Koleginice i kolege poslanici, dame gospodo, poštovani gosti, otvaram 64. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koje prate rad našeg doma, kao i predstavnici određenih nevladinih organizacija. Takođe smo pozvali i generalnog revizora radi razmatranja Izvještaja Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji institucija BiH za 2008. godinu. Sve prisutne poslanike i goste pozdravljam, takođe i predstavnike medija. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno trenutno 36 poslanika. Odsustvo su opravdali poslanici: Sead Jamakosmanović, Sefer Halilović, Jozo Križanović i Zlatko Lagumdžija. Konstatujem da sjednica ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Dopustite ukratko da vas upoznam sa izmjenama ranije predloženog dnevnog reda ove sjednice. Sa dnevnog reda skida se tačka 17. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH. Dobili smo obavijest sekretara ove komisije da se nije sastala zbog ranije preuzetih obaveza njenih članova. Na dnevni red istovremeno se dodaju tačke: Tačka 3. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o imenovanju Sadika Ahmetovića za ministra bezbjednosti BiH i zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH. Tačka 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Tačka 5. Zahtjev Komisije za spoljnu trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika. 2 Tačka 17. Prijedlog Rezolucije o istorijskoj vrijednosti i važnosti prvog zasjedanja ZAVNOBiH (25. novembar 1943. godine) za državnost BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović. Tačka 26. Imenovanje tri poslanika iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje identičnog teksta Zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH. Takođe smo dopunili i sljedeće tačke: - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, s Izvještajem Komisije za saobraćaj i komunikacije; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV sistemu BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV servisu BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije; - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o akcizama u BiH, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Kolege i kolegice poslanici, članovi Vijeća ministara, cijenjeni gosti, ja imam jednu primjedbu na tačku 21. ... na Kolegij. Ovdje kaže: Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji institucija BiH za 2008. godinu, s Mišljenjem Ureda za reviziju institucija BiH. S Mišljenjem Ureda, a nigdje nema Komisije, ... jer Komisija ovo radi itekako, dva mjeseca sve radimo, javna saslušanja, radimo zaključke, ispada da nas nema nigdje. Ova tačka bi trebala da glasi: Izvještaj Komisije za finansije i budžet o reviziji institucija BiH za 2008. godinu. To je logična tačka. Ovako ispada da ovo je faktički radio sve Ured za reviziju, i Mišljenje, a zna se šta uradi Ured za reviziju: proslijedi u parlamentarnu proceduru, dođe kod nas i mi to dalje radimo. Mislim da, ovako kako je konceptirana, ova tačka nema smisla.
Zahvaljujem. Dopustite da Vam kratko prenesem ono što je i Vaša ... predsjedavajuća kluba isto tražila i naš odgovor je bio da je uobičajeno, i prošle godine je ovako tačka dnevnog reda glasila, a ni za jedan izvještaj, niti zakon, kad je pozitivno mišljenje komisije, ne stavljamo mišljenje komisije nego stavljamo samo za negativne. Prema tome, ovo je uobičajena praksa, ovako smo do sada 3 definisali tačke dnevnog reda i nikad nismo posebno stavljali mišljenje komisija ako ono nije negativno. Ne bih išao da favorizujemo samo jednu komisiju i da stavljamo mišljenje jedne komisije. Međutim, ako Dom drugačije odluči ili na Proširenom kolegiju drugačije odlučimo, mi ćemo to da uradimo. Sljedeći za diskusiju uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo poslanici, predstavnici Savjeta ministara, nevladinih organizacija, međunarodnih organizacija, sredstava informisanja, dragi gosti, pazite, dnevni red je zaista nešto oko čega se mi svake sjednice iscrpljujemo po nekoliko desetina minuta, pa znali smo i sat vremena. Evo, sada smo imali u dva navrata odgođeno zasjedanje ovog doma i otprilike smo mogli i dnevni red i prije samog početka ovog parlamenta da usaglasimo. Nedopustivo je da tačka 3., evo reći ću da nam i ne treba nikakvo novo saznanje jer se o tome govorilo ovih dana i, evo mogu nekako i da shvatim da ide na dnevni red na današnju sjednicu, ali je nedopustivo da tačka 4. i 5. i još neke druge tačke koje nemaju veze sa hitnošću, odnosno čije materijale nismo dobili, možda je to neko poslao u pošti itd., ali ja nisam dobio i volio bih da vidim ko je dobio zakon pod tačkom 5., ko je dobio zakon pod tačkom 4. Predlažemo izmjene i dopune zakona po skraćenom postupku, jako ozbiljnu stvar, a da nismo imali vremena da se za to pripremimo. A imamo sjednicu Doma za sedam dana, odnosno evo za osam dana, u sljedeću srijedu. Ja predlažem da se sve ovo što danas nije neophodno na dnevnom redu zbog nedostatka materijala, odnosno izmjena i dopuna zakona u pisanom obliku, zbog nedostatka vremena za određene konsultacije i da ne bi možda mi pogriješili, možda ćemo mi podržati nešto u skraćenom postupku ili ćemo vidjeti da li je to potrebno itd. ili obratno, znači tačke koje danas nisu bitne ne stave na dnevni red i da tako završimo ovaj dnevni red u što je moguće kraćem periodu. Ukoliko budemo ovako i ubuduće radili, mislim da nema smisla da stavljamo nešto na dnevni red sa čim se nismo mogli dobro upoznati, a ovdje teoretski i praktički nismo se mogli upoznati, a radi se naročito o izmjenama i dopunama zakona. Evo nešto, rekao sam, mogu i da tolerišem kao tačku 3. i o tome možemo da pričamo bez nekakvih dodatnih konsultacija, čitanja, itd., ali ovo zaista nema smisla i u tom pravcu je moja molba da se ove tačke skinu sa dnevnog reda. Hvala.
Zahaljujem. Prihvatamo sugestiju u vezi sa pomjeranjem termina održavanja sjednica i za svakog pojedinačno možemo da damo određeno obrazloženje. S druge strane, vjerujem da znate stavove i članove Poslovnika u kome obavezne tačke dnevnog reda, a zahtjev za razmatranje po skraćenom postupku, a to je 126., ove zakone koje ste spomenuli, koje smo dobili od Savjeta ministara su obavezne tačke dnevnog reda i ne možemo staviti na glasanje za skidanje tih tačaka 4 dnevnog reda. Stoga Vaš zahtjev ne možemo staviti na glasanje, a sugestiju da se i svi ostali materijali na vrijeme šalju poslanicima ćemo prihvatiti. U ovom slučaju zahtjev od Savjeta ministara je došao 24 sata prije zakazivanja ove sjednice, održavanja ove sjednice, tako da te zahtjeve kao obavezne tačke dnevnog reda (a podsjećam vas, raspravljamo samo o zahtjevu za skraćeni postupak danas, a ne raspravljamo o zakonima) moramo kao obavezne tačke dnevnog reda ostaviti u današnjem dnevnom redu. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja sam rekao, ali niste me slušali. Ja sam na jednoj od ranijih sjednica prošle godine kada smo govorili o izvještajima Ureda za reviziju imao primjedbu na način kako se Parlament odnosi prema ovim izvještajima.
Samo malo, tišina.
Dakle, stvar se ponavlja, stvar se ponavlja i ove godine kao i prošle godine. Predlaže se jedna tačka dnevnog reda koja u okviru sebe ima 28 plus 31 izvještaj, 28 sa pozitivnim mišljenjem Ureda za reviziju i 31 sa kvalifikacijom, dakle da raspravljamo pod jednom tačkom ovaj izvještaj o finansijskoj reviziji za 59 institucija BiH. Možemo mi i tako to napraviti, vjerovatno će to tako proći, samo ja mislim da to nije ono što smo mi htjeli da postignemo kada je u pitanju državna revizija i kada su u pitanju izvještaji državne revizije. Mislim da Parlament ovome treba posvetiti mnogo više pažnje. Mi nemamo puno mehanizama kontrole rada državnih institucija. Danas je to Ured za reviziju kada je u pitanju finansijsko poslovanje i kada je u pitanju revizija učinka koja još uvijek nije zaživjela.
Samo malo, molim vas.
Dakle, ja predlažem – ja poštujem ovo što je naša komisija danima i danima imala saslušanja i tretirala to sve skupa, ali mislim da je nedopustivo da se 59 institucija razmatra pod jednom tačkom dnevnog reda i na jednoj sjednici – vama kao Kolegiju, predlažem da razmotrite mogućnost da ako ništa bar za danas razdvojimo ovo dvoje i ostavimo ove sa kvalifikacijom za iduću sjednicu, a da razmotrimo samo ove za koje nema prigovora revizije. I posebno me interesira kada ćemo se početi baviti revizijom učinka u BiH, jer svakog dana, čitajući materijale koji dolaze iz Vijeća ministara i iz institucija BiH pred ovaj parlament, ja iskazujem sve veće nezadovoljstvo ili sve više nezadovoljstva sa onim što mi dobijamo ovdje i to je poseban problem kojim ćemo se morati pozabaviti. Ja nisam zadovoljan radom državne administracije. Ne postoje mehanizmi kontrole, ne postoje, ja ne vidim da se kroz državnu službu 5 bilo šta radi, pa bar dajte da to kroz reviziju učinka vidimo koliko je sati i gdje se zapravo nalazimo, a o nekim od tih stvari ja ću danas govoriti kada budemo govorili o konkretnim tačkama dnevnog reda. Da sumiram, moj prijedlog je da vi kao Kolegij razmotrite mogućnost da razdvojite, ako ništa bar za početak, ovu reviziju na pola, da bude na dvije sjednice. Danas da bude ovaj prvi dio sa 28 institucija, a ovaj drugi dio sa 31 institicijom na idućoj sjednici, da makar malo više pažnje posvetimo svakoj instituciji pojedinačno. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ja hoću da podsjetim i Vas i Dom da je Kolegijum, naravno, Prošireni kolegijum je taj koji utvrđuje dnevni red i pokušao je niz raznih modusa. U prošloj godini smo imali podijeljenih po 10 revizija i znate da smo svaki put raspravljali uopšte o reviziji kada smo otvarali te tačke, pa smo pokušali da uobličimo u jednu tačku dnevnog reda sve revizije. Znači, pokušavali smo da nađemo najbolji modus da se u ovome parlamentu o tome raspravlja. Ovo je Vaš najnoviji prijedlog koji smo mogli razmotriti na Proširenom kolegijumu, ali možemo ga i ovdje staviti na glasanje, da se ovo podijeli na dva dijela: imamo u prvom dijelu 28 tačaka, a u drugom dijelu bi bila 31 tačka dnevnog reda. To bi mogao da bude jedan od modela, ali hoću da kažem da smo pokušavali da nađemo najbolji model i rekli smo da je možda najbolji model da ova komisija radi svakodnevno oko toga i da ovome parlamentu materijale koje su, da kažem, sažvakali ili dobro proučili da ovome domu podnesu na razmatranje. Uvaženi poslanik Sado Bahtić, replika. Izvolite.
Pa i jeste replika i nije replika. ... Ja ispred Komisije ne mogu prihvatiti ovakav prijedlog. Mislim da nije o.k, jer ovih 28 pozitivnih, mi tu nemamo šta. Mi smo to pohvalili na ovoj komisiji, treba samo da pohvalimo i danas. Ja sam za to, ovaj prijedlog je o.k. Ako treba da mu damo značaja, hajmo jednu sjednicu samo izvještaji revizorski, jedan dan, to je bilo i prošle godine ovakvih sličnih diskusija: da odredimo jedan dan kad može Kolegij do nove godine da samo po pitanju ovih 31 mišljenja s rezervom. To će biti pravi efekat, jer ovako sa dvije sjednice ne dobijamo ništa. Zahvaljujem.
Ja Vas podsjećam da smo imali zajedničku sjednicu sa Domom naroda u vezi toga, pa smo odlučili da to više ne radimo. Prema tome, pokušavali smo više modela. Nadam se da ćemo naći onaj odgovarajući. Uvaženi poslanik Velimir Jukić, replika. Izvolite. 6
Pa evo, samo više iznošenje mišljenja nego ... Zapravo, slažem se sa ocjenom gospodina Džaferovića da je ovo danas preopširan dnevni red da ova sva izvješća, ali da ih rastavimo u dva dijela onda je to loš pristup, po meni. Zašto? Zato što uvijek ima onaj uvodni dio koji je zajednički inače za problematiku revizije, i onda ćemo na jednoj sjednici razgovarati o jednoj grupi izvještaja, dakle pozitivnih, na drugoj o onim sa kvalifikacijom. Smatram da je bolje i da je potrebno raspravljati na jednoj sjednici sva izvješća i ukupnu ovu problematiku, naročito, imajući na umu i činjenicu da je Izvještaj Komisije za financije i budžet jako opširan, ja ću reći, i vrlo kvalitetno sačinjen iz koga proističe i puno obveza Vijeću ministara, naročito Ministarstvu financija i nekim drugim ministarstvima i potrebno je o tome stvarno kvalitetno raspraviti, i predlažem da ovo raspravljamo u jednoj cjelini kao jednu točku dnevnog reda; da li na današnjoj sjednici sa ovolikim dnevnim redom, to je pitanje. Mislim da to nije dobro, da bi trebalo na nekoj drugoj sjednici kad bude manje točaka dnevnog reda, jer mislim da samo preletjeti preko ovog bez jedne kvalitetne rasprave nije dobro, jer je Komisija za financije i proračun stvarno uložila puno napora i vremena, ja ću reći, uradila dobre poslove vezano za ovu reviziju i sigurno su i preporuke i mišljenja vrlo kvalitetna i o njima treba detaljno i kvalitetno porazgovarati, donijeti zaključke. Ja očekujem da će ovaj naš dom uvažiti, odnosno, usvojiti veliku većinu, ako ne i sve ove naše zaključke što će biti naš doprinos, a naročito kasnije realizacija tih zaključaka u unapređenju upravljanja javnim sredstvima, a to nam je zapravo osnovna svrha i zadatak kroz rad ove komisije, odnosno ovih revizorskih izvještaja.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege poslanici, ... nije replika već želio bih samo da kažem da bi bila dobra odluka Kolegijuma, ukoliko je moguće, da na posebnoj sjednici razmatramo izvještaje, da to bude dato na nekoj od sjednica u decembru mjesecu, možda bi bilo najbolje da bude redovna sjednica srijedom kako se održava, i četvrtak, ili utorak izabrati za ovu sjednicu; možda je logičnije četvrtak ako bi bio nezavršen dnevnih red neki od tih sjednica. Malo je vjerovatno da mi 30. možemo održati sjednicu. Dakle, bilo bi logično ako bismo posebno izvještaje razmatrali. I, prije svega da skrenemo pažnju i javnosti na značaju ovog pitanja putem mogućeg možda direktnog prenosa i zaključke koje bismo usvojili tako da bismo išli – ne bi bilo samo dobro da se ova problematika prenese u narednu godinu – dakle da u toku decembra završimo. Hvala vam.
Ja se zahvaljujem na diskusijama članovima Komisije, međutim članovi Komisije su morali da daju pismeni zahtjev ovom parlamentu, odnosno Kolegijumu da to raspravljamo na posebnoj sjednici, a ne na današnjoj sjednici kada je to tačka dnevnog reda da predlažete da se to 7 skine sa dnevnog reda i da organizujemo posebnu sjednicu u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Svjesni smo svi značaja revizije, ali mislim da Komisija je mogla da nađe načina da nas ne dovede u situaciju da danas raspravljamo o tome da li ćemo ovo skinuti sa dnevnog reda kad su poslanici svi ponijeli materijale i da raspravljamo o tim tačkama, a nemam ništa protiv da to uradimo. Međutim, ta inicijativa je morala da dođe malo ranije. Imamo dvije replike. Uvaženi poslanik Selim Bešlagić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti, ja mislim da vodimo raspravu, a mogli smo već početi sa dnevnim redom. Ja predlažem jednu inicijativu ovdje, znači da se ne ukida dnevni red, nego da ova tačka revizija ostane za ponedjeljak, jer nećemo završiti ove stvari danas, tako da ona ostane, samo treba je permutirati u onom vremenu da u ponedjeljak na Domu kad budemo raspravljali ona bude, svoje mjesto i zauzme, hajde kao posebna sjednica da će biti, samo znači što je razmaknuta sedam dana. Time bi mogli da zadovoljimo ove sve silne zahtjeve i mislim da bi to moglo biti dobro. Eto.
Ja ne želim da svakome odgovaram, samo malo, ali želim da vas podsjetim na poštovanje Poslovnika. Ne možemo odlagati tačku dnevnog reda, a da ne završimo ostale tačke dnevnog reda, niti možemo da glasamo o svim preostalim tačkama dnevnog reda dok ne završimo čitav dnevni red. Prema tome, postoji mogućnost ako je to jedinstven stav i ovdje bude Parlament odlučio da se skine tačka dnevnog reda i da se Kolegij zaduži da se zakaže sjednica povodom samo jedne tačke dnevnog reda. Molim vas, nemojte da pravimo sad egzibicije koje nisu u skladu sa Poslovnikom. Uvaženi poslanik Sado Bahtić, replika.
Pa moj prijedlog je upravo takav znači da Kolegij razmotri, znači broj 1. pod a) da bude jedna posebna sjednica i da se pozovu sve ove institucije koje imaju Mišljenje s rezervom, (31), da bi to bio najjači efekat. Ako to ne može, pošto članovi ove komisije, rukovodstvo, iduće sedmice neće biti tu, da danas prebaci, ako ćemo danas raditi ovu tačku gore u sami vrh, a ovo što ostane da se radi iduće sedmice.
Ja zahvaljujem. Da li je to prijedlog Vaš ili ove komisije?
Komisije. 8
Ako je prijedlog Komisije, molim vas, imate 5 minuta vremena (dok ostali, koji su se javili za dnevni red diskutuju) da formulišete tu tačku i taj prijedlog da stavimo na glasanje. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, pa evo, ja ću iznijeti stav SNSD-a o ovoj novoj situaciji vezano za dnevni red, pa evo i ovu raspravu sad otvorenu oko revizije, reći ću svoj stav. Ne mislim da oko toga stvari treba komplikovati ako se sjetimo kakve su bile rasprave u ovom parlamentu kada su bili revizorski izvještaji i mislim da je ovdje više deklarativno zalaganje za neke stvari nego što se suštinski može napraviti nešto što se nije dosad moglo napraviti, što se ne može napraviti u normalnoj raspravi o ovoj tački dnevnog reda. Mislim da je Komisija dobro uradila svoj posao i da ne mislim da se nešto posebno – i usput bih podsjetio da ima stvari koje mi uopšte ne želimo staviti na ovaj parlament, koje mi direktno kontrolišemo, gdje nema nikakve revizije i mi bježimo od stavljanja tih stvari – a ovdje imamo rad revizije, imamo rad Komisije, nisam ni ja protiv ali da i neka beskrajna rasprava ne mislim da će time se dati nekakav poseban značaj ovom pitanju koje je zaista značajno i mislim da mu je posvećena prava pažnja onako kako treba. Ali nisam se zbog toga javio, ja sam htio iznijeti ovu činjenicu oko ovih nekih tačaka dnevnog reda kako su se našle. Mislim da to nije dobro, one su se našle preglasavanjem na Proširenom kolegijumu i ja moram izraziti u ime Kluba SNSD-a protest zato što smo došli u tu situaciju da se preglasavamo na Proširenom kolegijumu. Mislim da to nije dobro i da često oni koji potegnu za pričom o entitetskom glasanju zaborave da smo sve više institucija u BiH uvukli u preglasavanje, da preglasavanje ne vodi u dobro, znamo u što vodi, i da bi trebali pokušati da stvari i tu analiziramo kao što se prave analize za neke... U komisijama je postalo neizdrživo oko preglasavanja i u nekim drugim tijelima, sada smo došli u situaciju da mislim da bi trebali tražiti prostora za konsenzus, a pogotovo kada su ove stvari. Evo vidite i danas su poslanici najvećim dijelom bili u pravu: nepripremljene tačke dnevnog reda i još se kao takve stavljaju preglasavanjem u minut pred sjednicu i imate onda ovakvu situaciju da ljudi opravdano protestuju da se ne mogu pripremiti onako kako bi to trebalo. Mi smo pokušali da principijelno postavimo stvar i da za ovako važne stvari ostavimo dovoljno vremena. Evo, ja maloprije dobijam informaciju da Komisija za potvrđivanje prijedloga predsjedavajućeg Vijeća ministara nije sastavljena na pravi način i ja evo ću pokušati u pauzi da to provjerim o čemu se radi, ali nije korektno da ja to dobijam sada, već je trebalo svi da imamo te materijale i da imamo dovoljno vremena da te neke dileme koje imamo raščistimo, a ne sada da to skupljamo na samoj sjednici. Ne možemo prihvatiti da se o tako važnoj stvari ova komisija sastala jutros, da je to bilo u nekoliko minuta, a sjećamo se neki su komisiju držali sasvim opravdano po cijeli dan jer je to važno pitanje. Mislim da ne treba na takav način da budemo dovedeni, a pogotovo da te stvari rješavamo preglasavanjem. Hvala. 9
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Rifat Dolić, diskusija. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, sukladno Poslovniku Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine molim da u dnevni red ove 64. sjednice Zastupničkog doma uvrstite novu tačku pod naslovom: 'Donošenje zaključka o podnošenju informacije Vijeća ministara o stanju i poduzetim aktivnostima u BiH na preventivnoj zaštiti i borbi protiv virusa gripe A, odnosno H1N1.' Predloženi zaključak bi glasio: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da za narednu sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH istom podnese informaciju o stanju i poduzetim aktivnostima u BiH na preventivnoj zaštiti i borbi protiv virusa gripe A, odnosno H1N1, sa svim potrebnim sadržajima i podacima, a u cilju informiranja Doma i pružanja pune podrške planiranim aktivnostima na preventivnoj zaštiti zaustavljanja širenja i liječenja oboljelih od ovog virusa.' Vrlo kratko obrazloženje: Ovaj virus sasvim sigurno danas je postao svjetski zdravstveni problem koji iz dana u dan uzima šire i ozbiljnije razmjere i što je najgore uzima sve veće žrtve. Na 59. sjednici Zastupničkog doma postavio sam resornom ministru civilnih poslova pitanje o stanju i aktivnostima koje se poduzimaju na preventivnoj zaštiti i borbi protiv ovog virusa, te o postojanju jedinstvene strategije za borbu protiv istog na nivou BiH i dobio sam odgovor koji je mene kao poslanika pozitivno iznenadio sadržajem, ozbiljnošću i profesionalnošću u pristupu, kako pitanju tako i ovome problemu. U međuvremenu ovaj virus je uzeo zabrinjavajuće razmjere u okruženju gdje se bilježi rast broja smrtnih slučajeva od posljedica obolijevanja od ovog virusa. Zabilježen je i prvi smrtni slučaj i u BiH, i iz dana u dan se u BiH bilježi rast broja oboljelih. Često smo danas svjedoci i kontradiktornih informacija o razmjerama i aktivnostima u borbi protiv ovog opasnog virusa općenito, a i kod nas u BiH, što uz moguće šire posljedice širenja ove bolesti po građane BiH smatram dovoljnim i ozbiljnim razlogom da se ovakva informacija hitno nađe na dnevnom redu za prvo naredno zasjedanje Doma. Hvala lijepo. Ja ću u pismenom obliku priložiti ovaj zahtjev.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Halid Genjac, replika. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti, bilo je pitanje problematizirano Komisije i mislim da treba odgovoriti vrlo jasno. Što se tiče Komisije za davanje preporuka o imenovanju 10 Vijeća ministara, relevantan je Zakon o Vijeću ministara, relevantan je Poslovnik Predstavničkog doma i relevantan je Poslovnik Komisije. Prema Zakonu o Vijeću ministara, koji smo mi usvojili, od trenutka dobijanja odluke o imenovanju, Komisija je dužna u roku od osam dana izvršiti davanje preporuke. Od trenutka davanje preporuke Komisije, Predstavnički dom je dužan u roku od tri dana donijeti odluku. Drugih odredbi relevantnih za to nema. Komisija je u roku od osam dana i zakazala sjednicu, prvo jednu, pa zbog zahtjeva značajnog broja kolega, jer taj dan nisu mogli, u petak, pomjerila za današnji dan, održala je u roku od osam dana i dostavila Predstavničkom domu Mišljenje u skladu sa Poslovnikom i Parlamentarna skupština je dužna u roku od tri dana, to može za sat, dva, pet, dan, dva, ali u roku od tri dana donijeti odluku o imenovanju. To je po Poslovniku i po Zakonu o Vijeću ministara. To je jedna stvar, dakle ne postoji nikakva druga relevantna odredba koja bi to tretirala. Poslovnik o radu Komisije ustanovljuje kvorum i način odlučivanja. Članovi Komisije su predstavnici svakog političkog subjekta iz Predstavničkog doma, ukupno 12 predstavnika. Kvorum je većina od tih 12, dakle sedam. U 8,30, kad je bila zakazana sjednica, bilo je prisutno sedam članova ove komisije. Dakle, bio je kvorum za rad. I ova komisija je nakon desetak minuta čekanja započela rad sa punim kvorumom; napominjem da ova komisija prema Poslovniku, usvojenom jednoglasno od svih članova Komisije, odlučuje većinom prisutnih članova, uz uslov da je osiguran kvorum. Dakle, počeli smo raditi u 8,40 sa sedam članova, uz kvorum, pozvali kandidata, obavili razgovore. U međuvremenu su se još dva člana Komisije pridružila i oni su postavili kandidatu pitanja. I nakon obavljene rasprave, obavljeno je glasanje. Glasanje je bilo od devet prisutnih: šest za imenovanje, tri uzdržana. To mišljenje je dostavljeno Kolegiju prije početka održavanja sjednice Kolegija i, dakle potpuno u skladu sa Poslovnikom, bez ijedne povrede Poslovnika i bez odstupanja od procedure završen je proces. Napominjem da smo u sličnim situacijama, u junu mjesecu ove godine, isto za imenovanje gospodina Vidovića održali sjednicu u 9,00 sati, dali preporuku, Predstavnički dom je bio u 10,00 sati i izvršili smo potvrđivanje i imenovanje. Dakle, i praksa i Poslovnik potvrđuju da nema nikakvih nejasnoća oko ove komisije. Zahvaljujem.
Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika.
Pa evo, slušao sam ja ovu argumentaciju gospodina Genjca i naizgled nemate joj nešto posebno oponirati. Ali sve što je on rekao važi i za entitetsko glasanje, a gospodin Genjac gdje je god stigao problematizovao. I ono je po Poslovniku, i ono je po zakonu, i ono je u skladu sa svim pravilima, u skladu sa Ustavom, i Vi ste to stalno problematizovali. Kad smo mi to upotrebljavali mimo Poslovnika, mimo Ustava, mimo svega, o tome se radi. Ja kad prevedem to što ste Vi kazali, ko je došao došao, nas ima dovoljno da preglasamo i priča se završava, pogledajte Poslovnik, to je u skladu i to je tačno. Ja nisam se bavio time kad dođe tačka dnevnog reda, ja ću 11 se baviti time. Ja sam se bavio onim o čemu su govorili poslanici, da li je uredu da oni to dobiju na stol, kršimo li neka druga pravila, da oni to dobiju u tom momentu kada ulaze u salu. Zašto ostale materijale dobijaju na vrijeme? Onda šta je, da li je neko poranio? Dal' druge materijale neko onda, isto da nas svi sačekaju u deset i minut ovdje i onda isto će se svi pozivati na, na, o tome smo mi govorili, o tome smo govorili na Proširenom kolegijumu. Ja i dalje mislim da to nije uredu, da to nije uredu i da to ne omogućava normalan rad, pogotovo kad su ovako važna pitanja. Mogu ona biti ili ne moraju biti problematična, ali govorimo o formi. I nije bilo to uredu ni ranije što smo uradili. I danas smo pokušali da prekinemo tu praksu. Da omogućimo ljudima da u skladu sa Poslovnikom dobiju materijale, i ta odredba je važna kao što je i važna i ova o kvorumu. Jedna drugu ne mogu isključiti. Međutim, ovdje se u ovoj situaciji ponašalo tako kako se ponašalo i, evo, mi smo to na taj način prihvatili. O samom sadržaju i ostalom mi ćemo govoriti kad bude tačka dnevnog reda. Ali ja sam o ovome govorio i ako mislite da ovo uvedemo kao praksu, onda šaljemo poruku svima ostalima da to može čekati zadnji dan, ujutro od 8,00 sati do 10,00 ko šta napravi, da se ti papiri razmjenjuju i da onda ovdje se ljudi nekako uspiju snaći.
Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja sam o tome govorio na Proširenom kolegiju i neću sada govoriti. Naime, spadam u one koji smatraju da je rasprava o tačkama koje se stavljaju na dnevni red nakon utvrđenog dnevnog reda u najmanju ruku ili najblaže rečeno nepotpuna. Ali evo, kažem, neću o tome govoriti i ja nisam zato da se na ovaj način stavljaju tačke na dnevni red i ne govorim o ovoj konkretnoj tačci imenovanju, ja govorim o svim tačkama dnevnog reda ..., odnosno o nekim koje se danas nalaze. Da bi koliko-toliko omogućili raspravu, a imajući u vidu diskusiju gospodina Okolića, tražim da se dostave materijali za tačke 4., 5. i novoimenovanu ovu 17. tačku dnevnog reda. Dakle, radi se o zakonima gdje se traži rasprava po skraćenom postupku, a koje, koliko ja vidim i koliko sam uspio čuti, većina poslanika nije dobila u materijalu i da su tek 18. 11. oni usvojeni na Savjetu ministara, odnosno na ovoj komisiji. I naravno, ova rezolucija koja je takođe stavljena naknadno, ... dobijemo te materijale, stići ćemo jer imamo tačku dnevnog reda 'Poslanička pitanja i odgovori', koja obično traje nekih četrdesetak minuta, i mislim da ima vremena služba da nam pripremi te materijale. Hvala vam.
Zahvaljujem.
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković. 12
Zahvaljujem. Iako nije rasprava o tačkama dnevnog reda jeste rasprava u vezi sa dnevnim redom. Počevši od zakazivanja sjednica i načina na koji su one odlagane, iz objektivnih ali i onih drugih razloga, ja bih želio da poslanike sve zajedno i sve nas podsjetim da osim prava imaju se i obaveze, i da nema važnije aktivnosti u radu ovog parlamenta od sjednice samog parlamenta. Sve ostale aktivnosti se moraju podrediti toj najvažnijoj aktivnosti. I pokušavali smo u Kolegijumu da na taj način radimo, da ne dozvolimo i odlaske u inostranstvo, da zabranimo da komisije na 24 sata pred sjednicu dostavljaju izvještaje itd., itd. I očigledno da nismo spremni da tu praksu poštujemo, nego da smo nastavili da je svakodnevno kršimo. Loše je bilo to što smo radili i što je naša komisija radila za ... prethodna imenovanja ministara i dogovorili smo se i u Kolegijumu i u Proširenom kolegijumu da je to loša praksa i da to ne radimo, da bi nastavili to da radimo. U petak nije bilo kvoruma za rad ove komisije i postavlja se pitanje gdje su odgovornost i obaveza svakog od nas poslanika. Postavljeno je pitanje i zakazivanja sjednica ove komisija, u kome se sjednice zakazuju samo za članove komisija i zaboravlja se da sjednica komisije nije otvorena samo za članove komisije, nego za sve članove Parlamenta koji mogu da prisustvuju i učestvuju u raspravi o tačkama koje su na dnevnom redu te komisije. Komisije se sastavljaju svaki dan telefonom, a ne obavještavaju se ostali parlamentarci da za taj dan je komisija zakazana i time uskraćuje pravo poslaniku da bude prisutan na toj sjednici komisije i raspravlja o dnevnom redu. Gospodo poslanici, dame i gospodo, koleginice, kolege, moramo da vodimo računa i o našoj odgovornosti sviju, a ne samo odgovornosti Kolegijuma koji je najodgovorniji za ... aktivan rad ovoga parlamenta. S obzirom da nisam dobio prijedloge za izmjene i dopune dnevnog reda napismeno, ja dajem pauzu od 15 minuta da se to dostavi i upozoravam našu službu da moraju poslanici dobiti materijale od Savjeta ministara koji su na dnevnom redu, inače tih tačaka neće biti. Zahvaljujem. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas za malo strpljenja da nastavimo rad. Da li ima neko potrebu još da govori o dnevnom redu? Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje. Kod sebe imam prijedlog uvaženog poslanika Rifata Dolića da se uvrsti nova tačka pod naslovom: 'Donošenje zaključka o podnošenju Informacije Vijeća ministara o stanju i poduzetim aktivnostima u BiH na preventivnoj zaštiti i borbi protiv virusa gripe A.' Ova tačka bi mogla da bude, ako se usvoji, 27. tačka dnevnog reda. Molim Dom da se pripremi za glasanje. Da li je sve uredu sa elektronikom? Jeste. Možete da glasate, sad! 13 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
U 4., da tačka dnevnog reda koja je bila 21. predlaže da se stavi kao tačka broj 4. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 16 glasova, „protiv“ 10, „uzdržanih“ jedan. Nedovoljna entitetska većina iz Federacije. ... Hoćemo li, Berize, u drugi krug? Prelazimo u drugi krug glasanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 20 glasova, „protiv“ šest, „suzdržanih“ dva, ... dvotrećinski iz Federacije. Konstatujem da smo ovu tačku prebacili na ... Dozvolite da pročitam dnevni red
nije uključen mikrofon
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon 14
Da, da. 1. Usvajanje Zapisnika sa 63. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o imenovanju Sadika Ahmetovića za ministra bezbjednosti Bosne i Hercegovine i zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH; 4. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji institucija BiH za 2008. godinu, sa Mišljenjem Kancelarije za reviziju institucija BiH • Institucije sa pozitivim mišljenjem 1. Ustavni sud BiH, 2. Sud BiH, 3. Agencija za poštanski promet BiH, 4. Arhiv BiH, 5. Agencija za državnu službu BiH, 6. Tužilaštvo BiH, 7. Agencija za rad i zapošljavanje BiH 8. Centar za ukljanjanje mina BiH, 9. Institut za standardizaciju BiH, 10. Agencija za osiguranje u BiH, 11. Pravobranilaštvo BiH, 12. Agencija za nadzor nad tržištem BiH, 13. Direkcija za evropske integracije BiH, 14. Centralna izborna komisija BiH, 15. Državna regulatorna komisija za električnu energiju BiH, 16. Regulatorna agencija za komunikacije BiH, 17. Agencija za statistiku BiH, 18. Granična policija BiH, 19. Služba za zajedničke poslove institucija BiH, 20. Agencija za javne nabavke BiH, 21. Ministarstvo pravde BiH, 22. Fond za povratak BiH, 23. Odbor državne službe za žalbe BiH, 24. Kancelarija koordinatora za reformu javne uprave BiH, 25. Parlamentarna skupština BiH (sa skretanjem pažnje), 26. Institucija ombudsmena za zaštitu potrošača BiH (sa skretanjem pažnje), 27. Institut za nestala lica BiH (sa skretanjem pažnje), 28. Komisija za imovinske zahtjeve raseljenih lica i izbjeglica BiH (sa skretanjem pažnje). 15 • Institucije sa mišljenjem s kvalifikacijom 1. Agencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH, 2. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, 3. Agencija za bezbjednost hrane u BiH, 4. Kancelarija za zakonodavstvo Savjeta ministara BiH, 5. Uprava BiH za zaštitu zdravlja bilja, 6. Institut za intelektualno vlasništvo BiH 7. Komisija za koncesije BiH, 8. Ministarstvo odbrane BiH, 9. Institut za akreditovanje BiH, 10. Institut za metrologiju BiH, 11. Ministarstvo bezbjednosti BiH, 12. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, 13. Visoki sudski i tužilački savjet BiH, 14. Konkurencijski savjet BiH, 15. Memorijalni centar Srebrenica – Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine, 16. Državna agencija za istrage i zaštite BiH, 17. Kancelarija za veterinarstvo BiH, 18. Ministarstvo civilnih poslova BiH, 19. Predsjedništvo BiH, 20. Agencija za unapređenje stranih investicija BiH, 21. Ministarstvo komunikacija i transporta BiH, 22. Uprava za indirektno oporezivanje BiH, 23. Ministarstvo finansija i trezora BiH 24. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika u BiH, 25. Generalni sekretarijat Savjeta ministara BiH, 26. Direkcija za ekonomsko planiranje BiH, 27. Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, 28. Služba za poslove sa strancima BiH, 29. Ministarstvo inostranih poslova BiH, 30. Direkcija za civilno vazduhoplovstvo BiH, 31. Kancelarija za razmatranje žalbe BiH; 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika; 6. Zahtjev Komisije za spoljnu trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika; 7. Prijedlog zakona o duvanu BiH – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-8909, od 30. 9. 2009. (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-6- 109, od 21. 8. 2009. (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-8009, od 14. 9. 2009. (drugo čitanje); 16 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH – predlagač poslanik Bajazit Jašarević, zakon broj 01-02-4-8309, od 8. 10. 2009. (drugo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH – predlagač poslanik Momčilo Novaković, zakon broj 01,02-02-3- 9409, od 13. 10. 2009., s Izvještajem Komisije za saobraćaj i komunikacije (drugo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-10309, od 6. 11. 2009. (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o praznicima Bosne i Hercegovine i neradnim danima – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-9-10209, od 5. 11. 2009. (prvo čitanje); 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV sistemu BiH – predlagač Savjet ministara BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije, zakon broj 01,02-02-3-9709, od 16. 10. 2009. (prvo čitanje); 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV servisu BiH – predlagač Savjet ministara BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije, zakon broj 01,02-02-3-9809, od 16. 10. 2009. (prvo čitanje); 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama – predlagač Savjet ministara BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije, zakon broj 01,02-02-3-9909, od 16. 10. 2009. (prvo čitanje); 17. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač poslanik Jerko Ivanković Lijanović, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet, zakon broj 01-02-4-6809, od 11. 9. 2009. (prvo čitanje); 18. Prijedlog Rezolucije o istorijskoj vrijednosti i važnosti Prvog zasjedanja ZAVNOBiH-a (25. novembar 1943. godine) za državnost BiH – predlagač poslanik Denis Bećirović; 19. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nestalim licima (prvo čitanje); 20. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o slobodnim zonama u BiH; 21. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH; 22. Izjašnjavanje o inicijativi Kluba poslanika SDP-a BiH koja glasi 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Zajedničke komisije za administrativne poslove da u skladu sa članom 58. Poslovnika preispita opravdanost i održivost postojećih visina plata i naknada, materijalnih troškova svih zaposlenih u Parlamentarnoj skupštini BiH, a posebno poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH'; 23. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Branka Dokića 'da Predsjedništvo BiH Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH podnese pismeni i usmeni izvještaj o odnosima sa susjednim državama'; 24. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o uvrštavanju u dnevni red sjednice Doma tačke 'Razmatranje zaključka o smanjenju plata i ostalih materijalnih prava poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH' (prijedlog poslanika Denisa Bećirovića sa 63. sjednice Doma); 25. Izmjene u članstvu komisija Predstavničkog doma i zajedničkih komisija oba doma a) Vesna Šain se imenuje u Komisiju za ravnopravnost polova i Zajedničku komisiju za ekonomske reforme i razvoj, umjesto Jovana Todorovića, kome je mandat prestao 17 zbog smrti, b) Ljiljana Milašin se imenuje u Komisiju za spoljnu trgovine i carine i Zajedničku komisiju za ekonomske reforme i razvoj, umjesto Hadži Jovana Mitrovića, kome je mandat prestao odlukom Centralne izborne komisije; 26. Imenovanje tri poslanika iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje identičnog teksta Zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa i usluga od strateške važnosti za bezbjednost BiH; 27. Donošenje zaključka o podnošenju informacije Vijeća ministara o stanju i poduzetim aktivnostima u BiH na preventivnoj zaštiti i borbi protiv virusa gripa A, H1N1 (prijedlog uvaženog poslanika Rifata Dolića); 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma Savjeta ministara BiH i Kraljevine Danske o razvojnoj saradnji. Prelazimo na realizaciju predloženog dnevnog reda. Idemo na tačku 1. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 63. sjednice Predstavničkog doma
Pošto nema kolege Križanovića, našao sam na jednom mjestu tehničku grešku gdje se govori o tačkama 13., 14. i 16. – piše ko je učestvovao u raspravi, piše – Jozo Prodanović. Pošto takav ovdje ne postoji, mislim da se radi, trebao bi neko promijeniti ili ime ili prezime. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sekretarijat će naći u čemu je problem ili u imenu ili u prezimenu, pa će to da popravi. Zahvaljujem se. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 2. tačku: Ad. 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore 18 Komentari na dobijene odgovore. Odgovore na pitanja do ove sjednice su dobili: Šemsudin Mehmedović od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 52., 59. i 61. sjednici i od Ministarstva bezbjednosti, na pitanje postavljeno na 59. sjednici; Željko Kuzmanović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 59. sjednici; Slavko Matić od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 56. sjednici; Drago Kalabić od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 45. i 57. sjednici; Denis Bećirović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 9., 10. i 62., te od Ministarstva pravde, na pitanje postavljeno na 62. i 63. sjednici; Husein Nanić od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 14., 50., 60. i 61. sjednici; Jerko Lijanović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 26. sjednici; Šefik Džaferović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 61. sjednici; Momčilo Novaković od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 60. sjednici; Martin Raguž od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 59. sjednici; Bajazit Jašarević od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 45. sjednici; Ekrem Ajanović od Ministarstva pravde, na pitanje postavljeno na 59. sjednici, te od Ministarstva bezbjednosti BiH, na pitanje postavljeno na 59. sjednici. Odgovor na našu urgenciju sa 61. sjednice Selim Bešlagić od Ministarstva komunikacija i transporta, na pitanje postavljeno na 59. sjednici; Niko Lozančić od Ustavnopravne komisije, na pitanje postavljeno na 9. sjednici, takođe odgovor na našu urgenciju sa 61. sjednice; Sead Jamakosmanović od Ministarstva odbrane BiH, na pitanje postavljeno na 62. sjednici; Rifat Dolić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 34. sjednici, Ministarstva odbrane, na pitanje postavljeno na 62. sjednici i Ministarstva pravde BiH, na pitanje postavljeno na 59. sjednici; Azra Alajbegović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 56. sjednici; Milorad Živković od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 59. sjednici. Idemo sa komentarima na dostavljene odgovore. Prijavljen je uvaženi poslanik Martin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Pitanje koje sam postavio na 59. sjednici Vijeću ministara ticalo se odluke Vlade Federacije o radikalnoj izmjeni trase južne dionice Koridora 5C, koja jer donesena, znamo pod kakvim okolnostima, znači, bez ijednog glasa ministara iz reda hrvatskog naroda. Dobio sam odgovor od strane Vijeća ministara utvrđen na 104. sjednici, od 12.11. ove godine, i sa njim, mogu reći, samo sam djelomično zadovoljan, jer u ovom odgovoru Vijeće ministara navodi hronologiju određenih odluka koje su donesene i na razini države BiH i unutar struktura u Federaciji, od Parlamenta do Vlade, ali nema jasnog odgovora na pitanje šta je sa najvažnijim projektom, ne samo infrastrukturnim u ovoj zemlji i regiji, i zbog čega on kasni, i zbog čega se tako sporo realizira. I nema izravnog odgovora na pitanje da li je on trenutno blokiran. Znači, daje se jedna korektna informacija i pregled kada je podnesen prijedlog trase, kada je urađena dokumentacija, daje se ocjena da najnoviji prijedlog, koji je Vlada ponudila, odstupa od prijedloga kojeg je državno ministarstvo prihvatilo kroz planersko-studijsku dokumentaciju, ali nema rokova u kojima će Vlada Federacije utvrditi konačni izgled trase i predložiti ga Parlamentu i usuglasiti ga sa državnim Ministarstvom prometa i komunikacija. Pogotovo nema odgovora da li će uopće sredstva od 240 miliona eura za potpisivanje kreditnog sporazuma za tri 19 dionice Počitelj – Vijača, Vlakovo – Tarčin i Svilaj – Odžak biti uopće ova država u stanju realizirati. Zato smatram, dakle i očekujem, ponovit ću ovo pitanje prema Vijeću ministara, očekujem viđenje Vijeća ministara šta će ono učiniti, s obzirom da je ono odgovorno za ovaj projekt, da se i blokade i kašnjenja i sredstva zaista stave u jedna balans i da dođe konačno do otpočinjanja radova na ovom projektu i do odgovornosti prema onima koji, iz svojih razloga, netransparentno sprečavaju realizaciju ovog najvažnijeg projekta.
Zahvaljujem. Ovo je slučajno uvažena poslanica Vesna Šain, ili poslovnička intervencija? Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, u ime Kluba SNSD-a molila bih za pola sata pauze. Znači, u 12,00 sati počinje konferencija Zajedno protiv nasilja nad ženama, koju organizuje Agencija za ravnopravnost polova i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice u saradnji sa gender centrima Federacije BiH i Gender centrom RS-a.
Zahvaljujem. U slučaju, molim vas, u skladu sa članom 77. Poslovnika bilo koji klub poslanika ima pravo zatražiti pauzu do 30 minuta za svaku odgovarajuću tačku i predsjedavajući je dužan odmah dati pauzu. Ja pitam gospođu Šain: Da li je moguće da mi radimo sa ovim pitanjima do 12,00, da ne dajemo odmah pauzu, pa da u 12,00 sati se da pauza? Istovremeno, zbog obaveza koje je Kolegijum preuzeo u vezi sa dolaskom kuvajtske delegacije, pauza za ručak će biti od 13,00 do 14,30. Pitam Dom: Da li je uredu da napravimo onda pauzu od 12,00 do 14,30 kako bi mogli sve ove poslove da završimo, a tada će biti i za ručak i sve ostalo? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 20 Ne, zato što u 13,15 sa kuvajtskom delegacijom trebamo da imamo sastanak do 14,00 sati. Znači, to je najmanje da do 14,30 budemo, pa da se dogovorimo, već znači od 12,00 do 14,30 da bude pauza. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo ...
nije uključen mikrofon
Samo malo, molim vas.
radi se o novcu koji je BiH dobila prodajom dijela placa bivše kasarne 'Maršalke' ovdje u Sarajevu. To je, dakle plac i zgrade koje su date na korištenje Sarajevskom univerzitetu ali je vlasnik toga država BiH i mi smo donijeli ovdje Odluku o prodaji. I sve je to uredu, sve je to legalno, novac je naplaćen, ali se novac nije distribuirao Sarajevskom univerzitetu kojem treba da pripadne taj novac. Ja sam dobio odgovor od Vijeća ministara na ovo pitanje, jer sam pitao šta je sa parama, zašto se ne daju Sarajevskom univerzitetu. Onda je kazano da su oni predložili Parlamentu još 2005. godine da Parlament odredi način kako će se upotrijebiti ta sredstva. Ja vas molim kao Kolegij da se malo zainteresirate za tu stvar, jer takav je odgovor meni došao kao zastupniku. Ja ne mogu dalje se interesirati da se vidi šta je na toj relaciji i da se donesu odgovarajuće odluke da se novac da Sarajevskom univerzitetu. Da se više ta stvar ne blokira, jer ukoliko se ta stvar bude blokirala, onda ćemo mi naći prostora u BiH gdje možemo se ponašati na isti način. I ovo je za vas molba kao Kolegij da se zainteresirate i da sa Vijećem ministara vidite da se novac da Univerzitetu u Sarajevu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Molim vas da to pribilježite.
nije uključen mikrofon 21
Dobiće odgovor poslanik na ovo, moramo prvo da vidimo o čemu se radi. Uvaženi poslanik Rifat Dolić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam potrebu da komentiram dobiveni odgovor na jedno poslaničko pitanje. Naime, na moj zahtjev dobio sam dopunjeni odgovor Ministarstva pravde u Vijeću ministara, na poslaničko pitanje koje se odnosilo na broj i finansijsku vrijednost pravomoćnih presuda sudova BiH na teret budžeta na svim nivoima vlasti, a čije je izvršenje na bilo koji način odloženo. Da podsjetim, pitanje sam postavio na 48. sjednici od 18. 3., a zahtjev za dopunu na 59. sjednici od 2. 9. i nakon dopune ja nisam dobio zadovoljavajući odgovor na postavljeno pitanje. Razumijem da Ministarstvo pravde objektivno i nije u mogućnosti dostaviti cjelovit odgovor, jer nema jedinstvenog registra pravomoćnih a neizvršenih presuda i nema mehanizama da natjera sve nivoe vlasti i sudove da dostave ove podatke. Mislim, nakon svega da je ovo još jedno i suviše ozbiljno pitanje kojem se pristupa krajnje neozbiljno i neodgovorno od strane svih nivoa vlasti. Jasno je nakon svega da ni ptice ne znaju kolika je finansijska težina neizvršenih pravomoćnih presuda u BiH na teret budžeta na svim nivoima vlasti. O kolikoj se neodgovornosti radi, podsjetit ću vas da sam u prvoj verziji dobio odgovor da je ukupan iznos neizvršenih pravomoćnih presuda u BiH 24 miliona KM. U komentaru na odgovor, ja sam rekao da je to netačno, jer prema mojim saznanjima samo u Unsko-sanskom kantonu taj iznos je dvostruko veći. Potvrda da je ovo tačno stoji u dopuni odgovora gdje piše: 'Ministarstvo finansija Unsko-sanskog kantona navodi da se u UnikCredit banci, kao depozitnoj banci, na dan 25. 9. 2009. godine nalazi ukupno 4.326 pravomoćnih presuda u vrijednosti od 29.000.159 KM, bez kamata i ostalih troškova postupka.' Treba reći da ovo nisu dakle presude za staru deviznu štednju ili nešto slično. Jasno je da su neizvršene presude i pravosnažne presude problem koji mora više okupirati vlasti ove države, jer su one mjesto, prvo kršenja ljudskih prava, a onda i opasan fitilj za bankrot države koja će, kako se BiH bude približavala EU, biti sve više izložena opasnosti da se i zapali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Željko Kuzmanović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, dame i gospodo iz Saveta ministara, u vezi mog pitanja sa trošenjem sredstava iz stand bay aranžmana sa MMF-om i svrhe u koju su ona upotrebljavana, želim da se zahvalim Savjetu ministara, posebno Ministarstvu finansija na njihovoj angažovanosti oko dobijanja odgovora iz Federalnog ministarstva finansija 22 i Ministarstva finansija RS-a, s tim što naravno nisam zadovoljan dužinom odgovora niti jednog niti drugog ministarstva, sa posebnim osvrtom na Ministarstvo finansija Federacije koje je dostavilo odgovor u vezi pokrivanja troškova kreditiranja njihovog budžeta, a ostatak sredstava, odnosno svrhu utroška ostalih sredstava nisu dostavili, tako da ću ja ponoviti vjerovatno ovo pitanje. Naravno, sačekaću da se dogovori ova druga tranša puštanja sredstava sa MMF-om, pa ću nakon toga dostaviti novo pitanje u vezi trošenja sredstava. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bajazit Jašarević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, dobio sam odgovor postavljen na 45. sjednici: 'Kada će u parlamentarnu proceduru doći Zakon o akcizama?' Odgovor je korektan, došao je naravno sa velikim zakašnjenjem, zadovoljan sam odgovorom. Ali molim da se ispravi tehnička greška, napisano je da je postavljeno pitanje na 45. sjednici, održanoj 27. 5. 2009. godine, a da je Zakon o akcizama u BiH usvojen na 54. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 27. 5. 2009. godine. Pa da ne bi ispalo da je i postavljeno pitanje i usvojen zakon na istoj sjednici, neka se ispravi onako kako je istinito, da je postavljeno pitanje na 45. sjednici, održanoj 4. 2. 2009. godine. Ovo je sve provjereno, ali neka ostane trag da to nije bilo na istoj sjednici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ovo će biti popravljeno. Uvaženi poslanik Savo Erić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, ja bih samo zamolio vas i ponovio bih moja dva pitanja: jedno pitanje koje sam postavio a vezano ja za priliv PDV-a, i drugo pitanje koje se odnosi na prijedlog budžeta za 2010. godinu, znači molim vas samo da dobijem ta dva odgovora.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. 23 Ja sam postavio nekoliko pitanja, a vezani su za jedan zakon koji smo ovdje donijeli. Pa bih stvarno htio malo da evo prokomentarišem to. Naime, radi se o onom čuvenom uvozu šećera, pa sam pitao: 'Koje firme su se prijavile za korištenje kvota za uvoz šećera.' I dobio sam odgovor da se prijavila jedna firma, to je „STUDEN-AGRANA“ d.o.o Brčko. Mogao sam pitati i kako je, na koji način su obaviješteni svi proizvođači šećera da je raspisana kvota, pa bi vjerovatno dobio odgovor da je javno na web stranici Savjeta ministara bio izlistan zakon koji je predložio, pa da je na ... web stranici Parlamenta bio izlistan zakon koji je Parlament usvojio i, na kraju, da je objavljen u „Službenom glasniku“. Vjerovatno ne bih dobio odgovor šta bi se desilo da se još neko javio za korišćenje ove carinske olakšice. Drugo pitanje, 'koliko je iskorišteno', dobio sam odgovor da je iskorišteno 86,04, što će reći da se neko javio da bi vrlo malo mogao iskoristiti od ovoga jer je već iskorišteno 86,04. Treće, 'koje mjere je Vijeće ministara poduzelo u cilju efikasne kontrole radi sprečavanja eventualne zloupotrebe zakona', dobio sam odgovor da je sirovina namjenski korištena za proizvodnju šećera. Prosto da ne povjerujem. Znači, da smo mi, evo prekontrolisali da je šećer od šećerne trske u čvrstom stanju, odnosno sirovi šećer iskorišćen za proizvodnju šećera. I dobro je da nije za kokain. Ja ne znam za šta se drugo ovo moglo iskoristiti. Dakle, vrlo efikasnom kontrolom utvrđena je namjenska upotreba uvezenog šećera. Dalje sam pitao 'da li je Vijeće ministara raspisalo javni tender', i rečeno je da Vijeće ministara nije raspisalo javni tender, jer Vijeće ministara nema ni potrebe u ovakvim slučajevima da raspisuje tender, s obzirom da to zakonom nije ni bilo predviđeno. To je onaj zakon koji smo ovdje usvojili. Ali ono što jeste nepotrebno u čitavom odgovoru a to je sljedeća rečenica ili dio koji kaže: 'Carinska stopa za šećer za rafinisanje iznosi 10+1%, dok se ... šećer iz zemalja potpisnica Sporazuma CEFTA uvozi u BiH bez plaćanja carine.' E ova rečenica vrijedi za bar još nekoliko desetina roba u ovoj zemlji, koje niti Savjet ministara nije bio spreman da stavi na ovu listu. Čak nas je ovdje i upozoravao o kršenju Sporazuma CEFTA ako bi se, ne daj Bože, neko pojavio sa prijedlogom. Hvala.
Vidim da se nazire određena šećerna istražna komisija ali molim vas da se pridržavate vremena. U tri minute da date odgovor, komentar na odgovor. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja predlažem da, koliko je to moguće, ubrzamo današnju sjednicu. Zbog toga predlažem da Vi, kao predsjedavajući, zaključite ovu 2. tačku dnevnog reda, a da svi mi, među kojima sam i ja, koji imamo pripremljena nova poslanička pitanja da to dostavimo, kako Poslovnik i nalaže, u pisanoj formi i da nastavak počne od tačke broj 3. Hvala. 24
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mehmed Suljkanović, koji je tražio poslovničku intervenciju. Je li tako?
Ja sam imao isti, potpuno isti prijedlog je bio, pošto imamo odgovore u pisanoj formi, da ih jednostavno priložimo.
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Dao bih komentar na dostavljeni odgovor na poslaničko pitanje. Naime, nisam zadovoljan odgovorom, jer od Savjeta ministara nisam tražio da mi dostavlja parcijalne odgovore svakog pojedinačnog ministarstva, nego sasvim jasno i glasno: 'Da li je bilo prenosa nadležnosti u zakonima koje smo donosili, i još važnije, u stvari efekte tih ... institucija koje su uspostavljene?' I očekujem da dobijem takav konzistentan odgovor za cijeli Savjet ministara, a ne pojedinačno. Zahvaljujem se Ministarstvu bezbjednosti koje je u svoje ime dalo odgovor. Tako da ponavljam ovo pitanje. Sada stavljamo na glasanje prijedlog uvaženog poslanika Bećirovića da prekinemo sa postavljanjem pitanja i da ih dostavljamo u pismenoj formi. Molim poslanike da se pripreme za glasanje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na ovoj sjednici? Da. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 24 glasa (18 iz Federacije, šest iz RS-a), dovoljna entitetska većina. Konstatujem da poslanici mogu pismeno dostaviti nova pitanja. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda nakon pauze u 14,30. [[PAUZA]] 25
Nikola Špirić 26
Otvaram raspravu. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ja ću prvo ponoviti konzistentan i principijelan stav Kluba poslanika SDP-a, a to je da svi državni organi treba da funkcionišu efikasno i odgovorno i u punom kapacitetu. U tom smislu SDP nema nikakve dileme da svi organi, a pogotovo Vijeće ministara BiH treba da rade u punom sastavu i da nadoknađuju ogromno izgubljeno vrijeme koje je iza nas. Međutim, danas kod ove tačke dnevnog reda sasvim je logično da, kao predstavnici najveće opozicione partije u Parlamentu, postavimo pitanje Šta se čekalo sa ovim imenovanjem gotovo, evo, četiri mjeseca? Da li oni koji su blokirali imenovanje, šta se to kod njih promijenilo u ova četiri mjeseca, ja mislim da i ovaj parlament i javnost zaslužuju da na ovo pitanje dobiju decidne i jasne odgovore. Danas moramo postaviti pitanje odgovornosti za ovakvu jednu situaciju, jer ovo što smo imali, i još uvijek imamo u BiH, kada je riječ o Vijeću ministara, ovo nije zabilježeno do sada ni u BiH. Ovo je apsolutno jedan politički raritet koji vjerovatno nije zabilježen nigdje ni u Evropi, ni u svijetu, da koalicioni partneri, koji međusobno čine jednu vlast, da na ovakav način se odnose jedni prema drugima. Ali najmanja je šteta što se oni jedni prema drugima tako odnose, problem je što, zbog takvog odnosa i takve vlasti, trpe obični ljudi u ovoj zemlji. Posebno mi je žao da je Parlament BiH i Vijeće ministara BiH na svojevrstan način pretvoreno u jednu vrstu trgovačke radnje, da ne kažem težu riječ - pijace, u kojoj čak i normalna popunjavanja pojedinih ministarstava predstavljaju pitanje trgovine, odugovlačenja, prepiranja itd. Mislim da na takav način ne doprinosimo izgradnji kredibiliteta, ni Vijeća ministara, ni ovog parlamenta, ni ove države. Stav SDP-a kod samog imenovanja je također vrlo jasan. Mi smo bili protiv ovog Vijeća ministara BiH. Još prije više od tri godine prezentirali smo vrlo jasne argumente zašto smo protiv. Sve to što smo naveli prije tri godine se potpuno, nažalost, obistinilo u ove tri godine i bojim se da kada bi danas, hipotetički evo da kažem, u ovo Vijeće ministara BiH predlagali čak i Nikolasa Sarkozia da on bude ministar sigurnosti, on ovom Vijeću ministara ne bi puno bio od koristi. U tom smislu neću govoriti personalno o kolegi Ahmetoviću, čovjeka lično cijenim i poštujem, međutim smatram da u ovakvom odnosu Vijeća ministara, sa ovakvim načinom rada, sa ovakvim odnosom onih koji obnašaju vlast, apsolutno tu nema evedentno nikakvog progresa. Malo je vjerovatno da će ga u ovih posljednjih 10-11 mjeseci ovog mandata biti. Stoga ćemo mi iz Kluba SDP-a biti protiv. Osim toga želim još, na kraju, dodati da, kada već SDA popunjava mjesto u Vijeću ministara BiH, bilo bi dobro da je i sama SDA imala malo više senzibiliteta za ono što evo naše koleginice i kolege često nazivaju 'GENDER projektom'. Naime, od devet poslanika SDA, kao najveće trenutno parlamentarne stranke, nema ni jedne žene. Od svih ministara u Vijeću 27 ministara SDA nije ponudila ni jednu ženu. Stoga, bilo je za očekivati da barem, evo kod jednog ministarskog mjesta, SDA ima senzibiliteta da na to mjesto možda dođe i jedna žena. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Sadik Bahtić.
Moram da par riječi kažem kolegi Bećiroviću, jer ipak on nama ovdje čita moralnu lekciju: SDP konzistentan, SDP za kompletno Vijeće ministara. Upravo taj SDP je glasao protiv ministra Tarika Sadovića. Ako je to tako, onda treba da glasate za ovoga ministra Ahmetovića. Ako se toga držite što govorite, trgovina, pijaca, ako iko zna dobro trgovinu, pijacu, to vi iz SDP-a dobro znate. Ništa drugo niste naučili nego to, gdje god ... u vlasti u cijeloj BiH idete za kokoške i jaja, a ne za neku drugu fotelju. Tako nemojte drugom to prebacivati. I Dodiku ste tepali pa vas nije htio. Bili bi vi sada u ovoj šestorki. Nemate pravo, gospodo iz SDP-a, čitati lekciju, jer zna se vaša dosljednost: od Bihaća do Goražda, gdje vas god ko hoće, idete u vlast za jaje jedno, a ne za funkciju i fotelju. Toliko, hvala.
Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Pa ja gospodina Bahtića pozivam koliko je god to moguće u skladu sa Poslovnikom da intenzivira replike usmjerene prema SDP-u. Jako dobro nam ide u posljednje dvije-tri godine kako on ide s tim replikama. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Samo malo, polako. Šefik, jeste li Vi?
nije uključen mikrofon
Izvolite.
Neću se ja puno uključivati u ovo sve, nema potrebe, mislim mi sve znamo već u BiH kada je ova stvar u pitnju, samo oko ovoga gendera. Dakle, tačno je da mi danas imamo devet poslanika 28 i da od devet poslanika ni jedna nije žena, sve su muškarci, ali bih takođe podsjetio da u prošlom sazivu Parlamenta iz SDA od 10 poslanika četiri su bile žene. Dakle, 40% su bile žene. I, molim vas, to se zna. Ovo je sticaj jednostavno okolnosti takvih kakve jestu. SDA je uvijek bila osjetljiva, prema tome, i bit će osjetljiva i u budućnosti prema tom pitanju, a nakon kolege Sadika Ahmetovića, u svakom slučaju, na redu je jedna dama iz SDA da dođe u naše redove. Radi istine da se zna, samo ovdje u Parlamentu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Sadik Bahtić, replika. Izvolite.
Mom kolegi Bećiroviću da kažem, on kaže da im ide kako moje replike. E, imat ćete moje replike do kraja mog mandata o ovoj velikoj korupcijskoj aferi i vašem kriminalu šta radite tamo gdje ste u vlasti. Pa taman svi za vas glasali ali će narod vidjeti da ste najveći lopovi i kriminalci i najveće afere tamo gdje je SDP na vlasti. Pa taman neka svi za vas glasaju, ja to svugdje govorim i govorit ću i tako će biti.
Samo naprijed.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moram reći da atmosfera baš svečarski izgleda kod izbora ministra bezbjednosti, pa evo ja ne bih da kvarim, znači ova ozarena lica kolega koji su spremni da podrže gospodina Ahmetovića za ministra bezbjednosti. Zaista bi bilo dobro da ova odluka, koju smo danas dobili od strane predsjedavajućeg, odnosno bar u njenom obrazloženju postoji bilo kakav pokušaj da vidimo šta se dešavalo u periodu od 28. 8. 2009. godine otkada je CIK dostavio svoj izvještaj o podobnosti kandidata i od kada je Agencija za istrage i zaštitu utvrdila tačnost podataka kandidata za ministra bezbjednosti. Pretpostavljam da je i predsjedavajući od 28. 8. pa evo do današnjih dana vršio provjere kandidata, jer ne vidim ovdje da je moguće da je radio nešto drugo. Ali jeste, kada pogledamo ovaj izvještaj zaista to djeluje tako, odnosno obrazloženje. Kaže: 'Nakon dobijenog Izvještaja o istinitosti podataka', pa sada obrazloženje od koga itd., 'od CIK-a o ispunjavanju uslova od strane Sadika Ahmetovića, predviđen članom 10.c) Zakona o Savjetu ministara, donesena je Odluka o imenovanju.' Dakle, to, nakon čega se desilo 28. 8. 2009. godine i odmah nakon toga, znači 29 nekih tri mjeseca, predsjedavajući Savjeta ministara je donio Odluku. Mislim da ovo pokazuje sveukupne odnose unutar BiH. U stvari, ovaj izbor pokazuje ukupnost odnosa unutar BiH. Činjenica da danas nema ovdje predsjedavajućeg Savjeta ministara kada se bira njegov zamjenik, po njegovom prijedlogu, govori i o tome, i o saradnji u budućem vremenu između, vjerujem danas, izabranog ili novoizabranog ministra, ali govori i više od toga. Govori da ova parlamentarna većina je, pored svih neslaganja, ušla u fazu neslaganja oko kadrovskih rješenja. Dakle, ono što do sad bar nije bio problem, sad je i to postao problem. Do sada se veoma lako dogovaralo samo oko postavljenja, pozicija, a veoma teško oko principa. Sada je izgleda postao problem i personalnih rješenja. Koliko je značajno ovo mjesto govori i činjenica da BiH dobrih nekoliko mjeseci ili više od četvrt godine i nema ministra i sve funkcioniše kao da ima ministra, odnosno ništa ne funkcioniše kao da ima ministra. Dakle, danas mi nismo riješili, sem što ćemo izabrati ministra i zamjenika predsjedavajućeg, nismo riješili ništa. I zbog toga sam ustao, zbog ove zadnje rečenice, da kažem da ovim rješenjem, ne zbog Sadika Ahmetovića, ne zbog imena i prezimena, ne zbog personalnog rješenja, nego zbog načina kako smo došli do tog rješenja i zbog svih ovih i sve ove atmosfere i do sada a i danas evidentno je da se ništa neće promijeniti ni u ovom ministarstvu ni u Savjetu ministara, pa ako hoćete ni u BiH. Hvala.
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Evo, dozvolite mi da počnem straga. Znači, atmosfera u BiH odavno nije svečarska, i to svi ovdje dobro znamo, a razlozi zbog toga su mnogobrojni i nisu vezani samo za parlamentarnu većinu. Istovremeno, za pitanja koja su trebala da budu upućena predsjedavajućem Savjetu ministara, članovi komisije klubova koji su bili jutros na sjednici mogli su u skladu sa članom 8. Poslovnika Komisije za pripremu izbora Savjeta ministara da traže izjašnjenje, u ovom slučaju onoga ko je predlagao gospodina Sadika Ahmetovića za ministra bezbjednosti, da obrazloži to. To niko, čak ni od vašeg kluba, nije tražio na toj komisiji, a imao je pravo. I vi svi znate da je gospodin Špirić u UN-u i juče i danas i ne vidim ni jedan razlog zašto bi se prozivao zato što ne prisustvuje današnjoj sjednici. Istovremeno, kad kao opozicija ukazujete na problem u formiranju vlasti na nivou države BiH, bilo bi dobro da pokažete primjere gdje ste vi sa svojim prisustvom pokazali kako to može da se formira na nivou opština, kantona ili recimo grada Mostara, jer onda bi mogli da povodom toga i nama kažete način na koji opozicija može da pokaže kako treba da se radi. I time je dosta više držanja riječi ili slova poziciji ili većini u Parlamentu, a da sami svojim primjerom nigdje niste pokazali kako to može ili treba da se radi. Istovremeno, kada govorimo o današnjoj tački dnevnog reda, SNSD je imao jasan stav i rekao ga je jutros preko svojih članova. Tražio je od kandidata da jasno i glasno kaže tri stvari, one iste stvari zbog koje je sama stranka tražila da se smijeni, a mi smo glasali zato što je to 30 Stranka SDA tražila da se smijeni njihov prethodni ministar bezbjednosti. Da već jednom riješi se problem terorista u BiH i pitanja centra gdje oni se prebacuju iz centra ka Ministarstvu pravde i tako u krug već dosta mjeseci. Ne može se vrtiti u krug tako važan problem. Da se jasno i glasno opredijeli prema blokadi drugih imenovanja koje stoje na dnevnom redu u Savjetu ministara. I kao 3., kao moralne osobe, u slučaju da se pronađe od strane Izborne komisije sukob interesa, da se sami povuku sa tog mjesta da se ne bi ovdje u Parlamentu bespotrebno otvarala priča kakvu smo imali u nekoliko stvari. I mi smo dobili uvjeravanja za sve, sva tri naša zahtjeva da će biti bespogovorno ispunjeni. I to smo željeli naglas da čujemo od ljudi koji će biti predloženi na ovo mjesto, a onda ćemo vidjeti ko vodi dosljednu i principijelonu politiku u BiH. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Pa, ja želim ispraviti jedan navod predsjedavajućeg. Naime, članove Komisije ne predlažu klubovi niti su oni ispred klubova u ovoj komisiji nego političke partije koalicije i nezavisni kandidati. Tako je definisano članom 1. odluke, tako da nepojavljivanje ili ... pitanje predsjedavajućeg Savjeta ministara nije rezultat kluba ... ili prisustva ili neprisustva predstavnika jedne političke partije. Naravno, čak i da nije tako, i da je na način kao što je predsjedavajući rekao, ne oslobađa predsjedavajućeg Savjeta ministara da odgovori na pitanje poslanika ovdje u vezi sa nekim nejasnoćama vezanim za ovaj izbor, i ništa drugo. I ja i dalje mislim da bi mnogo bolje bilo da kada se bira zamjenik predsjedavajućeg da je ovdje danas predsjedavajući. Mislim da bi bilo korektno prema ovom parlamentu koji treba da potvrdi imenovanje i koji pretpostavljam da ima većinu, potrebnu većinu za to. Ali bez obzira čak i ako ima potrebnu većinu, korektno bi bilo odgovoriti i onima koji nisu dio većine, a mislim da ima puno toga na što treba odgovoriti vezano za ovo imenovanje.
Replika, uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem na ovim dodatnim pojašnjenjima, međutim želim da kažem da Klub SDS-a, u kojem ste Vi učestvovali na početku rada ove sjednice, dao je svoga člana u tu komisiju. Nakon toga u skladu sa članom 30. a) pod 2. broj i mandat, odnosno članovi te komisije ne mogu se mijenjati bez obzira ako neko napusti svoju partiju. Prema tome, niste po tome članu mogli da budete član ove komisije, ali imali ste pravo, s obzirom da ste bili u partiji na početku mandata u istoj, da zamolite svog člana da to uradi. I na molbu tog člana mogao je da se napiše zahtjev, pri čemu bi možda ova komisija odlučila ili čak mislim da bi prekršila Poslovnik da nije sačekala da se pojavi predsjedavajući Savjeta ministara i da odgovori na zahtjev člana ove komisije o tome da predsjedavajući ima pravo da obrazloži. Prema tome, postojale su mogućnosti i nemojte kriviti nekoga drugog zato što mi sami nismo te mogućnosti ispoštovali ili iskoristili. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, izvolite, mislim da ste Vi na redu. 31
Hvala, predsjedavajući. Što se tiče Komisije i njenog stava, odnosno viđenja da ona zauzme poziciju Parlamenta, to je nemoguće. Ovdje svaki poslanik treba da dobije stenogram sa te komisije ukoliko želi da sve zna šta se pričalo i govorilo, jer se to iz ovog zapisnika ne vidi, a u suprotnom, ja mislim, da svaki poslanik, zato što Predstavnički dom potvrđuje ovu odluku predsjedavajućeg Savjeta ministara, ima pravo i da pita ono što ga interesuje, tako da i mene može nešto drugo interesovati od jutros pa do sada. Ja nisam uopšte znao da je predsjedavajući Savjeta ministara ovdje niti me je on interesovao na ovoj komisiji, mene je interesovao sada ovdje ali, s obzirom da ga nema, to je sad nešto sasvim drugo. Na sjednici Komisiji se razgovaralo o nekim drugim pitanjima i podobnosti kandidata, a ne o predsjedavajućem Savjeta ministara itd. To je ono što bih ga ja pitao danas da je ovdje prisutan ali, Bože moj, nije tu i šta da radim. Moglo se to napraviti da bude prisutan, možda i nekom drugom prilikom birati. Kad se čekalo tri mjeseca, moglo je biti tri mjeseca i sedam dana, jer čini mi se da je u srijedu Parlament, ali dobro. Ali šta je mene na ovoj komisiji posebno obradovalo i ja sam morao dati jednu konstataciju, neka to ovaj parlament zna, i čini mi se da će to biti veoma bitno zato što svako onaj ko misli da je napravio pogrešku, a bilo je poslije smjene gospodina Tarika Sadovića diskusija od pojedinih poslanika da li je trebalo ili nije trebalo ... Mi smo danas od kandidata za ministra čuli da je sada stanje u Ministarstvu bezbjednosti, zahvaljujući zamjeniku ministra koji je vršio dužnost ministra bezbjednosti u ovom periodu, znatno bolje, da su konsolidovani redovi i da su omekšani i konsolidovani odnosi sa međunarodnom zajednicom i domaćim i stranim institucijama itd., itd., što znači da su i sami oni iz SDA priznali da je ona smjena na njihov prijedlog bila onakva kakva je trebala i da ovaj parlament vjerovatno nije donio pogrešnu odluku. Danas, da li će dobiti kandidat podršku za ministra, gospodin Ahmetović podršku ili neće, to sada zavisi od pozicije uglavnom ili od onih još koji hoće da daju, ali bez obzira na to ja sam volio, odnosno vjerovatno mi bi voljeli da je ovdje i predsjedavajući Savjeta ministara da ga pitam nešto u vezi zamjenika, jer će on njemu biti i zamjenik, ali s obzirom da nije, to pitanje sad ne dolazi u obzir. I zato one koji danas podrže ovaj Savjet ministara, oni će imati pravo da pokupe lovorike njegovog rada, a oni koji ne podrži biće tu uskraćen na to pravo i obratno; ako Savjet ministara ne bude ispunjuvao svoje uslove koje bi trebalo da ispunjava, oni koji su danas podržali Savjet ministara neće moći te lovorike kupiti nego će moći da primaju kritike od onih koji su rekli da Savjet ministara eventualno neće moći to da odradi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem tačku dnevnog reda. Prelazimo na 4. tačku: Ad. 4. Izvještaj Kancelarije za reviziju Institucija BiH 32 Izvještaj Kancelarije za reviziju Institucija BiH o izvršenoj reviziji institucija BiH za 2008. godinu dobili ste 29. 6. 2009. godine; 6. 7. 2009. godine dobili ste pregled Mišljenja Kancelarije za reviziju o reviziji poslovanja navedenih institucija. Kako smo i naznačili u pozivu za sjednicu, 28. institucija je sa pozitivnim mišljenjem, a 31 institucija je dobila mišljenje sa rezervom. Komisija za finansije i budžet je 6. 11. 2009. godine dostavila Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja institucija BiH za 2008. godinu, sa predloženih 10 zaključaka koji su vam odmah proslijeđeni. Zaključci! Da li je potrebno da čitam ove zaključke? Zbog stenograma, ima ih sedam, ima ih dosta, ima ih podosta.
mikrofon nije uključen
Poslovnička? Uvaženi poslanik Halid Genjac. Izvolite. U vezi čega?
Ja se izvinjavam zaista, očekivao sam malo drugačiji rasplet pa nismo reagovali na vrijeme na prethodnu tačku. Ja mislim da bi bilo dobro, kako je to i praksa bila, da se u okviru ove tačke imenovanja obavi glasanje, jer to je ipak svečani čin i da obavimo to, da napravimo izuzetak u smislu da se ne glasa na kraju sjednice nego da se u okviru ove tačke i završi ova tačka. Predlažem da to uradimo, ukoliko smo saglasni, nema nikakve poslovničke replike.
To nije poslovnička intervencija, s obzirom da nigdje u Poslovniku to ne piše, to sada može da bude Vaš prijedlog za glasanje. Može biti prijedlog za glasanje, ali to moramo onda staviti na glasanje.
nije uključen mikrofon
U ime Kluba SNSD-a 15 minuta pauze. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas zauzmite svoja mjesta. Predsjedavajući Kluba SNSD-a je htio da komentariše pauzu. Izvolite. 33
Zahvaljujem, predsjedavajući. Pa evo, u nešto dužoj pauzi u ovim konsultacijama, iako nije praksa, mi smo razmatrali prijedlog gospodina Genjca. Možda bi bilo logično da smo to uradili na samom početku sjednice pa bi to imalo tu vrstu smisla, ali evo da ne bude to pogrešno protumačeno, mi smo ipak prihvatili da možemo sada završiti taj posao.
S obzirom da je prijedlog bio od strane SDA da se glasa o ovome odmah, molim vas da se prvo izjasnimo o prijedlogu, a ako prijedlog dobije podršku glasaćemo i o Odluci predsjedavajućeg. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 34 glasa, nije bilo glasova „protiv“ i „suzdržanih“, svi su da se o potvrđivanju Odluke predsjedavajućeg glasa odmah. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 27 glasova, „protiv“ šest, „suzdržanih“ jedan, sa dovoljnom entitetskom većinom te konstatujem da smo potvrdili Odluku predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o imenovanju Sadika Ahmetovića za ministra bezbjednosti BiH i zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara. Molim vas da gospodin Sadik Ahmetović, ministar, pristupi davanju svečane zakletve. 'Izjavljujem
'Izjavljujem
da ću savjesno da vršim dužnosti koje su mi povjerene,
da ću savjesno da vršim dužnosti koje su mi povjerene,
poštujem Ustav BiH,
poštujem Ustav BiH, 34
u potpunosti sprovodim Opšti okvirni sporazum za mir u BiH,
u potpunosti sprovodim Opšti okvirni sporazum za mir u BiH,
štitim i zauzimam se za ljudska prava i osnovne slobode, te štitim interese i ravnopravnost svih naroda i građana.'
štitim i zauzimam se za ljudska prava i osnovne slobode, te štitim interese i ravnopravnost svih naroda i građana.'
Čestitam. [[APLAUZ]]
Poštovane kolege, poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice, zahvaljujem se svima onima koji su glasali, naravno i onima koji nisu glasali, nadam se da ćemo u budućnosti surađivati, jer ja ću znati prepoznati odnos između Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH, s obzirom da direktno iz poslaničkih klupa dolazim u Vijeće ministara. Nadam se da ćemo u budućnosti dobro surađivati i da ćemo, ako Bog da, našu zemlju izvesti na put koji očekuju svi građani u BiH, to je njen evropski put. Hvala vam lijepa. [[APLAUZ]]
Zahvaljujem, ministre. Mi prelazimo na tačku 4. dnevnog reda, radi se o: Ad. 4. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH Predstavnički dom će sve zaključke uputiti i Savjetu ministara, radi se o zaključcima naše komisije, uz zahtjev da Savjet ministara BiH dostavi Predstavničkom domu povratnu informaciju o navedenim umanjenjima budžeta, ne kasnije od 31. 12. 2009. godine, to je u skladu sa ovim zaključkom broj 10. 35 I da podsjetim, predmet izjašnjavanja su izvještati Kancelarije za reviziju institucija BiH za 59 institucija sa Zbirnim mišljenjem Komisije za finansije i budžet, s prilozima 1, 2, 3, 4 i 5. Otvaram raspravu. Pitam Kancelariju za reviziju da li je potrebno da date uvodna razmatranja ili da pustimo prvo da se diskusija otvori od strane poslanika, pa da u slučaju da imate potrebu da se javite da mi date određeni znak? Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kao što znate, Ured za reviziju institucija BiH proveo je reviziju za 2008. godinu u 59 državnih institucija. Od 59 institucija 28 je dobilo pozitivno mišljenje, a 31 su dobile mišljenje s kvalifikacijom (rezerva), što znači da su u njihovom radu uočene određene nepravilnosti i nepoštivanje zakona. Komisija za finansije i budžet usvojila je Plan aktivnosti i metodologiju rada pri analizi revizorskih izvještaj i na osnovu toga usvojili smo i Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima i finansijskom poslovanju institucija BiH za 2008. godinu. Dobili ste svi ovo Zbirno mišljenje. Prvo je bilo, znači, i tu metodologiju rada, a ona se sastoji u tome da u roku od dva mjeseca održimo ... sjednice Komisije i da završimo sve ove izvještaje koji imaju rezerve. Tri sjednice su bile po deset, po jedanaest, četvrta je bila ovo Zbirno mišljenje. Moram da kažem, tu su moje kolege, da su sve institucije koje su imali mišljenje s rezervom došle na javna saslušanja, neki su već otklonili preporuke, neki su u toku. Ja mislim da ima itekako pomaka. Prednost je u tome što mi ove godine pozitivna mišljenja samo znači pohvalimo, ovih, koji su imali, 28, a ovi koji su imali rezerve, znači njih pozivamo na ta javna saslušanja. A posebno vodimo računima o onim institucijama, ove godine je bilo 14, koje unazad par godina imaju konstantno mišljenje sa rezervom. Kazao sam da je ovakav pristup ove komisije, zahvaljujući prije svega i DFID-u, Odjelu za međunarodni razvoj Vlade Velike Britanije, i USAID-u, pokazao se vrlo uspješan, jer mi iz godine u godinu imamo sve više pozitivnih izvještaja. 2006. je bilo pet, 2007. jedanaest, ovo godine 24. Najčešće ponavljaju se u nalazima revizije, u preporukama su bili slabosti u planiranju budžeta, tako da smo imali viška prihoda 110 milona, iz čega se vidi da pojedine institucije vrlo, vrlo loše planiraju, potroše sve ono što se odnosi na plate i troškove, a tamo gdje treba da se vidi njihov rad, razvoj, tu se vrlo malo ostavi višak sredstava. A ta bi sredstva itekako dobro došla nekoj drugoj instituciji. Također, sistem internih kontrola: od 59 u 35 je uočen nedostatak. Javne nabavke: 34 od 59 itd., da ne čitam, imate taj ..., nadam se da ste pročitali. Mi smo predložili zaključke, 10 zaključaka i novina je da sad u zaključcima, da ne čitam svih 10, samo u zaključcima 8. i 10. da mi prvi put uvodimo i odgovornost. Jer, ipak bez odgovornosti efekat ovog rada nije baš najbolji. U ovom zaključku broj 8., pročitali ste 'da Predstavnički dom zaduži Vijeće ministara BiH da u najkraćem roku pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o dopuni Zakon o državnoj službi u institucijama BiH', gdje će neizvršavanje zaključka Doma Parlamentarne 36 skupštine BiH povodom revizorskih izvještaja biti propisano kao povreda službenih dužnosti, s ciljem utvrđivanja disciplinske odgovornosti odgovornih lica u institucijama BiH o utvrđenim nalazima. Do sada toga nije bilo, a znamo da postoje disciplinski pravilnici: lakša i teža povreda. Znači, svi oni koji ne poštuju odluke ovoga doma o preporukama, bit će na određen način sankcionisani. Također, mi smo već za 14 institucija umanjili za 10%, koji su imali ... tri godine unazad mišljenje s rezervom, kad su u pitanju troškovi goriva, maziva, nabavke automobila, korištenje, zamjena itd. Ove godine smo uveli novinu iz iskustva iz Velike Britanije, tako da smo onoj instituciji koja ima najlošiji izvještaj unazad par godina, u ovom slučaju to je bilo Ministarstvo odbrane, zakazali smo jednu sjednicu samo po pitanju tog Ministarstva odbrane, tako se radi u Velikoj Britaniji, a oni su ujedno i najveći budžetski korisnik, znači priprema sjednice je u toku, koordiniramo sa Uredom za državnu reviziju i DFID-om oko pitanja i svega toga. Smatram da smo uradili veliki posao zahvaljujući svima nama, ne samo mi, znači timski rad, imamo dobru saradnju sa ... Uredom za reviziju institucija BiH. Parlament je prošle godine pohvalio naš rad i mislim, ja sam to kazao, da smo u ovoj oblasti postigli značajne i dobre rezultate. Ovo je jako, jako važna oblast. Meni je žao što pojedinci i obični narod, malo ih ko razumije – reviziju, na zapadu i u svijetu puno se daje ovoj reviziji. U SAD neke države biraju revizora na doživotni mandat i negdje 15 godina, bira se čak neposredno na izborima. Toliko je čovjek neovisan, toliko radi, ali to na kraju ima ... efekta. Ima efekta jer revizija nama treba da kaže kako se radi, da li su utrošena sredstva ostvarila svoj cilj. Javnost i građani su naravno zainteresirani kako se troše ta sredstva. I što se tiče, to sam već kazao, finansijske revizije, mislim da smo tu puno toga uradili. Iduće godine očekujem još bolje rezultate. Ali mi sad idemo i dalje i želimo da naš Ured za reviziju krene u reviziju učinka. Oni su uradili pilot-projekt kod dvije institucije, revizija učinka je ta koja će ipak pokazati da li su institucije radile ekonomično, efikasno i efektivno, znači ova tri „e“. Imamo mi još uvijek institucija, imamo mi direktora koji to tako lijepo izlobiraju budžet, prođe ovdje u Vijeću ministara, Parlamentu, a efekat njegovog rada je nula, nema ništa. Ja sam to govorio, neki su više vani nego ovdje, više u avionu nego na zemlji, nema to. A kad se radi revizija učinka, mi isto tako po iskustvima i drugih zemalja, onda se tačno zna za svaku instituciju ... šta radi, koliko, ako je uloženo u zdravstvu toliko, da li su efekti opravdani .., ima li više umrlih, poginulih, i u infrastrukturu, puteve i tako sve i tako dalje. Smatram da Ured za reviziju institucija BiH, iako je mlada institucija, da je stvarno uradio puno i kad su u pitanju sve državne institucije, one koje su naslonjene na državni budžet, vjerujte, toliko su već ušle u sistem i nadam se za godinu, krajnje dvije godine, da što se tiče financijske revizije, da ćemo tu postići odlične rezultate i da pređemo na reviziju učinka. A Bože moj, entiteti neka idu dalje, neka rade, nama je problem revizija na nižim razinama, kantoni, općine, fondovi, tu još revizija nikad nije došla, u dosta općina nikad nije ni ušla ... A što se tiče znači državnog nivoa, ... mi smo tu uradili veliki posao. Kazao sam da naše zemlje u okruženju nisu ni blizu kad je u pitanju ova oblast koliko je BiH. Ne bih ja više, ko je god pročitao ovaj izvještaj vidio je da je temeljito urađen. Ovo nije ništa represivno, ovo je sve preventivno, znači, Bože moj, samo izvolite pročitajte i otklonite ovo. Sve se to može otkloniti i mislim mi smo tu da jedni druge pomažemo i da sugeriramo. 37 Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se prijavio uvaženi poslanik Savo Erić. Izvolite.
Ja bih želio zaista da pohvalim Kancelariju za reviziju. Od prethodna dva izvještaja ovaj izvještaj se sigurno razlikuje i kvantitativno i kvalitativno. Samim materijalom koji smo dobili, a i ovom brošurom, znači, koju imamo ispred sebe, možemo tačno da vidimo kakva je naša ozbiljnost i kako rade faktički sve institucije koje su izabrane iz ovoga parlamenta. Ja ću se osvrnuti na ove prihode i rashode, a onda ću dati neka svoja mišljenja vezano za rashodovni dio. Znači, prihodi 77,22 a prvenstveno se odnose na indirektna oporezivanja. Neophodni prihodi su 9,24 i tekući u obliku novčanih dionica su 2,8 što pokazuje da nismo transparentni u prihodima. Sad se vraćam na onu priču rashoda, znači da vidimo kako se troši i ovaj parlament bi sigurno morao više pažnje da posveti kako se troše ta sredstva i pitanje kako će sljedeće generacije koje dođu iza nas imati priliku da vide tu prihodovnu stranu. Ako pogledamo da na plate, znači rashode, otpada 49,62, troškovi zaposlenih 16,7, putni 2,2 i redom, znači sad pogledamo ovaj plavi grafikon vidjećemo da sva priča se svodi na troškovni dio. Zadatak revizije i sviju nas jeste da vidimo kako je taj novac transparentno potrošen i da vidimo kako da se smanji taj rashodovni dio, da se znači definitivno opravda postojanje. Kancelarija za reviziju je ove godine zaista napravila veliki pomak u odnosu na prethodne dvije godine, što je i govorio kolega Bahtić, samim tim što jedan dio institucija nikad nije htio da dođe na ovu komisiju, da podnese svoj izvještaj, da obrazloži izvještaj, znači da su se oni ponašali samovoljno, samoinicijativno i ponašali su se bahato, da ih ne zanima mišljenje Parlamenta. A samim tim pokazuju da su dobili vlast od svoje partije i da nemaju potrebe nikome da odgovaraju i najvjerovatnije da su se tako ponašali kroz trošenja. Ako pogledamo da 51% takvih institucija ima mišljenje sa rezervom, ja slobodno mogu dodati da su ovo negativna mišljenja koja treba zaista da budu odavde ispraćena sa mnogo više pažnje i sa više kritika. Ako uzmemo samo jednu stavku ovdje: troškovi zakupa 25.367.139 na jednom godišnjem nivou; ako znamo već da smo deset godina faktički ovdje, uzmemo jednu deceniju naprijed ili nazad, kako hoćete, to je 250 miliona. Da li iko u Savjetu ministara raspravlja o tome da definitivno treba staviti tačku na zakup, napraviti prostor i staviti u funkciju izvršne institucije koje su predmet ove revizije? Ako posmatramo na taj način, onda sigurno bi morali da stavimo tačku na zakup, na trošenje telefona, 18 miliona putni troškovi, pa energija 19 miliona. Da vidimo gdje se to može uštediti i u ovoj recesiji da vidimo koji je naš put uštede. Definitivno bi to trebao da bude predmet sigurno sljedećeg budžeta o kome sam danas pokušao da govorim. Ono što je evidentno da ovih 28 institucija, koje imaju pozitivno mišljenje, znači su neki tračak nade da će se u budućnosti nešto ozbiljnije dešavati u ovim institucijama. I to je naš zadatak da sljedeće godine pokušamo da vidimo koliko možemo uštediti, to je jedno pitanje. I drugo, postavlja se pitanje odgovornosti i ko pokreće tu odgovornost. Ako je mi ne pokrenemo, znači sigurno da će sljedeći izvještaji biti slični kao i ovi do sada. 38 Hvala vam, toliko.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dozvolite da i ja kažem samo par riječi. Pošto je revizija institucija BiH, radi se na osnovu usvojenog plana koji je urađen za 2008. godinu, onda mogu da kažem da lično gledajući ovaj izvještaj da je 28 dobilo pozitivno mišljenje i da je 31 institucija države BiH dobila mišljenje sa kvalifikacijom. Dozvolite mi da samo naglasim neke od ovih podataka. Smatram da za budžet za 2009. godinu treba ići, ovo kao što je rekao gospodin Erić, da se napravi plan, da se vidi da li ćemo ići dalje sa zakonom itd. Ali ono što je interesantno ovdje je ovih 31 institucija koja je dobila mišljenje sa kvalifikacijom. Ja sam pokušao da napravim jednu malu analizu. Od tih 31 institucije 21 institucija je dobila, ja bih rekao, ovu kvalifikaciju jednim dijelom zbog toga što su javne nabavke, hajde da kažemo, netransparentno vršene. Drugi su ... drugi troškovi koji su daleko manji, ali ovo 65%, znači kroz javne nabavke i greška u javnim nabavkama, govori nam da bi trebali, osim one odgovornosti, uvesti i jedan seminar za edukaciju svih ovih ministarstava koji to imaju u edukaciju o javnim nabavkama. Dozvolite mi da napravim jednu malu paralelu. Mi smo u Zakonu o saobraćaju donijeli zaključak: ukoliko neko napravi više grešaka da mora ići na ponovnu edukaciju. Pa kad smo to mogli uvesti u saobraćaju, zašto to ne bi mogli uvesti u institucijama države BiH koji npr. dva ili tri puta se ponovi da zbog javnih nabavki nije to uradio. I ono što je za mene veoma značajno i volio bih da dobijem i da se to potvrdi, a ovdje je skoro u svih ovih 31, kao što je i u ovih prvih 28, kaže ovako: finansijsko poslovanje Agencije u toku 2008. godine – to je zaključak svih ovih institucija bio o svim materijalno značajnim aspektima u skladu sa važećom zakonskom regulativom osim za kvalifikaciju navedenu pod tačkom 1.2. – jedan je znači, hajde da kažemo, nabavka, drugo je, ne znam, što govori da se osjeća određeno poboljšanje, po meni, ja to moram da kažem, ali mislim da bi ovdje stvarno trebalo uz zaključke ići na to da je dužnost i obaveza ovih koji rade u ovim javnim institucijama, koji više puta ponavljaju ovu grešku koja je sad javna nabavka, koja je 65% zastupljena, trebali bi faktički za njih obezbijediti seminare i mislim da bi onda ovi izvještaji bili daleko pozitivniji u smislu pozitivnog izvještaja za iduću godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Velimir Jukić. 39
Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, gosti, evo, dakle Izvještaj o reviziji finansijskog poslovanja institucija BiH za godinu 2008. je vrlo interesantna tema i zapravo jedna od uloga Parlamenta, a to je nadzorna uloga, koja se najviše i u najvećoj mjeri ispoljava kroz analizu ovakvih izvješća. A opet svrha izvješća je svakako da se uvidom u financijsko poslovanje institucija utvrdi stanje zakonitosti, istinitosti onog što je rađeno u smislu financijskih transakcija, trošenja javnih sredstava, s ciljem da se unaprijedi i poveća odgovornost svih u korištenju i trošenju javnih sredstava. Mi smo kao nadležna komisija u proteklih pola godine, a i ranijih godina dosta intenzivno radili na ovim izvještajima, tako da smo prošli određena i usavršavanja, vidjeli i neke prakse nekih drugih zemalja i moram reći da osobno moja ocjena je da smo mi u BiH već uradili dosta. I, ako se uporedimo sa zemljama u regiji, mislim da ništa ne zaostajemo, ako u nekim elementima nismo možda i među boljima. To naravno treba zahvaliti, prije svega, i kavilitetnom radu, odgovornom, naših revizora, ali jednako tako, bit ću neskroman, smatram da je dio tog doprinosa dala i naša komisija, odnosno komisije oba doma, naravno, i Parlament BiH. O statistikama je govorio predsjedatelj naše komisije, gospodin Bahtić, pa ja neću. Ja ću malo više govoriti o tome šta, kako i na koji način bi trebali mi uraditi u narednom periodu, a da unaprijedimo naš rad, pa ja vidim situaciju na sljedeći način. Mislim da mi kao komisija morat ćemo u metodološkom pristupu uraditi određen izmjene svog rada kako bi povećali kvalitetu našeg rada, i onda ukupnog praćenja i utvrđivanja odgovornosti u trošenju javnih sredstava. Tako mislim da bi bilo dobro da uvedemo praksu, a to ćemo morati dogovoriti i s Uredom za reviziju, da se sukcesivno razmatraju izvještaji, kako koji bude gotov, da se onda može razmatrati, a da ne dobijemo negdje krajem šestog mjeseca sve izvještaje, onda imamo jednostavno jedan pritisak da u nekom što kraćem roku uradimo kvalitetan pregled tih izvještaja. Ali, to ćemo dogovoriti s našim Uredom za reviziju i mislim da ćemo na taj način još bolje i kvalitetnije uraditi onaj naš posao, a to je da izvršimo kvalitetne preglede i, naravno, dadnemo određene i preporuke. Nadalje, potrebno je precizirati i riješiti neka pitanja oko uvjeta i procedura javnih saslušanja. Dakle, poznato je da smo prije nekoliko godina uveli institut javnih saslušanja, što je svakako vrlo značajno unapređenje u našem radu. I kad razgovaramo sada sa ljudima koji su odgovorni i zaduženi za provođenje zakona u financijskom poslovanju institucija, postalo je sasvim normalno da dolaze, odgovaraju na pitanja na ovim saslušanjima. A recimo, kad je to uvođeno prije nekoliko godina, bilo je pomalo i opiranja itd., međutim sad je to već jedno stanje, odnosno posao koji je sasvim normalan. Isto tako, morat ćemo odrediti i koja je to minimalna funkcija, dakle onog ko predstavlja instituciju, da bi mogao odgovoriti na sva pitanja koja se budu postavljala na ovim saslušanjima. Isto tako, potrebno je i suradnju sa Uredom za reviziju dodatno obogatiti i odrediti određene oblike suradnje po pitanju javnih saslušanja. Naime, ovo govorim poučen iskustvima iz nekih drugih zemalja koje su i jesu nam uzor u ovom poslu, gdje je suradnja Ureda za reviziju i članova ove komisije kvalitetna i sadržajna, u smislu da se održe prethodni sastanci po potrebi članova ove komisije i Ureda za reviziju, vezano za reviziju određene institucije, kako bi se neke kvalifikacije razjasnile i postavila takva pitanja koja će biti relevantna i dati prave odgovore na ono što želi kroz kvalifikaciju zapravo na neki način istražiti, odnosno razjasniti. 40 Nadalje, isto tako da bi ovaj posao bio još bolji i kvalitetniji potrebno je urediti određene druge promjene, a to su promjene u planiranju naših budžeta, ali već se radi na tome, dakle ljudi zaduženi za planiranje budžeta naših institucija prolaze također određene obuke i obučavaju se kako i na koji način pristupati planiranju. Evo, ja ću reći da je to ciljevima orijentirano budžetiranje kad se postavljaju jasni i definirani ciljevi, i onda se za ostvarenje tih ciljeva traže određena sredstva, što onda stvara pretpostavku da se može vršiti kvalitetno revizija učinka. Jer pitanje je koliko možemo mi ponekad i govoriti o tome da li je neki cilj ostvaren, ako zapravo u planiranju budžeta i traženju sredstava za neke budžete nisu postavljeni jasni ciljevi. Nadalje, revizija učinka, očekujem da svakako u narednom periodu bude onaj drugi korak i da ćemo isto tako neke institucije a već ove godine imamo jednu instituciju koju smo dogovorili da će se uraditi, vidjet ćemo šta je urađeno, da bi mogli za buduće još kvalitetnije planirati. Isto tako, jedna važna pretpostavka za još bolji i kvalitetniji rad i ono što je uočeno kao nedostatak jeste neizgrađen normativni okvir, sa puno manjkavosti, pa onda su odgovorni ljudi, rukovoditelji u institucijama, na neki način, skoro pa i prisiljeni pomalo improvizirati i pomalo i (možda neki vole, neki ne vole) odlučivati diskrecijskim pravom da sami određuju ponešto, jer nije normirano u nikakvim dokumentima. Pa tako smi mi, kroz naše ovdje ovo izvješće vidite da je predviđeno da se donose, čini mi se, šezdesetak ili čak i više akata – od zakona, podzakonskih akata, pravilnika, instrukcija i drugih akata – koji će svakako onda precizirati ono sve što je potrebno da se precizira i odredi i onda onaj ko bude provodio zakon jednostavno ima definirano i bit će puno manje volontarizma i proizvoljnosti u određivanju, ne znam koji su to, kako na koji način se nešto, neki trošak realizira, pravda itd. Evo, to su najvažniji elementi iz ovog našeg izvješća. I još nešto za kraj, već je malo komentirano, o tome koji su najčešće propusti i pogreške bile ... u poslovanju naših institucija za prošlu godinu, pa je tako rečeno da su to slabosti u planiranju proračuna, unutarnje kontrole, neizrađen ... unutarnjih kontrola, i to stoji u preporukama na vrlo visokom mjestu da se to treba unaprijediti, slabosti u primjeni propisa, zatim javne nabavke, nedostaci, dakle slabosti u funkcioniranju IT sustava itd. Dakle, ne bih ponavljao ovo sve što piše u ovom našem izvješću. Za kraj bih rekao da smo učinili puno, da smo unaprijedili odgovornost u trošenju javnih sredstava institucija BiH, statistke to najbolje pokazuju, i ja očekujem da ćemo, evo i u narednom periodu, uz ovo sve što sam govorio, isto tako krenuti i očekujem jednako dobre rezultate, možda i bolje, uz one uvjete koje sam rekao, a to je još bolje i kvalitetnije planiranje, naša suradnja sa Uredom za reviziju i naravno obogaćivanje, odnosno zaokruživanje normativnog okvira sa, rekao sam, preko šezdesetak ovdje predloženih akata koje treba usvojiti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zamjenik predsjedatelja Beriz Belkić. 41
Poštovane kolegice i kolege, ja ću vrlo kratko. Dakle, ja apsolutno podržavam ovakav način rada i ... veliki trud koji je Komisija, naravno, prije toga Ured a onda i Komisija uradila. I, mi smo ovaj put dobili zaista potpuno razumljivu materiju, dakle sublimiranu, ocjene su prilično jasne i, na neki način, dobili smo jednu vrstu skraćenih tih procedura, skraćenih izvještaja koji su nam mogli zamijeniti čitanje stotina stranica itd. tako sam ja, barem što se mene tiče, na neki način razumio ukupnu situaciju. Ja apsolutno podržavam zaključke koji su predloženi od strane Komisije. Pretpostavljam da su oni obuhvatili sve ono što je naznačeno kao slabost i kao praksa koja nije dobra i da idu u tom pravcu. Čak, evo vidim ima i zaključaka koji idu, na neki način, u pravcu nekih sanakcija, umanjenja budžeta itd. Ali ja sam se najviše javio zbog jedne stvari. Dakle, mi danas već imamo jednu situaciju koja je dostigla takav nivo da možemo slobodno reći da je zaživjela ta praksa i razumijevanje o potrebi postojanja ovoga Ureda za reviziju i ja mislim da je trebalo u ovim zaključcima Komisije, ili možemo, da tako kažem, na ovako verbalan način izraziti podršku Uredu za reviziju, dakle, u odnosu na njihov dosadašnji rad i dostignuti nivo efekata koji oni proizvode, pozvati ih da ostanu samostalni, pozvati ih da potpuno se depolitiziraju, iako mi znamo na koji način su imenovanja bila itd., ali sada postoji situacija kada taj Ured zaista može potpuno da bude samostalan, potpuno da se otrgne svim mogućim, da tako kažem, pobočnim napadima i da u saradnji sa ovim parlamentom zaista posao uradi kako treba. Dakle, ja sam se najviše javio da izrazim podršku Uredu za reviziju institucija BiH, da ih pozovom da nastave raditi, a mi ćemo ovdje u Parlamentu, preko naših komisija i Vijeća ministara, nastojati da vam obezbijedimo uslove i pretpostavke da možete krenuti u ovu drugu fazu o kojoj svi govorimo, dakle tu reviziju kvaliteta o kojoj je jučer ... i gospodin Džaferović govorio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Gospodine predsjedavajući, evo, kada zamjenik predsjedavajućeg kratko, onda nema smisla da ja dugo, znači pa ću i ja prilično kratko reći ono što sam mislio. Naime, prvo, ja želim pohvaliti našu komisiju koja se zaista trudila i koja je veoma ozbiljno i temeljito radila na svim ovim izvještajima, s tim da moram reći odmah da imam i neke primjedbe na zaključke Komisije, dakle ne na rad Komisije nego na zaključke Komisije za koje mislim da je ponekad Komisija i nepotrebno uzela sebi u obavezu nešto što su drugi trebali da urade, a da Komisija samo to zatraži od njih da urade. Naime, prije nego što o tome budem govorio moram reći se ne slažem sa onima koji kažu da je napravljen značajan napredak u radu institucija koje su predmet revizije i da to sada treba biti, ne znam ni ja, nekakav, hajde da kažem, jeste pozitivan impuls, ali ne u smislu pohvala. Jer, pazite, mi godinama radimo ovaj posao, revizija godinama i revizori godinama ulažu primjedbe i najmanje što jeste prirodno da se te primjedbe otklanjaju, a da ne treba otklanjanje tih primjedbi 42 biti za nekakve posebne pohvale, jer to je valjda najmanje što se očekuje od institucija da otklanjaju primjedbe na koje su upozoreni od strane revizora. Ja takođe podržavam u potpunosti nezavisnost institucije revizora, mada, moram reći da kada sam predložio ovaj zakon o izmjeni Zakona o reviziji, gdje sam predlagao i znači neke moguće drugačije poglede na ova pitanja, onda je čak jedan od revizora dao izjavu za jedan medij da se radi o pritisku na revizore. Pazite, dakle promjena zakona ne može biti pritisak ni na koga. Zakon se može usvojiti ili ne usvojiti. Tako da dajem punu podršku, znači radu revizije, samostalnosti revizora. Mislim da treba iznaći drugačiji način izbora revizora kako oni ne bi bili predstavnici političkih partija, morali bi pronaći neki drugačiji način. Koji? Ja nisam toliko pametan da znam, ali u svakom slučaju trebalo bi raditi ozbiljnije na tome da revizori ne budu predmet političkih kalkulacija, dogovora itd., odnosno njihov izbor. Kada se radi o Komisiji, dakle pohvalio sam njen rad, s tim evo ... što sam ovdje i pripremio nekoliko primjedbi koje želim da istaknem. Naime, u prijedlogu zaključaka koje je Komisija dala, znači pod rednim brojem 4. se predlaže da se izmijeni Zakon o javnim nabavkama s obzirom da se veliki dio nalaza revizije odnosi na kompleksnost i slabu primjenjivost pojedinih odredaba zakona. Moram reći da stoji i to da je kompleksnost i slaba primjenljivost, ali nisam siguran da tamo nema i namjernih propusta i traženja rupa u zakonu kako bi se izbjegla primjena Zakona o javnim nabavkama. I takva bi se konstatacija, bar prema onome što se da pročitatiti ovamo, mogla dodati uz ove zaista probleme u primjeni ovog zakona. Znamo da smo imali ovdje već dva puta izmjene, da nisu dobile podršku u ovom parlamentu, da očito tu treba nešto uraditi, izgleda drugačije nego što je do sada rađeno. Ono što ja mislim da nije dobro jeste da pod tačkom 6. Predstavnički dom zaduži Savjet ministara da organizaciji pod nazivom Ministarstvo finansija do kraja godine utvrdi program obuke zaposlenih. Ja sam očekivao da mi donesemo zaključak da Savjet ministara i institucije koje su ovdje navedene sa tim, ne znam, nekim primjedbama itd. pripreme nama prijedlog mjera ili akcioni plan, kako god hoćete, na rješavanju tih problema, odnosno primjedbi, a ne da mi njima kažemo šta će oni raditi, nego da oni nama kažu šta će uraditi da toga ne bude i da mi takav akcioni plan razmatramo ovdje na Parlamentu. I dalje je navedeno onda šta sve treba da obuhvati obuka i koga sve treba da obuhvati ta obuka. Pa pazite, ako to Savjet ministara ne zna, ako to ministarstva ne znaju, ako to rukovodni ljuti tamo ne znaju – ja ne znam kako je moguće da ih mi onda usmjerimo u tom pravcu. Još jedan zaključak – ne mislim da je dobro formulisan – radi se o zaključku 8. kojim se traži od Savjeta ministara, odnosno zadužuje Savjet ministara da dopuni Zakon o državnoj službi u kojem će 'neizvršavanje zaključaka domova povodom revizorskih izvještaja biti propisano kao povreda službenih dužnosti'. Ja mislim da kao povreda službene dužnosti treba biti definisano: ne nepoštovanje zaključaka domova, nego preporuka iz revizorskog izvještaja. Dakle, preporuke iz revizorskog izvještaja trebaju biti predmet analize od strane rukovodioca i podnošenje, ukoliko se one ponavljaju iz godine u godinu, nekoliko puta, pokretanje određenih disciplinskih mjera ili drugih mjera. I kada sam već kod tih mjera, nisam pristalica mjera pod 10. a to je da se sada tamo gdje se greške ponavljaju ministarstva kažnjavaju, i to, pazite, kada se uzme ovdje analiza, svi se kažnjavaju za troškove reprezentacije, potrošnju goriva i kupovinu novih automobila ili, ne znam ni ja, opreme za automobile itd., uglavnom je tako, iz čega bi se mogao izvući lako zaključak da 43 se tamo neracionalno troši gorivo, da se neracionalno troše sredstva reprezentacije, da se nepotrebno kupuju auta i održavaju auta itd. Ako je to tako, onda je malo da to radimo po revizorskom izvještaju. Onda smo to trebali raditi drugačije. Ja ne kažem da je tako ili nije tako, ali imam rezervu prema ovom zaključku, upravo zato što se iz njega mogu izvući ovi zaključci koje sam ja sada ovdje u ovoj svojoj priči izvukao. Dakle, potrebno bi bilo malo korigovati ove zaključke, posebno onaj koji se odnosi na izmjene Zakona o državnoj službi gdje se pod povredom podrazumijeva neizvršavanje naših zaključaka, a ne revizorskih primjedbi. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem na kratkoći uvaženom zastupniku Novakoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege poslanici, poštovani ministri, ovo je treća godina u kojoj ovaj saziv Predstavničkog doma razmatra revizorske izvještaje i ne može se oteti ustisku da su postignuti pozitivni napreci. Međutim, moj lični utisak je da je BiH rijetka zemlja koja teži razvoju moderne demokratije i uređenog društva u kojoj se do beskraja neodgovorno troše sredstva javnih prihoda, dakle sredstva poreskih obveznika BiH. Mi samo razmatramo jedan segment od toga, to je možda svega 15% ukupnih javnih rashoda u BiH, ali to nas ne oslobađa odgovornosti u tom smislu da se uvede veći red. Ja moram reći da je pozitivan napredak u metodologiji rada, prije svega, polazeći od naše komisije do izvještaja koje dobijamo i našeg pristupa analizi ovih problema. Ali, postoji još jedna stvar koja je zabrinjavajuća. U BiH u javnosti nijedan izvještaj za ove tri i po godine nije imao reperkusiju u smislu bilo kojeg stepena odgovornosti za zloupotrebu ili neadekvatan način korištenja javnih sredstava. Da li je to problem neadekvatnog zakonskog definisanja, kada govorimo o reviziji, da li je to pitanje koje zakonom nije regulisano, kada glavna služba revizije vrši reviziju u institucijama, koje su predmet revizije, da u momentu spoznaje da postoje snažne zloupotrebe trošenja javnih sredstava treba da prekine, recimo, postupak i da nadležni istražni organi povedu tu proceduru. Mi ćemo često reći da nije naše da se bavimo pitanjima mogućih zloupotreba, kriminala ili bilo čega. To je tačno tako, ali mi moramo riješiti taj problem. Mi ne možemo 10 godina ukazivati na propuste. Ova pitanja su pitanja o kojima je nepotrebno da govorimo, da govorimo šta je potrebno, koji nivo vlasti u BiH da uradi. Ja smatram, recimo, da je neophodno ukazati na najveću odgovornost Savjeta ministara da mora da se odredi prema revizorskim izvještajima i da izvijesti Parlament, dakle oba doma Parlamentarne skupštine BiH, koje su mjere preduzete prema odgovornim licima za uočene propuste. Tu nam ne treba nikakva zakonska regulativa. Čime ćemo objasniti, takođe, da samo u internim procedurama trenutno nedostaje 47 zakonskih podataka, pravilnika, uputstava i tome slično. U institucijama BiH postoji 22 hiljade zaposlenih, ja ne vidim apsolutno nikakav problem da nemamo kapaciteta da se ovo uradi. 44 I, imamo kvalifikaciju koja često zavarava, dakle imamo određeno mišljenje s rezervom i mišljenje sa skretanjem pažnje i u određenom smislu negativno, i to samo jedno, za ove tri godine u jednom slučaju izrečeno. Zapravo, negativan je izvještaj, bez obzira kako hoćemo u javnost da predstavimo, svaki revizorski izvještaj koji ukazuje na mišljenje sa skretanjem pažnje, odnosno mišljenje s rezervom u svim ovim izvještajima, i to je jako veliki broj primjedbi. Mislim da je u tom smislu potrebno učiniti sve da se ova pitanja i ovi problemi isprave. Ja ne vidim razlog zbog čega se ne bi kao najveći stepen disciplinske odgovornosti utvrdio ni izvršavanje preporuka Glavne službe za reviziju. Zalažem se za potpunu nezavisnost u svakom pogledu Glavne kancelarije za reviziju institucija BiH, ali ako mi budemo polemisali da li je neko u pravu, u tom smislu da ćemo to otkloniti za ovaj ili onaj period, mi ćemo i dalje tolerisati bespotrebno trošenje ... novca. U tom smislu mislim da je neophodno pristupiti što je moguće prije reviziji učinka svih institucija, ili makar institucija koji su značajni potrošači ili značajne institucije u smislu funkcionisanja države BiH. Mi recimo moramo prekinuti, kada je Komisija u pitanju, prekinuti sa praksom da pozovemo 10 institucija, da pozovemo po dva ili 20 predstavnika koji će biti i da ta javna saslušanja završimo u roku od, ne znam, tri ili četiri sata. Mi moramo ukazati na svaku marku potrošenu u bilo kom ministarstvu, u bilo kojoj agenciji, bilo kojoj instituciji. Da bismo to ukazali, moramo ozbiljnije pristupiti metodologiji koja bi se podrazumijevala u ovom smislu da bi Glavna kancelarija za reviziju ukazala na pitanja koja su značajna, i kako voditi javnu raspravu, i kako medije o tome da obavijesti. Takođe, mislim da je neophodno zakonski iznaći mogućnost da sve institucije na svojoj internet adresi moraju objaviti utrošak, odnosno rashode svojih budžeta, i to po imenu, od putovanja do korištenja službenog automobila ili bilo čega. Ako to ne budemo uradili, mi ćemo imati, recimo, neki ... do perfekcije može biti urađen, da nema apsolutno nikakvog prekršaja u smislu ovog o kome sada govorimo, ali da imamo, recimo, instituciju koja nikakav efekat za BiH, dakle za funkcionisanje države nije doprinijela i da imamo ljude koji imaju beskrajne privilegije koje su zamotane u jedan, uslovno rečeno, pravilnik, zakonski okvir ili bilo šta. Ja mislim da je u tom smislu potrebno mnogo više učiniti, a da bi se to uradilo potrebno je ojačati, dakle reviziju učinka, potrebno je takođe staviti u punu funkciju internu reviziju, u skladu sa Zakonom o internoj reviziji u institucijama BiH. Da bismo ovo uradili, dakle mislim da interni revizori treba da obavljaju svoj dio posla, u skladu sa zakonom, i to nije zanemarljiva brojka. Institucije koje imaju visoke prihode, ... kažemo Ministarstvo odbrane, Ministarstvo sigurnosti, bezbjednosne agencije ili institucije u zemlji, ne možemo stajati i da uvijek razmišljamo da li je potrebno o tome raspravljati. Ja mislim da jeste. Ja smatram da je u BiH 360 miliona velik budžet, da mi moramo jasno reći, recimo za Ministarstvo odbrane, šta je naš cilj. Da li je standardizacija po pravilima NATO pakta ili je utrošak tu sredstava za nefunkcionalnu zaposlenu strukturu u Oružanim snagama. Bez obzira koliko mi potvrdimo i kažemo: znate, mi se standardizujemo prema NATO-u, ja često vidim da to bude jadna improvizacija u nekim segmentima. Takođe, postoji potreba da se neki put otvori pitanje utroška sredstava za bezbjednosne agencije i svake druge. Ja ne vidim razlog ... da li je to protiv interesa države ako o tome raspravljamo. Dajte da kažemo jasno da možemo izdvojiti toliko i toliko sredstava. Mnogo bi bilo svrsishodnije iz budžeta Ministarstva odbrane uložiti 60 ili 70 miliona maraka na standardizaciju opreme i naoružanja u skladu sa NATO standardima koji nas očekuje, nego recimo potrošiti 20 ili 30 miliona na neke troškove zato što mi još uvijek nismo učinili ili 45 potrošiti 20 miliona na održavanje neperspektivnih vojnih objekata koji bi, po svim pravilima, trebali biti otpisani ili predati lokalnim zajednicama ili entitetima. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Velimir Jukić.
Replika gospodinu Novakoviću. On je spominjao neovisnost revizora. Naravno da je to vrlo bitno i važno, međutim neovisnost revizora, bar kod nas, meni nije upitna i naravno da je povezana i sa načinom imenovanja. Mislim da i naše procedure oko imenovanja revizora nisu ništa lošije od većine procedura i načina imenovanja revizora u zemljama Evrope, pa i šire. Primjera radi, u SAD-u revizore imenuje predsjednik, potvrđuje Senat, odnosno Kongres. Mandat je čak 15 godina, nekima i doživotan. U Engleskoj na vrlo sličan način, dakle Parlament. U nekim drugim zemljama isto tako. Švedska, Norveška, opet, vrlo slično. Dakle, pitanje kako, na koji način mora neko izvršiti imenovanja, ali bitno je da budu neovisni u svom poslu. I mislim da to, bar za mene, nije sporno, mislim da to nije nikakva pogreška. Još ću samo jednu stvar prokomentirati što je gospodin Novaković problematizirao, a to je ovaj zaključak broj 6. Ja mislim, među svim ovim zaključcima, da je ovaj zaključak vrlo kvalitetan jer on govori o obuci onih ljudi i usavršavanju koji rade određene poslove a za čije izvršenje je nađena, često puta, primjedba u ovim izvještajima. I nameće se kao vrlo logično da se ti ljudi najprije nauče kako će raditi te poslove, da nisu te greške koje rade možda posljedica nedovoljnog znanja i stručnosti tih ljudi. I prvi korak koji treba uraditi stvarno je da se ljudi obuče i da onda, naravno, dodatno osposobljeni rade te poslove kvalitetnije. Ako ponove nakon toga onda je pitanje, eventualno, i motiva i namjere itd. Međutim, zbog neznanja mislim da je puno manja odgovornost, nego ako se nešto radi svjesno. A da bi se neznanje otklonilo treba onda naučiti, a jedini način je zapravo da se organiziriju, evo, ovakve obuke za usavršavanje. Evo toliko, zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirko Okolić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Revizorski izvještaji ukoliko nam prođu ove godine, kao i do sada, onda neće dati efekta, jer smo mi otprilike uvijek podržali revizorske izvještaje. Iza toga su mali rezultati. A da su mali rezultati govore otprilike ponovljene primjedbe od strane revizije, odnosno navedene u revizorskim izvještajima. 46 Ja ću se osvrnuti na zaključke. To vam je Poglavlje IV, znači na strani 11. gdje je rečeno, kaže: 'Nakon detaljne obrade revizorskih izvještaja za 2008. godinu', što se slažem da je zaista detaljno obrađeno i od strane Komisije i od strane same revizije, 'Komisija Predstavničkom domu predlaže usvajanje sljedećih zaključaka, s ciljem stvaranja opštih uslova za smanjenje rizika od ponavljanja revizorskih nalaza u većem broju institucija.' Prije nego što pređem konkretno na zaključke, ja ću reći šta mi smeta ovdje u prijedlogu ovih zaključaka. A to je, kaže, 'u cilju smanjenja rizika od ponavljanja revizorskih nalaza u većem broju institucija'. Nema nigdje sankcija, gospodo: 'u cilju smanjenja rizika!' Ovo vam ništa konkretno ne kazuje i ništa nikoga ne obavezuje u smislu da ne ponovi iste negativne radnje koje je revizija, prilikom revizorskog izvještaja, odnosno kontrole, ustanovila. Znači, trebaju da budu prijedlozi sankcija koje bi slijedile za sve one koji po drugi put naprave takve stvari. Pa, onda kaže da treba usvojiti, predlaže usvajanje sljedećih zaključaka. Kaže: 'Predstavnički dom treba da...', to onda nije prijedlog zaključka, valjda ovdje treba da stoji da Predstavnički dom ističe i pohvaljuje itd. Pa onda, tačka '2. Predstavnički dom treba da usvoji predložene zaključke'. Valjda ih usvaja, ako već se daju zaključci Domu kakve da usvoji. Dalje, osvrnuo bih se na tačku '3. Predstavnički dom izričito traži od Savjeta ministara', e, ovo je već konkretan zaključak, ... 'da do kraja tekuće godine razmotri revizorski izvještaj za 2008. godinu, uz obavezu pokretanja aktivnosti iz zaključka broj 7. ovog dijela Zbirnog izvještaja, i o tome obavijesti Predstavnički dom u periodu ne dužem od šest mjeseci od datuma dostavljanja obavještenja Savjetu ministara BiH'. U ovom zaključku 7., da ne čitam, vidi se šta bi to trebalo sve da se odredi u ovoj legislativi da do ovoga ne dođe. I nemam ništa protiv toga. Međutim, ja bih, pored ovog zaključka, predložio jedan konkretniji zaključak a u cilju ne samo neizbjegavanja ponavljanja uslova da se ponovo naprave revizorski izvještaji sa mišljenjima ovakvim kakve smo dobili za sada određene institucije nego i sa prijedlogom sankcija za sve one koji ne izvrše ono što bi trebao na osnovu moga zaključka koji ću ja sada pročitati, Savjet ministara da predloži Parlamentarnoj skupštini, a Parlamentarna skupština da ih usvoji. Jedino na taj način, ako imamo i određene sankcije i represalije ćemo dovesti sve one subjekte, koji imaju ovakvo sada revizorsko stanje na kraju 2008. godine, moraju se ozbiljno pozabaviti kako će raditi u 2010. ili 2009. ... Moj zaključak bi bio: 'Na osnovu Zbirnog mišljenja o revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja institucija BiH za 2008. godinu zadužuje se Savjet ministara BiH da napravi plan otklanjanja nedostataka navedenih u izvještajima, sa prijedlogom mjera za neizvršavanje istih,' (znači, ovdje se konkretno traži prijedlog mjera za neizvršavanje ovog plana koji bi, eventualno, Savjet ministara napravio i dostavio ovom parlamentu i, ako Parlament taj usvoji, znači moraju biti mjere ako neko nije taj plan poštovao), 'te ih dostavi Parlamentarnoj skupštini na usvajanje a u cilju racionalnijeg trošenja sredstava, te uklapanja u svjetske mjere štednje.' Rok za izradu plana možda je kratak, ali je jedino ovako efikasan da bi u sljedećoj godini imali drugačije stanje nego što imamo u 2008. i vjerujem i u 2009. godini. 'Rok za izradu plana do usvajanja ovog budžeta institucija BiH za 2010. godinu.' Zašto to? Zato da bi mi mogli, barem kroz budžet, sankcionisati određene institucije koje nisu racionalno trošile sredstva, a vidi se da ih takvih ima, dok ne dođe pravi prijedlog mjera od strane Savjeta ministara i usvajanja od ove Parlamentarne skupštine. 47 Na strani 5. ovog izvještaja ... ... Agencija za identifikaciona dokumenata itd. Ovdje je takođe, ovo su razlozi zbog čega sam predložio ovaj zaključak, izneseno nekoliko prijedloga ili zaključaka, gdje se kaže: 'Komisija nalaže dalju izgradnju sistema internih kontrola.' Apstraktno: nalaže. Nikog ne zadužuje, niko nije odgovoran, niko se ne osjeća prozvanim da ovo treba da odradi. 'Zaključak 3. S obzirom da se slabosti u funkcionisanju IT sistema ponavljaju u 2006., 2007.', (evo vidite, non-stop konstatujemo), 'u 2008., takođe, Komisija posebno skreće pažnju i nalaže daljnju izgradnju sistema.' Nema ono: kome posebno skreće pažnju. To vam je takoreći nešto da samo smo kao raspravljali, a da ništa nismo htjeli po tom preduzeti. U tom cilju jeste ovaj moj zaključak za koji se nadam da nije ničim drugim obojen, nego samo namjerom da donesemo jedan zaključak kojim bi mi pokušali spriječiti u 2010. dobijanje revizorskog izvještaja za 2009. u ovakvom obliku kakvog smo ga dobili za 2008. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Sadik Bahtić.
Ma ja bih samo kratko. Evo, opet kolege se vrlo često javljaju. Mi smo ipak predložili određene mjere, sankcije i odgovornosti. Ja sam već istakao da revizija nije represivna nego preventivna. Ja sam i jučer pitao u Državnom uredu za reviziju SAD kakve su kod njih sankcije, u Velikoj Britaniji pitao. Vjerujte, kod njih su blaže nego ove. I mi naše izvještaje sa rezervom šaljemo sve u Tužilaštvo. Imam informacije da je Tužilaštvo vodilo pet istraga, znači ide to sve u Tužilaštvo. A ovo je sasvim dovoljno, znači sasvim je dovoljna moralna, javna i ova ... odgovornost. Mislim da smo mi otišli čak daleko, ..., u nekim državama ih nema, u ovom momentu da je ovo sasvim, sasvim prihvatljivo. Ja ne razumijem, ne možemo mi sada maltene ... da trebamo sve smijeniti ko pogriješi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike, odmah da to. Uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Ja sam prvo pohvalio rad ove naše komisije i ne smatram ništa da su oni ovdje nešto namjerno izostavili ili da eventualno nisu nešto htjeli uraditi. Naprotiv, uložili su mnogo truda. Čak su, po nekim diskusijama ovdje, i po meni, uzeli preveliku odgovornost ili odgovornost veću nego što bi trebalo ova komisija da radi. Znači, i to smo čak uzeli sebi na leđa i ja im svakako priznanje tu dajem. Međutim, Tužilaštvu će ići, ja se slažem, ono što je krivično djelo krivičnog gonjenja, i to nije sporno. Međutim, malo toga ode Tužilaštvu, jer Tužilaštvo traži dokaze ove, dokaze one itd., itd. Dok to Tužilaštvo dokaže, odnosno dok takvo djelo nastane, mi imamo trošenje 48 sredstava nenamjenski, neracionalno i na drugi način oni nisu, evo da kažem, za krivično djelo. Ja sam predlagao prijedlog mjera, a kakav će Savjet ministara donijeti, hoću li ja diskutovati kada on bude donio pa ću reći: ljudi, ono što je krivično djelo, to će raditi SIPA i Tužilaštvo i o.k, to nije problem, ali ima nešto što nije možda krivično djelo ali jeste moralno, političko, ljudsko, građansko itd. djelo i saosjećanje. Ne može, nije krivično djelo ako neko nije propisao koliko će potrošiti telefona, a potrošio je, po političkoj ocjeni, po socijalnoj ocjeni, svakoj drugoj ocjeni, da je to previše. U tom smislu sam ja išao da Savjet ministara donese prijedlog mjera. Znači, koje će on sve donijeti mjere koje bi bile konkretne, to ćemo vidjeti. Ako usvojimo ovaj zaključak i ako on donese mjere, možda i neće toga biti.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Pa, htio bih samo uvaženom predsjedavajućem Komisije. Gledajte, lociranje odgovornosti, pazite, mi smo u članu 8., odnosno vi ste u članu 8. predložili da se ona locira na one na koje se odnosi Zakon o državnoj službi. Ja nisam siguran da ste vi odgovornost locirali ili cjelokupnu odgovornost locirali na pravu adresu. Naime, kada sam predlagao zakon koji je na Komisiji, znači, a i dalje prošao tako kako je prošao, sugerisali su mi da to pitanje ne može da se riješi Zakonom o državnoj službi, samo Zakonom o državnoj službi, nego da je potrebno da se rješava i Zakonom o Savjetu ministara i ministarskim imenovanjima, jer na ovaj način su određeni ljudi potpuno izuzeti iz moguće odgovornosti. Pazite, ako neko, neki i ministar ima dva puta zaredom ili tri puta zaredom u neke četiri godine mandata kvalifikaciju za njegovo ministarstvo, znači tamo mišljenje sa, ne znam ni ja, rezervom, kako ga već zovemo, onda nije logično da se odgovornost i treći put locira na državnog službenika. Znači, morao bi neko, morala bi se ona u dijelu odgovornosti, one rukovodne odgovornosti locirati i na samog ministra. Dakle, i tu, slažem se da je pokušaj Komisije bio da se locira odgovornost, ali ne mislim da je u potpunosti locirana na pravo mjesto.
Zahvaljujem. O tome smo već raspravljali već nekoliko puta i Vaš zakon se nalazi u Komisiji za finansije i budžet i prijedlog koji ste Vi vidjeli i pretočili u zakon – o tome ćemo još raspravljati. A sada imamo i diskusiju i repliku, ukupno 13 minuta, uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 49
Predsjedavajući, bit će dovoljno samo za diskusiju, a ova replika je samo preventivna prijava, jer moram se i ja snalaziti više. Prijavio sam se i čekam 30 minuta, replika, te replika, te replika, evo sada i ja preventivno. Ne treba, fala Bogu. Red je konačno došao za ovu diskusiju. Ja mislim da se mi jutros nismo baš najbolje razumjeli kada sam ja predložio da drugačije pristupimo razmatranju ovih izvještaja i krenulo je onako kako je krenulo, i neka je krenulo ovako kako je krenulo. A moja namjera je bila, budući da znam da je problem sa onim o čemu je govorio gospodin Prodanović, pa onda o čemu je govorio i gospodin Okolić, pa je to onda branio predsjednik Komisije, koja je inače napravila dobar izvještaj – dakle, mi Komisiji nemamo šta kazati, da nama ništa drugo ne preostaje nego da onda detaljišemo ovdje u Parlamentu o konkretnim stvarima. Pazite, mi imamo dvije mogućnosti. Prvo, da ovlastimo Ured za reviziju da podnosi krivičnu prijavu, prijavu za privredni prestup ili prekršajnu prijavu, i da to uradimo u zakonu. Očigledno je da to nije koncept niti je svjetski trend, da li to nama fali, mi vidimo stalno, primijetimo taj problem. Ljudi konstatuju problem, to dođe ovdje u Parlament, i onda u Parlamentu to prođe sve u jednoj vreći i niko ne vidi ništa od te vreće šta je unutra, niko od šume ne vidi pojedino drveće. I onda, dakle mora se ... razraditi. Ja hoću, dakle mi smo ovdje zaduženi, prije svega, da definiramo koncept. I onda vi, prođe vam, recimo, izvještaj i kaže ovako: 'S obzirom kako za nabavku paketića za djecu zaposlenih povodom Nove godine nema saglasnosti Ministarstva finansija i trezora BiH, mišljenja smo kako je ubuduće potrebna saglasnost istog ili odgovarajuća odluka Vijeća ministara BiH.' To znači da je neko kupio paketiće od državnih para, mi ... te pare. Ja neću da govorim namjerno koja institucija, jer nije taj koncept. Da je neko kupio paketiće nije imao odobrenje Vijeća ministara, niti odgovarajuću odluku, potrošio pare, gdje si bio – nigdje, šta si radio – ništa, šta je bilo – ujeo vuk magarca, završena priča i gotova stvar, dobila djeca paketiće. Molim vas lijepo, dakle ja o ovome govorim. Mi odobravamo budžet i vodimo raspravu oko svake marke i moramo da vidimo gdje se Ured za reviziju nalazi u ukupnom sistemu, šta je to što je on zamijenio do sada i šta je to što mu nedostaje. Mi smo ranije, prije Ureda za reviziju, imali Službu društvenog knjigovodstva, imali smo Zavod za platni promet, podnošeni su izvještaji, oni su vršili kontrole završnih računa, podnosile se prijave, bila je neka vrsta odgovornosti. Sve je to sada stavljeno u aut, jer je sistem sada drugačiji i neka je, ali hajde da vidimo jesmo li izgradili institucije koje mogu odgovoriti svom poslu. Možemo li se mi zadovoljiti sa tim da iz godine u godinu imamo ovo što rade ljudi. Ured za reviziju radi svoj posao dobro. Evo, naša komisija uradila svoj posao dobro. A ja sam vam pročitao sada jednu stvar, ima još ovdje svari koliko god hoćete koje nisu normalne, koje nisu logične, koje se ne smiju dešavati i koje, ako su se desile, moraju biti podložne sankcijama, a neće biti sankcionirane. Neće biti sankcionirane! Prema tome, ja mislim da mi kao Parlament trebamo dati odgovor na to pitanje: Šta da uradimo? I pošto ne ide, dakle pošto ne ide da Ured za reviziju pravi krivične prijave, pravi prekršajne prijave, onda moramo mi stvar ovdje u Parlamentu otvoriti do kraja i zato razmatrati izvještaj po izvještaj, dovesti ovog direktora ovdje ili ministra, nije važno ko je, upravnika, da vidimo šta si radio i onda se time baviti ili smisliti sistem koji će ovakve slučajeve odvesti u sankcije. Ovako ne ide, ovdje sankcije nema. I to je suština. 50 Prema tome, ja se bavim Uredom za reviziju otkako je nastao, dakle od 2000. godine. Još u aprilu mjesecu 2000. godine kada je odobravan budžet imao sam napore da se instituciji omogući odgovarajući budžet da može normalno da funkcionira. I pratim taj rad, bio sam na edukacijama sa ovim norveškim uredom. Sve je to lijepo zamišljeno ali ja mislim da mi ovdje nemamo odgovarajuće završnice. I došlo je vrijeme da se sada ozbiljno u BiH razmisli kako da se ova stvar do kraja izoštri, da imamo odgovarajuću završnicu. I da imamo, dakle mi propuste imamo, oni su uočeni ali nema odgovornosti, nema ni krivične odgovornosti, nema ni građanske odgovornosti, nema ni prekršajne odgovornosti, nema ni odgovornosti za privredni prestup, niti ima disciplinske odgovornosti. Za 10-11 godina nikada niko nizašto nije odgovarao. Samo su se, (šta se je dešavalo?), šta je pozitivino, stvari su se unapređivale, revizija je preventivno djelovala. Ali ja mislim da za ukupni sistem nije dovoljno samo to, mislim da se neke stvari moraju i sankcionirati. Mi o ovom problemu ozbiljno moramo porazmisliti, dakle i mi u Parlamentu i ljudi u Uredu za reviziju i Vijeće ministara BiH – da vidimo šta ćemo, i ne samo na nivou BiH, nego na nivou i BiH i oba entiteta. Mi imamo još dva ureda za reviziju. Osim dakle ovoga ureda na državnom nivou, postoje i uredi u oba entiteta. Da ne govorim sada o javnim preduzećima. Pazite sada, ovo sada, ovo nije problem naš, države. Država nema javna preduzeća ali entiteti imaju javna preduzeća. I tamo postoji revizija i isti su principi. Ni tamo revizija ne može podnijeti krivičnu prijavu, ne podnosi prekršajnu prijavu, nema više završnog računa, nema SDK-a, nema kontrole. Šta sa tim? Dakle, to je ozbiljan problem. Nije isto kada se kompletan izvještaj dostavi tužiocu i kaže: evo ti pa ti vidi ima li šta, pa goni ako šta nađeš, i za prekršaj, i za privredni prestup i za krivično djelo. Kao kada napišeš krivičnu prijavu pa kažeš: taj i taj je tog i tog dana uradio protivno tome to i to, ja tražim da to procesuiraš. To su dvije različite svari. I mi ćemo se morati početi baviti time ukoliko hoćemo da zaokružimo sistem u ovoj oblasti. Ovako smo stali negdje otprilike pri samoj završnici, ali nedostaje zapravo taj najvažniji dio. I još jedna stvar, u okviru ove diskusije ću ja replicirati, Momo, neću, nemojte se sekirati, neću ja preći 10 minuta; finansijska revizija ide svojim putem i to je dobro i uglavnom smo mi do sada dali akcenat na finansijsku reviziju. Ja ponešto znam i o ovoj reviziji učinka. Ja mislim da ćemo se morati u narednom periodu, doduše imajući u vidu stepen izgrađenosti institucija BiH, sve ono što prati njihov nastanak i razvoj, konkretnije pozabaviti i pitanjem revizije učinka u cilju njenog unapređenja. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Jednostavno ove diskusije, možemo se dogovoriti, da naknadno dobije i naša Komisija za finansije i budžet i Kancelarija za reviziju i Savjet ministara ili da date konkretne prijedloge da o tome ovdje glasamo. Drugog načina ne vidim. Evo, imamo svi dobru volju da ovo unaprijedimo i da damo svoje prijedloge. Ali vidimo da ima i zakona, vidimo da je naša komisija pozivala sve institucije koje su dobile negativno mišljenje i vršila javno saslušanje, nije sada red da Parlament ponovo javno saslušava iste osobe jer je to uradila Komisija. Ili, ako mislite da je i to uredu, dajte prijedlog da glasamo o tome. Prema tome, radimo, očigledno da nam treba i stručna pomoć sa strane da to dovedemo do kraja, jer očigledno da svi želimo to da dovedemo do kraja. 51 Uvaženi poslanik Sadik Bahtić, replika.
Nije, samo je kratko pojašnjenje. Kaže nema, evo mi sada nudimo u ovome zaključku znači tu disciplinsku odgovornost upravo iz ovih razloga ... i podržavam ove sve diskusije. Član Predsjedništva ili ministar, tamo neki šef voznog parka ne piše putne naloge, i dvije-tri godine non-stop revizorski izvještaj zbog toga je mišljenje s rezervom. E, sada ako taj ministar ili taj član Predsjedništva, naravno da će kazniti disciplinski tog državnog službenika koji je tako, upravo kroz ovo sada, do sada mu ne može ništa, jel'. Vi znate da ovi oko ministara da su sada državni službenici. Upravo član 8. to sve regulira. Ali opet ponavljam veliki je efekt. Mi znamo da je bila masovna pojava životno osiguranje, to su revizori ustanovili, mi smo to pozivali i masovno je prekinuta. Bilo je školarina, plaćali su se postdiplomski, revizori su to konstatirali, mi smo to pitali, prekinuto. Znači, ipak je efekt postignut. Ne može ga se strpati u zatvor, uzeo je, prekinuta praksa, znači ipak društvo je dobilo korist zato što je prekinuta ta praksa koja nije u skladu sa propisima. A postoji odgovornost, znači ovaj član 8., vjerujte da može svako biti sankcioniran. A podržavam sve ove diskusije.
Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Kratko, predsjedavajući Vama, dakle da odgovorim. Nemam ja ambiciju da ja riješim ovaj problem. Moja ambicija je da ukažem na problem i da ga svi pokušamo riješiti. Mi ako za godinu dana smislimo model ili damo odgovore na pitanja koja sam ja postavio, ja ću biti zadovoljan. I zato sam ja rekao, dakle svi mi ovdje u Parlamentu, nas 42 čovjekta, Vijeće ministara kompletno, i Ured za reviziju, svi mi moramo dati odgovore na ova pitanja. Da vidimo hoćemo li da i dalje imamo, sve u dobroj namjeri, dakle ovdje nema nikakve loše namjere, i zato nisam ponudio zaključke, jer ne mogu ja, ne mogu ja staviti nešto sada na glasanje kada ja nisam u stanju da to uradim. Vidim da nešto ne štima i vidim da bi trebalo nešto da se uradi, jer došli smo do tog stepena, dogorali smo dotle.
Zahvaljujem. Ja i nisam mislio da je replika, ja sam isto tražio izlaz iz ovoga. Ako je izlaz da stenogram sa ove sjednice damo ovoj komisiji i reviziji i Savjetu ministara, i to je neki zaključak, ništa drugo. Uvaženi poslanik Adem Huskić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. 52 Odvukli smo sa vremenom, evo kad sam se već javio, budući da sam i član Komisije, mislim da treba nešto reći, jer je ovo vrlo važna tema. Ja lično mislim da mi nemamo nekog velikog razloga da budemo nezadovoljni. Jer zemlje koje imaju puno dužu demokratsku tradiciju, pa i dužu reviziju, imaju isto tako probleme sa trošenjem javnog novca, čak veće nego što su ovdje kod nas. I ja mislim da smo mi napravili dobar rezultat. Gdje ja imam dilemu: da li je, da li su kriteriji objektivni ili da li su izjednačeni kriteriji bodovanja, ili iz revizije, ili recimo 2007. godine kad smo imali pet pozitivnih izvještaja i 2009. kad imamo 29. Znači, ako je revizija na isti način tretirala i u jednom i u drugom, i u jednoj i u drugoj kontroli, odnosno reviziji budžetskih korisnika, onda smo napravili dobar rezultat. Ako gledamo rezultate ili uzroke koji dovode do negativnih ocjena, onda su to uglavnom Zakon o javnim nabavkama, odnosno kršenje njegovo, slabe interne kontrole i loše planiranje budžeta. Mene zabrinjava sljedeća stvar. Ako gledamo ove budžetske korisnike koji imaju pozitivan izvještaj i ove koji imaju negativan i koliko novca se potroši tamo kod ovih koji imaju pozitivno i kod ovih koji imaju negativan, onda vidimo da oni koji imaju negativan izvještaj daleko više novca se troši i na tom spisku se nalaze neke institucije koje, po mom mišljenju, po svojoj ulozi u društvu ne bi trebale da se nađu tu. Evo, da ne spominjem Ministarstvo odbrane, ali Visoko sudsko i tužilačko vijeće ima negativan izvještaj, Državna agencija za istrage i zaštitu, Predsjedništvo, Uprava za indirektno oporezivanje, Ministarstvo finansija, Ombudsmen za ljudska prava itd. Mislim da nije uredu, bez obzira koliko su oni probili ili nisu probili budžetski okvir ili kako su trošili sredstva, ali da se oni nađu ovdje, mislim da to nije uredu. I sljedeća stvar koju želim da kažem, ja mislim da revizija, zadatak revizije nije da traži lopova, njihovo je da ukazuju u smislu da se poboljšava odgovornost a, tamo gdje su drastični prekršaji, onda imaju neke druge institucije koje treba da hvataju lopove. Mi imamo ovdje 59 budžetskih korisnika, ima jedan budžetski korisnik koji nije sadržan u ovom izvještaju. Vrlo teško je otvarati sad pitanje treba li da bude ili ne treba, ali evo ja pokrećem to pitanje. Naime, OSA se ne tretira, odnosno revizija je ne razmatra, koliko ja znam. Njena uloga jeste specifična u društvu i naravno da treba na specifičan način je i posmatrati, ali to ne znači da ona može biti izuzeta. Po mom mišljenju, ne može biti izuzeta od revizije. I zbog toga mislim da bi trebao da se iznađe način, varijanta kako će revizija kontrolisati trošenje novca u OSA-i. Završavam diskusiju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, moja replika je svima onima koji su ustvrdili da svjetska praksa u odnosu na našu je mnogo blaža. Dakle, u svijetu, kada se neki izvještaj revizorski učini javnim sa ovakvim kvalifikacijama, ti ljudi odmah podnose ostavke. Dakle, to je praksa u svijetu. Međutim, kod nas je problem što ljudi su debelokošci i ne sekiraju se kad izađu na ovom spisku sa kvalifikacijama 53 itd. Dakle, oni uopšte ne smatraju se odgovornim, oni to smatraju normalnim stanjem. I dakle, u svijetu kada izađe izvještaj sa kvalifikacijom o kojoj mi govorimo, dakle sa rezervama itd., ljudi koji su odgovorni za tu instituciju podnose ostavke. I ja bih ukazao na jednu praksu, dakle mi smo dobili Izvještaj Komisije za finansije i budžet za kojeg se nadam da ste ga usaglasili na Komisiji, a danas smo čuli sve članove ove komisije praktično o istim stvarima koje smo imali u ovom izvještaju.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Saveta ministara, gosti iz nevladinih organizacija, naravno kolege i kolegice, dobijemo izvještaje i volio bih da sad imam stenogram šta sam rekao o revizorskim izvještajima 2007. godine, ali ću se sjetiti, sjetiću se 95% onih stvari što sam rekao. I kad čujem negativno mišljenje, ma danas možemo govoriti o najpozitivnijim mišljenjima i ovdje ste se uhvatili teme šta tamo piše, šta Izvještaj Komisije. Opet će na 60 minuta govoriti: 'Ovaj poslanik jamio toliko, zgrabio toliko, išao neopravdano tamo, potrošio vamo.' Ja bih volio da imamo izvještaj, ne može naravno revizija to utvrditi koliko je oštećen budžet BiH u svim ovim negativnim mišljenjima. Pa onda kada bih imao tu cifru, onda bih se zapitao ko je pokrao te pare, pa onda kad bih znao ko je pokrao pare da vidim je li taj lopov još na funkciji. Nego sve smo ovako strpali u istu kesu ili vreću, pozitivno mišljenje, negativno, mišljenje s rezervom, i svi u jednoj vreći. Ko su ti pozitivni, ko su ovi negativni sa negativnim mišljenjem, i ko su ovi sa rezervom? Pet sjednica da imamo, ovo su sve neproduktivne sjednice o ovoj istoj temi. Koji zaključak danas da donesemo, ne znam kakav će obavezati nadležne institucije da se pozabave onima koji arče narodne pare, kad su i oni u tim izvještajima prekardašili, potrošili pare. Dakle, ja zaista ne znam šta je smisao svega ovoga, ovdje je ogromna knjiga, pa kad još dodamo ovaj izvještaj naše komisije koji je dobro sačinjen, pa eto kao oni nekog pozivaju na saslušanje, pa im ovi ovdje kažu: nemojte više trošiti, hej, prošle godine ste isto uradili, hajde malo popravite. Volio bih ja da njih saslušava nadležna institucija koja ima ovlaštenje da mu kaže: hej, čovječe, odakle ti pravo da trošiš pare državne i za ovo ćeš danas da odgovaraš, jer ima osnova sumnje da si počinio, barem zloupotrijebio položaj, evo da ne kažem počinio krivično djelo. Ali i to se može tako smatrati. Nego je ovdje najjednostavnije, neka me oni u Parlamentu kritikuju, neka revizori donesu i ovako i onako mišljenje, ja ću opet ostati i opet ću trošiti jer mi niko ništa ne može, nema sankcija. Što kaže gospodin Belkić, neće on podnijeti ostavku, gospodine Belkiću, kakvi, on samo gleda na drugu funkciju, ako je u njegovom već poharo para i nestalo, on ide tamo gdje ima još malo. Dakle, to je sistem jednostavan prelijevanje iz šupljeg u prazno. Dakle, zaista ne vidim smisao zašto o ovome raspravljamo. Svake godine isto, donesemo zaključke i, kao za nas je neka utjeha, popravili smo mi tamo što je deset se eto uozbiljilo ovih rukovodilaca pa ne troše kao što su trošili. Pa naravno da će se uozbiljiti, pa za dvije godine su 54 toliko uzeli da im više ne treba. Što bi uzimali treću, jer smatraju da će treće godine neko se sjetiti pa će neke izglasati sankcije da im dođe glave, pa i one prve što su hapali ono bez ikakve odgovornosti, pa će doći pod udar zakona. Nema tog nažalost zakona kad smo mi u pitanju, a na njihovu sreću, na njihovu sreću. I ja zaista ne vidim smisla i nije me stid, reći ću za sebe, što uopšte gubim vrijeme prisustvujući ovoj tačci dnevnog reda, jer opet sutra na naslovnim stranama, ali nećemo sreća izaći, (svi su novinari otišli čim je gospodin Ahmetović izabran za ministra, gledao sam tamo svi su otišli, jer ih ovo ne interesuje i tako se nemojte plašiti), sutra niko neće izaći u novinama da smo mi lopovi, a ni ovi što su ovo sve uradili sa ovim negativnim mišljenjima i kao utjeha je, eto, neko je popravio stanje u svom ministarstvu, agenciji, ne znam čemu. Ja bih volio da imam ovdje spisak ljudi, spisak, taj direktor agencije je uzeo pare neovlašteno, potrošio na ovu ... stavku, zloupotrijebio položaj; i da imamo mi neku mogućnost da ga sutra smijenimo, a prije nego što ga mi smijenimo, mi samo damo odobrenje institucijama da ga zatvore, da snosi sankcije, nego ovako. Da ne bih koristio stalno termin, zbog uvažene kolegice koju izuzetno cijenim, dokotorice, ono sam uvijek govorio šta je ovo, a sad neću, sad ću nešto drugo reći: trla baba lan da joj prođe dan. Potrošili smo vremena koliko smo potrošili i ja ću još uzeti do kraja, baš gledam, da ovo baš prođe, da bude efikasno, jer sam se prvi put danas javio. Pa ću i ja mlatiti praznu slamu i na kraju zaključak koji koga obavezuje, na šta, ima li odgovornih, nema, koliko para potrošeno, i opet ćemo u budžetu odobriti im sve ono što su oni tražili. Čuj, tražili, pa mogu tražiti koliko hoće. Pa imaju li razloga da traže toliko, da kupuju u recesiji auta, pa i ovi naši revizori, evo ih. I oni su kupili tri auta, kaže: mi planirali. E, kao da ja ne bih sad planirao da avion kupi Parlament, mogu ja planirati, ali nema para, ne daju, ... tamo gospodin Vrankić i ovi tamo što sjede, Kasumović, oni ne daju. Čak mi, šta radimo danas, raspravljamo o nečemu što ništa apsolutno koristi nema. I kažem sreća naša, jedino ovi što prate nas preko interneta malo će se smijati, ali neka se smiju, novinara nema, ovo smo uzeli k znanju, a njima k priznanju, jer smo priznali da su uzimali pare, neovlašteno trošili, zloupotrijebili i ništa im ne možemo. I šta ću sad ja uraditi, slegnuti ramenima, sjesti odakle sam i ustao, ušima ne mogu klepnuti jer su mi više pune svih mogućih informacija, ali ne mogu ništa da uradim, jer sam bespomoćan. A vama se divim koji prvo slušate mene i sve ove moje prethodnike i šta ćete poslije ovoga zaključiti. Hoćete li da otpjevam: trla baba lan da joj prođe dan. Hvala lijepo.
Molim Vas!
Nije ovo lakrdija, ovo je najveća istina u ovom parlamentu, gospodine predsjedavajući.
Molim Vas!
To ne zavisi od Vas, nije neozbiljnost, ozbiljnost je da ste mi dali koliko su para uzeli od poreskih obveznika, ozbiljnost bi bila da znam danas da kažem: ova vlast više neće dozvoliti da 55 se predvide u budžetu pare lopovima. Imenom i prezimenom moramo reći ko je to uradio i zato nemojte da zamajavamo sami sebe, ako zamajavamo narod. Hvala lijepo.
Ja Vas samo upozoravam i sve skupa da se odnosimo sa uvažavanjem i prema onome što rade poslanici ovdje u Parlamentu, koji misle da radimo veoma važne stvari, i prema ljudima koji su došli u ime institucija koje su ovdje navedene, i one koji su radili ovaj posao, i da na taj način se odnosimo prema svom poslu koji radimo ovdje u Parlamentu. Svoje mišljenje možete da iskažete, ali nemate pravo da omalovažavate bilo čiji ovdje rad i naše prisustvo. Replike. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ja imam vrlo kratku repliku, bolje rečeno, jedan poziv poslaniku SNSD-a, poslaniku vladajuće stranke u ovom parlamentu, da prestane sa ovakvim tipom diskusija, jer ako on i ubuduće nastavi ovako govoriti o lopovluku vlasti, o prevarama vlasti itd., kompletana opozicija u ovom parlamentu ostat će potpuno bez posla.
Replika, uvaženi poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Čini mi se da je bio Lazar prije, pa zato ja nisam vodio računa, nisam, nisam ni krenuo. Ma evo, pomno sam slušao obrazloženja kolega u prethodnim diskusijama, način njihovog razmišljanja, ali evo, ja hoću još jednom da kažem da je Komisija za finansije i budžet zajedno sa Uredom za reviziju radila posao. I replika je gospodinu Jovičiću. Način na koji on diskutuje, faktički omalovažava i rad revizije i rad ove komisije, ali ono što je sigurno, meni dokazuje da ovo zbirno mišljenje, barem, ove zaključke nije pročitao. Jer da je pročitao, onda ne bi barem na ovakav način diskutovao. Slavko, znači mi ovdje kroz zaključke koje je Komisija dostavila Parlamentu na usvajanje želimo da zadužimo Vijeće ministara, evo u ovom zaključku 8. da poduzme određene aktivnosti disciplinske odgovornosti, mijenjajući Zakon o državnoj službi. Eto, i u najmanju ruku da si to pročitao, ti bi vidio da si sad nebuloze govorio ovdje za ovom govornicom i faktički navlačio na sebe, ili na nas poslanike, ili na ljude koji rukovode državnim institucijama ovu pažnju javnosti i da onda se prave određene insinuacije kako i na koji način se ovdje radi. Ja odgovorno tvrdim, znači radeći u ovoj komisiji duži niz godina, vršeći zajedno sa Uredom za reviziju analizu poslovanja državnih institucija – da ima napredak. Međutim, vi kad uđete u razgovor sa ljudima koji predstavljaju određene institucije, vi tu prepoznate i niz nekih objektivnih problema sa kojima se oni susreću. Za rješavanje tih problema, također su u Zbirnom izvještaju navedeni ti 56 problemi i način na koji bi ih trebalo riješiti. Normalno, postoje određene subjektivne slabosti ljudi koji rukovode, kao i inače u životu. Po meni, Ured za reviziju treba da radi ovo što je do sada radio, on ne može se stavljati u funkciju onoga koji će goniti nekoga, ali Parlament treba da da zaključnu riječ, treba da, na kraju, evo odmah, i predloži ako treba i smjenu određenih rukovodilaca, ali mi možemo to samo ako budemo diskutovali i davali određene prijedloge, a ne na ovakav način kako si ti to u ovom momentu faktički devalvirao sav ovaj dosadašnji rad. Hvala, i izvinjavam se, gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Pa, poštovani kolega Sokoloviću, vjerovali ili ne, baš sam ovo sve pročitao. Jer ja nikada ne legnem prije 3,00, 3,30, provjerite u komšiluku, i ne sjedim bezveze za kompjuterom ili, ne znam, igram se igrica, nego sam ovo čitao, iščitavao, jer sam znao da će do ovoga doći. A druga stvar, ako danas nije moguće, uzmite stenogram pa vidite jesam li ja potcijenio, kako Vi kažete, Ured za reviziju. Ja kažem da je ovaj izvještaj izvanredan, Izvještaj Komisije pohvalio, ali šta dalje pitam, šta će nam ovo donijeti. Ako svaki put, 2007. isto govorio, 2008. i evo 2009. isto govorim, šta su bile kao sankcije za one koji troše pare i u onom su dijelu negativnih izvještaja. Šta je za njih? To ja postavljam pitanje. I nisam ja ovdje rekao lopov je Janko, Marko, Suljo, Mujo, Petar, ovaj, onaj, Jozo. Ja sam rekao šta su sankcije za te ljude. Hoćemo li se istim stvarima baviti u vrzinom krugu i nikad ništa ne riješiti. Na to sam ja aludirao i ja ovdje govorim, ne akademskim jezikom, jer ovo nije Akademija nauka i umjetnosti, nego narodnim jezikom da me svako razumije i ne pravim lakrdiju od ovog parlament, ja sam član ovog parlamenta, izuzetno sve kolege cijenim, ali insistiram, kada sam, evo reći ću vam primjer, podnio tužbu protiv BHT1 za sve ono što su uradili, za divno čudo dobijem odgovor 2007. godine od Tužilaštva: 'Vaš predmet je u prioriteru, dobićete vrlo brzo odgovor'. Koja je danas godina? Šta sam dobio? Ko je tamo kriv? Ne ulazim u to jesu li imali pravo da vrate direktora kojeg je neko smijenio ranije, ma to je njihova stvar, ne petljam se tamo, ljudi, gdje nemam pravo. Ali vam govorim šta Parlament na sebe preuzima, kakvu odgovornost, a da ništa praktično ne može uraditi. Ja vas to pitam: Možemo li mi nakon svega ovoga što saslušamo, pet dana evo, možemo li i mi išta uraditi? Ima li neko ovdje da mi kontraargumentovano dokaže da možemo da kažemo neće više Slavuj sjediti na ovoj stolici, ići će pred vrata tamo slušati tamo na zvučnik šta narod priča. Evo, izbacite me. Mislim, to bi bio način, ako neko stvarno troši pare, a nizašta ne odgovara, koja je to sankcija. Sankcija je da ja danas kukam tebi, ti meni. Ne pravim ja lakrdiju od Parlamenta, ovo je najviša institucija kojoj najveći značaj dajem, ali vas, ali ponavljam, upravo pitam još jednom: Šta su sankcije za ljude koji će iste pare trošiti i u ovom budžetu tražiti, potrošiti kao što su trošili, kad reče gospodin Džaferović od 2000-te godine, je li tako, eto ja sam od 2007. godine vidio šta su trošili, 2007., 2008., 2009. i dalje šta će se promijenti? Hoće li se nešto uštediti? Hoće li se prekinuti taj lanac lopovluka? Neće. I šta smo uradili? Na to sam ja aludirao. A što ja možda govorim narodnim jezikom, pa malo i pjesnički, 57 znate, znate vi onu izreku: da ljudi koji pjevaju zlo ne misle. Ja ne mislim zlo nikome, ja nisam ovdje rekao ko je to,
Vrijeme!
ali je činjenica da imamo izvještaje, ali ne možemo se pofaliti kako smo popravili stanje pa sad umjesto 29 imamo 10 pozitivnih izvještaja.
Vrijeme!
Dakle, da završim, molim vas nemojte mi inputirati što ne kažem i nije ovo populistička priča pred izbore, govorim koje su sankcije za ove koji troše narodne pare. E to je pitanje i dajte mi odgovor i neću se više javljati.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, moja replika odnosi se na uvaženog poslanika Denisa Bećirovića. Naime, želio bih reći da je on pogrešno razumio interpretaciju uvaženog poslanika Slavka Jovičića. Ovih dana ... navršava se 25 godina od premijernog izvođenja 'Audicije', dakle predstave 'Audicija', i s obzirom da se to navršava 25 godina, uvaženi profesor Boro Stjepanović uključio je u novu ekipu, glumačku ekipu, profesor glume, Slavuja Jovičića. Zato je on zapjevao ovo pri kraju i molim vas nemojte zamjeriti. Dakle, to se ne odnosi na ove revizorske izvještaje. Toliko.
Uvaženi poslanik Salko Sokolović odustaje od replike. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Ništa. Slavko Jovičić, replika zadnja. Izvolite.
Ne dao Bog da bude zadnja, zadnja je po ovoj tačci. Imam ja još replika.
Samo malo, molim vas. 58
Zaboravio sam maloprije uvaženog kolegu, reći ću i prijatelja, gospodina Bećirovića. Znate šta, gospodine Bećiroviću, sreća je da Vi niste u vlasti, ovdje bi svi negativni izvještaji bili, znate, to je sreća. Ali eto, imamo sad malo bolju poziciju, pa i ova parlamentarna većina, možemo se s nečim pohvaliti. A vi da ste ostali, ovdje je sve bila katastrofa, jer ste već jedno vrijeme bili i pratio sam i u tom vremenom, mada nisam bio poslanik, da je to bilo haos. Samo tada vas niko nije kontrolisao, dakle nije vas kontrolisao niko. Ali sačekajte malo, biće revizorski izvještaji van ovog parlamenta, gdje su tamo vaše jače afere od svih ovih naših budžetskih potrošača, pa ćemo vidjeti na šta će to sve izaći i onda ćete vi reći: e, ja bih se Slavuju priključio da budem u poziciji, jer nije baš fino u opoziciji biti kao fol smo sklonjeni a tamo više grabili su oni njegovi, pa sad kao napada ovu poziciju. Polako, sačekajte malo, biće svega, znate, novinari ne zaboravljaju ako mi zaboravimo. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Tako je, naravno. A što se tiče Lazara Prodanovića.
To riješite u klubu.
Ne, on je hirurg i njemu treba poslije napornih operacija malo razonode, pa je on ovdje našao u Parlamentu, jer čovjek nema sluha za pjesmu, pa nije ni za audiciju i, onda, ja ovo pozdravljam što je on rekao. Ja bih njega pozvao da učestvuje sa mnom, ali ne zna čovjek pa onda da ne gubimo na programu. Hvala lijepo.
To ćemo u klubu riješiti. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Ja ću biti u ovoj replici još kraći. Obično se ne slažem sa nekim stavovima ljudi iz SNSD- a, međutim evo sad moram konstatovati da mi je jako drago da se dva ponajistaknutija predstavnika SNSD-a u državnom parlamentu ovako dobro razumiju kao što se razumiju kolega Prodanović i Jovičić.
Zahvaljujem. 59 Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, 13 minuta ukupno. Izvolite.
Zahvaljujem. Bit ću svakako kraća, predsjedavajući. Posebno mi je drago replicirati kolegi Jovičiću, pošto znam da više nemam pravo na repliku. Prvo, kolega Jovičiću, kad se već bavite revizorskim izvještajima iz nekih vremena, koje ste malopre pomenuli, ja bih Vas zamolila da konsultujete stručnjaka ukoliko se Vi ne razumijete u to. Nije se desilo ni slučajno da su revizorski izvještaji iz onog vremena bili lošiji nego što su npr. izvještaji koje sad razmatramo. Drugo, imat ćete priliku, kad se udubite, da naiđete na jedan revizorski izvještaj koji se više nikad nije ponovio, a bio je na pola strane i govorio je o svega 60% utrošenih sredstava koja su bila planirana u budžetu. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nisu bile tri institucije, jer se to adresiralo na jedno vrijeme koje je bilo adresirano malo i politički. Prema tome, ovo je ispravka, predsjedavajući, krivog navoda. Ovo je replika kolegi i da izrazim žaljenje ipak što kolega ne može replicirati. Ako bude trebalo napravit ćemo pauzu pa ćemo donijeti i te revizorske izvještaje iz tog vremena, a možemo to uraditi i na nekoj od narednih sjednica. Međutim, ja neću naravno diskutovati na ovaj način kako je to bilo u prethodnih nekoliko diskusija, ali ću se fokusirati na ove izvještaje, formulacije u ovom izvještaju, sa najboljom namjerom uz naravno pohvale i Uredu i posebno Komisiji, koji jako puno ulože truda, energije da naprave izvještaje, da ih okvalifikuju ovim kvalifikacijama koje stoje ovdje, Komisija da to razmatra pojedinačno, saslušanja itd, a onda ovdje kroz diskusije, rasprave, čak i onda kada nisu stručne prirode osjeti se ipak nedostatak nečega. Je li instrumenata sa kojima raspolaže ovaj parlament, o čemu je govorio, hoću da razumijem da je tako govorio i kolega Jovičić, ili nemoći ovog parlamenta da bilo šta promijeni ili, ne znam, nešto treće. I evo, dozvolite da vas samo malo podsjetim na nešto što smo na prošloj sjednici Parlamenta, u kontekstu jedne druge rasprave, pomenuli i kada je riječ o radu Ureda za reviziju. Prvo, kakva je uloga ovog parlamenta, odnosno šta mi radimo? Ja da vas podsjetim da mi usvajamo budžet, mi usvajamo budžet, ovaj parlament usvaja budžet. Ured za reviziju, koga mi biramo, vrši, između ostalog, i reviziju kontrole utroška sredstava i ovom parlamentu, koji usvaja budžet, podnosi izvještaj. Nismo mi nemoćni. Ured za reviziju je u funkciji, između ostalog, rada ovog parlamenta. Ne znači to da Ured za reviziju nije nezavisan, ali nemojte ga vezati za Vijeće ministara, jer Vijeće ministara je Uredu za reviziju adresa jednako kao što mu je adresa i Ured za veterinarstvo, ili Direkcija za evropske integracije, ili nešto treće. Dakle, ono što mi budemo tražili od Ureda za reviziju, koji nam dostavi to u skladu sa nekim standardima, mi smo ti koji imamo moć. Na koji način moć? Ja da Vas, kolega Jovičiću, podsjetim: mi imenujemo Vijeće ministara. Je li se ikada iko, postoji tamo i direktna i komandna odgovornost, ako postoje 60 propusti, bi li vam palo sad napamet npr. ja hoću samo da govorim o slabostima našeg sistema, a bi li ikome palo napamet ovdje da traži ostavku nekog ministra zbog onoga što piše ovdje u reviziji, ili predsjedavajućeg Vijeća ministara, naprimjer. Po komandnoj, a ne po direktnoj, da izuzmem ako ima i direktne odgovornosti. Sve dok to neki parlament ne uradi, ja nisam sigurna, mi možemo možda unapređivati ovaj cijeli sistem, a nisam sigurna da mi možemo to nešto radikalno promijeniti. Jer ovdje ne postoji uopšte sistem odgovornosti. Ja hoću da pomenem da ovaj parlamentu u ovom sazivu posljednji put razmatra Izvještaj Ureda za reviziju. Možda će neko iz ovog saziva Parlamenta u budućem sazivu Parlamenta razmatrati izvještaj Ureda za reviziju. Ured za reviziju će biti u ovom sazivu. Pa hajde da pomognemo budućem Parlamentu i ovom Uredu za reviziju. Možda svi ne poznaju mehanizme, standarde po kome radi Ured za reviziju, ali nije ništa, možda i nešto što izgleda kao kočnica nije barijera da se nešto ne unaprijedi, odnosno promijeni. Meni recimo nešto nije jasno, kako mi čitamo npr. kvalifikacije ove vrste. Sasvim slučajno metodom slučajnog uzorka sam okrenula ove izvještaje, kaže: 'Rashodi po osnovu plata, izdataka za mobilne telefone, usluga reprezentacije i putnih troškova nisu bili izvršeni u skladu sa propisima i odgovarajućim internim pravilima'. Znači li ovo kršenje propisa? Je li ovo direktno kršenje propisa? Ovaj parlament usvaja i zakone, neko usvaja na osnovu zakona podzakonske akte. Hoćemo li mi prešutiti, npr. da su prekršeni zakoni, ili neko će prešutiti da su prekršeni podzakonski akti? Ili, npr. kaže: 'Potraživanja i obaveze koje potiču iz ranijih godina nisu knjižena na osnovu pravdajuće dokumentacije koja dokazuje osnovanost ovakvih evidentiranja.' Šta ovo znači? Ili kako se ovo može kvalifikovati? ... Ako je neki budući saziv Parlamenta ili parlamentarci, ako se ne bave revizijom i ako ne poznaju jezik revizije, hajmo onda Uredu za reviziju dati neki zadatak da možda pomogne budućem Parlamentu pa da prepozna neke stvari i izgradi sistem odgovornosti. Ili, treba li biti znalac toga da npr. kad pročitamo sljedeće: 'Procedure javnih nabavki nisu u pojedinim slučajevima bile provedene u skladu sa odredbama Zakona o javnim nabavkama.' Možemo li mi prepoznati ovdje da je prekršen Zakon o javnim nabavkama, koji je usvojio ovaj parlament? Dakle, hajmo otvoreno pričati kakva je naša uloga u svemu ovome, odnosno na koji način mi gradimo, uz pomoć Ureda koga mi imenujemo, koji vrši reviziju, gradimo tu poziciju institucije koja, između ostalog, vrši monitoring nad utroškom javnih sredstava, odnosno budžeta koji usvaja ovaj parlament. Vidite, kvalifikacija kaže: 'Uočene slabosti prilikom trošenja budžetskih sredstava i propusti i nedostaci u provođenju procedura', a onda stoji 'osim za moguće efekte koje na finansijske izvještaje mogu imati stavke navedene u ovom prethodnom; finansijski izvještaji su prikazani istinito i objektivno' itd. Koji, koji, mislim šta znače mogući efekti na finansijske izvještaje ako su propusti, nedostaci, uočene slabosti, propusti prilikom trošenja itd., koji su rezultat kršenja odredbi zakona, podzakonskih akata itd.? Mislim, žao mi je što na ovaj način i već sad dosta ovako zamora i sa ovakvim danom parlamentarnim kakav smo imali danas se nismo malo više posvetili ovome, odnosno posvetili smo se na jedan način koji možda neće imati autput za buduće sazive Parlamenta i opet će izgubiti tri godine, četiri, raspravljajući o nekim izvještajima Ureda za reviziju, a da se neće napraviti nijedan pomak. Stoga bih ja predložila Uredu za reviziju da narednim parlamentarcima, narednom Parlamentu koji mu je, na neki način, poslodavac, (vrlo ružno možda zvuči ali ne znam kako drugačije da to definišem), ali imajući upravo u vidu ovu činjenicu da vas imenuje ovaj parlament da biste, između ostalog, vršili reviziju, odnosno kontrolu utroška budžetskih sredstava, budžeta koji usvaja ovaj parlament, ne mislim Parlament u ovom sazivu, ali dajte malo 61 možda pomozite šta znače ove kvalifikacije, jer ovo su kršenja zakona, iza ovoga stoji nečija odgovornost koja se treba adresirati i ovaj parlament, odnosno neki parlament treba povući neke poteze. Sve dok se ne povuče jedan takav potez, mi ćemo imati samo ovakve izvještaje sa ovakvim kvalifikacijama. Kad se prvi potez povuče iz toga se izvlače pouke, pa će svako onaj ko je komandno odgovoran voditi računa da mu se ovakve stvari ne dese. Ja se izvinjavam što sam možda pokvarila idilu nekog načina diskusije o izvještajima Ureda za reviziju, ali evo postoji obostrani interes zaista i Parlamenta i sigurna sam i Ureda za reviziju, da se i vi pozicionirate na pravo mjesto u očima i glavama ljudi koji donose neke odluke i jednako tako da se olakša rad i Uredu za reviziju i ovom parlametnu kad raspravlja o izvještajima Ureda za reviziju. Vidite, Komisija i Ured koji su dobro uradili posao su samo posrednici između ovog parlamenta i onoga koji je trošio pare. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ja imam zahtjev od zamjenika ministra finansija. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne. Nemam više. Revizija imate? Izvolite, glavni revizor gospodin Šego. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, pozdravljam vas sve skupa. Evo, kao i svake godine Ured za reviziju, istina ove godine nešto ranije zahvaljujući i usvojenim procedurama od strane ove Parlamentarne skupštine, podnosi ovo izvješće o izvršenoj reviziji za tu godinu. U proceduralnom smislu ova godina je nešto bolja od narednih godina, jer se o izvješćima raspravlja u onoj godini kad su ona izvršena. Bilo je nekada godina kad su se naša izvješća sustizala sa narednim izvješćima tako da to nije bilo uopće produktivno. Dakle, u tom smislu izražavam zaista zadovoljstvo što smo uspjeli da u jednom relativno kratkom vremenu na Komisiji gdje je Ured bio isto tako prisutan u svim fazama na određen način se kvalitetno pripremi za ovu raspravu. Mi smo za ovu godinu, kao što je to gospodin predsjedavajući Komisije, gospodin Bahtić rekao, ukupno napravili 60 izvješća, od toga 28 izvješća imaju pozitivno mišljenje, 31 izvješće ima mišljenje sa kvalifikacijom. Jedno izvješće, to je ono koje je spomenuo gospodin Huskić, je bilo predmetom rasprave na Zajedničkom povjerenstvu oba doma Parlamentarne skupštine, to je 62 Izvješće OSA-e koje po našim standardima, propisima i Zakonom o reviziji ne može biti javno, pa ne može biti predmetom rasprave na ovome domu. To znači da bi trebalo poraditi na tome, da već odgovorim gospodinu Huskiću na to pitanje, da bi trebalo poraditi na tome da se ova dva zakona, Zakon o reviziji i Zakon o zaštiti tajnih podataka, i Zakon o OSA-i, praktično da se nađe načina da se ugradi u taj zakon element koji može dozvoliti i revizorima i Uredu za reviziju da vrši, odnosno da nema ograničenja. Dakle, mi smo iz tog razloga morali dati uzdržano mišljenje. Ovdje su sve vaše diskusije bile zaista na fonu jedne, kako bih rekao, plebiscitarne podrške samom Uredu za reviziju, njegovim naporima da se objelodani kako i na koji način se troše javna sredstva. Ono što proizilazi iz svih ovih rasprava je činjenica da nedostaje taj završni korak, dakle nedostaje pokretanje tog pitanja odgovornosti o kojem ste svi zaista govorili u namjeri da se ono pokrene i da se dovedu, takoreći, pred nekakvo lice pravde svi oni koji na netransparentan i konfuzan način raspolažu i troše javna sredstva. Kao što znate, više je tih oblika odgovornosti i mislim da ovaj dom, ovaj parlament treba da pokrene to pitanje javne odgovornosti, Vijeće ministara treba pokrenuti institucije na koje se odnose ova izvješća, pitanje disciplinske odgovornosti, da treba pokrenuti pitanje moralne odgovornosti, političke odgovornosti. A one institucije koje imamo instalirane, koje trebaju i mogu pronalaziti eventualno kaznenu odgovornost u našim izvješćima, mislim da one su dovoljno neovisne, dovoljno stručne da trebamo to prepustiti njima. U tom smislu do sada, kao što znamo, nisu postojali jasno izraženi ti napori, međutim pitanje na koje treba dati odgovor je ova Parlamentarna skupština i mislim da nije dobro da se prebacuje ta loptica odgovornosti. Dakle, izvješća se podnose Parlamentarnoj skupštini kako bi se pokrenule institucije sustava na određenu koordiniranu aktivnost na prevazilaženju tih naših nalaza i preporuka koje su veoma jasno iskazane u ovim izvješćima. Ovdje je spominjano i pitanje izmjena zakona, a sve sa ciljem kako bi se unaprijedio ovaj sistem odgovornosti. Međutim, način na koji se pokušalo doći ... Hoću sad ovog puta da odgovorim gospodinu Novakoviću, pretpostavljam i vjerujem da je imao jako dobru namjeru da se ugradi u sam Zakon o reviziji ta odredba da je po automatizmu praktično jasno kakva je odgovornost koja treba proizići. Međutim, to bi bilo u koliziji sa standardima, a Zakon o reviziji koji ste vi usvojili u Parlamentu on bi, praktično je usisao, na određen način, te međunarodne standarde i oni ne mogu na taj način biti mijenjani. Dakle, postoje ostali instrumenti, postoji Zakon o radu, postoji Zakon o državnoj službi, postoji Zakon o reviziji, postoji Zakon o Vijeću ministara, postoje interni pravilnici, pravilnici o disciplinskoj odgovornosti, dakle čitava jedna lepeza zakonskih propisa koji mogu biti osnov, veoma dobar osnov za pokretanje pitanja ove odgovornosti. Sigurno je da se pitanje ovih kriterija o kojima je ovdje bilo govora, mi sigurno, u reviziji svake godine, iz godine u godinu, dakle na određen način svoje zahtjeve povećavamo, popravlja se financijska disciplina, to je evidentno, međutim zahtjevi su iz standarda koji se često i mijenjaju i inoviraju tako da uvijek postoje i nekakvi viši zahtjevi. Međutim, ono što je posebno važno napomenuti, ovdje se treba preći na jasno definiranje ciljeva i planova, mora se preći na programsko budžetiranje kako bi se efikasnije mogla vršiti pogotovo revizija učinkovitosti, koju smo mi evo već krenuli, već imamo dvije revizije koje su završene. I ja vjerujem da ćemo mi u narednom periodu ubrzati te procese i vjerujem da na taj način će se dati još veći doprinos. Ono što je jako značajno još napomenuti, mislim da se nekako olako prelazi preko planova i programa rada, oni se nekako nabrzinu i donesu i usvoje. A trebalo bi praktično ova tri 63 izvješća, dakle Program rada, Izvještaj o radu i Izvještaj o izvršenoj reviziji, trebalo bi na određen način posmatrati i tretirati zajedno i eventualno i to bi, na određen način, bila neka interna učinkovitost. Na taj način bi se sigurno došlo do kvalitetnijih pomaka. Mi smo se za ovu godinu zaista potrudili da to dobro konkretiziramo, izradili smo i ovu knjižicu skraćenog izvješća gdje je praktično sve opisano. Naravno da to može i više i bolje, ali evo sve ove sugestije koje su izrečene mi ćemo nastojati u budućem radu ugraditi i na određen način ispraviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Evo, nakon svih ovih diskusija sigurno da ćemo raspraviti i o zaključcima koje ima i ova komisija a i zaključcima koje je, evo ja sam upravo sad pokušao da jedan zaključak formiram da razmišlja i ovaj parlament da pozove i Dom naroda da zajedno sa Uredom za reviziju i sa Savjetom ministara napravimo interresornu radnu grupu koja će u zakonskim projektima da uvede više reda i finansijske kontrole u smislu ovoga što je revizija, Ured za reviziju preporučio, ono što je naša komisija uradila, ne prebacujući time odgovornost na bilo koju instituciju, stavljajući ovdje u Parlamentu žižu onoga što trebamo da uradimo. Naravno, o tim zaključcima ćemo se izjasniti kad dođe vrijeme za glasanje, o ovome o čemu smo danas razgovarali. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku 5. Ad. 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika Savjet ministara BiH dostavio je zakon 18. 11. 2009. godine, sa zahtjevom da se razmatra po skraćenom postupku. Mi danas raspravljamo o zahtjevu za skraćeni postupak. Ja sam dobio podatke, provjerio sam znači i navode koje su imali neki od poslanika da materijale nisu dobili, ti materijali su poslati od strane Parlamenta i u poštanskom saobraćaju BiH dostavljeni su na adrese, stoga smatram da je ispoštovana procedura i da su ti zakonski projekti došli. Otvaram raspravu. Izvolite. Zaključujem raspravu. Prelazim na tačku 6. 64 Ad. 6. Zahtjev Komisije za spoljnu trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika
Gospodine predsjedavajući, ja bih molio predsjedavajućeg Komisije, s obzirom da sam dobio danas ovaj zakon ... nije mi ..., naime, nije mi potpuno jasno šta je namjera, šta je namjera predlagača. S obzirom da pretpostavljam da se radi o tome kad izađu novi prijedlozi, znači da se daje 60 dana Odboru Uprave za indirektno oporezivanje, govorim o zakonskim prijedlozima, da se izjasni o tim prijedlozima, mi onda realno imamo problem sa našim poslovnikom. Naime, između ... rokova datih u našem poslovniku i ovih 60 dana se sada stvara, stvara jedan problem i mislim da nije moguće na ovaj način definisati obaveze Uprave za indirektno oporezivanje, ili je moguće, ali onda u tom slučaju bi morala izvršiti izmjene Poslovnika kojim se obezbjeđuje period čekanja, znači, odnosno ne smatra početkom procedure moment kad se taj zakon, koga mogu predložiti i poslanici, recimo, odluku Kolegija da Upravi. Dakle, ovdje imamo realan problem i ne znam da li ga je sagledavala Komisija na ovaj način na koji ... ga ja sad sagledavam. Ako je to, ako nemamo ovaj drugi dio, onda nema smisla voditi raspravu, zbog tog govorim, zakon je u suprotnosti, znači rokovi su u suprotnosti sa rokovima definisanim Poslovnikom.
Zahvaljujem. Ja želim samo da podsjetim poslanike da ponovo raspravljamo samo o ovom zahtjevu za skraćeni postupku 126. Može se desiti da on nema smisla, zakon kao zakon, ali to nije sada tema ove rasprave. Tema ove rasprave je zahtjev za 126., skraćeni postupak. Možemo doći u poziciju da taj zakon nije u skladu sa Poslovnikom ili da krši Poslovnik, ali tad ćemo raspravljati o temi toga zakona. Uvaženi poslanik Mehmed Suljkanović. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. 65 Cijenjene koleginice i kolege, uvaženi gosti, ja ću dati ovo objašnjenje. Naime, ovdje se radi o ... jednoj maloj izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja, odnosno u članu 25. dodaje se 5. stav kojim se Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje daje rok od 60 dana da da odgovor na podneseni zahtjev. Jer je u članu 25. definisano da se za svako uvođenje indirektnih poreza, kao i eventualne izmjene zakonskih propisa u indirektnom oporezivanju, mora prethodno podnijeti zahtjev Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje. Mi smo imali jedan slučaj da je Ministarstvo vanjske trgovine i carina prije sedam mjeseci podnijelo Zahtjev Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje za odobrenje da se izvrše izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi, one koje je ovaj parlament postavio kao uslov kad smo razmatrali onaj šećer famozni, tako da je trebalo sedam mjeseci da se od Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje dobije odgovor. Da bi se to izbjeglo, onda se ovdje dodaje stav kojim se Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje obavezuje da da odgovor u roku od dva mjeseca, s tim da, ako taj odgovor ne stigne od dva mjeseca, smatra se da nema primjedbi na prijedlog koji je dat na odobrenje, tako da mislim da i po Poslovniku neće biti nikakvih problema, jedino će se Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje prisiliti ovim da bude daleko efikasniji nego što je bio slučaj do sada. Hvala.
Ja se zahvaljujem. I ponovo upozoravam poslanike da raspravljamo o ovom zahtjevu da li je potrebno da ovo ide u proceduru skraćenu, a ne govorimo o temi samog zakona. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ovo će ujedno biti odgovor i gospodinu Novakoviću. Dakle, mi iz ove ekonomske sfere i u nadležnosti Komisije za spoljnu trgovinu i carine trenutno nemamo u proceduri ni jedan zakon koji čeka da ovaj parlament se odluči, a uvijek je bilo kao nešto mi kočimo. Ali imamo ubrzanu aktivnost Ministarstva za spoljnu trgovinu koje je u posljednjih nekoliko mjeseci zaista učinilo ogromne napore i već smo izglasali nekoliko zakona iz ove oblasti. Ali, kao što reče gospodin Suljkanović, mi smo imali ne samo ovaj primjer oko famoznog, neću dalje reći čega, nego oko famoznih nekih drugih stvari, gdje smo čekali saglasnost Uprave za indirektno oporezivanje po nekoliko mjeseci. I onda je naravno Centar civilnih inicijativa kojima dajem podršku izašao u javnost kako u Parlamentu zakoni ne donose se, mi smo imali efikasnost 10%, 12%, a niko nije rekao gdje je ta glavna kočnica bila. Dakle, mi shvatamo nadležnost Uprave za indirektno oporezivanje, ali u tom zakonu nema nigdje rok do kojeg vremena su oni dužni da odgovore na naše zahtjeve, a oni su stalno išli prema njima, jer mi smo poštovali i Poslovnik i proceduru. Dakle, zato nam se dešavalo, ne samo sedam mjeseci nego za neki zakon i 10 mjeseci mi nismo imali nikakvo njihovo mišljenje. Zato smo mi predložili ovaj zakon da ide po ovoj proceduri, jer nas čeka još nekoliko zakona koji su u pripremi; tako imam obavještenje i najavu a i cijela komisija od resornog ministra da ćemo moći do kraja godine da donesemo još nekoliko zakona. Na sljedećoj sjednici 66 odmah je Zakon o tarifama, koji takođe opet će iziskivati neko mišljenje pa ćemo ga ostaviti za iduću godinu, što ne treba da čeka. Dakle, htjeli smo
Samo malo, samo malo, pričamo o proceduri.
da procedura upravo bude skraćena i da obavežemo rokom nadležni organ, a to je Uprava za indirektno oporezivanje da nam u tom roku odgovori i zato smo mislili zbog zakona koji čekaju, a možemo ih možda donijeti na jednoj od narednih sjednica, to su eventualno sljedeća ili ona buduća, da se ovo po skraćenoj proceduri usvoji. Govorim upravo o proceduri da ne čekamo sljedeće tromjesečje ili polugodište, samo zbog toga što ne postoji nikakav rok do kojeg se mora Uprava za indirektno oporezivanje na naš zahtjev izjasniti. Zato smo išli i upravo se radi o proceduri kako bi ubrzali ovaj ekonomski sektor, da ne čekamo tu barijeru koja je po meni zaista bila barijera. O tome se radi i ništa drugo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, diskusija. Izvolite.
Ja ću samo o proceduri da govorim, iako su gospodin Jovičić i neki počeli da objašnjavaju razloge donošenja. Ja za razlog ne pitam i nije mi uopšte sporan razlog, međutim sporna mi je procedura. Nakon prošle sjednice gdje smo usvojili skraćivanje roka amandmanskog djelovanja za tačke koje idu u redovnu proceduru, ne vidim smisla uopšte da ovo ide po skraćenoj proceduri. Naprotiv, možemo doći do toga da nećemo možda imati vremena da uložimo eventualno nekakve amandmane, zato što bi možda trebalo da se oko toga konsultujemo, tako da ja predlažem da ovo ne ide uopšte, nema potreba da ide u skraćenu proceduru, to je pet dana. Nećemo dobiti ništa na ubrzavanju stavljanja na dnevni red, zato što smo u međuvremenu taman tih pet dana imati i sjednicu itd. Moj je prijedlog da ne ide po skraćenoj proceduri, nego da ide u redovnu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, replika.
Pa evo, ako će to poboljšati nema nikakvog problema, neka ide u redovnu proceduru, ali vam govorim gdje će nastati kočnice da stignemo ovaj tempo. Zato je bilo samo intencija, a ne zbog toga da bismo mi nešto uradili a da ne omogućim amandmansku fazu kolegama koji zaista 67 bi bili uskraćeni da ulože amandmane. Nikakav nije problem, neka ide u redovnu proceduru i da razriješimo ovaj problem.
Da li Vi to govorite u svoje ime ili u ime Komisije?
nije uključen mikrofon
Molim Vas dajte napismeno u ime Komisije, jer onda možemo da to ne glasamo po 126. nego da ide u redovnu proceduru, ali morate od Komsije da date mi taj zahtjev. Ako nema više prijavljenih, prelazimo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o duvanu Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-2-89/09, od 30. 9. 2009. godine (drugo čitanje) Na 63. sjednici Doma, održanoj 4. 11. 2009. godine, ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju. Nadležana Komisija za spoljnu trgovinu i carine je dostavila Izvještaj 17. 11. 2009. godine, sa usvojenih šest amandmana koji postaju sastavni dio ovog zakona. U plenarnoj fazi amandmane brane poslanici Slavko Jovičić (pet amandmana) i Velimir Jukić (dva amandmana). Otvaram raspravu o ovom zakonu u drugom čitanju, znači rasprava se tiče amandmana, a ne principa. Uvaženi poslanik Velimir Jukić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, ja sam uložio dva amandmana, a u svom govoru o samom zakonu i njegovim principima i potrebi donošenja rekao sam sve pozitivno, pohvalio autore ovog zakona, jer su zakon napravili tako da ima i glavu i rep, i ima nešto kraće ali ipak solidno obrazloženje, i već tada najavio da ću uložiti određene amandmane. Mislio sam i bila je ideja da bude više amandmana, međutim, kako svako povećanje amandmana umanjuje šansu za donošenje zakona, onda sam u dogovoru sa svojim kolegama odlučio da ipak podnesemo minimalni broj amandmana koji ništa bitno u smislu principa ne narušavaju od zakona, ali ga u jednom dijelu dopunjavaju i čine ga preciznijim, odnosno odnose se vrlo konkretno. Imate kod sebe amandmane, ja ću ih samo vrlo kratko pojasniti. Dakle, POGLAVLJE V. REGISTRI I EVIDENCIJA. U tekstu se predlaže da se iza 'entiteta' ubaci riječ 'županija, odnosno kanton', jer i po sadašnjim važećim zakonima, ali i 68 Zakonu o ruralnom razvoju, .. logično je da se u ovom zakonu nađe i ovakvo rješenje. Ono je samo pojašnjenje i preciziranje, ništa bitno ne mijenja. Jer i sada, u važećim zakonima, županije na svom prostoru vode registre, pa i ove vrste. Prema tome, ništa nije novo, ništa, samo se ono što sada jeste faktično stanje zakonom sankcionira. Ista stvar je i u sljedećem poglavlju, to je POGLAVLJE VI. NADZOR NAD PROVOĐENJEM
, gdje se, isto tako, iza riječi 'entiteta' stavljaju riječi 'županija, odnosno kanton'. Dakle, da ne ponavljam tekst, nadležna tijela itd. Evo, to su, ovo je sadržaj ovih amandmana. Ja sam bio naravno i na Komisiji koju vodi gospodin Slavko Jovičić i čuo sam obrazloženje i predlagača, i stav njihov je bio negativan. Ja moram reći da njihovi argumenti su bili, bar za mene, jako neuvjerljivi, međutim Komisija je, čini mi se, ipak zbog njihovog takvog stava odlučila kao što je rečeno u Izvještaju, dakle odbila amandmane. A ja pozivam kolege zastupnike i zastupnice da ove amandmane usvojimo, jer ćemo zakon u jednom dijelu učiniti preciznijim i jasnijim, a mislim da je to, između ostalog, i to svrha i smisao svakog zakona.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Ja sam se odlučio da obnovim amandmane i da ih branim danas u plenarnoj fazi iz prostog razloga što su oni u skladu i sa Poslovnikom a i u skladu sa važećim Ustavom BiH i sa ustavima entiteta. Ja znam da imate pred sobom ove amandmane, ali evo da krenemo redom. Dakle, Amandman I. U članu 29. u stavu 1. riječi 'pravno lice' mijenjaju se riječima 'privredna društva'. Zašto? Pa, obrazloženje je sasvim jasno: da prema Zakonu o preduzećima stoji da su proizvodna preduzeća već registrovana kao privredna društva, dakle već to postoji. Zato i treba dati smisao ovom amandmanu da se tako i nazivaju privrednim društvima, a ne pravnim licima. U istom članu 29. ali u stavu (2) treba da se mijenja taj stav i da glasi: '(2) Nadležno ministarstvo donosi propis o minimalnim tehničko-tehnološkim i kadrovskim uslovima koje moraju ispunjavati privredna društva', ako se već ovaj prethodni amandman usvoji, o kojem sam govorio, o promjeni, umjesto pravnih lica, iz stava (1) ovog člana. A evo zašto. Svaki nadležni organ, a zna se da nadležno ministarstvo treba da donese svoj podzakonski akt o minimalnim tehničko-tehnološkim i kadrovskim uslovima. Dakle, to sve proizilazi nakon usvajanja ovog zakona i eventualno prihvatanja ovog Amandmana I, koji poboljšava i tekst i suštinski određuje nadležnosti, i terminološki određuje ko su to privredna društva umjesto pravna lica. 69 Amandmanu II. U članu 31. u stavu (2) iza riječi 'cigarete na tržištu' riječi 'Bosne i Hercegovine' se brišu. A evo zašto. U navedenom stavu je dovoljan samo termin tržište, jer je jasno o kojem se tržištu radi i o kojem je riječ. Pa bi stav (2) glasio: „(2) Cigarete na tržištu razvrstavaju se prema kvalitetu duvanskih mješavina i njihovim organoleptičkim svojstvima ... pušenju, tehničkoj izradi i opremljenosti cigareta, te prema oznakama tih cigareta.' Zašto? U preambuli ovog zakona već se pominje BiH i nema potrebe sada u svakom članu to naglašavati, jer se zna da se zakon donosi na nivou BiH. Dakle, to bi bilo suvišno. Zato iza riječi 'cigarete na tržištu' treba brisati riječi 'Bosne i Hercegovine', a već sam rekao u obrazloženju zbog čega. Dakle, u istom članu 31. ali u stavu (4) poslije riječi 'tehničku izradu' stoje i riječi 'i opremljenost', a treba da se brišu. Zašto? Ova riječ je suvišna jer je sasvim dovoljno da piše da se cigarete razvrstavaju s obzirom na tehničku izradu. Proizvođač će to sam uraditi. Zato nije uopšte potrebno pisati opremljenost. Kako će ih oni opremiti, to je njihova stvar. Amandmanu III. U članu 32. u stavu (1) i (2) umjesto, kao što je zakon predviđao, 50%, mijenja se sa 60%. Dakle, radi se o učešću domaćih sorti. I obrazloženje je: s obzirom da se radi o učešću domaće sirovine, dakle duvana od domaćih naših proizvođača, bilo bi poželjno radi zaštite domaće proizvodnje da bude veći procenat kao što je to urađeno u svim zakonima u zemljama u okruženju. Time stimulišemo i domaću proizvodnju, ne kršimo sporazum o Svjetskoj trgovinskog organizaciji jer nismo njihovi članovi, ne kršimo ni sporazume sa EU jer nismo njihovi članovi, ne kršimo ni famozni Sporazum CEFTA. Ako bi neko se i pojavio, onda bi izrazio i u bilateralnim kontaktima s nama riješio taj problem, kao što je Hrvatska rješavala kada je bila ugrožena njihova proizvodnja, kako su oni mislili, a nije tako bilo. Dakle, vrlo jednostavno, da stimulišemo domaće proizvođače, jer procenat od 50% povećenja još za 10% na 60% daje mogućnost da se pojavi više proizvođača. Sve procjene govore da bi u proizvodnji te kulture, dakle duvana moglo naći zaposlenje ili već sada nalazi oko 10 hiljada ljudi. Amandman IV. U članu 35. stav (1) mijenja se i glasi: '(1) Kvalitet duvanskih proizvoda uvezenih u BiH određuje se prije carinjenja, ispituje se u laboratoriji za analizu duvana i duvanskih prerađevina koja je akreditovana od strane nadležnog instituta.' Obrazloženje: pošiljka koja se uvozi prijavi se prije carinjenja nadležnom inspektoru u carinskoj ispostavi, koji uzorak upućuje na laboratorijsko ispitivanje, a cijela pošiljka se carini tek nakon dobijenih rezultata laboratorijske analize. Dakle, samim time, na granici kada se uvoze cigarete, uzimajući uzorke može se utvrditi da li oni podliježu standardima i da li ispunjavaju sve one propisane ispravnosti oko procenta katrana, ne znam, nikotina, ovog i onog, i odmah bi se na granici to moglo razriješiti, a ne: roba je ušla, neko je uvezao, šta ste kupili, potrošili ste, nema više vraćanja na granicu ili mogućnosti kontrole. Tako da mislim da je ovo vrlo korektno. 70 Zatim u istom članu stav (2) poslije riječi 'carinjenja' brišu se riječi 'stavljanja u promet'. Zašto? Nisu isti termini provjera kvaliteta prije carinjenja i provjera kvaliteta nije stavljena u promet. Upravo sam maloprije rekao, dakle na granici se izvrši kontrola da nam ne uđe svaša a kada se stavi u promet, onda nema ni kontrole tog tipa. U istom članu u stavu (3) poslije riječi 'ispitivanja će se vršiti' brišu se riječi 'laboratorija sa odobrenjem ministarstva', a dodaju se, umjesto izbrisanih riječi, riječi 'ovlašene laboratorije'. Mi imamo laboratoriju na nivou BiH, ali ne može ona da stigne na sve granične prelaze, ali može ovlastiti druge laboratorije koje će ispunjavati određene kriterije i imati certifikat da su ovlaštene da vrše kontrolu i ispitivanje u tim laboratorijama. Dakle, ne samo jedna laboratorija, ja ne vjerujem da je to moguće ni fizički, ni tehnički, pa ako hoćete ni kadrovski. Obrazloženje je, rekao sam već, ali evo, ono postoji vjerovatnoća da ima više laboratorija koje mogu vršiti ispitivanje, a ne samo jedna sa odobrenjem nadležnog ministarstva. Amandman V. U članu 36. u stavu (1) riječi 'ministarstvo u saradnji sa entitetskim ministarstvima i Brčko Distriktom vodi registre' brišu se, a dodaju se riječi 'nadležno ministarstvo vodi registre'. U istom stavu u tački b) riječi 'Bosna i Hercegovina' takođe se briše, rekao sam iz kojih razloga, jer se podrazumijeva da u preambuli cijelog zakona to je pomenuto i nema potrebe da se kasnije kroz svaki član to ponavlja. Obrazloženje je sasvim jednostavno. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ne može direktno vodite registre, već to treba da rade nadležna ministarstva entiteta, jer je upravo ova oblast u nadležnosti ministarstava entiteta, pa ako bi prihvatili amandman gospodina Jukića: u nadležnosti i kantonalnih mainistarstava za poljoprivredu, čija bi to oblast trebala biti. Takođe u članu 36. stav (4) trebao bi da se mijenja i glasi: '(4) Nadležno ministarstvo će propisati sadržaj obrasca i način vođenja registara iz stava (1) ovog člana.' Obrazloženje opet jednostavno. S obzirom da je već amandmanski djelovano da nadležno ministarstvo vodi registre, dakle nadležno entitetsko ili kantonalno, ako se odlučimo i za ovaj amandman, onda bi to značilo da bi nadležno ministarstvo trebalo i propisati sadržaj obrasca i način vođenja registra. To su niži podzakonski akti koji bi proistekli iz donošenja ovog zakona, ako bi se ovi amandmani prihvatili. I naravno, na kraju, Amandman VI. Član 38. Pojam nadzora nije u potpunosti uređen. Potrebno je da se unese 'isporuka i preuzimanje duvana, uvoz sirovog duvana, kontrola ugovaranja prerade duvana i usluga, pravo na uništenje štetnog i nekvalitetnog duvana', tako da član 38. treba naznačiti potpunu ulogu inspekcije u cijelom procesu. Ko će reći šta je nekvalitetno, šta je kvalitetno, ako neće inspekcija nadležna da to uradi. I naravno, u članu 38. stav (1) trebalo bi da se promijeni i da glasi, naravno po mom prijedlogu, da: '(1) Nadzor nad provođenjem odredaba ovog zakona i propisa donesenih na 71 osnovu njega o proizvodnji i obradi sirovog duvana u listu vrše nadležna ministarstva u saradnji sa inspekcijskim službama.' Nije potrebno pojašnjenje. Ako je poljoprivreda i ovaj cijeli sektor u nadležnosti entitetskih ministarstava, onda su oni, naravno, dužni da sve ovo sprovode i da sa svojim inspekcijskim službama vrše ovaj nadzor. U članu 38., to je posljednji, u stavu (2) poslije riječi 'duhanskih proizvoda vrše' brišu se riječi 'nadležna tijela uprave zadužena za trgovinu', a dodaju se riječi 'nadležne republičke' (bilo je republičke, a da ne bi bilo samo to jer se odnosilo na RS, pa entitetske), 'entitetske inspekcije i inspekcije lokalne samouprave.' Dakle, nadležne na tom području, čija je nadležnost i u čijoj je nadležnosti upravo ovaj sektor poljoprivrede, a onda i ovaj zakon. I u članu 38. u stavu (3) poslije riječi 'proizvođači duvanskih proizvoda vode' brišu se
Samo da Vas upozorim, prešli ste vrijeme ali ću Vam računati to vrijeme kao jednu repliku, ako se slažete.
Uzmite Vi šta god hoćete, neću više.
Dobro.
brišu se riječi 'nadležni organi BiH mjerodavni za oblast poljoprivrede', a dodaju se riječi 'nadležna ministarstva'. Stalno se to proteže, zna se ko je nadležan. Da obavežemo nadležno entitetsko ili kantonalnožupanijsko ministarstvo čija je ovo nadležnost, jer ovo nije nadležnost ministarstva na nivou BiH, kao što mi je jednom gospodin Belkić rekao da sam ja bio protiv onog ministarstva poljoprivrede, nije tačno, ali nemamo takvu sada nadležnost. Ovakva je ustavna struktura i ovako je sada. Da bismo sve te kriterije zadovoljili i da ne bi kršili mi Ustav mislim da su ovo, po meni, amandmani prihvatljivi i nisu uopšte neke velike suštinske promjene kako ne bi moglo da se ovo prihvati. Naravno, iznosim svoje mišljenje, i na vama je da se opredijelite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažene kolege poslanici, mi smo jutros na Proširenom kolegijumu odlučili o načinu na koji ćemo danas raditi. I rekli smo do 18,00 sati se radi, a nakon toga se nastavlja 2., u srijedu. 72 Ja bih volio da završimo ovu tačku dnevnog reda i da onda stavimo na glasanje prijedlog, jer ako se prekida sjednica duže od 24 sata, Parlament se o tome mora izjasniti. Iz tog razloga bih vas zamolio da pazite na dužinu diskusije i da pokušamo ovu tačku dovesti do kraja. Ako neko ima drugih prijedloga o tome kako ćemo raditi i nastaviti sjednicu, molim vas da dostave pa da i o tome se dogovorimo. Evo, uvaženi poslanik, drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja se izvinjavam, evo neću dugo, samo dvije rečenice. Zaista smo majstori za potrošiti vrijeme i zaista smo majstori za ne razaznati prioritete. Dakle, Krivični zakon, nismo ni došli do njega, uslov za liberalizaciju viznog režema, ni prvo čitanje nemamo, monitoring je 2.
Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović ima repliku. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Prvo, možda jedna sugestija da prilikom obrazlaganja amandmana nema potrebe da se čitaju ... svi smo mi dobili ovdje amandmane i obrazloženje amandmana. Dakle, mi smo potrošili 10 minuta, ipak, bez neke potrebe. Drugo, ja repliciram na opasku, odnosno konstataciju kolege Jovičića da Vijeće ministara i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa nije nadležno za regulativu ove materije. Itekako je nadležno. To da nije nadležno, sigurno ministar Zirojević i predsjedavajući Špirić ne bi ovaj zakon usvojili i uputili u parlamentarnu proceduru. Drugo, potpuno su neprihvatljivi Vaši amandmani, sa obrazloženjima koje ste dali, za Stranku za BiH iz razloga što bi usvajanjem ovih amandmana ovaj zakon u stvari samo govorio o tome da su nadležna neka druga tijela, a ne državne institucije. Onda se postavlja i pitanje uopšte što će nam, po tom, Vaša poruka je što će nam uopšte državni zakon. Ja jednako hoću da pomenem: i kolega Jukić koji je u dva amandmana predložio da se uključe i kantonalna ministarstva, također, s pozicije provodljivosti ovog zakona, nisu prihvatljiva. Ako bismo usvoji amandmane kolege Jovičića i kolege Jukića, ovaj zakon bi bio unaprijed osuđen na neuspjeh u bilo kakvoj implementaciji. Razlog više zašto nema potrebe za vašim amandmanima stoji ovdje upravo u članu 3. ovog zakona, odnosno Prijedloga zakona, koji kaže da zbog privredne i fiskalne važnosti proizvodnje duhana itd. na preporuku Ministarstva vanjske trgovine u saradnju sa nadležnim entitetskim ministarstvima, pa, ako u Vašem obrazloženju amandmana stoji da kantonalno ministarstvo poljoprivrede bi obezbijedilo nešto bolje, to je stvar regulative entitetskog ministarstva, npr. poljoprivrede, da uredi odnose sa kantonalnim ministarstvima. Pa zato valjda i znamo šta je Federacija, kao Federacija kantona, je li tako? 73 Dakle, prijedlog koji je došao od strane Vijeća ministara sa usvojenim amandmanima u Komisiji je prihvatljiv za Stranku za BiH. Hvala.
Zahvaljujem.
Ujedno, iscrpila sam i diskusiju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Prvo, ja ću kratko. Moram reći da podržavam kolegu Jovićića u namjeri da potroši svojih 10 minuta i ne vidim šta je tu problem. Dakle, čovjek je na način kako on misli pokušao da nas ubijedi u ispravnost svojih amandmana. No, ja nisam se zato javio da podržim gospodina Jovičića, nego da postavim pitanje predlagaču, a ne znam da li ga ima ovdje, isto ono koje sam postavio na Komisiji kada smo radili, a to je, odnosi se na dio koji govori o prometu duvana. Mislim da se radi o ozbiljnom pitanju i da možda bi bilo dobro da predlagač do sljedeće sjednice da nekako odgovor na ovo pitanje. Naime, ljudi koji se bave ovim tvrde da ovim odredbama sada o prometu duvana će imati problem izvoznici. Naime, izvoznici, niko od izvoznika ne može obezbijediti proizvodnju od, ne znam, 500-600 tona duvana, koliko otprilike godišnje se u izvozu plasira. Jedan broj proizvođača duvana, ovdje se govori od onih proizvođača da se preuzima duvan, međutim jedan broj proizvođača duvana su u PDV sistemu i fakturišu obrađivaču duvana. Pazite, ta faza, znači od njega do obrađivača je takođe promet, s obzirom da ljudi fakturišu, ali nije promet obrađenog duvana, nego oni kao proizvođači fakturišu neobrađen duvan. Po ovome sada oni tvrde da nije moguće, sad više, ta radnja više nije moguća. Ja bih volio da se kaže je li jeste ili nije. Drugim riječima, oni tvrde da će im biti onemogućen izvoz duvana. Pazite, to je ozbiljno pitanje onih koji se ovim bave. Dakle, nije moje ozbiljno pitanje, nego onih koji se ovim bave i bilo bi zaista dobro da predlagač; ja kada sam to na Komisiji pitao predlagač nije odgovorio, nego je mahao glavom. Znači, nisam dobio konkretan odgovor. Šteta bi bilo ako zbog neke dvije-tri riječi dođemo u situaciju da onemogućimo izvoz duvana, ništa drugo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mehmed Suljkanović, diskusija. Izvolite. 74
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ja sam malo iznenađen ovim obnavljanjem amandmana predsjednika Komisije, posebno zato što je on obnovio sve amandmane, pri čemu moram naglasiti da smo mi jedan dio njegovih amandmana usvojili. Konkretno, radi se ovdje o povećanju učešća domaćih duhana sa 50% na 60%, tako da se to može vidjeti u ovom zapisniku. Međutim, valjda je naš predsjednik, onako ponesen, obnovio i one amandmane koje smo mi na Komisiji usvojili. Ja moram priznati da ovdje kod ovih amandmana, jedan osvrt: oni jesu podneseni u pisanoj ali čini mi se u malo pismenoj formi i zbog toga su, između ostalo i zbog toga, bili neprihvatljivi za predlagača, jer sve ono što je bilo prihvatljivo za predlagača, u nastojanju da ovaj zakon ugleda svjetlo dana, da bude usvojen, mi smo i usvojili. Tako da, kažem, ovdje bi bila najbolja varijanta da naš predsjednik Komisije odustane od ovih amandmana, ali njegovo je pravo da te amandmane obnovi, s tim što bih se ja osvrnuo ovdje, vrlo kratko, na jednu činjenicu, a to je ovaj dio gdje se spominje učešće domaćih duhana u iznosu od 60%. Naime, skreće nam se pažnja na to da ovo može postati problem sutra kada budemo postali članica WTO-a, sutra kada mi budemo u jednoj drugoj malo naprednijoj fazi približavanja EU, jer je takav problem imala Hrvatska. Imala je veliki problem sa Evropskom komisijom i morala je izraz 'domaći duhani' zamijeniti tako da jednostavno pobroji samo te duhane, ne spominjući da su oni domaći. Ovdje sada jedan prijedlog za predlagača, da se već sada razmisli kako da se riješi ovaj problem, kako premostiti ono što će sutra sigurno postati problem zbog navođenja termina, odnosno izraza 'domaći duhan'. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poštovani predsjedavajući,
Ima još jednu, ... jednu je iskoristio, ima još jednu.
Jednu sam poklonio, tako je bilo.
Izvolite. 75
Dakle, upravo ovo pominjanje od 50% na 60%. Komisija je usvojila taj amandman, ali ja pitam Parlament hoće li doći u pitanje cijeli zakon i hoćemo li mi druge međunarodne sporazume prekršiti ako smo to mi usvojili, i koji je postao sastavni dio zakona, koji je prihvatilo i ministarstvo na toj komisiji, ali nije ova komisija ta koja donosi zakon, nego sam samo htio da upoznam Parlament šta je to na nama da odlučimo i možemo li mi to odlučiti da bude u našu korist. O tome se radilo, a ne zbog toga što ja ne znam šta je na Komisiji usvojeno. Druga stvar, ja sam amandmane obnovio kao poslanik, a ne kao predsjedavajući Komisije, bez obzira što je tamo rezultat o svim amandmanima bio tri - jedan - jedan. Dakle, tri „za“, jedan „protiv“, jedan „uzdržan“, pa čak i oko amandmana gospodina Jukića koji je malo ranije otišao, ili gospodina Novakovića, ili, ne znam ni ja, sada nije bitno, ja sam to insistirao da u ovom zapisniku tako stoji i da se tačno zna. Dakle, šta je intencija? Intencija je bila da ovaj zakon prođe, da ne bude osporen u Parlamentu, ali ja vas upozoravam, ne to što želim, insistiram da ovo morate prihvatiti, pogledajte da li oni mijenjaju išta, nego naprotiv oni pojačavaju nadležnost institucija koje su u skladu sa Ustavom. Pa valjda je svima jasno da je poljoprivreda u nadležnosti entiteta, pa neću naglasiti da je u nadležnosti opštine. Dakle, stvar je bila ne da kočim zakon, nego da dobije prohodnost i da bude izglasan, jer je u prvom čitanju mnogo kolega reklo da je ovo jedan od najboljih zakona u posljednjih nekoliko godina, koji bi riješio mnoge probleme. I upravo je to bio cilj, jer vidjeli ste tamo – zašto zaista mora da stoji u zakonu kako će se opremiti neka, pa valjda je to. Ima onaj žargon: stvar luksuza, luksuzne opremljenosti, hoće li uložiti više u ambalažu ili u kvalitet cigareta!? To je stvar proizvođača i podzkonskim aktima neka to regulišu. To je bio cilj, a ne zbog toga da ja ulaganjem ogromnog broja amandmana kočim ovaj zakon. Nije mi ni na um palo, ni na pamet. Naprotiv, čak se zalažem da ovo što prije bude usvojeno. Ali mislim, pogledajte još jednom amandmane, i ja sam vas pitao na početku treba li da čitam amandmane i ponovo obrazlažem, mogli ste reći imamo pred sobom, ne čitaj, ovo je završeno i ćao, ne bih potrošio 10 minuta. Hvala.
Svaki poslanik ima pravo na diskusiju 10 minuta. U toj diskusiji ako ne vrijeđa nikoga može da priča o temi na način na koji on odabere, i to neće nikome biti osporeno u ovome parlamentu. Istovremeno, provjereno je da nisu ulagani amandmani koji su usvojeni u Komisiji, ali nisu ni pobijani amandmani koji su usvojeni na Komisiji u smislu da se ti amandmani pobijaju, tako da je sve u skladu sa Poslovnikom. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite. 76
Pa evo, predsjedavajući, da podsjetim kolegu Jovičića da poljoprivreda nije isključiva nadležnost entiteta. ... U Ministarstvu vanjske trgovine imamo i sektor koji se bavi, u onoj mjeri u kojoj je to nadležnost vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Imamo i nadležne državne institucije koje se time bave, npr. Ured za zaštitu bilja i sl. Drugo, znamo jako dobro, i ko je pažljivo pročitao ovaj zakon, on reguliše i materiju izvoza i uvoza, dakle vanjske trgovine. Prema tome, ovdje, nadležnost Ministarstva za vanjsku trgovinu uopšte nije bila osporavana i uopšte nije upitna. I treće, ovaj zakon je u potpunosti u skladu sa Ustavom, dakle nikakvih protuustavnih formulacija u ovom zakonu nema. Čak štaviše formulacije koje ste Vi dali u Vašim amandmanima su protuustavne. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zaključujem tačku dnevnog reda. Stavljam na prijedlog Kolegija da se sjednica sada prekine i da se nastavi u srijedu u 10,00 sati, 2. decembra. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate, sad! „Za“ 21 glas, „protiv“ tri, „suzdržanih“ jedan, dovoljna entitetska većina te konstatujem da smo usvojili ovaj prijedlog. Svim građanima muslimanske vjeroispovijesti želim srećan Bajram. Vidimo se u srijedu, 2. decembra, u 10,00 sati. Sjednica je prekinuta u 18,30 sati. 77 Kolegice i kolege, poštovane dame i gospodo, nastavljamo rad 64. sjednice Predstavničkog doma. Da ne ponavljam uvod u kome smo pozvali sve naše redovne goste, prema informaciji službe sjednici je prisutno trenuto 23 poslanika. Odsustvo su opravdali poslanici: Jozo Križanović, Husein Nanić, Rifat Dolić, Lazar Prodanović, Velimir Jukić, Sadik Bahtić. Neki od poslanika kao što je Sead Jamakosmanović i gospodin Zlatko Lagumdžija su najavili kašnjenje. Konstatujem da na sjednici imamo kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Želim da vas podsjetim da smo prvi dio sjednice završili realizacijom 7. tačke usvojenog dnevnog reda. Prelazimo na 8. tačku, to je: Ad.8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-6-1/09, od 21. 8. 2009. (drugo čitanje)