Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Krenuli ste oštro. Evo prvi je uvaženi kolega Bošnjaković, pa kolega Vlaović, treći je bio Bunjac, Batinić, Bulj. To je to. Hajmo redom.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo u ime kluba HDZ-a tražim stanku od 10 minuta da provedemo konzultacije, a na temu onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu.
Dobro. Vlaović.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora pozdravljam, zahvaljujem na mogućnosti da u ime kluba Hrvatske seljačke stranke zatražim stanku 10 minuta na istu temu onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu.
Bunjac. Samo malo. U redu.
Poštovani potpredsjedniče, tražimo stanku od 10 minuta na istu temu kritično onečišćenje u Slavonskom Brodu.
Hvala potpredsjedniče. Naime, klub HNS-a traži stanku da bi upozorili na česta i na učestala odgađanja natječaja iz mjera ruralnog razvoja Republike Hrvatske.
Kolega Bulj, vi ste peti na B, svi ste na B.
Evo ja tražim u ime kluba MOST-a stanku 10 minuta po pitanju optužbi na teret Hrvatske vojske, točnije 4. gardijske brigade.
Dobro. Kolega Lovrinović.
Evo gospodine potpredsjedniče i klub „Promijenimo Hrvatsku“ i „Snaga“ pridružuje se traženju stanke od 10 minuta zbog onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu.
To je šest. Da li se još netko javlja? Ako ne, proglašavam stanku od 10 minuta i nakon toga nastavljamo sa raspravama po klubovima zastupnika. Hvala. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,40 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Danas 24. studenog navršava se osam godina od kada je ponovo počeka raditi Rafinerija u Bosanskom Brodu od toga u mom gradu u Slavonskom Brodu počelo je onečišćenje zraka opasno za život i zdravlja kako Brođana, tako i stanovnika susjednih općina. Upravo će zato danas građani Slavonskog Broda održati mirni prosvjed za čist zrak i boriti se protiv te ozbiljne prijetnje za naše živote. Za ilustraciju čime se mi Brođani suočavamo osam godina istaknut ću nekoliko medijskih naslova, Večernji list u studenom 2012. godine piše „Iz Rafinerije Bosanski Brod obećavaju da će 2015. godine“ dakle prošle godine „zrak biti potpuno čist“. Portal Indeks u siječnju 2013. godine objavljuje „Koncentracija sumporovodika u zraku u Slavonskom Brodu deset puta veća od dopuštene“. U siječnju ove godine Glas Slavonije ističe „U Slavonskom Brodu najzagađeniji zrak u EU“ i bezbroj je takvih i sličnih medijskih naslova koji zapravo dobro opisuju dubinu problema i oni su žalosna istina o stanju zraka u Slavonskom Brodu. Godinama je zrak u Slavonskom Brodu u drugoj kategoriji znači onoj najlošijoj za parametre sumporovodik, lebdeće čestice i povremeno ozon, a u lipnju ove godine na tematskoj sjednici saborskog Odbora za zaštitu okoliša upoznati smo sa rezultatima novih istraživanja koje govore kako je zrak u drugoj kategoriji i zbog benzoapirena koji je poznati kancerogen. Obzirom da je karcinogeneza proces koji traje više godina za očekivati je da će poguban utjecaj rada Rafinerije biti očit u godinama koje su ispred nas. Nipošto ne želimo da se nemarom mjerodavnih institucija ponovi vranjička bolest kada se tvrdilo da azbest nije opasan po ljudsko zdravlja da bi se s druge strane nakon više godina udisanja zraka onečišćenog azbestnim česticama razvila fibroza pluća ili poznata kao azbestoza čiji spori razvoj ima jako štetno djelovanje i rezultirao je posljedicama oboljenja više stotina ljudi od kojih su deseci umrli. Zato u ovom slučaju nipošto ne smijemo dozvoliti da se zanemarivanje simptoma pretvori u slavonskobrodsku tragediju. Nedvojbeno je zrak u Slavonskom Brodu onečišćen i građani opravdano negoduju. Svakodnevni smrad uzrokovan sumporovodikom, utjecaj lebdećih čestica i ozona, visoke koncentracije benzena i benzoapirena zajedno dovode do opasnih zdravstvenih problema, povećanog broja oboljenja i stope smrtnosti, te znatnog smanjenja kvalitete zraka života Brođana i susjednih općina. I zato u svjetlu činjenica su prekoračenja za lebdeće čestice, sumporovodik eskalirala u studenom odnosno ovih dana, pozdravljam današnji prosvjed u Slavonskom Brodu jer nažalost godinama se problem zagađenja zraka ne uspijeva riješiti, ali evo u zadnje vrijeme ipak imamo nekih pomaka. O ovom problemu govorili su i naše europarlamentarci, govore i danas o tome i u prošlom sazivu Sabora o tome smo pričali. U travnju ove godine potpisan je sporazum između tadanje Vlade RH i Vijeća ministra BiH o suradnji u području okoliša i održivog razvoja i tim sporazumom smo uredili pravne međudržavne odnose i sada eventualno ako dođe do sudskog procesa po tom pitanju on se neće moći izbjeći. U lipnju je održana i spomenuta sjednica saborskog Odbora za zaštitu okoliša u Slavonskom Brodu, izgrađen i usvojen od Europske komisije tražene akcijski plan za poboljšanje kvalitete zraka. Politički gledamo još možemo raditi na približavanju BiH kako bi se brže uskladili zakoni BiH sa stečevinama EU i tada će BiH biti obavezna postaviti veće standarde za zaštitu okoliša koji će se odnositi na rafineriju nafte. Po mom saznanju idući mjesec Rafinerija nafte Bosanski Brod istječe ekološka dozvola, a vjerujem da međunarodna radna skupina koja je osnovan može uvjetovati parametre za ponovno izdavanje ekološke dozvole. Naravno trebamo razgovarati sa JANAF-om o mogućnosti ne isporučivanja nafte gospodarskim subjektima koji ne rade po europski ekološkim standardima i koji truju sredinu u kojoj djeluju. A posebno treba istaknuti da nadležno ministarstvo mora voditi konstantnu i trajnu brigu za ovo pitanje, a ne da to bude slučajno i povremeno otvoreno pitanje jer pravo na čist zrak i zdrav život Ustavom su zajamčena prava svakoga hrvatskog građanina. Zato vjerujem da postoji konačno rješenje za čist zrak u Slavonskom Brodu i zato ću i sam kao građanin sudjelovati u današnjem prosvjedu. Još jednom pozivam sve institucije da učine sve što se može učiniti kako bi se stanovnicima Slavonskog Broda i susjednim općinama omogućio zdrav i siguran život. Određeni zahtjevi organizatora ovog mirnog prosvjeda podržavam jer to je najmanje što hrvatska Vlada i hrvatske državne institucije mogu učiniti kako bi se ovaj zaista složeni problem u dogledno vrijeme riješio. Hvala vam na pažnji.
Hvala vama. Druga rasprava Klub zastupnika HSS-a i uvaženi kolega Davor Vlaović.
Poštovani kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HSS-a i u svoje ime tražio sam stanku da još jednom ukažemo na problem onečišćenog zraka u Slavonskom Brodu i kako to utiče na kvalitetu života građana ne samo grada Slavonskog Broda nego i okolnih općina, a i žitelja u Bosanskoj Posavini. Najbolje to ilustrira jutrošnja izjava ravnatelja Zavoda za javno zdravstvo Slavonski Brod koji je iznio podatke da je zadnjih godina porast broja oboljelih od karcinoma kako u gradu Slavonskom Brodu tako i u Brodsko-posavskoj županiji. Do sada se od zadnjih osam godina održalo niz sastanaka, niz prosvjeda, 18 tisuća ljudi je potpisalo peticiju građana grada Slavonskog Broda da se nešto pokrene i promijeni. Premalo i presporo, jer svaki oboljeli je veliki teret prije svega za zdravstvo RH ali i svakako i naša odgovornost da spriječimo da se to ne dogodi. Podsjetio bih da grad Slavonski Brod i Brodsko Posavska županija to ne zaslužuju od RH Vlade i RH resornih ministarstava jer je grad Slavonski Brod iznjedrio tri brigade u Domovinskom ratu, mnogo je poginulih. Sjetite se koliko je djece stradalo u gradu Slavonskom Brodu od granata. Pa da li i dalje trebaju građani Broda umirati zbog onečišćenog zraka? Činjenice govore da sve analize a od 2010. se mjeri kvaliteta zraka u Slavonskom Brodu, prvo sa jednom mjernom postajom a poslije je napravljena još jedna. I tek 2014. je oformljena međudržavna skupina za praćenje ovog problema, tek 2014. je reagiralo Ministarstvo zaštite okoliša, Ministarstvo vanjskih poslova, nakon toga i naši europarlamentarci. Tek 2016. je potpisan sporazum o suradnji sa BiH o praćenju onečišćenja i ekoloških čimbenika međudržavno. Ako tim tempom budemo rješavali problem građani grada Broda sigurno neće imati čisti zrak. A mislim da se svi slažemo da moramo imati svi čisti zrak i jednake uvjete i jednako kvalitetan život. U ime članica i članova HSS-a podržavamo današnji prosvjed u Slavonskom Brodu, pozivamo sve građane da iziđu a paralelno s time pozivamo i Vladu RH da u sljedećem tjednu održi sjednicu u gradu Slavonskom Brodu i bilo bi dobro da održe baš na Korzu, u jutarnjim satima jer se očekuju niske temperature onda hladan zrak stisne sva ta onečišćenja dolje pa da osjete taj smrad i te probleme i da na taj način sigurno budu senzibilizirani više za ovaj problem i da se pokrene nešto rješavati. Rješenje je u našim rukama jer većina sirove nafte dolazi JANAF-ovim naftovodom. Slažem se da treba pregovarati, slažu se svi građani da treba pregovarati ali pregovara se već 8 godina a rješenja nema. Tražimo hitna rješenja, tražimo se i da se, kao što traži i građanska inicijativa grada Slavonskog Broda da se dobiti JANAF-a preusmjeri u Zakladu za liječenje oboljelih u gradu Slavonskom Brodu i okolici i niz drugih rješenja od sufinanciranja obnovljivih izvora energije kako bi se peći na kruta goriva u gradu Slavonskom brodu zamijenili ekološkim energentima i sve druge projekte koje će doprinijeti kvaliteti života grada Slavonskoga broda. A tražio bih i od ministra financija, pozdravljam ga i on je danas ovdje, dva su projekta vezana uz ovaj problem, jedan je obavješćivanje i praćenje kvalitete zraka koja se provodi u suradnji sa Zavodom za javno zdravstvo i gradom Slavonskim Brodom da se osiguraju novci za isti i u sljedećoj godini preko Fonda za zaštitu okoliša. I drugi projekt u suradnji Fonda i Ministarstva zdravlja, praćenja pobola rizičnih skupina u gradom Slavonskom brodu i okolici upravo da bi se dokazalo što to uzrokuje povećanje broja karcinoma u gradu Slavonskom Brodu i okolici i da bi to bila podloga za tužbe a mislim da to naši građani zaslužuju da imaju mogućnost dokazati da je Rafinerija Bosanski Brod glavni onečišćivač i uzrok oboljenja građana Slavonskog Broda. Za čisti grad u Slavonskom Brodu nema predaje! Hvala.
Hvala i vama. 3. klub, Klub zastupnika Živog zida i uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. U ime zastupnika Živog zida želim reći da mi ovaj prosvjed podržavamo i da Slavonski Brod ima pravo na normalni život svojih građana i osobito na zaštitu života. Slavonski Brod je grad koji postoji još od vremena antike, nekada se davno zvao Marsonia a danas je grad 6. po veličini u RH sa 60 tisuća stanovnika. To je grad koji je dakle dao puno našoj Domovini, iz kojega su potekle mnoge poznate ličnosti, poput Ivane Brlić-Mažuranić, Dragutina Tadijanovića, Andrije Štampara, Matije Mesića, Vjekoslava Klaića pa sve do Ivice Račana i Marija Mandžukića. Međutim, prije 8 godina otvaranjem Rafinerije u Bosanskom Brodu grad je došao u jednu fazu u koje mu gotovo prijeti uništenje jer ljudi masovno obolijevaju, umiru slijedom toga, oni koji ostaju se namjeravaju iseliti iz zdravstvenih razloga a također uništava se i sama zemlja koja više nije pogodna ni za poljoprivredu, ni za voćarstvo ni za druge aktivnosti. Prema dostupnim analizama grad Slavonski Brod je trenutno vodeći u Hrvatskoj po kancerogenim oboljenjima a to je zaista fenomen svoje vrste jer Hrvatska je sama po sebi među najugroženijim zemljama na svijetu po smrtnosti od karcinoma. Naime, mi smo uspjeli se probiti na 6. mjesto u svijetu, dakle po smrtnosti od karcinoma sa tendencijom rasta. Hrvatska nema strategiju, nacionalnu strategiju za borbu protiv karcinoma i još dopušta eto da u Slavonskom Brodu ljudi masovno obolijevaju a među njima ima i veliki broj djece, naglašavam, veliki broj djece. S obzirom da ističe dozvola, bilo bi potrebno dakle pritisnuti, odnosno urgirati na Rafineriju na suprotnu stranu da prilagodi svoju proizvodnju najvišim ekološkim standardima a ne bi bilo loše apelirati i da se ona izmjesti na neku drugu lokaciju. Ja moram reći da je meni nevjerojatno da se danas prvi za riječ javio Klub zastupnika HDZ-a koji je dakle svih ovih 8 godina bio u mogućnosti nešto poduzeti. Oni su naime još 2009. godine dobili u ruke peticiju skoro svih građana Slavonskoga Broda, njih 18 tisuća, nisu poduzeli ama baš ništa sve do dana današnjega i oni danas stavljaju na svoje klupe table pomozimo Bosanskom Brodu i mi podržavamo prosvjed.“. Pa ja mislim da je to licemjerje kakvo treba tražiti. Pa vi ste gospodo iz HDZ-a imali priliku poduzeti na vrijeme odgovarajuće korake. I vaš predsjednik stranke i bivši premijeri bili su upoznati sa ovom problematikom. Što ste čekali do dana današnjega? Čekali ste prosvjed građana, čekali ste da se za riječ javi HSS i Živi zid i sada vi paradirate kao jako te zabrinuti za grad i za oboljele o raka u Hrvatskoj. Vas se ta problematika uopće ne tiče. Što se vas osobno tiče može cijeli Slavonski Brod oboljeti od karcinoma vama je jedino bitno da se vi politički sada ovdje ogradite od svega toga i još pokušate steći neke političke bodove. I mislim da je bilo bolje da ste danas šutjeli nego što ste izveli ovakvu jednu scenu dakle potpuno nepotrebnu gdje ste ustvari kod svakoga zdravo mislećega građana izazvali prezir u najmanju ruku. Prema tome, ako zaista želite pomoći Slavonskom Brodu onda to počnite raditi odmah sada kad već niste dosada. Imali ste priliku i cijelu ovu godinu je bila vaša Vlada, zašto ste morali čekati da dođe do ovakvog jednog kritičnog trenutak da sada građani Slavonskoga Broda danas idu u prosvjed a taj prosvjed će imati za posljedicu blokadu prometnica, blokadu pristupa objektima i što je najvažnije podizanje tužbe protiv RH. Doista do toga nije trebalo doći i evo ja apeliram da je već sada 5 minuta poslije 12, poduzmite nešto i nemojte da ova tema ovako žalosna tema više dolazi na dnevni red u Saboru. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Podsjetio bih samo da se radi o međudržavnom problemu, dakle ponekad ne može Vlada riješiti problem koji se nalazi s druge strane granice. Tako da vas molim da ne prozivom ovdje jedni druge jer se radi o nečemu o čemu moramo imati konsenzus i zajedno nastupati prema onima koji nam ovakve probleme rade. Hvala vam lijepo. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, sve je u redu. Izvolite kolega Batinić i Klub zastupnika HNS-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege naime i klub HNS-a senzibilizirani smo za probleme građana Broda. Međutim, želio bi upozoriti u ime kluba isto na jedan problem, možda ne toliko težak, značajan ali ne manje važan. Isto se radi o jednoj vrsti slikovito ću kazati dima ili stvaranja dimne zavjese od nekoga ili nečega a vezano je za učestale odgode raspisivanja natječaja mjera 7., ustvari općenito sve mjere ruralnog razvoja. Naime, evo kratko. Svi smo svjesni znači program mjera ruralnog razvoja 2015. godine određeni natječaji trebali su biti raspisani tijekom 11., 12. mjeseca 2015. godine. Izbori razumijemo, prolongirano je. Tada je bili su prvi natječaji najavljeni za sredinu 2016. godine, nova Vlada potpuno razumljivo i radile su se i određene izmjene pravilnika, međutim evo samo nekoliko crtica što se tiče kandidiranja na projekte, mjere ruralnog razvoja, mjera 7. znači odnosi se isključivo u većoj mjeri na jedinice lokalne samouprave, udruge civilnog društva i određene organizacije. Znači mjera 7. temeljne usluge, obnova sela u ruralnim područjima sa podmjerama 7.1., 7.2., 7..4. Za sve te mjere donesen je jedan jedinstven pravilnik. Trenutno je ja se nadam važeći onaj do srpnja 2016. godine. A mijenjao se kao što sam bio kazao prvi je donesen u veljači 2015. godine od prethodne Vlade, izmjene su druge bile u srpnju. Između toga, tog perioda kolalo je nekoliko varijanta pravilnika koje su bile na neki način da li putokaz, smjernice nekome kako da kandidira projekt, kako da izvrši aplikaciju ili su imale možda i neku drugu namjeru. Pa evo konkretno za mjeru 7.2.1. sustavi vodoopskrbe znači mogu se i jedinice lokalne samouprave distributeri to je bilo odgađano, mislim da je bilo dva puta i bila su određena tumačenja već važećeg pravilnika. Mjera 7.2.2. izgradnja nerazvrstanih cesta, prvo je predviđeno objava natječaja, listopad 2015. godine, razumijemo izbori. Nakon toga prema indikativnom godišnjem planu natječaja za 2016. bilo je predviđeno otvaranje u svibnju 2016. godine. Vlada nije funkcionirala, da li je to bio razlog ili je bilo nešto drugo. Novi pravilnik je izašao u srpnju 2016. godine kao što sam kazao i bilo je planirano otvaranje te mjere u prosincu 2016. godine. No, začudo, pardon bilo je predviđeno za kolovoz a ta mjera je otvorena tek u studenom 2016. godine i pazi gle čuda mislim da je otvoren natječaj bio svega dva tjedna. Isto smo tražili podatke, natječaj i nije bio na onim stranicama gdje je trebao biti nego na sasvim desetima. Zato govorim da li se nije magla kao u Slavonskom Brodu i zagađenje ali bojim se da ima osnova i da se to provjeri o čem se radi. Nadalje, javna infrastrukturu mjera 7.4.1. dječji vrtići, društveni domovi, društvena infrastruktura. Bilo je predviđeno otvaranje mjere u svibnju da opet ne ponavljam Vlada, promjena itd. Planirano je otvaranje mjere u prosincu sada 2016. godine i pazi gle čuda najava objave indikativnog plana natječaja za mjeru ruralnog razvoja mjera 7.4. objavit će se u 2017. godini. Mislim postavljam pitanje zašto, da li se manipulira, da li se pravilnici kroje i natječaji temeljem onoga što je već poznato jer vrlo mogu posumnjati u to. Naime, kruže informacije da za mjeru 7.4.1., 7.4.2 nerazvrstane ceste prije nego je natječaj bio objavljen da će se to biti dovoljno novaca za 22 prometnice isfinancirati. Pa od kud je to netko mogao znati prije samoga natječaja? Kolegice i kolege, svima nama na pažnju, drago mi je da ministar Marić ovo čuje, jer vjerujem da će moći utjecati. Ali prije hrvatske javnosti nemojmo stvarati maglu tamo gdje nam ne treba.
Hvala vam lijepa. Peti klub zastupnika je Klub zastupnika MOST- i uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, također događanja u Slavonskom Brodu koja su natresla znači Ministarstvo okoliša to je došlo u međunarodni odnosi koji su očito ugrožavaju naše ljude zbog toga što se u području BiH naša Hrvatska, teritorij je zagađen. I smatram da hrvatska Vlada i hrvatska diplomacija mora najoštrije reagirati diplomatski i naravno uključiti i EU na koju se često pozivamo da svojim sredstvima, svojim alatima utječe na BiH koja nemilosrdno ugrožava zdravlje naših ljudi u Slavonskom Brodu. I ovim putem šaljem potporu hrvatskim u Slavonski Brod, našim građanima i s pravom prosvjeduju i dajemo im potporu. A naše institucije i europske institucije moraju reagirati hitno. Ovo je na razini Vlade, država i ako se ovo ne riješi pod hitno zasigurno će ljudi obolijevati još više i Hrvatska i teritorij je ugrožen od strane druge republike. O ovome slučaju zagađivačima koje imamo na području BiH. Ovo je tema vrlo bitna prva. Ja sam se javio zbog toga što se posljednjih dana blati Domovinski rat, iskrivljuje se istina o Domovinskom ratu. Tako se događalo posljednjih dvadesetak godina od kada je hrvatski vojnik zaustavio velikosrpski pohod u BiH tako i u Hrvatskoj hrvatska diplomacija jednostavno se nije dobro snašla i počela se izokretati istina. Istina o Domovinskome ratu je jasna. Osloboditeljski Domovinski rat kao što je i donio i deklaraciju ovaj Parlament 2000. godine za vrijeme Vlade Ivice Račana. Domovinski rat je bio osloboditeljski i Domovinski rat je bio pravedan i pravičan. Hrvatski vojnik se optužuje za sve i svašta, dok u isto vrijeme oni koji su klali i palili po Vukovaru, oni koji su ubijali hodaju slobodni ovom državom. Oni koji su najveći genocid pokušali napraviti minirajući brana Peruču koji je nezabilježen i u Drugom svjetskom ratu Hitlerova vojska to nije radila, danas hodaju slobodni. Pozivam institucije Hrvatske, Državno odvjetništvo da se uhvate zločinaca Vukovara, Ovčare, onih koji su sada slobodni, koji su silovali naše žene u Vukovaru, da se uhvate toga. Jedino što je hrvatska diplomacija radila bavila se politikom uhićivanja, lociranja i transferiranja naših istaknutih sinova. Poglavito je bolno posljednjih dana pratiti kako se napada legendarnu i udarnu 4. gardijsku brigadu koja je vojnički odradila svoju zadaću u zaštiti teritorija Bosne i Hercegovine poglavito Bihaćke enklave, a temeljem sporazuma iz '94. godine u Splitu, vili Dalmacija Izetbegović, Tuđman zajedno sa Hrvatskim vijećem obrane, zajedno sa armijom BiH zaustavili smo deseterostruko veći genocid nego što je bio u Srebrenici. Još jednom poruka kao pripadnik 4. gardijske brigade šaljem poruku svim hrvatskim braniteljima poglavito onima koji su obranili područje Bosne i Hercegovine i Hrvatske budite ponosni na Domovinski rat. Hrvatski vojnik je predao državu '95. političarima koji su je doveli na ovu razinu. Žalosti me šta neki pojedinci malo su mladi u tuđim skupštinama spominju da je Oluja etničko čišćenje, a da Vukovar nije bio zločin. Hrvatski vojnik je oslobodio Hrvatsku državu, hrvatski vojnik je prepuštao političarima stanje ekonomsko i gospodarsko danas, nije kriv hrvatski vojnik nego hrvatske politike. Svim hrvatskim braniteljima još jednom šaljem poruku poglavito pripadnicima udarne i legendarne 4. gardijske brigade. Budite ponosni i borimo se zajedno da vratimo ponos i dostojanstvo hrvatskom narodu na zajedništvu svih onih u Domovinskom ratu [[Upadica Jandroković: Hvala.]] bez obzira na ideologije i svjetonazore. Jer u rovu nismo gledali tko je sin partizana, a tko je ustaša. Hvala.
I posljednja rasprava u trajanju od pet minuta, uvaženi kolega Ivan Lovrinović u ime Kluba zastupnika „Promijenimo Hrvatsku“ i „Snage“. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo u ime stranke „Promijenimo Hrvatsku“ želim najprije izraziti snažnu podršku građanima Slavonskog Broda u njihovim nastojanjima za čist zrak i zdrav život. Međutim, oni od ove naše verbalne podrške neće imati ništa i toga se naslušali proteklih godina, nego treba ovo napraviti. Ovo je međudržavni problem. Građani Bosanskog Broda moraju raditi i mi to razumijemo, međutim građani Slavonskog Broda moraju živjet i to se mora razumjet. Koja su rješenja? Hrvatska Vlada koju sada čine HDZ i MOST mora sjesti i dvije stvari dogovoriti sa drugom stranom. Jedna je da se da uvjet da se počne prerađivati laka nafta koja ne emitira tolike količine sumpora i da se ugrade filteri, to naravno da će potrajati, ali to je dobro rješenje. Ako se to ne napravi, drugo rješenje, zatvoriti pipu jer sva nafta koja se prerađuje u Bosankom Brodu dolazi iz Omišlja, prevozi je naš JANAF i prema tome mi to možemo napraviti. Dakle ovo jest međudržavno pitanje, međudržavni problem treba se riješiti u skladu sa međunarodnim propisima i pravilima, ali nećemo i ne smijemo dopustiti da se naši građani truju jer 140 tisuća ljudi iz Posavine je istjerano za vrijeme rata, što znači sada se istjeruju prljavim zrakom, a naravno se istjeruju i zbog nezaposlenosti. Ovdje nema puno priče, ili jedna varijanta ili druga, a građani Slavonskog Broda, ja vam poručujem ispred stranke Promijenimo Hrvatsku, ako to ne napravi ova Vlada, a vi i dalje budete pristajali na ono što je onda je gospodo u vama problem. Hvala.
Time smo završili sa raspravama od pet minuta i prelazimo sada na ono što smo najavili jučer. Dakle rad nastavljamo objedinjenom raspravom o točkama 4. i 5. iz dnevnog reda, to su: 4. Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2016. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2016. godine i drugo 4. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2016. godinu i projekciju za 2017. i 2018. godinu sa prijedlozima izmjena i dopuna Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2016. godinu i projekcija za 2017. i 2018. godinu Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Centra za restrukturiranje i prodaju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2016. godinu i projekcije za 2017., 2018. godinu konsolidirano. Obrazloženje prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna RH i prijedloga financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2016. godinu. Predlagatelj akata je Vlada RH. Zbog obimnosti prijedlozi akata za točku 5. objavljeni su na web stranici Hrvatskog sabora i podijeljeni klubovima zastupnika. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe članka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predložene izmjene i dopune Državnog proračuna i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcije. U tijeku rasprave o Prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna i projekcija podneseni su amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave. Sada bih molio Zdravka Marića ministra financija da dodatno obrazloži Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna i Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna. Ministre izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Možda malo manje vremena potrošiti na izvršenje ili izvještaj polugodišnje izvršenje državnog proračuna, ali sigurno treba spomenuti ono što je najvažnije iz tog izvještaja, a to je da u prvih šest mjeseci svi makroekonomski pokazatelji su nastavili pozitivan trend koji je počet krajem prošle godine uz značajno ubrzavanje pojedinih visokofrekventnih indikatora. Krenut ću naravno prije svega od BDP-a, BDP u prvih šest mjeseci je zabilježio realni rast od 2,7%, ali isto tako treba spomenuti da su svi upravo spomenuti visokofrekventni indikatori od industrijske proizvodnje, prometa, trgovine na malo, pokazatelja fizičkih u turizmu i ono što mislim posebno treba isto istaknuti 2016. godine, a to je konačni oporavak i građevinarstva odnosno građevinske aktivnosti bilježe značajne porasti. Što se tiče tržišta rada, prosječan broj registriranih nezaposlenih osoba u prvih šest mjeseci je za nekih 13,5% manji u usporedbi sa godinom prije, ali dozvolite da ovim putem ja isto apeliram i apostrofiram da mislim svi skupa i našim raspravama i općenito obraćanjima mislim da trebamo više voditi brigu prije svega o broju zaposlenih i općenito u toj kategoriji. Dakle prema podacima o radnoj snazi anketi o radnoj snazi međugodišnji rast zaposlenosti u prvih tri mjeseca odnosno nastavio se i u drugom tromjesečju i iznosio negdje oko 0,7%. Što se tiče fiskalnih pokazatelja u prvih šest mjeseci ukupni prihodi državnog proračuna su ostvareni u iznosu od 56,3 milijarde kuna, što je 49% godišnjeg plana, a u odnosu na isto razdoblje prethodne godine to je rast od 10,5%, to je ukupni rast. Međutim uvijek posebno naravno izdvajamo porezne prihode koji su u prvom polugodištu ostvareni za 8,1% više nego u istom razdoblju prethodne godine i iznosili su 34,3 milijarde kuna što je gotovo 50% dakle polovica upravo plana. On što treba posebno apostrofirati kod poreznih prihoda da neki od njih, krenuti ću od poreza na dohodak, poreza na dobit, te pojedinih oblika trošarinskih prihoda, dakle posebnih poreza, prije svega na duhan i duhanske prerađevine, odnosno naftu i energente, bilježe porasti ne samo u odnosu na prošlo godinu nego i u odnosu na plan. Porez na dodanu vrijednost kao najizdašniji prihod državnog proračuna u prvih 6 mjeseci ostvaren je u iznosu od 20,5 milijardi kuna što u tih prvih 6 mjeseci u odnosu na ostale porezne prihode bilježi nekakav skromni ćemo nazvati rast od nekakvih 1%. Mogu reći da se u nastavku godine porez na dodanu vrijednost značajno još i oporavio i podigao. Ono što je naravno još i važnije spomenuti kod izvršenja prvih 6 mjeseci državnog proračuna je naravno izvršenje ukupnih rashoda. Izvršenje ukupnih rashoda državnog proračuna u prvih 6 mjeseci je iznosilo 58,7 milijardi kuna što je 48% planiranih rashoda i tu treba reći da sigurno one namjere koje su bile i na samom startu godine odnosno po predlaganju državnog proračuna za 2016. godinu da smo se njih držali u prvih 6 mjeseci a vidjeti ćete naravno i u nastavku godine. Ono što stalno ističemo a to je dakle čvrsta i oštra kontrola trošenja proračunskih sredstava, dakle proračunskih rashoda kako bi između ostaloga omogućili fiskalnu konsolidaciju a i u konačnici jasnije, transparentnije i efikasnije i bolje ako hoćete upravljanje ukupnim javnim financijama. Rashodi za zaposlene u prvih 6 mjeseci izvršeni su u iznosu 12,6 milijardi kuna što predstavlja također gotovo 50% planiranih rashoda. Materijalni rashodi izvršeni su u iznosu od 5,1 milijardu kuna što je u odnosu na planirana sredstva za 2016. 44,8%. Rashodi za subvencije u prvih 6 mjeseci 3,7 milijardi, pomoći … [[Govornik se ne razumije.]] u inozemstvu i unutar opće države 5,7 milijardi kuna a naknade građanima i kućanstvima u prvom polugodištu 22,6 milijardi kuna što predstavlja 49,8 planiranih sredstava. U prvom polugodištu 2016. rashodi za nabavu nefinancijske imovine izvršeni su u iznosu od 1,2 milijarde kuna. Kada sumiramo prvih 6 mjeseci prihode koje sam spomenuo, dakle još jedanput ponoviti ću, ukupni prihodi u iznosu od 56,3 milijarde kuna, te ukupni rashodi od 58,7 milijardi kuna dolazimo do deficita u prvih 6 mjeseci državnog proračuna samo od 2,4 milijarde kuna što je u odnosu na projicirani BDP 0,7% BDP-a. Isto tako napraviti ćemo jednu kratku paralelu sa istim razdobljem prethodne godine, taj ostvareni deficit je za 5,1 milijardu kuna manji u odnosu na isti deficit državnog proračuna u prvih 6 mjeseci 2015. godine. Ako deficitu iz 2016. godine prvih 6 mjeseci dodamo i ostvarenja izvanproračunskih korisnika, ako dodamo njima naravno i ostvarenja lokalne samouprave u prvih 6 mjeseci, ostvareni deficit opće države je na razini od svega 0,2% BDP-a, dakle 518 milijuna kuna. To je nešto, to je razina deficita, ako mi dozvolite da kažem, ipak dugo vremena nije viđena u Hrvatskim prilikama. Što se tiče kako je uvaženi potpredsjednik rekao, dakle uz Izvještaj o izvršavanju državnog proračuna za prvih 6 mjeseci naravno ide i izvještaj, polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište. Vi znate da uz naravno Zakon o proračunu koji je integralni i ključni i krovni zakon za sam državni proračun postoji Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji između ostalog također nalaže da se uz ove izvještaje prilaže i izvješće o primjeni, odnosno ispunjavanju ili eventualno neispunjavanju fiskalnih pravila. Vi znate da fiskalno pravilo koje kako prema današnjoj terminologiji i metodologiji, odnosno koji smo propisali u zakonu kaže da do utvrđivanja srednjoročnog proračunskog cilja i plana prilagodbe vrijedi tzv. privremeno fiskalno pravilo prema kojem međugodišnja stopa rasta, rashoda općeg proračuna sukladno ESA 2010. metodologiji ne smije biti veća od međugodišnje stope rasta projiciranog, odnosno procijenjenog BDP-a u tekućim cijenama. Uzevši u obzir sve navedeno što sam malo prije spomenuo u smislu polugodišnjeg izvješća, dakle procjenjuje se naravno kako je fiskalno pravilo i kako će fiskalno pravilo kada budemo imali kompletni izvještaj po ESA-i naravno biti ispunjeno jer prema svemu sudeći i vidite i sami dakle rast BDP-a je kudikamo veći od ovoga rasta rashodne strane proračuna. Naime, gospodo dozvolite mi sada da krenem na ovaj drugi dio a to je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2016. godinu, dakle rebalans proračuna za 2016. godinu, ja ću ipak kao prvu rečenicu i glavni i osnovni razlog zašto idemo danas pred vas, odnosno zašto smo u ovoj situaciji danas istaknuti činjenicu da smo zbog, naravno kao posljedicu prijevremenih parlamentarnih izbora i formiranja Vlade došlo je do određenih korekcija i promjena u samom ustrojstvu Vlade, odnosno proračunskih korisnika. Dakle to je onaj tehnički element koji moramo napomenuti odmah na početku kao ključni i glavni razlog zašto je Vlada predložila Hrvatskom saboru izmjene i dopune državnog proračuna RH. Uz taj element naravno da smo uzeli u obzir upravo izrečeno i upravo objašnjeno izvršenje državnog proračuna kako u prvih 6, naravno mi pratimo izvršenje državnog proračuna na dnevnoj bazi tako da smo i sve ove elemente nastojali uklopiti u prijedlog Izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2016. godinu. Pa dozvolite da u kratkim crtama ili općenito da probam pojasniti što to mi predlažemo odnosno koje su to ključne promjene kako na prihodnoj tako i na rashodnoj strani i naravno ono što je najvažnije koja je to ključna promjena koja i ovim Izmjenama i dopunama Državnog proračuna za 2016. godinu znači iz perspektive ukupnog deficita, odnosno ako hoćete i javnog duga. Dakle već spomenuti pokazatelji, makroekonomski poglavito BDP ali i opet ponavljam svi visoko frekventni makroekonomski indikatori, ne samo u prvih 6 mjeseci nego i tijekom trećeg tromjesečja su pokazali čak i bolje ostvarenje od originalno i prvotno projiciranih. I vi znate da smo mi u projekciju Državnog proračuna za ovu godinu išli sa onom pretpostavkom rasta od 2% Ako ćemo se sjetiti i prisjetiti to je bilo negdje u 3. mjesecu i u tom trenutku naravno bilo je dosta povika i polemika je li to realna ili nerealna pretpostavka. Mi smo rekli da je dapače vrlo realna i onda smo isticali da se radi o relativno konzervativnoj procjeni i da naravno da ćemo učiniti dodatne napore kako bi i taj rasta bio viši. Prvih šest mjeseci upravo to pokazuje a očekivanja za treće tromjesečje uskoro ćemo imati i te brojke pokazuju da ćemo sigurno nadmašiti 2016. godine tih 2%. Naše zadnje projekcije govore o tome a kroz par dana kada budemo pred vama stajali sa prijedlogom državnog proračuna za 2017. godinu čut ćete i službene brojke Vlade u smislu ukupne projekcije za 2016. godinu. U svakom slučaju mi smo trenutno negdje na razini oko 2,6, 2,7% za cijelu godinu. Ovi makroekonomski pokazatelji izvršenje prvih 9 mjeseci sigurno da su se odrazili i imali su pozitivan afekt i na punjenje proračunskih prihoda. Ono što je bitno za spomenuti dakle u ovom izmjenama i dopunama mi predviđamo da će oni u ukupnom iznosu biti za 1,5 milijardi, dakle 1,5 milijardu kuna veći, viši u odnosu na prvotno planirane prihode. Dakle, ukupni prihodi državnog proračuna od 2016. prema novom planu očekuju se na razini od 116,3 milijarde kuna. Najveći razlozi ili glavni razlozi ovih povećanja su ostvarenja prihoda od poreza na dobit, povećanje od 1,2 milijarde kuna, trošarina već spomenutih poglavito na duhan i duhanske prerađevine odnosno naftu i energente od 725 milijuna kuna te isto tako prihodi od imovine bilo da se radi financijsko i nefinancijskoj, poglavito su tu trgovačkih društava u pretežitom vlasništvu RH, povećanje od 640 milijuna kuna. Naravno u vašim izvještajima i svemu onome što smo podnijeli imate detaljnu razradu pa naravno i u raspravi, i u diskusiji možemo i govoriti o toj temi. Što se tiče rashoda državnog proračuna ja bi molio isto tako da ukažem na nekoliko aspekata što inače često ističemo kada predstavljamo državni proračun pa tako i ovim putem kada predstavljam rebalans državnog proračuna. Vi znate da imamo već neko vrijeme u Ministarstvu financija jasnu komunikaciju i na neki način separaciju između tzv. rashoda koji se financiraju iz općih izvora, dakle to su oni rashodi koji stvaraju deficit u odnosu na onu kategoriju rashoda koji se financiraju iz tzv. vlastitih namjenskih ili prihoda od pomoći. Dakle oni koji ne stvaraju deficit, jer ako se ne ostvari primitak odnosno prihod neće doći ni do izvršavanja rashoda. Kako god gledano ukupni rashodi prema ovim izmjenama i planu, prema novom planu smanjuju se sa prvotno predviđenih 122,4 milijarde kuna na 121,7 milijardi kuna. Dakle ukupna razina rashodovne strane proračuna se smanjuje za 700 milijuna kuna u odnosu na originalni plan. Ovo smanjenje posljedica je dinamike izvršavanja rashoda koji se financiraju iz izvora koji ne utječu na visinu manjka proračuna a uključuju opet spomenute vlastite namjenske i prihode od pomoći i donacija. Međutim, isto tako je jako važno za reći da oni rashodi koji se financiraju iz tzv. općih prihoda ne probijamo. Vidjet ćete i sami sada iz moga izlaganja, odnosno iz obrazloženja da će doći do određenih preraspodjela unutar rashodne strane proračuna, unutar ekonomske klasifikacije a isto tako unutar pojedinih razdjela pojedinih proračunskih korisnika ali ukupna razina rashoda koja se financira iz općih prihoda i primitaka ostaje ista, blago je smanjenje. Dakle nema probijanja ukupne razine rashoda. Ponovit ću još jedanput, dakle sa 122,4 milijarde kuna ukupnih rashoda mi predlažemo 121,7 milijardi a ako gledate smo tzv. opće izvore, dakle 103,4 milijarde kuna ostaje i u ovome novome prijedlogu proračuna. Najveće uštede dakle u tim preraspodjelama, govorimo o nekim stavkama, sada ću ih nabrojati koje imaj i bilježe povećanje u odnosu na prvotni plan ali isto tako postoje određene kategorije rashoda na kojima su ostvarene i uštede. Najveće uštede ostvarene su na financijskim rashodima, dijelom na naknadama građanima i kućanstvima potom pomoćima, konkretno doprinos proračuna EU te nešto na kapitalnim rashodima. Dok su osigurana tim uštedama sredstva za podmirenje nepredviđenih troškova iz prethodnih razdoblja, obveze HZZO prije svega za troškove bolovanja, te djela rashoda za zaposlene. Evo dozvolite mi da sada uđem u detalje tih promjena, dakle ono što svakako mogu istaknuti da nešto što smatramo da smo ove godine na rashodnoj strani proračuna zaista dobro napravili i vi se dobro sjećate i one naše svojedobne odluke o odgodi zaduživanja na međunarodnom tržištu i u konačnici alternativnim izvoru na domaćem tržištu ali i čitav niz drugih mjera koje smo poduzimali tijekom godine da unatoč još uvijek ispod investicijskom rejtingu RH nastojimo i uspijemo iskoristiti situaciju na financijskim, svjetskim i domaćim financijskim tržištima u kojemu govorimo naravno o relativno visokoj razini likvidnosti i relativno niskoj razini kamatnih stopa, ali opet ponavljam u Hrvatskoj situacija je ta da ipak se uzima u obzir i ta premija rizika koju plaćamo svi skupa. Suma sumarum i rezultat svih naših napora i aktivnosti koje smo 2016. godine poduzeli i koje poduzimamo i dalje u smislu aktivnog i transparentnog i efikasnog upravljanja javnim dugom je smanjenje ukupno predviđenih rashoda za kamate, dakle financijskih rashoda u odnosu na prvotni plan od 318 milijuna kuna. U isto vrijeme bilježimo i određeno smanjenje na izvorima koji utječu na manjak proračuna poglavito na pozicijama Ministarstva financija u smislu uplata doprinosa RH u proračun EU u iznosu od 193 milijuna kuna. Dakle proračun EU svi dobro znamo kao i sve druge zemlje članice EU participiramo u njemu a naravno obzirom i na njegove izazove odnosno na punjenja dolazi u tijeku godinu do određeni korekcija i u njihovom proračunu pa posredno naravno i u našim pozicijama. Dakle ponavljam još jedanput ključne odrednice ušteda na razini rashodne strane proračuna dolaze iz ušteda na financijskim rashodima odnosno kamatama od 318 milijuna kuna i na ovome doprinosu u proračun EU od 193 milijuna kuna. U isto vrijeme mi smo predvidjeli određena povećanja za pojedine stavke, krenut ću od povećanja transfera namijenjenog HZZO-u za troškove naknada bolovanja u iznosu od 135 milijuna kuna. U isto vrijeme povećali smo i pomoći koje se dodjeljuje jedinicama lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave s posebnim naglaskom upravo na segment, odnosno dio županija i dio brdsko-planinskih područja, odnosno gradova i općina na brdsko-planinskim područjima koje su izmjenama i dopunama, odnosno promjenama u zakonodavstvu zapravo i određenim reklasifikacijama u smislu njihovog statusa doživjele i preživjele određene dodatne pritiske na svojim proračunima 2016. godine. Za njih smo u ovom prijedlogu proračuna ukupno predvidjeli povećanje od 20 milijuna kuna, županijama 9,1 a ovim gradovima i općinama, brdsko-planinskim područjima 10,9. Došlo je do određenih korekcija, odnosno preraspodjela na stavci govorim iz perspektive ekonomske klasifikacije proračuna, naknada građanima i kućanstvima. Obzirom na predviđena sredstva koja smo predvidjeli već na početku same godine za indeksaciju mirovina ove godine ostvarenje znate i sami da indeksacija se provodi prema uskladbi kretanja cijena i kretanja plaća obzirom da su ti parametri bili nešto niži od originalno predviđenih došlo je tu do određenih korekcija na niže. Međutim, opet ponavljam da indeksacija kako je i predviđena originalno provedena u rujnu. Isto tako zbog smanjenog broja korisnika i moram reći na žalost broja djece koji koriste doplatak također je i na toj kategoriji došlo do blagog smanjenja, a sva ta sredstva su preusmjerena u povećanje izdvajanja za zajamčenu minimalnu naknadu u iznosu od 64 milijuna kuna, trajna prava u iznosu od 39, doplatak za pomoć i njegu u iznosu od 30 milijuna, te osobnu invalidninu u iznosu od 21 milijun kuna. Također došlo je i predlažemo određeno povećanje u smislu transfera Hrvatskim cestama i Hrvatskim autocestama za naknadu cijena gorivo. Međutim, ono što bih posebno apostrofirao je da ovim izmjenama i dopunama predlažemo povećanje na kategoriji koja je vrlo često kod svih nas dosta onako upečatljiva, a to je iz ekonomske klasifikacije kategorija materijalnih rashoda. Međutim, odmah vam ovdje napominjem tu se radi isključivo prema servisiranju različitih vrsta obveza iz prijašnjih razdoblja bez ikakvih političkih i sličnih konotacija i upirivanja prsta u ovoga ili onoga. Ali činjenica je da postoje određeni dugovi prema Financijskoj agenciji za sustav centralnog obračuna plaća i za sustav nadzora potrošnje plinskog ulja za namjeni u poljoprivredi i ukupni iznos je 58 milijuna kuna u odnosu na originalni plan. Međutim, ono što je još upečatljivije možda u smislu ukupnog iznosa je dio štete nastale tužiteljima uslijed kako se u presudi kaže nezakonitog i nepravilnog rada u postupku kuponske privatizacije. Govorimo o presudi koja ove godine postala pravomoćna, a koja praktički datira još 17 godina u prošlost. Iznos koji smo predvidjeli, odnosno koji je planiran u ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna u odnosu na originalni plan se povećava za 263,2 milijuna kuna. I odmah ću vam reći to nije sve u smislu ukupne presude. Preostali iznos do 414 milijuna mi ćemo planirati u prijedlogu proračuna za 2017. godinu. Opet ponavljam kada zbrojimo i oduzmemo sve skupa, dakle milijarda i pol kuna povećanje prihodne strane proračuna, zamrzavanje rashodne strane proračuna iz općih izvora ali kad gledamo ukupne prihode iz svih izvora, smanjenje za 700 milijuna kuna. Dakle, efekt na državni proračun i iz toga se vrlo jasno vidi, dakle smanjenje planiranog deficita državnog proračuna za 2,2 milijarde kuna. Dozvolite mi ovim putem naravno da, obzirom da predstavljamo i rebalanse, odnosno izmjene i dopune proračuna izvanproračunskih korisnika, da se i na njih nešto osvrnem jer su oni važni u onome našem integralnom dijelu, a to je da kod Hrvatskih voda, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatskih cesta, DAB-a, CERP-a i HZZO-a dolazi također do određenih korekcija u njihovim financijskim rezultatima. Ja ću spomenuti da ukupni rezultat je bolji od originalno planiranog. Međutim, ipak u razradi tih 6 izvanproračunskih korisnika ima određenih korekcija. Pa tako ću reći da u odnosu na gledano iz perspektive DAB-a, Državne agencije za sanaciju banaka i osiguranje štednih depozita u odnosu na originalno planiranih 700 milijuna kuna deficita prema ovome je planiran deficit od 176 milijuna kuna. Reći ću dva osnovna razloga zašto. Dakle, to je inače institucija i agencija na koju smo navikli da ima suficit u svom poslovanju. Međutim, ove godine smo planirali deficit jer je bio predviđen naravno stečaj Jadranske banke, ali ipak iznašao se način da ne idemo u stečaj, nego da idemo u sanaciju. Trošak sanacije između ostalog kud i kamo niži, međutim paralelno sa tim u tijeku godine smo imali i slučaj banke Splitsko-dalmatinske koja je također ovdje između ostalog ukalkulirana. U isto vrijeme imamo i jednu situaciju koja ide u suprotnom smjeru. Dakle, deficit je kud i kamo veći od originalno planiranog, a to je kod Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Samo ću reći da je originalni deficit bio planiran za ovu godinu u iznosu od 245 milijuna kuna, a prema situaciji kakva je sada ovim prijedlogom, dakle izvršenjem proračuna i njihovih financijskih planova, odnosno njihovih rezultata do dana današnjeg. Prema ovome planirani deficit se povećava za 500 milijuna kuna na 757 milijuna kuna. Opet ponavljam kada zbrojimo njih sve skupa originalni deficit od 0,4% BDP-a ili milijarda i 240 milijuna prema ovim izmjenama i dopunama se predviđa u iznosu od 970 milijuna kuna, dakle tih nekih 0,1% manje. I zadnja kategorija koja inače nije baš predmet naše rasprave i općenito saborske procedure, ali dolazi u sveobuhvatni izračun deficita opće države je i situacija sa lokalnom samoupravom. Dakle, možemo reći da su jedinice lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave u prvih 9 mjeseci ostvarile dosta zapažen i pozitivan rezultat. Dakle, to je suficit značajni od oko negdje milijardu i pol milijuna kuna i temeljem toga mi njima i mijenjamo, odnosno u našoj ukupnoj kalkulaciji mijenjamo naša predviđanja i projekcije za do kraja godine. Tako da kada sve skupa zbrojimo državni proračun kada njemu dodamo naravno bolje izvršenje državnog proračuna i puno bolji plan kojima predviđamo kada dodamo izvanproračunske korisnike i kada tome svemu dodamo još i proračun jedinice lokalne i područne samouprave sa originalno planiranih 9 milijardi kuna deficita općeg proračuna ili 2,6% bruto domaćeg proizvoda s kojima smo stali pred vas još u ožujku mjesecu ove godine. Sa ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna izvanproračunskih korisnika, a u konačnici i cijelog općeg proračuna mi predlažemo odnosno prema ovim izmjenama i dopunama predviđeni deficit općeg proračuna od 5,6 milijardi kuna ili 1,6% BDP-a po metodologiji ESA 2010 po našoj nacionalnoj metodologiji 1,7% BDP-a. To su glavni elementi ovoga izvještaja odnosno prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna izvanproračunskih korisnika. I ja moram ovdje kao završnu riječ reći da uz ovo značajno bolje izvršenje od planiranoga državnog proračuna, a sukladno tome i puno boljim rezultatima od kojih su mnogi očekivali moramo reći da su oni dali jedan veliki doprinos i značajan obol između ostalog činjenici koju ne smijemo zaboraviti i zanemariti, a to je da je 2016. godina prva godina u našoj prošlosti i povijesti u kojoj smo zabilježili nominalno smanjivanje javnog duga. Tu ću odmah reći da sigurno da to nominalno smanjivanje javnog duga poseban element između ostalog značajan element dolazi i od tečajnih razlika odnosno činjenice da je oko 75% našeg ukupnog javnog duga denominirano u stranoj valuti. Međutim, isto tako treba spomenuti da će ovo biti prva godina u kojoj ćemo zabilježiti i smanjenje javnog duga u BDP-u. Naša projekcija do kraja godine da će udio javnog duga u BDP-u sa kraja prošle godine i stanja od 86,7% ići na nešto ispod 85% BPD-a. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala i vama ministre. Imamo 13 replika. Prva replika je uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Gospodine ministre, evo posljednjih dana smo puno spominjali i pričali o lokalnim samoupravama iz brdsko-planinskih područja koje su 2014. nepravednim zakonom proglašene tj. prebačene u treću i četvrtu skupinu zbog indeksacije koja je bila nepravedna, najavljivanja indeksacija za 2018. pa hoće biti, neće, pa sada da će biti u 2019. Naravno da je vrlo bitno pokazati da postoje u rebalansu određene kompenzacijske mjere ili kako ih nazvati prema određenim skupinama pa vidim tamo da oni koji su najoštećeniji dobit će jedan manji dio od onoga što su dobivali, kao npr. u razgovoru s vama kada smo bili ja i general Krstičević i čelnici krajeva iz ovih zapostavljenih, tj. zaboravljenih krajeva, vidim da je primjera Sinj ima milijun i sto, tako slično i Vrgorac. Međutim moje pitanje je kako u 2017. planirate te kompenzacijske mjere jel očito taj zakon nova indeksacija neće biti u 2017.? Hvala lijepa.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Dakle jedna samo napomena bez obzira što me pitate za 2017. ali i za 2016. je važno za spomenuti dakle ovih 10,9 milijuna kuna koje sam spomenuo koje se dodjeljuju gradovima i općinama sa statusom brdsko-planinskih područja ta je preraspodjela odnosno dodjela sredstva ide za one čija je vrijednost indeksa razvijenosti prelazi odnosno ne prelazi 75% prosjeka RH, obzirom da im je prihod od uvećanog udjela u porezu na dohodak u odnosu na općine i gradove s osnove raspodjele manji od predviđenih pomoći. Mi smo i u raspravi o paketu porezne reforme govorili dosta o tim nazovimo ih kompenzirajućim mjerama za jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave obzirom na činjenicu da za 2017. predviđamo i predlažemo korekciju sustava u poreza na dohodak. Dakle ponovit ću još jedanput da će te kompenzirajuće mjere biti na snazi iz državnog proračuna izravno, ali ćemo uzeti u obzir i činjenicu da su brdsko-planinska područja ove godine 2016. relativno više oštećena u odnosu na ostale jedinice, tako da ćemo između ostalog također i u smislu državnog proračuna voditi brigu. Evo i ovim smo rebalansom pokazali da sigurno nećemo dozvoliti da njihovi proračuni kao takvi budu ugroženi. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministre. Druga replika uvaženi kolega Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre Mariću. U svom izlaganju iznijeli ste rast BDP-a za 2,7% u 2016. u odnosu na 2015. i da je tome najviše doprinio izvoz roba i usluga odnosno potrošnja i investicije. Kada je riječ o izvozu svakako da je to za pozdraviti, ali kada je riječ o izvozu znamo da su izvoznici zatražili sastanak sa predstavnicima Vlade, HNB kako bi se njihov položaj poboljšao jer vidimo da oni daju ogroman doprinos u rastu BDP-a. red je da se s njima razgovara i da se vidi na koji način im pomoći, pa me evo zanima u njihovo ime da li će do tog sastanka doći i što se tu planira učiniti? I naravno u ime poljoprivrednih proizvođača moram postaviti pitanje obzirom da je u poljoprivredi plasirano oko 2,5 milijarde, koliko je to sredstava iz EU, koliko je iz nacionalnih izvora odnosno mogu li naše OPG-i dobiti izvještaj koliko po kojoj mjeri im je isplaćeno jer neki su dobili manje neki više i jednostavno se ne snalaze i nije im jasno zašto su dobili manje odnosno više i mislim da to ne bi smio biti problem. I na ravno da naše obrtnike i poduzetnike zanima zašto je došlo do problema sa Fondom za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i vi sami ste naglasili ogroman deficit od 757 milijuna kuna zbog čega je došlo do tog deficita odnosno kada će se početi sa plaćanjima prema obrtnicima i poduzetnicima koji su izveli radove temeljem ugovora sa fondom. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Dakle prvi dio vašeg pitanja, tu ste naravno u potpunosti u pravu. Evo ja sam osobno isto neki dan sudjelovao na dvije konferencije koje su organizirane, prva od strane HBOR-a upravo njihova 15. izvozna konferencija, dan poslije je bila konferencija hrvatskih izvoznika gdje smo mislim i na jednoj i drugoj kroz jednu vrlo konstruktivnu i vrlo dinamičnu raspravu identificirali ovo o čemu vi isto između ostalog kažete. Dakle upravo sektor izvoza participira u rastu BDP-a a sigurno da treba uzeti u obzir neću baš reći nezadovoljstvo ali činjenicu da se ukazuje da se treba još malo više prepoznati između ostalog i taj sektor i svi oni koji njemu kontribuiraju. Ja i tada rekao pa ću reći i sada, dakle nema tog ekonomskog modela, ja bih rekao nema tog ekonomskog analitičara, stručnjaka ili makroekonomiste, možda ima, ali evo ja ga ne poznajem koji bi rekao zapravo da nekakav model rasta Hrvatske ne bi smio i ne bi trebao biti baziran na izvozu. Mislim da se oko toga svi skupa konsensualno slažemo ali u isto vrijeme naravno pitanje je i određenih mjera i aktivnosti. Ja sam i na tim konferencijama zapravo ukazao da država sigurno s jedne strane mora olakšati općenito razinu poslovanja i administriranje a s druge strane naravno na koji god način može pomoći izvoznicima i izravno. Iz državnog proračuna i sami smo svi dobro svjesni da nema nekih jako puno mogućnosti izuzev nastavka dokapitalizacije Hrvatske banke za obnovu i razvitak koja bi zapravo između ostalog u okviru svojih programa uz klasične i uobičajene modele kreditiranja nastavila još i ubrzavala dalje sa instrumentima osiguranja izvoza i općenito izdavanja garancijskih shema za upravo naše izvoznike. I u zadnjih 15 sekundi samo kratko da kažem, dakle najznačajniji iznos od ovih 2,5 milijarde, govorimo u prvih 6 mjeseci, iz izvještaja o prvih 6 mjeseci, odnosi se na rashode za subvenciju u poljoprivredi od čega izravna plaćanja 1,4 milijarde kuna te mjere ruralnog razvitka odnosno razvoja od 836. Ovih 1,4 izravnih plaćanja iz sredstava Europskog poljoprivrednog jamstvenog fonda refundirano je 1,3 milijarde od čega 748 se odnosi na predujam isplaćen u prosincu. To je što naše poljoprivrednike nažalost malo buni. Hvala lijepo.
Hvala vam. Treća replika je uvaženi kolega Marin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, hvala ministru Mariću. Pa evo kao ekonomistu moram reći da za mene BDP nije uopće relevantan faktor gospodarskog rasta, znači to je prva stvar, tako da da li je on rastao 1%, 2% ili padao 1%, 2% to meni ne pokazuje realno stanje. Zašto niste možda naveli od ekonomskih pokazatelja Gini koeficijent, Gini indeks npr., da vidimo kolika je socijalna nejednakost u Hrvatskoj, da vidimo koliko se bogati još više bogate a siromašniji postaju još više nesiromašniji. Prema nezaposlenosti smo prvi, tj. pri vrhu u Europskoj uniji. Prema nelikvidnosti smo također pri vrhu u Europskoj uniji, odlazak mladih preko 50% prema statističkim podacima, zaduženost građana eksponencijalna. Moje pitanje je kako smanjit taj javni dug, kako ga reducirati. Također, da li će se pod krinkom fiskalne konsolidacije privatizirati i dalje javni resursi. I moram reći pokazatelj također statistički da prema Eurostatu smo treća zemlja prema javnom dugu, znači iza Grčke koja je prva i iza Španjolske. Tako da to nisu dobri makroekonomski pokazatelji, neću biti previše kritičan znam da vam je tek početak mandata ali htio bih da prikažete to objektivno stanje. Eto hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ja bih rekao ovako, onaj prvi dio koji ste rekli, mogu se naravno i složiti, BPD je samo jedna od kategorija, jedan od agregata koji se vrlo često koristi u naravno karakteriziranju gospodarskih i makroekonomskih pokazatelja. Mislim da se u tome dijelu mogu također i složiti a između ostalog to je i praksa nekih visokorazvijenih zemalja, prije svega SAD-a ako gledamo kada je kod njih recimo njihova centralna banka donosi odluke o kretanju i promjenama monetarne politike je zapravo ključni element, ključni faktor koji oni uzimaju su podaci o zaposlenosti, dakle sa tržišta rada i općenito. Mislim da sam to u ovom uvodnom svom obraćanju i rekao naravno uz gospodarske pokazatelje, visoko frekventne i ostale prije svega BDP, sigurno treba voditi računa o tome. Vi ste spomenuli Ginijev koeficijent, ima jako puno i drugih koeficijenata s kojima se slažem, sigurno možda ne u ovom izvješću ali između ostaloga treba uzeti u obzir i sigurno i analitičari, kako Ministarstvo financija tako i brojni drugi o tome vode računa. Drugi dio što se tiče javnog duga, da, mislim da ste dobro prepoznali zapravo jedan od ključnih makroekonomskih izazova s kojima se danas i Hrvatska suočava je upravo taj a to je prethodnih godina možemo reći u mnogočemu čak i galopirajući javni dug koji je uzevši u obzir i terminološka, metodološka usklađivanja sa Eurostatom. Činjenica je da je on rastao dosta visoko i možda ste se krivo izrazili, nemojte mi zamjeriti ali hrvatska spada u tu kategoriju zemalja po rastu javnog doga, po njenoj razini. Nemojmo se s time dičiti, nemojmo biti sretni s time ali činjenica je da je hrvatski javni dug još uvijek ispod prosjeka, recimo prosjeka eurozone. Međutim, sigurno da ono što trebamo napraviti je njega stabilizirati čim prije i krenuti u obrnutom smjeru odnosno u njegovom smanjivanju. To sam između ostalog i pokazao na brojkama 2016. Ja bih rekao da su tri elementarna ili ključna stupa smanjivanja javnog duga, to je rast BDP-a, to je fiskalna konsolidacija ali pametna fiskalna konsolidacija i to je aktivacija državne imovine. Hvala lijepa.
Četvrta replika uvaženi kolega Maro Kristić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre, prije svega želim vam zahvaliti na vrlo konciznom i detaljnom izvješću, naravno raduju pozitivni pomaci u gospodarstvu i optimistične najave za budućnost, posebno raduju i ovih 20 milijuna za jedinice lokalne samouprave koje su bile zakinute zbog loše, odnosno netransparente indeksacije. Ja ću vas moliti za jedno pojašnjenje, kolega Vlaović je to već pitao ali vjerojatno niste u svom odgovoru stigli to pojasniti. Naime, nevjerojatan je ovaj deficit koji je nastao u Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u visini od 757 milijuna kuna kada znamo da taj fond ima prilično izdašne prihode kojima se zapravo opskrbljuje njihovo poslovanje. Pa vas ja molim pojašnjenje, možete li reći koji je izvor tako velikog deficita?
Hvala. Odgovor na repliku.
Da, situacija sa Fondom za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša dakle ove godine je za razliku od brojnih drugih elemenata i subjekata, možemo reći tako u obuhvatu opće države negativno iznenađenje. Govorimo uglavnom o vrlo pozitivnom i puno boljem od očekivanog ostvarenja dok ovdje zaista govorimo o obrnutom. Stvarane su obveze koje zapravo u konačnici nisu izvršavane to je bilo već evidentno praktički sredinom godine a situacija je dalje još i kulminirala. To su naravno određeni nazovimo ih tako i neki repovi iz prošlosti, ali suma sumarum svega je upravo ova brojka o kojom sam rekao. Dakle da u odnosu na originalni plan koji je bio za ovu godinu od tih 240 milijuna kuna deficita sa ovim prijedlogom izmjena i dopuna plan je sukladno njihovim predviđanjima 750 milijuna. Dakle, govorimo o 500 milijuna kuna većem deficitu od originalnog planirano i mi smo i kao Vlada na prošloj sjednici zapravo već dali na taj način i našu suglasnost jer za taj povećani deficit Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost će morati namaknuti sredstva zaduživanjem i već su krenuli u tom smjeru da se između ostalog naravno ne samo iz perspektive proračunskog manjka, njihovog manjka nego i iz perspektive ispunjenja tih obveza koje su preuzete zapravo da 2016. godini završi. Hvala.
Hvala vam. Replika broj 5 uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre na ovaj prvi dio moje replike možete i ne morate odgovoriti jer se ne tiče direktno ovog rebalansa proračuna za 2016. godinu ali na drugi dio vas molimo da mi odgovorite. Dakle, u tijeku su, jer ja nisam pratio jutros medije, u tijeku su ili će biti u tijeku razgovori sa sindikatima vezani uz 6%tno povećanje plaće svih u javnom sektoru prije svega učitelja, liječnika, policajaca, svih onih koji danas marljivo rade svoj posao. Kao bivši učitelj također smatram da a nadam se i budući, smatram da je važno ispoštovati ono što je potpisano i dogovoreno. Dakle, to je nešto što nas čeka u budućnosti i naravno da bi bilo dobro da vi nađete modele i da tim ljudima povećate plaće. Međutim, ovo je drugi dio replike. Dakle krenule su tužbe, imamo 4 tužbe a vezane su dakle i uz deficit koji vi spominjete i za 2016. je li on stvarno onda takav, jer ako ove tužbe krenu, ako krene lavina tužbi, dakle ljudi ne traže nešto što u budućnosti trebaju, nego traže ono što im je na kraju krajeva i vašim potpisom bilo zajamčeno još tamo 2009. godine. Ako BDP bude tri kvartala za redom rastao 2% i više da će dobiti to povećanje plaće. Što u tom smislu mislite koliko će to utjecati na buduće proračune, na budući deficit. I na kraju samo još jedna stvar, evo kolega iz MOST-a sad nema ovdje, molim vas da ovo politički zvuči dosta grubu, oni govore o lošoj, nepravednoj, netransparentnoj indeksaciji. Indeksacija je provedena, nije istina da je bila netransparentna. Za koga je nepravedna? Za područja Slavonije, za veliki dio Slavonije, ne kažem da je nepravedan. Dakle, da ne bi to bilo sutra da se ne bi radila neka nova indeksacija, na temelju pravednosti prema nekom drugom pa da onda Slavonija može reći e sad je ova indeksacija nepravedna. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa da mislim ovaj glavni dio vaše replike i pitanja se odnosi upravo na održivost proračuna iz perspektive tog sporazuma. Ja, evo dozvolite uz dužno poštovanje prema Visokom domu naravno ovdje trebamo iznositi sve fakte, ali sigurno da ta rasprava i diskusija i razgovori sa predstavnicima sindikalnih čelnika koje će se odvijati idućih dana će zapravo ja se iskreno nadam uroditi plodom i nekakvim dogovorom. Govorimo zaista o sporazumu iz 2009., ja ga nisam potpisao ali ne bježim iz svog sudjelovanja u tom trenutku. Ali neću ulaziti ni u njega tako detaljno, ni one situacije koje su se događale poslije jel ipak je bilo određenih momenata kad se taj sporazum već i mogao korigirati jer su postojale određene zaštitne klauzule koje bi između ostalog potaknule na raspravu i razgovor i ranije. Tih 6% je jedan element samog sporazuma, postoje neki drugi elementi koji između ostalog tada kada su bili između ostalog i potpisivani sigurno nisu uzeli u obzir dubinu recesije i sve ovo što smo skupa prošli proteklih 6 godina. Ali u isto vrijeme naravno nitko ne bježi ne samo od odgovornosti ali isto tako i od vladavine prava. Dakle mi smo spremni i sjest ćemo sa predstavnicima sindikalnih čelnika odnosno sindikalnih središnjica i otvoriti tu raspravu da vidimo u okviru fiskalnih mogućnosti poglavito za 2017. da se već u 2017. jedan dio toga vrati, obešteti odnosno ispuni dio sporazuma ali isto tako da se definira nekakva daljnja dinamika. U ovom trenutku zaista o detaljima uz dužno poštovanje ne mogu govoriti jer naravno to je predmet tek sada razgovora i ako hoćete posljedično i pregovora koji će se odvijati ali sigurno da o tom elementu ćemo voditi računa. Hvala.
Hvala. Replika broj 6 uvaženi kolega Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre u posebnom djelu proračuna Hrvatske ceste pozicija A1010 sufinanciranje nerazvrstanih cesta. Pohvaljujem i ujedno kritika da smatram da 20 milijuna kuna nije dovoljno da bi se možda saniralo ono što treba. Međutim, imam jednu dilemu i jedno pitanje na koji način i kako. Danas je 24.11. ukoliko, a vjerujem da se planira transparentno odraditi ili utrošiti tih 20 milijuna kuna kako na koji način, a svjesni smo da se asfaltne baze gase, da građevinska operativa završava zanima me o čemu se radi? Prije svega to je potpuno nova stavka jer koje nije bilo u planu za 2016. godinu. Nadalje, vrlo je simptomatično a htio bi i da se podsjetimo svi ovdje u Saboru, vrlo je znakovito to je već treća HDZ-ova Vlada koja upravo uoči godine izbora ili u godini izbora upravo izlazi sa tim stavkama. Ja ne bi htio, i imali smo od jutros na stanci dim i magla u Slavonskom Brodu, ja sam ukazao na mjeru ruralnog razvoja. Nadam se da će se ovih 20 milijuna kuna utrošiti namjenski, da će ići putem određenih natječaja znači da se svi mogu javiti, svi JLS-i koji upravljaju nerazvrstanim cestama. I nisam sklon vjerovati da će to baš tako ispasti poučen višegodišnjim iskustvom pogotovo u odnosu Hrvatskih cesta, države i bilo bi mi puno logičnije da je ova pozicija osigurana kroz Ministarstvo prometa, a ne kroz Hrvatske ceste. Molio bih odgovor.
Hvala. Ministre odgovor na repliku.
Hvala lijepo na vašem pitanju. Pojedini detalji naravno ne mogu govoriti u smislu da su meni u potpunosti poznati. Resorno ministarstvo koje između ostalog je i zaduženo za taj dio je praktički predložilo. Međutim, možete bit sigurni, dakle ništa se ne bi predložilo u ovome planu izmjena i dopuna državnog proračuna da nema naravno intenciju i tendenciju u konačnici da bude utrošeno. Tako da unatoč kratkoći vremena što i sami ukazujete da imamo svega mjesec i nešto par dana do kraja godine to je u skladu sa njihovim nekakvim i planovima, a u konačnici na tragu toga da će bih 20-tak milijuna koji su opet vezani za nekakve druge relacije između državnog proračuna i pojedinih cestarskih kompanija Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta biti utrošeno. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi kolega Željko Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni ministre Marić, evo jedan konkretan prijedlog. Nadam se da nije blagajna zaključena skroz do kraja, a riječ je o pomoćima koje idu jedinicama lokalne samouprave, ovih 20 milijuna. E sad bih ja molio da vi pronađete radi onog načela pravednosti koji ja često znam spomenuti još koji milijun, a on bi se uplatio na ime pomoći, odnosno kompenzacije jedinicama lokalne samouprave koje ostvaruju prihode od rudne rente. Dakle, 1.4.2014. godine Vlada je donijela odluku o regulatornoj cijeni plina za kućanstva kada je cijena plina spuštena sa dvije i 20 na kunu i 71 i tada je glavni i jedini distributer za kućanstva HEP. Dakle, 2015. je ta cijena pala sa 1,71 na 1,59 po metru kubnom. Sada ove godine sa 1,59 na 1,27 kuna po metru kubnom. I što je to rezultiralo? To je rezultiralo velikim prihodom u HEP-u i stvaranju dobiti. Vi ste ovdje lijepo iskazali da je HEP ostvario dobit oko 600 milijuna kuna. E sad u toj dobiti se nalazi i ono za što smo mi zakinuti. Ako je razlika u cijeni 1 kn a mi kao lokalna samouprava imamo dva postotna udjela, odnosno tri. Dva postotna ima županija, pet ima država. Znači ja tražim da se svim onim jedinicama lokalne samouprave koje imaju prihod od rudne rente po metru kubnom plina eksploatiranog sa njihovog područja transferira tri lipe, dvije lipe županiji, a država neka odluči za ovih svojih 5 lipa jer i ovako je to otišlo u plus koji se reflektira kroz pozitivno poslovanje HEP-a. Dakle, cijela Hrvatska se grijala povoljnije po regulatornoj cijeni, ali mi, nama je renta obračunata upravo po toj cijeni koja je bila za kunu niža od tržišne u prosjeku. Hvala.
Hvala.
Hvala lijepo. Na sugestiji i komentaru nemam ništa za odgovoriti u ovome prijedlogu taj prijedlog koji ste vi rekli zapravo nije predviđen kao takav. Naravno vaše pravo je da kažete između ostalog imate i mogućnost i putem amandmana predložiti. Uzet ćemo u obzir, ali u ovom trenutku ne mogu vam ništa reći da hoćemo ili nećemo prihvatiti. Hvala.
Uvažena kolegica Ljubica Lukačić, replika broj osam.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, ja evo morala sam se javiti za repliku kako bih izrazila osobito zadovoljstvo što se tiče povećanja osobne invalidnine i doplatka za pomoć i njegu. Vi vjerojatno znate da su to iznosi koji su vrlo mali. Dakle, osobna invalidnina 1250 kuna, a doplatak za pomoć i njegu svega 500 kuna. Ovim što ste povećali ove stavke omogućili ste barem još nekolicini osoba sa invaliditetom da još u ovoj godini ostvare te naknade iz sustava socijalne skrbi. Preraspodjelom sredstava u Zavodu za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom jednako tako omogućili ste da zavod plati uslugu vještacima obzirom da ih nije uspio zaposliti, pa je sa mjesta plaća ta sredstva preraspodijeljena na usluge. Omogućili ste tako da doista zavod od hrpe predmeta koji godinama čekaju uspije riješiti pa vjerojatno i neke od ovih osobnih invalidnina i doplatka za pomoć i njegu. Ja vam u ime svih osoba sa invaliditetom doista najsrdačnije zahvaljujem jer ovo je jedna pomak, jedan korak dalje i predlažem i očekujem, sigurna sam da ćete vi o tome razmišljati, da se ove stavke, dakle osobna invalidnina i doplatak za pomoć i njegu i u sljedećem proračunu ne smanjuju, a jednako tako da vidite postoji li mogućnosti da se one povećaju ne samo u količini nego i u iznosu. Hvala vam lijepo.
Hvala vam.
Evo hvala lijepo na vašem komentaru i svemu kao i u ovom proračunu, tako da ćemo sigurno i u proračunu 2017. o tim elementima i rashodima kako ste i sami rekli ne govorimo i ne radi se o nekim jako visokim iznosima, ali sigurno ćemo voditi računa da se i našim sugrađanima i osobama koji su ne samo socijalno najugroženiji nego naravno i osobe sa posebnim potrebama izađe u susret, odnosno da im se osiguraju adekvatna sredstva.
Hvala. Iduća replika je uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. U svakom slučaju podaci da rastu prihodi, da se smanjuju rashodi su uvijek dobro došli. No, ja bih ovdje izrazio ipak jedno nezadovoljstvo ovim rebalansom proračuna na dvije stavke. Radi se o Hrvatskim cestama i radi se o Fondu zaštite okoliša o čemu je već bilo ovdje govoreno. Zašto? Kada je bio ministar gospodin Hajdaš Dončić on je Županijskim upravama za ceste maznuo 500 milijuna kuna u svojem mandatu. Nakon toga digao kredit, podijelio po stranačkom kaputu 400 milijuna ali ŽUC-evi su ostali bez tih sredstava trajno i danas ne mogu održavati službe. Zimska služba dolazi, ne znamo da li će se uopće uspjeti u svim krajevima dobro održati. Ovdje postoji jedno malo povećanje pomoći ŽUC-evim sufinanciranje ŽUC-eva to je 20 milijuna kuna. Ja znam da je to sada u ovoj godini i nemoguće da se nešto više digne jer ne bi se moglo ni potrošiti, ali vas molim da probate sugerirati kolegi Butkoviću u onom dijelu drugom kada se radi proračun za narednu godinu da se stvarno dobro razmotri stanje ŽUC-eva, stanje nije dobro jer su oni trajno ranjeni. Što se tiče Fonda za zaštitu okoliša, da li je ovo deficit od 757 milijuna u fondu koji je uvijek bio pun ko brod, da li je to određena manipulacija i jedan ružan način rada ministra Zmajlovića u njegovom mandatu? Ja tu tražim, ja znam da vi možda ne možete dati taj odgovor ali ja želim taj odgovor. Tada je sve centralizirano, fond je preuzeo praktički sve poslove, sve je bilo u Zagrebu, zapošljavali su se novi ljudi, sve se je vodilo iz fonda, ukupan trošak. Mene stvarno interesira od kuda Fondu za zaštitu okoliša deficit koji je nastao za vrijeme gospodina Zmajlovića?
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Prvi dio naravno da ću i sa kolegom Butkovićem o toj tematici i on skrbi i vodi brigu o proračunu svih segmenata cestarskog pa tako i Hrvatskih cesta razgovarati. Što se tiče Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost da evo još jedna replika na tu temu. Ponovit ću da dosta neugodna i negativno iznenađenje u odnosu na sve ono ostalo. Dakle fond koji je bio dobrim dijelom u prijašnjim godinama dosta i perjanica i veliki kontributor u ukupnom ostvarenju državnog proračuna sada na ovaj način praktički ide dosta u suprotnom smjeru. Dakle opet ću ponoviti, nije na meni da sudim i mi smo poduzeli sve one stvari koje su poduzete u okviru djelokruga Ministarstva financija, ali govorim opet ponavljam o visokim i iznad mogućnosti preuzetim obvezama koje ove godine nisu izvršavane i naši nekakvi nalazi i neke druge stvari su sugerirale da su neke od tih stvari i svjesno napravljene odnosno nisu namjerno izvršavane te fakture, a sada je to u konačnici sve na stolu i rezultat toga svega je taj deficit od nekih 500 milijuna kuna viši. Mi ćemo ga ponavljam još jedanput uklopiti u opći proračun i iznaći ćemo sredstva da se on kako takav zatvori odnosno da se sve te ugovorom preuzete obveze izvrše i da nemamo nikakav dodatni nazovimo ga tako ako hoćete i sudski i ini epilog u smislu samog fonda. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena kolegica Božica Makar 10. replika.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi ministre Mariću. Evo u izmjenama i dopunama državnog proračuna za 2016. kao i projekciji za 2017. i 2018. unutar Ministarstva znanosti i obrazovanja nije predviđeno 22 milijuna 500 tisuća kuna za preuzimanje obveza za projekte javno privatnog partnerstva u Varaždinskoj i Koprivničko–križevačkoj županiji. Napominjem u proračunu za 2015. godinu ta sredstva su bila osigurana i bila su predviđena u projekciji za 2016. i 2017. Ukratko, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta 2013. godine potpisalo je sporazum o sufinanciranju najma za 32 školska objekta izgrađena po modelu gdje je država preuzela 55% sufinanciranja dok županija sudjeluje sa 35%, a 10% jedinice lokalne samouprave na kojima se ti školski objekti nalaze. Tako sam jučer postavila pitanje premijeru Plenkoviću, da li se sporazumi koje potpisuju ministri Vlade RH moraju poštivati, a on je decidirano odgovorio da, sporazumi se moraju poštivati. Ja vjerujem da je došlo do previda u ovom slučaju i da će ta sredstva biti osigurana. Naime, mi smo pripremili i amandman koji smo uputili u proceduru jer ne moram vam govoriti što taj iznos znači za ove dvije županije i za jedinice lokalne samouprave na njihovom području odnosno za njihove proračune. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice na pitanju i na komentaru. Vrlo ću vam jasno reći i kratko da nije došlo do nikakvog previda. Mi smo sa tom situacijom kao takvi upoznati da imamo s jedne strane određeni sporazum koji je potpisan, a s druge strane nemamo suglasnost Vlade na taj sporazum. Dakle postavlja se jedno pitanje da li je taj sporazum kao takav uopće i smio i trebao biti potpisan. Dakle temeljem toga i resorno ministarstvo je reagiralo i reklo da nema temelja za takvo nešto. Tako da o toj tematici sigurno i u okviru ovoga rebalansa možemo raspravljati, a siguran sam da neće završiti samo na tome. Ali opet ponavljam, dakle sporazum je nešto što ćemo sigurno nastojati ispoštovati bilo koji sporazum, ali on mora imati svoju punu pravnu utemeljenost. Ovaj po svemu sudeći zapravo i nema. Hvala.
Hvala. Replika broj 11 uvaženi kolega Nenad Stazić.
Ministre kažete da se povećava deficit Hrvatskih voda i tu ste upravu za 171 milijun kuna, ali mislim da ste vi to posve krivo predvidjeli. Vi ste taj deficit trebali predvidjeti u najmanjem ruku 10 puta većim i to zbog kadrovskih rješenja koje se tamo spremaju. Naime, upravno vijeće Hrvatskih voda na čijem čelu je MOST-ov ministar Slaven Dobrović drastično je izmijenilo statut i snizilo kriterije za izbor zamjenika ravnatelja. Jedne današnje novine pišu da se to radi zbog toga da bi se tamo mogao dovesti kum predsjednika Sabora Bože Petrova iz Metkovića naravno i kažu da se radi o izvjesnom Mariu Bukmiru za kojeg vjerojatno nitko nikada nije čuo izvan Metkovića. Do sada je naime za to mjesto bilo potrebna VSS i pet godina iskustva na rukovodećim funkcijama. S obzirom da to ovaj gospodin nema uvedeni su novi kriteriji. uvedeni su novi kriteriji. Kažu da to može biti čovjek bez diplome, bez 5 godina radnog iskustva na rukovodećim funkcijama ali da posjeduje posebne vještine poput organizacije i koordinacije za donošenje odluka za koje je ovlašten. Nastranu ovakva nepismena formulacija. Ali da netko može ovo propisati kao kriterije spada u bezobrazluke prve vrste. I da će takav čovjek biti drugi čovjek ustanove koja raspolaže sa 3 milijarde kuna. To je očito novi prilog MOST-a, to je jedno jamstvo o stručnim ljudima u državnim tvrtkama, a protiv političkog kadroviranja zbog čega kritiziraju sve druge stranke. Glavni motiv se i ne skriva, da se proširi krug osoba koje mogu biti imenovane zamjenikom generalnog direktora. Ovaj statut mora ići na potvrdu Vlade. Vas ministre pitam, kada on dođe na potvrdu Vlade hoćete li vi glasati za ovakav sramotan statut Hrvatskih voda.
Hvala vam. Odgovor na repliku, uvaženi ministar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, možda samo jedna mala korekcija na početku, dakle proračun Hrvatskih voda u jednakom obujmu ili u vrlo sličnom obujmu povećava prihode ili rashode ali njihov ukupni planirani financijski rezultat sa originalno planiranih 27 milijuna kuna suficita ide na 117 milijuna suficita. Dakle malo se čak i poboljšava. Ovaj drugi dio zaista ne mogu komentirati niti sam upoznat sa ikakvim detaljima, ovo o čemu vi govorite. Kao Vlada mislim i da na današnjoj sjednici i ja sam odsutan s nje jer sam ovdje u Hrvatskom saboru, biti će sigurno određenih mjera odnosno aktivnosti po pitanju državnih poduzeća odnosno poduzeća u većinskom državnom vlasništvu. I postulati i sigurno namjere s kojima ćemo se voditi je prije svega profesionalizacija i depolitizacija, u konačnici bolji i efikasniji rezultati tih državnih poduzeća. Konkretni primjer Hrvatskih voda zaista osobno ne znam, mogu provjeriti evo temeljem ovoga svega što ste vi rekli. Hvala lijepo.
Hvala. Iduća replika je uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, mene u ovom izvješću o rebalansu proračuna posebno zanima prihodovna strana koja je bolja i kako ste sami rekli porezni prihodi se povećavaju preko 2 milijarde kuna i to je dobro, to je posljedica gospodarskih trendova koji su pozitivni 2015., 2016. Ali ono šta mene zabrinjava a pogotovo u svjetlu reformi odnosno preraspodjela poreznih koje ste najavili proteklih tjedana o kojima ćemo raspravljati sljedeći tjedan da u biti ona vaša izjava da tih 2 milijarde kuna što više ostaje građanima ide na teret proračuna. Ono uvijek ide na teret proračuna ali ste zanemarili da već 2 milijarde kuna ćete rebalansirati ove godine, odnosno imati više prihoda. Sa te strane ne ide ništa de facto na teret proračuna kakav je bio planiran u 2016. nego su bolji rezultati poduzetnika ove godine. I sa te strane postojao je prostor i ja sam i dalje uvjeren da nema apsolutno nikakve potrebe za povećanjem PDV-a u turizmu na 25%. I pozivamo odavde i sve ugostitelje u RH da se organiziraju i dođu sljedeći tjedan pred Hrvatski sabor da kažu svoje mišljenje i sve turističke radnike jer ta reforma, ta preraspodjela će smanjiti 10 tisuća radnih mjesta u turizmu, da se organiziraju i da dođu pred Hrvatski sabor i kažu šta misle. Sa druge strane pozivam i honorarce, autorske honorarce kojih je 55 tisuća u RH koje godišnje koštaju 200 do 250 milijuna kuna po ovoj kalkulaciji kako će plaćati novi porez odnosno doprinos zdravstveni, da, da, izračunajte pa ćete vidjeti, 200, 250 milijuna kuna, 55 tisuća ljudi u koje se hvalimo, za koje se zalažemo, koji su na neki način oni koji stvaraju najveću dodanu vrijednost a nisu bogataši [[Upadica Jandroković: Hvala.]] A vi ste gurnuli, [[Upadica Jandroković: Kolega Maras, hvala vam lijepo.]] u prvi plan ste gurnuli Severinu a zanemarili ste 50 tisuća ljudi koji …/Govornik je isključen pa naknadno uključen./… … mjesečne prihode. Evo, hvala vam lijepo.
Ja bih vas molio da poštujete proceduru. Ja bih vas molio da se držite reda, vidjeli ste vrijeme, namjerno radite problem zato što mislite da ćete na taj način završiti u medijima. Molim vas da se držite reda. Izvolite Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, što se tiče ovog prvog dijela, mislim tu uvijek možemo diskutirati i debatirati na ovaj ili način. I dalje vrlo jasno i odgovorno tvrdim, dakle porezna reforma kako smo ju prošli tjedan predstavili i s kojom idemo sljedeći tjedan ovdje u drugo čitanje, dakle ukupno teži, taj iznos koji ste i vi rekli, neto efekt, nekih 2 milijarde kuna, njega dovoditi u svezu sa ovim rebalansom mislim da nije baš tako ni u konačnici jednostavno ali ipak govorimo o proračunu 2017. Proračun 2017. je neka nova priča koja će uzimati u obzir elemente iz proračuna 2016. ali naravno i neke druge stvari jer i 2017. godine možete očekivati da ćemo recimo predvidjeti indeksaciju mirovina pa će biti po samom dijelu automatizma, povećanje rashoda za to, naša participacija u EU fondove, naše sufinanciranje europskih fondova i da sada ne nabrajam strpjeti ćemo se svi skupa još par dana kada vidimo detalje samoga tog proračuna. Tako da mislim da tu baš dovoditi to sve u svezu na način koji ste vi rekli nije baš skroz točno ali naravno imate pravo i sigurno da sam spreman i otvoren na tu diskusiju. Što se tiče ovog drugog elementa kojeg ste spominjali, naravno i vaše je legitimno pravo da svakako i podržite i pozovete na određeno iskazivanje nezadovoljstva. O ugostiteljstvu mislim da smo dosta govorili u Hrvatskom saboru, nikada dovoljno, pa treba i to dalje spomenuti. Mislim da ne možemo poistovjetiti cjelokupni sektor turizma samo sa segmentom ugostiteljstva. Mi smatramo da vraćamo određene stvari koje su možda imale dobru namjeru ali nisu polučile te efekte koje su trebale. A s druge strane ovaj element što se tiče autorskih honorara, dozvolite ipak da kažem još jedanput uz sve ove brojke o kojima vi govorite, dakle mi dovodimo element porezne pravednosti ako hoćete u konačnici ekonomske i socijalne. Jer danas u ovom trenutku na kategoriju drugog dohotka postoji određeni broj hrvatskih građana koji plaća sva davanja, a isto tako postoji dio hrvatskih građana koji ne plaća ni mirovinsko ni zdravstveno na to.
Hvala. Prije nego što idemo na 13 repliku imamo povredu Poslovnika uvaženi potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre vi ste povrijedili Poslovnik vjerojatno nehotice jer ste dali za pravo uvaženom zastupniku Marasu da poziva ljude na građanski neposluh. To nije prihvatljivo i nemoguće je da saborski zastupnik poziva ljude na cestu da na taj način cesta određuje politiku. Mi smo izabrani od naravno da ovdje donosimo zakone i da upravljamo državom zajedno sa Vladom i sa predsjednicom a ne da manipuliramo cestom, da manipuliramo ljudima, skupinama ljudi, da ih pozivamo na to da izađu na cestu ne zna itd. Prema tome, čini mi se da je to nešto što apsolutno vrijeđa Poslovnik i ne bi se smjelo prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. Ja procjenjujem da ministar Marić nije prekršio Poslovnik. Hvala lijepo. U međuvremenu se javio i uvaženi kolega Maras sa istim razlogom.
Hvala lijepo. Gospodin Reiner u svom neakademskom stilu i zbilja se čudim da akademik može raspravljati na ovaj način. Prvo nije naveo ni koji članak je povrijeđen, ja navodim to je 236. I za razliku od gospodina Reinera koji se ne ponaša kao akademik ja ne pozivam ljude kao šta je on pozivao da demonstriraju i podržavao tamo gdje nije mjesto da iskažu svoje nezadovoljstvo. Vi ste gospodine Reiner obilazili šatore, jel tako? I sada ćete vi meni dijeliti lekcije a ja sam pozvao ljude na ono di je Vlada definirala da iskažu svoje nezadovoljstvo a to je Markov trg. Gospodine Reiner, više vas neću zvati akademiče Reiner jer se ne ponašate kao hrvatski akademik.
Dobro, molim vas da se ne vrijeđamo to je prva stvar. Možemo razmjenjivati mišljenja, ali da ne idemo na osobne uvrede. Nije prekršen Poslovnik ni od strane akademika Reinera, ali evo imamo još sad jednu povredu Poslovnika ponovno.
Pa uvaženi gospodine potpredsjedniče Sabora kolega Maras napravo ne govori istinu. Ali to nije jedanput, nije prvi put ovdje, on naprosto ne govori istinu i povrijedio je time naravno članak koji govori o tome kada smije govoriti se neistina, a kad se ne smije govoriti neistina. Prema tome, on bi trebao biti opomenut ali evo ga.
Moja praksa nije da opominjem zastupnike do trenutka dok smatram da nisu prevršili mjeru. Ovdje se radi o razmjeni po mojem mišljenju različitih mišljenja koja su na trenutku korektna, na trenutke nekorektna ali vratimo se radije raspravi. Iduća replika je uvaženi kolega Mihael Zmajlović.
Samo malo. Gospodine potpredsjedniče tražio sam povredu Poslovnika.
Nisam vidio da ste.
Tražio sam.
Samo malo. Nisam vidio da ste tražili ali ja bi vas zamolio … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Vi imate pravo dobiti povredu Poslovnika, ali ja bi vas molio ovo sad pretvaramo u jednu potpuno nepotrebnu raspravu bez ikakvog stvarnog smisla, nego se radi o prepucavanju dvoje zastupnika.
Dobro dopustite mi onda da iskoristim svoje pravo.
Hoću, pustit ću vas ali vas molim da se vratimo raspravi koja zaista zanima građane. Izvolite.
Ja vas opet podsjećam da je povrijeđen članak 236. Gospodin Reiner opet nije napomenuo koji članak je prekršen što je čudno za nekoga ko je bio godinu dana predsjednik Sabora da jednostavno nije usvojio elementarna pravila vođenja sjednice i da to ne zna. I molim vas da opomenete nekoga kada ne zna elementarno Poslovnik da se javi za povredu Poslovnika jer to nema nikakvog smisla. Znači gospodin Reiner je dva puta za redom krivo iskoristio institut povrede Poslovnika. Ja kažem problem njegov je što se vrlo subjektivno ponaša, nedemokratski i neakademski.
Jeste zadovoljni?
S čime sam zadovoljan?
Što sam vam dao priliku da ovo kažete?
A zašto bi ja trebao biti zadovoljan s nečim što je normalno?
Pitam vas, jeste zadovoljni?
Jeste vi zadovoljni?
Jesam. Hvala vam lijepo.
Ok, hvala vama.
Prelazimo dalje na raspravu. Uvaženi kolega Mihael Zmajlović.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvaženi ministre dvije stvari su, dakle jedna stvar sa kojom se slažem s vama u vašem izlaganju i rekli ste da ste negativno iznenađeni sa rezultatom Fonda za zaštitu okoliša. S time se slažem. Isto tako sam ja negativno iznenađen. Ali ste izjavili da je fond nekad davno bila perjanica, rekli ste perjanica i da je bio značajan kontributor fondu itd. Dakle s time se ne slažem jer je fond bio u razdoblju dakle prije mandata Vlade Zorana Milanovića na realizaciji plana 30 do 40%, ostvarivao je viškove ali to je značilo da nije realizirao projekte i programe i da novac nije završavao tamo di je trebao završiti, dakle namjenski utrošen. Negativno sam iznenađen znate zašto? Zato što je rezultat ovog deficita kojeg zapravo vi samo knjižite, dakle vi ste zapravo evidentirali ono što se dogodilo i meni je jasno da ne možete biti upoznati sa svim aspektima poslovanja fonda ali značajan uzrok ovakvog rezultata je loše upravljanje fondom. Dakle ima obaveza koje su dospjele iz prethodnih razdoblja, one se dominantno odnose na energetsku obnovu obiteljskih kuća koji je bio odlična projekt gdje su građani odlično reagirali, gdje su dospjele obveze u ovoj godini ali to je samo jedan dio problema, stotinjak milijuna a di je ostatak do 700 milijuna kuna? A ja ću vama reći gdje. Imate kolaps sustava gospodarenja otpadom, posebnih kategorija otpada. Mi smo reducirali prihode fonda kako bismo rasteretili gospodarstvo, dakle smanjili parafiskalne namete za prosječno godišnje oko 300 milijuna kuna. Ali ste nastavili voziti po starom. Rashodi vam idu po starom, jer se zaustavila transformacija fonda gdje je bilo planirano da posebne kategorije otpada idu [[Upadica Jandroković: Hvala vam.]] prepuštaju se tržištu i da se troškovi ponekad smanjuju [[Upadica Jandroković: Hvala vam kolega Zmajlović.]] I ovo je jedan slobodan pad i raspad sustava Fonda za zaštitu okoliša. I ukoliko se nešto ne poduzme u sljedećoj godini će biti isto. Hvala lijepo.
Ja bih vas molio da završite. Pa dajte se držite reda! Ako imamo dvije minute i ako vam pustim 10 sekundi, pa onda vas molim da se držite reda [[Upadica Zmajlović: A dobro, nekima ste dali 2 minute da pričaju, pa onda 15 sekunde neće nikom.]] Ne nije nervoza, nego ja vas molim i stvarno korektno puštam uvijek preko koju sekundu, ali vidim da neki ignoriraju tu moju dobru volju i nastoje je zloupotrijebiti. I zato vas molim da to ne činite. Odgovor na repliku, kolega Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ovo što sam rekao vezano za prijašnje godine mislim možemo reći da je sigurno financijski rezultat bio kud i kamo bolji od ovoga, jer ovo je ipak najveći deficit koji ja osobno pamtim iz perspektive fonda. Kako god bilo, dakle moramo reći i opet ponoviti, dakle ovo je ipak uz sve ove probleme o kojima ste vi rekli odnosno izazove sa kojima se susreće, ja bih rekao ne samo fond, nego cjelokupni sustav upravljanja zaštitom okoliša općenito, energetska učinkovitost i svi segmenti vezani. Ipak je zapravo zbog tih obveza iz prošlosti koje nisu bile izvršavane. I sve ono što je zapravo i utvrđeno u konačnici u fondu i koje je zapravo dovelo do toga sigurno ukazuje na određene probleme i u upravljanju, ali u konačnici i činjenica da su se opet ponavljam neke od tih obveza svjesno neizvršavale i zapravo narušile određenu financijsku, ali i reputacijsku snagu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Ponavljam po treći put, dakle ovo ćemo uspjeti sanirati financijski što se tiče 2016. godine. Ali mislim da cijeli fond i upravljanje i svi oni koji su zaduženi uključujući naravno i resornog ministra imaju jedan ozbiljan posao da se tu stvari očito moraju dovesti u red i između ostalog da ne dolazimo više u ovakvu situaciju kao što je 2016. Hvala.
Hvala vam lijepa uvaženi gospodine ministre. Prelazimo sada na raspravu po klubovima. U stvari ne, sada imamo mogućnost da govore predsjednici odbora s obzirom da još nismo uopće s time započeli. Dakle imamo Odbor za zakonodavstvo, uvaženi kolega Bošnjaković. Ništa. Kolegica Grozdana Perić, predsjednica Odbora za financije i državni proračun. Darinko Kosor, predsjednik Odbora za gospodarstvo. I uvaženi kolega Furio Radin, predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Nitko od njih se neće javiti za riječ. Dakle, prelazimo na raspravu po klubovima zastupnika. Prvi je Klub zastupnika SDP-a i uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicom. Evo danas se pred nama nalazi rebalans proračuna za 2016. godinu. Kolega Marić je zapravo uvodno i rekao o makro ekonomskim pokazateljima nešto, međutim ja ću vrlo kratko reći otprilike naše stajalište kako izgleda projekcija i šta se zapravo događalo u gospodarstvu. Jučer smo vidjeli na taj način da se uvijek voli reći evo mi smo došli 2016. godine na vlast i odjednom je sve eksplodiralo, sve raste, sve je dobro, sve je pozitivno ovo što je bilo od prije zapravo ništa ne valja. Jednostavno cjelokupna ali i gospodarstvo tako ne djeluje, gospodarstvo tako ne djeluje. I zapravo i u ovim pokazateljima gdje se vidi da je gospodarski rast od 2,7% koji je i samu Vladu iznenadio kada je bila oko 2%, koji su projicirali vrlo snažno govore koje komponente gospodarstvo vuku i na koji način se zapravo bivša Vlada Zorana Milanovića djelovala na određene komponente gospodarstva da su promijenile određene trendove. Govorim o izvozu roba i usluga koja je rasla 5,4%. 5,4% raste izvoz roba i usluga. Zbog čega? Jedan od glavnih razloga je također i restrukturiranje gospodarstva koje se dogodilo i restrukturiranje brodogradilišta. Znamo da najveći dio brodogradilišta 2011. godine nisu bile apsolutno ni jedan navoz nije bio, ni jedan brod nije bio isporučen i da su bili svi pred stečajem i znamo na koji način i taj trošak restrukturiranja brodogradilišta je zapravo bio uvučen u proračun 2011. godine i tada je onaj deficit famozni bio zapravo u najvećem dijelu iznosio oko 25 milijardi kuna, ali je tada to bio trošak restrukturiranja jednog dijela gospodarstva da bi vam u konačnici ta brodogradilišta, brodograđevna industrija i dale određene pozitivne efekte u 2016. i 2017. godini kada su navozi puni, kada su brodovi rade od Uljanika. A tada ga je Vlada podržavala jamstvima. Tada je Vlada podržavala jamstvima Uljanik i danas Uljanik ima ugovorene poslove od preko 10 milijardi eura ima ugovorene poslove. Međutim, to nije tad bilo lako tako preko noći napraviti, jer 2011. godine, a znamo da su i neka brodogradilišta otišla u stečaj kao što je Kraljevica vidimo i bio je problem i u Brodosplitu itd. Ali to je bio teret restrukturiranja gospodarstva. Bez restrukturiranja gospodarstva na takav jedan način danas ne bi mogli imati ovakve rezultate, danas jednostavno ne bi mogli imat rezultate, a znamo koliki je utjecaj brodograđevne industrije, koliki je utjecaj u izvozu roba i usluga, a također i onaj dio što smo i poticali pogotovo turizam kroz HBOR, a zato je bitno zato što i HBOR preko, oko milijardu i pol kuna je dokapitaliziran u vrijeme Vlade Zorana Milanovića i zato je zapravo HBOR dao puno veći poticaj izvozu i roba i usluga nego što su to radile banke. Jer i sami znamo da banke jednostavno su imali sve limite zatvorene, jednostavno nisu mogli financirati više gospodarstvo. I to je bio veliki problem na koji način poticati izvoz roba i usluga i ovaj izvoz roba i usluga ne dolazi sam tako po sebi. Također kad govorimo o drugoj komponenti potrošnje kućanstva, ovdje govorim o 3,1%. Također znamo da vrlo veliki udio kućanstva je bio opterećen privatnim dugovima i da dugo vremena nije rastao dohodak. I još se dobro sjećam u 2011. godini uvođenja kriznog poreza 3 milijarde kuna koji je također suspregnuo, ušao u proračun, a nije uspio zatvoriti tada minus, tada u proračunu nego se jednostavno promjenama porezne politike i zato sam ovdje i više puta podržao bez obzira što se nalazim u suprotnome klubu sam podržao određene promjene u smanjivanju oporezivanja poreza na dohodak. Također bruto investicije rastu 5,4%. Vrlo, vrlo bitne pogotovo zato što građevinarstvo je kao što je i sam ministar rekao, dugo, dugo godina je bilo na koljenima. A oni drže 70% ukupnih svih investicija u gospodarstvu su vam i građevinarstvu. I kada jednostavno padaju zato što su bili prekapacitirani svi objekti znamo prigrađenost određenih dijelova privatnih investicija, jednostavno se taj kotač treba odmotati, trebao se restrukturirati određene kompanije i on je davao određeni pomak. Znači tako da su sve ove komponente ne mogu doći tako preko noći moraju doći. Jednostavno strpljenje je nekad možda i od građana bilo u tome trenutku vrlo kratko, međutim vrlo je bitno reći da su određeni pomaci nisu napravljeni slučajno nisu napravljeni samo dolaskom određenih ljudi na vlast jel kada bi tako bilo onda bi vrlo jednostavno bili vraćati određeni gospodarski rast, pogotovo ako znamo da najveći dio u 2016. godini ovo je bila tehnička vlada, pogotovo prva tri mjeseca jel smo imali privremeno financiranje onda je u 6. mjesecu pala vlada, znači ponovo imate tehničku vladu. Znači najveći dio ove godine zapravo je bila tehnička vlada. Često se tako dobro znam i u novinama je bilo pisalo pa kada nam tako dobro ide pa dajmo mi ne idemo na prijevremene izbore za vladu nego idemo prijevremene izbore za tehničku vladu ako nam tako to dobro ide. Znači nisu samo i nemogući su učinci preko noći. Vrlo kratko ću vezano i ovdje je jučer također bilo određenih rasprava i napada kako bivša vlada nije koristila dobro EU fondove, ali evo vidimo danas 9,7 milijardi je kao planirano, 1,3 milijardu neiskorištenih EU fondova i to sada na 8,4 milijarde i onda govorimo, a čuli smo od državnog tajnika na Odboru za proračun i financije da je do 10. mjeseca iskorišteno 6 milijardi kuna. I onda ja jučer pokušavam ovdje reći da to nije stvar politika hoće li SDP-ova ili HDZ-ova govorimo o sustavu. Kada sam pokušao jučer ovdje govoriti da li su kapaciteti našeg sustava dovoljni da mogu izvršiti apsorpciju fondova, pa sam zapravo ovdje dobio negativan komentar da to eto politika radi, a upravo u stajalištu Povjerenstva za fiskalnu politiku kojoj predsjedava kolegica iz HDZ-a upravo to piše da su smanjenja rashoda iz izvora koji se financiraju iz proračuna EU ukazuju na slabosti u sustavu. Znači ono što ja jučer također govorim, a kolege iz HDZ-a kažu evo nije to istina itd. znači govorimo o sustavu i taj dio i nije bio pripremljen za sve te novce koje možemo povući iz EU. Tako da kada govorim, a ovdje ja se nadam da će se kolega Lovrivnović na to dovezati mislim da je to tako prošlo ovdje ispod radara, a vidimo umirovljenicima i utjecaj deflacije na ekonomiju, strašan utjecaj deflacije na ekonomiju i nedjelovanje monetarne politike. I sada ovaj primjer umirovljenicima nek čuju znači isključivo zbog neefikasnog djelovanja monetarne politike oni neće osjetiti u ovome gospodarskom rastu od 3% neće osjetiti ništa, upravo zato što ih ovo ne djelovanje monetarne politike oni neće kroz svoju indeksaciju mirovina dobiti određeni dio dohotka na svoje mirovine, neće dobiti dio povećanja mirovina isključivo zato što monetarna vlast nije bila zajedno sa fiskalnom vlašću i to su veliki problemi. Ili ćemo ovdje mijenjati formulu ili ćemo natjerati HNB da radi onako kako bi trebala da se osjete efekte u tom dijelu ugrađeno. Tako da se nadam da se sada vidi kakvi su djelovanje monetarne politike, nije to bezveze samo ovdje bilo dogovora koji je pravi učinak deflacije na ovaj dio. Evo ja bih samo još toliko i možda, možda ovdje u tom dijelu preporuka da se dokapitalizira HBOR jel ovaj dio izvoza roba i usluga neće ispuhat će se ukoliko ne bude dokapitaliziran HBOR sa dodatnom milijardom eura u četverogodišnjem razdoblju, ne kažem da mora biti u godinu dana, kako bi mogli dati dodatni poticaj ovome izvozu roba i usluga. Evo ja ću pola pa će kolega Mirando nastaviti. Hvala.
Nastavit će uvaženi zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Pred nama je proračun u kojem je iskazan suficit i moram iskazati nezadovoljstvo sa time da nije u proračunu povećana jedna stavka koja je vrlo važna, a važna je za mlade ljude, važna je Hrvatsku, važna je za demografiju, a to je stavka koja je vezana uz aktivne mjere politike zapošljavanja. Ona mjera koja je pokazala da mladim ljudima Hrvatska može pružiti šansu da im može dati godinu dana radnog iskustva da se mogu zaposliti u Hrvatskoj i ta stavka je ostala ista kao u proračunu 2016. Upozoravali smo da na stavkama u proračunu koje su vezane za stručno osposobljavanje da su sredstva smanjena za 50% i da neće biti dosta sredstava za sve mlade ljude u Hrvatskoj da dobiju šansu da dobiju zaposlenje u Hrvatskoj. I to se desilo u lipnju 2016. jer su obustavljene mjere stručnog osposobljavanja i do sada je preko tri tisuće mladih ljudi na čekanju, na stand byu. Možda su neki od njih već otišli u Irsku, otišli u Njemačku i dalje jer nemaju ni tu perspektivu koju su imali kroz Zavod za zapošljavanje. Tako da mi je žao što nije povećana ta stavka da se nije vratila na onu razinu koja je bila u proračunu za 2015. godinu negdje otprilike oko 560 milijuna kuna. S druge strane ni mjere koje su vezane uz Europski socijalni fond gdje se obećavalo kada smo raspravljali o proračunu da će biti kompenzacija nedostatka sredstava u proračunu kroz Europski socijalni fond se pokazalo neučinkovito. U samom operativnom programu učinkoviti ljudski potencijali je smanjenje za preko 70 milijuna kuna to znači da nismo uspjeli iskoristiti sva raspoloživa sredstva koja su nam bila ove godine na raspolaganju. Ono što također se vidi iz ovog proračuna je da na stavci plaća je status quo, negdje imamo nešto malo povišenje, usklađenja, a na većini stavki u svim ministarstvima je smanjenje plaća i odnosno plaće ostaju iste onakve kakve jesu. Međutim ono što ne vidi se nigdje od kuda ćete isplatiti božićnicu. Kolektivni ugovori za javne službe i državne službenike i namještenike vrlo jasno ukazuju da ove godine treba isplatiti božićnicu. Ona je otprilike oko 400 milijuna kuna za cijelu državu, to se u ovom rebalansu proračuna ne vidi, a malo je vjerojatno da će uspjeti sa sindikatima dogovoriti da se odgodi isplata Božićnice jer kolektivni ugovor za javne službe ističe sada sredinom 12., pregovori nisu još ni započeti a ugovor za državne službenike i namještenike je produžen na godinu dana gdje jasno također stoji da je u 12. mjesecu potrebno isplatiti božićnicu. To je ono što ova Vlada nije, prekratko je jer nije uspjela pokrenuti pregovore ali godinu dana Vlada MOST-a i HDZ-a je mogla ispregovarati sa sindikatima nove kolektivne ugovore, također je mogla ispregovarati i onaj famozni sporazum o dodatku na osnovicu gdje je sada Vlada, morati će povlačiti određene poteze da bi se taj sporazum i riješio. U samom proračunu ne vidimo nigdje da su sredstva koja su sredstva za aktivne mjere politike i zapošljavanja preraspodijeljene možda na neke druge stavke, međutim sasvim je jasno da se u proračunu nije vodilo računa za mlade ljude i za aktivne mjere politike zapošljavanja. Isplata dječjeg dohotka u samom obrazloženju se hvalimo s time da je eto smanjeno za 10 milijuna kuna, ja to ne bih se hvalio nego to je kritika svih nas jer Hrvatska očito stari, u Hrvatskoj se rađa manje djece i hvaliti se da je to ušteda je nešto što graniči sa licemjerjem i mislim da to nije trebalo stajati u obrazloženju samog rebalansa proračuna. I da kažemo nekoliko riječi o mirovinama. U vrijeme krize mirovine smo održali koliko smo mogli održati na razini otprilike oko 40% prosječne plaće. Međutim, kriza je prošla i očito da mehanizam usklađenja koji smo imali, koji je relativno dobro držao vodu u vrijeme krize je nešto što bi trebalo sada početi mijenjati. I mehanizam usklađenja u većini zemalja je vezan uz samu prosječnu plaću, odnosno u Hrvatskoj sada konačno imamo medijan plaće s kojom možemo točno odrediti koja je plaća realna, srednja plaća u RH tako da bi trebalo razmišljati o promjeni samog Zakona o mirovinskom osiguranju i o usklađenju mirovina sa medijanom plaće u RH. Međutim, koliko vidim danas na Vladi se umjesto toga deblokiraju one najviše mirovine od 3,5 tisuće i 5 tisuća kuna, dakle mirovine koje nisu vezane uz rad, nisu vezane uz doprinose na radu nego su vezane uz odluke Vlada, zakona, Sabora, gdje smo rekli bez obzira gdje vi radili, što radili, koliko godina radili imate pravo na mirovinu. Također vidim na današnjoj sjednici Vlade da se ukida razdvajanje mirovina gdje smo jasno pokazali koliki dio mirovina otpada na mirovine koje su mirovine zaslužene zakonima koji su doneseni ovdje u Saboru a koliko imamo mirovina koje su zaslužene radom i doprinosima koji se isplaćuju i na temelju čega imamo mirovine. Stoga je to jedan korak natrag u rebalansu, nije ispoštovano ono što bi trebalo biti ispoštovano da mladi ljudi imaju šansu u Hrvatskoj da ostanu u Hrvatskoj. I klub SDP-a će biti protiv rebalansa proračuna. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo više replika. Prvo na izlaganje uvaženog zastupnika Borisa Lalovca. Prvi se javio za repliku poštovani zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani saborniče Lalovac, u vašim izjavama bilo je malo, dotakli ste se voda i vodnog gospodarstva, iz vaše stranke isto tako pa me zanima, vode su u velikom udjelu u proračunu, imaju vode. Međutim, u zadnje vrijeme kada … [[Govornik se ne razumije.]] u vodama je mene osobno začudilo i neke stvari sam isto doznao, upravo je to govorio i gospodin Stazić. Nije mi jasno da ljudi koji rade po 20 godina u Vodama dobivaju otkaz da bi nekakav Bukmir iz Metkovića kadrovirao i došao i bez stručnih sprema i određene ljude maknuo iz toga, iz tih voda. Pa me zanima da li bi vi kao ministar financija, to upućujem i Mariću, da li bi vi takve ljude koji su 20 godina pošteno radili u vodama dobiva otkaz čovjek koji nikakav krimen nije napravio u vodama da bi se namjestilo nekim određenim ljudima mjesto i da bi se moglo manipulirati vjerojatno danas, sutra i nepošteno raditi u vodama. Hvala vam.
Hvala. Ova replika baš nije imala veze sa temom ali odgovoriti će uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, pa da, danas smo i prvi put čuli da se na takav način misli kadrovirati u javnim poduzećima, dugo vremena se zapravo govorilo, odnosno čak smo imali obvezu prema Europskoj komisiji, vrlo dobro se sjećam, gdje su vrlo jasno rekli da sve uprave i na taj način ne da moraju biti javni natječaj nego korištene headhunting agencije, znači to je naša bila obveza prema Europskoj komisiji. Znači i to je u papirima i poslano u dokumentu vezano za europski semestar. I sada me zanima da li će Vlada prekršiti ono što je poslala Europskoj komisiji i rekla na koji način će se birati uprave i nadzorni odbori tih javnih poduzeća ili će ovo sada napraviti prije nego što komisija a vrlo interesantno će biti kakav će biti odgovor Vlade, znači jedno šaljemo Briselu a drugo radimo po terenu.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog Josipa Borića na isto poštovanoga zastupnika Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, ja ću vas zamoliti da upotrijebite sav svoj utjecaj da malo smirite tu nervozu u vašem klubu. Jer vidljivo je da ste dosta nervozni. A sad o onome što ste govorili. Očekivao sam od vas jednu usporedbu. Znači u 2016. 3. mjesec donijeli smo ovaj proračun u ime kluba tada je govorio vaš sadašnji predsjednik kluba u odsustvu gospodin Milanović i on je tada rekao slijedeće o tom proračunu, ja ću vam iz fonograma iščitati samo ono najvažnije. Znači ne vidim financijsku konsolidaciju, smanjujete prihode tj. potpore za učenički prijevoz, neće biti dosta za trajekte linije, nema novaca za dječji doplatak, proračun je najštetniji za najranjivije skupine. Gdje su vam novci za željeznicu? I onda se zaključilo ovaj proračun tada kad ste govorili za 2016. je loš jer liči na onaj SDP-ov iz 2015. godine ako se dobro sjećamo svi. Znači sad sam očekivao vašu usporedbu da vidimo da li smo ispunili ta očekivanja, da li je sve ovo prošlo loše ili se nije ispunilo ništa od toga. A vi ste otišli u 2011. brodogradnja, ovo ono i temeljno zaključak ništa, nešto je dobro, nešto nije ali nećemo to podržati. Ja zaista ne vidim da kad nešto dobro ide da vi budete protiv toga. Znači protiv ste porezne reforme jer rastereti građane u troškovima, jer će rasteretiti gospodarstvenike, protiv ste proračuna jer ima sve pozitivne brojke i jednostavno osjećam da iz sebe izvlačite sve ono što je loše, ono najgore, one najgore porive čisto zato jer ste nešto valjda ili nervozni ili ljuti ili ne shvaćeni a ustvari gubite onu ozbiljnost kao oporbe stranka koju bi trebali pokazati da vas ljudi shvate, da ima pozitivnih stvari koje treba nagraditi. Barem od vas to očekujem jer vi ste bili ipak ministar financija i jako dobro znate bez obzira na to što je bila tehnička Vlada da je ministar ostao isti tokom cijele godine i da ministarstvo nije ni u jednom trenutku bilo zatvoreno. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Samo mir i dobro.
U tom duhu ćemo nastaviti sa replikama. Nadam se na izlaganje uvaženog zastupnika Miranda Mrsića. I prva se javila poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Pa kolega Mrsić u pravu ste da je naprosto nevjerodostojno smanjivati odnosno ne podizati sredstva namijenjena za politike aktivnog zapošljavanja mladih. Vidjeli smo i kod one neuspješne eksperimentalne Vlade stav prema mladim ljudima gdje se zapravo dogodilo to da se osobama iznad 29 godina ukinulo pravo na stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa. A za one mlade ljude do 29 godina života u kojoj su osobe koje su dulje od 6 ili 12 mjeseci u evidenciji Zavoda za zapošljavanje došli do toga da mladi su čekali i čekaju više od 120 dana na odobrenje zahtjeva za početak rada na stručnom osposobljavanju. Vidite kako recimo u predizbornoj kampanji je i predsjednici RH ali i onoj prethodnoj Vladi, pa i ovoj Vladi bila su puna usta mladih, a kada su došli na pravi test proračunskog izdvajanja kojim su trebali pokazati zaista da ozbiljno misle o populacijskoj politici s jedne strane a s druge strane o politici zadržavanja mladih u RH su se odlučili na ukidanje onih pa ja ću reći jedinih progresivnih mjera za zapošljavanje mladih ljudi u RH i odlučili su se ukinuti i te progresivne mjere, smanjiti prava i na taj način potaknuti ne ostanak mladih u Hrvatskoj nego njihov odlazak u Irsku i u neke druge europske zemlje. Tragično. Da nije smiješno bilo bi tužno.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Da kolegice Glasovac, da točno je. Ove mjere su pokazale učinkovitost, mjere su pokazale da mladi ljudi mogu dobiti šansu da ostanu u Hrvatskoj i Vlada MOST-a i HDZ-a je sve napravila da tu šansu dokine i da tu šansu uništi. Upozoravali smo da neće biti dovoljno novaca, upozoravali smo da mladim ljudima treba omogućiti da steknu godinu dana radnog iskustva no Vlada HDZ-a i MOST-a je odlučila da mladi ljudi ne mogu i ne trebaju imati šansu za zaposlenje u Hrvatskoj. Pa onaj koji ima 25 i jedan dan ne može ući u ovu mjeru jer je EU u kriterijima je 25 godina, onaj koji ima i jedan dan radnog staža ne može ući u ovu mjeru jer sredstva iz Europske komisije su limitirana i ne može nitko ući u ovu mjeru tko je rado, ko je konobario, ko se borio kroz život, koji je zarađivao ne može u svojoj struci steći godinu dana radnog iskustva jer je radio u drugoj struci. Bili smo, i u novinama je bilo i u medijima oko aneksa koji su trebali mladi ljudi potpisivati oko prijevoza gdje im se ukidao prijevoz jer opet kažem EU ima drugačije kriterije nego naš kolektivni ugovor o državnim službenicima i namještenicima na koje se odnosi ova mjera. Tako da mladi čovjek koji nema prijevoza na svoje mjesto stručnog osposobljavanja nije mogao dobiti naknadu troškova prijevoza jer jednostavno zakonodavac to nije predvidio odnosno nije predvidjela Europska komisija. Stoga su sve te mjere koje su pokazale da mladi ljudi mogu ostati u Hrvatskoj, da mogu dobiti posao preko 60% mladih ljudi se zaposli unutar godine dana, nakon završetka ove mjere je Vlada HDZ-a i MOST-a uništila. U ovom trenutku se odobravaju zahtjevi iz veljače ove godine, sramotno.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Zdravka Ronka.
Hvala lijepo predsjedniče. Moja replika ide na ovo tandemsko izlaganje. Mislim da nisu dovoljno naglasili uzroke i povećanja prihoda i smanjenja ili pada rashoda kako hoćete. Dakle, postavlja se pitanje da li su veći prihodi od 1,5 milijardu rezultat dobrih polazišnih osnova koje je ostavila Vlada Zorana Milanovića ili je to rezultat rada Vlade Tihomira Oreškovića? Po meni razvidno je da je to rezultat Vlade Zorana Milanovića, a da je kojim slučajem ta Vlada ostala onda bi barem prihodna strana bila veća za milijardu, umjesto milijardu i pol bila bi veća za 2,8 milijardi jer je Vlada Tihomira Oreškovića propustila je ona sredstva pomoći iz EU fondova u visini od milijardu i 300, a pitanje da li će do kraja godine se povući i ova, one 2 milijarde koje su sada projicirane. I drugo, da li je pad rashoda od 0,7 milijardi rezultat ušteda ili nerada Vlade Tihomira Oreškovića. Mi smo jučer na Odboru za prostorno uređenje i graditeljstvo čuli od ministra Kušćevića koji je dao jasno do znanja da je to rezultat nerada jer je kako je on rekao propustio povući nekih 700 milijuna kuna iz fondova EU i za toliko je taj manjak. A naglasio je da su uzroci, citiram: „Tehnička Vlada i formiranje nove Vlade.“. Nigdje nisu spomenuti nikakvi ni repovi prethodne vlasti, niti bilo šta drugo. Dakle, on je jasno dao do znanja da je uzrok tehnička Vlada i formiranje nove Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Cijenjeni gospodine Ronko, Vlada RH cijelu prošlu godinu je bila tehnička Vlada MOST-a i HDZ-a. Prva tri mjeseca smo imali privremeno financiranje, a u lipnju je već izglasano nepovjerenje Vlade MOST-a i HDZ-a. Dakle, ova Vlada je kontinuitet, te Vlade nesposobne koja je Hrvatsku dovela u ovu situaciju u kojoj je bila. Tako da govoriti o tome da su ovo promjene koje su vezane uz rad te Vlade je nešto što graniči sa since fictionom. Jer je jednostavno se može kazati i da sve mjere i sve ono što je postigla i provela Milanovićeva Vlada su mjere koje su rezultirale ovakvom situacijom 2016. godine. Za 2017. godinu možete govoriti da će to biti rezultat Vlade MOST-a i HDZ-a, ali za ovu godinu s obzirom da Vlada nije postojala sasvim sigurno rezultati su vezani uz rad prijašnje Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Anke Mrak- Taritaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Mrsić. Ja bih još jedanput se u replici malo vratila na temu zapošljavanja mladih. Dakle, ono što je puna usta svima a to je demografska obnova, pa imamo tako i ministarstvo koje ima to u nazivu. No međutim, sve što smo do sad imali prilike čuti što je bilo u najavi zapravo govori kontra toga. Ono što mi nismo, dakle u Vladi Zorana Milanovića, mi koji smo sudjelovali nije nam bila usta toga, ali nešto smo radili. Tako da koristim ovu priliku još jedanput naglasimo projekt zapošljavanja mladih koji je bio izuzetno važan projekt, projekt koji je omogućio mladim ljudima da se zaposle, projekt koji je omogućio da steknu prva i osnovna znanja i jako puno njih je ostalo i dalje raditi. Ja vam mogu i koristim ovu priliku, mi smo kroz Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja je 100 mladih ljudi bilo zaposleno. I jednako tako kad smo raspisivali natječaje kad je netko odlazio u mirovinu onda naravno da smo vodili računa da ti mladi ljudi ostanu. To je jedna od mjera ako želimo demografski oporavak zemlje. Dakle, demografski oporavak zemlje nije s tim što ćete rodiljama dati naknadu za dijete ili nešto što smo imali prilike čuti sada plaćanje pola kredita onda netko tko neće iza toga kad prođu te četiri godine imat ćemo ponovno nove ovršenike. Mjera koja je bila je mjera zapošljavanja mladih i koristim ovu priliku da još jedanput ukažem na nju, a i koristim priliku da možda vi odgovorite nekim brojkama jer dosta je važno da znamo da je to mjera koja omogućuje da mladi ostaju tu. Dakle, mi moramo omogućiti posao i pristojno stanovanje. To je uvjet da bi mladi ljudi ostali tu. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Evo i vi kao, uvažena zastupnice kao ministrica ste imali priliku koristiti ovu mjeru kao i druga ministarstva. Ali ono što je najvažnije i realni sektor gdje se pokazalo da 70% mladih ljudi ostane kod onog poslodavca kod kojeg je bilo na stručnom osposobljavanju. Do sada je kroz ovu mjeru prošlo preko 250000 mladih ljudi u Hrvatskoj gdje je mjera vrlo jasno pokazala da u Hrvatskoj se može naći posao, da u Hrvatskoj se može ostati, da ne treba veza da se zaposlite. 60% mladih ljudi nakon godine dana provedene u ovoj mjeri nađe svoje radno mjesto, napominjem 70% od njih ostane kod onog poslodavca kad govorimo o privatnom sektoru gdje je bilo stručno osposobljavanje. Mjera je zaustavljena u lipnju ove godine. To je vrlo jasno i vidljivo. Preko 3000 ima zahtjeva sada u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje koji nisu riješeni, a zaprimljeni su. Sada se rješavaju zahtjevi iz veljače ove godine. Od tih 3000 ljudi za vjerovati je da jedna velika većina njih neće ni doći u poziciju da može koristiti mjeru, jer će otići tražiti posao izvan RH. 280 milijuna kuna nisu velika sredstva za državni proračun, pa evo tu je i ministar Marić sa novim proračunom za 2017. Ja očekujem da će na ovoj stavci biti barem onoliko koliko je bilo 2015. a to je 580 milijuna kuna zajedno sa sredstvima iz EU. To je oko milijardu i 200 milijuna kuna koji će pomoći da mladi ljudi se zaposle u Hrvatskoj.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Siniše Hajdaš Dončića. Izvolite.
Hvala lijepo. Pažljivo slušajući oba da tako kaže govornika ispred kluba SDP-a istaknuto bih da je možda kolega Lalovac zaboravio spomenuti da je od 2001. do 2015. hrvatski izvoz rastao preko 24% i da po NKD-u koji se u Hrvatskoj računa od 2007. godine zapravo 88% izvoza čini prerađivačka industrija, što znači da je hrvatska brodogradnja, a moramo znati da je brod kao takav najsloženiji hrvatski proizvod koji Hrvati izvoze i najviše zastupljen u ukupnom izvozu i da se trenutno brodogradnja nalazi na europskoj listi narudžba na listi broj dva zbog onih razloga što je kolega Lalovac i spomenuo, a to je upravo sanacija brodogradilišta i dobre izvozne inicijative i Ministarstva vanjskih poslova, a isto tako i Ministarstva gospodarstva i ugovaranje brodova dakle u nekim zemljama gdje se prije nisu ugovarala dakle ne isključivo samo u EU. Stoga me zanima kolega Mirando ova negativna korelacija između nedostatka 380 milijuna kuna za stručno osposobljavanje i zapravo porasta prihoda koji je nastao zahvaljujući mjerama vlade u kojoj smo zajedno sjedili. Hvala lijepo.
Hvala. Evo odgovorit će uvaženi Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Vrlo jasna je korelacija iz onoga što smo radili u brodogradnji i onoga što se sada dešava. Restrukturirali smo brodogradnji i ono što sada vidimo u brodogradnji je veliki zahtjev za zapošljavanjem ljudi jer brodogradnja je krenula naprijed i ako hoćemo i brodogradnji, a i svima u Hrvatskoj olakšati zapošljavanje da olakšamo da mladi ljudi nađu svoj posao onda moramo upotrijebiti sve mjere koje su nam na raspolaganju da ti mladi ljudi ostanu u Hrvatskoj i da dobiju svoje radno mjesto. Ovih 280 milijuna kuna nisu veliki novci i žao mi je što nisu u rebalansu predviđena ta sredstva jer bi omogućili da tri tisuće mladih ljudi u Hrvatskoj dobije stručno osposobljavanje i da ostane u Hrvatskoj da ne ode izvana. A kada govorimo o brodogradnji, brodogradnja zahtjeva nove kadrove i kroz ove aktivne mjere politike zapošljavanja koje su smanjenje također brodogradnji možemo osigurati kadrove, možemo osigurati stručno osposobljavanje, možemo osigurati i one kadrove koji su deficitarni. I žao mi je što zapošljavanje u zemlji u kojoj je velik broj nezaposlenih je zadnja rupa na svirali i očito da se uštede koje su se radile na tom dijelu su uštede koje ne doprinose probitku i ne doprinose Hrvatskoj da ide naprijed. I to je ono što se nadam da će u proračunu za 2017. se vidjeti da Vlada računa na ljude koji su sada na Zavodu za zapošljavanje, a ne da ih šalje autobusima i vlakovima u zemlje EU i preko oceana.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvaženi zastupnice Milanke Opačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mirando Mrsić kada ste govorili u svojoj raspravi o rebalansu rekli ste da se štedilo na djeci. Dakle činjenica je da je negdje oko 102 milijuna kuna ostalo novaca u proračunu zbog toga što očito u prošloj godini je bilo puno manje djece. Taj novac je ušteđen na doplatku i na porodiljinim naknadama i na opremi za djecu. Dakle mi nikada u svoje četiri godine nismo imali ovoliku uštedu što znači da smo doista drastično pali u prošloj godini sa brojem novorođene djece. Novac je preusmjeren prema socijalnim naknadama, što je uredu, međutim to pokazuje dvije stvari. Jedna da imamo sve više onih koji su siromašni i koji ovise o socijalnoj naknadi, dakle to znači da te ljude ne zapošljavamo nego ih dalje sve više samo dobivamo u sustav socijale što nije dobro. I drugo, ja osobno sam bila svjedok u pojedinim centrima za socijalnu skrb koji su u predizbornoj kampanji bili dio predizborne kampanje. Dakle jednokratne novčane naknade su se dijelile ljudima doslovno šakom i kapom u nekim centrima pozivalo se ljude da dolaze u centar po jednokratnu novčanu naknadu koju centar može sam dati bez bilo kakvih pretjeranih papira i dokaza i govorilo im se naravno za koga trebaju glasati. Dakle u nekim centrima manjima u mojoj izbornoj jedinici doslovno su bili redovi gdje su ljudi čekali jednokratne novčane naknade pa pretpostavljam da je dobar dio novaca ovi koji su preusmjereni, preusmjereni i na neki način sudjelovanje u predizbornoj kampanji. I kada govorimo o demografiji ja ću još jedanputa ponovi, dakle da ono što mladim ljudima treba je stan, krov nad glavom, treba im posao od kojeg mogu živjeti, od kojeg mogu eventualno plaćati rate kredita za svoj stan, ali trebaju im i servisi. Zbog toga mi nije jasno zbog čega se dadilje koje su jedan dobar servis, koje se same zapošljavaju dakle s jedne strane imate samozapošljavanje, s druge strane servis mamama i djeci, zašto se njih 46 ne oslobodi plaćanja PDV-a kao što se to radi i sa vrtićima.
Hvala. Evo o dadiljama će odgovoriti uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Opačić. Pa zajedno samo radili na tome da se isplate dječjeg doplatka omogući svima onima koji to trebaju, a da onemogućimo onima koji su htjeli i lovili u mutnome i konačno je i taj sustav postao transparentan. Žao mi je što se ova Vlada nije odlučila da idemo dalje jedan korak, a to je da se oni isplaćuju preko jednog posebnog tzv. novčanog centra, ali to ide na dušu Vladi MOST-a i HDZ-a. Opet napominjem, cinično i licemjerno hvaliti se uštedama na dječjem doplatku umjesto da smo se svi tu u Saboru složili kada je SDP dao prijedlog svog zakona i podigli rodiljne i porodiljne naknade na onu razinu koja je primjerena i da ta sredstva koja nismo upotrijebili za isplatu dječjeg doplatka da smo upotrijebili za povećanje rodiljnih i porodiljnih naknada, imali bi sada već zakon koji bi to omogućavao, ali očito da u HDZ-u nije bilo sklonosti niti želje da se taj zakon usvoji, a bila su velika usta i oko 100 eura za svako dijete. Evo, koliko čujemo i od toga se odustaje, od toga se odustaje, obećanje, ludom radovanje, to možemo reći da mogu svi građani u Hrvatskoj to sada vidjeti što se obećavalo u kampanji a što se sada realiziralo. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Saše Đujića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić vi ste u svojoj raspravi rekli da ste neugodno iznenađeni kada vidite iznos u ovom rebalansu koji je namijenjen za stručno osposobljavanje mladih. E vidite kolega Mrsić, ja vam moram reći da ja nisam uopće iznenađen jer to je dosljedna i vjerodostojna politika ove Vlade. Prije mjesec dana u ovom Domu kada je gospodin Plenković predstavljao novu hrvatsku Vladu u programu te Vlade je pisalo redefinirati ćemo mjeru stručnog osposobljavanja mladih, ovim potezima sada vidimo i kako. Tako da ovi postupci koje provodi ova Vlada zadnjih mjesec dana vode ka konačnom ukidanju te mjere, mjere koja je dala odlične rezultate, mjere kroz koju je prošlo više od 200 tisuća mladih ljudi u Hrvatskoj, od kojih je više od 60% nakon toga steklo stalno zaposlenje i kada svemu tome pridodamo i uvođenje poreza na prvu nekretninu koju se uvodi poreznom reformom, odustajanje od mjere, od naknade od tisuću eura za novorođenu bebu možemo samo zaključiti da je na počecima ove Vlade sa svojim prvim koracima ova Vlada vjerodostojna u provođenju antidemografske politike i poticanju iseljavanja mladih iz Hrvatske. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Mjera je pokazala da Hrvatska može bolje i mjera je pokazala da u Hrvatskoj se može omogućiti mladim ljudima i u vrijeme krize da nađu radno mjesto. Žao mi je što je 3 tisuće mladih ljudi u Hrvatskoj u ovom trenutku bez mogućnosti da dobiju stručno osposobljavanje i vjerojatno traže posao negdje drugdje izvan Hrvatske u drugim zemljama i ide na dušu svima onima koji su glasali za takav proračun. Ja sam očekivao da će se u ovom rebalansu proračuna se ta greška ispraviti jer to je greška koja ide na dušu Vlade, MOST-a i HDZ-a a oštećuje mlade ljudi koji počinju svoj život u Hrvatskoj i u Hrvatskoj traže posao. Napominjem da uz tu mjeru, nadam se da ministar Marić je neće ukinuti jer je to u njegovom djelokrugu je i oslobađanje doprinosa od bruto 2 za sve poslodavce koji zaposle mladu osobu, mlađu od 30 godina i daju ugovor na neodređeno vrijeme. Preko 60 tisuća mladih ljudi je u Hrvatskoj dobilo ugovor na neodređeno vrijeme, ostalo u Hrvatskoj, zasnovalo obitelj, krenulo u rješavanje stambenog pitanja tako da se nadam da eto ministar Marić neće ukinuti i ovu mjeru koja je išla na ruku mladima da ostanu u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. S time bismo išli na sljedeći klub zastupnika a to je onaj Živoga zida u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre i gosti. Danas imamo na dnevnome redu dakle Prijedlog izmjena i dopuna proračuna za 2016. godinu, ima dosta detalja o kojima bi trebalo govoriti, neki detalji su dakle već prodiskutirani. S obzirom da se u ovom paketu dakle izmjene nalazi i pitanje Hrvatskih cesta. Ja bih se htio osvrnuti malo na to, s obzirom na ovo izvješće koje pokazuje da su prihodi poslovanja u 2016. godini niži od planiranog. Smatram da se tu može napraviti u 2016. značajan iskorak koji ne ovisi naravno samo o Ministarstvu financija ali vjerujem da ministar Marić kao član Vlade može utjecati da se ovo pitanje konačno pokrene. Naime, radi se o tome da Hrvatska trenutno ima sustav naplate cestarine koji se pokazao kao potpuno neučinkovit i da bi se na tome dijelu moglo tražiti povećanje proračunskih prihoda a prije svega na način da se konačno u Hrvatskoj uvedu vinjete koje objektivno rečeno kasne već jedno 7, 8 godina sa uvođenjem. Naime, ako ste se vozili a vozili ste se ove godine autocestama imali ste dojam da se vozite putevima duhova, odnosno da se vozite nekakvom svojom privatnom autocestom po kojoj vrlo rijetko sretnete nekoga suputnika osim u dijelu godine kada je špica turističke sezone. Sustav naplate autoceste po, naplate cestarine putem naplatnih kućica uzrokuje gubitke hrvatskom gospodarstvu i korisnicima od više stotina milijuna kuna jer osim što se moraju dakle održavati same naplatne kućice i plaćati djelatnici ljudi se moraju zaustavljati nerijetko u dugačkim kolonama čime poskupljuju troškove prijevoza i čime gube dragocjeno vrijeme, osobito tu mislim na gospodarske subjekte. Također s obzirom da se naplaćuje cestarina ljudi koji žive uz autocestu nemaju od nje nikakve koristi, nego dapače zemlja i naselja uz autocestu propadaju i dolazi do njihove zapuštenosti. S obzirom na naplatu cestarina povećavaju se troškovi na lokalnim cestama koji često puta padaju na trošak županijskih proračuna i uvođenjem dakle novoga modela naplate cestarine oni bi bili također znatno rasterećeni. Vinjeta je vrlo jeftina i ona dakle predstavlja najpovoljnije rješenje za hrvatske građane, a sve projekcije pokazuju da bi se uvođenjem vinjeta promet na autocestama povećao za minimalno 20%, istovremeno bi bilo manje prometnih nesreća i istovremeno bi se dao i jedan značajan doprinos zaštiti okoliša. Također bi se povećao dakle udio poslovnih zona, povećala bi se cijena zemljišta uz autoceste i bio bi daleko veći promet putnika jer bi po autocestama konačno počeli voziti autobusi gradski i međugradski što dosada nije slučaj. Oni uglavnom te ceste izbjegavaju. Samim dakle uvođenjem vinjeta došlo bi do višestrukog oslobađanja sredstava koji bi se mjerili u stotinama milijuna kuna onih ljudi koji putuju autocestama i stotina milijuna kuna onih ljudi koji žive uz autoceste. Međutim, htio bih skrenuti na još jedan detalj pažnju a taj je da bi se uvođenjem vinjeta vjerojatno prihodi poslovanja Hrvatskih autocesta koji će slijedeće godine biti glavni uteg u otplati hrvatskih dugovanja sa gotovo 9 milijardi kuna bitno povećani. Evo ovdje imamo i analizu koja dakle pokazuje da Hrvatska ima 1313 kilometara autocesta i ima prihod dakle od cestarina koji se nalazi pred vama od 1 milijardu 900 milijuna kuna a Slovenija koja ima 660 kilometara autocesta dakle duplo manje ima prihod od 2 milijarde 800 milijuna kuna. Što znači da Slovenija ima prihod veći 900 milijuna kuna od Hrvatske a ima duplo manje autocesta. Pa prema tome, ako su ovi pokazatelji relevantni, a očito jesu i ako vidimo u ovim izmjenama državnoga proračun da se prihodi poslovanja smanjuju čak i u odnosu na planirano bilo bi dobro razmislit o tome da se u Hrvatskoj čim prije uvedu vinjete. Vjerojatno bi uz jednu vinjetu koja bi bila desetodnevna i koštala oko 90 kuna i na razini godišnjoj koja bi koštala 900 kuna s time da bi se ova desetodnevna mogla povećati u vrijeme ljetne sezone za 25% Hrvatske autoceste imale bi prihode veće direktne za oko 700 milijuna kuna a indirektne za više od milijardu kuna. Uvođenjem vinjeta otvorila bi se dakle nova radna mjesta i porastao bi BDP. Također, ovdje je vrlo važno zbog hrvatske javnosti upozoriti na to da se uvođenju vinjeta u Hrvatskoj očito protive neki lobiji i da postoji vrlo ozbiljna mogućnost da se radi o utaji poreza ili o nekakvim koruptivnim radnjama što je dodatni razloga da se ovo pitanje konačno presječe. Dakle, u samom zaključku mogu navesti uvođenje vinjeta bilo bi produktivno za same Hrvatske autoceste koje bi imale veće prihode, bilo bi produktivno za hrvatske građane koji bi štedili novac i vrijeme i na koncu konca otklonile bi se sumnje da novac dakle gotovo novac iz Hrvatskih autocesta završava negdje gdje njegovo trošenje nije u potpunosti transparentno. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Slijedeći klub zastupnika je ona HDZ-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, suradnice, kolegice i kolege. Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište 2016. godine i prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za isto razdoblje kao i prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2016. sa projekcijama za 2017. i 2018. klub HDZ-a će podržati. Naime, osnov za izradu proračuna tj. rebalansa sigurno da je realizacija i ostvarenje od planiranog. Upravo iz tog razloga najprije bih obratila pažnju na makroekonomske pokazatelje koje smo imali u prvoj polovici 2016. godine. Rezultati i ono što se može vidjeti imamo pozitivna kretanja u domaćem gospodarstvu što nas jako veseli ali naravno s time ne možemo i ne trebamo biti zadovoljni nego trebamo ovakvim tempom nastaviti. Čuli smo da je BDP zabilježio realni rast od 2,7% u usporedbi sa istim razdobljem prošle godine, da je industrijska proizvodnja za 5,2% veća nego što je to bila u istom razdoblju 2015., prometna od trgovine na malo također bilježi realni rast od 3,3%. Nadalje nas iz turističkih krajeva jako veseli da imamo ukupni broj noćenja turista, također 4,4% viši nego što je bio u prvih šest mjeseci 2015. Po prvi put od 2008. godine imamo kontinuirani rast građevinskih aktivnosti i građevinskih radova u iznosu od 3% više. Također nastavljena su pozitivna kretanja na tržištu rada. Naime, broj registriranih nezaposlenih u prvih šest mjeseci 2016. je bio nešto viši od 260 000 što je smanjenje od 13,5% u usporedbi sa istim razdobljem 2015. Prosječna tako administrativna stopa nezaposlenosti je iznosila 16,1% te je bila za 1,9 postotnih bodova niža na međugodišnjoj razini. Takav tempo je nastavljen i u trećem kvartalu ove godine, tako da i nadalje bilježimo rast i industrijske proizvodnje, rast realnog prometa u trgovini na malo, broj noćenja, rast građevinskih radova itd. Upravo zbog toga u ovom prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za ovu godinu realno je očekivati da se nastavi sa i da dođe do povećanja planiranih prihoda, te tako rebalansom ćemo planirati jednu i pol milijardu kuna više prihoda i oni bi iznosili 116,4 milijarde kuna. Veseli nas da je upravo povećanje prema planu najveće u stavkama prihoda poreza na dohodak. One bi trebale biti 8% veći. Porez na dobit gotovo 20%, porez od imovina 25% itd. To je sigurno rezultat i boljeg i kvalitetnijeg rada trgovačkih društava, firmi a time i povećane uplate poreza na dobit. S druge strane znamo da je došlo do izmjene ustrojstava i djelokruga ministarstava i drugih središnjih tijela, pa su i one zahtijevale izmjene i dopune proračuna. Malo bih se osvrnula na fiskalne pokazatelje, odnosno prihode u prvih šest mjeseci ove godine i tu vidimo da imamo ukupne prihode državnog proračuna koje su na među godišnjoj razini zabilježile rast od 10 i pol posto, te smo ih imali u iznosu od 56,3 milijarde kuna. Porezni prihodi su porasli za 8,1%, prihodi od poreza na dohodak 21 i pol posto što je prvenstveno rezultat pozitivnih kretanja na tržištu rada, ali i visokih uplata prihoda od kamata na štednju. Također porez na imovinu je veći za 21%, porez na promet za 17%. Kao što smo čuli ministar je rekao prihod od poreza na dodanu vri8jednost ostvaren je u iznosu od 20 i pol milijardu kuna. Rekli bi povećanje da, ali sramežljivo od svega 1%. I rezultat je rasta potrošnje uslijed pozitivnih kretanja u gospodarstvu. Kad govorimo o rashodima u prvih šest mjeseci imali smo izvršenje ukupnih rashoda državnog proračuna u iznosu od 58,7 milijardi kuna što je 48%. Uspoređujući izvršenje rashoda državnog proračuna u prvom polugodištu ove godine sa onim 2015. vidljivi su rezultati napora poduzeti u dijelu fiskalne konsolidacije koji se očituju kroz postignute uštede na rashodima koji se financiraju iz onih izvora koji ne utječu na manjak državnog proračuna uz istovremeno povećanje apsorpcije fondova EU tu bih se i složila sa kolegom Lalovcom, sad ga nema tu, da bi trebali napravili dodatni napor kako bi što više europskih sredstava povukli u narednom periodu. Naime, prije 4 mjeseca od planiranih 9,7 milijardi kuna apsorpciju europskih sredstava smo imali negdje preko 4 milijarde kuna, dok je trenutno izvršenje na 6 milijardi. Kod rashoda trebamo voditi računa, odnosno rashode bi rado naglasila da trebamo podijeliti na dvije grupe. Znači one koji se financiraju iz onih izvora koji ne utječu na manjak državnog proračuna i tu imamo opće prihode i primitke, doprinose, namjenske primitke. I ti rashodi su nam smanjeni. 2016. u prvoj polovici godine imamo 50,7 milijardi, dok smo tih rashoda imali 52 milijarde u istom razdoblju prošle godine. Dok izvori financiranja koji ne utječu na manjak državnog proračuna tu su vlastiti prihodi, prihodi za posebne namjene, pomoći, donacije, prihodi od nefinancijske imovine. Oni su nam viši, odnosno 7,9 milijardi imamo, a prošlu godinu smo imali 6,3 milijarde kuna. Predloženim izmjenama i dopunama ukupni rashodi se ipak smanjuju za 0,7 milijardi kuna, tako da bi iznosili 121,7 milijardi kuna. I tu najveće uštede nastojat ćemo ostvariti na financijskim rashodima za kamate, subvencije, pomoći dane u inozemstvu i unutar općeg proračuna, a povećava se transfer Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, Hrvatskim cestama i ono što sigurno veseli gradove, općine i županije pomoć jedinicama područne (regionalne) samouprave sa statusom potpomognutog područja i jedinicama lokalne samouprave sa statusom brdsko-planinskog područja. Naime, slijedom ukupnih planiranih prihoda, jer rekli smo 116,4 milijarde i rashoda 121,7 milijardi kuna. Manjak bi trebao iznositi 5,3 milijarde, odnosno 1,6% BDP-a i što je daleko bolji rezultat i predstavlja smanjenje od 2,1 milijardu kuna u odnosu na prošlu godinu. Kod kretanja rashoda u 2015. i 2016. nešto više bih rekla o rashodima za zaposlene. U prvih šest mjeseci taj iznos je 12,6 milijardi kuna i u odnosu na isto razdoblje prošle godine taj iznos je zaista povećan. Iz izvora koji utječu na manjak povećali su, povećan je za 102,2 milijuna kuna, dok iz ostalih izvora imamo povećanje od 295 milijuna kuna. Navedeno povećanje treba reći da su rezultat i isplate dodatka za minuli rad, imamo onih 0,5% po godini staža, zatim dodataka 4, 8, 10% na vjernost u službi, isplate plaće dužnosnicima nakon prestanka obnašanja dužnosti, a znamo da smo to imali s obzirom na raspuštanje Sabora. Naime, povećanje rashoda za jubilarne nagrade odlukom Vlade osnovica je povećana sa 500 na 1.800 kuna pa je zahtijevalo više sredstava nego ranije, te povećanje rashoda za zaposlene financiranih iz fondova EU. Naravno to je iznos koji se refundira i financira iz posebnih sredstava, dapače da takvih i troškova i izdataka imamo više. Kod materijalnih rashoda treba reći da smo one koje utječu na manjak državnog proračuna, tu smo izvršili i potrošili manje sredstava za isto razdoblje i to u iznosu od 374,2 milijuna kuna. Imali smo samo na stavci rashoda za materijal i energiju uštede od 105 milijuna kuna. Kod rashoda za subvencije izvršene u prvom polugodištu 2016. iznos je 3,7 milijardi kuna i tu su najznačajniji iznosi koji se odnose na izravna plaćanja u poljoprivredi. To su sredstva Europskog poljoprivrednog jamstvenog fonda, te mjere ruralnog razvoja iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Kod naknade građanima i kućanstvima tu su naknade za nezaposlene izvršene u iznosu od 824,5 milijuna kuna što predstavlja smanjenje u odnosu na raniji period. Kada pogledamo prihode i rashode moramo se osvrnuti i na konačni manjak državnog proračuna koji je u prvoj polovici ove godine bio 2,4 milijarde kuna ili 0,7% BDP-a. to je kao što smo rekli smanjenje za 5,1 milijardu kuna nego što je to bilo prošlu godinu. Ponovno kažem, možemo biti zadovoljni, međutim ovim tempom treba nastaviti, ja bih rekla pojačati tempo, ali ovaj trend trebamo nastaviti. Vjerujem da je zaista realno planirati da ukupni manjak proračuna opće države novim planom za 2016. iznosi 1,7% što je jedan postotni bod manje nego što je to planirano sada važećim proračunom. I tu treba reći da izvanproračunski korisnici bi trebali ostvariti manjak od 0,3% BDP-a dok jedinica lokalne samouprave ostvaruju višak. Od svih proračunskih korisnika posebnu pažnju obraćamo svi na Fond za zaštitu okoliša i zaista je nedopustivo da sa tolikim manjkom odnosno sa toliko sredstava koja su neplanski podijeljena ugovorena moramo ulaziti u novu proračunsku godinu. Zato evo apel od ministra, nove uprave da daju dodatne napore kako bi taj naš izvanproračunski korisnik napravio najbolje rezultate jer gradovi i općine, županije svi jako puno smo očekivali i jako puno ugovora potpisivali. To je fond koji ima svojih prihoda jako velikih i nedopustivo je da u vrijeme kada trebamo još više povući upravo na tim projektima sredstava EU da nam jedan da nam fond bude u ovakvoj situaciji kakvoj je danas. I na kraju, pozitivno je zaista što Vlada je donijela odluku da se cjelokupni iznos povećanih prihoda usmjeri u smanjenje proračunskog manjka, da smanjenje rashoda i izvora koji se financiraju iz proračuna EU ukazuju na slabosti u sustavu, stoga je nužno jačanje sustava unutar državne uprave koji imaju zadatak povlačiti sredstva za projekte u RH što se posebno odnosi na edukaciju na svim razinama i provođenju politike zadržavanja tih zaposlenika u sustavu. Iz svih ovih razloga ova dva akta će klub HDZ-a podržati. Hvala.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Damira Felaka. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege. Kolegice Juričev-Martinčev. Moja replika ide za time da malo pojasnite da li vi stvarno smatrate daje rezultat ovakvih pozitivnih pomaka u poslovanju i prihodima proračuna i općenito svim pokazateljima za prvih šest mjeseci u ovom proračunu RH u 2016. da je to rezultat rada vlade Zorana Milanovića ili je to rezultat rada vlade gospodina Tihomira Oreškovića kojem je jedna od glavnih poluga bio i ministar ovdje nazočan gospodin Zdravko Marić. Jer mislim da smo imali prilike slušati ovdje izlaganja vrlo opširna gospode iz SDP-a koji su sada vjerojatno na ručku jer nema nijednoga u sabornici nazočnoga, gdje su se kitili tuđim perjem, pokušavali dokazati da je upravo bivša Vlada koja je radila od 2012. do 2015.godine postigla te rezultate, a svi skupa znamo da za rezultate u 2016. godini je prije svega zaslužna vlada HDZ-a u suradnji sa drugim koalicijskim partnerima prije svega MOST-om. Pa gospođo Martinčev molim da malo pojasnite da li se i vi slažete sa ovakovim izlaganjima kluba SDP-a ili je ovo ipak zasluga prije svega vlade u kojoj su većini činili HDZ-ovi ministri. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Juričev-Martinčev.
… [[Govornica nije uključena.]] složiti da je ovo u prvom redu zasluga dosljedne politike našeg ministra i u tehničkoj Vladi i danas gospodina Zdravka Marića i naravno podržavanje HDZ-a, saborskih zastupnik i broju ruku koju su imali i u prošlom i u sadašnjem mandatu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, drago mi je da ste u izlaganju spomenuli građevinski sektor. Dakle, građevinski sektor je taj koji je prvi osjetio recesiju. Izlazak iz recesije je bez obzira što su neki drugi sektori osjetili ranije, on je osjetio tek u posljednje vrijeme. Ja moram priznati da me osobno to veseli što mora veseliti i sve nas. No međutim, zaista kada je riječ o tome, riječ je o jednom dugogodišnjem radu, jednoj dugogodišnjoj politici, jednom dugogodišnjem nizu mjera koje su potrebne da bi građevinski sektor imao oporavak i sigurno ćemo u budućnosti imati sljedeći problem koji je a koji se već u ovoj sabornici nekoliko puta spomenuo a to je problem što građevinski sektor osjeti oporavak, ima posla no međutim nema ljudi, vjerovali ili ne nema ljudi, ljudi koje imamo na birou oni su u tom dijelu nezaposlivi i već vapimo za, odnosno cijeli sektor vapi za uvođenjem dodatne radne snage što će sigurno u budućnosti se morati donijeti neka odluka ako ćemo htjeti da taj sektor bude na nivou na kojem je danas, biti će problem radne snage. No međutim ono što hoću reći kada takav jedan sektor koji je zaista iz jednog velikog buma pao, ima tu niz razloga ali ovo sad nije ni pravo mjesto ni vrijeme da o tome raspravljamo, to će biti neko drugo vrijeme, da kada … [[Govornik se ne razumije.]] morate imati niz mjera, morate imati postavljen sustav, oni moraju imati jednu sigurnost. Stoga ja koristim ovu priliku i da zamolim vladajuće iako vidim da im koalicijski partner nedostaje pa pretpostavljam da se i tu nešto dešava, nema SDP-a, nema MOST-a pa se trebamo možda zapitati što se sada dešava ali ja bih htjela, ali ja bih htjela nešto drugo reći. Treba zaista biti u budućnosti oprezan, sustav mjera, imati sustav mjera, nemojte da sve ovo što smo godinama radili da jednom krivom odlukom padne. Građevinski sektor je izuzetno bitan i ja zaista apeliram na sustavu mjera a ovo ćemo vidjeti što je sa SDP-om i MOST-om da nema ni jednih ni drugih. A Živi zid, ne, i Živog zida, to je isto opasno. Hvala.
Hvala. Evo odgovoriti će uvažena zastupnica Juričev-Martinčev. Ne znam da li će znati odgovoriti na ovu misteriju koju ste rekli ali na ostatak valjda hoće. Izvolite.
Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, ja potpisujem sve što ste rekli. Zaista evo od 2008. po prvi put građevinski sektor bilježi kontinuirani rast a da su veliki problem je radna snaga. I ja se nadam da će oni posebno niskokvalificirani pribjeći konačno prekvalifikaciji nekakvoj i da ćemo i na našem domaćem tržištu pronaći bar dio radne snage koja nam je neophodna i u ovo vrijeme kada se raspisuju brojni natječaji za izvođenje građevinskih radova kada smo u iščekivanju još većih onih koji bi se trebali financirati iz EU, zaista i naši nezaposleni a i naravno naša Vlada će sigurno trebati donijeti odluku kojom će odobriti i zapošljavanje van RH.
Hvala lijepa. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Milorada Batinića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Martinčev možda naše kolegice i kolege vrše novu raspodjelu snaga na političkoj sceni. Naime, javio sam se za repliku kada ste govorili o povećanju prihodovne strane proračuna, to svakako veseli i nabrajali ste neke izvore odakle i kako. Ja bih samo želio spomenuti dobit HDP-a od 600 milijuna kuna. Slažem se, tvrtka se treba razvijati, vidimo i određene proaktivne stvari i na tuzemnom i na, više na stranom tržištu. Međutim, isto tako bih želio skrenuti pozornost ministru da zašto se taj dio, jer to je ogromna dobit negdje preko 2 milijarde i nešto milijuna kuna, u 2015. godini kolega Felak a pro po i čija je Vlada zaslužna, zašto se to ne reinvestira. Naime, htio bih samo napomenuti a vi ćete se definitivno složiti samnom, ni kod vas nije bolja situacija niti u većem dijelu Hrvatske, nažalost slikovito drveni stupovi, niskonaponske mreže, negdje još dvofazna struja, negdje naravno trofazna, vezani su za betonske ograde obiteljskih kuća, nažalost. Sljedeće ministre, vidim da transfer trošarina prema Hrvatskim autocestama, prema Hrvatskim cestama itd.. Zašto? Umjesto da poziciju ostavljate i dozvoljavate poziciju 20 milijuna kuna zašto ne spustite transfer, dio trošarina po kilometru ceste nerazvrstane, po broju registriranih vozila na određenom području jedinice lokalne samouprave i da lokalne samouprave imaju izvore prihoda za održavanje i rekonstrukciju nerazvrstanih cesta fiksno na godišnjoj razini jer stanje je katastrofalno?
Hvala. Na pitanje koje je zapravo usmjereno ministru odgovoriti će uvažena zastupnica Juričev-Martinčev. Izvolite.
Cijenjeni kolega ja dijelim vaše mišljenje, imamo svi na našim područjima iste probleme, financijski pokazatelj sigurno da je pokazatelj uspješnosti ali ne bih se samo na tome zadržala. Imati dosta financijskih sredstava a onda ih ne utrošiti tamo gdje je našim građanima, odnosno gradovima i općinama potrebno je nedopustivo. I evo apeliramo i na ministra kada su u pitanju pokazatelji uspješnosti da malo na naše tvrtke utječe kako bi došlo do onog krajnjeg i korisnika i našeg građana da se to točno vidi i na terenu. Hvala.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a, HSU-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, dame i gospodo, ministre. Ja ću u ime kluba HNS-a raspravljati o općim trendovima i projekcijama a konkretnije naše prijedloge, komentare, amandmane ćete dobiti od mojih kolega iz kluba članova HNS-a koji će se prvenstveno osvrnuti na ovim pomoćima lokalnoj, područnoj i regionalnoj samoupravi i klizištima, mjerilima o razvrstavanju ne znam javnih cesta itd. Dakle ono što je prvo meni upalo u oči i što smo pitali ministra a to je kako nema projekcija i projekcije nisu obaveze u rebalansu ali ih je dobro vidjeti. I bilo bi jako lijepo da smo dobili projekcije iz više razloga. Prvo mijenjali smo ministarstva pa onda sigurno ono što je bilo planirano u proračunu ne možemo sada planirati u rebalansu jer su odnosi drugačiji, to je prva stvar. A ono što je meni još bitnije a to ćemo očito vidjeti na planiranju proračuna za 2017. godinu a to je u biti korekcije na osnovu rezultata iz 2016. godine. Ja sam i tada u raspravi o proračunu govorio da nismo dovoljno ambiciozni jer smo mi predviđali rast BDP-a ne samo u 2016. nego i u 2017. i 2018. koji stopama od 2,2, 2,4% koje nisu bile dovoljno ambiciozne jer mi ne možemo računati da ako ste preuzeli Vladu RH i odgovornost za ovu zemlju na razini 2% ili sada 2,5 da smo onda zadovoljni da ćemo nakon 2 ili 3 godine vašeg vođenja države biti na istoj razini rasta BDP-a. Mi smo preuzeli sa -1,7 2012. godine. Znači osvrnut ću se i na nekoliko osnovnih makroekonomskih pokazatelja koji nam pokazuju i nekoliko opasnih trendova. O tome smo razgovarali i kod prijedloga poreznih izmjena, i kod proračuna i sada opet kod rebalansa. Usporava se rast industrijske proizvodnje. Imao strateški dokument, tisuću puta sam zamolio pristojno, ništa nismo jako vikali i rekao obratite pažnju da morate kroz operativne programe koji su predviđeni u realizaciji strategije poticati daljnji rast industrije. Ako se to ne dogodi a nije se dogodilo u 2016. godini usporavat će rast industrije, onda usporava i zaposlenost u toj industriji. I to sve piše u strateškom dokumentu i onda vidite u prvom tromjesečju rast 6,9, u drugom 3,5 u trećem 1,8. Na godinu ćemo biti ispod 1% rasta industrije ukoliko ne dođe realizacija operativnih programa i svega onoga što je predviđeno u industrijskoj strategiji gdje bi ukoliko ne dođe investicija u fiksni kapital nećemo moći imati dalje rast industrijske proizvodnje. Onda ćemo tražiti razloge jer to Račanova vlada, Sanaderova vlada, od Jadranke Kosor, MIlanovićeva ili bilo koja druga ali rezultat će biti da industrija neće rasti. Ona raste u zadnjih godinu i pol dana nakon 10 godina. Pa dajte da svi zajedno nekako nađemo načina da u proračunu za slijedeću godinu pokušamo to spasiti kroz operativne programe i realizaciju industrijske strategije. Druga negativna stvar, to ste mogli primijetiti nakon 2015. godine kada smo prvi put imali pozitivnu platnu bilancu gdje je izvoz roba i usluga koje turizam naravno ogroman bio veći od uvoza, sad smo opet u promjeni trenda. Mi imao rast izvoza za stopom od 5,4% odlično. Preambiciozni bi bili da to tražimo na 10 ili 20%. Ali uvoz nam raste po stopi 6,7% što znači kako će se ako idu takvi trendovi, onda će nam izvoz rasti ako industrija usporava na razini 2, 5% sa rastom osobne potrošnje a to smo sa rasterećenjem dohotka će se vrlo vjerojatno dogoditi povećati rast uvoza i onda ćemo opet sačuvati kada pokrivenost uvoza izvozom bude počeo rasti. A to dugoročno, održivost jedne ozbiljne, jednog ozbiljnog gospodarstva i ekonomije jedne zemlje. I samo skrenite u ovoj raspravi pažnju na trend. Nakon nekoliko godina uvoz raste po većoj stopi nego što raste izvoz i ne mislim opće da ste vi mogli, bili su dvoji izbori, nije bilo uopće mjere koju bi mogle se provesti, politizirali smo previše, zagadili smo društvo, ali nemojte da se na godinu ne pokuša taj trend vratiti na staro. Pa barem pokušajte sa nekim mjerama a ne da ovdje dođem za govornicu za godinu dana kada pričam o rebalansu 2017. godine pa se čudimo kada bude uvoz rastao po stop 8% a izvoz od stope 1,5. Pa ćete govoriti da je to kriv Milanović, Vrdoljak ili bilo tko drugi. Još jedan ozbiljan a to sigurno ministar i zna ozbiljan zabrinjavajući podatak a to je deflacija od 1,4%. I moramo ozbiljno razgovarati o tome koja će biti reakcija Ministarstva financija i HNB-a jer uči u deflatorni rizik nije dobro. Mi moramo to dovesti barem na nultu ili neku isprovociranu nisku stopu inflacije imat deflaciju od 1,4% sigurno za jednu održivost srednjoročno ozbiljnog gospodarstva nije dobra. Ono što posebno želim pozitivno istaknuti to je porezna dobit koja je iskočila sa predviđenih 6 milijardi kuna na 7,2 milijarde kuna sa rezultatima koji su ostvareni u 2015. godini ali to je manje bitno ali očito je da je dobra bila ideja i mjera u poreznim izmjenama i da u trenutku kada je skočio porez na dobit sa 6 na 7,2 milijarde kuna da u tom trenutku se smanjuje stopa sa 20 na 18%, da se smanjuje stopa i za male i srednje jer će očito rezultat završiti na onim projekcijama koje su bile i u 2017. ove godine na recimo 6 milijardi jer ove dodatne prihode koji su stigli ove godine će se anulirati sa nižim stopama u slijedećoj godini i to je dobra mjera. Ali ne razumijem zašto smo onda ukinuli reinvestiranu dobit. Koliko smo tu izgubili, krivu poruku poslali, nije se koristila, pa nema veze ali ako u trenutku kada raste a imali su ljudi mogućnost koristiti reinvestiranu dobit i u tim trenucima je porezna na dobit skočio sa planiranih 6 milijardi na 7,2 milijarde. Uopće ne razumijem zašto se to ukida. Da su ove stope u trenutku rasta smanjuju i ako smanjimo sa 20 na 18% to nam je, to će nam biti negdje oko 350 milijuna kuna, oko 700 milijuna kuna prihoda opet smo daleko više od 6 milijardi planirano. Pozdravljam vrlo dobru stvar a to je kontrola rashoda. Mi smo dobili obećanje od Vlade da bez obzira na rast da se rashodi neće povećavati. Ispoštovalo se. Na ovom rebalansu se vidi da li je to zato što nije bolo Vlado, da li je to iz nekih drugih, ne znam. Ali realno gledano plan je bio da sav rast koji dolazi ide na rasterećenje poduzetništva i građana i da će se rashodi cijelo vrijeme kontrolirati. Koliko ja znam to je bio plan i četiri godine. I zato danas pozdravljam, ali ću sigurno sutra osuđivati ako budemo vidjeli da je u planu rashoda se planira i u projekcijama rast koji je baziran na potrošnji onoga što će o donijeti gospodarski rast, jer se u svim planovima rashoda trebaju držati limiti danas postignuti, a onda sve ono što se dodatno uprihoduje treba ulagati u rasterećenje porezno kao što sam već rekao i gospodarstva i građana. I da zaključim. Dakle, puno nam je bitnije kako će izgledati proračun 2017. godine. Puno nam je bitnije kako će izgledati projekcija i plan ove Vlade za osamnaestu i devetnaestu godinu. Za sve amandmane koji ovaj rebalans zahtijeva i komentare naše će kolege iz kluba podnijeti vrlo konkretne amandmane koje donose pravdu, a ne preveliki teret državnom proračunu. I još jedna napomena ministre. Vi ste nam rekli u poreznim izmjenama da rezultat treba biti između, rast BDP-a između 0,3 i 0,5% otprilike rast BDP-a nakon, da. Otprilike 0,3 do. Ako imamo ove godine rast od 0,7% uz porezne izmjene koje će se donijeti 1.1.2017. godine onda u projekcijama proračuna kad budete radili teško možete planirati rast ispod 3,2%. To je samo vaš posao, da ne kažem o strukturnim izmjenama koja trebaju ostala ministarstva donijeti. Znači obratite pažnju da bi realna ambicija trebala biti barem rast u sedamnaestoj od 3 i pol posto. Jer ako smo ga danas dotjerali do 2,7 i ako idemo u porezne izmjene koje će dati 0,3 ili 0,4 da li je 3,3 ili 3 i pol ili 3,7 ne znam to ćete zajedno sa svojim kolegama iz Ministarstva gospodarstva, iz svih drugih ministarstava definirati. Ali vaš doprinos plus ono što imamo danas, plus doprinos svih ostalih ministarstava u rastu bruto društvenog proizvoda treba rezultirati u najmanju ruku rast i plan u proračunu za 2017. godini od 3,5% a osamnaeste ste već stabilni, jasni, sigurno i više od toga. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će ona kluba „Promijenimo Hrvatsku“ i „Snaga“ u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Malo nas je ovdje, ali to je tako. Ja sam pročitao naravno, ne može čovjek sve brojke pogledati. Čuo sam optimistične podatke za sljedeću i naredne godine. Također se čuje i svojatanje ovih dobrih trendova jel' to SDP-ova Vlada ili je to sad ova nova Vlada. Nije ni jednih ni drugih, na žalost. Jel'? Ovih, početkom ove godine imali smo što smo imali, pa ste vidjeli otprilike najbolje ide kad otprilike nema nekih snažnijih uzda da netko kaže vozi ovako ili onako. Evo dakle mogla bi se i ta teza za nas istraživače u ekonomiji postavit pa da se vidi kako ide. Ja bih se fokusirao na jednu stvar, dakle vidim, primjećuje se da je želja da se kontroliraju rashodi, da se povećaju prihodi. Naravno ono što nas što se nama nikako ne sviđa i protiv čega smo to je uvođenje plaćanja poreza na prvu nekretninu i to znači u ime stranke „Promijenimo Hrvatsku“ moram reći da je to snažna mjera za brže iseljavanje mladih ljudi iz Hrvatske. Također želim reći da kompenzacija toga kao plaćanje 50%, ne u prvoj varijanti je bila 50% kamata u prve 4 godine, pa onda je rečeno ne samo kamata nego 50% anuiteta tijekom prve četiri godine da će to kompenzirati. Dakle, to gospodo nije točno ni matematički to ne drži vodu da pomaže mladim ljudima. S druge strane postavlja se elementarno pitanje zašto im naplaćivat recimo na 750000 kuna 4%, to je 30000 kuna odmah, pa im poslije vraćati u ratama neke pomoći. Ali tko će to na kraju platiti. Platit će porezni obveznici. A kamatna stopa koja je predviđena da im se odobrava kredit je 4,8% što je neprihvatljivo visoko i upravo u tom grmu leži zec. Stranka „Promijenimo Hrvatsku“ predlaže da se krediti odobravaju mladim ljudima koji zaista, kojima treba novac koji su u takvoj situaciji uz 2% godišnje, ali ne iz proračuna. Nema nikakvih subvencija iz proračuna, nego bi se ta sredstva prebacila sa kapitalskog računa Hrvatske narodne banke gdje se nalazi slobodno oko 10 milijardi kuna. I jedan dio tog novca se može iskoristiti za odobravanje kredita mladim obiteljima, a to je 1000, 1000 i pol godišnje takvih kreditnih partija i to je potpuno rješivo bez ikakve intervencije državnog proračuna. No, kao što vidite ovdje nije interes određenih skupina da ne kažem interesnih skupina da mladi ljudi i porezni obveznici dođu dobro, nego da financijski sustav prije svega banke zarade najviše. To vidite ovdje nitko ne dovodi u pitanje. Dakle, to je ono što je. I druga stvar, ovih dana gledamo kako umjetnici, znanstvenici protestiraju jer se oporezuju znači doprinosi. I uredu je kada ministar kaže trebamo svi podnijeti određeni dio tereta. Ne može neko biti da ništa ne plaća, to je nepravedno. Međutim isto je točno da u jednom broju zemalja da su recimo umjetnici, kulturnjaci da su oslobođeni poreza. To je poruka koja je politika ovog društva, koga će poticati, koga će kažnjavati na neki način, da tako budem malo grublji. Dakle mi predlažemo da se na autorske honorare i taj dio posebno onih skupina kulturnjaka uopće ne plaćaju porezi jer je ta kultura segment i znanost … pa ako je nama cilj kao što se govori da nam ljudi ostaju najbolji znanstvenici, kulturnjaci itd. u Hrvatskoj onda ja mislim da ova mjera će njih okrenuti u suprotnom smjeru. Dakle, mi stranka Promijenimo Hrvatsku želi konstruktivno doprinijeti ne samo kritizerski da smo antiprotivni nego nudimo rješenja, a opet vam govorim kada netko pita od kud vam novac, ja kažem u ime stranke. Kapitalski račun HNB-a ajmo otvoriti temu tu ovdje u ovom Saboru jer ja znam, vidim da niste o tome dovoljno … Zašto? Kao što i ja ne znam promijeniti nešto popraviti na motoru automobila, znači to pitanje treba otvoriti da se vidi kako je to izvedivo. E sada ima jedna stvar za koju bi želio da dobijem odgovor, precizan odgovor, znači da se potvrdi ili da se demantira. O čemu se radi? Mi ne možemo teško je govoriti o budućnosti, o projekcijama proračuna za 2017., 2019. da ne kažem kasnije, ako mi nismo sigurni u brojke koje sada postoje. A o čemu se ovdje radi? Naime ne možemo mi dobro prosuđivati o vjerodostojnosti ovog proračuna i ovih brojki koje su pred svima vama samo na temelju PDF formata koji ste dobili otvorite, nužno je pročitati Izvješće o obavljanoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2015.godinu. Ono je objavljeno službeno 19. svibnja 2016. godine, a tamo piše kolegice zastupnice i zastupnici sljedeće, citiram: „U Godišnjem izvještaju za 2015. godinu iskazani je deficit opće države prema nacionalnoj metodologiji na temelju podataka koji proizlaze iz različitih računovodstvenih osnova koje proračunski i izvanproračunski korisnici primjenjuju u priznavanju prihoda i rashoda. Stoga iskazani podaci o deficitu opće države nisu pouzdani“, ponavljam ti podaci nisu pouzdani. Dakle na temelju tih podataka koji nisu pouzdani ne po mom mišljenju nego po nalazu Državne revizije mi sada na tome gradimo dalje projekcije. I čim znamo da nisu pouzdani podaci istraživači mi znamo da tu nešto nije dobro. E sada postavlja se pitanje, neko bi rekao pa šta tu ne valja? Naravno ja ne predstavljam ured za državnu reviziju da vam objašnjavam pojedine stavke, to su problemi između CERP-a i Ministarstva financija oko određenih evidentiranja, transakcija, događaja. I zamislite postoji još jedan problem koji je mene iznenadio. Na depozite koje država drži kod HNB-a ona ima negativnu kamatnu stopu. A što to znači? Mora platiti. Nitko drugi nema negativnu kamatnu stopu. To od vas mislim da nitko nije čuo tu informaciju. Ovo su ozbiljne stvari. Prema tome, ono o čemu mi danas raspravljamo i sutra, a to je službeni materijal o državnom proračunu ne možemo se na to osloniti. Kako ćemo onda razgovarati onda o projektima? U tom kontekstu želim naglasiti sljedeće i tu bi volio evo dobra je prilika da nam je ministar Marić ovdje, gospodine ministre bilo bi dobro zbog vas, vaših projekcija jer ovo su državne stvari ovo je statistika koju šaljemo Europskoj komisiji itd. molim vas demantirajte ili potvrdite jesu li podaci o javnom dugu točni? Naime, po ovim materijalima ako gledamo dvije institucije objavljuju podatke o proračunu, javnom dugu to je DZS i HNB. U biltenu HNB-a zadnji podaci 31.7. ove godine tamo još uvijek stoji da je lokalna država kako mi zovemo, lokalna uprava i samouprava, da ona ima da je njen unutarnji i vanjski dug negdje 4,3 milijarde kuna. Međutim, postavlja se prvo pitanje, danas je koji? 24.11. Kako u ovom vremenu kada su nam podaci, imamo najrazvijene telekomunikacije i računala, zar nam treba 4, 5 mjeseci da kasne podaci statistički ovako vrlo važni, a u međuvremenu, a i prije toga, lokalna samouprava i zajednica ajmo tako reći, ima još jedan dodatni dug od 15,5 milijardi kuna koja su stvorila trgovačka društva u vlasništvu lokalne države. Dakle molim vas provjerite ovu informaciju jer ako je ovo točno, sve što ste rekli ovdje u dobroj namjeri, pokazat će se da javni dug nije 80% nego će biti 92% u odnosu na BDP. Ali evo da moja zabrinutost je time još veća zašto od vas molim da to napravite, evo recimo podsjećam, dozovimo u sjećanje prvo prošlogodišnje obraćanje tadašnjeg ministra gospodina Lalovca, žao mi je da ga nema, kao izjave tadašnjeg premijera Zorana Milanovića, da je deficit državnog proračuna za 2014. citat nešto malo viši od 12 milijardi kuna, da bi samo mjesec dana kasnije vlada i HNB priznali deficit od 15,7 milijardi kuna, da bi nam iz Europske komisije nedugo zatim javili da je on oko 19 milijardi kuna ili 5,75% BDP-a u 2014, znači u roku nekoliko mjeseci on se povećao kako je ko govorio za oko 7 milijardi kuna. Gospodo, mi imamo ozbiljan problem, statistike, evidentiranja najvažnijih brojki i pokazatelja, ovo je zbunjujuće i naprosto se postavlja pitanje je li ono o čemu mi razgovaramo, je li temelj toga realan, istinit, jer ako to nije istinito onda se postavlja pitanje kako će se prema nama ponijeti Europska komisija jer je riječ o makroekonomskim neravnotežama, procedurama prekomjernog deficita i sve ovo dobro zvuči što ste rekli gospodine ministre ako ovo što sam ja rekao nije točno, ali ako je točno onda imamo veliki problem. U tom kontekstu dakle trebalo bi provjeriti o čemu je riječ, o čemu je problem. S druge strane mi u ime Promijenimo Hrvatsku stranke, mi ćemo održati konferenciju, tiskovnu konferenciju, ovdje je materijal koji govori o tome da najvažniji makroekonomski pokazatelji u Hrvatskoj nisu točni i mi ćemo ako ne sutra početkom sljedećeg tjedna to znači vrlo jasno elaborirati da se vidi o čemu se dakle radi. Treba nam istina, trebaju nam jasni podaci jer mi možemo mijenjati ovu stvarnost samo ako su temelji jasni i čvrsti i ako su dakle istiniti. U tom kontekstu, ima još jedna stvar recimo, evo bilo bi zgodno da se vidi, ako se ne varam, ja se ne sjećam, tada nisam bio ni u politici tko je bio taj genijalac koji je tražio da se iz Ministarstva financija izdvoji račun Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Neka danas dođe ovdje objasniti efekte toga. A šta je bilo? Vjerojatno je bila namjera da se bolje upravlja a ima vidimo HZZO i danas ima 2,3 milijarde kuna. Pa gospođo ili gospodine koji ste to napravili pa dođite ovdje, objasnite šta ste napravili, pa to nema, pazite. A sada se vjerojatno očekuje da se iz proračuna pokrije manjak, da se pokrije manjak. Tko će to? Pa valjda državni proračun, pa to bi trebalo onda, HNB-a pokriti, to bi trebao HNB jer kod njega je taj račun. Dakle imamo jedan dosta veliki nered u javnim financijama oko čega moramo svi zajedno sjesti, razgovarati jer postavlja se pitanje tko onda stvara tu dimnu zavjesu ako su ovi podaci točni jer čemu ta dimna zavjesa? Jer u tom kontekstu, i time ću završiti, gospodo pronađimo prave podatke, možda su oni i točni, ja sam ovdje u kondicionalu rekao, međutim ako mi budemo ovakve podatke slali koji su upitni onda zaista postoji opasnost da nas Europska komisija optuži kao Grčku za manipuliranje podacima. Pa mislim da to, nam je najmanje potrebno u svemu ovome. Evo dakle, ova moja rasprava išla je u tom smjeru, dakle pozitivnom da pokušamo vidjeti što je sa statistikom, što je sa primjenom metodologija ESA, nacionalnih, ovih, onih. Zašto jedna Vlada kada ode, da tako kažem, trpa drugoj za početak mandata ispadaju kosturi, tu se vidi da zaista upravljanje podacima, informacijama izvještavanje i vjerodostojnost informacija podataka nije onakva kakva treba biti. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je ona poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Lovrinović, vi ste u uvodnom dijelu vašeg izlaganja spomenuli jednu novu, novi zakon koji se priprema a riječ je o subvenciji koja će biti vezano uz kredite. U životu je velika razlika između onog što se govori i ono što je stvarno djelo. Dakle ja još uvijek ne mogu razumjeti i neću razumjeti zašto jedna dobra mjera koja je bila a to je bilo oslobađanje za prvu nekretninu poreza, plaćanja poreza koja je bila dobra, koja je bila stabilna. Tko je kupovao prvu nekretninu zna što ga čeka da se je odlučilo ići sa jednom palijativnom metodom, mi taj zakon nismo vidjeli, samo možemo komentirati na onom što smo čuli. A čuli smo da će zakon vrijediti godinu dana, da će se nakon godinu dana vidjeti koji su rezultati, da će se 4 ali ne zna se 4 ili 5 godina subvencionirati i rata kredita u iznosu od 50%, to će biti različiti krediti kod različitih banaka i da će se nakon toga tim mladim ljudima desiti ono što će se desiti. Mi smo već imali jednom priliku imati zakon gdje se je subvencionirala kamata. I negdje oko 1500 zahtjeva je bilo, 1500 kredita je odobreno i što se je onda desilo? I to bi trebalo analizirati i vidjeti. Desilo se je sljedeće, netko je plaćao kredit dok mu je bila subvencionirana kamata, u času kada više to tako nije bilo, dakle država nije plaćala, prestao je plaćati kredit i imamo ponovno ovršenike, odnosno imamo one koji ne plaćaju kredit. To će se desiti i ovaj put, dakle ljudi će ući u kredit, kredit koji objektivno neće moći plaćati, država će plaćati prvih tih 4, 5 godina i iza toga ćemo imati nove ovršenike ali ne znam što će biti sa tim novcima koje je država platila. Dakle ono što želim reći, ispada da će država opet pomagati banke i plaćati banke. Kada je riječ o demografskoj obnovi za koju se svi uzdajemo samo molimo da bude sustavno rješenje koje je provjereno i koje može vrijediti godinama a ne kao palijativna metoda. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvažena zastupnice Mrak Taritaš. Vi ste puno duže u politici od mene i neke stvari i bolje uočavate i postavili ste pitanje je li logično, je li razumno ovo što se čini da se naplaćuje porez mladim ljudima na prvu nekretninu a ja vam mogu odgovoriti jednom narodnom mudrošću kaže ako nešto nije logično i razum logično onda iza toga sigurno stoji nečiji interes. I onda nam je i jasno i drago mi je da se slažete samnom. A sjećate se prošli tjedan da sam ovdje izašao i uputio apel i HDZ-u i MOST-u jer sada obnašaju vlast, Vladu i sad to isto radim sa ove govornice, ja vas molim i kumim nemojte to činiti, dajte ovaj drugi model ako želite pomoći ljudima koji su mladi ljudi, obitelji koje su u takvom statusu dajmo im, omogućite im kredit uz 2%, nek se povuče ovaj jedan dio novca koji pripada državi i građanima a stoji neuposlen u HNB-u i nema nikakvog neću reći petljanja sa proračunom, subvencioniranjem, obračunima, ovim onim a nagrađujmo svako slijedeće dijete. Dakle neka bude 2% početna kamatna stopa, svako slijedeće dijete da se smanjuje za pola posto, a ako obitelj dođe do petog djeteta ostatak kredita da se u cijelosti otpiše. Pa budimo jednom zajedno razumni ne zato jer je predložila nešto oporba ili ovi vladajući, ajmo napraviti nešto korisno za našu djecu, za mlade obitelji. Evo sve što znam i što mogu doprinijeti stavit ću u službu toga. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinoviću dobro ste rekli moglo bi se primijeniti kamatna stopa 2% na način kao što ste to objasnili. Međutim, ja bih htio upozoriti na jedan drugi problem a to je problem nezakonitih manipulacija kamatama u postojećim kreditima. Dakle trenutno dužnici u preko 100 tisuća kredita plaćaju nezakonite kamatne stope između ostalog i zahvaljujući ministru Mariću koji nije pokrenuo izmjene i dopune Zakon o potrošačkom kreditiranju, nije pokrenuo izmjene i dopune članka 11.a stavka 5. o čemu smo razgovarali s njim osobno. Naime, metodologija za određivanje parametara u promjenjivoj kamati nije definirana, banke su samovoljno jednostrano, nezakonito van ugovorno odredile parametre u kamatnim stopama zbog čega se vode prekršajni postupci na prekršajnim sudovima, zbog čega je moguće bankama naplatiti od 9 do 25 milijardi kuna prekršajnih kazni. DORH ima našu prijavu, još nije postupio po njoj, očekujemo da postupi. Dakle nama leži novac na cesti. 9 milijardi kuna najmanje nam leži na cesti, država zasad ne uzima taj novac a može ga pokupiti. To je novac koji ide u proračun vrlo jednostavnim načinom preko prekršajnih sudova. Dakle, apeliram zbog ove vaše rasprave na Ministarstvo financija da po hitnom postupku pokrene izradu i pripremu izmjena i dopuna Zakona o potrošačkom kreditiranju kojima bi se končano odredila metodologija za određivanje parametara u promjenjivim kamatnim stopama u preko 100 tisuća kredita u kojima su one nezakonito određene, van ugovorno. I očekujem da se to pokrene što prije i da se konačno taj problem riješi. Uostalom i odluka Ustavnog suda je takva da je ukinula jedan dio izmjena Zakona o potrošačkom kreditiranju pa se i taj dio mora riješiti kroz te izmjene i dopune.
Hvala. Iako je i to bilo upereno više, upućeno više ministru odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, ja ću napraviti dobru, konstruktivnu vezu između jednog i drugog i zahvaljujem zastupniku Aleksiću na ovom pitanju. Bit ću vrlo kratak. Kada bi se naplatile kazne bankama na nezakonito obračunate kamate zato što su mijenjali jednostrano kamate to bi rezultiralo, to bi bio priljev za državu odnosno Ministarstvo financija, od nekoliko milijardi kuna. Toliko ne bi bilo zahtjeva za kreditima mladih ljudi u Hrvatskoj dakle kada bi to došlo na račun. Prema tome, evo rješenja, jedno od rješenja. A što je najbolje postoji presuda Vrhovnog suda međutim to ne poštuju banke, to ne poštuje HNB koja je monetarna vlast koja bi im mogla narediti, mi bi ovo pitanje koje je pokrenuo ministar graditeljstva riješili oprostite što koristim ovo na ovaj način. Dakle imali bi sredstva osigurana i mogli bi se odobriti krediti bez ikakvog pretjeranog ajmo tako reći kompliciranog obračunavanja ali treba prije svega ovdje biti jaka politička volja. Ja ne sumnjam da postoji volja ali njena provedba bi štetila poreznim obveznicima a pogodovale bi praktično kapitalu. Dakle, još jednom apeliram na ovo da zaista da se ima na pameti, na umu da se povuku oni potezi koji neće ići na štetu poreznih obveznika a koji će pogodovati mladim ljudima da ih zaustavimo u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Hvala gospodine Lovrinoviću. Kolega Lovrinoviću ja bi postavio jedno pitanje, ja kao poduzetnik gledam na ovu situaciju u Hrvatskoj, BDP raste 2,7%, tabele pokazuju da nam raste zapošljavanje, turizam, izvoz sve to ide nekakvom dobrom smjeru što vjerojatno da jeste. Međutim, vidim zanimljivo da krediti padaju negdje za -4%, znači ljudi ne dižu kredite. Zašto? Ja kao poduzetnik mogu slobodno reći pa zbog toga što nitko više ničemu ne vjeruje. Ko može danas dići kredit pa i ovo malo što se priča da bi mlade trebalo stimulirati za pravi stan, pa tu treba imati malo kad čovjek to, kao poduzetnik razmišljam, kada to stavite u jedan nivo i onda pogledate kako se to daje, tko će vjerojatno nakon 5 godina da li će uopće moći raditi taj mladi čovjek i da li će moći vratiti? Ja se ovdje ozbiljno bi zapitao i u ovoj našoj državi maloprije ste spomenuli banke koje su i zatvarale naše građane da li ovdje može pravna država djelovati, da li stvarno treba krenuti u jedan smjer gdje treba ovom narodu vratiti povjerenje i u sustav, i u Vladu i u nas saborske zastupnike pa trebamo valjda početi stavljati moralne ljude i malo sam prije govorio kako se zapošljavaju ljudi po nekim podobnostima bez obzira iz koje stranke bili. Ja smatram da svugdje trebaju biti sposobni i pametni i moralni i onda bi Hrvatska država mogla se nadati nečemu. Ovo sada kako se dešava, sve se dešava imam dojam po nekoj političkoj liniji i opet se bojim da ćemo doći u problem, a u stvari smo u problemu da bi nekakvi pametni ljudi mogli jedino izvući ovu državu ili pravna država koja bi trebala djelovati, a ne kao do sada oprostimo bankama, oprostimo ovim, ovi koji su uzeli, oni koji nisu plaćali poreze, oni koji su izlihvarili ove građane. Znači svima treba oprostiti. Mi vidimo da će to tako biti. Kako krenuti naprijed. Opet ponavljam opet podobni i nemojmo to više davati, dajmo sposobnima.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Gospodine Mišić, dvije su stvari ovdje koje ću kratko vam odgovoriti. Prva je da sam zaboravio reći ako su informacije i podaci koje sam ja dobio, a temelje se na podacima Državnog ureda za reviziju točni, onda ovog trenutka ovih dana naš javni dug nije 288 milijardi, nego 310 milijardi bez kamata i naknada, ponavljam ako je to točno. Spomenuli ste malo prije jednu važnu stvar. Pad kreditiranja trgovačkih društava, dakle poduzeća i građana traje već od 2008. godine, a to je jedan za nas ekonomiste koji se time bavimo to je jedan snažan indikator da u toj ekonomiji postoje negativna očekivanja da poduzeća, da investitori ne žele se zaduživati jer imaju negativna očekivanja, jer znaju, sumnjaju da će moći prodati ono u što ulože. Dakle, taj podatak proturječi ovim podacima, optimističnim podacima o rastu BDP-a, o ovome, onome. Dakle, kad idemo analitički gledati taj indikator je oprečan i on šalje jednu drugu poruku. Na žalost nije ovdje prigoda da dalje ekspliciram, to samo mogu dakle to naglasiti da moramo imati vjerodostojne statističke baze, statističke pokazatelje kako bismo mogli znati na čemu smo, a da onda možemo projicirati kamo idemo. Jer ako start nije kvalitetan, ako ne znamo točne podatke mi u stvari možemo projicirati što hoćemo, ali neće biti točno. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Darka Milinovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Vi ste spomenuli u svom govoru i izdvajanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iz Riznice. Ja ću reći odmah kao bivši ministar da sam se i ja zalagao za to i objasnit ću vam zašto. Dakle, zdravstvo se financira iz doprinosa, polica zdravstvenog osiguranja, građani plaćaju iz vlastitog džepa, ali i sad dolazimo zašto je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje izdvojen iz Riznice i zašto je to dobro iz općih poreza. Ja kad sam postao ministar moj je uvjet bio da temeljem pozitivnih zakonskih propisa zdravstvu pripadnu sva sredstva koja po zakonima trebaju pripasti. Iz općih poreza za određene zdravstvene usluge iz općih poreza se mora isplatiti 3 i pol milijarde kuna. Kada je ministar Lalovac pristao da se izdvoji iz Hrvatske Zavod za zdravstveno osiguranje iz Riznice nije platio 3 i pol milijarde kuna, nego milijardu i pol. I vi ste rekli, svaka Vlada i svake godine jasno 9, 10, 11 jedino te tri godine nije bilo sanacija zdravstvenog sustava jer sam ja inzistirao da sve što zakonom treba da pripadne zdravstvu. Lalovac je isplatio 2 milijarde kuna manje iz općih poreza. I na kraju godine sanira zdravstveni sustav. Nije sanirao zdravstveni sustav već je dao zdravstvenom sustavu samo ono što mu pripada iz općih poreza. I zato je uvijek borba između ministra financija i ministra zdravstva. Dakle, svi ministri zdravstva su nesposobni jer stvaraju dugove od milijardu i pol, dvije milijarde kuna a svi ministri financija su sposobni. ja nisam prihvatio taj dio, ja nisam prihvatio da ću biti loš ministar zdravstva jer sam inzistirao da se sve iz općih poreza što pripada zdravstvu plati. To je osnovni razlog da se HZZO izdvoji iz Riznice, da upravlja svojim sredstvima i mi bi bili u problemu da dođe nekakva neovisna institucija i da kaže tko je u krivu i i tko je kriv za manjak zdravstvenog sustava. Država, jer ne isplaćuje sve iz općih poreza ono što treba.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Milinović, meni je pomalo žao, tu rastužuje me čuti da vi kao bivši ministar, a mislim da niste samo vi, već i ostali da niste imali povjerenja u ministre ili ministar financija. Meni je teško zamisliti takvu Vladu, pazite iz nepovjerenja prema svome ministru financija da kaže idemo mi, ja ću prenijeti svoj račun za zdravstvo prenijet ću gdje? U Hrvatsku narodnu banku, a oni, ja sam vam malo prije rekao vam naplaćuju negativne kamate na to. To niste znali. Jedino tako. Prema tome, ali gledajte ovo. Ja vas sad pitam retorički, nećete mi odgovoriti jer nemate po ovome pravilniku pravo. Što ćemo sad sa ove dvije milijarde koje fale? Vi ste rekli trebaju svi porezi i doprinosi koji trebaju ići u zdravstvo treba ići u zdravstvo i ne bi bilo problema. A šta ćemo sad? Fali dvije milijarde. Iz kojih ćemo to poreza, izvora napraviti. I kojih? Čekajte. Odnosno druga vaša teza jest da se sve dobro raspoređuje prema zdravstvu, zdravstvo ne bi bilo u deficitu. To nije točno. Na žalost nije točno. Ja bih volio da ste vi u pravu i onda bi to bilo savršeno točno. Po toj logici ministar za mirovinski sustav on bi trebao tražiti izdvajanje svog računa, jer očito i tamo nema dovoljno i njemu fali više nego zdravstvu. Njemu fali milijardu i 400 svaki, milijardu i 200 milijuna svaki mjesec. Dakle, ovdje vi ste samo dali još jedan hajmo tako reći šlagvort ili loptu na volej da se zaključi da su nam javne financije neuređene. Ovako ne može funkcionirati sustav. Ovo je vrlo važna priča. U vrijeme visokih tehnologija, interneta, računala, telekomunikacija, a ti podaci moraju vrlo brzo kolati mrežama. A što to govori da ovaj sustav konačno treba urediti, ovu državu treba urediti. Ovo još nije država.
Hvala lijepa. S time bismo završili prije stanke. Bit će stanka do 15 sati, a onda ćemo nastaviti sa klubovima zastupnika i prvi će biti Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i uvaženi zastupnik Branko Hrg. Vidimo se u tri. Hvala. STANKA U 13,27 SATI.
Uvažene kolegice i kolege, koliko nas ima. Nastavljamo s raspravom po klubovima. Idući Klub zastupnika HDS-HSLS uvaženi kolega Branko Hrg. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, uvažena kolegice i kolege. Evo u ime kluba HDS-HSLS-a želim reći nekoliko riječi o rebalansa proračuna osvrćući se naravno i u nekim konkretnim stvarima na neke primjere koji se ovdje spominju. Dakle, obzirom na planirani rast koji je bio oko 2% pa prema pokazateljima da će on biti čak negdje do 2,7% obzirom da se prihodi povećavaju, rashodi smanjuju, predviđaju se dodatna sredstva za lokalnu samoupravu i to za ona slabije razvijena područja. Također ako gledamo da se predviđa i povećanje sredstava za nerazvrstane ceste i za pomoć ŽUC-evima onda možemo reći da su ovo neki od razloga zašto klub HDS-HSLS prihvaća prijedlog ovog rebalansa proračuna. Ovdje smo često puta danas u raspravama prijepodne čuli odnosno postavljalo se je pitanje koja je vlada zaslužna za ove pozitivne pokazatelje, da li ona vlada Zorana Milanovića ili ona tzv. nazvana tzv. tehničkom vladom. Ja bih rekao da je očigledno da je tzv. tehnička vlada radila znatno bolje od one MIlanovićeve ne tehničke i nesposobne, a nekim primjerima kasnije ću to i obrazložiti. Ovdje bih želio spomenuti upravo ove stavke u proračunu Hrvatskih cesta gdje se vidi da će se povećati stavka za pomoć sufinanciranja odnosno ŽUC-eva sa 48 na 68 milijuna kuna odnosno za 20 milijuna kuna, te također da se planira nova stavka od 20 milijuna kuna za pomoć za nerazvrstane ceste. Također se planira negdje 2 milijuna i 65 tisuća kuna, čini mi se povećanje stavke za program denivelacije osiguranja cestovno-željezničkih prijelaza pa se nadam da će se u tom povećanju naći i nadvožnjak na cesti Križevci-Bjelovar odnosno Sv. Ivan Žabno koja vodi do novootvorene brze ceste koja je otvorena ove godine i gdje se sada stvarno stvara veliki problem ako još k tome dodamo da se gradi drugi pružni kolosijek Dugo Selo-Križevci i da se pripremaju radnje za nastavak izgradnje drugog pružnog kolosijeka Križevci-Koprivnica pa dalje prema mađarskoj granici onda smatram da bi on svakako trebao biti u prioritetu. Želim skrenuti pozornost ovdje na probleme funkcioniranja ŽUC-eva obzirom da sam već u nekoliko navrata u ovoj sabornici ukazivao na jednu ružnu scenu, jedan ružni potez nekadašnjeg ministra Hajdaša Dončića koji je ŽUC-evima potezom pera uzeo u svom mandatu najprije 400 milijuna pa onda još 100 milijuna kuna, dakle 500 milijuna kuna, istovremeno podigao kredit za 400 milijuna i taj kredit podijelio bez ikakvih kriterija bez ikakvih jasnih pokazatelja ŽUC-evima koji su očigledno bili ŽUC-evi politički podobni, ali ovi svi ostali su na temelju toga ostali bez redovnih prihoda i danas se postavlja pitanje kako uopće održavati te lokalne i županijska ceste, kako uopće napraviti košnju trave, kako u krajnjem slučaju organizirati uopće zimsku službu ukoliko bi došlo do većih padalina. Mogu po nekim pokazateljima dati nekoliko primjera, naime na jednog zaposlenog u ŽUC-u dolazi oko 100km cesta, na jednog zaposlenog u Hrvatskim cestama dolazi desetke kilometara manje, a na jednog zaposlenog u Autocestama je još taj omjer malo povoljniji u korist zaposlenih na broj kilometara. Ako bi gledali sredstva koja imaju ŽUC-evi za održavanje 1km ceste prosječni iznos za održavanje 1km ceste županijske i lokalne vam je negdje u Hrvatskoj oko 40 tisuća kuna godišnje, a u ŽUC-u Koprivničko-križevačke županije 25 tisuća kuna godišnje. A istovremeno na državnim cestama je to nekoliko puta više od onog prosjeka koje imaju ŽUC. Ovih dana smo imali priliku vidjeti da su se pojedine dosadašnje državne ceste prebacile ŽUC-evima ali samo su se prebacile ceste ali nisu se prebacila i sredstva. I ja ozbiljno postavljam pitanje kako će se to uopće dalje više održavati obzirom da ŽUC-evi definitivno nemaju novaca. I znam da je u ovom vremenu koje je pred nama ovih 20 milijuna kuna povećanja za sufinanciranje ŽUC-eva ne može riješiti ove stvari ali svakako molim da se kod raspodjele tih sredstava uvaže ovi kriteriji i da se stvarno vidi kome je to najpotrebnije, gdje je najveći problem a ne da to opet ide po nekim linijama koje nisu jasne i nisu javno obznanjene. Naravno da ja nemam ništa protiv Hrvatskih cesta i apsolutno su to određeni nesrazmjeri, premalo je novaca i u Hrvatskim cestama, čuli smo i danas u obrazloženju ministra koji sve problemi čekaju ali to ne znači da se za ŽUC-eve i za nerazvrstane ceste ne mogu osigurati neka sredstva kao što je bilo ovdje govoreno, mislim da je kolega Batinić govorio o tome da bi trebalo vrlo jasno staviti određene, da velim dijelove onih naknada koje se daju da dolaze izravno za to održavanje i da se od toga u krajnjem slučaju može raditi na tim cestama jer su to ceste koje su u izuzetno lošem stanju. E sada, zašto ja smatram da je ova tzv. tehnička Vlada radila bolje od Milanovićeve Vlade. Navesti ću samo dva konkretna primjera. Fond zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, ovaj detalj od 757 milijuna minusa u Fondu zaštite okoliša koji je uvijek bio pun novaca i nikad nije dolazio nikakav problem definitivno stavlja jednu veliku sumnju na vođenje politike u vremenu ministra Zmajlovića prema tom fondu. Ja ću se usuditi reći da je po meni evidentno da je ministar Zmajlović trošio novac koji nije imao, trošio ga je unaprijed i doveo fond u krajnjem slučaju i cijelu državu i posebno lokalnu samoupravu koja je upravo iz tog fonda velik dio programa i projekata rješavala u situaciju da sada u ovoj godini i u narednoj godini u principu neće moći skoro pa ništa raditi. Ima dosta načelnika, gradonačelnika, lokalnih dužnosnika, ima dosta ljudi koji znaju proračun zna se da ne možeš trošiti ono za što nemaš poziciju i ne možeš trošiti više nego što na poziciji imaš. Pa ja postavljam pitanje da li će netko stvarno malo zagrepsti u to trošenje i vidjeti što se je to ustvari događalo. A što se je to događalo? 2013. i '14.-te godine je bila ona, onaj program, odličan program obnove, energetske obnove obiteljskih kuća i u tome su sudjelovale lokalne samouprave. Sve se je to radilo u suradnji sa fondom, bilo je to stvarno transparentno, bilo je vrlo dobro posloženo, bilo je sufinancirano od lokalne samouprave. I najedanput 2015. godine baš čudno, izborne godine, ministar Zmajlović jednostavno prekida tu praksu, suradnju lokalne samouprave i fonda i sve centralizira u fondu, naravno zapošljavajući određeni broj desetaka, nekoliko desetaka novih ljudi. U lokalnoj samoupravi nije bio nitko novi zaposlen, to su radili ljudi koji su redovno obavljali svoj drugi posao. I nije to problem. Problem je što to bježi daleko od očiju javnosti i sigurno je da je jedan dobar dio ovog minusa upravo i na toj stavci koju nikada nitko od strane fonda nije dobro isprekontrolirao na terenu. Drugi dio se odnosi na obnove društvenih objekata, također energetska učinkovitost zgrada. Tu ću navesti jedan vrlo, vrlo konkretan primjer ali u ovom primjeru više nije gospodin Zmajlović sam, tu mu se priključuje i gospodin Maras pa oni u tandemu djeluju. I to eto nigdje drugdje, vjerojatno i na mnogim drugim mjestima, ali baš u mojem rodnom kraju u mojoj rodnoj općini Kalnik. Tamo imam primjer pa ću ga iznijeti. Pa se događa da načelnik općine naravno u želji da nešto napravi, ja mu ništa ne zamjeram, prijavljuje program, očito dobiva sredstva, ne znam baš gdje na tablici onoj, na tablici onoj prihvaćenih projekata ti projekti nisu bili i kreće u preuređenje društvenih domova. Odlično. Treba urediti i treba pomoći ljudima, to su ljudi nekada prije gradili, radili i treba im to pomoći da završe. I sve bi to bilo dobro, i sve bi bilo pozitivno da se ne događa situacija da se na jednom takvom domu pojavljuje ovako tabla a na tabli piše dom za starije i nemoćne. Dom za starije i nemoćne. A sredstva su bila prijavljivana za društvene domove. Dakle postavljam si pitanje ne radili li se ovdje o nenamjenskom trošenju državnog novca? Ako je tabla dom za starije i nemoćne a ako se je napravio društveni dom onda je tu došlo do nenamjenskog trošenja sredstava. I to ne bi bio problem kada se sa razine Vlade i ministra Marasa ne bi davala izravna potpora tome, pa nažalost i ne samo od njega nego i onda ondašnje ministrice graditeljstva gospođe Mrak-Taritaš koji svojim dolascima na ta gradilišta koja su neelegalna izravno podupiru kao ministri u Vladi RH takav način rada. Koliko je takvih slučajeva bilo u Fondu zaštite okoliša diljem RH? Da li ovi primjeri zaslužuju da se o tome malo detaljnije sagleda situacija i da se vidi kako su se ti novci trošili, zašto je taj minus, kada je nastao taj minus i tko je odgovoran za taj minus? Da li je taj novac uopće kojeg nije ni bilo namjenski potrošen? Danas se poduzetnici žale da im nije plaćeno. Znači i oni su prevareni, a mi ćemo dići ruku za rebalans proračuna u kojem ćemo prihvatiti činjenicu da je u Fondu zaštite okoliša manjak od 757 milijuna kuna. I ja pozivam Vladu, resornog ministra da nam da informaciju o tome da se istraži što je to bilo, kako su ti novci trošeni i da onda sve to skupa možemo zatvoriti i reći ok prihvatili smo ovo izvješće. To je bilo sve u redu i nije bilo uredu pa da vidimo to. Ali također da vidimo i što je to radio gospodin Zmajlović i kako je on trošio te novce. Jer on je u krajnjem slučaju vrh te piramide, on je taj koji je u principu sve ovo osmislio i blagoslovio, neki drugi su mu u tome očigledno jako dobro pomagali. Hvala lijepa. Mi ćemo naravno podržati rebalans proračuna.
Hvala uvaženom kolegi Hrgu. Imamo četiri replike. Prva replika jest ona uvaženog kolege Milorada Batinića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hrg da li ste možda krivo pročitali ili imate neke informacije pošto ste dio vladajuće koalicije, naime u izmjenama i dopunama odnosno rebalansu proračuna Hrvatskih cesta na stranici 7. piše ovako „Šifra 105, pozicija sufinanciranje i stvarno povećanje 20 milijuna kuna.“ I ispod piše „Sufinanciranje ŽUC-evima 0 kuna“. Znači ŽUC-evi nisu dobili ništa, niti će dobiti nego sufinanciranje nerazvrstanih cesta tekuće pomoći 20 milijuna kuna. Ja sam pitao ministar kako će se ta sredstva utrošiti pošto je druga polovica konac 11 mjeseca, znači neće se moći investirati i s kojim slučajem od kolegice dobijem tumačenje sa odbora da će se to, da su to planirana sredstva za zimsku službu, za brdsko planinska područja. Znači ŽUC-evi ja slažem s vama, sve ono što ste rekli o ŽUC-evima, ukidanju sredstava i tako dalje međutim krivo ste naveli. Ja sam smatrao možda ste u međuvremenu uložili amandman na povećanje ŽUC-evima što bi bilo prirodno da se makar donekle to ublaži, ali vidim da očito nije to to. Naime, i onda malo kad pogledate ovaj proračun Hrvatskih cesta onda vidite da je to alokacija, znači ništa se nije, onaj višak prihoda od 1,5 milijardu ništa se nije odrazio niti na Hrvatske ceste, niti na Hrvatske vode, niti na fond osim alokacije iz jedne pozicije izmještanja na drugo.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Hrg.
Da očito je samo 20 milijuna kuna u tom djelu i to je definitivno problem. Nemam ja nikakve druge informacije koje imate i vi naravno, nemamo druge informacije osim one koje pišu ovdje. Ovo je službeni dokument koji je došao na Hrvatski sabor, prošao sva tijela i ne znam kako bi netko mogao imati neki drugi dokument. Ali u svakom slučaju vi kao dugogodišnji lokalni dužnosnik isto znadete koji su problemi, svi smo svjesni situacije i definitivno za narednu godinu se mora ozbiljno sagledati ovaj problem. Neće se moći ni kositi trava na županijskim cestama, lokalnim cestama. Da ne kažem da danas imate čitav niz naselja još koja nisu na asfaltu, da su te ceste neasfaltirane, da ne kažem da se te ceste ne mogu prijavljivati ni za mjere ruralnog razvoja gdje je i onako previla gužva, ove se čak ne mogu ni prijaviti. Znači mora će se riješiti pitanje održavanja, uređenja tih lokalnih županijskih cesta i ovako kako je sada situacija nije dobro. Ovaj dio rekao sam i sam ja očekujem da vrlo jasno dobijemo kriterije, pravilnike, saznanja kako će se trošiti taj novac da se ne dogodi ono što je bilo pred par godina kada je ministar Hajdaš-Dončić stvarno po kaputu bez ikakvih pravilnika, bez ikakvih kriterija podijelio 400 milijuna kuna. Ja sam dobio pismeni odgovor na pitanje kao zastupnik u Saboru gdje je malte ne rečeno to je bila ministrova odluka, on je to tako napravio i gotovo. Da ne kažem da su neki ŽUC-evi sa bitno manjim brojem cesta, manjim kilometražama, sa boljim cestama dobivali duplo više novaca nego neki drugi. Znači jedna vrlo ružna scena koja se dogodila i koja trajno je stavila ŽUC-eve u jednu stvarno situaciju da više nema ni za preživljavanje.
Hvala vam. Druga replika je uvaženi kolega Davor Vlaović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrg, u svom izlaganju ste rekli da važete koja je Vlada bila uspješnija ili neuspješnija a u konačnici taj sud treba i reći građani, oni su svoje rekli u svim anketama su rekli da su nezadovoljni kako je i bivša Milanovićeva vlad vodila RH, a i ova tehnička, i sigurno da moramo najprije i najviše njih slušati. A kad ste spomenuli da kroz ove povećane transfere prema jedinici lokalne i regionalne samouprave se donekle kompenziralo manjak prihoda obzirom na izmjene Zakona o porezu na dohodak. I iz tog osnova smanjenje prihoda općinama, gradovima i županijama. Pa i sami ste gradonačelnik i znate koliko je to utjecalo na prihode vašeg grada i znate da ove kompenzacijske mjere nisu jer je riječ o milijardu i pol kuna mogli kompenzirati taj nedostatak prihoda i da s te osnove imali i manje mogućnosti i za sufinanciranje projekata pa i energetske obnove zgrada. Stoga mislim da to sigurno nije dobro i da se to mora mijenjati a pogotovo u kontekstu i daljnjih poreznih reformi i povećanja neoporezivog djela dohotka. Koliko će se po vama smanjiti prihodi općina, gradova i županija i koliko bi ministar Marić morao planirati u proračunu za 2017. jer je rekao da će kompenzacijskim mjerama kroz direktne transfere iz državnog proračuna kompenzirati taj manjak prihoda općinama i gradovima. I slažem se s vama da ovaj kriminal ako ga je bilo oko fonda i financiranja fonda a u kontekstu toga da naši građevinari sad ne mogu dobiti svoja sredstva za izvedene radove treba istražiti i da se pothitno mora platiti izvođačima radova kako bi taj građevinski sektor dalje mogao opstati. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa poštovani kolega Vlaović. Ma često smo razgovarali o tim stvarima i znamo dobro o čemu se radi. Da i to je jedan od razloga zašto sam rekao da je ona Vlada Zorana Milanovića bila nesposobnija Vlada, jer ona je napravila izmjene Zakona o porezu na dohodak na način da nije dala nikakve kompenzacijske mjere prema lokalnoj samoupravi. Mi smo u gradu Križevcima izgubili tada 3, 3 i pol milijuna kuna. Sada se je to stabiliziralo jer je došlo ipak do pomaka u rastu malog gospodarstva, druga je klima, druga situacija, nešto se je dogodilo. Znači, na neki način je vraćeno. Ovo što se sada, što ste vi rekli što se sada događa i što je ministar Marić govorio, dakle vrlo skoro ćemo vidjeti čim dođe prijedlog proračuna za narednu godinu. Ono što je on govorio ja vjerujem u to da će se predvidjeti, znači fond iz kojeg će se kompenzirati taj manjak koji će nastati izmjenama ovih zakona koji su sad. Ja nisam rekao da je bilo kriminala. Ja sam samo naveo neke konkretne primjere onog što sam vidio na svoje oči i onog što kao lokalni dužnosnik znam da se ne smije događati i onoga što se meni ljudi smiju u mojim Križevcima i govore mi pa kako ti ne možeš, a tamo evo mogu. Pa čekaj malo, hajmo to raščistiti. Ne kažem ja da je bilo nešto loše. Možda je bilo sve dobro. Minus … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna, hajmo ga ispitati, pa nije to samo tako hajmo to priječi preko ovoga na taj način, idemo istražiti, vidjeti, napraviti znači inspekcije, nadzore, provjeriti kako se je taj novac trošio. Vidjeti naravno kako ljudima platiti što se i danas govorilo da nisu ti izvođači radova na kraju krajeva oštećeni jer su oni pošteno odradili svoj posao. Ali oni koji su odgovorni za to neka odgovaraju.
Hvala vam. Treća replika uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodin Kešer, bože gospodin Kešer, gospodin Hrg. Kešer je načelnik općine Kalnik gdje vam je egzaktni primjer kako netko zbog svoje ljutnje i zloće je čak i svom mjestu u stanju biti neprijatelj ukoliko on nije tamo na vlasti. Potok Kalnički je malo mjesto gdje se rodio gospodin Branko Hrg, ima 40 kućanstava, 2 stotine ljudi tamo živi, 133 birača i imali su društveni dom koji je izgrađen '82. godine. I načelnik općine je odlučio pokrenuti obnovu društvenog doma i iskoristio određena sredstva koja je općina mogla dobiti na raspolaganja. I šta je tu loše gospodine Hrg? Pa vi svom mjestu, svojoj obitelji tamo koji žive, koji će od toga imati koristi sad zbog toga što je gospodin Kešer u SDP-u, šta vi niste u dobru sa njime, vi ste u stanju tu za govornicom prozivati svoje mjesto, svoje ljude koji tamo žive koji će od toga imati koristi samo i isključivo iz zloće, iz ničeg drugog. I ja ću vam reći da, ja sam bio tamo. Meni je drago da su oni dobili društveni dom ukoliko je ovo istina što vi govorite da je tu bilo nekakvog kriminala šta ja mislim da nije. Slobodno podnesite kaznenu prijavu protiv gospodina Kešera i na taj način reagirajte. Nemojte sramotit sebe, svoju općinu i svoje mjesto gdje ste rođeni. Pa to ne bi trebao raditi nitko, a ne zbog odnosa između HSS-a, SDP-a i HDZ-a. Kakve to veze ima. Ljudi su dobili nešto tamo. Sad čujem informaciju da se taj dom i projektira i svi društveni domovi na području općine da će imati ležajeve za starije i nemoćne i to je jedino šta je bitno. A ja bih se na vašem mjestu zabrinuo da u mom mjestu gdje sam ja rođen, recimo zastupnik SDP-a kao što sam ja dobio više preferencijskih glasova nego vi [[Upadica Jandroković: Hvala vam lijepo.]] To ipak nešto više govori o vama nego o ovome što ste ovdje ispričali.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Maras, da niste vi na glavu možda opali gore s konja na Kalniku. Gospodine Maras, vi ste bili ministar u Vladi. Što piše na ovom? Što piše ovdje gore? Tabla građevinska, dom za starije i nemoćne osobe, Potok Kalnički. Što ste vi otvarali gore? Dom za starije i nemoćne ili društveni dom? Jeste plasirali novac iz državnog proračuna za Dom za starije i nemoćne ili ste plasirali novac za društveni dom? Za što ste, nemojmo tako. Znamo dobro kako se troši novac. I ja vas lijepo pitam kao tadašnjeg ministra, da li vi možda u toj vašoj želji za borbom za vlast niste možda stavili u drugi plan zakon i išli jednostavno kupovat glasove. Ja nisam ni jednom riječju spomenuo ime i prezime načelnika. Čak sam rekao uvodno da njemu nemam što zamjeriti, da se je on borio za svoje selo, za svoju općinu. Ja to poštujem. Ali ja zamjeram vama i vašem kolegi Zmailoviću. Ne, ne, ne. Oprostite gospodine Maras, ja vam zamjeram što ste dozvolili da se novac iz krive pozicije plasira za krivu namjenu umjesto da ste dali novce za taj društveni dom. Pa zašto niste dali novac za društveni dom? Zašto ste muljali? Ako je ovo točna tabla, a je točna tabla. Dakle, vi ste pomogli u nenamjenskom trošenju novca. Vi ste bili ministar. Pa koju vi poruku šaljete ostalim načelnicima? Koju vi, nemojte mi upadati u riječ. Koju vi poruku šaljete?
Samo malo kolega Hrg. Ja vas molim da ne dobacujete.
Očito vam je malo gore se zavrtjelo na konju pa ste zviznuli na kamen kalnički i sad to pričate.
Hvala lijepa. Iduća replika, kolega Felak.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, gospodine Hrg. Evo ja bih se ipak s Kalnika i Doma vratio malo na ŽUC i Županijske uprave za ceste, odnosno na sredstva koja kao što je rekao i gospodin Batinić na žalost nisu predviđena u rebalansu za 2016. godinu za Županijske uprave za ceste, a Županijske uprave za ceste su stvarno u lošem financijskom stanju i ŽUC … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] Koprivničko-križevačke iz koje ja dolazim koja nema niti kilometar autoceste su sigurno u ovoj državi kažnjene dugi niz godina, samim time što nije napravljen niti kilometar autoceste, a s druge strane sredstva za županijske ceste koje idu preko županijskih uprava za ceste se stalno smanjuju i zadnje drastično smanjenje je bilo ovo koje je spominjao gospodin Hrg od strane ministra Hajdaša Dončića. Ali istovremeno recimo u to vrijeme se u kraju od kud on dolazi gradilo i to naveliko i po tome se vidi da je za neke bilo sredstava i dijelilo se po onom po babi i po stričevima, a za nas većinu drugih u Hrvatskoj nije bilo sredstava. Ja zato apeliram i na Vladu i ministra kada će se donositi proračun za sljedeću godinu jer sada više stvarno nema vremena u ovom rebalansu da se povede računa o tome da se iznađe drugačiji model financiranja ŽUC-eva da se vrate barem ona sredstva koja su imale do prije nekoliko godina, ako već ne i povećaju jer recimo samo Koprivnička županija ima preko 900km županijskih i lokalnih cesta za održavanje preko ŽUC-a i to je sa ovim sadašnjim sredstvima nemoguća misija i kvaliteta života i svega ostaloga na tom području drastično pada i to bi trebalo postupno u narednih nekoliko godina zastaviti i kud i kamo poboljšati. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Hrg.
Hvala lijepa. Kolega Felak, dobro nije baš ova vaša konstatacija do kraja točna da se nije napravio nijedan kilometar. Naime, ovaj krak brze ceste podravskog ipsilona do Križevaca je građen iz programa Hrvatskih autocesta, a jest da je kategorizacija brze ceste i sada dolazi tek do prenamjene pa možemo reći da u tom dijelu je i uredu, da tu i nismo da tako kažem loše prošli nakon stotina godina u krajnjem slučaju. Ali ovo što ste i sami napomenuli što sam ja govorio, dakle 25 milijuna kuna u četiri godine je izgubio ŽUC Koprivničko-križevačke županije. To je jednogodišnji proračun. Mi to ne možemo više podnijeti, znači taj ŽUC ne može više normalno funkcionirati on nema zaposlenih on ima šestero zaposlenih, sami ste rekli koliko kilometara cesta. Imamo sela koja su nam na kamenim cestama, na šodru, znači imamo ljude koji žive danas u 21.stoljeću na županijskim lokalnim cestama, žive na kamenim cestama, na prašini. Mi ne možemo financirati, ne možemo ih nigdje kandidirati jer nema za to novaca, ŽUC ne može pratiti. I stvarno će se morati to za naredni proračun, naredni program stvarno dobro razmotri, vidjeti malo koji su gdje uvjeti i napraviti jednu pravedniju preraspodjelu ali bez jednog kvalitetnog financiranja ŽUC-a odnosno lokalnih županijskih cesta pa onda i nerazvrstanih cesta koje moraju rješavati općine i gradovi, neće se moći napraviti nikakav iskorak. Stojimo, ceste još propadaju za par godina će to biti trodupli troškovi jer će propasti ono što sada imamo jer se ne može održavati.
Zahvaljujem se. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Dobro je da imaju građani mogućnost pratiti i ovu našu raspravu jer upravo evo u ovom trenutku sam dobio jedan SMS od jednog zabrinutog stanovnika Potoka Kalničkog odakle je rodom gospodin Hrg, koji mi je napisao i kaže „Projekt kojeg je provodila Općina Kalnik u suradnji sa Fondom za zaštitu okoliša zove se ne gubi društvenu energiju, misli zeleno. U projekat su uključene ne stambene zgrade na području Općine Kalnik između ostalog jedna od tih zgrada je i zgrada Društvenog doma u Potoku Kalničkom na kojem su se vršile radovi energetske učinkovitosti, izolacija krovišta, te izgradnja ovojnice zgrade. Za sanacije energetske učinkovitosti nije potrebna građevinska dozvola i to je morao gradonačelnik Križevaca i uvaženi saborski zastupnik znati. Ovo što pričam gospodin uvaženi saborski zastupnik Branko Hrg, ovo što priča gospodin Hrg su neistine i neargumentirane optužbe protiv načelnika Općine Kalnik koji je ujedno i njegov bliži rođak. Za radove koji su se izvodili na ne stambenim zgradama u Općini Kalnik postoje svi dokumenti o pravu građenja u zgradi, objekt ima građevinske dozvole te su imali sve elemente za sufinanciranje Fonda za zaštitu okoliša i Općina Kalnik“. Tako da evo odmah da gospodin uvaženi zastupnik koji očito nije zastupnik tih građana iz Potoka Kalničkog i tog dijela Općine Kalnik je njegov jedini interes je valjda da zastupa građane koji su glasali za njega, da zna potpunu informaciju da to više ne spominje jer radi njega i njegove ozbiljnosti, pa ne stambene zgrade gospodine Hrg, ne znam jeste čuli šta sam sada izgovorio. Dat ću vam stenogram pa ćete onda moći pogledati što sam rekao. Toliko o gospodinu Hrgu i njegovom mjestu odnosno kako se on bori za svoju obitelj i sumještane. E sada, oko rebalansa za 2016. godinu mene veseli što je taj rebalans takav da ide u pozitivnom smjeru, da su prihodi veći, ali ono što naravno moramo ovdje istaknuti dva su osnovna razloga zbog čega su porezni prihodi veći. Broj jedan je gospodarski rast i gospodarska kretanja koja su potaknuti aktivnošću poduzetnika 2014., 2015. godine jer svakome ozbiljnom je jasno da vlada koja je radila od privremenog financiranja i usvajanja proračuna negdje u trećem mjesecu do šestog mjeseca nije mogla ama baš ništa napraviti kako bi ti rezultati bili ovakvi kakvi jesu. I sa te strane pozitivni tijekovi koje je danas u svojoj raspravi spomenuo je gospodin Lalovac, su nešto što je doprinijelo da imamo ovakve rezultate. Prethodne vlade koja je napravila odnosno ne prethodne nego one prije nje Vlade koja je napravila u 4 godine puno da PDV ne bude u proračunu 38 milijardi nego 44 prihoda, da porez na dobit ne bude 4 milijarde nego 7 milijardi i 200 i svi ti pozitivni trendovi su doprinijeli do toga da sada imamo situaciju ovakva kakva je a to je da je bolje nego što je bila u proteklim godinama. I drugi razlog što zbog tog kratkog djelovanja Vlade nije bilo projekata poput prometne renesanse ili drugih projekata poput ispitivanja pozitivnih pobjedničkih trendova HDZ-a u Omišu koji su javni proračun praznili na uštrb i na korist pojedinaca ili političkih stranaka u ovom slučaju HDZ-a. Sva sreća da je ta Vlada djelovala samo tri mjeseca jer možda bi u toj situaciji da je to bilo duže i da je imala cijelu godinu bilo projekata poput prometne renesanse, ispitivanja pobjedničkih lokalnih trendova i slično sve ono šta nažalost prazni proračun RH a vidjeli smo kako to u prošlosti izgleda. Znači jedan razlog je gospodarski trendovi i drugi razlog je kratkoća djelovanja odnosno nemogućnost da se renesanse i slični projekti apliciraju. Ono što mene zabrinjava je nonšalantnost i indiferentnost premijera Plenkovića jučer prema tim projektima koji se pozivaju na supsidijarnost u HDZ-u a ta supsidijarnost očito izgleda ukoliko je u okviru nadležnosti grada Zadra, onda ja kao premijer RH se nemam šta očitovati o manifetlucima i krađama koje su se tamo desile. E to jednostavno ne možemo prihvatiti i zabrinuti smo i ja sam osobno zabrinut šta gospodin Plenković se poziva na supsidijarnost i stoji čvrsto kao stup, kao kamen iza gospodina Kalemete i brani gospodina Kalemetu i brani gospodina Kirina koji je također imao odnose izvlačenja novca iz proračunskih sredstava a gradonačelnik je grada Virovitice. I to nije tak to nisu te europske vrijednosti, to nije ono sve što je gospodin Plenković govorio ili govori kao hrvatski premijer. Znači očekujemo u budućnosti i prilikom prezentiranja proračuna za 2017. da se gospodin Plenković ogradi od onih koji su uzimali javni novac za osobne ili stranačke potrebe. Ne smije ukoliko želi svoj kredibilitet zaštiti stajati i dalje uz gospodina Kalmetu kao najbližeg suradnika a ja to imam dojam da on to radi i da gospodin Plenković u biti pokriva gospodina Kalmetu. Druga stvar koja je meni posebno zanimljiva u proračunu a to sam rekao nešto ranije prilikom diskusije ministra Marića, znači nema nikakve potrebe za dizanjem PDV-a u ugostiteljstvu jer se iz ovog rebalansa proračuna vidi da je prihod od poreza na dobit 2 milijarde kuna veći, više nego što će biti prihod od povećanog PDV-a u turizmu. I u biti tu nema nikakve reforme, nema nikakve strategije nego to je jednostavno preraspodjela. Netko je odlučio da se ugostiteljima, da se turizmu poveća PDV iz nekog razloga zbog toga što su oni navodno bili u povlaštenoj poziciji proteklih 4 godine i sada konkretno mijenja tu cijelu priču. I ja vam kažem, zapamtite ovo što sam rekao pogotovo vi koji ste iz jakih turističkih sredina u Dalmaciji, da će 10 tisuća ljudi u turizmu ostati bez posla zbog ovakve mjere a za nju nema potrebe. Isto kao što nema potrebe da se smanjuje, odnosno opterećuje više rad onih koji su zarađivali do sada po pitanju autorskih honorara. Ne samo novinari, prevoditelji, nego i programeri informatičkih programa koji nose visoku dodanu vrijednost i tih 50 i nešto tisuća ljudi će imati 5 do 6 tisuća godišnje svog rada nego što su imali do sada, odnosno to iznosi negdje 250 milijuna kuna na godišnjoj razini. To je također otprilike sličan iznos koliko imamo sada već u ovoj godini veći porez na dohodak nego što je bio planiran. Znači niti za to nema nikakve potrebe a kunemo se u te ljude, kunemo se u one koji svoje znanje i pamet žele na tržištu ponuditi. Tu govorim o jednom čitavom sektoru informatičara koji jako puno rade na taj način jer to sve što oni naprave i programiraju je njihov autorski uradak, odnosno intelektualno vlasništvo a sa druge strane ih kažnjavamo. I tih 50 i nešto tisuća ljudi koji se bave time ili koji zarađuju ne velike novce, 4, 5 tisuća kuna mjesečno jer tu se ne radi o kako je netko rekao velikim umjetnicima koji zarađuju milijune kuna nego ljudi koji vrijedno rade za 5, 6 tisuća kuna mjesečno. I sa te strane nema nikakvog razloga niti da se njih dodatno opterećuje a to se vidi iz ovog rebalansa proračuna jer su trendovi pozitivni jer nema potrebe da ono gdje nam ide dobro da to na neki način suzbijamo odnosno onemogućavamo. I ja vas molim da do sljedećeg tjedna kada bude ponovno ta rasprava i drugi krug, odnosno drugo čitanje poreza na dohodak da uzmete u obzir i ove podatke iz ovog rebalansa jer nema nikakvog razloga da kažnjavamo turizam i one koji su, ja bih rekao obuhvaćeni autorskim honorarima, tim više što dvoje ponajboljih ministara u hrvatskoj Vladi gospodin Cappelli i gospođa Koržinek Obuljen imaju ista stajališta kao što imamo mi iz opozicije. Ne bi trebalo gledati i usko se skoncentrirati samo na svoj uski stranački ili neki drugi interes nego bi trebalo dati podršku onim ljudima koji stvaraju dodanu vrijednost RH. Hvala vam lijepo.
Imamo 4 replike. Prva replika je uvaženi kolega Blaženko Boban.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Maras ja vas razumijem i vašu želju za dodvoravanjem možebitno novom predsjedniku vaše stranke i tako čestim istupima, a van teme. Naime, rekli ste na samom početku da vam je drago da šira javnost gleda ovu sjednicu jer ste dobili neku poruku. U tom momentu kad ste tu rečenicu izgovorili, znate koliko je vaših članova bilo ovdje? Doslovno jedan, vi kolega, Sabina i Đujić i da i gospodin Đujić jeste, a kolegica Sabina je taman ulazila u sabornicu. Dakle, vi i još jedan. I vama to nije neugodno, vama to ne smeta, no dobro to je vaše pravo. Od vaših 10 minuta vi ste samo jedan minut posvetili točci dnevnog reda a to je rebalans proračuna za 2016. godinu. Sve ostalo ste posvetili onome što će nama svima ali i vama vjerojatno kao vidovnjaku, čovjeku koji zna nama biti na dnevnom redu već slijedeći tjedan, koji su ispred nas da li slijedeći ili onaj ispred vidjet ćemo otom potom, ovisi o Hrvatskoj vladi. Ali ću replicirati samo na onaj dio, taj minut o kojem ste govorili, rekli ste to je zasluga Vlade gospodina Milanovića i zasluga trendova koji jesu trenutno u Europi pa tako i u našoj državi i s tih 50% vaše rečenice se apsolutno slažem. Ali podsjetit ću vas ovdje da kroz izvještaj o rebalansu se spominjao i Fond za zaštitu okoliša koji je poslao tako kao je poslao po prvi put od kad fond postoji je poslao, a s tim rezultatima a kolega Zmajlović je to na neki način obrazložio da su puno radili pa da su toliki minus u fondu stvorili. E pa dajte molim vas, imajte isti alat kada već jednom obrazlažete i govorite pa makar to bilo i minut od deset minuta u sklopu teme. Hvala.
Hvala kolega Boban. Odgovor na repliku.
Gospodine Boban, spomenuli ste vidovnjak, to je riječ, strana riječ, ne znam da li to znate. Kod nas se kaže vidioc. Tako da evo za ubuduće da znate kada spominjete to. A on ne znači onaj koji sve zna po definiciji. Znači vidioc nije osoba koja sve zna tako da ste spomenuli u istoj rečenici nepovezive stvari i molim vas da se skoncentrirate prilikom govora i to ne radite. S druge strane ja sam…
Kaže vam se koncentrirati a ne skoncentrirati.
Hvala lijepo. Ja prihvaćam sugestiju poznatog jezičnog stručnjaka gospodina Jandrokovića i to ću u budućnosti koristiti. Sa druge strane, htio bi vas upozoriti da sam ja u svom govoru pohvalio gospodina Cappellia i gospođu Koržinek Obuljen, a ne gospodina Bernardića. Ja njega uopće nisam spomenuo, ne znam zbog čega njega opće spominjete u toj cijeloj raspravi. Znači ja hvalim one ministre koji se bore za populaciju koju zastupaju u Hrvatskoj vladi i odajem im priznanja. Pa valjda to nije negativno? Ja znam da možda nekome ne odgovara kada mi iz SDP-a pohvalimo nekoga ali ima dobrih ministara u Vladi gospodina Plenkovića i volio bi da mogu to reći i za gospodina Marića da predloži slijedeći tjedan nešto što mislim da je pravedno i šta je logično kao što to predlažu gospodin Cappelli i gospođa Koržinek. I drago mi je također da se slažete samnom da je Vlada Zorana Milanovića zaslužna za ovakvo ispunjenje i punjenje državnog proračuna i da su gospodarski trendovi pozitivne zahvaljujući radu 2014. i 2015. prvenstveno naravno hrvatskih poduzetnika ali i radu Vlade Zorana Milanovića. Evo to je, iskreno sam se razveselio kad ste to rekli jer vidim da i vi u HDZ-u znate ponekad ne zatomiti iskrenost. Tako da evo ja ću vas ponukati da u budućnosti oslobodite se i dajte još više pohvala koje su opravdane.
Hvala. Poštovani kolega Branko Hrg replika.
Hvala lijepa. Kolega Maras, vi ste bili ministar onih ljudi, onih malih firmi, poduzeća, obrtnika kojima je ostao dug za radove koje su napravili na obećanjima jer im nije osiguran novac za to. Samo da vam to kažem. Ministar obrta i malog i srednjeg poduzetništva, jer bi možda bilo u redu da ministar zna da se na tabli koja se stavlja pred objekt koji se gradi piše i broj građevinske dozvole i dokumenta na temelju kojeg se gradi, vidite ovdje ga nema, nema ga. Vi ste govorili o društvenom domu, u bagatelnoj nabavi piše dom za starije i nemoćne. Vi govorite i potvrđujete ono što je pisalo po mrežama da se radi o novcima Fonda za zaštitu okoliša ali onoj tablici objekata koji su prošli na natječaju, tih objekata nema. Na tablici prigovora koji su bili, žalitelja znači koji su se žalili na 112 mjestu je ta ista općina sa tim objektom koja je odbijena. Ja vas sad pitam gospodine Maras kako ste vi to dijelili novce? Po kojim kriterijima, kako? Jeste imali svoju kasu? Vi ste zagrabili i samo ste dali, vaš kolega Zmajlović, vi ste mu rekli daj to meni gore treba ili negdje drugdje? Toga je bilo sigurno još više, ovo je samo jedan mali primjer. I ponavljam ništa ja nisam rekao za načelnike općine, on se bori, on preuzima odgovornost za to ako nešto nije napravio. Ja postavljam vama pitanje, vi ste bili ministar, vi ste dali prisegu da ćete poštivati zakon, jeste ga poštivali ovdje?
Hvala kolega Hrg. Odgovor na repliku.
Pa odgovor je vrlo jednostavan. Za razliku od renesansnih dečki iz HDZ-a ja sam ga poštivao. A da je tome tako pa gledajte s obzirom da volite istraživati i ispitivati dajte se, ja nisam revizor gospodine Hrg, znači ja ove podatke s tolikom strašću i analizama ja s tim ne bavim pogotovo kad nije direktno dio mog posla. Znači ja ovo sve što vi govorite nisam istraživao ali ukoliko vi jeste istraživali i ukoliko mislite da je to nešto loše pa zašto ne napišete prijavu u čemu je problem? Ja ću vam reći za sve poslove koje sam ja radio da ja mislim da sam napravio, ne da mislim nego sam uvjeren da sam napravio po zakonu i po pravilima. Za vrijeme mog mandata i Vlade Zorana Milanovića primjerice u Programu regionalnog razvoja se nije gledao tko je načelnik općine iz HDZ-a, HSS-a ili HNS-a i SDP-a. Evo pitajte načelnike. Žao mi je što je otišao sad načelnik iz Novigrada Podravskog, da vidite, a vi ste gradonačelnik. Ne? Ali ja vam govorim o ovim koji nemaju niš, čiji su proračuni po milijun, dva kuna, koji se javljaju na programe regionalnog razvoja i koji su svi uredno odbijani čak i iz HSS-a dok ste vi bili predsjednik. Pazite ovaj paradoks. Načelnici općina u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji dok ste vi bili predsjednik su se svi žalili da ih je skinulo kod ministra Tolušića zato da dobiju HDZ-ovci novce, a vi ste bili u toj koaliciji. Pa jel' vama neugodno da su te općine koje su se vrijedno javile za projekte nisu dobile ni kune zato što nisu bile načelnici iz HDZ-a, a vi ste podržavali i dvije ruke dizali za Karamarka. Ne jednu, nego dvije ste dizali, da se čini da vas ima duplo više. Ne? Tako da ono? Dajte se skoncentrirajte malo gospodine Hrg. Nije čudo šta vam HSS-ovci nisu dali povjerenje. Zbog toga šta vi pretpostavljate …
Hvala vam lijepa. Kolega ja bih vas molio, držimo se reda. Pazim na sve, pa i nas vas. Uvažena kolegica Sabina Glasovac.
Poštovani kolega, u vašem izlaganju dotakli ste se načela supsidijarnosti i premijera Plenkovića i pritom ste spomenuli moj grad Zadar. Nemojte se vi baš tako dirati u Zadar. Zadar je jedan, ovako je malo bio spomenut u negativnom kontekstu od strane vas zbog našeg gradonačelnika. Evo ja koristim priliku da čestitam svom gradu današnji dan grada Svetog Krševana. Zadar je jedan kulturni, povijesni grad vrijednih ljudi. Na žalost, posljednjih godina na stranicama Crne kronike zbog gradonačelnika Kalmete. Dvije optužnice u 14 dana kao produkt dugogodišnje istrage za malverzacije s mjesta ministra. Međutim, evo vidite sad kako gospodin Plenković prije nekoliko mjeseci na Saboru HDZ-a skupio je snagu i zagrmio je s govornice da ne može HDZ biti žrtva taoc jednog čovjeka Tomislava Karamarka. Tomislav Karamarko u tom trenutku, a ni danas nema optužnicu. Ali vidite, što je dozvoljeno Kalmeti, nije Karamarku. Presumpcija nevinosti danas vrijedi za Kalmetu, nije vrijedila za Karamarka. HDZ nije mogao biti taoc Karamarka, a može danas biti taoc Kalmete. I ne samo HDZ. Lako je meni za HDZ, nego za Zadar. Cijeli Zadar je zapravo taoc jednoga čovjeka. I danas na dan grada nagradu za životno djelo prima jedan veliki čovjek, možda najveći, jedan od najvećih u povijesti grada Zadra. To je gospodin Stanislav Antić, legendarni direktor SAS-a koji je 2001. godine željom zadarskih građana bio izabran za gradonačelnika, ali Kalmeta i HDZ su mu ukrali izbore kupivši vijećnicu Renatu Peroš. I danas taj čovjek dobiva nagradu za životno djelo, čovjek koji je gospodarska, na neki način gospodarsku renesansu Zadra …
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku. Kolegica Glasovac ja vas molim da se pristojno ponašate. Samo to. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja vas ipak molim za zrno razumijevanja kad je rečenica u pola, da radi smisla se desetak sekundi, a ja ću evo sad tih 10 sekundi vratiti koja je gospođa Glasovac potrošila. Gospođo Glasovac, nisam ja spomenuo Zadar u negativnom kontekstu. Ja volim Zadar, volim Zadranke i Zadrane i to je zbilja jedan prekrasni grad. Na kraju krajeva ove godine je jedna od top destinacija europskih po izborima od određenih medija, tako da s te strane svaka čast Zadru i da je bar više gradova kao što je Zadar u RH. Ja mislim da bi svi bili sretni. Ali mene je neugodno iznenadio kada je jučer gospodin Plenković otvoreno stao iza gospodina Kalmete. Supsidijarnost. Znači, vi odlučite u lokalnom HDZ-u da li vas smeta šta Kalmeta ima dvije pravomoćne optužnice. Ili moja to stvar uopće nije. Znači sa te strane je pokazao po meni jednu nekonzistentnost i ne dovoljnu čvrstinu za hrvatskog premijera da se ogradi od onih loših stvari bez obzira šta to paše ili ne paše HDZ-u u tom trenutku. I dobro ste rekli. Karamarko nigdje optužnice. Govorio je, nije baš grmio u Lisinskom. Ne? Bilo bi dobro da je Plenković grmio u Lisinskom, ali on je to tamo dosta stidljivo rekao. Kažem skoro su ga izviždali, iščvrgali delegati HDZ-a koji mu sad plješču i postavljauu pitanja.
Kolega Maras, kolega hajde molim vas prvo da se vratite temi to je jedna stvar. A druga stvar nemojte se junačiti kad nema ovdje čovjeka o kojem govorite. Onak nije, ne izgleda baš to jako fer.
Gledajte gospodine Jandrokoviću, ovo je sve javni govor. Znači svi građani RH …
Da, ali prvo nema veze s temom.
Ima veze. Apsolutno ima veze.
Ne, vi ste sad potpuno odlutali od teme i ja bih vas molio ipak da se držimo teme, pogotovo što ste počeli zalaziti sada već zaista poigravate se sa osobama kojih ovdje nema, ružno o njima govorite. Ja bih vas molio da se vratite u temu i govorite o proračunu.
To je, gospodine Jandrokoviću ovo je sve javni govor. Ja to govorim svima. Znači, ja govorim de facto svakome. Nema tu veze da li je netko u prostoriji ili nije to se prenosi, vidi se i ljudi znaju za šta se ja zalažem. Tako da to ima itekako veze sa temom. A rekao sam u svom uvodnom govoru da je zbog toga šta više nema projekata poput prometnih renesansi proračun dobro napunjen 2016. godine. Znači, vrlo lijepo sam ga povezao sa temom o kojoj sam govorio. I molim vas [[Upadica Jandroković: Hvala vam lijepa.]] uzeli ste mi desetak sekundi [[Upadica Jandroković: Evo vratio sam vam. Hvala vam lijepa.]] Molim vas da mi dopuštate da govorim ono šta mislim. Pa to je smisao saborskog zastupnika. Hvala.
Uvijek vam dopustim da govorite ono što mislite, ali i rekao sam u više navrata da kad netko malo skrene sa teme pa se vrati to je u redu. Ali kad netko iskoristi repliku govoreći o nečem što nema nikakve veze s temom i to ponavlja više puta onda mislim da je korektno i to je moja obaveza kao predsjedavajućeg da ga upozorim. Pa vas molim bez obzira ako koristite stilske figure to je uredu, ali ako pretvorite repliku u politički govor koji nema veze s temom ja vas moram upozoriti. Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Kolega Maras vi ste u svojoj raspravi istaknuli da u vrijeme vlade Zorana Milanovića nije se gledalo koji načelnik ili gradonačelnik pripada kojoj političkoj opciji odnosno da su imali svi iste mogućnosti javljati se na natječaj resornih državnih ministarstava. Evo kako su ti natječaji izgledali. Većina njih je bilo raspisano odnosno objavljeno na službenim web stranicama ministarstva navečer ili noću, neki čak noću u 22 sata. Naveli bi se uvjeti, koje sve dokumente su općine, gradovi trebali prikupiti i obavezno se navodilo vremenski period do utroška sredstava. I gle čuda, natječaj se navečer objavi, ujutro pojedini načelnici i gradonačelnici stoje ispred ministarstva i nose svoje gotove projekte. To su bili zaista jako zanimljivi natječaji gdje su neki očito bili vidoviti i unaprijed su znali koji će biti uvjeti u tim natječajima. Znači uopće se nije gledalo o političkoj boji, o stranačkoj pripadnosti ali neki su bili očito vidoviti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Ne znam da li smijem odgovoriti jer ovo također bi mogli prokomentirati kao ne držanje striktno teme, ne, znači što je gospodin Striček rekao ali ja ću evo riskirati da me opomenete. Gospodin Striček kada dajete ovakve primjere onda nemojte govoriti općenito, neki, neke, neki natječaj, neki načelnici, morate govoriti konkretno. Koji načelnik je čekao na koji projekt se javio, koji je projekt bio objavljen u deset navečer. Ja vam garantiram evo sada to mogu ovdje ne znam čime šta da stavim na stol mogu staviti svoj saborski zastupnički mandat da to kod mene u ministarstvu nije bio nijedan takav slučaj. Znači nećete naći niti jedan projekt koji je objavljen u deset navečer da su se sutra ujutro ljudi pojavljivali da je bilo zatvoreno za jedan dan. Moji svi projekti su imali javnu raspravu mjesec dana ranije svi su više-manje bili takvi kako je bilo kroz javnu raspravu i imala je procedura koja je trajala više tjedana. Znači nemojte govoriti neki, neko, ovi, oni dajte konkretno recite ovaj iz ove stranke, ovaj projekt i onda ćete biti ozbiljni. Ovako kada nabacujete sa neki to niko ozbiljno ne shvaća. A ja vam još jednom govorim, nađite jedan takav natječaj koji sam ja raspisao i ja ću sutra podnijeti ostavku u ovom Saboru. evo to je vama poziv, a i gospodinu Hrgu koji vidim da je otišao ako neka surfa, gleda, traži vidim da mu je to zanimljivo raditi, ako nađe ijedan takav natječaj ja sutra podnosim ostavku. Znači kod mene toga nije bilo. Tako da nemojte prvo generalizirati, a drugo dajte konkretne stvari. Evo i 20 sekundi dajem u plus nekome tko će prekrdašiti. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Evo jednu stvar smo riješili u okviru vremena ste još kada počnete govoriti u okviru teme bit će dobro. Hvala vam lijepo. Sada je na redu uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi predstavniče državni tajniče, kolegice i kolege. Raspravljamo danas o izvršenju proračuna za prvih šest mjeseci i rebalansu. Mislim da je i jedan i drugi dokument su pozitivni naznačuju da je ova godina bez obzira na sve pokušaje da se obezvrijedi rad vrijednih ljudi ipak pozitivna i da jednostavno neki se ne mogu pomiriti sa rezultatima jer su puno bolji sada nego što su bili u vremenima kada su oni imali priliku voditi ovu državu. Ali to je sve uredu. I nije loše podsjetiti se možda i što smo sve prošli pa si uspoređivati i onda reći jesmo li nešto krivo napravili ili nismo. Evo samo za podsjetnik, zadnji proračunska godina koja je prošla bez rebalansa bila je 2011. godina, nakon toga smo imali proračune RH za 2012. proračun i rebalans, pa 2013. proračun i dva rebalansa, pa 2014. proračun i dva rebalansa, 2015. proračun i rebalans, znači deset puta smo u vrijeme bivše te velike vlade nikad shvaćene raspravljali o ovim financijskim dokumentima. Što to samo po sebi sugerira? Sugerira da jednostavno je bilo riječi o nesnalažljivosti, ne imanju jedne čvrste linije funkcioniranja, neimanje čvrstih stavova koji trebaju onda osigurati prosperitet, razvoj, ostvarenje postavljenih fiskalnih ciljeva i svih drugih ciljeva koje jedan takav dokument može ostvariti. I sva sreća kažem da se narod riješio tih velikih ministara tipa Maras, Jakovina, Zmajlović njih i njihovog hedonizma i njihovih znanja jer to jednostavno teško je čak nadoknaditi i u ovom mandatu. Jednostavno čovjek se začudi zašto takve ljude uopće promijeniti kada su toliko znali, toliko su bili pametni, a nikad shvaćeni. Mi smo u trećem mjesecu usvojili proračun za 2016. godinu i bio je ministar Zdravko Marić tada predlagatelj uz drugog premijera i sada je ministar financija Zdravko Marić, promijenila se vlada imamo novog premijera, ali ga se i dalje osporava da to nije to, da to nije proračun kontinuiteta i da su svi rezultati ovog proračuna zasluga neke vlade SDP-a koja opet kaže, ponavljam, narod jednostavno nije shvatio. Što je tada rečeno ovdje u raspravi, što je rekao gospodin Marić pa da se možemo uspoređivati s onim što danas govori oporba? U trećem mjesecu rekao je očekujemo gospodarski rast od 2%, proračunske prihode od 69 milijardi, rashode smanjiti za 2,5 milijarde, deficit smanjiti što više možemo, a najmanje 7,5 milijardi znači da bude u toj razini, da bude najmanji ikada od 2008. godine i da rashode zadržimo na nivou 122 milijarde. U ime kluba SDP-a tada je govorio ako se dobro sjećam, onaj koji je danas dobio naziv Zoran veliki u odsustvu, on je govorio i što je govorio? Pa rekao je najprije da on kroz taj proračun ne vidi financijsku konsolidaciju, da će to potonuti, da će ići na loše i da narod jednostavno nije bio svjestan što je izabrao pa da onda nema dovoljno novaca ne znam za učenički prijevoz, za trajektne linije, da neće biti novaca za dječje doplatke, da će nastradati najsiromašniji. Uglavnom je jedna poruka bila, napravili ste loš proračun u 2016. koji je … [[Govornik se ne razumije.]] našem iz 2015., to su cijelo vrijeme ovdje govorili, toga se više-manje svi sjećaju. Znači uspoređivali su 2015., 2016. pa su utvrdili da je loše, a kao njihova je bila odlična, ali dobro. I sada tko je bio u pravu? Pogledajmo rezultate što je rekao ministar financija a što je govorio kažem SDP. I sada imamo nova Vlada, novi ustroj morali smo i radi toga napraviti rebalans, imamo povećanje gospodarskog rasta sa 2 na 2,6%. Prihode veće za 1,5 milijardu kuna najviše u djelu poreza na dobit i trošarine. Manjak u proračunu 1,6% umjesto predviđenih 2,6%. Imamo onako kako piše 1,8 više zaposlenih u odnosu na 2015. godinu. Prihodi od poreza 71 milijardu, 2 milijarde više nego što je bilo predviđeno, rashodi za kamate manji 320 milijuna kuna. Znači ukupni prihodi 116,4 milijarde, rashodi 121,7 milijardi, deficit 5,3 milijarde ili 1,6% BDP-a. Tko je ostvario svoje? Pa po meni i svakome tko želi biti iskren ostvario je ministar Zdravko Marić sa svojim znanjem, načinom rada ono što tada piše i ono o čemu mi danas ovdje raspravljamo. Što je još vrlo važno? Desilo se i postupno smanjenje javnog duga. Što radi SDP? On je protiv toga. Znači oni ne žele priznati da su ovo dobri rezultati i jednostavno za njih kažem ništa ne valja jer je za njihovo vrijeme sve bilo suprotno, rastao je deficit, rastao je javni dug, rastao je broj nezaposlenih i oni se ne mogu pomiriti sa jednom situacijom koja je 'ajmo reći pristojna u jednom ekonomskom okruženju u kojem država funkcionira i jednostavno su uslijed svih odnosa koji se danas kod njih događaju vrlo nervozni, cijelo jutro nervozni. Mislim da je upravo ovaj proračun pokazao da je financijsku politiku, politiku financija RH moguće voditi i drugačije, bez obzira tko je bio ministar, tj. tko Vlada HDZ ili SDP ali da postoje ljudi koji to mogu napraviti drugačije od onoga čemu smo svjedočili u nekim bivšim vremenima a da se pri tome ostvare i postavljeni ciljevi. Kada gledamo razdjele, Vlada RH, Sabor, predsjednica, svi su smanjili svoje troškove, to je činjenica i to se događa iz proračuna u proračun. Drugo, povećanje sredstava lokalnoj samoupravi i drago mi je da barem ova Vlada kažem rješava dio naslijeđenih problema koje je stvorila bivša Vlada da sve općine u Gorskom Kotaru i ostale na brdsko-planinskim područjima dobivaju dio sredstava koji je vidljiv u proračunu i iznosi koji su takvi kakvi jesu ali su ipak određena pomoć nego što je to bilo u toku 2015. godine. 200 milijuna kuna uplaćujemo manje kažem u EU proračun. Kada pogledamo razdjele 2 ministarstva koja su meni uvijek najinteresantnija, Ministarstvo regionalnog razvoja ima u ovoj godini ostvarenje od 880 milijuna kuna. Usporedimo to sa ostvarenjem Ministarstva regionalnog razvoja u protekloj 2015. godini a o tome smo jučer raspravljali i tada je bilo ostvarenje 440 milijuna kuna. Što trebamo više na to dodati uz kažem probleme i određenu političku nestabilnost koja je ipak bila u toku ove godine da su se ostvarili upravo takvi iznosi jer pokazuje da postoje sposobni ljudi koji znaju raditi. U Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture imamo određeno smanjenje od 160 milijuna kuna, uglavnom iz sredstava EU, tj. fondova EU koji se neće ostvariti ali su sredstva povećana u dijelu Hrvatskih cesta za 60-ak milijuna kuna, za brodske linije dodano 35 milijuna kuna. Tako da jednostavno vidimo da postoji u toku godine mogućnost da se mnoge stvari naprave bolje bez obzira kažem na to što se neki ne mogu s time pomiriti jer ono što nam je svima valjda zadatak je da iz vlastitih iskustava, znanja izvlačimo ono najbolje kako bi mogli kažem u svojim ovlastima raditi na korist građana koji su nas birali na određene dužnosti. Ovaj rebalans proračuna svakako treba podržati, poreznu reformu koja će vrlo brzo doći u drugo čitanje, također i proračun u sljedećoj godini pokazati će da postoji politika koja ima jasan cilj, koja ima jasna znanja i koja će i u 2017. pokazati da postoje bolji rezultati nešto što će se to ostvariti u dobroj 2016. godini. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi kolega Saša Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, vi ste povrijedili Poslovnik članak 232. koji govori ako se govornik udalji od teme dnevnog reda predsjedatelj će ga opomenuti da se drži teme dnevnog reda. I nije to problem jer vi ste jedan od najtolerantnijih predsjedatelja u ovome Domu i stvarno pazite o tome ali maloprije ste kolegi Marasu govorili da nije lijepo govoriti o ljudima kojih ovdje nema a kolega Borić već mjesec i pol dana govori o čovjeku kojeg ovdje nema, o gospodinu Zoranu Milanoviću, i ja vidim, i svaka njegova rasprava se tiče gospodina Zorana Milanovića i ja vidim da on njemu fali ali je sam kontradiktoran sebi jer stalno govori da on kao premijer nije ništa radio a stalno citira neki njegov rad. Tako da drago mi je da ipak potvrđujete da je nešto radio ali ja vas molim predsjedniče samo ujednačeni kriterij kao što inače radite. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Dakle, ja sam upozorio kolegu Marasa, nisam mu dao opomenu zato što je ružno govorio o nekome, ulazio u neke stvari koje nisu istinite a ovo je bila jedna politička ocjena, samo o tome se radi. Dakle ne smatram da je došlo do povrede Poslovnika s moje strane. Prelazimo na replike, uvaženi kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić u svojoj vehementnoj raspravi spomenuo da čovjek je dobro da uči iz svojih iskustava i stečenih znanja. Ja se samo nadam da on neće učiti iz svojih iskustava koje je imao kao pomoćnik i državni tajnik ministra Kalmete jer to nisu baš znanja s kojima bi se čovjek trebao hvaliti i nadam da se da ono tamo šta je vidio i šta je naučio ne bi trebao baš primjenjivati ako jednom ikada u životu više bude imao izvršnu dužnost. Sa druge strane, koliko ljudi kome vjeruju i šta misle o kome, hvala Bogu na ovim izborima je moguće izmjeriti preferencijskim glasovima. S obzirom da ste vi doveli u pitanje povjerenje mojih birača prema meni, a kao vama jako puno vjeruju ja ću vas upozoriti na to da ste dobili 7 puta manje preferencijskih glasova nego što sam ih dobio ja. Tako da tu vas opet demantiraju sami birači. Nemojte se junačiti i ocjenjivati druge ljude ako ste u tom području dosta tanki a reći ću vam i gdje ste još tanki. U vašoj općini na Rabu, u Loparu gospodin načelnik vaše općine ima velikih problema sa zakonom. Čini mi se da ima za objasniti gdje je nestalo nekoliko stotina tisuća kuna i da mu ne ide baš najbolje. Znači krenite već možda od svoje općine, od svojih kolega tamo i njima pokušajte držati moralne prodike, objašnjavati im kako bi se trebali ponašati i kako bi trebali voditi svoju općinu. Kada njih naučite onda ću ja vrlo rado poslušati vaš savjet. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku kolega Borić.
Kolega Maras pa niste vi mene dobro razumjeli. Vi ste cijelo vrijeme svoje rasprave govorili o renesansi a pogledajmo vaše gotičare Čanović, Smiljanec, Savo, Merzel, pa što je to? Pa to je onaj dio kojeg vi ne želite vidjeti, vi želite uvijek biti oni koji sude drugima i drugačijima. Ali ja cijelo vrijeme, i jutros sam molio jednog vašeg člana da pokuša u vaš klub uvesti mir i red jer ste jednostavno dezorijentirani. Pa vaš ako se ne varam zamjenik predsjednika kluba u odsustvu gospodin Hajdaš kaže za vas da ste osebujna osoba jer da iz 3 pokušaja ne možete odrediti koja bi bila najveća recimo stopa po kojoj bi trebalo odrediti porez na dohodak. Pa vi kažete 48, ovaj kaže 40, slijedeći kaže nešto niže, ovaj četvrti kaže odustat ćemo od svega toga. Znači imate jedan temeljni problem gubitka identiteta. Ali ja i dalje tvrdim ne postoji laž ili prevara kojom SDP može dobiti bilo koje izbore koji se pred nama nalaze. Tako ni sve te vaše laži o pojedincima, vaša suđenja unaprijed, ukazivanja na tobože nečije greške koje je pravosuđe zahvatilo, pa oni nisu izbjegli tu, problem je kod onih koji su izbjegli a radili su gore ili teže stvari. Pa ako je normalno u ovoj državi da netko za 250 tisuća kuna svojoj tetki plaća dom iz proračuna i član je SDP-a i ne dobije ništa, to je problem, to je problem. I mi ukazujemo na pravdu i pravicu. Ja ne mogu braniti ljude ako ih je zahvatio pravosudni sustava, ali će oni svoje morati riješiti. Ali problem je onih koji ih preskaču. Pa i kod vas. Pa sjetite se onih vaših putovanja, stotina tisuća kuna, pa što ste radili vi po tim putovanjima? Dobro je da se narod riješio tih i takvih vaših hedonizama i vaših zvanja i to ponavljam.
Hvala vam lijepa. Druga replika je uvažena kolegica Sabina Glasovac.
Kolega Boriću nekoliko puta u vašem izlaganju spomenuli ste nekakvu zavist SDP-a prema rezultatima prihodovne strane ovog proračuna za 2016. godinu. Pa ja ne znam zaista na što bi mi bili ljubomorni, ne znam, mislim mi smo 2016. godine svjedočili jednoj eksperimentalnoj vladi koja se raspala netom nakon što se složila. U tom svom kratkom mandatu svjedočili smo stalno prepucavanjima preko medija koji su se ticali mahom kadrovskih pitanja i kadroviranja po RH na svim razinama. S druge strane svjedočili smo jednako tako promptnom skidanju čak 8 tvrtki s popisa tvrtke od posebnog državnog interesa, svjedočili smo tome da se ekspresno telefonskim sjednicama se rješavalo odnosno prodavao Končar, pa smo svjedočili premijerovoj, ovog iz Kanade premijera njegovoj strasti prema kavijaru tako ono u par minuta zapravo pojede dvije radničke plaće, pa ne znam igra sa državnim interesima u najmanju ruku igra kada govorimo o MOL-u. Očito da bolje da zapravo niste puno radili, bolje da ste se možda iscrpljivali svim ovim glupostima čiji teror smo trpili 7 mjeseci. Jer kad pogledamo period od 2000. do 2003. smo isto imali sličnu situaciju gdje ste naslijedili 2003. godine sređene financije, uređen državni aparat a onda znate koje je doba mraka se poslije 2003. nastavilo, koliko je Hrvatska popljačkana, ko je u tome sudjelovao? Između ostalog i vaš šef Božidar Karmeta. Tako da tek ćemo vidjeti na koji način ćete se ponašati prema onom što vam je ostavila prošla Vlada, prema redu, prema povećanom BDP-u i molim vas nemojte, samo nas spasite scenarija kojeg smo gledali od 2003. pa nadalje.
Hvala. Kolega Borić odgovor.
Hvala lijepa. Kolegice vi možete govoriti što god hoćete ali taj čovjek vas uvijek pobijedi u Zadru što god vi o njemu govorili tako da možda ste pribjegli jedninom načinu na kojeg biste ga htjeli eliminirati ali sigurno je jedno vi ne možete suditi unaprijed niti ćete vi osuđivati ljude zato što je nešto, zato što je optužnica podignuta ili nije podignuta. To je jedino što radite i jedino s čime se bavite. To je jedina vaša politika koja nije…
Kolega Borić ja vas molim da ne dobacujete iz klupe. Kolegice Glasovac, ja vas molim zaista za pristojnost. Već sam vas jednom zamolio. Držimo se reda, jer to je jedini način da možemo funkcionirati. Ako će svi početi vikati, dobacivati, vrijeđati se onda nećemo moći ni raditi, tako da vas evo lijepo molim. Izvolite.
Te i takve narod jednostavno ne treba, a Božidar Kalmeta vas kažem u Zadru pobjeđuje već punih 20 godina i još će nastaviti. A vi nastavite po svom, a to su kriteriji koji variraju od teme do teme. Ako je Andro Vlahušić u pitanju, onda može sa osuđujućom presudom, ako je bilo tko drugi ili je iz neke druge stranke, onda ne može. Rješavat će se i to u budućnosti i vrlo je dobro ili je bitno da se sačuvate i vi svi tu. Jer kažem, vidim danas ste jako nervozni jer očito ovaj stranački vlak, valjda već popunjen, zadnji vagoni su popunjeni i teško se više da u njega uskočiti. Ne? I sva ta dokazivanja ne vjerujem da će djelovati puno na budućeg predsjednika, jer evo jedan vaš zastupnik je danas osjetio potrebu da kaže da vi više niste njegovo društvo, da ste toliko loši i da ste ga iznevjerili da je morao izaći iz SDP-a. Razumijete? I sada se svi čudite zašto je on to napravio? Pa čovjek je skužio da ste loše društvo.
Povreda Poslovnika, izvolite.
Kolega Borić povrijedio je članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Nije govorio uopće o temi, nego je nas poučavao ono u čemu je on ekspert kako se ulizati novom stranačkom šefu. Gospodine Boriću, nemam takve afinitete. Imam svoj stav bez obzira tko bio šef. Ja znam da ste vi gospođi Jadranki Kosor slali snimke da biste dokazali svoju vjernost i opravdali neke svoje postupke. Ali ne morate nas poučavati. Tamo ima ljudi koji imaju kičmu i koji nemaju potrebe služit svakom gospodaru, nego rade u interesu građana i stranke.
Hajde hvala. Sad ste, vi ste zloupotrijebili sad povredu Poslovnika pa vas molim da to ne činite. Prelazimo dalje. Hajmo se pokušat vratit na temu. Ovo sad bez veze jedni druge optužujete bez razloga. Kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, slažem se sa vama da birači nisu shvatili uspješnost ministara u Vladi Zorana Milanovića, jer da su shvatili onda bi rezultat još više bio u korist Hrvatske demokratske zajednice na izborima i 2015. i 2016. Ali nisam to htio reći zbog toga. Javio sam se za repliku. Kada ste govorili o radu ministra gospodina Zdravka Marića u proteklih godinu dana. Ja bih se u tom smislu prisjetio mjeseca svibnja kada je ministar Marić tada u vrijeme političke krize u Hrvatskoj otišao u London i prodati dionice, državne obveznice. I kada s obzirom na kamate koje su tada zbog takve krize bile visoke nije zadužio Republiku Hrvatsku već se vratio. I tada je kad se vratio u Hrvatsku sjećamo se što je sve govorio SDP, što je sve govorila tadašnja oporba o tome kako je to dokaz da su hrvatske financije urušene, da je situacija u Hrvatskoj katastrofalna. A on je samo rekao pričekajmo malo da prođe ovo vrijeme i nakon toga se zadužio na domaćem tržištu po nikad manjim kamatama. Dakle to, samo taj jedan potez koji je napravio Zdravko Marić u svibnju mjesecu i u lipnju govori o kapacitiranosti njegove administracije inače Ministarstva financija koje je kroz to vrijeme, a što pokazuju rezultati ovog rebalansa državnog proračuna dovoljno govori samo po sebi, izvješće za prvih šest mjeseci. Prema tome, u tom smislu sa vama se slažem da itekako treba podržati ovaj proračun, ovaj rebalans. I vjerujem da će i proračun koji će vrlo brzo stići isto biti na tragu još i boljih rezultata u radu upravo i ove Vlade koju sada imamo.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, pa ja isto, evo cijelo vrijeme tvrdim da jedan čovjek može činiti razliku i ovi kažem drugi koji su nervozni oni to ne mogu razumjeti niti shvatiti, jer za njih je i dalje politika što gore to bolje za njih. Jednostavno nekakva misao vodilja s kojom se valjda sutra žele pojavit pred biračima i reći evo mi smo ta nekakva alternativa, katastrofičari koji će vas povesti u nekakvu bolju budućnost. Međutim, kažem narod sve vidi i narod sve pamti i narod sve zna. Ove laži, ove uvažene gospođe ne želim uopće komentirati, jer toliko se nisko spuštaju da se nekada ni sam ne želim spustit na tu razinu. Jer kažu kod nas ima … [[Govornik se ne razumije.]] posvuda i ako bi se spustio na njihovu razinu može ti se desiti da te spuste na tvoju razinu i da te dotuku iskustvom. To ne želim, ali što će tiče kreditnog rejtinga recimo njima je u mandatu pao dva puta. Oni su to slavili kao veliki napredak. Za njih je i pad bio rast i naravno da su se veselili onom trenutku kad je jedan odlučan čovjek rekao ne želim to i sačekat ću bolje vrijeme, jer su vidjeli šansu da se sruši Vlada i da bi eventualno oni iskoristili pukotine i vratili se na vlast. Ali narod ih jednostavno ni drugi puta nije htio jer su ponudili istu ekipu koja je sišla s vlasti 2015. godine. I danas kažem opet ta ista ekipa svima dijeli lekcije. Ostvarenje proračuna, recimo ovog financijskog stručnjaka gospodina Marasa u 2014. i 2015. je bilo 50% na razini njegovog razdjela u Ministarstvu poduzetništva. I on svima dijeli lekcije kako treba znati raditi i na neki način pomoći poduzetnicima, a potroši 50% sredstava koje imao na raspolaganju, da ne govorim o drugom koji je još bolje radio od njega o gospodinu Grčiću.
Hvala lijepa. Iduća replika je uvaženi kolega Anđelko Stričak.
Kolega Boriću, pa tu je bilo dosta priče o transparentnosti, o tome kako se troši proračunski novac, a o tome nam u jednim tjednim novinama početkom godine progovara i bivša ministrica Mirela Holy inače koja je u Vladi Zorana Milanovića bila u kvoti SDP-a. Pa evo što navodi bivša SDP-ova ministrica Mirela Holy. Veli: „Bila sam ministrica kad me Zoran Milanović zamolio da primim njegova brata. Dao mu je moj broj, pa mi se Krešo javio i dogovorili smo termin. Raspitivao se za obnovljive izvore energije i za dva konkretna projekta. Prvi je bio Pataftni pogon za mehaničko-biološku obradu otpada u Varaždinu koja je kasnije kupila Pripuzova tvrtka, a drugi je Kanal … za koji sam odmah kazala da neće proći. Varaždinske bale smeća i dan danas su problem i ekološki i zdravstveni, očito nije posao dobila dobra osoba pa Varaždinci i dan danas moraju trpiti tu ekološku bombu.
Ja bih samo molio zaista da se držimo teme jer smo počeli razgovarati o potpuno nečem drugom što nema veze sa današnjim dnevnim redom i sa ljudima koji su ovdje u ime Vlade. Tako da pozivam vas ako je ikako moguće da se držimo teme. Kolega Ivan Šipić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo nekako na ovom tragu što ste vi sada rekli ja sam upravo htio nešto iskomentirati. Dakle pozitivni trendovi koji su prikazani kroz ovaj rebalans pokazatelji su da ova Vlada ma koliko je već na samom početku osporavali želi usmjeriti Hrvatsku k rušenju svih negativnih trendova. Prisustvo ili ne prisustvo novih zastupnika, posebno onih koji se javljaju za saborsku i medijsku statistiku je poražavajući za ovaj zakonodavni Dom. Rasprave koje nas dijele bez argumenata i kvalitete još više će donijeti nemir i lošu sliku o svima nama. Vađenje tzv. prljavog materijala ili filmova i filmića spominjanja u biti tužitelji, suci ovdje iz ovog Doma naslušali smo se ovih dana svakojakih optužbi, a u biti možda smo se trebali samo skoncentrirati samo na ovo što je ispred nas, a to je materijal koji nam je ponuđen, jedna analiza, jedna kvalitetna analiza koja ne treba nikoga zbunjivati tko je više napravio, tko je manje napravio, nego jednostavno nas usmjeriti prema onom što od nas očekuje svaki birač ili onaj prosječni ili onaj koji nije izišao. Dakle, osuđivati Vladu koja je tek počela, optuživati je za ovo ili ono, mislim da je to ispod razine ozbiljnih ljudi, pogotovo oni koji ovdje danas ne sjede i ja nekada falim, ali ne sudjelovati u raspravi, a koristiti isključivo samo svojih pet minuta za buđenje ujutro mislim da je to vrlo neozbiljno i neodgovorno. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku. Hvala lijepa, odustaje uvaženi kolega Borić. Prelazimo na iduću pojedinačnu raspravu. Uvažena kolegica Marija Puh.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo ja bih se željela u svojoj raspravi osvrnuti na dvije teme koje su bitne za moj kraj iz kojeg dolazim, a zapravo i šire. Jedna od tema su jedinice lokalne samouprave koje često spominjemo proteklih dana ovdje u Saboru, a to su jedinice koje su ostale bez statusa brdsko-planinskog područja. U ovom rebalansu proračuna je njima na neki način nešto i refundirano, ali željela bih vas upozoriti na jednu činjenicu, a to je da su te jedinice lokalne samouprave ostale bez 102 milijuna kuna sveukupno kada se zbroji prihoda, a njima se sada u ovom rebalansu proračuna vraća svega 10,9 milijuna. Tako da to je poprilično malo i recimo kada gledamo pojedinačno kada je izračun napravljen za općine ne znaju što će misliti načelnik općine recimo Cerovlje koje će dobiti 7.433 kune kao neke pomoći. Koliko će to pomoć tom načinu, niko iskreno možda da plati račun za struju u općini ili vatrogasnom domu ili nečem takvom. Izradili smo amandman kojeg smo uputili u proceduru i u kojemu smo razradili problematiku svih tih općina i gradova. Znate i sami kako bi vam bilo recimo doma da imate određena primanja, planirate si troškove, rashode u idućih godinu dana i onda vam samo jedan dan neko veli, e od sutra ti više nemaš na raspolaganju 5.000 kuna, imaš na raspolaganju 2.500 kuna a ti se sada snalazi sa svim svojim kreditima i svim obavezama koje imaš već od ranije preuzeti. Mislim da nikome od nas ne bi bilo ugodno, a točno ta situacija se desila tim općinama koje su izgubile status brdsko-planinske, tako da apeliram da se razmotri amandman i da se vidi i da se njima stvarno pomogne na konkretan način jer ja vjerujem da će se po neki načelnici dobro nasmijati, osim recimo spomenutog načelnika Općine Cerovlje koji je baš tu najkarikiraniji i imamo recimo Općinu Bistra koja će dobiti svega 26.000 kuna. Da se tim općinama malo bolje pomogne jer ipak su one pokretači i razvoja i razvoja komunalne infrastrukture. I na kraju krajeva kada toliko govorimo o demografiji znači ukoliko općine neće imati svoju infrastrukturu i ukoliko općine neće biti posložene jednostavno mladi će i dalje odlaziti i odlaziti će u veće gradove, imat ćemo sve više područja Hrvatske koje će biti bez stanovnika, a i nažalost mnogi će odlaziti van države. Druga stvar na koju bi se željela osvrnuti, a koju sam već spominjala i prilikom same izrade ovog proračuna, pa nažalost nije bilo sluha za tu situaciju su klizišta koja su u zakonu definirana kao elementarna nepogoda. Sama klizišta koja su se pojavila najviše su se pojavila u Krapinsko-zagorskoj županiji i u Varaždinskoj županiji. U Krapinsko-zagorskoj županiji procijenjeni troškovi trenutnih postojećih klizišta su 98 milijuna kuna, u Varaždinskoj županiji 27 milijuna kuna. Na tim klizištima koja su nastala znate i sami da svaka nova kiša, svaki novi snijeg, svake nove promjene vanjskih uvjeta jednostavno dolazi do sve većeg i većeg urušavanja klizišta i do sve veće i veće štete. I recimo imam tu vam jednu sliku kuće koja je doslovce njezini temelji su već otkopani klizištem. Pitam vas sada tu da li bi ikome od vas bilo ugodno živjeti u ovakvoj kući? Druga stvar je da svi vele kao to trebaju rješavati općine i gradovi gdje se to desilo, to je većinom stvar općina i gradova, a idući paradoks je da se ta klizišta najviše zapravo i događaju u ovim općinama koje sam ranije spomenula, znači općinama koje su ostale bez velikog dijela svog proračuna. Pa apeliram da se iznađe neki način kao što su se sanirale poplave u Gunji i kao što su se sanirale i druge elementarne nepogode da se barem djelomice iznađe sredstava, da se saniraju barem ona najopasnija klizišta jer evo cijele ceste odlaze, odlaze kuće, jednostavno ljudima više nije sigurno živjeti u svojim kućama koje su izgradili sa građevinskim dozvolama, sa svim što je trebalo, oni danas praktički nemaju gdje živjeti i svaki dan im visi neki nož nad glavom da li će možda iza ove kiše moja kuća otići a ja više neću imati gdje stanovati. Ove stvari smo spomenuli u amandmanima i apeliram i na predlagače rebalansa proračuna i na sve vas ostale saborske zastupnike da se zapitate i da razmislite o tome jer isto kao što je u Gunji bila poplava, ljudi su ostali bez kuća, isto to se nažalost događa i kod nas i jednostavno država za to još nije pokazala sluha. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku, uvažena kolegica Dragica Roščić.
Kolegice spominjali ste da se od ovih 10 milijuna kuna pomoći koje se daju općinama da neke općine imaju jako mali iznos koji dobivaju, Cerovlje a drugu nisam čula. Koji je ustvari prvotni iznos koji su oni izgubili ranijim promjenama, je li znate možda za Cerovlje?
[[Upadica Puh: Znači imam podatak.]] Pardon, odgovor na repliku, samo malo. Je li trebate još nešto reći kolegice Roščić?
Konkretno znači za općinu Cerovlje.
Da. Odgovor na repliku.
Ja vam ne znam konkretno po općinama, imam sad trenutno podatak samo za sve te općine pobrojene skupa, znači sve općine i gradovi pobrojeni skupa izgubili su 102 milijuna kuna a znači svima opet pobrojano skupa vraća im se 10,9 milijuna kuna. Evo tu vam je taj razmjer koji je ogroman ali mogu vam potražiti baš konkretan podatak za općinu Cerovlje pa vam ga uručiti. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvaženi kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Žao mi je što nema ministra ali vjerujem da suradnici slušaju. Naime ja neću u svojoj raspravi raspravljati o prošlosti, pokušati ću što i je cilj proračuna ili rebalansa proračuna da vidimo što nas čeka u budućnosti. U ime kluba izrazili smo svoje mišljenje o makroekonomskim pokazateljima i trendovima koji su pozitivni na dobrobit svih nas, međutim u ovom proračunu to ne mogu iščitati i vidjeti. Radi kratkoće osvrnuti ću se na nekoliko točaka. Prije svega i slušajući premijera u Saboru on se pozivao i tvrdi i traži od nas da vjerujemo da će ova Vlada biti vjerodostojna e samo što ja ne znam čemu i kako i na koji način. Ovim rebalansom to ne mogu iščitati. Prvo i osnovno, puno puta smo ukazivali bili na jedan problem koji država je preuzela obvezu ujedno i odgovornost ne izvršava, radi se o Varaždinskoj županiji, gradu Koprivnici, što se tiče obveza države prema sufinanciranju najma osnovnih škola, srednjih škola, dvorana, ukupni iznos oko 15 milijuna kuna. Tražili smo i stanku u Saboru preko medija, ljudi iz lokalne, regionalne samouprave su također dolazili međutim to u ovom rebalansu ne vidimo. Mi smo uputili amandman u nadi da će se to razmotriti i da se ne samo ispoštuju obveze koje je RH preuzela nego da se na neki način i sagleda realnost toga. Nadlaje kada govorimo o obeštećenju ili 'ajmo reći na neki način nadoknadi izgubljenih sredstava jedinice lokalne samouprave su izgubile jednim zakonom koji je isto kao i ovi porezni zakoni što je bio rekao ministar da će također biti na neki način nadoknada, biti će obeštećenje pa smo vjerovali a shvatili smo da nismo trebali vjerovati. I sada se ovim rebalansom osigurava 10,9 milijuna kuna što je nekih čak 10% onoga što su jedinice lokalne samouprave izgubile, isto jednim nespretnim, rekao bih prijedlogom zakona. Smatramo da je to nedostatno a to ću evo argumentirati upravo na dva primjera iz svoje županije. Radi se od dva JLS-a, jedan ima 8 tisuća 283 stanovnika, grad Lepoglava i općina Ljubeščica od tisuću 858. Znači 2013. godine je posebna državna, … [[Govornik se ne razumije.]] status brdsko-planinskoga i sa poreznim prihodima oni su imali prihod po glavi stanovnika 1391 kunu grad Lepoglava, općina Ljubeščica 1539 kao potpomognuta područja. 2013. je bila osnova za izračun ovog zakona koji je bio nespretan, da bi došli u 2015. godini grad Lepoglava po glavi stanovnika ima porezne prihode zajedno, porezne prihode 749 kuna, općina Ljubeščia 954. Sa tekućim pomoćima grad Lepoglava ima 1350 kuna po glavi stanovnika, općina Ljubeščica 2789 kuna prihoda. I sada vidimo u prijedlogu rebalansa proračuna grad Lepoglava iako nije bilo u planu dobiva potporu od 110 kuna po glavi stanovnika kao obeštećenje što iznosi na godišnjoj razini 913, 915 tisuća kuna. Općina Ljubeščica dobiva 741 kunu po glavi stanovnika ili u apsolutnom iznosu milijun 378. Indeks je razvijenosti par postotaka gore, dolje, prilike status općine, status grada, pa to je, to je pomoćnice 670% razlike. Pa koja je to formula? Ja bih volio znati, ja ću postaviti i pismeno pitanje, tražiti ću pisani odgovor jer zanima me formula. I nije to jedini slučaj, ima puno takvih slučajeva. I zato me zanima da li ćete biti vjerodostojni, ali na temelju čega i u čemu vjerodostojni? Shvatiti da su građani RH i lokalna razina željni smo pravednosti, jedne daleko pravednije raspodjele tih sredstava. Ja ne bi želio, ja ću prihvatiti ukoliko je pogreška u izračunu jer ovime je učinjena nepravda. Ali ako je formula po kojoj je ovaj izračun napravljen, onda formula je nepravedna. Ja ne bi želio sumnjati da je nešto drugo. Da je kojim slučaje zamislite Ljubešćica na vlasti HDZ, u Gradu Lepoglavi na vlasti je HNS i nije to jedini slučaj. Ja ne bi želio sumnjati a izreći ću da je na djelu politička korupcija. Nadalje, Fond za zaštitu okoliša brisano je iz plana 9 milijuna kuna za sanaciju klizišta. Povećanje za 162 milijuna kuna za zbrinjavanje posebnih kategorija otpada. Pa to mi nije, mislim ne razumijem koje su to posebne kategorije otpada. I povećano je za 7,8 milijuna kuna oporaba otpada i iskorištenje vrijednih svojstava otpada. Nemojte me krivo shvatiti, iščitavajući Zakon o otpadu ovo su iluzije. Ovo su iluzije ili je bacanje prašine u oči ili je zamračivanje nečega. Proučite zakoni koji definiraju što je otpad, koja vrsta otpada, kako vjerujte mi ovo je sumnjivo krajnje. Nadalje, bilo je govora o povećanju prihoda sa osnova trošarine, i tu sam isto bio kazao a odnosi se na onaj aspekt koji nisam dobio odgovor što se tiče povećanja prihoda sufinanciranja nerazvrstanih cesta od 20 milijuna kuna. Nažalost ministar ni ne treba to znati. Ali mogao je biti pripreman na odgovor ili pozvati nekoga. Saznao sam od kolegice na odboru 20 milijuna kuna će ići za čišćenje snijega za zimsku službu, to smo odgovor dobili na odboru gdje je ta tema bila raspravljana. Pa opet pitam po kojim kriterijima? Da li će samo Gorski Kotar dobit ili će dobiti sve općine koje su izgubile status potpomognutih područja za što svakako jesam. Budimo pravedni, nemojmo biti vjerodostojni ili ostati vjerodostojni jer vrlo je simptomatično, sjećam se i 2004., znači Vlada Ive Sanadera kasnije Vlada Jadranke Kosor, HDZ je uvijek, uvijek uoči izbora da li rebalansom, dali godišnjim planom proračuna ovakve stavke, ovakve pozicije možete provjeriti pomoćnice ministar, možete provjerit to vrlo jasno da li Hrvatske ceste, da li nešto drugo uvijek se osiguravala su se sredstva koja se nisu dijelila transparentno. Ja bi želio vjerovati da ćete biti vjerodostojni ali nekim drugim načelima, želio bi vjerovati ministru Mariću a vidjet ćemo idući tjedan čujem da će biti rasprava o poreznim zakonima da li će se ispoštovati ove stvari? Meni je žao što ga nema da čuje raspravu i želio bi vjerovati da će nam ova Hrvatska neovisno koja Vlada bila postati pravednija a isto tako da će i Vlada sa svojim politikama biti pravednija prema hrvatskim građanima. Hvala.
Imamo tri replike. Uvaženi kolega Josip Borić prva.
Hvala lijepo. Kolega Batinić, govorite o pravdi i pravednosti i tu bi se možda ne bi ništa trebalo ni reći, međutim ajmo se vratiti opet malo unazad. Vi ste bili potpredsjednik ovog doma, mijenjali smo 2014., krajem 2014. Zakon o brdsko-planinskim područjima, vidim ovdje ste predložili amandman. Sad govorite o pravednosti i predložite amandman u kojoj jednoj općini Matulji samo zato što je na brdsko planinskom području ima proračun od 50 milijuna kuna u 2016. godini dodajete 3,5 milijuna kuna koje vi smatrate da trebaju dobiti. A jednoj općini Skrat 110 tisuća kuna isto po vašem prijedlogu. Znači općina koja ima proračun možda 2 ili 3 milijuna kuna. Po čemu ste vi slagali ovaj amandman koji točno zbraja 50 milijuna kuna na koje smo vas upozorili kad se donosili taj zakon da će se to desiti. I svi ste spremno dignuli ruku za to i rekli ste vratit ćemo mi to tim područjima iz kompenzacijskog fonda. Vidjeli smo ostvarenja u 2015. godini 647 milijuna iz kompenzacijskog fonda od 1 milijardu i 800 koje ste uzeli svima. I tu ste tumačili politiku HNS-a koja je trebala biti pravedna, vjerodostojna u potpunosti od početka do kraja. Znači da ipak birate poziciju ili opoziciju i načine kako ćete se ponašati kad ste na vlasti ili kad ste u oporbi. Dosljednost traži jednaka rješenja za sve. Upozorili smo vas da činite krivo i pokušat ćemo mnogo toga ispraviti a rekli smo na koji način u 2017. godini i dobit ćemo proračun na raspravu pa ćemo vidjeti da li će to biti ovako ili neće. Ali ako je vama pravedno nekome ko ima 50 milijuna kuna dodati još 3,5 a nekomu ko ima 2 milijuna dodati 100 tisuća kuna onda to isto za mene nije najbolje rješenje.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Znači kolega Borić ako ste slušali uvodno kazao sam da neću raspravljati o prošlosti, međutim da bi mogao sagledati budućnost moraš poznavati prošlost. I rekao sam mi smo pogriješili i ja sada učim na svojim greškama. Niti sam ja dodjeljivao sredstva, niti sam bio u prilici ali ako bi bio u prilici onda svakako bi bile transparentne formule ili način kako bi. Znači a što se ovog našeg amandman išli smo, pošto velim nije mi jasna bila formula a obrazložio sam u raspravi da mi je prosto nevjerojatno da je tolika razlika između dvaju sredina koje su približno slične, približnog indeksa razvijenosti i ne mogu me uvjerit niti ministar da je to ispravno, da je to točno, možda pravedno i ne mora bit. Ali išli smo sa amandmanom na način da sve jedinice koje su izgubile status brdsko-planinskog neke su prošle bolje, neke slabije, da svaka od njih ne izgubi više od 25% prihoda. To je bila hajmo reći jedan linearan pristup umanjenju prihoda. Mi smo s takvim amandmanom išli. E sada, što se tiče što i kako u buduće raditi, prije svega svjesni smo svi ovdje vjerujem koji smo malo više i dublje zašli u tu tematiku i problematiku prije svega ovo rangiranje prema indeksu razvijenosti, mislim to treba pod hitno riješiti, pod hitno. Jer bilo kakva za proračun 2017. godine, bilo kakvo rangiranje to će biti još veća nepravda ukoliko se indeksacija ne napravi na adekvatan način. Mi smo čak i predlagali da se, dok se ne napravi reforma lokalne samouprave, dok se to ne napravi da se naprosto svim jedinicama lokalne samouprave koje primaju ispod 1500 kn prihoda poreznih po glavi stanovnika da ih država nadoknadi.
Hvala vam lijepa. Druga replika uvaženi kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Batinić, činjenica da ste nekoliko puta spomenuli pravednost i pravicu u rasporedu sredstava i da treba biti izmaknut iz stranačke odbojnosti pojedinih jedinica lokalne samouprave i gledati cjelovitost i potrebe jedinica lokalne samouprave. Ja dolazim iz jedne otočne općine za otočne prilike solidno razvijena koja u protekle tri godine Vlade čiji ste vi bili dio nije dobila niti jedne jedince lipe, niti iz jednog programa iz državnog proračuna što ne mislim da sad kao odgovor na takvo ponašanje treba nastaviti opet po nekakvoj stranačkoj opredijeljenosti, dijeliti sredstva samo vlastitim načelnicima, gradonačelnicima i župana, županijama. Dapače, ja se slažem sa vama da je potrebno itekako uvažavati i potrebe, ali i spremnost jedinice lokalne samouprave da priprema projekte. A drugo što sam htio reći, spominjali ste i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i određene nelogičnosti ste istaknuli u funkcioniranju toga fonda. Ja bih vas ipak podsjetio da je proteklih šest mjeseci o kojima raspravljamo do promjene na čelu fonda došlo negdje krajem travnja što znači da je sadašnji čelnik tog fonda dva mjeseca obnašao dužnost u samome fondu i nešto bitno u funkcioniranju tog fonda nije mogao promijeniti, a da nije naslijedio od prethodnog direktora fonda protiv kojega ja nemam nekih većih primjedaba da ne biste mislili da sada ja optužujem bivšeg direktora fonda. Mislim da je i korektno surađivao i radio u određenim stvarima. Ali evo u tih šest mjeseci za koje mi danas raspravljamo novi ravnatelj tog fonda je došao, direktor fonda došao je negdje čini mi se u svibnju, tako da nešto bitno u politici fonda nije mogao promijeniti, ni u njegovom radu.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić, ja nisam kad sam spomenuo fond, znači čitao sam brojke i vidim određene nelogičnosti u alokaciji troškova i vidim određene nelogičnosti u povećanju iznosa, u postotku na plan. Rebalans može bit korekcija, ovo je konac godine. Potpuno razumljivo da se radi rebalans, ali mi nije jasno što se desilo u međuvremenu. Znači, to je bilo. Ali prvenstveno ako ste, a vjerujem da ste pozitivno shvatili moju raspravu. Znači moramo definirati što jasnije kriterije kada je u pitanju državni novac. Jer upravo iz tog razloga, ukoliko ti kriteriji nisu transparentni, ukoliko nisu vidljivi, ukoliko nisu čitljivi, onda dolazi do toga da izražavamo sumnju. Ja bih volio da mi se dokaže upravo ova razlika od 670% između ove dvije općinice, grada i općine. Ja bih to volio znati. Možda sam u krivu i spreman sam isto tako ukoliko sam krivo procijenio i govorio javno se ispričavam. Ali ja ne znam koja je to egzaktna matematika, matematika je egzaktna znanost i ja ne znam kako je to moguće. Pravo i pravda to su dva različita pojma, ali pravednost je nešto što svi želimo. I tada se izbjegne sumnja. I vjerujte mi opravdano sumnjam u političku korupciju. Od 2005. godine kad je bila garnitura do, znamo do kada do 2011. dobit potporu iz državnog proračuna, pa dajte molim vas! Na to se gleda. Da li je bilo tako? Nije. Nije, jer upravo kod Vlade Zorana Milanovića dobivale su, ja znam za svoju županiju neovisno o preferencijama općine i gradovi. To možete provjeriti i dokazati. Da li je bilo baš najpravednije, najtočnije to ne mogu garantirati.
Hvala vam. Treća replika uvaženi kolega Andrija Mikulić.
Poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega ja vas inače cijenim i vaše rasprave i slažem se sa vašim stavovima da se na greškama uči i dobro je da učimo na greškama. Ali moram vas podsjetit dok je bio čovjek koji je vodio vašu stranku, ministar, potpredsjednik Vlade onda baš u toj županiji se najviše novaca slijevalo. I pomoćnik koji je tada bio, odnosno zamjenik ministra baš je najviše novaca slijevao u svoju županiju. To mi je onak malo čudno, da sad imamo dvojake kriterije kad se govori o tome. Često govorite pojam politička korupcija. Vrlo hrabro od vas. Ali morate se sjetiti, tko ne zna povijest nema perspektivu u budućnosti. Dakle, baš neki od vaših čelnika su oko toga imali problem. Kada pričate o klizištima, pa klizište je proces. Dakle, to je slučajno moja struka. Dakle, to nije nešto što nastaje danas, javilo se slučajno danas. To su procesi. Pa imali ste prilike, još uvijek imate prilike na određenim razinama to rješavati. Nisam vidio nekakva posebna rješenja. Ne morate brinuti oko toga da li smo mi vjerodostojni ili nismo, to je hrvatski narod prepoznao. A što se tiče i to sam vam na odboru rekao i ponovit ću. Malo me smeta kada govorite, žao mije što nema ministra, pa ovdje je državni tajnik i pomoćnik. Pa zar su to ljudi koji nešto ne znaju, ne mogu slušati? Pa nisu to ljudi koji su pučkoškolci i to smo o tome razgovarali na saborskom odboru. Prema tome, ne bi da sam na vašem mjestu podcjenjivao ljude koji ovdje sjede.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Mikulić. Hvala potpredsjedniče. Nisam nikoga podcjenjivao s time što sam prozvao ministra, ali svakako složit ćete se sa mnom da prvi čovjek je taj i rasprave su uvijek usmjerene prema njemu. Naravno on je odgovoran. Nadalje, što se tiče spomenuli ste da se najviše novca slijevalo u županije itd. pa ne znam, ja da budem iskren nisam radio tu analizu. Da li je točno? Ja bi volio da je, ali bojim se da nije. Ali isto tako kada ste spomenuli, ne znam na koje projekte ste mislili tada se nije gledalo da li je dobio Novi Marof gdje je HDZ, dobila je …, dobila je Vinica, znači podjednako i pod kakvim takvim kriterijima. A vi ste uostalom radili i u Ministarstvu gospodarstva pa možda imate više informacija ukoliko je bilo takvih nekih stvari. Što se tiče klizišta, da, to su procesi i klizišta smo kandidirali bili, bio je javni poziv od Hrvatskih cesta, mislim da je bilo negdje 2014. godine. PO prvi puta 2014. javni poziv od Hrvatskih cesta na kandidiranje. Zašto je zapelo, zašto nije, da li je to zato jer se trebalo sufinancirati i iz Fonda za zaštitu okoliša, sada vidim da su sredstva, znači činjenica je tada vlada nije u cijelosti možda znala kako to riješiti. Klizište, slažem se, ja imam iskustva još i kao šumar gdje smo isto na određenim područjima, nisam građevinca ali imam doticaja sa inženjerstvo i sa građevinom itd., ali mi smo kandidirali na području Varaždinske i Krapinsko-zagorske županije negdje preko 100 i nešto milijuna kuna izrađenih projekata, evidentiranih klizišta. Tražiš u ovom ministarstvu u onom, svi samo peru ruke od toga, a to jeste elementarna nepogoda. Ostali krajevi Hrvatske su sretni što nemaju, možda imaju neke druge probleme. Znači apsolutno budimo pravedniji i ako smo pravedni bit ćemo vjerodostojni i steći ćemo vjerodostojnost ukoliko je nemamo.
Hvala. Iduća pojedinačna rasprava uvažena kolegica Sabina Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Jučer smo ovdje imali na klupama Izvješće o izvršenju proračuna za 2015. godinu i kada sam ga malo analizirala posebno dio koji se odnosi na Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta i kada ga usporedimo primjerice sa ovim polugodišnjem izvješćem o polugodišnjem izvršenju, ali i sa rebalansom proračuna za 2016. godinu onda možemo vidjeti kada govorimo o iznosima i o planu da je tu situacija poprilično slična, 13,9 milijardi je bio plan i 2015. godine u izvršenju je to došlo na nešto malo više od 14 milijardi kuna. Međutim ako pogledamo sadržajno što se događalo sa raspodjelom pa onda sada i prijedlogom preraspodjele sredstava onda vidimo jako, jako velike razlike između programskih usmjerenja dviju vlada. Ona koja je završila svoj mandat 2015. godine i ova koja je započela svoj mandat bez obzira što je ponovno izabrana druga vlada, ali i ova Vlada HDZ-a i MOST-a u sličnom sastavu kada govorimo o koalicijskim partnerima i o programskom dijelu, može se vrlo jasno vidjeti koliko su to ogromne razlike i kako se raspolaže s novcem poreznih obveznika. Tako smo recimo 2015. godine što se tiče europskih fondova u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta koristilo se apsolutno sve što se koristiti moglo. Zašto? Zbog toga jer je krajem 2014.godine u ovom hrvatskom Domu usvojena Strategija znanosti, obrazovanja i tehnologije i sukladno akcijskom planu već su postojale neke mjere koje su se trebale započeti odnosno trebala je započeti njihova realizacija u 2015. godini. Jedna od njih ključna ali ne i jedina bila je cjelovita kurikuralna reforma. I onda kada pogledate malo izvršenje 2015. onda ću ga usporediti sa ovim izvršenjem polugodišnjim 2016. i sa rebalansom 2016., možete vidjeti recimo da se u 2015. godini znači iznimno se snažno radilo na uspostavi sustava hrvatskog kvalifikacijskog okvira, da je imenovano ukupno 8 sektorskih vijeća, da je započela provedba 30 projekata u iznosu od 64 milijuna kuna financiranih iz ISF kojima je glavni cilj razvoj standarda zanimanje i standarda kvalifikacija koji su se poslije trebali prilagoditi za upis u sami registar, pa da smo imali vrlo uspješno korištenje ISF sredstava da bismo svakom djetetu osigurali pomoćnika u nastavi, poticali smo udruge za izvaninstitucionalni odgoj, obrazovanje djece i mladih, čak i u sredstvima koja su bila prelazila plan u nekim dijelovima što opet nije dobro, ali bolje da je tako nego da štedimo odnosno da probijamo stavke na nekim drugim troškovima koji ne idu krajnjim korisnicima, a to su naši učenici. Pa smo tako u skladu sa planom pokrenuli stručno usavršavanje i izobrazbu učenika, nastavnika u srednjim školama, usavršavanje za provedbu nacionalnih programa u ovom slučaju kurikuluma, pa smo u planu smo imali 7,5 milijuna kuna od čega je potrošeno samo 3 milijuna kuna, znači 4,5 milijuna je vraćeno na kraju 2015. proračun, a sa samo 3 milijuna kuna ekspertna radna skupina i 500 ljudi koji su radili na kurikuralnoj reformi je zapravo u 2015. isproduciralo ono što će biti objavljeno u 2016. godini, to je okvir nacionalnog kurikuluma i čak 51 kurikuralni dokument. Da ne govorim da je Agencija za odgoj i obrazovanje paralelno sa tom izradom dokumenata pripremala naše učitelje, nastavnike i stručne suradnike za ono što im slijedi u tom dijelu Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije i kod cjelovite kurikuralne reforme, ali i kod licenciranja učitelja, nastavnika, stručnih suradnika pa i samih ravnatelja. Sve je to znači bilanca koja je ostavljena na kraju 2015. godine, stvari gotovo pa završene. Kada govorimo o fondovima OP-i kreirani, dva znači ključna Operativni program učinkoviti ljudski potencijali koji nam je podloga za povlačenje sredstava iz Europskih socijalnog fonda i s druge strane operativni program konkurentnost i kohezija koji je ključna podloga za povlačenje sredstava iz Europskog razvojnog fonda. I onda dolazimo u 2016. i kada pogledamo ovo polugodišnje izvršenje, kada pogledamo plan rebalansa, kada usporedimo sve one slatke, šarene laži koje su ovdje bile prezentirane prvo od gospodina Tima Oreškovića a neki dan i od gospodina Plenkovića onda dođemo do toga zapravo da vidimo da sve što se 2016. godini u sustavu obrazovanja, znanosti tehnologije moglo zaustaviti, uprskati ili unazaditi sve se uprskalo, unazadilo ili zaustavilo. Tu se nije propustila nažalost niti jedna prilika. Pa tako primjer ako sada pogledate sredstva vidjeti ćete da je tu recimo porast u odnosu na plan od nekih 110 milijuna, 110,7 milijuna kuna, međutim ako malo vidite kakva je ta struktura onda ćete vidjeti da tu zapravo, u tom povećanju 110 povećanje sveučilišta i visokih učilišta je čak 212 milijuna kuna što bi značilo zapravo ako uzmemo u obzir onu neplaniranu isplatu regresa s obzirom da su već bili na vidiku parlamentarni izbori i da sredstva za isplatu regresa u opće nisu bila planirana u proračunu, vidimo da u rebalansu sada moramo to nadoknađivati i najniži dio sredstava u osnovnom i srednjem školstvu zapravo ide za plaće odnosno u ovu namjenu i da ide u sveučilištima i visokim učilištima, onda možemo zaključiti da je nešto negdje oko 200 milijuna kuna zapravo oštećeni su krajnji korisnici sustava. Ne mislim pri tome naravno ništa loše protiv isplate regresa ali kada se pogleda kako se raspoređuju sredstva onda je to zaista strašno. U 2016. godini znači za 20, imamo, naprosto smanjuju se sredstva za stručno usavršavanje, izobrazbu učitelja i nastavnika u srednjim školama i usavršavanje za provedbu nacionalnih programa. Zašto? Ako je ovdje obećano da cjelovita kurikularna reforma ide dalje. Ovo su još nedostatna sredstva koja su bila u planu proračuna za 2016., mi smo na to upozoravali, međutim sada se dodatno smanjuju sredstva. Isto tako i za razvoj sustava osiguravanja kvalitete, zašto se zaustavio projekt primjerice i zašto se to vidi na sredstvima ovdje da se neće, očito se odustaje od licenciranja ravnatelja, učitelja, nastavnika i stručnih suradnika. Očekujem vrlo brzo zakon ovdje sa jednim člankom pred nama gdje ćemo prolongirati rok za licenciranje vjerojatno za godinu, dvije, tri ili četiri što je vrlo neozbiljno. Kapitalne investicije su isto u velikoj mjeri zapravo, na neki način reći ću ugrožene. Povlačenje fondova je katastrofalno. Znači negdje oko 80 milijuna kuna samo kroz operativni program razvoja ljudskih potencijala, kroz prioritete 2, 3, 4, kroz prioritetne osi, 2,3, 4 i 10 u osnovnim i srednjim školama nije i neće biti iskorišteno zbog aljkavosti, zbog nerada i ne spremnosti da se pripreme sve one podloge u dokumentaciji koje su trebale biti pripremljene. E-škole su isto tako zaustavljene, ne znam jesu li sad, odčepljen cijeli taj postupak ali isto vidimo 80 milijuna kuna je propušteno iz europskih fondova za projekt i dinamiku kako je zamišljeno za e-škole. Što se tiče kapitalnih investicija znanost i tehnologija naravno opet su gubitnici, oni su nepravedno bili zapostavljeni na samom postavljanju proračuna za 2016. godinu i sada im se opet uzima 22,7 milijuna kuna. Što se tiče mene kao stanovnice Zadarske županije, ono što nikako ne mogu podržati, ne mogu dakle nikako to opravdati jest da se smanjuju sredstva za 8,8 milijuna kuna za novu luku Gaženica u Zadru, da se i dalje ne ispravlja nepravda koja je nanesena našim otocima, dakle gdje su već pri planiranju proračuna za 2016. smanjena sredstva za subvencioniranje vodoopskrbe otoka, ne ispravlja se ta nepravda niti rebalansom. Sveučilište u Zadru ste uzeli proračunom 25 milijuna kuna, vraćate mu 2, vrlo darežljivo. Nešto se malo ispravlja nepravda prema poticajima redovnih pomorskih, putničkih i brzobrodskih linija ali ne u onolikoj mjeri za koliko su zakinuti u 2016. godini u odnosu na 2015. I stipendije isto tako minus 2 milijuna kuna. Kapitalne investicije škola Sinj, o tome ćemo još ovdje pričati prilikom donošenja novog proračuna. I dalje traje krizna situacija s onom rupom gdje bi trebala biti dvorana i škola u Babinoj Gredi, pitanje je dana kada će to eskalirati. Ugroženi su i dalje projekti ugovorni javno privatnog partnerstva i završetak projekta centra Mocire za djecu i odrasle osobe sa posebnim potrebama. Sve u svemu, obrazovanje i znanost i dalje ostaju gubitnici i kroz ovaj rebalans proračuna. Ne očekujem bolju sudbinu za njih ni kod proračuna za 2017. godinu, voljela bih da me demantirate.
Evo nakon ovog … [[Govornik se ne razumije.]] imamo tri replike. Prva replika uvaženi kolega Mato Franković.
Poštovana kolegice Glasovac, moram reći nisam razmišljao o repliciranju međutim ponukala me činjenica kako ste rekli da je povlačenje fondova katastrofalno. Ja ne mogu vjerovati da ste vi to rekli obzirom da vjerojatno se sjećate kako je vaš kolega Grčić hrvatskoj javnosti objašnjavao 2,5 godine da RH ne može povlačiti sredstva iz EU jer kompjuterski sustav nije u funkciji. A vjerojatno se i sjećate kako je upravo Vlada koju je predvodila kukuriku koalicija najmanje sredstava povukla uspoređujući sve one druge države koje su pristupile EU u tim prvim godinama mandata. I kako smo mi zapravo više novca platili na članstvo nego što smo povukli iz fondova EU. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Vi mene očito niste slušali, ja sam govorila o Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta, ministarstvu koje u toj Vladi koju ste sad spominjali bilo jedno od najuspješnijih po povlačenju fondova. Eto čisto za vašu informaciju da i dalje stojim pri tezi da je ono što je napravljeno u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta prema stvaranju preduvjeta i već onom što smo ostavili u naslijeđe skoro pa gotove završene stvari u tri četvrtine gdje ste trebali samo jednu četvrtinu završiti da je to katastrofa, neoprostiva katastrofa. Plan razvoja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji je preduvjet svih preduvjeta za povlačenje 80 milijuna eura i samo iz ISF-a do 2020. godine. Dočekao je ministra Šustara gotov, gotov u 2. mjesecu. Znate kad ga je vaša Vlada usvojila? Znate kad? Sad predzadnju sjednicu prije nego što ćemo ići na nove odnosno prije nego što će biti izbori. Pa nije li to katastrofa 6 mjeseci program koji je dobio zeleno svjetlo Europske komisije? Naše škole strukovne vape za svakom kunom i eurom koje nemamo u našim proračunima, niste bili u stanju staviti na Vladu i otvoriti prostor da se u 2016. povuče išta za strukovno obrazovanje. To je vaša strahota i ne izvlačite se na Grčića, nego utječite na Barišića da ne nastavi Šusterovim putem.
Sve će biti dobro nemojte se sekirati. Druga replika je uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac vidim da je gospođa Ingrid Antičević dobila dostojnu zamjenu ovdje u Saboru. Svaka čast. I želim pohvaliti vaš dio rasprave sve do onog kraja kad ste krenuli prema otocima. … [[Upadica se ne čuje.]] Vi ste danas nešto našpanani ne znam zbog čega ali jednostavno rebalans je rebalans. Ne treba se previše uzbuđivati jer on će proći, pozitivan je, dobar je, brojke su u redu samo sam htio isprava onaj vaš zadnji dio jer vi ste bila pomoćnica ministra Jovanovića, ne znam zašto ste dali ostavku i otišli ča nekoliko dana, ne nekoliko dana nekoliko mjeseci prije kraja mandata, nije opće bilo razloga po meni, bili ste dobra pomoćnica i vidim da puno znate o tom resoru nego ovaj dio o otocima. Vi znate da se uvijek krajem godine na neki način rebalansom poravnavaju potrebe i ono što se može utrošiti i piše vodoopskrba jadranskih otoka je 10 milijuna i potrošit će se 10 milijuna. I ne treba ništa dodati, biti će sasvim dovoljno. A vidjeli smo na jednoj drugoj stavci recimo cestovni prijevoz smanjenje za 2 milijuna kuna jer će i 33 milijuna biti sasvim dovoljno. Isto je tako i na ovim linijama trajektnim brzobrodskim i brodskim. Bilo je potrebno još 35 milijuna kuna, zašto? Jer se nismo uspjeli dogovoriti s brodarima o onoj famoznoj cijeni goriva koju oni koriste gdje stvaraju uštede ali uredba govori nešto drugo i moramo poštivati uredbu i dodat ćemo 35 milijuna i bit će sasvim dovoljno da se svima plati ono što trebaju dobiti. Ali to ne znači da se sad mora ne znam što dogodit, istrašiti otočane ili neke stanovnike tih otoka da će se ne znam što desiti do kraja godine, kao što se nije desilo ni jedno od vaših predviđanja u proteklih godinu dana a ovaj rebalans potvrđuje da smo i tada kad smo ga donosili kao proračun bili u pravu i još ostvarili puno bolje rezultate od onoga što smo i sami predviđali.
Odgovor na repliku.
Kako se neću nervirati? Kako se neću nervirati? Ukinute su subvencije starijima od 20 godina za mjere aktivnog zapošljavanja mladim ljudima, a vi ste u kampanji i vaša predsjednica Kolinda i vi mladi, zadržimo ih u Hrvatskoj i onda prvo što napravite u proračuni i sad to još ni ne popravljate nego drsko ustrajete na toj lošoj odluci da opet ne date, onemogućavate te te mlade ljude, prvo ove starije od 29 godina da uopće steknu radno iskustvo kroz stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa. Drugo, ove jadničke kojima se i ostavili pravo njima 120 i više dana ne rješavate kroz Zavod za zapošljavanje uopće ne dajte rješenja, ne rješavate njihove statuse. Zvone vam telefoni u područnim zavodima, užarene su linije i to znate i ne to od jučer to je mjesecima. Drugo, obećavali ste rodilje naknade i stvarno u Hrvatskoj bar ovo gdje se ja krećem u društvu popriličan dobar dio mojih poznanica i kolegica je ostao trudan, ja ne znam je li na njih utjecalo to vaše obećanje ali ako je pa može vas biti sram kako ste ljude izvarali. Evo one sad sve rađaju, rađaju, neke će roditi ostale bez 1000 kuna a nije da ih nema, eura pardon, eura još gore još ste ih više prevarili, a nije da nema za to sredstava u ovom rebalansu ima. I sad vi meni kažete zašto se ja živciram? Zato što lažete, što lažno obećavate i onda kad kao se izvlačite da ste pogriješili u proračunu, niste stigli, niste imali vremena onda pokažete kroz rebalans da je to bila dobro smišljena akcija i da vam je jednostavno lažu u krvi. Eto zato se živciram.
Nemojte se tak jako živcirati. Hrvoje Zekanović uvaženi kolega.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, poštovana kolegice zastupnice evo ga interesantno je kako skoro u svakom vašem izlaganju vi morate spomenuti reformu kurikula. Inače vi ne koristite jednu riječ koja nije hrvatska, inače nije kurikulum nego kurikul tako da evo pokušajte govoriti hrvatski jezik ukoliko je to moguće. Spomenuli ste aljkavost, nesposobnost, rekli ste da zapravo nisu izvršene nekakve proračunske stavke vezano uz reformu kurikula. Vi najbolje znate da ste upravo vi sudjelovali u kadroviranju stručnog povjerenstva, tj. stručne radne skupine za provedbu cjelovite reforme, vi ste ga nazvali kurikuluma. Tako da ako je netko kriv onda je upravo krivo to povjerenstvo koje nije obavilo svoj posao u zadanom vremenu. Ovdje ipak moram nešto reći što nije vezano direktno za vaše izlaganje predsjednica nije naša, vi ste rekli vaša, nego je ja pretpostavljam i vaša također. Pretpostavljam da vaše kolegice i prijateljice nisu rađale djecu radi 1000 eura nego zbog toga što djecu žele. Tako da evo ja ću se ispričati u ime prethodne Vlade. A vi ste imali isto svoja nekakva obećanja, pa je bio plan 21 a od kojega na koncu nije ostala ja mislim niti 1. Hvala. A da, nije ni bio. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Vidite je ta predsjednica moja, ali se ona ne ponaša kao da je moja. Ona se ponaša kao da je predsjednica samo jednog dijela Hrvatske, a ja od nje očekujem da ona bude predsjednica svih Hrvatica i Hrvata i naravno i onih drugih koji žive naših dragih kolega pripadnika drugih nacionalnosti, a našli su svoj Dom ovdje u Hrvatskoj. To je prvo. Drugo. Kurikulum. E ponavljat ću ga, ponavljat ću ga znate dokle? Dok se ne provede reforma obrazovnog sustava, a čiji ključni dio je kurikularna reforma. I ja ću govoriti kurikulum, a vi govorite kurikul. To je ionako jedan od uzroka mnogih problema zašto je ta problema propala. Znate vi dobro o čemu ja govorim. A i da sam htjela nisam mogla kadrovirati članove stručne radne skupine, bilo ih je više od 500, tako da vam je ta priča potpuno promašena. Nemojte čitati DNEVNO.hr oni vas dezinformiraju. A evo ono što ja očekujem od vas budući mislim da ste vi dobri sa zamjenikom Šlezakom, evo da apelirate na njega, da on utječe na ministra Barišića kao zamjenik i da kaže da ovi ljudi kojima je obećano da će se nastaviti cjelovita kurikularna reforma još čekaju na onaj obećani poziv da ih se uključi, da ih se vrati. Još ga nisu dočekali, pa evo čisto možemo preko zamjenika do ministra reći da očekuje se poziv, nije još došlo do poziva. Znači i dalje stvari stoje, ništa se ne miče, a reforma je zaustavljena zbog ideoloških razloga ne ove strane sabornice, nego čak ne ni cijele ove, nego jednog manjeg dijela desnog dijela sabornice ako gledamo s mjesta potpredsjednika Sabora.
Hvala. Imamo još dvije pojedinačne rasprave. Prva je uvažena kolegica Dragica Roščić.
Hvala potpredsjedniče, evo pozdravljam i ministra, uvažene kolegice i kolege. Znači mi imamo prvu godinu u kojoj se smanjuje javni dug i ostvaruje se rast. I to su činjenice i moram na početku odmah izreći pohvale. Znači imamo pozitivna kretanja na domaćem gospodarstvu. Nekako mi se čini da se pred kraj ove rasprave ipak to zaboravi, imamo rast BDP-a od 2,7% u prvoj polovici, pozitivna kretanja u industrijskoj proizvodnji, trgovini na veliko i malo, turizmu i građevinarstvu. Imamo nižu stopu nezaposlenosti. I ono što vidimo u ovom polugodišnjem izvještaju su stvarne štednje. Kao što sam jučer rekla ono što nam se u 2015. godini prezentiralo kao štednja u stvari nije bila štednja, manje se investiralo, a kad pogledamo pojedine stavke u stvari nismo iskoristili EU sredstva. To je jasan pokazatelj, a ono što vidim ove godine, vidimo jasan rast investicija i stvarne štednje. Štednje se stvarno ostvaruju ako se, znači ako su manji rashodi materijalni, ako su manje reprezentacije, ako imamo manje troškove kamata, ako imamo manje troškove financijskih usluga. Štednja znači ne znači smanjenje troškova nefinancijske imovine. U 2015. godini čak smo za 2 milijarde promašili planiranje u odnosu na ostvareno. Vidimo da je plan bio značajno realniji nego onaj u 2015. godini, a 25.9. je čak rađen rebalans, tako da ono što je planirano izvršeno je jako odstupalo i to su činjenice. Realno je da je i ova tehnička Vlada unatoč okolnostima puno bolje planirala proračun i činjenica je da to možemo zahvaliti isto ministru i tehničkoj Vladi i ovoj sad novoj Vladi. Također moram izreći zabrinutost, nadam se da će i planovi, informatizacija i uvođenje tehničkih sustava u Saboru i Vladi biti izvršeno u 2016. Tu vidimo nešto manje izvršenje nego što je plan. I ono što me veseli, a to je da ovaj proračun pokazuje korištenje pojedinih EU fondova. Znači u pola godine više nego što je to bilo u cijeloj godini 2015. godini. To se jasno vidi u rashodima za nabavu nefinancijske imovine. U situaciji kada ljudi odlaze iz Hrvatske jako me veseli, znači da su planovi oko iskorištavanja operativnog programa ljudskih potencijala znači dosegnuti, a na terenu se doista osjetila potpora općinama i gradovima. A imamo tu i nove planove i pomoći naročito brdsko-planinskim područjima. Rashodi za subvencije izvršeni u prvom polugodištu su 3,7 milijardi kuna, a onaj najznačajniji skok je u ovom dijelu od 2 i pol milijarde kuna što se odnosi na rashode za subvencije u poljoprivredi. Ako znamo da nam je kroz program godišnje otprilike taj iznos dostupan, znači da je ova Vlada kroz izravna plaćanja u poljoprivredi i kroz mjere ruralnog razvoja uspjela iskoristiti ono što nam je godišnje dostupno iz programa ruralnog razvoja i to nam obećavajuće u pola godine. I imamo, znači možemo vjerovati da će i nadoknaditi ono iz 2015. što nije iskorišteno. Izražavam zabrinutost jako nižeg izvršenja od planiranog stavke tehničke pomoći kod Agencije za plaćanje u poljoprivredi. I pohvaljujem ono što je vidljivo da je planiranom dinamikom išlo i provođenje programa IPA Adriatic Holistic, znači integralna zaštita od šumskih požara u koje je uključena i moja županija. A naravno svi ovi rashodi, znači pokazuju da doista, da su oni bili manji to ne bi bila štednja i pokazuju se na ukupnim prihodima koji su rasli čak 10,5%.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Kolegice Roščić, naime vi ste sad ustvrdili kako je proračun vaš bio realno planiran i ujednačen, usporedili ste to sa Vladom iz 2015. godine. Međutim, ja vas molim da ako imate pred sobom izmjene proračuna da pogledate kakvo je stanje u Ministarstvu poduzetništva i obrta pa da prokomentirate na koji način je moguće da su samo 53% sredstava planiranih potrošena, a više od pola milijarde kuna u jednom od najvažnijih resora koje je Vlada imala nisu utrošena. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega usporedila sam konkretne brojke, a što se tiče izvršavanja, znači u stvari od plana 53, to znači da polugodišnjim izvještajem dosežemo planove. Ne znam točno koju stavku ste spominjali. Ja sam pričala o konkretnom, znači govorim o poljoprivredi. U stavci znači kroz subvencije države, konkretno znači za izravna plaćanja i mjere ruralnog razvoja pa ne znam na što ste se vi točno osvrnuli u mom govoru.
Hvala. Zadnja pojedinačna rasprava, uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Evo zadnji u ovoj točci. Htio bih se prvo osvrnuti na ovu jezičnu raspravu koja me zaintrigirala. Naime, kolegica Glasovac je rekla da se koristi kurikulum i to je latinski naziv i ona ga je ispravno navela, kolega je rekao da se on treba prevesti kao kurikul, međutim Vijeće za normu standardnog hrvatskog jezika ne prihvaća takav prijevod, znači on je pogrešan. Dobar prijevod je naukovna osnova ili nastavni uputnik. Prema tome, ako već želimo govoriti standardnim hrvatskim jezikom onda od sada pa ubuduće bi trebali koristiti te nazive. Drugo, htio bih se kratko osvrnuti na analizu ovoga proračuna na neke detalje koje možda ne bi bili istaknuti u svakoj prilici, ali za koje mislim da možda se ipak trebaju spomenuti. Naime, u analizi ovih troškova kao što sam malo prije spomenuo vidimo da je Ministarstvo obrta i poduzetništva potrošilo samo 53% planiranih sredstava i sada bih ja htio pitati tu dakle tehnološku vladu koju je vodio Tim Orešković, a ministar Marić bio u njoj istaknuta osoba, kako je moguće da se tolika namjenska sredstva nisu potrošila? Evo, neke od stavaka primjerice, subvencije kamata za poduzetničke kredite 11 milijuna kuna nije utrošeno. Operativni program učinkovitosti ljudskih potencijala Garancija za mlade planirano 9 milijuna kuna, potrošeno nula kuna. Konkurentnost i kohezija program planirano 250 milijuna kuna utrošeno samo 76 ili 30%, provedba mjera za poticanje investicija malih i srednjih poduzetnika i obrtnika 5 milijuna kuna je ostalo neutrošeno. Strategija razvoja zadužnog poduzetništva i Strategija razvoja klastera u RH potrošeno nula kuna. Središnji informacijski sustav malog gospodarstva utrošeno 22% sredstava. A onda najednom obnova voznog parka sredstva su utrošena prema planu. Zatim imamo Regionalni i inovacijski fond utrošeno samo 14% sredstava. Program Eurostars samo 31% sredstava, program Eureka samo 14% sredstava, program Konkurentnosti i kohezija pojedinačna jamstva bez subvencija i kamatne stope utrošeno samo 35% sredstava, program Konkurentnost i kohezija mali zajmovi dobro to ne, nego projekt Poduzetničkog kapitala za inovacije i poduzetništvo planirano 6 milijuna 375 tisuća kuna, potrošeno 184 ili 2%. Pa dobro dajte mi recite, da li je Ministarstvo poduzetništva i obrta išta radilo u ovoj 2016. godini i imamo li mi pravo takvu Vladu proglašavati uspješnom i u biti uopće govoriti o nekakvom smanjenju rashoda velikom kada vidimo da pola milijarde kuna koje se navodno uštedilo se ustvari nije potrošilo prema planu, nije se radilo ništa. To bi praktički bilo ko da ukinemo plaće pa da velimo evo gledajte sada smo uštedili 10 milijardi kuna. Isto tako vidimo da mnogi od tih programa nisu provedeni niti u proračunu Ministarstvu znanosti i obrazovanja o čemu je već govorila zastupnica Glasovac, je oni su provedeni u smislu da je za jedno 200 i nešto milijuna povećan proračun, ali samo kada su se dizale plaće ili slični troškovi. Ali recimo programi kao što su Poticaj udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih 2milijuna kuna nisu utrošena, zatim imamo poticanje izvannastavnih aktivnosti u srednjim školama i visokoškolskom obrazovanju minus, stručno usavršavanje i izobrazba učitelja i nastavnika u srednjim školama također, stipendiranje redovitih studenata i znanstveno usavršavanje sredstva su ostala neutrošena, kapitalne investicije u osnovnom školstvu sredstva su ostala neutrošena. Znači, vidimo da ustvari se mnogi vrijedni programi nisu proveli iako su bila sredstva planirana i s te strane se učinkovitost ove Vlade ne može ocijeniti uspješnom. Također bi htio reći još za kraj jedan detalj kada sam već detalje započeo, a ta je da se u ovom dokumentu od 400 stranica pojavljuju mnoge stavke za koje se planira iznos u proračunu od tisuću kuna. I sada čitamo te bizarnosti npr. tisuću kuna je planirano za katastar pčelinjih paša, tisuću kuna za panel sezonske analize maslinovog ulja, tisuću kuna za suzbijanje zloporabe opojnih droga, tisuću kuna za izbor pravosudnih vježbenika, tisuću kuna za obuku pravosudnih vježbenika. Dajete mi molim vas recite gospodine Marić što se to može uspostaviti za tisuću kuna? Kakve to pčelinje paše evo dolje imate na trgu jedno 200 pčelara, kakve to pčelinje paše ćete uspostaviti za tisuću kuna i što je najbitnije od svega, nijedna ova stavka se nije realizirala. Znači ono stoji u proračunu jednostavno zato da bi na neki način ismijavalo ozbiljnost jednog ovako vrijednog dokumenta. Dakle ili ove stavke obrišite ili ih jednostavno podignite na neki kakav takav razuman iznos barem 5 tisuća kuna da to na nešto liči jer i vi vrlo dobro znate da tisuću kuna je dakle s tisuću kuna možete preživjeti tjedan dana i to je to, a na nacionalnoj razini se jednostavno ništa ozbiljnoga ne može postići. Hvala lijepa.
Hvala vam kolega Bunjac. Imamo pet replika. Prva je uvaženog kolega Hrvoja Zekanovića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac, ne znam je li čujete sada kada imate slušalice ili to slušate nešto drugo? … [[Upadica se ne čuje.]] A izvrsno, dobro. Evo ovako, latinski jezik vi ne znate, ja sam ga učio, znam ga loše ali neki znaju, pa ovako kaže, latinska riječ kurikulum na hrvatski se prevodi, evo npr. u djelima Tome Akvinskog razdoblje doba ili vremenski krug, u srednjovjekovnih pisaca tijek vremena razdoblje. U djelima Marka Marulića trk, trčanje, tijek, trkalište, staza. Potkraj 17. stoljeća koristi se isključivo za trk i trčanje, potkraj 18 stoljeća tijek, trk, trčanje, trkalište i trkalištvo. Tako da mislim da, ja znam da je vama i vašim kolegama teško govoriti hrvatskim jezikom pa ovo nije više Sabor, ovo je skupština ali evo potrudite se. Znači hrvatska riječ je kurikul, latinska riječ kurikulum se ne može koristiti jer u hrvatskom jeziku nije uobičajeno koristiti latinske nazive za hrvatske riječi a um je latinski nastavak. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem poštovani kolega. Pa evo da me i vi učite latinskom jeziku. Ja sam naime inače po struci doktor povijesnih znanosti, studirao sam latinski i grčki, prevodio sam starohrvatske kartulare i dokumente stare gotovo 1000 godina, drago mi je da ste me vi sada podučili dakle tim nekim jezičnim osnovama. Međutim, ja sam se pozvao na izvještaj Vijeća za normu hrvatskoga standardnoga jezika gdje sigurno sjede bolji stručnjaci nego bilo koji saborski zastupnik. A ovaj drugi dio koji ste mi rekli za skupštinu, skupština je hrvatska riječ. Znači vi ćete za bilo koju udrugu, za bilo koju, uvijek ćete imati izbornu skupštinu. Znači osnivačku skupštinu, tako se to zove. To je isto kao što su neki pokušavali reći da ne znam zdravo nije hrvatska riječ iako se ne znam svi pozdravljamo sa zdravo Marijo u nekim prilikama itd., znači skupština je hrvatska riječ. I ako vi aludirate na gospodina Pernara, on je jednostavno govorio o skupštini kao jednom tijelu a nije bio toliko naivan da Hrvatski sabor naziva skupštinom. Tako da u biti molim vas ako već proučavate hrvatski jezik da se prije toga dobro informirate kako bi dakle postigli jednu visoku razinu njegove upotrebe. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Rasprava je vrlo zanimljiva ali stvarno nema baš nikakve veze sa onim o čemu bismo mi danas trebali raspravljati tako da vas molim da se ipak držimo teme. Druga je na redu uvažena kolegica Majda Burić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo ja vas moram razočarati oboje da nije ni kurikulum ni kurikul već se radio o uputniku. Želimo li se držati hrvatske jezičke kulture i tradicije koja seže od stoljeća 9. onda moramo znati da je u Hrvatskoj jezičnoj kulturi jezično čistunstvo normalno i dominantno i da ne bismo trebali govoriti niti o kurikulumu niti o kurikulu već o uputniku. Budući da ste spomenuli i Vijeće za normu hrvatskog standardnog jezika koje je osnovano 2005. godine valja spomenuti i to da je ono ukinuto 2012. godine i da ga je ukinuo sam ministar Jovanović. Na čelu tog Vijeća bili su poznati i priznati hrvatski lingvisti i bili su u stvari savjetodavna služba vezano uz izradu pravopisa i pravopisnih pitanja. Međutim to je dokinuto 2012. godine. A kada govorimo o latinizmima koji su preuzeti u hrvatski jezik onda se oni preuzimaju bez sufiksa –um, dakle kao kurikul a budući da mi imamo svoju divnu hrvatsku riječi onda ne vidim razlog zbog čega bi to trebao biti kurikul a ne uputnik.
Kolegice Burić, hvala vam što me niste poslušali, jer sam jako puno naučio. Izvolite. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolegici, naime, niste me dobro slušali, ja sam rekao da uputnik ili naukovna osnova. Znači to su dva termina koji se nude kao zamjenski i oni bi u biti takvi trebali biti. Znači ustvari bi trebali govoriti o reformi uputnika, odnosno reformi naukovne upute. I ne vidim nikakvog dakle konflikta između i ovoga što ste vi rekli i što sam ja rekao. Ne znam, možda jedino da iskoristimo ovu priliku da zaposlimo u Hrvatskom saboru jednog dobrog lektora koji će sudjelovati u ovakvim raspravama. Hvala lijepa.
Hvala. Treća replika je uvažena kolegica Sabina Glasovac. Samo se nemojte sekirati.
Da, ima, ovdje smo došli od rebalanska i od brojki do jezika i do slova, ima ljudi koji više preferiraju brojke a evo ima i nas koji volimo slova. Pa ću ja nastaviti samo kratko u tom tonu. Kolega Bunjac slažem se s vama, uputnik da, to je prava hrvatska riječ. Međutim ovaj fetiš da se taj kurikulum pretvara u kurikul, mene podsjeća na onaj fetiš da se sportu dodaje stalno kvačica i da se on pretvara u šport, evo to je meni na toj razini, da se od kurikuluma radi kurikul mi je ravno fetišu da se od sporta čini šport.
Odgovor na repliku.
Da u biti, kurikul, kurikul, uputnik ili naukovna osnova, najvažnije bi bilo od svega provesti dobru dakle reformu. I to bi trebao biti sadržaj a jezična pitanja bi trebala biti nadgradnja. Međutim, ne trebamo u svakom slučaju ni jezična pitanja zanemariti, ako se mi ovdje nećemo dakle zalagati i za taj pravi standardni hrvatski jezik koji je na koncu konca ovdje ozakonjen 1847. nakon teške borbe i nakon ljudskih žrtava onda zaista na neki način za taj hrvatski, za taj hrvatski jezik nema budućnosti. Prema tome, u biti idemo provesti reformu, a onda idemo se još dogovoriti na koncu kako ispravno koristiti hrvatski jezik. Hvala.
Hvala. Sada je na redu uvaženi kolega Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Ja ću se maknuti od hrvatsko latinskih izraza i vratiti se na temu. Poštovani kolega Bunjac ovdje se nabrojali vezano za neke stvari u rebalansu proračuna koje nisu izvršene selektivno. A ja ću vam reći jer smo već tijekom evo koliko već rasprave dugo zaboravili ono što je bit ovog rebalansa pa ću podsjetiti još jednom pred sam kraj. Vi ste govorili o rashodovnom djelu koji je on podbacio za nekih 0,7 milijardi koliko sam ja razumio. Pa gospodin ministar je i obrazložio, imali smo tehničku a ne tehnološku Vladu i razumljivo je da neki projekti, neki ugovori nisu mogli biti sklapani i radili se. Ali ono što je bitno i što posebno želim naglasiti za kraj ove današnje rasprave je prihod o kojem vrlo malo ko je ovdje govorio koji je povećan za 1,5 milijardi kuna. I to je ono što je pohvalno, to je ono što je trend sada hvala Bogu i u Hrvatskoj, to je ono što je gospodin ministar naglasio od 1,9 pa ćemo ako Bog da do kraja godine doći na 2,6 ili 2,7 ili što je još bitnije ukupni deficit RH će koncem ove godine iznositi gotovo za negdje ispod 85 milijardi koliko sam razumio a na samom početku ove godine je bio nešto ispod 85% a na početku ove godine je preko 86,4% bio taj ukupni deficit RH. I to je sukus cijele današnje rasprave, to bi trebao biti sukus našeg promišljanja kako napokon iz ovih ili onih razloga što se možemo oko toga kroz rasprave prepucavati, jedni drugima govoriti ali je činjenica da je ovo trend RH i da je ta prihodovna strana ove godine za 1,5 milijardi povećana u odnosu na planirani proračun ove godine. I to je ono što je najbitnije u svemu. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala uvaženi kolega. Nisam mislio da je, nisam izjednačavao tehnološku i tehničku Vladu, nego sam htio reći da je predsjednik Vlade bio dakle menadžer, da je to bio čovjek koji nije imao izborni legitimitet pa sam na taj način htio reći dakle o kakvoj se Vladi radilo. Vi naravno imate pravo kad kažete da su se prihodi proračuna povećali međutim ova Vlada za to nema neke osobite zasluge. Ja vas želim čvrsto uvjeriti da bi s obzirom na trendove koji se nalaze u hrvatskom okruženju i s obzirom na pad cijena energenata vrlo jednostavno bilo koja Vlada povećala te prihode. Te prihode treba promatrati u svijetlu pada koji traje 8 godina i jednostavno ako poznajete nekakve osnove ekonomije znate da ni jedno gospodarstvo nema kontinuirani pad, niti jedno gospodarstvo ima kontinuirani rast. Znači to je u biti jedna krivulja gdje imate razdoblja pada i razdoblja rasta i logično je bilo da nakon 8 godina od nekakvih kažete povoljnih trendova izvana dođe do rasta BDP-a. Međutim, rast BDP-a koji je ova Vlada ostvarila je na vrlo krhkim nogama, vidjeli smo između ostaloga i jučer sa podizanjem tužbi sindikata koliko je dakle, kakva opasnosti sve prijete tim procjenama rasta. A ustvari bi taj BDP trebalo procijeniti da bi se ova Vlada mogla ocijeniti kao uspješna, kakav će biti u proljeće 2018. godine kad preživimo slijedeću godinu kada dolazi na naplatu veliki dio duga, i s druge strane rast mora preći minimalno 3% a moje je mišljenje da se mora kretati oko 5% da bi se poništili svi negativni efekti duboke recesije kroz koju je Hrvatska država prošla djelomično zahvaljujući ekonomskoj krizi u svijetu ali djelomice nažalost zahvaljujući domaćoj politici.
Hvala vam lijepa. I zadnja replika današnjeg dana uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac vi ste u svojoj raspravi osvrnuli se na planiranje i ostvarivanje pojedinih detalja u tom proračunu, našli ste ih negdje podosta, sve ste ih na neki način izgovorili i utvrdili da zbog toga i toga Vlada nije uspješna, rebalans ili proračun nije ostvaren onako kako treba. I zaista to može tako izgledati. Recimo mi vas kao članove Živog zida ili kako stranku ne možemo ocijeniti u ničemu, iza vas nema nikakav pisani dokument. Znači da vidimo vaše sposobnosti planiranja pa da kažemo evo tu ste nešto napisali, dobro je, loše je i s lijeve i s desne strane. Jednostavno sve što vi izgovorite je jedina vaša aktivnost i sve to ode u nekakav zrak jedino što to zabilježi valjda fonogram. Ali vas recimo možemo usporediti, vi se isto nešto planirali kad ste ušli recimo u predizbori ili izborni proces, vjerojatno ste tada planirali da će vas biti puno. Nakon izbora, u izbornoj noći bilo vas je 8, onda je to do prve sjednice izgledalo sasvim drugačije bilo vas je ne znam dva, jedan, jedan, četiri pa je to otišlo u tom smjeru znači. I danas vidimo da vas sada ima svega troje ili dvoje u Živom zidu. Znači da i dobri planovi odu u krivo nekada neovisno o tome da li znaš ili ne znaš planirati. Za mene Živi zid nekakva aspocijacija na građevinu. I mislim da ako ovako nastavite da će vam se vrlo lako desiti da Živi zid ostane na dvije cigle recimo na vama i na kolegi Sinčiću jer vidim da je i gospodin Pernar otišao u neku drugu stranku. Mislim da ipak moramo vidjeti neke vaše dokumente da bi mogli znati da li je to što vi baš govorite uvijek sve baš tako točno i ispravno u odnosu na sve ono što vam se predlaže ili s lijeve ili s desne strane ili s bilo koje druga strane. Evo hvala.
Nema, ima samo lijeva i desna nema treće. Odgovor na repliku.
Znači hvala gospodinu Boriću što on nas tako dobro prati. Mi ćemo ga angažirati kako analitičara u stranci prvom prilikom kada to bude mogućnost. Naime, vi gospodine Borić bi ste željeli dakle da se Živi zid raspadne. Angažirali ste sve medije koji god postoje, resurse, ne znam pravosuđe i policiju. Međutim, mi smo bili koalicija „Jedina opcija“. I koalicija „Jedina opcija“ je izgubila jednog zastupnika, još uvijek ima 7 zastupnika. Ni jedan zastupnik koalicije „Jedina opcija“ nije istupio i mi ćemo zajedno izići na lokalne izbore i tamo ćete ponovno izgubiti jedan dio postotaka glasova na vašu nesreću, a mi uporno rastemo. Krenuli smo od nule. Dajte vi osnujte stranku sa nula kuna u džepu pa dođite na 7 i pol posto pa uđite u Sabor sa 8 zastupnika. Vi ste lijepo došli u HDZ, lijepo su vas tetošili. Ja vam garantiram gospodine Borić da se vi samostalno kandidirate na izborima da ne biste dobili 0,5% glasova, a najmanje biste ušli sa zadnjeg mjesta na listi kao što je ušao dakle gospodin Pernar. Mi svoje obećanje izvršavamo. Znate mi smo rekli mi nećemo koalirati ni sa SDP-om, ni sa HDZ-om i budite čvrsto uvjereni da mi sa vašom strankom nećemo koalirati da nam ponudite ne znam kakve novce, a isto tako da nas progonite kao lovci srne isto tako nećemo sa vama koalirati. Prema tome, prihvatite da smo mi tu gdje jesmo, bavite se dakle Ministarstvom poduzetništva i obrta, a mi ćemo isto tako se truditi svoj posao obaviti najbolje što možemo i budite čvrsto uvjereni ja vam to garantiram da ćemo ga obaviti jako dobro. Vidimo se u svibnju sljedeće godine na novim izborima. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Nećemo mi vama dat ni novce, niti ćemo vas gonit ko srne. Možete vi slobodno radit svoj posao, tako da, u ime HDZ-a. Evo ga, ovim smo došli do kraja ove rasprave. Ja je sada zaključujem. Poštujući članak 212. Poslovnika o amandmanima, izmjenama i dopunama proračuna glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. To znači u roku od tri dana, jer ne možemo glasovati, najmanje tri dana. Dakle, idući tjedan. Sutra ćemo nastaviti u 9 sati i 30 minuta Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 33. A glasovanje ono koje imamo petkom kao i obično u 12,00 sati. Hvala vam lijepo i vidimo se sutra.
Sljedeća točka je Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2016. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2016. godinem predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2016. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 87 za, 22 suzdržana i 1 protiv donesen Polugodišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2016. godine. Sukladno prijedlogu Odbora za financije i državni proračun i temeljem odredbi članka 111. Zakona o proračunu 1. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za prvo polugodište 2016. godine. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 28 suzdržanih i 1 protiv donesena odluka. 2. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za prvo polugodište 2016. godine. Molim uključimo se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 27 suzdržanih 2 protiv donesena odluka kako je predložio Odbor. 3. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo polugodište 2016. godine. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 22 suzdržana i 8 protiv donesena odluka. 4. Dajem na glasovanje odluku od davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za prvo polugodište 2016. godine. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 18 suzdržanih i 12 protiv donesena odluka. 5. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za prvo polugodište 2016. godine. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 20 suzdržanih i 10 protiv donesena odluka. 6. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za prvo polugodište 2016. godine. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82, 20 suzdržanih i 10 protiv donesena odluka. Sukladno prijedlogu Odbora za financije i državni proračun i temeljem odredbi članka 9. stavka 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti i članka 16. stavka 2. Uredbe o sastavljanju i predaji izjave o fiskalnoj odgovornosti i izvještaja o primjeni fiskalnih pravila. Dajem na glasovanje polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2016. godine. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82, 24 suzdržanih i 6 protiv donesen polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2016. godine.