ostat iste. I htio bi za kraj samo jednu laž razotkrit. Najveća bankarska laž u RH je da valutna klauzula postoji zato jer ljudi štede u devizama, al to nije istina. U doba Jugoslavije je podloga za sve kredite bila domaća valuta, a to je bio jugoslavenski dinar. I ako ste vi došli u banku po kredit poslovno, ta poslovna banka, npr. PBZ zatražila bi od Narodne banke Jugoslavije dinare i vama bi posudila dinare. Vaš kredit je bio u dinarima. A to ako ste vi imali nekakvu deviznu štednju, ako ste vi došli do 300, 500, 1000, 10.000,00 maraka, vi ste mogli te marke stavit na devizni račun, ali banke nisu koristile te devize za izdavanje kredita. Već su kad bi neko tražio kredit, ne bi dirale te devize jer ne bi davale kredite iz deviza nego bi otišle u centralnu banku po dinare. Ali u RH danas se to ne događa, u RH banke ne idu u HNB po kune zato jer je HNB mjenjačnica i da HNB nije mjenjačnica mi valutnu klauzulu uopće ne bismo imali. Ovo je jako ozbiljan problem. Nažalost, jedini sam u saboru koji o tome govori. A zašto? Pokazat će vrijeme.
g. Aleksić ima repliku.
Zahvaljujem. Kolega Pernar, znam da ste dobronamjerni, ali neke stvari jednostavno ne razumijete. Nekoliko stotina tisuća građana, ako ne i preko milijun je već vratilo svoje kredite do danas, prema tome krediti se vraćaju, nema tu problema nikakvih. Problemi s kreditima su u tome da je dio kredita, veliki dio kredita je ugovoren s nepoštenim ugovornim odredbama. Nažalost, niti vi, a niti mnogo kolega ovdje u HS ne razumiju što je to nepošteno u kreditima. Ja vjerujem da vi nemate pojma ustvari što je to nezakonito u kreditima, što je presuđeno u kolektivnoj sudskoj presudi. Vjerujem da vi to ne znate. A na to biste trebali obratit pažnju, što je to nepošteno u kreditima, što banke moraju vratiti ljudima, a ne govoriti kako su krediti neotplativi. Nisu krediti neotplativi. Oni su neotplativi kad dođe kriza, tada jesu. Ako sve štima u gospodarstvu krediti su otplativi i ako su krediti s poštenim ugovornim odredbama krediti su otplativi. Neotplativi su nepošteni krediti. Hvala.
Fala ljepa. Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče Aleksić, na mikrorazini su krediti otplativi. Npr. g. Šuker će vratit svoje kredite, g. Bulj, ja i ne znam ko još sve ne. Vjerujem da i g. Furio Radin ak je imo kredite ih je vratio. Međutim, ja vam govorim uporno o ukupnom zbroju svih kredita. Govorim vam o makrorazini. I g. Šuker mene razumije. On je bio ministar financija i njemu je jasno, al nažalost g. Aleksić vi gledate na mikrorazini, gledate sa perspektive pojedinog građanina. Ja se slažem s vama da banke trebaju vratiti pretplaćene kamate. Ja sam jedan od onih koji cijelo vrijeme govori da valutne klauzule nije trebalo ni biti, da ti krediti uopće nisu ni trebali rasti, rate po duplo itd., ali to nikoga ne zanima. I ovom prilikom pozvo bi g. Šukera da skupi hrabrosti i da kaže istinu o tome na glas jesu li krediti u ukupnom zbroju otplativi ili ne? Da li je financijski sustav prijevara? Hvala.
g. Bulj ima drugu repliku.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, naši građani su u strahu, opravdanom strahu jel su ostali sada, gube radne mjesta, poduzetnici ne mogu proizvoditi zato što je zabranjeni određene djelatnosti, ukinute su određene slobode da bi se spriječio ovaj kaos tj. zdravstveni ovaj širenje. Međutim, kad pogledamo banke, banke su likvidne i banke se ničega ne odriču i zbog toga treba hitno Vlada donijeti jaku mjeru, jaku mjeru, moratorij na kredite i da država riješi da nema kamata. Al u RH očito sve strane banke, pa i teleoperateri koji imaju najveću dobit u RH, imaju duplo veću dobit nego u državama odakle dolaze, oni su oni koji rade ovrhe nad našim građanima i tako muzu novac. U ovoj situaciji treba, znači moratorij na ovaj ovrhe i kredite i to je bankama ništa, one su likvidne.
Hvala. Odgovor g. Pernar.
Pa znate g. Bulj na što me podsjeća rješenje ove Vlade? Dan prije zatvaranja kockarnica sam prolazio pored jedne i jedan djelatnik je izašao iz nje i on me pozdravio i rekao Pernar, kak si, kaj ima? I ja velim bok, bok i tak. I veli on meni znaš kakvo rješenje Vlada nudi, ovo što se tiče, kao ne moraš sad platit doprinos i poreze na plaću nego s odgodom, platit ćeš kasnije. Veli to je kao da ja tebi kažem kao dođi Pernar, slobodno kockaj, ono zavrti rulet, ne moraš sad platit, platit ćeš kasnije. Veli on meni, pa to nije nikakvo rješenje, to, to svaka osoba koja kocka u casinu vidi da to nije nikakva pomoć, da ta odgoda zapravo ne predstavlja ništa jer ti to u konačnici ćeš morat platit. Al ja to kad sam Plenkoviću objašnjavao on mi se smijao. A s druge strane naravno, pa nije poanta samo u tome da ne moraš plaćat kad nemaš prihode, nego i da se zamrznu kamate, u suprotnom to niko neće moć vraćat više kredite. Hvala.
Hvala lijepa. I sada će svoju raspravu imat g. Ivan Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Pa mi danas na dnevnom redu imamo zakon za koji kolokvijalno možemo reći da je to praktički zakrpa nedonešenog Zakona o ovrsi. I ovo su praktički tehničke promjene da bi se ispoštivale direktive EU i to je u principu to što je. Međutim, mi danas, mnoge kolege su govorile o tome da praktički ovrhe u RH prestaju slijedećih nekoliko mjeseci zbog situacije u kojoj se nalazimo i razlog zašto sam se javio za raspravu, ne da bi ponovio tehničke karakteristike ovog zakona nego naprosto da i u svoje osobno ime i u ime kluba HDZ-a, naprosto istaknem neke stvari što je Vlada poduzela u proteklim danima. Kolegice i kolege, sjetite se kad je oformljen krizni stožer civilne zaštite, mnogi su davale prigovore, te trebalo bi napraviti, te trebalo bi napraviti onako, svi ti kritičari su se danas povukli jer je evidentno da prije svega ministar Beroš i gđa. Markotić su odlično odradili svoj posao i što je ono najbitnije, hrvatski građani im vjeruju, to je najbitnije. Dakle, oni su kod hrvatskih građana stekli povjerenje. Uvijek ima jedan dio nevjernih Toma koji misle da bi trebalo biti drugačije. Tako isto Vlada je predložila ovom Visokom domu 63 mjere koje je uokvirila u 19 zakonskih promjena s tim da su onaj ko je iščitao te mjere i ko je iščitao zakonske prijedloge i ovlasti koje je Vlada dobiva, te mjere su vrlo fleksibilne. Zašto? Pa zato što naprosto neko ko sagleda ovu situaciju, svjestan je toga da se situacija mijenja iz dana u dan i da će te naprosto preko noći morat neke mjere korigirati da spasite situaciju. Isto tako, meni je logično slušati da kolege imaju ovakve i onakve prijedloge, nekoga tišti ovaj problem ili su mu ljudi s kojima se druži, s kojima komunicira ukazivali neke stvari i logično je da oni to istaknu. Međutim kolegice i kolege, ovdje su po meni dvije stvari ključne. Mi htjeli ili ne htjeli, moramo vjerovati Vladi, zašto? Pa zato što oni operativno donose sve odluke. Oni operativno sve provode. Mi naprosto to ako se i ne slažemo oko nekih stvari, naprosto moramo vjerovati da se to radi u dobroj stvari. Druga stvar, iskreno govoreći, mi možemo ovdje pričat što hoćemo ali na kome je odgovornost? Na kome je odgovornost? Sad neću ni oslovljavat sa gospodine ni sa funkcijama, na Plenkoviću, na Božinoviću, na Berošu, na Markotiću, na Marića, na njima je odgovornost. Zašto? Zato što su oni ti koji donose odluke, oni su ti koji predlažu određene mjere i te mjere imaju za posljedicu itekako teške stvari i što se tiče života građana RH a isto tako i što se tiče gospodarstva. Ja sam neki dan govoreći tu o Zakonu o osiguranju, svjestan činjenice što će se događati i da naprosto Hrvatska kao jedna mala zemlja, u ovom trenutku mora iskoristi sve mogućnosti i potencijale da bi zdravstveno postigla čim bolje uspjehe a isto tako da bi zdravstveno postigla čim bolje uspjehe na onom gospodarskom djelu jer naprosto morate očuvati zdravo tkivo gospodarstva jer sutra kad se situacija normalizira, da čim lakše krenete iz krize. I ako nećete prepoznati sve potencijale koje imate, ako neće iskoristiti sve ono što vam nudi novonastala situacija kao članica EU-a, onda se može reći da s te promašili stvari. Nije financijski sektor RH samo banke, tu su i osiguravajuća društva, tu su i raznorazni fondovi i neke druge institucije bankarskog i nebankarskog sektora i naprosto sada a ja sam siguran da to kolege iz Ministarstva financija rade već danima, samo gledajte, neke stvari se rade ovako, daleko od očiju javnosti i onda kad se iskonkretiziraju, onda se prezentiraju i to sigurno razgovaraju jer imate sigurno i od toga da i osiguravajuća društva moraju u nekoj situaciji krenuti reagirati da naprosto neke stvari naprave međutim nešto što se ovdje nije spomenulo ni u prekjučerašnjoj raspravi ni danas se ne spominje, po meni jedna od ključnih odluka koja šalje jednu veliku poruku a to je izmjena Zakona o izvršenju državnog proračuna. I dobro je da je Vlada prihvatila prijedlog kluba SDP-a da Ministarstvo financija svakih 14 dana izvještava o preraspodjeli sredstava. Iskreno govoreći, ta je odredba je bila u zakonu o izvršenju proračuna koji je SDP ukinuo 2012., ali dobro, sad smo mi prihvatili, zašto, zato što nikome u ovom trenutku prije svega kad smo kolega Boris Lalovac i ja razgovarali o tome, to je nešto što je najnormalnije i što će Vlada sigurno prihvatiti, pa nikom nije u interesu da hrvatska javnost ne zna koje su aktivnosti učinjene u državnom proračunu jer gledajte, ovaj državni proračun na svojoj prihodovnoj i na svojoj rashodovnoj strani kad se ova priča daj bože završi, neće imat veze sa onim što je usvojio Visoki dom. I mislim da kolegama u Ministarstvu financija je pao veliki kamen sa srca kad je ta odredba donesena, oni će prezetirat što se radi, jer za što, kolegice i kolege? Zbog ove situacije, zbog ovih mjera koje je donijela Vlada, aktivnosti mnogih onih koji dobivaju novce iz proračuna su bespotrebne jer se ne mogu odvijati. I logična stvar je da će Ministarstvo financija, a tu očekujem zato i neki dan kad je predsjednik Vlade predlagao te mjere, odgovornost i onih koji primaju i koji daju jer ako nema obostrane odgovornosti onda ćemo, možemo ući u kaos. Dakle, normalna stvar da će Vlada sve raspoložive resurse koje ima u ovom trenutku u okviru vlastitog proračuna, bez obzira što je evidentno da će biti smanjen prihod državnog proračuna, iskoristit za ono što je u ovom trenutku najbitnije a to sam rekao na početku, to je zdravstvo dobi je dovoljno materijalnih sredstava da se može boriti protiv zaraze, isto tako da se intervenira u gospodarstvo onim prioritetima kako je to Vlada zaključila. I kolegice i kolege, vas ne može neko nečega osloboditi što vi niste ostvarili. Ako vi 3 mj. niste radili, ako niste ništa ostvarili, pa vi nemate niti obaveze. Ali za 3 mj. ili 4 će se vidjeti kakva je situacija i sigurno da će Vlada izići sa konkretnim mjerama. I sad na kraju ću završiti sa bankama. Pa ja očekujem, banke ako su odgovorne, da itekako naprave analizu kreditnih plasmana koje su imale zadnjih nekoliko godina i da su nekoliko stupnjeva rizičnosti procijenili korisnike kredita, ko će se kako ponašati. I druga stvar, ima ona narodna izreka da živa glava će sve obnoviti, a mrtva glava nažalost neće ništa. I ako to parafrazirate u ovaj bankarski sektor, sve ono što ima potencijala da ozdravi njima je u interesu da ozdravi jer sutra ćete opet biti njihovi komitenti na kojima će oni zarađivati. A Vlada je, vidjeli ste uspjela za isti stol dovesti i HNB i financijski sektor i resorne ministre, a na kraju krajeva sigurno će uvažiti neke prijedloge i kolega iz oporbe i iz HUP-a i iz gospodarske komore. Jer zašto? Ako jedni drugima vjerujemo i ako smo svjesni odgovornosti koju oni koji provode imaju onda imamo šanse za uspjeh, onda ćemo i nešto napraviti, ali ako ćemo jedni drugima podmetati nogu, zabijati nož u leđa zbog toga da bi možda danas dobili jeftini politički poen, sutra nažalost nećemo ni jedni, ni drugi imati o čemu govoriti. Jer ovo je nešto što se nikada nije dogodilo. Vi vidite da je praktički Europska komisija suspendirala sve mjere što se tiče proračuna. Naprosto uz one novce koje će dati iz središnjeg proračuna je poslala poruku svima, gospodo radite kako možete, kako umijete, ali uglavnom to je jedan globalan problem i imamo dvije stvari, a prva je spašavati živote i spriječiti zarazu. I mislim da na takav način trebamo razmišljati i promišljati da ovoj cijeloj priči ipak treba dodati jednu ljudsku dimenziju jer svatko kad vidiš nekoga kog znaš godinama kad u jednom trenutku nema da ga je korona odnesla sigurno će te to teško pogodit ko čovjeka. Isto tako ako nestane nekakav gospodarski subjekt teško ti je da ga nema. Prema tome, to je jedna zajednička bitka, ponavljam moramo vjerovati onima koji nose odgovornost i bez obzira što tko mislio ali ponavljam mnogi su s medicinske strane prigovarali ljudima koji u ovom trenutku rade poso, ali vi razgovarajte s običnim ljudima pa ćete vidjeti da najveći broj običnih hrvatskih građana itekako vjeruje toj ekipi koje vode i taj dio, a ja se nadam kad hrvatski gospodarstvenici počnu dobivati pomoć iz svih mogućih resursa koje Vlada ima da će i oni lagano vidjeti jedno svjetlo i da će zajednički rješavati probleme. Hvala lijepo.
Gospodin Aleksić, prva replika.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šukeru ja ne prodajem nikakvu jeftinu političku utakmicu, ja ne kupujem jeftine političke bodove, ja u ovoj sabornici govorim uvijek samo argumente, bavim se isključivo hrvatskim pravom i pravom EU, ono što predlažem utemeljeno je na hrvatskom pravu, na pravu EU i na presudama koje su pravomoćne je li na sudu EU, je li hrvatskim sudovima nebitno, uglavnom sve se temelji na činjenicama. Sada ja vas pitam, neki dan je prekjučer u stvari Vlada predstavila svoje mjere, među tim mjerama rečeno je da će biti odgođene ovrhe i deložacije. Sad vi meni recite gdje je to propisano, ja to nisam pronašao. Vlada je rekla da ima među mjerama odgodu ovrha i deložacija, javno je to rekla, izašla u medijima, gdje je to propisano jer ja to našao nisam. Hvala.
Odgovor.
Kolega Aleksiću, ja sam namjerno u svojoj raspravi zato rekao da se odvijaju određeni sastanci, da svi moramo vjerovati i da moramo biti svjesni nečije odgovornosti. Zar vi mislite da bi gospodin Plenković dao takvu izjavu kao predsjednik Vlade, Andrej Plenović kao građanin, ministar Marić na isti način da to nije dogovoreno, zar bi jučer ovoga Zdenko Adrović u ime Hrvatske udruge banaka rekao istu stvar. Pa nije ovo vrijeme za igranje gospodine Aleksiću. Ovo je vrijeme borbe, gospodine Aleksiću ovo je vrijeme borbe za goli život hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva i kom to nije jasno taj je promašio znate kako kolege iz komšiluka kažu.
Gospodin Pernar, druga replika.
Uvaženi zastupniče Šuker mislio sam da ćete skupiti hrabrosti i reći sa svog mjesta da krediti u ukupnom zbroju nisu otplatiti zato jer je ukupna količina duga veća od ukupne količine novca koja postoji na svijetu i u Hrvatskoj naravno. Međutim, nisam to od vas čuo. Ali reći ću vam ovako, evo pozvat ću vas da skupite muškosti, da hrabrosti da kažete istinu hrvatskom narodu, a ako kojim slučajem mislite lagati hrvatski narod i reći da su krediti ipak otplatiti htio bi vas pitati zašto onda Hrvatska ne vrati svoj dug, nego dug naše države iz godine u godinu sve više raste usprkos Plenkovićevim lažima i drugih njegovih jataka koji stalno umiruju javnost i uvjeravaju da je sve u redu i da ide na bolje, a mi vidimo da kola idu nizbrdo. I s druge strane to nije samo trend u Hrvatskoj, to je globalni trend. Znači, očito nije problem u pojedinoj državi nego u monetarnom sustavu kojeg je ta internacionalna klika nametnula cijelom svijetu. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Kolega Pernar, nas dvojica smo nekoliko puta razgovarali o tome i vi imate svoje mišljenje, ja vam naprosto pokušavam reći činjenicu, novac nije ništa drugo nego roba kao i sve ostalo. Netko je stvorio višak novca i taj novac je ponudio nekom tko ima manjak novca. U onom trenutku kad Hrvatska bude više puno proizvodila nego što ovoga troši u tom trenutku će Hrvatska počet vraćati svoj dug. To je naprosto činjenica. To je ista priča kao i što građani vraćaju svoj dug i plaćaju svoje obveze. Ja naprosto ne mogu reći ništa drugo jer to su činjenice. To su činjenice. I vi ako imate deficit državnog proračuna nula onda se vi nemate potrebe zaduživati, ali ako vam dolazi nekakav kredit na naplatu vi se zadužite da vratite taj kredit, ali vi niste povećali svoje kreditno zaduženje jer ste vrati ono za što ste se zadužili prije, a sa tim novcima što ste se zadužili napravili ste nešto, ne. .
Kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Šuker rekli ste da je odgovornost na nacionalnom stožeru u borbi protiv korona virus. Plenkovića niste mu rekli titulu, kao da smo svi građani sada i da smo jednaki u ovoj borbi. Ja smatram drugačije, ja smatram da smo svi odgovorni i da imamo dio odgovornosti, svak na nekakvoj razini zavisno gdje se tko nalazi i ovim putem se trebamo zahvaliti svim ljudima koji odgovorno i prisno rade svoj posao od policajca do čistačice u bolnici do medicinskog osoblja jel svi imamo nekakvu tu svoju ulogu u ovoj priči. Međutim, ja bi kad se poziva na solidarnost onda moramo kazati ovako kolega Šuker. Kako je moguće da štedno kreditne, primjer, Štedno kreditne zadruge Raiffeisen koje su dale kredite našim ljudima, koje su kriminalne, rade ovrhe nad našim ljudima? Ima li gdje napisano da se, da nema ovrha te jedne nekretnine? Nema [[Upadica: Vrijeme]] Mi ovdje govorimo u dobroj vjeri. Hvala lijepo.
g. Šuker odgovor.
Hvala lijepo. g. Bulj, ja kad sam svoje kolege iz stranke i iz Vlade oslovio sa imenom i prezimenom znate, znate zašto sam to napravio? Pa zato što oni nisu jedinka, iza svakog od njih stoji vojska hrvatskih građana koji rade u ovom trenutku odgovorne poslove, kad sam rekao Vilim Beroš onda sam, i gospođa, nju sam oslovio posebno jer je pošteno bila stvarno napravila super posao, Markotić, iza njih stoji kompletan medicinski dio priče. Prema tome, ja sam samo ajde simbolično pokuša nešto reći bez namjere da umanjim i bilo čiji doprinos u borbi jer logična je stvar da u ovom trenutku ko god može nešto pomoć da će pomoć. A što se tiče Raiffeisen štedionice, ja mislim da sam ja jedan od rijetkih u ovom domu koji već dobrih 8 ili 9.g. priča i bori se za prava tih ljudi, ali na onom putu što se stvarno može ostvariti i mislim da niti oni neće raditi ovrhe nad hrvatskim građanima, budite sigurni kolega Bulj. Niko u ovom trenutku neće radit ovrhe nad hrvatskim građanima i kom to padne na pamet taj se grdo prevario.
Oprostite, oprostite što sam vam dozvolio da govorite dugo jer nisam gledo na sat. Hvala. Mi smo sada gotovi sa raspravom, pa ju zato ja zaključujem. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem vam se na to da je rasprava bila konstruktivna i da smo ovaj u razumno vrijeme završili tu točku dnevnog reda.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 855. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Goran Aleksić. O amandmanu nećemo odlučivati jer nije u skladu s člankom 196. stavkom 3. Poslovnika koji određuje da se amandmani mogu podnositi samo na članke obuhvaćene predloženim izmjenama i dopunama. Tako da dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Rezultat glasovanja je 119 za, 8 suzdržanih i 3 protiv. Zahvaljujem i vama i sada prelazimo na prvu točku dnevnog reda, a to je: - Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 881. Kolega Vucelić izvolite.