Dobar dan svima. Prvo imamo prijedlog. Odbor za zakonodavstvo predložio je temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora da provedemo objedinjenu raspravu, objedinjenju raspravu o slijedeće 4 točke: - Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka, - Konačni prijedlog Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja, kao što vidite to su sve istovjetni zakoni, - Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o provedi Uredbe (EU) broj 517/2014. Europskog parlamenta i vijeća od 16. travnja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ), znači prethodne br. 842/2006, u hitnom postupku i - Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ, sjećate se to je ona koja je prethodila EU također u hitnom postupku, prvo i drugo čitanje. Da li ste suglasni s ovim prijedlogom? Da li ima netko nešto protiv? Nema. Kako nema primjedbi o navedenim zakonima provest ćemo objedinjenu raspravu. Sad riječ ima gospodin Bulj.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. U ime Kluba MOST-a tražio bih stanku na Konačni prijedlog Zakona o obalnoj straži RH, na prijedlog Hrvatska moramo napomenuti ne proglašavanje isključivoga gospodarskoga pojasa. MOST je predložio, niste podržali opet u proceduri, Hrvatska gubi između 170 i 270 miliona EUR-a i jednostavno zbog toga evo od 2000. godine do danas znači Hrvatska je izgubila više od 28 milijardi EUR-a. To je katastrofalna činjenica da Hrvatska nema snagu zaštititi 24.000 km2 našeg teritorija hrvatskog mora. Nemamo snage, nemamo snage zaštititi našega ribara, vidimo da se talijanski ribari izlovljavaju našu ribu, nelegalno ulaze i još se rugaju sa hrvatskim obalnom stražom, sa hrvatskom vojskom, sa hrvatskom policijom. Ali očito Andreju Plenkoviću su puno važniji odnosi sa Tajanijom jer kad ga Tajani postroji, fašist Tajani koji svojata to more, našu Dalmaciju i Istru tada Andrej Plenković je uz Tajanija miran, kao najmirniji psić. Vrijeme je da Hrvatska država zaštiti naš teritorij proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa. Rekao sam to je u proceduri, a niste podržali. MOST je dao, znači drugi put priliku Hrvatskoj da zaštiti svoj teritorij. Ne vidim niti jedan razlog zbog čega to nećete da napravite. 200 sam, još nas Europska komisija poziva da proglasimo to. Imamo to po pravu po međunarodnom moru, to imamo pravo po Konvencijama UN-a. Zbog čega ne želite gospodo proglasiti isključivi gospodarski pojas? Zbog čega ne želite zaštititi hrvatskog ribara? Zbog čega ne želite zaštititi hrvatski teritorij? Zbog čega se rugate [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] sa hrvatskim teritorijem?
Naravna stvar da ću vam dati stanku, ali prije stanke samo ću najaviti, proceduralno ide tako točku koja će slijediti i onda ću dati stanku. Znači, prva točka će biti: - Konačni prijedlog Zakona o obalnoj straži RH, drugo čitanje, P.Z. broj 755 Hoćete poslije nego što pročitam ili prije? Može poslije. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 75. Ustava RH i Članka 172. u vezi Članka 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave, a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu, a amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i tu ćemo stati i dat ćemo riječi gospodinu Bačiću koji je tražio također riječ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku kako bismo još jednom naglasili potrebu donošenja Zakona o Obalnoj straži kojim bi se zakonom pomoglo, omogućilo središnjim državnim tijelima RH u prvom redu obalnoj straži da kroz i ovaj zakon osnaži poziciju obalne straže u suradnji sa drugim središnjim državnim tijelima koji čine koordinaciju za nadzor Jadrana. Također, koristim priliku da kažem nekoliko riječi o činjenici i navodima koje je spomenu kolega Bulj. Dakle, u dijelu zaštite Jadranskog mora koji pripada RH bilo kroz teritorijalno more, bilo kroz zaštićeni ekološko ribolovni pojas, zaštićeni ekološki ribolovni pojas ima sve sastavnice gospodarskog pojasa kad je riječ o zaštiti ribolovnog fonda u onom dijelu Jadrana koji je pod suverenitetom ili pripada u dijelu suverenih prava RH. Prema tome, ništa što se tiče pozicije hrvatskih ribara proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa ne bi li se dobile poboljšice u odnosu na proglašenje zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa. Naime, ulaskom RH u EU i gospodarski pojas koji nije proglašen već njegova izvedenica, zaštićeni ekološko-ribolovni pojas postaje zajedničkim morem EU i u tom se pojasu vodi zajednička ribarska politika EU zvao se on ZERP ili zvao se on Gospodarski pojas. Prema tome nikakvih 170 ili 200 ili 300 ili 400 milijuna kuna, eura, dolara ne znam već koja je to cifra, ne bi i ne gube hrvatski ribari i RH time što nije proglašen isključivi gospodarski pojas već zaštićeno ekološko-ribolovni pojas. I stoga ovaj zakon itekako jest dobar da omogući ribarskoj inspekciji i Obalnoj straži da može bolje nadzirati i teritorijalno more i zaštićeni ekološko-ribolovni pojas. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja je tražio povredu Poslovnika, iako sam ja čuo samo prijedlog za konzultacije, ali izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić je povrijedio članak 238. iznosi neistine. Znači postoje bitne razlike između ZERP-a i isključivog ekološkog pojasa, a Studija Europske komisije je pokazala da ove brojke koje je iznio ovdje kolega Bulj o godišnjem od 170 do 270 milijuna eura koje gubimo su potpuno točne. Uostalom zašto druge zemlje proglašavaju isključivi gospodarski pojas, a vi kolega Bačiću nemate hrabrosti za to.
Hvala lijepa. Ne mogu uvažiti to. To je rasprava, vi ste vodili raspravu s gospodinom Bačićem. Nešto ste tražili gospodine Bulj? Što ste tražili? … [[Upadica se ne razumije.]] Povredu Poslovnika? Dobro, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih samo kazao da je povrijeđen članak 238., kolega Bačiću prema analizi Europske komisije iz 2013. Hrvatska je zbog ne proglašenja isključivo gospodarskog pojasa izgubila godišnje … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Pauza je do 9,50, hvala lijepa. Ne, ne uvažavam. Hvala lijepa. STANKA U 9,40 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] 9,50 kao što smo rekli. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je gospodin državni tajnik Tomislav Ivić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Pred vama je Konačni prijedlog Zakona o Obalnoj straži RH u drugom čitanju. Nakon donošenja Strategije nacionalne sigurnosti Zakona o sustavu domovinske sigurnosti kojim je taj sustav formalno i uspostavljen, a nakon 12 godina od primjene Zakona o obalnoj straži RH utvrđena je potreba za donošenje novog zakona s namjerom daljnjeg razvoja obalne straže. Hrvatska vojska uz temeljnu misiju i zadaću zaštite suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti, obrane RH i saveznika, misije sudjelovanja u operacijama odgovora na krize u inozemstvu, sudjelovanje u mjerama izgradnje sigurnosti i povjerenja pruža potporu civilnim institucijama u zaštiti prava i interesa RH na moru. Korištenje sposobnosti hrvatske vojske u potpori civilnim institucijama i djelovanju sinergije s drugim tijelima potvrđuje se kao potrebna visokovrijedna i društveno poželjna zadaća te kao jedan od racionalnih i učinkovitih oblika korištenja državnih resursa. More, podmorje i morsko dno posebno su važni za gospodarski razvoj RH, stoga se pozornost usmjerava na održivo gospodarenje, zaštitu bogatstva koje se nalazu i u morskim područjima nad kojim RH ima suverenitet, suverena prava i jurisdikciju. Obalna straža RH organizacijski se oslanja na raspoložive kapacitete Hrvatske ratne mornarice. Uglavnom se to odnosi na iskoristivost ljudskog potencijala obučnih kapaciteta te potpunu logističku potporu provedbi svih aktivnosti. Primarna zadaća obalne straže, nadzor i zaštita suverenih prava i interesa te provedba jurisdikcije RH u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu i otvorenom moru, a u teritorijalnom moru i unutarnjim morskim vodama obalna straža pruža potporu našim državnim tijelima u nadzoru i zaštiti prava i interesa RH na moru. Cilj ovog zakona je definiranje poslova obalne straže i ovlasti ovlaštenih osoba, regulirati sva pitanja vezana za funkcioniranje Obalne straže. Predloženi zakon uređuje postupanja vezano uz nadzor morskog ribarstva, nadzor sigurnosti plovidbe, zaštitu morskog okoliša, zaštitu prirodne i kulturne baštine. Zakonom se iscrpno propisuju ovlasti ovlaštenih osoba obalne straže koje su u odnosu na važeći zakon stupnjevane po kategorijama. Utvrđuju se uvjeti za davanje ovlasti ovlaštenim osobama obalne straže za obavljanje inspekcijskih poslova na moru u pojedinim upravnim područjima te će to pridonijeti jačanju sigurnosti i zaštiti interesa RH na moru. Kao mjera unapređenja stanja sigurnosti i zaštite morskog prostora sukladno zadaćama sustava domovinske sigurnosti, predloženi zakon prepoznaje i ulogu središnje koordinacije, njezina stručnog tijela i područnih jedinica kao tijela nadležnih za koordinaciju rada u nadzoru i zaštiti interesa RH na moru. U odnosu na prvo čitanje razlike su nomotehničke prirode, prihvaćeno je od Odbora za zakonodavstvo te je prihvaćen prijedlog zastupnika Ante Sanadera da se u središnjoj koordinaciji, stručnom tijelu i područnim jedinicama koordinacije prepozna Hrvatska vatrogasna zajednica koja je dio sustava domovinske sigurnosti što je i prihvaćeno. Zaključno, predloženi zakon predstavlja daljnje unapređenje u izgradnji sustava domovinske sigurnosti i obavljanju poslova obalne straže te ojačanje suradnje koordinacije rada nadležnih državnih tijela na moru. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH jer su ona osigurana na razdjelu Ministarstva obrane. Predlagatelj i to ću istaknuti prihvaća amandmane Odbora za zakonodavstvo koje su nomotehničke prirode. Nadam se da ćete podržati ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate četiri replike. Prvu repliku je tražio gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja ću još jednom ponoviti i reći ono što sam rekao u stanci. Prema analizi Europske komisije uvaženi tajniče 2030. Hrvatska zbog ne proglašenja isključivo gospodarskog pojasa izgubila je godišnje 170 do 270 milijuna kuna. Također bi napomenuo pošto vi kažete, domoljubna koalicija koju je HDZ provodio prije tri, četiri godine je tada govorila da će tj. … da će proglasiti program isključivi gospodarski pojas. Zbog čega se ne proglasi isključivi gospodarski pojas? Zbog čega se naše pravo ne iskoristi? Zbog čega ova farsa i magla koju puštate ovdje o zaštiti i obalnoj straži koja bi morala raditi svoj posao i štititi što treba štititi, zaštiti našega ribara, naše podmorje? Međutim, vi imate hibrid koji je istrgovan pri ulasku u EU, hibrid koji se zove ekološki-ribolovni [[Upadica Radin: Hvala.]] pojas. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor, g. državni tajniče. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj. Isto kao i u prvom čitanju ovog zakona, vi pričate priču koja u biti ne da nema veze sa ovim zakonom nego nije predmet ovog zakona. Predmet ovog zakona je funkcioniranje obalne straže i odredbe koja će doprinijeti tome da Obalna straža još uspješnije može funkcionirati. Sve što se tiče isključivog gospodarskog pojasa i ZERP-a imate lijepo objašnjeno u obrazloženju. Međutim, vi ne prihvaćate uopće nikakve argumente, pričate svoju priču, to je uostalom vaše pravo. Hvala lijepo.
Imate povredu Poslovnika, tražili ste povredu Poslovnika, izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Znači povrijeđen je čl. 238. opet ponavljam, IGP i ZERP je sasvim različito. Vi da vi se dodvorili europskim činovnicima nemate snage proglasiti IGP koji su proglasile i druge države. Vi ste morali izdati nacionalne interese, morali ste uhititi sve generale, morali, niste imali snage proglasiti IGP da bi se dodvorili Carli Del Ponte i europskim činovnicima [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] na štetu hrvatskog mora [[Upadica Radin: Hvala. Hvala.]] i ribara.
Hvala lijepa. Budući da prije sam rekao da ne uvažavam povredu Poslovnika i budući da to nije predmet rasprave, predmet ovoga zakona, a vaše je pravo da to kažete, ali to nije nikakva povreda sa strane državnog tajnika ili bilo koga, imate opomenu prvu. Idemo dalje. G. Grmoja izvolite. Da g. Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Nije istina da ovo o čemu priča kolega Bulj nije predmet ovog zakona, upravo je to predmet ovog zakona. Znači na koji način ćemo štiti i naše teritorijalne vode, ali i ovaj ZERP ili IGP za kojeg mi smatramo da ga je potrebno proglasiti. To je itekako dio ovog zakona i ove problematike. To što možda vi ne želite da se o tome priča ili što državni tajnik ne želi da se priča o proglašenju IGP-a to nije naš problem. Mi smo dva puta u ovom sazivu uputili u proceduru i glasovalo se o proglašenju IGP-a. I vi ste glasali protiv. Glasali su čak, evo kolega Kirin koji je bivši pravaš, pravaši su se zalagali za proglašenje gospodarskog pojasa, on je u ovom sazivu glasao protiv toga. I to nije naš problem, to je vaš problem. Vi biste željeli da mi o tome pričamo. Mi ćemo pričati jer su nas hrvatski građani birali da pričamo o novcu koje [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme. Vrijeme.]] kojeg hrvatska gubi.
Hvala. Da se razumijemo g. Grmoja. Ja i vi, iako se razumijemo jako dobro. Vi imate pravo govoriti o tome koliko god želite, ali ne staviti povredu Poslovnika jer je to vaše mišljenje, znači vi, vi imate pravo iznositi vaše mišljenje, vidite da me niti ne slušate jer to znate i sami. Znači ovaj uvijek ću vam dati mogućnost da replicirate ili da govorite o tome jer je to je vaše pravo, ali to nije povreda Poslovnika i zato je g. Bulj dobio opomenu. Želite odgovoriti? Ne. G. Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dva pitanja. Tema koju smo otvorili u samom prvom čitanju, a to je ophodni brod Obalne straže, znamo da je bilo problema sa splitskim škverom i isporuke samih brodova, zanima me je li se tu što pomaklo i drugo pitanje evo i unaprijed čestitke na procesu nabavke Crnih jastreba što se tiče samih helikoptera, znamo da Obalna straža dosta sudjeluje u zaštiti i spašavanju, zanima me hoće li ti helikopteri koji su više funkcionalni biti korišteni i u sustavu Obalne straže? Hvala.
Odgovor, izvolite.
pa i prvi, i na raspravi u prvom čitanju rekao sam ono ključno vezano za obalni ophodni brod. Isporučen je prvi, je li tako, brod, provedena su sva potrebna testiranja, brod je zadovoljio po svim kriterijima, to je jedan odličan brod koji će itekako doprinijeti da hrvatska Obalna straža može uspješno obavljati svoj posao. A evo i neki dan na saborskom Odboru za obranu bila je rasprava, odnosno traženje mišljenja Odbora za obranu vezano za nabavku novih helikoptera Black Hawk i oni će naravno kada stignu u Hrvatsku, a stići će itekako se koristiti se, je li tako kao potpora hrvatskoj Obalnoj straži za obavljanje svog posla.
G. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dakle najprije da razjasnimo da RH ne gubi niti jedne jedine lipe zbog toga što je proglašen ZERP a ne gospodarski pojas jesu su sve sastavnice gospodarskog pojasa u dijelu koji se odnosi na upravljanje i zaštitu ribljeg fonda sadrži ZERP. Ali to na stranu. Gdje Hrvatska može gubiti? U ZERP ili u gospodarskom pojasu, da je proglašen, ako učinkovito ne nadzire svoj dio Jadrana, bio on teritorijalno more, što puno manje eventualno gubi ili ZERP u onom dijelu koji se odnosi na nadzor nad izlovom ribe od hrvatskih ili, prije svega, od talijanskih kočarica. Da bismo to spriječili, podržavam, pozdravljam da je ove godine u proračunu odnosno u proračunu za iduću godinu osigurano 70 milijuna kuna za izgradnju flote [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] koja će za Obalnu stražu nadzirati [[Upadica: Vrijeme.]] taj dio Jadrana i to pozdravljam. Hvala.
Hvala. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Poštovani g. Bačiću. Slažem se s onim što ste rekli i vi ste u raspravi u prvom čitanju vrlo jasno objasnili cijelu proceduru donošenja ZERP-a i razliku između ZERP-a i IGP-a i tada ste to jako dobro eksplicirali i tvrdili i ja se s tim slažem da Hrvatska ne trpi nikakve štete od proglašenja ZERP-a i u ovom smislu u kojem vi govorite, slažem se da ovaj zakon je samo doprinos tome da Hrvatska može nadzirati ono što joj je potreba jel tako, na moru. U tom smislu je vrlo bitno i značajno i nabavka obalnih ophodnih brodova, jedan je isporučen, u idućoj godini imamo osigurano 70 milijuna kuna za ugovaranje izgradnje drugog broja, ukupno je predviđeno 5 brodova za obalnu ophodnu stražu čime ćemo imati sve kapacitet da štitimo naše interese na moru.
Hvala. G. Žagar, zadnja replika.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, upravo to je i moje pitanje, sad ste rekli da se sprema sredstva za još jedan brod, dakle prema onim podacima koje sam ja našao, Novigrad, Šolta, Cavtat, Hrvatska Kostajnica, to su svi građani u Kraljevici, prošle godine, točno prije godinu dana je zapravo Omiš porinut, 10 milijuna eura je bila početna cijena. Ne znam, novine, u medijima možemo vidjeti da je ta cijena rasla međutim ono što možemo vidjeti iz medija da je bilo puno poteškoća od projektiranja do izgradnje čitavog tog broda. Očekujete li vi zapravo i za ovih idući 5 brodova isto takve poteškoće i onda će čitav proces se otegnuti nepotrebno dugo a osim zaštite hrvatskog mora u smislu gospodarskih interesa, uvijek treba naglašavati a članica smo NATO saveza, da upravo to povećavanje obrambene sposobnosti RH može generirati gospodarski rast, može generirati u ovom slučaju hrvatsku brodogradnju i što možete vi učiniti kao resorno ministarstvo da se ovakvo odugovlačenje i ovi problemi ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, odgovor, izvolite.
Ovo je prvi brod koji je isporučen Hrvatskoj ratnoj mornarici, jel tako, odnosno Obalnoj straži je prototip i sasvim je normalno i logično da u izgradnji takvih brodova bude i problema. Bilo ih je i pri izgradnji ovog prototipa broda. Ali očekujemo naravno da na iduća u seriji, jel tako, brodova za potrebe Hrvatske obalne straže, ti problemi su prevladani kroz izgradnju prototipa, ima se naravno i jedno veliko iskustvo i da će ti problemi naravno bit puno manji nego što su bili prilikom izgradnje prototipa. Naravno da proizvodnja ovakvih brodova u domaćem brodogradilištu je i jedan rekao bih itekakav poticaj za razvoj hrvatskog gospodarstva i mislim da je to u cijeloj priči jednako gotovo bitno kao i funkcija ovih brodova koji će se koristiti jel tako, za zaštitu interesa RH na moru.
Želi li izvjestitelji uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu, prvi je na redu g. Ante Bačić ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o Obalnoj straži RH. U prvom čitanju smo evo prošli neke teme, otvorili neke rasprave i drago mi je što vidimo upravo u ovom prijedlogu konačnog prijedloga zakona i neke izmjene koje su prihvaćene od samoga Ministarstva obrane, od naših kolega koji su normalno pospješili i sami tekst konačnog prijedloga zakona. Bitno je naglasiti da je u samom savjetovanju vezano za ovaj zakon su sudjelovali uz Ministarstvo obrane i MUP, Ministarstvo mora i Ministarstvo poljoprivrede kao zainteresirane strane ali i oni koji imaju određene nadležnosti upravo vezano za poslove Obalne straže. Državni tajnik nas je evo i upozorio da se ovaj zakon tj. izmjene i dopune donose nakon 12 g. i u pravo vrijeme upravo i nakon donošenja same Strategije nacionalne sigurnosti ali i samog Zakona o sustavu domovinske sigurnosti jednostavno pojavila se određena potreba da bi se uskladilo funkcioniranje cjelokupnog sustava i normalno ujednačili uočeni nedostaci prijašnjeg zakona od prije 12 godina. Valja naglasiti neke stvari iza ovog konačnog prijedloga zakona a to je sami cilj zakona, definiranje zadaće i reguliranje svih poslova Obalne straže kao i ovlasti ovlaštenih osoba te primarnu samu zadaću Obalne straže koja je nadzor i zaštita suverenih prava i interesa te provedba i jurisdikcija RH u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu i otvorenom moru a u teritorijalnom moru i unutarnjim morskim vodama, Obalna straža pruža potporu civilnim strukturama koje tu vrše nadzor i određene inspekcije prvenstveno za naglasiti pomorskoj policiji. Što se tiče prijedloga zakona i uređenja određenih postupanja, oni se nalaze i tiču se zaštite interesa RH na moru a odnose se na nadzor morskog ribarstva, nadzor sigurnosti plovidbe, zaštitu morskog okoliša te zaštitu prirodne i kulturne baštine. U samom konačnom prijedlogu zakona tj. u njegovom obrazloženju, za razliku od prvog čitanja tu su određene nadopune i mislim da je to jako dobro što smo dobili u konačnom prijedlogu zakona a to se u samim materijalima i vidi a to je statistika broja nadzora inspekcija te aktivnosti iz pojedinih područja što je vršila Obalna straža u 2018.g., mislim da je tu bilo nekakvih oko 800-tinjak aktivnosti i postupanja što praćenja stranih vojnih brodova, što inspekcije, što kontrole ribarica, jahti, provjera zastava samih brodova i ostalo. Što se tiče same Obalne straže, bitno je naglasiti da cijeli sami sustav upravljanja Obalne straže, on funkcionira koristeći raspoložive kapacitete Hrvatske ratne mornarice što se tiče samoga ljudstva normalno cijele logistike i u čl. 5. samog konačnog prijedloga zakona propisane su ovlasti i to brojne ovlasti Obalne straže koje su stupnjevane po kategorijama a evo i novina je kako je i naglašeno, utvrđivanje uvjeta za davanje ovlasti ovlaštenih osoba Obalne straže za obavljanje inspekcijskih poslova u pojedinim upravnim područjima. Što se tiče samog donošenja predmetnog zakona, on definitivno predstavlja unaprjeđenje sustava domovinske sigurnosti te jačanje suradnje i koordinacije nadležnih državnih tijela na moru. Državni tajnik je naglasio same misije i zadaće Hrvatske vojske koja je zaštita suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti i obrane RH ali i misija sudjelovanja normalno u operacijama u inozemstvu, sudjelovanje u mjerama izgradnje sigurnosti i povjerenja, svim onim aktivnostima koje vidimo i moramo normalno sudjelovati sa našim partnerima iz NATO saveza, vidimo i bilo je jučer i 70-ta obljetnica NATO saveza u Londonu na kojoj su bili i premijer i predsjednik Vlade RH i ministar obrane i normalno i samo unapređenje i obalnih brodova i sve ove opreme koju nabavljamo bit će u funkciji ne samo RH, normalno bit će korišteni i u aktivnosti NATO saveza. Treba naglasiti da dosta aktivnosti same obalne straže provodi se vezano za traganje, spašavanje na kopnu i moru, medicinsko prevoženje kao i druge situacije i ugroze koje se mogu dogoditi na moru. Zato i sama hrvatska vojska i razvija određene specifične specijalizirane sposobnosti, upravo za potporu civilnim strukturama u velikim nepogodama, te svojim teritorijalnim rasporedom, organizacijom, borbenim i neborbenim sastavima razvijat će sposobnosti za integraciju drugih sastavnica hrvatske vojske, ali i savezničkih snaga u operacijama u pomorstvu. Bitno je naglasiti ono iz prvog čitanja, što je bilo naglašeno, a to je Hrvatska ratna mornarica upravo formirala i satniju mornaričko pješaštvo u Pločama kao jezgru razvoja sposobnosti borbe u priobalnom području. Mislim da je i ključan dio, što smo i raspravljali i kroz samu strategiju i niz zakona vezano za obranu, a to je razvoj hrvatske vojske, ali i Hrvatske ratne mornarice kroz novi studij vojnog pomorstva u Splitu, ali i transformacija visokog vojnog učilišta u sveučilište jer mislim evo i u samim prvim generacijama naših kadeta koji se obučavaju u Splitu na Pomorskom fakultetu u sklopu vojnog pomorstva imamo prve i nove generacije časnika, pomorskih časnika koji će se koristiti upravo i za razvoj Hrvatske ratne mornarice, posebice u ovom segmentu obalne straže. Čuli smo i kroz replike državnog tajnika vezano za opremanje obalne straže i za nabavku ophodnih brodova, to ide svojim tempom, kada oni budu svi u funkciji i na Jadranskom moru to će biti potpuno druga slika obalne straže, ali i nabavkom novih helikoptera Black Hawk, američkih helikoptera višenamjenskih koji će se definitivno koristiti i za spašavanje i za određene ugroze kojima se bavi obalna straža. Mislim da je tu i u suradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, slijedeće godine će doći i dva brza čamca dvojne namjene koji će se ustupiti isto obalnoj staži. I posebna pažnja posvećuje se sustavima za nadzor podvodne situacije i uklanjanja podvodnih prijetnji te sigurnosti pomorske plovidbe i pristupa luka kao i podmorje i morsko dno kao važan segment gospodarskog razvitka RH. To je definitivno strateški potez, jer more, podmorje i morsko dno posebno važni za gospodarski razvoj RH zato se i upravo pozornost Ministarstva obrane, posebice Hrvatske ratne mornarice i obalne staže usmjerava na održivo gospodarenje i zaštitu bogatstva koja se nalaze u morskom području nad kojima RH ima suverenitet i jurisdikciju. Dosta je bitno i odlično što se između dva čitanja u ovom konačnom prijedlogu zakona doradio upravo odnos vezano za središnju koordinaciju za nadzor i zaštitu prava interesa RH na moru, njezinog stručnog tijela i područne jedinice te je u tim tijelima uveden predstavnik i određeno je da je Hrvatska vatrogasna zajednica ubaci svoga predstavnika što je izuzetno bitno jer upravo požari i određene nepogode s kojima surađuje i Hrvatska ratna mornarica, ali i naši hrvatski vatrogasci mislim da je logično da se upravo oni nađu u svim ovim središnjim koordinacijama i stručnim tijelima. Iz svega navedenoga Klub HDZ-a predlaže da usvojimo ovakav konačni prijedlog zakona. Hvala.
Sada je na redu gospodin Miro Bulj, koji je iznositi stajalište o ovom zakonu Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolegice i kolege, uvaženi tajniče sa svojim suradnicima pred nama je zakon koji je vrlo bitan, koji je imao sastavnice hrvatskih, kao sastavnica hrvatskih Oružanih snaga RH, s tim da u ovom konačnom prijedlogu, a govorili smo i u prvom prijedlogu se navodi da je ovo Konačni prijedlog Zakona o Obalnoj straži RH. Mi smo govorili pošto sve sastavnice Oružanih snaga RH, Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, Hrvatska mornarica, Hrvatska kopnena vojska ide najprije hrvatska jedino, a jedino Obalna straža RH, zbog toga ćemo i dati odmah u nazivu i znači ovaj i amandman da se zove znači Hrvatska obalna straža jer ne vidim razlog ako je ovaj Oružane snage RH tako glasi ovamo doli da bude jedna, u sastavu ratne mornarice jedan dio u biti da se naziva kao što se nazivaju i oružane snage. Dat ćemo taj amandman, ali to je vrlo ovaj vrlo bitno je zbog toga da se ne ruši koncept nazivlja u oružanim snagama, međutim činjenica je da ovde cijelo vrijeme se govorilo, evo i u replikama i u stanci da se ovde ne raspravlja i da nije tema, čak je i predsjedavajući nas opominjao da nije tema nadzor i zaštita zaštićenog ekološkog ribarskog pojasa ili gospodarskog pojasa što je neistina. Člankom 1., Člankom 5. stavak 1. nadzor i zaštita ekološkog ribolovnog pojasa, prema tome to je funkcija u uloga zakona, u biti onda bi bio zakon besmislen. Po meni je najžalosnije što ovaj sabor, ova Vlada nije prihvatila prijedlog MOST-a koji je išao već jednom u proceduru, a to je da se proglasi puna primjena isključivi gospodarski pojas, čime, jel prema analizi Europske komisije iz 2013. Hrvatska je zbog ne proglašenja isključivog gospodarskog pojasa godišnje gubila od 170 do 270 milijuna eura, pa ako uzmemo da je 200 milijuna eura godišnje gubitak to znači ispada godišnje ispada od 2000. do danas priko 28 milijardi kuna. Prema tome smatram da je ovaj zakon ozbiljan, a najprije obalnoj straži, znamo da obalna straža nije bila funkcionalna, nije imala materijalno tehnička sredstva koja su potrebna zaštititi naša područja, teritorijalno more i tzv. ZERP, da je bilo najavljeno već su trebala biti izgrađeno pet brodova međutim do sada je izgrađen samo jedan brod za obalnu stražu, što znači da oružane snage još nisu u biti materijalno tehnički opremljene ni resursima, a vidimo i ponašanje talijanskih ribara po pitanju izlova ribe, nelegalnog ulaska na naša područja. Moramo znati da naši ribari tu nisu jednakopravni sa ribarima talijanskim da ulaze u naše područje, izlovljavaju ribu, brojne vrste da rade ekocid i floru i faunu uništavaju, a poglavito riblji fond. I vidimo da se čak i rugaju kada ih se uhvati, vrlo ih se rijetko uhvati, čak i srednji prst pružaju talijanski ribari našoj obalnoj straži ili našoj policiji koja ih vidi da nelegalno love. Ali moramo znati gdje njihove ribarske flote prođu trava ne raste, oni doslovno branaju naše podmorje, uništavaju sve što se da uništiti i to su velike štete i žao mi je što RH tj. ovaj Sabor nije imao proglasiti isključivi gospodarski pojas kao što je rekao i kolega Grmoja. HSP je to i predlagala nekada prije ulaska i tijekom pregovaranja sa EU i tada je se dvojilo zbog pregovora sa EU se dodvoravalo i nije se imalo snaga to proglasiti. Tada su ostali usamljeni, to je gospodin Tonči … ako se možemo sjetiti najviše gurao i žao mi je šta evo kolega Grmoja je spomenuo saborskog zastupnika Kirina koji je kao stari pravaš nije to podržao i ovaj put, to mi je zaista žao. A i vi kolege zastupnici iz Priobalja, MOST je čak tražio da deklaracijom svim županijskim skupštinama jadranskim ne podržimo da se podrži deklatorno i da se da potpora da županijske skupštine daju potporu i županu tom prijedlogu proglašenja isključivo gospodarskog pojasa, na što nas poziva i analiza Europske komisije, Europska komisija na šta nas poziva i Deklaracija UN iz '82. gdje mi kao nasljednici bivše države smo i potpisnici te Deklaracije o proglašenju isključivoga gospodarskoga pojasa i zaštiti našega mora tj. isključivo gospodarskog pojasa i naravno unutar našega mora, međutim, mi to apsolutno ne radimo. Resurs mora je bitan nama i zbog toga što ekološki prijeti onečišćenje, mi znamo da nemamo jednostavno kontrolu balastnih voda brojnih brodova, ispiranja nafte tako da su se na Jadranu pojavile velike mrlje koje su veće od Splita, imamo mrlje i samo zbog strujanja koja imamo niko ne kontrolira ta ispiranja tih tankera. Zbog toga imamo sriću zbog strujanja šta nam do obale ne dođu te mrlje, došlo bi do ekološke katastrofe zato šta radi šta god ko hoće na području Jadranskog mora, a poglavito šta 24.000 kvadratnih kilometara ne proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Ja ću o ovome govoriti, a poglavito ću govoriti jer kada se sitimo evo vidimo kada je HDZ bio u domoljubnoj koaliciji od tada su oni govorili da je proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, tj. oni su to čak i potpisali, pojasa od interesa za Hrvatsku te kako im je dužnost i obaveza to napraviti. No danas iz nepoznatoga razloga to se ne želi napraviti. Ne vidim niti jedan razlog dame i gospodo, zbog čega mi nemamo snage proglasiti isključivi gospodarski pojas ako su ga druge države proglasile. Zbog čega su ga onda druge države proglasile? ZERP je u biti su dijelovi isključivog gospodarskog pojasa, dijelovi. Mi moramo sve uraditi da hrvatski ribari budu ravnopravni sa ribarima ostalih država, isključivi gospodarski pojas kako tada se nije u to vrijeme pred pristupanje EU za vrijeme Sanadera i svih ostalih Ive Sanadera premijera nije se smio proglasiti zbog dodvoravanja europskim činovnicima Karli del Ponte kada se je lociralo, uhićivalo, transferiralo hrvatske generale, tada se nije imalo snage jer su nam uvijek prijetili da će uhititi još generala, a naravno da bi naši slali to koliko im god triba naših branitelja, prema tome tada je bio ogroman pritisak premda je tada tribalo udariti šakom od stol i proglasiti isključivi gospodarski pojas. I danas umjesto da se Branko Bačić tadašnji sudionik te politike ispriča hrvatskim građanima zbog toga što nije proglašen isključivi gospodarski pojas, što je se morao dodvoravati što je u biti bio ukomponiran u Šeksovu politiku lociranja, uhićivanja, transferiranja i procesuiranja uvaženi tajniče, da taj politika koja je javno deklarirana nije se smilo proglasiti isključivi gospodarski pojas, danas imamo ogromne probleme, naši ribari. Imamo ekocid i nestanak flore i faune, a poglavito ribljega fonda u Jadranskome moru, prijete nam ekološke katastrofe jel nemamo ni brodove, ni tehniku u slučaju ekološke katastrofe da se to sanira. Imamo negdje jedan broj, meni se čini u Italiji i imamo nešto manjih brodova, ali nedovoljno apsolutno da je nedovoljno i šta je vrlo problematično jel kada govorim o ovome problemu obalne straže onda govorimo o problemu šta je to prije svega naše pravo po međunarodno pravo, drugo što je od turizma se, more je vrlo bitno, od turizma je 20% BDP-a, što je ogromno. Prema tome naše ključno pitanje je da ova obalna straža funkcionira, da bude funkcionalna. I ja ne kažem da se ovim zakonom, koji bi ja volio da se on primjeni, ne pomiču stvari na bolje, međutim vrlo je bitno da se 5 brodova koji su bili obećani, davno da će imati naša straža da bi uopće bila funkcionalna, Hrvatska obalna straža, da bi uopće bila funkcionalna, mi za sada čini mi se samo jedan brod, četiri su u još u ugovoru ali čini mi se da je to već trebalo biti davno obavljeno, u razloge neću ulaziti ali iz dana svaki dan mi gubimo, kao što je rečeno, mi smo godišnje izgubili ne proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, znači 240 do 270, od 170 do 270 milijuna eura što znači to je jedan Pelješki most godišnje i to možete vidjeti svi, znači to je analiza Europske komisije iz 2013. godine. Ovdje moramo znati da na neproglašenje isključivog gospodarskog pojasa imaju i političke, znači politički odnosi Tajanija i Europske pučke stranke, Tajanija i našega premijera koji mu je veliki prijatelj a Tajani je inače fašist koji svojata i naše dijelove mora, našu Dalmaciju, otoke, Istru i naravno da se tu nema snage proglasiti isključivi gospodarski pojas jer jednostavno ne vidim niti jedan drugi razlog osim te političke odnosa premijera, našeg premijera, tj. premijera aktualnoga Andreja Plenkovića i odnosi sa Tajanijem. Ja ne vidim niti jedan drugi razlog zbog čega se ne proglasi isključivi gospodarski pojas. Mi ćemo ustrajati na proglašenju isključivog gospodarskog pojasa kojeg smo već dali i raspravili i niste ga podržali bez obzira što je HDZ rekao, potpisao i napisao da je to normalno i da to treba i da je to u zaštiti nacionalnih interesa, zbog čega se nije podržao isključivi gospodarski pojas. Vjerujem da ćemo to što prije napraviti, zbog toga smo dali opet u proceduri je, znači, opet, znači proglašenje isključivoga gospodarskog pojasa, opet Vlada daje negativno mišljenje ali mislim da saborski zastupnici su narodni zastupnici, žao mi je što na ovoj temi, nema više, više nas se ne uključi ali je ovo vrlo bitna tema. Imamo znači Hrvatsku obalnu stražu koja još tehnički nije dovoljno opremljena, zakon definira određene stvari koje idu naprijed, čak se spominje i Hrvatska vatrogasna zajednica koja je sinoćnjim prijedlogom zakona na brzinu u konačnom čitanju u biti ugašena, više nije udruga građana, sinoćnjim zakonom, jučer je ovdje bio raspravljen, Zakon o vatrogastvu, na brzinu gdje je bilo i 700 prigovora na taj zakon u javnoj raspravi koja je bila skraćena. Prema tome, mi trenutno imamo fazu da će biti ugašena u ovakvome izgledu Hrvatska vatrogasna zajednica a vi prihvaćate prijedlog od Ante Sanadera koji je to Sanader napravio taj zakon vjerojatno sa 5, 6 ljudi u ... [[Govornik se ne razumije.]] jer 700 ljudi je prigovorilo najviše vatrogasaca, vatrogasnih zajednica, vatrogasnih društava, dobrovoljnih, javno vatrogasnih i to je se, taj zakon se isforsirao. Tako mi smo sinoć i zahtijevali da se taj zakon povuče premda vatrogasci bi naravno trebali biti uključeni u cijelu ovu priču zbog mogućnost kalvarija, brojnih koji se mogu dogoditi na Jadranskom moru. Još jednom evo rekao sam za taj amandman, ovaj zakon je napisan u biti, ovim člancima opisao je sve što treba biti, međutim u stvarnosti i realnosti nije tako. Ovo je mrtvo slovo na papiru. Očekujem da će se više držati do Hrvatske obalne straže u realnosti i stvarnosti. Znači mi imamo trenutno tehnički neopremljenu obalnu stražu i očekujem da će se proglasiti isključivi gospodarski pojas i da će ovih 270 milijuna eura godišnje Hrvatska država iskoristiti na najbolje što je moguće, to je jedan Pelješki most ponavljam i da ćemo mi saborski zastupnici reći ne politici puzanja prema europskim činovnicima pa makar se to radilo o premijerovome prijatelju Tajaniju, fašisti Tajaniju. Evo dati ćemo amandman nadam se da ćete ga prihvatiti. Hvala lijepo.
Na redu je ispred Kluba zastupnika GLAS-a gđa. Nada Turina Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani g. državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Eto čini se nekako da je to postala uobičajena praksa unatoč tome što je ovaj Hrvatski sabor donio svoj Poslovnik da se zakoni i prijedlozi zakona koriste da se obično izlazi iz teme o kojoj govore zakoni pa naravno čovjek više ne zna uopće da li bi trebalo upozoriti predsjedavajućeg i predsjednika Sabora da bi trebalo ako ništa drugo upozoriti govornike da se pokušaju držati teme koja jest a tema je danas Konačni prijedlog Zakona o obalnoj straži, znači drugo čitanje. I govori se, možemo mi kao oporba reći o temi koja neće suštinski možda ništa promijeniti ali će pokušava ustvari organizacijski malo jel bez novaca govoriti o tome da imamo obalnu stražu i načelno čovjek nitko ne bi trebao biti protiv toga. Znači nema tu nekih velikih sporova unutar prijedloga koji jesu u zakonu. Međutim kako to obično biva kod nas zakoni su jedno, namjere su jedno, ciljevi su jedno a mogućnosti provedbe, kvalitetne provedbe ovog zakona su nešto sasvim drugo, da ne kažem treće, da ne kažem stoto. Znači ono na šta ću ja jedino ustvari ovdje upozoriti, zakon kao zakon i prijedlozi unutar njega se ja bih rekla opće prihvatljivi. Međutim, kako ćemo mi to provoditi. Znači činjenica da smo mi 2014. barem prema izvorima koje imamo ugovorili gradnju, znači s čime ćemo raditi, kako ćemo raditi, kako ćemo provoditi zakone, o tome se radi, odnosno na to bi htjeli upozoriti. Znači divno i krasno kako ćemo mi funkcionirati unutar sustava organizaciono, odlično, to ste ovim zakonom uredili, poboljšali ajmo reći. Međutim, s čime ćemo raditi, kako ćemo raditi, mi smo 2014. ugovorili 5 brodova od toga je isporučen samo jedan. Radi se, tad se radilo navodno oko 400 milijuna kuna sredstava za te brodove, da li je tome tako i da li to stoji u međuvremenu pravih odgovora nema. Samo jedan brod je isporučen. Posao koji ima obalna straža ustvari obavljaju sada taj brod koji je isporučen i četiri ophodna broda i dva školska broda koja su nasljeđe Jugoslavenske narodne armije. Ja pitam, šta mi radili smo u međuvremenu, nabavljali smo borbene avione, to znam pa to nije uspjelo, tu se radilo naravno o milijardama za polovne avione i to jako polovne a ovdje bi naše gospodarstvo, naša brodogradilišta, barem tako je bilo najavljeno trebala izgraditi brodove koji su vrijedni približno pola milijarde kuna s obzirom da na to o kakvom resursu se radi a mislim, moje osobno mišljenje a i mišljenje mog kluba a ja vjerujem i većine zastupnika u Hrvatskom saboru da je more i priobalje možda i najveći resurs, prirodni resurs kojeg RH ima. I da nažalost, našim nedovoljnim činjenjem, tu su neke kolege u pravu iako su govorili izvan teme, nedovoljnim činjenjem odnosno nedovoljnim ulaganjem u opremu, u brodove možda dovodimo u pitanje da li je suverenitet, ali ne samo suverenitet nego i zaštita gospodarskih interesa RH ovdje adekvatno, da li se adekvatno štiti. Mislim da smo u tome spori, aljkavi i da eto ovakve zakone puštamo prema javnosti kako bi se stekao dojam da se brinemo, da nešto radimo po tom pitanju a u stvarnosti mi nemamo kvalitetnu opremu kojom bi taj posao kojeg smo predvidjeli ovim zakonom da treba raditi obalna straža da bi ga i kvalitetno radili. Znači zakon kao zakon treba podržati i ne vidimo spornosti tu odredbi ovog zakona međutim vidimo problem u tome da Ministarstvo obrane nedovoljno inzistira da se i suštinski, znači i stvarno obalna straža adekvatno prije svega opremi za posao koji bi trebala obavljati u interesu i gospodarstva ali i svih građana RH naravno štiteći prije svega granice na moru a onda i sve ostale interese, kao što sam rekla i gospodarske i građana općenito RH. More kao takvo je ne samo blagodat, nemaju sve države globalno gledajući u svijetu pristup moru. Međutim, more kao takvo je i ogromna obaveza i ogromna odgovornost, ne samo u ovom dijelu koji se odnosi na štićenje granica niti na gospodarske interese nego i na zaštitu okoliša. I već u prvom čitanju smo naglasili da smo zadovoljni što je u ovom prijedlogu zakona stavljen naglasak i na suradnju sa znanstvenim institucijama u RH a koje se brinu o zaštiti okoliša a prije svega o zaštiti mora, prije svega čistoće mora i svega onoga, flore i faune koja se u moru nalazi, prirodnih bogatstava koje se nalaze u podmorju Jadranskog mora. Znači tu itekako imamo u perspektivi posla da to adekvatno zaštitimo, da spriječimo bilo kakvu vrstu ugroze koja bi išla u tom pravcu da se Jadransko more onečisti a sada nam je to posebno važno s obzirom da u ovom trenutku RH dobrim dijelom gospodarski ovisi o turizmu, znači bilo kakva situacija u kojoj bi Jadransko more bilo ugroženo u smislu većeg onečišćenja bi direktno imalo katastrofalne posljedice za turizam u Hrvatskoj i općenito onda naravno i za gospodarstvo RH. Zato sva ta nastojanja koja jesu evo unutar ovog zakona predložena, kako bi bolje funkcionirala obalna straža i upravo štitila sve ove interese, to je nešto što treba podržati, međutim, treba i inzistirati da se provodi. A provodit se može jedino na način ako se ima sa čime i na način ako se ima sa kime. Znači obrazovanje, ulaganje u edukaciju, ljudi koji rade taj posao i naravno, gradnja opreme odnosno nabavka opreme koja je za to potrebna. Naravno i lista prioriteta, već sam rekla, znači hrvatsko more, hrvatski dio Jadrana je, možda jedan od najvećih resursa, prirodnih resursa RH i ako to nije na vrhu liste prioriteta za ulaganje u zaštitu tog mora, onda ne znam što bi trebalo biti. Razumijem da imamo sa NATO-om sporazume i ugovore s kojima moramo, putem temeljem kojih moramo ulagati i u drugu vojnu opremu, međutim, mislim da bi upravo nabavka ovih brodova i konačno rješavanje pitanja sposobnosti naše Obalne straže da čuva ovaj resurs, da ga zaštiti je negdje na vrhu i mislim da ako se radi o pola milijarde, oko 500 milijuna kuna za nabavku odnosno za izgradnju tih brodova u našim brodogradilištima, pretpostavljam, onda to nije nešto što bi trebalo otezati još 5 ili 10 godina da se i realizira, a u međuvremenu recimo, za ne znam koliko milijardi nabaviti polovne avione bez obzira od kud ih nabavljali. Eto. Znači samu sadržaj zakona mislim, ne smatramo spornim stoga ćemo ga podržati. Međutim, smatramo spornim izvršavanje obaveza koje smo preuzeli kao država prema teritoriju, a u ovom slučaju prema moru, Jadranskom moru, hrvatskom dijelu Jadranskog mora koje se adekvatno po nama ne izvršava, odnosno nedovoljno se ulaže u realizaciju tih poslova. Evo, hvala lijepa i nadam se da nećemo čekati još 5, 6 ili ne znam koliko godina da se Obalna straža u cijelosti ekipira. Hvala lijepo.
Hvala. G. državni tajnik je tražio 5 minuta…
Hvala lijepo poštovani [[Upadica Radin: Kako bi odgovarao na pitanje, vjerojatno.]] potpredsjedniče. Ma ne, ja bih se htio zahvaliti, ovaj kolegici Turina na vrlo korektnoj raspravi i drago mi je što ćete podržati Zakon o Obalnoj straži, ali držim da, moramo objasniti oko ovog obalnog, obalnog ophodnog broda jer se dosta rasprave svodi na tu temu jesmo li mogli napraviti više, je li trebala Hrvatska imati više obalnih ophodnih brodova nego što ima sada. Za sada imamo samo 1 i nije ugovoreno izgradnja 5 brodova nego je ugovorena izgradnja prvog broda odnosno prototipa broda. Ukoliko brod zadovolji sve taktičko-tehničke tražene je li tako, karakteristike, onda se može ugovoriti i gradnja planiranih 5 brodova. Rekao sam da je isporučeni brod nakon dosta problema u njegovoj gradnji zadovoljio sve taktičko-tehničke karakteristike koje smo kroz natječaj tražili i ono što je naša zadaća, a vi ste rekli da MORH ne vodi dovoljno pozornosti oko, ovaj tih stvari, naša zadaća je osigurati sredstva za nastavak izgradnje brodova u toj floti, je li tako? I u proračunu MORH-a u idućoj godini, odnosno u državnom proračunu, osigurano je 70 milijuna kuna za izgradnju drugog broda iz serije. Ja se nadam da će se vrlo brzo taj posao ugovaranja i izgradnje drugog broda završiti i da će krenuti izgradnja drugog broda u floti Obalne straže. I da ćemo doći do onog planiranog broja, 5 brodova koliko je potrebno, je li tako, da bi Hrvatska mogla, odnosno da bi Obalna straža mogla raditi onaj posao zbog kojeg postoji. Dosta je bilo problema i ne bih sad htio polemizirati oko toga, a pogotovo ne bih htio politizirati oko vođenja samog projekta. Da je, da se ušlo u izgradnju broda bez kompletne dokumentacije, da nije bio gotov glavni projekt po kojem se trebao brod graditi, ali to su stvari koje se kod nas vrlo često događaju. No, na kraju, značajno je i bitno je, dakle da je prvi brod isporučen, da će se krenuti u ugovaranje izgradnje drugog broda i da ćemo, nadam se uskoro i bližoj budućnosti imati svih 5 brodova. Hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Bulj, replika.
Hvala lijepo. Tajniče, što prije te brodove izgraditi, tu treba uključiti hrvatsku pamet, a imamo je, znači ljude uključiti, ako ovaj prvi brod funkcionalan ili sa određenim greškama, ne vidim nikakav razlog da se što prije krene i da se ova 4 broda i da zaštitimo napokon i brodove ima naša Obalna straža koja će kontrolirati naše vode, koja će osigurati znači sigurnost i zaštitu našeg teritorijalnog mora, naravno i da ćemo proglasiti IGP i da ćemo svi zajedno raditi u interesu, nacionalnom interesu očuvanja naših i teritorijalnih voda, a i IGP-a jer Obalna staža bez brodova, a imamo pameti u Hrvatskoj da se napravi ta 4 još broda i time da zaokružimo tu cjelinu, što prije to bolje.
Odgovor, izvolite.
Kad je u pitanju obalni ophodni brod, ja mislim da je najvažnija stvar u cijeloj priči da se on radi u hrvatskom brodogradilištu i to je ono što nas sve treba radovati, veseliti dakle da u proizvodnju ovog broda je uključena hrvatska pamet, da je uključena hrvatska industrija odnosno hrvatsko gospodarstvo i da će od izgradnje tih 5 brodova korist imati ne samo Hrvatska ratna mornarica nego cjelokupno hrvatsko društvo. Hvala lijepo.
Idemo dalje sa klubovima, g. Franko Vidović govorit će u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] tajniče sa suradnicima. Dakle kao što je rekla moja kolegica prethodno iz GLAS-a, dakle ovaj zakon kao zakon neće ništa posebno pokvariti i neće ništa posebno popraviti međutim svi ovdje se kunemo da je more naš najvažniji resurs i da je more ono što je cijeloj Hrvatskoj bitno. Na kraju krajeva, ako ćemo iskreno, na kopnu imate granice sa pojedinim državama a na moru graničite praktički sa cijelim svijetom. Dakle, more je naš kontakt sa svijetom. E sad, da me ne bi krivo shvatili, to nije problem samo ovog ministarstva i nije problem samo ove vlasti. Ja ću reć nešto što će nas možda sve skupa intrigirat ali to je tako. Gradimo pogrešan model. Cijelo vrijeme gradimo pogrešan model Obalne straže. Dakle, u svijetu nije poznat model u kojem je Obalna straža u miru podređena ratnoj mornarici, u ovom slučaju Hrvatskoj ratnoj mornarici. Ne postoji takav model. Dakle, Obalna straža po svojoj namjeni i po onom što smo mi potpisivali cijelo vrijeme i sa EU-om, Obalna straža je ta koja štiti vanjsko more i koja praktički ima policijske ovlasti. Na tim brodovima Obalne straže koji su u pravilu javni brodovi, ne ratni brodovi, dakle brodovi koji rade u praktički u i za interes Vlade, na tim brodovima i to je dobro, u ovom zakonu se mogu nalaziti i druge javne službe, dakle i carina i ovo i ono itd. I to je sve u redu međutim ono gdje se pojavljujem problem, to je da Hrvatska ratna mornarica pa tako sukladno tome ni Obalna straža kao dio Hrvatske ratne mornarice, ne može napustiti teritorijalno more RH bez dozvole ovog Sabora. A sa druge strane, iskustva drugih država kažu da Obalne straže rade i u epikontinentalnom pojasu, da rade i van praktički teritorijalnih voda, dakle u međunarodnim vodama, ukoliko se ukaže potreba. Mi na ovaj način sebe ograničavamo samo na ZERP. Je, je tako je g. Bačiću, možete i klimat glavom koliko hoćete, pročitajte. Mi na ovaj način sebe ograničavamo na ZERP i mislim da svi zajedno kažem, ne prebacujem ovdje odgovornost na HDZ, ne morate se osjećat prozvanim. Dakle od 2008. g. i mogu razumjet, to je bila tad situacija kakva je bila, žurilo nam se i u EU, žurilo nam se ispuniti određene kriterije, krenuli smo sa nekim modelom ali dajte ljudi, ajmo svi skupa promisliti o tome da li je to potpuno ispravno što radimo. Mi propuštamo golema sredstva EU-a, dakle sam je državni tajnik rekao da su sredstva za rad Obalne straže osigurana u okviru proračuna Ministarstva obrane. Sa druge strane, propuštamo sredstva EU-a, svi znamo da EU neće financirati nikakvu vojnu komponentu ali bi financirala civilnu komponentu. Znate dobro da su Talijani sad nabavili brod Obalne straže sa sredstvima EU-a, znate da neke druge države to isto rade. Italija koja je puno bogatija od nas, Švedska koja je bogatija od nas. Rumunjska, Bugarska, Malta, Malta je zrakoplove nabavila za Obalnu stražu. Dakle, mi ćemo podržat ovaj zakon, kažem jer on ne kvari ništa, pokušava urediti ovo što postoji i ok ali sa druge strane, mislim da svi zajedno zaista trebamo razmisliti dobro dali Obalnu stražu izdvojiti iz HRM-a, da li Obalnu stražu formirati kao Vladin ured, državni ured za Obalnu stražu jer ni policija ne može da kako bi je stavili pod MUP, ni policija ne može djelovat van obalnog mora odnosno van unutarnjeg mora. Dakle tu ima nekoliko problema, kažem opet, tad je to napravljeno kako je napravljeno jer je to tog momenta izgledalo kao najbolje rješenje ali prošlo je od tada 10-ak godina. Ajmo se malo okrenut, ajmo rasteretiti na kraju krajeva i MORH, ajmo ojačat HRM sa ratnim brodovima, ratni brodovi nisu poligoni za igru. Dakle oni nisu poligoni na kojima trebaju šetati svi državni službenici kako se kome prohtije. Ratni broj je ratni brod i to svi znamo. Prema tome, ajmo malo svi zajedno promisliti o tome, kažem, to nije, ne teretim opet naglašavam ovu Vladu, ne teretim vas, i mi smo tu griješili i naša Vlada, mislim da svi zajedno trebamo proširit malo horizont i da trebamo se okrenut tome da krenemo financirat Obalnu stražu iz sredstava EU-a što je moguće ako je civilna služba, da na kraju krajeva rasteretimo HRM a da HRM razvijamo jače i čvršće, onoliko koliko se može. Na kraju krajeva, sad i u okviru premijerovih dogovora u NATO-u u Londonu, dakle da se ide na 2% doista proračuna države, da se ide na 20% za modernizaciju, tu se sredstva mogu naći za jačanje HRM-a. Ja mislim bez nekih većih problema. Dakle, sam zakon kaže, podržat ćemo ga jer on pokušava urediti ovo postojeće stanje koje je takvo, ovakvo i onakvo, ali sa druge strane, pozivam cijelu javnost, na kraju krajeva, posebice ljude u MORH-u, MUP-u, državnim službama i Vladi da promislimo o ovom drugom modelu. Dakle, ako smo svi zajedno pogriješili, pogriješili smo, ali na kraju krajeva, veličina pobjednika je u tom da zna priznati svoju grešku kad vide da to dalje ne ide. Ovo dalje ne ide. Ne ide. Neće ovo ništa riješiti. Ono što vam također, želim naglasiti, dakle kad smo donosili da se Hrvatska vojska odnosno da se hrvatske Oružane snage RH mogu nazivati i Hrvatska vojska, onda smo to rekli da će to govoriti, bar sam ja tako shvatio ministra, da će se to koristiti u nekim dokumentima, da će se koristiti u govoru i nemam ništa protiv toga, nemam nikakav problem sa tim. Ali, zakoni RH moraju biti u skladu sa Ustavom. Dakle ne možemo koristiti onda izraz, bar ja mislim da ne možemo, Obalna straža je tijelo ustrojeno u okviru Hrvatske vojske nadležno za provedbu nadzora, tralala. Mislim da bi bilo primjerenije koristiti ono što je u skladu s Ustavom, a Ustav poznaje samo Oružane snage RH. Osim toga, po meni bez obzira na naš kolokvijalni naziv Hrvatska vojska, rabim ga i ja često, da budemo načisto, bez obzira na to, ono što Ustav poznaje, to su OSRH. Pa mislim da nomotehnički bi to trebalo biti usklađeno. Nisam pravnik, ali ono što znam malo o pravu, eto. To bi bilo to. I ono što vam isto zamjeram dijelom, zapovjednik Obalne straže časnik je Hrvatske ratne mornarice kojeg imenuje i razrješava predsjednik RH na prijedlog Vlade. Koji časnik? Koji čin? Tko? Dakle, je li to niži časnik, viši časnik? To su neke stvari, kažem, nije to ni prije bilo riješeno, a nije ni sad očito. Evo. Dakle, moje je mišljenje da i mišljenje nas u Klubu SDP-a da ovaj zakon ne mijenja ništa bitno, da pokušava urediti neko postojeće stanje koje sad jest, da neće ništa pokvariti, ali sa druge strane da način na koji razvijamo Obalnu stražu, da u konačnici očito šteti i Hrvatskoj ratnoj mornarici i samoj Obalnoj straži. I da moramo dobro promisliti da li treba nastaviti tim putem. Evo toliko. Hvala.
Hvala i vama. I sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvu pojedinačnu raspravu ima g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Imao sam namjeru raspravljati o Obalnoj straži u slično mojoj raspravi u prvom čitanju, međutim, rasprava g. Vidovića me je potakla da nešto izmijenim, barem ovaj uvodni dio. Dakle, g. Vidović, niste u pravu. Brodovi Obalne straže, da bi vršili nadzor u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu ili gospodarskom pojasu ne treba upitati suglasnost HS-a. Štoviše, države u povijesti dok nisu osnažile svoju Obalnu stražu, nisu ni proglašavale gospodarski pojas i zaštićeni ekološki pojas ili ekološki pojas, kako koja država jer se odlučila za proglašenje sastavnica IGP-a. Države su proglašavale gospodarski pojas onog trenutka kad su sa svojim resursima, u prvom redu, brodovima, zrakoplovima, letjelicama, helikopterima, a najviše brodovima, mogli učinkovito nadzirati zaštićeni odnosno gospodarski pojas, ili u našem slučaju zaštićeni ekološki ribolovni pojas. Zbog čega? Zbog toga što je naš gospodarski pojas u bitnome određen polovinom Jadrana. Mi nismo koristili mogućnost koju nam Međunarodna konvencija o pravu mora ostavlja da možemo proglasiti veličinu morskog pojasa vlastitim gospodarskim pojasom ili ZERP-om iz razloga što državama koje mogu imati gospodarski pojas, a sve države u svijetu koje su obalne ne mogu ujedno imati gospodarski pojas, kao što ne može Slovenija recimo, a brojne države su u zatvorenom zemljopisom okruženju pa ne mogu proglasiti gospodarski pojas, što može Hrvatska, ali ne može ni Hrvatska do 200 milja od svojih, od granice svog teritorijalnog mora jer 200 milja bi praktično došlo s onu vamo stranu Italije. Dakle, to sa zapadne, na zapadnu obalu Italije. Prema tome, mi smo mogli sukladno Međunarodnoj konvenciji o pravu mora proglasiti svoj gospodarski pojas do polovine Jadrana, a ta je granica utvrđena još 1965. g., ali smo je mi 2006. g. još uskladiti s obzirom na nove metode izračuna koordinata i korištenjem satelitskih sustava, mi smo sa Italijom potpisali tehničku izmjenu gdje smo definirali točnu polovicu Jadrana i do te polovice Jadrana i Obalna straža ima pravo, kad god želi, dapače, prošle godine je napravljeno ja mislim oko 480 izvida, nadzora, kontrole, brodova, ribarenja, itd. u ZERP-u. Tu se doskoči, vi biste bili u pravu kad bi to bio ratni brod, međutim, tu vidite i u zakonu da je MORH, Hrvatska ratna mornarica u dogovoru jasno sa Vladom proglašava javni brod. To je nužnost inače bili biste u pravu ali ni tada ne biste bili u pravu. Prema našem Pomorskom zakoniku i Međunarodnoj konvenciji o pravu mora, i ratni brod ima pravo izići iz svojih teritorijalnih voda kada vrši progon. i taj progon može vršiti ne samo u svom gospodarskom pojasu nego progon može ratni brod vršiti i u međunarodnim vodama kad je progon započeo u vlastitom teritorijalnom moru i taj progon može vršiti sve do idućeg teritorijalnog mora. Ne može ući u tuđe teritorijalno more ali može u tuđi gospodarski pojas, brod države koja je počinila progon sa ratnim brodom u svojim teritorijalnim vodama. Dakle to nije sporno dapače onda ne bismo, što bi nam ovaj zakon služio kad mi ne bismo mogli vršiti učinkovit nadzor javnim brodom, bilo je da je to brod kapetanije, bilo da je to brod policije, bilo da je to A. Mohorovičić, bilo da je to bilokoji brod na Jadranu kojega smo proglasili javnim brodom i koji je u sastavu Obalne straže, bilo da je brod Ministarstva zaštite okoliša koji služi za pomoć pri eventualnom onečišćenju mora, dakle to nije sporno. Druga stvar što sam htio reć g. državni tajniče, to sam i zadnji put rekao, ovim zakonom mi završavamo normativno legislativno tu našu zakonodavnu podlogu da možemo vršiti učinkoviti nadzor prije svega ZERP-a jer za teritorijalno more to nije problem, to je 12 milija od obale, to nije problem, sa postojećim brodovima bilo ratne mornarice, bilo ribarske inspekcije, bilo policije, bilo HRM-a. E sad je izazov, najveći izazov je pred hrvatsku državu da kontrolira zaštićeni ekološki pojas, prije svega u ribolovnom djelu, u zaštiti ribolovnog fonda. I mi sa našim brodovima koje imamo, teško možemo kvalitetno čuvati 24 000 km2 koliko je pojas ZERP-a zato to sam i u prvom čitanju govorio i to sada ponavljam, dobro bi bilo da taj intenzitet ulaganja u Obalnu stražu, bude u najmanju ruku onakav da možemo jedan brod godišnje graditi i davati na korištenje Obalnoj straži i to brod koji ima performanse da može čuvati zaštićeni, nadzirati, bolje reći nadzirati, zaštićeni ekološki pojas s obzirom, ekološko-ribolovni pojas, s obzirom na činjenicu da su koćarice, brodovi, ribarski brodovi koji dolaze u zaštićeni ekološki pojas i takvi performansi da mi moramo dovodit u prvom redu što se tiče brzine broda, njegove izgrađenosti jer su u pravilu to već gotovo i otvoreno more ali mi znamo da i na Jadranu znaju biti more veličine odnosno valova do 5, 6, 7 metara prema tome to je u ovom trenutku vrlo izazovan posao koji podrazumijeva velika financijska sredstva i mi u Hrvatskom saboru kad donosimo proračun, ako negdje moramo a da bismo čuvali suverena prava RH u tom djelu Jadrana, moramo imat odgovarajuće alate, prije svega odgovarajuće brodove, letjelice i helikoptere i niti jedna država u tom smislu ne žali niti Italija sa svojom Obalnom stražom, niti Francuska niti Španjolska, niti bilo koja država kad je u pitanju zaštita svog suvereniteta ili suverenih prava koja se odnose na isključivi gospodarski pojas, ne žale novaca i mi u tom smislu moramo znati da je zadaća Obalne straže gotovo identična u zaštiti suvereniteta i suverenih prava RH kao što to ima hrvatska vojska i hrvatska policija i u tom kontekstu, bilo je 2004., 2005. i 2006. g. dosta različitih razmišljanja gdje bi se trebala smjestiti Obalna straža, da li u civilnom djelu državnih tijela kao što je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, da li pri policiji, to je također bila jedna od varijanata ili u Ministarstvu obrane. I s obzirom na organiziranost i opremu i radarsku i zrakoplovnu i svaku drugu, tada je 2006. prevladalo da ipak poput nekih drugih država koje imaju proglašene pojaseve, da se Obalna straža uključi u sustav Ministarstva obrane i da se dio resursa HRM-a preseli onda iz HRM-a u Obalnu stražu i što je i bila po meni kvalitetna odluka jer je ipak većina tih država koje imaju potrebu i mogu proglašavati gospodarske pojase, na takav način organizira iako ima i drugih slučajeva ali ono što u svakom slučaju jasno se zna koja je distinkcija između nadzora teritorijalnog mora gdje pojedina država ima svoj suverenitet i tu je dobro da su formirana ova koordinacija, koordinacija koju čine 8, 9 ministarstava, sad vidim da ste predložili da i predstavnik vatrogasne zajednice uđe u koordinaciju, to je dobro, dakle da na djelu teritorijalnog mora u pravilu resorna ministarstva koja imaju svoje resurse, zajedno sa Obalnom stražom nadziru naš suverenitet u teritorijalnom moru a da izvan teritorijalnog mora u prostoru ZERP-a, to prioritetno bude u nadležnosti Obalne straže. Dakle ja ovaj zakon podržavam, on završava tu jednu legislativu, ja mogu se složiti sa kolegom Vidovićem iako ja mislim da kada se govori o zapovjedniku Obalne straže, da se već pod samim time s obzirom na flotu kojom raspolažemo, može pretpostaviti da to nije baš niži časnički kadar, da se već praktično a i dosadašnje iskustvo u imenovanju zapovjednika Obalne straže, od prvog zapovjednika pa do danas, vidi na kojoj se razini imenuje zapovjednik Obalne straže, da li je tu ispušten ili nije, to bi prepustio možda da se rješava drugim aktima, podzakonskim aktima koji su predviđeni ovdje u ovom zakonu, mislim da je Pravilnik o unutarnjem redu ili Pravilnik o utvrđenju ovlaštenih osoba, u sustavu definira se i koja je to časnička razina, da može biti zapovjednik Obalne straže. Prema tome, podržavam zakon i puna potpora ministarstvu [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] da se obnovi i izgradi nova flota Obalne straže. Hvala.
Hvala lijepa. Dvije replike, prvu repliku je tražio g. Franko Vidović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Gospodine Bačić odakle u vašoj diskusiji sam direktno na početku prozvali u vezi sa ZERP-om pogledom itd., evo pročitat ću vam nešto „Na svijetu nema obalne straže koja ne provodi jurisdikciju svoje države od obale pa do crte punog suvereniteta, vanjske granice teritorijalnog mora. To rade i u isključivom gospodarskom pojasu, a neke u skladu s konvencijom i međunarodnim pravom djeluju i na otvorenom moru i iznad zone, čak i one koje ne djeluju u otvorenom moru i iznad zone to pravo sebi ne uskraćuju“. Mi ovim prijedlogom zakona to pravo sebi uskraćujemo, ograničavamo se na ZERPA. Dakle postavlja se pitanje, jel to neka inačica gospodarskog pojasa, kada je ZERP u pitanju pošto ga međunarodne konvencije ne poznaju i bili na međunarodnom sudu mogli obraniti pravo jurisdikcije nad znanstvenim istraživanjima i nad zaštitom i očuvanjem morskog okoliša. Trećeg ili prema konvenciji prvog jurisdikcijskog prava glede podizanje i uporabe umjetnih otoka, uređaja i naprava smo se odrekli.
Gospodine Vidović, hvala.
Molim vas samo da još završim.
Završite rečenicu.
Ovo nisam pročitao ja nego gospodin Kardum bivši zapovjednik …
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vidović, Hrvatska nema odnosno Jadran više nema otvorenog mora ili je naše teritorijalno more ili je naš ZERP ili je talijansko teritorijalno more ili je njihova neka izvedenica, ne znam ni sam kako su oni nazvali svoje, ne znam gdje je u Sredozemlju dolazi prvo dolje dolazi Grčka, pa Malta ne znam dole gdje je prvo otvoreno more koje nema na bilo koji način suverenitet ili suverena prava obalne države koja se na to more naslanja. Prema tome, mi naše otvoreno more nemamo jer smo ga već sa ZERP-om proglasili i stavili smo ga pod naša suverena prava. Prema tome, točno je da vojska ne može intervenirati u teritorijalnom moru, ne može … ne može … na ribaricu, ne može vojska vojni brod ne može doći ni u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu osim ako ga prema ovom zakonu to je članak 7. čini mi se zapovjednik obalne straže ne pozove u pomoć. Dakle, može obalna straža u određenom trenutku ako nema resurse pozvati Hrvatsku ratnu mornaricu da mu pomogne u intervenciji. Hvala.
Hvala. Gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Bačić, zanima me vaše viđenje o jednoj temi koja je dosta vezana uz ovaj prijedlog, radi se o tome da smo diskutirali i da diskutiramo u javnosti dosta o potrebama da Hrvatska poveća izdvajanje za svoje oružane snage odnosno za obranu, to je čak definirano na razini skoro 9 milijardi kuna u odnosu na ono što NATO od nas traži. E sada me zanima, da li ćemo i na koji način i zbog čega mi želimo tu biti primjer nekim drugim i većim zemljama koje pokušavaju redefinirati odnose u NATO savezu poput Francuske i zašto bi mi kao zemlja izdvajali 3, 4 milijarde kuna više godišnje za neke stvari koje ja mislim da u ovome trenutku nisu prioritet? Znači sa te strane vrlo je jasno treba Hrvatska pokazati što su joj prioriteti, ulaganja u ljude, ulaganja u obrazovanje, a ne 4, 5 milijardi kuna više trošiti godišnje na neke stvari koje još u ovom trenutku nam nisu potrebne. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras ja vjerujem i nadam se da SDP ne odstupa od politike Ivice Račana. Ne vjerujem da bi današnji SDP se na određeni način odvajao i izdvajao iz politike Ivice Račana, a ja znam i sjećam se SDP-a kada se SDP zajedno sa HDZ-om zalagao za dva strateška nacionalna cilja, a to je ulazak u EU i ulazak u NATO. Kada smo u NATO ušli, mi smo znali što nas čeka. Nije dobro u međunarodnoj politici imati figu u džepu ili ćeš tamo ići u tu organizaciju za koju smo se dogovorili da je dobra za nacionalne strateške interese Hrvatske ili nemojmo uć. Ako smo tamo odlučili uć onda možemo neko vrijeme malo vrdati, malo se praviti da mi ne znamo, ne želimo, ne možemo, ali kada si ušao u jednu organizaciju koja propisuje svoje uvjete, svoje kriterije ajmo se mi toga držati. Hoćemo li to u dvije, u pet, u deset godina, to je sada pitanje o kojemu možemo razgovarati, ali da se od toga ograđujemo, ja mislim da to nije najbolje rješenje.
Vrijeme. Gospodin Anđelko Stričak.
Kolega Bačiću, aktualna Vlada ko nijedna vlada do sada vodi brigu o sigurnosti, o tome nam govore i proračunski izdaci, a isto tako brojni zakonski prijedlozi o kojima smo raspravljali ovdje u Saboru. Evo jučer smo raspravljali o Zakonu o vatrogastvu, danas o obalnoj straži, nakon ove točke raspravljamo o službi u oružanim snagama, prije jedno dva mjeseca smo Zakon o policiji odnosno nijedna Vlada do sada nije vodila toliku brigu o standardu policajaca, vojnika, vatrogasaca, a sada i o obalnoj straži. Sve se poduzima da bi naši građani bili što sigurniji i naravno da bi pred sigurnosnim izazovima mogli garantirati našim građanima sigurnost i zaštititi svoj teritorij. Sada kada se čine toliki napori iz oporbenih kupa dolaze samo kritike, a nisu u stanju dati jedan suvisli prijedlog. Hvala.
Odgovor gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Stričak, slažem se da je u ovaj sustav nacionalne sigurnosti potrebno ulagati. Zato sam u svojoj raspravi govorio i podržao ulaganje u resurse obalne straže. Kada država uloži dovoljno sredstava da može učinkovito nadzirati taj svoj morski pojas onda ti troškovi prema nekim izračunima govore da je po jednom kvadratnom kilometru oko 65 eura potrebno osigurati na godišnjoj razini u održavanje sustava, što je za naše pojmove negdje oko milijun 700, 800 tisuća eura samo održavanje tog sustava, kada se on u cijelosti izgradi i kada se uspostavi. Prema tome da bismo do te pozicije došli mi moramo ulagati u taj sustav. s vama se slažem da pri tome ne treba čim prije osposobiti obalnu stražu [[Upadica: Vrijeme.]] u cijelosti nadzirati.
Hvala. Idemo dalje. Sada je ima pojedinačnu raspravu gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ja ću opet kazati da ovaj Zakon o Hrvatskoj obalnoj straži ne donosi nikakve promjene. On je usklađen sa trenutnim stanjem i još povezujući hrvatsku vatrogasnu zajednicu koju smo sinoć zakonom predložili da se ugasi, još se nije ugasilo, tako da je i to upitno. Međutim, mi moramo govoriti o onome što je značajno i o onome što je Hrvatskoj značajno za njen suverenitet. Ja ću ponoviti da prema analizi Europske komisije iz 2013. godine Hrvatska je zbog ne proglašenja isključivog gospodarskog pojasa gubi godišnje od 170 do 270 miliona EUR-a. Znači, teritorijalno more je jedno, isključivi gospodarski pojas je drugo, isključivi gospodarski pojas 24.000 četvornih km mi smo proglasili da bi se dodvorili europski činovnicima ZERP, to je znači puna primjena isključivog gospodarskog pojasa i ZERP-a vam je razlika kao da kupite vozilo bez kola, bez šajbi, bez haube, mi smo znači točno ono što su nam Talijani napisali da njima odgovara to smo skinuli i danas imamo problem što nismo proglasili da gubimo godišnje znači prema analizi komisije, kolegice i kolege, na koju se svi pozivaju. Na Europu se poziva naš premijer, na EU, znači možete mu sve govoriti ništa, ali kad mu spomenete EU i bilo što negativno onda jednostavno se nakostriješi ko mačić kada vidi pile. Prema tome, smatram da Hrvatska obalna straža ne može sa jednim kajakom i nekoliko čamaca kontrolirati naše teritorijalne vode, a ni tzv. ZERP tu izvedenicu, da moramo ulagati u obalnu stražu, da obalna straža jednostavno zbog materijalno-tehničkih sredstava i zapuštenosti obalne straže, da talijanski ribari love u našem i teritorijalnom moru ulaze duboko doslovno do obale, uništavaju naš riblji fond i rade ekocid uništavajući i floru i faunu nekontrolirano. I to je činjenica. Mi moramo znači prije svega, proglasiti isključivi gospodarski pojas, to je ono što nije ima snage niti jedna vlada, niti jedna vlada, to je početkom 2000.-tih godina, 2008. gurao gospodin Rožić i HSP. Tada nije bilo snage, čak je nešto proglašavano, pa je proglašavano jer smo se morali dodvoriti europskim činovnicima da bi ušli nasilno u EU, da bi se poklonili i puzali ispred njihov nogu, ne samo što ovo nismo, al sam im rekao morali smo uhititi sve generale, locirat, transferirat, ono što je rekao idejni vođa vaš kolegice i kolege Vladimir Šeks i naravno da u ovome trenutku imamo što imamo. Izračunom, ponovit ću od 2000. do danas da je 200 miliona EUR-a, da je 200 miliona EUR-a mi tu prelazimo cifru oko 30 milijardi kuna. Znači mi godišnje gubimo Pelješki most. Nije ovo isisano iz prsta, prema tome ovde je ogroman prostor, riječ je o 24.000 četvornih km. I tu preporuku Europske komisije svim državama da članicama, da proglase ovaj pojas s ciljem zaštite morskih resursa. Većina zemalja, da mi ne bi mislili da mi sami, da mi guramo MOST, većina zemalja je proglasila isključivi gospodarski pojas, ne samo na Sredozemlju. Međutim mi to nismo učinili, mi smo učinili nekakav hibrid, nismo proglasili potpunu primjenu, a imamo to pravo i po Konvenciji UN-a iz '82. godine i ne vidim niti jedan razlog zašto mi to ne napravimo. Hrvatska ima pamet da može i gospodarski potencijal da može napraviti obalne brodove. S tim se kasni od 5 samo je 1 dosada završen, od 5 planiranih koji su već tribali biti gotovi. Nadam se da će što prije hrvatske, Hrvatska obalna straža imati tu, te materijalno tehnička sredstva i te brodove i da će imati ovaj u svome, u svojoj ovaj operativnom sustavu i da ćemo moći kontrolirati naš isključivi gospodarski pojas. Ali mi prije svega kao saborski zastupnici moramo proglasiti isključivi gospodarski pojas. I to je da napomenem kolegice i kolege, domoljubna koalicija u kojoj je HDZ predvodio i potpisao da je to njihov prioritet proglašenje isključivog gospodarskog pojasa i da je to obaveza i da je to suvereno pravo Hrvatske država. Da ZERP nije to, nije ono šta je isključivi gospodarski pojas. I to možete vrlo lako provjeriti. Znači, meni najprije nije razumljivo zbog čega je se nije proglasilo kada se je trebalo proglasiti prije ulaska u EU i zbog čega se kolega Bačić i svi oni su sada bili sudionici te politike uvaženi tajniče, zbog čega se ne ispričaju hrvatskom narodu zbog čega tada nije proglašen isključivi gospodarski pojas. Zbog čega smo puzali ispred Carle Del Ponte kad se otvarao šampanjac, tada je tribalo, otvarao šampanjac kada se je uhitio Ante Gotovina. Šampanjac se otvarao kad smo tribali proglasiti isključivi gospodarski pojas. I žao mi što kolege ni iz SDP-a, ni iz HDZ-a po prvi put kad smo dali po prvi put, kad smo dali da glasamo, da se glasa o ovome, isključivom gospodarskom pojasu i punoj primjeni da se proglasi, zašto niste podržali? To je naše pravo. I hrvatski ribar nije u istim uvjetima i nije zaštićen, nema iste kao, jednakopravan prema ostalim ribarima u EU-u. Meni je razumljivo prijateljstvo našega premijera sa Tajanijem ali mi moramo zaštititi našega ribara, mi moramo zaštitit naše poljoprivrednike međutim to se ne radi. Primjenom isključivog gospodarskog pojasa, ponavljam prema analizi Europske komisije, iz 2013. Hrvatska ne bi gubila 170 do 270 milijuna eura. Pa tko sad kontrolira evo u ovome trenutku, tko kontrolira? Bit će u čamcu, u kajaku ribarske flote koje nadiru na naše teritorijalne vode a i na područje proglašenoga ZERP-a tzv.? Tko to kontrolira? Bit ću kao i Savudriji gdje našim ribarima Slovenci i dalje šalju prekršajne prijave i velike račune koje bi trebalo platiti, nitko im se više ne javlja, u našemu more, ne slovenskom, nego u našemu moru. Zbog čega? Zbog toga što nemamo snage i šta je puno bitnije bilo ne proglasiti isključivi gospodarski pojas, ojačati Obalnu stražu, iskoristiti ova sredstva na koje poziva Europska komisija i na taj način zaštititi suverena prava RH i primijeniti jurisdikcijska prava, punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa a na ovaj način jedino šta smo dobili, dobili smo da bivša ministra Burić je danas eto u Europskom vijeću, to smo dobili za nagradu. To smo dobili, jedino to, ništa drugo. Pa uvijek klečimo. Tresemo se ko prutovi, ko šibice kad bane Tajani, kad bane Vučić, kad bane Slovenac, zašto? Suverena prava RH po Konvenciji UN-a '72. g. ima pravo proglasiti isključivi gospodarski pojas, punu primjenu, ne ove hibride, nego punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa. Iskoristite sredstva EU-a i našu pamet, naše gospodarstvo razvijati, osigurati Obalnoj straži materijalno-tehnička sredstva i tako zaštititi i naše teritorijalne vode i isključivi gospodarski pojas. A sve ostalo je mrtvo slovo na papiru, puno bitnije je isključivi gospodarski pojas za suverenu RH nego odnosi premijera Plenkovića i fašista Tajanija.
Hvala lijepo, vrijeme. Ali imate replike pa ćete moći nastaviti, g. Ivan Kirin je tražio repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, uvaženi zastupniče Bulj. ZERP obuhvaća morski prostor od teritorijalnog mora prema pučini, prema granici epikontinentalnog pojasa. On je proglašen 2003. g. je proglašen ZERP. Zašto je proglašen ZERP a ne isključivi gospodarski pojas jer vi morate znati da ZERP sadrži sve bitne elemente isključivog gospodarskog pojasa a to je bila politička nazovimo, manipulacija da se ne proglasi gospodarski pojas ali da li mi konzumiramo sva prava iz ZERP-a? Ne. Jer 2008. g. donesena je odluka o slobodnom ribarenju svih zastava EU-a ali šta treba raditi Obalna straža po vama i šta ona ovog trenutka štiti? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
G. Kirin, žao mi je što vi kao bivši pravaš a pitajte Tončija Tadića, vašeg kolegu jel isto isključivi gospodarski pojas i puna primjena i ZERP? Apsolutno nije isto. To su samo dijelovi isključivog gospodarskog pojasa koje je Tajani i Talijani napisali koje ćemo skinuti a koje ćemo ostaviti. To je razlika. Tada se išlo dodvoravati svim poglavito Talijanima a i svim drugim ribarskim flotama osim što nismo zaštitili prije svega naš riblji fond, što nismo zaštitili naš teritorij, šta nismo ZERP tj. isključivi gospodarski pojas 24 000 km2 zaštitili na način kako imamo pravo po međunarodnom pravu i zbog toga ponavljam vam je Europska komisija prema analizi dala, 2013. da Hrvatska zbog ne proglašavanja isključivog gospodarskog pojasa godišnje gubi 170 do 270 milijuna eura.
Hvala lijepo, vrijeme. Gđa. Ivana Petrijevčanin Vuksanović. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? Pardon, Irena. Oprostite, Irena, oprostite.
U redu je potpredsjedniče, hvala lijepa. Poštovani kolega Bulj, kontradiktorni ste. Kažete moramo ulagat u Obalnu stražu, pa eto to baš želimo ovim zakonom. Ne želimo da nam itko radi ekocid, kulturocid, da nam krade iz podmorja, da nam krade naš riblji fond pa eto tome služi ova Obalna straža. Ne želimo imat zapuštenu flotu, pa eto to predlažemo ovim zakonom. Nitko se ovdje nikome ne dodvorava i nitko nikoga ne ponižava osim vas koji cijelo vrijeme ponižavate nas s ove strane i govorite da se mi ponižavamo i dodvoravamo. I taj gospodarski pojas o kojem toliko govorite, pa ne bi vam ništa vrijedio da nema Obalne straže i mornarice. Znači evo sutra ćemo proglasiti to što vi govorite pa vam neće biti tako kako vi sad govorite i mislite bez Obalne straže i mornarice. Znači niste svjesni a ne vjerujem da ste vi protiv zaštite i nadzora mora i podmorja jer da ste protiv onda ne bi govorili ovako. Prema tome, sami ste sebi kontradiktorni.
Hvala lijepa. Još jedanput isprika za grešku prije. G. Bulj možete odgovoriti.
Hvala. Kolegice … trenutku da ćemo sutra ako triba proglasiti isključivi gospodarski pojas, nikada nećete proglasiti jer ne smijete. Plenković ne smije. … [[Upadica se ne razumije.]] pa znao sam, dao … i bilo je na glasanju naš prijedlog o proglašenju isključivo gospodarskog pojasa, niste glasali ni vi ni SDP. Ni tada niste podržavali prijedlog koji je bio 2007. i 2008. Znači jednostavno imali ste priliku glasati u punoj primjeni isključivog gospodarskog pojasa. Ali ja ovdje se pozivam naravno ne možemo kao sada sa dva čamca i dva kajaka kontrolirati obalnu stražu, ne možemo kontrolirati, ali svi ovi ovdje koji sjede, uvaženi tajnik je dugo u ministarstvima svi su isti znači. Pa tko je kriv zato što mi nemamo obalnu stražu, šta nemamo brodove, tko je kriv što mi ne kontroliramo? Ko je kriv što mi godišnje prema Europskoj komisiji analizi gubimo 170 do 270 milijuna eura godišnje? Jedan Pelješki most godišnje gubimo. Ko je kriv šta se nama talijanski ribari rugaju i izruguju?
Hvala. Sada je na redu gospodin Gordan Maras koji će imati svoju pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Nakon ovih rasprava neko bi mogao steći dojam da se ovdje radi i o raspravi o ZERP-u odnosno gospodarskom pojasu, a to je to, to je sve, da govorimo i o obalnoj straži, govorimo i o tome kako trebamo razvijati određene svoje kapacitete i nemoguće je ne osvrnuti se na aktualnu situaciju na članstvo RH u NATO-u na situaciju u kojoj se u ovom trenutku NATO nalazi. Znači to što smo mi članica NATO-a, što imamo određene preferencije i koristi od te sigurnosne mreže koju NATO predstavlja ne znači da ne moramo razmišljati o tome kako će se situacija razvijati u budućnosti i šta sve ove poruke koje svjetski čelnici izmjenjuju jedni sa drugima od gospodina Macrona do gospodina Trumpa kako će se oni reflektirati na Hrvatsku. Znači prvenstveno što se tiče izdvajanja za obranu i iznosa koji smo se mi obavezali izdvajati odnosno koje izdvajamo u ovome trenutku, moj stav je vrlo jasan. Znači mi moramo svoje obaveze poštivati u nekim rokovima koji su primjereni, ali ukoliko velike zemlje to ne rade, ne vidim da Hrvatska mora biti primjer koja će pokazivati put kojim treba ići Francuska, Kanada i neke druge zemlje. Znači ti odnosi su puno kompleksniji i Hrvatska na njih vrlo malo utječe. I sa te strane ja mislim da je nama dok se ti odnosi ne srede u samom NAT0-u prioritet razvijati određene kapacitete koje će Hrvatskoj pomoći da bude bolja zemlja, prvenstveno mislim na ulaganje u obrazovanje, ulaganje u buduće generacije. Ne mislim da su nam avioni prioritet i mogu reći da se možda nekada tu i u svojoj stranci drugačije se pokušao pozicionirati u odnosu na neke stavove koje smo imali u prošlosti jer istina je jedno je kada ulažemo u brodove i kada ulažemo u obalnu stražu i kada ulažemo u te kapacitete jer Hrvatska ima biser od mora i sa te strane mi možemo de facto braniti naše nebo i sa mora. Znači moramo vidjeti koji su naši prioriteti, zbog čega juriti i kupovati nove avione, trošiti silne milijarde kuna da bismo ispunili određene kriterije koje ni druge puno razvijenije i bogatije zemlje ne ispunjavaju. Zašto recimo Kanada ili Francuska ne izdvajaju 2% BDP-a za obranu? Zbog čega Hrvatska sa te strane pa ni Njemačka mislim da nema taj kapacitet. I zato bi volio da naš premijer kada već ide na sastanke NATO-a da tamo pokuša pozicionirati Hrvatsku na način da vidimo gdje će NATO u budućnosti završiti jer kada jedan predsjednik Francuske kaže da je NATO kao organizacija mrtav i da nema neku svjetlu perspektivu da se trebamo orijentirati prema europskim snagama, vojnim snagama EU onda se o tome Hrvatska treba zamisliti, a ne biti samo sretni što sjedite sa stolom sa svjetskim čelnicima i na taj način biti tamo eventualno određena kulisa koja bi mogla upotpuniti tu sve skupa sliku koja se ovih dana odvijala u Londonu. A da ta slika nije stabilna i sigurna, pokazuje kako je sastanak završio i na koji način su se ponijeli određeni akteri tog sastanaka. Tako da kada govorimo o zaštiti mora, kada govorimo o obalnoj straži, kada govorimo o našim interesima to nam je puno veći prioritet. Ja bih bio sretan da što više brodova izgradimo u našim brodogradilištima, čini mi se da je danas neko rekao da se ovdje radi o tome da smo isporučili u proteklom razdoblju svega jedan brod, volio bih da smo tu pokazali kapacitet i da umjesto da 2,3,4 ili 5 milijardi kuna utrošimo i potrošimo u američko gospodarstvo od kupnje F16 ili u nekim drugim zemljama ukoliko to budu Gripeni ili u koliko to budu neki drugi avioni, ja mislim da bi bilo puno korisnije da ulažemo u svoje gospodarstvo i da gradimo brodove koji će osigurati naše more odnosno šta Hrvatska legitimno smatra kao svojim najvećim blagom. Tako da sa te strane moram reći da se ovdje ne slažem sa stavovima kolege Bulja, znači mi smo relativno što se tiče sigurnosti našeg mora i naravno uvijek ima tih problema oko izlova ribe odnosno korištenja određenih resursa koje zbog svoje veličine flote i mogućnosti eksploatacija ribe imaju neke druge zemlje. Ali ja mislim da više-manje unutar EU nekim europskim zakonodavstvom možemo riješiti probleme koje tu imamo. Tako da na kraju htio bi reći da u okviru ove rasprave da što se NATO-a tiče, ja sam dosta skeptičan kako će to završiti. Volio bih da svoje obrambene kapacitete razvijamo u okviru naše industrije, da potičemo našu obrambenu industriju da li se radi o proizvodnji oružja, pušaka, pištolja šta već imamo vrlo kvalitetne proizvođače ili proizvodnji vojne opreme, kaciga, firma Šestan-Busch i volio bi da razvijamo brodove u našim brodogradilištima. Što više novca potrošimo u Hrvatskoj naravno po razumnim kriterijima i ne mislim da moramo sutra ispuniti 2% BDP-a jer to se penje već blizu 9 milijardi kuna, mislim da si Hrvatska to u ovom trenutku ne može priuštiti kada nam je skupo dati za tete i domare u školama. Sada vidimo da se napravila jedna ogromna nepravda nenastavnom osoblju u školama. Znači za njih nemamo izdvojiti 100, 200 milijuna kuna, ali za kupiti avione sljedeće godine ili za dvije godine bi HDZ-ova Vlada mogla izdvojiti 2, 3 milijarde kuna što mislim da je po meni u ovom trenutku nerealno i nepotrebno i ne treba patiti za time da pokažemo ne znam što da imamo, a u biti ugroze realne u ovom trenutku ne postoje. To možemo ostaviti za neka vremena kada naš proračun bude u sposobnosti i mogućnosti financirati takve stvari. Što se tiče američkih donacija, neko je pričao ovdje i o helikopterima itd., donacije su ok, uvije su dobre, ali znamo svi da one uvijek na sebe vežu i dodatne troškove jer kada dobijete neko borbeno sredstvo, da li to bio helikopter ili borbeno vozilo morate napraviti još dodatno i edukaciju i kasnije održavati i na kraju krajeva taj trošak se iako u prvi mah izgleda besplatno, ali vjerujte mi nikada to nije besplatno i to stvara određene troškove, ali naravno puno manje nego kada se kupuje nova oprema odnosno kada se kupuju primjerice novi avioni ili nova borbe oklopna vozila. Tako da evo, na kraju krajeva ja podržavam da idemo u smjeru razvijanja i jačanja naše obalne straže, da se investira što više u brodove u sigurnost na moru, mislim da imamo tu što pokazati i da imamo čak i znanja i iskustva i na kraju krajeva da možemo više participirati i u međunarodnim određenim misijama pogotovo u ovim dramama koje se dešavaju u prelascima emigranata između Afrike i Italije. Tu smo se također pokazali kao vrlo solidan i kvalitetan partner i nadam se da će tako biti i u budućnosti. Hvala vam lijepo.
Dobro, niko ne može reći da niste spomenuli ovaj zakon tako da vas nisam prekidao. Dva puta ste ga spomenuli. Gospođa Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovan potpredsjedniče, poštovani državni tajniče i gospodine Zelić. Trenutno važeći zakon kao što i piše u obrazloženju ovog prijedloga zakona iz 2009. godine i kako bi to naš narod rekao, potpuno je spreman za rekonstrukciju. S obzirom na potrebe tehnološke koje se postavljaju pred nas s obzirom na potrebe čuvanja i zaštite naše morske granice koja uključuje 948 kilometara mora i s obzirom na sve ove izazove od ilegalnih pokušaja prelaska mora, od pokušaja krađe pomorskog dobra, kulturnog dobra, ribljeg fonda itd. Dakle ovaj zakon je po meni dobar zato što ima sinergijsko djelovanje nekoliko resornih ministarstava, prije svega je to MORH, ali onda i MUP, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo mora i infrastrukture. Obalna straža samo radi svoj posao, a to je zaštita i nadzor svega ovog što sam nabrojala. I kada govorimo o kvalitetama raznih modela obalnih straža u međunarodnim primjerima, dakle u zemljama koje imaju sličnu situaciju kao Hrvatska onda budimo svjesni da svaki model ima svoje prednosti i mane. Ima dva modela organizacije obalne straže najopćenitija modela, a postoji mnogi hibridnih modela koji su između ta dva modela. Jedan model je centralizirana obalna straža, a drugi model je tzv. mrežna obalna straža. Dakle svaki od modela ima prednosti i mane i ni ovaj prijedlog zakona nije posve savršen, međutim on je u ovom trenutku najbolji prijedlog zakona. I naravno da ono to smo zamislili u teoriji treba biti adekvatno provedeno u praksi. Ako ne bude provedeno u praksi onda taj zakon će trebati korigirati i dorađivati, ali u ovom trenutku budimo objektivni i realni i recimo da je ovaj prijedlog zakona korak naprijed za zaštitu i očuvanje podmorja i mora, a to je i bit djelovanja obalne straže. Centralni sustav je ponekad teško u stvarnim uvjetima očekivati da različite sastavnice međusobno surađuju, a kao što sam spomenula ovdje ima nekoliko resornih ministarstava iako je prije svega MORH i MUP u zaštiti i nadzoru glavna resorna tijela. Ali ako gledamo hrvatski model ustrojstva države onda znamo da se tu isprepliće u pitanjima oko mora i u mora više resornih ministarstava. I onda smo možda skloniji ovom decentraliziranom modelu koji je slobodno i kolokvijalno se može reći država u moru. Zašto? Pa zato što vidimo da kod nas u praksi se zaista isprepliće nekoliko resora, ali se isprepliće na način da su oni u sinergiji i međusobnoj koordinaciji. Dakle, postoji centralno mjesto i postoji zapovjednik koji je nadređen ali bez sinergije i koordinacije tih tijela i da se u svakom trenutku zna tko, što i kako radi nema smisla ni započinjat ovaj posao zaštite i nadzora. I jako je bitno da taj zapovjedno obavijesni sustav funkcionira onda dobro i u praksi kako je zamišljeno u teoriji i da bude u praksi ustrojen da se u svakom trenutku zna jasna linija zapovjedne odgovornosti i horizontalno i vertikalno i da se zna tko što i kako radi i što se od koga očekuje, ali vrlo konkretno i bitna je brzina djelovanja, jer pomorska moć neke zemlje nije samo zaštita i nadzor. Iako je to neobično ovaj kako neki gledaju jednodimenzionalno. Naravno da je bitna zaštita i nadzor, ali ovisi i o socioekonomskim uvjetima te države. Pa nije svejedno jel imate 10 brodova ili imate 100 brodova, nije svejedno jel imate 20 zrakoplova za nadzor mora i zraka ili imate 1 zrakoplov. Dakle, sve je to jedan paket ovisi i o socioekonomskim uvjetima, ovisi čak i o diplomatskim sposobnostima da se neke stvari ispregovaraju jer mi možemo da Hrvatska ratna mornarica i obalna straža nadziru cijelo Jadransko more, ali da li ćemo mi to dogovoriti sa susjedima kao ravnopravnim članovima u EU to ovisi o nečijoj diplomatskoj vještini, ali mi možemo imate ambicije i one su legitimne. Prema tome, ono što je bitno reći kad su se otvorile nekakve polemike, dakle u dijelu zadaća obalne straže Hrvatska ratna mornarica čini dio jedinstvenog sustava. Mnogi će teško shvatiti kako to mornarica čini dio obalne straže jer ima raznih primjera u međunarodnoj praksi pa je kolega Vidović kojeg sad nažalost nema ovdje polemizirao na tu temu. I s pravom obavljanja zadaća obalne straže može biti cijela mornarica, a može biti dio mornarice, a u slučaju da obalna straža dade redarstvene ovlasti npr. svom ratnom brodu onda nema potrebe iste prevodit u javne brodove. To je ono što sam željela replicirat kolegu Vidoviću ali nisam mogla jer je govorio u ime kluba, a na klub nema replika. Ono što je također bitno reći da je dio ratne mornarice ustrojen i kao cjelina i stavljen pod nadležnost obale straže i to je čest slučaj u mediteranskim zemljama. I slično je recimo u Talijanskoj Republici, Grčkoj i Turskoj. I sad neki će reći ovaj model nije dobar, ja kažem svaki model ima prednosti i mane, ali ako govorimo o modelima onda idemo komparativno gledati pa ćemo vidjeti kako drugi imaju, a nećemo ponavljat kao papagaji jedno te isto i uvjeravat javnost u nešto što nije točno. U Italiji obalna straža djeluje pod nadzorom drugog državnog tijela to je Ministarstvo transporta, u Grčkoj je to Ministarstvo trgovačke mornarice, u Turskoj obalna straža je ujedno i grana oružanih snaga. To je u mirnodopskim uvjetima, to je u mirnodopskim uvjetima, dakle u miru je jedna zadaća obalne straže i ratne mornarice, u ratu je druga zadaća odnosno druge zadaće i ciljevi i to treba napraviti distinkciju između mirnodopskog djelovanja i ratnog djelovanja. U ratu je obalna straža i ratna mornarica prije svega obalna straža je u ratu potpora ratnoj mornarici, to je bitno, a ratna mornarica dakle ima zadaću obrane i to je potpuno jasno. Dakle, treba neke stvari ipak malo razjasniti. Oni koji čitaju zakone znaju da ima dio koji se u svakom pa i u ovom zakonu stoji negdje na nekoj stranici, a taj dio se zove pitanja koja se rješavaju ovim zakonom. E pa kad se pročitaju ta pitanja koja se rješavaju ovim zakonom onda nam stvari posve budu razvidne pa znamo čime se bavi ovaj zakon. Nešto čime se bavi ovaj zakon osim zaštite morskog plovidbenog puta i zaštite ovog svega što sam spomenula, morskog okoliša, prirodne i kulturne baštine ribljeg fonda itd., važan je cilj i svrha ovog zakona je pružanje pomoći i zaštite žrtvama i spašavanje u interventnim situacijama u mirnodopskim uvjetima, a isto tako nismo spomenuli, a jako je bitno je suzbijanje sprječavanja krijumčarenja ljudima, trgovine ljudima i opijatima, sprječavanje ilegalnih migracija preko mora odnosno morskim putem. Sve je to obuhvaćeno ovim zakonom. Kad sve to stavimo na kup onda možemo reći da ovim zakonom pokušavamo popraviti ono što smo vidjeli da od 2009. do danas trebamo popraviti, trebamo uskladiti, trebamo poboljšati efikasnost, trebamo poboljšat umreženost međusobno tijela i informacijsku umreženost, to isto nije bitno. Dakle, logističku umreženost trebamo popraviti i trebamo popraviti informacijsku umreženost, a to je sve cilj ovog zakona i to su sve zadaće ovog prijedloga zakona.
Zastupnik Gordan Maras zatražio je repliku.
Hvala lijepo. Zanima me gospođo Irena vaš stav po pitanju ulaganja odnosno investicija. Da li vi smatrate da je recimo primjerenije da Hrvatska s obzirom na svoju veličinu i gospodarsku moć i industriju koju ima, ulaže sredstva u izgradnju novih brodova ili da kupujemo nove flote aviona? Znači, mi za vrijednost 12 aviona možemo izgraditi 10-tak ili 15 brodova obalne straže koji mogu ja bi rekao na jedan vrlo kvalitetan način čak i nadomjestiti to da nemamo avione možemo braniti defacto svoje nebo i sa mora. Znači, zanima me koji, da li vidite tu problem odnosno koji su naši, šta bi trebali naši prioriteti? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Kolega Maras, dvije su stvari, prvo Hrvatska kad je ulazila u NATO savez je potpisala ugovor kao i svaka punopravna članica NATO-a o svojim obvezama, a jedna od tih obveza je i ulaganje u obranu. Kao što sam rekla prethodno o socioekonomskim uvjetima ovisi mogućnost ulaganja u onaj dio naše obrambene industrije koji mi sami možemo, a jedan dio su obveze koje moramo ispunjavati kao punopravna članica NATO-a. S jedne strane su obveze u NATO-u, a s druge strane je proračun MORH-a i Vlade koliko mogu samostalno uložiti u vlastitu vojnu industriju.
Zastupnik Anđelko Stričak zatražio je repliku.
Kolegice, dobro ste primijetila da se često u Saboru raspravlja o svemu samo ne o cilju, odnosno o pitanjima zbog čega se uopće donosi ovaj zakon. Naravno da smo kao država dužni štititi naše granice, da smo dužni štititi naš teritorij, jamčiti našim građanima, a i turistima s obzirom da smo turistička zemlja, sigurnost, pa tako mi nije jasno da dan danas neki ne razumiju zbog čega je uopće ovo potrebno i zbog čega Hrvatska između ostalog ne kupuje samo brodove nego i borbene zrakoplove. Mi kao samostalna suverena i neovisna država dužni smo štititi svoj zračni prostor. To možemo na dva načina ili platiti nekom od susjeda ili imati svoje zračne snage. Ja sam uvijek za ovu drugu opciju, da imamo svoje zračne snage, svoju vojsku i svoje avione. Hvala.
Odgovor na repliku.
Svaka samostalna i suverena država, poštovani kolega teži imati svoje vlastite obrambene snage, pa tako i Hrvatska. Uvijek je bolje imati vlastite snage nego se oslanjati na susjede. Imati s jedne strane vlastite snage za vlastitu obranu, a s druge strane biti dio saveza koji odabiremo biti, kao što smo odabrali biti dio NATO saveza i još nekih saveza. U cijeloj ovoj raspravi su jedni išli šumom, a drugi drumom, kako to naš narod kaže. Mi smo išli na temu zakona i čime se ovaj zakon bavi, a neki su drugi išli nekom drugom temom koja nema veze sa ovim zakonom. Možda su se zbunili zato što se spominju druga ministarstva. Druga ministarstva se moraju spominjati zato što sustav domovinske sigurnosti uključuje mnoge sastavnice, pa i Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva, agencije i ostale institucije. Možda je to kolege iz oporbe zbunilo pa su zato mislili da se trebaju baviti s drugim temama.
Hvala. Zastupnik Josip Borić javio se za pojedinačnu raspravu. izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a. Želim nešto reći o Zakonu o Obalnoj straži, konačnom prijedlogu jer smatram da rasprave koje se pokušavaju voditi u ovom Domu, kada god govorimo o Hrvatskoj vojsci na način da se ta Hrvatska vojska pokušava svesti na razine koje nisu primjerene zahtijeva i određenu razinu rasprave i odgovor na takve rasprave. Mi kad govorimo o Hrvatskoj vojsci, to je jedna od najboljih priča naše mlade hrvatske države u proteklih 30 godina. 30 godina nastajanja, usavršavanja, razvoja hrvatskih obrambenih snaga, Hrvatske vojske, 30 godina kojima je Hrvatska vojska i hrvatski vojnik pokazao što zna u ratu i što zna i miru i rasprave narodnih zastupnika koji idu u smjeru da se pokušava tu i tako u vojsku obezvrijediti ili na nekakvom postupku učiniti lošom, ne zaslužuje ovakav vid rasprave kada imamo priču o jednom zakonu koji se tiče i jedne sastavnice Hrvatske vojske, a to je Obalna straža jer ako jedna država ima iskustva u ratu i u miru u EU, onda je to Hrvatska i sve što smo prošli u stvaranju države itekako ima svoje reperkusije i dan danas i čudim, zaista me čudi da jutrošnju raspravu započinjemo o tome da li je netko ili nije netko proglasio isključivi gospodarski pojas i to je razlog tome da li je Hrvatska vojska dobra, loša, vlast bolja ili gora. Tim više što ti isti koji to nameću kao pitanje su imali dva puta priliku da to pitanje stave na dnevni red pa nisu stavili nijednom. Jer su bili sastavnica hrvatskih Vlada, nažalost, morali su otići jer nisu znali i razumjeli što im je zadatak i da bi danas iz oporbe uporno postavljali određene zahtjeve za koje znaju da su ih mogli postaviti, a nisu imali ni tada hrabrosti kao što sada imaju hrabrosti politizirati ili se baviti, kako se to kaže politikantstvom na temu IGP-a. Što smo kroz ovaj zakon pokušali. Već 12, 13 godina priču o Obalnoj straži je jedna priča, složena u kojoj sudjeluju sve Vlade do sada i pokušavaju je stvoriti na način da bude funkcionalna, ali i da budu uključeni više resora. Da bude više njih unutar cijelog sustava i da se zna sustav, tj. način na koji se funkcionira i tko u tom cijelom sustavu zapovijeda. Hrvatska vojska je pokazala, kažem, i u prošlosti, ali i u sadašnjosti, što može i na koji način se prema hrvatskom vojniku treba ponašati. Sadašnji i aktualni ministar obrane jasno je pokazao velike iskorake u ovih nekoliko godina, 3 godine i više, kao onaj koji je najvažniji, najzaslužniji, tj. onaj koji zapovijeda cijelim sustavom u smislu da se hrvatski vojnik, kažem, treba dobro opremiti, da HV bude dobro opremljena, da sve ono što čini sastavnicu HV-a od samih prostora u kojima oni žive, borave, rade, da budu na primjerenoj razini, da imaju sve što im je potrebno da mogu funkcionirati i današnja percepcija hrvatskog vojnika u odnosu na ono što smo imali prije nekoliko godina, mislim da će svatko od nas reći da je napravljen veliki iskorak. Povratak Hrvatske vojske u gradove Pulu, Varaždin, Vukovar, Ploče, jasno pokazujemo da ono što stalno i sam ministar navodi, da smo tu, da pomažemo i hrvatskim građanima, kada su teške situacije, ali i da obavljamo i svoju mirnodopsku funkciju kao i mnoge misije koje Hrvatska vojska, kažem, obnaša odlukama HS-a izvan granica RH. Tim više nas čude priče kolege iz SDP-a koji zamjeraju ono što nam predstoji kao zadatak da za područje obrane ili samu obranu, moramo izdvajati nešto i više sredstava nego li što smo to radili sada jer smo dio određenih saveza. Njima je sasvim normalno da se za obnovu Titovog „Galeba“ može izdvojiti 60 milijuna kuna i da to nije nikakav problem. Ako trebamo nabaviti ili napraviti nekakav ophodni brod ili nešto onda je sve to sporno, za Titovog „Galeba“ može 60 milijuna kuna zadužit ćemo se ali za jedan brod ratne mornarice ili za ophodni brod, to je problematično jer to traže neki drugi, ovdje ne traži nitko, ovdje traži SDP da bude tako i taj Titov „Galeb“, evo danas je konačno nakon brojnih peripetija krenuo na obnovu. Nije beznačajan iznos, vjerojatno će netko u njemu ili onima kojima je to bilo važno, u njemu boraviti i uživati vjerojatno duže vremena. Što se tiče samog zakona, jasno se navode osnova same Obalne straže a to je da se provodi jurisdikcija tj. nadzor nad onime s čime na području, na teritoriju na kojem trebamo uspostaviti u potpunosti ono vlastiti nadzor ne bi li se spriječile zadaće tj. spriječile aktivnosti koje su za daće Obalne straže navedene u njezinih 12 zadataka od kojih su najvažnije svakako provedba same jurisdikcije unutar RH u ZERP-u a onda traženje i spašavanje uslijed određenih mogućih havarija koje se mogu dogoditi na prostoru na kojem smo nadležni kao država i naravno što se dešava i u području ribarstva ali i samog kriminaliteta ili neovlaštenih prelazaka hrvatske granice. Mislim da se to u 12 g. i do sada provodilo na jedan primjereni način i kroz ovaj zakon ponovno se uspostavlja određeni u kojem svoju ovlast imaju i Predsjednik RH i Vlada RH ali i brojne druge sastavnice kroz ostale resore. Ovdje je postavljeno pitanje tko bi trebao biti zapovjednik, do sada smo imali razinu komodora, vjerojatno ćemo imati i dalje najveću razinu moguću tih časnika i ne bi to trebalo biti sporno bez obzira što piše ili ne piše. Ono što želim na kraju reći da podržavam ovaj zakon u njegovoj potpunosti, mislim da je iskorak bez obzira na pokušaj nekih da ga se svede na ništa u odnosu na ono što smo imali do sada i pokušaj da se na tom prostoru kada govorimo o Obalnoj straži, napravi još jedan dodatni iskorak ka kvaliteti i boljem upravljanju cijelim sustavom.
Zastupnik Damir Felak javio se za repliku.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Borić, vi ste dobro u svom izlaganju zašto nam je potrebna kvalitetna opremljenost Obalne straže ali isto tako ste govorili o potrebi opremljenosti hrvatske vojske odnosno hrvatskih Oružanih snaga. Da li se slažete sa nekim raspravama koje su ovdje iznesene da ne trebamo nabavljati borbene zrakoplove? Jednom riječju da bi puno manje trebali ulagati u opremanje hrvatske vojske a da bi taj novac trebali usmjeriti u neke druge, ovdje su se spominjale čistačice itd., što je čista demagogija ali sjetimo se ne tako davnih vremena kada smo u rat ušli potpuno goloruki i kada nas je jedna politička opcija doslovno razoružala na početku rata kad je predala naoružanje teritorijalne obrane RH, JNA koja je onda s tim istim naoružanjem napala hrvatsku državu? Da li bismo danas trebali dozvoliti da se to ponovi ili bismo trebali dobrom opremljenošću hrvatske vojske jamčiti mir svim hrvatskim građanima? Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Felak, slažem se s ovim drugim djelom, znači da bi trebali imati u potpunosti opremljenu hrvatsku vojsku i nadam se da ćemo kroz mandat ove i slijedeće Vlade to i ostvariti kad govorimo o zračnim snagama. Još jedanput napominjem, nije bio problem ako treba izdvojiti 60-ak milijuna kuna za obnovu jednog oronulog starog broda koji se zvao „Galeb“, to nije nikad problem ali sve ovo ostale je problematično, zašto, zato jer se želimo baviti politikanstvom, ne želimo gledati oko nas i želimo zaboraviti što smo radili kao što to rade naši kolege s druge strane. Sjetimo se famozne obnove MIG-ova koji su završili u jednoj od najvećih afera hrvatske vojske za koju su odgovarali ljudi u 4. i 5. redu, ne oni koji su bili krivi za takvu jednu aferu i jednostavno imamo danas ono što imamo, popravljati za njima sve što moramo ili što smo naslijedili i učiniti sustav boljim da može funkcionirati.
Hvala. Zastupnik Saša Đujić javio se za pojedinačnu raspravu. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Slijedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, ja ću u kontekstu ovog zakona govoriti o visini kazna koje mi imamo u našem Kaznenom zakonu i Prekršajnom zakonu jer se ovdje spominjalo financiranje hrvatske Obalne straže. Dakle mi smo zadnjih 6 mj. medijski imali u medijima slučajeve kada su Talijani lovili u našem teritorijalnom moru i portali su objavili koje su to kazne. U slučaju prije 6 mj. kada je onaj talijanski ribar pokazao srednji prst hrvatskom novinaru, izašao je morski.hr, portal je izašao da je kazna bila oko 40 000 kuna. U toj posadi je bilo ja mislim 5 ili 6 ljudi, kad se to preračuna, dakle ispada je svaki od njih dobio kaznu manje od 10 000 kuna. Ono što statistički pokazuje da hrvatske kazne za talijanske ribarice nisu demotivirajuće za njih, dakle postoji puno recidivista koji su zapravo kontinuirano uhvaćeni u lovljenje u hrvatskom teritorijalnom moru što znači, dakle meni je to logika ako se netko 3 ili 4 puta pojavljuje dakle u hrvatskom teritorijalnom moru, a kažnjen je bio, da ova kazna ga nije demotivirala da on napravi ponovo to. Dakle, vrlo je logički dakle da bi kazne trebale biti puno strože da zapravo bi tim kaznama mogli i financirati našu hrvatsku Obalnu stražu i isto tako ja ću ići do jednog prijedloga da talijanske ribarice, odnosno kočarice koje su 4 ili 5 puta uhvaćene u našem moru da im se plijeni trajno taj brod. Osim toga, imali smo prijedloge u Zakonu o prometnoj sigurnosti da ljudi koji su kontinuirano dakle kažnjeni u prometnim prekršajima da postoji mogućnost da im se plijeni njihov osobni automobil. Dakle vrlo je logički još jedna činjenica da hrvatski ribari nisu uhvaćeni u talijanskom dakle teritorijalnom moru, da statistički takvih nemamo. To znači da je njima isplativije dakle loviti u našem moru. Sada je bio zadnji slučaj i tu moram pohvaliti ovaj i hrvatske sudove, kada su talijanske ribarice opet uhvaćene u našem moru, da je kazna za njih bila puno viša nego u onom prethodnom slučaju, dakle kazna je bila oko 70 tisuća kuna, ali opet, kad to pretvorimo i kad podijelimo na višečlansku posadu, dakle njih je u toj ribarici bilo mislim 5, dakle opet smatram da to nije dovoljno. I sad bi tu usporedio dakle te kazne te prekršajne kazne s jednim zakonom koji dolazi u naš Sabor. Tzv. lex specialis, a to je Zakon o navijačima. Dakle koju poruku mi šaljemo dakle hrvatskim građanima, ako to taj zakon koji još nije hvala Bogu došao u hrvatski Sabor propisuje kaznu čovjeku, tj. obitelji koji je napuhao više od 0,5 dakle promila, sjedio na stadionu mirno, mirno promatrao dakle utakmicu, dakle nije napravio nikad nered, dakle u zakonu piše da će biti kažnjen od 2 tisuće do 30 tisuća kuna. Dakle on teoretski za dvije pive može biti kažnjen 30 tisuća kuna što ispada da hrvatski zakon jednako tretira čovjeka koji je popio dvije pive i talijanskog krivolovca u moru koji je lovio naše prirodne resurse. Dakle, ja mislim da je to nelogično, da je to vrlo loša poruka, ali to tako piše trenutno u zakonu, dakle po hrvatskom zakonu trenutno i ako se usvoji taj zakon, bit ćete gore i teže kažnjeni ako ste popili dvije ili 3 pive, mirno sjedili na utakmici, policija vam je dala alkotest, napuhali ste više od 0,5 promila nego talijanski ribar koji je lovio u našem moru. Dakle, evo to mislim da trebamo ispraviti, pogotovo što se tiče dakle i financiranja naše Obalne straže, dakle kazne moraju biti veće. S tim kaznama ne neki način financirati našu Obalnu stražu, a onda nećemo ni trebati tako veliku dakle flotu ako ćemo ih demotivirati da oni loše, da oni uopće ne love u našem moru. Toliko od mene. Hvala.
Zastupnik Damir Felak javio se za repliku.
Poštovani dopredsjedniče Sabora, cijenjeni kolega Sladoljev. Vi ste rekli o Zakonu o Obalnoj staži pohvalno i mislim da je to u redu, ali ja bih replicirao odnosno složio se s vama u ovom dijelu gdje ste govorili o prekršajnom zakonu o ponašanju gledatelja na sportskim objektima i mislim da je u tom ovom dijelu kojem ste rekli potpuno restriktivan i mislim da nije u redu, a u konačnici stavlja i građane u potpuno nejednak položaj jer govori se da se ne smije biti, znači popiti 2 pive, imati iznad 0,5% alkohola, promila alkohola u krvi, na sportskom objektu, a recimo ne spominju se druga događanja. Znači netko može otići na kazališnu predstavu potpuno pijan, na koncert ili bilo koje drugo događanje, to se ne sankcionira, a sankcionira se na sportskom objektu. Mislim da je to čak i protuustavno i da to nije u redu i da bi to u svakom slučaju trebalo popraviti. Ako netko radi probleme, treba ga, jasno sankcionirati, ali ako je miran i prati utakmicu ili bilo koje događanje jasno da mu nitko ne smije ništa činiti pa niti policija. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala. Poštovani zastupniče. Znate što još piše dakle u zakonu, dakle prijedlogu zakona? Da se neće kažnjavati samo čovjek koji bude na stadionima ... [[Govornik se ne razumije.]] nego u zakonu piše dolazak. Pravno, što znači dolazak? Vi praktički možete krenuti iz svog ulaza u zgradi i to je dolazak na stadion, netko vas može zaustaviti, napuhati 0,5 promila i vi zapravo vi ne možete na stadion ili možete proći pored stadiona, vi možete krenuti u drugi grad na utakmicu, dakle zakon je nakaradan, licemjeran, dakle ja sam rekao, ako se već donosi dakle takav zakon, onda treba npr. donijeti Zakon o posjetiteljima narodnjačkih klubova jer se tamo po statistici više nereda događa nego na sportskim stadionima, ali evo, narodnjački klubovi, oni posjetitelji narodnjačkih klubova se ne kažnjavaju.
Zastupnik Ivan Lovrinović javio se za pojedinačnu raspravu.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva. Poštovani kolegice i kolege, a posebno pozdravljam vas poštovani građani. Raspravljamo o Zakonu o Obalnoj straži koja je osnovana, ako se ne varam negdje 2006. g. Moram priznati da mi nešto posebno nije jasno što je ovim prijedlogom zakona posebno napravljeno, ali me to i ne iznenađuje jer ovaj naš Sabor, nama se isporučuju bezbrojne varijante zakona. Ima dosta zakona koji su dobri, nije problem u tome što je zakon, zakon nego što se zakoni ne provodi. Što se zakoni ne provode. Ali, mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku uvijek se pitamo koji je smisao ovog zakona pa recimo i obalne straže. Koji je smisao obalne straže u Hrvatskoj? Imamo dugačku obalu, imamo more. Što ona u stvari radi? Pa se tamo navodi čitav niz zadataka koje bi trebalo obavljati obalna straža, znači to je sigurnosni sustav. S druge strane ekološka zaštita, borba protiv krijumčara, ovoga, onoga itd.. Međutim, ono što je izuzetno važno ako govorimo i sigurnosnim stvarima, pitanjima, štiti li ona naša dobra a to je prije svega pitanje ZERP-a, zakon znači o ekonomsko-ribolovnom pojasu koji Hrvatska nije proglasila. I što onda može naša obalna strana raditi dok talijanske koče preoravaju naš dio podmorja. Može samo gledati i kad oni završe pitati dečki kakav je bio danas ulov, je li bio dobar ili nije. Evo vidite. To je ta priča o hrvatskim interesima koju nikada političke strukture koje su vodile do sada Hrvatsku o tome nisu vodile računa. A kada vidimo tamo koliko su stručne službe obalne straže planira zaposliti ljudi ili je već zaposleno pa to može voditi Ministarstvo obrane, ne samo obalnu stražu, mogu voditi skoro Ministarstvo obrane. Nadalje, kako je ustrojen sustav internog nadzora, ima li možda i tamo ne daj bože slučajeva da se koristi kao što su se helikopteri dolje u Zemuniku koristili za šverc oružja unutar vojnog sustava RH i da nitko nije, to nam je ministar obrane mrtvo hladno prezentirao, malo se poškropio vodicom i nikome ništa. Eto tako izgleda voditi politiku u Hrvatskoj. Pa poštovani građani ako vi zaista mislite da je to ono što nama treba i da tako možemo živjeti da će, da ćemo imati budućnost onda je situacija u sljedećim izborima svima jednostavna, onda podržite predstavnike ovih stranaka koje su ovo radile sve do sada. I vidite kako taj ZERP, znači Talijani tu rade ogroman biznis i dobro je danas rečeno oko 300 milijuna eura štete mi trpimo godišnje zbog izlovljavanja ribe iz našeg djela Jadrana. I sad pomnožite sa brojem proteklih godina koliko je to a mi se ubišmo, ubismo se pričajući koliko će se povući sredstava iz EU fondova, pazite 300 milijuna eura, to je 5 milijardi kuna, pa neka je 3 milijarde kuna. Znači s jedne strane ovu Vladu, ma nije briga ni prethodne Vlade koliko se uzima iz Hrvatske a s druge strane kao prosjaci čekamo, oni čekaju kao prosjaci što će doći iz EU fondova a poštovani građani ja sam već u nekoliko navrata ovdje izjavio, ponovno izjavljujem, nisam dobio nikad odgovor, nisam dobio ni na zastupničko pitanje koje pedantno pod a, b, c, d poslano Ministarstvu financija na moju tvrdnju da Hrvatska više uplaćuje u sustav EU nego što se isplaćuje, ne koliko je ugovoreno, pustite tu priču, koliko je isplaćeno. Znači Hrvatska neto plaća više EU nego što dobiva. Objasnite mi to ovdje i građanima da nije istina. Gubimo na svakom koraku, evo na moru gubimo. Pa ono što je recimo dobro, s čime se slažem da ako treba izgraditi nekoliko brodova za obalnu stražu pa onda se prvo treba znati što oni rade, proglasiti ZERP, kriminalce hvatati, krijumčare. Ali to niste u stanju vi, pa to, pa vi ste stvarali ovaj sustav kojim ste vladali, vi ste ga stvarali, kako ćete se protiv njega boriti? Onda se morate, sukobi sa svojima a to ne možete, to ne možete. Samo novi ljudi drugačiji, stručniji, pošteniji mogu potaracati Hrvatsku. I to ćemo napraviti. I vidite šta je od tog ZERP-a bilo, imamo našu zastupnicu gđu. Tomašić koja se par godina morala boriti tamo u Europskoj komisiji da naši građani dobiju ponovno mogućnost da mogu pecati kilu, dvije srdelica, znate. I kada se to dobilo ponovno pravo skoro sam očekivao da će biti proslava na Trgu bana Jelačića, znači ono što su naši ljudi vjekovima, stoljećima imali sada se za kilu, dvije srdelica koje ćete uloviti to promovirate kao postignuće, pazite, to je postignuće. Vidite gdje je Hrvatska došla Bože moj dragi. E sada kada sam rekao ulaganje u brodove, da, ali to je trebalo već napraviti kada je počela kriza i prije krize u Uljaniku. Stranka Promijenimo Hrvatsku ja se točno sjećam kada sam ovdje prije godinu i pol dana i više predlagao, jer to rade uređene zemlje kada je kriza u sektoru brodogradnje onda iz sustava obrane vojske naruče se ili ratni brodovi ili brodovi za obalnu stražu ili dakle takva neka. Pa Đuro Đaković, vidite, nije vezano za to, ali jednostavno da povežem, pa to poduzeće, tzv. poduzeće za posebne namjene, za proizvodnju oružja i dijelova znači borbenih sredstava pa ono mora poslovati po sasvim drugim kriterijima. Pa njega se šuta, lopta, vidite. Pa što, ustvari šta će biti poslije toga? Ma da se i ono rasturi da RH sutra bude još nespremnija ako dođe do bilo kakvog ratnog sukoba. Eto to se radi, ali dragi građani samo je jedan lijek za ovu čitavu priču da se vratim na obalnu stražu a tako to vrijedi i za sve prijedloge drugih zakona. Ma ja vas pozivam vas dobrih ljudi, vrijednih, 45% koji sjede kod kuće za vrijeme izbora jer su vam ovakvi ljudi zgadili davno politiku i onda vi mislite e neću ja sad izaći na izbore namjerno zbog njih, vidite. Ma dragi građani oni su sretni da vi nikad do kraja života ne iziđete, oni se mole Bogu da vi ne izađete jer oni imaju samo jedan smrtni strah, a to je da masovno mi izađemo na izbore jer znaju da kad mi izađemo, masovno građani na izbore, njih više nema, njih više nema, oni ne znaju, njih 90% ne zna ništa drugo radit. E vidite, ja čekam taj trenutak i molim se dragom Bogu da dođe, pa da konačno propušemo, pročistimo ovu našu dragu zemlju, domovinu, a onda će sve imat svoj smisao, pa tako i obalna straža koja sada ustvari manje-više paradira, tu i tamo nekoga kazni preko ljeta, naravno da ima svoju svrhu, ali ne radi one ključne stvari gdje mi gubimo, proglasiti ZERP, pa ga onda čuvaj, a ne fiktivno znat di ti je pola mora, pa malo se vozikaj, troši gorivo itd. Dakle, mi imamo jednostavnu dilemu, jednostavno pitanje, hoćemo li ovo dalje gledati, trpjeti ili ćemo jednostavno u sebi reć, e neću više ni zbog sebe, a posebno neću zbog moje djece da ona bježe vani po bijelom svijetu, bio sam gore na Islandu, studeno, blizu polarnog pojasa, gore naši ljudi rade, ja pitam koliko radite, neki, ova kaže gospođa 20.g., jeste li se navikli, kaže nisam i nikad neću moć, vidite kako je ovdje i … [[Govornik se ne razumije]] zbog toga, zbog onih kojima su se naši roditelji nama branili da se družimo kad smo bili mali, naši se najbolji ljudi moraju iseljavati vani. Ja vas pozivam dragi građani konačno podržite nas u ovim zahtjevima, ne možemo se pojedinačno ovdje borit, možemo, ali moramo vašu silu imati da konačno riješimo ovo nepodnošljivo stanje u našoj dragoj domovini. Hvala.
Zastupnik Stevo Culej javio se za repliku.
Kolega Lovrinoviću, lijepo ste i mudro zborili, međutim, svi oni koji odlaze, odlaze punih bankovnih računa, vi ste ekonomista, niko ne zbraja i ne oduzima ovde u RH što je neki ministar ili dužnosnik uneo ili ukrao imovinu, a sa čime odlazi. Imovinska kartica mnogih koji nisu imali ni pošteni polovni Mercedes 124, sada voze Jeep-ove bijesne po Zagrebu i imaju stanove Penthouse. Govorili ste o naoružanju, ja se sjećam i onih migova koji su otišli, pa su se vratili u dijelovima, ni to nitko nije gleda. A kad govorimo o migovima, zašto smo ih morali uopće slat na remont? Pa zato što nismo imali, mi ovdje kadar koji će to napravit, a mi imamo Đuru Đakovića koji može servisirati sve naše tenkove koje je on i napravio, tko će to raditi ako Đuro Đaković prestane sa tom djelatnošću? Više nema ko, ona znanja koja imaju [[Upadica: Hvala]] radnici Đure Đakovića otići će [[Upadica: Isteklo je vrijeme]] u nepovrat.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Culej, ja sam se morao nagnut da vidim jeste to vi postavili pitanje jer sam mislio da je postavio neko iz oporbe. Ovo što ste naveli o stjecanju imovine ovoga, onoga, bankovnim računima i da bježe naši ljudi zbog toga, pa ja vas pozivam kolega Culej baš napravite jedan ključni potez, napustite ovu koaliciju, nemojte glasati za njih i vi ćete nevjerojatno puno doprinijeti promjeni stanja u RH, inače ovaj vaš govor će biti potpuno prazan i ne samo tamo, nego će biti i licemjeran. Ja sam siguran da ako ovako nastavite da ćete vi sigurno okrenut se na pravi put. Hvala.
Završna riječ u ime izvjestitelja Tomislav Ivić, državni tajnik u Ministarstvu obrane.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, ja se evo na kraju želim zahvaliti svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi. Isto kao i u prvom čitanju treba priznati da se najmanje raspravljalo o Zakonu o obalnoj straži, a puno više o drugim temama, možda je to i razumljivo s obzirom da smo u predizbornom vremenu, ali ja se nadam da ćete podržati Zakon o obalnoj straži prilikom glasovanja i još jednom svima se skupa zahvaljujem.
S ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o Obalnoj straži RH, drugo čitanje, P.Z. br. 755. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Tijekom rasprave je predstavnik predlagatelja prihvatio amandman Odbora za zakonodavstvo te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanu Kluba zastupnika MOST-a. Poštovani državni tajnik Tomislav Ivić. Izvolite državni tajniče. Prvi amandman.
Poštovani potpredsjedniče. Dakle prvi amandman Vlada RH ne prihvaća uz obrazloženje Obalna snaga RH je sastavni dio Hrvatske ratne mornarice koja u svom nazivu ima pridjev „hrvatski“. Isto tako u sastavu Hrvatske ratne mornarice nalazi se i flotila Hrvatske ratne mornarice koja u svom nazivu nema pridjev „hrvatski“ a niti Oružane snage RH u svom nazivu nemaju pridjev „hrvatski“.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, molim izjašnjavanje. Izvolite.
Hvala lijepo. Žao mi je što Vlada nije prihvatila ovaj prijedlog jer hrvatske, Oružane snage RH se zovu Oružane snage RH ne vidim niti jedan razlog zbog čega bi se Obalna straža RH treba se promijeniti i da se zove Hrvatska obalna straža, skraćenica HOS, jedino ako nije neugodno Vladi što je skraćenica HOS, međutim to tako ide. Znači Oružane snage RH onda idu znači Hrvatska mornarica ratna, Hrvatska ratna mornarica i sve ostalo, međutim vi ste ovdje očito i isključivo samo zbog toga što se radi o skraćenici HOS. Pa HOS je jedna od najjačih postrojbi koja je na najtežim dijelovima ratišta od Vukovara, Sajmišta do Dubrovnika obranila, ne treba vam biti to neugodno. Ja bih sa ponosom stavio Hrvatska obalna straža jer tako je ustroj. Mislim kako to, Oružane snage RH, ratna, Hrvatska ratna mornarica i sad odjedanput ono što spada pod Hrvatsku ratnu mornaricu vi da bi izbjegli skraćenicu HOS, Hrvatska obalna straža ne vidim niti jedan razlog, niti jedan razlog. Svi vidovi počinju vojske sa Hrvatska, jedino Oružane snage RH ali naravno doživjeti ćete neugodnosti od koalicijskog partnera Milorada Pupovca. Mislio sam da će danas bar reći gdje je dr. Ivan Šreter ali nema ga, već kada smo raspravljali o Vukovaru. Zbog čega ovo bojite se i nemate snage, jer tako je raspoređeno, pa čak i logički i bez ovoga što sam ja sad rekao malo emotivno, bojite se isključivo zbog koalicijskog partnera. Vjerojatno je dobio instrukcije od četnika Vučića, vjerojatno jer često ga posjećuje kao dio vas predstavnika većine u Saboru. Žao mi je ali očekujem da će zastupnici prihvatiti ovo.
Tražite glasovanje?
Obavezno.
Hvala lijepo kolega. Drugi amandman. Izvolite kolega ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ni drugi amandman predlagateljica ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i u prethodnom amandmanu.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, izvolite.
Ma ja ću opet ponoviti, hrvatski vojnik je nešto najslavniji i najčesniji a Oružane snage i Hrvatska vojska je nešto šta je povezalo hrvatski narod u zajedništvu. Izbjegavati i nelogički vidove vojske u Oružanim snagama RH svrstavati na ovaj način je nevjerojatno da bi se izbjegao samo HOS, skraćenica HOS, Hrvatska obalna straža. Žao mi je, žao mi je što to ne prihvaćate, očekujem da će saborski zastupnici, evo kolega Stričak iz specijalne policije, on će prihvatiti da bude HOS, Hrvatska obalna straža. Valjda nema nalog od Milorada Pupovaca ni koalicijskih partera da je to nedozvoljena postrojba ali to je junačka postrojba koja je pobijedila vašeg europskog prijatelja četnika Vučića, prijatelja Milorada Pupovca, nalogodavca koji ide u Bačku Palanku na proslavu, na tužibabe dolje oko Oluje, nemam pojma, kada je najčasniji dan Oluje. Znači nemojmo se spuštati na tu razinu. Hrvatski vojnik je pobjednički vojnik, proglasite isključivi gospodarski pojas, sačuvajmo naš teritorij, to je naša obaveza, uključite Hrvatsku obalnu stražu a ne Obalna straža RH. Hrvatska obalna straža, jedino su Oružane snage RH. Zbog čega bojazan? Ja se cijelo vrijeme pitam od koga bojazan? Od žetončića? Koga? Tko vas sprječava ovdje? Ja ne znam stvarno tajniče da li ste vi toliko pod utjecajem i koliki, toliki utjecaj ima koalicijski partner Milorad Pupovac na vas, meni je to neprihvatljivo. Vjerojatno je on vama zabranio da se upotrjebljava skraćenica HOS jer ne vidim ni jedan razlog. To je časna a u biti ne treba to ni uspoređivati nego ide logički, Hrvatska obalna straža.
Zahvaljujem. Tražite glasovanje naravno?
Da, da.
Hvala lijepo. Zahvaljujem državnom tajniku g. Iviću na očitovanju o amandmanima.
Konačni prijedlog Zakona o obalnoj straži RH, drugo čitanje, P.Z. br. 755. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izjašnjavanje o amandmanima smo proveli a sada ćemo odlučivati o podnesenim amandmanima. Prvo su amandmani Odbora za zakonodavstvo, ukupno ih je 3 i sva tri su prihvaćena te postaju sastavni dio zakona. I imamo još dva amandmana Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Prvi amandman nije prihvaćen od strane Vlade pa moramo glasovati. Molim glasujte. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 2 istog Kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća pa vas molim da glasujemo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o obalnoj straži RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 119 za i 4 suzdržana donesen Zakon o obalnoj straži RH.
Slijedeća točka na dnevnom redu je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u oružanim snagama RH, drugo čitanje, P.Z. br. 789. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Damir Krstičević, potpredsjednik Vlade i ministar obrane, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, Ministarstvo obrane od početka mandata ove Vlade usredotočeno na čovjeka, vojnika, dočasnika i časnika koji je središte razvoja i nadogradnje HV-a. U ove protekle 3.g. zakonskim rješenjima sustavno smo radili na poboljšanju standarda i uvjeta života i rada vojnika, dočasnika i časnika, službenika i namještenika, pripadnika HV-a. Prvi korak u tom pristupnom pristupu svakako je bilo donošenje nove strategije nacionalne sigurnosti koja je usvojena 2017.g. i koja je temeljni strateški dokument u području sigurnosti. Nova strategija je nakon punih 15.g. jasno definirala nacionalne interese RH i strateške ciljeve preko kojih se ti interesi ostvaraju. Strategija je prepoznala promjenu sigurnosnog okruženja i pokazala smjer u kojem se trebaju razvijati naše sposobnosti, strategija je prepoznala da nam treba sustav domovinske sigurnosti da bi se nosili sa svim ovim rizicima i ugrozama s kojima je suočeno svako suvremeno društvo, pa tako i hrvatsko društvo, tu je i partnerstvo za sigurnost. Nakon strategije logičan korak bila je izrada strateškog pregleda obrane kao temeljni dokument u području obrane koji predstavlja završno izvješće o provedenom procesu preispitivanja, usklađenosti strateških koncepata, te dostignutih i planiranih obrambenih sposobnosti s obrambenim potrebama koji proizlaze iz strateškog i sigurnosnog okružja. Strateškim pregledom obrane zaključeno je da razina geopolitičkih, tehnoloških, društvenih i sigurnosnih promjena zahtjeva ne samo prilagodbu, nego i cjelovitu reviziju prethodnih planova razvoja obrambenih sposobnosti, izrada potpuno novog dugoročnog plana koji će usmjeriti koordiniran i ravnomjeran razvoj svih elemenata obrambenog resora, a poglavito HV-a kako bi bili u stanju odgovoriti na buduće izazove. Naravno, u potporu svih tih promjena i razvoja novih sposobnosti bilo je nužno mijenjati zakonodavni okvir, te smo stoga pristupili izmjenama Zakona o obrani 2018.g. i ove godine, kao i Zakon o službi ko i Konačni prijedlog danas u ovom Visokom domu. Konkretno, u protekle 3.g., a u potpori obnove i daljeg razvoja HV-a napravili smo slijedeće, izmijenili smo već spomenutu zakonsku regulativu kao temeljni preduvjet daljnjeg razvoja sustava, zaustavili smo pad obrambenog proračuna nakon 6.g., ulagali smo u ljude, dali smo im sigurnost i vratili oduzeta materijalna prava, ulagali smo u infrastrukturu, uvjete života i rada u našim vojarnama, te u športske sadržaje, radili smo na mjerama za zadržavanje visoko kvalitetnog kadra i privlačenja novih kvalitetnih ljudi, postavili smo novi operativni razmještaj HV-a koji je u funkciji sigurnosti i potpore narodu u nevolji i kroz koji smo vratili vojsku na 6 strateških lokacija, Sinj, Vukovar, Varaždin, Udbina, Ploče i Pula, razvili smo nove sposobnosti HV-a, kao što su zapovjedništvo za kibernetički prostor, zatim središte za razvoj vođe, to središte jako bitno za HV, s tim središtem počeli smo novo poglavlje u obučavanju HV-a i vidjeli ste završnu ophodnju 84 km od Udbine do Knina i na Kninskoj tvrđavi smo dodijelili značke prvim pripadnicima koji su završili takvo, takvu obuku. Cilj je sada, slijedeće godine da imamo 3 uputa i plan je godišnje 100 ljudi tako osposobiti i za 10-tak godina plan je osposobiti 1000 takvih vođa i sigurno da će nam to doprinijeti da naša HV bude još jača, još kvalitetnija i da imamo naše zapovjednike koji će voditi ljude osobnim primjerom, a da bi ih vodili osobnim primjerom, moraju poznavati i moraju razumiti hrvatskog vojnika. Zatim tu je i novo središte za besposadni zrakoplovne sustave, vidjeli ste nedavno u Puli koje je ustrojeno. Ulagali smo i ulažemo u opremanje i modernizaciju svih grana HV-a, bilo da se radi o remontu helikoptera, taj remont smo završili, helikopteri su u upotrebi u HV-u. Zatim tu je i remont raketnih topovnjača koji je u tijeku, 2020. dobivamo 2 raketne topovnjače. Zatim tu je nabava novih helikoptera, vidjeli ste jednoglasna suglasnost saborskog Odbora za obranu vezano za, uz 2 donirana, nabavku još 2 helikoptera Crni jastreb. Zatim tu su bespilotne letjelice, borbeni avion, ja se nadam vrlo skoro Međuresorno povjerenstvo da će poslati služben zahtjev državama da nam države daju odgovarajuće ponude. Zatim tu je opremanje borbenih vozila Patria i još jedan projekat koji je vrlo značajan, a to je nabavka novih borbenih vozila Bradley, vrlo moćno sredstvo koje je potrebno HV-u i zatim tu je opremanje mornarice brodom i brzim čamcima, to je smjer kojim želimo ići, to je budućnost moderne HV-a koja ostaje jamac i stabilnosti RH i tu dolazimo do važnosti Zakona o službi u oružanim snagama RH i same srži današnje rasprave. Temeljnice iz Zakona o službi iz 2018.g. bio je podići standard i uvjete života i rada vojnika, dočasnika i časnika, službenika i namještenika. Pripadnicima HV-a željeli smo omogućiti bolji profesionalni razvoj, osnaživanje digniteta vojnog poziva, a sve radi većeg interesa za pristup u HV, promicanje vojnog poziva i vrijednosti Domovinskog rata, te povećanje sigurnosti i zaštite RH i svih naših građana. Stoga su ključne promjene zakona iz 2018.g. obuhvatili pravičniji sustav plaća i postupno vraćanje materijalnih naknada, vraćeno je plaćanje rada umjesto isključivog plaćanja dužnosti koje se pokazalo nepravičnim i neučinkovitim, zakonom su uvedene posebne naknade za stražu, dežurstvo i rad na terenu djelatnim vojnim osobama, riječ je o najčešćim zadaćama koje se obavljaju izvan redovnog radnog vremena. Sigurnost vojnog poziva umjesto do tada postojaća 3 ugovora na određeno vrijeme, na 4, 5 i 6.g. uvedena su 2 ugovora na određeno vrijeme na 2 godine i drugog ugovora na neodređeno vrijeme u trajanju službe najdulje do 45 godine života vojnika. Ovim rješenjem postigli smo sigurnost zaposlenja i mogućnost životnog planiranja uz sva prava koja rad na neodređeno vrijeme nosi. Poboljšanje sustava profesionalnog razvoja, omogućena je rotacija zapovjednih i voditeljskih dužnosti i dužnosti prvih dočasnika svake 4.-te godine a s obzirom na to da rotacija svih dužnosti do tada nije bila provediva. Cilj je bio olakšati višegodišnje planiranje, protočnost sustava, upravljanje osobljem te istodobno pružiti jasan pogled na karijeru djelatnim vojnim osobama. Poboljšanje potpore za stanovanje, novi raspored postrojbi omogućio je pravodobno djelovanje uvjetima pomoći stanovništvu i civilnim institucijama, to ste mogli vidjeti i za vrijeme požara, poplava da je vojska brza i da je mogla reagirati i dati pomoć našem narodu u nevolji. Stvaranjem preduvjeta za narastanje snaga, stvaranje percepcije lokalnog stanovništva u prisutnosti Hrvatske vojske i sve sredine u kojima je vraćena Hrvatska vojska su to pozdravile i surađujemo sa svim sredinama u kojima je Hrvatska vojska kao čimbenika sigurnosti i zaštite te dijela sustava Domovinske sigurnosti. Radi povećanja standarda života rada i obuke pripadnika Hrvatske vojske, promicanja vojnog poziva i vrijednosti Domovinskog rata, povećanje sigurnosti i zaštite stanovništva a u kontekstu promjena u sigurnosnom okruženju te odgovora na sigurnosne izazove izrađen je novi operativni raspored Hrvatske vojske kroz povratak postrojbe u Sinj, Varaždin, Ploče, Udbina, Pula te dolaskom postrojbe u Vukovar. Znači stavili smo vojsku u pogranična područja. Prema tome, vrlo lako u bilo kojem trenutku možemo pomoći narodu u nevoljama. Sustavnom popunom osobljem koji gravitira prema novim lokacijama postiglo se to da većina pripadnika određene postrojbe živi i radi u gradu ili bližoj okolici gdje se nalaze njegove postrojbe. Znači na ovaj način skoro 1600 ljudi smo približili da mogu biti bliže svojim obiteljima jer bez potpore obitelji nema jakog i motiviranog hrvatskog vojnika. Podizanje spremnosti kako su djelatne vojne osobe dužne održavati zahtijevanu razinu tjelesne spremnosti a u svrhu promicanja zdravog i kvalitetnog života i rada ovo područje po prvi put normativno uređeno. Kako bi hrvatski vojnik uspješno mogao izvršavati svoje zadaće nužno je da ima zdrav način života i da bude aktivan i to ste primijetili koliko je vježbi, koliko velikih vježbi, kontinuiranih vježbi je napravljano u nekoliko zadnjih godina jer ako vojska ne vježba ona nikako ne može biti spremna. Nabavili smo i sportsku opremu i sprave za vježbanje i jako puno ulažemo u svakoj vojarni da ljudi imaju odgovarajuće prostore, odnosno sprave za vježbanje. Prestanak službe i umirovljenje djelatnih vojnih osoba. Kako smo odmah na početku mandata započeli smo procesom tranzicije, pomlađivanja Hrvatske vojske novim zapovjednim kadrom, školovanim u inozemstvu i iskustvom iz Domovinskog rata. Zakonom je i uređeno vrijeme prestanka djelatne vojne službe s pravom na određene propisane godine života kao kriterij ovisno o osobnom činu i pod uvjetom ispunjavanja godina mirovinskog staža. Temeljna zamisao bila je da se omogući točno utvrđivanje vremena završetka vojne karijere kako bi se djelatne vojne osobe pravodobno pripremile za tranziciju a vojnom sustavu osigurale mogućnost, vrijeme i prostor za planiranje upravljanja ljudskim potencijalom. I jedna velika promjena koju ova Vlada je napravila je upravo da ljudi nakon završetka vojne karijere mogu raditi, znači mogu se zaposliti i mogu se odlučiti da li će ići raditi 4 sata ili će ići raditi na 8 sati. Prema tome, mislim da je to jako bitno i za naše djelatne vojne osobe, druga karijera i za njihove obitelji. Stoga ova rješenja doprinijela su daljnjem razvoju Hrvatske vojske a poduzete mjere za vraćanje dostojanstva vojnog poziva rezultirale su povećanim interesom za pristup u Hrvatsku vojsku. Tako su prvi put od uvođenja dragovoljnog vojnog osposobljavanja 2008. godine u 2017. upućena tri naraštaja dragovoljnih ročnika u istoj kalendarskoj godini a isti trend nastavljen je do danas. Također povećan je interes i za primjer profesionalnih vojnika, dočasnika i časnika, pa tako godišnje u službu primamo oko 1000 vojnika i mornara. I ono što me posebno veseli, mladi prepoznaju vojsku kao instituciju od najvećeg povjerenja. Zato odgovorno mogu potvrditi da smo obnovili pobjedničku Hrvatsku vojsku i da smo osnažili vezu Hrvatske vojske i hrvatskog naroda koja je stvorena za vrijeme Domovinskog rata. Kao što sam više puta rekao, želim i na ovom mjestu najvišem tijelu i nositelju zakonodavne vlasti RH istaknuti da je čovjek gravitacijsko središte razvoja i nadogradnje pobjedničke Hrvatske vojske. Čovjek je najvrijedniji dio sustava. Želim istaknuti da se izrazito ponosim našim vojnicima, dočasnicima i časnicima, službenicima i namještenicima te im se još jednom zahvaljujem na svemu što čine. I vidjeli ste, nema stranog dužnosnika koji je došao u Hrvatsku, vidjeli ste nedavno i novu ministricu obrane Savezne Republike Njemačke koja upravo ističe profesionalnost, odgovornost hrvatskog vojnika i svatko želi biti u misijama sa hrvatskim vojnicima. I kažem, još jednom se zahvaljujem svima njima što su pravi i što su pravi ambasadori Hrvatske što god rade. Svi oni požrtvovno i nesebično izvršavaju svoje zadaće koje doprinose ispunjenju temeljnih misija Hrvatske vojske a koja uključuje: obranu, teritorijalnu cjelovitost neovisnosti, doprinos međunarodnoj sigurnosti i jako važnu potporu civilnim institucijama i našem narodu u nevolji. Tome smo se mogli uvjeriti i kroz protekle protupožarne sezone, kod poplava, drugih nepogoda, odnosno svaki put kad nas je narod trebao za pomoć. Stoga je važno da se kroz odredbe predloženog zakona na primjeran način valorizira njihov rad. Zakonom se predlaže urediti pitanja koja se odnose na prijem u službu, raspoređivanje i profesionalni razvoj vojnih osoba te se postojeća rješenja nadograđuju i poboljšavaju radi daljeg unapređenja obrambenog sustava. Konkretno personalni razvoj. Kod personalnog razvoja predlaže se i mogućnost rasporeda djelatne vojne osobe na ustrojno mjesto dva čina više od osobnog te ukidanje ograničenja za izvanredno promaknuće kada postoje posebne zasluge za službu. Do sada naše djelatne vojne osobe mogle su se za vrijeme svoje profesionalne karijere promaknuti izvanredno samo jedanput. Ovim brišemo to ograničenje, ako je netko izvrstan, dobar, profesionalan, nema razlog zašto ne bi bio po nekoliko puta. Zašto ne bi dobili mladog bojnika, pukovnika, brigadira. Znamo kako je to bilo u Domovinskom ratu i ne vidim nikakvog razloga, gledamo i druge moderne vojske da se ne potiče izvrsnost i mislim da je to jako dobro za sadašnji razvoj Hrvatske vojske. Nadalje, u području izobrazbe predlaže se povećanje dobne granice za upućivanje vojnih osoba na potrebnu razinu izobrazbe kako bi ostvarili uvjete za promaknuće u viši čin i napredovanje u službi. Također brisanje krajnjeg roka za izdvajanje određene kategorije časnika te vojnika koji su primljeni na neodređeno vrijeme čime bi se omogućilo njihovo izdvajanje po stjecanju uvjeta za mirovinu u skladu sa planom izdvajanja kao i za ostale osoblje. Imamo još nekolicinu časnika sa srednjom stručnom spremom, nekih 40-ak i nema razloga i da te ljude ne ostavimo u službi a to su ljudi iz Domovinskog rata i za njih ima mjesta i kada se steknu mirovinski uvjeti neka tada ti dečki idu u mirovinu. Predloženim izmjenama stvaraju se uvjeti za zadržavanjem postojećeg osoblja i lakše promicanje visoko kvalitetnog kadra. Također smo omogućili da neki ljudi mogu se ponovno primiti u Hrvatsku vojsku. Imali smo par primjera gdje su ljudi otišli u Njemačku, već smo uložili, već smo investirali i ljudi se sada kada su vidjeli, sagledali, žele vratiti, žele ponovno ući u Hrvatsku vojsku. I ovim zakonom i takvim ljudima koji su otišli vani, koji se ponovno žele vratiti u Hrvatsku vojsku isto omogućujemo da ljudi mogu ponovno biti primljeni u Hrvatsku vojsku. Decentralizacija sustava, jedan od temeljnih koraka za izgradnju funkcionalnog vodstva je decentralizacija sustava. Znači dajemo mogućnost zapovjednicima na taktičkoj razini, ne samo da mogu kažnjavati već i nagraditi svoje ljude. Činjenica je da oni najbolje poznaju svoje djelatnike i najbolje znaju tko kako radi. Tu mogućnost smo mi imali u Domovinskom ratu da zapovjednik satnije može nagraditi svog čovjeka, da zapovjednik bojne može nagraditi svog čovjeka i to se pogubilo, sve je iscentralizirano prema zapovjedniku grane, načelniku glavnog stožera i ministru obrane. Mi želimo sada stvar decentralizirati. Znači zapovjednici satnija imaju ovlasti po sadašnjem zakonu za pokretanje i vođenje stegovnog postupka a kako bi se postigla proporcijalnost u ovlastima nagrađivanja i kažnjavanja ovim zakonom predlaže se davanje ovlasti zapovjedniku satnije za pohvale i nagrade. Znači po sadašnjem zakonu zapovjednik satnije, ovom novom, što ga sada predlažemo će imati mogućnost ljudima dati nagradne dane, 3 nagradna dana. Zapovjednik bojne će imati mogućnost dati 5 nagradnih dana. Znači ljudima moramo vjerovati, našim zapovjednicima na taktičkoj razini mi moramo vjerovati. To je jako važno za razvoj Hrvatske vojske, to je iskustvo iz Domovinskog rata i ne vidim razloga i 2019. godine da mi našim ljudima na taktičkoj razini ne vjerujemo i zato idemo sa tim promjenama. S namjerom daljeg poboljšanja u sustavu ocjenjivanja djelatnih vojnih osoba ovim zakonom predlaže se i da zamjenik zapovjednika može biti i prvoocjenjivač i time se ispravlja nelogičnost u postupku ocjenjivanja da su na određenim razinama drugoocjenivači osobe koje gotovo nemaju kontakta sa osobom koju ocjenjuju. Prijevoz. E ovo je jedna velika, značajna mjera za hrvatskog vojnika. Kako djelatne vojne osobe ne mogu birati dužnost i mjesto službe predlaže se da profesionalni vojnik koji je u službi izvan mjesta svojeg prebivališta ima pravo na naknadu troškova prijevoza za dva putovanja mjesečno iz mjesta službe u mjesto prebivališta. To po prvi put jedna takva mjera se uvodi a sve u onoj priči što sam govorio da je čovjek najvažniji, najvrijedniji dio sustava. Što to znači? Primjerice, djelatni vojnik, Slavonac naš, kojem je mjesto službe primjer u Kninu a putuje u Osijek za jedno vikend putovanje do mjesta stanovanja i obratno mora za kartu izdvojiti oko 400 kuna. Ako putuje dva vikenda putovanja mjesečno, samo za putovanje u mjestu prebivališta potroši oko 800 kuna, to su novci, to su veliki novci koje on mora izdvojiti od svoje plaće. Po novome, znači sustav Ministarstva obrane plaća mu dvije karte mjesečno, puta 12 24 karte da čovjek može otići kući jer on je u kontinuitetu 24h, spava u vojarni, da može otići, da može biti sa svojom obitelji. Mislim da je to jako, jako važno. Briga za ljude. Ova mjera će obuhvatiti oko 5 tisuća vojnika, uvjereni smo kako će ova mjera značajno poboljšati kvalitetu života naših vojnika i mornara, ujedno socijalno najosjetljivije skupine pripadnika Hrvatske vojske. I na kraju stradavanje u službi. To je nešto što nitko ne želi, nitko ne voli ali mi moramo biti država i mi moramo, ako se i takve stvari dogode, a dati ljudima odgovarajuću skrb ili tim obiteljima, to naši ljudi, to naši vojnici, te obitelji zaslužuju isto kako smo se brinuli za ljude iz Domovinskog rata tako se mi moramo brinuti danas za hrvatske vojnike koji su u nekim misijama u funkciji hrvatskih nacionalnih interesa moramo to isto strateški jako važno pitanje riješiti. S obzirom na slučaj koji smo imali oko stradavanja hrvatskog vojnika u misiji u inozemstvu prepoznata je potreba za doradom zakona u tom dijelu stoga smo ovaj konačni prijedlog u ovom dijelu pripremili u skladu sa raspravom u Odboru za obranu kao i na raspravi na plenarnoj sjednici koju su imali klubovi zastupnika pojedini zastupnici. Tu su bili prijedlozi i od strane MOST-a, tu su bili prijedlozi i od strane kluba SDP-a prema tome sve smo to uključili, sve ono što je dobro, to su dobri prijedlozi i vidjeli ste u konačnom prijedlogu zakona da sve dobre, korisne stvari da smo uključili od interesa hrvatskog vojnika. Stoga želim naglasiti da se predloženi zakonom sustavno uređuje problematika ostvarivanja prava u slučajevima pogibije i teškog stradavanja vojnih osoba u obavljanju službe u hrvatskoj vojsci. Znači naša zadaća je zaista briniti, smrt vojnika nije laka, to nitko ne želi, ali zadaća je briniti o tome svemu. Mogu vas izvijestiti da smo i u postupku prijema u djelatnu vojnu službu i gospođe Stele Briški, a po kriterijima to je taj odnos prema obitelji da on nije samo kada se nešto dogodi nego da je naša trajna zadaća obaveza voditi o tome računa. Za provedbu ovog zakona sredstva su osigurana u financijskom planu Ministarstva obrane. Uvažene gospodo zastupnici, zastupnice zaključno držimo kako se predloženim zakonom postojeća rješenja nagrađuju, poboljšavaju i mijenjaju radi povećanja funkcionalnosti spremnosti naše Hrvatske vojske. Imali smo raspravu i na našem matičnom odboru, dobili smo jednoglasnu potporu o ovom zakonskom prijedlogu, stoga vas molim za potporu donošenja ovog zakona za dobrobit svih pripadnica, pripadnika, vojnika, dočasnika, časnika pobjedničke hrvatske vojske. Hvala.
Zastupnik Ivan Lovrinović javio se za repliku.
Hvala. Poštovani ministre Krstičević. Poboljšanje životnog standarda svih pripadnika Hrvatske vojske i zaštita njihovog digniteta stalna je zadaća i vas i svih nas. Pa ja vam želim postaviti jedno pitanje na koje javnost nije dobila odgovor ili ga ja nisam vidio u vezi onoga ružnog čina u Ratnoj luci Zemunik kada su piloti prevozili krijumčare oružja, znači konkretno pitanje, radi se o nužnosti i zaštiti digniteta pobjedničke vojske. Jesu li piloti prevozili švercere zbog toga što su imali male plaće i loš životni standard ili su unaprijed smišljeno djelovali u interesu neke druge sile, države neprijateljski prema Hrvatskoj vojsci i RH? I zašto nitko nije snosio konsekvence iz Vojne obavještajne službe, a ako je molim vas recite jer ja to nisam pročitao?
Odgovor na repliku.
Uvaženi saborski zastupniče. Postavili ste pitanje, ja bih rekao vi ste vidjeli takav jedan slučaj, to nije dobar slučaj, mi ga ne odobravamo. Želim ponoviti da je ogromna većina Hrvatskih vojnika, dočasnika, časnika, pilota, kanadera, Air Tractora, pilota helikoptera, MIG-ova to su časni ljudi, to su naši heroji u kontinuitetu, dečki koji rade sjajno svoj posao u kontinuitetu. Sada kada sam ja ministar, kada nisam bio, kada su bili drugi ljudi ministri mislim da je Hrvatska vojska na ponos, Baza Zemunik je na ponos Hrvatske vojske. Sljedeći tjedan u toj bazi će biti kompletno i NATO. A što se tiče ovih momaka što su to odradili vidjeli ste da smo posmijenili sve, dali smo poruku svakome, nemojte to raditi, imaju sudovi koji trebaju raščlaniti i utvrditi odgovornost pojedinačno svakoga.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Hvala lijepo. Ministre, vrlo … Hrvatskog vojnika, pobjednički Hrvatski vojnik to zaslužuje sve što iđe u dobrobit Hrvatskog vojnika to treba prihvatiti i težiti tome da Hrvatski vojnik da ako već odlazi u misije ima iste uvjete kao što ima svaki drugi u razvijenim članicama vojnik iz NATO-a. Ja bih vas samo pitao u skladu je s ovim, znamo premještanja vojske koja su i u Sinju i u drugim krajevima uz pogranično područje, imamo Zakon o policiji gdje Hrvatska vojska može pomoći našoj policiji u policijskim poslovima gdje nadležna policija u pograničnom području evo u mom kraju, u vašem kraju gdje ilegalni migranti ulaze i rade velike štete našim građanima gdje je ugrožena i osobna sigurnost i materijalna sigurnost. Da li ste dobili poziv od ministra policije da pomognete u ulasku ilegalnih migranata u RH? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvaženi zastupniče Bulj. Što se tiče vašeg pitanja nisam dobio, ali mogu kazati što se tiče Hrvatske vojske, Hrvatska vojska je sve izvidila kompletnu granicu. Znamo granicu, znamo kompletno situaciju u ovom dijelu u nadležnosti je to MUP-a. mislim da naši dečki policajci rade sjajan posao, a Hrvatska vojska je uvijek spremna pomoći, pratimo situaciju i skupa sutra sa Hrvatskom policijom još bolje i učinkovitije to napraviti. Prema tome, evo Hrvatski vojnik je spreman za tu zadaću kada su procjene takve da se takvo nešto treba i dogoditi. Zakon je donijet, zakon imamo prema tome sigurnost naših ljudi je ključna, bitna i to je odgovornost svih nas i naši ljudi građani moraju se osjećati sigurno, a Hrvatska vojska je jamac mira i sigurnosti.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvi klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika HDZ-a u njihovo ime govorit će zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine potpredsjedniče Vlade i ministre obrane sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa pred nama je Konačni prijedlog izmjena i dopuna Zakona o službi u Oružanim snagama kojim se i dalje sustavno poboljšava status hrvatskog vojnika, dočasnika, časnika nakon ovih svih godina devastacija koje su se dogodile u Hrvatskoj vojsci, od omalovažavanja pa do uskraćivanja u prehrani, odijevanju, snabdijevanju, prijevozu i svemu onomu što je u proteklim godinama bilo loše i kroz ove 3 godine se sustavno popravio status hrvatskog vojnika, dočasnika i časnika. Ujednačene su norma, a ovim konačnim prijedlogom zakona se dodatno poboljšava njihov status, rad, opremljenost, kao i briga i skrb u materijalnom pogledu. U proteklom vremenu vidjeli smo da su se događale bitne promjene u brizi prema čovjeku kao važnom faktoru i čimbeniku u Hrvatskoj vojsci jer čovjek je u fokusu interesa i zanimanja njihovih nadređenih, kao i ministarstva, kao i Vlade RH. Bez čovjeka nema Hrvatske vojske, nema upravljanja sustavima, nema upravljanja tehnikom, a njegovo zadovoljstvo i opremljenost, a i plaćenost, kao i ujednačenost u prehrani, odijevanju i svemu ostalome čini ga zapravo zadovoljnim, sretnim i motiviranim za izvršavanje zadaća koje su od strateškog interesa za sigurnost RH, ali jednako tako i za misije i zadaće u misijama, kao i operacijama koje provodi Hrvatska vojska u sklopu saveznika u NATO savezu. Vjerujem da prepoznaju svi klubovi danas da je ovo znatni napredak koji se događa kroz ove izmjene i dopune zakona o službi i možemo reći da Klub HDZ-a bezrezervno podržava ovakvo unaprjeđenje sustava kao i sustavno praćenje svih onih nedostataka koji su se pojavili ili koji se pojavljuju u sustavu kako ne bi bilo nikakvih nezadovoljstava, grešaka, pogrešaka ili otklona. Vjerujem da ovakvim prijedlogom zakona kod kojega je detaljno ministar i potpredsjednik Vlade jasno i nedvosmisleno ukazao na sve što se događa, ne bi trebalo ponavljati, ne bi trebalo gubiti vrijeme, nego donijeti što prije ovakav prijedlog izmjena i dopuna zakona kako bi se što prije počeo sustav funkcionirati ovakvim zakonskim rješenjima koja su izuzetno dobra i koja su spram prvog čitanja popravljena u određenim segmentima gdje su uočeni određeni nedostaci, no nikako sigurno se ne odnosi na to da se htjelo izjednačiti hrvatskog vojnika u sadašnjem sustavu sa braniteljima iz Domovinskog rata. To je ono što je pokušaj da se u javnosti stvori ponovo nekakva zavada kod hrvatskih građana, kod branitelja i Hrvatske vojske, što je zapravo nemoguće. Hrvatski branitelja prije svega cijene hrvatske vojnike, dočasnike i časnike jer su i sami bili ti pripadnici kao i hrvatske policajce, tako da je to nemoguća misija koja je pokušana da se želi izjednačiti stradalnika u Hrvatskoj vojsci u misijama ili operacijama sa statusom hrvatskog branitelja, to je ono što moramo otkloniti jer u prvom čitanju bilo je silnih napisa, komentara, rasprava, o tome što je zapravo totalno pogrešno negativno u zakonu, nigdje se nije izrekom ni bilo kakvim naznakom govorilo o tome da bi zakon bio taj koji izjednačava ili daje hrvatskom sadašnjem vojniku status hrvatskoga branitelja iz Domovinskog rata. To je bilo pogrešno percipirano i sada je to u novom zakonu jasno definirano kroz 14 točaka jednoga članka, jasno su deklarirana prava koja ostvaruje svaki vojnik koji strada u misijama, operacijama ili u Hrvatskoj na vježbama ili u službi, a ne svojom krivnjom. To je ono što možemo ovako ukratko iščitati. Rješavaju se ti sustavno nagomilani problemi koji su se stvorili u Hrvatskoj vojsci, nebrigom o hrvatskom vojniku, o hrvatskom časniku i dočasniku. Vjerujem da ste bili u prilici slušati u proteklim vremenima, a i čitati i primjedbe koje su stizale iz Hrvatske vojske kako je neuravnotežena od ishrane do popune odjevnim predmetima, obućom kao i svim tehničko-materijalnim sredstvima. Sad je to sasvim drukčija stanje i mislim da sustav apsolutno kontrolira se i brine se o čovjeku da bi on bio i opremljen i plaćen i zadovoljan, a jednako tako i hrvatski ročnik ili onaj dragovoljni vojnik koji dragovoljno stupa u Hrvatsku vojsku da ima stimulaciju za to služenje koje kasnije može prerasti u profesionalnu službu. Sustav ocjenjivanja i vrednovanja izjednačen je jer samo je bila mogućnost skoro kažnjavanja jedanput u karijeri se moglo u jednom činu, u jednom vremenu napredovati, sad je to izmijenjeno, dato je mogućnost da nivo zapovjednika satnije koje najbolje poznaje one koji su direktni izvršioci zadaća bude taj koji predlaže unapređenje i vrednovanje i tako će se najbolje postići stimulacija onima koji su izvrsnici u svojim zadaćama i pozivima kako bi mogli napredovati i brzo i kvalitetno i postati i dočasnici, ali i časnici u službi u Oružanim snagama, što je izuzetno važno jer kao ne stimulirate onoga koji se trudi, koji radi, koji svoja znanja proširuje konstantno i temeljito, naravno da će čovjek potražiti neki drugi posao i zanimanje stoga ministre, ovo su najbolja rješenja koja ste stavili u prijedloge ovog zakona kako bi oni koji rukovode sustavom na nižim nivoima, jasno imali sa obrazloženjima i opravdanjima mogućnost dodjele unaprjeđenja više puta kroz godinu ukoliko se pokaže i zasluga pojedinca, vojnika, dočasnika ili časnika. Predloženim zakonom dorađuju se određena rješenja u smislu poboljšanja odnosno izmjene ta rješenja se nadopunjuju i na drugačiji način, uređuju radi kvalitetnije potpore daljnjem razvoju obrambenog resora. Ovim zakonom predlažu se izmjene tako da se dočasnike ne ograničava u obnašanju voditeljskih dužnosti što je do sad bila praksa na 4 g., ovim bi se smanjio broj voditeljskih dočasničkih dužnosti na koje se do sada odnosila obaveza raspoređivanja uz vremensko ograničenje od 4 godine. Uzimajući u obzir načelo jednakih mogućnosti o čemu sam već govorio i prilike jednakoga postupanja, potrebno je povećati dobnu granicu za upućivanje djelatnika na izobrazbu kako bi im se omogućilo ostvarivanje uvjeta za promaknuće u viši čin i napredovanje u službi. Predloženim zakonom mijenja se ograničavanje izvanrednih promicanja o čemu sam već govorio sa namjerom daljnjega poboljšanja u sustavu, ocjenjivanja djelatnih vojnih osoba zakonom se predlaže i da zamjenik zapovjednika može biti prvo ocjenjivač. Time se ispravlja nelogičnost u postupku ocjenjivanja da su na određenim radnim razinama drugo ocjenjivači osobe koje gotovo nemaju kontakt sa osobama koje ocjenjuju tako da ocjenjivali su skoro na pamet ili po nečijem osobnom nahođenju je bilo ocjenjivanje. Budući da zapovjednici satnija imaju ovlasti po važećem zakonu za pokretanje i vođenje stegovnih postupaka, zbog stegovnih pogrešaka kako bi se postigla proporcionalnost u ovlastima i nagrađivanju i kažnjavanju, ovim zakonom predlaže se davanje ovlasti zapovjedniku satnije za pohvale i nagrade. Ovim zakonom se uređuje i problematika teškoga stradavanja o čemu sam nešto i govorio a nadamo se da neće biti takvih izvanrednih događanja u kojima će biti stradanje, ranjavanje, teško ranjavanje ili smrt, ne da bože, kako bi se upotrebljavali i ovih 14 točaka članka zakona u kojoj se govori o problematici teškog stradavanja u hrvatskoj vojsci. On je sada obuhvaćen zakonom i mislim da će dobro se odraziti na one kojima se eto, ipak dogodi nesreća u službi pa da bi bili i imali i tu sigurnost, zakonom je to dobro uređeno. U cilju jednakosti između kategorija vojnika, dočasnika i časnika te u provedbi mjera pronatalitetne politike, predlaže se mogućnost prava na naknadu troškova prijevoza za vojnike, djelatne vojne osobe koje ostanu u kategoriji vojnika imaju izbor prihvaćanja smještaja u vojnoj lokaciji a ako odbiju, nemaju drugo pravo. Činjenica je da djelatni vojnici kojima je mjesto prebivališta dosta udaljeno od mjesta rasporeda, imaju potrebu posjetiti obitelj odnosno obići kuću ili stan iako se teži da u većini vojnici, dočasnici i časnici budu u blizini mjesta vojarne u kojoj obnašaju svoju dužnost, to je najbolje rješenje i najbliža i motivacija i spremnost i sve ostalo što je potrebno, mislim da to su iskustva koja su iz Domovinskog rata da tako su najbolje funkcionirali, radili i djelovali. Smatramo da predloženi zakon ide u smjeru daljnjeg poboljšanja statusa ove specifične službe te uz mjere koje su predložene, predlažemo da i ovim zakonom se, omogućeno je uvesti da bi potpora vojničke službe imaju dodatni financijski učinak ovim stimuliranjem da se omogući dva puta mjesečno plaćanje vozne karte za one koje su dalje od 50 km od mjesta stanovanja. S obzirom da djelatne vojne osobe ne mogu birati dužnosti i mjesto službe, da npr. vojnik iz Dalmacije, Dalmatinske zagore ili Splita je na službi u Vinkovcima ili obrnuto, za njih je potrebno uvesti ovakve mjere. Klub HDZ-a kroz sve ovo što smo razmatrali u prvom čitanju, smatra da je ovo vrlo dobre izmjene i dopune zakona koje će doprinijeti daljnjem unaprjeđenju statusa hrvatskih vojnika, dočasnika i časnika. Pozdravljamo donošenje ovih izmjena i dopuna zakona i nadam se da će i u budućnosti za sve one uočene nedostatke svaka izmjena i dopuna dobro doći i da će klubovi zastupnika prepoznati da ministarstvo i ministar i zajedno sa svojim službenicima i službama budno prati razvoj Oružanih snaga kako bi standardi bili što bliži onima u NATO sustavu kako bi i opremljenost i standard financija bio također što bliži onomu a cilj nam je svim da u proračunu osiguramo 2% BDP-a za financiranje svih aktivnosti u NATO sustavu kako bi bili i opremljeni ali i kako bi bili izjednačeni i svim segmentima sa standardima koji su propisani u savezu u kojem pripadamo stoga evo još jednom zahvaljujemo na ovako konkretnim mjerama koje su kroz ovaj zakon donesene i vjerujemo da će i daljnji nastupi u praćenju donošenju odluka činiti Hrvatsku vojsku sigurnom i sigurnim stupom Hrvatske domovine. Sigurnost je prije svega i naših granica ali jednako tako i našega saveza u kojem djelujemo i u kojem se pokazuje da su hrvatski vojnici u svakom pogledu pohvaljivani od svih onih sastavnica NATO saveza naročito od Amerikanaca sa kojima zajednički provode misije, operacije ali jednako tako i vježbe na teritoriju RH kao i drugih zemalja. O pomoći koju Hrvatska vojska pruža hrvatskim građanima kao i građanima drugih zemalja da i ne govorim, kako se tu zapravo jasno pokazuje opredijeljenost o pomoći ali i opremljenost još nedostatna koja će u budućnosti sigurno biti puno veća i kvalitetnija no međutim ljubav prema službi i odanosti, vjernosti sigurno su one kvalifikacije koje čine hrvatske vojnike ovakvima kakvi su zakonom propisani. Hvala lijepo.
Hvala, isteklo je vrijeme, hvala. Sada nastavljamo dalje sa točkom dnevnoga reda. Za sudjelovanje u raspravi javio se i Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. U njihovo ime govoriti će zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre sa svojim suradnicima, kolegice i kolege. Kad se govori o Oružanim snagama i Hrvatskoj vojsci onda uvijek osobno imam osobit respekt prema tome, naravno da kada govorimo o hrvatskom vojniku uvijek se moramo vratiti kako su nastajale naše Oružane snage. Oružane snage, vratim se u to vrijeme, tada sam bio i sudionik, bili smo u rabatinkama, trapericama ja osobno u Vrlici, na tome području, tada je ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Hrvatske policije, Hrvatskih obrambenih snaga HOS-a, Hrvatske vojske, nukleus današnjih Oružanih snaga i to nikad ne smijemo zaboraviti. I sve što je pozitivno u RH a poglavito kada se govori o zakonu i hrvatskom vojniku, za to je zaslužan pobjednički hrvatski vojnik i samo pobjednički hrvatski vojnik. Sloboda hrvatskom narodu je donesena pobjedom hrvatskog vojnika koji je nenaoružan stao uz silu, protiv velikosrpskog agresora. Doslovno mladići nenaoružani i mladi. I s ponosom mi je gledati kad je hrvatski vojnik obučen, opremljen, kad je hrvatski vojnik postrojen onako kako treba, kada je u službi naroda, u službi sigurnosti, u službi razvoja gospodarstva, u službi opstanka hrvatskog naroda na ovim područjima i uvijek ću govoriti na taj način o hrvatskom vojniku jer hrvatski vojnik to zaslužuje. Naravno kad govorimo o svemu što se događa sad u RH naravno da o hrvatskom vojniku treba govoriti i o ovome Zakonu o službama, o Zakonu u službi u Oružanim snagama, da treba reći ono što je pozitivno i što smo u prvom čitanju govorili da treba mijenjati većinom jer sve je promijenjeno, tj. usuglašeno. Smatram da sve ono što radimo trebamo ići prema tome ako je hrvatski vojnik u misiji da ima iste uvjete pa i težiti i istoj plaći kao što imaju i američki vojnici, kao što imaju njemački vojnici i sve trebamo napraviti. Prema tome jer hrvatski vojnik je pobjednički vojnik. Malo je vojska kao što je hrvatska vojska, malo. Nema takve vojske, Hrvatska vojska je u jednom danu riješila se srpskoga okupatora, jake sile, moćne, jednom fantastičnom operacijom „Olujom“. I to trebamo prenositi i sa ove govornice i govoriti ovdje svi zajedno. Jer u Hrvatskoj vojsci su bili svi, bili smo složni i bili smo svi zajedno za samostalnu RH. I ne samo u RH, spriječili smo, hrvatski vojnik je zaustavio agresora i u BiH kao što je Ratko Mladić, velikosrbin, kao što je Ratko Mladić da napravi zločine na području Bihaća, ono što je bilo u Srebrenici bilo bi minorno prema ovome što je napravljeno. Brojni ljudi su dali, naši branitelji, naši vojnici svoje živote. Prema tome, ovaj zakon pomiče granice, on pomiče granice, on ide nabolje. U Oružanim snagama hrvatski vojnik se, pomiču se stvari. Dosta je bilo poslije Domovinskog rata ponižavanja, proganjanja istaknutih hrvatskih branitelja, hrvatskih generala, uhićivanja Šeksove, uvijek ću ponoviti, locirati, uhititi, transferirati, procesuirati. To su najsramotnije riči koje su upućene prema vođama Hrvatske vojske, prema tome vremenu, ali nažalost ti ljudi koji su to izgovarali i danas upravljaju Hrvatskom, nažalost i vladajućom strankom. Prema tome, u ovome zakonu vidim da se hrvatskom vojniku vraća ono što je bilo poslije Domovinskog rata, vraća se obuka, vraćaju se vođe, dočasnici, vraća se ono što je nekada bilo, a u sustavu ponižavanja toga nije bilo, nije bilo hrane u tome periodu prije, nije bilo, doslovno su, ako nisu imali 5 kuna, nisu mogli u restoranu vojnik imati marendu, vraća se plaćanje straža. Doduše, dok sam ja bio vojnik, 17 godina sam bio vojnik, ni tada nisu bila, ali bila su druga vremena. Ali sada hrvatski vojnik mora biti plaćen za ono što ima jer taj vojnik mora biti, vojnik nije posao i odrađivanje samo. Hrvatski vojnik je iznad, on je poziv. Hrvatska vojska je poziv. 24 sata morate biti vojnik i to prihvaćam kao nešto dobro. Dobra je ova sigurnost hrvatskog vojnika, profesionalnoga vojnika koja nakon jednog ugovora više nema te nesigurnosti, gubljenja bojazni da mu se neće produžiti ugovor. To je dobro što se tiče hrvatskog vojnika i njegove sigurnosti da ostane u djelatnoj vojnoj službi, da bude profesionalni vojnik. Naravno, pohvalan je i ovaj dio, ali trebalo bi težiti, ako je moguće novom raspodjelom Hrvatske vojske, tj. novim razmještajem da se uštedi što više i to je bila i poanta jedna, da se recimo, iz Sinja ili Imotskoga putuje u Benkovac, danas imamo tu mogućnost da ti ljudi rade na tome području, što je umanjilo troškove u biti MORH-u i Hrvatskoj vojsci i to je dobro. Smatram da obuka, znači obuka hrvatskoga vojnika, ovdje je definirana, naravno i ovo nagrađivanje, obučenost i ovo nagrađivanje se slažem da treba decentralizirati, tj. spustiti na one koji su direktno povezani sa vojnikom, dočasnikom, to je na razinu satnije jer je to pozitivno. Naravno da ima časnika koji su mladi pa unapređenja stiče, koji su mladi i koji su profesionalni, koji mogu biti primjer hrvatskog vojnika kao što je rekao i ministar general Krstičević koji može napredovati bez ovih ograničenja da jednom bude, ja mislim, da jednom bude unaprjeđenje tijekom njegove karijere. Znači ovo što se tiče samog ovog, i naravno dobro je što je produženi rokovi za časnike koji su iz Domovinskoga rata. Oni su simbol, nažalost sve manje i manje, godine odlaze, ti ljudi odlaze jer one vrijednosti koji one mogu prinijeti zajedništva, domoljublja, a zajedništva, timskoga rada koji je bio u Hrvatskoj vojsci, onaj pobjednički duh jer smo dokazali da puno slabije nenaoružani jer ponavljam, uvijek kad govorim o ovoj temi vratim se u tom vrime velikosrpske agresije, na početku Domovinskog rata kad smo bili puni naboja, puni motivacije za slobodom. Naravno, bili smo puno mlađi, ja sam tada imao, 72. znači, niti 19 godina, ali se sjećam da smo u rabatinkama i sa oružjem doslovno lovačkim, nismo se bojali stati pred ovaj neprijateljske tenkove, tako smatram i sada da hrvatski te vrijednosti trebaju ti časnici koji su ostali dočasnici i dalje omogućiti da što dulje prenose jer je Hrvatska, hrvatski vojnik iz toga vremena može prenijeti velika znanja. Dobro je to što u pričuvi Hrvatske vojske se uključuju ljudi iz toga vremena i što prenose znanja svoja u određenim intervalskim vremenima, to sam razgovarao sa svojim kolegama suborcima. Prenose svoja znanja hrvatskim vojnicima i te vrijednosti koje su krasile hrvatskoga vojnika, pobjedničkoga hrvatskoga vojnika. Hrvatska vojska u ovome, znači kad govorimo o Hrvatskoj vojsci u misijama smatram da hrvatski vojnik u misiji mora biti opremljen, obučen kao i oni iz drugih država. Smatram da mora imati iste uvjete, iste plaće, ali isto tako smatram da zakon kojega smo donijeli ovdje 2016. g. o policiji, ako idemo štititi, ne znam, granice u druge misije, u druge države, da hrvatski vojnik ima sposobnost, a to je ministar i odgovorio, da je sposoban, uvježban, spreman štititi hrvatsku granicu kao, naravno, u skladu sa zakonom kojega smo izglasali ovdje, štititi sigurnost građana i njihove imovine. Svjedok sam da su ljudi prestravljeni od, i imaju ogromne štete, ne osjećaju se sigurno po graničnom području, evo bio sam u vašem području, dole u na području Vrgorca, gdje čovjek u 2 sata ukralo vozilo. I ja se slažem da naša policija, 6 tisuća policajaca su spremni, obučeni i dobro rade svoj posao, ali je činjenica da imamo zakonsku mogućnost zbog veličine granice da treba uključiti vojsku, ako uključiti vojsku jer Zakon o policiji to omogućava. A vi ste kao ministar, kao potpredsjednik Vlade, kao čovjek koji je u sustavu i nacionalne sigurnost, mislim Vijeće za nacionalnu sigurnost. Pozivam onda i predsjednicu republike da pozive Vijeće za nacionalnu sigurnost jer se ljudi u pograničnom području ne osjećaju sigurno. I mislim da ovaj raspored Oružanih snaga koji sad pomakao se i Sinj i Ploče i sve što treba imati je u mogućnost da pomogne Hrvatskoj policiji u obavljaju policijskih poslova zaštite granice zbog sigurnosti naših građana na tom području, ali i sigurnosti njihove imovine. Sad se postavlja pitanje, za ukradeno auto koje je migrant ukrao iz garaže u 2 sata tek je živio je on i supruga i malo dijete. Tko će platiti štete za to? Znači mi moramo osigurati granice da nemamo ilegalne migrante koji prijete sigurnosti naših sugrađana. Ako to čine druge države koje su nama susjedne, pa zašto mi ne bi upotrijebili tu zakonsku mogućnost da naša hrvatska vojska pomogne, naša hrvatska vojska pomogne u tim poslovima. Ja sam sad govorio pozitivne stvari o zakonu, naravno da ću se sada ako imamo još vremena okrenuti o nekim stvarima koje smatram da treba popraviti, to je znači osigurati našu granicu sa materijalno-tehničkim sredstvima, žao mi je šta brodovi Obalne straže još nisu gotovi osim jednoga, to nije kontinuitet ... [[Govornik se ne razumije.]] i samo ove Vlade naravno, to je kontinuitet. Žao mi je šta hrvatska vojska nije riješila svoju sposobnost, to su šta nije do sada riješila znači problem sa borbenim avionima i strah me je da ne bi dugoročno izgubili Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, žao mi je šta je to 2015. ili prije 2014., šta su ti avioni poslani u Ukrajinu tj. MIG-ovi, poslani u Ukrajinu, doslovno ispravni, što su vraćeni tada u dijelovima, mrsno je plaćeno, ja sam jednom rekao ovdje kad je bivši premijer bio, da je vraćeni su u kariolu u dijelovima a mrsno je plaćeno. Sada mi je žao ministre šta niste riješili da hrvatska vojska nabavi avione, to mi je zaista, ne znam, zbog čega se tu sad stalo, očekujem da hrvatska vojska ne izgubi tu sposobnost, da Hrvatsko ratno zrakoplovstvo zaslužuje da ima najbolje borbene avione ne u svrhu isključivo ratovanja nego sigurnosti gospodarskog razvoja, ekonomskog razvoja jer naravno da to osigurava i druge vidove razvoja. Kad spomene Patriju, ja se odmah naježim, odmah mi pada na pamet Stipe Mesić i Patria i ta ekipa oko njega, odmah mi dođe loše kako se iz hrvatske vojske izvlačio novac od tih koji su učestalo prozivali hrvatsku vojsku koju su degradirali hrvatsku vojsku i zbog čega i nemamo opremljena ta vozila, vrlo malo tko je da je odgovarao o tome. Znači ovim konačnim prijedlogom zakona smatram da će se postići bolji standardi ali vjerujem da će u konačnici hrvatski vojnik se vratiti u narodu ono što zaslužuje, narod vjeruje hrvatskoj vojsci, ponavljam, hrvatski vojnik, moramo držati do njega i do njegove sigurnosti, posebno mi je drago šta se otvorila ovim zakonom mogućnost povratka hrvatskog vojnika koji je otišao npr. u Njemačku. Ovo je jedna od mjera koje malo čujem od ove Vlade koja ima ono da se netko vrati i to ja moram reći, nije takoreći ali hrvatski vojnik koji je otišao u Njemačku, koji je obučen ili časnik ili dočasnik, ima ih jer ja znam, trebamo omogućiti da se vrati u sustav hrvatske vojske i to je isto jedna od demografskih mjera jer dosta je više iseljavanja. Dosta je iseljavanja jer čovjek kada vodo vani da to nije baš tako i zato pozivam sve one da digne, pozivam sve one hrvatske vojnike, časnike i dočasnike koji su obučeni, koji su patrioti, koji su domoljubi, koji mogu pomoći hrvatskoj vojsci i cijelom društvu da se evo, temeljem ovog zakona svi vrate u hrvatsku vojsku jer hrvatska vojska treba takve ljude i smatram da ovaj zakon pomiče barijere u bolje za hrvatskoga vojnika ali se nadam da će jednoga dana hrvatski vojnik biti, imati iste uvjete i standarde kao i plaću i sve što treba materijalne uvjete kao što ima američki i njemački i da će biti na ponos hrvatske države. Hvala lijepo.
Hvala. Prije nego nastavimo dalje, volio bih pozdraviti studente Veleučilišta Šibenik koji su trenutno na galeriji. [[Pljesak.]] Nakon predstavnika MOST-a, za sudjelovanje u raspravi prijavio se Klub zastupnika SDP-a, u njihovo ime govorit će zastupnik Franko Vidović, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre sa kolegama. Dakle rekli smo na prvom čitanju da u principu je zakon u redu, da je dobar, međutim imali smo tad jedan prijepor koji smo riješili na kraju krajeva i riješili smo ga pozitivno kao što vidim i to je ono što je dobro u ovom zakonu, dakle, da ne bi bilo zabune, podržat ćemo ovaj zakon kao što ga podržali i na odboru. Što se tiče dakle stradavanja vojnika, da, istina je, smet vojnika, stradavanje vojnika, ranjavanje vojnika je teška tema, to je bolna tema ali nažalost, to je tema koja je usko povezana sa tom profesijom na kraju krajeva. Kao što smo rekli, u prvom čitanju, držimo da je hrvatska vojka moderna vojska, da ima dovoljno jak sustav u okviru i MORH-a pa ako hoćete i Vlade RH, da može bez ikakvih problema razvijat svoja zakonska rješenja i temeljem toga da se ne treba vezivati na Zakon o braniteljima iz Domovinskog rata, ne zbog toga kao što su neki shvatili ovdje da bi stavljali nekakav klin, bože sačuvaj, na kraju krajeva, hrvatska vojska je nastala na Domovinskom ratu i na temeljima Domovinskog rata, dakle ne zbog toga već isključivo zbog budućnosti hrvatske vojske i zbog onog što se događa i što će se događati. Savršeno mi je jasno da u uvjetima povećanja proračuna državnog pa onda sukladno tome i povećanja proračuna MORH-a, da se povećavaju i materijalni troškovi, i dobro je da dio tih troškova ide prema vojnicima direktno, dakle nemamo nikakav problem ni sa time. Što se tiče nagrađivanja, da, uredu je da zapovjednici satnija pa onda i svi gore imaju mogućnost, jer oni su ipak prvi operativci, oni su na terenu, oni znaju kako koji vojnik diše jer su s njima u dnevnom kontaktu i na kraju krajeva to je dio izgradnje autoriteta, mogu ih kazniti, do sada su ih mogli samo kazniti ako se ne varam, mogu te kazniti, ali te mogu i nagraditi, dakle to je takav sustav. Taj sustav je, tu se ne bi složio s vama ministre ovo kada izlažete, taj sustav je sam po sebi centraliziran, dakle vi ste prebacili ovlasti na nižu razinu, ne bi ja to nazvao decentralizacijom sustava jer vojsku po meni ni ne treba decentralizirati. Zašto bi je decentralizirali? Vojska mora biti centralizirana. Osim toga dobra je stvar, vidio sam da ste tu obratili isto tako pažnju na deficitarne kadrove odnosno liječnicima ste dali odmah prilikom pristupanja Hrvatskoj vojsci da ima čin bojnik, ako se ne varam, a njihov radni vijek traje duže nego vijek vojnika, dakle traje do 65. godine. Ono što me zanima, to je sada pitanje koje vama upućujem, što je sa ljudima koji predaju na Hrvatskom vojnom učilištu, a zaposleni su u Oružanim snagama RH? Dakle da li oni imaju jednak tretman odnosno ako nemaju, onda bi trebali zaista razmisliti ako oni obavljaju dužnost profesora odnosno ako su izabrani u profesorski kadar onda bi trebalo promisliti o tome da i oni ostaju duže vremena u službi jer takvi ljudi nam trebaju pretpostavljam? E sada ono što je zamjerka, a što smo svojedobno podržali kada smo mijenjali Zakon o obrani, to je da ne vidim dobar razlog, ali zaista ne vidim, da mijenjamo članak 8. postojećeg zakona odnosno članak u kom se govori o Danu oružanih snaga i Danima grana. Već sam o tome govorio na prethodnoj raspravi o obalnoj straži, nema smisla da se pretjerano ponavljam, ali zaista članak 7. Ustava RH prepoznaje Oružane snage RH kao obrambenu silu u RH, dakle to je konkretan naziv obrambene sile u RH. Mi smo se složili tada kada su bile izmjene Zakona o obrani da svi mi nazivamo Oružane snage RH u govoru često puta Hrvatskom vojskom i ne smeta mi to nimalo, međutim zbog dosljednosti moramo se držati onoga što jest, dakle u Ustavu su Oružane snage RH. Sada mi malo izgleda, a ne znam trapavo, da mijenjamo Dan oružanih snaga u dan Hrvatskoj vojske i dani grana pa onda sve sukladno tome, dakle to nije u skladu sa Ustavom. Ako već imamo problem sa nazivom Oružane snage, ja ga nemam kao što nemam problem sa nazivom Hrvatska vojska, ha onda promijenimo Ustav. Zakoni moraju biti u skladu sa Ustavom. Dakle, kako god bilo, evo molio bih vas samo odgovor na ovo pitanje oko profesora na HVU kako god bilo mi ćemo ovaj zakon zbog toga što je okrenut prema Hrvatskom vojniku i zbog toga što je njime obuhvaćeno i stradavanja, a znamo da imamo takvu nažalost situaciju, mi ćemo ovaj zakon podržati kao što smo i obećali. Hvala.
Ministar u ime predlagatelja. Izvolite.
Poštovani saborski zastupniče gospodine Franko Vidović, hvala puno. Drago mi je čut da će i SDP podržati ovaj zakon koji je strateški bitan za Hrvatskog vojnika za Hrvatsku vojsku i ja uvijek kažem pitanje obrane i nacionalne sigurnosti je nadstranačko pitanje i svaki od nas itekako mora voditi računa o tome. I vidjeli ste ove izmjene i dopune Zakona o službi baš da su u funkciji da naša vojska bude još jača, još moćnija i to je konačan cilj svih nas koji smo sada u ovom trenutku odgovorni za Hrvatsku vojsku. I drago mi je pa i iz izlaganja mog suborca gospodina Mire Bulja da iz pozicije i MOST-a ovaj zakon ima pravu potporu i da govorite dobro o Hrvatskom vojniku, dočasniku i časniku, to su ljudi zaslužili u cijeloj Hrvatskoj. A što se tiče ovog vašeg prvog dijela vezano za Hrvatsko vojno učilište i da ljudi mogu raditi, pa mi ćemo učiniti sve da ljudi rade. Tko je god kvalitetan, dobar, odličan profesor nema razloga uvijek ćemo načina da ti ljudi rade. Vi znate da smo sada u procesu pripreme zakona to će biti 2020. godine da radimo transformaciju Hrvatskog vojnog učilišta u Sveučilište za obranu i sigurnost. Mislim da je konačno došlo vrijeme da Hrvatska ima Sveučilište za obranu i sigurnost. Sljedeće godine obilježavamo 30 godina Hrvatske države. U Hrvatskoj ima 8 sveučilišta, ne vidim nikakvog razloga da ne bude Sveučilište za obranu i sigurnost u potpori jakoj Hrvatskoj vojsci i to sveučilište ćemo vezati sa drugim sveučilištima na zapadu i to od američkih, izraelskih, njemačkih, francuski i da baš bude na ponos Hrvatskoj vojsci. Ovo što se tiče ovog vašeg ili dileme ili vezano da netko Ustav ne poštuje, itekako poštujemo Ustav. U Ustavu piše Oružane snage RH u zakonu ovome isto piše Oružane snage RH znači to je taj puni naziv koji ostaje znači. Međutim mi smo stavili da je skraćen naziv, znači da se može koristiti skraćen naziv je Hrvatska vojska. Zašto smo to napravili? Pa zato što to hrvatski narod osjeća. Ova vojska nije naslijeđena, ona je stvorena u Domovinskom ratu i ne vidim razloga da ne bude i naziv Hrvatska vojska, Slovenska vojska se zove Slovenska vojska, Srpska vojska se zove Srpska vojska, ne vidim razloga nikakvog da ne bude, jer tu se hrvatski vojnik osjeća, to voli hrvatski vojnik kad ga se nazove hrvatski vojnik, Hrvatska vojska i to sve. To je brend, to je vrijednost, pobjednička Hrvatska vojska i to sve skupa. Tako da, evo na, sve je posloženo zakonski prema tome poštujemo Ustav, moramo poštivati Ustav i znači dopušta, znači Oružane snage RH puni naziv, skraćeni naziv je Hrvatska vojska u funkciji sigurnosti, jaka, moćna, snažna Hrvatska vojska i to je naša odgovornost, to je naša zadaća i s pozicije ove Vlade drago mi je da smo uspjeli to na neki način malo osnažiti taj naziv, jel taj naziv je jedan identitet u procesu stvaranja Hrvatske vojske i nešto posebno povezano ovaj u hrvatskom narodu i evo kažem, naše, naš dio drago mi je da smo to konačno sada i posložili ovim izmjenama i dopunama da je to sada zatvorena priča i nadam se da nitko to neće mijenjati. Sada ako nekoga to baš iskreno žulja ili mu malo smeta, a slušajte ovaj i to je demokratsko pravo. Živimo u demokratskom društvu, ali evo mislim da ogromna većina hrvatskih vojnika sa tim nazivom Hrvatska vojska da se lipo i ugodno osjećaju i da se svi pronalaze u tome svemu. A u Oružane snage RH to je dobro, to je Ustav i evo mi to isto ovaj poštujemo.
Zastupnik Franko Vidović javio se za repliku.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre imam dojam kao da se nismo sad razumjeli najbolje. Dakle, ja sam vas pitao kod odlaska u mirovinu profesora, ne dal će on raditi, znam da će radit, ali da li smo razmišljali o tome da im prolongiramo kao u civilstvu radni vijek? O tome sam vas pitao, da ne idu sukladno činu u mirovinu sa 60, 57 itd. godina, nego da im prolongiramo radni vijek kao što smo napravili sa liječnicima. Što se tiče naziva Hrvatska vojska, vi dobro znate da ja nema nikakav problem sa tim nazivom, ni najmanji, ni blizu. Dakle, ja vam samo govorim, ono, ovo je zakon dakle, zakoni moraju biti u skladu sa Ustavom RH. Po meni u tom zakonu ja ne vidim razloga zašto bi mijenjali Dan Oružanih snaga RH u dani Hrvatske vojske. Nemam neke argumentacije, ok, mogu ja prihvatit vaše razmišljanje ali meni nema, ne drži mi to vodu, eto.
Odgovor na repliku? Ne. Zastupnik Miro Bulj, također se javio za repliku.
Pa ja bi samo još jednom kratko ponovio i to bi trebalo po meni često kazati da je hrvatski vojnik odličan naziv i da je hrvatski vojnik nastavo u Domovinskom ratu. Da, Oružane snage, ali je hrvatski vojnik nastao od policije, redarstvenika, Hrvatskih obrambenih snaga HOS-a i hrvatskog vojnika pričuve i profesionalnih postrojbi i smatram da je hrvatski vojnik na ponos i čast hrvatskoga naroda jer je hrvatski vojnik pobjednički vojnik kakvoga svijet u prošlom stoljeću poslije Drugog svjetskog rata nije imao. Imao je najbriljantnije operacije protiv puno naoružanijeg i jednog od najnaoružanijih neprijatelja velkosrpskog četničkog agresora i nakon 9. stoljeća hrvatski vojnik je osigurao slobodu hrvatskom narodu i samostalnost. Prema tome, hrvatski vojnik, Hrvatska vojska je ja mislim jedan najprimjereniji i najlipši naziv koji može biti. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a također se prijavio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, moram napomenuti da su i u prvom čitanju svi članovi Kluba HNS-a podržali Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH. Naravno da ćemo ga podržati i kao konačni prijedlog u drugom čitanju, tim više jer su uvažene primjedbe i sugestije iz prvog čitanja koje su zapravo dovele još do poboljšanja ovog zakona. U svom izlaganju ministar je stvarno detaljno obrazložio zbog čega je potrebno i zbog čega je prijedlog ovog zakona kojeg imamo danas pred nama. Nekoliko puta je napomenuo da je čovjek najvažniji dio sustava i kako je cilj ovog poboljšanja da se u sustav uključi što više kvalitetnih ljudi i da se ljudi zadrže u tom sustavu da ne odlaze. Pa samim ovim promjenama radi se i o materijalnim stvarima i o organizacijskim ali donosi puno poboljšanja, a ja ću izdvojiti samo neka zbog kojih i mi podržavamo ovaj zakon, a čuli smo sve stvarno u detaljnom obrazloženju. Pa tako se predlaže pravednije statusno pozicioniranje časnika koji su doktori medicine, specijalisti grane medicine, te se za njihov čin predlaže čin bojnika, a i radni vijek za njih je moguće da bude duži. Dalje imamo gdje se predlaže izmjena da se dočasnike ne ograničava u obnašanju voditeljskih dužnosti na 4 godine, kao što smo do sada imali slučaj da je to bilo ograničeno na 4 godine uz mogućnost produljenja od 2 godine. Imamo i prijedlog podizanja dobne granice za upućivanje djelatnika na slijedno-rastuću izobrazbu kako bi im se omogućilo ostvarivanje uvjeta za promaknuće u viši čin i napredovanje u službi. Predlaže se davanje ovlasti zapovjedniku satnije za pohvale i nagrade. Dakle, tu imamo spuštanje ovlasti na neki način decentralizaciju, čuli smo i neka razmišljanja da to i nije najsretnije rješenje, ali mi u klubu mislimo da je ovo dobro rješenje. U cilju jednakosti između kategorija vojnika i mornara dočasnika i časnika te provedbi mjera pronatalitetne politike, predlaže se mogućnost proširenja prava na naknadu troškova prijevoza za vojnike, što smo čuli u detaljnom obrazloženju od ministra koji nam je stvarno i slikovito i na primjerima to objasnio. Predlaže se i podizanje godina starosti kao jednog od uvjeta za upućivanje na školovanje buduće da postoje određeni dio dočasnika i časnika koji se zbog objektivnih razloga što zbog potreba službe, privremene nesposobnosti, spriječenosti, rodiljnog dopusta, pohađanja drugog oblika izobrazbe prešli dobnu granicu za upućivanje naš školovanje zbog čega ih nije moguće uputiti na daljnje školovanje, a radi se o kvalitetnom osoblju, koje bi nakon školovanja bilo u standardima profesionalnog razvoja. Također smo čuli da se omogućuje i povratak hrvatskih vojnika koji su izišli iz sustava. Omogućeno im je, naime da se natrag vrate u taj sustav, što do sada nije bilo moguće i ono što mi je u ovom izlaganju ministra stvarno ostalo i zvoni mi stalno u ušima, čovjek je najvažniji dio ovog sustava i zato sve ono, svaki zakon koji se donosi na poboljšanju statusa u tom sustavu, tih ljudi je zakon koji bi svi trebali prihvatiti. Još jednom naglašavam, mi iz Kluba HNS-a podržat ćemo ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Zastupnica Ljubica Maksimčuk prijavila se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre sa suradnicima. Oružane snage štite suverenitet i neovisnost RH, sudjeluju u međunarodnim humanitarnim i drugim akcijama. Ovo su treće izmjene i dopune Zakona o Oružanim snagama u mandatu ove Vlade kojima je cilj, naravno zaustaviti pad proračuna, što je ministar u svom uvodu i rekao i u mandatu ove Vlade on je i zaustavljen. Poboljšan je standard i uvjeti života vojnika, časnika i dočasnika, poboljšani su smještajni i radni kapaciteti, djelatnim vojnim osobama uvećana je naknada za stražu, dežurstvo, rad na terenu. Ono što je ministar posebno apostrofirao, ali i ono što ja pohvaljujem, to je da je 2 puta tijekom mjeseca plaćen prijevoz onim vojnicima koji su izvan svoga mjesta prebivališta naravno, što će uveliko pomoći svim tim djelatnim vojnim osobama. Ono što bih posebno pohvalila, a što su ova Vlada i ministar proveli, a to je uvođenje kasnog prijema za vrhunske sportaše, odnosno prijma iznad propisane dobi. Takvo rješenje je predloženo i za dr. medicine zbog njihove deficitarnosti u sustavu, pa me evo zanima, kolika je nakon ovih izmjena zainteresiranost i kakvo je stanje sada sa s tim vrhunskim sportašima i liječnicima. Pozitivna percepcija, promicanje vojnog poziva, promicanje vrijednosti Domovinskoga rata zasigurno će povesti i povećati interes mladih za Hrvatsku vojsku, povećanje sigurnost zaštite stanovništva, naravno, to je i najveća briga i odgovornost. Odgovor na sigurnosne izazove svi najbolje vidimo angažman Hrvatske vojske kada su kada je najpotrebnija, a to su požari, poplave, sve one prirodne katastrofe, ali i one katastrofe koje dolaze zbog klimatskih promjena. Oružane snage smo vratili u Vukovar, Sinj, Varaždin, Ploče, Udbinu i Pulu, što je ministar naglasio naravno u svojoj raspravi. Proces pomlađivanja Oružanih snaga novim zapovjednim kadrom je svakako za pohvaliti i ono što su evo i moji prethodnici naglasili, a to je ovaj čl. 34.b koji djelatna vojna osoba koja je, kojoj je služba prestala na osobni zahtjev uz častan otpust, može se ponovno vratiti u službu, pa evo, zanima me da li ima zainteresiranih i kolika je zainteresiranost za povratak. Sve ove izmjene i dopune zakona donose pozitivne pomake kako u materijalnom, tako u svim drugim vidovima kada su u pitanju hrvatski vojnici, časnici i dočasnici. I kao što smo i moji prethodnici, ali i ministar rekao, da pitanje obrane i nacionalne sigurnosti je nadstranačko pitanje stoga zbog svih ovih pozitivnih pomaka pozdravljam i pohvaljujem donošenje ovog prijedloga zakona.
Zastupnik Nenad Stazić također se javio za pojedinačnu raspravu.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Jedna dobra činjenica je da je Hrvatska vojska institucija koja uživa najveće povjerenje među građanima. To je dobro. To je dobro, to znači da je, to je jedna profesionalna vojska koja izvršava sve svoje zadaće u skladu sa zakonom u skladu sa svojim pozivom i bilo bi dobro da i druge institucije uživaju takvo povjerenje kao što to ima Hrvatska vojska. I na tom povjerenju i na profesionalizaciji vojske trebalo bi raditi i dalje. Tu posao nikada nije završen, tom poslu nema kraja. Ja recimo, predlažem da malo odmaknete vojsku od Katoličke crkve. Zašto? Zato što pripadnici Hrvatske vojske nisu samo pripadnici Katoličke crkve, a tu ima pripadnika i drugih konfesija, ima i ateista, ima i agnostika, osim toga zadaća vojnika nije da bude dobar katolik nego da bude dobar vojnik. Prema tome, ako ističemo jednu vjeroispovijest onda donekle malo omalovažavamo ove druge, ne ističemo njih ravnopravno, a mislim da bi to značilo daljnju profesionalizaciju vojske. Što se tiče toga povjerenja, ipak znate to se povjerenje naruši u nekim incidentima, kao što je to bilo kod ovih pilota. Vojska prevozi švercere oružja u helikopterima, pa onda policija proizvodi lažne putovnice za srpske kriminalce, pa ministri ne znaju ispuniti imovinske kartice. Pa kako vodi ministarstvo ako ne zna imovinsku karticu ispuniti? Pa HDZ-ovci državnim avionom, vladinim avionom putuju na stranački skup u Helsinkiju, pa na štandu gdje se skupljaju potpisi za predsjednicu Republike se falsificiraju potpisi, sve to ruši povjerenje u institucije sustava. Vi ste rekli ovo je bio jedan ograničeni incident, pa jasno da je bio ograničeni incident, jasno da je bio i mislim da ste vi tu dobro postupili, umirovili ste zapovjednika, kaznili čitav zapovjedni lanac, to tako i treba biti. Ali naravno da to je pojedinačni eksces, pitanje je samo kako je moguće da uopće do njega dođe. I baš se pitam koje su vjeroispovijesti ti koji su prevozili te u helikopteru te švercere oružja. E sada, neću ja hvaliti ono što je dobro u tom zakonu ima toga dosta dobroga, ali reći ću vam jednu primjedbu s obzirom na članak 131.b koji kolega Đakić očito nije pročitao ili ga nije razumio. „Vojna osoba koja bez svoje krivnje teško ranjena ili teško ozlijeđena u obavljanju službe u oružanim snagama i koja je pretrpila određeno oštećenje ostvaruje određena prava u opsegu te na način i u postupku pred tijelima propisanim zakonom kojim se utvrđuju prava Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za hrvatske ratne vojne invalide iz Domovinskog rata“. Ja mislim da ovo nije dobro povezivati to. Ako je netko povrijeđen, ranjen, stradao u obavljanju svoje dužnosti u Hrvatskoj vojsci dakako da zaslužuju zaštitu društva, punu zaštitu društva i protiv toga nema niko ništa, ali zašto to sada vezati uz prava branitelja iz Domovinskog rata jer onda zašto ne i drugi, zašto ne policajac, zašto ne bilo tko tko strada na poslu? Gledajte profesionalni vojnik, moderan vojnik, suvremeni vojnik, a pogotovo sutra, vojnik za pet godina, za deset godina, to je profesija, on se za nju dobrovoljno odlučio da radi određeni posao. I kada on strada na poslu, pa zašto da bude u drugačijem položaju nego bilo tko drugi tko strada na poslu, a obavlja isto tako svoj posao, a pred Ustavom moramo biti svi jednaki, bar tako Ustav kaže. Ili ostavimo to u ovom zakonu i proširimo na sve druge zakone jer onda ćemo biti pravedni, pa kada bilo tko doživi bilo kakvo stradavanje neka se i prema njemu ponaša kao prema borcu Domovinskog rata. Ali gledajte, to ne bi bilo čak ni nelogično jer u Domovinskom ratu su bili ljudi u borbenim redovima s oružjem u ruci, bili su oni koji su bili u pozadini koji su radili, koji su podržavali tu borbu na drugačiji način. I onaj pekar koji je pekao kruh za frontu i novinar koji je izvještavao sa bojišta kao ja, urednici u Radio Zagrebu tada ili Hrvatskom radiju već se promijenio naziv, televiziji u novinama svi su oni pridonosili. Pa nisu branitelji samo u borbenom sektoru, pa branitelj je i dr. Hebrang koji nije bio u borbenom sektoru, on je organizirao Stožer medicinski, mislim mnogo ljudi je tu sudjelovalo, pa ajmo onda proširiti ta prava i na njih pa ćemo barem biti pravedni. Ja vama savjetujem da kaže rekao je Bulj, biti vojnik to nije posao, to je poziv, ali biti i liječnik je poziv i biti učitelj je poziv i biti slikar je poziv i biti pjesnik je poziv, pa ne može to svatko, ne može svatko biti pjesnik. E pa sada ako imamo različitih i vrlo lažnih poziva i svi su oni važni za Hrvatsku, svi su oni za zemlju. I dobar slikar je važan za zemlju kao što je važan i dobar vojnik onda učinimo iskorak prema pravednosti, učinimo iskorak prema Ustavu u jednakopravnosti svih. Riješite ovo amandmanom Vlade, riješite to, pa to se da riješiti na drugačiji način, neka ima punu zaštitu, ali punu. Ne možemo ga ostaviti bez zaštite, ali nemojte to raditi na ovaj način jer sam duboko uvjeren da je taj način ne namjerno, ne namjerno, niste vi bili pri tome zlobni, ne namjerno, ali je loš, to je loš primjer, trebalo bi ga ispraviti. Hvala vam na pozornosti.
Zastupnik Stevo Culej javio se za repliku.
Davno je jedna vojska u Podvinju ubila svećenika Živkovića koji do dan danas ne znam mu se gdje mu je grob. Zašto spominjem to? Pa zato što nekima uvijek smeta krunica, smeta Katolička crkva, pa se u bilo kojem vremenu i prostoru koji je isti, vrijeme se mijenja i dalje pokušava uništavati ono što se nije uspjelo uništiti u nekim prijašnjim ratovima. Spominjati helikoptere onda ćemo ovako, pošto je kampanja, ja ću pohvaliti rad jednog kandidata u kampanji koji je službenim, MUP-ovim helikopterom letio iz Zagreba u Rijeku na Grobnik gdje ga je čekao službeni auto sa pratnjom i odjurio u nepoznatom smjeru i koji je isto tako selio namještaj iz Zagreba u Dubrovnik sa [[Upadica: Hvala]] helikopterom i nije [[Upadica: Hvala]] nikom polagao račune.
Isteklo je vrijeme, hvala. Odgovor na repliku.
Nema niko ništa protiv katoličke crkve, ali katolička crkva ima jedno poslanje, vojska ima sasvim drugo poslanje, kao što liječnik ima svoje poslanje da liječi bolesne, a znate ima i takvih bolesti kod kojih, da je čovjek teško bolestan, a da ga ništa ne boli.
Odgovor na repliku, ustvari povreda Poslovnika.
Čl. 238. gospodin je zastupnik u odgovoru na moju repliku mene vrijeđao na način da je govorio o nekakvim bolestima koje samo on vidi, međutim ja bih nekome preporučio detaljniji pregled od običnog liječničkog.
Izvolte povreda Poslovnika.
Čl. 33. vođenje sjednice, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika, ja nisam kolegu uopće spomenuo ni imenom, ni prezimenom, to što se on u jednoj mojoj rečenici prepoznao, pa to stvarno nije moj problem, trebali ste ga upozoriti da smo.
Jeste obojica završili? Ako jeste nastavljamo dalje. Zastupnik Ivan Lovrinović javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, njega nema, gubi pravo govora. Ministar obrane Damir Krstičević ima mogućnost završnog izlaganja.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice, zastupnici, na kraju ovoga današnjeg izlaganja i svih ovih današnjih rasprava, a mogu se zahvaliti svima vama ponaosob koji ste sudjelovali u raspravama i na svemu ovome koliko vidim potpori, a donošenju znači odnosno izmjenama i dopunama Zakona o službi koji smo danas dobili u ovom HS. Ono što je naša temeljna zadaća je snažiti HV, vi ste vidjeli, a to najbolje znaju naši vojnici, dočasnici i časnici, službenici i namještenici da smo mi obnovili, obnovili smo HV, u ove 3.g. osnažili smo vezu vojske i naroda koja je stvorena u domovinskom ratu i vidjeli ste da RH čuva moćna i snažna HV i ovaj današnji, današnja rasprava izmjene dopuna i Zakona o službi upravo ima da još jednom ojačamo prava i standard naših vojnika, dočasnika i časnika i upravo ovim izmjenama i dopunama Zakona o službu to ćemo omogućiti i to je naša zadaća i to je naša odgovornost, tako da se ja u tom dijelu, da ne ponavljam sada ponovno, znači baš zahvaljujem, idemo u dobrom smjeru, jačamo HV, moderniziramo, vidjeli ste da smo se u prve 3.g. bavili ljudima, najviše ljudima, vraćanje materijalnih prava našim ljudima, vratili smo ljudima i terenski dodatak i stražarski dodatak i dežurstvo, pa smo im ujednačili prehranu, pa smo puno tih, vidjeli ste, konkretnih mjera donijeli našim ljudima da bi naš čovjek mogao bit još zadovoljniji i normalno, povećan je interes za HV, promijenili smo operativni raspored HV-a, primakli smo vojsku bliže nekim pograničnim područjima tako da uvijek možemo biti na raspolaganju svome narodu i da uvijek možemo pomoći i vidjeli ste da smo i krenili sada pomalo i u modernizaciju i opremanje jel, vojnik je ključ, međutim vojnik bez opreme, sredstva, naoružanja, sigurno da ne može ispuniti svoju zadaću, tako da evo od remonta helikoptera, pa do novih sada pomalo helikoptera i svih ovih drugih potrebnih sredstava. Jasno da priča sigurnosti je vrlo bitna, ako nema sigurnosti onda nema, onda nema ovaj ni gospodarstva, ni svega onoga što je bitno, jasno treba se voditi računa i o svim drugim resorima u RH. Na kraju imali smo i evo raspravu našeg uvaženog zastupnika g. Stazića iz pozicije HV-a odnosno da HV treba odmaknuti od katoličke crkve. U mom mandatu se to neće dogoditi, znači HV, još jednom ponavljam, je nastala u domovinskom ratu, znamo svi skupa da je izvršena brutalna velikosrpska agresija na RH, u tom trenutku kad je izvršena brutalna velikosrpska agresija, kad je RH bila napadnuta mi nismo imali HV, međutim imali smo tada dragovoljce, imali smo prvog hrvatskog predsjednika koji je na vrijeme sa svojim suradnicima, sa timom, ustrojio na onom postrojavanju u Kranjčevićevoj 28.5. HV i fala dragom Bogu uspjeli smo se obranit, nije bilo lako, ogromna žrtva je plaćena za hrvatsku slobodu, 15 000 mladih ljudi, preko 60 000 ranjenih ljudi, to zaslugom tih ljudi danas mi smo ovdje, zaslugom tih ljudi i drugih hrvatskih branitelja mi danas živimo u miru i slobodi i to je realnost, to je činjenica, nijedan hrvatski vojnik nije otišao u Srbiju, branili smo, branili smo svoje i vjerujte mi tada da nam je puno pomogla vjera i danas pomaže hrvatskom vojniku vjera. Danas hrvatskom vojniku pomaže taj odnos sa Katoličkom crkvom, danas hrvatskom vojniku pomaže krunica i svaki hrvatski vojnik, nema hrvatskog vojnika koji nije nosio krunicu, pa evo i ja i danas je nosim, uvijek je sa mnom, krunica, ona je bitna, treba u tom dijelu. Tako da imamo i vojni ordinarij, imamo našeg biskupa, kapelane i oni su isto bitni u mozaiku jakosti hrvatskog vojnika, znači nema jakog hrvatskog vojnika bez potpore obitelji, hrvatski vojnik ima, mora imati vrhunsku opremu, naoružanje, ali vrlo je bitna duhovna priča. Vrlo je bitna dugovna priča hrvatskog vojnika i vrlo je bitno, sve moderne vojske na svijetu to imaju. Sve moderne vojske na svijetu imaju taj dobar odnos. Što se tiče nacionalnih manjina, sve nacionalne manjine su isto nacionalno bogatstvo. Prema tome, mi u okviru Hrvatske vojske svakome dopuštamo, nema ga bilo kojoj nacionalnoj manjini, pripadniku nacionalne manjine koji danas u Hrvatskoj vojsci, imamo i takvih pripadnika i pripadnica, nema razloga da oni u punini isto, ono sve što je potrebno da i oni, što se tiče vjerskog dijela ne naprave. Evo, to je nešto što sam evo na kraju ovog dijela već kad ste kazali da odmaknemo Hrvatsku vojsku od Katoličke crkve da bi to bilo dobro, ja vam kažem da to u ovom mandatu ove Vlade, da je to se neće dogoditi niti napraviti. Hvala puno.
Zastupnik Ivan Lovrinović javio se za repliku.
Hvala. Poštovani g. ministre Krstičeviću. Raspravljali smo o Zakonu o Oružanim snagama. Pozivam vas da u ime, kao saborski zastupnik vas kao ministra obrane da postavite pitanje sadašnjosti i budućnosti NATO pakta, posebno nakon ovog samita i govora predsjednika Francuske Macrona i čuli smo kakav je bio razgovor između njega i američkog predsjednika Trumpa jer ovdje je riječ o zahtjevima za velika ulaganja, znači 2% državnog proračuna. Zašto? S kojim ciljem? Što je danas NATO savez, kakva mu je budućnost, kakvi su odnosi među znači zemljama članicama EU? Jer vidimo da je došlo do geopolitičke i geostrateških promjena na karti svijeta. Amerika više ne želi biti, povlači svoju vojsku, Trump ne želi nigdje više ratovati, prekida sukobe, on želi zaštiti kao što je rekao, ono što je u Americi. S druge strane, EU, očito je vidljivo da ne može sama funkcionirati. Ako može funkcionirati sama, zašto je najvažniji strateški partner SAD, a sad on sam kaže da više nije za to. Dakle kao saborski zastupnik i zastupnik građana pitam se što se događa. Dajte da napravimo plenarnu sjednicu u HS-u da razgovaramo o tome, da podnesete izvještaj jer da vas samo podsjetim, na kamate se u državnom proračunu izdvaja 8,5 milijardi kuna, važe ministarstvo ima 5 milijardi. To su već sve velike krucijalne stvari koje moramo raspraviti.
Hvala. Odgovor na repliku? Ne. Zastupnik Nenad Stazić javio se za repliku.
Poštovani ministre, to što vi nosite krunice, to ja duboko poštujem. Ali to je vaše privatno religijsko uvjerenje, a po Ustavu RH Hrvatska je sekularna država, a vaša dužnost ministra je provoditi Ustav, a ne svoja religijska uvjerenja. Prema tome, ja sam vam govorio sa stajališta Ustava. A Ustav moramo poštovati svi. Osim toga, gledajte u Domovinskom ratu nisu sudjelovali samo katolici. Nisu. Sudjelovali su i ateisti, sudjelovali su i pravoslavni, na hrvatskoj strani, sudjelovali su i Židovi, je li mislite da oni ne zaslužuju poštovanje? Pa barem jednako kao katolici?
Zastupnica Sabina Glasovac javila se za repliku.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. poštovani ministre. Ponukali ste me na repliku vašom izjavom da nećete razdvojiti Crkvu od vojske. Potpuno je jasno da svaki vojnik, da svakog vojnika krasi i od njega se očekuje fizička i psihička sprema. Svaki od njih je spreman boriti se i umrijeti za domovinu. Naša domovina je Hrvatska i ona je sekularna država. Točno je to da je duh nešto što je važno, međutim, smatram da vjeroispovijest koje postoje različite ne određuje jednoga vojnika. Smatram da general Ademi nije ništa manje važan ili hrabar samo zbog toga što je možda neke druge vjeroispovijesti. Borio se za ovu Hrvatsku kao i mnogi drugi. Mislim da ste tu pogrešno povezali vjeru i Crkvu. Vjera nije nužno Crkva. Vjera je potrebna, ali postoje i vjernici i nevjernici koji su u stanju biti izvrsni vojnici i čuvati našu domovinu.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa poštovana i uvažena saborska zastupnice. To je vaš dio, a što se tiče mene, ja ću isto kazati, ova hrvatska država, sekularna, ovo je država hrvatskog naroda i hrvatski narod, naš narod u ovoj državi se treba najbolje osjećati i to su činjenice, ja to kažem. Jasno, svaki je dobrodošao, prema tome, svaka nacionalna manjina je dobrodošla i tu su, žive ljudi u Hrvatsku, u Hrvatskoj, ali ovo je država Hrvatska, hrvatskog naroda.
Zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade. S vama sam obišao brojne vojarne u Hrvatskoj i te sam vojarne obilazio i prije vašeg mandata. To je danas dovedeno do neprepoznatljivosti, radni uvjeti, materijalna prava koja su za vašeg mandata osigurana hrvatskim vojnicima vratila su dostojanstvo Hrvatskoj vojsci jer jedno od tih preduvjeta svakako je i radni prostor, materijalni uvjeti, terenski dodaci i sve ono što je u zadnjih 3, evo 3,5 godine napravljeno. U tom smislu vam čestitam i imate punu podršku u svemu što radite za Hrvatsku vojsku i hrvatskog vojnika i na tom vam čestitam. Hvala.
S ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH, drugo čitanje, P.Z. br. 789. Tu je kolega Glasnović tražio stanku koju ću sada odobriti. Javlja li se još netko za riječ? Ako ne nastavljamo sa radom u 12,30h. Molim vas da budete precizni tu. STANKA U 12,20 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,32 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s glasovanjem. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH, drugo čitanje, P.Z. br. 789. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH.
Slijedeća točka je kao što smo se jutros odlučili da će se provesti objedinjena rasprava na slijedeće 4 točke: - Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka, drugo čitanje, P.Z.E. broj 681 - Konačni prijedlog Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja, drugo čitanje, P.Z.E. broj 682 - Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o provedbi Uredbe (EU) broj 517/2014 Europskog parlamenta i vijeća od 16. travnja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) broj 842/2006, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 800 - Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 801 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose ne drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Zastupnik Mile Horvat, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici, kao što je rečeno ovdje na dnevnom redu je drugo čitanje prijedloga Zakona o zaštiti zraka, Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja i zbog nomotehničkih razloga uredbe 757 i 514 koje smo prenijeli u Konačni prijedlog Zakona o klimatskim promjenama se ne mogu, dakle zakon o njihovoj primjeni se ne može derogirati sa Zakonom o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja te smo trebali da bi stavili te uredbe van snage to uraditi donošenjem posebnog zakona koje su i tema ove objedinjene rasprave i ja ću o sadržaju tih uredbi nešto više reći kad budem govorio o samom prijedlogu Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja. Samo da podsjetim da važeći Zakon o zaštiti zraka je donesen 2011. godine te je pri tome 4 puta mijenjan i dopunjen zbog usklađivanja s pravnom stečevinom EU te zbog usklađenja s posebnim propisom kojim se uredio prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu. Zbog toga i uslijed cjelovitog niza novih propisa EU koje je trebalo implementirati odnosno proširiti ove zakone proizlazi potreba za reorganizacijom postojećeg pravnog okvira, razdvajanjem zraka od zaštite klime i ozonskog sloja i donošenje dvaju zakona koji jesu predmet ovog drugog čitanja Zakona o zaštiti zraka i Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja. U samom Zakonu o zaštiti zraka između prvog i drugog čitanja bilo je određenih sugestija koje smo, koje smo i mišljenja državnih tijela koje smo, odbora koje smo razmotrili i koje smo uvrstili u drugo čitanje ovoga zakona. U skladu s primjedbom Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora tako smo nomotehnički doradili Članke 8., 11., 12., 13., 30., 31., 37. i 41., dakle oni su u nomotehničkom smislu dorađeni. Isto tako u ovom konačnom tekstu u odnosu na prvo čitanje dodani su, dodana su dva nova članka i to Članak 49. i Članak 74., radi jasnijeg definiranja praćenja kvalitete goriva kao proizvoda. Članak 7. je dorađen radi jasnijeg definiranja poslova koje obavlja Državni hidrometeorološki zavod, a odnosi se na modeliranje za potrebe stručnih analiza podataka o emisijama onečišćujućih tvari i određenje doprinosa pojedinog izvora emisija razinama onečišćujućih tvari u zraku za potrebe akcijskih planova i Članka 54. ovog zakona. Članak 9. smo doradili proširivanjem i dorađivanjem pojmova distributer i trgovac, te je dodan novi pojam neovisno inspekcijsko tijelo odnosno inspekcijsko tijelo vrste A. Dodatno je Članak 66. dorađen radi jasnijeg propisivanja samog žalbenog postupka u zakonu, Članak 80. je dorađen radi jasnijeg propisivanja obveza tržišnog inspektora. U odnosu na prijedlog zakona u Članku 108. izmijenjeno je stupanje na snagu zakona jer očito ovaj zakon nećemo donijeti koji smo propisali već smo taj rok ovim novim izmjenama i prolongirali. Bitno je ovdje reći da u financijskom smislu su sredstva za provođenje zakona o zraku su planirana u državnom proračunu RH za 2020. g. Isto tako, bitno je reći da je pojednostavljivanje izrade planskih i strateških dokumenata smanjenja obveza jedinica regionalne i područne samouprave, ne uvode se nova davanja već postojeće obveze za gospodarstvenike koje su i do sada propisane Zakonom o zaštiti zraka ostaju iste te će se preuzeti ovim zakonom. Isto tako, ovdje mogu reći da je, da prihvaćamo i amandman Odbora za zakonodavstvo koji je išao sa izmjenom na čl. 96 gdje se u čl. 9. st. 1. riječ „državnom inspektoratu“ zamjenjuju se riječima „nadležno tijelo“. Dakle, predlagatelj prihvaća ovaj predloženi amandman od strane Odbora za zakonodavstvo. Ovdje ću samo podsjetiti da u, ovdje ću samo podsjetiti da smo ovim zakonom o zraku definirali smo obveze ministarstva, zatim jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i Grada Zagreba o informiranju javnosti i sadržaju informacija. Definira se obveza ministarstva da osigura dostupnost i razmjenu podataka o kvaliteti zraka kao obveza i da osigura dostupnost podataka o mjerenjima kvalitete zraka, posreduje i razmjenjuje podatke o emisijama s međunarodnim organizacijama i u rokovima koji su određeni pravnom stečevinom EU. Isto tako, ovim predloženim zakonom uređuju se područje izdavanja dozvola za obavljanje djelatnosti praćenja kvalitete zraka, djelatnosti praćenje emisija onečišćujućih tvari u zrak iz nepokretnih izvora, provjera ispravnosti mjernog sustava za kontinuirano mjerenja emisija onečišćujućih tvari u zrak iz nepokretnih izvora. Isto tako, propisuju se uvjeti koji moraju zadovoljiti pravne osobe odnosno ispitni laboratoriji kao pravne osobe koje ima sjedište u državi. Ugovornici ugovora u europskom gospodarskom prostoru, dodatno se propisuju i poslovi referentnog laboratorija za ishođenje dozvola za objavljenje djelatnosti osiguranja kvalitete mjerenja na području RH. Isto tako, ovim zakonom, prijedlogom zakona uređuju se informacijski sustav zaštite zraka koje je sastavni dio informacijskog sustava zaštite okoliša te se propisuje ... [[Govornik se ne razumije.]] i što sve sadrži. Isto tako ovim prijedlogom zakona smo i propisali i način obavljanja upravnog i inspekcijskog .../nerazumljivo/... , inspekcijskog nadzora. Konačnim prijedlogom zakona pojednostavljuje se, što je vrlo bitno izrada planskih strateških dokumenata na način da se donosi plan zaštite zraka kao sastavni dio plana zaštite okoliša, a ne kao dosada kao zasebni dokument. Nadalje, detaljnije se propisuje donošenje akcijskog plana, kao i kratkoročnih akcijskih planova. Dodatno se pojašnjavaju obaveze i postupci koji se provode u zonama i aglomeracijama kada se prekorače razine pojedinih onečišćujućih tvari iznad propisanih graničnih vrijednosti. To su osnovni elementi ovoga zakona o zaštiti zraka sa izmjenama i između dva čitanja. Sada bih ukazao na razlike između prvog i drugog čitanja Prijedloga Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja. Sukladno mišljenju Odbora za zakonodavstvo HS-a su isto tako, u ovom prijedlogu zakona o klimatskim promjenama nomotehnički dorađeni određeni članci, tu nekih 10-tak članaka je nomotehnički dorađeno. U odnosu na prvo čitanje, izvršene su određene dorade i uređenja pojedinih članaka radi bolje jasnoće i preglednosti. Primjerice, članak 8 je brisan s obzirom da ovim zakonom se ne prenose poslovi na tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ili na pravne osobe s javnim ovlastima pa stoga nema potrebe za ovom odredbom i ista se briše. Čl. 24 dopunjen je novim podstavcima sukladno zahtjevima Uredbe EU 2018/99. Prema zahtjevima navedene uredbe propisuje se i uspostava Nacionalnog informacijskog sustava za zemljište. Čl. 26 je dopunjen i njime se propisuje da predsjednike i članove povjerenstva imenuje Vlada RH, imenuje iz redova znanstvenih, stručnih, javnih i drugih djelatnika te predstavnika središnjih tijela državne uprave nadležnih za pojedine sektore, predstavnike udruga civilnog društva koje djeluju u području klimatskih promjena te poslovnoga svijeta. Odredbom čl. 67. Vlada RH ima ovlasti da donese Uredbu o načinu praćenja emisija stakleničkih plinova te politike i mjere za njihovo smanjenje. Isto tako, detaljnije su uređeni članci koji se odnose na inspekcijski nadzor u skladu s odredbama Zakona o Državnom inspektoratu. U dijelu klimatsku, u području dijela klimatskih promjena, doneseni su ovim zakonom se detaljnije uređuju materije koje na nacionalnoj razini moraju osigurati smanjenje emisija stakleničkih plinova, a mjere provode tijela državne uprave nadležna za pojedine sektore, dakle to je, tu distinkciju je ovdje bitno naglasiti. Dakle u području klimatskih promjena je to donošenje Strategije niskougljičnog razvoja RH do 2030. g. s pogledom na 2050. g. Nacrt strategije je pripremljen te se do kraja godine očekuje savjetovanje sa zainteresiranom javnošću i nakon toga se upućuje u proceduru u HS u prvom kvartalu 2020. g. Donošenjem Strategije prilagodbe klimatskim promjenama do 2040. s pogledom na 2070. g., nacrt strategije je pripremljen, javna rasprava je dovršena te se planira dokument uputiti u proceduru HS-u u prvom kvartalu 2020. g. Integrirani energetski i klimatski plan RH za razdoblje 2021.-2030. g., nacrt plana je prošao savjetovanje sa zainteresiranom javnošću i plan se namjerava donijeti do konca 2019. godine. Donošenjem plana korištenja financijskih sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica stakleničkih plinova u RH za petogodišnje razdoblje isto tako bitan dokument za provođenje ovoga zakona. U proteklom periodu Vlada je donijela dva plan i to Plan za razdoblje 2014.-2016. temeljem kog je utrošeno 734 milijuna kuna. U provedbi je drugi plan za razdoblje do kraja 2020. godine kojim se planira ukupno utrošiti oko 1,5 milijardu kuna za mjere energetske učinkovitosti u zgradarstvu i to u postotku oko 29% od ukupnih sredstava, za obnovljive izvore je planirano 11% ukupnih sredstava, prometu će se investirati 7,7% projekata iz ESI fondova oko 12,5% i istraživanje i razvoj oko 4,6% sredstava ukupnih, konačno za samo gospodarenje otpadom je planirano 30% predviđenih sredstava za plansko razdoblje do 2020. godine. U ovaj Zakon o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja kao što sam rekao su implementirane i dvije uredbe i to Uredba 757/2015 godine o praćenu emisija ugljikovog dioksida iz pomorskog prometa i Uredba 517 o fluoroniranim stakleničkim plinovima i o jednoj i o drugoj uredbi ja ću samo kratko reći. Dakle Uredba 757 njome se utvrđuju pravila za praćenje izvješćivanje i verifikaciju emisija ugljikovog dioksida iz pomorskog prometa i te druge relevantne informacije o brodovima zapremnine veće od 5000 bruto toga koji dolaze u luke EU, polaze iz tih luka ili se u njima nalazi i to od 1.1.2018. godine. U obvezi praćenja emisija ugljikovog dioksida nisu uključeni po ovoj uredbi ratni brodovi, vojni pomoćni brodovi, brodovi za izlov ili obradu ribe, drveni brodovi primitivne izrade, brodovi koji nemaju mehanički pogon te brodovi Vlade RH koji se upotrebljavaju u nekomercijalne svrhe. Uredba sadrži mjere koje imaju za cilj smanjiti emisije stakleničkih plinova jer one iznose 4% ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU. U području zaštite ozonskog sloja implementirana je Uredba 517/2014 o fluoriranim stakleničkim plinovima. Uredba propisuje postupanje fuloriranim stakleničkim plinovima tijekom njihovog životnog ciklusa od proizvodnje do zbrinjavanja na kraju uporabe. Odnose se na fluorougljikovodike koji se najčešće koriste kao radne tvari u rashladnim i klimatizacijskim uređajima, dizalicama topline kao tvari za proizvodnju pjena odnosno izolacijskog materijala te u protupožarnim sustavima i aparatima za gašenje požara. Bitno je ovdje reći da u RH najveći pritisak u provedbi Uredbe 517 bit će na rashladni sektor koji se služi radnim tvarima 404a i 410a. Ove radne tvari najviše su zastupljeni u rashladnim jedinicama za komercijalno hlađenje odnosno u trgovinama sa prehrambenim artiklima. Ministarstvo aktivno surađuje sa Hrvatskom obrtničkom komorom i Hrvatskom gospodarskom komorom kako bi na vrijeme upozorili sve dionike procesa o promjenama koje su nastale i koje će nastati implementacijom ove uredbe. Naime, od 1.1.2020. godine rashladni uređaji koji koriste radne tvari čiji … je veći od 2.500 neće se više moći servisirati tj. nastupit će zabrana servisiranja tih uređaja, ujedno i sama tvar više se neće upotrebljavati. Dakle postoji prelazni rok do 2030. godine u kojem će se te radne tvari moći upotrebljavati isključivo unutar prostora RH samo za manje rashladne uređaje koji koriste do 3 kg radne tvari i samo ako su oporabljene odnosno ako su obnovljene odnosno ukoliko su servisirane. I na kraju bih rekao da se ovim zakonom ne uvode nova financijska opterećenja za gospodarstvo štoviše za pravne osobe i obrtnike koji se bave servisiranjem rashladnih uređaja smanjuje fiksno opterećenje u iznosu od nekih 10 milijuna kuna po našoj procjeni odnosno uvjerenja za osposobljavanje servisera sada će trajati trajno, a neće više trajati 5 godina tako da će se izbjeći taj dio administrativnih troškova. Dakle, pošto su u ovaj Zakon o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja uvrštene i implementirane i Uredbe 517 i Uredba 757 za stavljanje van snage ovih uredbi odnosno Zakona o provođenju tih uredbi je bilo potrebno donijeti novi zakon o prestanku važenja tih uredbi. Stoga su sljedeće dvije točke koje bi trebale biti na dnevnom redu objedinjeno ih raspravljamo upravo dva prijedloga zakona o prestanku važenja tih uredbi, a one su implementirane sadržajno u Zakonu o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja. Hvala.
Zastupnica Anka Mrak Taritaš zatražila je repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče. Kada ste obrazlagali ove zakone onda ste dosta detaljno govorili o određenim aktima koje treba donijeti, pri tom mislim na strategije i rokove u kojima će biti isto donešeno. Ali moram reći da tu postoje i kada je riječ o Zakonu o klimatskim promjenama u roku između 3 mjeseca i godinu dana treba donijeti 6 uredbi i treba donijeti 4 pravilnika, dakle za niz stvari da bi se uopće moglo postupati potrebno je to učiniti. Vi znate da ovim zakonima mi iz Kluba GLAS-a apsolutno afirmativno govorimo jer svjesni činjenice i okolnosti u kojim živimo važno je da se donesu, ali još je važnije da zaista krenemo i primjenjivati ih i voditi brigu. Pa mene zanima u kakvoj fazi su tih 6 uredbi i 4 pravilnika jer neće biti moguće cijeli zakon odnosno neke dijelove primjenjivati bez toga, pa me to zanima u kojoj fazi je? Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se. Uvažena zastupnice. Dakle tehničke službe odnosno službe po upravama su već paralelno i radile osnovne konstrukcije tih uredbi i pravilnika, ali dok god se ovaj zakon ne donese i ne stupi na snagu mi ne možemo govoriti o donošenju tih uredbi. Naravno da su rokovi dosta kratki, mi ćemo nastojati ispoštovati te rokove. Često je problem i komunikacija sa radnim tijelima u davanju mišljenja pa se ti rokovi zbog toga probijaju, a ne zbog toga što mi u nekakvom tehničkom smislu kao stručne službe nismo pripremili taj akt.
Zastupnik Slaven Dobrović zatražio je repliku.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Dakle vi ste detaljno obrazložili ova dva zakona i pričali ste i o uredbama koje se ukidaju. Mene zanima, vidite li ovaj paket isključivo kao jednu domaću zadaću koju činimo, dakle ono što je stiglo iz Bruxellesa ili u tome vidite i neke poveznice sa određenim reformama pa čak i potencijalima u našem gospodarstvu? Jel to isključivo teret ili tu imamo prilike za nekakav rast i razvoj? Hvala.
Odgovor na repliku.
Uvaženi zastupniče Dobrović, dakle ja sam i rekao na kraju da smo mi izračunali koliko će u nekakvom financijskom smislu biti rasterećenje gospodarstvo time što smo doradama, prvo razdvajanjem, a kasnije i doradom tih zakonskih raznih modela u ta dva zakona rasteretili gospodarstvo. Dakle, samim tim recimo samo ta činjenica koju smo izračunali time što ćemo izdati uvjerenje koje će serviserima rashladnih uređaja doživotno trajati, a ne kao do sada što je prethodnim rješenjima bilo svakih pet godina se moralo obnavljati će biti ušteda i rasterećenje gospodarstva za nekih 10 milijuna kuna, što nije malo. E sada, mi naravno radimo na nivou svih ministarstava, ovog trenutka se radi procjena fiskalnog rasterećenja, administrativnog rasterećenja gospodarstva i mislim da nam je rok za iskazivanje tih ukupnih rezultata na nivou države 4. mjesec iduće godine. Tada ćemo imati kompletne pokazatelje i vidjet ćemo koliko će biti rasterećeno gospodarstvo. Hvala.
Hvala. Isteklo je vrijeme, molim vas držite se predviđenog vremena. Zastupnik Peđa Grbin javio se za repliku.
Poštovani gospodine državni tajniče. Ovo što vi govorite kao što je moj kolega prije mene rekao ustvari prikaz jedne domaće zadaće koju moramo napraviti po uputama iz EU, ali sve je to ok i sve je to dobro. Međutim, pitanje je koliko će to imati učinka u praksi ako ne bude praćeno konkretnim mjerama što lokalnih zajednica, što države. Po podacima koje sam našao od strane HAOP-a najveći onečišćivač zraka u Hrvatskoj je identificiran u prometu u urbanim sredinama. Dakle, konkretno da se pozabavimo zagađenjem zraka koje od tamo dolazi morali bi se okrenuti drugim načinima prometovanja, znači micanju prometa iz urbanih sredina i primjerice okretanju javnog prijevoza širenju tramvajske mreže u Zagrebu, uvođenju autobusa na struju ili nešto slično. Ali ja ne vidim da se takve mjere u Hrvatskoj događaju. Zbog toga kažem, ovo je domaća zadaća i lista lijepih želja, ali ne znam kakve će imati posljedice po stvarno poboljšanje kvalitete zraka u RH. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle sve lokalne samouprave, veliki gradovi, a pogotovo grad Zagreb imaju obvezu donošenja akcijskih planova o smanjenju zagađivanja odnosno štetnih emisija. Dakle, mi ovog trenutka preko Fonda za zaštitu okoliša radimo određena alternativne politike, sufinanciramo nabavku automobila na električni pogon. Istina nije to danas veliki broj neki, negdje oko 500-njak tih vozila, ali definitivno smo svjesni da se moraju naći alternativne politike i alternativni pravci i mislim da ćemo u narednom periodu ići u tom pravcu.
Zastupnik Ivan Kirin javio se za repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Glavni zagađivači zraka su industrijski procesi, promet, postrojenja za dobivanje energije, spaljivanje i tako redom dalje, glavne posljedice onečišćenja zraka, zagađenja zraka su staklenički učinak, ozonske rupe, fotokemijski industrijski smog, te kisele kiše. Zagađenje zraka može se smanjiti kontroliranjem izvora, Elektro auti, auti na plin, brodovi na plinski pogon, ugradnja filtera u industrijska postrojenja. Da li vaše ili kako vaše ministarstvo može utjecati na to da bi se subvencionirala ugradnja plinskih instalacija u aute? Hvala.
Odgovor na repliku.
Dakle, uvaženi zastupniče. Da li će se subvencionirati odnosno sufinancirati nabavka Elektro automobila je stvar određene politike, stvar sredstava i u Fondu za zaštitu okoliša za iduću godinu koliko mi je poznato postoje određena planirana pozicija stavka u proračunu za sufinanciranje nabavke takvih automobila. Evo ja ću vam reći podatak zadnji, dakle mi imamo do sada sufinancirano negdje oko 452 automobila, plug hibrida negdje oko 230, imamo izgrađenu u državi 700 punionica za električne automobile. Dakle to je jedan postupak koji će trajati, nije naravno optimistično veliki broj ali je početak.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Hvala lijepo. Tajniče, kako se uklapa u ovaj zakon odluka o zatvaranju odlagališta? Kako se uklapa, koja je prouzrokovala naravno da je recimo 120 ili 150 kilometara prevozi se otpad iz sanitarnog uvjeta na iste sanitarne uvjete kao npr. iz Vrgorca u Sinj. Poskupljujete građanima otpad i prevozite smeće amo tamo sa kamionima koji nemaju uvjete, koji su stari, kojima ispada otpad, lokalne samouprave nemaju sredstava, da, s jednim ciljem da pogodujete otpadnoj mafiji koja će preuzeti prijevoz s jedne čule na drugu čulu koju će vozati amo tamo. Kako će utjecati ta odluka na ovaj vaš Zakon o zaštiti zraka, ozona? Ma mafija podmaziva sve. Niti vaše ministarstvo štiti okoliš niti vas je briga za okoliš, a to je dokaz odluka o zatvaranju odlagališta gdje iz Vrgorca prevozite smeće u Sinj. Sramota.
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle ovo je neka druga tema o kojoj bi se moglo razgovarati i ja ne bježim od toga da na tu temu razgovaram. Dakle dinamika o zatvaranju odlagališta je dokument koji je planiran i kao obaveza utvrđen u mandatu prije ove Vlade. Mi je samo izvršavamo i to je obaveza iz pristupnoga ugovora kada smo pristupali EU. Prema tome, zatvaranje neusklađenih odlagališta je svakako u interesu i smanjenja zagađivanja odnosno to je naša obveza koju ne možemo izbjeći. Da li je najsretnije rješenje koje je u ovoj dinamici predviđeno, o tome bi se dalo razgovarati, ali nju je radila stručna, dakle radili su stručni konzultanti i ona je bila na javnoj raspravi. I ona je bila na javnoj raspravi i ovi koji se sada bune za korištenje te dinamike se tada nisu bunili u javnoj raspravi, dakle nisu prigovarali toj dinamici.
Zastupnik Bulj.
Povreda Poslovnika 238., samo kratko ću kazati prevozite pazi prevozite u kamionima 120 kilometara otpad sa istog sanitarnih uvjeta na drugi. Zamislite vi na autoput iđu ti stari kamioni i vozaju otpad i to ne utječe na zrak. Šta iđe na vodu. Ma kako vas nije to sramota kazati da ovo nema veze sa ovom temom. Pa vi ste čuvari otpadne mafije, a ne okoliša uvaženi gospodine Horvat, ako ste to rekli.
Zastupnik Bulj zaradili ste drugu opomenu jer nema povrede Poslovnika. Nastavljamo dalje s radom. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne onda otvaram u raspravu. Za sudjelovanje u raspravi prijavio se Klub zastupnika MOST-a u njihovo ime govorit će zastupnik Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, pozdravljam predstavnike ministarstva na čelu sa državni tajnikom, naravno i sve vas kolegice i kolege saborski zastupnici. Dakle pred nama su dva zakona odnosno i ono što dolazi u paketu ne bi li se administrativno zatvorio ovaj problem odnosno sve čime se zakoni bave. Dakle Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka i Prijedlog zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja. Državni tajnik je objasnio otprilike o čemu se ovdje radi, a možda je ostalo nejasno da je razdvajanje Zakona o zaštiti zraka na ova dva zakona ustvari posljedica činjenice da smo opazili, dakle ne mi ovdje u Saboru nego globalno je opažen tj. spoznat veliki problem klimatskih promjena i pri tom ozonskog sloja, zaštite ozonskog sloja u stratosferi te ima potrebe da se posebno adresiraju ova dva velika problema. Jer ono što mi emitiramo u okoliš naravno to su razni spojevi, razni plinovi, razne tvari zagađivala i neke od njih spadaju u grupu stakleničkih plinova, dakle tu je CO2 dakle najpoznatiji i najveći po obimu, međutim i cijeli niz drugih, dakle metan, dušični oksid, freoni svi oni spojevi koji utiču na globalnu bilancu zemlje, dakle radi se o radijaciji i remete tu bilancu jer mi znamo da povoljne uvjete na zemlji možemo zahvaliti tom efektu staklenika što je posljedica ove atmosfere koju imamo. Međutim, mi smo u zadnjih 100 i nešto godina promijenili sastav te atmosfere i opažaju se promjene. Rijetki tvrde da te promjene ustvari nisu slučaj i da je čovjek minoran ovdje u pogledu ovih promjena, da se radi o nečem drugom pa da ustvari ne treba ništa poduzimati. Mislim da postoji opći znanstveni konsenzus oko toga da treba djelovati i zato je potrebno i ovo što činimo ovdje je potpuno opravdano. Zakoni imaju niz dokumenata, ja sada neću o tome, ovaj Zakon o zaštiti zraka on navodi plan, izvješće i program zaštite koji naravno to je metodološki postavljeno to ima smisla. Dakle jako važno je monitorirati okoliš, zato bi bilo dobro da mi našu mrežu za praćenje stanje u okolišu jačamo i da jačamo institucije koje to provode, a bojim se da bi se dalo ustanoviti da to nije tako, da se jako često oslanjamo na vanjske ustanove. Ovaj drugi Zakon o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja on je predvidio i donošenje strategije, dakle nisko ugljičnog razvoja i prilagodba klimatskim promjenama, dakle jedno je činiti da bi se smanjio doprinos daljnjem razvoju ove situacije u pogledu rezanja emisija iz raznih izvora, drugo je prilagodba na stanje koje ne umjetno dolazi. Naravno tu su i akcijski planovi itd. Šta ti svi dokumenti donose? Dakle, oni po mnogim sektorima, razmatraju, donose dakle znanost je ovdje prilično uključena i definiraju mjere koje imaju vrlo jasne učinke u mnogim sektorima i te mjere ustvari se sada ugrađuju u politike i mi smo dužni to provoditi jer je to u stvari jedini način da zaustavimo ove prilično brze promjene u okolišu. Recimo da bismo htjeli načiniti nešto što je napravljeno Montrealskim sporazumom dakle još 1987. kad je u kratkom vremenu smanjena proizvodnja glavnih kontributora onih freona poznanih R 11 i 12, kontributora razaranju ozona u stratosferi. Međutim, ovo je širi problem, naravno time taj problem nije riješena, ovdje je obuhvaćen jer mnoge radne tvari i zamjenske koje su tada stavljene u promet pokazalo se da su iznimno potentne u pogledu staklenika, dakle njihovo djelovanje u odnosu na CO2 zna biti i do 100.000 puta intenzivnije u odnosu na CO2, dakle, jedna, jedna, po jedinici dakle mase, stoga je potrebno dalje djelovati. Te mjere uključuju svašta. I postoje sektori gdje mi ne možemo puno načiniti recimo avionski promet, poznato je da on raste, ja ću samo ovdje iznijeti par brojki. Dakle, 2017. je povezano s Europom dakle 28 zemalja članica i zemlje EFTE bilo ukupno 1.643 milijarde kilometar putnika, što je 20% više u odnosu na '14. i čak 60% u odnosu na 2005. Dakle, to su velika povećanja. Efikasnost u toj industriji avionskoj raste značajno, tako da je prosječna potrošnja govora po čovjek putniku odnosno 100 čovjek putnika, 100 kilometar putnika 3,4 litre goriva, što je 8 puta manje u odnosu na '14. odnosno 24 puta manje na 2005. Dakle, čine se napori u industriji, zrakoplovi su sve efikasniji, lakši, ne znam postoji mnogo aerodinamika itd. i rade se promjene, međutim volumen tog prijevoza je sve veći i vjerojatno će trebati adresirati to pitanje. Naravno ovih 3,4 litre na 100 kilometar putnika je puno jer u odnosu na automobilski promet je to najmanje 2 puta više, a o prijevozu autobusima odnosno vlakovima da ne govorimo dakle to je 10-tak i više puta iznad toga. Međutim, to su stvari gdje naravno kontribucija jedne zemlje posebno ovako male kao što smo mi nije, vjerojatno je postoji i moguća, međutim mi slijedimo neke opće planove i to je u redu, ali postoje sektori gdje se mi itekako možemo uključiti jer tu je pitanje energetike, o tome će biti više riječi vrlo brzo, jer znamo da dolazi na raspravu i energetska strategija. Međutim, promet, industrija, poljoprivreda, gospodarenje otpadom, dakle gospodarenje otpadom npr. je ima kontribuciju evo po zadnjem dokumentu koji se može naći, Nacionalni inventar emisija stakleničkih plinova 6,4% emisija je upravo iz tog sektora odnosno to je negdje oko milijun i pol tona ekvivalentnog CO2. Glavnina tih emisija potiče sa odlagališta gdje u anaeriobnim uvjetima dolazi do emitiranja metana i CO2, naravno metan je ovdje problem jer je njegova potentnost u smislu staklenika u stvari i bila i podcijenjena sada je taj njegov indeks GVT čak i veći mislim oko 30 se negdje računa, a prije 10-tak, 15 godina se računalo sa manjom brojkom. Dakle, to je velika, velika količina. Međutim, mi znamo da smo i u pristupnom ugovoru imali obvezu smanjiti količinu biorazgradivog otpada koji se odlaže i da to u stvari ne činimo odnosno tim postupanjem mi riskiramo i neke neželjene posljedice. Naime možemo pogledati isto tako u dokumentima koji postoje na mrežama društvenim odnosno na internetu da se u Hrvatskoj odlaže, nastaje još uvijek 530.000 tona otpada koji ide na odlagališta. 530.000 tona biorazgradivog otpada znači jako puno, jako puno. Dakle, radi se o tome da u uvjetima odlagališta ovdje nastaje ogromna količina odlagališnih plinova, šta bi bila alternativa, vratit ću se na količine. Dakle šta smo mogli prvo napraviti? Mogli smo provesti kompostiranje, kompostiranje i sada dolazimo do povezivanja politika i zato sam vas pitao državni tajniče vidite li u ovome neku poveznicu, neku priliku, naime ja podsjećam da mi imamo i plan gospodarenja otpadom, mi imamo obveze po pitanju recikliranja, mi imamo čak i sredstva u Operativnom programu - Konkurentnost i kohezija. Ta sredstva se iznimno slabo troše i mi imamo situaciju danas pri kraju 2019. da još uvijek nije raspisan natječaj za kompostiranje, dakle za sufinanciranje kompostišta koje bi jedinice lokalne samouprave gradile na svojem području i kojem bi taj biorazgradivi otpad, dakle radi se još uvijek preko 500.000 tona godišnje konvertirali u kompost. Taj kompost kada se konvertira, kad se proizvede odvojeno od prikupljenog biorazgradivog otpada što imamo već u nekoliko gradova i znamo dobro da je on iznimno dobre kvalitete jer je taj kompost ispitivan, to možete vidjeti u Prelogu na Krku i vjerojatno još ponegdje. Taj kompost sadrži negdje 2% dušika, oko 1,2% fosfora, 0,2% kalija i on je iznimno vrijedan i naravno jako puno organske tvar, iznimno je vrijedan za poljoprivredu. Međutim to se ne čini, to se ne čini jer imamo dvostruku štetu, dakle dvostruku štetu, s jedne strane se proizvodi ogromna količina biorazgradivog otpada se proizvodi ogromna količina stakleničkih plinova a s druge strane se propušta prilika iskoristiti taj kompost i sve njegove hranjive tvari i time izbjeći dio mineralnih gnojiva koji bi se u poljoprivredi koristili. Papir i karton je također biorazgradivi otpad i on dolazio u velikoj mjeri još uvijek na odlagališta tako da njega se naravno može kompostirati ali to nema nikakvog smisla, on je daleko vrjedniji u reciklaži. Međutim papir i karton u odlagalištu što se još uvijek masovno čini, znači slijedeće. 300 000 tona papira i kartona vam je otprilike 23 000 metana ili gotovo 700 000 tona ekvivalentnog ugljičnog dioksida. Kad bismo taj papir i karton umjesto na odlagalište preselili u tvornicu papira, onda bismo tamo na račun uštede u proizvodnji energenata, a to se također bilancira kod nas, dakle u drugom sektoru ali se bilancira, to bi značilo dakle dodatnih 270 000 tona. Pardon, 270 000 tona gotovog papira odnosno 160 000 ekvivalentnog CO2. Dakle na račun papira mi imamo razliku od 860 000 tona CO2. Šta hoću reći? Dakle hoću reći da ako se politike povežu, ako se u puno zamah stavi ono što je već zacrtano u planu gospodarenja otpadom, to je ono što treba biti u gotovo svim ovim akcijskim planovima, akcijski plan po pitanju energetike, akcijski plan po pitanju smanjenja emisija, mi imamo prvo značajan doprinos u pogledu smanjenja emisija, drugo, imamo veću ekonomsku aktivnost jer reciklaža posebno plastike u čemu ću u pojedinačnoj raspravi, nudi jako velike također bonuse za uštedu emisija stakleničkih plinova. Tu su radna mjesta i tu je situacija da mi iz troška stvaramo priliku za zaradu, dakle pomiješani otpad koji se formira ovom sadašnjom uobičajenom praksom je uvijek trošak. Inzistiranje na CGO-ima kao rješenjima za taj problem vodi u krivom smjeru. Uspostava sustava na jedna zdravi način, novcem koji je na raspolaganju, putem ovim kompostišta je moguće postići velike uštede u emisijama. Hvala lijepo, nastavit ću u pojedinačnoj.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred su u drugom čitanju, ja ih tako nekako radno zovem ovi klimatski zakoni, zakoni koji su vezani uz klimatske promjene. Mi u klubu GLAS-a ćemo kao što smo u prvom čitanju podržali, mi ćemo to podržat i u drugom čitanju iz jednostavnog razloga što uvodno zaista treba reći da klimatske promjene postoje i ja to svaki šut kad o tome govorim, ponovim jednu te istu rečenicu i ponovit ću ovaj put, to ja mislim da g. Trump misli da one ne postoje i Amerika to ignorira, svi zajedno znamo da postoje, dovoljno je samo da se malo okrenemo oko sebe i da razmislimo kakav je bio svibanj mjesec ove godine, kako je bilo ljeto, kakve su nam jeseni i zime i evidentno je da je tome tako. Stoga cijenimo da je izuzetno dobro da je Hrvatska odlučila se temeljem i direktive i svega ostaloga, da važeći zakon koji je bio Zakon o zaštiti zraka, pretvorimo u dva zakona ali jednako tako tu ne treba stati, treba ići dalje. Dakle mi možemo govoriti o formi, možemo govoriti o sadržaju. Forma će biti zadovoljena, nju ćemo imati ali ono o čemu moramo i dalje govoriti, moramo govoriti o sadržaju i aktivnostima koje trebamo raditi. Prošli tjedan je Europski parlament izglasao Rezoluciju o klimatskoj i okolišnoj krizi. Dakle to je rezolucija koja govori o krizi, ne govori ni o zagrijavanju, ne govori ni o klimatskim promjenama, riječ koju su upotrijebili je kriza i dobro je da je tome tako. U borbi protiv krize u kojoj se sad nalazimo treba biti kao prvo, potpuno iskren i reći da je činjenica da zaista je riječ o krizi. Možda mi to na vlastitoj koži i ne osjećamo svaki dan. Kad gledamo sve zajedno, dakle kad gledamo Hrvatsku i kad gledamo nas kao pojedince na globalnoj svjetskoj sceni, onda nam je Jadransko more tu jedan neki mali zaljev, Hrvatska je naravno mala država u kojoj žive otprilike 4 milijuna stanovnika i puno puta sam se srela i sa građanima, ali sam se srela i onima koji zaista o nečem odlučuju pa kažu, pa nema veze sve dok Kina radi što radi, dok se Amerika pravi da klimatskih promjena ne postoji, dok u Indiji imamo različite procese koji nisu kontrolirani, pa što mi tu možemo napraviti. Uvijek u bilo kojem poslu se možete nekako pristupiti globalno i lokalno. I globalno bio je nedavno jedan veliki skup pučana i tad je uvodno na tom skupu kad se obraćao su se spominjali klimatske promjene, ali jednako tako su se spominjale klimatske promjene i u kontekstu toga je rečeno, pa dobro to što mi palimo malo traktore ne znam, jedanput tjedno ili malo palimo neki auto pa ne možemo mi tu puno djelovati. Ja moram priznati da se s tim ne slažem, mislim da svatko od nas vrlo nekakvim malim stvarima može djelovati i može napraviti i može se dobro osjećati pri tom. Ja zaista tamo od nekakvih '80.-tih godina prošlog stoljeća jedrim i prošla sam cijeli Jadran i zaista sam bila u svakoj vali. Ja vam mogu reći zaista iskustveno promjene koje vidite. Najveću štetu koja se čini to je ono što možete i vidjeti su vam najlon vrećice, koje vidite na obalama, dakle na stijenama, vidite na nekakvim plažicama, vidite na dnu, dakle ja sam apsolutno sigurna u jednu činjenicu, a da je to na tržnicama u Gradu Zagrebu samo za jedan vikend se podijeli otprilike par tisuća najlon vrećica. To je ono kad kupite grincajg pa vam netko taj grincajg stavi u najlon vrećicu. Pogledajte koliko je najlon vreća u onim trgovačkim centrima kad dolazite i kad birate si voće i povrće i stavljate u nju. Ja pitam vas sve koliko od vas ima negdje u svojoj torbi ili nešto onu vrećicu pa onda kad dođe u trgovinu i kad ovi pita hoćete najlon vrećicu vi kažete ne, ne ja imam svoju. Dakle, to vam je čini vam se svima da zaista u kontekstu klimatskih promjena, u kontekstu svega što je sad tamo netko je došo za govornicu u Hrvatskom saboru i govori o najlon vrećicama, ali to, na taj način zapravo pokazujete stav, na taj način pokazujete da vam je do toga stalo, na taj način pokazujete da ste prepoznali problem i na taj način pokazujete da ste spremni svojim malim djelovanjem utjecati na to. Recimo pogledajte koliko doma odvajate otpad o kojem je uvijek puno riječi, koliko odvajate, pa koliko odnosite to. Samo pogledajte u, vezano uz ono što domaćinstvo radi, dakle onaj miješani komunalni otpad kad iz njega izdvojite plastiku, izdvojite karton vidite koliko vam je ostalo. I sve to zapravo malim djelovanjem govorimo u prilog tome da zaista vodimo računa da sačuvamo ovaj planet na kojem živimo, da sačuvamo nekakav svoj okoliš u kojem živimo. Da se vratim na ono što je Europski parlament svojom rezolucijom o klimatskoj i okolišnoj krizi rekao. Rekao je između ostalog da taj problem nije moguće riješiti brzo, da nije moguće riješiti jednostavno, a da nije moguće riješiti ni jeftino. Rekao je da će nam trebati godine i desetljeća da se suočimo s posljedicama klimatskih promjena, da moramo formirati politike, da moramo formirati jedan drugačiji stil i života i funkcioniranja i gospodarstva i prometa i industrije i izvore i načine korištenja energije i trebamo prilagoditi toj novoj situaciji. Jednako tako kaže promjene su tu, a rješenja su dugotrajna i teška, ali trebamo krenuti rješavati problem sad. Nama su ovi zakoni koje ćemo mi izglasati onaj drugi petak 13.-tog su nam osnov. Oni nam trebaju za sve drugo, iza tih zakona idu strategije, idu akcijski planovi, ali onda dolazimo do stvarnog života. Ako svatko od nas ko pojedinac u stvarnom životu nije svjestan svega toga onda ćemo imati problem. Ovom rezolucijom Europskog parlamenta se zahtjeva, upotrijebili su riječ, kad s engleskog prevodite možete i traži i zahtjeva, od komisije i od države članice i svih globalnih aktera da hitno poduzmu konkretne mjere potrebne za borbu protiv te opasnosti i njenog suzbijanja. I ovdje je riječ bila na konkretnom. Dakle, mi smo svi zajedno skloni doći za ovu govornicu, reći da problem postoji, da problem treba riješiti, al kad dođemo do onih konkretnih stvari e tu smo onda malo zastali. I svaka zemlja treba pogledati kakvo ima stanje, koje je to gospodarstvo važno i koje to gospodarstvo hoće dalje razvijati. Postoji vam, kad je riječ, ja se uvijek tu nekako nastojim vezati kad govorim o tome uz prostor i promjene koje dešavaju nam se u prostoru. Kad je riječ o prostoru tad imamo i to moramo biti vrlo pažljivi o načinu korištenja zemljišta, o temama kad prenamjenjujemo zemljište i tema održivog upravljanja. To su vam one neke globalne stvari i globalne situacije, ali jednako tako morate apsolutno voditi računa da određenim mjerama država kaže, evo ja znam svjesni smo problema koji je, svjesni smo da taj, za taj problem treba određeno, određena sredstva i određeno vrijeme, ali krenuli smo sad. Zemlja koja to ne prepozna, zemlja koja to ne ignorira, koja će to ignorirati, zemlja koja se prema tome ponaša olako će biti od zemalja svih članica EU zadnja, ali jednako tako neće imati ni mogućnost se profilirati i to možete raditi svud, možete raditi na razini zemlje, možete raditi na razini grada. Postoji nešto što se zove zeleno prostorno planiranje. Zeleno prostorno planiranje nije prostorno planiranje da obojite zgradu zeleno ili ja sam u jednom času u toj jednoj velikoj želji prilagodbe okolišu su vezano uz velike dalekovode, pa su onda rekli ti su veliki stupovi pa nam smeta pa se krenulo bojati zeleno ono što bilo nakaradno. Što vam znači zeleno prostorno planiranje? To znači da vodite, svaki kad planira urbani prostor jednog grada, vodi računa o broju sunčanih dana, vodi računa o ruži vjetrovi, vodi računa o podzemnim vodama, vodi računa o nekakvim promjenama koje jesu i kad planira razvoj pojedinog djela onda vodeći računa o svemu tome planira, a ne da uzme kao da je bijeli papir i isplanira tamo gdje je najzgodnije na papiru i najljepše izgleda, to jednostavno nije dobro. Jednako tako se onda pojedine zgrade, vi ju uopće postavljate, sjever, jug, istok, zapad, dakle postoje zakonitosti gdje idu spavaće sobe, šta je bolje u gradovima, recimo u gradu Zagrebu je neusporedivo bolje orijentacija stana sjever-istok nego jug i zapad jer imate kvalitetnije svjetlo, to svjetlo imate duže, manje koristite električne energije, dakle ima tu niz stvari koje su izuzetno bitne. To bi bilo bitno voditi računa o prostornom planiranju jer je to dio cijelog paketa klimatskih promjena. Postoji vam jedna mjera, jedna zgodna stvar koju su već prepoznali gradovi, nažalost, mi živimo u gradu koji to nije prepoznao. Kad se recimo naravno svako voli svog kućnog ljubimca koji se zove auto i voli doći od mjesta A do mjesta B u Zagrebu najbrže moguće i onda pogledajte malo kad to radite, kad idete zelenim valom koji ima tri trake i onda zapravo vidite da možete koristiti jednu ili dvije jer na jednoj su cijelo vrijeme parkirani automobili. Ti automobili često vidite da su oni automobili dostave. Dakle grad Zagreb je jedan od rijetkih gradova gdje dostavu možete raditi 24 sata dnevno bez da su bilokakva ograničenja ili bilo što drugo u tom smislu. Gradovi veličine Zagreba, dakle ja neću nikad, ja nikad ne uspoređivam glavi grad naše zemlje sa Parizom ili Londonom ali uspoređujem sa recimo sa Helsinkijem koji je po broju stanovnika tu negdje uspoređujem sa Bečom koji je ipak znatno veći po broju stanovnika ali je iz istog miljea. Što ovi gradovi rade? Gradovi imaju posebne lokacije na koje se dolaze automobili dostave, kamioni ili već što je i odatle vrše pretovar ili u teretne bicikle ili u električna vozila koja onda iza vrše dostavu po centru grada, na taj način ne idu u centar grada uopće automobili, ne uništavaju vezano uz ispušne plinove i sve to. Zamislite da to imamo recimo u gradu Zagrebu. Mi vam to imamo na nekakvim otocima, ali zašto, zato što na tim otocima uopće ne idu automobili i onda po određenim otocima to funkcioniraju ali ono što bi trebalo, trebalo bi glavni grad jedne zemlje pokazati kako promišlja o svemu tom i što je tu napravio. Jednako tako u kontekstu klimatskih promjena, vi svi pratite i znate da je u gradu Zagrebu, da je GUP centralna tema hoće biti, neće biti, kad će biti, pod kojim uvjetima će biti. Od '71. g. u GUP-u grada Zagreba su bila uvijek ograničenja izgradnje javnih garaža u centru grada jer u javnoj garaži vi ne možete auto pod rukom, vi ćete ju dovesti, parkirati, na taj način ćete promet tjerati u centar grada. Prvi put 2019. g. se odlučilo da se GUP-u omogući izgradnja javnih garaža u Donjem gradu, dakle ono što imamo, odlučilo smo uništiti. Dakle da zaključim. Ovi zakoni su korektni. Da li su oni najbolji mogući ili ne, o tome uvijek možemo diskutirati, oni mogu biti bolji i dakle oni su osnova. Oni iza toga imaju određene strategije i akcijski planovi ali ako mi svi zajedno to ne krenemo raditi, mi ćemo se moći hvaliti da Hrvatska ima zakona stvarnost će biti nekakva drugačije. Gdje to moramo raditi? To moraju raditi općine, moraju raditi gradovi, moraju raditi gospodarski subjekti i moramo raditi mi ko pojedinci. Nešto što je na državnoj razini izuzetno važno i što bi trebalo prepoznati sad i u tom djelu pomoći financijski, to su novi poslovi koji su vezani uz borbu protiv klimatskih promjena odnosno bolje rečeno tu jednu kriznu situaciju. Onaj koji prvi prepozna da postoje novi poslovi, koji se prvi tu odredi koji jesu, samim tim će i pojedinci i te države i te institucije imati napredak i ja ne želim samo da bude mrtvo slovo na papiru nego da zaista imamo i konkretna događanja. Hvala lijepo.
Hvala. Evo pozdravimo proje nego što krenemo dalje, učenice i učenike Ekonomske škole iz Šibenika na galeriji. [[Pljesak.]] A sad će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Damir Felak, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Danas raspravljamo objedinjeno o prijedlogu ova 4 zakona, znači Zakona o zaštiti zraka, Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja i ova zakona koja ćemo ukinuti, znači ove uredbe EU-a jer su one sadržane u Zakonu o klimatskim promjenama i Zakonu o zaštiti ozonskog sloja. Između dva čitanja ovih zakonskih prijedloga nije došlo do većih izmjena, čuli smo detaljno obrazloženje državnog tajnika koje su izmjene bile, one nisu previše značajne, a i u samoj raspravi u prvom čitanju nije bilo previše primjedbi na same zakonske prijedloge. U pravilu se raspravljalo kao i danas o svim drugim temama, ali baš o samim konkretno zakonima odnosno onome što zakoni propisuju nije bilo nekakvih prijedloga za izmjene zakona, tako da, čini mi se da su ovi zakoni pogođeni kao takvi i mislim da oni daju kvalitetan zakonski okvir da bi se moglo, da bi se o tim temama moglo voditi računa na odgovarajući način. Znači to su teme koje su vrlo bitne, kao što je ovdje već rečeno, pitanje klime, klimatskih promjena je nešto što se raspravlja u EU parlamentu, u parlamentima odnosno svim zemljama EU i u cijelom svijetu i svi shvaćaju da ako nešto stvarno brzo ne učinimo i ne budemo učinkoviti da će klimatske promjene djelovati sve više na naše živote. Mi kao mala zemlja koja i nema nekakvu veliku industriju i nismo nekakav veliki zagađivač gledajući globalno ipak možemo puno toga učiniti kao društvo i mislim da se tu svi slažemo i ono što su govorili predstavnici klubova koji su bili prije mene, a i ja mogu u ime Kluba HDZ-a i svoje osobno ime reći da mislim da svi shvaćamo problem, da problem ne da nije malo nego je on pred da tako kažem eksplozijom još većom i ako svi skupa, počev od nas u svojem dvorištu pa do globalnog dijela, a tu su velike zemlje, najveći zagađivači, oni najviše mogu utjecati na zaustavljanje klimatskih promjena, barem na zaustavljanje, a onda i .../nerazumljivo/... onda i na to da nam se klima i poboljša i koliko toliko vrati u nekakve normalne okvire koji su bili do unatrag 20, 30 godina. Sigurno da to najveće zemlje u svijetu, Amerika, Rusija, Kina, Indija koji su i najveći zagađivači, ali mi moramo prije svega misliti o sebi i govoriti o onome što mi, što mi radimo i što možemo učiniti. Evo, ja ću samo par primjera dati iz svoje struke, iz šumarstva, stalno govorimo da evo o otpadu je govorio najviše g. Dobrović koji je bivši ministar i koji sigurno tu tematiku najbolje poznaje, ali jedno od mjesta za odlaganje otpada u Hrvatskoj nažalost su i dalje šume. Šume, šumske površine gdje se svake godine provode i organizirane akcije, kao Zelena čistka i slične, ali i pojedinačno rješavanje otpada i šuma jer i Zakonom o šumama je propisano da se otpad, smeće kad se nađe u šumi treba ukloniti i u 99% slučajeva ta, to smeće je nepoznatog porijekla. Znači netko dođe, istovari iz auta, niti jedan čuvar šume, niti netko drugi vrlo teško može takovu osobu uhvatiti, iako danas imamo, to je nekad možda i bilo razumljivo jer nije bilo organiziranog odvoza otpada iz seoskih sredina, manjih naselja itd., ali danas imamo organizirano odvoženje otpada iz gotovo svih sela i odnosno gotovo svih naselja u RH i stvarno nema razloga da ljudi bacaju otpad u šumu, ali ga bacaju. Što to govori? Govori da jednostavno mi nismo drugo koje je dovoljno educirano, koje ne prepoznaje jednostavno problem i nekom, hajmo inercijom, komocijom, najjednostavnije je, nekome barem, baciti taj otpad negdje, obično je to, obično je, velim, to šumsko područje jer tamo ga se valjda najmanje vidi kad nešto takvo napravi. Znači mi kao društvo bi trebali raditi prije svega na educiranju ljudi, a onda jednim dijelom kroz zakonske propise i na represivnom djelovanju da se oni ljudi koji se uhvate da rade nešto protivno zakonu, da se i kažnjava. I to je bit ovih zakona o čemu se također, govorilo, znači zakoni su dobri, ali treba ih sprovoditi. Ja se nadam da će ovi zakoni biti sprovođeni u djelo koliko je god to moguće i da ćemo mi u Hrvatskoj zaštiti okoliš i znači i zrak i pokušati utjecati na klimatske promjene da one budu što manje, barem s ovog našeg uskok područja koje čini RH, pa evo, ja pozivam i ovdje su i mlađi ljudi, na galeriji i sve da razmislimo svaki put kad hoćemo, recimo autom otići do najbližeg dućana, da li baš moramo ići autom ili možemo otići pješke ili biciklom. Ne električnim nego ovim klasičnim biciklom. Isto tako, govorilo se i o zrakoplovnom prometu koji je veliki zagađivač. Neki put, neki put možda možemo i možemo, možemo izbjeći putovanje na taj način, možda možemo otići nekakvim električnim vlakom ili tako, koji sigurno manje zagađuje okoliš od zrakoplova ili nekog drugog prijevoznog sredstva. Ja se nadam da će uskoro zaživjeti sve više upotreba električnih automobila koji sami ne zagađuju okoliš, ali jasno, imamo i tu studije da njihova proizvodnja, pa proizvodnja električne energije također, zagađuje okoliš pa se i oko toga dade raspravljati koliko su i oni baš do kraja ekološki prihvatljive, ali smatram da s vremenom kako će se ta tehnologija poboljšavati, da će biti sve prihvatljiviji i da ćemo i na taj način smanjiti utjecaj na klimu. Ali ono što je ovdje već rečeno, rješenja za sprečavanje klimatskih promjena i poboljšavanje stanja neće biti niti brza, a pogotovo neće biti jeftina i to moramo svi spoznati i jednostavno to prihvatiti kao takvo i ja mislim da taj trošak trebamo podijeliti i mi kao građani, ali i država kao netko tko to prepoznaje i u to treba sve više ulagati. U svakom slučaju mi iz Kluba HDZ-a smatramo da su ova dva zakona dobra, kao što sam rekao, nije na njih bilo većih primjedbi. Oni daju odgovarajući zakonski okvir da možemo utjecati i na kakvoću zraka i na klimatske promjene i zaštitu ozonskog sloja i sve ono popratno što uz to ide te će stoga Klub HDZ-a podržati prihvaćanje ova dva zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo još jedanput sve pozdravljam. Što bi značilo provoditi ove zakone? Dakle, imam dojam da se, da mnogi misle kako su to neke apstraktne mjere, eto trajat će dugo, pitanje kada i do kuda se može doći uopće i za koju cijenu. Međutim nije to baš tako odnosno od sektora do sektora se zna koje su mogućnosti, koje su transformacije jer transformirate energetski sektor u potpuno dekarbonizirani sustav. prije 20 g. je zvučalo kao jedna fikcija međutim danas to je i izgleda posve moguće ali recimo da još tu treba proć neko vrijeme za ta rješenja. U transportu isto tako, rješenja su moguća vrlo brzo. Za avionski promet možda najteže međutim vidimo da danas ljudi jako teže tome da po svijetu putuju avioni. Međutim drugi sektori nude jako puno i možda baš na račun drugih sektora bi si mogli dozvolit putovat avionom, zašto ne? zrakoplovima po svijetu. I evo kružno gospodarenje, kružna ekonomija. To je isto tako mnogima apstraktan pojam međutim on uopće nije apstraktan i ja ću se vratiti na gospodarenje otpadom, spomenuo sam da je on nekih 6, 7% tereta emisijskog evo u Hrvatskoj, ukupne su emisije negdje oko 25 milijuna tona ekvivalentnog CO2. Govorimo dakle o globalnog zatopljavanju. Šta nudi sektor gospodarenja otpadom? On nudi jako puno, on ustvari nudi to da se mi iz zone emisije preselimo u zonu ponora. Kako je to moguće? Pa moguće je ako biorazgradivi otpad ne trpamo na odlagališta, isto tako i karton i papir nego vozimo na kompostiranje, izbjegavamo emisije s jedne strane s druge strane imamo ponor emisija zbog toga što trebamo manje energije u industriji papira i kartona. O tome sam govorio maloprije i evo za papir, ja ću sad ponoviti brojke. Za papir, ako imamo 300 000 tona u Hrvatskoj papira koji se još uvijek baca, to vam je u uvjetima odlagališta, svake godine stavimo na odlagalište potencijal za nastajanje 700 000 tona CO2. On ne nastaje ove godine nego kroz desetljeća međutim i danas ove emisije za odlagalište su posljedica djelovanja prije 10, 20, 30, 50 g. tako da ne mislimo da ćemo sad to zaustaviti. Mi samo danas možemo zaustaviti stvaranja novog potencijala za takav proces. Međutim u tvornici papira on umanjuje emisiju za 160 000 tona, ukupni doprinos je dakle sa +700 na -160. To je skok od 860 000 tona, samo sa papirom i kartonom u Hrvatskoj. Biorazgradivi otpad, dakle 500 000 tona u odlagalištima stvara milijun i 800 000 tona CO2 ekvivalentno godišnje. A kad ga izvučemo os tamo, kompostiramo, koristimo u poljoprivredi što je sasvim normalno, ono je stvara velike koristi, smanjuje potrebu za zaštitom bilja, povećava sposobnost zadržavanja vlage i smanjuje utrošak mineralnih gnojiva. I tu imamo konkretnu kontribuciju, dakle minus, ponos emisija CO2, neusporediv doduše s ovih milijun i 800 000 tona ali minus. Plastika, pazite mi imamo CGO-e, famozne koji vidimo da se i dalje primarno financiraju, čujemo evo to se potpisuje itd., ide, dakle CGO vam je tvornica goriva iz otpada. Spaljivanje plastike nije zelene gorivo, emisija od spaljivanja plastike je kao emisija iz fosilnih goriva. I tih 300 000 tona plastike npr. ako se o takvoj količini radi, generira negdje skoro 700 000 tona CO2 godišnje, kad bismo sve uspjeli spalit. Naravno to je samo CO2, kad spaljujemo plastiku, tu ima još niz poteškoća drugih, dakle o živi, o dioksinima i dr. zagađivalima, sad smo to stavili sa strane ali i to postoji. Ta plastika je u dobroj mjeri reciklabilna današnja nereciklabilnost odnosno tržišni neuspjeh, posljedica je loših sustava prikupljanja i nepostojanja infrastrukture sortirnica. Kad bismo izgradili te sortirnice i vozili tu plastiku tamo lokalno, ne daleko, lokalno, mi bismo u tvornici papira, ne papira, plastike, mi stalno uvozimo granulat, međutim naši plastičari uvoze i reciklat granulirani i na račun toga smanjenog procesa proizvodnje iz otpadne plastike, imamo ogromni potencijal od četvrt milijuna tona godišnje CO2. Znači razlika između ta dva je gotovo milijun tona. Dakle od plusa u minus, od +700 na -250 000 tona. O tome se radi i tu su i radna mjesta no ko će to platiti, pa radi se o tome da sada pomiješano je trošak, evo bit će vam 150, 200 eura po toni, trošak za tu obradu. Umjesto toga, ako se pravilno postupa uz odvojeno prikupljanje i sortirnice koje se i dalje ne financiraju unatoč tome što novaca ima bi to moglo postat roba na komunalnom sektoru jeftina roba ili barem za ništa ali onda dolaze oporabitelji koji to sortiraju, peru, usitnjavaju, ima tu posla ali ima tu i razlike u cijeni jer granulat košta i do desetak tisuća kuna po toni. Prema tome, to ima smisla i to je potpuno provedivo i to si možete odmah upisati u taj plan. Šta ćete tamo pisati nešto što je apstraktno i ko zna i najbolje da nije ni provjerljivo, međutim ok, Europska komisija će tražit točno provjerljive stavke pa ćemo opet nagrabusit. Nagrabusit ćemo, nadrljat ćemo, plaćat ćemo penale, bit ćemo nesposobni ispunjavat ciljeve i ko da smo jedna barbarska zemlja, umjesto da slijedimo ono što razum kaže i trošimo dokle ja opet spominjem da je ovo što govorimo to su sve lijepe plemenite želje u ovom zakonu, međutim konkretna provedba u jednom sektoru toliko zaostaje da to vrišti. Dakle, mi imamo situaciju da 2,5 godine nije raspisan niti jedan pošteni javni poziv za tu ekološku infrastrukturu, jest jedan za sortirnice, ali takvi su uvjeti da je lakše napraviti valjda lansirnu rampu za ne znam za postaju svemirsku. Tko se javio, je se itko javio, jel itko dobio? Nije, pa u čemu je problem, šta je sortirnica? Sortirnica vam je obična traka pa to je jedna jednostavna stvar koju možemo kod nas proizvesti, idemo stvari pojednostaviti i nema limita dajte svakome tko to hoće, jer svaka tona zaustavljena lokalno i konvertirana u sirovinu je i doprinos i za zemlju i taj doprinos, makar i oni tamo ne vide jer nemaju kud s tim polistirenom od jogurta, ali netko će ga preraditi u zemlji i mi imamo na razini države bilančno korist, o tome se radi. Međutim, naša politika nažalost nema nikakve horizontalne povezanosti i mi smo u velikom problemu i šta se radi. Spomenuo je kolega Bulj, valjda ne znam po koji put tu odluku o zatvaranju odlagališta, pazite apsurdno je, apsurdno je zatvoriti odlagalište bez da ste osigurali alternativu. Šta to znači, kako je nekome moglo pasti na pamet da se ide s time baviti. Dakle, to su odlagališta slične sanitarne kvalitete i stvarati takav trošak i novu ekološku štetu, nove emisije, jer vi znate da postoji neka emisija za svaki transport i to ne samo u obliku CO2, čestice, ovo, gume, pa i novčano šta to znači, pa to nema veze sa pameću. Zašto to mi radimo? Ja ne razumijem, to nije stvar političkog nadmetanja, al to nema razuma kao ni ova uredba koju ste donijeli koja propisuje jediničnu cijenu u istoj kategoriji za sve bez obzira na veličinu, pa ona izravno udara u sam smisao načela onečišćivač plaća, da postoji prvi ponder a to je veličina nekog korisnika usluge. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Kirina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora i poštovani državni tajniče, uvaženi zastupniče pažljivo sam slušao vaše predavanje i sukus onoga što sam ja izvukao, mislim da ste možda malo jednostrani jer ja osobno mislim da otpad treba reciklirati što se može, smeće da treba fizički smanjiti i nigdje i nisam vas čuo da spominjete način rješavanja toga, spalionice, bili ste u Beču, vidjeli ste. Po mnogim europskim gradovima postoje spalionice gdje se količina otpada smanjuje fizički jer sva odlagališta zagađuju okoliš, vodotokove i mislim da o ovome treba razmisliti. Vi sada možete komentirati jer niste u prilici određivati, ali tu je državni tajnik i ministarstvo trebali bi razmisliti. Hvala lijepo. Što mislite o tome?
Poštovani zastupnik Dobrović.
Pa svakako mi je zadatak apelirati i govoriti, ako ni zbog koga drugog onda zbog moje djece i zbog druge djece koji će naslijediti sve ovo što se danas čini. Mi se možemo naći i popričati o spaljivanju, dakle spalionice su zainteresirane za isti materijal za koji su zainteresirana reciklaža. Dakle, najvrijednije tvari za reciklažu su ujedno najvrijednije za spaljivanje, to je papir i plastika. Prioritet je takav, po ekološkoj kvaliteti, po ekološkim načelima, da prvo trebamo iscrpiti recikliranje jer ono je kvalitetnije za naš okoliš čuvaju se resursi, smanjuje se zagađivanje, to je lokalno bolje čak i po pitanju ekonomije i lokalnih radnih mjesta jer spalionice su velike, masivne, one kad se grade obično postoji taj poluters, ne poluter pay nego put or pay, dakle kapacitet je stalan morate je stalno hraniti i [[Upadica: Hvala.]] ona masu jedinica koči, sustave odvojenog prikupljanja reciklaže.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, dakle mi danas raspravljamo o ovom ja bih ga nazvao ekološkom paketu zakona i ono na što se ja želim odnosno teme o kojima želim govoriti su Zakon o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja i zaštiti zraka. Dakle, to su top teme danas u svijetu i ne raspravlja o njima samo EU nego i cijeli svijet. Ja sam bio u 7. mjesecu na jednoj tematskoj konferenciji u New Yorku u UN-u gdje uglavnom su ovo teme o kojima danas raspravlja cijeli svijet kao i ciljevi održivog razvoja i koliko god danas i mi svi skupa ovdje govorimo da promjene koje svi zajedno radimo i koje moramo napraviti su spore i teško vidljive, ja mislim da je dobro i za Europu i za, još jednom ću ponovit dakle i sve zemlje svijeta, da je problem prepoznat i da se o njemu razgovara i da se traže neka rješenja. E sad, ono što ja želim reći je, ovo je sve u redu da mi donosimo ove zakone, u redu su i ove Direktive EU koje mi donosimo i usvajamo kao zemlja. Međutim, ja mislim da djelovanje koje bi trebali raditi kao država bi trebalo biti malo šire od donošenja ovih zakona, donošenja nekakvih direktiva i uredbi proforme jer je to rekla EU, nego da bi mi na nekim konkretnim stvarima mogli dati svoj doprinos rješavanju ovih problema. Na šta mislim? Mi smo prije 3, 4 tjedna u ovom visokom domu imali 4 krug cjelovite porezne reforme. I recimo tamo je bila priča o trošarinama, mi već 2, 3 godine pričamo o trošarinama npr. na uvoz automobila i Hrvatska osim one vrijednosne komponente ima i ekološku komponentu koja utječe na izračun visine trošarine kada pričamo o uvozu automobila. Nažalost, po mom mišljenju u tom izračunu trošarina je veći naglasak na onoj vrijednosnoj nego na ekološkoj komponenti. Tako da još uvijek je isplativije u Hrvatsku uvoziti stara vozila u odnosu na nova vozila. E sad, i nova vozila zagađuju, ali daleko, daleko manje budući da su ti motori koji se danas rade, poglavito dizelski motori ipak su današnja tehnologija puno, puno naprednija nego prije pet ili deset godina. I sada šta se kod nas dešava? Zbog standarda građana, zbog tih nameta koji su takvi na nova vozila relativno povoljnog uvoza starih vozila, mi postajemo smetlište EU. I sada ta ista EU donosi nekakve rezolucije i strategije, znači ima zaključak Europske komisije koliko svaka zemlja u sljedećih, ne znam, pet godina mora smanjiti emisije CO2 na svom području. I sad Hrvatska ima recimo deset puta manji broj od jedne Njemačke koja je veća i to je razumljivo. Ali šta radi Njemačka? Dakle Njemačka u vodi par, ne par radi politiku da se rješava tog starog voznog parka. E sada taj stari vozni park dolazi u Hrvatsku, a zagađenje ne poznaje granicu. Neće ono ostati u Hrvatskoj i doći do njemačke granice i reći vi radite jače mjere i tu ćemo stat. Druga priča su ova električna vozila, dakle to je nekakva budućnost, a mi kod električnih vozila imamo hrpu nelogičnosti u zemlji. Dakle država daje određene poticaje odnosno subvencije za nabavku električnih vozila, smatram da je to još uvijek premalo i nije dovoljno i da bi to trebalo biti znatno, znatno više jer ta vozila su zbog tih svojih ekoloških tehnologija skupa i puno je jeftinije kupiti normalan automobil nego automobil na električni pogon. Ali imamo jedan apsurd da recimo poticaja za nabavku električnih vozila kada su u pitanju pravne osobe uopće nema, a ja mislim da veće količine električnih vozila mogu nabaviti upravo pravne osobe bi trebale biti prvi pokretač dakle firme, poduzeća, državne institucije. Dakle država bi možda trebala među prvima se okrenuti toj zelenoj energiji. A onda bi tu i trebala svojim primjerom pokazivati svojim građanima kakav bi to put trebao biti. Ali onda bi tu trebalo poraditi i na tom ajmo reći poreznom dijelu. Druga jedna od nelogičnosti nije velika, ali vi na električno vozilo plaćate naknadu za zaštitu okoliša prilikom registracije. Ona je mala, ali je to na simboličnoj razini, razini nije normalno. Imate vozilo koje se pogoni 100% na električnu struju, a plaćate za onečišćenje zraka. Kakav je tu zrak onečišćen? Dakle to su sve stvari na kojima bi mi trebali odnosno Vlada bi trebala poraditi i cjelovito, ne samo Ministarstvo zaštite okoliša sa određenim zakonima koje donosi i uredbe i direktive koje mi usvajamo i ovom Visokom domu nego u nekim konkretnim djelima i konkretnim stvarima. Dakle to je jedna šira priča i šira politika. Iznenadio sam se isto da je Hrvatska u vrhu svijeta po provođenju ciljeva održivog razvoja, mi smo tu u vrhu pa ajmo biti u vrhu onda i u ovom nekim drugim mjerama. Dakle ajmo se okrenuti novim tehnologijama, zelenoj energiji, dakle idemo malo više poticat po ovom primjeru vozila. I stvarno mislim da tu možemo onda puno napraviti i da bi tu trebalo biti možda više koordinacije između svih ministarstava i cijele Vlade. Evo iskoristio sam ovu priliku na ovaj zakon nemam nikakvih primjedbi, ali sam iskoristio priliku možda da ukažem na ove neke stvari za koje ja mislim da bi trebalo staviti naglasak u budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Đujić, dobro je da ste ukazali na problem tih naših limenih kućnih ljubimaca prema kojem su svi vrlo osjetljivi i nije dobro da postanemo u jednom času groblje takovih automobila iz jednostavnog razloga što kada je riječ i o zbrinjavanju tih automobila kada postanu, dakle kada ih više nećete moći koristiti je znatno skuplje nego oni koji su ekološki prihvatljivi. I ja pri tom moram reći, moj sin je doktorirao na motorima i načinu na koji se koriste motori i onda sam ja njemu postavila jedno vrlo jednostavno pitanje jer je uspoređivao sve moguće energente i ja sam njemu postavila jedno vrlo jednostavno pitanje, što ti misliš da bi bilo najbolje, da li bi tu bili nekakva ekološka goriva, da li bi tu bila struja ili bilo šta, a on je odgovorio ono što će ljudi najviše kupovati. Svaka će se industrija prilagoditi, svako od tih ima svojih prednosti i mana i svaka će se industrija prilagoditi tome.
Hvala. Odgovor, poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Pa upravo tako kolegice i zato ja mislim da je budućnost u električnim vozilima i tu je sada trenutak da napravimo kao zemlja jedan iskorak. Dakle ljudi to ne kupuju jer su skupa jer je to vozilo 50% skuplje električno nego recimo dizel automobil i jedini razlog je cijena. I ja vjerujem da idete raditi anketu među ljudima da bi se ljudi rađe odlučili za električna vozila. Dva su razloga tu, zato što je to i ekološki, ali druga stvar to je jeftinije. Mi danas, danas tko ima električno vozilo u Hrvatskoj ima trošak pogona nulu jer su sve punionice u državi besplatne u biti još uvijek u ovom trenutku jer je toliki broj. Znači vi dođete ovdje na Tuškanac gdje mi svaki dan stajemo imate punionicu i tamo besplatno punite automobil i vozite se i svi bi ljudi išli tu, ali da može za jednu relativno pristojnu cijenu kupiti taj automobil. I tu država treba uskočiti sa poticajima i da to potakne još više i da omogući pravnim osobama, još jednom govorim da mogu jeftinije nabavljati električna vozila za njih sada nema nikakvog poticaja.
Hvala. Sljedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Kada smo imali dakle uvijek ste u nekoj kampanji, ona kampanja koja je bila vezana uz Europski parlament i sada kada ste malo gledali kako to rade neke druge zemlje i teme koje su bile teme koje su bile u kampanji nekih drugih zemalja, tamo je, prvenstveno su bile teme klimatske promjene. I onda je u jednom trenutku jedan od novinara s jedne televizije mene pitao a zašto vi u kampanji vezano uz EU parlament koja je bila dosadnjikava, uobičajena nemate temu klimatskih promjena, kao na slovenskoj televiziji je bila rasprava o klimatskim promjenama 2 sata. Ja kažem pa pozovite i vi na jednu televiziju pa ćemo raspravljati. Ima stručnjaka, ima ideja, ima nekakvih priča. Imam osjećaj da nas to, da mi mislimo da se to dešava negdje drugdje, da o tome odlučuje netko drugi, da mi u Hrvatskoj, da smo mi tako mali pa sad nema veze što se dešava, ne možemo mi to utjecati. Ja ne mislim tako. Ja mislim da o tome treba raspravljati, ja mislim da trebamo ukazivati na sitnice i mislim da mi sad trebamo donijeti na nekakvim razinama kakvo to gospodarstvo ćemo razvijati u Hrvatskoj i kakvu to Hrvatsku hoćemo i što ćemo raditi da bi Hrvatska bila negdje, 2050. na razini održivog razvoja, na razini ekoloških prihvatljivih stvari. Dakle, vi vidite da 20% našeg BDP-a čini turizam. I sad pogledajte što se i tom turizmu dešava. Recimo, vi imate već ugostiteljske objekte, odnosno kafiće ili bilo gdje, gdje kad dođete i imate tamo, da oni nemaju ništa plastično, nema onih plastičnih žličica za kavu, nema plastičnih slamki i mi to sve onako usput kažemo, okej, nema veze, ali, ja sam nedavno bila i kaže imamo slamke koje su napravljene od jabuka. Dakle od kore od jabuka, imate onu slamku i onda kako pijete neki sok, onda i ta slamka se razgradi ili ju na kraju pojedete ili ne znam što sve ne. To je novi posao. Dakle, nije to sad posao da ćete vi razviti nekakvu tešku, ozbiljnu industriju, ali je posao za pojedinca, posao je za nekakav mali obiteljski obrt ili obiteljsku dakle, ono što je kad se vi ozbiljno suočite sa tim problemom što klimatske promjene jesu, što je uzrokovano, vi možete razvijati nove poslove i nuditi nove vrste poslova građanima u Hrvatskoj. Dakle, to je ono što treba prepoznati, to je ono u što treba ulagati, to je ono što trebate vidjeti. Ja bih voljela na 3 stvari ukazati konkretne u ovoj pojedinačnoj raspravi. Ja sve dok ću biti u ovom Saboru ja ću koristiti svaku priliku da govorim o klimatskim promjenama, da govorim o potrebi da ne samo da imamo zakonodavstvo koje je u redu nego da zaista imamo i određenu aktivnost. Jedna tema je tema industrije i građevinskog materijala. To ima veze i sa otpadom, dakle vi kad idete nešto graditi, rekonstruirati ili bilo što srušite i ovo što srušite ide, imate posebno zbrinjavanje građevinskog otpada. Meni se čini odnosno sigurna sam, iskustva drugih zemalja, prerada građevinskog otpada, stvaranje novih vrijednosti, stvaranje novih blokova, stvaranje termičkih blokova je nešto što treba poticati, što treba biti još dodatno određenim mjerama porezne politike treba poticati da se to dešava, da se takve stvari ugrađuju, to imate one zelene štambilje, zelene certifikate jer je građevinska industrija jedna od vrlo propulzivnih i grana koja brzo raste. Druga tema je tema koju je spomenuo već g. Đujić, a to je uvoz automobila. Nema tu idealnog rješenja. Ono što je važno, važno je javni prijevoz. Dakle, tu imate naši osobni automobili za našu osobnu upotrebu, ali je tema javnog prijevoza. Javni prijevoz je taj koji je zagađivač. S jedne strane zaista treba promijeniti i voditi računa da se ti, dakle fond koji se koristi za javni prijevoz promijeni, da se tjera ljude različitim mjerama da se više koristi i jednako tako, na taj način zapravo govorite o, smanjite uopće CO2 u gradovima. Jednako tako za nas za pojedince, trebalo bi značajno osloboditi davanja na čiste automobile. Zašto? Dakle uvoz starih dizelaša kod nas na uvoz rade svi. Zaradi taj koji uvozi, pa onda imate određene poreze koji jesu, ali na kraju taj automobil će ostati ovdje. Netko će ga trebati zbrinuti kada on ide u otpad. Tu će biti sljedeći problem, a to ćemo zbrinuti svi mi iz proračuna kroz zbrinjavanje otpada. Dakle, treba osloboditi od određenih davanja oni koji dakle, ne kažnjavati nego osloboditi one koji uvoze čiste automobile. Koji su to čisti automobili? Mi ovaj čas govorimo o električnim automobili, ali kod električnih automobila imate, dakle nema, nema tu idealnog odgovora. S jedne strane, kod električnih automobila imate električnu energiju koja se puni, koja se negdje mora proizvoditi. Dakle ona ne dođe sama po sebi, koja se negdje mora proizvoditi i kod električnih automobila imate problem baterija odnosno svega ostalog, zbrinuti nakon svega toga koji je još dodatni zagađivač. Dakle, sve imaju svoje pluseve i mane, ali se mi trebamo nekako opredijeliti što hoćemo biti jer kao što, vratit ću se ono kad sam krenula o turizmu. Vi ste nekad u turizmu nudili hotel, nudili ste mjesto na plaži i hoteli su se uopće dimenzionirali prema broju ručnika koliko stane na plažu. To ljude više ne zanima, drugi vidovi su turizma, bit će jedanput ekološki turizam, ljudi hoće doći ekološki prihvatljivi negdje. Vi kao što danas imate obiteljske hotele, pa ovako, imat ćete hotele kojima uopće i turističke agencije koje, imate ljudi koji putuju koji ne žele putovati avionima nego žele putovati drugačije, dakle nisu oni frikovi nego jednostavno imaju nekakvu svijest i to je jedna od elemenata koji ih tu zaista mi možemo imati komparativnu prednost i ja ću se vratiti još jednom, tema koja je meni izuzetno draga, to je tema željeznice. Dakle, željeznički promet u Europi koja je mala u odnosu kad Europi teritorijalno uspoređujete s Amerikom, s Indijom i Kinom, cijela Europa je mala. Željeznički promet je promet koji se razvija, Hrvatska ili će razvijati i doći na kartu ili neće ili će ostati tamo u nekom rukavcu. Kada razgovarate sa mladim ljudima ili sa ljudima koji su u nekakvom biznisu, oni kažu ja radije putujem vlakom nego avionom. Do aviona moram doći, moram doći ranije teško mi je onda daleko mi je od grada, ne mogu u avionu raditi jer naravno oni svi rade da ne kažem koliko. Kaže ja sjednem u vlak, on mi je siguran, neovisan mi dal je dani magle pa mogu sletiti ne mogu sletiti, imam komfor i mogu raditi. Ono što pogledate, pogledajte recimo meni su zgodni primjeri iz Italije koja se krenula ubrzano razvijati, dakle ako je neko pojam automobila i opće toga je Italija, oni ubrzano razvijaju svoju željezničku mrežu baš iz tog razloga da postanu atraktivniji na toj karti uopće Europe. Dakle ono što bi trebalo u ovom trenutku voditi računa trebalo bi zaista voditi računa ne ovako sramežljivo i ne na način na koji je. Ja kada sam studirala, to je bilo u prošlom stoljeću, od Zagreba do Beograda ste putovali željeznicom jedno 4, 4,5 sata, do Rijeke ste putovali 2 sata. Danas Zagreb-Rijeka je otprilike 4,5 sata za Beograd ne znam, tko ide do Vinkovaca pa dalje koliko putuje. Željeznica je zasigurno u prometnom smislu budućnost Europe jel je brza, jel je ekološki prihvatljiva i jer je na taj način apsolutno one zemlje koje to prepoznaju bit će na karti Europe apsolutno prihvatljivije. I još nešto za kraj. Bilo bi dobro kada sljedeći put Europski parlament donosi rezoluciju da … prvenstveno na simboličkoj razini ukazuje na krizu okoliša, da i HDZ-ovi zastupnici u Europskom parlamentu glasaju za nju, a ne da se izvlače da im jedna riječ u imenu te rezolucije nije bila tobože savršeno pogođena. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Stričaka. Izvolite.
Hvala. Kolegice vi ste u svojoj raspravi jedan dio posvetila uvozu automobila, pogotovo dizelaša. Upravo ove godine ovaj saziv Sabora 21. listopada proglasio je Nacionalnim danom sigurnosti cestovnog prometa. Prosjek starosti vozila u RH je 12,6 godina, što je poprilično visoko. Sada ako naši građani uvoze dizelaše koji su daleko mlađi od toga dvije, tri godine, smatram da je daleko bolje omogućiti i takav uvoz nego da se voze u vozilima prosjek starosti 12,6 godina, em su stara, dotrajala i naravno daleko veća opasnost sigurnosti u prometu. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle zaista nekako treba voditi računa da sigurnost prometa je nešto jedanput kada napravite krivo neko ko je u bio prometu nema i o tome se treba zaista voditi računa. Ali ono što sam ja kroz svoju raspravu htjela naglasiti, htjela sam naglasiti činjenicu da trebamo pojedinim poreznim mjerama ne kažnjavati nego olakšati da zaista naši građani da ih se motivira da uvoze ekološki prihvatljive automobile. Čovjek će ići uzeti ono što je njima financijski najprihvatljivije, što je najlogičnije, ići će vidjeti ono što je njima najsigurnije. Ali ondje gdje je država, gdje je važnost države da određenim mjerama, određenim smanjivanjem trošarine potiču da se uvoze ekološki prihvatljivi automobili. Vi znate da postoji čak i oni automobili koji su pod zvjezdicama u odnosu na sigurnost definirani. Ja se čak zalažem da oni koji imaju 4 ili 5 zvjezdica dobiju neki benefit da se uvoze takvi automobili.
Hvala. Sljedeća replika poštovani zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažena kolegice Mrak Taritaš. Ja sam željezničar pa ste me sada podsjetili na situaciju, vi kažete da je željeznica budućnost, a ustvari je željeznica prošlost. Znate zašto je prošlost? Zato jer smo u prošlosti željeznicom od Kutine do Zagreba vozili 50 minuta, a danas vozimo sat i 25 minuta brzi vlak, znači Kutina-Zagreb više od pola sata je produljio putovanje zbog toga što je pruga u lošem stanju. Znači ljudi često znaju reći pa pogledaj kako su ti vlakovi stari, onaj tzv. Mađar uistinu je star već vozi 30 godina, 40 godina našim prugama pa onda ljudi kako ćemo s tim vlakom nekud stići. Ali nije vlak problem, taj vlak čak i takav kakav jest može voziti 120km/h. imamo sigurno sigurnosne uređaje koji omogućuje brzinu do 160km/h, ali pruga željeznička cesta ona ne omogućuje tu brzinu i zbog tog smo tu gdje jesmo. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Aleksić ja sam i u raspravi usporedila koliko se je brzo dolazilo do pojedinih dijelova u prošlom stoljeću, a koliko se dolazi danas. Mi možemo nabaviti i odlučiti da nabavimo vlakove koji idu 250 na sat kada oni nemaju gdje voziti. Dakle, bazično i ja se slažem infrastruktura. Ono što kada malo razgovarate, dakle ova hobotnica koja će biti do 2025. vezano uz EU će biti za ulaganje u infrastrukturu. Dobit će oni koji će biti spremni, oni koji neće biti spremni neće dobiti. Sigurna sam dakle svijet se mijenja, ono što vrijedi danas ne vrijedi dva mjeseca ili dvije godine, ali kada gledate teritorijalno Europu i kada malo razgovarate s ljudima koji puno putuju, danas se rade drugačiji poslovi. Vi možete raditi za firmu koja ima sjedište u Helsinkiju iz Zagreba i jedanput mjesečno idete tamo. Dakle tu se morate prilagoditi, zemlje koje se prije prilagode će imati bolji gospodarski napredak i zato svaki put govorim, ulagati u željezničku infrastrukturu.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Razgovaramo o prijedlozima zakona, to su ustvari zakoni koji dolaze iz Bruxellesa i o kojima bismo mi trebali nešto reći o zraku, o klimatskim promjenama i svemu što je s tim povezano. Zaštita od klimatskih promjena, problem klimatskih promjena, jedan je od ključnih problema suvremenog čovjeka i čovječanstva i zaista traži sveobuhvatnu akciju svih naroda odnosno svih životnih zajednica. Naše vrijeme pokazuje da homo sapiens kao razumno biće nije djelatan jer ono što mu mozak kao kod jedinog stvorenja koje ima sposobnost mišljenja i propitivanja svrhe svega onoga što je napravio i što čini, pokazuje da mi nismo bića koja su dostigli tu razinu da preventivno djeluju prema onome što su u prethodnom razdoblju loše napravili. Preciznije rečeno, kapitalizam koji je na sceni već oko 200 g., on je uneredio i uprljao planetu, on je ruinirao. Njegov temeljni motiv je nakupljanje kapitala i mi kao djecu po školama i inače po portalima učimo da je temeljni smisao kapitalizma maksimizacija profita. U suštini je tako jer nitko tko je vlasnik neke tvornice, nekog biznisa, njemu je primarni cilj da nakupi što više bogatstva. Međutim, s obzirom da naš mozak funkcionira tako da shvaćamo unaprijed da je planeta područje ograničenih resursa jer broj stanovnika raste i prema tome, mi ovu planetu iscrpljujemo pa se pokazuje već na temelju toga da lako možemo zaključiti da ako uzmemo kao vječnu činjenicu maksimizaciju profita kao temeljnog pogonskog goriva i motiva kapitalizma, da ćemo jednostavno u nekom razdoblju T+N, uništiti planetu. Poštovane kolegice i kolege, od ovih spoznaja iz strateških temelja mi moramo krenuti jer ako ovo ne shvatimo, onda ćemo se baviti skupljanjem boca plastičnih, vrećica što je također svrhovito ali ajmo rješavati problem u korijenu i na izvoru. Mi u stranci u Promijenimo Hrvatsku ovako počinjemo razmišljati o problemima. E zato smo mi stranka ozbiljnih ljudi i stručnjaka koji znaju rješenja i nudimo rješenja i želimo pomoći i ovoj Vladi da to tako riješe. Odnosno ajmo vidjet gdje su glavni problemi da ovo ne bude moje izlaganje jedno tipično profesorsko predavanje, nije mi to cilj. Ja se sa vrlo konkretnim argumentima kao što to uvijek radim, znači sudjelovati u ovoj raspravi. Pa ajmo vidjeti kako bi mi mogli Hrvatsku zaštititi upravo od tog zagađivanja, kako je sačuvati, još uvijek smo među najčišćim zemljama što se tiče tla, vode pa i zraka iako zrak ne možemo kontrolirati, on ide tamo-vamo ali što napraviti? Ajmo. Problem broj jedan, pa ljudi već od N. Tesle, Tesla je otkrio kako se može prenositi električna energija na daljinu, najednom su ti papiri nestali. Pa nije to slučajno, pa nisu ljudi prije godinu dana izmislili da se automobil može vozit na električni motor i na baterije. To se moglo napravit davno prije. Pa oni znači korporativni kapitalizam ne želi to napraviti, zašto? Jer ne može sad preko noći razgraditi pogone za proizvodnju motora sa unutrašnjim sagorijevanjem, top bi bili veliki troškovi. Zašto su električni automobili danas skupi? Pa upravo zbog toga, upravo zbog toga. Zašto se ne grade željeznice posebno u Hrvatskoj prema ovim ajmo tako reći, okolnim mjestima oko Zagreba, oko velikih centara? Prigradskim naseljima? Zaprešić, V. Gorica, D. Selo? U tom segmentu leži budućnost, znači željeznica pokretana električnom energijom, dobro razvijena, ona bi mogla jako puno ali Hrvatska u to ništa ne ulaže, ništa ali za to vrijeme se uložilo za izgradnju stotina i stotina kilometara autocesta gdje dimi, gdje se zagađuje, ne kažem da ne treba ali se mora uložiti jer ovo je budućnost ako se želimo zaštititi. Nadalje, temeljnu ulogu u zaustavljanju ovakve vrste kapitalizma gdje je jedini cilj nakupljanje kapitala kao kod životinje, znači životinja zna koliko joj treba, vjeverica koliko treba nakupit da bi preko zime preživjela ali u ovakvom jednom liku kapitalizma to se ne zna, to je onaj divljački motiv gdje države se zadužuju, propadaju, ratuju na kredit kao što je Amerika a pojedini najviši poduzetnici, imaju 50, 100 milijardi dolara. Znači to je jedan potpuno nevjerojatan pristup. Ako je čovjek homo sapiens, onda on mora doći do ovog zaključka da živimo ograničenim resursima. Što je napravila Amerika europskoj, autoindustriji? Podsjetit ću vas na slučaj iz 2016. g., točno prije 3 g., američki sudovi su kaznili Wolkswagen sa 14,5 milijardi dolara, zašto? Jer su lagali nekih 470 ili ne znam koliko, 500 000 automobila su prodali, deklarirali su emisiju CO2 manjom nego što stvarno jest i Amerikanci naplaćuju 14,5 milijardi dolara ali će taj trošak bit daleko veći. Pa predlažem vama gospodo iz ministarstva za ekologije, u ovoj našoj lijepoj maloj zemlji, ne prodaje se toliko automobila ali ipak se prodaje, zašto nitko nije pokrenuo do sad tužbu protiv onih koji su isporučivali iste te automobile na hrvatsko tržište i tražio pred međunarodnim sudovima da Hrvatskoj, nama građanima koji smo bili prevareni, da se isplati odšteta jer je zagađivan zrak u RH? To su državničke odluke, to je primjer kako treba raditi jer ako može Amerika kazniti za iste automobile koje i mi uvozimo, pa zašto mi ne možemo znači to isto napraviti? Dakle, jedino životne zajednice, vidite mi moramo početi govoriti o životnim zajednicama jer manje-više u razvijenom kapitalizmu u nijednoj zemlji životne zajednice nemaju vlast. Korporativni kapital, financijska oligarhija, uzela je sve pod svijet i ona vozi svijet i usmjerava planetu kuda ona hoće. Na svu sreću, u svemu se kriju klice vlastitog propadanja pa i tu prema tome, mi moramo raditi na izgradnji potpuno novog sustava gdje će interesi životne zajednice a to je zaštita zdravlja pojedinca, životnih zajednica koje žive na tom prostoru, ekološki porezi, plaćanje kazni biti izuzetno važni u ovoj čitavoj priči. A u tome ključnu ulogu mora igrati država ako ona predstavlja svoj narod, svoju životnu zajednicu u kojoj živi. Sadašnje države ne predstavljaju svoje narode, konkretno u Hrvatskoj ne predstavljaju svoje narode, znači one predstavljaju interese kapitala financijske oligarhije ili bilokojeg drugog korporativnog kapitala. Znači mi o tome moramo na ovaj način govoriti ako želimo riješit. I sad da na čitavoj planeti, vidite sve više ljudi, svjesni smo otapaju se glečeri, raste klima, znači povećava se. Hrvatska je postala, doći će do velikih migracija, već su počele, ne samo zbog posla, već i zbog klimatskih promjena. Znači u ovom se moramo uključiti jer nikada ovaj Sabor nije do sada organizirao plenarnu sjednicu o klimatskim promjenama, o zaštiti zraka, o zakonima znači protiv prekomjerne emisije CO2 itd., nešto sad to i europske direktive ali to su znači prije svega njihovi interesi. Neka plate što su nas lagali, što su nam prodavali aute koji truju naš zrak kao što su to platili Amerikancima, to je smisao, tada ćemo ovu Vladu i ove institucije zvati državom koja zaslužuje da joj plaćamo porez jer ako to ne radi, gospodom ne zaslužuje da joj plaćamo i porez je brani naše interese. Dakle, priča o klimatskim promjenama je sveobuhvatna, duboka, široka i vraćam se ako sebe zove homo sapiensom, razumnim bićem, onda moramo shvatiti svrhu svega ovoga što se događa i odakle početi i kako to napraviti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kad govorimo o ovome zakonu koji je predložen, onda moram da kažem da izražavam svoje nezadovoljstvo bez obzira na sve što u ovome zakonu se nalazi međutim ja moram govoriti o onome što se događa u stvarnosti, znači što se događa sa našim okolišima, u ovom slučaju sa zrakom. Ja sam vas pitao uvaženi tajniče u trenutku replike, tj. kod povrede Poslovnika jer nisam imao drugi instrument pa ću vas sad pitati da mi odgovorite na to, vidim da se niste prijavili. Koliki utjecaj će imat gašenje 27 znači odlagališta gdje će se prevoziti na stotine kilometara sa kamionima starim po 20, 30 g. otpad sa jednoga mjesta na drugo mjesto autoputom, znači to će biti CO2 koji će autoputom, naravno ne samo što će biti skuplje, Vrgorčanin šta prevozi sa jedne čule koji ima iste sanitarne uvjete na drugu nego će se zagađivati zrak. Ja sam vas pitao koji je utjecaj te odluke inspekcije tj. iz vašega ministarstva na ovu, govorimo na ovaj zakon? Prema tome, sami sebe vi u tom slučaju demantirate. Donosimo zakon da bi zaštitili zrak, da bi smanjili CO2 premda iz toga nema ništa jer se konstantno kroz Ministarstvo okoliša guraju štetni projekti pa se mora narod organizirati kao što je bilo u slučaju „Ne daj se Cetino“ jer moramo znati da termoelektrana Peruča koja je bila planirana 700 kg ispušnih plinova bi u minuti ispuštala a od toga bi bilo znači, 2% CO2 ali to nije bio nikakav problem napraviti na Cetini i onda su trebale građanske akcije pa čak mi je dobro, nije ni udarila gđa. Dalić, sjećam se kao ministrica, bez ikakvog razloga samo što sam pitao da je to štetan projekat koji ne donosi nikakav interes RH osim što će biti skuplja struja i što će unutra korišten plin koji je strani plin, uvozni plin. Prema tome, učinci su loši, znači jednostavno u stvarnost kad govorimo o onečišćenju zraka, evo i prethodnik govorio je ovdje, jednostavno nije interes multinacionalnim kompanijama, proizvođačima automobila da se fosilna goriva prestanu upotrebljavati jer to je interes tih, jedne nekolicine, manjine, vrlo maloga broja ljudi koji imaju ogroman kapital, ogromno bogatstvo i oni drže sve nas za vrat i to će tako biti dokle je njihova želja. Naravno da je meni interes da se očuva okoliš a poglavito zrak na našemu području, da se očuva naše pitke vode jer sve što je vezano sa zrakom naravno da je vezano i sa pitkim vodama jer ti zagađivači u biti su ono što ostane na autoputu od vozila, ne samo CO2 nego sve što od vozila, od vjetrobranskih sredstava za pranje, ulja, motornih goriva, benzina, sve što ispadne na autoput, odlazi u ... [[Govornik se ne razumije.]] jame, npr. ... [[Govornik se ne razumije.]] jame u području Dugopolja koje završavaju umjetne, koje završavaju sve što se ispere, završava u Jadru. Znači jednostavno mi nismo poduzeli, ništa se ne koriste fosilna goriva, ne mi kao mi, nego jednostavno interesne skupine zbog fosilnih goriva i nafte i svega ratuju ... [[Govornik se ne razumije.]] oni će znači imati ogromnu dobit i to će tako funkcionirat a najmanje je njima bitan CO2 a nama bi trebalo biti da zaštitimo naš okoliš, naš zrak i našu prirodu i ovdje vidim da se Hrvatska pomalo pretvara u ja bi prije rekao da se pretvara u eksploatacijska polja, vidimo da samo niču rudokopi u područjima koja su iseljena, evo u mome području cetinskog kraja sada imamo primjer u Glavicama, ima jedna greda fantastična, prirodni krajobraz sa endemskim vrstama, al tu se sad želi eksploatirati muljika, kamen koji bi se prodavao vjerojatno u Italiji, naravno da su se građani sada ovaj da su se građani sada udružili u građansku inicijativu i da će to zaustaviti jel jednostavno u Glavicama koje je selo najveće, selo koje nema status općine ima oko 4.000 stanovnika da će se i evo odakle je bivši premijer Milanović, naravno da će se ljudi dignuti. Ja ću im dati sve od sebe da taj rudokop ne počne se graditi jel samo 100 metara u daljini imamo drugi rudokop gdje se ovaj sadra vadi. Znači jednostavno se, a to je područje gdje je poznat bio glavički kupus, gdje ljudi žive, gdje i naravno da postoji i sada udruga aktivista nedavno osnovana gdje ne daju, ne damo gredu gdje će ljudi zaustaviti te namjere eksploatacijskog polja. I sve se svelo na eksploatacije, ja sam govorio 1.001 put ovdje evo o crnome brdu gdje je baš srpska nacionalna manjina živi, apsolutno nikoga nije briga, imamo i presudu Europskoga suda, imamo problem Plitvičkih jezera, imamo brojne druge probleme poglavito oko gašenja ovih odlagališta otpada. Gospodarenje otpada je katastrofalno, pa imamo samo evo gospodarska ova Centar za gospodarenje otpadom Lećevica gdje je dosada uloženo navodno 30, uloženo, ali ne vidi se gdje je uloženo. Centar za gospodarenje otpadom Lećevica, vidimo Marišćina, čemu Lećevica, pa on na stotine kilometara će morat opet prevoziti otpad vozilima na centar za gospodarenjem otpadom ako je kao i Marišćina, a znamo da su tu vode. Mi ne štitimo ništa, pa zato se ljudi i lokalno stanovništvo protive, jer ako je nešto povezano sa Jadrom, sa rijekom Cetinom, sa izvorima koji smo već dali strancima u njihove ruke, a sad na ovaj način ćemo prevoziti smeće s jednoga brda na drugo brdo. Umjesto kompostane, sortirnice to je govorio gospodin Slaven Dobrović, ja mislim da on tu poznaje materiju, gospodin profesor Stanko Ursić koji je također sudjelovali su u projektu gdje je najbolje to je otok Krk, najveći dio se otpada ovaj na licu mjesta odvaja oko 60%. A na ovaj način prevoženje u biti mi ugrožavamo okoliš CO2 jer naravno neće gonit to u kariolu na ruke, nego će prevozit kamioni koji su stari po 20, 30 godina jer lokalne samouprave nemaju financijskih kapaciteta da imaju moderna vozila, električna koja je prevozit. To su kamioni koji ekološki, ja ne znam uopće zadovoljavaju li standarde, koliko su staru, a lokalna samouprava i građani nemaju novca da to kupi. I naravno da ovaj zakon odmah pada, sami sebi ovaj zakon bacate pod noge. Prema tome, ja smatram da ovo nije dobro. Još ću jednom napomenuti da izražavam nezadovoljstvo ponašanjem na terenu. Ne smijemo pretvoriti ove 2/3 Hrvatske koje su prazne u eksploatacijsko polje i u kantu za smeće, ne smijemo pretvoriti. Znači svi ovi zakoni koje mi donosimo, koje smo dobili kao direktive iz EU, po Paraškim sporazumima, ovim sporazumima, u biti jednostavno mi ne smijemo dozvoliti da se Hrvatska pretvori u kantu za smeće jer sutra će se dogoditi da sav nuklearni otpad iz svih nuklearnih hidrocentrala dolazi u RH budemo li se ovako ponašali. Prema meni, jedino što imamo to je zrak, čist donekle još uvijek, voda i poljoprivredno zemljište, imamo i more, poljoprivredno zemljište koje je još uvijek ekološki očuvano nažalost 700.000 kvadratnih ovaj hektara nije ni obrađeno. Prema tome, ako govorimo o zraku onda moramo sve učiniti da zaštitimo taj zrak koliko možemo mi kao mala država, ali na najljepšem komadu ne Europe nego svijet, jer imamo sve uvjete da očuvamo naš okoliš, da bude održivi razvoj, da planiramo našu poljoprivredu. Nažalost iseljeno sve, od moje Dalmatinske zagore do Slavonije sve se svelo na te interese tvrtke. Tako govoriti da ćemo mi nešto utjecati na smanjenje CO2, nažalost vrlo malo, električna vozila su preskupa ako govorimo o vozilima što se spominje, interesni lobiji će uvijek gurati fosilna goriva dok to postoji, vode i ratove za to pa čak se izmišljalo da je u Iraku postoji kemijska oružje, bio oružje, ovakvo oružje, nuklearno oružje, na kraju nije ništa pronađeno, jednostavno je to bio interes nafte. Dokle god netko dominira s tim na tržištu i dok je to isplativo na tržištu oni neće proizvoditi električna vozila u smislu da su prihvatljiva cijenom, niti, i u toj borbi mi jedino što imamo moramo štiti naš okoliš, a ne da rudokopi i eksploatacijska polja koja su krvave rane u mome, ja sam se rodio 100 metara od rudokopa. S jedne strane, s druge strane, pa su imali namjeru prenamijenit odlaganje ovaj sanacijski materijal da se odlaže u slane stine, to je Mladineo htio, da se odlaže u slane stine iz Dugoga rata industrijska troska uz taj rudokop gdje sam rođen. Ja sam postao aktivist zbog tih stvari, nisam dao. Tako i u ovome slučaju Glavica, gdje se želi jedan prirodni krajobraz uništiti da bi netko prodavao u Italiju kamene blokove muljike, koja je cijenjena u Italiji, e to neće, to im nećemo dozvoliti, ja osobno im sad šaljem poruku. Isto kao šta smeće iz Vrgorca tj. otpad koji je triba, koji najprije skuplji je Vrgorčanima, a Sinjanima to neće odlagati [[Upadica: Hvala.]] ali će im rudokop napravit. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovim točkama, a o njima ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka, drugo čitanje, P.Z.E. br. 681. Predlagatelj Vlada. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo kojeg je predlagatelj prihvatio te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o zaštiti zraka. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 za, 34 suzdržana donesen Zakon o zaštiti zraka.
Slijedeća točka na koju prelazimo je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 683 Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, temeljem Članka 85. Ustava RH, Članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da ovaj zakonski prijedlog se raspravi po hitno postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Ova je točka uvrštena u dnevni red današnje sjednice sukladno Članku 228. stavak 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, Klub zastupnika SDP-a predlaže izmjene dva članka Zakona o izboru predsjednika republike i to čl. 20. i 24., te čl. 33. ovoga zakona. Predlažemo da se Zakon o izborima predsjednika RH uskladi sa svim drugim izbornim zakonima koji su na snazi u RH, a koji se tiču sastava biračkih odbora. U Zakonu o izborima zastupnika u HS, te u Zakonu o izborima predstavnika RH u Europski parlament, propisano je da se sastav biračkih odbora određuje na način da ga čine predstavnici političkih stranaka i to paritetno odnosno ravnopravno predstavnici većinskih političkih stranaka i predstavnici oporbenih političkih stranaka proporcionalno udjelu u sastavu HS. Nešto slično propisano je i u Zakonu o lokalnim izborima pri čemu se tu kombiniraju sastavi gradskih vijeća odnosno županijskih skupština tamo gdje se istovremeno provode izbori i za gradsko vijeće i za županijske skupštine. Na takvim izborima nije bilo većih primjedbi o regularnosti izbora, tim više što su sve političke stranke mogle aktivno sudjelovati u kontroli izbora na onaj najbolji mogući način, a to je da konkurenti i suparnici međusobno kontroliraju jedni druge. U Zakonu o izborima predsjednika republike ostalo je kao recivir iz '90.-tih godina, a takva odredba bila je i u drugim izbornim zakonima '90.-tih godina, a to je da izbori, izborna, izborni birački odbori budu nestranački odnosno da članove biračkih odbora određuju gradska odnosno općinska izborna povjerenstva ili Gradsko izborno povjerenstvo Grada Zagreba. Ta odredba nije dobra zato što se na taj način političkim strankama koje sudjeluju na izborima za predsjednika republike, a i na ovim izborima za predsjednika republike sudjeluje 20-tak političkih stranaka koje su podržale svoje kandidate uz još nekoliko neovisnih kandidata i vrlo su u stvari rijetke stranke zastupljene u HS koje nisu podržale nijednog kandidata. Prema tome, ocjenjujem da i političke stranke i na ovim izborima imaju želju kontrolirati rad biračkih odbora, kontrolirati jedni druge kako bi ono što građani ubace u kutije odgovaralo onome što DIP na kraju objavi kao rezultat izbora. Druga izmjena koju predlažemo tiče se događaja prilikom glasanja odnosno prilikom preuzimanja listića, a to je da birač, da birač svojim potpisom potvrđuje preuzimanje glasačkog listića. Evo primjerice mi kad se prijavljujemo za raspravu u HS u pravilu svojim potpisom potvrđujemo da se prijavljujemo za raspravu, tako da ne vidimo razloga zašto se i na taj način ne bi omogućila bolja kontrola izbornog procesa barem u onome smislu da ako neko od članova biračkog odbora ima neopisivu želju da favoriziranom kandidatu doda još poneki neregularno osvojeni glas na način da ubaci listić u kutiju, da to napravi ne samo zaokruživanjem broja ispred rednog broja ispred birača u biračkom popisu čiji glas želi krivotvoriti, nego da ipak napravi i kazneno djelo falsificiranja službene isprave tako da mora tog čovjeka i potpisati, a onda je vrlo lako utvrditi vjerodostojnost potpisa. Evo recimo ova Vlada počiva na jednom utvrđivanju vjerodostojnosti potpisa u jednom kaznenom postupku. Tako da čini mi se da su ova rješenja koja predlažemo da bi doprinjela boljoj kontroli i regularnosti izbora, da nije tako onda ni u ovim drugim zakonima ne bi ostale odredbe da političke stranke imenuju članove biračkih odbora. Obrazloženje Vlade koje smo, mišljenje Vlade koja smo dobili, a i mišljenja, mišljenja predstavnika parlamentarne većine na odborima koji su raspravljali o ovome zakonu sveli su se na, ja bi rekao, prozirni pokušaj kako da se stvari ne nazovu pravim imenom. Citirat ću što je Vlada napisala, dakle Vlada pak smatra važnom istaknuti stajalište Ustavnog suda RH od 24. rujna 2015. da HS treba ustrajati na dobroj parlamentarnoj praksi koja se sastoji u njegovoj suzdržanosti da donosi, mijenja ili dopunjuje izborno zakonodavstvo godinu dana prije održavanja redovitih parlamentarnih izbora. Dakle, to što Ustavni sud smatra da HS treba ustrajati na dobroj parlamentarnoj praksi ne govori o tome da li ovo rješenje povećava ili smanjuje regularnost izbora, da li povećava ili smanjuje kontrolu ispravnosti rada biračkih popisa, nego samo govori o tome da HS treba ustrajati na nekoj praksi, onoj praksi koju je recimo ova parlamentarna većina prekršila donoseći izmjene Zakona o financiranju političkih stranaka, političkih aktivnosti i izborne promidžbe kada su kolege iz MOST-a dvije noći tu probdjele da bi pokazale svu apsurdnost, želje Vlade i parlamentarne većine da promijeni zakon koji se itekako tiče izbora, ne godinu dana prije stupanja, prije održavanja izbora, nego nešto manje od dva mjeseca prije održavanja izbora, a nešto manje od 48 sati prije donošenja odluke o raspisivanju tih istih izbora. Vlada je propustila reći smatra li da je ovo rješenje to koje doprinosi regularnosti izbora ili ne. Znate zašto? Zato što i ona zna da doprinosi regularnosti izbora i zato što i ona želi reći da joj nije baš u interesu da izbori budu u toj mjeri regularni. A znate zašto? Zbog toga što sadašnjim rješenjem biračke odbore imenuju gradska i općinska izborna povjerenstva. U Gradu Zagrebu primjerice malte ne se oglasom traži da se jave članovi u biračke odbore. U manjim jedinicama lokalne samouprave u nekoliko uzastopnih izbornih ciklusa za razne izbore, dolazi do tzv. familijariziranja gradskih izbornih povjerenstava ili općinskih izbornih povjerenstava sa općinskim vlastima. Znate zašto? Zato šta oni svoje prostorije imaju u općinskim prostorima jer nemaju gdje drugdje u malim sredinama, zato što operativno surađuju bilo sa načelnikom, bilo sa službenicima u malim sredinama i po mom mišljenju tu dolazi do jednog ovako familijarnog odnosa koji apsolutno može imati utjecaj na neovisnost ili barem na nepristranost izbornih povjerenstava, a samim time i na to koga će se onda preporučiti kao nestranačku osobu u biračke odbore. Nije mi jasno zašto da nad ovim izbornim procesom treba ostati taj oblak, crni oblak sumnje da Vlada, parlamentarna većina stranke koje čine parlamentarnu većinu ili kandidati koji podržavaju stranke koje imaju, koje sudjeluju u parlamentarnoj većini, a mislim da se radi samo o jednom kandidatu jer druge stranke parlamentarne većine ne podržavaju nekog drugog kandidata, osim gospodina Dejana Kovača, ispričavam se mislim da HSLS ima svog kandidata od parlamentarne većine. Dakle, zbog čega se ona želi ostaviti taj oblak, oblak sumnje, pa evo ja obzirom da sam vidio da imam dosta replika, ja mislim da će netko i u replikama to reći da ne moram ja to ovdje odgovarati, jer doista mi ne bi bilo baš u redu, baš u prvoj rečenici, u prvom obraćanju reći da netko misli pokrasti izbore. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, ako je nešto dobro za izbore za Europski parlament, ako je nešto dobro za izbore za zastupnike u Hrvatski sabor, ako je nešto dobro za izbore za općinske i gradske, gradska vijeća, za gradonačelnike, načelnike i župane onda ne mogu zamisliti koji bi razlog nekoga naveo da kaže da to nije dobro za izbore za predsjednika republike, osim ako nije u pitanju ono što ste vi rekli, a to je da netko računa iskoristiti ovakav propis, činjenicu da je povezan sa ljudima u izbornim povjerenstvima, u Zagrebu je na čelu izbornog povjerenstva gospodin Turudić koji je trebao biti Karamarkov ministar, pa znamo koliko mu možemo vjerovati. Dakle, ako sve te činjenice imamo u vidu onda odgovor na pitanje koje ste sami postavili je vrlo jasno. Netko želi loviti u mutnom. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, izvolite kolega Bauk.
Osim ovoga što sam ja naznačio, a vi rekli, bez namjere da sad to malo ovaj kako se to kaže razvodnim, meni pada napamet još jedna razlog. Prema našem prijedlogu u biračkim odborima za izbore za predsjednika republike bilo bi 17.000 članova HDZ-a. Dakle, HDZ-ova Vlada ne želi da 17.000 članova HDZ-a bude u biračkim odborima. Možda ih je strah da će raditi za nekog drugog kandidata, možda ih je, zamisli 17.000 ljudi bit članova HDZ-a ne angažirati u izborima jer ih je strah da će recimo raditi za nekog drugog kandidata. To je moguća isto interpretacija, ali vjerujem da je ovo prvo. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Jedno pitanje, jeste li s obzirom na okolnosti da vaš zakon nije stavljen na raspravu kada ste to očekivali, a predložili ste ga krajem kolovoza, sada je naravno u trenutku kada su izbori raspisani ovaj zakon i kada bi bio donesen ne bi se mogao primjenjivati na ove izbore, jeste li vi kao predlagatelji u Klubu zastupnika SDP-a razmislili o tome da ovaj prijedlog zakona ide u dva čitanja, da ga raspravimo ne samo ove dvije odredbe koje ste vi predložili nego da u cijelosti raspravimo zapravo taj zakon sada u trenutku kada on se ionako ne može primijeniti na ove izbore, ali da doista ovaj važan zakon raspravimo u cijelosti i niz drugih odredbi koje bi možda valjalo preispitati i da onda damo priliku zapravo da se o tome raspravi u dva čitanja i eventualno donese. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk.
U trenutku kada smo ga predložili nismo uopće razmišljali o tome da bi išao u dva čitanja jer smo željeli omogućiti Vladi da jedno dobro rješenje koje je i ona promovirala i primijenila u svim drugim zakonima stavi u Zakon o izboru predsjednika republike. Nakon što je mišljenjem Vlade postalo jasno da se u ovome sazivu sabora takav zakon neće usvojiti, dakle očito je da Vlada nema nikakav interes da popravi Zakon o izboru predsjednika republike, pa onda niti parlamentarna većina neće čak ni prihvatiti da ovaj zakon ide u drugo čitanje. Zašto bi uostalom oni, ako nešto ne žele dva puta slušali naše optužbe da su napravili to i to na predsjedničkim izborima ili da su pokušali to napraviti ili da nisu to napravili. Prema tome, ja ne očekujem da će parlamentarna veličina u bilo kojoj varijanti pustiti ovaj zakon u drugo čitanje jer mi za 6 mjeseci možemo predložiti ponovo sličan zakon, a vi ga možete predložiti prije toga. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege ovaj prijedlog zakonskog rješenja od strane Kluba SDP-a bi mogli nazvati lex alibi. Mislim da svima postaje jasno da njihov kandidat za predsjednika države g. Zoran Milanović gubi izbore i sada treba članstvo, simpatizere, glasače, pripremiti na gubitak izbora, za gubitak izbora biti će krivi i povjerenstva i birački odbori i mediji, možda i birači i svi samo ne njihov kandidat, a njihov kandidat je bivši premijer u čijem mandatu je RH zadužena za 70 milijardi, na desetke tisuća radnih mjesta je izgubljeno odnosno u cijelom radu mandata te Vlade nemate jedan plus. Hvala.
Zahvaljujem kolega Stričak. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, teško mi je pozvati se na pojedini članak jer se ne radi o članku već o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav koje je HS usvojio, a koji se tiče vođenja političke kampanje u sabornici. Kao što znate politička kampanja je počela u 12 sati objavom lista, DIP je upozorilo saborske zastupnike već za vrijeme izbora za Europski parlament da u sabornici ne smijemo voditi kampanju, a vi ste zamjenik predsjednika HDZ-a, pa računam da ne želite biti financijski kažnjeni jer vaše kolegice i kolege na način kako je to radio kolega Stričak vode kampanju u sabornici, pa molim vas.
Zahvaljujem kolega Peđa Grbin, ne mislim da je ovo bilo u stilu bilo kakve kampanje, al evo hvala vam na toj informaciji i opasci, pa nadam se da će sve kolegice i kolege uzeti to u obzir. Imamo odgovor, kolega Bauk izvolite.
g. Stričak moram reći da mi je vrlo teško odgovoriti na vašu repliku, a da ne povrijedim naputke DIP-a jer bi sada moro govorit šta je jedan od kandidata kojeg ste spomenuli radio pozitivno, a vi ste ustvari mene tražili da nabrojim jedan plus i kako ću ja sad nabrojat jedan plus kad je počela kampanja da to ne bude kampanja. Imate li vi tu logičku, logičku mogućnost? Imate li ideju kako da ja to napravim, evo a da me, da DIP ne kazni moju stranku i još 12 stranaka koje su podržali kandidata i za kojeg je puno pluseva koje ja ne smijem tu govoriti zbog evo tih odredbi, zahvaljujem. Ali što se tiče alibija, nekom od kandidata, imam još 15 sekundi, pa najprije ako baš želite dat alibi, ako ne želite dat alibi, najlakše vam je prihvatit ovaj zakon jer alibi je nešto što je, što je vjerodostojno zar ne? Dakle, vi tvrdite da je vjerodostojno to da će možda izbori bit neregularni. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, na posljednjim predsjedničkim izborima kandidatkinja HDZ-a u RH dobila je 1800 glasova više od kandidata Ive Josipovića, da li vam se ne čini da se tu krije razlog ovog odbijanja našeg zakona jer višestranačka promatračka tijela sigurno mogu osigurat da ne bude nikakvih neželjenih događaja na biračkim mjestima, a predsjednikov savjetnik, bivši savjetnik predsjednika Vlade HDZ-a g. Plenkovića jučer je urbi et orbi izjavio „vjerujem da su prošli predsjednički izbori u RH pokradeni“, mislim da ova izjava bivšeg savjetnika premijera Vlade HDZ-a Andreja Plenkovića jako puno govori o tome što misli o namjerama HDZ-a na predstojećim predsjedničkim izborima.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk.
Dakle što se tiče razlike na prošlim predsjedničkim izborima to ne spada u kampanju za ove izbore, po njima legitimno govoriti, da izbori su bili vrlo tijesni i u RH, ali i kad se zbroje glasovi svih hrvatskih državljana koji su imali pravo glasa, dapače kandidatkinja koja je tad pobijedila imala je manje od 50% glasova onih koji su izašli na izbore, dakle imala je većinu od 49,8% i tzv. ja uvijek govorim tzv. nestranačka izborna povjerenstva jer bilo bi vrlo zanimljivo tražiti od političkih stranaka da dostave svoje popise članova da se provjeri jesu li zakonita izborna povjerenstva obzirom da popis članova političkih stranaka nije, nije javni registar. Prema tome, upitna je i regularnost i ovakvih izbora jer nemamo garanciju da će članovi biračkih odbora biti, nisu članovi neke političke stranke, slažem se s vama.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, ne znam koji je vaš razlog ove vaše organizirane pomutnje koji želite sada plasirati među hrvatske građane nekoliko dana prije izbora, da li je to stvarno ono što smo čuli strah da će vaš kandidat izgubit izbore, da li zaista podcjenjujete one vaše imenovane promatrače za koje smatrate da su nepismeni i ne znaju zbrajati rezultate na kraju zajedno sa izbornim povjerenstvom, bilo općinskim, gradskim ili kojim drugim ili stvarno mislite da treba bacit sumnju na sve izbore koji su do sada provedeni, a tiče se izbora za predsjednika RH, dva puta Mesić, jedanput Josipović, jedanput Kolinda, jel zaista smatrate da su svi bili nelegalni ili su bili loši ili zato što nije bilo pripadnika stranaka u izbornom povjerenstvu da ne znaju ljudi zbrajati, zar je zaista hrvatska demokracija došla do toga da više ne vjerujemo ni ljudima koje je sve teže naći da sjede tamo, da bi im na kraju ovdje poručili da ne znaju zbrajati i da su pristrani i da ne znaju pobrojit stotinjak ili 200 listića, pa mislim da je to sramota od ovoga [[Upadica: Zahvaljujem]] što radite bez obzira na sve vaše strahove, nećete proć.
Odgovor kolega Bauk, izvolite.
Na svim dosadašnjim izborima do prošlih razlika u glasovima kandidata bila je tolika da nije bilo nikakve sumnje u to je li kandidat koji je dobio više glasova i pobijedio i ta priča nije bila aktualna, na prošlim izborima ta razlika je bila vrlo mala. Što se tiče popunjavanja biračkih odbora SDP, a vjerujem ni HDZ nema nikakvih problema sa pronalaskom članova biračkih odbora odnosno svojih članova koji bi htjeli biti članovi biračkih odbora. Ako ovo rješenje vrijedi za zakon za Europski parlament, za HS, za lokalnu samoupravu, pa čak i za mjesne odbore kao najniži dio, zašto je onda problematično to isto primijeniti na izborima za predsjednika republike, od '90.-tih godina ovo rješenje vrijedilo je za sve, a onda su se svugdje promijenile osim Zakonu o izborima predsjednika republike, pa onda hajmo to i uskladiti. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Bauk. Ja se ne mogu složiti s vašom tvrdnjom kad ste vi rekli da vladajuća većina neće prihvatiti taj zakon. Ja mislim da baš hoće i mislim da baš treba jer ako ste tako dobri i ako ste tako uspješni, ako nemate nikakve dileme, pa ja ne vidim problem da se taj zakon prihvati. On se i ovako i onako ne odnosi na ove predsjedničke izbore, odnosit će se na sljedeće i hajdemo pokazati da nema tog zakona i nema tih okvira koji će biti jači od kandidata koji će izaći na izbore jer onaj kandidat koji je uvjeren da će te izbore dobiti i da je baš pravi nema zakona koji će ga spriječiti da zaista takav bude. Prema tome, ja mislim da je interes nas svih da ujednačimo praksu, da imamo isti zakon koji će se primjenjivati svud jer najbolji je uvijek najbolji, bez obzira kako organizirali i kako napravili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bauk, izvolite.
Tome što će vladajući napraviti za sada nam svjedoče samo mišljenje Vlade i glasanjima na odboru, ako nas kolega Šimić u ime Kluba HDZ-a sad nečim doista radikalnim ne iznenadi. Što se tiče primjene zakona, on će se primijeniti kada stupi na snagu. Ako ga izglasamo večeras i stavimo da stupa na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama i objavi se sutra, stupit će na snagu od subote, prema tome, do 17.12. do kad je rok za imenovanje biračkih odbora ima sasvim dovoljno vremena da se primjeni, ali naravno, ova rasprava, bilo bi bolje da je bila prije raspisivanja izbora, ali nije bila pa nema veze. Da je vladajuća većina htjela da se ovo primjeni, ona bi sama predložila ili bi predložila neke amandmane pa bi donijeli ovakav zakon, dakle ovo je rasprava o tome da skrenemo pozornost kakva je regulativa trenutno prisutna i koje su opasnosti od toga se dogodi izborna prevara. 2005. g. se ona dogodila po ovome zakonu na jednom biračkom mjestu.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Bauk. Dakle, ovaj naš prijedlog zakona uvelike smanjuje mogućnost krađe na izborima, izbornih prijevara. Ne može otkloniti 100% jer ta opasnost ipak uvijek postoji i mislim da je ovaj naš prijedlog dobar jer će znatno to otežati, ali evo vidimo u kom smjeru idu kolege iz HDZ-a. Nismo mi ti koji kukaju da su pokradeni, dakle jučer je bivši posebni savjetnik premijera Andreja Plenkovića rekao da je, nema dokaza, ali da su zadnji izbori vrlo vjerojatno pokradeni, g. Krešimir Macan jer vidim da me blijedo gledate kolega Boriću, i da postoji opasnost da i idući predsjednički izbori budu pokradeni. Dakle to je osoba koja je savjetovala predsjednika HDZ-a. druga stvar, svi se sjećamo Tomislava Karamarka koji je plakao i kukao da mu je ukradeno 6 mandata. Pa nismo mi tad plakali i kukali. Karamarko je kukao i da ima dokaze da mu je ukradeno 6 mandata u parlamentu stoga mi predlažemo ovaj zakon da vi ne bi opet kukali da vam je netko nešto ukrao.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk, izvolite.
Oboje koje ste spomenuli su bivši. Možda ga je Plenković baš smijenio jer mu je rekao da su možda prošli izbori bili pokradeni, to ne znamo. Evo, to je moguće. Dakle, možda ga je baš zbog toga… A što se tiče ovoga što je g. Karamarko govorio, koliko sam ja pratio ono što se dogodilo godinama nakon toga, a pratio sam jer me zanimalo, izgleda da ga je navukao ovaj iz afere SMS. Mislim da da. Da. Ali, sam se ja sjećam da sam dokazivao da je u biračkim odborima bilo 17 tisuća članova HDZ-a i da ako ih je nekome uspio pokrasti na način da je birački odbor utvrdio jedan rezultat, a da je izborno povjerenstvo ubacilo drugi rezultat da bi se to vidjelo na ovim rezultatima koje je APIS objavljivao i da neka nađu samo jedno takvo biračko mjesto, a kamoli, zamislite 6 mandata. To je 100 tisuća glasova. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Zahvaljujem. Poštovani kolega ja vas molim nemojte ometati kolegu Bauka dok odgovara na repliku. Sljedeća replika poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani kolega Bauk. U vašem izlaganju ste spomenuli g. Turudića i grad Zagreb, ali ne krade se u velikim gradovima. Krade se u malim mjestima, u ruralnim područjima, tu je Slavonija i Lika najsuspektnija i znamo kako se to radi, g. Boriću, samo klimajte glavom. Zna se da na jednim izborima u jednoj županiji je bio enormno veliki broj listića u koji su bili nevažeći jer su bili zaokruženi više od jednog kandidata. Lako je moguće to napraviti ako nemate u biračkom odboru kontrolu jer kada imate stranačku kontrolu, onda svi kontroliraju sve, a ovako kao što je sada postavljeno, postoji temeljita sumnja da će se ovi izbori pokrasti i da će HDZ ukrasti ove izbore jer očito da situacija nije dobra i da se mora posegnuti za time jer da je to tako, onda bi ovaj zakon bio usvojen, a kad govorimo o stranačkim [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Hvala.
Odgovor, kolega Bauk, izvolite.
Morat ću malo Boriću pojasniti što ste rekli. Nije g. Mrsić rekao da se ne krade u velikim gradovima, nego u malim mjestima zato što ljudi koji tamo žive jer ne kradu oni nego ovi koji su u biračkim odborima, tako da se ne morate vi šta, ne morate se vi šta, odnosno pardon, nemaju šanse ukrasti oni nego ovi koji su u biračkim odborima. E to, to je vrlo ispravna situacija. Evo recimo, recimo mi smo imali problema s popunjavanjem biračkih odbora npr. u jednom dijelu Dalmatinske zagore, a onda je MOST na prošlim izborima poslao svoje članove biračkih odbora i odjednom je HDZ jako puno manje dobio nego prije toga. Je li tako? To se, to ste mogli u analizama vidjeti jer sam ja analizirao. Prema tome, i druga ispravka, nisam ja spominjao g. kojega ste spomenuli nego kolega Grbin u replici. Čini mi se zbog zapisnika. Dakle, tamo gdje ima višestranačkih biračkih odbora i gdje ljudi sustavno rade i savjesno, nema šanse da dođe [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] do krađe.
Poštovanom kolegi Bauku. Replicirali ste kolegi Mrsiću, a ne kolegi .../Upadica se ne čuje. Ne, nemate pravo na to ali ja vas molim da ubuduće replicirate onome tko vam je dao repliku i nemojmo generalizirati i optuživati. Izvolite kolega Borić, povreda poslovnika.
Članak 238. Jednostavno moram reagirati na ovakve optužbe od ljudi koji sebe smatraju da su iznad svih ostalih pa govore da se u ruralnim prostorima RH u Slavoniji i Lici kradu izbori. To ljudi moraju znati i čuti. To govore ljudi koji za svog kandidata kažu da treba začepiti nos i glasati za njega. Mislim da je to sramota jedna od najlošijih poruka koje je netko mogao poslati na prijedlog jednog zakona ovdje u Hrvatskom saboru, najlošija, da se kradu izbori u ruralnom prostoru. Pa to je sramota ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Borić. Već sam zamolio kolegu Bauka da se ubuduće kloni takvih izjava. Tako da ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle, ni za jednih izbora nije ostao ružan trag kao iza posljednjih predsjedničkih izbora. Prema tome, sklon sam vjerovati i ovom, nisam vidio članak ali sam sklon vjerovati ovom što je iznio moj kolega Željko Jovanović da je posebni savjetnik rekao da su posljednji izbori pokradeni. Ne vidim zbog čega netko tko ima jasne namjere, čiste ruke, čisto srce što bi netko imao protiv toga da se birač potpiše na birački spisak. I što bi netko imao protiv toga, na kraju krajeva da preslikamo model koji imamo na europskim izborima, na lokalnim izborima itd., parlamentarnim na kraju krajeva. Ne vidim u čemu je problem osim ako taj netko doista ne želi loviti u mutnome a onda kuka da su njega pokrali.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bauk, odgovor.
To što ste spomenuli između ostalog piše u obrazloženju Vlade. Dakle vodeći računa o stabilnosti izbornog sustava i demokratskog okružja itd., da se osnovni elementi izbornog sustava smiju mijenjati najkasnije godinu dana uoči izbora. Tko bi bio oštećen od sudionika izbora našim promjenama da bi to podlijegalo zabrani promjene? Nitko. Jer nestranački članovi biračkog odbora ne sudjeluju u izborima a političke stranke sudjeluju u izborima. Dakle ovaj bi prijedlog zakona povećao sigurnost svih sudionika u izborima a ne bi umanjio sigurnost ni jednog sudionika u izborima. Prema tome, ovo što ste rekli ne vidim zašto bi netko tko ima dobre namjere, čiste ruke itd., bio protiv toga. Dobro vidite onda očito da nemaju svi te karakteristike za koje ne vidite da bi bili protiv ovoga. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Damir Felak. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskoga sabora. Slušajući obrazlaganje kluba SDP-a kojoi je razlog zašto bi se trebalo promijeniti izborni zakon, ja jednostavno ne mogu vjerovati. Kao što je već rečeno, više izbora je provedeno na ovaj način, pobjeđivali su na tim izborima i Josipović i Mesić i onda je zakon valjao. Sad odjedanput kažemo da uvođenje stranačkih osoba u biračke odbore će demokratizirati cijelu stvar a nestranački odbori nisu demokratski. Pa to je totalno kontradiktorno ono o čemu svi do sada stalno govore da su nestranačka tijela puno demokratskija nego stranačka. U konačnici cijelo ovo vrijeme trajanja zakona sve stranke su imale pravo predložiti i imati promatrače na svim izbornim mjestima i to su uglavnom i činile. Prema tome, to je jamčilo demokratičnost izbora i da nema nikakvih povreda, pogotovo ne krađa, jer mislim da je riječ krađa uvreda za sve one vrijedne ljude koji su do sad radili i koji će ubuduće raditi u biračkim odborima.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk. Izvolite.
Riječ krađa jest uvreda za sve one ljude koji su do sad vrijedno vradili ali nije uvreda za one ljude koji su krali. A takvih je bilo. Imate jedan postupak Državnog odvjetništva iz 2005., imate na lokalnim izborima u nekim sredinama također postupke državnog odvjetništva. Prema tome, nisu baš svi koji su bili tamo i takvi da ne zaslužuju da ih se tako nazove. Ali ovo što ste rekli o nestranačkim odborima. U vremenu kada je Hrvatska po stanju demokracije bila na najnižim, po kriterijima Vijeća Europe bili su nestranački birački odbori a onda su promijenjeni u stranačke i za izbore za Sabor i za izbore za lokalnu samoupravu i za izbore za Europski parlament. Jedino je ovo ostalo kao recidiv tih vremena kada smo bili u međunarodnoj izolaciji i vrlo nisko po kriterijima kada recimo niste mogli izabrati zagrebačkog gradonačelnika bez skupštine nego je morao ... [[Govornik se ne razumije.]] države itd..
Zahvaljujem kolega Bauk. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Predstavnik Vlade da li želi obrazložiti dodatno mišljenje? Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Raspravljamo o Prijedlogu izmjena Zakona o izboru predsjednika Republike u trenutku kada su raspisani predsjednički izbori. Dakle ne s namjerom koju je htio predlagatelj zakona Klub zastupnika SDP-a da se o tom prijedlogu raspravlja ranije, prije raspisivanja ali u ovom trenutku kada već imamo ovu raspravu, kada su pred nama provedba predsjedničkih izbora dobro je da o tome raspravljamo ali kao što sam rekao u kratkoj replici predlagatelju bilo bi dobro da se o ovom zakonu sada raspravi u dva čitanja i da to drugo čitanje bude i u trenutku možda i nakon provedbe predsjedničkih izbora pa ćemo imati i bolja i kvalitetnija saznanja o provedbi tog izbornog procesa koji nam predstoji i možda bismo u tom trenutku smireno sa svim saznanjima koja ćemo imati i kvalitetnije raspravljali i odlučili o izmjenama zakona. Definitivno u Klubu zastupnika MOST-a smatramo da ovaj zakon treba promijeniti. Trebalo ga je promijeniti puno ranije i to ne samo ove dvije odredbe koje se sada predlažu, nego postoji čitav niz odredbi koje je trebalo mijenjati. Uostalom i kada su ovdje dolazili predstavnici promatračkih misija OESS-a i za ranije predsjedničke izbore dali su dosta primjedbi, prigovora, smjernica zakonodavcu što bi valjalo izmijeniti. Nažalost, gotovo ništa od toga se nije promijenilo osim u dijelu koji se odnosi na financiranje izborne promidžbe, donijeli smo novi zakon. Dozvolite da samo spomenem, da ovdje je i predstavnik Ministarstva uprave jednu pojedinost koju do sada nitko čini mi se nije naznačio, a to je činjenica da je Državno izborno povjerenstvo dostavilo jedan nacrt cjelovitog izbornog zakona Ministarstvu uprave, dakle jedan nacrt za koji oni smatraju da bi cjelovito uredio izborne postupke za čitav niz izbora koje imamo u Hrvatskoj. Dakle i zastupničke i lokalne i predsjedniče i da je taj nacrt u Ministarstvu uprave. Budući da doista s stručnog aspekta ima puno argumenata za jedan takav zakonik, za usklađivanje različitih tehničkih odredbi o rokovima, jedinom kandidacijskoj postupku, o tijelima za provedbu izbora, da to bude objedinjeno, koristim i priliku rasprave o ovom zakonu da se, da Ministarstvo uprave naznači spremnost da predloži takav jedan cjeloviti zakon, pogotovo kada je dobio jedan nacrt Državnog izbornog povjerenstva. Nešto o ovom prijedlogu i općenito o tome što on sadrži i kakav je stav kluba zastupnika. Moramo reći da je nas doista iznenadila, pa i zabrinula izjava koju ste i ovdje ranije spominjali u raspravi, pojedini zastupnici, koji je čini mi se jučer dao ranije bivši posebni savjetnik predsjednika Vlade, gospodin Krešimir Macan, komunikacijski stručnjak kada je izjavio da su, barem njegovo uvjerenje, prošli predsjednički izbori bili pokradeni. Pazite kada tako javno dajete jednu takvu izjavu vrlo zabrinjavajući i ako kažete ne mogu to dokazati, onda je to iznimno nezgodno da ne kažem opasno za transparentnost i vjerodostojnost predsjedničkih izbora, kako onih koji su provedeni tako i onih koji nam predstoje. Takve izjave date u javnost moraju biti obrazložene, moraju biti utemeljene ili bolje da se takve izjave ne plasiraju u javnost. Jer danas, evo prijem mene tu izjavu su spomenulo više zastupnika i doista takva izjava ne bi smjela ostati bez ozbiljne rasprave kad raspravljamo o ovom zakonu. Zbog čega bivši posebni savjetnik predsjednika Vlade ima takvo razmišljanje, otkud mu uopće neko uvjerenje da su prošli predsjednički izbori pokradeni iako on nema dokaza za to. Mislim da bi se svi ljudi koji su na bilo koji način uključeni u izbore, pa i promatraju i analiziraju i daju izjave u javnom prostoru morali biti vrlo oprezni kad daju takve izjave. SDP po nama predlaže dobre izmjene, mi nemamo ništa protiv toga da izborna tijela koja provode izbore budu višestranačka kao što je to slučaj i za ostale izbore koje provodimo. Dakle, mislimo da će to stvoriti veću dozu povjerenja onih subjekata koji se natječu u izborima i da imamo dobro iskustvo iz parlamentarnih izbora kako za Hrvatski sabor, tako i za europske izbore, tako i za lokalne izbore i ne vidimo nikakvog razloga zašto ne bi na isti način uredili i tijela koja će provoditi postupak izbora predsjednika republike. U tom dijelu dakle mi nemamo apsolutno nikakvog prigovora i to podržavamo. Jednako tako i prijedlog da birači potpisuju primitak glasačkog listića prije glasovanja. Moram reći da osobno sam na nizu izbora kojima sam prisustvovao u drugim državama u svojstvu člana promatračke misije OESS-a svjedočio da u izborima u drugim državama birači doista kad preuzimaju glasački listić potpisuju u izvod popisa birača na tom biračkom mjestu, tako je oni daju svoj potpis. Osobno sam se uvjerio u nizu izbora gdje sam bio promatrač. I to također doprinosi vjerodostojnosti izbornog postupka i apsolutno takvu promjenu podržavamo. I trebalo je to ugraditi, ne samo za ove izbore nego i za sve ostale izbore koje provodimo u RH. E sad nešto oko tajminga prijedloga ovog zakona. Ono što bismo mogli prigovoriti SDP-u, a to je činjenica da ste vi ove izmjene zakona trebali preložiti 5 godina ranije. Dakle, zadnje izmjene Zakona o izboru predsjednika su bile u listopadu 2014. i mislim da su neki zastupnici koji su ovdje i tada bili ili zastupnici ili ministri ili u izvršnoj vlasti, ali SDP je tada činio parlamentarnu veći. Vi ste čak predložili jedne izmjene koje su se odnosile na izbornu promidžbu i te izmjene su izglasane u listopadu 2014. godine. Mislim da je opozicija bila protiv, tada je bio HDZ u opoziciji i rekli su da nije vrijeme da se takve izmjene zakona donose u predvečerje izbora. Ali nakon izbora u siječnju 2015. godine vi ste bili parlamentarna većina, mogli ste predložiti izmjene zakona i ove izmjene zakona su mogle biti donijete u to vrijeme 2015. godine, pogotovo ako ste imali određena saznanja upravo sa tih izbora da nešto nije bilo uredu i da bi bilo dobro da postoje višestranačka izborna tijela. Činjenica jeste da ste to mogli provesti da ste imali vladu i parlamentarnu većinu i niste to učinili tada. Predložili ste to praktički nekoliko mjeseci prije ovih izbora. Slažem se da bi višestranačka tijela doprinijela većem povjerenju političkih aktera i svih onih koji se natječu u izborima, međutim doista je to prekasno predloženo. Slažem se ovdje s mišljenjem Vlade i preporukom da se izmjene izbornog zakonodavstva ne čine u godini prije izbora, iako se oni sami toga nisu pridržavali kada su mijenjali i donosili novi Zakon o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe koji su znamo svi pod kojim okolnostima je zakon donesen i stupio na snagu neposredno prije raspisivanja izbora za izbor članova u Europski parlament. Dakle, ono što je HDZ sada kaže u mišljenju Vlade je naravno ispravno, ali toga se niste držali kada ste donosili Zakon o financiranju političkih aktivnosti i koji je stvarno stupio na snagu dva dana prije raspisivanja izbora. Želim još jednom podsjetiti javnost da smo tada zastupnici niza opozicijskih stranaka i zahvaljujem svima zastupnicima koji su to potpisali, uputili zahtjev Ustavnome sudu za ocjenu ustavnosti tog zakona s obzirom na vrijeme kada je donesen. Prošlo je pola godine od kada smo to predali Ustavnome sudu, odgovora nema. I ja pozivam Ustavni sud sa ovog mjesta, ovaj zahtjev praktički čitave opozicije upućen, ne jedne stranke, čitave opozicije, i ne znam što to treba Ustavnome sudu tolike mjesece da ocijeni jeli taj zakon mogao u skladu sa Ustavom biti donesen i stupio na snagu dva dana prije raspisivanja izbora. I znamo posebno zbog one odredbe koja je omogućavala trošenje više sredstava u izbornoj promidžbi baš naročito za izbore za Europski parlament. Međutim, 6 mjeseci je prošlo od Ustavnog suda niti riječi. Dakle doista radi javnosti, kodeks dobre prakse u izbornim pitanjima navodi da radi stabilnosti izbornog zakonodavstva ne bi bilo dobro mijenjati posebno neke dijele, fundamentalne elemente izborni sustav, sastava izbornih povjerenstava i definiranje granica izbornih okruga među ostalim elementima izbornog sustava. Dakle, doista izdvajaju sastav izbornih povjerenstava. Budući da smo se uvijek pa i ja osobno pozivali na preporuke Venecijanske komisije kao dobre prakse koja naravno je ono mekano pravo, ali je to preporuka koju treba uvažavat. Stoga principijelno smatramo da moramo i u ovom konkretnom slučaju se složiti da se zakon nije mogao mijenjati neposredno prije samih izbora. Ali nema nikakvog razloga da nakon predsjedničkih izbora ne raspravimo ovaj zakon, ali sa drugim aspektima koji su važni, ne samo ova dva aspekta o kojima je bilo riječ, da raspravljamo o tome primjerice koji su rokovi za kandidacijski postupak, za prikupljanje potpisa jer danas su oni neujednačeni u pojedinim izbornim zakonima od 12 do 14 dana ili u tome da u ovim izborima građani mogu potpisati samo za jednog kandidata, a u drugim izborima primjerice mogu potpisati za više kandidata, primjerice u lokalnim izborima ili recimo da raspravljamo o tome da li bi možda trebalo više potpisa priložiti uz kandidaturu za osobu za kandidata za predsjednika Republike. U stručnim krugovima već duže vrijeme se smatra da bi trebalo ići na jedan veći broj potpisa nego što je sadašnjih 10.000 potpisa. Pa vi praktički u lokalnim izborima, čini mi se za izbor gradonačelnika grada Zagreba trebate 5.000 potpisa. Dakle grad Zagreb čini, čini mi se ne više od 20% biračkog tijela RH. Prema tome, gledajući s tog aspekta sasvim sigurno bi bilo opravdano povećati broj potpisa za kandidaturu za predsjednika Republike i to je stručni stav. Ja mislim da bi o tome valjalo također razmisliti, 10.000 potpisa je sasvim sigurno premalo. Postoje dakle veliki broj pitanja koji zaslužuju raspravu i ja se nadam ako to neće učiniti Ministarstvo uprave u svakom slučaju bi to trebali učiniti zastupnici ovdje i iduće godine kada je vrijeme nakon predsjedničkih izbora predložiti odgovarajuće izmjene i dopune, promatrajući sveobuhvatno i vidjevši kakvi su izbori iza nas i što sve trebamo mijenjati. U tom smislu očekujem novu raspravu o ovom zakonu nakon provedbe predsjedničkih izbora.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Marko Šimić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege zastupnici u slijedećim minutama govorit ću u ime Kluba HDZ-a o prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izboru predsjednika RH s konačnim prijedlogom zakona koji je sukladno čl. 178. i 192. Poslovnika HS predsjedniku HS podnio Klub zastupnika SDP-a. Koji bi to bio najprihvatljiviji izborni sustav i u kojoj mjeri bi došlo do povećanja kvalitete izbornog sustava izglasavanjem izmjena zakona kako je predloženo ovim prijedlogom izmjena i dopuna. Važno je prije ulaska u ovu raspravu napomenuti da je u RH na snazi izborni sustav koji građanima RH jamči izbor njihovih predstavnika u tijela državne vlasti po najvišim demokratskim standardima društva najuljuđenijih europskih zemalja. Svaka inicijativa za promjenom političkih i ustavnih odredbi izbornog zakonodavnog sustava otvara velik broj pitanja složenog karaktera, tako treba promatrati i ovaj zakon i vrijeme, dakle i trenutak u kojem raspravljamo o ovim izmjenama, svakako ne odgovara ozbiljnosti jednog prijedloga koji bi u neku ruku trebao biti nadam se, dobronamjeran. Predlagatelj ovih izmjena želi mijenjati izborno zakonodavstvo u dva dijela, predlaže uvođenje višestranačkih biračkih odbora, te uvođenje obveze potpisivanja prilikom preuzimanja glasačkog listića. Što se tiče vremena prijedloga zakona smatramo da nakon što je počela izborna utakmica, nakon što je počeo izborni proces, zaista nije niti vrijeme, niti trenutak govoriti o pravilima, dakle izbornog sustava i provedbe izbora, pa onda imamo odluku Ustavnog suda kada je SDP bio u sličnoj situaciji gdje je 2014. odnosno 2015.g. mijenjao izborno zakonodavstvo, a citirat ću odluku, dakle Ustavnog suda gdje kaže zaključno HS treba ustrajati na dobroj parlamentarnoj praksi koja se sastoji u njegovoj suzdržanosti da donosi, mijenja ili dopunjuje izborno zakonodavstvo godinu dana prije održavanja redovitih parlamentarnih izbora. I kad ovo istaknete kao argument onda vam se javlja uvijek primjer izmjene izbornog zakonodavstva pred europske odnosno pred izbore za Europski parlament. U izborima, dakle za Europski parlament mijenjan je iznos novca koji stranke i kandidati mogu potrošiti u izbornoj promidžbi, dakle tu je relaksiran okvir sredstava i dana je mogućnost svim kandidatima u tom izbornom procesu da potroše jednaka sredstva. Ljudi koji su, stranka koja je na vlasti ili stranke koje su u vlasti uvijek imaju više prostora u informativnom programu i onda je nerealno ako postavite taj cenzus sredstava dovoljno nisko, pa se manje stranke odnosno stranke koje nisu u poziciji, nemaju dovoljno prostora u medijima, gotovo da i ne mogu dovoljno dobro predstaviti svojim programom i predstaviti svoje kandidate, stoga je dobro da je taj financijski okvir mijenjan i u tom ne vidim zapravo pogodovanje niti jednom od kandidata ili stranaka koje se takmiče u tim izborima. Što se tiče potpisivanja, dakle prilikom preuzimanja glasačkih listića, to nemamo ni u jednom izbornom zakonu tj. u ni u jednom u RH i bio bi dakle presedan kada bismo to uveli u ovaj zakon, a nikako ne mogu podržati parcijalne izmjene zakona, vidjeli smo iz ranijih rasprava mojih kolega da su, da se već izborno zakonodavstvo u RH razlikuje od izbora do izbora i zaista naši građani i ljudi koji se bave izborima, teško mogu pratiti izborne nepravilnosti odnosno posebne regulative što se tiče recimo prikupljanja potpisa i davanja potpisa jednom ili više kandidata, tako da smatram da bi trebali ići prema ujednačavanju izbornih pravila, a nikako prema tome da u jednom zakonu jedna izborna pravila propisujemo na jedan način, a u drugom zakonu da ih propisujemo drugačije. Vidjeli smo i iz Direktiva EU da se pokušava smanjiti korištenje potpisa tamo gdje ono nije nužno, prema tome uvoditi potpis u izborni proces jednim zakonom, a da ga nemamo u ostalim zakonima zaista bi bio apsurd i smatram da o tome prvo treba raspraviti na, sa različitih stajališta, svakako da je ova sabornica prostor, ali ne mislim da je vrijeme danas i vrijeme, dakle u vrijeme provođenja izborne, izbornog procesa. Vrlo značajan element je pitanje stvarnog cilja predloženih zakonskih odredbi, prema mišljenju kolege Arsena Bauka, predsjednika Kluba zastupnika SDP-a, izmjene se predlažu kako bi smanjile nepravilnosti na biračkim mjestima, jednako tako smatraju kako je predložene izmjene važno primijeniti već na prvim slijedećim izborima odnosno na ovim izborima za predsjednika. Već smo nekoliko puta u raspravama, kako na odborima, tako i ovdje u sabornici donjeli zaključak kako je zaista malo nepravilnosti u postupcima izborima i sve one nepravilnosti koje se dogode institucije RH uspijevaju otkriti, riješiti i sankcionirati. Vidjeli smo i iz rasprava danas da se te nepravilnosti nisu događale na izborima za predsjednika RH, većina tih nepravilnosti upravo se događala u izbornim procesima gdje su članovi stranke članovi biračkih odbora. Po meni zaista i Klub HDZ-a zaista nema nikakvih problema da građani sudjeluju u radu biračkih odbora i izbornih povjerenstava, smatramo da su oni ti koji i tako biraju i pripadnost stranci nije uvijek ključan element za davanje glasa i povjerenje određenom kandidatu. Kako sam napomenuo većina onih nepravilnosti koje, koji se događaju u izborima, događali su se upravo u izborima u kojima je sastav biračkih odbora bio takav da su u njemu bili članovi stranaka i da su stranke imenovale ljude u te biračke odbore. Još jedan argument je nevjerojatan a čuli smo ga danas da bi 17 tisuća članova HDZ-a bilo u biračkim odborima. Kada bismo ovaj zakon promijenili to bi nama trebala biti jedna od ključnih činjenica i jedan od ključnih razloga za izmjenu ovog zakona. Dakle ni pod cijenu bilo kakvog rezultata na izborima ne želimo umanjivati važnost građana, mi se građana ne bojimo i to je poruka koju ovdje želim poslati danas. Mi se građana ne bojimo, smatramo da su upravo građani oni koji trebaju reći tko će voditi državu, tko će voditi institucije državne vlasti u narednom periodu. Stoga nemamo nikakvih problema da u radu biračkih odbora, sastav njihov dakle bude takav da građani koji su se prijavili pravovremeno predsjednicima izbornih povjerenstava u svojim sredinama da sudjeluju u radu biračkih odbora. Što se tiče problema i budućnosti biračkih odbora kako dolazim iz Slavonskog broda i Brodsko-posavske županije gdje imamo zaista malih sredina, malih mjesnih odbora gdje na biračkim mjestima imamo mali broj birača zaista je ponekad teško pronaći ljude koji bi sudjelovali u radu biračkih odbora i morati ćemo se zapitati zbog čega je to tako. Kad razgovarate s ljudima dijelom tome pridonosi i gospodarska situacija koja se promijenila, zaposlenost koja je zaista vidljivo veća i ljudi ne žele preuzimati tu odgovornost, biti obavezni i biti na biračkom mjestu za nekakvu naknadu koja je danas zajamčena kao naknada za sudjelovanje u radu biračkih odbora. I svakako da nam i to mora postati nekakva misao vodilja u reformi ili možebitnoj reformi izbornog zakonodavstva. Zaista postoje instituti i postoje dijelovi izbornog zakonodavstva koje treba mijenjati i prilagođavati iz vremenu. Siguran sam da će i ovi izbori za predsjednika pokazati da, pokazati i neke nove pojavnosti kako u nekakvim političkim tako i opće društvenim prilikama gdje ćemo na temelju izbornih rezultata pojavnosti u izborima, nepravilnosti koje ćemo, možebitnih nepravilnosti koje će možda nastati u izborima da ćemo na temelju toga mijenjati izborno zakonodavstvo. Ali ga treba mijenjati u vrijeme kada Parlament zaista može raspravljati u dva čitanja, kada je on relaksiran, neopterećen vremenom, neopterećen kampanjom i promidžbom pojedinih kandidata i zaista o ovakvim temama smatram da u ovom vremenu izborne promidžbe nikako ne bismo trebali razgovarati. Što se tiče vremena donošenja ovoga zakona važno je reći i važno je reći i pravila dobre prakse koje je postavila Venecijanska komisija 2002. godine kao savjetodavno tijelo Vijeća Europe gdje se decidirano navodi da se ne bi trebalo mijenjati dakle sastav izbornih komisija prije dakle godinu dana uoči izbora. Dakle i Ustavni sud RH i Venecijanska komisija sličnog su stajališta i isto tako ovaj trenutak za izmjenu zakona ocjenjuju kao trenutak u kojem to ne treba i ne bismo smjeli činiti. Kako je danas izrečeno dosta šala i pošalica i neozbiljnih stvari o prijedlogu ovoga zakona jer neke koje sam čuo ocjenjujem ih kao takve jer da su ozbiljne zaista bi bile i napad na izborni sustav i politički poredak jedne ozbiljne države i spominju i barata se brojevima od 17 tisuća, 15 tisuća članova izbornih povjerenstava pa onda imate stranaka koje nisu mogle pronaći kandidata na izborima koji bi pristao biti kandidat i omalovažavao je funkciju dakle i dužnost predsjednika a traže da se u biračke odbore biraju stranački ljudi. Pa kako biste ljudi pronašli onda 15 tisuća članova stranke koji bi pristali na kandidaturu da budu članovi biračkih odbora? Zaključno HDZ i Klub zastupnika HDZ-a sukladno mišljenju Vlade i odbora Hrvatskoga sabora neće podržati ovakav prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. državni tajniče, kolegice i kolege. Ajdemo ponoviti. Kada ste mijenjali financijska pravila za izbornu kampanju tada vam nije smetalo što to radimo u 5 do 12, tada vam nije smetalo a sada govorite da bi mi nešto htjeli mijenjati na dan ili dva prije održavanja izbora. Poštovane kolegice i kolege. Vlada RH je na ovaj zakon mišljenje dala 3. listopada 2019. godine. Od 3. listopada 2019. godine i mišljenja Vlade RH do raspisivanja izbora za predsjednika Republike prošlo je više od mjesec i pol dana. Da je bilo volje, da je bilo želje ovaj bi zakon raspravili i usvojili. Ali volje i želje nema i recite to jasno, kažite, ljudi nećemo prihvatiti to što ste predložili iz razloga što a) to predlažete vi iz SDP-a ili b) ne odgovara nam jer nećemo moći muljati. A zašto govorim o muljanju? Ako nešto vrijedi na europskim izborima, ako nešto vrijedi na izborim aza Hrvatski sabor, ako po nečemu biramo sve župane, gradonačelnike, načelnike, sva općinska, gradska vijeća i županijske skupštine i skupštinu Grada Zagreba, mjesne odbore, onda to očito valja, onda to očito funkcionira u praksi. Jer ako tvrdite da je rješenje koje smo predložili za ovaj slučaj loše onda znači da svi mi koji smo izabrani u Hrvatski sabor, koji sada sjedimo ovdje i raspravljamo o ovome smo izabrani po zakonu koji je loš. Onda tvrdite da ne valja zakon kojim su izabrani svi naši gradonačelnici, načelnici i župani, zastupnici u Europskom parlamentu. Poštovane kolegice i kolege, to što tvrdite, to što vi iz vladajuće većine tvrdite nema logike. A ako argumenti koje iznosite zašto nećete nemaju logike onda prave razloge moramo tražiti drugdje a to u ovom slučaju uopće nije teško. Ti razlozi su u tome što poštovane kolegice iz HDZ-a, kolege i kolegice iz HDZ-a želite muljati. Želite mu-lja-ti. I nemojte se kriti iza razno raznih obrazloženja. I još jednu stvar. Ako vam smeta potpisivanje i ako smatrate da bi to bila novina koja bi bila previše jer ju nema u komparativnoj praksi drugih zakona, mi smo spremni, ukoliko predložite takav amandman isti prihvatiti i zakon izmijeniti samo u onom dijelu koji se odnosi na biračke odbore. Dakle, ako je potpisivanje previše, ako je ta zaštita od krivotvorenja i varanja previše, mi smo to spremni prihvatiti. Dajte amandman, usvojit ćemo samo onu odredbu koja je potpuno ista kao i u svim drugim izbornim zakonima u RH i završit ćemo ovu priču. Ako imate hrabrosti i ako doista, doista želite da se ovi izbori provedu zakonito i pošteno, učinite to. Učinite. Hvala.
Zahvaljujem kolega Grbin. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega. Kako tumačite da se aktualna predsjednica uopće nije izjasnila o ovom prijedlogu? Da li to nešto govori? Dakle, stigla je pjevati uskočkom optuženiku, govoriti o pečenju kolača, ali nije se stigla izjasniti o ovom prijedlogu? I da li je to na tragu ove vrlo, vrlo upozoravajuće izjave bivšeg posebnog savjetnika Andreja Plenkovića da smatra i vjeruje da su prošli predsjednički izbori bili pokradeni?
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Odgovor, kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Jovanović, odgovor je vrlo jednostavan. O trivijalnom se puno lakše očitovati. O onome što ne zahtijeva rada, što ne zahtijeva truda i ne zahtijeva ulazak u ozbiljne političke teme lako je govoriti. O ovome bilo bi puno teže. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega. U replikama unutar Kluba SDP-a redovito se ponavlja mantra kako su bivši izbori pokradeni. Između ostalog, da je niz izbora pokradeno. Pa evo, Kazneni zakon, glava 30. predviđa kaznena djela protiv biračkog prava. Povreda slobode u odlučivanju birača, uskrata biračkog prava, zloupotreba biračkog prava, povreda tajnosti glasovanja, uništenje i krivotvorenje izbornih isprava, izborna prijevara. Da li ste vi na ijednim izborima i u jednom procesu prijavili ikoga za kršenje nekog od ovih navedenih biračkih prava? Da li je itko od vaše strane, a uporno pričate da su izbori pokradeni, znači valjda imate neke informacije, znači da li ste ikoga prijavili? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Grbin, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Nisam ja rekao da su prošli izbori bili pokradeni. Ne. Znate tko je to rekao? To je rekao g. kojeg je predsjednik vaše stranke, sasvim slučajno i predsjednik Vlade RH angažirao i plaćao da ga savjetuje. To je on rekao. To je on rekao. To je čovjek koji je bio plaćen iz proračuna da savjetuje predsjednika Vlade RH i predsjednika HDZ-a. On je rekao da postoje sumnje da su prošli izbori bili pokradeni. On je to rekao, javno i obrazložio zašto to smatra, a poštovani kolega, na drugo pitanje koje ste mi postavili. Da, jesam. Vodio sam izborni pravni dio stožera SDP-a na nekoliko izbora i da, pisali smo prijave kad god bi uočili da je na nekom biračkom mjestu prekršen zakon. Da. To je bio naš posao. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, kolega Grbin. Ja znam da vi apsolutno pratite sve što se dešava i jako vodite računa, ali moram vas podsjetiti na jednu činjenicu, sastav Državnog izbornog povjerenstva gdje uvijek troje ljude daje se iz redova oporbe, troje ljudi iz redova vladajućih, a to sada više nije slučaj. S tim što je uoči europskih izbora, nije se to imenovalo jer se reklo da nije važno dakle, vezano uz europske izbore očito nije bilo važno, ali mi imamo sad sastav 4-2. Dakle, 4 je iz redova vladajućih, 2 iz redova oporbe. Ja bez obzira na dobru volju i sve ostalo, ne mogu vjerovati da je to slučajno i ne mogu vjerovati da tu nema određenih, određene pripreme da bi bili apsolutno sigurni da izbori, odnosno da bi vladajući bili apsolutno sigurni da im ništa u izborima neće promaći. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Grbin, izvolite.
Kada govorimo o problemu koji ste adresirali, onda je to vrlo lako objasniti. U DIP-u sjedila su 3 člana na čijoj je kandidaturi stajao potpis i pečat, što se kaže, HDZ-a i 3 na kojima toga nije bilo. Jedan od tih koje HDZ nije predložio je izišao iz DIP-a, istekao je mandat. Logika bi bila da na mjesto onoga koga HDZ nije predložio dolazi netko tko nije iz HDZ-a. To bi bila logika, ali s obzirom da logika ne vlada ovdje, da mi se nekad čini da ona straža nije da bi spriječila da u ovaj Dom uđe netko nepozvan nego da u ovaj Dom ne uđe logika, HDZ je zaključio da ako odlazi netko tko nije iz HDZ-a, a tko mora doći na njegovo mjesto? Pa netko iz HDZ-a. I naravno da to dovodi u sumnju u izborni proces i dobro je da ste to primijetili, ali to je samo jedna skica za portret koji mi danas ovdje stvaramo. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Grbin. Mogli smo čuti iz izjava kolega iz vladajuće većine da nije uputno mijenjati izborni zakon u izbornoj godini. Ako se ja dobro sjećam da je bilo nekih pedesetak amandmana više na izborni zakon koji su oni bili uputili uoči europskih izbora, on ne bi mogao biti uopće donesen prije roka za raspisivanje izbora. Znači to se radilo o satima, da smo znači s raspravom još izdržali neki dan ne bi mogli raspisati izbore prije donošenja zakona. To bi bilo iscrpljivanje, ali govorim o njihovom licemjeru. Sada im je u pitanju godinu dana prije izbora, a tada se radilo o satima prije raspisivanja izbora. Možete li to prokomentirati?
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja, vi ne razumijete, pa tamo se radilo o nečem potpuno nebitnom i relevantnom, tamo se radilo samo o pravilima o financiranju kampanja, tamo se radilo samo o tome kako će se novac u kampanji trošiti, kako će se prikazivati novac koji se u kampanji potroši, tamo se rad samo o tome da se za kampanju za Europske izbore može potrošiti 2,5 puta više nego što se moglo prije, a za predsjedniče izbore, nota bene koji su također u godinu dana od te izmjene, duplo više. To su sitnice. Kako to ne razumijete kolega Grmoja? Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite.
Poštovani kolega Grbin. Vi ste rekli ovdje da biste mogli čak i odustati od prijedloga odredbe da birač prilikom dobivanja glasačkog listića potpisuje svoje ime u izvodu iz popisa birača. Ali ja bih vas zamolio da ne odustanete od toga, to je dobar prijedlog i to ne kao što ste rekli, ne postoji praksa u drugim državama. Dapače, postoji u nizu izbora u kojima sam osobno sudjelovao kao promatrač u promatračkim misijama OSS-a doista se koristi upravo i pravo i obveza birača da potpisuje prije nego što dobije glasački listić. Ne samo da se zaokruži njegovo ime i prezime od člana biračkog odbora nego on osobno mora potpisati primitak glasačkog listića i time se dokazuje da je osobno pristupio izborima.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, kada sam odgovarao kolegi Grmoji bio sam malo sarkastičan, ali ovdje neću, ovdje ću biti ozbiljan. Kada sam govorio o komparativnoj praksi mislio sam na komparativno hrvatsko zakonodavstvo, mislio sam na druge hrvatske zakone koji uređuju izborni sustav. Naravno da ako gledamo izvan granica RH postoji čitav niz sustava koji garantira da je izborima pristupila upravo ona osoba koja će se u izbornom popisu označiti kao da je glasovala. Imamo situaciju naravno sa potpisima u nekim zemljama čak imamo situaciju da se posebnim sprejom označavaju glasači koji dođu na biračko mjesto kojeg je jako teško skinuti, kojeg je jako teško oprati kako bi se osiguralo da se ti neće ponovno pojaviti na tom ili na nekom drugom biračkom mjestu i glasati za 3., 4., 5., 6. ili ko zna koju osobu. Međutim, ako bi to bio uvjet HDZ-a da riješimo barem pola, tada smo na to spremni pristati. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Marko Šimić. Izvolite.
Uvaženi kolega Grbin. Htio bih samo podsjetiti da mi kao HDZ ovdje ne predlažemo nikakve promjene izbornog zakonodavstva, mi samo očekujemo da se izbori koji su u tijeku provedu po onim pravilima kako su se provodili izbori i do sada. Izbori su se proveli dva puta po ovim pravilima kada je dobio izbore bivši predsjednik Mesić, pa Josipović i jednom Kolinda i to je bitno naglasiti da mi ne tražimo ovdje nikakvu promjenu izbornog zakonodavstva nego zastupamo tezu da kada je počela ova kampanja za izbore odnosno kada su raspisani izbori nema promjena izbornih pravila odnosno pravila izbornog sustava. Naglasit ću da je najbitnija stvar u izborima kome će građani dati povjerenje, a ne tko sjedi u biračkim odborima, to je bitno, tko će izaći na izbore i kome će ti građani ukazati povjerenje. I stvarno mi nije jasan razlog zašto toliko kukamo danas o izbornim pravilima. Pa ja ću vas podsjetiti samo da u ovoj izbornoj utakmici imate nekoliko kandidata kojima su izbori, koji su već navikli na izbore te kandidata koji je u vrijeme dok je bio predsjednik stranke tri puta izgubio parlamentarne izbore pa nije plakao.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Gledajte, i mini i vama je jasno da mi ovo izglasamo sljedeći petak kada ste predvidjeli glasovanje da se ovo ne bi moglo primijeniti na ove izbore i meni i vama je jasno. I meni i vama je jasno da ste vi odugovlačili sa raspravom o ovom zakonu upravo kako bi mogli koristiti taj argument. Vaša je odluka da u bilo kojem trenutku možete bilo koju točku dnevnog reda staviti u raspravu, vi to niste htjeli i to je potpuno jasno. Mi smo iskoristili naše poslovničke mogućnosti tek kada su se stekli uvjeti, a to je sada. Dakle da ste vi htjeli ovo riješiti mogli ste riješiti na vrijeme, ali niste. E sada pošto je i meni i vama jasno da se ovo ne može primijeniti na ove izbore, ajmo to usvojiti i poslati poruku da ne želimo varati, da ne želimo krasti, da želimo uređeni izborni sustav. I do sada se nota bene 6 puta izbori proveli za predsjednika Republike po ovom zakonu, ovo je zakon iz '92. ovo će biti 7. put. Dajte onda barem za 8. put da napravimo da bude kako treba. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Kolega Grbin, ja vas molim da mi probate objasniti ovu logiku gospodina Šimića, a vi ste se toga dotakli u vašem izlaganju koji je kao argument da ne možemo kroz ovaj zakon odnosno oni ne mogu podržati primjerice naš prijedlog verifikacije potpisom preuzimanja glasačkog listića jer naprosto to nije tako definirano u svim drugim zakonima za ostale razine izbora parlamentarni, mjesni, lokalni i izbori za vijeća, gradska općinska vijeća i županijske skupštine a s druge strane odbijaju ovaj zakon koji bi baš trebao ujednačiti praksu višestranačkog sastava biračkih odbora kako je to uređeno u svim drugim zakonima. Možete li mi molim vas to pojasniti tu logiku jer ja to ne razumijem?
Zahvaljujem, odgovor poštovani kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice, ne mogu, ja tu logiku ne razumijem pa vam je ne mogu niti objasniti. Svaki put kad se ne što ne radi prvi put, mora se napraviti upravo taj jedan prvi put. Nekad je to kada govorimo o izbornom zakonodavstvu u Zakonu o lokalnim izborima pa smo poslije u skladu sa time ujednačavali praksu u drugim zakonima. Jednom smo nešto uveli u Zakonu o izborima u Europski parlament pa smo nakon toga ugradili to u Zakon u lokalne izbore, u Zakon u izbore za zastupnike za Hrvatski sabor, sada ovdje predlažemo nešto što bi ako se pokaže dobrim, moglo postati praksa i za druge izborne zakone u RH. U čemu je problem da građanin RH kada preuzima listić, uzme kemijsku olovku i potpiše da je listić preuzeo? Za mene nije ali ponovit ću još jednom, ako je za HDZ to problem, mi smo spremni i od toga rješenja odustati samo da onaj dio koji je u ovom zakonu za mene bitniji, prođe i da se sustav uredi. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika GLAS-a, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je izmjene i dopuna Zakona o izboru Predsjednika Republike Hrvatske u hitnoj proceduri. Ja moram reći, ja sam jedna od onih koja ima i to uvijek govorim tehnički način razmišljanja, razmišljam u slikama i čovjek uči dok je živ, logiku treba napustiti kad se ulazi u ovu dvoranu, tu logika bilokakva prestaje. Jednako tako ako mislite da je nešto nemoguće, moguće je. Jednako tako ako mislite da jednom može obrazlagati s drugim, moguće je. Ja često pomislim nešto sam sanjala pa ću sad ću se probudit, pa ću se probudi u stvarnom svijetu, imam osjećaj da izvan stvarnog svijeta živi poseban svijet u ovoj sabornici u kojoj se nekad stvari rade, zašto? Samo zato jer se mogu raditi. Ajdemo malo vidjeti uopće činjenice koje u ovom času imamo. Dakle, isti saziv Sabora, ne tako davno, imali smo promjenu zakona, dva dana prije raspisivanja europskih izbora i tad smo imali sva obrazloženja da je to moguće. Tad nisu vrijedile ni venecijanske konvencije i sve ostalo. Imali smo izbor članova DIP-a u kojem imamo tri pripada vladajućim, tri pripada oporbi sa tumačenjem da se to ne gleda tad nego sad tako da bi odnos bio 4:2 ali je tad zaključeno vezano uz europske izbore, to nam je svejedno pa nećemo glasat kad smo se mi to svi pobunili nego ćemo glasati iza pa da nam to vrijedi za sve druge izbore. Vezano uz sve izbore imamo iste biračke odbore osim u predsjedničke izbore i sad kad želi se napraviti da bude isto, e to sad nije dobro. I imamo jedan iskorak ali predlagatelj je tu rekao da je čak spreman ako bude takav amandman, od toga odustati a to je da se kad dobijete listić, to potpisuje, dakle to potpiše. Svi će reći da žele stabilnost, da apsolutno svi imaju dobre namjere i da svi u tome žele čiste ruke. Dakle i svjesni smo toga da je glasanje 13.-og prosinca, drugi petak i da se ovo izglasa 13.-og prosinca, dakle drugi petak, vrlo teško može vrijediti za ove izbore. Zašto odjedanput nećemo poslat poruku, evo ga, nije problem, napravit ćemo to, dat ćemo amandman koji je SDP već rekao da će pristati i imat ćemo za predsjedničke izbore iste biračke odbore kao što imamo i za sve druge izbore i na taj način reći, mi kad idemo na izbore, spremni smo na sve uvjete, nema tih uvjeta koji mi nećemo prihvatiti, koje nismo spremni jer ćemo u svim uvjetima dobro odraditi posao ali ne. A zašto ne? Samo zato što što može se. Dakle, može se kad meni treba nešto, onda će biti ovako, kad bi ta poruka bila recimo za naše građane dobra onda me to uopće ne zanima jer me zapravo ne zanimaju građani, zanima me samo onaj dio koji glasa za mene a njima je svejedno. E pa nije svima svejedno. Ako zaista želimo stabilnost, ne vidim niti jedan jedini valjani argument zašto ne bi birački odbor uz predsjedničke izbore bili isti ko i svi drugi? Ja nemam nikakav problem i sigurna sam da glavnina ljudima nemam nikakav problem kad izađe na izbore da potpišu da su preuzeli glasački listić ali problem očito imamo, posebni savjetnik premijera Plenkovića i predsjednika HDZ-a, jučer čovjek izađe van i kaže da on ima opravdanu sumnju da je siguran da su bivši predsjednički izbori pokradeni ali da nema dokaza i gdje smo tu? To smo malo nekako odlučili zaboraviti. Ova sabornica kad vidite ko u sabornici sjedi, onda vidite zapravo da je HDZ-u, nema tu koalicijskih partnera iako dobri koalicijski partneri će ostaviti zdrav razum doma, razmišljanje isto tako i kada bude glasanje će tu doći i glasati onako kako od njega onaj koji diktira traži ali nema ih tu, nema ni iz HDZ-a, evo dva kolege su tu jer zapravo njima je tak svejedno što mi pričali jer oni apsolutno već unapred razmišljaju dva koraka naprijed, razmišljali su onda kad se je imenovali članovi DIP-a, za svaki slučaj nek mi i u DIP-u imamo odnos 4:2, zlu ne trebalo, nećemo ništa mijenjati, zlu ne trebalo. Već smo jedanput odradili izbore po određenom modelu, odradit ćemo ih i drugi put. Predsjednički izbori su specifični izbori, specifični su po tome što zaista mi da bih, jako vodim računa što ću reći obzirom na DIP i koji je rekao da ne smijemo kad je kampanja, kampanja je krenula, ali ajdemo reći da na ono što bih nekako se možda i moglo, imamo 11 kandidata i po svemu sudeći ćemo imati i drugi krug. Al očito je nekakva panika i tog prvog kruga, očito i tu imamo nekakvih najava crnih labudova, bijelih, ne znam kojih, ovakvih i onakvih, pa moramo biti jako oprezni odnosno moramo steći sve uvjete da na uobičajan način odradimo i ove izbore pri tom i meni uobičajan način onakvi kakvi su bili pre 5.g. Kontekst zašto je to baš sad, pa apsolutno je sve jasno, u listopadu ako se ne varam i početkom listopada je Vlada dala očitovanje, da se je htjelo napraviti nešto, nije bilo nikakvog razloga, mi smo i produžili HS dva tjedna u odnosu na onu sjednicu, pa smo to mogli raspravljati. Zna se tko stavlja na dnevni red pojedine točke, zna se i koje točke dođu u popodnevnim satima da se što manje vidi svega toga, jučer je isto bila jedna zanimljiva točka u popodnevnim satima, dakle ne samo oporbena. U jednom svijetu stvarnom, u jednom realnom svijetu, u jednom svijetu gdje je kad govorimo o dobrim namjerama i čistim rukama to nije samo fraza koju koristimo, mi bi tu odradili raspravu relativno brzo, HDZ bi rekao okej, hoćete to, pa nema nikakav problem, pa mi idemo u izbore, pa nema toga, to sve mi odradimo kako treba sve, ali neće se i uvijek je pitanje zašto se neće, zato što možete, zato što postoji opravdani strah, zato što hoćete na uobičajan način na koji i prije ste radili radit. Ja bih rekla da je to zapravo odgovor jer stabilnost načina koji vi tumačite i na koji mi tumačimo je apsolutno različit. Svaka država, svaka zemlja bi napravila sve da ima koliko toliko tu horizontalnu ujednačenost zakona, kad vidite obrazloženje svih zakona onda kaže horizontalno ujednačenost da međusobno budu usuglašeni. Dakle, kad su birački odbori na predsjedničkim izborima složeni ko i u svim drugim izborima, imamo horizontalnu ujednačenost. Novina je da se potpisuju listići, pa idemo uvesti za ove izbore novinu, pa reć evo vidite mi ćemo sve odraditi da nema nikakve mrlje na ovim izborima, ali bogme imate jednu ozbiljnu mrlju na izborima koji su bili pred 5.g., dakle ne to da sada mi šuškamo i govorimo i sumnjamo i uspoređujemo pojedina biračka mjesta i prvi i drugi krug, sve je na kraju, možete vidjeti, znate brojka je takva kakva je, nego čovjek kojeg si je premijer Plenković i predsjednik HDZ-a izabrao da mu bude posebni savjetnik ničim izazvan to izjavi, očito nečim izazvan, očito upozorenjem, ljudi moji vodite računa kakvi će biti ovi predsjednički izbori, nemojte dozvolit da se ponovi ono što je bilo pred 5.g. Naravno da mi u Klubu GLAS-a naravno podržavamo ovaj prijedlog iz jednostavnog razloga što taj prijedlog ujednačava horizontalno zakonodavstvo RH, uvodi jednu novinu, pa ako nam ta novina treba, ako nam ta novina omogućuje da smo sigurni, da su nam procesi demokratični, ne vidim razlog za ne. Svi mi koji ovdje sjedimo bez obzira da li telefoniramo ili gledamo mobitele ili čekamo svoju raspravu, prošli smo izbore i svi imamo različita iskustva s tih izbora. Ja imam jednu, ja sam prošla jedne vrlo neobične izbore gdje sam, gdje smo se žalili u roku u kojem možemo se žaliti jer je recimo bila su 4 biračka mjesta u jednoj školi, na 3 mjesta je bio jedan rezultat, na 4.-tom mjestu da je bio nešto manji rezultat ne bi se ni žalili, al bio je nula i vidi čuda oni su zaboravili baš meni upisati te glasove, samo zato što je bio nesrazmjer. Prema tome, ako imate nekakav, ako ima prijedlog, ako je taj prijedlog dobar, ja tu uopće ne vidim razlog da se to ne prihvati, ali razlog može biti kao prvo, mogu da neću, pa je to razlog ili znam da se to ne treba prihvatiti jer će mi to donijeti i za mog kandidata ili kandidatkinju neke dodatne neprilike, pa je to razlog, nijedan razlog bez obzira da li je prvi je govori o bahatosti, a ako je drugi onda imamo itekakav problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, rasprava o ovom zakonu tik pred izbore je sramota za ovaj dom i sramota je da nas je tu 2, 4, 6, 7, 8 i predsjednik 9, dakle kolega Grbin 10, dakle nismo ni 10% od, od ukupnog broja saborskih zastupnika, što očito govori da jel je ovo nije tema o kojoj trebamo razgovarati ili su izbori u Hrvatskoj izbori u kojima se ne krade, u kojima nema krađe je sve lijepo, divno krasno. Očito da kada bi to bilo sa brojem ljudi koji danas i u raspravi i koji su tu, onda bi to izgledalo tako ali nažalost situacija je puno drugačija i u Hrvatskoj očito da se u izborima na ovaj ili onaj način krade i to je istina koja je dugo i to znaju i naši građani, to znaju svi ali se nije ništa napravilo da se to promijeni a pogotovo se vidi što je saborska većina odugovlačila sa raspravom od prvog dana službene, do prvog dana službene kampanje. No u strahu su velike oči tako da je očito i HDZ shvatio da bi njihova kandidatkinja na ovim izborima mogla proći kao bos po trnju i to je realnost i to kolege u HDZ-u dobro znaju i možda je to i razlog zašto ne žele da se ovaj zakon usvoji odnosno da ovaj zakon stupi na snagu. A kada je kandidatkinja takva kakva je i kada su kandidati takvi kakvi jesu ustvari se pokušava spasiti a kako drugo nego muljanjem i odbijanjem da se uvede dodatna sigurnost kod glasanja i da sustav biračkih, da sastav biračkih odbora bude isti kao i kod ostalih izbora. To je demokratski standard i najbolji način da se zaustavi bilo kakvi pokušaj prijevare i krađe. Žalosno je da mi danas o tome moramo raspravljati kada smo se, bismo se svi mogli i trebali složiti da su dodatni mehanizmi zaštite manipulacije na biračkim mjestima više nego dobro došli. Ako ništa drugo zato što da građani dobiju povjerenje u državu, državne institucije i u ovaj Sabor koji kao što znamo ima vrlo nisku ocjenu od građana. To bi trebalo biti stajalište svih stranaka no nažalost smo daleko od toga i na predsjedničkim izborima se najlakše manipulira i baš zato su potrebni dodatni mehanizmi. Potpis pri uzimanju listića i birački odbori kao i drugim izborima bi trebao biti demokratski standard kod izbora za predsjednika države. Svi mi koji smo sudjelovali jedanput, barem jedanput u izborima znamo da su birački odbori najbolji u sprječavanju manipulacija ali svi kontroliraju sve, prema tome tu se neke stvari ne mogu napraviti ispod stola ili u vrijeme kada se zatvori biračko mjesto i to bi trebao biti i standard i na predsjedničkim izborima ali očito se ne želi da se to uvede za ove izbore. Sve će to otvoriti sumnju za regularnost izbora. Kao što smo već više puta spominjali danas da je savjetnik premijera vrlo jasno to rekao i ako se pogleda rezultate izbora prije 5 godina sve je moguće i moguće je da je i njegova konstatacija točna, pogotovo ako dolazi od čovjeka koji je bio vrlo blizak premijeru. Ono što sam i rekao u svojoj replici, ne krade se u velikim gradovima već u malim sredinama gdje je najlakše manipulirati jer je sastav biračkih odbora za predsjedničke izbore u biti vezan uz jednu stranku i to je realnost i to je loše ali to je tako. I nitko neće moći reći da smo to pokušali riješiti i maknuti. No, evo jedan primjer kako to izgleda da se u malim sredinama je moguće manipulirati stvarima su izbori 2013., lokalni izbori gdje se Lika proslavila velikim brojem nevažećih glasačkih listića, žao mi je što nema g. Borića ali to su oficijelni podaci koji su pokazali da je u Lici bio najveći broj nevažećih glasačkih listića u cijeloj državi. Primjerice, Međimurska županija je imala 2,72% dok je u ostalim županijama to bilo od 3 do 6% a najveći broj nevažećih bio je u Zadarskoj 8,17%, u Vukovarsko-srijemskoj 8,43% i Ličko senjskoj županiji 9,02 listića je proglašeno nevažećima. Ako je u cijeloj županiji bilo 9% nevažećih listića bilo je zgodno vidjeti kako je to po nekim gradovima u Lici pa se pokazalo da je najmanji broj nevažećih bio u Perušiću, Gospiću, Senju i Novalji negdje između 5 i 6% ali pri vrhu ljestvice se nalaze Plitvička jezera sa 13%, Vrhovine sa 17%, a isto tako malo neobično da najveći broj nevažećih listića zabilježen je u Udbini i Donjem Lapcu, Udbina 25%, Donji Lapac 27%. I odakle ovako ogroman broj nevažećih listića u izborima za županiju? Dakle lokalni izbori možemo se preslikati i na ove predsjedničke izbore. Jer kako je moguće da skoro 30% glasaća koji su izašli na izbore ne zna ispravno zaokružiti listić. Ili je netko u Izbornom povjerenstvu ispravno popunjene listiće koji mu nisu odgovarali jednostavno zaokružio još jedno ime i na taj način izmanipulirao rezultate i taj važeći listić proglasio nevažećim. Izbori prije 5 godina tu su se spominjali, također su izbori u kojima je bio najveći broj nevažećih listića u drugom krugu, preko 60 tisuća što opet otvara pitanje da li su ti svi nevažeći listići bili stvarno nevažeći listići kao protest građana jer niti jedan kandidat im se nije sviđao ili je to bio način kako se može onda važeći glas za pojedinog kandidata proglasiti, proglasiti nevažećima. Zato je bilo potrebno da u ovim izmjenama, u ovim zakonima koje smo danas u ovom zakonu koji smo danas tu u Saboru pokušali ili pokušati ćemo usvojiti baš pokažemo da država smo reda, da u Hrvatskoj nema muljanja i da se u Hrvatskoj onako kao što građani odluče da je to tako i da nema friziranja rezultata. I nema nikakvog razloga da sastav biračkih odbora na predsjedničkim izborima ne bude kao i na svim drugim izborima. Evo primjer iz lokalnih izbora gdje su birački odbori stranački pa onda i u stranačkim odborima očito da je bilo moguće neke stvari frizirati, a kako će tek biti moguće u onim biračkim odborima koji „nisu stranački“, a de facto su stranački. I bit će vrlo zanimljivo vidjeti na ovim predsjedničkim izborima koliko će biti nevažećih listića u kojim pojedinim dijelovima Hrvatske siguran sam da u velikim gradovima neće biti, ali u nekim malim mjestima u Dalmaciji i u Lici i u Slavoniji će biti veliki broj nevažećih listića za nekog od kandidata, a vidjet ćemo kako će to izgledati. Evo to je jedno upozorenje sa ove govornice da se pripazi na to da se kontroliraju stvari i da što više promatrača bude stranački koji će ipak koliko toliko onemogućiti da se stvari mijenjaju jer stranački birački odbori su najbolji način kontrole regularnosti izbora. Kao što sam rekao kada imate više stranaka, više ljudi iz više stranaka na biračkom odboru onda svi kontroliraju sve i to je najbolji način kako će se izbjeći manipulacije sa biračkim mjestima. Jasno da sadašnja situacija jer u HDZ-u, samo je kolega Stričak tu i kolega potpredsjednik, ali on je više naš nego potpredsjednik, ono što želim kazati da je HDZ-u očito to najviše odgovara jer će omogućiti da se neke stvari friziraju i da bude muljanja i krađe glasova. Ovaj prijedlog zakona je stvar dodatnog instituta u zaštiti od pokušaja krađe glasova na izborima i to treba jasno reći. Nažalost to je nužno jer HDZ-u očito ne možemo vjerovati i odgoda rasprave o ovom zakonu najviše govori o tome koliko vladajući žele red na biračkim mjestima jer očito da im nered odgovara. Zato pozivam građane i građanke da izađu na izbore, spriječe svaki pokušaj krađe i manipulacije. Posebno pozivam građane koji žive u Hrvatskoj, plaćaju porez u Hrvatskoj da izađu na izbore i ne dopuste da predsjednika Hrvatske odabere dijaspora ili muljanje na biračkim mjestima. Ne dopustite da nam HDZ ukrade izbore, izađite na izbore, dajte svoj glas onom kandidatu koji smatrate da trebate dati, izađite na izbore i ne dajte da nas muljaju. Hvala lijepa.
Kolega Mirando, maloprije je kolega Peđa Grbin kazao o stavu DIP-a pa bih ja vas molio da ubuduće ne koristite saborsku govornicu za bilo kakve poruke što se tiče izbora. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ne vidim da se ove dvije izmjene znači potpis birača kada glasa i naravno da u biračkim odborima da budu članovi kao i u drugim izborima. Prema tome, smatram da bi ovo trebalo donijet jednoglasno bez velike rasprave, ali očito to nije prihvatljivo HDZ-u i onima koji podržavaju aktualnu predsjednicu, reći ću iz kojih razloga jer se oni drže one činjenice, ja mogu reći svoje iskustvo, jel u Hrvatskoj nije bitno koliko je glasača izašlo, koliko je glasalo, ovdje je bitno tko broji taj dobiva. I tom logikom oni su unaprijed odredili da nije bitno tko će biti u biračkim odborima kao nestranački odbor, a već su oni popunjeni i prije samoga poziva i jednostavno to je tako riješeno. To vam je slučaj koji ja mogu reći iz svog iskustva kada sam bio kandidat za župana da je u drugome krugu u manjim općinama u Dalmatinskoj zagori u drugome krugu za župana više izašlo birača bez obzira šta nije bilo drugoga kruga za načelnika općina i to je bilo 90% je dobio, naravno znate koji kandidat, to je bilo trpaj brajo, nisam imao mogućnosti pokriti to sve ja to priznam i to je tako bilo i to tako i funkcionira. Znači više je izašlo u drugom krugu kada je manji bio interes birača jel nije bio drugi krug jel je u prvome krugu dobio kandidat HDZ-a, ali za župana je duplo više izašlo. I naravno da je to ostavi to tako, ne dirajte to, na taj način to treba funkcionirati i jednostavno ja bi se ovdje složio s ovim da, zašto bi kolega Stričak glasao za ovo, oni će to brojiti, oni to broje. Pa jednom je Milošević čini mi se dobio 102% čini mi se jel tako slično, pa zbog čega vi minjali taj sustav, pa niste bedasti vi to minjati. Kako ćete vi dobiti izbore nego na taj način. Naravno da je sve kolega je maloprije je potpredsjednik Sabora rekao da se ne koristi u predizborne svrhe, sve se koristi u predizborne svrhe. Evo danas, danas je odgođen Odbor za veterane tematska sjednica koju je sazvala HDZ-ova većina da se raspravlja o Miloradu Pupovcu koji vrijeđa Hrvatsku u inozemstvu i ovdje. I sada to oni odgađaju za 1. mjesec kada prođu predsjednički izbori i onda će im opet bit Milorad Pupovac za parlamentarni izbora četnik, vrijeđa ono, ali će se dizati uredno ruka zajedno, ali pred izbora znači odgađa se do izbora do 15.1. Kolega i vi ste član i kolega Brkić je. Tako je bilo i kod amandmana, ja sam potpredsjednik odbora, amandman da bude Vukovar velikosrpska agresija, mene nije niko zvao telefonom da o tome glasa, da se povuče amandman Odbora za veterane, a potpredsjednik sam odbora. Prema tome, sutra ću o tome malo šire i više govoriti jel jednostavno znam da je se i predsjednik Sabora slikao sa članovima udruga koje su tražile da se raspravi o izjavama gospodina Milorada Pupovca, ali očito sada je se on uključio žestoko u kampanju Kolinde Grabar Kitarović na signal Vučića četnika, koalicijskog partnera strane u kojoj je g. Brkić i naravno, i ... [[Govornik se ne razumije.]] i naravno da sada ta kampanja je vrlo bitna i ne smije se raspravljat sutra o Pupovcu, Bože sačuvaj. Povlačimo to za 15.1. na Dan priznanja RH e tada. A ja vam predlažem da to odgodite do parlamentarnih izbora. Da do izbora bude neprijatelj vaš Pupovac koji će uredno dizati ruke, koji će Srpsko narodno vijeće trpati milijune u njihove novine, milijune, i onda pred izbore udrite opet. Pred izbore, opet to je četnik, to je ovo, to je ono, mi domoljubi, jedini mi, kakav Pupovac, a skupa arčite i skupa vodite politiku sada i to je uključivanje ovoga Sabora u predizbornu kampanju, kolega Brkiću, to je uključivanje Sabora u kampanju. HDZ traži da se raspravlja o Miloradu Pupovcu i to je to. Ja smatram jednostavno, sve se koristi u kampanji tako što ste rekli kolegi Mrsiću, ja mislim da to bez veze ste rekli da nije dobro utjecati na izbore ili reklamirati izbora, znači sve se koristi u predizbornoj kampanji, a najviše se sada koristi vaš koalicijski partner Milorad Pupovac, g. Milijane Brkiću. Sve ćete uključiti Milorada Pupovca i njegove satelite od Mile Topdžije koji je tajnik ovdje, sve je u kampanji u Saboru, koji je tajnik ministarstva, koji upravlja Nacionalnim parkom Krkom, Nacionalnim parkom Plitvice gdje prvi, on je nadležan za, gdje je prvi redarstvenik poginuo, a Mile Topdžija je gađao precizno .../nerazumljivo/... samo s druge strane, bio je dobar Topdžija, kaže. I to je sve prihvatljivo. Prema tome, ja ću još jednome reći da ovaj zakon, izmjenu prihvaćam jer smatram da je bolje da budu predstavnici u odborima biračkim politički, predstavnici političkih opcija i drugo, da budu potpisi. A ovo ostalo utjecaj na politiku, pa naravno da se utječe, pa koji to u Saboru non stop radite, di je sad, evo, sad me zanima zašto ovdje nije Đakić i da objasni ili sutra da objasni zbog čega je povučena, ja kao potpredsjednik odbora dobivam mailom danas da je povučena rasprava o Miloradu Pupovcu, koju je on inicirao, ne ja. Zašto? Zato, a povučeno do 15.1. sjednica odgođena. E, zašto? Jer triba im sada, sad im triba. Triba glasova. E, moj Senjanine, Ličanine, vi to znate dobro i temeljito broj glasova i vi ste tu poznati. Maloprije je kolega ispred mene je rekao koliko vas ima nevažećih listića. Prema tome, ja bih zaključno rekao da izbori su praznik demokracije i sve što je, što tribamo učiniti mi kao Sabor mi smo učinili. Klub MOST-a je raspravlja cijeli dan i dva, tj. 48, ne znam koliko, 40 sati bez prestanka da se ne mijenja zakon. U, da se promijeni financiranje i da to nije u redu da se mijenja uz samo raspisivanje izbora. A to vam je pasalo zato što se povećavalo novac, a sada vam ne odgovara da svi kontroliramo zajedno da svaki ima svog nekakvog predstavnika, tj. svoga kandidata, bez obzira bio nezavisni ili oni, ali je vrijeme da se mijenjaju stvari. Sad il' nikad. Kad ćemo mijenjati? Kad iselite još ove 2/3 Hrvatske, ustvari, 2/3 ste iselili, 5% BDP-a ste zbog Izbornoga zakona i uvijek ću se pitati kad sam ja došao, DIP je došao do 10 tisuća potpisa, 10 100 kažu. Što je sa ovim ostalim potpisima? Tko garantira građanima da su njihovi potpisi zapisa ili ne znam čega prispjeli u one plave kutije, kad su donosili, bilo koje kutije? Tko garantira da moja .../nerazumljivo/... ja ne znam kako je Ante Đapić, ja nisam vidio da je on kupio potpise. A kad je bio referendumska inicijativa da se mijenja Izborni zakon, e onda je se brojilo, brojilo, 40 hiljada nevažećih je Lovro Kuščević našao i vi, tajniče. I nikad ih niste ovome Saboru pokazali i još nam se smijete u facu. Imate i pravo. Pa niste ludi, vi ćete brojiti. Vi ste unaprijed dobili. Zato bi se ja čudio vama kad bi vi podržali nešto što je normalno donekle jer onaj tko broji, tako se ja sjećam da je jedanput Milošević dobio od izlaska birača. Prema tome, ja ću i dalje ostati iza ove teze. U ovome slučaju, izbori su takvi da nije bitno koliko je glasača izašlo, nije bitno tko je za koga glasao, u Hrvatskoj pobjeđuje onaj tko broji glasove. I vi tu palicu ne želite pustiti. Ja to znam da je županiji Splitsko-dalmatinskoj, to je tako u Dalmatinskoj zagori, to je svagdje donekle, lokalni izbori su gdje ima različitih političkih opcija, donekle se to kontrolira, a inače, sve ostalo je braco, koliko ti paše ubacuj, ono što se iselili, iselili, to ćete vi opet zaokružiti, vi ćete čak zaokružiti one ljude koji su iselili vanka zbog vaše politike. 5% što uplaćuju BDP-a, 18 milijardi kuna šalju svojima u Hrvatsku, 18 milijardi kuna. Naći će se to trenutak organizacijski kad .../nerazumljivo/... ubaciti. Zašto? Zato vi ne dozvoljavate. Ja bi vam se čudio kad bi vi dozvolili jer vi mirno možete sad sjediti u toj fotelji. Još imate svog koalicijskog partnera Milorada Pupovca, vidim da je se uključio temeljito, vi nećete sada nikakvu sjednicu, oni, udruge koje su to predložile sada šute, zavjet šutnje i to je to i o tome treba široko raspravljati i ja mislim da je ogroman utjecaj odbora Sabora na predsjedničku ovu sada kampanju. Ja ću sutra to objasniti i govorit ću o tome. Ja ću o tome govoriti javnosti, neka zna, neka javnost zna istinu. Kao što je povučen onaj amandman da je, da se, da su žrtve velikosrpske agresije. Zašto je povučen amandman? Tko je mene pitao, nitko, a ja član odbora. Povuklo ga, naredio im Plenković dolje u klubu, braniteljima, povucite amandman, oni ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Brkić: Zahvaljujem g. Bulj.]] kao miševi mali.
I ja vas molim, nema potrebe za prozivanjem bilo kojeg kolege zastupnika u Sabornici. Možete lijepo istaknuti svoj stav, ali bez takvih aktivnosti. Izvolite kolega Stričak, povreda Poslovnika.
Hvala potpredsjedniče. Znači uvaženi zastupnik Bulj povrijedio je čl. 238., ja nikad nisam bio član Odbora za ratne veterane ali nikad, čak ni u prijašnjem sazivu, hvala.
Zahvaljujem, kolega Stričak. Iako nije povrijeđen Poslovnik ali evo drago mi je da ste objasnili kolegi Bulju i dali informaciju. Prelazimo na replike, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, dotakli ste se jedne važne teme, traže kolege iz SDP-a da se birači potpišu kod uzimanja glasačkog listića. Mi imamo situaciju sada ovih potpisa za kandidature, DIP je tako to ja bih rekao temeljito pregledao da imamo 11 kandidata bez nekakve ja bih rekao, detaljnije provjere, ja ne mogu vjerovat da je skupljeno 500 000 potpisa a da se jedan dio potpisa ne poklapa a znamo da treba donijeti 10 000 jedinstvenih potpisa i kao što je rekao g. Petrov, izgleda da se Hrvati ne znaju potpisati samo kad se potpisuju za referendum, tada se ne znaju potpisati, očito i tada Ministarstvo uprave utvrdi 40 000 nevažećih potpisa a ovdje imamo kandidate za koje nitko nikad nije čuo, donijeli su 15, 11 000 potpisa, 12, i sve je u redu, nema duplih, nema nikakvih pogrešaka, sve je u redu.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani kolega Bulj, izvolite.
E odavde treba javno DIP pitat i Ministarstvo uprave. Tko garantira da neki član moje obitelji nije završio u onoj plavoj kutiji, 280, 220 ili ne znam koliko, uglavnom 100 manje nego zadnji put. Ko meni garantira? Jesu oni pregledali sve potpise? Nisu. Znači za kandidaturu za Predsjednika države ... [[Govornik se ne razumije.]] što gof hoćeš, kopirat, radi šta oćeš, falsificirat i niti jedna nije pronađen da je dupli nigdje, niti jedan, tako DIP tvrdi a za referendumske inicijative, vi ste slova tražili, bez obzira tko se slagao ili ne slagao sa izbornim zakonom o izmjenama ili ne ali 400 000 ljudi, vi ste tu pronašli 10% nevažeći potpisa a ovdje niti jedan. Tko garantira meni koliko je ne znam, Ante Đapić skupio, ja nisam vidio njegove kutije nigdje i svi ostali, di su oni to skupili? Di? Ko garantira da nisu moji potpisi, moje obitelji, mene tamo završili iz nekakvih vaših, ne znam, iz ovih referendumskih inicijativa, tko garantira da vi niste ovo izvadili iz referendumskih inicijativa i potrpali u one kutije? Lako ćete vi to uradit, hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Imamo slijedeću repliku, poštovani kolega Stričak, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bulj, pa ja ne mogu vjerovat da ćete vi podržati ovaj SDP-ov prijedlog lex alibi, znači prilog zakona koji unaprijed želi opravdati gubitak predstojećih izbora. Vi odnosno vaš klub ste prije par mjeseci podnijeli u ovom Saboru 888 amandmana. Raspravljali ste dva dana i jednu noć da bi svi amandmani bili jednoglasni odbijeni. Jednoglasno. To znači da ste sami bili protiv svojih amandmana ali trebalo vam je dva dana i jedna noć da to shvatite a sad podržavate ovaj prijedlog koji treba unaprijed opravdati gubitak izbora za SDP-ovog kandidata. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj, izvolite.
Pa mi smo dali amandmane, još je trebalo, nedostajalo je stotinjak amandmana da ne možete ... [[Govornik se ne razumije.]] još 4 milijuna kuna za izbore. Zbog toga. Mi smo samo da zaustavimo vas u namjeri jer inače ne bi mogli koristiti te pare, kužite? Pa kako ste nerazumni? Vama je bio tu bitan novac. Dva i pol puta više financiranje nego što je bilo predviđeno u prijašnjem zakonu. jeste vi shvatili? Nama je bio sasvim drugi interes ali ono što je razumno, razumno je da u biračkim odborima bude više različitih političkih opcija, što više, i da ti ljudi samo kontrola su jedni drugima. A ne da je već napravljen popis članova odbora. Već je on napravljen unaprijed. A ja vam ponavljam i vi to vrlo dobro znate, nećete vi naravno glasat za ovo, ne interesira mene tko je predložio, da dobiva izbore ne ni glasač koliko je izašlo nego onaj tko broji, to je tako u Hrvatskoj i vi to staje želite zadržati, oni koji broje, dobivaju izbore a ne glasači a vi to ne želite mijenjati i to je ta diktatura Izbornoga zakona koju vi ne želite mijenjati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem se. G. Bulj, dakle vi ste jasno se izrazili da podržavate prijedlog zakona koji smo dali i upozorili na neke moguće ili vjerovatno nepravilnosti koje su se dogodili, s tim djelom i vašeg izlaganja, ja se slažem. Iskoristili ste ovu raspravu da malo potpirite tenziju i na međunacionalnoj osnovi odnosno implicirajući da će g. Pupovac odnosno ta stranka podržati kandidatkinju HDZ-a, ja se nadam da glasači te stranke će izać na izbore i glasati ali da neće glasati za kandidatkinju HDZ-a, s tim djelom se ne bio složio ali htio sam reći još nešto. Rekli ste da su izbori praznik demokracije. E sa ovim zakonom, oni su za sada spomendan. I to nisu na razini praznika a i spominjat ćemo se samo demokracije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj, odgovor.
Nisam na razini međunacionalnoj, ja sam govorio o M. Pupovcu i njegovoj stranci koja cijelo vrijeme, znači otvoreni radi, danas je otvoreno počela raditi za K. Grabar Kitarović ali on je koalicijski partner, u ovom slučaju, kolega Bauk HDZ-u i to najčvršći koalicijski partner, nisam na taj način mislio i pozivao da ljudi srpske nacionalnosti i bilokoje će glasati za K. Graba Kitarović jer vjerojatno Pupovac tu ima nešto malo vrlo utjecaja, njemu je bitan njegov uži krug, financiranje njegovog vijeća i to je njemu bitno, njemu je najbitnije da on u ovome trenutku bude zaštićen od HDZ-a pred izbore, da mu prođe njegova miljenica K. Grabar Kitarović, M. Popovca miljenica koju je doveo u Vučića i kojemu je ona prostrla crveni tapet i postrojila počasnu hrvatsku postrojbu hrvatske vojske, to je njima bitno, nije doneseno tada nestalih popis nego je donesen popis oni koji su iselili njihove katastarske čestice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa postoje zakoni koje HS donosi, a koji bi trebali pomoći svima nama da uživamo veće povjerenje građana da politika bude vjerodostojna i da ovaj pad povjerenja građana u institucije RH stane. Nikada u povijesti hrvatske države nije bilo manje povjerenja u HS, hrvatsku Vladu, funkciju predsjednice odnosno predsjednika RH i to je sigurno jedna od najgorih nasljeđa koja aktualna predsjednica nosi sa sobom na kraju svog petogodišnjeg mandata. Dakle, pitate li građane koliko vjeruju hrvatskoj Vladi, ovom HS koji funkcionira sa većinom koju drži željezni zagrljaj Bandića i njegovih žetončića i time zapravo izruguju se građanima RH koji nisu dali podršku takvoj većini, dolazimo do toga da takav stav u kojem aktualna predsjednica uopće ne iznosi svoj stav za ovaj zakon, pokazuje u kojoj mjeri je i ona opterećena tim željeznim zagrljajem Bandića, njegovih žetončića i HDZ-a u ovom HS, toliko je opterećena da čak odlazi na rođendansku proslavu i pjeva uskočkom optuženiku i priprema se za pečenje kolača u trenutku kada on završi u zatvoru, čime šalje i vrlo jasnu poruku pravosudnim tijelima kako da se ponašaju u tom predmetu, što sigurno ne doprinosi podizanju digniteta funkcije predsjednika. Zašto to sve naglašavam? Zato što pad povjerenja u institucije i ovakvo ponašanje aktualne predsjednice koja građanima šalje poruku da je njena funkcija potpuno nebitna, potiče građane da ostaju kod kuće, potiče građane na izbornu apstinenciju, a u uvjetima izborne apstinencije profitiraju oni koji do svog položaja dolaze korupcijom, to su istraživanja koja su prezentirana i u RH i u Europi, dakle u korupcijskim društvima ne izlaze građani na izbore i na taj način daju šansu korumpiranima da budu ponovo izabrani jer njihov interesni krug izlazi na izbore i tu dolazimo do činjenice zašto HDZ, zašto aktualna predsjednica nijednom rečenicom se nije oglasila o ovom prijedlogu. Dakle, ovaj prijedlog ne može smetati nikome koji želi povećati izlazak građana na izbore, koji želi transparentnost, koji želi da stanje nakon zatvaranja biračkih mjesta bude jednako stanju prije zatvaranja biračkih mjesta, dakle nitko tko ne želi da se izruguje volji biračkog tijela, nitko tko ne želi da građani zaista na izborima pokažu i da se ta volja poštuje nije protiv ovog zakona. Dakle, ovo nije SDP-ov zakon, ovo je zakon koji svim građanima RH poručuje izađite na izbore, vaš glas je vrijedan, vaš glas će omogućiti promjene u RH i niko taj glas neće učiniti nevažećim. Da bi glas bio vrijedan i da ne bi bio poništen, građani najprije moraju izaći na izbore, nakon što su izašli na izbore i zaokružili svog kandidata, taj listić ne smije postati nevažeći. Ukoliko nema višestranačkih promatrača koji kontroliraju jedni druge u određenim sredinama gdje će članovi biračkog odbora zapravo pripadati jednoj stranci, a zna se u ovom slučaju kojoj, postoji objektivna opasnost da se zaokruže listići građana koji uopće nisu izašli na izbore odnosno da se nakon što su građani izašli na izbore, njihovi listići učine nevažećima i naš je cilj bio to spriječiti. Onaj tko je protiv toga protiv je transparentnosti, protiv je demokracije, protiv je povratka povjerenja u institucije, u ovom slučaju u instituciju predsjednika republike. Ono što je najtužnije, aktualna predsjednica unatoč svim svojim pjevačkim nastupima nije našla vremena da kaže jasno i glasno da podržava ovaj zakon i da želi osigurati pravu volju biračkog tijela u RH, nije to učinila jer se boji, 100 000 manje potpisa za nju jasno joj govori u kakvoj situaciji se nalazi i u kojoj mjeri uživa povjerenje građana RH. Prema tome, jasno je da vladajuća stranka u RH na temelju i izjave posebnog savjetnika premijera Plenkovića da su prošli izbori bili neregularni, da je u njima bilo krađe, ima takve namjere i u ovom izbornom ciklusu jer ne podržava ovaj prijedlog koji je sve to trebao spriječiti. Na taj način, ja vjerujem da će ovakvo ponašanje HDZ-a, Bandićevih žetončića, potaknuti građane da izađu u što većem broju, dakle ja ih pozivam da izađu na izbore, da izaberu svoje kandidate, tko god ti kandidati bili, jer samo izlazak na izbore će spriječiti da neko glasa umjesto njih, a pozivam i sve promatrače da budu budni i da ne dopuste da nakon zatvaranja biračkih mjesta glasovi postanu nevažeći. Vjerujem da ćemo na taj način uspjeti osigurati promijene u RH i da ćemo dobiti predsjednika koji će svojim ponašanjem vratiti dignitet funkciji predsjednika RH koji je, reći ću, srozan do granica koje vjerojatno nitko od nas nikada nije mogao zamisliti da će vrijediti za nekog tko obnaša funkciju predsjednika republike. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Imamo replike, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Kolega Jovanović, kolega Stričak je rekao da je ovo alibi zakon, al očito da alibi zakon za, za HDZ jer je očito panika, pitanje ko će ući u, u drugi krug, ko neće i da je očito pitanje među njima samima i ovo je defakto njihov alibi jer ne žele danas mijenjati ove stvari u zakonu, vrlo jasno je vidljivo da se stvari mogu mijenjati nakon zatvaranja izbornih mjesta, da je moguće manipulacija njima, pokazalo se to i na prošlim izborima, a ono što je vrlo važno reći, vi ste i sami rekli da je moguće da ako vam se ne sviđa kandidat ili kandidatkinja da onda njegov listić još zaokružite još jedanput i proglasite ga nevažećima, to se desilo na prošlim izborima 60 000 je bilo nevažećih izbora u drugom krugu, puno više nego u provom krugu.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Pa kolega Mrsić, da građanima koji nas prate, ako nas prate, bude potpuno jasno da ovo nije nikakav alibi zakon, vrlo jednostavan primjer, dakle u biračkom odboru će sjediti, po našem prijedlogu, članovi biračkog odbora od kojih će jedan biti za g. Škoru, drugi za gđu. Grabar Kitarović, a treći za Zorana Milanovića, prema tome nema šanse, ni načina da se na bilo koji način bilo koji glasački listić učini nevažećim, a sada ćete imati situaciju da će u brojnim selima u Dalmaciji, u Slavoniji, u Lici sjediti samo članovi biračkog odbora koji podržavaju gđu. Grabar Kitarović, jasno je što se u tom slučaju događa kada se zatvori biračko mjesto.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Anta Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Jovanović, dakle kampanja je počela, imamo dovoljno kandidata odnosno 11 ako se ne varam i očekuje se i određena sučeljavanja tih kandidata osim ako netko odluči ne doć na sučeljavanje što će jednako tako pokazati poruku zapravo da želi odraditi izbore sam za sebe ili sama za sebe i bilo bi vrlo zanimljivo da kada budu ta sučeljavanja jedno od pitanja da tada bude što misle o ovom prijedlogu izbornog zakona, jel je to pravi, pravi način da se nekako i oni koji su predsjednički kandidati, ja sam apsolutno sigurna da svakom predsjedničkom kandidatu je interes da ima takav zakon, njemu je interes da ima takav zakon, njemu je interes da bude osim ako ima figu u džepu, ali ako ima figu u džepu onda neće biti ni sučeljavanja što će biti prvi put da nema sučeljavanja u prvom krugu.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Jovanović.
Kolegice Mrak-Taritaš u potpunosti ste u pravu, ali već imamo i odgovor na vaše pitanje, dakle aktualna predsjednica odbila je komentirati naš prijedlog, drugi predsjednički kandidati su govorili da nemaju ništa protiv toga, a već je najavila da neće sudjelovati u sučeljavanjima, dakle nije joj priječilo da pjeva na rođendanskoj proslavi uskočkog optuženika, ali nije imala snage jasno i glasno reći da podržava ovaj zakon čime je jasno kakve su njene namjere, te namjere su nečasne namjere jer se boji da neće imati dovoljno glasova građana koji će glasati za neke druge kandidate, a ne za nju.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite kolegice.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani g. državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, kako po svemu sudeći naš prijedlog zakona neće dobiti podršku vladajuće koalicije, šteta jer je krajnja intencija ovoga zakona zapravo da se uvede veća kontrola u izborni proces kroz imenovanje višestranačkih biračkih odbora kao što je to slučaj u svim i drugim izborima, ali s druge strane i da se potpisom osobno verificira preuzimanje glasačkog listića prije glasovanja svakog pojedinog glasača koji iskoristi svoje biračko odnosno glasačko, glasačko pravo. Šteta je to i zato što vladajuća većina ne želi otkloniti bilo kakvo eventualno bacanje sjene na regularnost, na regularnost, a ne bi bilo prvi put da do toga dođe, pa ću podsjetit, već su moje kolege maloprije rekli, savjetnik, bivši savjetnik predsjednika, predsjednika Vlade jučer je izjavio da nema dokaza za to, ali da je uvjeren da su predsjednički, prošli predsjednički izbori pokradeni, znači to je nešto što je ozbiljno i to nešto čime se nije, čime se nije za šaliti, pogotovo kada dolazi iz usta osobe koja zna kako funkcionira sustav, nije to neki građanin koji s pravom može izraziti određenu, određenu sumnju. Jedan zloglasni diktator imao je izjavu, poznata je ta izjava „nije bitno tko glasa, bitno je tko broji glasove“, grozna je ta izjava, ona podriva temelje demokracije u kojoj vlast proizlazi iz naroda, u kojoj su izbori Festival demokracije, u kojoj povjerenje kojim se upravlja državom dolazi iz izbornog odnosno glasačkog, glasačkog prava. Međutim, taj diktator nije daleko od onoga što se događalo i u RH, imali smo mi mrtve koji su glasovali i fantome koji su glasovali, je li, je li baš ishod svakih izbora bila volja birača ili je netko sebi uzeo za pravo da manipulira voljom birača, da lažira izbore i da volju naroda preusmjeri u drugom smjeru, ovom u HS post festum iznevjerenim glasovima birača neću uopće govoriti, govorit ću samo o izbornom postupku. Je li toga bilo? Je u Vrgorcu, 404 osobe na jednoj adresi. Jesu li mrtvi glasovali? Jesu. Jesu li glasovali i oni koji nisu izlazili na izbore? Jesu ponekad. Tko je to provodio, kak su mogli glaovat mrtvi, kako su mogli glasovat oni koji nisu pristupili biralištima, kako, ko je to proveo, ko je to proveo? Birački odbori, birački odbori, znači da u biračkim odborima čak i ako su bili stranački sastavljeni postoje ljudi koji znaju i osposobljeni su za krađu, postoje ljudi koji to znaju, postoje ljudi koji su to radili, postoje ljudi koji možda će i kroz ove nestranačke biračke odbore kao ljudi koji znaju biti uvučene, uvučeni u biračke odbore i odraditi posao. Ajmo sad koja je to stranka mogla raditi. Ako su, ako se to radilo i u stranačkim biračkim odborima, ajmo se sjetit g. Ivana Drmića, znate tko je Ivan Drmić, jel tako, bivši zastupnik HDZ-a, poslije HDSSB-a, taj gospodin se javno hvalio da je dva puta krao izbore unutar HDZ-a za Ivu Sanadera, jedan put 2002., drugi put 2004.g. Iz jednog medija kako on opisuje taj postupak kroz biračke odbore. Pašalić je imao promatrače, Sanader je imao biračke odbore, znao je Ivan Drmić da su birački odbor ključ, ne Pašalićevi promatrači jer oni samo promatraju izbore i nemaju ista prava kao što imaju članovi biračkog odbora. I sad kaže Drmić detaljno opisuje metodologiju krađe 2002. g., dio ljudi svojih ljudi ubacili smo kao izaslanika na Sabor preko zajednice HDZ-a za žene mlade ... [[Govornik se ne razumije.]] valjda s Glavašem tada skupa. Glasovi su se brojili na 5 mjesta, svaki kandidat za predsjednika stranke imao pravo na dva promatrača, ne člana biračkog odbora. Pašalićevi promatrači nisu mogli istovremeno kontrolirati što se zbiva na 5 različitih mjesta, članovi biračkih povjerenstva koje je odredio Sanader jedno su čitali, drugo pisali. Ako je pojašnjava Drmić, jedan član povjerenstva naglas pročitao da je Pašalić dobio 26, Sanader 14 glasova, drugi član povjerenstva bi napisao obrnuto pridodavši tako Sanaderu Pašalićev broj glasova. Ovo je najeksplicitniji primjer izmjene upisivanja glasova ali ima toga i drugo, kada u biračkom odboru nemate ljude iz drugih stranaka koji bi kontrolirali, promatrač ne može otići 5 minuta na wc, zašto? Zato da mrtvi ne bi glasovao, zato da onaj nemoćni koji neće i ne može pristupiti biračkom mjestu, ne bi glasovao a kad se broje glasovi, onda kemijskom, znate, samo napravite jedan mali potez i napravite listić vašeg protukandidata nevažećim. Zaokružite drugog kandidata ili napravite crticu preko drugog, da nije jasno za koga se glasalo. Nije to nikakva fantazija, to je stvarnost, to se događa. To se događalo i spriječimo da se to događa i ubuduće. Zašto je sad baš u ovom trenutku važno otvoriti ovu temu? Pa HDZ-u nije baš sjajno i bajno. Predsjednička kandidatkinja koja je bila omiljena recimo na prošlim izborima, tad je pobijedila sa samo 30 000 glasova razlike, sa samo 30 000 glasova razlike. Sad po anketama njena prednost se topi. Ne želim ulazit sad u to koliko je skupila potpisa, no i to je puno, puno manje od onoga broja potpisa podrške koji je donijela prije 5 godina. Znači sada je bitan doslovno, doslovno svaki glas i neki u biračkim odborima mislim da neće propuštati priliku da učine sve da kandidatkinja HDZ-a, konkretno u ovom slučaju dobije te izbore. A zašto je bitna uloga Predsjednika i da HDZ-ova kandidatkinja dobije te izbore? Pa gledajte, mi često ovdje govorimo i u javnosti pa nebitan je taj Predsjednik, on nema nikakve ovlasti, on je fikus ali zaboravljate da on ima jednu jako važnu ovlast koju može koristit za godinu dana a to je povjeravanje mandata odnosno osobi za sastavljanje Vlade na parlamentarnim izborima. Nemojte zaboraviti boju lica g. Petrova kada je izlazio iz Ureda Predsjednice, zelenog lica je bio, da, da, Nikola, zelen je izašao, ne znam je li bio bolestan ali što se događalo u ta 4 zida, mi ne znamo i nikad nećemo saznati, znaju samo njih dvoje. Ne znam, reci javnosti jer nemojte zaboraviti da je istoj toj Predsjednici išao jedan gospodin izabrani zastupnik koji je bio osumnjičen i bacala se sumnja na njega da je manipulirao izbornim glasovima u jednom području Hrvatske, i on je bio na razgovoru kod Predsjednice, šta se tamo događalo, znači Predsjednik nije nebitan a pogotovo neće biti nebitan za godinu dana kad će nam slijediti još neizvjesniji izbori od ovih kojima ćemo biti svjedoci za nepunih godina. Gospodo iz HDZ-a, bilo bi pametno od vas i za vas da podržite ovaj prijedlog zakona kako bismo otklonili svaku mogućnost i svaku sumnju u namjeru da se ovim izborima želi manipulirati i izigrati volja naroda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac, ovo zadnje što ste rekli zapravo je i najveći problem, građani sigurno nakon što čuju ovu našu današnju raspravu, što čuju glasnu šutnju predstavnika Vlade koji se nije nijednom javio će shvatiti da smo mi u pravu i da želimo osigurati transparentnost i omogućiti demokraciju svih izbornih procesa u Hrvatskoj pa tako i ovog za Predsjednika odnosno Predsjednicu RH ali da HDZ i gđa. Grabar Kitarović to ne žele jer se boje rezultata izbora. Toliko se boje da su i datum prilagodili sebi ne želeći omogućiti brojnim građanima Hrvatske koji su se iselili da budu u Hrvatskoj u vrijeme drugog kruga. Prema tome, to je jasno, zato i moramo još jedanput građanima reći, nemojte ostati kod kuće, to je jedini način da se vaš glas ne krivotvori i da ne glasa netko za nekoga za koga vi niste željeli.
Zahvaljujem. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala. Povrijeđen je čl. 238., naime, uvažena zastupnica je uvrijedila članove biračkih odbora i to iz reda SDP-a je naglasila da su međustranački birački odbori krali je, pa na svakom biračkom mjestu je minimalno jedan član SDP-a pa se postavlja pitanje za koga je taj član radio. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stričaku. Kolega Stričak, zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika, jako dobro znate da imate tri replike. Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. Imamo povredu Poslovnika, ne. Hvala. Odgovor na repliku kolegi Jovanoviću, poštovana kolegica Glasovac, izvolite.
Neka pobijedi tko god hoće ali nek se volja naroda ispoštuje a ne da se njome manipulira i da se ona lažira, znači neka pobijedi onaj tko zasluži većinsko povjerenje građana. To je ono što mi želimo. A birački odbori, nisam ja optužila da su krali, ja samo kažem da su u biračkim odborima neki itekako dobro odraditi posao znali a onda sam pokazala primjer kako se to vješto radi i tko to radi vješto jer ja ne znam, nisam čula još nijedan primjer gdje se time hvalio neki član SDP-a kako je izmanipulirao neke izbore unutar ili van stranke. Evo sam ovdje citirala kako se neki vrlo vješto služe izvrgavanjem volje članstva stranke naroda na izborima, znamo kako je to na kraju sa Sanaderom završilo, po štetu članova na kraju krajeva i HDZ-a.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Kolegice Glasovac, vrlo jasno ste rekli kako se mogu manipulirati izbori i na prošlim izborima, razlika između dva kandidata, predsjedničkim izborima, razlika između dva kandidata je bila vrlo mala i zato je ovaj zakon bio potreban da se jednostavno ta razlika u moguće i ovim izborima, bude razlika koja je stvarna a ne fiktivna. Napominjem da je u prvom krugu prošlih predsjedničkih izbora, 2015. g. bilo 1,56 nevažećih listića, negdje oko 29 000 a da je u drugom krugu bilo skoro tri puta više, preko 60 000 nevažećih listića odnosno 2,56. Napominjem da je u drugom krugu razlika između dva kandidata bila u Hrvatskoj bila svega 1800 glasova što sve govori u prilog tome da nam je potrebno očito velika pažnja da stvari budu jasne, transparentne i da nema mogućnosti muljanja jer HDZ očito ne želi izgubiti ove izbore.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću što promovira HDZ. Izvolite odgovor, poštovana kolegice Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Da, kolega Mrsiću, postoj izbori koji su izvjesniji i postoje izbori koji su neizvjesniji. Nas čekaju neizvjesni predsjednički izbori bez obzira što mislili o anketama, ankete zapravo pokazuju određeni trend a trend je, jedno je jasno iz trenda, da razlika među kandidatima je zapravo u okviru statističke pogreške. Znači na ovim izborima je sve moguće, kako u prvom, tako i u drugom krugu i upravo zbog toga je iznimno bitno, ne samo da građani izađu na izbore nego i da se osigura za one koji izađu na izbore, da njihova volja bude ispoštovana a ne izmanipulirana posredstvom nekoga u biračkom odboru zbog nemogućnosti da predstavnici drugih političkih stranaka kao kontrolni mehanizam sjede u tim biračkim odborima, svi, ne samo promatrač, da imamo dva kontrolna mehanizma i biračke odbore i promatrače.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite kolega Grmoja.
Hvala. Poštovana kolegice Glasovac, evo ovako da demistificiramo taj odlazak g. Petrova kod Predsjednice K. Grabar Kitarović gdje joj je samo rekao da neće sa SDP-om sastavljati Vladu jer je Milanović mimo vodstva MOST-a išao prema našim zastupnicima. Evo jedna bomba za hrvatsku javnost. Kada joj je to rekao g. Petrov, Predsjednica Kolinda je bila jako, jako nezadovoljna. Više bi joj pasao Milanović kao premijer, ne bi bila u ovakvim problemima u kojima je sada sa Plenkovićem odnosno HDZ-ovim premijerom. Bila je jako nezadovoljna i tužna jer mi nećemo sastaviti Vladu sa SDP-om. Vjerujte mi daj e to tako, znači bila je jako tužna i rekla g. Petrovu da je ona mislila sastavit tehničku Vladu, da ima do 17 da donese potpise ili idu novi izbori. Bila je jako tužna zbog onoga što joj je priopćio.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Izvolite odgovor, poštovana kolegice Glasovac.
To samo govori u prilog mojoj tezi da Predsjednik ima dosta bitnu ulogu u formiranju svake Vlade a drugo, meni je drago da ste vi otkrili ne samo meni nego i javnosti tu povijesnu istinu jer zaista ne samo ja nego i dobar dio mojih poznanika, kad smo vidjeli g. Petrova kada je izlazio iz tog ureda, onako, bili smo u najmanju ruku zabrinuti za njegovo zdravlje ako ne i za život. Zaista je izgledao poprilično izbezumljeno, loše, šokirano i potišteno.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala, hvala poštovani potpredsjedniče. Bitna je tema, moglo bi se puno pričati, ja mislim da većina hrvatskog naroda traži izmjene izbornog zakonodavstva. Izborni zakon je nepravedan, svaki glas hrvatskog građanina ne vrijedi isto, znamo da izborne jedinice nisu iste po borju birača samim time glas birača u Dalmaciji vrijedi puno manje nego negdje drugdje u Hrvatskoj, isto tako imamo situaciju da politička vodstva i političke stranačke oligarhije imaju preveliki utjecaj na politička događanja u Hrvatskoj, uostalom mi smo kao MOST tražili uvođenje više preferencijalnih glasova od ovog jednog kojeg imamo sada. Isto tako, svi smo svjesni da naši birači a ta naša dijaspora koju su iselili kao što vi to volite upozoriti ali izgleda da nitko nema sluha za to, ta naša dijaspora je sve brojnija a jako teško može konzumirati svoje biračko pravo i u tom smislu se mi zalažemo i za uvođenje elektroničkog glasovanja i dopisnog glasovanja i ja mislim da HDZ odbijanjem uvođenja elektroničkog i dopisnog glasovanja zapravo pokazuje koliko im je stalo do Hrvata u dijaspori. Isto tako, kada govorimo o ovim izborima za Predsjednika, mi smo svjesni izbornih manipulacija. Mi smo svjesni toga da ja ne znam koliko se Macanu može vjerovati uopće ali svi smo svjesni da se malverzacije i izborne prevare događaju i da bi činjenica da netko potpiše kada uzima glasački listić sigurno smanjila mogućnost izborne prevare i ja ovo ne vidim, kolega Stričak kaže kao podupiranje, nije, ovo je racionalan prijedlog. Dajte vi ovo predložite, odmah ćemo poduprijeti. Predložite bilo šta, evo predložite tri preferencijalna glasa, Predsjednica Republike se zalaže za to. Predložite elektroničko glasovanje, imate moju ruku. Glasat ću za HDZ-ov prijedlog u kojem predlažete elektroničko glasovanje ali nećete, ne smijete jer ste svjesni da bi tada ova vaša glasačka mašinerija bila ugrožena. A u velikoj ste opasnosti, pokazuje broj potpisa koje je skupila K. Grabar Kitarović. Milijan Brkić stoji iza Predsjednice i kaže da je tu u kampanji ali ja ne vidim žar, nema onog žara, da vam je on u kampanji sa punim žarom, onda se ne biste trebali bojat za K. Grabar Kitarović ali ja ne vidim da gori i to je problem, to je problem za vas … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, to je ključni problem što se tiče HDZ-ove mašinerije, znači oni su g. Brkića išli slomiti, znamo svi što se događalo ali meni se čini koliko god to nekome bilo krivo, bilo nekome drago, ja osobno sam ga prozivao u više navrata, ali čini mi se da je on iz ove priče izašao jači i kad bi se on stavio tu ono temeljito, da bi tu bila drugačija situacija, evo. To je moj dojam, ja se možda varam. Kada govorimo o izbornim prevarama, kada govorimo uopće o potpisima, to sam spomenuo u replici kolegi Bulju, 11 predsjedničkih kandidata imamo, bez neke sustavne provjere, bez uspoređivanja imamo li duplih potpisa. Neki su ubačeni igrači. Grobar pravaštva, Ante Đapić je ubačen tu da uzima glasove i da napada, vidjeli smo to koja je njegova agenda, da napada Miroslava Škoru. Ima nekih kandidata ljevice, pitanje koliko oni mogu uzeti glasova Zoranu Milanoviću iako ona prava ljevica komunistička, ja mislim da bi joj bila draža Katarina Peović nego Zoran Milanović jer on se ograđuje od crvene zvezde ili zvijezde a ona je nosi na reveru kod predaje potpisa. Dakle što je meni apsolutno neprihvatljivo, ja sam za to da se ne zabrani, nisam za zabrane jer sam u tom smislu dosta liberalan ali sam za to da se isticanje simbola totalitarističkih sustava nekako osudi barem u javnosti ali ne čujem da itko to osuđuje. Dakle imamo jednu inflaciju kandidata i izborna utrka bi sigurno bila puno zanimljivija da je manje kandidata, zašto? Pa evo, televizije bi mogle organizirati sučeljavanje, pitanje je kako će se uopće sa 11 kandidata organizirati sučeljavanje. To je jako teško, ja ne vjerujem da će televizija uopće ići u tom smjeru. Dakle trebaju nam regularniji izbori, trebaju nam transparentniji izbori, znači u tom smislu su i ove zakonske izmjene koje mi kao klub podržavamo. Da ste ih vi kolega dali, mi bi isto to podržali ali ono što je isto tako simptomatično i na što je upozorio kolega Bulj, kad se govori o tome da se ne koristi, ne znam, kolega Maras je kažnjen zbog naljepnica jer je ne znam, koristio ovdje svoj laptop, sabornicu za političku promidžbu. Pa ovo ovdje je sve politička promidžba, sve što mi govorimo, šaljemo određene političke poruke, šaljemo političke poruke biračkom tijelu, to je sve svojevrsna agitacija ili za našu političku opciju ili za predsjedničke kandidate koje podupiremo. Nisam primijetio da je, kolega Mrsić je pozvao da se izađe na izbore, čak nije agitirao za nekog konkretnog kandidata, nije spominjao čak ni nekakve slogane tako da ne znam što je tu bilo sporno. Dakle, valjda je zadatak nas političara da učinimo što više možemo da veći broj ljudi izađe na izbore kako bi onda taj izbor odražavao u potpunosti, naravno, nikad ne može u potpunosti ali u većem djelu volju građana. Tako da jednostavno moramo izborni proces učiniti transparentnijim, moramo građanima poslati poruku da se isplati izaći na izbore, da izbori nisu namješteni i ne smiju biti namješteni, da će pobijediti onaj koji dobije najviše glasova i najveću potporu hrvatskog naroda, ja mislim da je to jedino ispravno. A vi ste očito u strahu kad se ne može organizirati jedna sjednica Odbora za veterane da se raspravlja o izjavama Milorada Pupovca, to pokazuje da vi ne želite sada nikakve probleme i vi ste je tražili, nikakve probleme u predsjedničkoj kampanji. I to pokazuje određeni strah. Ja ne znam kakve su ankete, ovim anketama previše ne vjerujem koje objavljuju se po televizijama, vi radite, imate novca, vjerojatno radite ankete svako malo, ispitivate kakvo je stanje i tu vjerojatno nešto po vas ne ide u dobrom smjeru. To meni pokazuju izjave Predsjednice kada se ovako previše vezuje uz Milana Bandića, meni se to čini kao očajnička borba za ulazak u drugi krug a onda u drugom krugu šta da bog i sreća junačka, ne razmišljajući o tome koliko će to mobilizirati ove druge kontra nje. Ona sada želi sa glasovima Milana Bandića u Zagrebu, sa onim što je onaj tvrdi HDZ koji će ostati vjeran bez obzira na sva ova lutanja, na ugošćavanje Vučića o kojem je pričao kolega Bulj, na činjenicu da je praktički podržala i Marakeš i Istanbulsku konvenciju, da nije ustala protiv ove krađe referenduma o izbornom zakonodavstvu koju su proveli u Ministarstvu uprave, da unatoč svemu tome će osigurati drugi krug odnosno da se bori grčevito za taj drugi krug, to se meni tako čini. I još jednom podrška ovim izmjenama ali nama treba cjelovita izmjena izbornog zakonodavstva koja će biti puno konkretnija, korjenitija, vi je predložite, mi ćemo je podržati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Grmoji. Imamo replike, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, vidjeli smo da kolega iz HDZ-a prigovara zašto mi podržavamo prijedlog koji je dao SDP i mislim da ste dobro rekli, da i dobro bilo da to HDZ predloži i izmjenu izbornog zakonodavstva i elektronsko glasanje ili dopisno glasanje i nikakav problem ne bi bio i zašto bi bio problem da vi nešto predložite da mi podržimo? Nema problema. Ali kolega Grmoja, pa Stričak toliko naivan jer je on svjestan, to sam rekao u pojedinačnoj raspravi, da ne dobivaju izbore glasači nego onaj tko broji, oni su svjesni toga, on se smije na ovo što mi govorimo, on želi ovaj status da ostane ovakav kakav i je. U RH dobiva izbore oni koji broje glasove a ne glasači i realna slika što bi glasači željeli i to je činjenica i toga ste vi svjesni inače bi i vi ovo prihvatili bez obzira tko je predložio ili bi vi to predložili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Da, to je uvijek problem. Ja sam često se susretao s tim izbornim prevarama, makinacijama i jednostavno čovjek se navikne, živimo u takvoj zemlji u kojoj je puno toga nesređeno, na nama je da se borimo unatoč i nepravednom izbornom sustavu, unatoč prevarama, valjda će jednom se sve to srediti, urediti kada dođe jedna Vlada koja nije proizvod ovih starih, potrošenih struktura nego koja će uistinu raditi u interesu naroda, u interesu građana, mi smo to pokušali, mijenjali smo stvari koje su se drugi bojali mijenjati, zato je i otpor sistema bio toliki, bili smo kao nekakav ubačeno cjepivo za taj zaraženi organizam ali je odbačen, znači tolika je zaraza da je cjepivo odbačeno bilo. Tako da nastavljamo dalje, nije drago vidim kolegi gore ali nastavljamo se boriti.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk.
Kolega Grmoja, u vašem izlaganju napravili ste jednu diferencijaciju na ljevici i desnici, meni se čini da socijaldemokrati kod komunista nikad nisu dobro prolazili tako da ni kod ove kako ste rekli, komunističke ljevice, ne bi ni kandidat socijaldemokrata dobro prolazio ako su oni pravi komunisti a nisu a mi pravo socijaldemokrati a jesmo. Što se tiče uloge predsjedavajućeg, sada sjednice u kampanji i uspjesima HDZ-a u prošlosti bliskoj i dalekoj, da vas podsjetim na citat predsjednika Vlade nakon europarlamentarnih izbora. Upitan za komentar na medijski natpis o izjavama Milijana Brkića, Plenković je rekao da ga nije vidio u ovoj kampanji i da nije pridonio ništa. E sad, to je rekao predsjednik vaše stranke za zamjenika predsjednika stranke pa me zanima kako ocjenjujete doprinos u ovoj kampanji?
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Grmoja.
To sam već rekao. Znači da se g. predsjedavajući, naš potpredsjednik Brkić stavio u toj kampanji za europske izbore, rezultati bi bili drugačiji, o tom sam i pričao a sad je ono, stao reda radi, tu je dok predaje lista, stoji ali nije unutra, vidi se kad ga vidite kako stoji, da nije 100% unutra, da, po izrazu lica, po stavu, da nije tu, da jest, onda uopće ne bi bilo straha nikako.
Zahvaljujem, kolega Grmoja. Ja bi vas lijepo molio sve koji ćete ubuduće replicirati ili raspravljati, da se vratimo na temu. Prelazimo na završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče bilo bi dobro da se očitujete o ovome prijedlogu koji je predložio SDP. Inače i MOST je dao i prijedlog koji je u proceduri o izmjenama izbornoga sustava za tri preferencijalna glasa jer vrlo bitno je da ljudi mogu birati međutim ovdje se mogu, imaju pravo izbora jer vrlo bitna je ta kontrola izbornih procesa. Ja sam njima rekao, možda je to malo u šali, ali je nažalost to u Hrvatskoj istina, da ne dobivaju izbore oni koji glasaju nego oni koji broje. Oni koji broje nadomire koliko im god treba, glasaju im mrtvi, glasaju oni koji ste iselili, svi glasaju. Naravno da u ovome sad trenutku kad se govori o samim odborima, da je dobro da je bilo kao i šta je za parlamentarne izbore, šta je za lokalne, županijske i za skupštine i za župane i gradonačelnik međutim nažalost vi to ne prihvaćate. Naš stav kluba je da bi bilo dobro da smo ovo jednoglasno prihvatili ili ako je već većini teško ovo prihvatiti, mogli su oni ovo predložiti i ne bi bio nikakav problem. Isto je slično bilo nedavno kada smo prije europarlamentarnih izbora također se ovdje usprotivili povećanju dva, tri puta sredstava sa 880 amandmana s ciljem da zaustavimo, nedostajalo je nešto još malo amandmana pa to ne bi moglo proć. Smatram da ... [[Govornik se ne razumije.]] saborski zastupnici također slati poruka da ne smiju izražavati svoje stavove pa i političke stavove pa i pozivati javno pa i sa ove govornice jer je svako odgovaran za nas, ako itko to radi, onda to radi, potpredsjednik Brkić je bio saborskoga zastupnika upozorio da to ne koristi, ja smatram da ovdje svi koriste u biti sve bave politikom i tako kreiraju, ja vidim da je vrlo bitan u ovom trenutku ne samo Bandić šta spominjemo i njegovi glasači a vidim da je bitan Milorad Pupovac i SDSS i da jednostavno da se tu HDZ dosta dobro uigrao jer u trenucima sad kad im treba, ne sazivaju niti sjednicu Odbora za veterane koje su oni inicirali. Znači vi ne sazivate sjednicu za veterane po pitanju izjava Milorada Pupovca kako ste vi rekli koje su štetne, za mene, ja imam svoj stav o Miloradu Pupovcu koji ću javno iznijeti i iznosim ga, e sad treba to odgoditi do poslije predsjedničkih izbora, tako će biti za parlamentarne izbore, napadat ćete ga do trenutka kada dođu izbori, kada vam bude trebao dizati petkom ruke jer svi zajedno dižete ruke petkom i to je ono licemjerstvo hrvatske politike. Ja sam i predlagao Odboru za veterane a tu je i kolega Brkić kad sam predlagao da kad se dođe ovdje zbog javnosti jer HDZ svaki dan napadao je Milorada Pupovca, to su bile tiskovne, to su bile sjednice, to su bile pozivane udruge da dođemo ovdje petkom i da vi skupa koji su veterani već ako je toliko nepodnošljivo biti u suradnji sa Pupovcem, da ne podrže petkom proračun. Odgovor je bio od Josipa Đakića, pa nismo glupi napraviti politički samoubojstvo. Prema tome, dosta toga licemjerja, smatram da je ovaj prijedlog zakona dobar, smatram da ga trebamo podržati, smatram da birački odbori su vrlo bitni, smatram da je velik utjecaj biračkih odbora na izbore poglavito ja tvrdim u Dalmatinskoj zagori u određenim općinama, to mogu posvjedočiti iz vremena kad sam bio i kandidat, da je puno nelogičnih stvari, ono očitih stvari i da je pretresti sve potpise, jednostavno to bi bilo katastrofalno. Što se tiče samih potpisa i potpisivanja, pa naravno što je problem da se birački ... [[Govornik se ne razumije.]] potpiše? To bi bilo smanjilo bi mogućnost da ljudi koji nisu tu, da ne potpišu ... [[Govornik se ne razumije.]] vjerojatno se potpisalo u njihovo ime jer u ovim kutijama kao što je rekao kolega Grmoja, u ovim kutijama, tko zna čijih ima sve potpisa jer DIP-u nije briga da to provjerava, oni su provjerili do određenoga broja Bitno je da je vjerojatno i HDZ sakupio i Anti Đapiću, pomogao da sakupi potpise, zašto, jer je vrlo bitno da on bude uključen ovdje, taj grobar pravaštva, da jednostavno napad političkoga opasnoga kandidata za K. Grabar Kitarović i zbog toga to tako funkcionira u RH. Pa toga smo mi svjedoci i naravno da je sad u strahu K. Grabar Kitarović, naravno da će tu potpredsjednik Sabora je malo kala, on je sad ojačan, osnažen, imao je strašne udarce iz svoj stranke, pred njim je vrijeme, on je sad mlad, on je sad tu pun snage i energije, vjerujem da će zadržati ovaj status kao do sada stamenito i da će se održati, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se državnom tajniku. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolega Bauk, niste se javili. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolega Bauk, podrazumijeva se samo jedna stvar a ovo drugo se ne podrazumijeva. Dakle niste se prijavili, ja vam se zaista ispričavam ali poučen ovim iskustvom, nadam se da ćete se slijedeći put javiti. Zaključio sam raspravu, zahvaljujem još jednom državnom tajniku na nazočnosti u ovoj raspravi, glasovat ćemo ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan, nastavljamo s radom sutra ujutro i 9 i 30 s Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EZ-a. Zahvaljujem i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 19,13 SATI
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izboru predsjednika RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 683, predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a a rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Klub zastupnika podnio je amandman. Sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanu Kluba zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 73 su protiv i 38 su za odlučili da se ne provede rasprava o amandmanu Kluba zastupnika SDP-a. Sukladno članku 252. Poslovnika za donošenje zakona potrebna je nadpolovična većina svih zastupnika ali prije toga javlja se kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Čega vas je strah? Dakle, jedna …
Izvolite, što tražite?
Tražim stanku u ime kluba.
Pa niste rekli.
Dobro ispričavam se, ispričavam se.
Pa ništa, pa zato pitam.
Ali dopustite mi, dopustite mi vi ste to rekli, ja sam samo u tom tonu, pa znali ste što tražim u krajnjoj liniji jer najavio sam to stolu, pa, al dobro nema veze. Dakle, mi odobravate da obrazložim.
Naravno da vam odobravam.
Poštovane kolegice i kolege iz vladajuće većine čega vas je strah? Čega vas je strah, dakle potpuno je neuobičajeno da se u parlamentarnoj praksi ne odobrava rasprava o amandmanima predlagatelja. Vi sada niste odobrili niti da raspravljamo o ovome, a u stvari preložili smo samo ono što ste tražili, a tražili ste da kada se ide u izmjene Zakona o izborima predsjednika republike ne idemo u potpisivanje nego da se samo, da se samo govori o biračkim odborima i da ovo uredimo kao što je u svim drugim zakonima o svim izborima u RH, ali vama to sada ne odgovara. Vladi je samo ovo bilo sporno što smo ovim amandmanom htjeli riješiti, ali vi očito ne želite niti to i time ste pokazali svoje pravo lice, a to je da ono što vam odgovarana europskim izborima, na izborima za Hrvatski sabor, na izborima za načelnike, gradonačelnike, župane itd. ne želite primijeniti na izborima za predsjednika republike. A znate li zašto? Jer očito sa figom u džepu želite muljati, želite krasti na izborima, a mi vam možemo poručiti samo jedno, nećete gospodo, nećete jer će građani RH izaći na ove izbore i spriječiti vas u vašim pokušajima krađe. Poštovane kolegice i kolege iz vladajuće većine možete se vi smijati, možete vi pljeskati koliko god želite, ali krađu vam dopustiti nećemo. Tražim stanku i ime Kluba zastupnika SDP-a kako bi se konzultirali oko našeg stava vezano uz glasovanje nakon ovakvog apsolutno neprihvatljivog besramnog i nemam drugih riječi kakvog ponašanja, gdje niti raspravu u Hrvatskom saboru ne želite dozvoliti. Hvala vam.
Ja vas molim samo radi onih koji nas prate, rasprava o ovome je provedena, dakle vi ste naknadno dali amandman, ali rasprava je bila, zakon je podnesen u skladu sa procedurama, rasprava je provedena i molim vas da ne ostavljate dojam da se ne dozvoljava rasprava, kada je rasprava bila i sada ste još govorili pod stankom. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Povrijedili ste vi članak i Poslovnik jer niste upozorili kolege iz HDZ-a koji su na evidentno upozorenje da se sprema krađa na ovim predsjedničkim izborima zbog straha od gubitka Kolinde Grabar Kitarović cijelo vrijeme nervozno dobacivali kolegama i kolegi Grbinu koji je obrazlagao našu stanku. Nećete opljačkati ove izbore kao što ste pljačkali za vrijeme Fimi medije, nećete ukrasti [[Upadica: Kolega Maras vrijeme je isteklo.]] Kolinda vrlo kratko još broji dane [[Upadica: Kolega Maras, ajde molim vas.]] i to ćete vidjeti vrlo brzo. Hvala lijepo.
Hajde molim vas, mislim govoriti o krađi na izborima zaista je neprimjereno po meni i to se mora jako čvrsto dokazati. Ja ne znam ni za jedan slučaj krađe od '90.-tih godina naovamo na izborima. Ovaj zakon isto, ovaj, smetalo me da, ali ovaj zaista nema razloga za to. Kolega Reiner izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta da bismo se posavjetovali o ovom, o ovoj strašnoj objedi i laži koja je izrečena. Naime, apsolutno nikada do sada nismo prisustvovali tome da bi se dogodila neka prevara na izborima za predsjednika. Plaše se ljudi, plaše se građani Hrvatske i time se stvara alibi za gubitak zapravo kandidata SDP-a koji je izvjestan. I oni vrlo dobro znaju da su birački odbori nestranački i oni vrlo dobro znaju da mogu kontrolirati sve stranke biračke odbore i neprestano biti u svim fazama biranja i nadzirati ih. Prema tome, takve izmišljotine su čisti alibi za gubitak izbora, a naravno da će biti gubitak izbora kad se radi o kandidatu kakvog oni imaju. O kandidatu koji je Hrvatsku kad je bio premijer bacio gospodarski na koljena, o kandidatu koji nas je posvadio sa nizom zemalja, o kandidatu koji se zapravo svađao sa praktički svima, sa profesorima između ostalog je na njihovo traženje povećanja plaća rekao da je komična ucjena, koji nas je posvađao sa liječnicima tvrdeći da su zabušanti i cirkusanti, sa Ustavnim sudom, sa crkvom, sa biskupima, Špičkovina, poslodavcima, radnicima, a onda netom pred ulazak u EU nas je gotovo onemogućio da uđemo u EU.
Dobro i ova stanka će biti odobrena. Kolega Vlaović i vi ste se isto javili.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Demokrata da bi se konzultirali o ovoj temi kako ćemo dalje raspravljati i glasovati jer ovo je stvarno presedan da se nije dozvolilo da se raspravlja o amandmanu koji je išao u kontekstu onoga što je i većina i željela bar se tako javno govorilo prije nego što je amandman podnesen. Već smo i prije ukazivali da nije dobra ova praksa Poslovnička da se raspravlja o amandmanima kad se podnose na različite prijedloga zakona, pa tek onda na nakon 2, 3 dana se glasuje o istim amandmanima, tako da zastupnici koji nisu bili na raspravi i ne znaju o čemu glasaju i sigurno i da za demografske procedure u RH nije dobro da se takva praksa uvela da se na taj način raspravljala o amandmanima i glasa o amandmanima. A kad je riječ o ovome predloženome zakonu išlo se k tome da se pozove građane da iziđu na izbore i ja vjerujem da će građani izić u velikom na izbore jer im je interesu da dobiju jednog novog predsjednika, jednog normalnog predsjednika i da živi u jednoj normalnoj državi a ne da se postavlja sumnja da li su na izborima, na određenim biračkim mjestima neki glasovali koji nisu došli na biračko mjesto a bilo je takvih slučajeva, čujemo to od članova biračkih odbora, bilo je i primjedbi na dosadašnjim izborima na takva postupanja ali sankcije nikakve tako da se a postupanja događaju u praksi i mislim da je korektno da se išlo u izmjene zakona da svatko tko dođe na biračko mjesto da se i potpiše da je preuzeo glasački listić i da bi se na taj način izbjegla sumnja da je došlo do lažiranja biračkih rezultata. Mislim da nama svima treba jedna demokratska procedura, pravi izbori, novi normalni Predsjednik i tražim evo stanku u ime kluba, hvala.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba Nezavisne liste mladih tražimo stanku da se konzultiramo zapravo u ime svih onih ljudi koji traže na neki način malo mira, razumijevanja i želje da predsjednički izbori koji su sada u punom jeku, ne preuzmu cijeli prostor komunikacijski pogotovo zapravo sve ovo što imamo predbožićno da normalnim ljudima izdominira. Smatramo da i ovakve rasprave što smo imali sada i međusobna prebacivanja niti su u demokratskome duhu niti sa željom da stvarno se nešto promijeni tako da evo tražimo stanku.
Dobro, javlja li se još netko? Ako ne nastavljamo u 13 sati i 28 minuta pa vas molim da budete tu. STANKA U 13,17 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,28 SATI]] Kolegice i kolege, idemo sada na glasovanje, ponavljam, sukladno čl. 252. Poslovnika Hrvatskog sabora, za donošenje zakona potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izboru Predsjednika RH kojeg ne prihvaća Vlada kao ni saborska radna tijela. Molim glasujmo. Utvrđujem da prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, 26 je bilo za, 3 suzdržana i 73 protiv, dakle zakon nije donesen.