Molim vas da zauzmete svoja mjesta, da krenemo sa radom. Otvaram 64. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustva sa sjednice opravdali su: Nikola Špirić, Nenad Lalić, Safer Demirović i Mirsad Mešić. Prema podacima Službe sjednici prisustvuje 30 poslanika. Znači, konstatujem da postoji kvorum za rad. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih poslanici tim redosljedom i izlagati. Napominjem da imamo tri pitanja na koje na prethodnoj sjednici Doma održanoj 05. i 26. jula 2018. nije dat odgovor u usmenoj formi, te će ova pitanja biti prva postavljena. Možemo početi sa postavljanjem usmenih pitanja i riječ dajem poslanici Mensuri Beganović.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Ja prošli put nisam postavila pitanje zbog toga što nisam imala od koga očekivati odgovor na ovo pitanje, no čini mi se da je i danas ono prilično upitno da li ima smisla. Radi se o pitanju vezano za sporazum sa Slovenijom, Bosne i Hercegovina i Slovenije, u vezi sa mogućnošću obrazovanja naših mladih ljudi u Sloveniji u skladu sa prethodnim ugovorom koji prestaje da važi u septembru ove godine. U međuvremenu sam iz medija, naravno, saznala da je potpisan Protokol sa Slovenijom koji ovo reguliše i nisam sigurna da li će biti potrebno dalje da ovo pitanje problematiziram. Nadam se da je taj Protokol dovoljno jako rješenje da mogu naša djeca, naši učenici i studenti u Sloveniji bez ikakvih problema studirati jednako kao i djeca iz Slovenije. Ako neko ima da mi potvrdi da je ovo što je Protokolom regulisano sasvim dovoljno, ja bih bila zahvalna. Prijatno.
Imamo li? Imamo. 2
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi podpredsjedavajući, cijenjeni poslanici. Ovo što je cijenjena zastupnica postavila pitanje i na određeni način u svom kraćem obrazloženju dala i odgovor, ovdje nije riječ o ratifikaciji novog sporazuma već produženju važećeg Protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o saradnji u oblasti obrazovanja do kraja studijske godine u kojoj će Bosna i Hercegovina postati članica Evropske unije. Ovaj Protokol potpisan je 25.07.2013. godine, objavljen je u Službenom glasniku BiH – Međunarodni ugovori na pet akademskih godina 2013.–2014., 2014.–2015., 2015.–2016., 2016.–2017. i 2017.–2018. Na prijedlog slovenske strane o produženju važenja Protokola Ministarstvo civilnih poslova BiH provelo je svu proceduru, a Predsjedništvo BiH prihvatilo produženje vežećeg Protokola i on je sad na snazi i sve ovo što ste Vi kazali, u potpunosti će udovoljiti i ispoštovati ona očekivanja koja imamo. Hvala.
Hvala. Poslanice imate riječ.
Pa, evo, ja bih kratko zahvalila i drago mi je da je ovo konačno riješeno, pošto sam ja još u šestom mjesecu postavila ovo zastupničko pitanje, ali zbog onih sjednica koje smo produžavali, prolongirali, u nastavcima radili, to je postalo prilično kasno. Meni je u konačnici drago da je ovo jedno dobro rješenje koje će omogućiti da naši učenici i studenti studiraju u Sloveniji kao i njihovi građani.
Hvala. Pitanje, Mirsad Isaković.
Zahvaljujem predsjedajući. Želim sve da pozdravim u sali i zaželim uspješan rad ove sjednice. Moje pitanje je bilo upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, naravno, resornom Ministarstvu, a moglo je biti upućeno, dakle, i Upravi za indirektno oporezivanje, Upravnom odboru Uprave za indikretno oporezivanje i svim drugim institucijama koje se bave raspodjelom javnih prihoda. Naime, očigledno je da privremena odluka iz 2009. godine nije odgovarajuća, jer je donešena na osnovu, bez ikakvih kriterija i na osnovu dogovora. Raspodjela 59, 39 i 2% je raspodjela koja nije očigledno adekvatna u uloženim sredstvima, prihodima na Jedinstvenom računu. Prihodi Federacije iznose preko 70, prema vjerodostojim podacima, preko 70%, iz Republike Srpske nešto malo više od 26%, a Distrikt Brčko, dakle, 0,40 i nešto %. Dakle, vodimo očigledno prelijevanje kapitala iz Federacije u Republiku Srpsku i Distrikt Brčko. Kako je to riješeno na nivou države, tako se rješava i na nivou Federacije. 3 Moje pitanje je – Kada ćemo dočekati zakon o raspodjeli javnih prihoda na nivou države koji je odgovarajući, koji nije privremena od luka, i koji je u skladu sa punjenjem, ovaj, prihodima na Jedinstvenom računu? Hvala.
Hvala. Ministar Bevanda.
Pozdrav svima uz želju za uspješan rad. Ja ću se uokviriti u ove dvije minute koje su mi na raspolaganju i dati odgovor. Način raspodjele prihoda od neizravnih poreza reguliran je Zakonom o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda Službeni glasnik 55/04, 34/07, 49/09 i 91/17, a metodologija i postupak raspodjele neizravnih poreza koji se doznačavaju entitetima propisan je Pravilnikom o izračunu koeficijenata, doznačavanju entitetima. Koeficijent doznačavanja entitetima utvrđuje se kao odnos suma krajnje potrošnje prikazane u prijavama poreza na dodatnu vrijednost za robu i usluge na teritoriji datog korisnika prihoda i suma krajnje potrošnje prikazane u prijavama poreza na dodatnu vrijednost na teritoriji Bosne i Hercegovine koje su unesene u evidenciju Uprave za neizravno oporezivanje. Entitetima se doznačava iznos koji preostane nakon raspodjele prihoda od neizravnih poreza prikupljenih na Jedinstven račun Uprave i to: prvo, minimalne pričuve koje omogućavaju Upravi da podmiri sve obveze u vezi sa prihodima koje ona prikuplja. Pričuva se računa kao suma povrata za sljedeći radni dan sukladno članku 9., stavak (2) Zakona o uplatama na Jedinstveni račun, zatim proračun Bosne i Hercegovine za financiranje institucija Bosne i Hercegovine na temelju Odluke Fiskalnog vijeća i usvojenog proračuna. Distrikt Brčko sukladno metodologiji članka 13. Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, te financiranju vanjskog duga u visini dospjelih obveza tako da se oduzima od udjela entiteta i izravno uplaćuje u državni proračun za servis vanjskog duga. Privremeni koeficijenti za raspodjelu preostalog iznosa neizravnih poreza utvrđuju se tromjesečno. Ova raspodjela smatra se privremenom do konačnog poravnanja za tu fiskalnu godinu. Konačno poravnanje između korisnika raspodjele vrši se na temelju izvješća o krajnjoj potrošnji koji ravnatelj Uprave za neizravno oporezivanje dostavlja Upravnom odboru. Izmjene Zakona o uplatama na Jedinstveni račun raspodjele prihoda predlaže Uprava za neizravno oporezivanje koja je prema članku 4. Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini jedini organ koji je nadležan za provođenje zakonskih propisa o neizravnom oporezivanju i politike koju utvrdi Vijeće ministara na prijedlog Upravnog odbora, kao i za naplate i raspodjele neizravnih poreza na teritoriji Bosne i Hercegovine. Hvala.
Gospodin Isaković, komentar.
Zahvaljujem, ali očigledno je da nije odgovor na moje pitanje – kada ćemo dobiti novi zakon o raspodjeli sa Jedinstvenog računa. Naime, povod za moje pitanje je, dakle, sama 4 činjenica, recimo, da grad od 80.000 stanovnika kao što je Distrikt Brčko koji nema još provedenu fiskalizaciju ubire ogromna sredstva. Od 80.000 stanovnika, on samo u ovoj godini za budžet je dobio 172 miliona, a jedan grad od 120.000 kao što je Zenica dobio je svega ni punih 20 miliona. Dakle, devet puta gotovo više dobio je Distrikt Brčko. Ovakva raspodjela nije logična i mislim da je jedna od najvažnijih stvari koju smo trebali raditi u ovom mandatu, a naravno, i prethodnom, i budućem mandatu je, dakle, ovaj zakon koji bi trebao biti riješen. I još jedan primjer samo, radi poređenja, ako dozvolite jednu minutu, sekundu, dakle, možemo porediti i kada je u pitanju kanton, dakle, 400.000 stanovnika dobije isto koliko i Grad Brčko. Dakle, to je neprimjereno, a napominjem da Grad Brčko nema riješenu fiskalizaciju. Hvala lijepo.
Šemsudin Mehmedović, pitanje. ŠEMSUDIN
Zahvaljujem. Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja sam u pisanoj formi već ranije postavljao ovo pitanje – Ko je i na osnovu čega nedavno dozvolio ugradnju telecom opreme u zgradu Parlamentarne skupštine BiH? Da li je tačno da se u zgradi Parlamentarne skupštine nalazi i nekoliko, takozvanih, sigurnosnih zona? da li će ovo zapravo ugroziti razmjenu sigurnosnih podataka sa NATO-om i da li je tačno da je prijedlog koji je dostavila kompanija iz tačke jedan koja je neovlašeno ušla u zgradu Parlamentarne skupštine BiH i ugrađivala svu ovu opremu, postoji li u okviru Vijeća ministara ili Službe zajedničkih poslova odgovarajući pravilnik kojim se ova pitanja uređuju? Zbog toga sam očekivao odgovor.
Imamo li nekog? Predsjedavajući Zvizdić.
Hvala. Ja pozdravljam uvaženo rukovodstvo domova, uvažene zastupnike i zastupnice, poštovane medije, moje kolege u Vijeću ministara i sve prisutne goste. Ovo pitanje, naravno, nije dominantno pitanje koje treba uputiti meni ili samom Vijeću ministara jer Vijeće ministara nije dalo bilo kakvu saglasnost za ugradnju bilo kakve tehničke ili telecom opreme u objektima zgrade Parlamentarne skupštine i Zgrade prijateljstva između Bosne i Hercegovine i Grčke. Pisani odgovor na Vaše pitanje je dostavila Služba za zajedničke poslove, ja ću Vam ga dostaviti i mogu, evo, u smislu ovoga odgovora pročitati samo jednu rečenicu u kojoj Služba navodi da je traženu saglasnost navedenom operateru izdala rukovođena činjenicom da u navedenim objektima već postoje ugrađene instalacije većeg broja pravnih lica i da u tom smislu Služba nije smatrala da postoji razlog da se operateru uskrate uslovi koji su prethodno odobreni i drugim pravnim licima. Ali ja imam i pisani odgovor, ja ću uvaženom zastupniku dostaviti odgovor koji je nama dostavila Služba za zajedničke poslove.
Hvala. 5 Gospodin Mehmedović, komentar. ŠEMSUDIN
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući Vijeća ministara. Naravno da je pitanje upućeno i Vama i sekretaru Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, ali ključno pitanje je ovo pod broj dva, a to je – da li se time krši Protokol o saradnji između Bosne i Hercegovine, odnosno njenih sigurnosnih službi i NATO-a, obzirom da imamo sigurnosne zone u Parlamentarnoj skupštini BiH. Tako da, evo, nakon što dobijem taj pisani odgovor, onda ću se ... Hvala lijepo.
Poslanik Salko Sokolović, pitanje.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. Moje pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara tiče se odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine. Službeni podaci o odlasku ljudi iz Bosne i Hercegovine ne postoje, a prema nekim istraživanjima samo u posljednjih nekoliko godina oko 150.000 građana napustilo je Bosnu i Hercegovinu. Uglavnom su to mladi ljudi sa visokom i srednjom stručnom spremom. Prema neformalnim anketama četri od pet mladih bi otišlo u inostranstvo kada bi imalo priliku. Glavni razlog zbog kojeg se sve više, veći broj građana odlučuje napustiti Bosnu i Hercegovinu je loša ekonomska situacija, nemogućnost zaposlenja, besperspektivnost, ali ima i onih koji odlaze jer su nezadovoljni sistemom funkcionisanja institucija države Bosne i Hercegovine. Iz BiH ne odlaze više samo mladi, obrazovani ljudi, već cijele porodice bez obzira na nacionalnost. Takva praksa posebno je izražena u pograničnim mjestima u Bosne i Hercegovine ili drugim povratničkim lokalnim zajednicama. Da napomenem da smo, da je moj kolega Senad Šepić ovo pitanje otvorio još prije tri godine i ponavljao ga više puta. Nezavisni blok od svog osnovanja do danas insistira na rješenju ovog problema. Podsjećam kolege, kolegice i kolege poslanike, da je Parlamentarna skupština usvojila naš prijedlog da se ovo pitanje uvrsti u dnevni red kao posebna tačka još početkom ove godine i da je zaduženo Vijeće ministara da nam dostavi izvještaj po ovom pitanju. Međutim, odgovora nema, iz tog razloga danas ovo moje pitanje. I samo još da ga konkretizujem – Šta Vijeće ministara konkretno čini da radi na izradi programa sprječavanja negativnog trenda odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine? Koje su konkretne mjere i koliko je sredstava planirano za ovu oblast kroz prijedloge koje je BH strana predložila u pregovorima sa Međunarodnim monetarnim fondom u procesu traženja kredita kod ove institucije? Hvala.
Predsjedavajući Zvizdić.
Ja nisam dobio ovo pitanje uvaženog zasupnika Salke Sokolovića. Jedino pitanje koje sam ja dobio je bilo vezano za novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Ovo pitanje nije došlo u moj kabinet i nema nikakvih problema, čim pitanje dođe mi ćemo Vam odgovo riti o 6 aktivnostima Vijeća ministara u vezi sa ovom temom, a u skladu sa nadležnostima Vijeća ministara. Dakle, u moj kabinet ovo pitanje nije došlo, čim dođe, mi ćemo pripremiti pisanu informaciju i pisani odgovor i uputiti ga uvaženom zastupniku Sokoloviću.
Komentar, poslanik Sokolović.
Hvala. Ovaj, gledajte, ja sam jučer konsultovan od strane Sekretarijata koje ću pitanje postaviti i ja sam odustao od ovog pitanja o kome je govorio gospodin predsjedavajući iz prostog razloga što mi danas tu temu imamo ovdje, Zakon o sukobu interesa je dospio u poslaničke klupe, a prošli put kad sam tim pitanjem htio da na neki način isprovociram i Kolegij i Vijeće ministara da imamo taj Zakon, ja nisam imao sagovornika. Evo danas ima m na onu temu. Gledajte, ovo pitanje je vrlo bitno. Znači, prošao je mandat Vijeću ministara, a ništa nije poduzeo na rješavanju ovog problema. To kada će predsjedavajući Vijeća ministara odgovoriti u ovom mandatu, to više ni mene, ni njega ne bi trebalo interesovati. To će interesovati neke nove poslanike u ovim klupama, odnosno neko novo Vijeće ministara, ali im ja sugerišem, tim budućim članovima Parlamenta, odnosno Vijeća ministara, da pokrenu ovu više borbu protiv kriminala i korupcije, političkog podobnog zapošljavanja, povećanja akciza i niz onih negativnih efekata koje smo imali kroz dosadašnji rad Vijeća ministara pa se nisu imali vremena baviti ovim problemom u Bosni i Hercegovini. Želim im da spoznaju kakvo je teško stanje u Bosni i Hercegovini pa što prije kad se razriješe ovi dužnosti da se spakuju i napuste Bosnu i Hercegovinu i nađu bolji život tamo gdje odlaze ovi ljudi jer nisu, a imali su mogućnost, ništa poduzeli da se stanje u Bosni i Hercegovini popravi. Hvala.
Hvala. Poslanik Saša Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas i Vaše zamjenike, predsjedajućeg i članove Vijeća ministara, kao i ostale prisutne u sali. Ja se nadam da je predsjedavajući dobio najavu mog pitanja. Ono se odnosi na njegov ekspoze. Mi smo sada na kraju mandata i neka od obećanja, strateških prioriteta, bi trebala biti realizovana ili bi nam trebalo biti objašnjeno zašto nisu. U ekspozeu je predsjedavajući Vijeća ministara kazao da će Vijeće ministara imati određeni broj strateških prioriteta i kao neke od prioriteta naveo i osnivanje banke za obnovu i razvoj Bosne i Hercegovine, te usvajanje zakona o strateškim investicijama u Bosni i Hercegovini. Pri tome je u tom trenutku objasnio da banka za obnovu i razvoj bi trebala održati održiv i ravnomjeran privredni razvoj Bosne i Hercegovine, elemente povlaštenog statusa za strateške investicije i da će ova mjera uz usvajanje zakona o strateškim investitorima biti prekretnica u smislu omogućavanja većeg broja stranih investicija. Zakon o strateškim investitorima, odnosno investicijama, je tada predstavio kao zakon čija je svrha smanjenje regulatornog opterećenja za starateške investitore kroz pojednostavljivanje i ubrzavanje procesa dobivanja potrebne dokumentacije uključujući i dozvole itd., itd., da ja sad ne ponavljam njegove riječi. Jednom kad sam 7 postavio ovo pitanje dobio sam odgovor da je rano i da smo tek na pola mandata i da to trebam pitati kad mandat bude na kraju. Evo, ja sam čekao kraj mandata da postavim pitanje – Dokle se sa ova dva prioriteta Vijeća ministara izložena u ekspozeu predsjedavajućeg? Hvala.
Predsjedavajući Zvizdić.
Hvala naljepša. Vidim da je moj ekspoze jedno od najčitanijih štiva u SDP-u i to me raduje i treba tako da bude jer je riječ o vrlo ozbiljnom materijalu koji je u svim svojim dominantnim ciljevima skoro u potpunosti realiziran. Ja naravno nemam puno vremena, imam nažalost samo dvije minute pa ću možda malo brže govoriti. Dakle, tamo je navedenih nekih šest ili sedam strateških oblasti od kojih je većina u potpunosti realizirana ili je proces realizacije u toku. Prva je bila vezana za deblokadu puta evropskih integracija koji je bio u potpunosti blokiran nekih sedam ili osam godina, dakle, upravo u vrijeme dok su liderske pozicije u Vijeću ministara držali članovi SDP-a. Mi smo uspjeli potpuno deblokirati procese evropskih integracija. Dakle, u junu je već, '15., stupio na snagu SSP, uspostavljena su sva tijela predviđena SSP-om, počelo je s radom Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje, Odbor za stabilizaciju i pridruživanje i sedam pododbora, značajno je unaprijeđen i ojačan rad Direkcije za evropske integracije, usvojena je Odluka o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija, predali smo aplikaciju za članstvo, realizirali smo Upitnik koji ima 20.000 stranica jednoglasno usvojenih odgovora, trenutno radimo na pripremi dopunskih pitanja i time ćemo riješiti i završiti sva pitanja sa Evropske agende da dobijemo kandidatski status. Drugi ciljevi predviđeni mojim ekspozeom je bila realizacija talinskih uvjeta. Tu smo opet imali blokadu od 2009. do 2015. godine upravo u vijeme kada je i ministar odbrane i drugi kadrovi SDP-a bili lideri unutar Vijeća ministara. Nijedna lokacija za to vrijeme nije bila uknjižena. Mi smo uspjeli uknjižiti 33 lokacije na nivou Federacije i dobiti sudsku presudu za dvije lokaciju u Republici Srpskoj čime smo stvorili uvjete za realizaciju MAP-a. Ekonomski razvoj smo zatekli da je GDP rastao od 0,89 do 1,1% jer nisu bile usvojene nijedna od ključne četri strategije zbog čega je Bosna i Hercegovina u tom periodu kada je dominantnu ulogu u Vijeću ministara imao SDP izgubila preko 400 miliona eura, jer niti jedna od četri strategije nije bila usvojena. Ovo Vijeće ministara je usvojilo četri strategije na koje smo čekali skoro 10 godina, transporta, ruralnog razvoja, okoliša i energetske strategije zbog čega smo samo na bazi transporta dobili 660 miliona eura, plus 120 miliona eura granta. Oslobođeni su IPA fondovi i zadnja odluka je da će Bosna i Hercegovina dobiti 360 miliona eura. Usvojena je Ekonomska reformska agenda, realizirali smo preko 80% mjera, svi ekonomski parametri u Bosni i Hercegovini su u porastu, posebno GDP, rast industrijske proizvodnje, izvoz, novo zapošljavanje, nove investicije koje su prošle godine bile najveće u posljednjih 10 godina. Pokrivenost uvoza izvozom je bila najveća u posljednjih 25 godina, značajno je povećana konkurentnost. Kao jedan od ciljeva tamo je, recimo, naveden i turizam [[govornik se upozorava na vrijeme]] Nalazimo se među 20 zemalja svijeta sa najvećim brojem porasta turističkih posjeta. U finalnoj smo fazi realizacije članstva u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, usvojili smo sve strategije sektore obrazovanja koje su u nadležnosti Vijeća ministara, sve strategije Sektora borbe protiv korupcije, terorizama i kriminala uključujući i skidanje sa sive liste 8 Manivala i FATF-a, unaprijedili smo u odnosu sportu, kulturi. Podsjećam da smo zatekli zatvoren [[govornik se upozorava na vrijeme]] Zemaljski muzej i ... sredstava na budžetskoj stavci. Završavam, dakle, sve smo to uspješno riješili, ja sam izuzetno ponosan na svoj ekspoze, na svoj rad i rad mojih kolega u Vijeću ministara jer je većina ciljeva u potpunosti realizirana. Naravno, treba nastaviti sa aktivnostima i na realizaciji ova dva pitanja o kojima je govorio uvaženi zastupnik Magazinović u cilju jačanja političkog ambijenta jer uspostava Fonda za razvoj i uspostava, naravno, zakonu o poticanju investicijama može donijeti samo poboljšanje životnog standarda i sigurnosti za sve građane Bosne i Hercegovine. Dakle, ambijent u kojem smo radili, moram reći da sam izuzetno ponosan na ostvareni napredak Bosne i Hercegovine na svim ključnim strateškim ciljevima koji su navedeni u mom ekspozeu. Hvala.
Hvala. Komentar, poslanik Magazinović.
Pitate predsjedavajućeg koliko je sati, a on vam kaže lijepo je vrijeme vani. Kažete mu – nisam Vas pitao kakvo je vrijeme vani, nego koliko je sati, a on vam odgovori – to vam može reći bilo koji sat. Tako otprilike izgleda ovaj odgovor, dakle, ništa od ovoga o čemu je čovjek pričao ja nisam pitao. Postavio vrlo jednostavno p itanje – Dokle je sa zakonom o strateškim investitorima i dokle je sa osnivanjem banke za obnovu i razvoj, čovjek uzeo papir i čitao šta je pripremio samo da prođe vrijeme. Dakle, ovo je nepoštivanje zastupnika i Predstavničkog doma u cjelini. Gospodine Zvizdiću, čovjek je vlasnik riječi dok je ne izgovori. Kad je izgovori postaje njen rob. Vi ste izgovorili sat vremena riječi u Vašem ekspozeu. Ja Vas nisam pitao šta je sa ministarstvom poljoprivrede koje ste obećali, gdje je vijeće za nacionalnu sigurnost koje ste obećali, gdje su te strategije sigurnosti koje ste obećali i milion jedno obećanje. Pitao Vas za dva i Vi niste, govorili ste dva minuta duže i nemojte skretati pažnju na moje vrijeme. Dakle, na početku ste, također, rekli, citiram – ne možemo, rekao je jednom Albert Anštajn, a citirao ga Denis Zvizdić, riješiti problem na isti način kako su stvoreni. Vi ste to ovim mandatom i ovim Vašim odgovorom dokazali.
Hvala. Pitanje, poslanica Hanka Vajzović.
Hvala predsjedavajući. Srdačno pozdravljam sve u sali. Zapravo, ja imam dva pitanja. Čekajući odgovor na ono prvo od prije dva i po, otprilike, mjeseca postavila sam novo s pitanjem zašto mi dosad nije odgovoreno. Imala sam 9 još jedno prije pitanje, od prije četri i po mjeseca, odnosilo se na Pelješki most, nikad odgovor nisam dobila. Ovo drugo pitanje tiče se graničnog, pomorskog graničnog prelaza u Neumu i pitala sam Vijeće ministara, prije svega predsjedavajućeg, zašto na sjednici, a održana je, na sjednici Vijeća ministara, održana je 5. juna, prijedlog za uspostavu međunarodnog graničnog prijelaza za putnički saobraćaj, putnički pomorski saobraćaj Neum je izbačen iz prijedloga osnova za vođenje pregovora i zaključivanje ugovora o izmjenama i dopunama ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim prijelazima. Praktično je ovo bila jedinstvena prilika, ko zna kad će se više ukazati, da se taj ugovor preispita, revidira, dopuni, izmijeni, Ugovor iz 2013., koji je bio na štetu Bosne i Hercegovine, tada je Hrvatska ulazila u Evropsku uniju i, evo, bila je prilika da se to uradi. Kad je urađena Platforma za pregovore, iz nje je praktično izbačena samo ta jedna stavka, to je taj granični prelaz. Ako Vijeće ministara naglašava tada usvojenom Platformom za pregovore sa Republikom Hrvatskom, žele trajno riještiti otvorena pitanja u interesu građana i privrednika dviju država, pitala sam da li smatraju da uspostava graničnog prelaza za putnički pomorski saobraćaj Neum nije vrijedna navedenih interesa i Bosne i Hercegovine, naših građana, naših privrednika čak ni toliko da to pitanje ni nakon 23 godine postojanja dejtonske Bosne i Hercegovine ne može doći na dnevni red čak ni kao jedna od tačaka. Ono što sam posebno ovaj put pitala, to su zapravo, podsjećanje, pitanje – Zašto mi, prije četri i po mjeseca sam pitala, nije odgovoreno u vezi sa Pelješkim mostom, šta je urađeno? A, evo, bili smo svjedoci ovih dana da je baš na moja pitanja, jer ja nisam ulazila u meritum, pitala samo kako riješiti kontroverze stvorene, otkud Hrvatskoj saglasnost Bosne i Hercegovine, otkud da mi govorimo kako tu saglasnost nismo dali? I bili smo svjedoci da je gospodin Wigemark očito to, o tome nešto više znao, da je ispoštovao [[govornik se upozorava na vrijeme]] tajnost naš predsjedavajući Predsjedništva, i javnost je zbunjena u vezi s tim. Eto, to sam pitala, nikad mi nije odgovoreno.
Dobro, hvala. Predsjedavajući Zvizdić.
Hvala.
Hvala najljepša. Dakle, ja ću dati kratak odgovor u vezi Nacrta ugovora o izmjenama i dopunama Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim prelazima. Dakle, specifičan dio toga pitanja na koje se odnosi Vaše pitanje mi smo ostavili ustvari za drugu fazu izmjena i dopuna Ugovora, zato što smo prije toga usvojili jednu Analizu efekata uplovljavanja stranih brodova i trgovine u dio Jadranskog mora koji pripada Bosni i Hercegovini sa preporukama, te smo zadužili naša ministarstva prometa i komunikacija, sigornosti, vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da koordiniraju realizaciju preporuka i da nam podnose u narednom periodu jedan, podnesu jedan u narednom periodu izvještaj o tome kako bi onda mogli se u potpunosti odrediti i o novim graničnim prelazima. U ovome momentu, kao što kažete, prihvatili smo ustvari stavove predstavnika brojnih institucija koje 10 su radile na pripremi Nacrta ugovora, a među njima su bili predstavnici Ministarstva sigurnosti, Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva komunikacija i transporta, Granične policije, Uprave za indirektno oporezivanje, Ured za veterinarstvo, Uprave Bosne i Hercegovine za zaštitu zdravlja bilja i Nacrt ugovora u ovome trenutku, odnosno sam Ugovor izgleda ovako. Čim dobijemo ovu Analizu sa preporukama ućićemo u drugu fazu analize graničnih prelaza generalno u Bosni i Hercegovini ne samo sa Hrvatskom, ići na izmjene i dopune postojećih ugovora, odnosno onih koji su usvojeni u ovome periodu.
Hvala. Komentar, poslanica Vajzović.
Nisam zadovoljna, naravno, odgovorom. Ja sam u pitanju i navela, zapravo podsjetila da je isti saziv Vijeća ministara na 9. sjednici 02.06.2015. usvojilo tu Analizu efekata uplovljavanja stranih brodova, ali sam pitala – Zašto je ovaj put kad je napravljena platforma, zašto je i kako Vijeće ministara, posebno predsjedavajući pristao na to da se samo ta stavka izbaci čak iz mogućnosti da se o njoj pregovara? Naravno i ono prvo pitanje u vezi s Pelješkim mostom nisam dobila odgovor, a to je ovaj put bilo pitanje. Eto to je nešto što je zaista zbunjujuće, poslije 23 godine mi ne možemo prvi, dakle Hrvatska ima svoj takav granični prelazi, mi ga nemamo, prvi najbliži Neumu je u Pločama. Hvala.
Hvala. Pitanje, poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Dakle, moje pitanje je postavljeno Vijeću ministara BiH, Ministarstvu sigurnosti BiH, Komisiji za borbu protiv narkotika pri Ministarstvu sigurnosti BiH, Agenciji za lijekove i medicinska sredstva BiH – Zašto još uvijek nisu poduzete aktivnosti u skladu sa inicijativom iz 2017. godine, a koju je inicirao zastupnik u Federalnom parlamentu BiH, kolega Denis Grac, a koja se tiče dekriminalizacije kanabisa u medicinske svrhe? Da li je ikada formirana nadležna komisija pri Ministarstvu sigurnosti u čijoj stručnoj nadležnosti je i ovo pitanje, ako je formirana ko su članovi i članice komisije? Ukoliko je nadležna komisija formirana da li je razmatrala ovu inicijativu i da li je donijela neke zaključke, odnosno svoj stručni stav ili mišljenje po ovom pitanju? Obrazloženje je jednostavno i svim poznato, da za razliku od rekreativne upotrebe kanabisa konzumiranje kanabisa u medicinske svrhe predmet je različitog zakonskog tretmana, te je dozvoljeno u znatno većem broju država. Jedna od nama susjednih država je Republika Hrvatska koja je od 2017. legalizirala upotrebu kanabisa u medicinske svrhe. Kome bi ovo koristilo? Velikom broju stanovništva Bosne i Hercegovine, znamo da je 11 povećan broj oboljelih pacijenata s kancerom što bi njima znatno olakašalo njihove tegobe koje prolaze poput mučnine i povraćanja prouzrokovanih hemoterapijom. Također bi pomoglo i onima koji su oboljeli od anoreksije ili AIDS-a pa bi konzumacijom ovoga došlo do stimulisanja apetita. Ipak upotreba kanabisa i njegovih derivata najčešća je u skolpu terapija za olakšavanje bolova i mišićnih grčeva, naročito onih izazvanih multiple sklerozom, epilepsijom, distrofijom u okviru kojih je njihova djelotvornost potvrđena određenim brojem medicinskih strudija. Ja se nadam da ću imati odgovor na ovo pitanje.
Hvala. Imamo li nekog iz ministarstva ili Savjeta ministara ko bi mogao odgovoriti? Vidim da nema niko iz Ministarstva bezbjednosti, znači nemamo odgovor na ovo pitanje. Poslanica Maja Gasal- Vražalica, komentar.
Dakle, Ministarstvo sigurnosti BiH ima ministra, ima zamjenika, ja sam pobrojala sve relevantne komisije i agencije koje su također mogle pripremiti odgovor na ovo pitanje, pa je gospodin predsjedavajući Zvizdić mogao da pročita taj odgovor i da mi da, je li, na ovo pitanje ili neko iz Vijeća ministara. Ja stvarno ne mogu da vjerujem da na ovako važno pitanje niko od prisutnih iz Vijeća ministara mi neće dati odgovor, a evo čovjek kada razmisli i kada uporedi šta je pitao gospodin Sokolović, šta je pitao gospodin Magazinović, a šta je odgovor predsjedavajućeg Vijeća ministara. Bosna i Hercegovina treba da ide čak korak dalje pa kanabis ne u medicinske svrhe nego svakodnevno da konzumiramo, da imamo legalizaciju jer ovo čovjek više ovako ponašanje ne može istrpiti u Bosni i Hercegovini.
Damir Arnaut, pitanje.
Zahvaljujem predsjedavajući. Upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću. Ovo pitanje ja već pokušavam tri puta u pisanoj formi postaviti, dva puta Upravnom odboru BHRT-a, jedanput gospodinu Zvizdiću još u maju i još uvijek nisam dobio odgovor i zbog toga sam se odlučio na usmeno. Dakle, Upravni odgor BHRT-a imenovao je gospođu Pejku Medić prošle godine za direktoricu BH Radija 1, prema medijskim izvještajima iz tog vremena gospođa Medić je na svojim profilima, na društvenim mrežama, istakla, citiram sad te medijske izvještaje – poklon drugarima sa Kosmeta, na kojoj fotografiji su muškarci koji u rukama drže izrezbareni drveni rad sa likovima osuđenog ratnog zločina za genocid u Srebrenici i zločina protiv čovječnosti nad Bošnjacima i Hrvatima tokom rata u Bosni i Hercegovini Radovana Karadžića, osuđenog ratnog zločinca i komandanta četničkog pokreta Draže Mihajlovića, te Ratka Mladića optuženog za genocid, saučesništvo u genocidu i zločina protiv čovječnosti, kao i da, opet citiram, među njenim objavama je i fotografija Vojničkog groblja u Bratuncu sa natpisom: „Ako danas ćutiš o Bratuncu, sutra ne govori o Srebrenici“. S obzirom da nisam dobio odgovor, a tri puta sam postavio, moje pitanje je vrlo jasno i precizno – Da li je član Upravnog odbora BHRT-a gospodin Mufid Memija koji je na prijedlog SDA, SDS i HDZ 12 članova Kolegija, a posebno na insistiranje člana Kolegija iz reda bošnjačkog naroda, gospodina Šefika Džaferovića, imenovan u Upravni odbor BHRT-a, iako je bio trećerangirani kandidat na listi RAK-a i na listi nadležne Komisije za saobraćaj ovog Doma, da li je gospodin Memija glasao za izbor Pejke Medić za direktoricu BH Radija 1? Vrlo jednostavno pitanje, ja bih zaista volio da dobijem odgovor – DA, NE ili je eventualno bio suzdržan, a ne da čujem sad još jedanput ovaj Vaš ekspoze od prije tri godine, kako ste gospodinu Magazinoviću odgovorili. Hvala.
Hvala. Imamo li nekog, evo imamo predsjedavajući Zvizdić.
Ja sam izašao zato što je uvaženi zastupnik rekao da postavlja pitanje meni, ali mi nije jasno zašto i prema zakonima kakve veze Vijeće ministara ili ja imamo uopće sa članovima Upravnog odobra BHRT-a, ja bi volio da nam to Vi kažete, da javnost i zastupnici i građani Bosne i Hercegovine čuju. Upravni odbor BHRT-a prema članu 26. Zakona o Javnom redio- televizijskom servisu Bosne i Hercegovine te članove imenuje Parlamentarna skupština BiH s rang liste kandidata koje im dostavlja Regulatorna agencija. Nadležnosti Upravnog odbora su da imenuje, razrješava generalnog direktora i daje saglasnost na imenovanje nosilaca najviših programskih funkcija. Parlamentarna skupština ima ovlaštenje da donese odluku o razrješenj u člana Upravnog odbora ako sam zatraži razrješenje, tri puta neopravdano izostane sa sjednice ili ne učestvuje u radu u vremenu od 3 mjeseca, a Parlamentarna skupština BiH, čiji ste Vi član, takođe ima ovlaštenja da donese odluku o razrješenju člana Upravnog odbora na osnovu preporuke Regulatorne agencije ako član Upravnog odoba nije ispoštovao uslove iz dozvole sistema ili iz dozvole BH Radio-televizije. Dakle, u kompletnom sistemu niti ja, niti Vijeće ministara nemamo nikakvu nadležnost, niti nikakvo proceduralno procesnu ulogu i uopće mi nije jasno zašto ovo pitanje ne ostane u okvirima onih koji su nadležni, a to je Parlamentarna skupština BiH.
Komentar, gospodin Arnaut.
Zahvaljujem. Al problem je upravo u tome što gospodinu Zvizdiću izgleda ništa nije jasno, prema Poslovniku Predstavničkog doma usmena pitanja se mogu postavljati samo članovima Vijeća ministara i kada je izostao odgovor Upravnog odbora BHRT-a dva puta, kada je izostao Vaš pisani odgovor još od 15.05.2018. godine, ja sam se odlučio da pokušam dobiti DA ili NE odgovor o ovom pitanju i meni sad nikako nije jasno zbog čega ovoliko pukušavate pobjeći od ove odgovornosti, zbog čega je problem da se kaže ovdje je li Mufid Memija glasao ZA, protiv ili je bio suzdržan po konkretnoj tački dnevnog reda. Zašto se krije taj odgovor? Zašto je gospodin Džafeorivić insistirao na imenovanju gospodina Memija iako je on bio tek treći na rang listi RAK-a? Zašto je gospodin Džaferović zahtjevao od SBB-a da zanemari rang listu RAK-a i pristane na trećerangiranog Memiju? Mi na to nismo pristali, ali neko treba objasniti 13 motive gospodina Džaferovića ako je Memija samo dva mjeseca kasnije nakon što je izabran glasao za osobu koja veliča ratne zločince. I ja samo da podsjetim, mjesto direktora BH Radija 1 je ostalo upražnjeno zato što je dotadašnji direktor, časni Milan [[govornik se upozorava na vrijeme]] na prijedlog SBB-a imenovan za zamjenika gradonačelnika Sarajeva i onda dobijemo gospodina Džaferovića koji insistira na Memiji, a onda taj njegov Memija imenuje Pejku Medić koja veliča ratne zločine [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ratka Mladića i Radovana Karadžića i čak i Dražu Mihajlovića, svaka vam čast.
Završili smo sa postavljanjem pitanja Savjetu ministara. U okviru prethodnog pitanja želim da vas upoznam da je Kolegij Doma postigao saglasnost o sledećim izvještajima: Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za period 01.01.–31.12.2017. godine, broj: 05/8-04- 785/18 od 06.07.2018. i drugi Izvještaj monitoringa sprovođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. i Akcionog plana za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. za period maj 2015. – decembar 2017. podnosilac Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-04-601/18 od 06.07.2018. godine. Navedeni izvještaji se na ovaj način smatraju usvojenim. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sledeće, na dnevni red dodata je: Tačka 4. Zahtjev poslanika: Saše Magazinovića, Jasmina Emrića, Mirsada Isakovića, Momčila Novakovića, Šemsudina Mehmedovića, Borislava Bojića, Maje Gasal-Vražalice, Damira Bećirovića, Senada Šepića i Lazara Prodanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa čalnom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1955/18 od 28.08.2018. godine. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Prvi za diskusiju se prijavio gospodin Senad Šepić.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedavajući, evo ovo je vjerovatno zadnja sjednica Parlamenta u ovome sazivu, je li de? Dakle, ja neću evo ni na kraju ovog mandata razumjeti neku logiku vas koji ste vodili ovaj Parlament, dakle Kolegija, o nekom vašem, kako bih rekao, odnosu prema incijativama, idejama, željama, raspravama da se u dnevni red stvarno uvrste one teme koje su važne za ljude, dakle koje dolaze od poslanika ovdje u Parlamentu. S tim u vezi, evo, ja danas imama pitanje – Zašto nisu na dnevnom redu, recimo, dvije stvari koje smo juče na Ustavnopravnoj komisiji proceduralno sve uradili, završili, tiču se inicijative za uvođenje kategorije samozaposlenik u važeće zakone o radu svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, druga je ona koja se odnosi na akcize jedne na osnovu duhana, druge na osnovu akciza na gorivo? Završili smo sve te procedure, evo govoriće i moj kolega Salko Sokolović o tim stvarima, namamo ih danas uopšte u dnevnom redu. 14 Dakle, zato evo predlažem s obzirom da do sada kad bi uradili tu neku analizu vidjeli bi zaustavljanje odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine, tri godine o tome pričamo, početkom ove godine smo usvojili, dakle ovaj Parlament je usvojio tu inicijativu, zadužilo Vijeće ministara da uradi posao i vi to pustite. Kad mi to uradimo ovdje, završimo ono što je do nas, obavežemo druge, vi poslije toga ne vršite nikakvu svoju funkciju u smislu da tražite od Vijeća ministara da odgovori na ono što je zahtjev Parlamenta, ako ne odgovori Vijeće ministara da onda mi tražimo druge mehanizme kako ćemo voditi raspravu ovdje u Parlamentu i bez njihovih materijala, al' da jednostavno se zna ko je odgovoran, ko nema nikakvu vrstu poštenog odnosa prema problemima koje iznosimo ovdje. Dakle, zaustavljanje odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine, tri godine to, o toj temi govrim nikad je nismo našli za shodno da je uvrstimo na dnevni red i da o njoj pričamo. Evo Zakon o akcizama, spomenuo sam, pola godine, Izborni zakona, krajem prošle godine predložio sam Izborni zakon vezano za ono elektronsko glasanje i drugi dio da se sankcionišu ljudi koji kradu izbore, evo saće završiti ovaj mandat Parlament, a nikad to nismo uvrstili u dnevni red, tu tkavu, ovaj, taj takav prijedlog zakona. Da ne govorim o zaštiti poljoprivrednika, o onom sigurnom otkupu, zagarantiranoj cijeni, onaj i sigurnom otkupu poljoprivrednih proizvoda o čemu također sam govorio tri godine i molio da ovaj Parlament u tom smislu nađe tu vrstu kapaciteta, da natjera Vijeće ministara, ako ne zna to Vijeće ministara raditi treba preldožiti da to Vijeće ministara ode odatle. I evo danas, predlažem, dakle, ove dvije tačke dnevnog reda, prva je – Inicijativa za uvođenje kategorije samozaposlenik. To je ona poznata priča o onim fri lenserima o tome kako ćemo u Bosni i Hercegovini sistemski osigurati ne da tjeramo naše pametne ljude iz ove države već da ih zaštitimo ovdje, da ih uvedemo legalno u sistem, dakle da smanjimo ovaj rad na crno, da osiguramo tim ljudima zdravstveno i penzijsko osiguranje i da dogovorom između njih i države osiguramo da jednim određenim odnosom paušala uđu u sisteme u BiH da ljudi legalno, pošteno zarađuju i rade i ostaju u ovoj zemlji. I druga je priča, druga je tačka dnevnog reda zaustavljanje negativnog trenda odlaska ljudi iz BiH, to je ovo što sam rekao, dakle – Informacija o nerealizaciji zaključaka i ranijih obaveza Parlamenta, s nazivom: Zaustavljanje negativnog trenda odlaska ljudi iz BiH sa programom mjera za zapošljavanje mladih u BiH. Dakle, nisam ja naivan da mislim da mi danas na ovoj sjednici možemo sad posebno nešto što ignorišemo preko tri godine uraditi, dakle, ali da se mora odavde poslati poruka i mislim da je genijalna bila rečenica kolege Sokolovića koji kaže, ljudi koji su na ovakav način doveli zemlju u ovo stanje oni trebaju otići iz ove zemlje, oni trebaju biti poraženi na ovim izborima i oni trebaju otići tamo gdje su otjerali stotine hiljada ljudi koji su ovakom politikom morali napustiti svoju zemlju BiH. Evo vam ovi materija li, po ko zna koji put ih ovdje podnosim, dakle, i nadam se da ćemo imati toliko odgovornosti prema ovoj zemlji da obavimo jednu poštenu raspravu i da kažemo, dakle, šta je to naš stav o ove dvije pozicije u BiH. Hvala.
Hvala. Poslanik Sadik Ahmetović. 15
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, ja danas za današnju sjednicu dnevnog reda predlažem da se uvrsti inicijativa kojom će se zadužiti Vijeće ministara da u roku od 30 dana pripremi i uputi u proceduru prijedlog zakona o jezicima u Bosni i Hercegovini. Obrazloženje, u skladu sa članom II Ustava BiH, stav (1) i stav (2) koji se odnosi na ljudska prava i međunarodne standarde, te u skladu sa Okvirnim zakonom o osnovnom obrazovanju član 7. Zakona koji glasi – jezici konstitutivnih naroda Bosne i Hercegovine upotrebljavaće se u svim školama sukladno Ustavu BiH, svi učenici u školama izučavaće pisma koja su u službenoj upotrebi u Bosni i Hercegovini. Mislim da je jako važno donijeti ovaj zakon kako bi izbjegli ovu postojeću diskriminaciju na različitim dijelovima Bosne i Hercegovine u zavisnosti gdje su pojedine, pojedini konstitutivni narodi u manjini. Ja evo podvlačim da ponajviše znam o onome što se dešava sa bosanskim jezikom u Republici Srpskoj, stoga mislim da bi donošenje jednog ovakvog zakona koji bi regulirao i javnu upotrebu jezika i sve ono što bi bilo od koristi da zaustavimo diskriminaciju, zloupotrebu djece itd. bilo korisno za budućnost ne samo djece nego i za stabilizaciju i političkih prilika i odnosa u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Poslanik Jasmin Emrić. Gospodine Emriću, Vi ste na redu.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja za današnju sjednicu predlažem novu tačku dnevnog reda pod naslovom – Zahtjev Vijeću ministara BiH da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje informaciju koja glasi: Informacija o aktivnostima vezanim za početak gradnje Pelješkog mosta. Svi znamo da je Republika Hrvatska počela sa izgradnjom Pelješkog mosta, također znamo da smo na ranijim sjednicama ovog uvaženog Doma raspravljali o aktivnostima vezanim za početak izbradnje Pelješkog mosta, usvojili smo Deklaraciju, u toj Deklaraciji u tačkama 4. i 7. Vijeće ministara je preuzelo obavezu da u roku od 60 dana informira ovaj uvažni Dom o izvršavanju tih obaveza. Međutim, evo do danas Vijeće ministara nije izvršilo svoju obavezu u skladu s tačkama 4. i 7. Deklaracije, stoga smatram da je vrlo važno da mi i danas raspravljamo na ovu temu. Međutim, zašto nisam predložio da danas raspravljamo o ovoj temi? Iz razloga što imam iskustvo s Vijećem ministara, mi danas ne bi dobili tu informaciju, bili bi uskraćeni za tu informaciju i imam bojazan da bi naša rasprava bila manjkava. Stoga kolega Backović i ja smo se odlučili da damo priliku Vijeću ministara da izradi detaljnu informaciju o aktivnostima vezanim za početak izgradnje Pelješkog mosta da vidimo što su to aktivnosti koje je Vijeće ministara poduzimalo u odnosu na preuzete obaveze. Takođe bi bilo dobro ako bi Vijeće ministara moglo doći i do informacije što je Predsjedništvo BiH poduzelo u vezi s usvojenom Deklaracijom, te da na taj način imamo kvalitetnu raspravu u ovom uvaženom Domu. Molio bih kolege i kolegice da podrže ovu tačku dnevnog reda. Hvala. 16
Aleksandra Pandurević, diskusija.
Zahvaljujem se predsjedavajući. U ime Kluba SDS-a tražimo skidanje tačke 19. sa dnevnog reda iz razloga što na ovu inicijativu za smjenu uvaženog ministra Mektića nismo dobili ni izvještaj Savjeta ministara, ni izvještaj ministra u roku od 48 sati prije početka ove sjednice. Druga stvar, realizacija ove inicijative došla bi, dovela bi do ozbiljnog narušavanja Zakona o Savjetu ministara i imali bismo situaciju da, ukoliko bi ona bila realizovana, nemamo minimalno 1/3 ministara iz Republike Srpske. Stoga predlažem da se ova tačka skine s dnevnog reda, jer nemamo osnovne pretpostavke izvještaj Savjeta ministara, pretpostavljam da je Kolegijum uputio ovu inicijativu i Savjetu ministara. Hvala.
Hvala. Salko Sokolović, rasprava.
Hvala uvaženi predsjedavajući. U svojstvu ovlaštenih predlagača ja, gospodin Šepić i Ahmetović dostavili smo u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini. E znate kad predsjedavajući? 15. maja ove godine, a danas je 04. septembar ove godine, znači preko tri i po mjeseca se uvrštavanje ovog Zakona u dnevni red Parlamentarne skupštine bojkotuje, od koga evo da vidimo. Ovaj, probalo se preko Ustavnopravne komisije i dugo je taj proces trajao, preko Komisije za finansije i budžet, takođe dugo je proces trajao. Uspjeli smo ili uspio sam da 05. jula ove godine Komisija za finansije i budžet da mišljenje sa 4 glasa za i 1 protiv, usvoji ovaj Zakon i da odobrenje da on ide u Parlamentarnu skupštinu, a onda Ustavnopravna komisija to nije radila, pa je juče u nekim satima završila tu priču i logično je bilo kad su ispunjene sve poslovničke odredbe da ovaj Zakon bude sastavni dio današnjeg dnevnog reda, a to je Zakon o izmjenama Zakona o akcizama i ja ga predlažem u dnevni red. Znači, tri i po mjeseca je trajala blokada, kad hoćete pošteno da radite onda u ovom Parlamentu imate blokadu. Znači, mi smo taj, tad smo mi razmišljali hoćemo po hitnoj proceduri, pa nećemo po hitnoj proceduri, idemo u redovnu proceduru da damo mogućnost kolegicama i kolegama poslanicima da taj Zakon, ovaj, iščitaju i predlože određene izmjene, možda se ne slažu da se smanji cijena goriva 15 feninga, možda hoće neko, cijena akcize itd. 12. Znači, da damo mogućnost da raspravljamo o tome i radite pošteno i onda komisije, Kolegij i Vijeće ministara, svi upru sa svake strane da vam blokiraju taj prijedlog. Imamo ispunjene uslove i tražim da se on danas uvrsti u dnevni red i podnio sam zahtjev. I druga stvar, inicijativa za namjensko usmjeravanje 5% ukupno godišnje prikupljenih sredstava po osnovu akcize na duhan i duhanske prerađevine. Juče je bila na komisiji, evo 17 ovdje kod mene mišljenja, ali ove inicijative nema u dnevnom redu. Prema tome i ona je ispunila sve poslovničke pretpostavke da bude sastavni dio danas dnevnog reda i nju predlažem da bude, ali opet napominjem zbog čega pošten radu u Parlamentu mora biti blokiran od strane onih koji mogu da upravljaju određenim procedurama u ovome, u ovom Parlamentu. Zato ja pozivam kolegice i kolege poslanike da podrže da ova dva projekta, znači Zakon i ova inicijativa dubu danas sastavni dio ovoga dnevnog reda, da raspravljamo i da damo svi svoj doprinos u realizaciji dobra za građane Bosne i Hercegovine, narode Bosne i Hercegovine, za državu Bosnu i Hercegovinu. Hvala vam.
Hvala. Hanka Vajzović.
Hvala predsjedavajući. Zapravo bih podržala ovaj prijedlog za uvrštavanje tačke, kao tačke dnevnog reda diskusiju, raspravu o Pelješkom mostu utoliko što smo svi zbunjeni, ovdje sam imala prijedlog zaključka i nije mi jasno šta znači – nije Kolegij postigao saglasnost. Šta je saglasnost, da nam Vijeće ministara dostavi informaciju da li je ili nije, da se stavi više tačka ili da se zna dokle smo došli, da li je ili nije na sjednici održanoj sa vladom, Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske razgovarano i šta je zaključeno u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta i evo pitanja imovine. Neko ne da da nam se dostavi informacija. Ovih dana smo, prije petnaestak dana smo svjedočili jao euforičnim nekim emocijama, s jedne strane neće se gradit, ne damo mi, s druge strane hoće se gradit, zapravo mi ne znamo čak ni tu tajnu, i to je bio razlog, ni tu tajnu koju kriju sada gospodin Vigemark i predsjedavajući Izetbegović, predsjedavajući Predsjedništva. Dakle, čak ni to liko ne znamo, je li otišla ta saglasnost ili nije. Ne znam zašto za ovu sjednicu, pitanje je kaćemo više imati, nije uvrštena ta tačka dnevnog reda, naprosto smo uzbuđeni kad je potpisan dnevnik rada sa kineskim ovim izvođačima. Pa to je već gotova stvar, što nam se ne kaže, eto samo toliko. Hvala, dakle apsolutno ovu tačku da je bogdo danas.
Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, jučer je održana Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma na kojem je razmatran prijedlog, odnosno moja inicijativa za ukidanje paušala i taj konačno prijedlog nakon dvije godine je dobio potrebnu većinu i moje pitanje je, dakle, nakon dvije godine konačno smo uspjeli da prođe proceduru da se nađe na Ustavnopravnoj komisiji, da dobije podršku od kolega i kolegica – zašto danas nije na dnevnom redu? Dakle, svi potrebni uslovi su stvoreni, materijale imate, zašto nije na dnevnom redu, a ukoliko ćete koristiti argument koji već se čuje tu i tamo po hodnicima Parlamentarne skupštine, da ste vi već prije dva dana zatvorili dnevni red i da je on takav kakav jest, onda se postavlja pitanje zašto smo mi uopće onda dolazili na komisije i stvarali te uvjete da se nešto nađe na dnevnom redu, a vi ste ga već 18 prije toga, prije održavanja potrebnih komisija zatvorili. Ukoliko nemate odgovor na to, ja zahtjevam da to bude, da se stavi na glasanje i da se nađe kao tačka dnevnog reda.
Znači, Kolegij je dao prijedlog dnevnog reda na osnovu toga koje tačke su u tom trenutku ispunjavale uslove da se nađu na dnevnom redu, u međuvremenu, kao što kažete, juče je održana, nekoliko komisija i na tim komisijama je prošlo nekoliko drugih pitanja i evo vidim da su sada u proceduri skoro sva ta pitanja stavljena kao zahtjev za proširenje dnevnog reda i ona će biti ovdje stavljena na glasanje. Znači, nije zatvoren dnevni red, dnevni red je otvoren, ovaj Parlament će se odrediti oko konačnog dnevnog reda. Zaim Backović, diskusija. Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa član 70. utvrđivanje dnevnog reda, vidite, vi vrlo dobro znate da komisije formiraju svoj dnevni red na osnovu predloženog dnevnog reda sjednice Doma i ovo je već drugi put zaredom, ja podržavam sve kolege koji su govorili, i gospođu Vajzović, i gospođu Gasal- Vražalicu, ovo je već drugi put zaredom u zadnja tri mjeseca, prošli put je bilo sa Zakonom o sukobu interesa, kao ne stavlja se na dnevni red, nema mišljenja komisije, a dnevni red, prijedlog dnevnog reda treba biti indikacija komisijama za njihov dnevni red. Ista je stvar ovdje sada, ja zaista podržavam sve ove prijedloge da se sve ovo, sve ove tačke koje su prošle komisijsku fazu, ispunjeni su uslovi, da se stave na dnevni red, da ne kažem da je to Prošireni kolegij trebao uraditi, jer je Prošireni kolegij zasjedao juče nakon svih komisija. Hvala.
Znači, komisije ne rade na osnovu dnevnog reda sjednice Doma, nego komisije rade na osnovu materijala koji im se redovno dostavljaju kako prolaze proceduru. Znači, nema veze dnevni red Komisije sa nekim nacrtom dnevnog reda Predstavničkog doma. Zaim Backović, rasprava.
U situaciji kada se ovaj mikrofon i ova sala koristi isključivo u nečemu što se zove predizborno, mi pokušavamo raciom ići i tražiti da ovaj Parlament razgovara i radi u interesu građana Bosne i Hercegovine. Ne prestaje i ne počinje rad Parlamenta imenovanjem jednih, a odlaskom drugih, niti počinje i prestaje život u ovoj zemlji i ne počinje život od izbora, i ne počinje sa izborima. Kada je u pitanju incijativa koju smo podnijeli moj kolega i ja, a vezano za izgradnju Pelješkog mosta, moramo gospodo znati, a to neće niko javno da kaže, koliko će to vremenski biti obustavljena mogućnost uopšte kretanja plovila u i iz Neuma u toku gradnje. Da li vi znate da se mora postavljati pontoni kojima će se zatvarati prolaz prema Neumu? Sticajem okolnosti kroz privatne komunikacije uspio sam da vidim dio projektne dokumentacije i da vidim na koji način će se pristupiti kesonskom polaganju stubova, odnosno izlivanju stubova, i kako će to da izgleda. Da li je iko dobio informaciju koliko će nam biti onemogućen pristup plovilima u i iz Neuma? To je kao jedna. 19 Drugo, nevjerovatne stvari se dešavaju, a to je samo zato što ljudi više vole, a to je po onoj koja je još 1941. godine u martu objavljena u Bosni i Hercegovini kada je profesor Šabanović napisao – Mi više volimo tuđe smeće nego sebe. Mi smo ubijeđeni da će nam najgori tuđin više valjati i da će nam biti bolji brat od prvog komšije. Mi smo ljudi koji ćemo učiniti sve da uništimo svoje zaboravljajući da to tuđe smeće će na kraju da uništi nas. Ovo je citat, znači navodnici. E to tuđe smeće mi više volimo, nego svoje najrođenije. Neum je naš, mi umjesto da se okrenemo čuvanju, mi hoćemo da ga uništimo [[govornik se upozorava na vrijeme]] Jako me zanima, tu je Vijeće ministara, oni su ti koji razgovaraju, kako je nestala ideja o centralnom pokretnom središnjem dijelu mosta, pa onda nema više visine? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Nema više visine. Šta se je to desilo pa je taj dio projekta nestao? Znači, to vam je dizanje u centralnom dijelu, u slučaju potrebe, mosta.
Gospodine Backoviću, ovo je rasprava, je li imate prijedlog oko dnevnog reda?
Da se uvrsti u dnevni red jer mi ovo moramo kao oni koji su odgovorni, a na osnovu zaključaka koje je donio ovaj Dom staviti na dnevni red. Hvala.
Momčilo Novaković.
Uvažene koleginice i kolege, članovi Kolegija, Savjeta ministara. Javio sam se samo da kažem da sam protiv prijedloga da se na dnevni red stavi izmjene Poslovnika koje je predložila koleginica Maja Gasal-Vražalica. Protiv sam svakog prijedloga izmjena Poslovnika koji ne ide uporedo u oba doma i koji nije rezultat rada kolega iz oba doma. Usvajajući ne daj Bože ovaj Poslovnik, izmjene Poslovnika koje je koleginica predložila, mi bismo doveli kolege u Predstavničkom domu u sasvim drugačiju situaciju u odnosu na kolege u Domu naroda i ja mislim da je to, zaista nema smisla. Naravno, ja kad ovo govorim, onda govorim potpuno rasterećeno jer sigurno se na mene ova odluka neće odnositi pošto nisam kandidat niti ću biti nekad u budućnosti kandidat za Predstavnički dom, tako da ova odluka nema sa mnom veze, ali ima veze sa mojim stavom uopšte o pravima kolega poslanika koje sam javno iznosio četri godine. I sad hoću javno da ga kažem, da ovaj populizam, a koji će kad budemo raspravljali Zakon o sukobu interesa biti mnogo vidljiviji, će koštati kolege u ovom Parlamentu za razliku od kolega u svim drugim parlametima u Bosni i Hercegovini osnovnih elementarnih ljudskih prava, a to su pravo na rad i pravo na egzistenciju. Ja to govorio sam i hoću još jednom na kraju ovog mandata javno da kažem i da ponovim. Hvala.
Hvala. Ovim zatvaram, Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. 20
Dakle, nazvati nešto populizmom, nešto što je prošlo cijelu proceduru parlamentarnu, dakle, bilo na komisijama, dobilo potrebnu podršku i treba da se nađe, je li, sukladno Poslovniku, na dnevnom redu ove sjednice ili neke druge, ja s tvarno ne znam kolega Novaković kako bih ja onda nazvala to Vaše, a Vaše je svakako pravo da se izjasnite o tome kad se nađe na dnevnom redu sukladno procedurama. Druga stvar, ukoliko, pošto je do mene kolegica došla, ukoliko sada mi kao zastupnici trebamo ponovo da pripremimo i da Vama u pisanoj formi dostavimo nešto što je već u procedurama, ja u ime Kluba Demokratske fronte onda tražim pauzu od pola sata kako bih Vama pripremila sve ono što je prošlo procedure u komisijama, pa da Vam ponovo dostavim u hard copy. Nevjerovatno stvarno.
Ja moram svejedno da dam pauzu da bi se pripremili materijali oko ovih mnogobrojnih prijedloga izmjena dnevnog reda, znači pauza od pola sata. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo sa radom. Znači, imamo ovako, prvo prijedlozi Senada Šepića za dopunu dnevnog reda. Razmatranje incijative poslanika Senada Šepića koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Službeni glasnik BiH broj : 79/14, 81/15 i 97/15 podnosim poslaničku incijativu za uvođenje kategorije samozaposlenih u važeće zakone o radu svih nivoa vlasti broj: 01-50-1-1651/18 od 18.05.2018.“ Stavljam na glasanje za uvršavanje nove tačke dnevnog reda. Za 12, protiv 15, uzdržana 4. Ne postoji opća većina. Znači, nije prihvaćena nova tačka. Pod dva - Informacija o nerealizaciji zaključaka o uvrštavanju u dnevni red tačke s nazivom: „Zaustavljanje negativnog trenda odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine s programom mjera za zapošljavanje mladih u Bosni i Hercegovini“, predlagač tačke poslanik Senad Šepić, broj: 01-50-1-15-64/18 od 04.09.2018. Stavljam na glasanje. Za 12, protiv 15, uzdržana 3. Opšta većina ne postoji. Znači, nije prihvaćena tačka dnevnog reda. Prelazimo na prijedlog poslanika Jas mina Emrića i Zaima Backovića za dopunu dnevnog reda – Zahtjev Savjetu ministara BiH da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje informaciju koja glasi: Informacija o aktivnostima vezanim za početak gradnje Pelješkog mosta, predlagači tačke poslanici: Jasmin Emrić i Zaim Backović, broj: 01-50-1-15-64/18 od 04.09.2018. 21 Stavljam na glsanje prijedlog tačke dnevnog reda. Za 16, protiv 11, uzdržana 4. Postoji opšta većina, ne postoji entitetska u Republici Srpskoj. Usaglašavanje naknadno. Sljedeće je prije dlog poslanice Aleksandre Pandurević za skidanje tačke s dnevnog reda. Prijedlog da se sa dnevnog reda skine tačka 19. koja glasi – Zahtjev za glasanje o rekonstrukciji Savjeta ministara BiH, podnosilac poslanici: Staša Košarac, Lazar Prodanović, Dušanka Majkić, Nikola Špirić, Milica Marković, Miroslav Milovanović, Borislav Bojić, Đorđo Krčmar i Jovan Vukovljak, broj: 01-50-1-1731/18 od 26.07.2018. Stavljam na glasanje prijedlog. Za 18, protiv 10, uzdržana 3. Postoji opšta većina, nema entitetske većine. [[konsultacije u Kolegiju]]
Usvojeni. Dakle nema ove 19. Je li tako?
Nema 19. [[PAUZA]] D ne vni re d 1. Usvajanje zapisnika sa 62, 63. i 10. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanice Maje Gasal Vražalice za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1626/18 od 16.07.2018. i 29.08.2018. godine; 4. Zahtjev poslanika: Saše Magazinovića, Jasmina Emrića, Mirsada Isakovića, Momčila Novakovića, Šemsudina Mehmedovića, Borislava Bojića, Maje Gasal Vražalice, Damira Bećirovića, Senada Šepića i Lazara Prodanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1955/18 od 28.08.2018. godine; 5. Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama vlasti BiH, predlagači: poslanici Borislav Bojić, Hazim Rančić, Jasmin Emrić, Diana Zelenika, Damir Arnaut, Saša Magazinović, Senad Šepić i Maja Gasal Vražalica, broj: 01-02- 1-2573/17 od 31.10.2017. godine (prvo čitanje); 6. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma, broj: 01/1-50-3-1-62/18, veza broj: 03/7-02-4-367/18 od 17.04.2018. godine (prvo čitanje); 7. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2017. godini, podnosilac: Centralna izborna komisije BiH, broj: 01,02-50-19-1190/18 od 06.07.2018. godine; 23 8. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Dopuni informacije o realizaciji zaključaka sa 45. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, materijal Uprave za indirektno oporezivanje BiH, broj: 01/3-50-3-3-21/17, veza: 01-50-1-15-45/17 od 06.07.2018. godine; 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o Informaciji o sprovođenju Plana hitnih mjera i realizovanju aktivnosti vezanih za migrantsku krizu, predlagači tačke: Borjana Krišto, Nikola Lovrinović i Predrag Kožul, broj: 01-50-1-1315/18 od 06.07.2018. godine; 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključaka poslanika Salka Sokolovića povodom rasprave o Izvještaju o razlozima neprimanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH u punopravno članstvo Evropske organizacije za obezbjeđivanje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA), sa konkretnim prijedlogom mjera za otklanjanje uočenih slabosti, podnosilac: Savjet ministara BiH, broj: 01-50-1-2527-1/17 od 06.07.2018. godine; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Senada Šepića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 63. sjednice Predstavničkog doma, koja glasi: Informacija Savjeta ministara BiH o izostanku realizacije inicijativa o sistemskoj podršci i zaštiti poljoprivrednih proizvođača, te obezbjeđivanju principa utvrđivanja zagarantovane cijene i sigurnog otkupa domaćih poljoprivrednih proizvoda u BiH, 01-50-1-15-63/18 od 06.07.2018. godine; 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi BiH, predlagač: poslanik Saša Magazinović (zakon u prvom čitanju), skraćeni postupak, broj: 01-02-1-1206/18 od 27.07.2018. godine; 13. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19- 1258/18 od 27.07.2018. godine; 14. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanice Hanke Vajzović povodom rasprave o Informaciji Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o razlozima neizvršavanja zaključka koji je usvojen na 59. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (predlagač tačke poslanik Jasmin Emrić), broj: 01-50-1-15-63/18 od 27.07.2018. godine; 15. Izvještaj – detaljna analiza rada Izvozno-kreditne agencije BiH sa posebnim naglaskom na poslovanje sa „Unisom“ – fabrikom cijevi Derventa, sa prijedlogom mjera za rješavanje problema u radu ove agencije, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01-50-1-15-50/17 od 17.05.2018. godine; 16. Godišnji konsolidovani izvještaj interne revizije za 2017. godinu, materijal Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01,02,03-16-1-1329/18 od 31.05.2018. godine; 17. Konsolidovani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole u institucijama Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, materijal Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01,02,03-16-1-1330/18 od 31 05.2018. godine; 18. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2017, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-2627/17 od 29.05.2018. godine; 19. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u 24 institucijama BiH (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18 od 27.02.2018. godine); 20. Imenovanje zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, rang- lista Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-34-1-1841/18 od 01.08.2018. godine; 21. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1478/18 od 21.06.2018. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Saudijskog fonda za razvoj – Izgradnja i obnova određenog broja bolnica u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-05-2-1902/18 od 17.08.2018. godine; 23. Razmatranje materijala sa oznakom „povjerljivo“, broj: P-Pov-07-03-10-5-38/18 od 03.05.2018. godine (Napomena: Materijal za 6. tačku dnevnog reda, zbog povjerljivosti, dostupan je isključivo kod bezbjednosnog službenika Parlamentarne skupštine BiH i nije ga moguće iznositi. Uvid u materijale možete ostvariti u kancelariji br. 215 (II sprat) svakim radnim danom od 9 do 17 časova). Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo sa radom. Je li imamo kvorum? Evo, ode sad još jedan. To je dva, dva. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ima li ikoga? Koliko nas ima? Ma daj ti pauzu sat vremena, ako ne bude nikog više bilo onda nećemo ...
Vidite, ja bih morao dati sad pauzu od sat vremena... ____________(?) Pa dajte je. Pa ne bih ako ne moram, ali, evo, ako nema kvoruma, i ako ne bude poslije sat vremena kvoruma, sjednica se prekida. Zato molim da vidimo imamo li još jednog da se ne maltretiramo svi zajedno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ma ništa, daj prekini.
Ja nemam druge nego da prema Poslovniku dam pauzu zbog nedostatka kvoruma od sat vremena. ŠEFIK
13:40 nastavljamo.
13:40 nastavak. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Utvrdili smo da u ovom trenutku postoji kvorum za nastavak rada. Prelazimo na tačku tri – Zahtjev poslanice Maje Gasal-Vražalice za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1626/18 od 16.07.2018. godine. Dobili ste Prijedlog zakona sa zahtjevom za hitni postupak, Zakonodavno-pravni sektor Mišljenje je dostavio 31.07.2018. u Mišljenju je navedeno da Prijedlo g zakona nije usklađen sa članom 105. Poslovnika, a da je usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Poslanica Maja Gasal-Vražalica je 29.08.2018. u skladu sa Mišljenjem Zakonodavno-pravnog sektora dostavila obrazloženje navedenog Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o proceduri. Diskusija, prije svega imamo povredu Poslovnika, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo da vidim po kom članu Poslovnika ste preskočili tačke 1. i 2. dnevnog reda. 26
Po, ja sam vodio sjednicu po ovom što su mi bili papiri ispred, u pravu ste, znači preskočili smo tačke. Idemo na prvu tačku, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 62, 63. i 10. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlame ntarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili i želim da vas upoznam da su poslanici Senad Šepić, Salko Sokolović i Sadik Ahmetović 25.07.2018. sekretaru Predstavničkog doma dostavili dopis u vezi sa glasanjem na 63. sjednici o zaključcima predloženim u okviru rasprave o Informaciji o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir navodeći da su zabunom glasali ZA za zaključke Nikole Lovrinovića i Staše Košarca umjesto protiv, misleći da je riječ o glasanju o tekstu Platforme za mir. Zamolili su da se njihova reakcija formalno evidentira prilikom usvajanja Zapisnika 63. sjednice Doma. Otvaram raspravu. Zaim Backović, posvreda Poslovnika.
Poštovani predsjedavajući volio bih da znam na koji način će se Kolegij usaglašavati u slučaju potrebe, jer vas tu nema, a sa druge strane volio bih da znam na koji način ćemo glasati kada iz entiteta Republika Srpska imamo prisutna samo 3, objektivno 3 poslanika. Znači, nema većine nikako, nema uslova. Molim Vas da mi gospodin sektretar to odgovori.
Pa glasaćemo prema Poslovniku, znači ako nema uslova za usaglašavanje neće biti usaglašavanja, ako nema dovoljno poslanika da bi neka tačka prošla iz entiteta neće tačka proći. Prema tome mi imamo uslove za rad prema Poslovinku, postoji u ovom trenutku postoji kvorum, odnosno kvorum je uslov za rad. Momčilo Novaković, povreda Poslovnika.
Hvala Vam lijepo. Ja ću se nasloniti na diskusiju kolege Backovića. Mi imamo formalno poslovničke uslove, odnosno kvorum za rad ali nemamo kvorum za odlučivanje. Naime, mi u ovom sastavu sada ne možemo danas usvojiti nijednu tačku, odnosno nijednu odluku, nijedan zakon, 27 nijedan zaključak, prosto nema entitetske većine iz Republike Srpske, nema usaglašavanja i ide sve na usaglašavanje i tako do kraja dnevnog reda, tako da ja mislim da je daljnji rad besmislen. Ja predlažem da ukoliko neće doći treći član Kolegija i ispuni ovaj drugi uslov za usaglašavanje, da stvarno nema smisla, nema smisla da nastavimo dalje raditi.
Molim vas mi nemamo nikakvo obavještenje da neće doći treći član Kolegija, naprotiv imamo obavještenje da će treći član Kolegija doći i dosad smo radili kada jedan član Kolegija nije bio prisutan i dosad samo funkcionisali u skladu sa Poslovnikom. Znači, prema Poslovniku mi u ovom trenutku imamo uslove za rad, vjerovatno nemamo uslove za glasanje, ali ovo nije, doduše biće faza glasanja kod odlučivanja u hitnosti, sad ako u tom trenutku ne bude uslova za glasanje to ćemo konstatovati. Znači, ja predlažem da obavimo raspravu kako je to prema Poslovniku o hitnosti i onda vidimo da li imamo uslove za glasanje. Ukoliko ne bude uslova za glasanje konsultovaćemo se oko toga na koji način nastaviti ili prekinuti sjednicu, ja mislim da je to logično. Zaim Backović, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedavajući Poslovnik je cjelina, Poslovnik nije segmentarno i da se uzima iz njega kao iz korpe iz pijace jedan paradajz, jedan luk, jedan, on je cjelina, a cjelina znači da moraju biti zadovoljeni svi uslovi da bi mogao Parlament da radi. Mi u ovom trenutku nemamo te uslove, mi nemamo mogućnost da eventualno usvojimo bilo koju tačku dnevnog reda o kojoj ćemo raspravljati. U tom slučaju mi imamo situaciju da raspravljamo i pričamo u prazno, nikome, ni za šta, bezvrijedno, mi moramo ipak da se ponašamo kao odgovorni poslanici. Je li to samo lar-pur- lar, umjetnost zbog umjetnosti, rad eto da radimo, da je na kraju rezultat jednako nula, ako nam je to cilj nije problem, jer ja sam prisutan, oni koji nisu prisutni za ovo su odgovorni. Mi nemamo unutar kompletnog Poslovnika ispunjene uslove za nastavak rada ove sjednice.
Je li mogu ja čuti po kom članu Vi mislite da ne postoje uslovi za rad? Nema, nema tog člana, koliko mi znamo, po kome bi trebalo prekinuti rad ove sjednice.
Samo mi recite kako se glasa u ovom Parlamentu, tu vam je cijenjeni
Ne mogu Vam ja objašnjavati kako se glasa u Parlamentu, ako niste naučili za ove četiri godine kako se glasa u Parlamentu nećete ni sad naučit. Senad Šepić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, s obzirom da je došla članica Kolegija, dakle ova moja diskusija onda nema više taj svoj smisao, dakle mi smo sad vrlo brzo na ovoj tačci gdje trebamo glasati o hitnosti postupka. Znači, ako tu nemamo ovu vrstu kvoruma o kojoj 28 govorimo onda možemo naredni koraka poduzeti, a do tada imamo mogućnost da radimo i predlažem da to tako i uradimo.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovo je upućeno i gospodi Backoviću, gospodinu Backoviću i gospodinu Šepiću. Ovo je izuzetno ozbiljna materija i nemojte se, gospodine Backoviću i gospodine Šepiću, igrati s ovim, ovo je Ustav BiH, u Dejtonu ciljano je propisao da kvorum čini većina članova Predstavničkog doma. Ustav BiH nigdje ne govori o nekoj većini ili kvorumu za rad, a posebno kvorumu za odlučivanje. Igrate se sa dejtonskom kategorijom koja je ciljano uvrštena kako ne bi niko svojim izostankom mogao blokirati rad Predstavničkog doma. Kvorum je većina izabranih članova, to je 22, mi imamo kvorum. A što se tiče odlučivanja, nigdje nije propisano da članovi Kolegija budu sve troje prisutni, ukoliko nema entitetske većine u prvom krugu oni se mogu konsultovati i van ove sale i onda se prelazi na drugi krug, a u drugom krugu ne treba vam 1/3 iz Republike Srpske već će svaki zakon i svaka odluka proć ukoliko protiv nje ne glasa 2/3. Mi ovdje danas imamo mogućnost da glasamo o svakoj tački i čak da svaku tačku usvojimo i meni je nevjerovatno da kolege iz BPS-a i Nezavisnog bloka ovdje zbog toga što je neko pokušao blokirati rad ovog Doma učestvuju u tom pokušaju i pozivaju na to da se sjednica obustavi. Zahvaljujem.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Poštovani kolega Arnaut, ja nijednog trenutka nisam spomenuo Dejtonski mirovni sporazum, ako njega počnem spominjati onda ćemo mi doći do toga da imamo puno toga što je neustavno, između ostalog i velik broj odrednica Poslovnika po kojem mi radimo. Ja to nisam uopšte ni spomenuo. Način na koji je Poslovnik o radu ovog Doma učinio da radimo kako radimo usvojen je u periodu kada su, izmjene i dopune, kada su bili i poslanici Vaše političke opcije, između ostalih i oni su bili predlagači za ovakav način glasanja. Tako da ono što mi ovdje imamo je činjenično stanje, a Vama je poznato da samo po ćeifu, a ne po realnim potrebama, gospoda iz Kolegija kažu idemo u drugi krug ili ostavljamo za narednu sjednicu, to ste imali danas primjer. Danas ste imali jedno idemo glasat, drugo ne - odgađamo, pa treće ne - odgađamo, pa četvrto ne – odgađamo, Vama je to dobro poznato. Prema tome da bismo mi mogli normalno da radimo, da nešto eventualno usvojimo, morali bi da imamo situaciju u kojoj imamo ispunjene sve uslove koje Poslovnik propisuje. Hvala.
Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 29 Pazite, mi imamo kvorum za rad i nema nijednog razloga da ne diskutujemo i da ne radimo, kvorum za odlučivanje nemamo, jer podsjetiću da postoji autentično tumačenje OHR- a koje jasno kaže da pri donošenju odluka mora biti prisutna po 1/3 poslanika iz svakog entiteta. Hvala.
Pri donošenju odluka, tako je, nemamo kvorum za odlučivanje to je jasno. Uostalom svaka, svako glasanje će stati na prvom krugu. Dobro, Damir Arnaut povreda Poslovnika.
Svi se bacaju nekim terminima koji ne postoje, ajde nađite jedan dokument gdje piše termin „kvorum za odlučivanje“. Ja vam garantujem da ne postoji niti jedan jedini dokument koji kaže „kvorum za odlučivanje“. U Ustavu BiH imate riječ „kvorum“, kvorum čini većina poslanika izabranih u Predstavničkom domu.
Senad Šepić, ispravak krivog navoda.
.... ja sam upravo govorio sve s namjerom da radimo, ja ne znam jel', na kakvim on ušima sjedi pa je on otprilike imao potrebu da nešto komentariše, reaguje, poziva se, uči nekoga Dejtonu i nekim drugim stvarima, nema potrebe za to. Mislim toliko frustracija, toliko nekakvih, kako se zove, nezrelih i nedoraslih smo ovdje komentara čuli od gospodina Arnauta, potreba da svakome nešto on, kako se zove, pametuje. Dakle, ja sam govorio o tome da nađemo način da radimo, dakle a nikako, nikako bilo kakvu mogućnost da se prekida sjednica i govorio sam o tome da sad u ovome momentu mi to trebamo i možemo raditi, ako dođemo do drugog koraka da ćemo i tu naći način kako ćemo izaći iz toga i nećemo nikad izaći ovim ovakvim stavovima, da ne kažem kakvim, gospodine Arnaut.
Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prema Dejtonskom mirovnom sporazumu OHR je vrhovni tumač Dejtonskog mirovnog sporazuma. Upravo zbog ovih situacija i zbog nejasnoća ustavnih odredbi jedan od davnih Kolegijuma Predstavničkog doma je zatražio tumačenje OHR-a. OHR je dao to tumačenje i ono se nalazi u arhivama našeg Parlamenta, znači službe ga sasvim sigurno mogu naći, jer smo ga mi dobili iz ovog Parlamenta.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. 30
Mislim da je koleginica Pandurević to pojasnila, ono što sam ja još htio samo dodati, a očito je da je ovdje važna forma a ne suština. Naš cilj nije da sjedimo ovdje da bismo ispunili formu propisanu bilo kojim sporazumom, pa i Dejtonskim sporazumom, naš cilj je valjda da nešto usvojimo danas ili ne usvojimo, odnosno da se bar izjasnimo ili ne izjasnimo o nečemu, ako je cilj forma nikakav problem nije ljudi ... sjedimo ovdje sedam dana, ja nemam problem uopšte. Ali više je nego jasno u tom momentu bilo, dolaskom zamjenice predsjedavajućeg su se stvari promjenile, ali u momentu kad smo diskutovali je više nego jasno bilo da nisu stvoreni uslovi za donošenje odluka. Ako ćemo formalno sjediti sjedićemo, sjedili smo vala od ovih 64 sjednice jedno 30 formalno, pa šta fali i još jednu.
Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović, ispravak krivog navoda. ŠEFIK
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, iako sam možda danas imao potrebu da nekim povodom izađem ovdje za govornicu odlučio sam se da na ovoj sjednici ne govorim i ne odgovaram i ne vodim polemike ni sa kim, ali ovo je pitanje jako bitno i jako važno i dozvolite mi da kažem da mi danas imamo sve uvjete za rad ovoga Doma. Uvjeti za rad se zovu kvorum, kvorum su 22 zastupnika onako kako je to propisano Ustavom i kako je to propisano našim Poslovnikom. Mi smo ovu raspravu, a to je jedna teška rasprava bila, imali ovdje u Parlamentu još tokom 2007. i 2008. godine, ko je bio član Parlamenta mogao je da shvati svu dubinu i ozbiljnost tematike koju mi danas na ovaj način tretiramo ovdje u Parlamentu. Dakle, 22 zastupnika su kvorum, za odluke je potrebna većina onih koji su prisutni i koji glasaju, s tim da u prvom krugu za većinu iz entiteta, oba dakle entiteta, treba biti najmanje 1/3 onih koji su prisutni, a u drugom krugu 2/3 onih ako ne uspije usaglašavanje koji su birani na teritoriji entiteta i to su dva termina koja su upotrijebljena u Ustavu BiH ne slučajno. Dakle, mi i danas ako imamo trećinu od onih koji su prisutni iz entiteta u ukupnoj većini imamo odluku, ako nema te trećine onda idemo na usaglašavanje u drugi krug. Vi znate kako ono ide, ako uspije usaglašavanje, ako se složimo da idemo odmah u drugi krug onda je to da bi odluka bila oborena 2/3 onih koji su protiv a koji su birani, dakle birani, ukupan broj iz entiteta. Dakle, to je izlaz kojeg je propisao Ustav BiH i predlažem da prekinemo sve ove rasprave i da krenemo sa radom. Toliko, hvala vam.
Prvo da vas obavijestim da mi u ovom trenutku imamo 5 poslanika prisutnih iz Republike Srpske, ja sam to rekao da vidim možemo li prekinuti ovu raspravu. Gospodine Sokoloviću, je li Vi ostajete pri svojoj prijavi? Ispravak krivog navoda, Salko Sokolović.
Ma ništa, ja nisam znao šta će gospodin Džaferović reći, ali upravo sam ovo htio istaći i malo sam se smijao dok sam slušao šta ljudi pričaju, evo relevantni pravni i ne znam kakvi 31 stručnjaci, al' vjerovatno to dugogodišnje iskustvo ovdje mi daje za pravo da znam na koji se način glasa i da je kvorum dovoljan, da je konstatacija poslije prvog glasanja prosta većina, manjak iz entiteta usaglašavanje i drugi krug. Znači, ovo što je rekao gospodin Džaferović i zato me čudi da ovdje iko od nas ima potrebu da to osporava, izuzev da ima neko potrebu da se ovo prekine i da se ide kući, a ja mislim da ne bi to mi trebali ni u kom slučaju da radimo. Evo to sam htio ne znajući da će ovo reći gospodin Džaferović i to je ona suština o kojoj smo evo, možemo svi da govorimo. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković.
Pa ja mislim da se kolegi Džaferoviću potkrala jedna greška, odnosno da to on apsolutno zna, ali da mu je to potkralo se, naime on je rekao – da se odluke donose većinom glasova koji su prisutni i koji glasaju s tim da bude 1/3 prisutnih ih svakog entiteta. Dakle, to nije tačno, znači radi se o 1/3 ukupnog broja a ne prisutnih iz entiteta, to praktično znači da većina uvijek mora uključivati najmanje 5 i najmanje 10 iz ova dva entiteta. Dakle, bez toga nema odluke, to kaže član 80. stav (3), znači – ako većina glasova ne uključuje 1/3 glasova poslanika s teritorije svakog entiteta predsjedavajući i njegovi zamjenici sastaće se kao komisija u roku od 3 dana. Znači, dakle ....
Momčilo Novaković... MOMČILO
moraju se sva trojica sastati, ne mogu dvojica, ne mogu ovako, ne mogu onako, telefonom, ne znam ni ja mejlom, nego moraju se sastati u roku od 3 dana i izjasniti se o tome.
Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ispravka krivog navoda gospodinu Novakoviću i ovo sve pokazuje zašto je ova rasprava izuzetno bitna. Nije gospodine Novakoviću to tačno, tačno je ono što sam ja prvi rekao, a onda gospodin Džaferović ponovio. U prvom krugu potrebna je 1/3 prisutnih iz svakog entiteta, tako stoji, pročitajte Ustav neću, u Ustavu BiH kad već pitate gdje piše, prisutnih iz svakog entiteta. U drugom krugu ukoliko ne dobijete u prvom krugu 1/3 za, u drugom krugu odluka se usvaja osim ukoliko protiv nje ne glasa 2/3 izabranih, dakle ukupan broj.
Nije tačno.
Tačno je gospodine Novaković, tačno je, znamo nešto o ovom pitanju, vjerujte mi. I zbog toga je ova rasprava ovoliko bitna i zbog toga mi je žao što su gospoda Backović i gospoda Šepić nasjeli i počeli se bavit procedurama koje su ciljano ugrađene u Ustav BiH u Dejtonu, a ciljano kako bi se onemogućila blokada Predstavničkog doma. Dakle, ukoliko neko pokuša blokirati rad Predstavničkog doma, iako on ima kvorum koji je spec ificiran Dejtonskim sporazumom da čini ga ... većina, neće imat povoljan rezultat po sebe zbog toga što se odluke onda mogu usvojiti u drugom krugu. Zahvaljujem.
Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika.
Prije svega imamo 5 ovdje iz Republike Srpske. Druga stvar, ja bi zaista zamolila sekretara, jer sam ja u ovom Parlamentu, žao mi je kući mi je taj dokument, čuvam ga, stoji mi na radnom stolu kući stalno, dobila iz Parlamenta tumačenje OHR-a koje dostavljeno ovom Parlamentu. Druga stvar, koliko gospodin Arnaut nije u pravu govori sledeći podatak, kaže – ugrađena klauzula koja onemogućava blokadu. Ako ne dođe niko iz jednog entiteta 1/3 od 0 (nula) je 0. Zašto onda nemamo sjednice kad nema poslanika jednog entiteta, evo recimo iz Republike Srpske nikog svi su tu iz Federacije, ima kvorum? Hvala.
Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Apsolutno nije tačno, evo Sadik Ahmetović je tu, izabran je iz entiteta RS-a i ukoliko on dođe mogu se donositi odluke ukoliko on glasa za nju u prvom ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] DAMIR u prvom, prema tome kažem vam ovo su ozbiljna p itanja, tiču se Ustava BiH i zbog toga ovoliko insistiram i siguran sam da je i gospodin Džaferović iz istog razloga oko toga insistirao, o ovom pitanju zaista on i ja znamo nešto.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 33 E izvinjavam se, imate, ovo Vam je treći ispravak krivog navoda. MOMČILO
/nije uključen mikrofon/
Momčilo Novaković, povreda Poslovnika.
Član 85. sad jesam ja lud i ja moram ovakvu raspravu voditi sa eminentnim pravnicima, kaže stav (2), evo aj pročitaću i stav (1) – sve odluke u Domu donose se većinom glasova onih koji su prisutni i koji glasaju. Stav (2) – poslanici će maksimalno nastojati da većina uključuje najmanje 1/3 glasova poslanika s teritorije entiteta, a ne prisutnih. ... logično, to tumačenje je, pazite ljudi ... 20 godina i sad tumačimo to, ja ne mogu vjerovati da neko tumači drugačije, odnosno da čita drugačije. Stav (3) kaže – ako većina ne uključuje 1/3, i sad idem ono dalje, ide drugi krug gdje mora biti 2/3 itd. Ali jasno je da većina za odluku uključuje 1/3 s teritorije entiteta, a ne prisutnih. Sad ako i oko ovoga trebamo polemisati onda ja ne znam kako smo mi radili ove četiri godine. Pa X odluka mi ovdje zbog nedostatka te 1/3 nismo donijeli u prvom krugu i ako je bilo kao sad, evo 4 prisutna, znači 1/3 je, više od 1/3 je dvoje. Znači, dvoje bi iz Republike Srpske sad to moglo izglsati, a ne može... Ako neko misli da upozorenje na nemogućnost donošenja odluka tumači kao napad na Dejton i na institucije, onda moram reći da ovi koji danas najviše brane institucije su u ove četiri godine najviše uradili da te institucije budu na dnu dna. Ja to nisam uradio, ja sam se veoma ozbiljno četiri godine bavio ovim poslom. Znači, ovo tumačenje je ustvari dovođenje ove institucije na dno dna.
Damir Arnaut, samo gospodine Arnaut ovo Vam je treća povreda Poslovnika. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema ograničenja, dobro izvolite. Izvolite, Damir Arnaut.
Zahvaljujem se. Pa isti član Poslovnika koji je gospodin Novaković ovako se lektivno citirao, odnosno je stao, jer sad ja nisam siguran je li stao zato što je vido šta dalje piše ili nije htio dalje da čita, ali – ukoliko ta nastojanja ne uspiju odluka će se donijeti većinom onih koji su prisutni i 34 glasaju pod uslovom da glasovi protiv ne uključuju 2/3 ili više članova izabranih iz svakog entiteta. Pa imate prisutnih i onda izabranih, prema tome trebali ste pročitati član do kraja.
Pa molim vas vi otvarate raspravu ovdje, pa mi smo evo četiri godine radili po principu da mora biti 5 u prvom krugu, 5 glasova iz Republike Srpske i 10 iz Federacije tako su napravljeni kompjuterski programi koji ovdje prate glasanje i sad otvarate priču da li je to 5 ili treba jedan za to što je nas ovdje, ne znam, 4 prisutna. Pa ja ne mogu da vjerujem, pa molim vas nemojte da otvaramo raspravu oko nečega što je jasno. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda.
Pa ako je do mene nije problem kad je u pitanju da funkcioniše ovaj Parlament državni, ja sam tu, ali ima nešto što bi, meni čudno, mi na zadnjoj sjednici raspravljamo kako odlučujemo, to je smješno, to je da, za zabavu, ono Maped šou. Na zadnjoj sjednici prosipamo pamet ko je u pravu, imamo 5 ovdje poslanika iz Republike Srpske, dajte prekinite tu raspravu da, da, 1, 2, 3, 4, 5 ima, mislim ima 5 može se raditi, dajte onaj prekinite ovu raspravu. Ako neko ima potrebu za neku javnu debatu, organizujte nekad, nađite neku nevladinu organizaciju nek vas, nek vam organizuje pa to, pa to raspravljajte ko je u pravu ko nije.
Ispravak krivog navoda, Salko Sokolović.
Samo da dodam vezano za ovo, znači ako nema 1/3 iz jednog od entiteta, neću ja govoriti koji entitet, ako taj entitet želi zaštitu onda je nađe u Kolegiju, ako se Kolegij ne usaglasi oko toga odgađa se izjašnjavanje, prenosi se na sljedeću sjednicu i onaj ko misli da je, će biti oštećen obezbijedi kvorum za sljedeću sjednicu. Ja ne znam šta je sporno u svemu ovome, ali evo imamo sad 5 i možemo da radimo. Prema tome, Kolegij je taj koji može u datom momentu nečiju poziciju zaštitit, bez obzira iz kojeg entiteta. Hvala.
Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika.
Dobar dan svima, pozdravljam, prvi put se javljam. Dakle, kako reče kolega Sadik Ahmetović evo na kraju mandata svi sad mogu vidjeti da Hrvati nisu ni bitni, ima li ih ili ih nema. Tražim pola sata pauze, pa se dogovorite gospodo bez nas. Hvala lijepo.
Pola sata pauza. [[PAUZA]] Molim vas, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Molim vas da zauzmete mjesta, da vas obavijestim da u ovom trenutku ne postoji kvorum za održavanje sjednice i da prema Poslovniku mi ne bi imali mogućnost, ne bi mogli, ne bi imali mogućnost da nastavimo rad. Ja sam želim da se konsultujem još sa ŠEFIK
[[nije uključen mikrofon]] Ima 22 ušao je čovjek, nastavi sa sjednicom.
Dobro, nastavljamo sa radom, ŠEFIK
[[nije uključen mikrofon]] Nema kvoruma ....
Opet nemamo kvorum. ŠEFIK
Da se prebrojimo, čekajte, 3, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21.
Nemamo kvorum, znači, hoću samo konsultacije sa Kolegijem da li treba novu pauzu od sat vremena ili pošto smo već imali jednu pauzu od sat vremena da prekinemo sjednicu zbog nemogućnosti obezbjeđivanja kvoruma. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ajde kaži. ____________(?) Možete li Vi konstatovati koga nema? Mislim pustite, jel ovi ljudi koji dolaze, koji su aktivni tu, koji hoće nešto da rade ispada sad da mi treba tu da smo, da mi ispaštamo. Konstatujte koga nema i pozovite ljude da dođu da rade, ako ćemo raditi.