Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Pa ja ću u kratkim crtama dati kratko uvodno obrazloženje Zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Ovaj Zakon predstavlja nastavak reforme započete nakon potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te donesenog Zakona o željeznici još 2003. godine. Reforma nakon Zakona o željeznici je nastavljena donošenjem Zakona o podjeli trgovačkog društva Hrvatske željeznice koju je usvojio uvaženi dom. Nakon toga Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu, te u konačnici prošle godine Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga, kao i niza podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju ovih spomenutih zakona. Ovim Zakonom zaokružuje se jedna ustrojbena cjelina koju Republika Hrvatska treba ispuniti prije pridruživanja Europskoj uniji u segmentu željezničkog prometa. Ovim Zakonom potiče se i unaprjeđenje sustava sigurnosti željezničkog prometa u RH-a. Ovim prijedlogom Zakona usklađuje se u materijalnom dijelu djelokrug i ustrojstvo Agencije kao samostalne, neovisne i javne ustanove. Uređen je njezin rad, djelatnost, te način upravljanja, materijalna i druga prava. Nakon usvajanja ovoga zakona slijedi donošenje i usvajanje statuta agencije od strane Vlade Republike Hrvatske kojeg će predložiti i buduće upravno vijeće. Ovim zakonom otvara se pravni okvir za funkcioniranje neovisnog tijela nadležnog za poslove sigurnosti kako to propisuju direktive, dakle, smjernice Europske unije. Ova Agencija imati će svrhu boljeg nadzora nad upravljanjem sustavom sigurnošću željezničkog prometa. Ovim zakonom u potpunosti se usklađujem i sa smjernicom, imprimitiramo direktivu Europske unije 49. iz 2004. godine o sigurnosti željeznica zajednica. Ja ću još u uvodnom izlaganju reći svega nekoliko riječi i o proračunskim sredstvima koja su … [[Govornik se ne razumije.]] za rad ove Agencije, za njezino osnivanje, funkcioniranje, te način kako će se ustrojiti do potpunog funkcioniranja. Dakle, za provođenje ovoga Zakona u državnom proračunu biti će osigurana sredstva u ukupnom iznosu od 2 milijuna i 600 tisuća kuna. Tim sredstvima osigurati će se nesmetani početak rada Agencije, te njezino kadrovsko i materijalno ekipiranje. U budućnosti Agencija će ostvarivati prihode od naknada za poslove koje obavlja a ti prihodi biti će prihod državnog proračuna. Agencijom će upravljati upravno vijeće koje ima svog ravnatelja, a upravno vijeće i ravnatelj imenuju se na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, imenuje ih Vlada Republike Hrvatske. Kako bi se ubrzao nastavak procesa usklađivanja zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije i ovaj zakon se predlaže da se objedini prvo i drugo čitanje te da uđe u hitni postupak. Evo toliko u uvodnom dijelu.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a gospodin zastupnik Ivan Vučić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Uključenje Hrvatskih željeznica u mrežu željeznice Europske unije ostvaruje se kroz stvaranje zakonskih i normativnih uvjeta za funkcioniranje domaće željeznice na način usklađen sa poslovanjem željeznica Europe na bliskim zakonskim osnovama. Proces modernizacije, restrukturiranja i liberalizacije Hrvatskih željeznica započet je donošenjem Zakona o željeznici 2003. i 2004. godine čime su stvoreni osnovni preduvjeti za daljnji nastavak tog procesa kroz uspostavu novog regulatornog okvira za sigurnost željeznice donošenjem Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu. Polazeći od svrhe i cilja donijetog Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu kao i dio novog regulatornog okvira za sigurnost željeznice predviđeno je osnivanje neovisnog tijela nadleženog za sigurnost donošenjem Zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Razina sigurnosti u željezničkom prometu je relativno visoka posebno ako se sigurnost prometa uspoređuje sa ostalim prijevoznicima. No željeznica u Europi pa tako i nacionalni prijevoznik u Republici Hrvatskoj prolaze kroz postupak restrukturiranja u kojem se funkcija upravljanja infrastrukturom razdvaja od funkcije pružanja usluga prijevoza. U tom je postupku potrebno zadržati postignutu razinu sigurnosti a po mogućnosti je i dignuti na veću razinu. Osnivanjem Agencije za sigurnost željezničkog prometa znatno će pridonijeti unapređenju sigurnosti u željezničkom prometu. Agencija će biti zadužena za izdavanje, produžavanje, mijenjanje i ukidanje rješenja o sigurnosti željezničkim prijevoznicima, upravitelju infrastrukture i pravnim osobama koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Agencije će izdavati odobrenje za početak rada strukturalnih podsustava željezničkog sustava, nadzirati da li se sustavni dijelovi strukturalnih podsustava u skladu sa osnovnim zahtjevima, izdavati odobrenja za potrebne probne dionice, izdavati odobrenja za upotrebu željezničkih vozila, izdavati dozvole za upravljanje željezničkim vozilima, nadzirati valjanost registracije voznog parka. Agencija također vodi registar željezničkih vozila. Agencija sudjeluje u razvoju regulatornog okvira na način da sudjeluje u izradi prijedloga podzakonskih propisa potrebnih za obavljanje sigurnosti tijekom prometa. Agencija nadzire sustav upravljanja sigurnošću upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i pravnih osoba koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Agencija o svom poslovanju podnosi izvješće Vladi Republike Hrvatske a nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju agencija će izvješće podnositi Europskoj agenciji za sigurnost u željezničkom prometu. Prijedlog zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa rješavaju se i neka pitanja koja do sada nisu bila regulirana zakonom, a koja su potrebita za funkcioniranje agencije. Tako se određuje da su upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznici dužni uspostaviti sustav upravljanja sigurnošću. Sustav upravljanja sigurnošću će osigurati sigurno upravljanje aktivnostima upravitelja infrastrukturom i željezničkog prijevoznika. Sustav upravljanja sigurnošću određuje se raspodjela odgovornosti za sigurnost prometa i način kontrole i na različitim razinama upravljačke strukture. Time će se osigurati da se točno zna tko je u organizacijskoj strukturi nadležan za pojedina pitanja vezana za sigurnost prometa što će za sobom povlači i odgovornost za nepoduzimanje odgovarajućih mjera. Izdavanje rješenja o sigurnosti za upravitelja infrastrukture i željezničkog prijevoznika je do sada bilo u nadležnosti ministarstva. A prijedlogom ovog zakona se ta nadležnost prenosi na agenciju. Rješenjem o sigurnosti upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik dokazuju da su uspostavljeni sustav upravljanja sigurnošću i da ispunjavaju uvjete za sigurno odvijanje željezničkog prometa koji su propisani domaćim i međunarodnim zakonodavstvom. Jedna od važnijih funkcija agencije koja će doprinijeti većoj sigurnosti željezničkog prometa je izdavanje odobrenja za upotrebu željezničkih vozila. Agencija će obavljati tehnički pregled željezničkih vozila za koje izdaje odobrenja za upotrebu željezničkih vozila. Klub Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja donošenje ovog zakona koji će zasigurno povećati i sigurnost na Hrvatskim željeznicama koja je do sada na zavidnoj razini. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba HNS-a gospodin zastupnik Željko Vincelj. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Proljetos smo ovdje u Saboru donijeli jedan od strateških hrvatskih dokumenata: Nacionalni program izgradnje i održavanja željezničke infrastrukture od 2008. do 2012. godine koji nevezano i za neke pa i bitne zamjerke predstavlja iskorak i potpuno novu fazu u razvitku hrvatskog prometnog sustava. Naime nakon što je posljednjih godina većina sredstava za prometne, kapitalne investicije bila plasirana u izgradnju autocesta Zagreb-Split i Zagreb-Rijeka težište investicija prebacuje se sa cestogradnje u željeznicu. Ulaganje u željezničku infrastrukturu bilo je zanemareno. Zadnje nove pruge građene su u Hrvatskoj prije 40-tak godina. Podržali smo ga zbog činjenice da je ulaganje u željezničku infrastrukturu u punom smislu riječi ulaganje u gospodarski razvitak i naravno u poboljšanje životnog standarda stanovništva. Osnovu petogodišnjeg nacionalnog programa željezničke infrastrukture čine dva projekta, dvije pruge od velike važnosti za Hrvatsku. Prvi projekt je već postojeća pruga Savski Marof- Zagreb-Tovarnik koja na granici sa Slovenijom povezuje zapad s istokom Hrvatske na granici sa Srbijom. Na njoj će se u sljedećih nekoliko godina obaviti veliki remont kolosijeka, ugraditi telekomunikacijska infrastruktura i sustav daljinskog upravljanja prometom. Drugi veliki projekt je pruga koja slijedi paneuropski koridor 5B a radi se o povezivanju mjesta Botovo na sjeveru Hrvatske kod granice s Mađarskom preko Zagreba s Rijekom. U dijelu od Botova do Zagreba na postojećoj pruzi izvršit će se kompletni remont postojećeg kolosijeka i dograditi drugi pružni kolosjek na pojedinim dionicama, a najopsežniji željeznički pothvat u tom dijelu bit će izgradnja potpuno nove pruge Zagreb – Rijeka. Po sadašnjoj pruzi koja je izgrađena 1873. godine od mađarske granice do Rijeke teretnom vlaku treba 10 sati. Novom dvostrukom prugom teretni vlak će put prijeći za samo 5 sati uz peterostruko povećanje teretnog kapaciteta pruge. Ova će pruga dodatno poboljšati i putnički prijevoz. Njome će putnički vlakovi moći voziti i nekoliko puta brže nego dosad. Primjerice, putovanje od Zagreba do Rijeke trajat će sat vremena. Dva najvažnija pravca svoju će pravu vrijednost imati u povećanju hrvatske konkurentnosti u transportu robe, odnosno povezivanju istočnih udaljenih i prekomorskih zemalja sa srednjom Europom. Klub Hrvatske narodne stranke je osim primjedbe što niti financijski niti sadržajno nismo dobili tridesetak posto obrade programa koji se odnosi na troškove održavanja i upravljanja željezničkom infrastrukturom dao veliku zamjerku programa što iz njega ne možemo zaključiti da će se nakon petogodišnjeg razdoblja bitno povećati sigurnost u prometu u dijelu odgovornosti Hrvatskih željeznica, a to su uređaji za osiguranje željezničko-cestovnih i pješačkih prijelaza jer se na njima događa veliki broj nesreća s mnogo ljudskih žrtava. U 2006. 80 sa 17 poginulih. Procjenjujemo da cirka 70% željezničko-cestovnih i pješačkih prijelaza ili njih oko 1039 nema uređaje za osiguranje, tj. svjetlosno-zvučne signale, polubranike i branike, nego samo prometne znakove upozorenja. Od ovog ukupnog broja oko 68 željezničko-cestovnih prijelaza bi trebalo denivelirati u suradnji s Hrvatskim cestama i lokalnom samoupravom. Taj program bi vrijedio oko 900 milijuna kuna. Puno, ali to mora biti hrvatski prioritet jer i jedan ljudski život nema cijene. Treća velika primjedba kluba Hrvatske narodne stranke proizlazila je iz činjenice da s obzirom na dotrajalost i tehničko-sigurnosno stanje gornjeg ustroja pruge možemo normalno ili pojačano održavati manje od polovice ukupne dužine pruga. Na svima ostalima nužno je obaviti investicijske radove ili pak pruge zatvoriti za promet. Iz programa nismo mogli vidjeti da li će i koje će to biti pruge u promatranom razdoblju koje nećemo uspjeti normalno ili pojačano održavati ili investirati u osuvremenjivanje, pa će biti zatvorene za promet. Ostale naše bitnije primjedbe bile su: u programu treba predvidjeti sredstva za elektrifikaciju i remont tzv. zagrebačkog prstena, odnosno pruge Zagreb – Zabok – Varaždin – Koprivnica – Zagreb. Na taj način bi poboljšali putovanje zaposlenih i onih koji se školuju, a koji svakodnevno putuju na rad i školovanje u Zagreb i smanjili trajno doseljavanje u glavni grad. Treba predvidjeti sredstva i više pozornosti obratiti na prigradski prijevoz u većim gradovima kao što su Split, Osijek, Vinkovci, jer se prema svim pokazateljima iz dana u dan povećavaju potrebe za time. Program ne pridaje dovoljno pažnje održavanju i modernizaciji tzv. lokalnih pruga i lokalnih kolodvora koji imaju izuzetan značaj za lokalno gospodarstvo i stanovništvo koje se njima koristi. Ovi projekti mogu uz relativno manja ulaganja polučiti puno značajnije učinke, nego neki projekti na tzv. nacionalnoj razini, pa im je zato u ovom programu trebalo dati puno veći značaj. Sve ove primjedbe koje smo dali kod rasprave i usvajanje petogodišnjeg programa željeznice ističemo sada u raspravi oko osnivanja Agencije za sigurnost željezničkog prometa da bismo ustvrdili da za uključenje Hrvatskih željeznica u transeuropsku željezničku mrežu i za sigurnost u prometu nije dovoljna samo usklađenost zakona i formalan deklarativan stav. Na žalost, petogodišnji državni program željeznica nije program optimizma za sigurnost u prometu zato jer su stručne procjene da ćemo željezničko-cestovne prijelaze imati uređene ne u narednih pet, nego tek za 10 do 15 godina. Zato jer zbog dotrajalosti mnoge pruge nećemo moći normalno ili pojačano održavati, a program nam nije dao odgovor da li ćemo ih osuvremeniti ili zbog nesigurnosti zatvoriti. Zato jer u programu ne vidimo kvalitetu i sigurnost više u prigradskim prometima većih gradova i kod održavanja i modernizacije mnogih lokalnih pruga i kolodvora. Zato jer je prosječna starost voznog parka Hrvatskih željeznica skoro 30 godina, jer je uključenje novih lokomotiva i vagona u promet upola sporije od planova. Godine zapuštenosti i neulaganje u željeznicu učinile su te zadatke izuzetno teškim, pa neki kažu da će Hrvatskoj ako se ne intenziviraju napori trebati dvadesetak godina za moderniju, odnosno sigurniju željeznicu. Trebat će dakako puno manje od 20 a ne puno više od 5 godina ako se izvršna vlast potrudi namaknuti dodatan novac za ulaganje u modernizaciju. Dakle, kvalitetu i sigurnost željezničkog prometa. Odakle? Dijelom iz privatizacije nekih pratećih djelatnosti Hrvatskih željeznica, ali većim dijelom je nužan znatno veći napor u korištenju fondova Europske unije. Ne možemo dozvoliti da takav projekat koji je značajan nama, ali zasigurno i Europi bude financiran sa samo 6% novaca iz fondova Europske unije, jedna od 18 milijardi kuna. Predlagač zakona kaže da osnivanjem Agencije za sigurnost željezničkog prometa Hrvatska čini i zadnji korak u harmonizaciji domaćeg zakonodavstva s propisima Europske unije kad je željeznica u pitanju. Da zadnji formalni korak, ali još ležimo, još se nismo dignuli i učinili prvi stvarni realni korak da to potvrdimo u praksi, osjetimo to u životu. I to svi u Hrvatskoj podjednako. Naravno da želimo ravnopravno i konkurentno sudjelovanje domaćeg željezničkog sustava na tržištu željezničkih usluga u Europskoj uniji. Ali željeznica u Hrvatskoj treba značiti i biti više od međunarodnih pravaca istok, zapad, sjever, jug. Na ova dva križna pravca je ona i danas, a bit će i sutra najsigurnija. Nama treba kvaliteta i sigurnost na svih 3000 kilometara željezničkih pruga u Hrvatskoj, na svim našim željezničko-cestovnim prijelazima i na svim našim kolodvorima. Nama u sustavu željeznica treba rezultat, akcija, vidljiv, realan, brži konkretan pomak naprijed. Za sad imamo osjećaj da su normativni akti Zakon o željeznici, Zakon o sigurnosti u željezničkom prometu, nacionalna strategija ili Zakon o agenciji za sigurnost željezničkog prometa ipak samo mrtva slova na papiru. Klub Hrvatske narodne stranke će naravno podržati ovaj zakon zbog njegove orijentacije svjesni da dobivamo još jedan lijep europski papir i temeljem njega zapošljavanje administracije koja će teško i sporo ubaciti i u prvu, a kamo li u petu brzinu rada. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Ivan Vučić.
Evo, ja ću onoliko koliko mi Poslovnik dozvoljava, ali kolega Vincelj, njegov govor cijeli nije bio u skladu sa točkom dnevnog reda. Ja ispravljam cijeli njegov govor. Njegov govor u ime kluba bio je …
Ispravak netočnog navoda je.
Ispravljam navod cijelog govora. Govor je bio za načelni program željezničke infrastrukture 2008./2012. koji je donio ovaj Visoki dom i ne možemo se više vraćati na njega povodom ove točke dnevnog reda, možemo tražiti … [[Govornik se ne razumije.]]
To nije ispravak netočnog navoda, kolega Vučić.
Ispravljam cijeli govor.
Drugi ispravak, gospođa zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, ispraviti ću zastupnika Vincelja jer je netočno rekao u svojoj raspravi da vi ne ulažete dovoljno u željeznice, ulagali ste više u autoceste. Ne znam koga ste to mislili vi ili mi, vjerojatno Hrvatsku Vladu i nadležno ministarstvo za željeznice i razvoj. Ja ću vam samo jedan podatak reći da Vlada hrvatska ravnomjerno je sve ove godine od kada vodi Hrvatsku državu, ulaganje je bilo kako u autoceste, tako i u željeznice. Samo u željeznice se ulaže 2 do 3 milijarde, to su ogromna sredstva za razvoj željeznica. Hvala lijepa.
Klub HSS-a, gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlogom zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa rješavaju se određena pitanja koja do sada nisu bila regulirana zakonom, a koja su potrebna za funkcioniranje agencije. Tako se određuje da su upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznici dužni uspostaviti sustav upravljanja sigurnošću. Sustav upravljanja sigurnošću ima za cilj osigurati sigurno upravljanje aktivnostima upravitelja infrastrukturom i željezničkog prijevoznika. Sustavom upravljanja sigurnošću određuje se raspodjela odgovornosti za sigurnost prometa i način osiguranja kontrole na različitim razinama upravljačke strukture. Time će se odrediti točna organizacijska struktura nadležna za pojedina pitanja vezana uz sigurnost prometa, a za sobom povlačiti odgovornost za nepoduzimanje potrebnih radnji u uvjetima liberaliziranog tržišta željezničkih usluga. U tom smislu, s perspektivom liberaliziranog željezničkog tržišta mišljenja smo da će osnivanje agencije za sigurnost željezničkog prometa znatno pridonijeti unaprjeđenju sigurnosti u željezničkom prometu. Donošenjem ovog zakona, odnosno ustrojavanjem agencije nastaviti će se proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva s onim Europske unije kroz prihvaćanje i implementaciju sekundarnih pravnih propisa Europske unije koji regulira ova pitanja. Zakon o agenciji za sigurnost željezničkog prometa stvara institucionalne i funkcionalne pretpostavke za usklađivanje i harmonizaciju organizacijske i tehničke strukture sigurnosti željezničkog prometa i željezničkog sustava u cjelini u Republici Hrvatskoj sa sekundarnim pravnim propisima Europske unije, a kojima se regulira područje sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog prometa te ostvariti veći stupanj sigurnosti željeznice, a time i lakši pristup Republike Hrvatske tržištu uslugama željezničkog prijevoza Europske unije, čime je opravdano donošenje zakona po hitnom postupku. U tom smislu, agencija će biti zadužena za proceduru davanja i ukidanja rješenja o sigurnosti željezničkim prijevoznicima, upravitelju infrastrukture i pravnim osobama koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Agencija će izdavati odobrenja za početak rada i vršiti nadzor strukturalnih predsustava željezničkog sustava, izdavati dozvole za upravljanje željezničkim vozilima te nadzirati valjanost registracije voznog parka i voditi registar željezničkih vozila. Agencija će sudjelovati i u razvoju regulatornog okvira kroz izradu prijedloga podzakonskih propisa potrebnih za obavljanje sigurnosti tijekom prometa. Agencija o svom poslovanju podnosi izvješća Vladi Republike Hrvatske, a nakon ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju izvješće o radu će podnositi i Europskoj agencija za željeznički promet. Na taj način Republika Hrvatska će u institucionalnom smislu biti kompatibilna sa željezničkim sustavom Europske unije. Sukladno rečeno, Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržava donošenje Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa i predlažemo amandman na prijedlog ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Pa da budem, ovako da se izrazim ciničan pošto smo gotovo ostali bez željeznice, sigurnost željeznica je gotovo 100%, pogotovo je ta sigurnost na jednoj zavidnoj razini u Istri, tamo je gotovo apsolutna, nemamo nikakav spoj sa ostalim dijelovima Republike Hrvatske, prema tome nema se što, da budem ciničan ni dogoditi. No, da bi sigurnost bila apsolutna, mislim da se pobrinula i Hrvatska Vlada, pobrinuo se i menadžment željeznice, pobrinuli su se i sindikati na željeznici. Kako su se oni pobrinuli da ta sigurnost bude gotovo apsolutna. Oni su se pobrinuli na ni manje, ni više nego menadžerskim ugovorima. Da li vi gospodo zastupnici znate da na Hrvatski željeznicama i u njihova 4 trgovačka društva u ovom trenutku imate 411 menadžerskih ugovora. Sustav nam je bankrotirao, a na Hrvatskim željeznicama imamo 411 menadžerskih ugovora. Ono što je naročito zanimljivo da izdašne menadžerske ugovore, odnosno plaće koje se vezuju s koeficijente prima i 102 sindikalista koji predstavljaju 13 500 željezničkih radnika. Njihove plaće, zaslužene ili ne, stoje oko 1,5 milijun kuna svakog mjeseca. Prema kojim kriterijima su one određene, to jasno nitko ne zna, ali znamo da koeficijent se množi sa nevjerojatnih 8 144 kune. K tome, samo u 7 mjeseci ove godine broj menadžera sindikalista povećan je sa 74 na 102 osobe, tako da je kupovanje socijalnog mira upravo samo na mjesečnoj razini stajalo vrtoglavih 800 tisuća kuna. To bi se moglo i objasniti recimo nevoljkost sindikalista da traže smjenu nesposobne uprave. Prema tome, ako želimo danas govoriti o sigurnosti na željeznicama onda bi najveću sigurnost postigli kada bi ta nesposobna uprava makla se sa željeznice. Na željeznici i u željezničkim društvima već dugi niz godina uopće nije bilo nikakvih natječaja. Jednostavna računica pokazuje da se samo na plaće čelnih ljudi u Hrvatskim željeznicama jednog od najvećih državnih gubitaša godišnje izdvaja 170 milijuna kuna koji ako u samom holdingu ponestane sredstava onda jasno novce dobivaju iz državnog proračuna. Ono što je isto tako interesantno, da sada u jeku neke racionalizacije troškova bankrotiranih željeznica, uprava predlaže štednju na telefonskim uslugama, predlaže da se gase svjetla diljem hrvatskih kolodvora što je manje-više neuobičajena mjera, ali možda ja bih rekao i logična jer doista naše željeznice ili oni koji tamo rade, nemaju što raditi. Znači ako nema posla, ako ne rade mogu onda biti i u mraku, ali problem željeznica u Hrvatskoj se prije svega rješava velikim investicijama, ne nekim agencijama za sigurnost željezničkog prometa, iako će možda ajde toj sigurnosti pripomoći i ova agencija za što ćemo morati u proračunu za njeno funkcioniranje izdvojiti također znatna sredstva. Znači sigurnost kao što rekoh željeznice se postiže velikim investicijama. Jednom prugom od Rijeke prema Mađarskoj, jačanjem Riječke luke, industrijalizacijom Hrvatske, ali što ćemo kada u Hrvatskoj samo jedna županija u toj svojoj strukturi bruto društvenog proizvoda ili samo u jednoj županiji u strukturi bruto društvenog proizvoda industrija kao grana je prva grana. To je u Županiji istarskoj, bez obzira što nas svi nekako doživljavaju turističkom destinacijom. Bez da povučemo investicije, jasno loše nam se piše. No, pošto smo eto odlučili između ostaloga u dogledno vrijeme izgleda da budem ciničan, ugasiti i brodogradnju i to će biti još jedan doprinos sigurnosti Hrvatske željeznice. Što više industrije ugasimo, a još uvijek nismo došli do industrijske proizvodnje iz 90. to će sigurnost na našim željeznicama biti veća. E sada da li će biti i veća sigurnost i hrvatske ekonomije, hrvatskih građana, to ćemo vidjeti. Za kraj još samo dvije riječ o tunelu Ćićarija ili Učka, preciznije možda Ćićarija zato jer bi tunel trebao prolaziti u dužini 14 kilometara ispod Ćićarije, ali i sam naziv Učka jasno nama Istrijanima itekako drag, to je taj istarski Olimp, to je Sveta Gora, tako da se oko naziva nećemo svađati, samo da je što prije započeti radove. Ta gradnja je obećana, uvrštena je u ove planove i molim da se što je moguće nađemo ispod Učke ili Ćićarije, postavimo kamen temeljac i da damo jedan obećavajući rok građanima Istre, hrvatskim željezničarima, da će taj tunel u dogledno vrijeme biti i izgrađen. Ako to napravimo onda ćemo spasiti Hrvatske željeznice jer će se povući dobar dio prometa ne znam od juga Španjolske, juga Francuske, sjevera Italije preko Hrvatske za jednu Mađarsku, Češku, Slovačku pa sve tamo do Ukrajine. Mogao bih između ostalog navoditi kako funkcionira taj sustav plaća na Hrvatskim željeznicama, kolike su plaće prvih ljudi te uprave, jasno daleko veće no što su plaće predsjednika Sabora, predsjednika hrvatske Vlade ili Predsjednika države, ali očigledno da to nikoga u ovoj zemlji ne zanima, bitno da se sindikalisti bave parkingom saborskih zastupnika. No, bez obzira na sve, mislim da će i ovaj zakon biti jedan mali doprinos željezničkoj sigurnosti, utoliko će ga klub IDS-a podržati, ali problem Hrvatskih željeznica je ono o čemu sam govorio, a ne o formiranju novih agencija.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Moram ispraviti netočan navod gospodina Kajina koji govori u Istri željeznice nema. Oni koji duže prate promet znaju da je zlatno doba željeznice bilo 30-tih godina prošlog stoljeća, a željeznica u Istri koja je danas, on kaže nema je, ona je ipak nastavak sustava koji je bio iz bivše države, a tada su se te željeznice vezale preko Slovenije na ostale prometne pravce. To je potpuno netočno. Znači željeznica nije od sada i naravno možemo se u jednom dijelu složiti s tim ulaganjima i sigurnošću, da li je ona ovakva i onakva i da je to sustav koji se ne rješava za jedan dan. Hvala.
Gospodin zastupnik Davor Bernardić u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Dobar dan poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolege iz ministarstva, uvažene kolegice i kolege. Prvo ću se osvrnuti na ovo što ste kolega Mance vi rekli da je zlatno doba željeznice bilo 30-tih godina. Kažu ljudi da se razvijenost neke zemlje mjeri po tome koliko je razvijena i njena željeznička infrastruktura kao i željeznica, tako je npr. Japan, Njemačka i Francuska predvodnici tog kola i sigurno je riječ o najrazvijenijim zemljama svijeta. U svakom slučaju gledajući ovaj zakon o sigurnosti željezničkog prometa, o osnivanju agencije, dakle regulatorne agencije, SDP će taj zakon podržati kao što podržava sve zakone koji su na tragu približavanja Hrvatske Europskoj uniji i kao što slijedi iz naših obaveza zakonskih, znači definiranih još 2003. Zakonom o željeznici, a sve u svrhu liberalizacije tržišta, sve u svrhu približavanja u Uniji i sve u svrhu modernizacije i restrukturiranja Hrvatske željeznice. No, dužni smo postaviti par pitanja i očekujemo odgovore i dužni smo načeti neke teme koje nisu ugodne, koje su bolne, ali o tim temama treba razgovarati i te teme i te probleme treba rješavati. U članku 3. predviđa se osnivanje agencije kao samostalne i neovisne javne ustanove i samim time što je ona samostalna i neovisna javna ustanova, mi u klubu SDP-a smatramo a je kroz članak 6. dakle u podnošenju izvješća nužno da se izvješće samo podnosi i Saboru Republike Hrvatske. U ovom turbulentnom vremenu gdje su željezničke nesreće i zbog velikih brzina i u kargu, a i u putničkom prijevozu postala je dio svakidašnjice, tražimo da je nužno da ovo najviše tijelo Hrvatske države dobije uvid i izvješće o ovom regulatornom tijelu. Jer, agencija je definitivno regulator. To kroz članak 6. govore, stavak a) donosi rješenje o sigurnosti za željezničke prijevoznike i pravne osobe dakle, bez agencije ovo rješenje se ne može dobiti. Donosi rješenje o sigurnosti za upravitelja infrastrukture dakle, bez agencije to se rješenje također ne može dobit. Upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznici dužni su na zahtjev agencije pružiti svu tehničku pomoć agenciji, to je stavak 4. članka 6. Također, dužni su omogućiti agenciji provedbu nadzora i ispitivanja potrebnih za ispunjavanje zadaća, to je stavak 5. članak 6. Dakle, riječ je o regulatoru, neovisnoj javnoj ustanovi i stoga je i mi tražimo da izvješće, između ostalog, tog regulatora bude podneseno ovom Domu, znači najvišem Domu Hrvatske države. A na tragu toga da članci 2.-5. gdje se definira samo, znači gdje se definira tko osniva agenciju, znači ovdje je predviđena kao da je osniva Vlada Republike Hrvatske, nije dio usklađenja kao što se i zapravo može vidjeti. Znači, članci 2.-5. nisu dio usklađenja sa europskim propisima, budući je riječ o zakonodavnom sistemu, znači posebnom zakonodavnom sistemu svake zemlje. Neki imaju predsjednički sustav, neki imaju premijerski sustav, neki imaju parlamentarni sustav, mi imamo sad takav sustav kakav imamo. Prema tome, ti članci 2.-5. ne obuhvaćaju, dakle ne referiraju se na usklađenje u ovom dijelu i stoga, ja vas molim, a mi smo i podnijeli amandman, da se ta primjedba prihvati. Ono što je nužno promatrati iz ove perspektive i o čemu treba reći par riječi, a naročito o ovom bolnom dijelu, je modernizacija željeznice, modernizacija željezničke infrastrukture i tranzicija Hrvatske željeznice u svjetlu približavanja Europske unije. Dakle, tu smo mišljenja da je definitivno napravljeno premalo odnosno usudio bih se reći da željeznice prolaze kroz jedan turbulentan period zastoja i pada. Tome potkrepljuju sljedeći podaci. Samo u ovom zadnjem kvartalu pad prometa je pao 4,5% i u konstantnom je padu. Pad prometa Hrvatskih željeznica, pad prihoda hrvatskih željeznica. Gomilaju se veliki dugovi. U Hrvatskim željeznicama, čuli smo iz poduzeća koja su na neki način i posebno osnovana i koja i gravitiraju cijelom holdingu, zaposleno je 13 i pol tisuća osoba. Što je sa tim ljudima? Znači, zbog silnih dugova ti ljudi su prisiljeni i to su željezničke počele raditi otpuštanja znači da bi se na neki način ublažili ti negativni trendovi u smislu pada prometa, pada prihoda i stvari koje definitivno muče i bole željeznički sektor. Ono što ja moram reći je da smo prije samo pola godine i to nije da nije tema za ovu raspravu jer tema o željeznicama koja je bolna tema za hrvatsko društvo, koja je bolna tema za 13 i pol tisuća ljudi koji žive. Za 13 i pol tisuća ljudskih sudbina i za 13 i pol tisuća hrvatskih obitelji, definitivno je vrijeme i svako mjesto i pravo je mjesto da se o tome povede rasprava i da se o tome diskutira. Prije samo šest mjeseci, prije pola godine, ovdje smo imali Strategiju željezničkog prometa, razvoja željezničke infrastrukture, znači na prijedlogu u ovome Domu. Tada je po toj strategiji 18 i pol milijardi kuna do 2012. predviđeno za razvoj željezničke infrastrukture, za što smo i tada rekli da nam se čini puno premalo, pogotovo u onom dijelu korištenja europskih fondova koji su na razini od samo jedne milijarde. Dakle, mi ćemo samo jednu milijardu po tom planu povući iz Europe, a sami ćemo financirati 17,5 milijardi što smo i tad, a i sad ponavljamo da je to neprihvatljivo. Sa tih 18,5 milijardi kuna, kad izuzmete plaće, kad izuzmete sve na što smo i upozoravali, kad izuzmete troškove hladnog pogona, dobijemo da će se moći remontirati u razdoblju od 5 godina samo 300 kilometara pruge ili 60 km godišnje. Ili 100 km izgraditi nove pruge ili 20 km godišnje, što donosi podatak da je to ukupno 80 km ili obnovljene ili nove pruge i svakako premalo. I ja bih osobno bio sretniji da smo prije ovog važnog europskog propisa dobili i akcijski plan koji nam je tad bio obećan da će doći do kraja godine u proceduru. Akcijski plan razvoja željezničke infrastrukture, a na tragu strategije. Ja moram reći odmah, da ne bih bio u koži onome tko će pisati, da li Vi državni tajniče, taj akcijski plan. Jer, sa onom listom želja koja je tamo napravljena, sa 18,5 milijardi kroz 5 godina, a čuli smo koliki će dio, znači možda i 8 milijardi ići i temeljem kolektivnog ugovora na samo povećanje plaća i na otpremnine. Ne bih onom tko će pisati akcijski plan bio u koži zato jer je to nešto sa onim popisom želja što je vrlo, vrlo teško i vrlo teško napraviti. Ja bih se usudio reći nemoguće. Također, kad se priča o modernizaciji HŽ-a, mi nažalost i kroz tu strategiju nismo imali što su strateški ciljevi Hrvatskih željeznica. Strateški ciljevi se mjere u brojaka. U svijetu se danas sve mjeri u brojkama. Koliko povećanja? Koliki prihod od toga? Što će se dogoditi u tom petogodišnjem razdoblju? Ja bih volio da smo mi imali za strateški cilj da postanemo vodeći kopneni prijevoznik u Republici Hrvatskoj te jedan od tri vodeća u regiji. Ja imam osjećaj da smo mi priključak, da Hrvatske željeznice postanu jedan od tri vodeća prijevoznika u regiji, izgubili. Nažalost. Imam osjećaj da smo taj priključak izgubili. Ja bih volio da smo u stanju do 2012. godine povećati prijevoz putnika na 55 milijuna. Znači ja bih volio da smo i taj strateški cilj postavili i da smo postavili ambiciozan cilj pa makar ga i ne ispunili, ali da smo postavili empirički, da smo postavili egzaktan cilj. No, to se nije dogodilo. Ja bih volio da se postavio cilj povećanja robe na 25 milijuna tona godišnje do 2012., no nažalost ni to se nije dogodilo. A i u tom sektoru trebamo više djelovati. Inače, cargo prijevoz je u svakoj zemlji profitabilan. Cargo prijevoz će potpunom … [[Govornik se ne razumije.]] tržišta će se dogoditi da će nam strani prijevoznici na našem teritoriju nuditi usluge prijevoza roba. Putnički prijevoz je u svakoj zemlji subvencioniran i znači u putničkom dijelu je nešto znači što se na neki način i u modernim svjetskim ekonomijama, u modernim državama, daje državna subvencija da bi građani mogli lakše stizati od mjesta A do mjesta B, jer je to važno za razvoj kompletnog gospodarstva. No međutim, kargo prijevoz je iznimno važan i on je svugdje profitabilan, samo kod nas nije profitabilan. Ja bih volio također da smo postavili egzaktan cilj da nećemo imati 80 km obnavljanja ili nove pruge godišnje, već 150. 'Ajmo postaviti taj cilj duplo, 'ajmo vidjeti na koji način to možemo restrukturirati, jer nažalost opet moram primjetiti da smo priključak da budemo jedan od tri, znači Hrvatske željeznice, vodećih kopnenih prijevoznika u regiji, izgubili. Iz svega onoga što sam rekao na početku, a opet ću ponoviti, pad prihoda HŽ-a samo u ovom kvartalu 4,5%, pada prometa, veliki dugovi, velik broj otpuštanja, na žalost ne bih htio konstatirati danas ovdje da će nas tj. Hrvatske željeznice snaći slična sudbina kao brodogradilište. Čuli smo i kolegu Kajina koji je govorio o 411 menagerskih ugovora u tvrtki koja ima 13,5 tisuća zaposlenih to radi veliki trošak i ne bih htio da Hrvatske željeznice snađe ista sudbina kao brodogradilišta. A to znači, stvaranje velikih dugova koji se ne mogu sanirati. Kada uđemo u Europsku uniju nema više subvencija, nema više te klasičnog oblika potpora i to isto Hrvatska države neće u tom dijelu moći intervenirati, pogotovo ako liberalizira tržište do kraja, a radi se na tome jer usklađujemo zakone. I na kraju što se nužno događa kao posljedica, jeftina prodaja Hrvatskih željeznica, dakle cargo prijevoza i otpuštanja radnika. 13,5 tisuća ljudi 13,5 tisuća ljudskih sudbina 13,5 tisuća obitelji ne bi htjeli znači dramu njihovih obitelji gledati na cesti i da se Hrvatske željeznice koje nisu imale priliku, a ja se nadam da još uvijek imaju priliku ukoliko se nešto poduzme se ustabiliti, stati na svoje noge, ne bih htio da ih zadesiti sudbina hrvatskih brodogradilišta, a ako se ništa ne napravi na žalost to je ono što će biti slučaj. Hvala lijepa.
Hvala. Jedan ispravak gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, moram ispraviti netočan navod uvaženog zastupnika, koji kaže, pa nemamo mi nikakve strategije. Ja bih opet se malo vratio nazad u tu povijest željeznice, kod nas je ipak ona vezana za negdje za 1873. godinu, onda jedan procvat tamo tridesetih godina kada je ona bila dominantna u odnosu na cestovni promet, a znači kapitalnih investicija u tom smislu nije bilo do ove Vlade koja sada u svom programu obećaje i vjerujem da će izgraditi ovu prugu ponovno, jel' kraću ovim istim pravcem koji je isto značio jedan zamah za idućih 50 godina. Utoliko smatram da je ova konstatacija netočna, jer danas taj u tom dijelu strategija postoji. Hvala.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. U procesu usklađivanja sa EU zakonodavstvom evo smo upravo pred osnivanjem još jedne agencije kao neovisnog regulatnornog tijela s javnim ovlastima Agencije za sigurnost željezničkog prometa. Agencija je kaže se u prijedlogu će regulirati, upravljati i nadzirati sustav sigurnosti željezničkog prometa. Dakle, regulirat, upravljati i nadzirati. Dakle, agencija će biti isto tako se kaže u tijesnoj suradnji, bolje reći povezanosti sa Europskom agencijom za željeznički promet, kao i sa drugim tijelima EU za sigurnost. Dakle, uloga agencije je vrlo značajna, a obzirom na važnost željezničkog prometa, kako putničkog, tako i teretnog. Ja vjerujem da će u budućnosti taj promet u Republici Hrvatskoj biti puno veći. Istina sa ovime ulazimo u pravo tržišno natjecanje, zapravo stvaramo daljnje pretpostavke za liberalizaciju željezničke infrastrukture, jer donošenjem novim zakonom, već smo s time krenuli. Ja sam uvjeren da će nam ovo dugoročno koristiti, mada u početku i stvoriti niz poteškoća. Jame bez dna pomalo treba sanirati i napuštati. Evo malo je teži izraz, ali i značajno je. Rekao bih slikovito da to dno treba biti, ako već negdje mora biti na dohvat ruke, a ne nekakav dopustite bezdana. Budući je agencija samostalna i neovisna javna ustanova, osnivačka prava u ime Republike Hrvatske ostvarivat će Vlada Republike Hrvatske, a funkcionirat će sukladno Zakonu o ustanovama i Statutu koji će se donijeti o radu. Dakle, kao i ustanove imat će svoje upravno vijeće i ravnatelja koje imenuje i razrješava Vlada, sukladno prijedlogu ovog zakona. I napominje se da će se pri tim imenovanjima trebati voditi računa o mogućem sukobu interesa što je također dobro. Željeznički prijevoznici morat će imati rješenje o sigurnosti. Rješenje o sigurnosti koje će ova agencija izdavati, a upravitelji infrastrukture morat će imati rješenje o sigurnosti za upravljanje željezničkom infrastrukturom koje također izdaje ova agencija. Dakle, to su sve bitni i značajni pomaci. Naravno stupanjem na snagu ovog zakona bit će potrebito donijeti i određene podzakonske akte i pravilnike. Ovim prijedlogom zakona to je također predviđeno. Dakle, ide se još jedan korak u poboljšanje, tržno nadmetanje i liberalizaciju Hrvatskih željeznica što će nam sveukupno donijeti pozitivne pomake i stoga smatram da ovaj zakon treba podržati i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlog Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa predlaže se kako bi se osigurao ubrzani nastavak procesa usklađivanja željezničkog sustava sa propisima Europske unije, sukladno rokovima previđenim nacionalnim programom Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji, a koji je uspješno započeo donošenjem Zakona o željeznici i Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu, te s obzirom na prirodu i gospodarsko značenje željeznice i potrebu osiguranja uvjeta u domaćem željezničkom sustavu za ravnopravno i konkurentno sudjelovanje na tržištu željezničkih usluga u Europskoj uniji i omogućavanje obavljanja željezničkog prometa na siguran način sukladan zahtjevima Europske unije kao i što brže uključivanje Hrvatskih željeznica na transeuropsku željezničku mrežu. Proces modernizacije restrukturiranja i liberalizacije Hrvatskih željeznica započet je donošenjem Zakona o željeznici čime su stvoreni osnovni preduvjeti za daljnji nastavak tog procesa kroz uspostavu novog regulatornog okvira za sigurnost željeznice donošenjem Zakona o sigurnosti, usklađen s propisima Europske unije. Ovim prijedlogom zakona uređuje se djelokrug i ustrojstvo agencije za sigurnost željezničkog prometa kao samostalne i neovisne javne ustanove sa javnim ovlastima, njezin rad i djelatnost, način upravljanja agencijom, materijalna prava te druga prava i odgovornosti članova upravnog vijeća. Nadležnost u provođenju nadzora nad radom agencije, donošenje statuta Agencije od strane Vlade Republike Hrvatske na prijedlog upravnog vijeća i druga pitanja značajna za funkcioniranja agencije kao neovisnog i stručnog tijela. Republika Hrvatska ima značajnu ulogu u funkcioniranju europskih prometnih tokova kao prometni i integralni dio Europe što određuje i njene razvojne potrebe u području željezničkog prometa te njezin strateški cilj povezivanja s europskim okruženjem i ravnopravno uključivanje u europske integracije. Polazeći od svrhe donijetog Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu kao dio novog regulatornog okvira za sigurnost željeznice, predviđeno je osnivanje neovisnog tijela nadležnost za sigurnost donošenjem Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa s osnovnom zadaćom reguliranja, upravljanja i nadziranja sustava sigurnosti željezničkog prometa te uspostave i nadzora djelovanja sustava sigurnošću upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i pravnih osoba koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Predloženim zakonom stvoriti će se pravni okvir za omogućavanje ostvarenja funkcija neovisnog tijela nadležnog za sigurnost željezničkog prometa sa svrhom boljeg nadzora sustava upravljanja sigurnošću subjekata u željezničkom prometu, omogućiti nediskriminacijski jednak pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima, te osigurati stručno i efikasno obavljanje poslova regulacije upravljanja i nadziranja sustava sigurnosti željezničkog prometa u cjelini, te obavljanja poslova sa javnim ovlastima, ustrojavanjem agencije kao tijela nadležnog za sigurnost. Mislim da zbog svega navedenog je potrebno prihvatiti donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Neosporna je činjenica da je Hrvatska jako teritorijalno mala zemlja u svjetskim i europskim okvirima, nalazi se na jednom i u svom prometnom položaju omeđena na način da ima izuzetno bitnu i veliku ulogu i značajnu ulogu u funkcioniranju svih njegovih europskih tokova od onih zračnih, vodenih, pa i onih koji su vezani uz cestu, a svakako je dakako i uz željeznicu. Ne od danas, nego i kroz povijest praksa je to tako i potvrdila, i neosporna je činjenica da je značajna ulaganja u proteklom razdoblju u ukupnu prometnu infrastrukturu jedan od, bitnih, bila jedna od bitnih strateških odrednica hrvatske Vlade napose i prije svega u cestovnom, a onda dakako i kroz određene aktivnosti i u željezničkom prometu. Uključivanje Hrvatskih željeznica u europsku mrežu željeznica dakle, željeznica Europske unije vrši se prije svega kroz stvaranje određenih preduvjeta, dakle, normativnih i zakonskih uvjeta koje one moraju ostvariti da bi to uključivanje bilo moguće. Isto tako manje-više svi mi danas ovdje u ovoj saborskoj govornici znamo da je normativan proces modernizacije i restrukturiranje hrvatske željeznice započeo donošenjem Zakona o željeznici 2003. i 2004. godine, te su time stvorene i pretpostavke za uspostavu i novog regulatornog okvira za sigurnost same željeznice. To se osiguralo donošenjem Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu 2007. godine i odmah ovdje valja i pripomenuti da je taj Zakon o sigurnosti u željezničkom prometu usklađen i sa propisima Europske unije. Taj Zakon jasno govori, dakle Zakon o sigurnosti govori i predviđa osnivanje neovisnoga tijela koje je nadležno za sigurnost a to tijelo se upravo i donošenjem Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa i ostvaruje sa tri osnovne zadaće. To je pod a) reguliranje, pod b) upravljanje i pod c) nadziranje sustava željezničkoga prometa, a vezano na tri segmente a to su: upravitelj infrastrukture na željezničke prijevoznike te na pravne osobe koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Dakle, neosporno je jasno i vidljivo i iz govora prethodnih izlagača kako ih redova vladajućih, tako i iz redova oporbe, da je donošenje ovoga zakona pozitivno i da u tome nema dileme. Ja bih možda u kontekstu ovog svog govora spomenuo na upravo aktualnosti a koje su vezane na samu sigurnost u željezničkom prometu, a posebice vezano na podatke vezane uz željezničke cestovne prijevoze. I danas je, ili znamo ovih zadnjih godina da otprilike na nešto manje od 400 prijelaza preko željezničkih pruga, preko cesta, imamo osigurane branike i polubranike, što znači da je to nešto ispod 40%, ali interesantno je pripomenuti da u prosjeku svake godine preko 640 incidenata koji se neodgovorni sudionici u prometu, prvenstveno cestovnom prometu svojim vozilima oštećuju ili na način nepropisnog ponašanja dovode u pitanje vlastiti život ili život putnika u željeznici. Dakle, koristim priliku sa ove saborske govornice da i apeliram na ponašanje svih sudionika u prometu, jer i sigurnost prometa kako željeznice ali u ovom kontekstu vezan je na povezivanje sa sudionicima u cestovnom prometu su izuzetno i svakodnevno umreženo te shodno tome i ovaj moj podatak govori tome u prilog. Isto tako mogu reći da danas otprilike na preko 60% prijelaza preko željezničke pruge još uvijek imamo samo prometne znakove što znači da s aspekta sigurnosti i u okviru daljnjega razvoja željezničke mreže apsolutno je jedan od prioriteta uz modernizaciju i izgradnju novih pruga i svega onoga što je vezano uz željezničku infrastrukturu potrebno dodatno kvalitetno i na adekvatan način osigurati i ostale željezničke prijelaze kako bismo na taj način sigurnost svih sudionika u prometu doveli na još veću visinu ili još kvalitetnijim pristupom sačuvali živote naših građana jer u prosjeku svake godine preko 20-tak ljudi smrtno strada u direktnim okršajima prije svega automobila ili drugih prometala na cestama u odnosu na željezničke kompozicije. A još veći broj kao takav je ozlijeđenih. Dakle znajući da su životi naših ljudi najvrijedniji, ali isto tako znamo da se time stvaraju velike materijalne štete što dodatno utječe i na sam rad i funkcioniranje kako željeznica onda i državnoga proračuna u cjelini. Ne želeći više dodatno elaborirati dakle koristim priliku da donošenjem ovoga zakona koji je također kao što su i kolege prethodnici rekli i usklađen sa zakonima Europske unije mogu potvrditi da ću osobno biti za donošenje ovoga zakona. Hvala.
Hvala. Nekoliko replika. Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče pa u ovom izlaganju kolega ističe posebnu vrijednost Zakona o agenciji vezano za naravno europske standarde, europske zakone. Ja bih ovdje jednu nijansu nama koji smo na terenu voditelji jedinica lokalne samouprave istakao kao jednu veliku zainteresiranost gradova, općina upravo za donošenje ovog Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa jer osnivanjem ove agencije dobivamo jednog partnera, jednu instituciju s kojom možemo direktno komunicirati kao gradovi, općine zainteresirane za poboljšanje sigurnosti na području pojedine jedinice lokalne samouprave. Do sad takva specijalizirana agencija u okviru Hrvatskih željeznica nije postojala. Dosta je bila teška komunikacija upravo vezana za ove dijelove sigurnosti u željezničkom prometu na području pojedinih jedinica lokalne samouprave. Danas nakon osnivanja ove agencije sve, svi gradovi i sve općine vjerujem da će sa zanimanjem i interesom uputiti svoje potrebe, svoje prioritete koje imaju u otklanjanju eventualno nesigurnih pružnih prijelaza, cestovnih prijelaza preko pruge, pješačkih prijelaza preko pruge i da će u kratkom vremenu dobiti adekvatne i kvalitetne odgovore a vjerujem da će i djelatnici agencije imati u svom programu obilazak terena gdje će se moći na licu mjesta uvjeriti o prioritetima, o potrebama pojedinih jedinica lokalne samouprave i naravno u jednom partnerskom odnosu da se u datom vremenu ne predugom pokušaju bar prioritetni, opasni pružni prijelazi urediti i opasnost po građane, po vozače maksimalno smanjiti. Mislim da u tom segmentu razmišljanja o sigurnosti uz sve ove europske komponente koje su nam u svakom slučaju bitne svakako treba voditi i ovu elementarnu osnovnu komponentu zainteresiranosti građana i nas koji vodimo jedinice lokalne samouprave. Hvala.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Željko Turk.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Točno. Uvaženi kolega zastupnik ovdje me naveo na još neke konstatacije. Neosporna je činjenica da veliki i najveći broj većih a i manjih gradova i općina nalaze se u situaciji intenzivnoga razvoja. Imajući u vidu taj intenzivni razvoj neosporna je činjenica da je najveći problem upravo prometna infrastruktura prije svega cestovna ali direktno u svezi sa tim i željeznička jer je još uvijek i u većem broju gradova pa tako i u mojem Zaprešiću gotovo kroz centar grada prolazi željeznička pruga sa pružnim prijelazima i brkljama ili ne a što navodi na jednu novu oblik komunikacije kako u vremenu koji je pred nama to na kvalitetni i brži način prelomiti. I upravo kroz ovakvog sugovornika a znajući kao što je i kolega Brnadić rekao da u željeznice danas je preko 13 tisuća zaposlenih. Znamo da je željeznica još uvijek nedovoljno fleksibilan sustav i upravo lokalne jedinice u zadnje vrijeme a i … [[Govornik se ne razumije.]] jedan među takovih daje izuzetne napore kako bismo zajedno sa HŽ-om, a i ovdje upravo sa novoosnovanom agencijom napravili novi iskorak u rješavanju tih problema. I još nešto mislim da dijelim mišljenje većine kolega koji danas ovdje sjede u ovoj saborskoj zastupnici kao načelnici ili gradonačelnici a, i ako ne sjede u ovim saborskim klupama da su spremni i sposobni i sa dijelom sufinanciranja iz vlastitoga proračuna kao partneri u takovim problemima i rješavanje prometne infrastrukture dati svoj doprinos pa evo time i završavam i upravo dajem jedan naglasak na to jedno partnerstvo lokalne samouprave i institucija u boljitku i rješavanju svih problema vezanih u prometnu a u ovom slučaju i željezničku infrastrukturu.
Sljedeća replika gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kad je kolega Turk govorio u svojoj raspravi o sigurnosti na pružnim prijelazima danas smo prijatelji sigurno suočeni sa mnogim nesrećama koje se događaju na tim pružnim prijelazima. Pa tako i ja to moram reći evo i prilika je da s ove govornice kažem dolazim iz četvrti Brezovica koja ima četiri pružna prijelaza. Svjedoci smo skoro svake godine da se dogodi po koja nesreća. Većinom te nesreće su sa teškim posljedicama, sa posljedicama smrti. Tako smo nedavno prije dvije godine imali jednu tešku nesreću na pružnom prijelazu u naselju Demerje. Evo ja bih se tu i u ovoj replici zahvalila i Hrvatskim željeznicama što su kad su, analiza kad se napravila tih teških posljedica prionuli poslu da se napravi sigurnost na tom prijelazu. Da se prionulo se raditi projektnu dokumentaciju za izradu prijelazne brklje. Upravo osnivanjem ove agencije za sigurnost sigurno ćemo imati apsolutno upravo na tim kritičnim točkama prijelaza veću sigurnost i bolje će se organizirati prijelazi. Prema tome, kolega Turk ja vas u potpunosti podržavam u vašoj raspravi upravo što ste govorili da i vaš Zaprešić ima mnogo tih pružnih prijelaza i podržavam apsolutno osnivanje agencije za sigurnost željezničkog prometa. Zasigurno ćemo imati veću sigurnost i kao građani i kao cjelokupni narod. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Željko Turk.
Hvala uvažena gospođo zastupnice. Ovdje ću spomenuti još nešto, koliko je zapravo tema vezana uz prometovanje, a posebice uz željeznicu važna. Ne sumnjam da se svatko od nas koji smo u određenim tijelima lokalne i ine samouprave došli u situaciju da se borimo, a vezano na zaštićene koridore hrvatskih željeznica koje ja podržavam. Ali u velikom dijelu, velikom broju slučajeva se nalazi situacija da su ti koridori stari i po nekoliko desetaka godina što ih stavlja u kontekst vremena i prostora koji danas nije adekvatan, pa uvažavajući, a opet govorim iz operativnog pristupa jer sam takav problem imao u svome gradu da je trebalo dio jednog radnog kompromisa, a u skladu sa zakonom kako bi se u određenom prostoru uz prometnu infrastrukturu kako pruge progurala i cesta, a u skladu sa zakonom i došli smo do rješenja. Ali opet govorim o fleksibilnosti. I još nešto. Mi znamo da jedna od razvijenih europskih željeznica ima Austrija sa velikim brojem brdske i ine željeznice. Ti naši koridori često u svojim strateškim razmatranjima imaju neke nove pravce za koje se moramo preispitati da li oni ikada u životu će biti ili neće biti, a dobrim dijelom su prepreka nekim drugim zadacima i nekim drugim mogućnostima razvoja, pa presijecaju neka mjesta, gradove i sela i svojim strategijama. Ali je zaista upitno, da li će u nekom vremenskom periodu do takvog razvoja situacije doći. I tu vidim jednu novu ulogu agencije koja će kao neovisno tijelo moći dati i svoj nepristrani sud. Jer činjenica da i HŽ radno govoreći navija za sebe i svoje koridore koji su potrebni, dakle za budući razvoj. Ali oni moraju biti usklađeni sa svim ukupnim potrebama svih prometa i ukupnog razvoja u ovoj Hrvatskoj. Hvala.
I treća replika, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolega Turk govoreći o sigurnosti i o agenciji uvjeren je da će agencija voditi brigu o tomu u prijelazima. Međutim, ja bih htio naglasiti malo da agencija normalno će voditi brigu i o putnicima, jer sva sigurnost se svodi na putnike. A što se putnika i putovanja tiče u grad Zagreb, recimo govorim o prigradskoj željeznici na koju treba posebno obratiti pažnju, ona treba dobro razmisliti kako poboljšati željeznički, prigradski promet. Jer evo, kolega Turk kao gradonačelnik Zaprešića sretan je jer konačno dio zaposlenika, a očekuje znatno veći broj zaposlenika u Zaprešiću slijedećih godina ima željeznicu, pristup. Evo, i ovo područje iz kojeg ja dolazim, dakle očekuje prugu Podsused – Sv. Nedelja – Samobor. Jer mogu vam reći, evo danas je kolona ne samo prema Zagrebu bila ogromna, nego i prema, kilometarska kolona bila je i prema silasku s autoceste. Tako da dobro bi bilo uvesti što više prigradskih vlakova. Nije bitan metro. Mislim da Zagreb ima dobro razgranatu mrežu pruga da bi smanjili silan pritisak prema gradu. Jer ja mislim da se to može i da sa relativno malim troškovima konačno i ovo je kratka pruga. Evo Samobor ima negdje preko 40000 stanovnika, 42000 stanovnika, Sv. Nedjelja 20000. To je 60 i nešto tisuća stanovnika, a od tog popriličan dio ide prema gradu Zagrebu i mislim da stvaraju često i bespotrebne gužve što željeznica može itekako kompenzirati.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Željko Turk.
Hvala gospodine Markovinoviću. Vi ste ovdje dotakli još jednu novu temu koja je i direktno vezana na prigradski željeznički promet kao rješenje problema velikog dijela ljudi i stanovnika kako glavnoga grada tako i prigradskih naselja u njihovom rješavanju, prije svega odlaska na posao i s posla. Ali time doprinosimo još nečemu. Svi smo svjedoci i danas već izuzetno velike prometne gužve u gradu Zaprešiću kroz njegovu ukupnu gospodarsku inulativnost. Na taj način upravo kroz kvalitetno izrađen, kvalitetno planiran prigradski prijevoz mi koji svakodnevno smo na relacijama grada Zagreba i prigradskih naselja. Dakle, tu smatram onaj period odnosno ono kilometri do otprilike pedesetak ili tu negdje kilometara, stvaramo jedan prazan prostor da tu dnevnu našu migracijsku prometnu gužvu sa automobilima i smanjimo. A znamo da je unatoč velikoj cijeni nafte i troškovima prijevozima vrlo često i sami putujemo samo po jedan u automobilu, te na taj način stvaramo i novu pretpostavku kvalitetnog razvoja prometa. Ali i još nešto. Ovako, na ovaj način stvaranje prigradskog, željezničkog prometa u bitno kvalitetnijoj formi stvaramo i još nešto, stvaramo novi, daljnji preduvjet razvoja prigradskih naselja i gradova kako kroz dnevni transport stanovništva, ali isto tako kroz onaj drugi segment cargo prijevoza velikog dijela roba i usluga. Danas u zaprešićkom kraju postoje već dva velika logistička centra željeznička koja su upravo vezana na logistiku prijevoza automobila, a time i mogućnosti drugih roba, te na taj način doprinosimo i daljnjem ukupnom gospodarskom razvitku čitave države.
U 10,44 isteklo je vrijeme za prijavu u raspravi u trajanju od 10 minuta po ovoj točci dnevnog reda. Gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Europska agencija za željeznice osnovana je u travnju 2004. godine Uredbom Parlamenta i Vijeća Europske unije, a sa svojim radom počela je 16. lipnja 2005. godine. Glavna je zadaća Europske agencije za željeznice uspostava zajedničkih tehničkih i radnih pravila koja će uskladiti rad svih nacionalnih željeznica unutar Europske unije. Temelji dakle harmonizacije uspostavljene su projektom pod nazivom "Sustav upravljanja europskim željezničkim prometom" koji ima za cilj željeznički promet učiniti sigurnijim i konkurentnijim. Poštovane dame i gospodo zastupnici, pred nama je danas u Saboru Prijedlog zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Republika Hrvatska ima značajnu ulogu u funkcioniranju europskih prometnih tokova kao prometni integralni dio Europe, što svakako određuje njene razvojne potrebe u području željezničkog prometa, ali i njezin strateški cilj povezivanja s europskim okruženjem i ravnopravno uključivanje u europske integracije. Ovim zakonom trebao bi se stvoriti pravni okvir za rad agencije koja bi trebala osigurati bolji nadzor sustava upravljanja sigurnošću željezničkog prometa i učinkovitu regulaciju prometa te omogućiti jednaki nediskriminirajući pristup svim sudionicima na tržištu. Uključivanje Hrvatskih željeznica u mrežu željeznica Europske unije moguće je ostvariti na dva područja. Normativno, kroz stvaranje zakonskih i normativnih uvjeta za uključenje Republike Hrvatske u Europsku uniju uz poštivanje uvjeta Europske unije, ujednačavanje uvjeta poslovanja na željeznicama Europske unije. Te na tehničkom području koje obuhvaća infrastrukturu, prijevozna sredstva i organizaciju prometa. Ciljevi koji proizlaze iz navedenih direktiva Europske unije, a koji se nameću kao prioritetni zahtjevi odnose se prije svega na modernizaciju i restrukturiranje željezničke infrastrukture, razdvajanje upravljanja željezničkom infrastrukturom i prijevozničkih usluga, jamstvo slobodnog pristupa željezničkoj infrastrukturi itd. Proces modernizacije restrukturiranja i liberalizacije Hrvatskih željeznica započet je donošenjem Zakona o željeznici čime su stvoreni osnovni preduvjeti za daljnji nastavak tog procesa kroz uspostavu novog regulativnog okvira za sigurnost željeznice donošenjem Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu usklađenih s propisima Europske unije. Daljnja izmjena zakonodavstva Europske zajednice u svrhu uspostave jedinstvenog tržišta za usluge željezničkog prijevoza i zajedničkog regulatornog okvira za sigurnost željeznice nametnula je potrebu daljnje brze prilagodbe domaćeg zakonodavstva u području sigurnosti i interoperabilnosti te prihvaćanje propisanih standarda kojima mora udovoljiti svaka država na europskoj mreži koridora kako bi se ostvario interes Europske unije za otvaranjem prometnih pravaca i osigurala visoka razina željezničke sigurnosti i jednaki, transparentni i nediskriminirajući uvjeti svim sudionicima na željezničkom tržištu. Polazeći od svrhe i cilja donijetog Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu kao dio novog regulatornog okvira za sigurnost željeznice predviđeno je i osnivanje neovisnog tijela koje će biti nadležno za sigurnost, a to je agencija za sigurnost željezničkog prometa. Osnovna zadaća agencije biti će reguliranje, upravljanje i nadziranja sustava sigurnosti željezničkog prometa te uspostava i nadzor djelovanja sustava sigurnošću upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i pravnih osoba koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Ovim prijedlogom zakona uređuje se djelokrug i ustrojstvo agencije za sigurnost željezničkog prometa kao samostalne i neovisne javne ustanove s javnim ovlastima. Njezin rad i djelatnost, način upravljanja agencijom, materijalna prava te druga prava i odgovornosti članova upravnog vijeća, nadležnost u provođenju nadzora nad radom agencije, donošenje statuta agencije od strane Vlade Republike Hrvatske na prijedlog upravnog vijeća i druga pitanja značajna za funkcioniranje agencije kao neovisnog i stručnog tijela. Ovim zakonom stvoriti će se pravni okvir za omogućavanje ostvarenja funkcija neovisnog tijela nadležnog za sigurnost željezničkog prometa sa svrhom boljeg nadzora sustava upravljanja sigurnošću subjekata u željezničkom prometu, omogućiti nediskriminacijski jednak pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima te osigurati stručno i efikasno obavljanje poslova regulacije, upravljanja i nadziranja sustava sigurnosti željezničkog prometa u cjelini te obavljanja poslova s javnim ovlastima, ustrojavanja agencije kao tijela nadležnog za sigurnost. Ovim zakonom stvoriti će se institucionalne i funkcionalne pretpostavke za usklađivanje i harmonizaciju organizacijske i tehničke strukture sigurnosti željezničkog prometa u Republici Hrvatskoj sa sekundarnim pravnim propisima Europske unije, a kojima se regulira područje sigurnosti. Za provedbu ovog zakona potrebno je, kao što smo čuli osigurati sredstva u državnom proračunu u iznosu od 2 milijuna i 600 tisuća kuna kao sredstva za početak rada agencije. Osnivačka prava nad agencijom u ime osnivača Republike Hrvatske ostvaruje Vlada Republike Hrvatske kojoj je za svoj rad i odgovorna agencija. Zbog svega navedenog podržati ću ovaj Prijedlog zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Hvala lijepo.
Hvala. Nekoliko replika. Prvi, gospodin zastupnik Boris Matković.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo osjećam potrebu replicirati uvaženom kolegi Vrdoljaku s kojim se apsolutno slažem u svezi današnjeg prijedloga zakona o kojem raspravljamo. No kažem, osjećam potrebu nadopuniti jednim dijelom temu koja je već ovdje načeta, a odnosi se na prigradski prijevoz. Naime, ovdje je vrlo lijepo i konstruktivno kolega Turk dotakao prigradska naselja koja se naslanjaju na Grad Zagreb, Zaprešić i okolicu. Ja bih se dotakao možda ovog dijela odakle kolega Vrdoljak i ja dolazimo, a to je dalmatinsko zaleđe, odnosno povezanost naših naselja sa centrima kao što su Zadar, Split, Šibenik i slična područja. A možda najviše u kontekstu ponukalo me nešto što sam ovih dana pročitao u tisku, pa me to malo i taknulo jer sam direktno ja pogođen dolje koji živim na takvim područjima. Naime da autoprijevoznici, dakle prijevoznici koji autobusima prevoze djecu i, dakle stanovništvo iz prigradskih naselja prijete da će odustati od tog prijevoza vjerojatno zbog nereguliranja nekih cijena itd., a koji se odnose na to pa bi možda bilo dobro sugerirati da se petogodišnjim planom, dakle u smislu modernizacije ova tema proširi i na područje dakle dalmatinskog zaleđa. Konkretne primjere imamo već sada na relacijama Ploče-Metković, Split-Kaštela, Zadar-Benkovac, Šibenik-Drniš-Knin itd., a to su područja iz kojih dolazimo kolega Vrdoljak, vi i ja, pa evo u tom kontekstu, dakle jednim dijelom i ovaj dio možda nije trenutak danas za to, ali držim da bi bilo dobro i o tome raspraviti i predlagaču sugerirati da uzme u obzir i ovo.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Pa evo, zahvaljujem kolegi Matkoviću na replici i dobro je rekao da mi dolazimo iz takvih područja gdje željeznica ima itekako veliku ulogu, ali nažalost malo se koristi u smislu prijevoza putnika. Naravno, uzimajući u obzir modernu željeznicu u drugim zemljama Europske unije gdje se prijevoz putnika željeznicom uzima do nekih 100 kilometara od centra grada pa tako bi bilo poželjno naravno da i naše željeznice koriste taj dio i da naravno ljudi koji se nalaze u takvim gradovima sve više i više koriste željeznicu kao prijevoz jer na taj način će naravno postoje i brzi vlakovi i sve, možda i brže doći do svog odredišta nego nekakvim drugim prijevoznim sredstvima.
Druga replika, gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa povod replici je često spominjanje kolege Vrdoljaka, zainteresiranosti Hrvatske za Europu i naravno Europe za Hrvatsku upravo na ovom području razvoja i sigurnosti i razvoja organiziranog željezničkog prijevoza na području naše države. Da se može polučit sredstva u pretpristupnim fondovima iz Europske unije i za ovaj segment razvoja Republike Hrvatske znači željezničkog prijevoza i investicija na području Hrvatske željeznice dokaz je što je paneruospki koridor pruga Vinkovci-Tovarnik već dobila bespovratna sredstva iz pretpristupnog fonda ISPA. Ova zainteresiranost Europe o kojoj govorimo i Hrvatske naravno za Europu u razvoju željeznice otvara mogućnost da kandidiramo i dalje investicije, projekte u pretpristupne i u budućnosti pristupne fondove Europske unije, naravno u jednom partnerskom odnosu ponovno i države i Hrvatskih željeznica i lokalne zajednice i siguran sam da onih milijardu kuna koliko je planirano da se ukupnih 18 milijardi kuna investicija osigura iz pretpristupnih fondova da će taj iznos u budućnosti biti daleko veći. Upravo zbog ove nekoliko puta isticane zainteresiranosti Europe za Hrvatske željeznice i naravno Hrvatske za uključivanje u europske koridore, modernizaciju željezničkih pruga, investicije prvenstveno uz sigurnost željezničkog prometa i opreme ovdje na području Republike Hrvatske. Zbog toga je stvarno i realno je očekivati daleko daleko veće iznose ako se dobro pripremimo, ako projekti budu na razini kakav je bio ovaj kandidiran u program ISPA da će biti moguće participirati u pretpristupnim i pristupnim fondovima sa daleko većim sredstvima. Hvala.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Naravno da se slažem s kolegom i da hrvatska Vlada vodi brigu o željezničkoj infrastrukturi pokazuju trenutne investicije u infrastrukturne kapacitete, a to izmjena sustava vuče na staroj riječkoj pruzi u visini od 500 milijuna kuna, zatim 10 koridor gdje je iz ISPA pretpristupnog fonda povučeno 75 milijuna eura, zatim 5C koridor u vrijednosti od 750 milijuna kuna i završetak ličke pruge u visini od 190 milijuna kuna. Dakle hrvatska Vlada vodi itekako računa o infrastrukturnim kapacitetima željeznice i naravno ulaže u infrastrukturu.
Treća replika, gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Vrdoljak slažem se sa vašom raspravom, ali htjela bih važno istaći i dodati vašoj raspravi, a to je upravo uvođenjem prigradskog željezničkog prometa riješiti će se zasigurno veliki kolaps prilasku Gradu Zagrebu. Mi smo danas suočeni sa apsolutno velikim kolapsom u Gradu Zagrebu prometnom. Ja dolazim sa južnoj dijela Grada Zagreba, točnije rotor, pa Savska i prema Trgu sv. Marka. Nekada putujem i po sat vremena. Zasigurno će doći uvođenjem ovog prigradskog željezničkog prometa rasterećenje, jer do sada vidimo i svjedoci smo da Grad Zagreb apsolutno ništa nije poduzeo što se tiče prometne infrastrukture. Ja se radujem što će to zasigurno pripomoći Hrvatske željeznice i sigurna sam da će doći i do gospodarskog rasta upravo u tim prigradskim i okolnim mjestima Grada Zagreba. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Naravno da se slažem sa kolegicom Šolić, ali problem Zagreba nije samo i prigradskih naselja u željezničkom prometu nego ja bih rekao i u cestovnom. Poput drugih većih gradova, evo uzeti ćemo samo primjer grada Münchena gdje postoji kombinacija U-Bahna i S-Bahna. Prema tome, ne treba samo se obrušavati na željeznički promet nego tu su naravno povezani i cestovni i željeznički promet i treba kao što sam i prije rekao što više i više koristiti željeznicu u prigradskim ovim prijevozima, jer na taj način kažem ponekad se i brže stiže nego drugi prijevoznim sredstvima.
Hvala. Sljedeća replika, gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo svi naravno pozdravljaju osnivanje agencije i navodi se, temeljni cilj je učiniti sigurnijim i konkurentnijim željeznički promet, ali naravno još značajnija je stvar, bolji nadzor i učinkovitu regulaciju prometa. Naravno u tom dijelu glede nadzora je najvažnije pružni prijelazi i nedopustivo je da preko 20 poginulih i smrtno stradalih ima na tim prijelazima, da veliki broj ozlijeđenih koliki su tu isto tako troškovi za zdravstveni sustav nepotrebno je govoriti. Ali na mene na repliku asocira momenat baš pružnih prijelaza gdje su postavljene brklje. Naime postoji u mnogim sredinama, svak' iz svoje sredine ima primjer gdje je to regulirano, gdje su postavljeni i tu nije riješena regulacija učinkovitog prometa. Imamo međunarodnih pruga, međunarodnih vlakova koji naravno u tom dijelu trebaju brzo prometovati, ali s druge strane naravno da tu dolazi do zastoja u lokanom prometu i tu me asociralo razmišljanje kolege Huške da svatko u svojoj sredini ima takav primjer. Evo i iz moje županije, konkretno u gradu Križevcima jedan je takav značajan pružni prijelaz, pa koji bi zasigurno trebale Hrvatske ceste u tom dijelu razmišljati i svi subjekti ostali od lokalne samouprave koji bi mogli možda angažirati naravno uz Hrvatske željeznice potrebita sredstva kako bi se ovaj problem riješio. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Pa zahvaljujem kolegi. Naravno, upravo i zbog toga se osniva agencija za sigurnost željezničkog prometa kako bi se sve te nepravilnosti uklonile i kako bi što manje bilo nesreća na našim prijelazima. Naravno da je ovdje važno i nepropisno postupanje sudionika u cestovnom prometu na željezničkim i cestovnim prijelazima i to se može ilustrirati podatkom da je samo u 2006. godini oštećeno 640 polubranika što znači da su prugu prelazili za vrijeme dok su polubranici spuštali ili su već bili spušteni. Dakle, mora biti jedna svijest cijele društvene zajednice oko toga, a u tome će nam itekako pomoći naravno i ova agencija koju Vlada Republike Hrvatske osniva da bi se sve te nepravilnosti ispravile i bili što sigurniji.
Sljedeća replika. Gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo ja bih htio reći da sigurnost željezničkog prometa zasigurno ovisi i o tim pružnim prijelazima koji zasigurno nisu svi regulirani. Pa tako najviše stradanja ima od prometa željeznicom na onim prometnicama gdje cestovni prijelazi preko željezničke pruge prelaze gdje nisu obilježeni nikakvih polubranicima, branicima, nego samo znakovima. Obilježenim znakovima promet se odvija tako da ljudi puno puta nepažnjom svojom i krivnjom stradavaju na tim prijelazima i lokalna samouprava, kao što je to slučaj u županiji Virovitičkoj-podravskoj se odlučila da sa Županijskom upravom za ceste umnoži sredstva kako bi osigurala novom tehnologijom cestovne prijelaze. I tako, samo u ovoj godini je pet novih polubranika sa svjetlosnim signalima stavljeno na prijelazima i pet ugovora sklopljeno za naredne cestovne prijelaze kako bi sigurnost cestovnog prometa na području naše županije bila što veća. Znači, da se može i treba što više zajedničkim ulaganjima, sredstvima, uz modernizaciju pruga, kao i sve ono što se čini da bi željeznički promet bio što bolji i što sigurniji. Treba se i dalje ulagati i zaštićivati željezničke prijelaze kako ne bi došlo do stradavanja i gubljenja života i na njima. Sigurnost zasigurno ovisi dobrim dijelom o baš tim željeznički prijelazima koji su samo znakovima označeni, a nemaju branike i polubranike. I stoga pozdravljam i ovo osnivanje agencije koja će zasigurno doprinijeti i nekim novim mogućnostima i brzini odrađivanja sigurnosti u željezničkom prometu.
Odgovor na repliku. Gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Pa djelomično bi se složio sa kolegom Đakićem jer često se događa i da na onim željezničkim cestovnim prijelazima gdje postoje uređaji događaju se prometne nesreće upravo, kao što sam rekao, zbog nesavjesnog postupanja sudionika u cestovnom prometu. A da bi se uredio jedan željeznički, cestovni prijelaz sa svom signalizacijom negdje je potrebno uložiti oko 300 tisuća eura i naravno da željeznica i Vlada Republike Hrvatske nastoje ulagati što više sredstava u taj segment. Ali bih i dalje apelirao na sve sudionike u prometu da se pridržavaju signalizacije i da ne prelaze željezničke cestovne prijelaze ukoliko je rampa spuštena ili ukoliko je u fazi spuštanja. Dakle, svi sudionici u prometu moraju poštivati prometnu signalizaciju i na taj način će se smanjiti broj nesreća koje se događaju na našim željezničkim cestovnim prijelazima.
I sljedeća replika. Gospodin zastupnik Živko Nenadić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Sjajno je kolega Vrdoljak istaknuo važnost i značaj ovog Prijedloga zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa i više-manje to nitko i ne osporava, ali se dotakao i potrebe razvoja željezničkog prometa i to je i mene potaklo javiti se za ovu repliku. Naime, dosta se govori kako bi trebalo imati brze, nizinske, ravničarske i ne znam koje sve pruge. Ja to apsolutno podržavam jer to i ubrzava i pojeftinjuje prijevoz. Međutim netko je spomenuo, a ja bih to osnažio, potrebu željezničkog prigradskog prometa isto tako razvijati. Ja sam svojevremeno bio nazočan jednoj prezentaciji u Splitu o prigradskom željezničkom prometu od Trogira do Omiša. To je jedna velika konglomeracija, to je oko 400 tisuća stanovnika, to je gotovo pola Zagreba. I mi sada ulažemo i gradio obilaznicu, cestovnu obilaznicu od Omiša do Trogira i ulažemo velike novce, ali veliki dio te obilaznice zapravo će biti gradske ulice, jer toliko je naselja i kuća oko njih tako da svugdje i u potpunosti nećemo na najbolji riješiti prometne gužve. Zato doista bih i ja podržao da se ne odustaje od tog rješenja, da se i dalje razmotri i vidi u doglednoj budućnosti i detaljnije razradi dakle povezivanje prigradsko željezničkog prometa od Trogira do Omiša za koje kažem da sam svojevremeno gledao određene prezentacije. Tu se u željezničkom prigradskom prometu dokazuje grad Zagreba sa svojom okolicom, najmanje stvaraju gužve to je najpotrebnije. A koliko god mi gradimo nove ceste, sve više stiže novih automobila što je u redu, ali mi moramo iznalaziti rješenja za što manje gužve. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku. Gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Zahvaljujem gospodinu Nenadiću na replici. Naravno, već smo nešto govorili o korištenju i prigradskom prijevozu putem željezničkog prometa, ali mnoge europske metropole uvode tzv. ekološku rentu i na taj način prisiljavaju ljude da bi došli do centra, Plate iznos negdje otprilike 30 eura. Pa možda bi bilo dobro razmišljati u tom pravcu da i mi na taj način potaknemo da se što više i više koristi željeznički prijevoz u prigradskim naseljima.
I gospođa zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, ja bih se samo htjela kratko nadovezati na izlaganje kolege koje u potpunosti podržavam, ali mislim kada govorimo o osnivanju Agencije za sigurnost željezničkog prometa je izuzetno važno spomenuti i osobe s invaliditetom. Pri tom bih pohvalila Hrvatske željeznice koje su prilagodile nekoliko putničkih vagona za prijevoz osoba s invaliditetom. To očekujem također i od ove agencije da će ona biti partner krovnim organizacijama udruga osoba s invaliditetom koji će u sklopu svog velikog skupa koji se održava svake godine nazvan … [[Govornik se ne razumije.]] koji razgovaraju i sa Hrvatskim željeznicama. Vjerujem da će pozivati agenciju koja će se vrlo rado odazvati, a kako bi svi zajedno poboljšali kvalitetu prijevoza osoba s invaliditetom i njihovu sigurnost, a to je jedino moguće ukoliko prijevoz u željezničkom prometu bude pristupačan osobama s invaliditetom. Hvala.
Odgovor na repliku. Gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Zahvaljujem kolegici Lukačić. Također bih ovdje napomenuo da osobe sa invaliditetom bi trebale biti stalna briga cijele društvene zajednice, pa tako i naravno ovdje govorimo o željeznici i agenciji za sigurnost željezničkog prometa i uvjeren sam da će i taj problem se uzeti u obzir kada agencija zaživi i kada krene sa svojim radom i da će na taj način biti iznađeno najbolje rješenje i za jedne i za druge.
Gospodin zastupnik Anđelko Mihalić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedničke, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Republika Hrvatska je u postupku pristupanja Europskoj uniji obveza prilagoditi svoje zakonodavstvo pravnoj stečevini Europske unije. Prema direktivi iz 2004. godine o sigurnosti željeznica zajednice svaka država članica je obavezna osnovati tijelo nadležno za sigurnost čija je zadaća reguliranje i nadziranje sigurnosti željezničkog prometa. To tijelo mora biti neovisno od željezničkih prijevoznika, upravitelja infrastrukture, podnositelja molbi za izdavanje dozvola i tijela mjerodavnih za nabavu. Prijedlogom Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa osniva se agencija za sigurnost željezničkog prometa kao samostalna i neovisna javna ustanova. Cilj Europske unije je stvaranje jedinstvenog željezničkog sustava. S obzirom na to da svaka država članica mora osnovati svoje nacionalno tijelo za sigurnost i da je potrebno osigurati njihovu suradnju na razini Europske unije sva nacionalna tijela za sigurnost moraju imati iste zadatke i odgovornost. Direktiva određuje minimum zadataka koje treba povjeriti nacionalnom tijelu za sigurnost. Agencija je tako zadužena za izdavanje, produžavanje, mijenjanje i ukidanje rješenja o sigurnosti željezničkim prijevoznicima, upravitelju infrastrukture i pravnim osobama koje obavljaju prijevoz za vlastite potreba. Agencija nadalje izdaje odobrenje za početak rada strukturalnih podsustava željezničkog sustava, nadzire dali su sastavni dijelovi strukturalni, podsustav u skladu s osnovnim zahtjevima, izdaje odobrenje za probne dionice, izdaje odobrenje za uporabu željezničkih vozila, izdaje dozvole za upravljanje željezničkim vozilima, nadzire valjanost registracije voznog parka. Agencija također vodi i registar željezničkih vozila. Agencija sudjeluje i u razvoju regulatnornog okvira na način da sudjeluje u izradi prijedloga podzakonskih propisa potrebnih za obavljanje sigurnog tijeka prometa. Agencija nadzire sustav upravljanja sigurnošću upravitelja infrastrukture željezničkih prijevoznika i pravnih osoba koje obavljaju i prijevoz za svoje potrebe. Agencija u svom poslovanju podnosi izvješća Vladi Republike Hrvatske, a nakon ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju izvješće o radu će podnositi Europskoj agenciji za željeznički promet. Prijedlogom Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa rješavaju se neka pitanja koja do sada nisu bila regulirana domaćim zakonodavstvom. Tako se određuje da se upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznici obavezni uspostaviti sustav upravljanja sigurnošću. Postojanje sustava upravljanja sigurnošću upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznik dokazuju rješenjem o sigurnosti. Nadležnost za izdavanje rješenja o sigurnosti je prijedlogom ovog zakona prenesena sa ministarstva na agenciju čime je to pitanje usklađeno sa pravnom stečevinom Europske unije. Kako je tendencija da se rješenja o sigurnosti izdana u jednoj državi članici priznaju i ostalim državama članicama važno je osigurati međusobnu suradnju tijela za sigurnost. Kao jedan od minimalnih značajnih poslova agencije propisano je i izdavanje i odobrenje za uporabu željezničkih vozila, agencija izdaje odobrenje i povremena odobrenja za uporabu prototipa željezničkih vozila, te odobrenje za uporabu serijskih ili pojedinačnih željezničkih vozila koja su uvezena ili uzeta u zakup iz inozemstva. Obzirom da su danas moji prethodnici imali u raspravama najčešće je bila tema sigurnost željezničkog prometa, isto tako je bilo ovdje danas rečeno kako željeznice vrlo malo ili skoro kao što smo čuli ništa ne ulažu u nove investicije, a obzirom da se u cijelosti financira iz državnih proračuna, to zapravo ja bih rekao nije točno, ako znamo da u 2006. godini za nove investicije je bilo osigurano 886 milijuna, 2007. 680, a plan za 2008. je 900 milijuna kuna. Naravno da željeznički promet ima itekako važnu ulogu u našem društvu, a sa razvojem gospodarstva i našeg društva u cjelini sigurno da će željeznički promet kao i u ostalim dijelovima i ostalim drugim zemljama Europske unije dobiti jedan veliki značaj. Sada već vidimo koliko se ovim samo nekim poboljšanjima na prugi ako hoćete baš i u sjevernom djelu odakle ja dolazim, pa na prugi prema Rijeci, prema Splitu koliko se pojačao taj promet, a koji je itekako važan i za naše luke, jer vjerujem da će država Hrvatska na vrijeme učiniti sve kako bi Rijeka luka i Rijeka Ploče bile važne i najvažnije luke za srednju Europu. Naravno da naša građevinska infrastruktura koja je bila sada skoncentrirana mahom na gradnji autocesta i cesta i znamo da je Hrvatska u zadnjih 8 godina napravila jedan od najvećih pomaka u Europi sa ovim planom, nacionalnim planom i strategijom razvoja željezničkog prometa koju smo mi usvojili, da dozvoljava mi jedna opaska koja je danas bila da smo tu možda premalo uvrstili, kao što je moj prethodnik kolega Huška rekao, i sredstva iz europskih fondova, mislim da će u narednom periodu bi isto tako biti velikog i puno posla za građevinsku operativu u tom dijelu. Isto tako sa razvojem poduzetničkih zona za koje znamo da su postale glavna okosnica razvoja poduzetništva i gospodarstva u Republici Hrvatskoj, jako je važno projektirati i zajedno sa lokalnom samoupravom i željeznica i lokalna samouprava i regionalna uprava, da se rade projekti, da te zone budu itekako priključene gdje je god moguće u Republici Hrvatskoj, da budu priključene na željeznički sustav. Zbog čega? Mi danas imamo primjera u zemljama Europske unije, poglavito Austrije, ja sam često gore i vidim da oni danas i ovaj cestovni promet, u velikom dijelu, ovi veliki kamioni, teretni i šleperi se kroz Austriju prevoze, a njihova konfiguracija terena u Austriji Hrvatske nije sigurno ista i željeznica tamo ima jako jako veliki i važan je čimbenik njihovog gospodarstva. Dakle, i ti šleperi i kamioni se prevoze željeznicom, što sigurno puno doprinosi smanjenju troškova a s druge strane je velika stvar za ekologiju. Dakle, za sve ovo što sam danas govorio mislim da željeznički promet ima itekako jednu važnu budućnost u Republici Hrvatskoj, a upravo pravovremeno donošenje tih programa razvoja da ćemo znati, dakle, Vlada naša da će znati na vrijeme iskoristiti te velike resurse. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Znam da nije po Poslovniku, ali iskoristi ću ovu repliku, stvarno je žalosno gledati, a i slušati i vidjeti da većina u Saboru, ova desna strana se boji raspravljati o sljedećoj točci koja je na dnevnom redu.
Ne, molim vas, gospodine zastupniče!
A to je izvješće …
Gospodine zastupniče! Molim vas, to nije replika! Hvala lijepa. Hvala lijepa. Nemojte zlorabiti Poslovnik. Gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega … [[Govornik se ne razumije.]] pomno slušajući, pomno slušajući izlaganje gospodina, mogu gospodine predsjedniče? Hvala. Pomno slušajući izlaganje gospodina … [[Govornik se ne razumije.]] moram dodatno još reagirati na način koji kada govorimo o ovoj agenciji ali posebice o željezničkom prometu i željeznici u cjelini, a ne sumnjajući da dijelim mišljenje najvećeg broja naših zastupnika, neovisno o tome da li sjede sa lijeve ili sa desne strane govornice. A da je tome tako, najbolje govori jedna vrlo iscrpna, kvalitetna, čak iznenađujuće dobra rasprava na jučerašnjem popodnevnom dijelu sjednice kada smo razgovarajući o Medvednici došli do zajedničkog zaključka, na način da briga o ekolozi, i ekologiji je bitan segment rada i života svih naših građana i članova ovoga Sabora. Uvažavajući upravo i prenoseći tu kvalitetnu raspravu sa jučerašnje sjednice mogu komentirati da u okviru razvoja željeznice nismo iskreno rekli da razvoj elektrovuče i elektrolokomotiva koji bitno smanjuju ekološku zagađenost je nešto na što je i ova Vlada i željeznica dala prioritet a tako i mi kroz planove strategijskog razvoja kroz sljedeće četiri do pet godina gdje smo dobar dio tih pruga upravo u tom vidu usmjerili kako bismo s jedne strane imali kvalitetniju, kvalitetniji prijevoz sa nižom cijenom, a s druge strane pokazujući dodatnu ekološku svijest svih nas koji sjedimo u ovom Saboru, a time dijelimo mišljenje svih hrvatskih građana.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolegi Turku, ja sam upravo u svojoj raspravi govorio o tome i ako mi postignemo donekle one standarde koji su sada važeći u našem, nije nam susjedna, bliske zemlje Europskoj uniji, Austriji, mi ćemo puno napraviti za ekologiju na našem području, pa i ja velim ono što je bilo jučer govoreno u jednom manjem segmentu na Medvednici da će to biti onda i u cijeloj našoj državi. Hvala.
Gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić sljedeća replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, evo ja bih replicirao uvaženom zastupniku … [[Govornik se ne razumije.]] u biti se nadovezuje, rekao da ovo je jedan europski zakon koji mi donosimo a svi i jesmo bili po Europi, pa smo vidjeli što znači prigradski dobro riješen promet, uglavnom to je željeznički promet. S obzirom da ja dolazim iz Karlovca, grada koji je prometno čvorište Republike Hrvatske, koji je šesti grad po veličini u Republici Hrvatskoj, vrlo je bitna njegova povezanost sa Gradom Zagrebom, a istovremeno sa dobrom povezanošću radimo i decentralizaciju Hrvatske onu za što se svi u ovoj sabornici zalažemo. Zato me čudi malo kolege iz SDP-a, da ih ne interesira željeznički promet, da ih ne interesira razvoj cijele Hrvatske. Ja ću vam reći, vi ste u svom govoru rekli da u razvoj hrvatske željeznice ulažu jako puno, u Karlovcu gradi se željeznički kolodvor, putnički u centru grada i u strategiji, ne u strategiji nego u projektu i radi se dvotračna pruga do Zagreba i građani grada Karlovca će za dvije godine za 15 minuta brzom vezom biti na Trgu Kralja Tomislava u centru Zagreba, pa 2000 automobila manje će dolaziti u Zagreb. Naši studenti neće imati potrebe plaćati podstanarske sobe po nekoliko stotina eura, naši radnici će dolaziti na posao brže i jednostavnije i mislim da su to teme o kojima treba raspravljati ovaj Sabor da bi uvažene kolege o tome trebale voditi računa a ne o politikantstvu. I prema tome građani Karlovca znaju što dobivaju sa brzom prugom i povezivanje sa Zagrebom. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Anđelko Mihalić.
Evo ja bih se složio sa kolegom Strikić, ja ću samo reći da nedavno uvođenje vlaka Čakovec-Varaždin-Koprivnica-Zagreb, studenti iz Varaždina su putovali jedan sat. Zamislite da mi uredimo ovo što je gospođa Šolić prije mene govorila da se ovo prigradski, a tada prigradski promet seže i stoji više kilometara od Zagreba. Sigurno da bi to bilo jedno veliko rasterećenje grada Zagreba i tri četvrtine saborskih zastupnika koji danas tu stanuju i žive u Zagrebu sigurno bi svaki dan putovali svojim kućama. Hvala lijepo.
Sljedeća replika gospodin zastupnik Davor Huška.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo na repliciranje kolegi Mihaliću više me potakao naš razgovor ovdje u klupi i replika gospođe Lukačić. Kada govorimo o posebnim kategorijama i grupama naših građana, u ovom slučaju invalidnim osobama, ja bih se dotakao jedne kategorije a to su naši najmlađi sugrađani, to su djeca. I jutros kada sam išao ovdje na posao u mom gradu u Pakracu na raskrižju, na semaforima, na zebrama, pred osnovnom školom stoji prometna policija djece iz osnovne škole, prometna policija obučena i obučena za reguliranje prometa naravno uz velike odrasle policajce gdje djeca uče o ponašanju, u ovom slučaju uglavnom o cestovnom prometu. Jer danas su djeca pješaci uglavnom, danas su djeca vozači bicikla, a sutra će djeca biti vozači motocikla, vozači automobila. Ja sam siguran da će ova agencija pružiti jednu dodatnu edukaciju našoj djeci, našim najmanjim, najmlađim sugrađanima upravo na ovom području ponašanja u prometu, u željezničkom prometu. Prilikom prijelaza pružnih prijelaza kao pješaci, ponašanja kao biciklista na pružnim prijelazima a djeci to ostaje, djeca dobro pamte i sigurno da će te osnove zapamtiti i za ubuduće kad budu vozači motora, motocikla i automobila. Pa evo i to je jedna sugestija da se prema toj najmlađoj kategoriji osnovnoškolaca kako to dobro funkcionira u prometu cestovnom da se s jednom takvom edukacijom ide i prema ponašanju u željezničkom prometu. Hvala.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Anđelko Mihalić.
Zahvaljujem gospodinu Huški. Naime ja osobno smatram da je jako dobro da se vodi jedna ovakva nepristrana agencija i da će sigurno poslije toga biti i sigurno više reda i na tom polju što je rekao sada gospodin Huška. Govorilo, puno prije mene se puno govorilo o sigurnosti prometa. Svjedok sam barem u sjeverozapadnom dijelu Hrvatske da je, željeznice da su puno toga napravile pogotovo u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave ali u svakom slučaju još uvijek nedostatno a pogotovo za ovu kategoriju a tu spada i djeca i đaci gdje će trebati obratiti još veću pažnju. Hvala.
Sljedeća replika gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa zaista mislim da je jednako važno raspravljati o ekologiji, o sigurnosti prometa i željezničkog prometa. Reći ću i zašto. Dolazim iz grada u koji je željeznička pruga stigla 1862. godine. Prva pruga Zidani Most Sisak. Sisak je time postao i važno čvorište i cestovnog i riječnog prometa ali i željezničkog prometa. Ovom prugom putujemo čitav niz godina a tek sada ona doživljava svoju potpunu rekonstrukciju. To je, sve govorim u prilog onom što je kolega Mihalić rekao da se jednako važno brinemo i o lokalnim gotovo prigradskim prugama. Hrvatske željeznice će u rekonstrukciju ove pruge uložiti oko 170 milijuna kuna. Evo ja na sreću mogu potvrditi da se posljednja etapa ove pruge upravo rekonstruira i da će ona zaista postati sigurna. S tim u vezi rekonstrukciju doživljava i jedan od najstarijih kolodvora, željezničkih kolodvora a to je sisački kolodvor u koji će se uložiti 19 i pol milijuna kuna. Evo ove godine samo 3 i pol milijuna kuna, a sve zbog sigurnosti upravo putnika jer se niskopodni vlakovi moguće će biti voziti upravo tom prugom. Do sada u, ovi vlakovi nisu mogli ulaziti u grad Sisak zbog toga što peroni nisu bili prilagođeni. I još nešto moram reći. Govoreći o tome koliko lokalna zajednica ulaže zajedno i zajedno sa Hrvatskim željeznicama pokušava osigurati tu veliku sigurnost putnika mogu reći još nešto da vječiti problem grada Siska u jednom drugom kolodvoru, novijem kolodvoru u prigradskom naselju ili u dijelu Siska, to je Sisak-Caprag radi se o jednoj poznatoj pasareli dakle pružnom prijelazu koji je rak rana tog kolodvora iduće godine će doživjeti potpunu rekonstrukciju. Samo toliko koliko je važno ulagati u ove željeznice i koliko je važno da se osnuje jedna agencija koja će skrbiti o svim tim prilagodbama pa i o sigurnosti vlakova.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Anđelko Mihelić.
Ja bih samo rekao gospođi Roksandić ovi problemi nisu prisutni. Oni su doduše puno veći u Sisku nego u drugim gradovima. Vjerujte mi i u drugim gradovima su prisutni ti problemi, a s obzirom da je Hrvatska turistička zemlja i znamo da hoćemo biti turistička zemlja i u tom pravcu se razvijati vjerujte mi da sigurno a pogotovo i poslije onog donošenja Nacionalnog programa razvoja željeznica neće dugo trebati da nećemo usvojiti i ove norme iz Europske unije i da će se na našim granicama kamioni tovariti na željezničku prugu. To bi trebao biti imperativ, na željezničke vagone, to bi trebao biti imperativ svih nas i pogotovo ljudi koji vode ovu politiku u željeznicama. Hvala lijepo.
Sljedeća replika gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče evo dovezala bih se na raspravu od kolege Mihalića i rekla bih važnost donošenja i što nam donosi Nacionalni program infrastrukture za razdoblje od 2000. do 2012. godine. Zapravo bitan onaj segment iz nacionalnog programa bi ovdje rekla i što je važno čuti a to je da je obuhvaćeno u ovom nacionalnom programu, kolega Mihalić tisuću 32 prijelaza koji će biti realizirani u roku od 15 godina. A njihova procijenjena vrijednost cjelokupnog je programa 886,5 milijuna kuna. Prema tome to je vrlo važno upravo u onom prethodnom što sam govorila za te prijelaze koliko su nesigurni. A isto tako važno je reći što je u odnosu na prethodno petogodišnje razdoblje i intenzitet rješavanja će biti reći ću par, rješavanja i što nam donosi. Smanjit će se ukupni broj željezničkog cestovnog prometa za 2,24 puta. Smanjit će se broj željezničkog cestovnog prometa osiguranih samo prometnim znacima za 2,64 puta. Povećat će se broj željezničko-cestovnih prometa osiguranih uređajima za 3,35 puta. Gospodo iz SDP-a vas apsolutno ne interesira razvoj željeznica [[Upadica: Nemojte se obraćati]] isto kao i [[Upadica: zastupnice repliku]] Ali važno je reći … /Govornica je isključena./ [[Upadica: Tamo se, izvolite se.]] Mene su isključili. Neće čuti istinu. Vas ne interesira razvoj željeznica [[Upadica: Gospođo Šolić]] ali mora, isto tako kao i Brezovica, razvoj Brezovice.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Anđelko Mihalić.
Hvala lijepa. Ja mislim da je ovaj nacionalni program i di smo govorili danas već o brojkama s jedne strane i govorili smo i zbog sigurnosti i zbog čega sve to važno mislim da je isto toliko važan i zbog same činjenice da naša domaća građevinska operativa se mora u sljedećem periodu prilagoditi i na način da će moći obaviti sve one poslove koje će trebati obaviti na izgradnji ili rekonstrukcijama postojeće odnosno izgradnji novih pružnih pravaca. Od presudne važnosti još jedanput to je moje mišljenje, od presudne važnosti za razvoj Hrvatske će biti i razvoj željezničkog prometa u našoj zemlji.
I gospodin zastupnik Frano Matušić slijedeća, zadnja.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je s pravom ustvrdio da u ovoj sabornici postoje oni koji žele osporiti ulaganja u razvoj željezničkog sustava u Hrvatskoj i dobro je primijetio da se zapravo žele prikriti istine i činjenice o tim ulaganjima. Naime, gotovo je nerazumno da netko tko sjedi u ovoj sabornici, tko dobiva ispred sebe proračun, materijale vezano uz to izgovara neistine tipa da se ništa nije ulagalo u proteklom razdoblju. Pa samo 2006. i 2007. se u željeznički sustav, u nove investicije uložilo preko milijardu i 500 milijuna kuna. Dakle, milijarda i petsto milijuna kuna nije ništa za neke zastupnike u ovom Saboru. Ako je to ništa, onda doista ja ne znam o čemu mi. Ja repliciram svom kolegi Mihaliću koji je s pravom ustvrdio da pojedinci u raspravi u ovom Saboru iznose neistine i govore da se ništa nije ulagalo. To je stvarno s pravom ustvrdio. Vječito je to pokušaj plasiranja takvih teza u javnosti kako bi se omalovažio rad hrvatske Vlade. Isto tako kolega je ustvrdio da je velika šansa i u tome da se određena vrsta prometa kao što je transportni promet prije svega teškim kamionima da se prebaci na željeznički promet i ne samo da je to šansa za Hrvatsku, nego to je nešto čemu je Hrvatska već i pristupila i tu je projekt Marko Polo kojem je upravo prije par dana Hrvatska pristupila koje ćemo sasvim sigurno iskoristiti i za razvoj željezničkog prometa jer ćemo biti i subvencionirani upravo iz ovog projekta Europske zajednice. Prema tome, u tome vidimo šansu i razvoj za Hrvatske željeznice.
I odgovor na repliku gospodin zastupnik Anđelko Mihalić.
Ja bih se složio sa kolegom, međutim još bih samo jedanput rekao. Ono što je u proteklih 8 godina za naše gospodarstvo bila izgradnja autocesta i cesta to će sigurno biti u narednih 7 do 10 izgradnja željezničkih pruga. Još jedanput velim iz ove govornice ja sam po struci građevinar i znam da mi moramo poraditi na tome da se građevinske firme, a s obzirom da je naše građevinarstvo evo kao što smo danas poslije ovih izgradnji u Hrvatskoj autocesta danas naše firme nastupaju i javljaju se na natječaje i u susjednim zemljama i u Bosni i u Srbiji i u drugim zemljama gdje smo dobro ispekli zanat. Nadam se da će poslije toga isto takav slučaj biti i sa izgradnjom željezničkih pruga i željezničke infrastrukture.
Državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Branimir Jerneić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja ću se vratiti na početak naše rasprave na izlaganje klubova ovdje za ovom govornicom, pa ću pokušati dati odgovore na nekoliko pitanja koja su ovdje postavljena. Ali isto tako i razjasniti, kristalizirati, a i ispraviti neke stvari koje su ovdje rečene. Puno se rasprave danas vodilo o Nacionalnom programu željezničke infrastrukture kojeg je usvojio ovaj uvaženi Dom početkom ožujka ove godine. On je nastavak dokumenta Strategije prometnog razvitka koji je usvojen također u ovom Domu 1999. godine. Na njega se često puta pridodaju epiteti kao dobar ili kao loš. Moram reći da je to operativni financijski plan građenja željezničke infrastrukture upravo onakav kakvog ga propisuje zakonodavstvo Europske unije i on nikako nije popis želja kao što je to nekoliko puta ovdje rečeno. On jasno postavlja strateški cilj, ubrzava dinamiku građenja u željezničkoj infrastrukturi i postavlja nove ciljeve u sigurnosti i kvaliteti željezničkog prijevoza. Netočno je da ovdje govorimo o dinamici građenja 20 km novih pruga godišnje i 60 km rekonstrukcija i remonata postojećih. Govorimo o daleko većim brojevima. Ti iznosi su dvostruki. Govorimo o 50 km novo izgrađenih pruga i 80 km remonata godišnje. To je ono što je usvojio ovaj uvaženi Dom, a to je upravo i na HŽ infrastrukturi kao upravitelju infrastrukture koji upravlja i javnim dobrom u općoj upotrebi, da je u narednih 5 godina realizira sve u cilju postizanja veće kvalitete putničkog prijevoza, veće kvalitete teretnog prijevoza, ali i sigurnosti putnika i roba. Rečeno je isto tako kroz taj dokument nije jasno rečeno što je strateški cilj, pa je bilo i naznaka da je trebalo postaviti strateški cilj na 50 milijuna prevezenih putnika 2012. godine. Ja ću reći da mi s time nismo zadovoljni. Mi smo naime 25% veći učinak ostvarili već prošle godine. Kaže putnički prijevoz je nakon 36 postotnog povećanja broja prevezenih putnika u 2007. godini prevezao 63 milijuna putnika. Dakle, mislim da ipak ovdje netko nije dovoljno spojio prostor i vrijeme o kojem govorimo u Nacionalnom programu željezničke strukture. Našim ciljevi tim programom su i daleko veći. Što se tiče teretnog prijevoza često puta se provlaći teza da dolazi do pada prihoda u teretnom prijevozu željeznice. Teretni prijevoz u željeznici orijentiran je na način da HŽ cargo kao nacionalni željeznički operator postane lider u regiji. On danas ostvaruje sve predispozicije u tom smjeru i to na način da već danas HŽ cargo u ukupnom prijevozu roba u Hrvatskoj ostvaruje učinak od otprilike 9% što je iznad prosjeka europskih željezničkih teretnih prijevoznika. Dakle, i ta kompanija usmjerena je u jednom drugom smjeru. O liberalizaciji tržišta željezničkih usluga ja ne bih puno govorio. Ono je naime na snazi od 2003. godine kada je usvojen Zakon o željeznici. Taj zakon otvorio je pristup i drugim željezničkim operaterima na tržište usluga u Republici Hrvatskoj. Ono s čime smo danas suočeni je ubrzana modernizacija željezničkih prijevoznika, ali isto tako i prilagodba infrastrukture za buduće potrebe. Dubinska rasprava o željeznici koja se vodila, ja bih je želio samo ispraviti kao možda jedan netočan navod u cijelom sustavu Hrvatskih željeznica u kojima djeluje HŽ holding plus četiri kompanije koje su pravni slijednici Hrvatskih željeznica, te više od 15 ovisnih društava. Ne postoji 400 i nešto menadžerskih ugovora. Menadžerski ugovori dodijeljeni su samo upravama trgovačkih društava i u osnovnom HŽ-u postoji ih ravno 10. U dijelu sigurnosti željezničkog prometa kojim je tekla ova rasprava bitno je napomenuti i još jednu činjenicu, a to je ubrzano investiranje na željezničko-cestovnim prijelazima. Ali i neki statistički brojevi koji se odnose na mi ih zovemo izvanredne događaje ili nesreće na željezničko-cestovnim prijelazima. U Hrvatskoj postoji oko 1 500 željezničkih prijelaza. Cilj nam je Nacionalnim programom željezničke infrastrukture, a u čemu će veliku funkciju imati ova agencija o sigurnosti željezničkog prometa koja će odobravati korištenje pojedinih uređaja, isto tako i uređaja koji osiguravaju željezničko-cestovne prijelaze na željezničkoj mreži ukinut je otprilike jedan veći broj od par stotina željezničko-cestovnih prijelaza. Time će se smanjiti i broj križanja ceste i željezničke pruge i mogućnost do dolaska nesreće. No, međutim ono što zabrinjava u hrvatskim statistikama je preko 600 naleta osobnih vozila na spuštene brklje na željezničko-cestovnim prijelazima, što prouzručuje veliku materijalnu štetu i isto tako više od 45% sudionika u prometu stradava upravo na željezničko-cestovnim prijelazima koji su osigurani sa svjetlom, zvukom i branikom, a negdje oko 48% od ukupno smrtno stradalih u tim nesrećama se upravo događa na tim prijelazima. Dakle, osnovna stvar, a to treba biti i cilj agencije za sigurnost željezničkog prometa, ali i svih aktera koji su vezani uz željeznički promet je podizanje razine svijesti svih sudionika u prometu da upravo kada naiđemo na željezničko-cestovne prijelaze bez obzira bio on osiguran andrijinim križem ili nekim tehničkim sredstvima obratimo dodatnu pozornost. Crne statistike su i takove da godišnje na željezničko-cestovnim prijelazima pogiba oko 13 osoba. Generalno što još želim reći o agenciji za sigurnost željezničkog prometa da je to samostalna, neovisna institucija koja se bavi administrativnim segmentom sigurnosti željezničkog prometa u smislu izdavanja rješenja, jasnih propisivanja minimalnih standarda sigurnosti željezničkog prometa, a sve u cilju da u budućnosti unaprijedimo sustav upravljanja sigurnošću željezničkom prometu. Isto tako ova agencija će po svom osnivanju i postati i pridružiti se radu Europske agencije za sigurnost u željezničkom prometu, tj. Europske agencije za željeznice i očekujemo da će u tom segmentu polučiti još bolje rezultate. Evo, u tom prvom dijelu obraćanja toliko. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče. Ja vjerujem da će se složiti svi zastupnici koji dolaze iz Brodsko-posavske županije na brzinu smo se prebrojili, prebrojio sam to je nas 6 koji dolazimo iz Brodsko-posavske županije. Dame i gospodo, kada su u pitanju Hrvatske željeznice, to je vrlo bitan segment gospodarstva kompletno Brodsko-posavske županije i mogu reći da u dužini od 180 kilometara negdje kod Rajića pa sve do Strizivojne i Vrpolje prolazi značajan paneuropski koridor Brodsko-posavskom županijom. Uz to bih htio dodati i to da u Slavonskom Brodu za koju godinu će proslaviti 90 godina rada, točno 87 godina rada prva tvornica, tada zvana "Tvornica tračničkih vagona", danas u sklopu holdinga "Đuro Đaković" koji rade na programu tračničkih vozila i koji se danas nazivaju tvornica specijalnih vozila gdje postoji struka i kvaliteta i radna snaga koji ne samo da rade na programu mobilnih kapaciteta Hrvatskih željeznica, nego rade i program tenka i program danas borbenog oklopnog vozila Patria koje je Republika Hrvatska otpisala. Moram se zahvaliti Vladi Republike Hrvatske kada je ta tvornica sa 500 uposlenih bila u velikim teškoćama da su dobili i prije roka odradili ugovor od 300 vagona i danas završavaju ugovor i mislim da će i drugi ugovor izvršiti i predati Hrvatskim željeznicama prije roka vagone. Dame i gospodo, dao sam si truda da po ovoj točki, evo papir ne laže, ne bih ga htio iščitavati, ali imam kompletno ulaganje u infrastrukturu i mobilnu infrastrukturu Hrvatskih željeznica od 2004. godine pa sve do 2008. godine i program do 2012. godine. Želim reći da taj naš bio teretni ili putnički vagon koji izađe iz tvornice "Đuro Đaković" da je on prešao po kvaliteti okvire Hrvatskih željeznica i da bi to, ne da bi mogao, nego on i jest hrvatski proizvod za koji su zainteresirane i njemačke željeznice i druge željeznice zemalja Europske unije. Stoga uz određenu suradnju na poslovnom planu i drugih tvornica kao što je "Gredelj" mogli bi uspješno poslovati obadvije tvrtke i raditi konkretno na izvozu. U pripremi je 60 novih teretnih vagona i ja vjerujem da će se gro toga odraditi u specijalnim vozilima "Đuro Đaković". U pripremama je ugovorena modernizacija 15 putničkih vagona, danas je ugovorena modernizacija 10 električnih lokomotiva u vrijednosti 92,5 milijuna kuna, potpisan ugovor za 2 ovih priprema ugovor za još jedan elektromotorni vlak. Priprema i nabava 15 novih višesustavnih lokomotiva u visini od 550 milijuna kuna itd. da vas sada ne zamaram tim brojkama. Ali nešto sam se još htio i podsjetiti predstavnike Hrvatskih željeznica i svima koji se brinu o ovom sustavu da je u Slavonskom Brodu izgrađena super moderna praonica vagona cisterni u vrijednosti 67 milijuna kuna i naglašavam ovdje otvoreno da ona ne radi punim kapacitetom, da je otvorena prije nešto od godinu dana i da bi i tu moglo naći svoje zaposlenje oko, po meni 35 do 38 novih djelatnika. Drugi problem koji muči Brodsko-posavsku županiju i grad Slavonski Brod, a to je nadvožnjak u Osječkoj ulici u Slavonskom Brodu. Osječka ulica je u kategorizaciji Hrvatskih cesta i mislim da bi zajedničkim snagama Hrvatske željeznice i Hrvatske ceste mogle i trebale izgraditi da li nadvožnjak ili podvožnjak. Mi u Brodsko-posavskoj županiji naručili smo studiju, studija kaže da bi se tamo trebao izgraditi podvožnjak iz razloga sigurnosti i putničkih i automobila i kamiona i pješaka i svih onih koji sudjeluju u prometu i osigurati istočni ulaz u grad Slavonski Brod jer su tada 5 kilometarske i duže kolone na ulazu u grad i na izlazu iz grada Slavonskog Broda. I nešto vrlo bitno što moramo biti spremni, a to su niskopodni vagoni zvani RoLa. Dva uvažena kolege zastupnika su o tome govorili, mislim da je to budućnost da se kamionski prijevoz koji troši ovim koridorima velike količine tona eurodizela i dizela i da bi se oni uistinu na ulasku u Hrvatsku i u drugim zemljama kod kojih prolazi ovaj paneuropski koridor, tovarili na vagone i vozili put srca Europe i time bi sačuvali naš okoliš, time bi uštedili na vrlo skupom energentu a to je nafta i dakako da bi taj prijevoz bio najjeftiniji prijevoz nakon prijevoza vodom. Dame i gospodo kad se tiče modernizacije putničkih vagona naglašavam da se i taj segment može odraditi u „Đuri Đaković“. I nešto što je proisteklo iz ove rasprave, ja bih se vrlo kratko i na to osvrnuo. Kada se radi modernizacija jednog bilo kojeg koridora, mislim da paralelno moramo raditi i o sigurnosti tih prijelaza preko istih i kada radimo i ulažemo velika sredstva u modernizaciju tih željezničkih koridora odmah napraviti i sigurnosni prijelaz preko istih, a ne da taj segment sigurnosti zanemarujemo. I još jedan prijedlog. U gradovima kao što je i Zagreb i Slavonski Brod i Sisak što je kolegica naglasila, kroz dio grada gdje prolazi pruga mislim da bi trebalo osigurati nadvožnjake za pješake, a i držati taj dio pruge bar kroz grad da on bude u žici i da ne prelazi svako ko' kako želi i gdje i na kojem mjestu želi prijeći prugu ako se radi o pješacima. Dame i gospodo ja ću također podržati Prijedlog Zakona o agenciji sigurnosti željezničkog prometa u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prvi je gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani kolega puno toga ste lipoga rekli o našem gradu i našem kraju, u nečem bi se složio, ali ono što je srž ili bit replike, moram reći da dobro ste rekli da je postojala nekada u Slavonskom Brodu tvornica tračničkih vozila. Međutim vi dobro znate da je „Đuro Đaković“ tračnička vozila proizvodio tramvaje, a vi dobro znate i kuda su nestali najmoderniji brodski, odnosno nacrti za najmoderniji tramvaj koji je postojao tada u to vrijeme. Nadalje, nije samo Republika Hrvatska, odnosno da kažem kooperacija sa „Đurom Đakovićem“ jedino s kim je „Patrija“ poslovala. Poslovala je ona i sa Slovenijom. Dakle „Patrija“ ima ugovor i sa Slovenijom. Dakle nije tu nekakva naša silna vrlina ili osobina. Što se tiče praonice vagona, vi dobro znate da je za prošlu godinu ta najmodernija praonica vagona, jedan gospodarski ja bih rekao i „Obrovac“ Slavonskog Broda potrošio 100 kuna vode za prošlu godinu, niti 100 kuna. Tako radi naša praonica vagona u Slavonskom Brodu. A najveći problem ste zaboravili reći, a to je da je u Slavonskom Brodu nepravedno ukinut status željezničkog čvorišta. E to je ono što Brođane i Brodsko-posavsku županiju boli. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Šime Đurđević.
Odgovorio bih kolegi, uvaženom kolegi Bori Grubišiću i to da je kada su specijalna vozila, to je program vagona bio u velikoj krizi, a to je prije 6-7 godina, kada se u mobilne kapacitete Hrvatskih željeznica nije ulagalo, da ipak 500 ljudi, 500 radnih mjesta, točno 490 u specijalnim vozilima spašeno i da je 490 obitelji osiguralo egzistenciju, a da i struka nije sjedila skrštenih ruku, da je ugovorila nove kapacitete kad se tiče remonta tenkova i nove kapacitete kad se tiče vojne proizvodnje borbenog oklopnog vozila zajednički i dobila sve bitne certifikate da se taj program specijalne namjene poglavito vojne proizvodnje može odraditi u „Đuri Đakoviću“. Hvala.
Gospodin Nedjeljko Strikić također replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo ja bih replicirao gospodinu Šimi. U prošloj raspravi smo malo govorili koja je uloga željeznice u putničkom prometu u povezivanju prigradskih naselja i gradova, a evo Šime se dotaknio gospodarstva uloge željeznice u razvoju gospodarstva Hrvatske. Pa ja ću to reći što to znači na primjeru jednog grada, grada Karlovca iz kojeg ja dolazim. Mi znamo da je u prošlom stoljeću Karlovac bio trgovačko središte, a bio iz razloga što je imao riječni i željeznički promet i sada razvoj poduzetničkih zona koji smo imali u Republici Hrvatskoj i grad Karlovac je išao razviti poduzetničku zonu i znate što su nas prvo pitali ulagači kada su dolazili, iako smo odlično povezani i sa Rijekom i sa Zagrebom, da li će ta poslovna zona imati vezu sa željeznicom. To je ono što su prvo pitali i ja bih ovim putem izrazio svoju zahvalnost i našem županu i gradonačelniku, ali i projektnom birou Hrvatskih željeznica koji su imali sluha i naša poslovna zona, poslovni par Karlovac povezana je, biti će povezana željeznicom jer je projektirano sa željezničkom prugom, biti će povezan Rijekom, znači sa cijelom Europom. To je ono o čemu mi moramo raspravljati, o čemu moramo voditi računa i partnerstvo županije, grada i državnih institucija u ovom slučaju to je Hrvatska željeznica, kada to sinkronizirano djeluje onda se to vidi na terenu, ljudi to prepoznaju. I ja ću vam reći da evo za gotovo dvije godine postojanja naše poduzetničke zone, poslovni park Karlovac, ona u ovom trenutku više nema slobodnih mjesta, a zaista je velika poslovna zona upravo jednim dijelom zahvaljujući i tome što će imati pristup željeznici. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Stjepan Milinković, također replika.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo naravno da će agencija, ova agencija unaprijediti ovo prevažno područje i mi smo to obvezni učiniti sigurnim prometovanjem poglavito željezničkog prometa, ali isto tako smo obvezni očuvati okoliš. Budući da u europskim okvirima imamo jedan vrlo dobro očuvan okoliš i tako smo ga dužni ostaviti generacijama iza nas i u tom dijelu me potaklo na repliku ova praonica vagona u Slavonskom Brodu. Naravno da će i ta praonica doprinijeti očuvanju okoliša, ja bih usput spomenuo da mi imamo na Botovu u Koprivničko-križevačkoj županiji sanaciju bivše praonice pa ne znam kako, u kom omjeru i funkcionira postojeća praonica u Slavonskom Brodu ako bi kolega mogao pojasniti u tom dijelu. Hvala lijepo.
Odgovor, gospodin Đurđević. Izvolite.
Ja sam u svojoj raspravi istakao, a i kolega Grubišić potvrdio da je u tu praonicu vagona cisterni koja može služiti za pranje kamiona cisterni, iz proračuna Republike Hrvatske uloženo 67 milijuna kuna i da je unutra postavljena i puštena u probni rad super moderna tehnologija bez zagađivanja vodotoka i zagađivanja okoliša i zraka, ali da ta tvornica ne radi punim kapacitetom. I također sam izrekao i to, predstavnicima Hrvatskih željeznica i državnom tajniku i svima onima u nadležnosti koji se brinu u tom segmentu, da se tu zašto da stoji bože dragi neiskorištena, zašto se ne bi tu punim kapacitetima i uposlilo do 38 djelatnika. Građani Brodsko-posavske županije i ja osobno to očekujemo.
Hvala. Replika, gospodin Anton Mance. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče. Gospodin Đurđević je sa svojom temom, dakle uz ono što smo mi danas ovdje slušali o putnim prijelazima što je važno i bitno, ja moram isto tako naglasiti da je bitna tema i područje rada i ove radionice, ali i drugih koje se nalaze na drugim mjestima u Hrvatskoj, kao i kod mene. Dolazim iz Primorsko-goranske županije gdje se nalaze dvije radionice. Istina, ne za proizvodnju, ali i za popravak i remont što moram reći daj je itekako važno za sigurnost prometa, dakle da se nakon nekog područja kao i u cestovnom prometu vrše dakle remonti, se vrši obnova. Ja isto tako moram ovdje naglasiti da se varaju oni koji misle da ne postoji interes za ovu temu. Ja vam moram reći, ja dolazim s područja gdje je u neko ranije vrijeme željeznica bila itekako važan segment gospodarstva, gdje je većina stanovnika jer su tako naselja nastala uz prugu, bila bitna. I danas kad sam dolazimo ovamo su me pitali tako da mogu tvrditi da sigurno danas netko to itekako prati, da jako ljude interesira koji žive uz tu prugu. Konkretno, pogotovo kod mene se sad obnavlja dio pruge od Moravica do Rijeke gdje se ulaže oko 500 milijuna kuna, dakle mijenja se dio infrastrukture, radi se na sigurnosti prometa. Ali isto tako, što je malo u ono vrijeme kad se govorilo o novoj pruzi, bilo je pitanje što će biti s tom prugom, dakle mi smo dali sada odgovor. Dakle, pruga se obnavlja, dakle pruga Hrvatskoj treba, dakle to su i određena radna mjesta. Dakle, interes itekako za taj dio postoji, a ja vam tvrdim da nas mnogi s onog područja sada gledaju i prate što ćemo mi reći tako da uz ovo što će agencija rješavati. Dakle, vrlo je bitno što je kolega spomenuo radionice za proizvodnju, ali isto tako i za obnovu i remont željezničkih vozila, voznih sredstava, pružnih sredstava i donjeg stroja. Hvala.
Hvala. Odgovor, gospodin Đurđević. Izvolite.
Uvaženi kolega, kroz povijest, ne samo u Hrvatskoj državi, nego i prije, razvidno je i to da se koliki je značaj ulaganja u željezničku infrastrukturu kod vas odakle vi dolazite, da je u Moravicama, ne bih sad mogao reći koliko godina i postoji srednja Željeznička tehnička škola gdje se obrazuju kadrovi za taj dio Hrvatske, preko Knina, Splita i za potrebe tog dijela Hrvatske. A ja nisam još naglasio i to da bitno čvorište, a to je Strizivojna – Vrpolje, da je napravljen remont sve i carinski prijelaz sve do Slavonskoga Šamca gdje pruga vodi preko Bosanskoga Šamca, Doboja i sve do Ploča. I također značajan je koridor preko Đakova, Osijeka, sve do granice ulaska u Mađarsku. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Davor Huška.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa potaklo me je na repliku promišljanje gospodina Đurđevića o novim investicijama u Hrvatskim željeznicama koje naravno trebaju dovesti i do povećane sigurnosti. Ali ja bih se vratio jedan korak u prošlost pa možda postavio ovdje pitanje kolegama zastupnicima da li znaju što se dogodilo 23.9.1988. godine, a bitno je u povijesti hrvatskih željeznica u Pakracu. Vjerojatno ne. Povučena je zadnja parna lokomotiva iz prometa i to upravo u gradu iz kojeg ja dolazim, u gradu Pakracu. Pa vezano za projekt koji se najavljuje u Hrvatskim željeznicama, parna lokomotiva kao turistički vlak koji će biti pokrenuti doskora, nadam se da upravo tamo gdje je završio taj povijesni trenutak u Hrvatskim željeznicama da će upravo u tom gradu, znači u Pakracu, krenuti ovaj projekt turističkog vlaka parne lokomotive u Hrvatskim željeznicama kao jedna turistička atrakcija. Vezano za investicije nove, posebno zadovoljstvo je bilo vidjeti u programu Hrvatskih željeznica dugoročno da se investira i planira investirati 11 milijuna kuna u optički kabl na pruzi, uz prugu Banova Jaruga–Lipik-Pakrac-Virovitica, što će dodatno naravno osigurati još kvalitetnije uvjete prometovanja, donijeti još veću sigurnost na cestovnim prijelazima željeznice i naravno isključiti u potpunosti one priče sa početka ovog stoljeća koje su bile, da se ta pruga vertikala Virovitica-Daruvr-Pakrac-Banova Jaruga gasi i da nestaje iz sustava Hrvatskih željeznica. Ovo je potvrda da se to ne događa, a zasigurno da će investicija u taj optički kabl dovesti do još veće sigurnosti upravo na tom željezničkom pravcu. Hvala.
Hvala. I replika, gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Kolega, imam pitanje za vas, a voljela bih da mi na to pitanje odgovori predsjednik Sabora. Kakve veze vaša rasprava s kojom se u dobrim dijelom slažem, koja se odnosila na intermodalni prijevoz, na modernizaciju željeznica, praonice vagona ima sa Konačnim prijedlogom Zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa? … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Gospodine predsjedniče, po našem Poslovniku govornik može govoriti samo o temi koja je na raspravi. U ovom zakonu niti jednom rječju se ne spominje utjecaj željeznica na ovo ili ono, pravci razvoja željeznica, važnost intermodalnog prijevoza ili koja je strategija modernizacije. O zakonu niste rekli niti jedne riječi, pa me zanima jer ja nisam shvatila, da mi kažete kakve veze vaša rasprava ima sa Zakon o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa kojima se osniva upravo navedena agencija.
Odgovor. Gospodin Đurđević. Izvolite.
Uvažena kolegice, vi niste pažljivo pratili ono što sam ja izrekao. Točno je da je taj segment kad se radi o modernizaciji i proizvodnji mobilnih sredstava za Hrvatske željeznice, da od toga živi 4, 5 tisuća ljudi u mojoj Brodsko-posavskoj županiji, ali da je taj program svakako povezan sa ovom točkom dnevnog reda kad se tiče sigurnosti. Svaki kilometar obnovljene pruge i svaki vagon koji prolazi tom prugom dakako da je tu vrlo bitna sigurnost prometovanja ljudi, roba i svega ostalog. A vrlo je bitno što sam rekao u svezi praonice, uvažena kolegice, pa zar nije normalno i prirodno da kada se tiče praonice da je tu velika zaštita, veliko ulaganje u sigurnost i zaštitu okoliša.
Imamo još jednu repliku. Gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa mislim da nije ništa neobično što je rasprava o osnivanju ove ustanove, agencije koja prije svega cilj ima učiniti sigurnijim i konkurentnijim željeznički promet, što se tako razvija i što svi želimo iz svojih lokalnih sredina prenijeti nešto dobro i nešto loše. Kolega Đurđević je u svojoj raspravi spomenuo jedan segment koji sam i ja u onoj replici dotaknula, a to su ti nadvožnjaci ili pasarele za pješake preko pruge. U Sisku ja moram sada jer nisam stigla u prošloj replici istaknuti je, najveći problem na pruzi Sisak-Sunja koja je vrlo frekventana, koja je i pruga ne samo za putnički promet, nego i za teretni promet vrlo važna, jer se nalazi prije svega ovaj kolodvor je u južnoj industrijskoj zoni, dakle u jednoj poslovnoj zoni za koju željeznička infrastruktura, kao što je rekao i kolega Strikić i kolega Đurđević, neobično važna i sigurnost je građana, pješaka, učenika za 3 velike škole na tom području važna i zato su Hrvatske željeznice i ovdje moram zahvaliti Hrvatskim željeznicama, shvatile da je taj pružni prijelaz ili nadvožnjak tzv. pasarela, popularno zvana u Sisku u Sisak- Capragu, vrlo važna za daljnji i cestovni prijelaz budućih cesta, a i željeznički prijelaz i ulaže se 3,5 milijuna kuna u rekonstrukciju. Sada je ona trenutačno zatvorena i nemoguće je njom prolaziti. Koliko je važna, govori i činjenica što se i Grad Sisak uključio u ovu investiciju i nadam se iskreno, držani tajniče jel' je ministarstvo poduprijelo ovaj projekt, da ćemo iduće godine napokon prohodati ovom pasarelom jel' Hrvatske željeznice su napravile glavni projekt. Dakle, sve je pripremljeno za izvođenje ovog projekta. Nadam se kolega Đurđević da ono što ste istaknuli u vašoj raspravi o ostalim nadvožnjacima, da će i u ostalim gradovima slijediti se ovaj primjer.
Hvala.
Jer je vrlo važno upravo osigurati dobar prijevoz preko pruge.
Hvala lijepa. Prošlo je vrijeme. Hvala lijepa. Ovako, dozvolite mi dame i gospodo zastupnici, da se složimo u načelu sa primjedbom gospođe Lugarić u pogledu držanja poslovničke obveze držanja teme kada se raspravlja oko pojedine točke dnevnog reda. Međutim, ja to već sam puno puta i s ovog mjesta upozoravao da se držimo teme dnevnog reda, jer nema tema teme o kojoj se ne može raspraviti i pozvati na nju samom činjenicom da dišemo isti zrak ovdje u ovoj sabornici. Pa je to zajednička tema. Ali pri tome bi trebalo voditi računa da to stalno bude naša da tako kažem, naše opredjeljenje. Zato je svojevremeno bilo inicijativa da se problematizira replika unutar kluba, ako se sjećate. Međutim, nekad nekomu to odgovara, a onda to ostavimo, a drugi puta mu ne odgovara pa ne bi. Znači radi se ovdje o nekim načelima o kojim ćemo se morati dogovoriti radi efikasnijeg rada Sabora. Ovako da najšire to postavimo. Da Sabor bude efikasan u svom radu, pa onda dok je ovako, onda ćemo raditi ovako, kada promijenimo radit ćemo drugačije. Dame i gospodo zastupnici na redu je gospodin zastupnik Antom Mance. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče. Mislim da ova tema zaslužuje važnost ja je ne doživljavam, doživljavam je vrlo važnom, već sam rekao zbog toga iz područja iz kojeg dolazim kada je ona bila puno, puno važnije možda nego danas kada se razvio cestovni promet. Ali uvodno ipak reći da osnivanje ove agencije, dakle ovaj prijedlog Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa s Konačnim prijedlogom zakona, svakako treba podržati, jer se njime rješava puno pitanja. Nije samo formalno podržavanje ove agencije zato što ćemo se mi uklopiti sada u sustav europskih željeznica ili što ćemo morati prihvatiti nekakve normative o tome kakva nam je sigurnost naših vagona, voznih sredstava, prijevoznih sredstava. Ovim prijedlogom naravno usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije, te izjava o njegovoj usklađenosti s pravnom stečevinom Europske unije s pravim aktima Vijeća Europe. Što u biti treba urediti ovim zakonom? Već su kolege prije mene govorile o tome, pa ću kratko reći samo da se ovim zakonom uređuje djelokrug i ustrojstvo agencije za sigurnost željezničkog prometa kao samostalne i neovisne javne ustanove. Agencija mora imati to upravno vijeće, znamo tko ga postavlja i koje su nadležnosti upravnog vijeća. Ovim zakonom stvorit će se pravni okvir za ostvarenje neovisnog tijela koje će biti nadležno za sigurnost željezničkog prometa, znači agencija bi trebala omogućiti svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima, dakle njihovo djelovanje i rad. Agencija mora osigurati i stručno i efikasno obavljanje poslova regulacije. Ja bih ipak rekao da je reforma na HŽ-u, odnosno na željeznici, na hrvatskim željeznicama započela, da su u proteklom razdoblju došlo je do značajnih ulaganja, pa i na prostorima, dakle tamo kod mene, što je i nekada bila glavna pruga na ovim prostorima, dakle još u vrijeme Austro-Ugarske monarhije. Međutim, ja ne doživljavam samo osnivanje agencije da je to na jedan način ovako jednostavno reći. Međutim, kada mi analiziramo ovaj zakon, onda vidimo da kada raspravljamo o djelatnosti agencije, koji su to njezini poslovi, ja ne bih navodi tu sve, jer tu ima ustvari 17 rekli bi podčlanaka o tome, ali u jednom dijelu je o tome danas već govoreno. Međutim, moram naglasiti nešto što je vrlo bitno, što se rješava kroz taj članak, a što nije ipak danas u ovoj raspravi spomenuto. Dakle, djelatnost agencije, ja ću navesti nekoliko tih članaka, dakle donosi rješenja o sigurnosti za željeznički prijevoz i pravne osobe koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe, zatim obavlja tehnički pregled i donosi rješenje za početak rada strukturalnih podsustava željezničkog sustava i infrastrukturni podsustav. To je ono o čemu je malo prije govorio kolega Đurđević, znači itekako bitno proizvodnja, dakle, radionice koje će biti na raspolaganju da bi se mogla održavati sigurnost prometa. Dakle, na onom području, gdje sam i ja sam, gdje živim, nalaze se dvije takve radionice, dakle, za popravak takvih sredstava. Zatim, obavlja se tehnički pregled, vidite to je vrlo bitno, znači nije to tek tako formalnost, pa mi osnivamo agenciju da bi zadovoljili europske zakone. Izdaje se odobrenje za uporabu i održavanje, privremenu uporabu dakle, na područje naše dolaze iz drugih zemalja dolaze vagoni, dolaze ta vozna sredstva i naravno ako se to ne bi pratilo, dolazilo bi kao što je dolazilo u prošlosti do određenih oštećenja. Zatim odobrenje za uporabu i rekonstrukciju željezničkih vozila, te odobrenje za uporabu željezničkih vozila serijskih i ostalo. No i još po meni isto tako jedan važan segment to je registar, ali isto tako smatram jako značajno, vidite ovdje se spominju i ljudski resursi, spominju se ljudi dakle, koji će, koji su po meni vrlo značajan, dakle, važan segment te i sigurnosti. Vidite tu se spominje, što nismo do sada čuli u raspravi, zato bih to naglasio, dakle, vidite, obavlja stručne ispite i provjeru znanja izvršnih radnika, izdaju uvjerenja sa položenim stručnim ispitom, te vodi očevidnik o izdanim uvjerenjima. Ja bih kolege i oni koji su radili i u školstvu ipak napomenuo kako je to obrazovanje i do sada bilo na jedan način specifično, da su se završni ispiti u školama a mi imamo koliko mi je poznato četiri škole koje imaju u svom sastavu, u svojoj strukturi i željeznički promet, dakle, od Moravica, Zagreba, Ogulina i Splita. Cestovnih naravno ima puno više. Vidite, i provode se specifični načini dakle, provođenja završnih ispita i onih koji to završavaju dakle, moraju ujedno i polagati teoretski dio stručnog ispita, a tek onda nakon određene prakse. Dakle, vidite ova agencija, osnivanje ove agencije rješavati će po meni vrlo dakle, jedno važno, posebno važno pitanje dakle, ljudi koji se obrazuju ili koji već jesu u tom sistemu, da će se morati neprekidno educirati, da će morati polagati ispite, da će se morati usavršavati, dakle, a i vidim šansu za te škole da će se kroz direktno neke odluke dakle, postavljati neki uvjeti za one koji će ići u te škole, koji su vezani vidite za jedna specifična zanimanja gdje vi ne možete sa tim zanimanjem doći u neko drugo područje gospodarstva nego dakle, na jedan način po meni i ograničavanje upisa ili da agencija računa na one koji idu trenutno u škole ili fakultete zbog sutra zapošljavanja i osiguravanja radnog mjesta. Jer ako se to ne bi dogodilo, dakle, kroz određeni period prođe, onaj koji je završio takav program on će zaboraviti dakle, dio te svoje struke, i jednostavno neće se moći uklopiti ako prođe preveliki razmak vremena da bi se vratio u taj svijet rada, dakle, u željeznice. Tu vidim dakle, jednu ozbiljnost i ne bih tek tako prešao preko toga. Dakle, ljudi koji će raditi u tom sistemu, dakle, i koji moraju imati takvo obrazovanje i dakle, vidim i šansu za te škole da dobiju veći značaj, da budu značajnije, jer će kao čimbenik sigurnosti željezničkog prometa dati sigurno ovdje svoj doprinos. Dalje, kroz ovim prijedlogom zakona, dakle, od te djelatnosti moramo isto tako reći da se tu postavljaju pitanja i za onoga tko će voditi tu agenciju, dakle, isto tako jedan visoki stručni nivo koji je potreban dakle, u smislu vođenja te agencije, dakle, provjera sigurnosti i ostaloga. Isto tako bih ovdje naglasio da ne možemo gledati ovaj zakon i ovu agenciju samo kao željeznicu. Već je ovdje prije mene netko napomenuo, povezivanje zapravo cestovnog i željezničkog prijevoza, dakle, to je kao jedan integralni transport, ili možda usluga od vrata do vrata gdje je kolega već spomenuo kako je to u Austriji, vjerujem da će se kroz to isto ići u razvoj željeznice i kod nas. Evo, na kraju isto tako treba naglasiti da će se kroz ovu agenciju i vršiti odobrenja za uporabu željezničkih vozila kaže što je vrlo bitno, kao isto tako vidim da se u državnom proračunu osiguravaju značajna sredstva za razvoj hrvatskih željeznica kao i za rad ove agencije. Evo, hvala.
Hvala. Imamo repliku, gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine …/Govornik se isključio, pa ponovno uključio./… hvala. Dakle, nakon više od tri sata rasprave o ovom Prijedlogu zakona i osnivanju ove agencije ja sam se cijelo vrijeme pitao, čemu ova agencija služi, zašto … [[Govornik se ne razumije.]] sada mi je jasno. Ja sam sada siguran da nakon osnivanja ove agencije u vagonima HŽ-a ljeti više nećemo imati grijanje a zimi hlađenje i da sam više siguran da nikada neće ponoviti ono što se nedavno desilo kada je jedan majka s djetetom, otprilike pet godina starosti pokušala na jednoj stanici u blizini Zaboka izaći iz vagona kao putnica, pa se vrata nisu mogla otvoriti. Pa je onda intervenirao i kondukter koji također nije mogao vrata otvoriti, a kada je vrata krenuo, povukao je onu kočnicu u sili nužde, kako se to zove, i vlak nije stao ali je stao nakon 10 km u šumi. Pa smo opet nastavili vožnju do prve stanice kada su uspjeli zaustaviti vlak da putnici siđu i čekali 2 sata da se vrate na stanicu gdje su željeli sići. To je također sigurnost prometa na željeznici, ja vjerujem da će ova agencija te probleme rješavati također. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Frano Matušić također replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega je točno naglasio i s pravom da će jedan od najznačajnijih ili značajnih aktivnosti ove agencije biti i educiranje ljudi koji su u sustavu, educiranje ljudi koji su u sustavu, međutim, zadaća agencije neće biti samo ta već na neki način i komunikacija sa javnošću. E pa danas imamo slučaj da imamo samo u jednoj godini preko 600 naleta automobila i drugih vozila na spuštenu rampu, samo u jednoj godini. Onda to dosta, dosta jasno i zorno prikazuje i kulturu vožnje i svijest određenih pojedinaca koji na taj način riskiraju svoj život i život suputnika koji su zajedno sa njima. I očito je da će agencija imati značajnu ulogu upravo u komunikaciji s javnošću i ja sam siguran da će tu zadaću znati i ispuniti. Naime, gubljenje života na obilježenim prijelazima doista je znakovito i treba ga smanjiti na najmanju moguću mjeru i u tome doista vidim značajnu ulogu agencije. Osim ove koje ste s pravo istaknuli, educiranje ljudi u samom sustavu. Evo toliko. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin Anton Mance.
Evo zahvaljujem kolegi koji je naravno vidio i u tom članku 6. kao i ja da je ta edukacija vrlo, vrlo bitna, da je ljudski faktor ovdje koji je prisutan u radu na hrvatskim željeznicama također važan i da se mora kroz taj segment osigurati i dakle provođenje tih programa koje ipak malo moram priznati specifični nego u drugim strukovnim školama jer se i traže i određena specifična znanja ali i oni uvjeti koji iza toga dolaze dakle, u osiguranju i tog zaposlenja ali moram reći kroz te segmente sigurnosti bilo da se radi o putnim prijelazima, bilo da se radi o održavanju signalno-sigurnosnih uređaja koji će sigurno doprinijeti dakle sigurnosti željezničkog prometa. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo bez obzira na neke rasprave na početku o umanjenju značaja ove teme ali i nezainteresiranost nekih kolega zastupnika ja držim da Republika Hrvatska ima značajnu ulogu u funkcioniranju europskih prometnih tokova kao prometni integralni dio Europe što određuje i njene razvojne potrebe u području željezničkog prometa te njezin geostrateški cilj povezivanje s europskim okruženjem i ravnopravno uključivanje u europske integracije. To se u prvom redu ostvaruje i kroz stvaranje zakonskih i normativnih uvjeta za funkcioniranje domaće željeznice na način usklađen s poslovanjem željeznica Europe na bliskim zakonskim osnovama. Proces modernizacije, restrukturiranja i liberalizacije Hrvatskih željeznica kao što je rekao i državni tajnik ali i kolege zastupnici započeo je donošenjem Zakona o željeznici 2003. godine čime su stvoreni osnovni preduvjeti za daljnji nastavak tog procesa kroz uspostavu novog regulatornog okvira za sigurnost željeznice donošenjem Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu iz 2007. godine koji je usklađen s propisima Europske unije. Daljnja izmjena zakonodavstva zajednice u svrhu uspostave jedinstvenog tržišta za usluge željezničkog prijevoza i zajedničkog regulatornog okvira za sigurnost željeznice nametnula je potrebu daljnje brze prilagodbe domaćeg zakonodavstva u području sigurnosti i interoperatiblnosti te prihvaćanje propisanih standarda kojima mora udovoljiti svaka država na europskoj mreži koridora kako bi se ostvario interes Europske unije za otvaranjem prometnih pravaca ali i osigurala visoka razina željezničke sigurnosti ali i jednaki transparentni i nediskriminirajući uvjeti svih sudionicima na željezničkom tržištu pri čemu uspostava regulacije omogućava nadzor nad provođenjem zacrtanih ciljeva. U tom cilju je i prijedlog ovog zakona kojim je predviđeno osnivanje neovisnog tijela nadležnog za sigurnost donošenjem Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa sa osnovnom zadaćom reguliranja, upravljanja i nadziranja sustava sigurnosti željezničkog prometa te uspostava i nadzor djelovanja sustava sigurnošću upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i pravnih osoba koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Dakle osnovna pitanja koja se uređuju su sljedeća. To je, ovim zakon, ovim prijedlogom zakona su djelokrug i ustrojstvo agencije za sigurnost željezničkog prometa kao samostalne, neovisne javne ustanove s javnim ovlastima, njezin rad i djelatnost, način upravljanja agencijom, materijalna prava te druga prava i odgovornosti članova upravnog vijeća nadležni su provođenju nadzora nad radom agencije, donošenje statuta agencije od strane Vlade Republike Hrvatske na prijedlog upravnog vijeća i druga pitanja značajna za funkcioniranje agencije kao neovisnog stručnog tijela. Nadalje ovim zakonskim prijedlogom stvorit će se pravni okvir za omogućavanje ostvarenja funkcija neovisnog tijela nadleženog za sigurnost željezničkog prometa sa svrhom boljeg nadzora sustava i upravljanja sigurnošću subjekata u željezničkom prometu, ali omogućiti nediskriminacijski jednak pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima. Zatim ovim prijedlogom zakona i primjenom nastavit će se proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva sa onim Europske unije kroz prihvaćanje i implementaciju sekundarnih pravnih propisa Europske unije koji regulira ova pitanja a to su direktiva Europske zajednice o sigurnosti željeznica zajednice i izmjena direktive Vijeća o licenciranju željezničkih poduzeća te direktive Europske zajednice o raspodjeli kapaciteta infrastrukture i naplati pristojbe za korištenje željezničke infrastrukture. Nadalje cilj ovog zakona je i primjenom njegovom stvorit će se institucionalne i funkcionalne pretpostavke za usklađivanje i harmonizaciju organizacijske i tehničke strukture sigurnosti željezničkog prometa i željezničkog sustava u cjelini u Republici Hrvatskoj sa sekundarnim pravnim propisima Europske unije kojima se regulira područje i sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog prometa te kroz definiranje odgovornosti između sudionika u željezničkom prometu i osnivanjem tijela nadležnost za sigurnost ostvarit će se daljnji stupanj sigurnosti željeznice i lakši pristup Republike Hrvatske tržištu, uslugama željezničkog prometa Europske unije. Vidimo da su osigurana i značajna sredstva da bi provedba ovog zakonskog prijedloga mogla ići onako kako je i predviđena. Znači kako bi se, mislim da je osiguranjem ovih sredstava da će biti dovoljno kako bi se kvalitetno obavljali svi oni zadaci koji su predviđeni u ovim, koji su predviđeni ovim zakonskim prijedlogom. Podržat ću Prijedlog zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa jer sam sigurna da će se njegovim donošenjem a i samim osnivanjem agencije osigurati znači ubrzani nastavak procesa usklađenja željezničkog sustava s propisima Europske unije sukladno rokovima predviđenim Nacionalnim programom Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji, ali isto tako da će se osigurati i uvjeti da domaći željeznički sustav ravnopravno i konkurentno sudjeluje na tržištu željezničkih usluga u Europskoj uniji i također će se omogućavanje upravljanja željezničkog prometa na siguran i interoperabilan način sukladan najprije potrebama Republike Hrvatske ali i zahtjevima Europske unije. Ali i brže uključivanje Hrvatskih željeznica na transeuropsku željezničku mrežu. Evo iz ovih razloga podržavam ovakav prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika nadam se kratkih kao i kratkih odgovora. Prvo gospodin Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa na repliku me ponukala rasprava kolegice gdje je u jednom trenutku rekla: «jednaka sigurnost svim korisnicima usluga u željezničkom prijevozu». Ja bih htio reći da nažalost nemaju svi korisnici prijevoza u vlakovima jednaku sigurnost sa jednog posebnog aspekta. Sa aspekta blizine minski sumnjivih područja, koridorima željezničkih pruga na ratom stradalim područjima. Upravo s jednog takvog ratom stradalog područja dolazim iz zapadne Slavonije s područja grada Pakraca gdje kad se vozite vlakom našom prugom kroz prozor se vide table upozorenja na minski sumnjiva područja. Pa bih molio i predložio da agencija u prioritetima svojih aktivnosti ima i razminiranje šireg koridora minski sumnjivih područja oko pruga da barem putnici, naši domaći su već navikli na minski sumnjiva područja naravno, ali putnici koji se voze ali nisu sa tog područja ne moraju biti suočeni i vizualno, a i sa potencijalnom opasnošću od mina koje se nalaze još uvijek nažalost blizu pružnih koridora. Naravno da tu aktivnost se može i treba provesti u suradnji sa Hrvatskim centrom za razminiranje i jedinicama lokalne samouprave. Hvala.
Hvala. Odgovor gospođa Marinović. Izvolite.
Evo, hvala kolega Huška. Ovo je područje, drago mi je da ste spomenuli ovo područje. Ja sam se sa razminiranjem na području Zadarske županije bavila dugačak niz godina. Ali evo dobro je za podsjetiti još jedanput kolika su sredstva ogromna do ovog dana danas uložena u razminiranje i u sigurnost tih i pružnih koridora osim cestovnih. Međutim, još značajno područje, još uvijek je značajno područje minski sumnjivo i na ovim koridorima još uvijek se ulažu značajna sredstva u to. Međutim, iskoristit ću evo ovu repliku i reći da sve ono što nije, sve ono što je minski sumnjivo je označeno tablama minski sumnjivog područja i da ih se trebamo držati, poslati jedan apel javnosti. Pridržavati se znači i u ovim uvjetima znakova opasnosti, a nastaviti sa razminiranjem. Mislim da je i u programu Hrvatskih željeznica ima još uvijek prostora za nastaviti sa razminiranjem u cilju sigurnosti ovog područja. Hvala.
Hvala. Replika, gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Mene je na repliku potaknulo to što je kolegica Marinović dolazi iz grada Zadra. Naime, rekla je u svojoj raspravi da je jedan od ciljeva sigurnost upravljanja željezničkom infrastrukturom cilj agencije. Pa da je prije postojala ova agencija sigurno ne bi došlo do izgradnje željezničke pruge na relaciji Knin – Zadar u mjestu Bibinje gdje prolazi pruga doslovno kroz privatna dvorišta i vrtove. Vjerojatno zbog toga je ova pruga i pripremljena za rekonstrukciju, odnosno bolje rečeno za izmještanje i zbog sigurnosti mještana, a vrlo, vrlo je nesigurna pruga sa nekoliko pružnih prijelaza. Došlo se do toga da će se slijedećih godina ta pruga morati izmjestiti. To su veliki troškovi. Da je postojala ovakva agencija o kojoj danas govorimo i mislimo da je nevažno govoriti, a ipak jest važno vjerojatno bi agencija tako reagirala da ne bi dobivena bila dozvola izgradnje pruge doslovno kroz privatne vrtove, odnosno gotovo metar od osnovne škole. Djeca su mogla u prijašnjoj staroj školskoj zgradi dotaknuti vlak kroz prozor.
Hvala. Gospođa Marinović odgovor.
Evo hvala kolegice Roksandić što ste me podsjetili na problem ovdje. Nadam se da će agencija imati u ovom dijelu svakako svoju ulogu. Međutim, evo rekla bih da je čekanju Bibinjaca konačno došao kraj. Nedavno smo razgovarali s njima. Znači, izmiještanje željezničke pruge iz samog mjesta koje doslovce presijeca čitavo Bibinje na dva dijela jedno priobalno prekrasno malo mjesto turističko. Izmijestit će se, napravljena je projektna dokumentacija. Taj program je zahvaljujući Vladi Republike Hrvatske ušao u četverogodišnji plan Hrvatskih željeznica čemu se oni naravno jako vesele. Ovaj projekt će doslovce izmijeniti samu vizuru naselja Bibinje, a svakako i sigurnost mještana koji su evo navikli godinama živjeti i prelaziti nesigurno te pruge.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Na repliku me nije potaklo to što je gospođa Marinović iz Zadra, nego što je primijetila nezainteresiranost nekih kolega i čudi me da u 193 minute koliko traje ova rasprava nitko nije u željeznici spomenuo otoke, pa ću ja spomenuti. Naravno, na otocima nema ni jedan kilometar željezničkih pruga, ali to ne znači da se otočani ne žele voziti željeznicom. E međutim, imamo jedan problem kod toga. Gospodine državni tajniče, iz Splita za Zagreb imamo 3 vlaka dnevno jedan ujutro, jedan popodne, jedan navečer. Ovaj jutarnji vlak ide u 7,37 i na njega ni jedan otočanin ne može stići u jutro zato što trajekti u Split dolaze između 7,30 i 7,50. Ukoliko je moguće, a ja vjerujem da to ne bi uzrokovalo globalne probleme na svjetskom tržištu i u željezničkom prometu taj prvi vlak pomaknut za pola sata da bi se još tome dijelu građana omogućilo da koriste usluge Hrvatskih željeznica ja bih vam bio jako zahvalan i vjerujem u ime velikog broja otočana. I neovisno o tome što neke rasprave skrećemo na sporedni kolosijek evo ja se nadam da smo ovako riješili problem parkinga, jer mi se čini da ćemo od sad svi početi dolaziti željeznicom u Sabor koliko traje već ova rasprava o Hrvatskim željeznicama.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
… [[Govornica naknadno uključena.]] a primijetila sam da postoji, da sam vas izazvala i da razgovarate o ovoj temi. Hvala lijepa.
Dame i gospodo zastupnici, idemo dalje. Nadam se da ćemo malo kako bih rekao smanjiti širine i dužine, pa evo gospodin Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Vlada nam je dostavila Konačni prijedlog Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa koji bi trebao stvoriti pravni okvir za rad agencije kao neovisnog tijela. Pošto Republika Hrvatska ima vrlo važnu ulogu u funkcioniranju europskih, prometnih tokova kao prometni integralni dio Europe što određuje razvojne potrebe u željezničkom prometu, ali i strateški cilj je povezivanje sa europskim okruženjem i uključivanjem u europske integracije. Zapravo, zadnje tijelo koje u procesu priključivanja Europskoj uniji trebamo osnovati kada je željeznički promet u pitanju je agencija za sigurnost željezničkog prometa. Donošenjem Zakona o željeznici 2003. godine kojim se uređuje ustrojstvo sustava, način i uvjeti obavljanja prijevoza, status infrastrukture i uvjeti pristupa željezničkoj infrastrukturi to je sustav regulacijom ove djelatnosti željezničkog prijevoza tada je već, znači donošenjem ovog Zakona o željeznici započelo usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Proces modernizacije, restrukturiranja i liberalizacije Hrvatskih željeznica započet je dakle donošenjem Zakona o željeznici čime su stvoreni osnovni uvjeti za daljnji nastavak tog procesa kroz uspostavu novog okvira za sigurnost željeznice donošenjem Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu tako da je osnivanjem agencije zaokružen zakonski okvir koji je usklađen sa zakonodavstvom Europske unije. Što nam donosi zakon o agenciji i koje su zadaće agencije za sigurnost u željezničkom prometu? Agencija za sigurnost željezničkog prometa među ostalim će donositi rješenja o sigurnosti za željezničke prijevoznike i pravne osobe koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Donosit će rješenja o sigurnosti za upravitelje infrastrukture, obavljati tehnički pregled, donositi rješenja za probne dionice željezničkih pruga, obavljati tehnički pregled i izdavati odobrenja za uporabu prototipa željezničkih vozila, voditi registar željezničkih vozila, nadzirati valjanost registracije voznog parka, obavljati stručne ispite i provjere znanja stručnih radnika, izdavati dozvole za upravljanje željezničkim vozilima. Dakle, nova agencija trebala bi osigurati bolji nadzor sustava upravljanja sigurnošću željezničkog prometa i učinkovitu regulaciju te omogućiti jednak i nediskriminirajući pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga. Ovim prijedlogom zakona uređuje se ustrojstvo agencije kao samostalne i neovisne ustanove s javnim ovlastima, njezin rad i djelatnost, način upravljanja, materijalna prava i odgovornost članova upravnog vijeća, nadležnost u provođenju nadzora, donošenje statuta od Vlade Republike Hrvatske te druga pitanja važna za funkcioniranje agencije kao neovisnog i stručnog tijela. Agenciju će voditi ravnatelj upravnog vijeća koji će biti konstituirani početkom sljedeće godine, a birati će ih Vlada Republike Hrvatske. Zakonom o agenciji za sigurnost željezničkog prometa otvaraju se vrata liberalizaciji željeznica, što je prvi korak za ulazak stranih željezničkih prijevoznika u Hrvatsku. U Europi već sada se dogovara da sve zemlje otvore svoju željezničku infrastrukturi i za prijevoznike iz drugih zemalja kako je Hrvatska trenutno u pregovorima o pristupanju Europskoj uniji, tako i ovaj zakon spada u paket europskih zakona. Agencija će brinuti o ispunjavanju uvjeta o sigurnosti željezničkog prometa, to znači da Hrvatskim željeznicama neće moći prometovati niti jedan prijevoznik koji nema dozvolu za prometovanje u vlastitoj zemlji i koji nema u potpunosti usklađene papire sa europskim i drugim međunarodnim zahtjevima. Hrvatska ima značajnu ulogu u funkcioniranju europskih prometnih tokova pa je uključivanje naših željeznica u mrežu Europske unije nužno na prije svega bliskim zakonskim osnovama. Harmonizacija zakonodavstva je jako važna zbog gospodarskog značenja željeznice te potrebe osiguranja uvjeta u domaćem željezničkom sustavu za ravnopravno sudjelovanje na tržištu željezničkih usluga u Europskoj uniji. Važno je i brže uključivanje domaćih željeznica na transeuropsku željezničku mrežu. Dakle, želio bih zaključiti, osnivanjem agencije stvoriti će se pravni okvir za bolji nadzor sustavnog upravljanja sigurnošću subjekata u željezničkom prometu, ali na kraju bih želio završiti sa jednim prijedlogom, a pošto su mnogi u kraju iz kojega ja dolazim emotivno vezani na jedan vlak, dakle cijela cetinska krajina je emotivno vezana i s nostalgijom se sjeća sinjske rere i ja predlažem u ovoj modernizaciji željeznica koja će biti u sljedećih 15 godina, dakle da se nađe mjesta jer to će biti ne samo turistička atrakcija, nego će se sa tim vlakom, evo i oni koji su prvi put s njim vidjeli more sad moći koristiti za prijevoz proizvoda iz cetinske krajine na dalmatinsku obalu. Zahvaljujem.
Ja sam mislio da će biti još dopunski prijedlog da se produži do Vrlike, pa onda dalje. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, uvijek je to važno bilo jutro, bilo popodne ili navečer. … [[Upadica se ne razumije.]] Najprije uvaženi gospodine Vujiću, ne znam jeste li vi dobili riječ možda? [[Upadica: Ali ste vi već komentirali.]] Jesam ja komentirao to i maloprije, ne znam jeste li bili kad sam komentirao također. Pa dajmo stvarno, požurimo. Boris Matković je li odustao? Nije.
Ma nisam odustao, u svakom slučaju replika se odnosi na ovo o čemu je moj uvaženi kolega Rebić upravo spomenuo. Naime, moja replika se upravo odnosila na to, mislim da članak 6. za one koji danas ne žele slušati govori o djelatnosti agencije, pa je svakako i pitanje razvoja željeznica uopće znakovito. A i pitanje o kojem je kolega Niko govorio je svakako i pitanje o kojem treba raspraviti u ovom Visokom domu jer je o njemu raspravljano i do sada na razini Turističke zajednice Splitsko-dalmatinske županije, a to je taj čuveni projekt oživljavanja u turističke svrhe sinjske rere. Zašto govorimo o tome, zašto podržavamo ovdje kolegu Niku jer sam ja o tome mislio nešto reći? Oživljavanje tradicije povezano jasno sa ponudom koju nudi cetinska krajina zasigurno je da navodi ako ništa drugo, onda na razmišljanje, a zasigurno je još nešto, a to je kad se govori o tom projektu onda to znači i nova radna mjesta, odnosno novi tipovi turističke ponude. A na kraju, usput treba svakako kazati još nešto, a to je da građani i ljudi od kojih su razgovarali na ovu temu jasno postavljaju pitanje da li je to moguće ostvarivo jer imamo jedan projekt blizu nama ovdje u susjednoj Bosni i Hercegovini, a koji već je oživio i govori se dakle o programu povratka "Ćire". "Ćiro" već radi na području prema Hercegovini, nudi razne ponude. Zašto ne bi i to bila tema o kojoj bi se u ovom Visokom domu razgovaralo, a u smislu svakako i na razini razvitka željeznica građani zasigurno očekuju da li je moguće u petogodišnjem planu i o tome razgovarati?
Hvala. Odgovor, gospodin Rebić.
Zahvaljujem uvaženom kolegi na pitanju. Mislim da u Domovinskom ratu ništa nije tako stradalo kao željezničke pruge, stanice, prijelazi, tračnice. Dakle, nije još bilo vrijeme i zato mislim da je sada pravo vrijeme jer ovo je prva Vlada koja je zaista izradila strategiju obnove željezničkog prometa, dakle koja će se odvijati u sljedećih 15 godina i ovo je pravo vrijeme za jedan prijedlog za našu sinjsku reru da ona produži i do Vrlike i do Knina, bila bi to lijepo jedna vožnja za sve one koji vole prirodi, vole dakle taj divni dalmatinski kraj. Hvala.
Ipak je ovo izvan dnevnog reda. Gospodine Grubišiću ne možete repliku na repliku, znate.
Nisam znao da je replika nego sam mislio da je to rasprava.
Evo sada ćete imati priliku, gospodin Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Mislim da neke rasprave pa i neke replike prethodno prije upućene sa lijeve strane u svakom slučaju znače ili možda neprihvaćanje znakovitosti razgovora danas u ovom Visokom domu o ovoj izuzetnoj temi ili možda kroz one upadice možemo razumjeti i neke druge stavove i razinu razmišljanja o nekim pitanjima. No, o tome možemo razgovarati na nekoj drugoj razini isto tako. Što se tiče današnje teme svakako da ću se ja pridružiti svojim prethodnicima, kolegama iz kluba Hrvatske demokratske zajednice, koji će ovaj prijedlog apsolutno podržati, jer razumijevamo da je pitanje razine sigurnosti u željezničkom prometu koja je zasigurno danas relativno visoka pa se u svakom slučaju ne bih složio sa nekim prethodnim izlaganjima posebice na početku se ne bih složio sa kolegom iz kluba Hrvatske narodne stranke koji je kazao da danas sigurnost željezničkog prometa pa po njemu gotovo da je katastrofična. Dakle ona je zasigurno relativno visoka posebice ako se sigurnost prometa uspoređuje sa ostalim prijevozom, odnosno ostalim prometalima. Željeznica je međutim u Europi pa tako i nacionalni prijevoznik Republike Hrvatske prolaze kroz jedan postupak restrukturiranja u kojem se funkcija upravljanja infrastrukturom razdvaja od funkcije pružanja usluga prijevoza. Mislim to je isto tako vrlo bitno pitanje, a u tom je postupku potrebno zadržati postignutu razinu sigurnosti, a po mogućnosti ju i povećati. Osnovni cilj ovoga svakako kada se govori o osnivanju agencije za sigurnost željezničkog prometa će se znatno jasno poboljšati i pridonijeti će unapređenju sigurnosti u željezničkom prometu uopće. Agencija o kojoj se govori ima izuzetno isto tako i svoja zaduženja i ona se odnose na pitanja koja su vrlo raznolika, ali i znakovita, kao što su izdavanje, produžavanje, mijenjanje i ukidanje rješenja o sigurnosti željezničkim prijevoznicima, upravitelju infrastrukture i pravnim osobama koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe. Dakle već kroz ovaj segment i dio se može uočiti kolika je znakovitost teme, odnosno prijedloga zakona o kojemu ovaj Visoki dom danas raspravlja. Agencija će također izdavati odobrenja za početak rada strukturalnih podsustava željezničkog sustava, nadzirati da li su sustavni dijelovi, probne dionice, izdavati odobrenja za uporabu željezničkih vozila, izdavati dozvole za upravljanje željezničkim vozilima, nadzirati valjanost registracije voznog parka itd. Tako da onda teme o kojima se prethodno govorilo, a stoji u članku 6. a koje su neki smatrali nebitnima su vrlo bitne počev i tehničkog održavanja i vozila i edukacije itd. itd. One jasno su ovdje naznačene. Agencija sudjeluje i u razvoju regulatornog okvira na način da sudjeluje u izradi prijedloga podzakonskih potreba potrebnih za obavljanje sigurnog tijeka prometa. Agencija nadzire sustav upravljanja sigurnošću upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika … pravnih osoba koje obavljaju prijevoz za vlastite potrebe itd. Ovim Prijedlogom Zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa rješavaju se neka pitanja jasno koja do sad nisu bila regulirana zakonom, a ona su potrebita za funkcioniranje ove agencije. Osobno jasno držim da sustav upravljanja sigurnošću će se odrediti raspodjela za odgovornosti za sigurnost prometa i način osiguranja kontrole na različitim razinama upravljanja ove strukture. Stoga držim da petogodišnji plan koji je po nama u Hrvatskoj demokratskoj zajednici plan optimista, će željeznice postati modernije, sigurnije, one će punopravno zasigurno sudjelovati u prijevozu ukupnom Europske unije pa tako i u svojoj razini i to na svim pravcima podjednako, i istok, zapad i sjever, jug, što u svakom slučaju će doprinijeti i nama jer znamo kakav položaj strateški u svakom slučaju u svim vidovima prijevoza, odnosno prometne infrastrukture ima Republika Hrvatska. Izdavanje rješenja kao jedno od pitanja sigurnosti za upravitelja infrastrukture i željezničkog prijevoznika je do sada bilo u nadležnosti ministarstva. Međutim prijedlogom ovog zakona se ta nadležnost prenosi na agenciju. Rješenjem također o sigurnosti upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik dokazuju da su uspostavili sustav upravljanja sigurnošću i da ispunjavaju uvjete za sigurno odvijanje željezničkog prometa koji su propisani domaćim i međunarodnim zakonima. Ono što bih na kraju također htio kazati kao odgovor isto nekima, dakle prethodno samo u začetku, da je ovo samo mrtvo slovo na papiru. Mogu odgovoriti da to nije mrtvo slovo na papiru ako pomno smo pratili i čitali nego se radi o nečemu što će zasigurno posebice petogodišnjim planom doprinijeti ukupnom razvitku željezničkog prometa. Mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici smo optimisti pa ćemo svakako ovaj Konačni prijedlog Zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa i podržati. Hvala na pozornosti.
Hvala. Imamo repliku. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče nekolikko je tvrdnji u kojima bi kolegi Matkoviću replicirao. Na primjer on kaže da razina sigurnosti u željezničkom prometu jest na visokoj razini. To možda i je točno ako se promatra samo i isključivo iz rakursa željezničkog prometa, međutim kada se uzme u obzir cjelokupan kontekst sigurnosti u Republici Hrvatskoj za koju odgovara ministar policije, ja mislim da i ova priča o sigurnosti je relativizirana. Nadalje, osnivanje agencije će doprinijeti povećanju sigurnosti željezničkog prometa. Moguće je, ali ja mislim da će ukupnoj sigurnosti u Republici Hrvatskoj prije svega doprinijeti smjena ministra policije. Onda nadalje kaže da neprihvaćanje znakovitosti rasprave o ovoj temi je vrlo interesantna stvar. Pa vjerojatno postoji razlog zašto se ne prihvaća znakovitost ove teme i ne prepoznaje. Pretpostavljam zbog toga što se već dva i pol sata odugovlači jedna rasprava pred kamerama Hrvatske televizije da bi se spriječilo hrvatsku javnost da dozna što oporba misli … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … to se isključuje mikrofon, to je još jedna od metoda kojima se služe kolege iz HDZ-a. Čemu onda čuđenje što mi ne prepoznajemo razinu znakovitosti ove teme, kada je tema sigurnosti u Republici Hrvatskoj puno šira od teme sigurnosti situacije na željeznicama. Hvala lijepo.
Slažem se da je puno šira naravno je li. Zamislite kad bi o svim aspektima sigurnosti ovoliko potrošili vremena, ne bi za mjesec dana. Odgovor, gospodin Boro Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Beus Richembergh … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] nemojte gasiti, ja sam se uključio, nije potreba to raditi jer ja ću vam svakako reći što mislim, neovisno o tome. Niste očito slušali što ja govorim i što sam kazao. Ja sam kazao da je sigurnost u željezničkom prometu relativno visoka, posebice ako se sigurnost prometa uspoređuje sa ostalim prijevozom. Prema tome, niste replicirali, odgovorili u onom smislu u kojem je trebalo jer me niste slušali. Međutim, ja vam moram odgovoriti na ovu repliku na jedan drugi način, a to je da po meni sramota je da uopće jedan saborski zastupnik izabran od građana Republike Hrvatske odnosno birača razgovara na ovaj način kada govorimo o sigurnosti prometa odnosno sigurnosti građana uopće u željezničkom prijevozu. Ići replicirati na način i razgovarati o ravnatelju policije i razgovarati na taj način, a mi ovdje razgovaramo o sigurnosti svakog našeg građanina u prometu koji se odnosi jasno i na promet, u željezničkom prometu i infrastrukturi.
Hvala. Gospodin zastupnik Krešimir Gulić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ja bih se s par riječi isto osvrnuo na ovaj Prijedlog zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Ovim prijedlogom zakona uređuje se djelokrug i ustrojstvo Agencije za sigurnost željezničkog prometa kao samostalne i neovisne javne ustanove sa javnim ovlastima, njezin rad i djelatnost, način upravljanja agencijom, materijalna prava te druga prava i odgovornosti članova upravnog vijeća, nadležnost u provođenju nadzora nad radom agencije, donošenje statuta agencije od strane Vlade Republike Hrvatske na prijedlog upravnog vijeća i druga pitanja značajna za funkcioniranje agencije kao neovisnog i stručnog tijela. Hrvatsko je zakonodavstvo što se željeznica tiče, započelo s usklađivanjem s Europskom unijom još 2003. godine. proces modernizacije, rekonstrukcija i liberalizacija Hrvatskih željeznica započeo je donošenjem Zakona o željeznici i Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu. Ja ću se sad malo više osvrnuti, pošto dolazim iz Zagrebačke županije s one zagorske strane, na problematiku koju sam siguran da će se ovim prijedlogom zakona u svakom slučaju riješiti. A na početku moram izreći pohvale Hrvatskim željeznicama kad govorimo o investicijama pa ću reći da je ove godine na području Zagrebačke županije tj. u Općini Brdovec Hrvatske željeznice su išle u rekonstrukciji pruge od Savskog Marofa pa do Harmice u dužini cca 5 km je uloženo cca 40 milijuna kuna gdje je izrađen novi kolosijek, gdje su izgrađene tri željezničke postaje, gdje je uređena kompletan infrastruktura sa prijelazima, sa svim onim što je potrebno da bi se osigurao prijelaz preko tih željezničkih pravaca. I u svakom slučaju treba pohvaliti jer mislim da kad govorimo o Zagorju, mi imamo onaj svoj zagorski cug, vi svi ste za njega čuli, on je jako popularan i u Zagorju. I u tom našem dijelu željeznički promet je bio od velikog značaja i interesa svih onih koji tamo žive. Ono što treba reći i što treba pohvaliti da je u Nacionalni program željezničke infrastrukture od 2008. do 2012. ušlo i da se ide sa rekonstrukcijom željezničke pruge od Zaprešića do Zaboka za koju je evo i osigurano cca 50 milijuna u proračunu znači za to razdoblje. Jer, mislim da je to jedan od najvažnijih pravaca bar Sjeverozapadne Hrvatske što se tiče i samog putničkog, ali isto tako i teretnog prometa. Na onom području zagorskom, na strani Zagorja uz željezničku prugu niču velike poslovne zone, pa moram reći da je takva jedna u Zaprešiću od milijun kvadrata, kod mene u Bistri od dva milijuna kvadrata, a da ne govorim dalje gore općine i grad Zabok i sve ono što se događa uz te pruge. Za svaku pohvalu je i nadam se da će se i taj projekt realizirati. Ono što bih u svakom slučaju htio naglasiti, jedan veliki problem koji je nastao 2001. godine, a kolege iz SDP-a najvjerojatnije se toga sjećaju, pruga koja je išla od Zaprešića pa preko Harmice gore Vukovo selo za Kumrovec je ukinuta 2001. godine, a bila je čak i obnovljena. I ja se nadam, a i to je ušlo u program, cca 38 km dužine te pruge a to je jedna poveznica znači od Zaprešića, od grada Zagreba, Zaprešića pa preko evo gore Kumrovca pa i prema Sloveniji. Nadam se da će biti taj problem riješen. Informacije koje imam su da ima problema sa strane Republike Slovenije jer ta pruga jednim većim dijelom prolazi i kroz dijelove Slovenije pa se ponovno vraća u Hrvatsku pa je tu problem izdavanja i dozvola i sve ono što je potrebno da bi tu prugu mogli staviti u funkciju. Ne treba govoriti o značaju tih pruga jer mislim da za onaj kraj ta pruga koja je nekad bila u funkciji do Kumrovca pa nastavak gore preko slovenske granice, čak do Celja, ima veliko značenje jer je i taj kraj isto gospodarski evo pomalo je počeo oživljavati, a pogotovo kad znamo da je sad evo u Kumrovcu otvorena i valjaonica željeza kojoj je ta pruga neophodna za lakši transport i brži transport. Što se tiče ovog koridora od Zaprešića, Zabok, Varaždin, Čakovec u dužini od 100 km, mislim da ne treba s onim odvojcima koji idu i prema Krapini i prema Stubici, mislim da ne treba previše govoriti koliko je to od značaja za razvoj cijelog Zagorja. A isto mi je drago da je i to ušlo u program, Nacionalni program željeznica i da se tu planira osigurati, tu je osigurano 260 milijuna kuna. Evo, ja dolazim iz Bistre. Većina vas je čula za i to je valjda najpoznatija željeznička stanica, bila je i u onoj bivšoj Jugoslaviji, nazvali su je Pušča Bistra. Ta Pušča Bistra uvijek se koristi kao nekakav sinonim nekakve zaostalosti ili nečega, to je jedna stanica koja se nalazila između Pušče i Bistre i bila je od strašnog značaja za cijeli taj kraj, jer je to bio jedini prijevoz kojim su se građani mogli koristiti, pa ja se nadam da pošto imamo stanicu a nemamo pruge, da možda i mi u Bistri dobijemo jednog dana prugu, pa da onda stvarno i ta stanica ima svoj naziv i funkciju. Evo da ne previše ne uzimam vremena, mislim da je bitno da se evo izglasa ovaj Zakon o agenciji za sigurnost željeznica, jer mislim da kako je u prethodnim raspravama rečeno da će se tim puno riješiti i u pogledu prijelaza i sve ono što je bitno. A isto tako i mogao bih istaći da željeznički prijevoz pogotovo u tom našem Zagorskom kraju em s gospodarske strane strašno bitan upravo i zbog putničkog prijevoza. Mi imamo sada na žalost slučajeve gdje HŽ mora organizirati autobusni prijevoz, gdje to u svakom slučaju nije rentabilno, a mislim da bi se rekonstrukcijom tih pruga koje sam naveo sigurno to riješilo na dobrobit svih onih koji žive na tom području. I što se tiče prigradske željeznica, sve pohvale. Evo otvaranjem te dionice do Harmice, mislim da onaj cijeli kraj Savske doline je dobio i na svojoj vrijednosti, a isto tako svojim građanima koji koriste taj prigradski vlak, sigurno je puno lakše brže doći do same metropole s kojom smo, evo hvala Bogu svi, usko povezani, dali je to škola, dali je to posao. Evo zbog svega ovoga navedenog, ja ću u svakom slučaju podržati ovaj prijedlog Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Hvala.
Hvala. Imamo repliku gospodin Goran Beus Richembergh.
Kolega Gulić se biranim riječima osvrnuo na stanje željeznice i željezničkog prometa u Zagrebačkoj županiji, ja na žalost moram reći da postoje neki ozbiljni problemi. Npr. već godinama se oglašuju Hrvatske željeznice o zahtjeva da se formira jedna željeznička postaja u Donjoj Lomnici. Jednako tako HDZ-ova administracija i ključni ljudi u Ministarstvu graditeljstva i Hrvatskim autocestama već mjesecima sprječavaju projektiranje i dolazak lakog šinskog vozila u Veliku Goricu iz pravca Domovinskog mosta. Prema tome, ne bih ja to sve kovao u zvijezde, osobito u kontekstu situacije odgovornosti ministra Rončevića za ukupnu sigurnost. Hvala lijepo.
Odgovor gospodin Gulić. Izvolite.
Pa evo to je problem Gorice, ja se ne bih baš složio s tim i opet se to stavlja u kontekst, ne znam ministra Rončevića. Htio sam reći da jučerašnja diskusija, rasprava kada smo imali cijelo popodne tri i pol sada ja mislim da je trajala o Parku prirode "Medvednice" za svaku pohvalu. I treba pohvaliti da je takva rasprava jučer bila, a bila je evo na neki način poticana od strane naše oporbe, treba pohvaliti, ali isto tako mislim da je i ova današnja rasprava koja se vodi o problemu željeznice i sigurnosti u prometi i infrastrukturi, ja mislim da je isto tako važna, ništa manje važna nego ova jučerašnja rasprava. Pa ja se nadam da će i ova točka dnevnog reda o kojoj vi stalno govorite doći danas isto i poslije pauze na red, pa ćemo i o njoj sigurno raspravljati.
Hvala. Gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Prije svega, mislim da je puno rečeno doista danas o osnivanju agencije, pa ću nastojati biti što kraći kako bi sljedeća točka dnevnog reda došla što prije. Ali mi se čini dosta nerazumnim da se pokušava danas u pojedinim raspravama iz reda oporbenih zastupnika osporiti važnost ove teme. Tema na dnevnom redu je agencija koja će se brinuti o sigurnosti u željezničkom prometu na načina da će i regulirati i upravljati i nadzirati sustav sigurnosti željezničkog prometa. Sustav sigurnosti u željezničkom prometu ne može biti efikasan bez modernizacije tog istog željezničkog sustava. I o tome mi danas govorimo. Naravno da su to dvije povezane stvari, naravno da su usko povezane, jer se i sam agencija u njenim zadaćama obvezuje unapređivati sustav sigurnosti upravo i kroz modernizaciju i kroz edukaciju, i kroz razno razne aktivnosti nadzora i osoba i cjelokupnog sustava mehanizacije i svih aktera u sustavu željezničkog prometa. Stoga doista iznenađuje da je nekima nebitno razgovarati o sustavu u koji će Hrvatska država u sljedeće 4 godine uložiti 18 milijardi hrvatskih kuna. 18 milijardi kuna će biti uloženo u sljedećem razdoblju temeljem nacionalnog programa razvoja željezničke infrastrukture, dakle u ovom razdoblju od 2008. do 2012. i iz oporbenih redova dobivamo izjave tipa, to nije toliko važno, važna je rasprava o sljedećoj točke dnevnog reda. Vaše su sve točke dnevnog reda inače ne bi dolazili na raspravu u Hrvatski sabor. Svaka točka koja dolazi u Hrvatski sabor je itekako važna za hrvatsku javnost, inače ne bi imalo smisla da je imamo na dnevnom redu. Ako nekome nije važno kako će se i na koji način investirati 18 milijardi kuna iz državnog proračuna u jedan sustav, onda se doista postavlja pitanje, što je tim ljudima važno, što je za njih stvarno važno. Ako im nije važna sigurnost svih sudionika u prometu, prije svega građana, prije svega korisnika željezničkog prometa, onda se postavlja pitanje što je tim ljudima važno ako im nije važno to što svake godine naleti 600 osobnih automobila na rampe na razno raznim prijelazima, onda se postavlja pitanje što ima je važno. Je li važnije to ili politikantski prilaz možda nekim drugim temama? Očito njima je važnije ovo drugo, nama je važnije ovo prvo. Nama je važnije da ova željeznička infrastruktura bude što kvalitetnija, što bolja, da dosita bude na razini europskih standarda i to je ono o čemu će se brinuti ova agencija. Ova agencija će se brinuti o tome da svi sudionici u željezničkom prometu postignu i dostignu europske standarde, a svi mi dobro znamo putovali smo željeznicama Europe, znamo kako je lijepo putovati recimo od Pariza do Strazbourgha, 500 kilometara za 2 sata i 15 minuta vlakom koji se zove TŽB. To je naš cilj. I ne mogu shvatiti da neki predstavnici klubova danas davaju izjave da je Hrvatska izgubila priključak sa Europom, da neće moći postati regionalni lider, jer ništa nije uložila u proteklom razdoblju u željezničku infrastrukturu. Pored ove odluke da uloži u ovom četverogodišnjem razdoblju 18 milijardi kuna, mi smo ulagali i prethodnih godina, a samo protekle dvije smo rekli već da smo uložili milijardu i pol kuna u željeznički sustav. Zar je to ništa? I drugo ne odričemo se ambicije da postanemo leader u željezničkom prometu, u ovom dijelu regije jer takav je naš geostrateški položaj izuzetno važan i iskoristiv. U tom smislu i svakako da će Hrvatske željeznice i cijeli željeznički sustav imati izuzetno puno koristi od snažnog uključenja hrvatskog sustava u europski sustav. Ja bih tu napomenuo da je izuzetno bitno ono što je netko dotaknuo u raspravi a bilo je vezano uz ekologiju i uz činjenicu da danas Europska unija, odnosno Europska komisija koja je zapravo vlada Europske unije potiče upravo željeznički promet na način da kamione kojih je na autocestama diljem Europe doista izuzetno mnogo, da ih preusmjeri i da se ti kamioni zapravo prevoze upravo željezničkim prometom. To je izuzetno bitno, izuzetno bitno i za Hrvatsku jer Hrvatska je doista tranzitna zemlja, posebice u ovom dijelu kamionskog prijevoza, svi znamo da je … [[Govornik se ne razumije.]] autoput, najbrži put iz zapadne Europe prema Aziji i da će se on itekako intenzivirati, itekako intenzivnije koristiti posebice ulaskom Hrvatske u Europsku uniju. Stoga je i na nama, na nama je zadaća zapravo da što više uložimo u taj sustav prijevoza, da osiguramo što kvalitetniju infrastrukturu kako bismo odgovorili i toj zadaći jer je to u našem interesu, u interesu naše budućnosti jer nema smisla da se zatrpaju hrvatske autoceste kamionima. Mi vidimo da su i autoceste u Europi već uske, kada idete Njemačkom danas, oni šire na svim mjestima mogućim autoceste na tri trake sa oba dvije strane, upravo iz razloga što kamioni zauzimaju danas već dvije trake kompletnog prometa. Ova dva sustava su izuzetno povezana jedno s drugim i zato bih ja na neki način podupro i ono što stoji u nacionalnoj strategiji a to je budućnost i povezivanje i Dubrovnika, najjužnijeg dijela Hrvatske sa željezničkim prometom i infrastrukturo Hrvatske, ovdje već rečeno nešto o Sinjskoj … [[Govornik se ne razumije.]] o njoj ne bih govorio, postoji, i u Dubrovniku je bio nekada … [[Govornik se ne razumije.]] ali mislim da je izuzetno bitno integrirati i taj hrvatski jug, povezati ga ako ništa drugo barem sa dijelom infrastrukture željezničke koridora 5C koji će se itekako ubrzo i razviti a to je koridor koji ide od Ploča prema Mađarskoj, prema Baltiku. I u tom smislu mislimo da hrvatski jug treba i u tom dijelu povezati, naravno uz onu autocestu koja se već danas gradi prema Dubrovniku, da i to bude doprinos budućem razvoju najjužnijeg dijela Hrvatske. Evo zahvaljujem.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvo gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Gospodine kolega Matušiću, meni je jasno ali sam žalostan što ne razumijete zašto je inzistiranje na temi o odgovornosti ministra policije kontekstualizirano i u temu sigurnosti u željezničkom prometu. Naime, kada se god dogodi neki akcident u sigurnosti u željezničkom prometu, znate ne izlazi vam prvo agencija nego najprije dođe prometna policija, krim policija. Naime, da je Luka … [[Govornik se ne razumije.]] ubijen u vlaku, da je gospodin Rađenović pretučen u nekom vagonu, da je gospodin Galinec napadnut u nekom vagonu, izišla bi upravo policija na lice mjesta i onda bismo opet došli na ministra Rončevića i njegovu odgovornost. Pa kada govorimo o sigurnosti u željezničkom prometu za boga budimo svjesni toga koliko je to područje. Hvala lijepo.
Odgovor gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Pa ja sam vas jako dobro razumio kolega jer politikantstvo koje dolazi iz vaših redova je vrlo, vrlo dobro razumljivo, nitko se ne boji rasprave vrlo rado ćemo raspravljati i itekako dubinski raspravljati o uspjesima hrvatske policije ali i ne riješenih slučajeva. Vrlo rado. I tu temu ćemo sasvim sigurno, zajednički itekako dobro obraditi. Ali izgleda da vi ne razumijete da je važnost sigurnosti u željezničkom prometu izuzetna i da ona zaslužuje pozornost Hrvatskog sabora i svih zastupnika. Očigledno da vi koji ne vidite važnost u činjenici da će se 18 milijardi kuna investirati u Hrvatsku željeznicu da očito ili ne želite o tome nešto znati ili želite isključivo politizirati na jedan politikantski način kao što ste to i do sada radili.
Hvala. Replika, gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Slušao sam gospodine Matušić ovo vaše izlaganje i jasno da, svima je ovdje jasno da je ulaganje u željeznicu 18 milijardi kuna i ono prošlo ulaganje koje je bilo vrlo važno za sve građane Republike Hrvatske pa i za saborske zastupnike. Ali je vrlo indikativno danas ali kao i jučer kada je bilo riječi o uredbama Vlade da postoji jedan šah utakmica, odnosno partija upravo u svezi sljedeće točke dnevnoga reda koja se ovdje provodi. To što vi nama rekao bih pomalo možda grubo rečeno, demagoški objašnjavate da je to vrlo važno itd., vidimo da se rasprava zapravo svela u rekao bih lokal patriotski željezničku raspravu. A što se tiče koridora 5c, što sam vas htio posebno ispraviti, on počinje u Kijevu, ili Kiu u Ukrajini i završava u Pločama. A ne na Baltiku.
Hvala. Odgovor, gospodin Matušić izvolite.
Zahvaljujem. Kao prvo nikada nitko nikoga nije ograničio u raspravama niti smo se mi dogovorili koliko održana tema treba trajati vremena. Drugo, meni osobno je važna ova tema, zato sam se i javio za raspravu i rekao sam što sam imao reći. Očito da drugi zastupnici kalkuliraju na neki drugi način. Očigledno. Ali to je doista njihova stvar i ne želim o tome govoriti. Naravno koridor 5c ide tako kako ste rekli, međutim, on kada govorite o sustavu na koji se mi nadovezujemo na Mađarsku onda je sasvim jasno da je i taj dio pravca prema Baltiku također uključen u cjelokupni sustav. Prema tome, sasvim sigurno je da je važnost ovog koridora izuzetna i za hrvatski jug, prije svega za grad Ploče, ali samim time i za Bosnu i Hercegovinu i za istočnu Slavoniju, za cjelokupno hrvatsko gospodarstvo. I u tom smislu apsolutna podrška. Uostalom, ta investicija se i sada odvija. Investicije u koridor 5c iznose 750 milijuna kuna, one su u tijeku. One su u tijeku. Prema tome, ja sam sasvim siguran da će ovaj sustav itekako biti na korist svima nama u Hrvatskoj.
Hvala. U ime kluba … … [[Upadica se ne čuje.]]
Ja vas lijepo molim u ime kluba, prije nego što još krenu ove završne rasprave po klubovima, htjela bih vam reći da, i podsjetiti sve nas, da je prošlo punih pet mjeseci otkako je Klub zastupnika SDP-a zatražio da se u ovom Domu provede rasprava o stanju sigurnosti u Republici Hrvatskoj. Punih pet mjeseci se čini sve, s vaše strane, a danas evo i kompletno od strane kluba HDZ-a da ta rasprava ne dođe na dnevni red ili da dođe u vrijeme kada hrvatska javnost neće moći pratiti tu raspravu. Ja moram reći da cijelo jutro zvone telefoni u Klubu SDP-a koliko vidim i u ostalim oporbenim klubovima i građani prosvjeduju zbog ovakvog načina rada Parlamenta jer se danas hrvatskoj javnosti nije omogućilo da sluša raspravu o jednoj njima izuzetno važnoj temi što ne spori da je i ova agencija važna tema ali definitivno stanje sigurnosti je nešto što tišti svakog građanina ove zemlje. Pa u ime Kluba SDP-a tražim da u tijeku ove stanke do 3 sata razgovarate sa čelništvom HTV-a kao nekim tko je na čelu javne televizije i trebalo bi im biti jako važno pravo javnosti i dakle njihovo pravo da čuju rasprave u ovom Domu. Ja vas molim da svojim razgovorom i autoritetom predsjednika Hrvatskog sabora osigurate i poslijepodnevnu raspravu HTV-a kada ćemo raspravljati napokon o izvješću o stanju sigurnosti u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala vam. Za ovih 8 mjeseci od kad sam na čelu dakle izabran na ovu novu dužnost nijedanput nisam zvao televiziju pa neću ni danas. Dakle moje je načelo da ja ne zovem televiziju u ničemu. Niti da nešto požuri niti da nešto izbjegne prenositi. Dakle ponašam se načelno i principijelno i ne želim nikoga nutkati ili nagovarati na bilo što. To je jedno. Drugo, Klub SDP-a je zatražio da se pomakne točka dnevnog reda izvješće ministra policije s mjesta unutarnjih poslova sa 56. mjesta gdje je bilo u početku poredano na 27. mjesto sam učinio prvi put. Drugi put jutros sa trećeg na drugo. Pitanje važnosti točaka dnevnog reda nije regulirano Poslovnikom kojeg se ja inače držim koliko god mogu pa i subjektivna procjena koja je točka važna koja nije neću se u to upuštati. Da nisam mislio da nije važna ova točka dnevnog reda ne bih uvažio vaš prijedlog da se ona pomakne naprijed i da dođe što prije na dnevni red. Malo prije u mojoj intervenciji i komentaru je bilo u pogledu primjedbi gospođe Lugarić da se udaljavamo od točke dnevnog reda jer da se pod ovom točkom dnevnog reda raspravljaju pitanja koja nemaju izravne veze sa točkom dnevnog reda nego sa … [[Govornik se ne razumije.]] rasprava, s njom sam se složio. Ali sam se složio i sa nekim drugima ili sam ih opominjao da se vrate na dnevni red jer su proširivali temu puno puta i pri tom nisam gledao ni lijevo ni desno nego sam opominjao zastupnike da se drže dnevnog reda. Zbog toga … [[Govornik se ne razumije.]] u skladu sa Poslovnikom nastaviti sa radom sjednice u 15 sati nakon što završi još dva kluba po 5 minuta. Što se mene tiče sve televizije se mogu uključiti i prenositi ako žele, ali ne pod mojom, putem moje intervencije jer bi to bilo prvi put da sam intervenirao a želim se držati načela. Uostalom televizija mene ne mora ni poslušati kad bih sve intervenirao. Zbog čega bi u ovom slučaju, a ne u nekom drugom? Dakle ostajem pri svom načelnom stavu da ne zovem televiziju u pogledu što će prenositi i što neće. A sada dajem riječ gospodinu Bori Grubišiću 5 minuta u ime Kluba HDSSB-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice, malobrojni kolegice i kolege iako bi gledatelji Hrvatske televizije više voljeli gledati nekog drugog Slavonca ovdje, ja tako vjerujem i mislim a evo dakle umjesto ministra Rončevića iz Našica ovaj puta nastupam ja zastupnik 5. izborne jedinice iz Slavonskog Broda. Ova rasprava o agenciji za sigurnost željezničkog prometa koja bi trebala biti utemeljena na osnovu ovoga zakona, prijedloga zakona je sve ono što zapravo danas, o čemu danas zapravo nije govoreno. Supstrat ovoga prijedloga zakona je sasvim nešto drugo a ova se rasprava pretvorila rekao sam jedan, u jedan željeznički lokal patriot, jednu željezničku lokal patriotsku raspravu i sugestije budućoj agenciji na temelju prosto šta bi tu ona trebala raditi i gdje bi to mogla pripomoći i gdje postoje problemi ili interesi za pomoć takve agencije a iz njenih ovlasti koje su ovdje zapravo u ovom prijedlogu zakona i napisane. Pa smo onda evocirali uspomene na … [[Govornik se ne razumije.]] , uske pruge i ostalo što zapravo nema praktički nikakve blage veze sa ovim zakonom, a onda to očito implicira da se radi o nečem drugom kao i ona jučerašnja rasprava SDP-a isključivo SDP-a o uredbama Vlade u vrijeme kada Sabor ne zasjeda. Pa da se zapravo u neku ruku i priključim raspravi i da izrazim svoje nezadovoljstvo koje je tamo gdje živim maksimalno, a to je da je ukinuto bezrazložno političkom zapravo nekakvom odlukom, odlukom uprava koje se smjenjuju, dolaze i odlaze na željeznici kao na filmskoj vrpci i onda je tako filmskom brzinom nestalo čvorište Slavonski Brod koji ima sve uvjete da bude željezničko čvorište. Pa ima ih pa čak i danas kada je u pitanju i luka Brod, kada je u pitanju i granični prijelaz, kada je u pitanju u budućnosti most preko Save i tako dalje. Nažalost o tome u onoj strategiji koju smo raspravljali u proljeće nema ni spomena. Ovdje se spominju uske pruge a mi imamo prugu Našice-Čaglin-Pleternica koja je potpuno, ja ne znam da li je uopće ucrtana tamo na onoj karti željezničkih pruga a je, koja je potpuno je zapuštena, napuštena a u ratno vrijeme je bila žila kucavica kako vi volite reći, ne vi nego kako se voli reći namjerno istočne Hrvatske a zapravo Slavonije i Baranje. Jer taj izraz istočna Hrvatska ne podnosim. U Slavonskom Brodu pored toga što postoji prijelaz željeznički, a o tome niti brine željeznica ni država ni Hrvatske ceste, a o tome sam razgovarao sa ministrom Šukerom gdje postoje uvjeti prema europskim standardima, dakle bitan je broj osobnih automobila ili automobila koji prolaze preko željezničke pruge. Nabrojeno ih je prošle godine 15300 u jednome danu. Europski standard je 10000 vozila. 15300 vozila na onom željezničkom prijelazu u Osječkoj ulici u Slavonskoj Brodu u pol grada dnevno prijeđe uz 45 spuštanja rampe. Nitko u ovoj državi, pa ni na žalost o tome ne brinu ni oni lokalni dužnosnici. Dakle, nema nikakve vertikale vlasti da se taj prijelaz već jedanput riješi, a to je žila kucavica grada, petoga grada po veličini odgovorno tvrdimo u Republici Hrvatskoj koji ima 80000 stanovnika. A one hvalospjevke o praonici vagona koja je zapravo upitna ekološki i koja i o zastupničkim vozilima tračničkim tramvaj je jednostavno proizvod Đure Đakovića, pameti Đure Đakovića nestao ili pojavio se jedanput u nekim, u nekoj drugoj tvornici i danas se lijepo vozi ti novi, niskopodni tramvaji voze po Zagrebu. A to je djelo inženjera iz Slavonskog Broda, a to se ne zna. Ali mnogi Brođani znaju kako je to došlo i otišlo iz Slavonskog Broda. Dakle, to nije vezano uz željeznicu. Ali kada već govorite o gradnji pruga 50 km godišnje i 80 km konstrukcije onda bih zaista morao reći da postoji nejednakost regionalnog, u regionalnom pristupu tome. Iako kroz Slavoniju prolazi i deseti koridor transeuropski i prolazi peti koridor i dijelom i četvrti koridor transeuropski. Sasvim sigurno da je i u tom dijelu kao i u cestovnom Slavonija i Baranja zakinuta. Kada bismo zbrojili financije koje se ulože, dakle kada povučemo refu što bi rekli pod novčana ulaganja pri svim ovim rekonstrukcijama, izgradnjama novih pruga onda sasvim sigurno bi mogli primijetiti bitnu razliku u toj masi novaca koja se ulaže u regiju Slavonija i Baranja. Dakle, za pruge. Ne govorim o regiju kao regiju, u odnosu, dakle u željeznice u odnosu na druge krajeve. A nadalje, netko je govorio ovdje o pruzi Sunja – Sisak. Pa šta je sa nastavkom za unsku prugu. Pa to je kao slijepo crijevo sada. Ako nema unske pruge do Volonje uzalud nam. Nemojte me, pazite. Deset rampi do Bihaća ja prođem svako ljeto. Nemojte me, molim vas. Ja bih, pošto mi je crveno završio da ne duljim i ne ulazim u stanku dragocjenu kolegama zastupnicima, a i nema ih puno i zahvalio na strpljivosti pri izlaganju.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Vučić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, pet minuta izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine tajniče. Evo reći ću par minuta u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice. Dakle, poslije donošenja Zakona o željeznici koji je donio ovaj Visoki dom, Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu ovo je još samo jedan zakon kojim se Hrvatska država, a prije svega i Hrvatske željeznice približavaju Europskoj uniji, zakonodavstvu Europske unije i ovo je samo usklađenje hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije kojem svi toliko težimo kada govorimo neformalno. A kad formalno trebamo reći onda tražimo neke druge, pa rekao bih i lokal patriotske i političke razloge. Probat ću reći u ime kluba nešto što još nitko danas ovdje u Sabornici bez obzira na raspravu od četiri, pet sati nije rekao, a to je po meni velika uloga agencije kad ona zaživi u željezničkom prometu, o sigurnosti željezničkog prometa. Prije svega, po mom sudu odnosi se to na dosadašnji način raznolikosti na hrvatskim željeznicama, a postoje još od bivših jugoslavenskih željeznica. To je raznolikost, raznolikost u vučnim vozilima, voznim sredstavima, raznolikost sustava napajanja kod nas. Pa mi smo jedna od rijetkih država u Europi koja ima dva sustava napajanja električnih lokomotiva, električnih vlakova. Imamo istosmjerni 3000 volti. Imamo monofazni 25000 volti. Sigurno smo jedna od rijetkih zemalja koja ima dizel električne lokomotive, dizel lokomotive, dizel hidraulične lokomotive, koja ima šinobuse, a istovremeno ima i nagibne vlakove. Takve raznolikosti nema nigdje i sigurno bi nam na toj raznolikosti dobar dio Europe pozavidio, jer zaista možemo organizirati turističke rute i sa parnom lokomotivom, sa šinobusom i sa nagibnim preko francuskih vlakova. Zašto to govorim? Govorim zbog toga da je bila jedno regulatorsko tijelo, regulatorno, da je bila jedna agencija toga zasigurno ne bi bilo. Ne bi bilo takve raznolikosti koja opterećuje porezne obveznike ove naše države, jer Hrvatske željeznice financiraju se s vlastitim sredstvima negdje oko 20%. Ostalo su naša sredstva. Zamislite koji je to skladišni, koji je to materijalna sredstva koja su uložena u rezervne dijelove da bi ta jedna lokomotiva različita bila sposobna da bi imala rezervne dijelove, a različitost da ne govorim. Zamislite koje je to opterećenje za osoblje. Pa osoblje se mora školovati za sve te lokomotive. Pa ja vam kažem da su hrvatski željezničari jedni od najškolovanijih u Europi. Za to sigurno postoje elementi. Zamislite vi čovjeka koji ide na posao, a ne zna, zna da će voziti taj vlak, a ne znam da li će ići na hidrauličnu lokomotivu, na dizelsku lokomotivu, da će ići na monofaznu, na istosmjernu, na koju će lokomotivu ići. Pa čovjek promijeni auto pa mu je neobično, a mi tražimo od čovjeka da ide na posal, da vozi 160 km a ne zna na kojoj će lokomotivi voziti. Upravo je ova agencija ta koja će to regulirati i koje sigurno to u budućnosti neće biti. Isto tako i nesreće. Kolega je djelomično u pravu. Kad se dogodila nezgoda, nesreća, ljudi na žalost negdje i krvare, ne zna se tko će prvo. Da li će unutrašnja kontrola ježea, HŽ-a, da li će milicija, policija. Tko će prvi doći na mjesto nesreće? Nije se znalo. Nije bilo regulirano. Upravo je ova agencija ta koja će napraviti. Zato sve čestitke ministarstvu na ovim materijalima i klub Hrvatske demokratske zajednice će ovo podržati. Hvala vam lijepa.
Hvala. I zaključno gospodin Branimir Jerneić, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i strukture. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Evo ja ću se potruditi na kraju biti kratak, ali mi dopustite da ponovo naglasim. Ovo je jedan od zadnjih, ako ne i zadnji zakon s kojim se nalazimo u ovom uvaženom domu. On zaokružuje cjelinu rada i Ministarstva prometa i ljudi u Hrvatskim željeznicama od 2003. godine na ovamo. Nakon usvajanja Zakona o željeznici 2003. godine došlo je do malog zastoja u administrativnom usklađivanju, no međutim 2005. godine taj rad je intenzivno započet i od tog trenutka je usvojen Zakon o podjeli Hrvatskih željeznica. Njemu je prethodilo i donošenje svih pravilnika koji je Zakon o željeznici daleke 2003. godine propisao. 2006. godine krenulo se u podjelu Hrvatskih željeznica kada je Vlada Republike Hrvatske donijela odluke o podjeli Hrvatskih željeznica, njihovom gašenju i osnivanju 4 nova pravna slijednika te društva HŽ Holding na kojeg je kasnije i prenijela poslovne udjele koji su nastali u novoosnovanim poduzećima. U toj intervenciji 2006. godine Ministarstvo prometa radilo je na pripremi pretpristupne strategije Republike Hrvatske za željeznički sektor, a isto tako usvojeno je zajedno i u koordinaciji s Europskom komisijom i IPA pretpristupna strategija. 2007. godine usvojen je Zakon o sigurnosti u željezničkom prometu u ovom uvaženom domu i Zakon o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. No međutim mislim da je napravljen jedan veliki iskorak, također izmjenom i dopunom Zakona o željeznici. Upravo danas kad je rasprava često puta imala i regionalne okvire, doticala se Zagreba, Slavonskog Broda, Vinkovaca, Varaždina i nekih drugih gradova ili regija u Republici Hrvatskoj moram naglasiti da je Sabor 2007. godine usvojio izmjene Zakona o željeznici kojima je rekao da je građenje, osuvremenjivanje i održavanje željezničke infrastrukture od interesa za Republiku Hrvatsku. Ne za Varaždin, ne samo za Slavonski Brod, ne samo za Zagreb itd. Nacionalni program željezničke infrastrukture koji ste također imali priliku ovdje vidjeti, raspraviti i usvojiti težak 18 milijardi kuna, od kojih je 12 milijardi kuna izravnih financijskih ulaganja u željezničku infrastrukturu Republike Hrvatske je i pripremljen na način da se osnove i okosnice investicije svodi na koridorske pruge i na veze prema jadranskim lukama i lukama na unutarnjim plovnim putevima. Jedino tako gradimo budućnost našeg teretnog prijevoznika koji već danas ima 9 postotno učešće u ukupnom prijevozu roba u Republici Hrvatskoj. I na kraju dopustite mi još jednu rečenicu da kažem oko Zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa. On će stvoriti pravni okvir s kojim će se formirati neovisno tijelo nadležno za sigurnost željezničkog prometa koji će pomoći boljem nadzoru sustava upravljanja sigurnošću u željezničkom sektoru. Ovim zakonom usklađujemo se sa Direktivom ili Smjernicom o sigurnosti željeznice zajednice Europske unije 49 iz 2004. godine. Zaključno želim još reći da je uz ovaj zakon su podnijeta 3 amandmana o kojima ćemo se očitovati prilikom glasovanja, naime jedan amandman ćemo odbaciti. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivati će se kad se steknu uvjeti. Pauza do 15 sati. U 15 sati nastavljamo sa točkom dnevnog reda Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova. Želim svima prijatno. Peto, Konačni prijedlog zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 154. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HSS-a i Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja da gospodina Branimira Jerneića, državnog tajnika. Izvolite. Ovo je amandman Odbora za zakonodavstvo na članak 13.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Drugo, na članak 33.
Amandman se također prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Treći je amandman na članak 35.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Zatim Kluba zastupnika HSS-a na članak 33.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. I konačno Kluba zastupnika SDP-a na članak 6.
Amandman se ne prihvaća. Agencija za sigurnost željezničkog prometa za svoje poslovanje odgovara Vladi Republike Hrvatske dakle u skladu sa zakonom. Ujedno Vlada Republike Hrvatske i imenuje članove Vijeća Agencije a oni sukladno tome i tijelu koje ih je imenovalo podnose izvješće o svom radu.
U ime Kluba gospodin Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče dakle riječ je o osnivanju Agencije za sigurnost željezničkog prometa koja je ovdje samostalna i neovisna javna ustanova. Takve su HERA u području električne energije. Takva je Agencija za elektroničke komunikacije. Činjenica je da između članaka 2. i 5. nema … [[Govornik je isključen, ne razumije se.]] Činjenica je da između članaka 2. i 5. nema direktive, znači nema članaka koji se usklađuju sa europskim propisima. Dakle riječ je o zakonodavnim sistemima vlastite zemlje. Dakle u pojedinim državama taj sustav je predsjednički. U pojedinim je premijerski. Kod nas je takav kakav je. Dakle i u članku 6. gdje mi tražimo da se to izvješće podnese budući da je riječ o regulatornoj nacionalnoj agenciji i najvišem domu ove države Hrvatskom saboru a respektirajući iznimno veliku nesigurnost u prometu. Dakle činjenici smo i svjedoci smo raznih prometnih nesreća koje su se događale i stoga držimo da je bitno da upravo oko te teme povedemo raspravu ovdje i da to izvješće dođe i na raspravu ovdje. A kao prilog u tome ja ću samo reći da smo svi zajedno svjedočili jučer jednoj dugosatnoj raspravi ovdje o sigurnosti željezničkog prometa. I ja apeliram budući da su kolege iz HDZ-a barem njih 20-tak pokazale jučer velik interes za sigurnost željezničkog prometa barem njih molim da onda glasaju za ovaj amandman kako bi o toj sigurnosti mogli raspravljati jednom godišnje kad to izvješće i dođe. Hvala vam lijepa i tražim glasanje uz nadu [[Upadica: Hvala.]] da će oni koji su raspravljali i podržati.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] iz Kluba SDP-a? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Molim tko je za? Hvala. Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova; 102 glasa za, protiv 2 i suzdržan 5 prihvaćen Prijedlog zakona o Agenciji za sigurnost željezničkog prometa zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Gospodo zastupnici, počinjemo sa radom. Prelazimo na točku - Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova Predlagatelj: ministar unutarnjih poslova Republike Hrvatske. Ministar unutarnjih poslova ovo je izvješće podnio temeljem članka 7. Zakona o policiji. Prijedlog akta dostavljen vam je poštom. Raspravu su proveli Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar unutarnjih poslova, gospodin Berislav Rončević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo uvaženi saborski zastupnici. Sukladno odredbi članka 7. Zakona o policiji kao ministar unutarnjih poslova podnio sam ovom časnom Domu pisano izvješće o obavljanju policijskih poslova. Ovo izvješće obuhvaća 2007. godinu i prvih pet mjeseci ove godine. izvješće je objektivni prikaz događanja i pojava u području sigurnosti, ali naravno samo u području rada i djelokruga rada Hrvatske policije. Uvjeren sam da ovaj Visoki dom uvažava činjenicu da je sigurnost jedan širi pojam, da u preventivnom dijelu na tom području djeluju ili trebaju djelovati brojna tijela državne uprave, ustanove, pravne osobe, obitelji, pojedinci. U području otkrivanja i procesuiranja kaznenih djela, osim policije djeluju i sudjeluju i pravosudna tijela u širem i užem smislu riječi. Mišljenja sam da predmetno izvješće objektivno i iscrpno raščlanjuje stanje i kretanje pojedinih oblika kriminaliteta u promatranom razdoblju i da predstavlja realnu osobu za jednu objektivnu ocjenu stanja sigurnosti u našoj zemlji. Pad broja prijavljenih kaznenih djela u 2007. godini u odnosu na 2006. za 6,41% te nastavak tog pozitivnog trenda u prvih pet mjeseci ove godine u odnosu na isto razdoblje prošle godine za 7,4% i stalno zadržavanje postotka razriješenosti kaznenih djela na razini 65-67%, svrstava Republiku Hrvatsku u gornju razinu sigurnosti europskih zemalja, a naš glavni grad jedno od najsigurnijih europskih metropola. Naravno, stanje uvijek može biti bolje i mi u Hrvatskoj policiji, Ministarstvu unutarnjih poslova i hrvatskoj Vladi nikada nećemo reći da nećemo učiniti sve da ovi rezultati budu još bolji. No, potpuno sam svjestan činjenice da pojedina kaznena djela kao što su ubojstva, premlaćivanja i sl. u javnosti stvaraju trenutačni i pojačani osjećaj nesigurnosti. Smatram to normalnom ljudskom reakcijom na događaje koje su vidjeli, događaje koje su možda doživjeli, događaj o kojem su čuli. Ono što naša javnost mora znati, iako joj se vrlo često nameću drugi zaključci, da se razrješenje ovakvih kaznenih djela ne može očekivati u kratkom vremenskom razdoblju. Razrješavanje ovakvih kaznenih djela zahtjeva puno terenskog rada, prikupljanje brojnih informacija i slaganja tih malih sitnih kamenčića u veliki mozaik razrješenje kaznenog djela. Naravno da i aktivna suradnja oštećenika i žrtve kaznenog djela, davanje pravnih i pravih i potpunih i pravodobnih informacija te pomoć građana kao možebitnih očevidaca, od velike pomoći u razrješenju svakog pojedinog kaznenog djela. Naša je zadaća učiniti sve kako bi se otkrili pravi počinitelji i njihovi nalogodavci ukoliko okolnosti kaznenog djela na to upućuju koje bi sa dovoljno dokaza proslijedili pravosudnim tijelima Republike Hrvatske na daljnje postupanje. Ovdje je vrlo bitno reći, radi hrvatske javnosti, da ne postoje kaznena djela koja su počinjena u nekakvom ranijem razdoblju i na kojima Hrvatska policija ne radi. Prema tome, ovdje ću reći da još danas hrvatski policijski službenici jednako aktivno rade i na nekim jednako zvučnim kaznenim djelima, premlaćivanjima koja su počinjena. Npr. gospodin Božo Prka u rujnu 2002. godine, gospodin Ante Šimleša 9. siječnja 2003. godine, gospodin Denis Kuljiš u studenom 2003., gospodin Ćaleta prosinac 2003. godine. Iako ova kaznena djela do danas nisu razriješena, ja ovdje ispred saborskih zastupnika i pred hrvatskom javnosti odgovorno govorim da policijski službenici i dalje rade na rasvjetljavanju tih kaznenih djela sa namjerom da se počinitelji i nalogodavci sa dovoljno dokaza odvedu hrvatskom pravosuđu na daljnje procesuiranje. Posebno područje sigurnosti i rada policijskih službenika za koje sam procijenio da zaslužuje potrebitu pozornost u ovom uvodnom obraćanju je područje sigurnosti cestovnog prometa. Ovdje ću otvoreno reći da nažalost svi mi sudionici u prometu ovo područje pomalo zanemarujemo odnosno na njega gledamo nekim drugim, nažalost vrlo često pogrešnim očima. Ljudi koji nikada ne bi pomislili počiniti neki prekršaj, a kamoli nekakvo kazneno djelo, svjesno ili nesvjesno krše odredbe Zakona o sigurnosti cestovnog prometa, potpuno zaboravljamo činjenicu da se ovdje mogu prouzročiti i teže i trajnije posljedice nego kod velikog broja kaznenih djela kojeg nekad percipiramo kao društveno nedopušteno ponašanje. No, novi zakon je u početnoj primjeni, još je prerano za davanje nekakvih čvršćih zaključaka, ali na nama, sudionicima u prometu je ostavljena mogućnost da ga već danas poštivamo i onda kada u blizini nema policijskih službenika. Dame i gospodo, uvaženi saborski zastupnici. Dopustite nekoliko riječi reći o našem glavnom problemu u radu, a to je trenutno nedostatan broj policijskih službenika. Mi smo danas opremljeni najsuvremenijom policijskom tehnikom. Uvažavamo i radimo najsuvremenijim metodama kojim rade sve europske i svjetske policije. Međutim, nedostatan je trenutno broj policijskih službenika. Ne ulazeći sada u razloge pojedinih odluka u prethodnim vremenima, činjenica je da smo bili suočeni sa prekidom kontinuiranog prijama novih mladih policijskih službenika. Odlazak u zasluženu mirovinu tzv. ratne generacije hrvatskih policajaca i nedostatna popuna uz gašenje Srednje policijske škole stvorili su nam objektivni problem u radu. Zato sam uvjeren da će započeti proces sa natječajem za primanje 1200 policijskih službenika u 2007. godini i 1400 u ovoj godini dati očekivani dobar rezultat. Uvažavajući tu tehničku opremu i primjenu novih tehnologija, ponavljam, osnove prevencije je ipak neposredni rad policijskog službenika na terenu, na hrvatskoj prometnici, u hrvatskim gradovima i hrvatskim selima. Uvjeren sam da će sustavno i dosljedno upravljanje i kadrovskim i materijalnim potencijalima u ovom ministarstvu dati dobar konačni rezultat, a da objektivne mogućnosti i rezultat rada Hrvatske policije budu na vrhu europske razine. Potpora te objektivno i analitičko promišljanje i stanja i uzroka ovoga stanja samo nas mogu još brže približiti našem cilju. Zbog toga predlažem ovom Visokom domu da prihvati ovo predmetno izvješće.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak. Gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovani kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine ministre. Ja bih ispravio krivi navod vezano za to da je ovo izvješće objektivno i kako je rečeno iscrpno raščlanjenje zapravo rada policije. U njemu mogu odmah navesti da nema niti broja ubojstava, niti navedenih sigurnosnih događaja, nema raspostranjenosti i kriminaliteta, ne znamo što se događa u ostalim policijskim upravama ali to ću kasnije moći obrazložiti ali koristeći upravo argumentaciju oko pada broja kaznenih djela ali moram upozoriti gospodina ministra da je osim policijske uprava Istarske a nakon toga druge najgore po njegovom kriteriju kaznenih djela Šibenske Zagreb ipak na trećem mjestu po broju kaznenih djela na 100 tisuća stanovnika, prema tome, u tom djelu ne možemo svima govoriti da je to najsigurniji grad, odnosno najsigurnija metropola u Europi. Hvala.
To je, to su vrijednosne tvrdnje, jedna tvrdnja na drugu tvrdnju. A moliti ću zastupnike kako se budu javljali za ispravke krivog navoda, da iznese, ispravljam taj i taj krivi navod. Vi ste rekli ovo, ja tvrdim ono. To je ispravak netočnog navoda, ostalo mogli bi replike. Idemo dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost gospodin Ranko Ostojić. Izvolite.
Hvala. Poštovanje još jedanput svima gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici, gospodine ministre, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost raspravljao je o izvješću ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom izlaganju gospodin ministar gospodin ministar unutarnjih poslova napomenuo je da je iz izvješća vidljiv pojačani rad policije i dobra suradnja sa državnim odvjetništvom. Također da što se tiče stanja sigurnosti da je vidljivo da broj kaznenih djela koji se progoni i po službenoj dužnosti a takvih je djela u 2007. godini bilo za 6,41% manje u odnosu na 2006. godinu. Kao jedan od većih problema istaknuo je nedostatak policajaca na terenu koji predstavljaju osnovnu prevenciju kriminaliteta, a jednako tako da je prijem i izobrazba novih policajaca da se provodi i da je u tijeku. Vezano za stanje sigurnosti i prometa na cestama zabilježen je manji broj nesreća ali sa većim brojem smrtno stradalih osoba i napomenuo je da se ne može prihvatiti stav prema kojem se građani drže zakona samo kada je policajac iza njih. Ono šta mogu također naglasiti iz ove rasprave a to je da su iznesena različita stajališta, s jedne strane stav da je izvješće sveobuhvatan, cjelovito i kvalitetno i da je iz njega vidljivo smanjenje kriminaliteta, ali i ulaganje u opremu i kadrove, a drugo izneseno stajalište govori pak da se nikako ne može prihvatiti teze iznesene u izvješću kao da se ne događa ništa dramatično jer subjekt ne osjeća sigurnosti građana pokazuje suprotno. Također je izraženo mišljenje da su nužne strukturne promjene kao i bolje kadroviranje. Da ne ponavljam iz pojedinačne rasprave, vi ste svi dobili ovaj pisani materijal na vaše klupe, ali ono što je bitno i što je istaknuto da slika o javnosti o radu policije s obzirom u pojedinim akcijama obračuna sa korupcijom i organiziranim kriminalitetom, dobiva na neki način prioritet a da s druge strane nema slanja pozitivnih poruka o radu i kvaliteti rada policije. Također, ja bih još samo istakao da je u raspravi upravo vezano za medije navedeno da stvaraju percepciju sigurnosti, odnosno nesigurnosti da često prozivaju policiju zbog brutalnosti a da vrlo rijetko apeliraju na građane da poštuju svoje obaveze. Vezano za ove navode ministar uvodno u obrazloženju koje se odnosi na premali broj policajaca na terenu istaknuto je da se nužno mora napraviti preustroj o čemu je odgovarajući na te upite gospodin ministar je odgovorio da je u tijeku projekt strukturnog upravljanja kadrovima koji se provodi u suradnji sa Francuskom republikom. Na kraju većinom glasova Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost prihvatio je izvješće ministra unutarnjih poslova u obavljanju policijskih poslova. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege, da bi se što objektivnije dala ocjena o izvješću ministra unutarnjih poslova u obavljanju policijskih poslova potrebno je sagledati sustav Ministarstva unutarnjih poslova sa svim njegovim bitnim odrednicama kao i analizirati procese i razvoj samog sustava. Imajući navedeno na umu, a sukladno nastojanjima Vlade Republike Hrvatske MUP je provodio brojne mjere i aktivnosti sa ciljem poboljšanja učinkovitosti i promicanja svog djelovanja na putu stvaranja hrvatske policije koja je naravno permanentno na usluzi građanima. U okviru provedbe Strategije djelovanja policije u zajednici proaktivnog, umjesto reaktivnog djelovanja misija OESS-a u Republici Hrvatskoj, glavni Ured OESS-a u Beču ocijenio je hrvatski model najuspješnijim u regiji. U okviru toga procesa obučeno je 970 policijskih službenika, ustrojeni su informativni centri za prevenciju u Zagrebu, Varaždinu, Bjelovaru i Karlovcu. Na razini jedinice lokalne samouprave formirano je 29 vijeća za prevenciju i drugi značajni projekti. Na području jačanja sigurnosti državne granice donijeta je strategija za integrirano upravljanje granicom sa akcijskim planom, te Šengejski akcijski plan. Izmijenjen je Zakon o nadzoru državne granice, ustrojena mobilna jedinica za provedbu nadzora državne granice, koja je vrlo uspješna na samoj granici ali i po dubini teritorija obavlja svoje zadaće. Izrađeni su sporazumi o suradnji u nadzoru državne granice sa susjednim zemljama kao i ugovori o predaji i prihvatu osoba na nezakonitom boravku u Republici Hrvatskoj. Sve to je doprinijelo boljem nadzoru državne granice te značajnom padu broja osoba zatečenih u nezakonitom prelasku granice. Na području podizanja policijskog standarda i poštivanja prava iz kolektivnog ugovora tijekom proteklog vremena isplaćeno je gotovo 460 milijuna kuna za kamate i glavnicu nepodmirenih potraživanja djelatnika po sudskim ovrhama zbog toga što se u razdoblju od 2001. do 2004. godine nisu poštivala prava iz kolektivnog ugovora. MUP je značajna sredstva investirao u informatičku opremu, tehnologije, nabavku i … [[Govornik se ne razumije.]] 2000 automobila. Uvođenje novog digitalnog radiokomunikacijskog sustava … [[Govornik se ne razumije.]] uvođenje novog sustava za automatsku identifikaciju otisaka prstiju, … [[Govornik se ne razumije.]] a uveden je i sustav izvještavanja građana o izrađenim osobnim dokumentima putem SMS poruka. Na planu policijskog obrazovanja i kadrovske politike izrađen je i započet je program srednjoškolskog obrazovanja za zanimanje policajac kojega je do sada završilo oko 1400 polaznika. Dok je trenutno u tijeku upis nove generacije od 1400 polaznika koji će školu završiti 2009. godine. Reformu u policijskom obrazovanju trebalo je izrealizirati iz razloga što je 2002. godine ukinuta srednja policijska škola i gotovo potpuno zapostavljen sustav policijskog obrazovanja na Policijskoj akademiji. Paralelno s tim u reorganizaciji ministarstva iz 2001. godine neselektivno je na raspolaganje tadašnjoj Vladi stavljeno preko 3000 policijskih službenika što je znatno devastiralo sustav policije i sustav sigurnosti u Republici Hrvatskoj. Posljedice takvog upravljanja ljudskim potencijalima osjećaju se i dan danas. Jedan od strateških prioriteta Republike Hrvatske, a naravno i MUP-a je približavanje članstvu Europskoj uniji. MUP Republike Hrvatske je pred očekivanjem otvaranja pregovara za poglavlje 24 – pravda, sloboda i sigurnost. Do sada je ugovoreno preko 50 milijuna eura sredstava iz predpristupnih fondova Europske unije koji su korišteni za edukaciju i jačanje ljudskih kapaciteta, institucionalno jačanje, ali isto tako za nabavku prijeko potrebne tehnike za obavljanje policijskih poslova. Policijski službenici MUP-a Republike Hrvatske bitan su čimbenik i međunarodne sigurnosti poglavito kroz sudjelovanje u mirovnim misijama od Kosova, istočnog Timora, Cipra, Afganistana, Jordana, Haitija itd. za što su posebno pohvaljivani od strane zemalja primateljica, ali i od strane međunarodnih institucija i asocijacija u čijim misijama su djelovali. Sve nabrojeno u manjoj ili većoj mjeri utječe na stanje sigurnosti u Republici Hrvatskoj. U Republici Hrvatskoj u promatranom razdoblju 2007. godine i u prvih pet mjeseci 2008. godine, bilježimo pad prijavljenih kaznenih djela i to u segmentu općeg kriminaliteta, zloporabe droga, gospodarskog kriminaliteta i organiziranog kriminaliteta. Međutim paralelno sa time zabilježena je i veća aktivnost policije u razotkrivanju kaznenih djela i počinitelja istih. Posebno valja naglasiti veliku razriješenost najtežih kaznenih djela kao što su kaznena djela ubojstva. Ukupna razriješenost tih kaznenih djela je iznad 90% u periodu od 2001. do 2007., a u 2007. godini i preko 96% s time da su riješena neka ubojstva iz prethodnog razdoblja. Organizirani kriminalitet je dio kriminaliteta kojim svaka policija pa i policija Republike Hrvatske mora dati posebnu pozornost. Iako je u padu ukupan broj djela iz poglavlja organiziranog kriminaliteta, posebna je pozornost tijekom postupanja usmjerena na suzbijanje pojavnih oblika kaznenih djela u sastavu grupa ili zločinačkih organizacija. Za istaknuti su brojne aktivnosti na suzbijanju tih djela vezanih uz krijumčarenje osoba, trgovanja ljudima, proizvodnju i krijumčarenje oružja, duhanskih proizvoda, krivotvorenje novca i krijumčarenje motornih vozila. U analizi stanja u kretanju kriminaliteta u Republici Hrvatskoj nužno je potrebno istaknuti podatke o trendovima u nekim drugim europskim zemljama. Službenici policije su 2007. godine ukupno razriješili 65%, 76% kaznenih djela što govori o efikasnosti prvenstveno kriminalističke policije dok su podaci za druge države sljedeći: Danska 17%, Bjelorusija 55, Njemačka 55,4%, Francuska 34,3%, Italija 19,42% itd. Isto tako radi realne komparacije i opsega kriminaliteta među pojedinim državama izražava se stopa kriminaliteta koja je u Hrvatskoj 2007. godine iznosila 1673 kaznena djela na 100 tisuća stanovnika, dok je ta brojka u Danskoj 6816 kaznenih djela, u Bjelorusiji 1936, u Njemačkoj 7647, u Francuskoj 6103, u Italiji 4740 itd. Promatrajući podatke po stopama kriminaliteta može se zaključiti da je Republika Hrvatska jedna od najsigurnijih zemalja u Europi. Jedan od bitnih segmenata svakog društva pa i hrvatskog je sigurnost prometa na cestama. Sigurnosti prometa na cestama su u MUP-u Republike Hrvatske poklonili veliku pozornost. Statistike pokazuju da je tijekom 2007. godine došlo do povećanja brojčanih pokazatelja vezanih za stanje sigurnosti cestovnog prometa. Navedene pokazatelje treba promatrati kroz povećanje broja novoregistriranih vozila za preko 100 tisuća i to oko 20 tisuća mopeda i motocikala. Naravno i broj vozača se povećao za oko 45 tisuća te 18% povećanje prometa u ljetnim mjesecima. Navedeni trendovi djelomice su se nastavili i tijekom 2008. godine uz smanjenje lako i teško stradalih osoba, ali na žalost uz povećanje broja smrtno stradalih. Naravno da to nalaže potrebu dodatnog angažmana svih nadležnih u cilju iznalaženja rješenja za bolje stanje. Jednako tako za očekivati je da će primjena novog Zakona o sigurnosti prometa na cestama te njegova dosljedna primjena od strane policijskih službenika i drugih tijela državne uprave, zainteresiranih subjekata, kao i službenika pravosudnih tijela donijeti veću discipliniranost sudionika u prometu i povoljnije stanje sigurnosti. Iz svega navedenog proizlazi da se svi temeljni pokazatelji stanja sigurnosti u Republici Hrvatskoj kreću u okviru 10-godišnjeg prosjeka, da većina trendova bilježi pozitivne pomake, da je sustav Ministarstva unutarnjih poslova i policije posebno usmjeren na one segmente koji pokazuju negativne trendove, a to je sigurnost prometa na cestama zbog čega je i predložio određena rješenja kroz Zakon o sigurnosti prometa na cestama koji je usvojio ovaj Visoki dom. Zaključno valja reći da se stanje sigurnosti i statistički pokazatelji u Republici Hrvatskoj kreću u okvirima stanja sigurnosti zemalja Europske unije. Nadalje, iz svega navedenog proizlazi da sustav Ministarstva unutarnjih poslova čini napore zajedno sa drugim nadležnim službama da unaprijedi stanje sigurnosti u svim njegovim elementima. Na koncu evo, klub Hrvatske demokratske zajednice prihvaća i prihvatiti će ovo izvješće ministra o stanju i o radu MUP-a. Hvala.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Prije pet mjeseci klub SDP-a je tražio raspravu na ovu temu, pozivajući se na članak 7. Zakona o policiji, a to je da je ministar unutarnjih poslova dužan najmanje jednom godišnje sada ću napomenuti riječ Zastupničkom domu Hrvatskoga sabora podnijeti pisano izvješće o obavljanju policijskih poslova. Zašto spominjem Zastupnički dom? Jer je samo jasno koliko dugo već ta odredba i nakon prestanka postojanja Zastupničkog doma je toliko stara, ovo je prvi puta da smo u situaciji da se suočimo u Hrvatskom saboru sa situacijom da se podnosi izvješće. Prema tome, govorimo o, bez obzira na to tko je na vlasti očito da nije ugodno doći i suočiti se zapravo sa onim o čemu treba redoviti razgovarati a to je sigurnosno stanje u republici Hrvatskoj. Mi smo smatrali da je sigurnosna situacija u RH-a značajno pogoršana i to je bio razlog zašto smo pokrenuli inicijativu i nažalost nije se ostvarila zakonska pretpostavka, već smo morali prikupiti potpise, već više od jedne trećine saborskih zastupnika da bi to došlo na dnevni red a onda smo vidjeli na koji način je zapravo ta točka tretirana, ali napokon evo, sada smo u prilici da o tome razgovaramo pa neću gubiti vrijeme na obrazlaganje kako se zapravo željeznicom izbija Medvednica, odnosno kojim sistemima se sve moramo služiti da bi došli u terminu, da bi se zaista moglo razgovarati o nečemu što mislim da bi trebao biti prije svega interes svih bez obzira na političke boje i gdje bi trebali razgovarati o nečemu gdje ću to probati svesti u jednoj rečenici, apsolutno sam siguran da svaki građanin Republike Hrvatske zainteresiran da imamo najbolju policiju bez obzira na to koja Vlada u tom trenutku Vlada. Ono šta je bitno u samom uvodu ministar je u svome izvješće za koje moram reći da se nisam u početku mogao složiti, a to je, nedostaju upravo one brojke koje bi potkrijepile ove crte, a to je raspostranjenost kriminaliteta, nedostaju brojke o brojevima ubojstava, nedostaju brojke o zapljenama, nedostaje sve ono šta bi na neki način i saborskim zastupnicima moglo pomoći da održe ili pohvale takvo izvješće i da im da objektivnu sliku. Međutim, najvažniji prioritet u suzbijanju kriminaliteta je naveden i tamo je dat posebni naglasak na organizirani kriminalitet, korupciju, zlouporabu opojnih droga, maloljetnički kriminalitet, obiteljsko nasilje, nasilje nad manjinskim i ranjivim skupinama. Upravo tu leži i najveći problem svega onoga što u zadnje doba slušamo a i sada smo u prethodnoj raspravi mogli čuti, a to je pohvala za pad broja kaznenih djela. Tu mislim da i leži najveća zamka, svega o čemu pričamo a to je pad broja kaznenih, nužno ne mora značiti bolju sigurnost. To je ono što pokušavam uporno reći jer u onome trenutku kada pad u drogama imamo 4,72 u gospodarskom za 19,95, u maloljetničkome 7,31, u organiziranom padu 6,99, to govori da policija ne ulazi dovoljno u tamnu zonu kriminaliteta, i da je to ono područje u kojemu se zapravo najbolje može ocijeniti efikasnost rada policije. Tu leži problem oko toga s čime trebamo biti zadovoljni, apsolutno da, padom broja kaznenih djela, ali ne smijemo biti zadovoljni time šta pada broj djela u tamnoj zoni kriminaliteta upravo u onome šta je stavljeno u izvješće kao prioritet i to je ono po kojim se standardima redovito mjeri efikasnost policije. Šta se tiče posljedica neselektivnog ustroja iz mandata 2002./2003. godine što je proizvelo veliki kadrovski deficit, kao i ukidanje Srednje policijske škole, to moram spomenuti samo na jedan način da bi bilo jako loše, ako je potrebno šest godina da se zapravo čeka, ako je nešto eventualno uočeno kao greška da se to ispravi, to je nedopustivo. A drugo, ukidanje Srednje policijske škole nije nikada napravljeno već je napravljena nova situacija a to znači prekvalifikacija za zanimanje policajac, na način da umjesto policijske akademije, u smislu internata i dolaska u poluvojni militarizirani sustav, čovjek stiče opću kulturu, opće obrazovanje u srednjoj školi, završava u to vrijeme vojni rok, nakon toga prolazi zdravstvene ispite i ide na jednogodišnju situaciju, prekvalifikacije, odnosno edukacije za zanimanje policajac, šta se uostalom i dan danas radi. Tako da ta stvar redovito ostaje. Oko broja ljudi koji su tada napustili Ministarstvo unutarnjih poslova, ja ću samo navesti jedan podatak, a to je da, od 2500 policajaca koliko smo imali u specijalnoj policiji, njih je reformom 2002. godine ostalo 330, svi ostali su pretvoreni u plave, interventne policajce temeljem čega dan danas pomažu i rade po meni kao jedan od najboljih rješenja policijskim upravama na terenu. Također igra sa statistikom brojevima vrlo često zna zavarati. Neki dan sam bio u prilici slušati državnog tajnika gospodina Buconjića koji navodi da u Hrvatskoj imamo prosječno 50 tisuća kaznenih djela, gospodin ministar govori da ih imamo 75 tisuća 875, ministar govori o tome da je pad od 6,8 ili 6,4, državni tajnik na televiziji govori o padu od 10%. Tako da mislim da se olako ulazi u te statistike iako je vrlo jasno da sama statistika i gola statistika neće stvoriti bolji ili ljepši dojam o policiji. U prvih pet mjeseci ove godine također kao što možemo vidjeti imamo dodatni pad u većini ovih dijelova iz kojih sam govorio o tamnoj zoni kriminaliteta. Ono šta želim istači, odnosno upravo zbog gospodina ministra neke nelogičnosti koje bi trebalo ispraviti zašto treba mijenjati Zakon o policiji. Mi danas imamo situaciju da ministar podnosi izvješće za razdoblje u kojem on nije bio ministar ali puno važnije od toga je da zapravo podnosi izvješće o obavljanju policijskih poslova koje radi glavni policijski ravnatelj a ministar kao politička osoba ne bi trebala biti zapravo ona figura koja treba dati ocjenu takvoga stanja i mislim da će tu biti potrebno upravo učiniti ono šta i jest smjer a to je da glavni policijski ravnatelji i policijski ravnatelji ili šef policije postane osoba koja ne ovisi o volji bilo koje vladajuće strukture već da bude kao što imamo ravnatelja protuobavještajne agencije ili šefa glavnoga stožera na način da bude biran na mandat. Da ima i prava i odgovornosti, to znači da bira one kadrove koji su mu potrebni da obavi svu zadaću. Ono šta je evidentno a to je da zapravo upravo kadroviranje gdje dolazi do situacije u kojoj ministar sudjeluje ili čak predsjednik Vlade u smjenjivanju načelnika. Postavlja se pitanje zašto se smjenjuju načelnici ako su rezultati dobri. Naime, taj odgovor nismo dobili, tako nam je u Sisku nastala situacija da javnost nije ni znala da tri mjeseca nemamo načelnika policijske uprave a da zapravo onaj koji je imenovan za načelnika policijske uprave u Zagrebu, kako je naknadno rečeno da je on tek privremeno rješenje. U kriminalističkoj policiji sada će godišnjica, odnosno godinu dana da nemamo načelnika sektora kriminalističke policije. O FBI se priča jako puno, odnosno preciznoj jedinici koja bi trebala biti specijalizirana a da na njenom čelu nema osobu koja treba to biti. I sve skupa kada se zapravo pogleda, upravo to kadrovsko upiranje, odnosno ulaz u taj dio problema mislim da stvara dodatne probleme i zbunjuje policiju i siguran sam da stvara probleme kod ljudi koji trebaju te poslove obavljati. U pokušaju da se da jedan pozitivan pomak, odnosno nama je cilj ovdje razgovarati o tome kako da popravimo varijantu oko sigurnosti. U toj namjeri smo zapravo i nastupali i želimo o tome razgovarati. Mi imamo 60 agencija koje na neki način predstavljaju represivni aparat. Ja ih sad ne mogu sve nabrojiti jer bih izgubio vrijeme za ovu raspravu, ali ono što je evidentno a to je zapravo da nema koordinatora odnosno ne postoji osoba koja bi bila nad tim agencijama, svim tim inspektoratima odnosno svima onima koji obavljaju poslove koji sigurno doprinose ili svojom radom ne doprinose sigurnosti u ovoj zemlji. Iz tog razloga upravo bi mjesto potpredsjednika Vlade ili osobe u Vladi zaduženo za nacionalnu sigurnost trebalo dati novi korak odnosno nešto što bi učinilo bolju situaciju u koordiniranju svih tih agencija koje se s tim bave. Osnovni faktori koji pospješuju rad kriminaliteta su prije svega negativni socijalni faktori. To je ono što je jasno svakome tko zapravo gleda iz kojih razloga dolazi do porasta. A ono što je po meni jedan od glavnih uzroka koji se kod nas događa, to je izostanak generalne kriminalističke prevencije. To znači osoba koju čak policija zatekne ili koja je uhvaćena, to nužno ne znači da će doživjeti pravosudni epilog. I to je razlog zašto i policajci sami odustaju u obavljanju svoga posla, jer osobu koju kazneno prijave za dva dana sreću na ulici i ovaj im doslovno prijeti tako da u tom trenutku taj izostanak, a to znači kažnjavanje i privođenja pravdi, zaista sa pravim epilogom dodatno utječe na kvalitetu rada policije. Dobro je da, iako se sad to pokušava spomenuti zapravo da ovi razvojni procesi koji su započeti reformom 2000., 2002. godine od kriminalističko-obavještajne analitike, TETRA-e, AFIS-a, Odjela za cyber kriminal, etičkog kodeksa, Odjela za posebne kriminalističke poslove 2001. koji je preteča priči o današnjoj jedinici koju se voli popularno zvati FBI, zatim funkcije Interpola 24/7, donošenje Zakona o zaštiti svjedoka, policije u zajednici, krim prevencije. Sve to skupa je dobro da se nastavlja, to rade policijski službenici, ponavljam, bez obzira na vlast. Ovo je otprilike odgovor, jer u razdoblju dok sam bio ravnatelj onda nije bilo dana kad me nisu pitali za ubojstvo Levara, za rušenje spomenika narodnih heroja ili za bilo koji drugi događaj koji u tom trenutku bio od javnosti. To se na neki način pripisuje određenoj vlasti, a to je potpuno pogrešno jer ja se nadam da ti slučajevi bez obzira na to što se nisu dogodili za vrijeme obnašanja jednog, drugog ili trećeg ministra, nisu slučajevi koje treba zaboraviti niti ih vezivati uz određenu političku opciju. Pa se nadam da i onih 28 neriješenih mafijaških ubojstava prije 2000., pa i ova četiri iza toga, nadam se da će imati isti tretman i da to neće biti zaboravljeno. Također u izvještaju moram napomenuti da jedan od primjera kako se zapravo preskače pa vam se pokušava dati jedan segment. Tamo je izdvojena akcija "Feniks" kao jedina koja je navedena zapravo kao posebna operativna akcija. Evo vidite, recimo, ona je od 2000. godine traje, tada je do 2003. istraženo 373 moguće lokacije, ekshumirane su 148, izvađeno 267 tijela, a za 298 je utvrđeno da probna iskapanja ne potvrđuju sumnju na postojanje posmrtnih ostataka. Ne znam zašto je to izdvojeno, moram biti iskren, valjda iz nekih razloga, ali to će nam vjerojatno ministar objasniti. Ono što ja smatram da je bitno, a kasnije ću biti u prigodi da i to odgovorim, globalna strategija na suzbijanju organiziranog kriminaliteta temelji se na oduzimanju imovinske koristi stečene kaznenim djelom, suzbijanjem korupcije, prodorom u kriminalna udruženja i kriminalističko obavještajnim radom. Upravo ove zadnje stvari nedostaju Hrvatskoj policiji. Mislim da je to problem i da je to nešto što treba shvatiti kao dobronamjernu poruku, a to je da upravo takav prodor može učiniti značajnim iskorak naprijed u smislu postupanja Hrvatske policije. Ono što je istina, a to je da samo 1% kaznenih djela pobuđuje interes javnosti. Ali rješavanjem tih 1% Hrvatska policija će jačat svoj ugled, doći će do situacije da se onda procjena stanja sigurnosti može kazati da nikad nije dovoljno dobro da ne može biti bolje, ali u tom trenutku možemo kazat da je stanje zadovoljavajuće. Same gole policijske statistike, ja ću ponoviti, o kriminalitetu neće uvjerit građane u dobro stanje sigurnosti, a ono što je po meni vrlo bitno i kao primjer da pokušamo izbjeći ovu političku priču, upravo u programskim smjernicama 2004. godine do 2007. godine bolje da ne čitam jer tamo lijepo uredno piše da treba racionalizirati Ministarstvo unutarnjih poslova, da je potrebno sažeti i da imamo 10-15% policajaca više. Nadam se da znate tko je te programske smjernice potpisao. Hvala.
Hvala. Imamo ispravak prvi. Gospodin Tomislav Čuljak. Izvolite.
Evo, kolega Ostojić je rekao da ministru nije ugodno izići pred ovaj Visoki dom i aludirao je da je točka tako i tretirana i da zbog toga nije ni otvarana rasprava o ovom izvješću. Stvarana je takva i klima da se izbjegava rasprava. A istina je da je 9.7. Hrvatskom saboru upućeno ovo izvješće i da je tek 24.9. zakazana sjednica Odbora za nacionalnu sigurnost sa točkom dnevnog reda Rasprava o izvješću ministra unutarnjih poslova, obavljanje policijskih poslova, a što je preduvjet da uopće plenarna sjednica može raspravljati o ovoj točci.
Hvala. Ispravak drugi. Gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa štovani kolega je pogrešno utvrdio, citiram: "sigurnosna situacija u RH je pogoršana jer pad broja kaznenih djela ne znači i bolju sigurnost." Ali nije pogledao na stranici 15. u prilogu 1 ne broj kaznenih djela nego postotak razriješenosti kaznenih djela što jest dokaz uspješnosti rada policije. Pa da ga podsjetim što tu piše. Za ubojstva je postotak razriješenih kaznenih djela 20007. prema 2006. povećan za 5,5%. Postotak razriješenih razbojništava je povećan za 5,2%. Postotak razriješenih otuđenja motornih vozila povećan je za 3,3%. Dakle, nemojmo zloupotrebljavat statistiku, ona je ovdje neumoljiva i pokazuje na bolji rad policije nego što vi prikazujete.
Hvala. U ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodine Benko, uvažena gospodo zastupnici. Meni je jasno da će se ova rasprava pretvoriti da se ona kao takva i pretvara u polemiku, čiji je ustroj policije bolji, da li je ona od 2000. do 2003. ili ova od 2004. do 2008.? Da odmah kažem, niti je dobar bio onaj, niti je ovaj. Jasno isto tako da će se sve pretvoriti u polemiku da li je Hrvatska sigurna zemlja ili smo nesigurna zemlja? Ja tvrdim odmah ću dati odgovor i na ovo drugo pitanje, da smo mi još uvije sigurna zemlja. Međutim, usuđujem se reći da čak hrvatski problem broj jedan nije učinkovitost ili neučinkovitost Hrvatske policije, to je ogroman problem, već hrvatski problem broj jedan leži u ne efikasnosti i nevjerodostojnom hrvatskom pravosuđu, a kada je riječ o normalno ratnom zločinu i kompromitiranoj politici. Na trenutak u ovoj zemlji kada se pokrene ne znam "Indeks", "Selotejp", "Maestro", "Grunotovčani" itd. čovjek pomisli, pa eto nešto će biti, kada nakon 15, 16, 17, 18 mjeseci svi ti ljudi vidimo da su na slobodi. Jasno je isto tako gospodine ministre da se ne može ovaj pritvor u Hrvatskoj pretvarati u kaznu zatvora, ali to govori da je često policiji pa i Državnom odvjetništvu možda više stalo do nekog spektakla, nego do zanatski odrađenog posla. Usuđujem se čak i reći da je ovaj "Indeks" krenuo u onom trenutku kada je Ustavni sud u slučaju "Selotejp" na slobodu pustio još nekoliko konačno sve optuženike. Jednom riječju to se valjda dogodilo da se gnjev Europe ne bi srušio ili sručio da Državno odvjetništvo, pa se znači nešto moralo učiniti, ali je ovo sada problem odvjetništva ne policije, ali problem našeg Državnog odvjetništva policije je nešto drugo. Obavještavanje novinara da prisustvuju samom činu recimo hapšenja, privođenja istražnom sucu i tome slično. To se ne radi. Ja tvrdim ovo što se je dogodilo sada nedavno, to je korupcija par exellance korupcija, pogotovo ako vijest ide samo jednoj medijskoj kući. Zašto? I na kraju 80% tih istih kojima je u medijima posvećena nevjerojatna pažnja čije su možda karijere i upropaštene, potom bivaju pušteni na slobodu i tome slično. Istina korupcija je sve prisutna. Kada se dogodila ona u pravosuđu, što ja znam, od nesankcioniranja zločina do dodjele turističkog zemljišta od Istre do dole do Dubrovnika, to nas čak bi se usudio reći nije toliko pogodilo, kada se dogodila korupcija u zdravstvu, to ste ignorirali, kada se dogodila u Hrvatskom fondu za privatizaciju, bez obzira što su i neki automobili letjeli u zrak, to smo reći ćemo očekivali, ali sada ovo zadnje u slučaju sveučilišta, to nas je nekako prestravilo ne zbog te sistematičnosti kako nam mediji opisuju, koliko zbog činjenice da su gotovo sve institucije ovoga društva zahvaćene tom pošašću. Od sudstva znači do izvršne vlasti, od javnih poduzeća šta ja znam do zdravstva, od lokalne samouprave do uprave, od policije možda čak i Državnog odvjetništva iako vas ja uvjeravam da toga nisu pošteđeni ni javna televizija, ni mediji, ni udruga civilnog život, na žalost ni dobar dio građana koji je jasno spreman nešto dati da bi nešto isto tako preko reda dobio. Znači to je ona da za ples uvijek treba dvoje. Jasno da govorim o segmentima, ne govorim o globalu, ali gdje je ovdje policija i gdje je u tom slučaju sigurnost hrvatskih građana. U zadnje vrijeme se spominju 4 slučajeva premlaćivanja. Ja se usuđujem reći da smo mi čak i dobri, da dobri da neki manijak, kao recimo nedavno u Finskoj, ne upadne u neki razred i tu nam pobije desetero učenika koliko je recimo oružja zaostalog iz Domovinskog rata u našim domovima. A s druge strane vidimo da je Finska, pretpostavljam jedna od najmanje korumpiranih zemalja u Europi, jasno slučaj "Patria" skinuo je janšu s vlasti, vidjet ćemo što će se iz toga izroditi. Finska je jedna vjerojatno od najbogatijih zemlja na kugli zemaljskoj, socijalno je jedna od najosjetljivijih, jedna je od najtolerantnijih prema onima druge nacije itd. a opet to je već drugi slučaj takvog jednog masovnog lišavanja života u Finskoj, toga se ima u Engleskoj, toga je bilo u Njemačkoj, a u Americi to izgleda kao reći dobro jutro. Imamo znači 4 slučajeva tih premlaćivanja, rezultat je uvije otprilike isti, ali povodi i naručitelji se nekako razlikuju. Slučaj Miljuš, tu je očigledno on žrtva. Isprebijan je. Zašto? Jer je čovjek stao nekome na žulj svojim pisanjem i sramotno je da se do današnjeg dana te počinitelje nije otkrilo. Da se spančao s podzemljem, a i toga ima među novinarima, novinarkama, da je frizirao činjenice vjerojatno se čovjeku ne bi dogodilo. Ali bio je svoj. Slučaj Rađenović, kaže pročitao sam jednu njegovu izjavu, kaže, moja obitelj u zadnjih nekoliko mjeseci izgubila je 50 kilograma, a kaže moj naručitelj uživa u bogatstvu, a zagrebačkim cestama sve ostaje na istim pozicijama i očigledno, zna policija bolje nego ja, i vi znate na koga aludira, a vještak sada kaže, dogodila se laka tjelesna povreda, pa i još je dobro prošao Rađenović da sam sebe nije u pol bijela dana čovjek, netko će reći, isprebijao s nekom šipkom itd. Slučaj Galinec, istina čovjek je prebijen i on u pol bijela dana, vjerojatno su batinaši htjeli pokazati da za njih nema razlike dan, noć, ne znam od kuda je došao, ja o tom slučaju imam neku svoju priču, jer kada je taj isti Galinec sa 30, 40 zaštitara usprkos presudi Općinskog i Županijskog suda u Puli, upao u hotel "Duga uvala" kao kauboj, svi su tada šutjeli, tada su promijenili brave kao da smo na Divljem zapadu, okupiran je jedan turistički objekt ili ne znam kako da ga nazovem, naselje, i nikome ništa, i nikome ništa. I zato ne znam u ovom slučaju sam malo rezerviran. Istina je kao što je rekao ministar da je tih premlaćivanja neotkrivenih još od 2002. ili treće godine. slučaj Prka, Kuljiš, ne znam Čaleta itd. Ja bih se isto tako usudio reći bez obzira što me učinkovitost hrvatske policije nikada nije impresionirala, da je možda čak i više učinjeno od 2004. na ovamo, nego do 2003. bez obzira na ove ratne poratne godine itd. itd. Za rata gotovo da je bilo normalno u ovoj zemlji, ne znam Srbinu dignut kuću u zrak na slobodu su puštene ubojice obitelji Zec. Imamo slučaj sindikalista ovog krivokuće. Ubice iz Pakračke poljane možda su se, možda se i danas šeću na slobodi da nitko nije ništa poduzimao pa i da ne nabrajam dalje i kad sam očekivao da će se po tom pitanju nešto dogoditi nakon 2000. nije se nažalost dogodilo ništa. O 3 hiljade srušenih partizanskih spomenika, jasno, ne treba trošiti ni riječi iako se sve zna tko je to radio, ali policija niti tada niti danas ne želi počinitelje otkriti, ne znam, javnosti. Što se tada dogodilo? Mislim da su tada ljudi u Ministarstvu bili 2000. prestrašene, prestrašeni. Nikada podzemlje nije bilo bezbrižnije nego tada. Govorili smo da imamo najboljeg šefa policije jer nije dao nikog uhapsiti. Unutar policije sustav nije funkcionirao, a zašto? To ću i reći. U te tri, četiri godine podzemlje, ratni profiteri legalizirali su dobar dio posla. Danas nadograđuju to posve jasno i nitko im ne može stati na kraj. Zašto sustav nije funkcionirao? Zato jer smo tada, ne znam, svaki svog preferirali. Nismo uspjeli niti razriješiti slučaj Gotovina staviti ad acta. I da nismo imali Predsjednika države pitanje, predsjednika Mesića što bi se događalo? Policija je tada bila jedan veliki HDZ-ov aparat i danas je. Djelatnici su tada opstruirali vodstvo policije koje nažalost nije uspjelo nametnuti svoj autoritet. I to je najveći problem policije jučer, danas ali bogami to će izgleda biti i najveći problem policije i sutra. I zato treba tu jedna maksimalna profesionalizacija. Ako imamo čovjeka, ja apsolutno nikog ne prozivam, na čelu policije koji ne može, ne treba on biti Sarkozy, nametnuti svoj autoritet policija će nam biti mlaka vodica. I djelatnici u toj policiji više će glumiti sindikate, više će se baviti svojim socijalnim i drugim pravima, apsolutno to trebaju imati najbolji mogući standard, nego što će se baviti stanjem na terenu. Vojnici u ovoj zemlji to vidimo, će prihvatiti svakog civila za šefa vojske i to u Hrvatskoj će funkcionirati gotovo besprijekorno, ali šef policije mora biti i nešto više od civila i više od toga da samo osigurava novac za svoje djelatnike u državnom proračunu. Ja ne bježim, od 2004. na ovamo odradilo se i nekoliko velikih poslova. Gotovina, pa i Zagorac koji bi bilo najbolje da se tako izrazim da bude pokajnik pa da nekako doznamo kamo je sav taj novac išao pa tko je to koristio? Kakvi su putevi isti? I tako dalje. Vjerujemo da ćemo dobiti odgovor i na ona pitanja koja je postavio Ferdinand Jukić, ne znam, glede onih dijamanata koje je navodno kako on kaže bivši kardinal dostavio Predsjedniku države koji su zasigurno bili u posjedu Židova koji su stradali u holokaustu i tako dalje. No da idem sad na ovo izvješće. Na strani 5. se govori o razriješenosti kaznenih djela gdje se kaže da je u Hrvatskoj razriješenost čak 65,76%. To je više nego u Njemačkoj, više nego u bilo kojoj takoreći europskoj zemlji. Ali ono što brine je prijavljivanje kaznenih djela o čemu je govorio gospodin Ostojić za droge, minus 4,72% u odnosu na 2006. a sve više je u zemlji drogiranih. Ili 7 tisuća 952 slučaja, jednom riječju valjda po toj progresiji što je više drogiranih to je manje prijava. Za korupciju minus 19,95% u odnosu na 2006. Za organizirani kriminal minus 6,99% u odnosu na 2006. To je bilo znači 2007. a 2008., govorim sad za ovo izvješće za tih 5 mjeseci, to, taj trend pada i dalje je prisutan. Kod droga je pad 22,3% u odnosu na 2007. Kod organiziranog kriminala je pad 37,4%, ali je zato porast prijavljivanja za gospodarski kriminal i korupciju plus 28,7%. To je 3 hiljade 18 slučajeva za 5 mjeseci. Bogami to nije ni tako malo. Ako tako krenemo, šta ja znam bit će negdje do kraja godine 7 hiljada prijava. Dojam je u javnosti kada gledamo televiziju da se banke pljačkaju sve u 16 a pad je 70%. Jasno da o tome valja govoriti i tako dalje. Pad postoji i kod provalnih krađa. Minus 13,4%. Pad je kod razbojstva minus 13, 11,3%. Jasno i jedan takav slučaj je previše. U padu su i krađe minus 7%. Znači to su djela isto tako, to trebamo priznati, koja po logici stvari se prijavljuju. Tu ne može biti statističke greške. Ona je nula. Znači razbojstva, provalne krađe, krađe su u padu, a rastu kaznena djela protiv života i tijela i jasno da i to plaši. E sad da li je zbog nekoliko slučajeva premlaćivanja a to treba riješiti Hrvatska nesigurna zemlja. Ja tvrdim da još uvijek nismo ugroženi nasiljem ali da u Hrvatskoj postoji organizirani kriminal, da je sve više umrežen. To je isto tako velika istina. Jasno je isto tako i tu treba biti pošteno da ove kvalifikacije stalno, Hrvatska je strašno nesigurna zemlja, zemlji koja 20% bruto društvenog proizvoda ostvaruje od turizma, gospodo ja vas uvjeravam u to šteti. Zašto je taj porast kriminala najveći u Istri, Zagrebu i tako dalje? Pa zato jer su to sredine koje imaju najveću apsorpcijsku tu moć privlačenja stanovništva. U jedan Zagreb se doseljava godišnje 5, 6 hiljada ljudi. U 5 godina to je 25, 30 tisuća ljudi. To je jedna nova policija bi se trebala tu formirati. Jasno da uvijek ljudi ovdje nema. Sve u svemu za kraj da kažem, gospodin Ostojić je rekao da u Hrvatskoj djeluje nekih 60 agencija koje se bave kriminalom ili protiv kriminala. U jednoj policiji ima 32 tisuće ljudi. U tajnoj policiji, ne znam, dvije tisuće. Zaštitara imamo možda 5, 6, 7 tisuća, ne znam. Tu imamo bivše policajaca, policajce. Na svakih 50 ljudi imamo jedan, jednog policajca ili obavještajca. Znači po tim brojevima Hrvatska bi trebala biti valjda najsigurnija zemlja na svijetu i nažalost nismo. Ali još uvijek isto tako ću reći nismo zemlja koja bi se trebala u ovom trenutku bojati za svoju sigurnost.
Hvala. Hvala lijepa. Imamo dva ispravka. Prvi je gospodin Davorko Vidović. Izvolite.
Ispravljam netočan navod kolege koji ničime nije utemeljen u izvješću koje smo dobili da je došlo 2004. na ovamo do pada općeg kriminaliteta i kaznenih djela. Naprotiv, upravo obrnuto. U svim skupinama općeg kriminaliteta se bilježi porast u tim godinama i bilo bi dobro ne uzimati za bazu prethodnu godinu nego uzeti da vidimo kakav je trend. Sinoć smo čuli podatak 2001. 2 tisuće 600 ljudi je bilo u zatvorima. Ovoga trenutka 4 tisuće 7 stotina. Dakle pretrpani su zatvori. To očigledno ne govori o padu kriminaliteta nego upravo, upravo obrnuto.
Hvala. Ispravak gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega je rekao prvi netočan navod. Kaže “gotovo je normalno bilo u tim vremenima dić' kuću Srbinovu“. Niti je danas to normalno, niti je ikad to bilo normalno dić' kuću bilo kome, bilo Srbinu, bilo Hrvatu ili bilo kojem drugom pripadniku nacionalne manjine. Dakle, bilo kome. Drugo. Nije točno da je policija HDZ-ov aparat. Niti je bila, niti je danas. Možda vi to govorite iz iskustva kad ste bili na vlasti od 2000. do 2003. kad ste isključivo po političkim kriterijima postavljali ljude u policiju, pa ste tako i načelnike policije bez ikakvog policijskog iskustva stavljali. Dakle, to je vaše iskustvo očigledno, ali to nije istina. I dalje, kad bi bilo istina ono što je kolega Kajin … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] iznositi u Hrvatski sabor.
Hvala. U ime kluba SDSS-a gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Mi raspravljamo o Izvještaju za prošlu godinu o radu Ministarstva unutrašnjih poslova. Dakle, o razdoblju u kojem je ministar unutrašnjih poslova bio gospodin Kirin. Ali raspravljamo u sjeni ovoga što se događa od početka ove godine pa do danas. Dakle, u razdoblju ministra Rončevića i to je neizbježno. Možda nije najpoštenije prema samom izvještaju, ali jeste pošteno prema onima koji su nas birali. Jer ti koji su nas birali očekuju da doprinesemo tome da se stanje sigurnosti, uvjeti rada policije, organiziranost policije poboljšaju. I u tom smislu gospodine ministre vi i vaši suradnici kad ste sastavljali ovaj izvještaj bilo bi bolje da niste svako poglavlje započinjali sa rečenicom koliki je pad u postotku kriminaliteta za ovo ili ono područje. Jer ste se zato, to vam govorim kao partner u vladajućoj koaliciji namjestili i to namjestili statistikom protiv grubih činjenica koje mi doživljavamo svaki dan. Te grube činjenice istina potenciraju mediji iz svojih razloga, ali to je neka druga tema o kojoj bismo mi ovdje u ovom Saboru također mogli raspravljati. Ali da sam ja bio u situaciji, što nisam, ali evo sad jesam da kažem kako bih kao zastupnik volio primiti izvještaj MUP-a, onda sasvim sigurno taj izvještaj ne bi trebao počinjati sa tim pad kriminaliteta toliki u općem kriminalitetu, pad kriminalitetu u borbi protiv korupcije toliki, pad kriminaliteta u postotku kad je u pitanju zloupotreba droga toliki itd. Zašto? Pa zato što to neće umanjiti činjenicu da mi, koju mi svi više-manje znamo. Netko na osnovi činjenica, netko na osnovi intuicije, netko na osnovi iskustva, a to je da u nizu tih stvari stanje nije dobro. Činjenica da imamo ili da bilježimo neku vrstu pada kriminaliteta kada su u pitanju opojne droge i zloupotreba droga, pa neće umanjiti činjenicu da je na žalost to stanje alarmantno u našem društvu, bez obzira o kojem tipu opijata bilo riječi. Neće. I kada budemo raspravljali o izvještaju za slijedeću godinu ja bih volio da naprosto imamo izvještaj u kojem policija onako kao što to radi, kad šaljete policajca ne šaljete ga naoružanog postocima gospodine ministre, nego ga šaljete, dobro ne šaljete ga vi, šalje ga glavni ravnatelj, šalje ga načelnik ili zapovjednik ili vođa grupacije. Šalje ga, usmjeri ga na problem, na izvor kriminaliteta i šalje ga oboružanog umijećima i tehničkim sredstvima i ovlastima koje ima, a ne statistikom. A ovako ispada kao da smo se mi oboružali statistikom i kao da se policija bori statistikom protiv kriminaliteta i zato se nemojte ljutiti što ni ja ne mogu biti zadovoljan načinom na koji to prezentirate. Ja znam da to niste radili u lošoj namjeri, ali to nije dobar pristup. Dobar pristup je onaj u kojem se mi fokusiramo na probleme koje imamo, a probleme doista imamo. Činjenica jeste što kaže zastupnik Kajin da policija kao što sam i sam rekao na Odboru za unutrašnju politiku bilježi porast profesionalnosti, bilježi porast učinkovitosti, bilježi i porast boljega ustrojstva. Ali to još uvijek nije ono što bismo trebali imati. I mi ovdje smo zato da vam pomognemo, da imate sve što vam je potrebno na raspolaganju da biste to mogli imati. Činjenica da se u određenim područjima broj nerazriješenih kriminalnih djela posebno ističe, ne samo u prošloj godini, nego se održava i još uvijek organizirani kriminalitet, koruptivni kriminalitet, među etnički incidenti. Na žalost to su područja u kojima se održava neka vrsta još uvijek nedovoljne moći policije da se efikasno suoči sa problemima koji tu postoje. I sad bih još nešto rekao. Pa čak to u nekim slučajevima i nije stvar policije, nego je to stvar nas. Da smo mi kojim slučajem, a nismo koalicijska država onda bismo mi bili onakvi kakva nam je policija. Ali budući da je obrnuto, da smo mi demokratska država i demokratski izabrani političari, onda je policija onakva kakvi smo mi. I svatko od nas treba razmisliti i stranački i svakako drukčije koliko ima stvarnoga utjecaja, koliko ima stvarnoga udjela na povećanje profesionalnosti, učinkovitosti i etičnosti policije kod kadroviranja i kod rješavanja slučajeva. Ne samo mi zastupnici, nego i naši kolege, naše kolegice vijećnici, naše kolegice načelnici, naše kolegice i kolege župani. To je područje u koje ne treba ulaziti policija, kao što nije trebala ulaziti na sveučilište, nego je to trebalo riješiti režimom profesionalne etike i trebalo je riješiti režimom suspenzije onih koji zloupotrebljavaju položaj. Ali to vrijedi onda i za nas. To vrijedi i za nas. I tu bih sad htio kazati sasvim potkraj nešto. Kad se dođe do toga da se uoči neki problem, a neki kolege jesu pokazali da postoji problem. Javnost je ukazala da postoji problem. Ne govorim o tabloidima i njihovoj potrebi da proizvode probleme veće nego što stvarno jesu. Onda razumni ljudi naprosto kažu pa da, ovo je naša država, ovo je naš narod, ovo su naša djeca. Idemo sjesti i dogovoriti se kako da to riješimo. I zato će prijedlog kluba SDSS-a biti da se uz ovaj izvještaj o kojem ćemo glasati usvoji zaključak da Vlada u roku od 3 mjeseca podnese izvještaj o tome koje su posebne mjere poduzete u suzbijanja maloljetničkih oblika sukoba i kriminaliteta, organiziranog kriminaliteta, međuetničkih motiviranih sukoba i naravno posebno ovih oblika razbojstva koja izgledaju i ostavljaju na neki način najdramatičnije slike u javnosti i ukoliko to napravimo, a ja mislim da je ova Vlada u stanju to uraditi. Mi smo spremni glasati za ovaj izvještaj, ali samo ukoliko taj zaključak bude popraćen glasanjem o ovom izvještaju. Zahvaljujem.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodine ravnatelju, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Suprotno onome što se moglo čuti jutros u ovoj sabornici, mišljenje kluba HNS-a je da je ovo jedna od najvažnijih tema o kojoj ovaj Sabor raspravlja zato što je to jedan od originalnih razloga za postojanje države. Da ne idem predaleko u povijest i u teoriju, vjerujte mi na riječ jedan od razloga postojanja i uspostavljanja moderne države bilo je povećanje sigurnosti, odnosno smanjenje nesigurnosti u društvu od Hobsa na ovamo. Prema tome, garantiranje sigurnosti i monopol na nasilje koje država ima kroz vojsku i policiju je jedan od preduvjeta mogućnosti funkcioniranja svakog društva i naravno jedna od temeljnih razloga za postojanje države i zato smatramo ovu temu, pa kroz to onda naravno se to reflektira i na samo izvješće jednim od naših glavnih zadataka ovdje u Parlamentu i u kontroli nad tim da li država uopće funkcionira i da li uopće obavlja svoju zadaću. Sigurnost se mjeri na različite načine, sigurnost je između ostalog jedan od glavnih čimbenika u konstruiranju osjećaja socijalne uključenosti ili isključenosti. Kad mjerite osjećaj socijalne isključenosti, sigurnost je tu jedan od ključnih čimbenika, a po istraživanjima u Hrvatskoj osjećaj socijalne isključenosti raste, a ne pada. Prema tome, to je također jedan moment ili jedan čimbenik koji treba držati na umu i po mom mišljenju na neki način i ovo izvješće samo po sebi, način na koje je sastavljeno doprinosi osjećaju nesigurnosti, ne zbog toga što spominje u tom izvješću, nego zbog onog što ne spominje u tom izvješću. Jasno je da je u svim stvarima, a naročito u ovako važnoj stvari kao što je pitanje sigurnosti u društvu, dakle policije i Ministarstva unutrašnjih poslova kao jednog od ključnih segmenata izvršne vlasti. I s druge strane Parlamenta da je to radni dinamični odnos. Mi moramo imati komunikaciju o onome što se zbiva u najmanju ruku informaciju, uvid u ono što se zbiva i kako naša izvršna vlast u ovom slučaju, kako Ministarstvo unutrašnjih poslova, pa onda i policija reagiraju na ono što se praktično u društvu događa. I zato mi se čini da ovo izvješće, način na koji prikazuje situaciju ulijeva određenu nesigurnost jer se nigdje ni na koji način, pa čak niti u iznošenju uvodnom ove teme od strane ministra ovdje u Parlamentu ne spominje ono što nam je svima na pameti i svim građanima ove zemlje na pameti kad se počne govoriti o funkcioniranju policije i o sigurnosti. A to je što se događa u slučaju Miljuš? Što se događa u slučaju Rađenović? Što se događa u slučaju Galinac? Što se događa u slučaju Luka Ritz? To su teme koje su nam sada na pameti. Što ste naučili iz onoga što ste radili ili o čemu izvještavate za 2007., što vam na bilo koji način pomaže ili vam je podloga za rješavanje Miljuš-premlaćivanje, Rađenović-premlaćivanje, Galinac-premlaćivanje, Ritz-ubojstvo. Što smo naučili? Da li iz ovoga se može zaključiti da će se ovi slučajevi nekako moći riješiti? Do danas oni nisu riješeni. Ništa se nije dogodilo ili u najmanju ruku javnost ništa ne zna o tome. Ono što znamo, a nekako polako i tone u marginalizaciju ili zaborav vrlo konkretno što je u slučaju Gašparac? Sjećate se slučaja gdje policijski inspektor Gašparac podnio kaznenu prijavu protiv Marka Perkovića Thompsona i nepoznatih počinitelja zbog isticanja ustaških simbola i poticanja na tu vrstu ikonografija koji je nakon toga suspendiran. Što se dogodilo? Da i se iz iskustva i posla i statistika koje ste naveli, koji se radio i opisuje se u ovom izvješću, može izvući neki zaključak da se takve stvari više neće događati. Da li tu postoji neki temelj da se kaže, da ovi svi slučajevi će se raščistit, istjerat će se na čistac cijeli problem i počinitelji će biti identificirani ili barem osumnjičenici će biti identificirani. Na to u ovom izvješću ni na koji način ne postoji ni naznaka bilo odgovora, bilo mogućnosti da se iz onog što se radilo do sada na neki način ti slučajevi razriješe, a vjerujte mi to je ono što stvara osjećaj nesigurnosti i to je ono što se odražava u istraživanjima, osjećaju socijalne isključenosti, to su konkretni slučajevi koji destabiliziraju društvo i naravno kreiraju atmosferu nesigurnosti. I zbog toga je važno da policija ima i Ministarstvo unutrašnjih poslova ima odgovore na ta pitanja. Neposredno nešto što je pitanje pa ja bih rekla u prvom redu za ministra unutrašnjih poslova, a tekar sekundarno za policiju je pitanje provedbe akcije „Indeks“ na zagrebačkom sveučilištu. To je pitanje baš za ministra zbog toga što je to u prvom redu političko pitanje. Dozvolite mi par uvodnih rečenica. Koja je svrha borbe protiv korupcije? Jedna od temeljnih svrha borbe protiv korupcije je očuvanje institucija. Dakle isključivanje onih koji svojim ponašanjem funkcionirajući temeljem korupcije, a ne temeljem najboljeg interesa institucije, ruše i stabilnost, integritet i društveni ugled jedne institucije. Dakle zato se protiv korupcije borimo, a ne zato da bi te institucije uništavali. Da bi uništavali njihovu reputaciju, njihov ugled među građanima i onako imamo relativno lošu situaciju u tom pogledu što se tiče institucija. Prema tome u slučaju akcije „Indeks“ koja ima za svoj cilj deklarirani borbu protiv korupcije na sveučilištu, a vjerujte mi to je sigurno područje na koje sam ja, obzirom da dolazim sa sveučilišta, naročito osjetljiva. Akcija „Indeks“ je u svojoj provedbi, dakle upravo tamo gdje je postupala policija u privođenju sveučilišnih nastavnika i zaposlenika, u prvom redu sveučilišnih nastavnika za koje još nije bilo jasno i za koje nije jasno da li će biti optuženi, da li postoji osnovana sumnja da budu optuženi, privodeći ih pred fotoaparatima novinara i pred novinarima destruirala ne samo uglednih ljudi nego naravno i samog sveučilišta. Sve se mogu složiti da je naravno sveučilište trebalo i ti fakulteti i samo sveučilište trebalo djelovati prije toga i različitim internim mjerama postupati, to je posebna rasprava. To je rasprava koja nije prvenstveno za Ministarstvo unutrašnjih poslova i ministra i policiju. Ali rasprava koja jeste za policiju je koja je svrha, zbog čega kada tako pazimo u svim recimo slučajevima kada se radi o sumnji na ratni zločin, da se ne bi nitko smatrao krivim prije nego što ga sud osudi ili barem optuži, zašto u slučaju privođenja sveučilišnih nastavnika od strane policije je to učinjeno pred fotoaparatima novinara, objavljeno u novinama naravno što se novina tiče sigurno da njih interesira i dolaze svugdje gdje znaju da će biti nešto što prodaje novine, to ne trebamo sumnjati. Pa zato baš i odgovornost Ministarstva unutrašnjih polova i policije da to spriječi i na taj način to ne radi. Jer kada to napravite pred fotoaparatima i objavite u novinama onda ste vi de facto ljude koji još nisu ni optuženi, osudili. Osudili ste ih kroz javnost, osudili ste ih prikazujući ih kao ljude koji su sveučilišni nastavnici i istovremeno korumpirani. Može se dogoditi da ih za pet minuta kroz druga vrata pustite van, oni svoj obraz više nikada neće oprati. To ne trebam ja nikome ovdje da to objašnjavam i govorim, naravno da svatko u Ministarstvu unutrašnjih poslova i u policiji to zna. Gospodine ministre ja vas pitam zašto ste ljude privodili pred fotoaparatima? To je također pitanje zaštite institucija, to je također pitanje efikasne borbe protiv korupcije, a ne osude preko fotoaparata. Ja naravno znam i prihvaćam i smatram da je to problem da u policiji postoje slabe plaće, da postoji problem edukacije. Ja ću biti prva gospodine ministre i gospodine ravnatelju koja ću s vama zajedno se boriti za bolje plaće u policiji, jer smatram da je to važno i doprinosi sigurnosti. To je nešto što odavde također treba raditi. Znamo također da je policiji teško obzirom na problem i nefunkcioniranje pravosuđa, probleme koje imamo u pravosuđu i gdje policija obavi svoj posao pa onda ljudi koji prirede na druga vrata izađu van. To je također problem. I to tom problemu treba ovdje također razgovarati u kontekstu izvješća o obavljanju policijskih postupaka. Međutim, te teme gospodo iz Vlade trebate otvoriti vi. Mi ih ovdje otvaramo upravo zato što ih vi niste otvorili, ali vi nama morate odgovoriti na ova konkretna pitanja koja smo vam ovdje postavili. Morate nam u najmanju ruku odgovoriti što je što je iz ovog izvješća i vašeg rada kojeg ste opisali u izvješću koje je pred nama, podloga da se odgovori na slučaj Miljuš, slučaj Rađenović, slučaj Galinac, slučaj Ric, slučaj Gašparac i na akciju "Indeks". U svjetlu ovoga što sam ovdje iznijela, na žalost klub HNS-a neće moći podržati ovo izvješće i ne prihvaća ovo izvješće o radu policije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U 16 i 17 minuta je prošlo vrijeme za prijavu, 10 minuta. Imamo nekoliko ispravaka. Prvo gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica je netočno rekla da je akcija "Indeks" političko pitanja. Ona nije niti može biti političko pitanje, ona je isključivo rezultat rada institucija koje se bore protiv korupcije. Druga stvar, nije policija odgovorna za objavljivanje imena niti fotografija u dnevnom tisku ili ne znam na bilo kojem. Treba respektirati i zakone i jasno je sasvim sigurno da oni koji i uređuju taj dio, da trebaju voditi računa o tome da nije dobro objavljivati puna imena i prezimena osoba koje su eventualni osumnjičenici. Oni to jako dobro znaju. Bilo je privođenja pred kamerama i u vaše vrijeme i velikih privođenja pred kamerama i objavljivanja imena, pa bilo je čak i izjava da su stranke pod istragom, da vas podsjetim na tu činjenicu. Prema tome, kad netočno je da nas interesiraju samo slučajevi uz sam respekt prema žrtvama prema gospodi koje ste nabrojili, interesiraju nas i slučajevi [[Upadica: Hvala.]] I Bože Prke i svih ostalih i to želimo dovesti.
Andrija Hebrang.
Netočno je što je kolegica izjavila.
Pardon. Imamo jednu povredu Poslovnika gospodin Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Članak 210. je povrijeđen, odnosno kada se netko od točke dnevnog reda kao što ste meni malo prije dali opomenu, molio bih vas da to napravite i gospodinu Matušiću.
Najveći zagovarač da se nikomu ne priznajem prvo mjesto ispred sebe. Stalno govorim držimo se dnevnog reda. Međutim, očito da svako ima svoje viđenje, što je to držanje dnevnog reda, jel'. Ali nastojat ćemo. Hvala lijepa. Gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepa. Ispravljam netočan navod kolegice koja je rekla da je policija kriva što se pred kamerama uhićuju osobe koje možda neće biti krive. Tko je dokazao da je policija za to kriva? A što ako nije kriva policija? Zar je mogla obustaviti akciju ili je mogla pristupiti privođenju novinara? A što bi rekli da je policija pristupila privođenju novinara? Tvrdim da policija nije kriva, sačekajmo tko je kriv, dok se dovrši istraga. I nemojte biti sudac prije suda.
Hvala. Gospodin Boris Matković, ispravak.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa isto se odnosi moja ispravka na ovu ocjenu, odnosno neistinitu tvrdnju kolegice Pusić da je ova akcija pred fotografima provedena da bi se ljude optužilo jel' nakon 5 minuta da bi se dovelo u pitanje i policiju itd. Ja tvrdim sasvim suprotno kolegice Pusić, a to je da je "Indeks" posljednja u nizu antikorupcijskih akcija i da ona kao i sve prethodne u biti doprinose da se korupcija u cijelom društvu obeshrabri i da bi se godišnje jedna ukupni državni gubitak od 6 milijardi nakon određenog perioda i akcija koje će se provesti sve odnosno nestao.
Hvala. Ispravak gospodin Tomislav Čuljak.
Kolegica Pusić je nabrojila nekoliko slučajeva koji su sa pravom uzbudili hrvatsku javnost i rekla je da se nakon toga ne događa ništa. To je netočno. Događa se postupanje policije od obavijesnih razgovora, traganja za počiniteljima naravno dok se ne utvrde počinitelji, izvršitelji počinitelji, naručitelji, a kada će to biti ovisi o puno toga što se treba poklopiti da bi se nekakav slučaj zaključio. Znači policija radi svoj posao, a osjećaj kada bi to trebalo biti, policija ne može raditi prema osjećajima, nego prema zakonu i onome pri čemu znači što je rukovodi da određene postupke provede nekada brže, a nekada sporije.
Hvala. Gospodin Stanko Grčić u ime kluba HSS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni gospodine ministre, gospodine ravnatelju, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Odmah da kažem da ću nastojati u raspravi eliminirati određene politikantske sadržaje i na objektivan način ukazati na ovaj sadržaj i izvješće. Na početku naše rasprave mi u HSS-u prvo želimo pohvaliti sve pripadnike policije i držane službenike i namještenike MUP-a kao i sve one koji skrbe za sigurnost Republike Hrvatske, njenih građana, a i turista u turističkoj sezoni, a posebno pohvaljujemo pripadnike policije koji sudjeluju u mirovnim operacijama i drugim aktivnostima širom svijeta. Mišljenja smo da ovo izvješće o kojem raspravljamo na zadovoljavajući način obuhvaća pojedine važne probleme, izazove i zadaće s kojima se susreće Ministarstvo unutarnjih poslova, a posebno policija Republike Hrvatske sa upravljačkom i rukovodnom strukturnom u cjelini. Tijekom naše rasprave posebno ćemo se osvrnuti na neka možda otvorena pitanja iz razloga što živimo u vremenu kada se treba suprotstaviti šarolikoj paleti sigurnosnih izazova ili pojava iz djelokruga policije. Stoga se sama po sebi nameće potreba prilagodbe policijskih sposobnosti i odgovora na nove izazove. Iz iznijetih podataka u izvješću vidljivo je da policija dobrim dijelom ispunjava zadaće utvrđenih u zakonom o policiji a točna je činjenica i nju naglašavamo da policija ima značajnu ulogu u području sigurnosti Republike Hrvatske, ali nije jedina i najodgovornija za to stanje. Naime, sigurnost ovisi o ponašanju svakog pojedinca, sigurnost i struktura u zajednici, te svih njih, odnosno svih nas zajedno, pa i mi kroz raspravu danas kao i sutra u svakodnevnom životu možemo i vjerujemo da doprinosimo povećanju No nismo sigurni je li ovo izvješće u potpunosti na izbalansiran način obuhvatilo poziciju i odnos policijskih poslova s drugim dijelovima sustava nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske. U sadržaju izvješća očekivali smo obrađena ili barem detaljnije obrađena neka od sljedećih pitanja koja se odnose na razvijenost i iskorištenost samozaštite građana, na materijalno-tehničku opremljenost, na obučenost, osposobljenost i uvježbanost, na međunarodnu suradnju, na neke preventivne mjere koje mislimo da treba provoditi kao i na disciplinske mjere, a možda i na neka još druga pitanja jer sve to više ili manje utječe na stanje i jačanje ukupne sposobnosti policije u obavljanju njihovih poslova. U idućem izvješću željeli bismo u statističkim podacima vidjeti a nadamo se da će tako i biti što manje kaznenih djela a posebno onih za maloljetnike i djecu. Pri tom nas posebno zabrinjava porast nekih kaznenih djela u 2007. godini. Mislimo prije svega na kategoriju kaznena djela maloljetnika. Ubojstvo u pokušaju gdje vidimo porast 200%, tjelesne ozljede i porast 274%, sudjelovanje u tučnjavi porast 200% također. Zbog učestalih razbojstava i napada na novčarske institucije, banke, mjenjačnice, kladionice, benzinske postaje postavlja se pitanje da li policija u suradnji s vlasnicima tih institucija poduzima sve potrebne preventivne mjere kako bi odvratila počinitelje od nakane da učine određeno razbojstvo? Ne znamo što u Ministarstvu unutarnjih poslova poduzimaju da se u postupku priprema za organizaciju i provedbu vježbi civilno-vojnog karaktera na temu borbe protiv terorizma normativno i planski uredi ovo područje. Naime zbog normativne i planske neuređenosti sustava u takvim vježbama često sudjeluju i oni djelatnici koji se u stvarnoj situaciji neće naći na supozicijama koje se uvježbavaju. Slijedom iznijetog Klub HSS-a se nada da će Vlada Republike Hrvatske kao i Ministarstvo unutarnjih poslova u suradnji sa građanima i mjerodavnim tijelima u nastupajućem razdoblju postići i održati što viši stupanj opće građanske sigurnosti. Također s obzirom na prilike u zemlji nitko ne može očekivati radikalnu prekretnicu u kratkom vremenskom razdoblju. No država je dužna provesti i poduzeti sve potrebne aktivnosti i mjere kako bi ostvarila sve funkcije sigurnosti. Sigurnosna funkcija mora biti djelotvorna. Mora ostvariti temeljni cilj postići odgovarajući odnosno što viši stupanj sigurnosti. Ona mora na pravi način odgovoriti suvremenim sigurnosnim pojavama i iskorjenjivati ih, onemogućavati te sprečavati njihovo štetno djelovanje jer sigurnost je ključan preduvjet demokratskog gospodarskog razvoja te svekolikog boljitka zajednice. S obzirom da je izvješće sveobuhvatno na zadovoljavajući način kao što sam u uvodu iznio obrađuje obavljanje policijskih poslova Klub HSS-a podržat će ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. U ime predlagača gospodin ministar Berislav Rončević. Izvolite nakon izlaganja klubova.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nakon izlaganja klubova samo nekoliko kraćih osvrta na stavove koje su izrekli pojedini predstavnici klubova. Nismo se naoružali statistikom nego smo podnijeli izvješće o obavljanju policijskih poslova ali priznajem da nam je statistika i lagani obrambeni mehanizam protiv onih stavova koji iz pojedinih slučajeva koliko god oni traumatični, neželjeni bili pokušavaju stvoriti jednu generalnu negativnu sliku i o stanju sigurnosti u Hrvatskoj i u radu hrvatske policije. Ja ću samo upozoriti na činjenicu da je OESS u lipnju mjesecu prošle godine završio monitoring nad radom hrvatske policije jer je ocijenio da je hrvatska policija postigla visoke profesionalne standarde i da je potpuno depolitizirana. Ne mogu uvaženoj saborskoj zastupnici gospođi Pusić odgovoriti što sve i konkretno policija radi i u ova 4 ili 3 predmeta koji su predmet njene pojačane pažnje jer bi na taj način ugrozio rezultate dosadašnjeg rada hrvatske policije na ovim predmetima. Ali reći ću vam samo u grubim brojkama da je u rasvjetljavanju okolnosti premlaćivanja nažalost preminulog Luke Ritza i gospodina Pavla Babića do sad policijska uprava preko svojih kriminalističkih službenika provela obradu nad 62 osobe. Da je izvršeno 41 prepoznavanje. Da su izvršene brojna poligrafska testiranja i da je obavljeno do sada gotovo 1100 obavijesnih razgovora sa građanima koji bi možebitno mogli imati saznanja. I tako u svakom predmetu. O nekakvim dodatnim mjerama apsolutno vam neću ovdje odgovoriti bez obzira što znam da to, zbog toga kod vas neću izazvati oduševljenje ali moj je posao osigurati hrvatskim policajcima nesmetano obavljanje posla pa čak i kada zahtjevi dolaze sa ovako uvaženog i visokog mjesta. Pravilo je struke ovdje ipak na prvom mjestu. Što se tiče operacije «Indeks» jedna pozitivna antikoruptivna mjera koju je pozdravila svekolika hrvatska javnost. U ovoj akciji sudjelovali su policija, USKOK, Državno odvjetništvo i Županijski sud u onom dijelu kada se došlo do izdavanja naloga za pretres stanova, ureda i automobila. I pitam se odakle tolika sigurnost da je informacija o toj akciji izašla iz reda policije? Ne upirem prstom ni na koga. Mi ćemo napraviti zajedničku raščlambu ove akcije. Slažem se da je moglo ugroziti istragu u njenom početku. Potpuno se slažem s time i to se ne smije događati ali zašto odmah prst ide u hrvatskog policajca? Nismo bezgrešni. Nismo virtualni policajci i griješimo, ali i sankcioniramo ljude koji griješe. U 2007. godini Ministarstvo unutarnjih poslova je provelo 600 stegovnih postupaka zbog razno raznih sumnji da su naši policajci počinili ili nekakve nedopuštene radnje ili nisu postupali sukladno pravilima struke. Recite mi koje je to tijelo državne uprave imalo snage tako isto napraviti? Predmet Gašparac. Još jednom ponavljam. Suspenzija protiv policijskog službenika gospodina Gašparca ni u kakvoj vezi nema sa koncertom Marka Perkovića Thomsona na Jelačićevom trgu 30. svibnja 2008. godine. Vi jako dobro znate tko je organizator ovog koncerta i što je organizator učinio za osiguranje javnog reda i mira. Ali ono što on kaže suspendiran je jer ga je nadležno tijelo dovelo u sumnju da je ogriješio se o pravila. Bacao je stolicu na kolegiju i neprimjereno se ponašao. Hoćete mi reći da trebam se zbog toga uplitat se u ovaj stegovni postupak? Dati poruku da se to može raditi? Možemo imati i različite stavove, zato se i održava kolegij, ali ne smijemo bacati stolice. Ovaj stegovni postupak još uvijek nije pravomoćno okončan i ja ga neću dodatno komentirati. Hvala vam lijepo.
Gospodin Vujić, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Ispravljam precizno netočan navod, navod koji je rekao gospodin ministar da je akciju “Indeks“ pozdravila sveukupna hrvatska javnost. Akciju “Indeks“ nije pozdravio Senat Sveučilišta. Akciju “Indeks“ nije, je prokomentirao Predsjednik Republike da je maestralna. Zna se što je to značilo. Akciju “Indeks“ nije podržao niti ona osoba koja u ovom momentu vodi da tako kažem hrvatske pregovore vis a vis Vijeća Europe. Prema tome, ovo nije točno. Ne podržavam je ni ja i dobar dio ovih klubova. Ne podržava je niti dobar dio medija osim onih medija koji su u njoj na aktivan način sudjelovali gospodine ministre. Nadam se da ću moći više reći kada nastavim s vlastitom diskusijom.
Pa nije nužno podržavati bilo što ako je u skladu sa zakonom i nebitno je tko podržava tko ne podržava nešto što je u skladu sa zakonom. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Pa gospodine predsjedniče, gospodine ministre malo prije ste ovdje rekli da koristite statistiku kao određeni obrambeni mehanizam, a ja mislim da bi bilo puno bolje za hrvatske građane i za sve nas da ste ovdje došli i iskreno progovorili o problemima sigurnosnog stanja u Republici Hrvatskoj koji su evidentni i da onda probamo zajednički vidjeti kako pomoći da se stanje sigurnosti poveća na puno veći stupanj nego što to danas imamo. Sigurnost se ne mjeri statistikom. Ona se mjeri činjenicom da li se građani osjećaju sigurno ili ne, a evidentno je da se građani ne osjećaju sigurno i ne mogu se osjećati sigurno kada vas svako možda drugo ili treće jutro zateknu duge cijevi negdje na nekom gradskom mostu ili nekoj gradskoj ulici zbog toga što je opljačkana banka ili neka pošta. Ne mogu se osjećati sigurni ukoliko se pretuku ljudi sred bijela dana u centru grada. Zadnji slučaj pred Ministarstvom gospodarstva. Znate što kažu ljudi? Još samo treba da vas tuku na Markovom trgu pred Vladom. Kako smo krenuli ni to nije isključeno. Ne mogu ljudi biti sigurni niti zbog toga što se događa među mladima. Svatko tko ima dijete doista strepi petkom i subotom kada djeca izlaze van, jer ne znaju da li će dijete se vratiti kući živo ili će se vratiti u mrtvačkom sanduku. U ime te djece, u ime tih roditelja dužni smo danas ovdje ipak malo ozbiljnije pristupiti ovoj raspravi, jer smo se doveli u situaciju u ovoj zemlji da vam netko ubije dijete na cesti iz čiste obijesti, iz čiste zabave. Ja se ne mogu složiti da je to normalno i ne mogu se složiti da kažemo eto tako to je dio nekakve naše statistike, ali nije tako jako crno. Ne mogu se složiti s time. Vi ste isto tako rekli za organizirani kriminal koji je doslovno u ovoj zemlji godinama netaknut. Rekli ste da se organizirani kriminal naziva međudruštvenim odnosom. E pa znate, kod organiziranog kriminala padaju glave ljudima, strada gospodarstvo, strada puno toga u organiziranom kriminalu. Na kraju krajeva strada sama država, jer je to jedan od najvećih karcinoma svake države, a vi to nazivate međudruštvenim odnosom. E ako vi to tako nazivate, a ne prijetnjom i opasnošću ovoj zemlji onda doista teško je vjerovati da ste se vi spremni uhvatiti u koštac sa tim problemom. Oni koji upozoravaju na alarmantnu situaciju u nekim segmentima dakle naše sigurnosti nazivate politikantima. Ni to nije dobar pristup gospodine ministre. Ni to nije dobar pristup! Dobar pristup bi bio da dođete ovamo i da kažete hajmo zajedno vidjeti što napraviti, a ne odmah dodijeliti etiketu i reći svi ste vi politikanti jer ste se usudili dići glas i uopće upozoriti da se ne osjećamo sigurno u ovoj zemlji. Pa ne osjećamo se gospodine ministre! Ne osjećamo. Ne osjećamo se sve dotle dok ljudi koji su pretučeni samo zato što su ili pisali o organiziranom kriminalu ili su upozoravali na neke reketare, dakle neke ljude koji se bave kaznenim djelima završavaju pretučeni i nitko ne odgovara za to. Nema odgovornih, a još manje ima onih koji su sve to naručili, koji su nalogodavci koji sve to uredno kreiraju. Danas jednog, sutra drugog. Možda će sutra biti isto tako netko pretučen, jer je uperio prstom u nekoga. Svi ti ljudi kažu da te informacije cure iz sustava. A ja vas pitam koja je poruka hrvatskim građanima, jer nema borbe protiv korupcije niti kriminala bez suradnje sa građanima. Koju smo mi poruku poslali građanima, da recite nešto, ukažite na nešto, imate šanse izgubiti glavu. Što mislite da će sutra netko se usuditi bilo što reći? Neće. Neće. Stvaramo u ovoj zemlji klimu u kojoj je šutjeti jedino sigurno i jedino dobro. Tako ne možemo riješiti probleme koje imamo u zemlji, naprosto ne možemo. Prema tome, naš je zadatak, odnosno vaš jer ste trenutno na vlasti i jer obnašate funkciju ministra unutarnjih poslova stvoriti sve preduvjete i omogućiti doista da se svi počinitelji kaznenih djela pronađu, a ne da se stvaraju afere koje su malo prije ovdje spomenute. Ja ću samo ovdje spomenuti neke vrlo tako bi se moglo reći indikativne povezanosti između nekih akcija. Na primjer, 2006. godine kada je par dana prije objavljivanja jednog Izvješća dakle o postignuću Hrvatske na putu priključenja Europskoj uniji, onda smo imali spektakularno uhićenje liječnika Ognjena Šimića u Rijeci. Moram priznati da je strašno bilo gledati jednog liječnika kojeg se privodi u lisicama, isto tako sa medijima, s medijskom pozornosti. Dakle, 2 dana prije tog izvješća uhićen je gospodin Ognjen Šimić koji je trenutno u susjednoj državi. Akcijom "Maestro" u Hrvatskom fondu za privatizaciju Vlada je poduzela još u lipnju 2007. godine i to baš pred sastanak Europskoj vijeća u Bruxellesu. Vrlo interesantno da smo baš tada reagirali na akciju "Maestro" isto je bilo vrlo pompozno, mediji, policija, hapšenje ljudi. Danas imamo situaciju da su 2 puštena iz zatvora zatvorenika da su tužili državu pred europskim sudovima, kako će stvar ići dalje, vidjeti ćemo. Bojim se da ni od toga nema ništa, ali neke ljude su uredno godinu i pol dana držali u zatvoru, neke smo javno oblatili, što je rekla kolegica Pusić i ništa od svega toga, ali je vrlo interesantno opet pred sastanak, dakle u Bruxellesu. Nakon toga je gospodin Sanader izjavio da je riječ o jednoj spektakularnoj akciji i da je to, kako je on tada rekao snažan korak naprijed, snažna poruka onima u Hrvatskoj koji se na nepošten i kriminalan način pokušavaju služiti javnim dobrom i državnom imovinom da će biti gonjeni svim sredstvima pravne države. Pa lijepo su mu se pokazala ta sredstva progona. Dvojica puštena odlukom Ustavnog suda i tuže državu zbog toga što su bili protupravno u zatvoru. Da ne govorim o tome da oni koji su sve to organizirali, ovo se samo provodi, oni koji su to organizirali opet nisu došli pod udar pravde i neće ni biti. Vrlo je interesantna i ova zadnja akcija "Indeks". I ona se nekako podudarila baš sa odlaskom premijera Sanadera u Bruxelles. Navečer on tamo, sutra ujutro mi imamo uhićenje ovdje preko 100 i nešto ljudi. Slažem se svim što je kolegica Pusić rekla. To je veliki udar na sveučilište i moram priznati da mi je bilo teško slušati Hanesa Svobodu koji je nama na neki način dodijelio lekcije i rekao da je to udar na kraju krajeva i na ugled jedne zemlje. Jer udariti na takvu jednu instituciju na takav način kao što smo to mi učinili je naprosto nešto što nije dobro niti za jednu zemlju, tako ni za Hrvatsku. Ja bih voljela kada bismo mi sve akcije u Hrvatskoj radili zbog nas samih, zbog toga da mi u Hrvatskoj živimo bolje i kvalitetnije, da se osjećamo sigurnije, da imamo manje ili da nemamo uopće organiziranog kriminala, da nemamo dakle ljudi koji se premlaćuju na ulici, odnosno da ako toga ima da onda oni koji to rade i naručuju budu sankcionirani. Ali ne volim kad se to radi na površan način samo zato da bi se u Bruxellesu ili bilo gdje drugo reklo da, evo mi se borimo protiv korupcije. To je neodgovorno prema nama, prema našoj zemlji i prema našim građanima. I zato se s tim ne smije nastaviti. Sve akcije su napravljene površno, napravljene su spektakularno sa medijima da bi se pokazalo da mi nešto radimo. Za godinu, dvije se pokaže da od toga svega nema ništa, ali neki ljudi su oblaćeni, uprljani i doista više ne mogu skinuti ljagu sa svoga imena. I na kraju ću završiti s time da teško mogu vjerovati da će ova Vlada doista nešto ozbiljno učiniti u borbi sa organiziranim kriminalom i sa sve većim stupnjem kriminaliteta u Hrvatskoj kada premijer Sanader, ključna osoba koja bi trebala neke stvari u ovoj zemlji ipak određivati kaže ovako: "Upravo sam bio u Washingtonu gdje je stupanj kriminaliteta veći nego u Hrvatskoj pa nikome ništa." Što to znači? Da je premijeru Sanader i HDZ-u premlaćivanje, ubojstva, pljačka, organizirani kriminal normalna pojava. Ako je tome tako, onda doista teško možemo očekivati da će se u ovoj zemlji nešto pomaknuti na bolje.
Hvala. 2 ispravka, gospodin zastupnik Andrija Hebrang prvi.
Hvala lijepo. Pa evo, od niza netočnosti zbog kratkoće vremena kaže kolegica da bi bolje bilo da je ministar iskreno ovdje nastupio itd. Gospodin ministar je nastupio vrlo iskreno u namjeri da sačuva dignitet, neovisnost i političku neovisnost časne struke policije koja vrši svoj časni posao. I to je ispravak netočnog navoda, citirao sam kojega. Rekla je da ministar trebao postupiti iskreno, on je postupio iskreno u namjeri da zaštiti dignitet. Ja ne znam što je ovo, ja nisam vidio do sad u Saboru. Molim vas, kolegi objasnite, rijetko je u Saboru da ovdje postoji poslovnik, kolegi Milanoviću. Drugi ispravak netočnog navoda je, kaže akcije radite pred sastanke u Bruxellesu i pred putovanja premijera Sanadera. Netočno. Sastanci u Bruxellesu su svaki tjedan. Premijer Sanader radi jednu diplomatsku ofenzivu i neprestano je na putu, znamo iz kojih razloga. Pa što ćemo zaustaviti rad policije, to je netočno jer je cilj politikanstvo.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ispraviti ću ovaj zadnji netočan navod da je premijeru Sanaderu i HDZ-u da je normalna pojava i premlaćivanje i ubojstva i sve ove pojave negativne koje ste rekli. To je netočno, tendenciozno i doista nevjerojatno da ste tako nešto izrekli. Ali kad već tako nešto izričete, onda bi se moglo postaviti pitanje kakve su te pojave SDP-u. Možda bi odgovor na to pitanje najbolje dao Rađenović.
Gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Žao mi je što je još jedan čovjek morao biti brutalno premlaćen pa da premijer Sanader i vi reagirate. Činjenica je da je pomicanje ove točke dnevnog reda sa vrlo visokog, odnosno niskog 58. mjesta kako se gleda na današnji dan posljedica onoga što se dogodilo prije nekog vremena, a to je zadnje brutalno premlaćivanje u gradu Zagrebu. Jer kad mi u Saboru upozoravamo na stanje sigurnosti, na gotovo svakodnevna premlaćivanja, pljačke, na nerješavanje vrlo ozbiljnih slučajeva, tada ste se vrlo neodgovorno pozivali na statistiku, premijer Sanader je tu sjedio pored vas i to odobravao, a ne znam da li je znao i da li ste mu rekli što ste napisali odnosno potpisali u izvješću, u zaključku, pa citiram: "Građani svoj osjećaj sigurnosti i kvalitete zaštite koje im pruža policija formiraju na temelju informacija koje objavljuje policija te iz osobnog iskustva. Uvjereni smo da ovo izvješće pokazuje da se danas u Republici Hrvatskoj ne događa ništa dramatično na planu javne sigurnosti i da nema ničega što u većoj ili manjoj mjeri nismo iskusili u proteklih 10 godina." To je jedan dio zaključaka koje stoji u vašem izvješću. Na zadnjem aktualnom satu na postavljena pitanja oko stanja sigurnosti opet ste se pozivali na statistiku uz to što ste rekli da mi netko obmanjuje vezano na jedno pitanje koje sam postavio da li je istina što mediji govore da ste pod istragom? Oko te obmane morate sa vašom kolegicom vidjeti kako stvari stoje, ministricom pravosuđa, jer je ona to na određeni način potvrdila u intervjuu koji je dala za „Jutarnji list“ u srpnju. I sve je bilo u redu na tom „Aktualnom satu“ da bi se opet na žalost, dogodilo brutalno premlaćivanje, izvanredna sjednica Vlade u popodnevnim satima i onda žestoka i oštra poruka sa te sjednice Vlade za obračun sa kriminalom. Premijer Sanader je sebe ponovo postavio kao spasitelj, ali kasno, jer je još jedan čovjek stradao. Što se dogodilo? Smijenjen je načelnik Policijske uprave Zagrebačke četvrti po redu, sada smo dobili petoga u pet godina i to je u ovom trenutku bilo sve. A načelnici u najvećoj policijskoj upravi, vrlo važnoj policijskoj upravi se mijenjaju ko' na tekućoj vrpci. Prije ovog letećeg načelnika Tolušića koji je bio samo tri mjeseca je bio načelnik Tomurad, koji je smijenjen zbog neefikasnosti i nerada nego vjerojatno zato što je netko u sustavu podnio prijavu za nekoga tko tu prijavu nije trebao dobiti. Vrlo važna ocjena je da sigurnost u nekoj zemlji se ne mjeri samo golom statistikom već subjektivnim osjećajem sigurnosti kod građana, uostalom i sami ste to rekli u svom zaključku. Ali je činjenica isto tako da je Republika Hrvatska iz dana u dan sve nesigurnija zemlja. Građani, birači, ljudi koji su nama dali povjerenje, i vama i nama, i svima nama u ovom Domu, da im omogućimo bolji i sigurniji život, gube vjeru u institucije tzv. pravne države, prije svega policiju i ja ih razumijem. Jer gotovo ni jedan pouzdanik USKOK-a, a riječ je o ljudima koji su bili spremni pomoći policiji i tužiteljima u dokazivanju korupcije i borbe protiv korupcije, organiziranog kriminala nije ostao zaštićen. Nije ostao zaštićen. Štoviše, bande batinaša na ulici sa šakama, bejzbol palicama, željeznim šipkama neometano obračunavaju sa onima koji dignu glas protiv nepravde i nezakonitosti. Nastradao je na žalost i Luka Ric, pretučen je bivši direktor Zagrebačkih cesta Igor Rađenović, za Luku Rica nema, nije riješeno, za Rađenovića su nađeni počinitelji ali ne i naručitelji, na kraju će ispasti da eto slučajno se našao i da nije dobio po glavi. Napadnuta je i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova Gordana Lukač Koritnik samo zato što je kao državna dužnosnica ispred svog ureda upozorila na neprihvatljivo javno ponašanje i širenje nacionalne mržnje. Samo zato je dobila po glavi pred svojim uredom. Pretučen je novinar Miljuš jer je pisao stvari koje se nekome nisu svidjele. Pretučen je poduzetnik Galinec u pol bijela dana kao poruka da se to može raditi kako se hoće. Obračuni u po hodnicima, nasilništvo na stadionima, po ulicama su gotovo svakodnevnica. Banke, pošte, mjenjačnice, kladionice, zaštitari koji prijevoze novac pljačkaju se gotovo svakodnevno. Alarmantno nam raste broj poginulih na cestama. To su ozbiljne stvari. Što radi policija? Neprestane smjene. Ponovit ću, Policijska uprava Zagrebačka, najveća policijska uprava, najveći broj zbog veličine stope kriminaliteta, peti načelnik u pet godina. Na odboru ste gospodine ministre rekli da ćete mijenjati dok ne pogodite. Mislim da nemamo eksperimente. Nemogućnost izbora prvog čovjeka Krim policije, a sve ovo o čemu govorimo se tiče tog sektora policije, Krim policije već godinu dana. Priče o hrvatskom FBI ili nacionalnom uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta imenuju se ljudi pa se brže-bolje traži da se ta imenovanja povuku. Molim vas dogovorite se već jedanput, imenujte ljude, neka rade svoj posao. S ovim potezima HDZ-ova Vlada je pokazala da nema političke volje obračunati se sa organiziranim kriminalom i nasilništvom u zemlji, svojim nečinjenjem u proteklih nekoliko mjeseci svjesno ste poručili da je kriminalcima u Hrvatskoj sve dozvoljeno. Mnogi su stradali zbog toga, stradao je moj prijatelj zbog toga, možda ću stradati i ja sutra jer neću prestati govoriti o organiziranom kriminalu i korupciji koja guši Hrvatsku. Bojim se da će zbog takvog odnosa i dalje stradavati ljude i među građane Hrvatske se uvlači strah i tako više ne ide. Ali gospodine ministre vi ne morate biti zabrinuti, više vi niste odgovorni. Odgovoran je premijer Sanader, jer vas nije smijenio.
Hvala. Nekoliko ispravaka. Gospodin zastupnik Frano Matušić prvi.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao još jedan čovjek je trebao biti premlaćen da bi ministar i premijer reagirali. To je neistina. To je čista neistina. Policija reagira u svakom slučaju, bilo u ovim slučajevima koje ste vi nabrojili ili bilo drugim nepoznatim slučajevima kojih ima, od kojih nitko ne bježi da ih nema, ali ih ima manje nego što je bilo i usporedbe sa drugim zemljama već smo govorili, daleko manje. Dalje ste rekli iz dana u dan je nesigurnost sve veća, postajemo iz dana u dan nesigurnija zemlja. Ja ne znam odakle vam takav dojam. To je potpuna neistina. Drugo kažete ministar, ne činjenja policije. Pa jesu uhvaćeni napadači na vašeg kolegu Rađenovića? Uhvaćeni su. Dvojica su uhvaćena. Koliko ja znam iz medija, znam da su dvojica uhvaćena. Je li nalogodavac uhvaćen? Ako postoji nalogodavac, pretpostavljam da će gospoda u procesu propjevati pa ćemo vidjeti tko je nalogodavac. Ali ono što govori vaš kolega Rađenović, dalo bi se iz toga zaključiti na koga aludira kada govori i o kome je riječ. Prema tome, sasvim sigurno da će se doći do rezultata.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Evo kolega je rekao da je pomicanje točke dnevnog reda posljedica zadnjeg premlaćivanja, da je zbog toga ova točka pomaknuta prema naprijed. Ja ću podsjetiti kolegu da je 9.7. stiglo izvješće u ovaj Hrvatski sabor, da je 24.9. prvi puta zakazana sjednica Odbora za nacionalnu sigurnost sa točkom dnevnog reda – rasprava o izvješću i da je 26. održana sjednica sa tom točkom dnevnog reda i tek nakon te sjednice moguće je održati ovu plenarnu raspravu. Inače podsjetiti ću vas, predsjednik Odbora za nacionalnu sigurnost je kolega Ranko Ostojić.
Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik Gordan Maras.
Ja nisam diguno gospodinu Čuljaku, niste vidjeli. Ja sam dignuo gospodinu Matušiću. Ja vas molim, vi ste gospodine potpredsjedniče vrlo iskusan u vođenju ovih sjednica. Povrijeđen je Poslovnik u članku 210. Gospodin Matušić umjesto da ispravlja netočan navod, on je postavio niz pitanja i održava i uvijek nam održi neki govor, pa neka digne repliku pa dopusti čovjeku da mu odgovori. On je rekorder po broju ispravaka netočnih navoda u kojima ništa nije ispravio. Evo to je gospodin Matušić. Čovjek koji je dignuo sto ispravaka netočnih navoda u kojima ništa nije ispravio. Hvala lijepo.
Neće stojati vaša ova tvrdnja, jer ja sam vrlo pažljivo i brižno pratio sve zastupničke izlaganja. Prethodnik zastupnika je iznosio određene činjenične tvrdnje, njih je zastupnik Matušić osporavao. To je u tradiciji ovog Doma, na koji način se ispravljaju zastupnička pitanja. To je tako. Gospodin zastupnik Mario Zubović, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni kolega je zbilja izrekao jako puno netočnih navoda. Ja ću nabrojati sada. Recimo rekao je HDZ nema političke volje. Bande baditanaša hodaju ulicama, iz dana u dan je u Hrvatskoj situacija sve nesigurnija. To jednostavno sve skupa nije istina. Dokaz za to je da je 2007. godine od, najteži slučajevi u kriminalu su riješeni sa 96%. Znači i policija i Vlada rade na tome da riješe i 96% su riješeni najteži slučajevi. Meni je žao što je vaš govor takav da bude što gore to bolje za vas, ali mislim da ne trebate ići prema tome, jer policija štiti i vas i nas.
I gospodin zastupnik Krešimir Gulić. Izvolite.
Ja bih ispravio netočan navod kolege koji je rekao da je Hrvatska nesigurna zemlja. Ja se s tim ne mogu složiti. Stvarno se stvara percepcija da je Hrvatska nesigurna zbog ovih par slučajeva koje u svakom slučaju ne odobravam i osuđujem ih, ali bih pitao i kolege iz SDP-a da li je Hrvatska bila sigurna zemlja 2002. kad je pretučen gospodin Božo Prka, 2003. kad je pretučen Ante Šimleša, 2003. Denis Kuljiš, pa Ivan Čaleta itd. Da li je ona bila sigurna zemlja, i da li ste gospodo riješili te slučajeve koji su bili u vrijeme vaše vlasti i da li je onda koji ministar smijenjen ili ravnatelj policije? Hvala.
Ministar unutarnjih poslova Berislav Rončević. Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče Dragovan, spomenuli ste i nemili događaj premlaćivanja, odnosno napada na gospođu Lukač Koritnik, ali ste svjestan i nesvjesno propustili reći činjenicu koja vam nije mogla ostati nepoznata jer je i gospođa Koritnik o tome javno progovorila. Sat vremena nakon napada pronađena su dva od napadača, a nekoliko sati poslije i treći. Pa bilo bi možda i zgodno i pohvaliti tu i policiju i dati im podstrek. Po Zakonu o USKOK-u niti ministar unutarnjih poslova niti glavni ravnatelj policije, niti nitko iz policije ne može saznati tko je pouzdanik USKOK-a. Čudno je da vi znate tko je pouzdanik USKOK-a i to je zabrinjavajuće. Još je veća opasnost ovdje što ste vi ovdje rekli i citirali, istina Bog netočno, što sam ja rekao na sjednici Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Te sjednice su zatvorene i nitko ne smije iznositi što je tijek tih sjednica, a budući da vas predsjedavajući odbora sada nije upozorio na to, ja ću se ubuduće dok dolazim na sjednice tog odbora onda suzdržavati komentara i informacija jer neću biti siguran da vi to dalje nećete prenijeti, odnosno bar neću govoriti na onim sjednicama kojim ste vi nazočni. Upozoravam vas da postoji obveza i molim vas da je se držite.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Igor Dragovan. Nemojte me gospođice, kolegice Ingrid dekoncentrirati. Gospodin Dragovan, izvolite. Moram pažljivo slušati i paziti šta tko kaže i kad kaže.
Gospodine ministre, sjednice nisu tajne. To je rasprava koja je na sjednici odbora, te sjednice nisu tajne. Postoje određene informacije i kada se postave kao takve onda se one ne smiju prenositi, a pitanje rasprave, pitanje rasprave to nisu tajne sjednice. To nisu tajne sjednice. A što se tiče državni službenice, odnosno pravobraniteljice za ravnopravnost spolova Gordane Lukač Koritnik ja sam rekao da je ona napadnuta, kao argument da je ona napadnuta u središtu grada jer si ljudi dozvoljavaju, odnosno ti kriminalci i batinaši da rade što god hoće i pohvaljujem policiju da je u tom smislu vrlo brzo i vrlo efikasno reagirala. Ali kao ocjenu sam rekao da je stanje sigurnosti takvo da kome nešto padne na pamet napravi u centru grada i napadne bilo koga.
I gospođa zastupnica Gordana Sobol, ispravak netočnog navoda.
Ministre, rekli ste da su sjednice Odbora za nacionalnu sigurnost tajne, što koliko ja znam kao zastupnica to nije točno i ovaj Parlament koliko je meni poznato nije Vlada, to je praksa Vlade da ima tajne sjednice, a ne ovoga Parlamenta i odbora ovog Parlamenta.
Gospodin zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Većina diskusija koju smo imali, vodili do danas bila je na neki način diskusija o stanju sigurnosti u vezi sa tako kažem i zahvaljujući radu policije. A na žalost mislim da bi se tome već trebala pridružiti jedan drugi oblik te iste teze, a to je stanje sigurnosti u odnosu na djelovanje policije i ja uz svu podršku u onim elementima gdje se vas može podržati, na žalost moram istaknuti da postoji i takav problem. Probat ću ga objasniti. Prvo, ovdje ima i ljudi koji su profesionalni. Drago mi je da barem jedan takav ovdje sjedi i mene zanima što on misli kada se policijske, da tako kažem, istraživanja odvijaju kao kampanje. Kada se odvijaju kao kampanja "Maestro", kao kampanja "Gruntovnica", kao kampanja ne znam vezano na zdravstvo kako se zove, kao kampanja … [[Govornik se ne razumije.]] itd., itd. Ja smatram da nema takve vrste djelatnosti policijske koja bi bila stručna, odgovorna i vodila cilju, a koja se može provoditi kao kampanja, ali kada se stvar postavi na taj način da je stručni rad kampanja, onda se hoće nešto drugo reći. Onda se želi ili prikriti ono što se ne može riješiti putem policije, što se nadam da nije takav slučaj ili se zapravo želi ostaviti utisak da se nešto radi, a to se ne radi, ili se ne radi onako kako bi se trebalo raditi. Molim vas lijepo gospodo za jedan fakultet se već 30 godina zna i javna je tajna da se tamo događaju neke stvari vezno na ispite, na lako položene, mnogima pogotovo neke poznanike koji su tamo diplomirali itd. Što se konkretno ikada napravilo sa imenom, prezimenom, mjestom, događajem kao konkretan slučaj, ne kao kampanja, nego kao konkretan slučaj da to bude upozorenje pa da se to ne radi. Dali se došlo dekanu toga fakulteta i reklo što bi inače u smislu očuvanja institucija o čemu je govorila Vesna Pusić, pa mu se reklo, čujte gospodine dekane, imamo indicija da se kod vas nešto radi, pa hoćete li reći vi onome profesoru za koga smo mi čuli da se to radi, da se to prestane raditi, jer je to kazneno djelo i da ćemo mi morati nešto poduzeti. Ne radi se tako gospodo. Ne. Nego se ovako na slučajevima koje se zna kakvi su, gdje se ništa ne čini, ništa se ne čini godinama, ne mislim samo ove godine da se razumijemo, ove godine koje su sada, nego niti ranijih godina, a onda ih se uklapa u veliki događaj, u veliku akciju "Indeks" u kampanju "Indeks" koja zapravo ima oblik lovca na vještice na sveučilištu. Na žalost taj oblik ima takav je osjećaj proizveden u javnosti, na kraju krajeva tako reagiraju sada kada su se oslobodili malo straha i oni koji su na sveučilištu odgovorni ljudi toga sveučilišta. Kažem da su se oslobodili straha, da jer je zapravo akcija zastrašujuća. Akcija u kojoj se dolazi u sred ispitnih rokova na fakultet naoružan u kojem se ulazi u prostore u kojem se privode, pa zar to nije zastrašujuće nešto. Da bi se na kraju od stotinjak ljudi ili koliko ih je bilo, sada već negdje to svelo na dvadesetak zadržanih. Baš me zanima na koju će taj na kraju broj biti sveden. Sada se događa da se u onoj drugoj akciji, jer ova je izvedena upravo tako maestralno, to da se oslobađa istražnog zatvora one zbog toga što je očekivana kazna je već takva da tako kažem da vjerojatno više nemaju razloga da budu u zatvoru, ako i jesu krivi. Ova akcija je zastrašila dio javnosti i mnogi oni koji misle da zbog svojih malih krivica su krivi, jer su nekome progledali u oči kada je osam puta dolazio na ispit, a onda je gubio godinu, pa je mislio dobro k vragu možda će naučiti drugi put, oni su sada također ovdje, postavljam vam pitanje jesu li oni možda moralni, jesu li i oni takvi. Trebali možda predstavnik policije da sjedi na fakultetu i da gleda dali je ispit stvarno položen kod profesora ili ne, pa da se na taj način to vidi. Molim vas lijepo, ovo je jedna vrlo ozbiljna šteta koja je nanesena fakultetu. Ja ne znam dali je ona nanesena u smislu da je to netko htio ili da nije htio, ali to je tako nešto, kako da kažem uzeti pajser i lupati po porculanskoj radnji. Nanesena je šteta Hrvatskoj, nanesena je šteta njenom imidžu u Europi, jer se jedno vrijeme što me je posebno zaprepastilo tumačilo kako je to možda nismo napravili što je baš trebalo, ali smo to napravili zbog Europe. Ma tko u Europi može prihvatiti da se na ovaj način upada na sveučilište. Kada rektor koji je u početku, vjerojatno pod pritiskom nije reagirao onako kako bi možda i trebao reagirati, počeo reagirati, organizira se … protiv rektora i njega se optužuje kontinuirano u onome istom listu koji je bio prisutan kod privođenja gospođe Mlikotin, kontinuirano se dakle vrši haranga da ti strašni ljudi na sveučilištu, sveučilišni senat umjesto da se bave korupcijom, ne oni se bave krivnjom vezno na potencijalnu krivnju policije u akciji "Indeks". Da bi se u tom istom listu ovakav naslov pojavio, reći ću zašto ga citiram da bi bilo jasno onima koji će me moći pratiti u ovome. Tko je protiv akcije "Indeks" taj je za korupciju. Naslov u tome listu. Možda će se neki sjetiti kako su izgledali naslovi '72. Tako su izgledali. Isto su išli na sveučilišta, isto su išli na kulturne institucije itd. Gospodine ministre ja znam da u policiji ima ne samo mnogo, nego i najviše časnih ljudi. Ja znam da je to vjerojatno jedan od najnezahvalnijih poslova koje postoje. Gledamo i američke serije, ni tamo nije lako. Ali molim vas ako treba pomoći što je govorila i Vesna Pusić, ovaj Sabor će biti za to. Ali ako treba miješati supstancije, provoditi akcije umjesto istraga, optuživati da tako kažem … institucije umjesto pojedince, onda se zapravo razara još ono malo što je od ove zemlje ostalo. Sveučilište koje nije baš nešto beznačajno koje nije fond za privatizaciju, koje nije čak niti zdravstvo, čak niti drugi elementi školstva, nego nešto na što bi trebali biti ponosni i nešto što bi trebali raditi. Ja tražim od ovoga Sabora da izvuče ovu situaciju na neki način, prihvaćajući može se pogledati i cijeli tekst, ali ću pročitati samo jedan odlomak, to je odlomak zaključaka Senata sveučilišta u Zagrebu. Borba protiv korupcije ne smije se svesti na kampanju i medijsku predstavu, već treba biti ozbiljna sustavna i beskompromisna. Sveučilište stoga prosvjeduje i osuđuje kršenje ljudskih prava i ponižavanje osumnjičenika, neodgovorno bacanje sumnje na sveučilište kao cjelinu, stvaranja atmosfere u kojoj sveučilišni posao moralno problematičan, a potencijalno i kriminalna djelatnost. Krivnja pripada pojedincu i ne može biti kolektivna krivnja. Krivnja se ne temelji na sumnjama i pričama, već na dokazima, a dok dokaza i presuda nema ne smije se širiti ozračje općeg sumnjičenja za moralno posrnuće i profesionalnu nekompetenciju. Da je ovo napisao netko od ovdje prisutnih zastupnika možda bi mu dobacili i ispravili i tražili ispravak navoda. Ovo je mišljenje momentalno najrespektabilnije tijela na tom istom sveučilištu. Kako ćete na ovo odgovoriti? Nemojte odgovarati da je sada … i doskočicama. Ovo je jedna ozbiljna greška. Iz ove ozbiljne greške gospodo iz policije i vi trebate nešto naučiti. Na ovaj način sa kampanjama se ne može ništa, sa kampanjama se može zastrašiti, jedan put je gospodin Šuker i rekao kod "Maestra" da se sada više nitko neće usuditi nakon akcije "Maestro" ništa učiniti. Kako se neće usuditi? Evo vidite da prodaju ispite. Mislim strašno. Teški primjer. Ali dobivamo zamjenske okrivljenike. Dobivamo one koji sjede jer su batinjali ali ne one zbog kojih su oni batinjani. Ja se nadam da radite oko toga nešto. Ja se nadam da ćete nešto možda i učiniti. Ali ne može se supstituirati, ne može se supstituirati ono što se ne radi sa simuliranjem rada koji je istodobno fond za produktivnost sa stanovišta interesa zemlje, sa stanovišta sveučilišta, sa stanovišta zakonitosti, jer se ne može na ovaj način ući u sveučilište. I sa stanovišta rada sa medijima što je posebno tužna priča prosto nevjerojatna priča. Priča u kojoj dakle policija ima probleme kada se nešto govori ovdje na saborskom odboru ali mirne duše se može … [[Govornik se ne razumije.]] javljati mediji onda im preuzimaju njenu na neki način ideologiju zbog čega ona nešto radi. Ja bih se ogradio gospodo iz ministarstva na podršku koju sam dao i neki mediji. Ogradio bih se i mnogo bih toga učinio da se popravi situacija vezano na ugled ovoga sveučilišta. To je ono što mi od vas očekujemo. Ja osobno ovdje ne postavljam pitanje ostavki ili neostavki. Ja ovdje postavljam pitanje kako će se popraviti situacija u kojoj već studenti na jednom fakultetu traže da ih se po mogućnosti, da im se prizna godina. Jer ste to proizveli. Proizveli ste pravo onih, ako je sve tako korumpirano, da možda prolaze opće i bez ispitivanja. … [[Govornik se ne razumije.]] ono što vi trebate shvatiti gospodo. I ovdje vam mi nismo nikakvi neprijatelji kada vam ovo govorimo. Voljeli bi da smo bliski prijatelji, ali ne možemo prihvatiti da se zamjenjuju stvari, da se mijenjaju teze i da se na ovaj način upropaštava ono malo što je od ugleda sveučilišta ostalo. Hvala lijepa.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moram ispraviti cijenjenog kolegu profesora Vujića zbog njegovog neistinitog iznošenja da je ova akcija zastrašujuća. Naime istina je da su negativni pokliči koje čujemo s lijeve strane sabornice takvi da bi zasigurno imali drugačije i konotacije i intonacije i interpretacije da ste kojim slučajem vi na vlasti jer u tom slučaju ova bi akcija bila proglašena vrhuncem funkcioniranja pravne države i institucija koje besprijekorno rade svoj posao što po mom mišljenju akcija Indeks sudeći po prvim rezultatima i zaslužuje. Hvala.
Gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite. Ne igrati se s pločicama! Replika gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Hvala. Kolega Vujić je sasvim u pravu kad upozorava na to da moramo biti vrlo oprezni da se ne stvori stanje kolektivne krivnje, da se ne producira jedan stereotip o tomu da je upravo sveučilišna zajednica ona prema kojoj bi trebala, neki su ovdje spominjali ofanzivu, antikorupcijsku ofanzivu. Pa baš na sveučilište i baš metodama juriša. Čini mi se da možemo upasti u zamku. Nitko ovdje nije, nema u dvorani onoga tko podržava korupciju i neka svatko odgovara tko je korumpiran, ali zaista igramo se možda u navodnike kažem «igramo se sa najsuptilnijim slojem hrvatskog društva, najfragilnijim», ono što je rekao Vujić: «Pajserom po porculanu». To ne može raditi odgovorna osoba. Mi smo doveli sebe u tu situaciju da su nam sveučilišni nastavnici kao zvanje, kao zanimanje, kao socijalni sloj, ne znam kako ih nazvati pribijeni kolektivno na stup srama. I nemojmo se zavaravati. Javlja se duh onoga što se nekad zvala kulturna revolucija. Najbolje da se sa sveučilištima sada obračunavaju oni koji unaprijed proglašavaju krivima neke druge samo zato što ih je netko optužio. Upozoravam na to jer možemo upasti u zamku antiintelektualizma a ako tu upadnemo onda smo doveli u pitanje puno toga u ovoj državi.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Replika.
Kolega Vujić govoreći o aferi Indeks ali i čemu čuđenje lakše je staviti lisice nekom profesoru u debeloj vesti, samtanim hlačama nego obračunati sa političkom korupcijom. Tako ministre. Pogotovo pod svjetlima reflektora. Ma koja to policija još svijeta hapsi pod svjetlima reflektora? I ta famozna akcija Indeks vidjet ćemo kakav će imati sudski epilog na sudu? Hoće li diplomirati? A tada će vjerojatno i ministar shvatiti da je od indeksa do diplome težak i trnovit put.
Ministar unutarnjih poslova Berislav Rončević. Izvolite.
Da stavovi gospodina Vujića nisu izrečeni u točki koja se zove: Izvješće o obavljanju policijskih poslova ja bih ostavio njegovom slobodnom voljom on ima pravo na svoj pogled. Međutim kao ministar unutarnjih poslova a kad se rasprava ovakva vodi u kontekstu obavljanja policijskih poslova i bit ću slobodan, bar sam ja to tako doživio, bacanje i upiranje prstom na sve što je vezano za operaciju Indeks na policijske službenike onda sam prisiljen reagirati. Ovu akciju je vodilo Državno odvjetništvo odnosno USKOK i djelatnici Ministarstva unutarnjih poslova, policijski službenici su davali asistenciju gospodo. Što bi vi rekli ministru unutarnjih poslova i glavnom ravnatelju policije da su oni rekli: Mi u ovome nećemo sudjelovati. Ispunjene su sve formalne pretpostavke. Autonomija sveučilišta je sačuvana. O akciji je prije njenoga izvođenja obaviješten rektor sveučilišta i sve formalne pretpostavke su riješene. Ono što zabrinjava to je da pomalo skreće tema u jednom krivom smjeru. Nitko se ne bavi činjenicom da je ova akcija pripremana godinu dana. Nitko se ne bavi i ne želi saznati činjenicu ili realno sagledati činjenicu da su prve informacije o ovome došle iz reda studenata a i oni su dio sveučilišta u onom širem smislu. Da na nekim fakultetima hodaju posrednici. Da ta djeca studenti znaju njihova imena i znaju modele rješavanja. Ako želite da hrvatska policija odnosno pravosudna tijela u širem smislu na tome žmire morat ćete sačekati nekakva druga vremena.
Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Milanka Opačić.
Ispravljam netočan navod ministra koji je već po drugi puta rekao da mi upiremo prstom u policijske službenike. Ne, gospodine ministre policijski službenici rade svoj posao pošteno i kao što je ovdje rečeno za malu plaću. A mi cijelo vrijeme upiremo u vas prstom. Vi ste ti koji kreirate neke stvari u ministarstvu. Smatramo da ste vi odgovorni što su se neke stvari odradile kako su se odradile i one koje se nisu odradile.
Gospodin zastupnik Boris Šprem.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, ministar Rončević je rekao da akcijom “Indeks“ nije narušena autonomija sveučilišta. Pa gospodine ministre, jeste li vi čuli što je pročitao zastupnik Vujić kad je čitao ono što je Senat zaključio. Onda iz toga niste zaključili da su oni rekli da je povrijeđena autonomija sveučilišta. Niste čitali, niste slušali. Hvala.
Gospodin zastupnik Ivan Jarnjak, potpredsjednik Doma. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, ravnatelju, tajniče, kolegice i kolege. V policiji je to tak navek! Ak' delaš nije dobro, ak' ne delaš još je gore! I današnja rasprava ide u tom smislu. Ja bih rekao da prije svega policajci poznavajući ih rade svoj posao i s voljom i nikad ne gledaju na radno vrijeme i nema toga tko ih može zaustaviti kad oni osjete da je negdje kazneno djelo, da će ih zaustaviti da oni to neće do kraja odraditi. A govoriti da su policajci da su sjajni, a da vodstvo baš niš ne valja je čisto politiziranje, jer oni svi zajedno čine jednu cjelinu. Ali idemo redom. Kad govorimo o Izvješću za 2007. godinu i Izvješće za prvih pet mjeseci 2008. godine onda mi govorimo sad ću reći o sigurnosti, stanju sigurnosti Hrvatske za 2007. godinu koju proglašavate da je katastrofalno, da su ljudi nesigurni, a ti isti ljudi su koncem 2007. godine dali nama povjerenje na izborima. Prema tome, znači da vjeruju ovoj stranci i da vjeruju ljudima koji rade taj posao. Govorite da je Hrvatska nesigurna, da je katastrofalno, da praktički svaki dan prebijanja, razbojstva i to, a ovu Hrvatsku godišnje posjeti preko 10 milijuna stranih turista sa svojim obiteljima, sa svojim najmilijima koje imaju, dođu u tako nesigurnu zemlju provesti godišnji odmor. Pa molim vas koja bi to bila da velimo osoba koja bi išla u takvu nesigurnu zemlju provesti godišnji odmor, dovesti svoju imovinu ovdje i svoju djecu i da onda ide u zemlju koja je potpuno nesigurna. Nema takve osobe i sigurno je da upravo ti turisti i upravo turističke sezone pokazuju da je Hrvatska sigurna zemlja, jer je to temeljna pretpostavka da bi turisti uopće došli u neku zemlju. Moramo to uzeti kao temelj kad govorimo o stanju sigurnosti u Hrvatskoj. Kad govorimo da je ovo statistika i da su samo ovdje unutra statistički podaci. To je točno da su statistički podaci. Ali upamtite, iza ove svake brojke stoje dani i dani tvrdog i mukotrpnog rada da bi se došlo do tih brojki, ne da bi ih se napisalo, nego da bi se stvorili preduvjeti da se može nešto napisati. To je krvav posao, težak. Nema dana, nema noći, ne koriste godišnje odmore ti ljudi. Ni jedan nije iskoristio cijeli godišnji odmor upravo zato jer rade taj posao. Stoga nije korektno ni prema ministru, ni prema ravnatelju, ni prema hrvatskoj Vladi, a posebno ne prema policajcima da ih kritiziramo za ono što su učinili. Ako nešto nije dobro učinjeno u postupku, tada u tom postupku treba izanalizirati i vidjeti što to nije dobro učinjeno. Ali, ne možemo policiju za sve okriviti i reći da sve što nije dobro u ovoj državi kriva je policija. To je netočno. I sam sam radio u toj policiji i isto tako reći da za vrijeme rata je to maltene bila skupina Hrvatske demokratske zajednice. Ta policija je za vrijeme rata '90.-te, '91. godine držala bojišnicu na prvoj crti. Ta policija je sudjelovala u svim operativnim akcijama koje smo imali za oslobađanje Hrvatske države i također se borila protiv kriminala koliko je mogla u takvim uvjetima. Zar se vi neki ne sjećate '91. godine kad je pun Zagreb svaki drugi je nosio automatsku pušku na ramenu. I u takvoj situaciji Hrvatska policija je održavala red. Nije dobro da ljude koji predano i odgovorno rade svoj posao na taj način ocjenjuju. Nije dobro da za svoju zemlju kažemo skoro maltene da je najgora u Europi po pitanju sigurnosti. To je ljudi netočno! Pa nemojmo protiv svoje zemlje govoriti. Ako se politički obračunavamo recite Ivanu Jarnjaku da mu ne valja to, to i to. Ali nemojte govoriti protiv svoje zemlje! Nemojte da sutra novine pišu po Europi da smo mi proglasili, Parlament da je to najnesigurnija zemlja u Europi. Nije to dobro. Kome to treba i koji je cilj toga? Koji je cilj toga? Ja vam ne bih puno više govorio, jer kad govorim o policiji s razlogom moram reći da se i uzbudim i da mi je teško govoriti o tim ljudima. Ja znam koliko teško rade taj posao i s kojom voljom. Nije im lako, ali ocijeniti da neke ljude ili neke grupacije ljudi treba upozoriti, ne se boriti protiv kriminala, nego upozoriti nemojte to činiti, jer to nije dobro. Hoćemo i mi sve skupine u Hrvatskoj oni koji čine protuzakonita djela ići upozoravati pa reći nemojte to znate, možda će vas hapsiti. Kud to vodi? Što će reći ti, druga strana koja prijavljuje ta kaznena djela. I moram reći još oko te akcije “Indeks“ ako je ovdje pet puta rečeno policija je asistirala. Nije vodila akciju. Pa nemojte na njih bacati ljagu. Nemojte sve ako i nešto nije dobro napravljeno isključivo baciti na policiju. Nije kriva policija. Nije kriva, niti MUP, niti ministar. Radili su svoj dio posla koji su dobili u jednom timskom radu. Kad govorimo o stanju sigurnosti lokalna uprava i samouprava ima bitnu ulogu u stvaranju preduvjeta kriminala ili nekriminala, pa i u Zagrebu, i u Zagrebu. Prema tome, da zaključim. Podržati ću s veseljem vaše izvješće jer daje jamstvo sigurnosti u Hrvatskoj državi. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Hvala. Dva ispravka. Gospođa zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Imam dva ispravka netočnog navoda nakon izlaganja potpredsjednika Jarnjaka. Prvo je da turisti dolaze u ovu zemlju jer je Hrvatska. Ja mislim da će malo manje biti australskih turista nakon ove nesretne epizode sa gospođicom Australkom čija je obitelj trebala alarmirati australsku i hrvatsku javnost kako bi se počele poduzimati nekakve radnje. Molim da ih smirite. A drugo je teza koju pokušavate ovdje proguravati u ovom Visokom domu, a to je da SDP-ovci govore protiv Hrvatske i protiv interesa naše zemlje. Mi govorimo ovo što govorimo zato što volimo našu zemlju i stalo nam je do njene sigurnosti i njenih građana. To je teza koju ja ne prihvaćam.
Ja nisam čuo.
A ispravak netočnog navoda je taj da mi govorimo protiv hrvatskih interesa i da ne volimo svoju zemlju.
Ja sam slušao pažljivo kao i svi ostali. Mir molim vas. Slušao sam izlaganje potpredsjednika Jarnjaka, on ni jednom riječju ni eksplicite ni implicite nije spomenuo da bi se to odnosilo na SDP.
Mislim da će za 20 minuta doći fonogram pa pogledajte. Za jedno 20 minuta provjerite fonogram.
Da. Vrlo pažljivo slušam. Sljedeći ispravak, gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je da ovdje mi govorimo, doslovno citiram: "Protiv države". Samo vi morate shvatiti da vi niste država. Vi ste vlast i mi govorimo o odgovornosti vlasti za ovakvo stanje.
7 replika. Prvi, gospodin zastupnik Marin Jurjević, replika.
Hvala. Kolega Jarnjak, ako netko od nas ima familiju pa kritizira svoju djecu jer mislite da nešto loše radi, to ne znači da je mrzi, nego da im želi dobro možda. Puno više nego oni koji šuti i koji pušta da ponavljaju greške. Nitko ovdje pametan ne želi napadati policiju emblog niti je to cilj ovoga. Sva moja osobna iskustva su pozitivna kad bi gledao sebe sa policijom. Uvijek sam nailazio na suradnju, na pomoć itd. Ali mi govorimo o jednoj vrsti politike o situaciji u našoj državi i onome što mi doživljavamo kao loše. Ja znam da nije policija donijela tu odluku, ali mi ovdje razgovaramo i ne možemo zaobići ni policiju. Ne možemo zaobići i vi ste ovdje ministar u Vladi. Vi ste ministar u Vladi koja je imala bitnu ulogu u svemu tome. I mislim da smo govorili vrlo dobronamjerno i loše da idete tako nisko pa nas napadate vi ste protiv države. To ste ipak rekli implicite, pa čak i eksplicite. Činjenica je da i ova premlaćivanja, brojke su brojke, ali ova premlaćivanja, ona su na razini simbola, ljudi moji. Ne tuče se bilo tko. Tuku se ljudi kao primjeri, mi živimo još u takvom društvu gdje je sve simbol. Pretuče se onaj koji je surađivao s vama. Pretuče se onaj koji je spreman biti kooperativan, tko je spreman ukazati na kriminal da bi se reklo ostalima ako vi to napravite, dobiti ćete po glavi toljagom. To je poruke i to je to loše stanje. To je to stanje nesigurnosti da se ja plašim kazati što mislim ili pomoći vama. Izvinite, ja kao saborski zastupnik svašta sam doživio zato što sam govorio o aferi "Brodosplit" kao saborski zastupnik ostajem zaštićen kao lički medo u odnosu na običnog građanina. Pa da znate, i prijave na sudovima i sto čuda i obavještajni razgovori itd., uznemiravanje javnosti. Izvinite, i u Saboru me se ovdje vrijeđalo zato što sam pitao gdje su pare od škvera na koje nećemo nikada dobiti odgovor. To su te loše poruke, a moj dragi potpredsjedniče, kad nekoga izmlate zato što surađuje sa policijom, onda to treba promijeniti i zbog toga … /Govornik se isključio./ …
Ne znam zašto se to sad na mene adresiralo to? Retoričko pitanje. Odgovor na repliku, potpredsjednik doma gospodin Ivan Jarnjak.
Uvaženi kolega Jurjević, ovdje se nije govorilo o pojedinačnim stvarima. Ovdje se govorilo o stvarnoj nesigurnosti u Republici Hrvatskoj kao činjenici, kao nečemu što nije pojava, nego je konstanta, kao o nečemu što se ne smiruje, nego se pojačava, kao o nečemu što je stravična pojava, gdje se ljudi ne osjećaju sigurni, gdje to utječe na razvoj gospodarstva, uopće na razvoj države. To jednostavno nije točno. Ja sam rekao da to nije točno i rekao sam vam nekoliko primjera, a to je da je u Hrvatsku došlo na godišnji odmor zadnjih nekoliko godina po preko 10 milijuna ljudi svake godine provelo u Hrvatskoj godišnji odmor. Reći za ovu jednu osobu koja je meni jako žao da ta osoba još nije pronađena, ali reći da zbog toga neće doći ljudi, pa je li to poziv ili je poziv jedan drugi da kažemo hajmo se svi skupa dogovoriti da pomognemo policiji da se ta osoba pronađe pa da pokažemo primjerom da ih dođe još više u Hrvatsku iz Australije, a ne da ne dođe, nego da dođu, da dođe ih što više. Hvala lijepa.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Pa ne mogu ne replicirati kolegi Jarnjaku jer je pogodio u srž stvari. Neki ovdje kritiziraju rad policije zbog tri neriješena slučaja. Mi svi podržavamo policiju da ih što prije pronađe i aktere u slučaju gospodina Miljuš i sve ostale. Čuli smo izvješće ministra koliko se na tome radi, ja sam siguran da će i te akcije biti uspješne. Ali ono što je ovdje danas pred nama to je izvješće o cjelokupnom radu. Ne možemo zbog tri svježa, još neriješena slučaja osuditi vrh policije, a još manje cijelu policiju. A da je Hrvatska sigurna zemlja ne mogu ne pročitati jednu elektroničku poštu koju sam dobio od prijatelja koji puno putuje po svijetu. Prevesti ću ju. Dragi Andrija, hvala ti na tvojoj gostoljubivosti. Bio sam vrlo sretan šećući kroz centar Zagreba za vrijeme ponoći. Zagreb je posljednji capital, posljednji glavni grad u staroj Europi koji je siguran za vrijeme noći. Hvala vam gospodine ministre, hvala vam gospodine ravnatelju, hvala svim policajcima što mogu dobiti takvu poštu, na nju sam ponosan i o tome treba govoriti, a ne samo o 3 ili 4 neriješena slučaja jer to je onda politizacija. I mislim na kraju o ovoj sigurnosti o kojoj je moj prijatelj ovako lijepo napisao da govori izvješće koje je pred nama. Na stranici 5 jasno i glasno kaže da je razrješenje, dakle nije statistika prijave, nego uspješno riješenih predmeta 65,7% a u ostalim zemljama razrješenje kada je riječ o kriminalu kreće se između 17% u Danskoj i 55% u Njemačkoj. Dakle i po statistici koja je priložena, policija je uspješna i zato bih molio da naša rasprava dalje u tom smjeru, a ne da raspravimo politiziranjem krivu sliku na temelju nekoliko slučajeva za koje sam siguran ponavljam da će se riješiti.
Odgovor na repliku, potpredsjednik gospodin zastupnik Ivan Jaranjak.
Pa upravo to je cilj bio moje rasprave da ukažem na ono što smatram da nije dobro i da time ne doprinosimo stanju sigurnosti u Hrvatskoj. Takvom raspravom sigurno ne doprinosimo stanju sigurnosti u Hrvatskoj nego, i slažem se s time također i očekujem i nadam se da će ovi slučajevi koji su zaredali u nekoliko zadnjih tih mjeseci, da će biti uspješno riješeni. Nije policija, nema čarobni štapić kojim bi mogla otkriti počinitelja djela. Vidite kod jednog tog predmeta uhvaćeni su izvršitelji. Kada su uhvaćeni izvršitelji više oni nisu važni, maltene su žrtve nego traži se onaj tko je naredbodavac. Jel' imaju naredbodavca? Nemaju? Ne znam, daj Bog da ga nađemo i da ga svi privedemo licu pravde. Ali to mora biti zajednički stav. To mora biti zajednička borba. Mi danas ovdje tim policajcima moramo poslati poruku da poštujemo i cijenimo njihov rad, da podržavamo to što se uspješno bore protiv kriminala, da ćemo im i sami pomoći u tome da budu još uspješniji, još učinkovitiji. Ako mi to zaista odavdje pošaljemo takvu poruku onda će sigurno njima biti puno lakše. Hvala lijepa.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo kolega Jarnjak je u više navrata napravio jednu zamjenu teza. Ne pozivamo mi ovdje na odgovornost policajce, ne pozivamo na odgovornost službenike koji marljivo i odgovorno rade svoj posao. Mi ovdje tražim odgovornost i odgovore od vlasti, od ministra Vlade Republike Hrvatske zbog toga šta nije uvijek podatak statistika i nije uvijek poanta u statistici. Stvar je i u osjećaju da li se nešto čini, da li za nešto ima političke volje da se napravi ili je nema. Recimo imamo jedan primjer slučaja „Brodosplit“ gdje dvije godine nema nikakvih rezultata i vrlo vjerojatno da nismo imali poticaj i od jedne strane države, tko zna šta bi se sa tim slučajem desilo. I na taj način SDP želi zaštititi Hrvatsku i da imamo veći ugled u Europi kada radimo i rješavamo takve slučajeve gdje se korupcija i gospodarski kriminal dešavaju. Tako da gospodine Jarnjak molim vas da ne izvrćete teze. Mi ne tražimo odgovornost i ne prozivamo policajce i službenike koji odgovorno i savjesno rade svoj posao nego tražimo odgovore od vlasti oni koji su za to nadležni. A sa druge strane obzirom da ste rekli da su birači ocijenili stanje sigurnosti prošle godine na način na koji ste rekli, ja isto tako mogu reći da više od dvije trećine birača koji nisu glasali za HDZ dali su onda negativnu ocjenu. Ali tu nije, znate ne možete baratati tako podacima jer oni nisu na taj način ocijenili da je stanje sigurnosti dobro ili da nije dobro.
Odgovor na repliku, potpredsjednik gospodin zastupnik Ivan Jarnjak.
Gledajte, onaj tko je radio u sustavu policije mu je jasno da bez suradnje sa vlašću i bez htjenja vlasti oni sami ne mogu učini ništa. I ovdje upravo jest pokušaj da se odijeli uspjeh policije, to je njihov uspjeh a sve drugo je vlast. Policija ako nema uvjete za rad, ako nema odore, ako nema sve one uvjete koji su potrebni da ih ne nabrajam, ako nema vozila, ako nema gorivo, ako nema sve te druge uvjete, oni jednostavno ne mogu izvršiti svoje zadaće. Prema tome da nije ova vlast imala namjeru se boriti protiv kriminala, ne bi stvorila uvjete policiji da to upravo može napraviti. Policija je toliko učinkovita koliko joj vlast stvori uvjete da može biti učinkovita, jer oni sami po sebi će napraviti posao, ali ako im se ne stvore materijalni uvjeti po kojima mogu to raditi, sigurno da su onda manje učinkoviti. Prema tome ne može se jedno od drugog to dijeliti. Hvala lijepa.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Jarnjak u svojoj ste raspravi između ostalog ustvrdili, a ja vama vjerujem da govorite samo istinu, kako se policajci odriču godišnjih odmora, ne koriste godišnji odmor sve u svrhu dobrih rezultata. Što bi sada to trebalo značiti? Da to tako treba biti ili da imamo premalo policajaca u Hrvatskoj pa ljudi ne mogu koristiti godišnje odmore ili da je policija loše organizirana pa da bi sustav funkcionirao ljudi ne smiju na godišnji odmor. Ja želim naprosto vjerovati da niste to tako mislili i da ćete dati poruku da svaki policijski službenik, svaki policajac mora iskoristiti svaki dan godišnjeg odmora na kojega po zakonu ima pravo, pa i ravnatelji policije. I hvaliti se činjenicom da ljudi ne koriste godišnji odmor nije dobra poruka i ne smije iz Parlamenta ići. Ali ono u čemu se s vama slažem kada ste spomenuli „Indeks“ doista je policija u toj akciji asistirala na zahtjev državnog odvjetništva i USKOK-a, pa čak bi se mogao složiti i s onima koji se pozivaju na autonomiju sveučilišta, ali pod jednim uvjetom, da je … sveučilišta i da su dekani fakulteta radili svoj posao i sami unutarnjim nadzorom, mjerama nadzora učinili zaštitni mehanizam da korupcije na fakultetima nema. Ako bi u slučaju bili sami nesposobni da riješe taj problem onda bi vjerojatno bili zvali oni USKOK i državno odvjetništvo. Ali sada kada je do ove akcije došlo, ja ne znam kako će ona završiti, ne znam koliko će optužnica biti podignuto, koliko će presuda biti donijeto i ne mogu suditi o tome. Ali sada kada je USKOK i državno odvjetništvo ušao u trag dijelu kriminala na … sveučilištu, sada se pozivati na autonomiju sveučilišta i amnestirati od bilo kakve odgovornosti senat i dekane, nije korektno prema ovom dijelu represije koja za to u Hrvatskoj postoji.
Odgovor na repliku, potpredsjednik Ivan Jarnjak. Izvolite.
Ma kolega Lesar meni je jasno da u vama odmah proradi dugogodišnji sindikalni radnik i da se vi borite za … [[Ne razumije se.]] ja to cijenim i poštujem. Međutim, htio sam to reći kao primjer zbog toga što je netko u svojoj raspravi rekao da se policajci bave sami sobom i sindikalnim radom što kaže dobro je da se organiziraju sindikalno, ali nije dobro da se samo bave time. To jednostavno nije točno. To nije točno. I kada sam govorio o tome onda sam htio reći da su i spremni i da se mnogi od njih odriču i godišnjeg odmora da bi mogli izvršiti svoje zadatke. A što se tiče uspjeha ili neuspjeha operacije „Indeks“ najmanje na to ima utjecaja policija i mislim da u tom svjetlu na to treba i gledati. Hvala lijepa.
Slijedeća replika, gospodin zastupnik Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Ja bih se također osvrnuo i pohvalio ovo izlaganje gospodina Jarnjaka, ali sam zabrinut što smo danas u ovoj sabornici upravo i od kolege Vujića i od drugih kolega slušali riječi kampanjski. Moram ispraviti i nadopuniti ovdje da riječ kampanjski ne stoji, a da ni jedna akcija u policiji se ne provodi kampanjski, već dugoročno i sukladno zakonu, a posebno u ovakvim akcijama. Doista sve ono što je ovdje izrečeno za rad policije mislim da je ovo također isto bitno još nadopuniti i reći neka se zna. Hvala lijepo.
Sad imamo kampanju šećerne repe. Gospodin zastupnik Luka Denona.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine Jarnjak, ja sam se javio za ovu repliku samo zbog one vaše rečenice da je SDP na neki način da parafraziram ili da skratim kada kritizira rad policije, pa mislim da oporba u ovom Parlamentu treba i kritizirati rad policije, da je eto protiv Republike Hrvatske po ime svih onih SDP-ovaca koji su branili ovu Hrvatsku, stvarali ovu Hrvatsku, pa i u policijskim redovima kao što je to moj dragi prijatelj Bukuljan, kojega vi vrlo dobro znate i s kojim smo jako dobro surađivali, mislim da to nije od vas, kojega jako dobro poznajem, čini mi se da nije fer. Ali no dobro, kritizirati da. Ja ću uvijek kazati da dobar dio policajaca, veliki dio policajaca, ja ću … [[Govornik se ne razumije.]] Primorsko-goranske županije reći izuzetno dobro radi, da rade u lošim uvjetima, da surađuju sa lokalnom samoupravom i da u toj sprezi je i rezultat ovakav kakav u izvješću je relativno dobar. Ali onaj poseban osjećaj nesigurnosti rješavali vi te slučajeve ili ne, je nešto sasvim drugo. Znate, biti će po ovome ovako, ako ovako nastavimo sve manje prijava, ali kada budete kontrolirali mene da li sam pio ili nisam pio u prometu, molim vas kontrolirajte i ljude ili neke druge ljude koji se skupljaju negdje da vidite imaju li palice, jesu li naoružani, jer toga ima sve više. I sami ćemo se braniti, to je poruka, ako policija nije učinkovita. I ja bih htio da policija bude učinkovita, da se sami ne počnemo braniti i da onda ne postane divlji zapad na ulicama Hrvatske. I samo još evo jedno. Gospodine ministre, htio sam pitati gospodina Jarnjaka, ovi veliki slučajevi Rađenović itd., zvučni. Znate kako to izgleda. Strašno se osjećamo nesigurni. Kada na televiziji, u "Dnevniku", jednih od televizija, neću reći koje je prikazano kako je dječak koji je išao u školu ustrijeljen zračnom puškom. To je bila vijest dana. Čak je, nekako bilo šematski prikazano kad pod tim putem je samo moglo od tamo. Vijest je stala. Vijest i sigurnost građana bi bilo puno bolja kada bi onda iza te vijesti, u istom tom "Dnevniku" reklo i NN je uhvaćen, kriv je, i on je to napravio. Evo te male stvari bi učinile da se u Hrvatskoj onda osjećamo puno, puno sigurnije, a ne da moramo onda djecu pratiti. Možda je uhvaćen, možda nije, ja to ne znam, ali da je objavljeno da je bili bi puno sigurniji i više bi onda blagonaklono gledali na rad policije.
Odgovor na repliku, zastupnik Ivan Jarnjak.
Uvaženi zastupniče, prije svega ne pada mi na pamet da vama SDP uopće ili bilo kome drugome osporavam pravo na kritiku, ali pravo na ocjenu oprostite da. Pravo na kritiku da se kritizira jedna institucija koji danas daje ovdje izvješće apsolutno, ali dati ocjenu da je u Hrvatskoj katastrofalno sigurnosno stanje i da se ljudi apsolutno osjećaju nesigurno, oprostite, dozvolite i meni da kažem da to nije točno i da se s tim ne mogu složiti i da to jednostavno nije istina, ako pogledamo s druge strane da je u Hrvatsku samo po jednom elementu došlo preko 10 milijuna stranih turista koji ne idu. Turizam je najbolji indikator sigurnosti neke zemlje, najbolji indikator. Samo vrlo uspješne zemlje mogu biti u turizmu ako imaju dobro sigurnosno stanje. Prema tome, zaključno, apsolutno ne, da ja govorim o tome da vi nemate pravo kritizirati. Kritizirati svaka čast, ali davati ocjenu takvu, dozvolite da ja tu kažem da se s time ne slažem. Hvala lijepa.
I gospodin zastupnik Boro Grubišić, zadnja replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Mislim da je vrlo bitno da zapravo iz ovog Doma, iz ovog Visokog doma ne pošaljemo upravo kako je rekao gospodin Jarnjak krivu poruku svijetu. Vidite mi moramo poslati poruku i našim građanima, građanima Hrvatske. Točno je da kod nas u Hrvatskoj nema bombaških akcija tipa Turske, Tunisa, u Nabaliju, Indoneziji, Egiptu, na Crvenom moru, itd. Međutim, iz toga ispada da zapravo, a ipak su to sve skupa i Španjolska, zajedno s njima Italija, uspješne turističke zemlje. Iz toga ispada i zapravo čini se da stičemo jedan krivi smijer, krivi dojam. Ja bih malo pojednostavio, možda i karikirao, ispalo bi da su trebali gospodin Galinec, Rađenović, Miljuš biti u turizmu, negdje na moru ili naš mladi Luka Ritz, pa im ne bi se ništa dogodilo. Dakle, ne govorimo o turizmu i o toj vrsti sigurnosti. Govorimo o tome, odnosno govori se ovdje, ja još nisam govorio i ne kritizira se kako biste vi rekli da sve ono što je policija učinila. Tako ste rekli. Ne. Kritizira se ono što policija nije učinila, što je trebala, mogla učiniti ili što ne može učiniti. Ja ne bih ulazio u to. Dakle, ono što je učinila uglavnom se ne kritizira. Nadalje, rekli ste da je 1991., 1992. bilo, kako bi rekli, rekli ste pušaka puno, dakle kako je rekla gospođa Milanka Opačić dugih cijevi u našim gradovima, pa nije bilo nikakve panike. I još ste uz to tvrdili da su to bili sve uglavnom policija, kako ste rekli HDZ ili tako nešto. Osobno sam bio policajac, bili ste i ministar i da ne kažem i zapovjednik, ali nisam bio u HDZ-u. Cijela se Hrvatska digla na noge, gdje god je tko trebao biti bio je, prema tome ta tvrdnja nije baš, ne stoji baš tako jel'. Evo hvala vam lijepo.
Replika, potpredsjednik Doma, gospodin zastupnik Ivan Jarnjak.
Pa uvaženi zastupniče, počet ću s ovom zadnjom tvrdnjom. Prije svega to je rečeno za ovom govornicom ovdje, daje policija na početku bila praktički grupacija Hrvatske demokratske zajednice i moja diskusija koju očito niste dobro slušali je upravo u smjeru toga, kažem to nije točno. Ne bi mogli pobijediti u Hrvatskoj u svim tim bitkama da su samo bili … HDZ-u. Pobijedio je cijeli narod zahvaljujući cijelom narodu, ali je činjenica da je Hrvatska demokratska zajednica bila na vlasti. To je činjenica. Drugo, da bi se moglo polemizirati, moram to reći mora se i problematika poznavati. Prema tome, o drugim stvarima ne bih polemizirao …
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Doista ovo izvješće koje nam je ministar posalo za prošlu godinu i prvih pet mjeseci ove godine je obilje statističkih podataka, pokazatelja po svim segmentima. Usporedni prikazi rasprostranjenost i svega ostalog i tako da se eventualno da su se još dodali podaci i o krvnim grupama počinjenja kaznenih djela, vjerojatno bi imali kompletnu krvnu sliku stanja kriminaliteta u Hrvatskoj. Međutim meni je žao što se veoma značajni podaci, barem po mom sudu u tom izvještaju nisu tumačili, obrazlagali što oni znače, koje vrijednosti sa sobom donose i koje probleme uzrokuju. Pa tako na primjer na stanici 11 izvješća za 2007. su dati podaci o rasprostranjenosti kriminaliteta po policijskim upravama iz čega je vidljivo da je od 75 tisuća kaznenih djela otkriveno 50 ili 66,8%. Međutim u tri policijske uprave taj postotak je ispod prosjeka države, dakle Zagrebačka 53, Istarska 56 i Zadarska 64. Sada ja pitam, koji su razlozi zašto te tri policijske uprave udio ili postotak otkrivenih počinitelja kaznenih djela ispod prosjeka. Bez ikakvih aluzija, možda je objektivno stanje, možda je stvar posljedica lošeg kadra, možda je ne znam koji su razlozi u tome, jer nema nijedne konstatacije i komentara i stručne ocjene od strane prvih ljudi policije, zašto je tome tako. A ako netko je ispod prosjeka jedne godine, prvih pet mjeseci ove godine, pretprošle godine, onda nekakav razlog mora postojati. Dakle, mene interesira koji je razlog toga? Nadalje, na stranici 17 broj kaznenih djela na 100 tisuća stanovnika po policijskim upravama. Ako se ne varam hrvatski prosjek je 2 tisuće 049 na 100 tisuća i sada imamo jedno policijsku upravu, a to je Požeško-slavonska sa 812, tri puta manjim ili dva i pol puta manjim ispod prosjeka i Istarska 3 tisuće 415. E sada, jeli to posljedica efikasnosti u otkrivanju ili neotkrivanju počinitelja u ovom slučaju jedne otkrivanja druge neotkrivanja ili neke prirodne sklonosti stanovništva u Istarskoj županiji na počinjenju kaznenih djela. Dakle nekakvi razlozi. Zašto to pitam? Naprosto zato da razumijem procese koji se dešava, jer je očito stanje kriminaliteta u Hrvatskoj strašno različit od policijske uprave do policijske uprave. Jer ako je prosjek 2 tisuće, a u Istri imamo 3 tisuće 400, čujte to nije razlika 5%, 10%. Zbog toga bih molio da ubuduće o svojim izvještajima osim nešto manje podataka, a više stručnih tumačenja uzroka, pa onda i mogućih posljedica, ali i mjera koje moramo donositi pa i mi u Saboru da to tako više ne bude. Nadalje, pad podataka ili otkrivenih zabilježenih počinjenja kaznenih djela, ne znači da je njih bilo manje, jer neke krađe se mogu ustanoviti da su se desile tek nakon 3 godine u bankama, poduzećima, ustanovama kao i druga vrsta kaznenih djela. Neka ubojstva se otkrivaju kada se leševi otkriju nakon 5 godina, 10 godina. Dakle, tvrditi da samo zbog pada počinjenja kaznenih ili otkrivenih kaznenih djela je došlo do pada kriminaliteta, nije do kraj korektno niti pak točno. Zašto krim policija nema prvog čovjeka? I to nije mjesec, dva, tri, nego duže vrijeme. Očekivao sam bar u uvodnom obrazloženju da će se netko na to osvrnuti i objasniti koji su tu problemi zašto to nije izvršeno. U ovom izvješću ministre … prikaz uspješnosti i komparacije sa Danskom Bjelorusijom, Njemačkom, Francuskom, Italijom, Ukrajinom i Litvom ispada da je recimo Bjelorusija ima razriješeno 55% počinjenja kaznenih djela. Pa ako u Hrvatskoj ne možemo naći adekvatni kadar za čelnog čovjeka krim policije, ministre ja vam predlažem da uvezete nekoga iz Bjelorusije, jer očito imaju užasno efikasne krim policajce, pa se među njima nađe neki dobar i za nas. No, rekli ste da se policija aktivno radi na slučajevima iz 2002., treće, četvrte, ja možda želim vjerovati da radite još uvijek na onim slučajevima iz '92. treće, četvrte, pete kada su ubijani ljudi. Zato bi bilo dobro da nam date podatak osim ovog, koliko je otvorenih predmeta zbog recimo ubojstva i teškog ubojstva od osamostaljenja Hrvatske. Želim vjerovati da policija ne zatvara dosjee ili slučajeve nakon godinu, dvije i tri ako nije otkrila ubojicu. Dakle, podatak o otvorenim predmetima svima do sada bi govorio kolika je ukupna efikasnost policije, toga podatka nema. Zašto cure informacije iz redova policije pa i one koje se smatraju jako bitnim za funkcioniranjem policije? Očekivao sam da ćete na predložiti što bi mi kao Parlament trebali učiniti, napraviti, donijeti da vam olakšamo posao, dakle ne samo ministarstvo, nego ukupnoj policiji. Očekivao sam prijedlog promjena propisa koji neće više dovoditi do toga da osobe optužene, osumnjičene ili pod istragom, a koje imaju dvojno državljanstvo objektno iz Hrvatske, a evo jučer, prekjučer imamo novi slučaj jednog koji je bio pred sudom, pa je završio s dvojnim državljanstvom u Bosne i Hercegovini slučajno je bio sudac u jednom sudu hrvatskom prije toga, a sudovi odgovarali da nisu izricali mjeru oduzimanja putnih isprava jer to nitko od suda nije tražio. A s obzirom da imamo dakle uočeni problem da počinitelji kaznenih djela napuštaju Hrvatsku i odlaze u državu čije državljanstvo također imaju moramo li nešto u propisima mijenjati ili promijeniti praksu da policija i to provjerava i da se ide u oduzimanje putnih isprava jedne i druge države kako bi sprečavali bijeg u drugu državu gdje ima također državljanstvo. Ja vjerujem da ova ideja i ovaj savjet vam ne smeta, možda čak koristi. Ali možda i neki propis treba zbog toga mijenjati. Dajte nam takve ako postoji, predložite to da to riješimo. Bilo bi dobro propitati i vidjeti gospodine ministre da osposobite službe da daju točne podatke kad se od njih traže. Primjerice koliko je konačno radnih dozvola izdano u prošloj godini? Ne smiju se dešavati takvi propusti. Točnost tih podataka gotovo ništa ne smije koštati. Zakon o sprečavanju nereda na sportskim stadionima. Na prijedlog policije u zakon je unijeta odredba da ako policija procijeni da organizator nije poduzeo sve potrebne mjere za sigurnost održavanja da će zabraniti održavanje sportske priredbe. Ne «može zabraniti». «Zabraniti će». Evo svjedoka državnog tajnika. Rekao sam prilikom prvog nereda na sportskom stadionu do kojeg dođe a policija nije zabranila prije održavanje priredbe smatrat ću krivom prvog čovjeka policije jer je takva ovlast zatražena od policije. Nijedne zabrane nije bilo, nereda je bilo. Nereda je bilo ali zabrana utakmica na nogometnim stadionima nije bilo. Jer znam da bi morali zabraniti igrati recimo Hajduku ili Dinamu zbog toga a takvu političku hrabrost nažalost očito još uvijek ne postoji. Komunikacija s javnošću. Gospodine Benko, gospodine ministre slušate li vaše glasnogovornike sa terena da daju izvješća? Jezik koji se koristi, način šablonizirani. Birokratski, odbojan. Ljude to već iritira. Ili ukinite to ili promijenite. Poboljšajte, hitno poboljšajte komunikaciju s javnošću. Slučaj nestale Australke. Strana državljanka. Ja znam da čovjek može nestati svaki bilo gdje i kako. Ali prema takvim, u takvim slučajevima trebamo posebno oprezno postupati. Ja da sam bio na čelu šefa policije ja bih roditelje i braću te mlade žene sam pozvao da iz Australije dođu u Hrvatsku. Pozvao bi ih da oni dođu u Hrvatsku. Ne da sami dolaze. Naime na vagi je i riziku međunarodni ugled policije jer sam pratio australske medije posebice na internetu što govore i pišu o svemu tome. I to više ne možemo popraviti. «Hrvatska policija 14 dana», citiram njihove komentare i tvrdnje «ništa nije radila da nađe ženu dok njen brat nije došao u Dubrovnik». I što god vi poslije tvrdili.
Uvaženi zastupniče
I što god vi poslije rekli nećemo to moći popraviti.
Zalaufali ste se.
Nije se još, još titra.
Gotovo je. Gotovo je. Hvala lijepa. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Buš im to poslije rekel. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, imamo sada dvije, najprije jedan ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Šuica. Izvolite.
Evo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege htjela bih ispraviti potpuno netočan navod gospara zastupnika koji je rekao da hrvatska policija 14 dana nije ništa radila. Ako je igdje radila onda na ovom slučaju tako intenzivno radi, mogu slobodno posvjedočiti pred ovim Saborom svih 14 dana. Na današnji dan 100 policajaca intenzivno pretražuje teren i maksimalno smo se uključili i kao što je malo prije u raspravi, ali nisam htjela se za repliku javljati, gospodin Jarnjak rekao da je uloga lokalne zajednice, lokalna uprava i samouprava se maksimalno uključila ali nešto što nije u našoj moći nije u našoj moći. I prema roditeljima i prema bratu i prema Australskom veleposlanstvu i u subotu imamo kontakt sa predsjednikom Australskog parlamenta. Prema tome mislim da je s naše strane maksimum napravljen i nikako to ne bi smjelo utjecati na situaciju, sada se referiram premda mi to nije [[Upadica: Zahvaljujem.]] ispravak [[Upadica: Vrijeme je isteklo. Hvala.]] što je kolegica rekla da turisti neće doći u Dubrovnik.
Sada imamo dvije replike. Prvo je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolega Lesar postavili ste pitanje zašto krim policija nema prvog čovjeka? Mislim da je to vrlo, vrlo važno pitanje jer svjedoči zapravo o inferiornosti sustava koji vodi policiju u jednom vrlo delikatnom pitanju gdje se može steći dojam da služba ne može normalno funkcionirati ako nema prvoga čovjeka, a ja ne želim vjerovati u to. Služba djeluje i mora djelovati ali svakako je vrlo važno da se zna tko je na njenome čelu. Ali nije to jedina stvar koju hrvatska policija nema. Ja ću okrenuti iz drugog rakursa pa ću pitati zašto moja županija jedina nema policijsku upravu u ovoj državi? Zašto moja županija jedina nema ni jednu jedinu policijsku prometnu postaju? Zašto moj grad šesti po veličini u državi jedini nema oznaku svoje registarske tablicu? Za to ste odgovorni vi. Vi donosite o tome odluke. I prema tome gospodine Lesar ima jako mnogo pitanja koja bi se mogli postaviti u kontekstu ovoga izvještaja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolega Beus stvarno je jako važno slušati kad netko nešto govori pa onda ne upasti u zamku ispravke krivih navoda za ono što ja nisam ni rekao i zato hvala što ste me pažljivo saslušali kad sam to pitanje postavio. Naime to je i moje pitanje kao i ovo vaše je u kontekstu davanja, pružanja pomoći jer ako postoji problem imenovanja prvog čovjeka krim policije koji je vezan na nadležnost Sabora a mi to ne znamo onda nam treba reći, a ako pak znamo a ništa ne učinimo onda smo sukrivci takvog stanja i zato je doista važno i očekujem da doista odgovor na to suštinsko pitanje dobijemo. Kao i na ono koje se u ovom izvješću spominje kaznena djela lihvarskih ugovora, protuzakonitih kredita i zajmove koje je također uočeno kao jedan od pojavnih oblika kriminala ne mogu razumjeti kako to da recimo kontakt policajci kada šeću po tramvajskim stanicama u Zagrebu ne mogu skinuti one oglase gdje se nude lihvarski krediti na kojem su čak i brojevi telefona pa dati nadležnima u policijskoj stanici ili upravi da putem broja mobitela pronađu tko taj kredit nudi. Ali je očito bio problem u tome da je veći broj mobitela vodio do banaka i štedno-kreditnih zadruga i onda se tu stajalo sa daljnjim telefonskim pozivanjem pa ne možemo otkriti tko to nudi lihvarske ugovore, protuzakonite kredite i zajmove osim brojeva mobitela njihovih?
Zahvaljujem. I drugi je, druga replika je uvaženi zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, evo kratka replika gospodinu Lesaru ili kolegi Lesaru, a vezuje se na podatke koje je uspoređivao koji stoje u izvješću normalno između Istarske županije i ostalih kontinentalnih županija. Ja moram ovdje reći da je svima poznato da je Istarska županija turistička županija, da ostvaruje negdje 30% turističkog prometa Republike Hrvatske, da je ljeti na području Istarske županije negdje dvostruko veći broj stanovnika da tako kažemo. Znači 400000 u odnosu na 208000 koliko ima stanovnika. Znači još 200000 gostiju i da je jasno da je i broj kaznenih djela, pa i broj zaposlenika u policijskoj upravi veći i da je u tom dijelu i jedna neotkrivenost veća s razloga što se radi o kaznenim djelima koja se ipak i jednim dijelom odnose na turističku sezonu, a vezuju se usko i sa krađama, znači ili zlouporabu opojnih droga koje se dešavaju i tijekom turističke sezone. Tako da naša ocjena ja ću kratko reći stanja u Policijskoj upravi Istarskoj s obzirom da razmatramo izvješća i kroz izvršnu vlast je da je ona zadovoljavajuća. U tom dijelu je vrlo teško komparirati kontinentalne županije i primorske u pokazateljima koji su izneseni. Ali svakako ministar će bolje na to odgovoriti.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
A vidite poštovani kolega kako je riskantno citirati tuđe dokumente, podatke ili izjave i naslova iz australskih medija. Ja sam također taj problem uočio i postavio sam pitanje. Naime, broj stanovnika, turisti i sve ostalo što ste naveli nikakav razlog ovoj mojoj dilemi ne može biti, jer broj počinjenih kaznenih djela na 100000 stanovnika je na 100000 stanovnika. Ne vjerujem da je to za Istru, da su sve ostalo iza 2000. stranke počinile recimo u Istri. To naprosto sumnjam. Dakle, postoji tajna koju mi ne znamo i ja samo tražim odgovor ne tvrdeći ništa. Isto kao što nisam tvrdio ja da policija ništa nije učinila u Dubrovniku da nađe Australku, nego sam citirao naslove australskih medija i top vijesti s televizija interneta. Oni tako tvrde, ne ja. Pa kad me se drugi put ispravlja treba biti jako oprezan. Mene treba slušati, jer ne lupetam.
To je bila replika, a ne lupetanje. Uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Nema ga. Gubi pravo rasprave. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, ravnatelju, kolegice i kolege, državni tajniče, oprostite. Vidite, dok je moguće i dok se građani, dok građani tu i tamo bivaju pretučeni palicom usred bijelog dana i ispred državnih institucija, pače ministarstava usred bijela dana, mi ovdje u sumrak daleko od očiju javnosti raspravljamo o tome. Je li to malo apsurdno? Je li to normalno? Je li to groteskno? Pa onda se i ne čudim što i ministar pobrka što javno mora biti, što tajno. Sve se izmiješalo. Dakle, nisu baš stvari normalne kod nas u državi Hrvatskoj. Pitanje sigurnosti građana, nije samo pitanje njihovog osjećaja, pitanje njihove percepcije. To je pitanje dobrog vida njihovog. Oni su to vidjeli, ali gospodine ministre, gospodine ravnatelju, državni tajniče nisu vidjeli statistike ni brojeve vidjeli su ljude na podu oblivene krvlju i nije ukusno, nije pristojno da ne govorimo humano dok raspravljamo ovdje o ljudima, o ljudskim sudbinama, o ljudskim životima, o životima naših građana i sugrađana, a ne o brojevima. Pa hoćemo li mi, jer pitanje statistike pitanje podataka, pa nije to plivadon za umirenje naše savjesti. Hoćemo li mi tim ljudima koji su pretučeni jedva ako su i ostali živi u bolnice brže bolje dostaviti i primjerak statističkih podataka. Pa čujte, ćemo ih potapšati. Nije tako loše, pogledajte kako statistički podaci kažu, ništa to nije. Drugdje je još gore. Pa kakva je to poruka. Ali vidite kakvi su vam varljivi i ti statistički podaci. Slučajevi o kojima govorimo koji su zaredali u zadnje vrijeme koji se više ne događaju pod okriljem noći, nego usred bijela dana. Što govori o tim ne neposrednim izvršiteljima, nego naručiteljima tog posla? Nama nitko ništa ne može! Mi se ne bojimo vlasti! Možda moćan netko stoji iza nas! To su poruke koje ti monstrumi i ti plaćeni ubojice i te ubojice od zanata šalju i to je normalno da snosi, da kao poruka ide kod građana. I građani upravo zbog toga tako doživljavaju. Ovakva ubojstva, odnosno ubojstva koja su srećom ostala u pokušaju, pa nije to ubojstvo ili pokušaj ubojstva nekih pijanih u nekoj krčmi kojih je bilo i oduvijek će biti. Pitanje je ovo novovjekovne i zadnjih godina pošasti koja se u Hrvatskoj događa, a koje vlast ne želi posebno sankcionirati, niti distingvirati u kaznenom zakonodavstvu. Pitanje plaćenih ubojica, naručitelja, oni koji ubijaju kao da rade najbezazlenije poslove nije obično ubojstvo. Za takve je svugdje osiguran doživotni zatvor, a mi ih ne razlikujemo od običnog pijanog koji zna potegnuti nož ili vatreno oružje u krčmi. Ovo je puno opasnije ponašanje i svugdje se tako detektira i svugdje se tako s njim postupa. Zato pitanje sigurnosti nadilazi pitanje sposobnosti i volje policije, redarstvenih snaga, pa čak i jednog ministarstva. To je pitanje odgovornosti vlasti kao što je i pitanje i standarda građana. Zato je odgovorna vlast. A u ovo pitanje sigurnosti ulazi i pitanje sigurnosti prometa za koji počesto vidimo da i nije neko pitanje od naročitog interesa i poruke, jer privatni detektivi evo nedavno smo raspravljali o tom zakonu, mogu se zaposliti pa i onda, kada ne samo ugrožavaju sigurnost, nego kada ubijaju neki ljudi na cestama. Dakle, to je pitanje koje vlast treba riješiti, koje izvršna vlast treba riješiti. Pitanje progona i sankcioniranja ovakvih, pa onda ne bi imali skandalozno nešto što je zgrozilo našu javnost da izvršitelji posla, tog posla, kriminalnog, najkriminalnijeg, uopće teško zamisliti mogu dobiti 16 mjeseci zatvora. Jer je tako impostirano u zakonu, jer ste tako odbili naš prijedlog kad smo za takve, za plaćene ubojice, za ubojice policajaca SDP je predlagao doživotni zatvor. Sada to ponovo vidite s vremena na vrijeme dolazi aktualno. Jer smo uočili da je moguće, dakle da sa mnogobrojnim inovacijama dolazi nam i ovakva pošast. Prije nego europske plaće ovo je stiglo u Hrvatsku. Zato sigurno je da i tijela progona i oni koji poslije sudjeluju u procesu otkrivanja, pa i sankcioniranja mogu imati adekvatno oruđe u svojim rukama. Naravno da to otvara i pitanje efikasnosti, odnosno pitanje politizacije ili depolitizacije policije. Ovaj na valja, staviti ćemo drugog. Ovdje je već bilo govora da tu eksperimenti su pogubni. Što je više eksperimentiranja, žrtve su neminovnije. Kako je moguće da savjesni policajac koji otkrije … [[Govornica se ne razumije.]] dug je put da bi to od policije otišlo u Državno odvjetništvo, pa onda i od tamo u istragu. Ali i obrnuto postoji, ja ovdje ne govorim o odgovornosti ovog ili onog koji sudjeluju u svemu tome, ali pitanje je dakle kada se provodi proces, kaže pomognite. Pomažemo, najprije smo pomogli prijedlogom ovog zakona. Odbili ste. Dajte još jedanput, ako smo izgubili neko vrijeme, razmotrite ovu novelu o čemu govorimo. Također u postupku je i Zakon o kaznenom postupku. Nije moguće da kad se dogodi zločin da u procesu otkrivanja, utvrđivanja tragova imamo i dalje dvije linije zapovijedanja. Dakle, Državno odvjetništvo će naređivati, ali izvršitelj neće odgovarati Državnom odvjetništvu nego će odgovarati ravnatelju, odnosno ministru policije. To nije dobro. Onaj tko daje zapovijesti njemu se i mora odgovarati. Odstupilo se od osnovnog načela u ZKP-u, ali mi smo upozoravali i bojali smo se da će se to dogoditi. Ali vlast koja je sigurna u sebe ne boji se dati takve ovlasti sudbenoj vlasti kao što je državno odvjetništvo u najširem smislu riječi. Ne zato što bi više vjerovalo njemu nego policiji jer se pokazala i praksa da nje dobro ako imamo dvije linije zapovijedanja. Redarstvene snage trebaju se staviti apsolutno u ovom segmentu zapovjedne odgovornosti Državnog odvjetništva koji će onda biti odgovoran za ishod postupka. Neće više biti moguće da se tako ustroji postupak od prebacivanja odgovornosti jednog na drugog. Ovdje je bilo govora i o korupciji i o gospodarskom kriminalitetu, pogubni su podaci. Najviše odbačaja ima upravo kod ovoga. Govorili smo upravo i kod toga. Tu je SDP također pomogao. Sačinili smo vam gospodarske inkriminacije koje su usko uvijek vezane sa korupcijom. Ne govorimo o korupciji, ovoj uličnoj i o korupciji plavih koverata, govorimo o onoj korupciji koja ne može stati u plave koverte, o toj korupciji govorimo, o političkoj korupciji. Je li moguće da gospodarstvenici koji su se suočili s tim, koji su upozorili, koji su bili prvo konfidenti, pouzdanici policije koji su to prijavili, nakon toga ništa se ne događa, ali što se događa? Događa se njima, dolazi financijska policija i porezna uprava i godinama stoji u tim poduzećima. I to ne jedno, to uvijek. Čak ljudi koji se prižale da im nije isplaćen novac od nekog posla dobiju poreznu upravu. Pa nije nitko imun od takvih inspekcija, ali je li to poruka da upravo oni koji traže ostvarenje svojih prava, koji ukazuju na korupciju da im vlast šalje financijsku policiju, to je poruka. I dok god se to tako događa, a događa se uvijek, nije samo puka slučajnost, uvijek i to jedan slučaj koji vam je prijavio korupciju dobio je financijsku policiju i poreznu upravu i upravu nakon toga. To je poruka onda koju građani shvaćaju da država se ne želi boriti protiv političke korupcije, nego tu i tamo u toj hobotnici otkrije koji krak, a ne želi joj dohvatiti glavu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica je netočno navela da izvješće pred nama govori isključivo statistikama, a ne konkretnim slučajevima ljudi. Iza svake ove brojke stoje konkretni slučajevi. Iza brojke od 96% riješenih najtežih kaznenih djela stoje konkretni slučajevi. Želite li imena žrtava, imena ubojica koji su uhvaćeni? Želite li to možda? Druga stvar, kažete da policija nema želju obračunavati se sa korupcijom. To nije istina. Pa sve ovo što se događa upravo pokazuje da se policija želi suočiti sa tim problem i da stvarno želi riješiti aktualne i akutne slučajeve. To nema razloga da na takav način optužujete policiju. I izvješće itekako životno i itekako odražava stanje. Danas vam ove statistike ne odgovaraju, a kad govorimo o drugim statistikama, onda se na njih pozivate. Pa to je nevjerojatno.
Zahvaljujem. I imamo jednu repliku, to je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Antičević, evo kroz raspravu se kroz cijeli niz sugovornika spominju statistike kao statistike su dobre, ali i pogotovo evo, čuli smo i premijera Sanadera koji kaže da je bio u Americi, a u Americi su kao puno gore statistike, puno je nesigurnije nego u Hrvatskoj. Isto tako su takve statistike bile povoljne za Hrvatsku i 2003. godine i '90. godine, vjerojatno i '60. godine, a da li to znači da smo mi bili zadovoljni sa stanjem sigurnosti koje je u Hrvatskoj? Ono što je puno bitnije o čemu ste sada vi govorili, a to je kakve poruke, ne bih ja rekao policija opet, kažem kakve poruke vlast šalje hrvatskim građanima? Slučaj Galinac? Prijavi kazneno djelo, ono će završiti u ladici dok ne dobiješ po glavi, da tako kažem, malo mi je krivo tu riječ koristiti jer čovjek je zbilja stradao. Slučaj Rađenović? Dobiti ćeš isto po glavi, počinitelji će biti nađeni, nalogodavci vjerojatno nikada ne. Slučaj "Brodosplit"? Prvo ćemo reći da nema nikakvih elemenata kaznenog djela, a onda će nam izvana netko reći pa tu se ipak nešto čudno dešava. Nešto nije u redu, dajte malo pogledajte, provjerite itd. Slučaj "Indeks"? Biti ćete osumnjičeni u suradnji sa određenim medijima i ako budete, a vjerojatno će među ovim ljudima i biti onih koji će biti oslobođeni, neću prejudicirati što će se desiti, ali vrlo vjerojatno neke od ovih stotinjak ljudi će biti oslobođeni, neće biti osuđeni, ali kome će oni onda kasnije objasniti da možda nije bilo elemenata itd. To je naravno uvijek moguće u tom poslu, ali puno je gore kada se radi sa medijima i kada se već unaprijed stvori takva atmosfera oko tih ljudi. Tako da ja bih rekao kolegice Antičević da je puno jača poruka vlasti hrvatskim građanima … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Privedite kraju.
Evo privest ću, samo da me kolege ne isključe. Možda jednu rečenicu. Znači puno je bitnije kakvu će poruku vlast hrvatskim građanima nego da je statistika ovakva ili onakva.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Sigurno je da se problemi neće riješiti sami od sebe, a najmanje će se riješiti problemi umanjivanjem njihovog značaja. Dapače ovakvim umanjenjem osmjehom na licima kada su ovakve grozomorne stvari na tapetu, šalje se jedna poruka, da se eto navikavamo na to, strašno je ovo što je premijer rekao, da eto i u Americi ima toga. Da ima toga i u Americi. Dakle i šalje se poruka kada se baš neki, kada se ne mogu leševi sa cesta, pretučeni ljudi koji su pokušani ubiti, otkloniti, odnosno maknuti sa uvida javnosti onda se šalje jedna poruka ovakva, e da nije nas bilo bi još gore. I vidite to ohrabruje onda. Mi moramo učiniti sve, da se takvi oni, da se obeshrabre oni koji imaju naum ponovo ovako ili nešto slično ili još gore činiti. A ovako nešto, dakle umanjivanje značaja ovakvih stvari i problema u kojima se Hrvatska našla, šalje poruka i ohrabruje takve potencijalne počinitelje i to je ono opasno i moramo svi paziti onda kada govorimo upravo o ovoj temi i kako raspravljamo i kako se ponašamo.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa raspravom. Uvaženi zastupnik Ranko Ostojić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Samo ću se malo osvrnuti oko upravo ovog korištenja pogrešnih podataka. Nisu najteži slučajevi riješeni sa 96% već imamo točno podatak da je u ovom statističkom izvještaju dato da su ubojstva riješena sa 96% kao što je i uvodno rečeno i to zahvaljujući tome što smo imali neke iz prethodnih razloga. Jer kada bi išli takvu statistiku uspoređivati, meni se jedanputa dogodilo da sam imao 106% upravo zato što smo imali neke riješene slučajeve od ranije. Međutim nije to ono šta bi trebala biti rasprava ovdje, nemojmo se nadmetati, jer onda ako ćemo ići vaditi tako izvješća iz 2000., 2003. šta je to bitno. Uostalom mogli bi uspoređivati izvješća u kojima smo imali situaciju prije 2000. pa šta će nam ona pomoći. Ja zaista plediram da ovdje razgovarajući pokušamo naći načina kako da ovaj Sabor pošalje poruku, znači svi zajedno, šta je to šta treba pomoći Hrvatskoj policiji i koji je to put da napravimo sigurnosno stanje bolje jer sam uvjeren da svi vi želite da imamo ono što sam na početku rekao, što bolju policiju i da ona što bolje funkcionira. Tako mogu recimo spomenuti dodatno krivi podatak, Ćaleta nije pretučen nego je gospodin Ćaleta propucan ako već hoćemo reći to je onda još gora stvar koja nije riješena u to doba. Zagorac je pretučen u to doba, a njega ne spominjemo ne znam iz kog razloga. Nemojmo ići u te varijante, ja mislim da ti slučajevi nisu dobri. Također isto tako ova igrica sa varijantom da je predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost stopirao valjda je svima nama ovdje jasno, kamere su se ugasile, nema potrebe iznositi ja mislim posebno detalje. Sve je to sastavni dio ovog našeg kako se kaže priprema za sjednicu, ali je činjenica da ako 9.7. je izvješće upućeno u 5. mjesecu smo to tražili, 14.7. nas je Ustav zaustavio i rekao da dva mjeseca moramo odmarati, 17.9. smo počeli, a onda smo imali bežaniju sa tog odbora. Prema tome mislim da nema potrebe u takve stvari ići kod ovako ozbiljne teme. Ono šta je po meni važno, a to je da smo mi zapravo svi skupa suočeni sa jednim dojmom koji imam oko Hrvatske policije i mislim da je tu potpredsjednik Jarnjak bio u pravu da se može steći dojam na neki način da sudjeluješ u nečemu što nije u interesu Hrvatske. Zapravo razgovarajući o tom problemu zaista je to tako, ali onda bi prvi mogli odgovarati hrvatski novinari, jer ja nemam sada namjeru vam ovdje čitati kako izgledaju naslovnice svih dnevnih listova, internetskih portala, televizije, sl. i šta je prva stvar. Svima je jasno da je to crna kronika, da je nasilje prva stvar koja se tamo događa i ono što ja mislim da bi bilo važno da se prisjetimo one rečenice 1% sigurnosti događaja je ono što utječe na stvaranje dojma nesigurnosti kod građana uz sve ostale elemente. Procjena stanja sigurnosti u društvu je rezultanta statističkih podataka, medijske slike toga stanja i subjektivnog osjećaja sigurnosti građana. Samo ove gole policijske statistike o kriminalitetu neću uvjeriti građane u dobro stanje sigurnosti. Drugo, neuspješni ishodi ono što nam fali, epilog pravosudni, jer matematika je vrlo jasna. Policija uhvati 30 tisuća počinitelja od toga neka ih je 20% recidivista, sudovi otprilike osude 12 tisuća ljudi godišnje, a u hrvatskim zatvorima na izdržavanju višegodišnje kazne zatvora se nalazi maksimalno 4,5 tisuće ljudi. Nešto u toj matematici ne štima. Prema tome ono što sam govorio o izostanku generalne prevencije tu nam nitko neće pomoći i taj ping-pong prebacivanja odgovornosti odnosno da je netko drugi kriv, uzajamne javne optužbe nisu dobre i mislim da je to ono o čemu bi trebali svi zajedno poraditi a to je da nađemo načina i rješenje jer ne možemo biti zadovoljni samo radom policije ukoliko na kraju nema sudskog epiloga za takvu osobu. Šta se tiče težine samo jedan primjer da vam kažem da u pitanju sigurnosti prometa na cestama, vrijedni su napori koji se rade ali nedovoljna je koordinacija sa svima drugima. Šteta koja nastaje iz tih događaja godišnje je vrijedna, znači godišnjem proračunu koji izdvajamo za Ministarstvo unutarnjih poslova. 4 milijarde su troškovi odnosno štete koje nastaju u saobraćajnim nezgodama ako već želimo i taj podatak koristiti. Ono što je bitno, po meni će stvari uspjeh policije ovisiti o odobravanju javnosti, a ne onim predodžbama kako to bude kreirano ili kroz statistiku i na tom planu medijske slike ja sam uvjeren da upravo upravljačka struktura Ministarstva unutarnjih poslova prije svega ministar u taktičnosti posebno kada se radi o žrtvi, iskrenosti, otvorenosti prema javnosti do one mjere koja normalno ne ugrožava policijski rad zajedno sa dobrom komunikacijom s medijima i partnerskim odnosom koji ja mislim da je dobar i poželjan može doseći ja mislim jednu veliku kako se kaže, i dobru stvar. Jer povjerenje građana u policiju je stalno na kušnji i tu sugestija, kažem ne kritika, mislim da tu nedostaje strategija. Vi imate glasnogovornika kojega nitko ne poznaje, to je ono šta nije dobro. Znači on mora imati proaktivan pristup, odnosno da pokušava graditi taj imidž za koji sam siguran da smo svi zainteresirani. Ono šta sam na početku govorio i stalno tvrdim, mi ipak imamo situaciju da ovaj servis košta 4 milijarde i 300 milijuna kuna je iznos koji izdvajamo za ministarstvo, neću ga sad … [[Govornik se ne razumije.]] policiju i na ostale dijelove. 2003. godine zadnje znam da je bio 3 milijarde i 100 milijuna kuna. Dobro je sve to skupa da raste i to podržavamo, ali s druge strane trebamo se odmaknuti od one situacije koju imamo, a to je da je jako mali iznos novaca koji se upotrebljava za opremu da fali onaj dio koji nam treba promijeniti odnos, a to je da 75% novaca ide na plaće, odnosno na nagrade zaposlenicima. Prema tome, nedostaje onoga prostora koji treba policiji. E sad, je li to situacija takva, je li nam fali policajaca ili se moramo bolje preorganizirati? Je li nam fali novaca pa da napravimo bolje rezultate? Ja sam spreman o tome uvijek ovdje u Saboru razgovarati, siguran sam da ćete tu naići na podršku i na strani lijevo i desno. Ono šta sam uvjeren i šta pokušavam poslati kao poruku je da je reforma u policiji potrebna radi nas građane Republike Hrvatske, nikakve Europske unije, jer sigurno okružje po meni ono šta je interes i mene, moga djeteta, siguran sam i vaših obitelji jednako tako. I zalažem se za onu sigurnu Hrvatsku u kojoj vlada pravo i pravda, u kojoj građani moraju vjerovati policiji i mislim da tu postoji prostor gdje se treba stvar dodatno napraviti. Nas tek čekaju problemi. Ulaskom u Europsku uniju mi dolazimo u situaciju da će doći novi kriminalci, oni koji će iskoristiti znači situaciju tko smo i što smo i da napokon Hrvatska kad uđe u tu zajednicu i ovo postaje prostor njihovoga rada i tu moramo dokazati da smo sposobni nositi se sa domaćima i onda nakon toga odrađivati one koji će nam tek stići. Ja zato mislim da je potrebna cjelovita strategija razvoja policije, tu sam siguran da tu Sabor može itekako puno reći, jer sutra u krajnjem slučaju treba biti taj koji će te novce dati. Također molim vas da razmislite oko plaća policajaca, oko varijabile, ne treba bježati od nekih rješenja koja su možda i nekad bila dobra, ali je činjenica da njih treba stimulirati. Nema sustava zaštite policijskih službenika od kriminalnih skupina. Mi očekujemo od njega da radi, da se bori s njima, a nije zaštićen. Treba jasno i transparentno riješiti kako ide promoviranje i da ne ponavljam diskusiju od prije, već je dobro znamo. Glavnom policijskom ravnatelju treba omogućiti da postane osoba sa pravima i odgovornostima, znači dovest ga u situaciju da bude biran na mandat. U policiji sad trenutno imamo situaciju da niti obrasci nisu isti, ali ono što je po meni bitno postoji ona situacija, a to je da ideje oko toga šta treba učiniti, siguran sam da možemo biti u prilici da to razgovaramo kroz strategiju. Ono šta ja želim poslat kao zadnju poruku, šta mislim da je važno. Vlada, prije svega, policiji treba omogućiti da radi, to je posao, ali s druge strane mora osjetiti puls isto tako građana koji u ovom trenutku i radi malih stvari mogu se osjećati nesigurno, to je dovoljan razlog da ne pišete da nije dramatično, nego da pokušate nać saveznike i u ovome Parlamentu da svi zajedno odgovorimo šta je ono šta treba učiniti. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Mislim da je sukus koji je rekao kolega Ostojić ove naše rasprave trebao se upravo svesti na to da pošaljemo poruku ne samo javnosti, nego prije svega ovim zločincima, prije svega neotkrivenim da država i društvo nisu i neće kapitulirati pred najtežim zločinima. Da se oštrica kaznenopravne represije mora posebno zaoštriti i dobiti na intenzitetu upravo za ta društvena, vrlo pogibeljna i opasna ponašanja, da dobije na oštrini, a ne na ekstezitetu čime se hrane statistike. Dakle, negacija činjeničnog stanja, negacija ovih najpogibeljnijih i uznemirujućih događaja nije put ka tome. Put je upravo daljnjem atrofiranju policijsko reprecijskog sustava koji se iscrpljuje, vidimo iz svih statističkih pokazatelja u bagatelnim dijelovima, ali zato što mu je to i stavljeno, ne i svojom krivnjom, da se i time bavi.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Ja bih samo kolegici Ingrid Antičević odgovorio jednu stvar, a to je da uz dužno poštovanje prema svim kako se kaže našim prilikama i okružju u kojemu živimo, mi bi mogli svaki put poći od podataka za koje ću vam i ja potvrditi da su puno bolji nego u nekoj drugoj zemlji, iako mi nije drago da smo na razini Bjelorusije pa se s njom uspoređujemo, jer mi taj sustav nije niti malo demokratski, pa ga ne mogu ni prihvatiti kao onaj sa kojim smo otprilike u istoj razini. Samo jednu bitnu rečenicu, a to je zalaganje za to da policija ima šta bolje uvjete, da bude šta bolja medijska slika, neće se dogoditi na način time da ćemo nagovoriti urednike u interesu da ne pričamo o sigurnosti ili da s njima razgovaramo, nego poboljšanjem i kvalitetom rješavanja svih onih slučaja koji su navedeni. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre, kolege zastupnici. Zadnjih dana, pa i mjeseci, svjedoci smo više novinskih tekstova, tv emisija, radio emisija. Uglavnom su to tekstovi i emisije koje govore o neuspješnosti i neučinkovitosti našeg MUP-a. Povod tome bile su teške pljačke, mafijaško ubojstvo, premlaćivanje novinara, poduzetnika i službenika. Javnost također čini mi se ne gleda blagonaklono na učinkovitost policije. Javnost rada jedno je od važnih karakteristika djelovanja policije u državama sa demokratskom tradicijom. Stvar i uspjeh policije ovisi o odobravanju javnosti, a ne o predodžbi koja policija stvara sama po sebi. Sprječavajući i razrješavajući najteže vrste kriminaliteta policija postiže i jača svoj ugled u javnosti. Procjena stanja sigurnosti u društvu rezultat je statističkih podataka, medijske slike tog stanja i osjećaja sigurnosti građana. Samo gole policijske statistike u kriminalitetu neće uvjeriti naše građane u dobro stanje sigurnosti. Ono šta ja mislim da policija mora uspješno razvijati komunikaciju sa javnošću i to preko svih vrsta medija, te neposrednog kontakta sa građanima policajac-građanin, da se ne bi desilo što ovih dana imamo na Dan policije kada ljudi imaju pravo na svoj dan, kada su maksimalno imali pravo biti opušteni taj dan naši novinari protestuju protiv rada Ministarstva unutrašnjih poslova. Ljubaznost policijskog službenika, taktičnost u pristupu građanima, spremnost na pružanje pomoći, pristojno i kulturno ophođenje, osobna urednost službenika samo su neki načini kako se pridobiva naklonost građana i stvara pozitivna slika o policijskoj službi i javnosti. Ja mislim da je većina naših službenika upravo takva. No što se dešava sa MUP-om u kakvom je stanju kakvi se procesi događaju unutar MUP-a na kakvom su stupnju obučenosti, opremljenosti, kakva je kadrovska politika, mi iz ovog izvješća, ja bar nisam mogao do kraja sve to dokučiti. Imamo samo mnoštvo statističkih podataka. Siguran sam da je svima nama u interesu, jakom interesu to da imamo dobru policiju, brzu, koja je efikasna učinkovita i koja će rješavati probleme. Ono što ja smatram da treba npr. popraviti i poboljšati je povećanje sigurnosti cestovnog prometa. … kriminaliteta, ugrožavanje sigurnosti cestovnog prometa po posljedcima je najopasnija pojava. Godišnje, to su podaci koje sam dobio, godišnje se na cestama RH od 85 do 90 tisuća prometnih nesreća. O prometnim nesrećama godišnje stradava više tisuća ljudi, ponekad to dosegne brojku višu od ukupnog broja policajaca. Petogodišnji prosjek iznosi 660 mrtvih., ja mislim da je to stvarno prevelika brojka, da je to užasan problem i koji nas tišti i sve nas. Također održavanje javnog reda i mira važna je stavka u radu policije. Kako je Hrvatska turistička zemlja, turizam je važan za gospodarski razvitak hrvatske, stavljanje reda i mira treba podići na višu razinu iako ja smatram da je zadovoljavajući. Neki dan sam na Odboru za unutrašnju politiku i nacionalnu sigurnost pitao ministra da li imamo, da li MUP ima sustav upravljanja kadrovima prema standardima Europske unije. To sam pitao zašto, zato što imam iskustva iz vojske i zato što smo svjedoci čestih nejasnih smjena visokih policijskih službenika. Nije dobro nekoga postaviti pa skinuti nakon tri mjeseca. Šaljemo krivu predodžbu krivu sliku o tim ljudima. To govori da nema planskog … sagledavanja na duže staze. U tom smislu ključno je kako odabiremo policijske službenike, kako ih obučavamo, kako osiguravamo njihov razvoj sukladan potrebama društva i promjenama koje se događaju u društvu. Dužni smo … sustav upravljanja kadrovskim resursima. U sklopu kadrovske politike, policijskim službenicima mora se omogućiti visoko obrazovanje. U modernom društvu policijski posao je sve složeniji jer bez stjecanja novih znanja uvođenja novih tehnologije teško praktički nemoguće se boriti protiv organiziranog kriminala. Sve dobro uređene i vođene policijske organizacija kao i vojne imaju pažljivo razrađene kriterije i mjerila za uređivanje svih vrsta poslova i sustav ocjenjivanja svakog pojedinačnog doprinosa na radu. Mi za sada nemamo razrađen taj sustav do kraj, ni u vojsci, a mislim da u MUP-u još manje napredovao. To je temelj napredovanja na poslu. Znači mora se napraviti sustav odgovornosti za rezultate rada, zakonitosti postupanja, sustav savjetovanja i ocjenjivanja pojedinaca. Ono što mi nedostaje u izvješću su riječi modernizacija i informatizacija i povećanje plaća. Dobio sam podatak da se otprilike 5% sredstava izdvaja za modernizaciju što je ono možda premalo a opet mislim da bi to trebalo sigurno povećati na jednu veću razinu, zato što samo moderna dobro obučena, dobro opremljena interventna policija i specijalna policija i policijski službenici mogu biti uspješni na svom poslu. Plaće su premale. Prosječna plaća negdje oko 4 tisuće 900 kuna i ja mislim da policajac koji 8 sati provede dole na terenu, policajac koji je prvi stup obrane od bilo kojeg oblika kriminaliteta u sustavu mora biti naprosto bolje i kvalitetnije plaćen. To je zadaća svih nas, to je zadaća ove Vlade, iduće Vlade, one Vlade gore da u svakom slučaju i svaki puta kada može tim ljudima popravi tu materijalnu situaciju. I na kraju da zaključim. MUP treba po meni … strateške smjernice. Ne znam da li je ima? Ja znam da u vojsci se grade strateške smjernice koje jasno planiraju. Imamo sa dugoročnim razvojem, ministar je bio u Hrvatskoj vojsci imamo dugoročni razvoj, petogodišnji razvoj Hrvatske vojske. Točno se zna i to je Sveto pismo kojeg se treba pridržavati i jako kvalitetno je napravljeno i samo treba usmjeravati energiju da se to izgura do kraja. Koji će potaknuti započete reforme, koji će osigurati plansko provođenje MUP-a bez obzira na politike vlade koje se mijenjaju i koje dolaze i odlaze. Gospodine potpredsjedniče, hvala lijepo.
I vama hvala. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Pa evo kolega je netočno rekao da pred sobom imamo izvješće koje se sastoji samo od statistike i brojki. To nije točno. Imamo 40 stranica vrlo kvalitetne analitike koja se naravno temelji na brojkama, jer analitika na brojevima ne bi bila analitika. Ovo nije kriva policija. Nije. Drugo što je netočno kaže nepovoljno izvješće o prometnim nesrećama. Nije isto točno jer da čitate analitiku vidjeli bi da je nepovoljno izvješće popravljeno u 2008. godini broj prometnih nesreća je manji za 9,3% možda baš zato što dobro radi policija, jer je povećan broj prijava prekršajnih i kaznenih. I druga stvar, da čitamo analitiku onda bi vidjeli da u tom razdoblju kupljeno 100 tisuća novih vozila od čega 20 tisuća mopeda i motora, a znamo koliko je to opasno prijevozno sredstvo i 45 tisuća novih vozača je u prometu. Dakle, nije dobro gledati samo brojke, treba zaista analizirati a to je u ovom izvješću vrlo kvalitetno priloženo.
Zahvaljujem. Sada je na redu uvažena zastupnica Gordna Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Danas raspravljamo o izvješću ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova na zahtjeva kluba SDP-a iz svibnja 2008. godine. Izvješće ima datum sa lipnjem 2008. sada smo početak 10 mjeseca 2008. godine i manje-više se u tom izvješću govori o onome što se dešavalo prošle 2007. sa jednim manjim djelom, pardon, prvih 4 mjeseca ove godine. Sam ravnatelj policije gospodin Benko je na jednom kolegiju načelnika policijskih uprava, krajem 2007. godine mislim da je to bilo u Opatiji rekao između ostalog da percepcija građana o policiji još uvijek ne zadovoljava i da se o tome u sustavu treba voditi računa. Pa i vi ministre Rončević u svojim zaključcima kažete da građani svoj osjećaj sigurnosti i kvalitete zaštite formiraju na osnovi informacija koje objavljuje policija te iz osobnog iskustva. Ali postavlja se ustvari pitanje, zar vas kao ministra ni malo ne zabrinjava činjenica da građani sve manje vjeruju statistikama i brojkama o kojima vi pričate, a sve više svojim iskustvima, svojim percepcijama koje su na žalost po vas ustvari negativne. Sviđalo se to vama ili ne vama kao ministru, vašim kolegama i kolegicama vladajućima u Hrvatskoj prevladava mišljenje o neučinkovitosti sustava u ovom slučaju policije kada je u pitanju borba sa organiziranim kriminalom, korupcijom, nasiljem na ulicama naših gradova. Vi se borite protiv brojki iz crnih i naslova iz crnih kronika na način da smjenjujete načelnike, rekao je netko kao po pokretnoj traci, a u isto vrijeme ne znate ili se možda još uvijek niste međusobno dogovorili koga ćete postaviti na čelo krim policije, upravo onog sektora koji je jedan od najodgovornijih za provođenje akcija kad je u pitanju organizirani gospodarski i svaki ostali kriminal. Premijer nas uvjerava i tješi valjda po povratku iz bijelog svijeta da šta bismo mi htjeli, eto pa i u Americi gdje je boravio nekakvih sedam, osam dana nije ništa bolje nego gore je. Ali ni vi gospodine ministre, ni ja, ni moji kolege saborski zastupnici, ni građani ove države ne žive u Americi. Mi svi skupa živimo u Hrvatskoj i crne kronike koje su prepune naše dnevne novine i ostale pune su vijesti o nasilju u Hrvatskoj. I šta bi mi sad trebali raditi. Zabraniti da se objavljuju crne kronike, zabraniti da se objavljuju naslovi tipa “tri dana smo uzalud zvali policiju“. Između ostalog i takav naslov koji je išao nakon što je banda huligana napala nedužne mladiće u pothodniku u Vrapču. Šta da radimo? Da to ukinemo takve naslove, novine najbolje da ne pišu o ničemu jer bi eto mi samo time uznemiravamo naše ministre. Sve akcije, antikoruptivne ili kako da ih već nazovem radili ste i vi iz policije i ne možete oprati odgovornost sa sebe zbog toga na spektakularan način. Sve je to bilo uz prisustvo fotoaparata pa i zadnja akcija koja je bila na najskandalozniji način do sada jer je tada bila u pitanju čak i valjda biranje koje dnevne novine i koji list će objaviti ekskluzivne fotografije sa privođenja, pažnju medija uz samohvale, a u stvari nakon svega, nakon tih akcija šta je ostalo. Ostao je ispuhani balon. Od “Maestra“ je ostao raštimani orkestar, a “Gruntovnica“ na primjer šta se pretvorila nešto tipa gruntovčana. Danas smo svjedoci toga da se oni koji su tada na spektakularan način privođeni i oni o kojima se govorilo i uzimalo kao primjer istinske borbe protiv korupcije u Hrvatskoj danas su pred oslobađanjima iz pritvora i štoviše spremaju se na sudske tužbe protiv Hrvatske. Zadnji slučajevi, u stvari oni osnovni slučajevi koji su potakli i SDP da odreagira bili su slučajevi između ostalog, dakle kad je pretučen novinar Miljuš. Ja vam mogu oprostiti što je vaša prva reakcija tada bila tko je taj Dušan Miljuš? Mogu reći evo, eto bili ste novi ministar da tako kažem, pa je onda došao pretučen Rađenović, zadnji je pretučen Galinac i sad baš povodom slučaja Galinec stvarno je zanimljivo i istina jeste, vi ste suspendirali policajca koji je ustanovilo se nekakvih pet mjeseci izgleda ili on, da li netko drugi, mene sad zanima da li je još uz pomoć nekoga držao jednu prijavu kaznenu u svojoj ladici. I eto, taman onda kad je pretučen drugi dan ako se ne varam stiže ta kaznena prijava u Državno odvjetništvo. Mogla bih o tome pričati ne znam koliko, ali gospodine ministre iskoristit ću priliku to što ste ovdje u Parlamentu pa da pitam obzirom da sam imala prilike, u stvari na žalost i moja obitelj na neki način je bila i pod određenom istragom i bio je sudski proces itd. Kolege iz HDZ-a su znali to često puta iz ovih klupa spočitnuti, ali da ne kažem staviti pod nos. Ali gospodine ministre sad kad je praktički sve na kraju ja postavljam pitanje koliko se mogu osjećati ja na primjer sigurna, a još više koliko se može osjećati siguran obični neki drugi obični pod navodnicima građanin, kad je na primjer u ovom konkretnom slučaju se desilo to da je policija, MUP, netko u policiji, ja ne znam tko, skoro dvije godine zataškavao postojanje dokumenata i lagao pred sudom da dokumenti koji su u konačnici bili oslobađajući dokaz je tvrdio uporno dvije godine i to se onda i povlačilo po novinama da dokumenti ne postoje. Ja ne tražim da vi sad meni kažete ovdje tko je. Sad ćete vi reći, čudno me naravno gledate, kao pojma se o tome nemam. Ali vidite gospodine ministre, možda biste se i time trebali pozabaviti, pa shvatiti da očito da unutar sustava se rade neke stvari koje pomalo mirišu na politiku. U ovom slučaju je bilo u pitanju jedna obitelj slučajno poznata. A ja vas pitam, zamislite kad se tako nešto i kako me možete razuvjeriti da se takve stvari ne dešavaju i u nekim drugim slučajevima. To je krucijalno pitanje. Ne to što sam ja bila u pitanju ili moj suprug ili netko drugi u obitelji, nego kako vi sad možete razuvjeriti mene ili javnost ili ne znam koga da takvih slučajeva nema više. I kako vratiti povjerenje u vaš sustav kada su u pitanju i takve stvari, a gospodine ministre i to se dešava u policiji. A za to vrijeme dok je tekao, dok se to dešavalo možda neki drugi slučajevi su, apsolutno nisu rješavani, odnosno policija se očito u jednom dijelu nije bavila poslom kojim se trebala baviti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Prijava ispravka netočnog navoda, uvaženi zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, moram reagirati na žalopojku kolegice iz SDP-a, a i drugih njenih kolega nad sudbinom Rađenovića i prozivkom policije zbog toga. Ključ za brzo rješenje sudbine na žalost pretučenog Rađenovića nije u policiji već u SDP-u. Kada bi neki čelnici SDP-a surađivali sa policijom onda bi taj slučaj bio vrlo brzo riješen i znalo bi se i naručitelj i izvršitelj.
Navod, navod kolega ispravite. Hvala. Prijava ispravka netočnog navoda Frano Matušić. Izvolite uvaženi zastupniče. Prosim malo kolege zastupnici! Kolege zastupnici! Izvolite gospodine Matušiću.
Ja vas molim da mi dopustite da se ovim izrekama što se treba izreći. Kolegica Sobol je netočno ponovo kao što je to već do sad bilo nekoliko puta iz redova SDP-a napala policiju za spektakularnost akcija koje su provodili zajedno sa druga dva državna tijela, sa USKOK-om i sa Državnim odvjetništvom. Jasno je rečeno da je policija isključivo servisirala i ne možete upirati prstom na policiju da je kriva za spektakularnost akcije. Ona to nije napravila. Netko drugi radi spektakularnost, ali policija ne. Policija je radila samo svoj posao. Ono za što je ona odgovorna jesam. To je jedino što je radila. Ako imate dokaze da je netko iz policije dilao sa ovim ili sa onim informacijama onda to recite. Onda to prijavite. Ali ne možete policiju optuživati za nešto što je sasvim sigurno da ona nije napravila.
Hvala lijepo. Replika uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Ne isključujete me. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo slušajući cijelo popodne rasprave o našoj policiji Hrvatskoj nisam mislila dići se na repliku gospođe Sobol ali kada je u svojoj raspravi spomenula slučajeve ove zadnje što oni kažu slučaj Galinec, slučaj Rađenović i tako dalje. Ja bih htjela samo jedno reći što logika stvari nameće? Slučaj Rađenović postavlja se na mjesto direktora Zagrebačkih cesta. Smjenjuje se u familijarnoj vezi čovjek sa gradonačelnikom. Dolazi do rotacije svih šefova na cestarija gradu Zagrebu. Što se događa? Poslije toga dolazi slučaj Rađenović. Gospodo iz SDP-a … /Govornica je isključena./ … Nemojte me isključivati. Ja sam vas slušala cijelo popodne kako napadate hrvatsku policiju. Saslušajte istinu. Popričajte sa onim običnim ljudima što rade u Zagrebačkim cestama pa će vam reći … /Govornica je isključena./ … sa imenom i prezimenom tko su ti ljudi koji naručuju takve slučajeve? Zar vas ovo ništa ne bode u oči? Bandić tražio nekoga da ga riješi toga gada. Dal' to što govori o vama? Dal' to što govori o vama? Da bi vi sakrili sve svoje poticaje na nasilje u Holdingu zagrebačkom stvorili ste napad na hrvatsku policiju. Pa pomognite, rekao je vaš kolega Ostojić, da treba pomoći hrvatskoj policiji. Pa ajde pomognite hrvatskoj policiji da se rasvijetli slučaj Rađenović. Bit ću vam zahvalna i ja. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite zastupnice.
Ja vas nisam isključivala. Ovo o čemu govorite gospođo Šolić. Pa gledajte tu vam sjedi ministar policije. Pa zar nije posao ministra, ravnatelja policije da radi poslove o kojima vi tražite da ja radim? O čemu vi pričate? Kakav sustav vi želite stvoriti u ovoj Hrvatskoj? Ja hoću, ja tražim da policija istraži i da nađe ako je našla počinitelje neka izvoli naći i naručitelje. Pa ma tko on bio. O tome se radi. I tu se vi i ja razlikujemo. Šta? Da se mi međusobno razračunavamo ili vi da se međusobno razračunavate? O čemu pričate? Jeste vi svjesni toga što vi ovdje u ovom Parlamentu govorite? Kakav sustav vi tražite da mi stvaramo? Ja jedino što tražim kao zastupnica da policija u ovoj Hrvatskoj radi svoj posao i da bude što je moguće više učinkovita. Ako je to previše što tražim onda pretpostavljam da netko ovdje mora dati ostavku. To nije Gordana Sobol nego je onda valjda ministar policije ako na taj način ne može raditi [[Upadica: Pa recite što vam je cilj?]] Što što nam je cilj? Tražimo da policija bude učinkovita. I kada je u pitanju Dušan Miljuš i kada je u pitanju Igor Rađenović i kada je u pitanju Galinec i kada su u pitanju svi oni koji će sutra, preksutra i ne znam kada biti prebijeni bejzbol palicama. A kako nam je krenulo bojim se da će toga izgleda biti još. I pitam se tko je uopće onda siguran.
Hvala lijepo. Na redu je prema prijavama uvažena zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Ja u svojoj raspravi o ovom izvješću o sigurnosti neću uopće koristiti brojke, neću nijednom riječju spomenuti statistiku. Brojke iznosi ministar i izaziva nažalost opći revolt. Zašto? Zato što brojke ukazuju na trend smanjivanja broja kaznenih djela koja se prijavljuju i iz toga se izvodi zapravo zaključak o smanjivanju stope kriminaliteta u Hrvatskoj. Ovakvom zaključku utemeljenom na statistici suprotstavljam percepciju građana a percepcija građana je da je na djelu zapravo eskalacija nasilja, da je kaznenih djela sve više, da su građani sve ugroženiji, sve nesigurniji i to u svim aspektima svog života. Pa kako to da se onda unatoč eto takvoj percepciji brojke prijavljenih kaznenih djela smanjuju? Odgovor je jednostavan. Zato što su građani zastrašeni, zato što se ne usuđuju prijavljivati. Preveliki je broj neriješenih slučajeva i to je vrlo loša poruka našim građanima. Jer pronalaženje počinitelja kaznenih djela i prekršitelja i osiguranje njihove dostupnosti, citiram: «nadležnim tijelima jedna je od strateških zadaća policije». Naravno logikom stvari da nepronalaženje počinitelja navodi građane na zaključak da ih policija neće moći zaštititi a prijavljivanjem bi se zapravo izložili dodatnom riziku od ponovnih napada. Dakle doista je u ovoj zemlji sigurnije prešućivati odnosno ne prijavljivati kaznena djela. Sve ove gromoglasne operativne akcije, moji prethodnici su ih nazivali i spektaklima i kampanja od Maestra do Indeksa zapravo su na neki način u takvoj situaciji predstave s ciljem da se primarno zastraši, da se uvjeri ljude da svi mogu biti optuženi a bez stvarne namjere da se nađu pravi krivci. Nakon njih ostaje jedan gorak okus, jedan gorak osjećaj jer nema satisfakcije. Nema krivaca i nema kazne. Kazna je jedina satisfakcija za kriminal. Ovakvo stanje izaziva rezignaciju i apatiju. Jedan od objektivnih razloga nepovoljne efikasnosti policije je kadrovski deficit za kojeg iščitavamo to iz izvješća se okrivljuje a tko drugi nego dežurni krivac koalicijska Vlada od 2000. do 2003. Taj kadrovski deficit aktualna Vlada pokušava riješiti programom prekvalifikacije za zanimanje policajac. No, sigurno je da se ovakvim masovnim postupcima prekvalifikacije regrutira i određeni broj nekvalitetnih ljudi i zato ne čude slučajevi gdje su policajci suučesnici u razbojstvima i sličnim kriminalnim radnjama. Unatoč prekvalifikacijama jasno je da je policajaca premalo. Nema ih, ne vide se. Uz to nisu neadekvatno educirani, a nažalost ni opremljeni. Uvjeti za rad također nisu zadovoljavajući. Ja ću navesti primjer zgrade Policijske uprave međimurske koja od trenutka stavljanja u upotrebu, a to je bilo 1981. godine nije doživjela nikakva ulaganja, ni obnovu, što je neprihvatljivo. I ja apeliram, evo koristim priliku da se u proračunu za sljedeću, dakle 2009. godinu iznađu sredstva, dakle da se predvide sredstva za jednu temeljitiju obnovu zgrade Policijske uprave međimurske s ciljem poboljšanja uvjeta rada. O sustavu nagrađivanja policajaca i potrebi zaštite od kriminalnih skupila govorio je kolega Ostojić, pa o tome ja neću trošiti dragocjeno vrijeme. Za razliku od većine segmenata ovoga izvješća koji govore o smanjenju stope kriminaliteta, u jednom se segmentu stopa neprijeporno povećava. To je obiteljsko nasilje, zatim nasilje na štetu maloljetnih osoba, ali i nasilje gdje su maloljetne osobe počinitelji. I ovo potonje, dakle porast nasilja nad maloljetnicima i nasilja maloljetnika je osobito zabrinjavajuće jer zbog tih podataka ne samo da se bojimo u ovom, dakle sadašnjem trenutku, ti podaci nas tjeraju da sa strahom gledamo i u budućnost kad će ova djeca postati odrasli ljudi. Ovu pesimističku viziju potvrditi ću jednim prošlotjednim iskustvom. Naime, kad sam se jedne večeri prošli tjedan vraćala iz Sabora u stan, išla sam tramvajem, na Jelačić placu je ušla u tramvaj jedna grupa, šestero, sedmero tinejdžera, prethodno su od kolportera pokupili novine, napravili su grude od tih novina i to su bacali ljudima u tramvaju u glave, pritom su se smijali, uživali su u predstavi. Zamislite, nitko od ljudi nije reagirao, nisu se usudili. Srećom, to je bila jedna nevina igra prema primjerice brutalnim kvartovskim obračunima klinaca ili masovnim tučnjavama pred školama koje postaju jedan novi nasilnički trend, nažalost i sa smrtnim posljedicama. Posljednja žrtva takvog uličnog masakra je Luka Ritz, a njegovi prijatelji, mladi ljudi kao i on također ne vjeruju da će ubica ikada biti pronađen i tu nevjericu iskazali su plakatima kojima su ovih dana oblijepili Zagreb s porukom: "Blago čovjeku kojeg ne optužuje vlastita savjest." I da zaključim, da sam ja ministar unutarnjih poslova ne bih se previše hvalila podacima da se smanjio broj prijavljenih slučajeva kriminaliteta. Ja bih se zapravo nad ovim podacima zamislila jer vjerujte mi kolegice i kolege saborski zastupnici, naši građani mnogo su manje opterećeni pitanjem hoćemo li u Europsku uniju ući 2009. ili 2014. i koja će to vlast uvesti nas u Europsku uniju. Naši građani daleko više su opterećeni svakodnevnim strahovima, strahom od visoke inflacije, strahom od ogromnog minusa na tekućem računu, strahom od gubitka posla, strahom od podcjenjivačkih i sramotno malih plaća, strahom od nebrojenih drugih oblika eksploatacije radnika od strane poduzetnika, strahom od nedostupne, a tako potrebne zdravstvene zaštite i dakako, ovime o čemu danas cijelo popodne govorimo, strahom od razbojnika na našim ulicama koji zlostavljaju bez bojazni da će ikada biti otkriveni i sankcionirani. Dakle, tek kad vidimo da su identificirani i kažnjeni počinioci kaznenih djela, tek tada će se vratiti povjerenje u redarstveni sustav, tek tada će građani doživljavati policiju kao sigurnog čimbenika odvraćanja potencijalnih počinitelja od počinjenja kaznenih djela. Hvala lijepa.
Hvala zastupnici. Za ispravak navoda javio se uvaženi kolega Tomislav Čuljak.
Pa kolegica je iznijela jedan navod, a to je da ministar iznosi brojke i izaziva revolt. Ja držim da je taj navod u potpunosti netočan jer ministar iznosi brojke koje govore o uspješnosti rada MUP-a i očigledno ti rezultati govore da je Hrvatska sigurna zemlja, a pitanje je što je za vas opći revolt? Je li to kada vi mislite da je nešto drukčije ili nešto što se vama ne sviđa? Da li to u vama budi osjećaj općeg revolta? Ja ne vidim ni u ovoj strani sabornice nekakav veliki revolt, ja ne znam gdje ste vi to našli opći revolt u svojoj raspravi.
Hvala vam lijepo kolega Čuljak. Malo vidim da vrijeme radi svoje jer kada je završena rasprava i kada sam vama dao riječ, onda sam vidio da je i kolega Grubišić digao tablicu, ali je već po Poslovniku prošlo vrijeme za to, tako da ne možemo više replicirati, a isto tako i replicirati na ispravak navoda. I dalje je na redu uvaženi kolega Ivan Hanžek. Nema ga. Gubi pravo. Dalje, uvaženi kolega Josip Leko. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja mislim da pitanje nacionalne sigurnosti ili pitanje javne sigurnosti jeste jedno od najvažnijih pitanja za građane Republike Hrvatske. Ali dozvolite mi da ja kažem svoje mišljenje. Izvješće ministra unutrašnjih poslova o obavljanju policijskih poslova nije izvještaj Vlade o stanju sigurnosti u državi. A nama je Vlada odgovorna za stanje sigurnosti u državi. To kaže Ustav, članci 112. i 113. Ustava Republike Hrvatske, prema tome ja bih da predložim dopunu zaključka koju su već ovdje čuli. Odmah. Zadužuje se Vlada da Hrvatskom saboru podnese izvješće o stanju sigurnosti u Hrvatskoj u roku od 3 mjeseca. Zašto? Pa mi ovdje čujemo da u akciji "Maestro" akciju nije odgovorna policija. Prebacuje se odgovornost na nekog drugog. Gospodo iz Vlade, vi ste odgovorni Hrvatskom saboru i građanima, dajte nam kompletan izvještaj o stanju sigurnosti pa onda neće ovdje biti prebacivanja koja je institucija odgovorna za što. To je jedna stvar što sam htio reći. A kad je riječ o statistici ili ocjeni stanja sigurnosti ovako bih rekao, a to bih podcrtao činjenicama. U Hrvatskoj su najprije bila ubistva u kriminalnom miljeu i ono ni jedno nije rasvijetljeno ili mali broj je rasvijetljen. Mi smo dobili uvjeravanja da se s time moramo pomiriti. Iza toga došli su napadi na gospodarstvenike, pa i ovdje ministar nabraja od Bože Prke do Galinca i opet nam kaže statistički se mi moramo sa time pomiriti. Sada je bio napad na novinara. Dakle spirala zločina raste i opet statistički se mi moramo pomiriti. Jer statistički je to sve u granicama. A sljedeća karga bi mogao biti ministar ili netko iz vlasti. Hoćete li ministre i tada reći da je to u skladu sa statistikom, prosječno stanje sigurnosti je dobro. Spirala zločina raste. Najprije se ubijaju međusobno kriminalci, pa kriminalci tuku gospodarstvenike pa onda počnu tući novinare i sad tko je sljedeći ili se možemo pomiriti da je statistika zadovoljila stanje sigurnosti u Republici Hrvatskoj. Ne možemo ministre. Ponavljam, tko je sljedeći. Kada je riječ o konkretnoj akciji ako je vi sami nazivate, „Indeks“. To sam već rekao, ponoviti ću zašto tako mislim. Najlakše je opisati akciju „Indeks“ kao prekomjerno granatiranje Zagrebačkog sveučilišta. Prekomjerno granatiranje Zagrebačkog sveučilišta. Naime ta akcija je bila demonstracija za javnost i za Europu. Možda vi to niste htjeli, ja ne znam tko je obavijestio novinare, ali to je strašno. To je strašno. Svaki onaj koji je pred kamerama uhvaćen i proveden bez da mu je netko kvalificiran utvrdio krivnju je kažnjen. Čak je to veća kazna nego da se džeparu odredi kazna od šest mjeseci ili godinu dana jer je i odgovornost i status društveni drugačiji. Već su ovdje govorili pa neću ponavljati. U demokratskim državama sveučilišta su najveći partneri vlade. Tamo je koncentracija znanja moći, ali su i najveći kritičari vlade pa se politika u tim državama ne vodi na razini priča ili priče ili retorike nego se vodi na temelju znanstveno utvrđenih problema u društvu i na tim temeljima se rade planovi. Mi smo osakatili Zagrebačko sveučilište jednom akcijom. A za potrebe čije? Tek ćemo vidjeti kada rezultati budu gotovi. Ja sam uvjeren da se kao i mnogi drugi, da se korupcija ne može riješiti nikakvim akcijama, to naše iskustvo pokazuje. Treba li reći da nismo završili akciju kako je opet vi zovete, kako je vi nazvaste, ni „Maestro“ ni druge koje su se nazivale lijepim imenima i sa puno očekivanja. Moje uvjerenje je da je u hrvatskom društvu još uvijek važnije biti prijatelj ili poznavati premijera ili nekoga iz Vlade nego biti učen, poduzetan i sposoban da biste uspjeli u gospodarstvu pogotovo u poslovima sa državom. To nam prigovara i Europska unija. To je glavni prigovor Europske unije. Ako gospodine ministre imate problema u osiguranju uvjeta rada policije ili novčanim sredstvima, ja sam uvjeren bez obzira na političke boje ili orijentacije, da ćete dobiti potporu. Ja sam uvjeren da svatko od nas razgovara sa raznim policijskim službenicima i nisam jedan put čuo mi znamo puno više nego što se procesuira. To strašno optužuje političku volju, političku vlast, ali to dokazuju rezultati. To dokazuju rezultati. Policija otkrije razne akcije, razne kako se već zovu indekse, maestre ili kako već drugo, a onda na kraju nema ništa od toga. Nema ništa ili kasno. Pa „Maestro“ još nije ni jedna rasprava, nije ni optužen nitko. Ako se k tome još doda da afere koje se tako zovu i ne mogu se drugačije zvati, ni jedna nije završila sa odlukom nadležnog tijela da kaže, je t o smo provjerili, primjerice radi. Je li bilo logično očekivati da na pitanje saborskog zastupnika dajte nam ugovor o javno-privatnom partnerstvu „Sunčanog Hvara“ da dobije to zastupnik na uvid jer je to imovina građana. Od koga se to krije? Od građana čija je to imovina. Je li logično očekivati da nam netko kaže kako je završila parnica ili koliko će koštati hrvatske građane „Liburnija Rivijera“ hoteli i slučaj sa … [[Ne razumije se.]] Je, to je logično očekivati. To je logično očekivati. Recite nam šta vas smeta u tome. Je li to državni odvjetnik kriv? Je li to sud kriv? Recite Saboru ovdje o čemu se radi. Pa zato tražim da Vlada ide sa kompletnom ocjenom javne sigurnosti i da da o čemu i gdje se stvari koče. Naravno da ministre i za vas ovdje nije čak ni stala Vlada. Ja bih za pametnog shvatio šta znači kada Vlade iza vas ovdje nema. Još samo jednu rečenicu. Kad se procesuiraju svi ovi viseći ili u toku slučajevi, iziđite pred hrvatsku javnost i pred Hrvatski sabor i recite da ste u akciji "Maestro" propustili napraviti prave poslove, jer one koje ste zatvorili i držali godinu dana u zatvoru očito po odluci Vrhovnog suda već su prevršili mjeru za ono što ih se opterećuje. Ako tako ne budete postupili ostat će sumnja i na vas i na Vladu da je to predstava, a ne prava borba protiv korupcije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu ispravka navoda, uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa netočno ste kolega Leko rekli da mi pokušavao prebaciti odgovornost policije na nekoga drugoga. Ne prebacujemo mi odgovornost, prvo mi uopće ne optužujemo policiju nizašto u ovom konkretno slučaju, ni u konkretnim slučajevima. Rekli smo da policija ne može biti i odgovorna za spektakularan način privođenja. Slažem se sa svima onima koji su govorili da nije trebalo izlaziti sa imenima, naravno to se treba rješavati na drugim razinama. To nije stvar policije. Ona je radila svoj dio posla. Drugo, nismo mi nazvali te akcije akcija "Maestro ili akcija "Indeks". Nazvao ih je državni odvjetnik i USKOK. Oni su ih vodili pod tim imenom i mjesecima provodili istrage. Dakle, nije to naša izmišljotina. To je njihov način rada i naziva određenih akcija. I treće, rekli ste da vas iskustvo uči da je bolje biti dobar poznanik sa premijerom, nego dobar poduzetnik. Očito ste to iskustvo stekli u razdoblju od 2000. do 2003.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvažene kolegice Romane Jerković. Izvolite kolegice zastupnice.
Hvala lijepo uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa meni se čini da je svakom građaninu u ovoj našoj lijepoj Hrvatskoj već savršeno jasno da se baš ništa, ama baš ništa više ne može dogoditi a da naš aktualni ministar unutrašnjih poslova podnese ostavku. I stvarno se pitam gdje su granice i tko je te granice postavio? Što se to još može ili treba dogoditi pa da vi ministre kao čovjek, ne kao ministar, nego kao čovjek podijelite odgovornost za stanje u društvu danas? I nije mi jasno kojim to referencama, kojim to vještinama i kojim to znanjima se održavate na poziciji ministra uz istovremeno katastrofalno stanje u resoru koji vodite. Pa mislim da vi u HDZ-u zapravo i nemate nikog tko bi aktualnog ministra mogao zamijeniti. Ne bi bilo dobro da se kao magarac na batine naviknemo i naučimo da je nasilje svakodnevna pojava u našim ulicama. Ono se zaredalo na način da bi stvarno, da stvarno postoji realna opasnost da se takvo nešto i dogodi. Osobno držim da je ključni problem, da je temeljni problem spram, temeljni problem policije i njenog stava prema aktuelnim događanjima taj što se MUP zapravo ponaša jednako prema svim događanjima. Da. Svaka žrtva zaslužuje istragu i svaka agresija zaslužuje kaznu jer žrtva je žrtva, ali nitko me ne može uvjeriti da je svako nasilje isto. Postoji nasilje radi nasilja kojeg je oduvijek bilo, kojeg svugdje ima, kojeg nikako ne smijemo tolerirati, protiv kojeg se apsolutno moramo svi boriti, a postoji i nasilje s porukom. Postoji nasilje s porukom. Ono što nas u ovom trenutku, u ovom društvenom trenutku treba posebno zabrinuti jest upravo to nasilje s porukom. Kada se usred bijela dana netko usudi pretući javnog djelatnika, onda to u sebi sadrži snažnu poruku i moramo se pitati što iza te poruke stoji, a držim da je MUP institucija čija bi obveza trebala biti pronaći poruku nasilja. Mislim da se time mi kao društvo jednostavno moramo zabaviti, protiv toga se boriti i vi na vlasti i mi u opoziciji, ali u ovom trenutku vi ste na vlasti, vi ste odgovorni jer imate i sukno i škare. Javnost traži nalogodavce ministre. Javnost traži nalogodavce. Ali mislim da se javnost stvara kada misli da nalogodavci su uvijek osobe koje imaju ime i prezime. Gospodine ministre nalogodavci mogu biti i društveni odnosi koje vi svojom politikom, odnosno antipolitikom bolje da kažem stvarate. Ti društveni odnosi koje stvarate i podržavate ujedno su plodno tlo za nasilje, za korupciju i to su zapravo nalogodavci koji tjeraju marginalce da nekog slušaju i dižu ruku na pojedince. Mi u SDP-u se zalažemo za promjenu takvih društvenih odnosa o kojima mislim da treba učiti i našu vlastitu djecu, treba stvarati jednostavno nove vrijednosti. Koje vrijednosti mi danas promičemo svojim nečinjenjem, tolerancijom na premlaćivanja, šutnjom? Promičemo nasilje, promičemo modus operandi preko leševa do uspjeha, pretuci i poruči, premlati bez posljedica, a ovdje se radi o odgovornosti na najvišoj razini i zato je red da posljedice moralne i one druge snose upravo oni koji su neučinkoviti, koji su neodgovorni i neaktivni. I zato mi upiremo prstom u vas i vaše ministarstvo, nikako u rad policije kako nam je to pokušamo imputirati zastupnik Jarnjak. Ja ne znam ministre da li vas, ne slušate baš previše, a ne znam da li razumijete to o čemu govorim. Vi se pravdate da je istraga u tijeku, da traje proces istrage, rezultata nema i nema. Mislim da bi mudrost i odgovornost Ministarstva unutrašnjih poslova, s vama na čelu da procjenjuje koje je zlo veće, jer nije isto naselje u kojem usred bijela dana usred glavnog grada zemlje pretučen novinar i naselje tijekom kojeg netko ostane bez torbice ili novčanika da biste izbjegli odgovornost za svoje nedjelovanje strpali ste sve u isti koš. Ne radi se samo o odgovornosti funkcije na koju ste lijepo zasjeli nego se radi mislim i o moralnoj odgovornosti i zašto bi u nekoj civiliziranoj Europskoj zemlji ministar već davno odstupio. Znate zbog čega? To je moje osobno mišljenje ja imam pravo na svoj stav. Zato što poruke nasilja diraju u sam temelj hrvatskoga društva i one nisu zapravo usmjerene na žrtvu nasilja već na društvo u cjelini, jer se meni poručuje da ću ako budem kao Miljuš zabadala nos tamo gdje mi nije mjesto, proći isto kao on. To je poruka meni, to je poruka mojoj obitelji, to je poruka svima. I ja to ne mogu mirno gledati, a da o tome ne govorim i da o tome ne kažem svoj stav, jer to zadire u ono što vam je Ustavom zagarantirano u elementarne slobode, slobode da govorim u slobode da radim, da pišem. Ministar nije čovjek koji se može pravdati statistikom već općom klimom u društvu. O tome su govorile kolege prije mene. Vaša ključna krivica ministre nije u tome što ste pokrenuli postupke i istrage koje još nisu gotove, već zato što zbog neučinkovitosti i ne postajanja preventive stvarate takve društvene odnose u kojima se mi građani osjećamo nesigurno i neugodno. I naravno da nije argument za sigurnost u jednome gradu u jednoj zemlji broj nasilja i statistika, već kao što sam rekla opća klima, osjećaj slobode, mislim da je samo to logika realna i životna. I zato je doista i ponižavajuće i poražavajuće kada nam i sam premijer kaže da je stanje u Hrvatskoj dobro, kao što smo čuli prije jel' u vašem tonu je i puno gore, nego u Hrvatskoj i sada bi se ja trebala osjećati bolje i lakše i bolje spavati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Za ispravak navoda javila se uvažena kolegica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja bih ispravila navod, netočan navod zastupnice Jerković koja je rekla da ovdje stvaramo društvene odnose koje su poruka za korupciju, dakle da nema zaštite građana i da se SDP zalaže za to. E to kolegice draga moja nije istina. Naprotiv, društveni odnosi koje stvara ova Vlada je da su to odnosi dakle protiv korupcije i da su za zaštitu građana, ali kada ste već spomenuli svoju stranku SDP, onda ću vas podsjetiti. Kada se govorilo 2002. godine o korupciji koja je uzela maha, ja to mogu reći zato što je to ona spomenula SDP, onda treba reći da je zakonom rečeno da će se osnovati povjerenstvo koje će provoditi mjere protiv u borbi protiv korupcije. Od veljače 2002. do kraja vašeg mandata 2003. godine bilo je SDP-ove vlasti teško osnovati to povjerenstvo, a što se tiče zaštite građana,
Kolegice Nevenka navod morate ispraviti.
Pa evo ispravljam. To je. SDP se ne zalaže za to. I još nešto kada govorimo o zaštiti građana, pitajte svoje bivše ministre iz SDP-ove Vlade zašto su tijekom 2001. godine oko j3 tisuće 500 policijskih službenika i namještenika udaljeno iz sustava s obrazloženjem da su prekobrojni.
Hvala lijepo.
Molim.
Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
… 210. u kojem gospodine potpredsjedniče trebate upozoriti štovanu kolegicu zastupnicu da se drži teme dnevnog reda.
Upozoravam. Evo. Dva puta sam upozorio. Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Dva puta sam upozorio. Ispravljajte krive navode. Uvaženi kolega Boris Matković javio se za ispravak netočnog navoda.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče zahvaljujem. Moram ispraviti uvaženu kolegicu Jerković na neistiniti navod koji glasi, odgovornost je na najvišoj razini. Zapravo to je neistina. Istina je sasvim drugačija kolegice Jerković a to je da vi s lijeve strane sabornice stvarate sindrom unaprijed određenog krivca, a po vama to je Vlada i premijer, oni su krvi za sve probleme po vama jasno jeli, vi ste ti koji isto tako stalno govorite o poštenju pa evo ja vas sada recimo pokušavam pozvati na to da pošteno priznate da iskrivljavate istinu i stvarate percepciju narodu na način na koji vi to izražavate.
Hvala. Imamo prijavu za repliku. Uvaženi kolega Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo dat ću priliku kolegici da možda neke teze koje je nespretno možda rekla da ih i popravi odgovor na repliku. Naime, ne mogu vjerovati da vi vjerujete da postoji tolerancija na nasilje, pogotovo u instituciji ministarstva unutarnjih poslova čije izvješće danas ovdje imamo pred nama. Ta tolerancija je nula. Jednostavno tolerancija na nasilje je nula. Ne postoji nikakva tolerancija na nasilje u Ministarstvu unutarnjih poslova niti u Državnom odvjetništvu niti u USKOK-u, niti u drugim institucijama koje se bave ovim društvenim fenomenom i problemom. Isto tako politička volja apsolutno postoji za rješavanje svih tih problema i ona je jasno demonstrirana. Zašto prije par godina nije bio dovoljno snažan USKOK da bi mogao voditi akciju, to je drugo pitanje. Zašto je to čekalo mandat Hrvatske demokratske zajednice da bi 2004., 2005. da bi se osnažio USKOK kao institucija, to je drugo pitanje. U svakom slučaju mi smo i demonstrirali političku volju i u ovom Saboru, i kroz ministarstva, i kroz rad Vlade da se doista želimo uhvatiti u koštac i da smo se uhvatili u koštac sa najvećim problemima koji danas muče hrvatsko društvo. Druga stvar, ne možete govoriti neargumentirano o procesima koji se sada događaju. Konkretno o istragama o premlaćivanju ili o istragama o ubojstvima itd. Dakle morate imati konkretan argument da netko opstruira takvu vrstu istrage. Ne može ni ministar unutarnjih poslova govoriti o istrazi koja je u tijeku. A ne može tako govoriti ni o ovom slučaju koji sam danas više puta ponavljao ovdje u sabornici koji je prilično apostrofiran slučaj Rađenović. Mi doista sumnjamo danas nakon svih ovih rasprava temeljem vaših izjava iz SDP-a šta se tu stvarno događalo? Očito vi imate neka saznanja, vaši kolege, ne govorim konkretno vi ali vaši kolege očito imaju neka saznanja puno više od nas a izgleda i od represivnih aparata ove države. Dakle očito je da se nešto tu događa i krije u SDP-u u ovom konkretnom slučaju. Ja ne želim nikome imputirati da radi ovo ili ono, ali je sasvim jasno iz onoga što se može vidjeti kroz medije što se događa. Ne možemo za to krivicu prebacivati na Ministarstvo unutarnjih poslova. Ono radi istragu. Radi svoje, sve ono što je jasno propisano zakonom, ono što može raditi i ja sam uvjeren da će u konačnici doći do i onih konačnih rezultata kao što je otkrivanje onih koji su eventualni nalogodavci u ovom slučaju.
Hvala lijepo kolega. Kolega Ostojić. Povreda Poslovnika.
Ispravak odnosno povreda Poslovnika, tako sam i digao, članak 210. Ja bih vas molio gospodine potpredsjedniče da upozorite zastupnika Matušića ili da bar budete istih kriterija kao i svi ostali [[Upadica: Pa dva put sam rekao: Vrijeme!]] Svaki put ispravak koristi za [[Upadica: To nije ispravak bio.]]
Ne, ovo je bila replika.
Onda se ispričavam. Ispričavam se gospodine Matušiću ako je bilo tako. … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]] potpredsjedniče isto tako.
Ovo je bila replika i dajem riječ uvaženoj [[Upadica: Isprika.]] kolegici da može iskoristiti pravo odgovor na repliku.
Hvala kolega Matušić što ste mi dali džentlmenski priliku da nadopunim ono što sam prije rekla iako zapravo nemam potrebu jer stojim iza svake riječi koju sam izgovorila. I što se tiče političke volje. Dalje tvrdim da za riješiti krucijalne probleme u ovom društvu, danas govorimo o sigurnosti građana, govorimo o radu Ministarstva unutrašnjih poslova treba postojati politička volja. I ja vjerujem da, ja vjerujem odnosno nemam što bazirano na onome što se doista realno stvarno događa, ono što se događa u zadnjih 3 mjeseca, 6 mjeseci, godinu dana nemamo razloga biti optimistični da će se stvari u narednom periodu promijeniti drastično. Dakle i dalje tvrdim da političke volje za obračunavanje sa lošim stvarima u ovom društvu u ovom trenutku nema. I izražavam svoju sumnju da će je tako brzo i biti.
Hvala lijepo kolegice. Na redu je uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa evo prije nego što krenem sa raspravom da se osvrnem na replike, moja je rasprava pa to mogu, koje su sada kolegica Majdenić, Matković i Matošić na raspravu kolegice Jerković ponovo pokušali govoriti da zašto mi nismo više učinili u borbi sa korupcijom kao jednim bitnim segmentom kriminala. Pa ja ću ponoviti jednu poznatu izreku: «Svaka vlast korumpira. Apsolutna vlast korumpira apsolutno. U Hrvatskoj je od 18 godina samostalnosti na vlasti HDZ 14 godina.» Prema tome jasno je tko je kriv za stanje koje danas imamo i kad je riječ o korupciji i kad je riječ o organiziranom kriminalu. Stalno nam se spočitava 3 tisuće 500 otpuštenih policajaca u našem mandatu. Kolega Matkoviću koliko ste ih vi vratili na posao kad ste došli na vlast od tih 3 tisuće i 500? Kaže: «Zašto mi ovdje stalno govorimo da se građani osjećaju nesigurno?» Pa kolegice i kolege, prošli tjedan objavljeno je istraživanje na uzorku od tisuću građana Hrvatske koji su u velikom postotku rekli da se osjećaju nesigurno, a da su najveći problem u Hrvatskoj korupcija, organizirani kriminal i neispunjavanje obveza prema građanima.» To je objavljeno u svim medijima. To je istraživanje provela neovisna institucija. Dakle to nije rekao SDP. Da li je statistika dobar pokazatelj sigurnosti? Evoga izaslanstvo za procjenu u području prava, slobode i sigurnosti za Hrvatsku lipanj 2008. dakle još jedan neovisan čovjek je rekao: «Neovisno o statistikama koje pokazuju izvjesni stupanj profesionalnosti USKOK-a i MUP-a treba osjetno poboljšati borbu protiv korupcije na visokoj razini.» Tko je kriv? Da li je kriv USKOK? Da li je kriv MUP? … [[Upadica se ne razumije.]] To je rekao izvjestitelj Europske komisije za Hrvatsku a ne Đorđe Balašević i molim vas da mi ne dobacujete dok govorite gospodine Matušić. Gdje vam je kultura? Isti gospodin kaže: «Ponovo razmotriti preporuku iz izvješća iz 2007. o korupciji sa ciljem da se osnuje posebna međuresorna policijska jedinica kojom bi upravljao i bio nadređen USKOK kako bi se učinkovito povećala neovisnost i učinkovitost u borbi protiv korupcije na visokoj razini čime jasno govori što misli o učinkovitosti nacionalnog policijskog odreda koji je osnovan samo na papiru. Prema tome kolegice i kolege danas je nama ministar mogao kritički se osvrnuti na stanje i barem ponuditi viziju na koji način on misli da će se u budućnosti u njegovom resoru povećati učinkovitost policije u rješavanju svih oblika kriminala u Hrvatskoj. Međutim što ja mogu iščitati iz njegovog govora? Kaže on: «Uvjeravam vas da mi svim snagama i dalje radimo na razrješavanju napada na gospodina Prku iz 2002. godine.» Kolegice i kolege to znači da će napad na Rađenovića, Miljuša, Galinca biti riješen negdje poslije 2014. U lipnju 2008. na sjednici Nacionalnog vijeća Sabora za praćenje programa o suzbijanju korupcije predstavnici novinara uručili su nam bijelu knjigu. Ta bijela knjiga govori o napadima na novinare i nažalost živi je dokument jer se stalno povećava. Ona govori o prijetnjama novinarima, članovima njihovih obitelji do slučajeva fizičkog napada, premlaćivanja pa konačno nažalost do pokušaja ubojstva … [[Govornik se ne razumije.]] novinara Miljuša. Upravo je napad na Miljuša koji je uslijedio neposredno nakon premlaćivanja Igora Rađenovića bio povod ovoj knjizi. Što pokazuju ti podaci? Oni pokazuju da je u Hrvatskoj sustavan pritisak na novinare istraživače koji se bave otkrivanjem sprege gospodarskog lobija, organiziranog kriminala i političara. Pritisci i napadi koji su bili devedesetih godina bili su mahom vezani uz novinare koji su pisali o ratnom profiterstvu međutim danas se šikaniranje na novinare uglavnom odnosi na one koji pokušavaju razotkriti korupciju u gospodarstvu, pravosuđu ili državnoj vlasti od razine lokalne do razine državne vlasti. U čemu se ogleda neučinkovitost policije? Pa u tome što su novinari prijavili policiji sve te napade međutim niti jedan napad nije riješen niti procesuiran ako napadač nije otkriven na licu mjesta. Niti jedan napad a ja imam tu, 42 su navedena, nije razriješen ukoliko napadač ponavljam nije otkriven na licu mjesta. Zato moramo danas reći da građani Hrvatske se ne osjećaju sigurno i da prevladava razmišljanje da se sa kriminalom bilo da se radi o korupciji ili drugim oblicima organiziranog kriminala ne treba ni boriti. Treba ih pustiti. A to je upravo cilj organiziranog kriminala. Dakle, unatoč političkoj volji koja se navodi na papiru ja ne vidim snagu da se oduprem mafiji, a upravo to oni žele. Dakle, tko je najodgovorniji za to ako nije ministar Rončević i premijer koji ga štiti. Najveći dio policajaca radi odgovorno i požrtvovno svoj posao. Međutim, za organizaciju njihovog rada, za logistiku, za kadrovsku snagu, za edukaciju, za prioritete odgovoran je ministar i premijer. A kad je riječ o borbi s korupcijom i organiziranim kriminalom riječ je kod nas u Hrvatskoj previše, o previše nezavršenih predstava kojima svima fali završni čin a to je pravomoćna osuđujuća presuda, od “Maestra“ koji je ispao komedija za Europsku uniju, preko tragedije sa istragom i optužnicom kojom su napadači na Igora Rađenovića doslovno nagrađeni do pokušaja ubojstva Dušana Miljuša koji je sad siguran, ne mora se bojati, nema čuvare, nije praktično u kućnom pritvoru zato što je u Americi do “Indeksa“ koji je na žalost ispao jedan pravi reality show. Dakle, nižu se upitnici stvarne spremnosti rješavanja korupcije i organiziranog kriminala i upravo su zato pozitivni dijelovi tih akcija zahvaljujući policiji zasjenjeni svime što se događalo nazovimo ih maestralnih 17 antikorupcijskih akcija u Hrvatskoj. Od 2006. godine u tih 17 maestralnih akcija došli smo do samo jedne nepravomoćne presude, osobe koja je nedostupna hrvatskom pravosuđu jer je pobjegla preko granice koju su čuvali ti isti policajci. Borba sa korupcijom i organiziranim kriminalom traži apsolutnu i besprijekornu suradnju policije, odvjetništva i sudstva. Ukoliko se ne rješavaju napadi na građane koji u dobroj vjeri prijavljuju korupciju ili novinare koji otkrivajući trag prljavog novca pokazuju gdje je software i gdje je hardware organiziranog kriminala šalje se poruka da je kriminal pobijedio državu. Tko je za to odgovoran ako nije ministar Rončević? Zbog njegove neučinkovitosti građani i novinari koji su prijavili kriminalne radnje htjeli vi to priznati ili ne dobili su ne priznanje, nego batinu po glavi i žive danas u … [[Govornik se ne razumije.]] atmosferi. On je u kućnom pritvoru, a oni koji su ih napali, naručili napade slobodno se šeću u kafićima i restoranima. Prema tome, ja zaista smatram da je tužno da je ministar danas u svom uvodu ocijenio sigurnosno stanje dobrim samo zbog statističkih pokazatelja. Naime, ljudi nisu brojke, a papir trpi sve, pa tako i ovo izvješće koje kaže, pokazuje da se danas u Hrvatskoj ne događa ništa dramatično na planu javne sigurnosti i da nema ničeg što u većoj ili manjoj mjeri nismo iskusili u proteklih deset godina. Ali zato osobno iskustvo gospodine ministre naših građana kaže da je Hrvatska danas skupa, neefikasna, korumpirana država u kojoj je inflacija dvostruko veća od rasta od BDP-a, u kojoj građani žive sve teže i uz to se osjećaju nesigurno dok su kriminalci sve više bahati u odnosu na građane ukoliko im oni stanu na putu. I još jedna predstava režirana nakon premlaćivanja gospodina Galinca na sjednici Vlade, gdje je režiser glumio gnjev, ostale opet bez završnog čina – vaše ostavke.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Ivanović je netočno ustvrdio da za korupciju u Hrvatskoj je odgovoran HDZ zato što je 14 godina na vlasti od 18 godina od kad je samostalna Hrvatska država. Pa gdje ste vi živjeli kolega prije 1990. godine? U totalitarnom režimu koji je inaugurirao ponašanje da su svi jednaki, samo da su neki jednakiji, gdje je cvjetala korupcija, gdje se upropaštavalo svako zajedničko dobro zahvaljujući partijskom ponašanju vaših prethodnika čije ste boje naslijedili i dobrovoljno preuzeli na sebe. Ili da vas podsjećam na slučajeve od 2000. kad ste rasprodavali dubrovačke hotele za bagatelu vašim prijateljima. O kojoj korupciji vi to optužujete HDZ? O čemu vi to pričate? I o drugo kulturi nisam čuo koga ste citirali, pa sam vas zato pitao koga ste citirali. Gospodin Hane Svoboda je prije par dana napisao da Hrvatska nije bila nikad bolja. To je taj isti gospodin na kojega se vi pozivate. A citiranje o ribama citira ono što pišu hrvatski mediji i ono što neki političari koji sjede u oporbenim klupama govori. Prema tome, trebate poznavati situaciju da biste znali o čemu govorite. I drugo, kolega Svoboda je inače član vaše socijalističke grupacije.
Hvala lijepo. Dalje ispravak netočnog navoda Borislav Matković. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, nisam mislio večeras zbog vremena više govoriti. Ali moram odgovoriti uvaženom kolegi Jovanoviću jer je izrekao jednu neistinu, ali usput i potvrdio jednu od malo prije moju istinu. Vi ste naime spomenuli nešto što ja nisam rekao, a odnosi se na 3000 potpisanih policajaca. Očito je uvaženi kolega Jovanoviću da vi ne slušate što drugi govore, ali time zapravo potvrđujete i to je istina da vi iskrivljivate stvari kao što sam to malo prije i kazao. Istina je također da je to vama kao djetetu domaći uradak, a očekujem uskoro da ministra i premijera proglasimo i krivima za stanje na američkoj burzi u najmanju ruku.
Navod. Navod treba ispravljati kolega. Ovo sve sa američkom burzom stvarno nismo čuli. Ali dalje se za riječ prijavio uvaženi kolega Deneš Šoja. Izvolite kolega zastupniče.
Naravno kratko. Hvala lijepo potpredsjedniče, gospodine ministre, državni tajničke, kolegice i kolege. Dozvolite mi da sa nekoliko rečenica se osvrnem na sadržaj ovog Izvješća. Naime, sebi sam notirao dosta toga, međutim već je o tome bilo riječi u ovoj raspravi, pa ću doista nastojati biti vrlo kratak. Prvo, nisu mi jasni ovi podaci koji ovdje govore o kaznenim djelima na 100000 stanovnika. To je nešto izgleda nevjerojatno i ako se uspoređuje 2007. i 2006. prema podacima Interpola da i u Njemačkoj gotovo za 6000 ili 7600 kaznenih djela na 100000 stanovnika, a kod nas je to 1730. Ako gledamo te podatke i ako je to evidentirano po istoj metodologiji ili sličnoj, onda naprosto ne mogu zamisliti raspravu u njemačkom Parlamentu, odnosno Bundestagu kako oni raspravljaju o sigurnosnoj situaciji ako je vjerovati tim podacima, a vjerojatno to sve skupa stoji. Dalje, u ovom poglavlju terorizam i ekstremno nasilje dana je jedna konstatacija gdje su motivirani, kaznena djela motivirani mržnjom 46 takvih kaznenih djela. Od toga 41 djelo je prema etničkom pripadnošću, ali nije dat komentar o etnikumu što je vjerojatno i u redu, ali niti je lociran geografski gdje se to desilo, je li to u ruralnim sredinama ili u gradovima, pa vi mi eto ako imate taj podatak, to me zanimalo prije svega radi Baranje i sredine u kojoj i ja živim. Dalje, ima interesantna konstatacija što je posve i logička da je smanjen broj prometnih nezgoda, nesreća kao i lako i teško ozlijeđenih, ali istovremeno je povećan broj poginulih, a poginulih najviše ima u automobilima i u motorima, u motorkotačima, to također ovdje stoji, što apsolutno nameće jedan zaključak, da paralelno sa modernizacijom naših prometnica, to je u redu za što se zalažemo. Mislim da se malo ulaže u edukaciju svih onih koji su u prometu jer naravno, naši su automobili i ti motori sve brži i brži jer su bolje prometnice i dolazi do smanjenja prometnih nesreća, ali ako do toga dođe, onda je neminovno da ima i poginulih, je li. Dalje bih još dvije stvari iznio ovdje, prije svega jednu sugestiju, odnosno zamolbu ministru. Radi se o sljedećem. Ocjenjujem za ruralne sredine, ne znam kako je to u gradovima, da je dobar potez bio, da tako kažem angažiranje tzv. kontakt policajca ili kako ga mi zovemo na terenu bobija, mislim da u ovim ruralnim sredinama apsolutno je to opravdano, bar tamo gdje ja živim i surađujemo dobro. No, međutim i tu moramo malo sa načelnicima uspostaviti određenu suradnju jer moram reći da njegovo prisustvo često puta, ako je to moguće takvu preraspodjelu napraviti više pomoglo i značilo da je on na terenu prisutan preko vikenda, što kažemo u sitnim satima poslije 22 sata, možda pola sata ili sat vremena u nekoj sredini, nego da nam cijelo prijepodne ponedjeljkom ili utorkom obilazi teren i gleda kako umirovljenici piju kavi itd. jer onda očito nema u tim malim sredinama nikakvih problema, nego samo u tim kasnim satima i to vikendom. I još jedna zamolba da se to čuje i registrira u zapisniku, to bih molio, mi smo to i pismeno već inicirali da se granični prijelaz u Batini u idućoj godini planira u ozbiljnu rekonstrukciju, posebno da se osiguraju uvjeti rada graničnoj policiji koja radi na Dunavu, koji sada imaju sjedište u Batini na Zelenom otoku koje je, moram reći prilično jadno izgleda, u lošem stanju. Bojim se da ne bi naši turisti to naslikali i publicirali, to nikako ne bi bilo dobro ni za tu lokalnu zajednicu, a najmanje za Ministarstvo unutarnjih poslova. Ne moramo svi iskoristiti ovih 10 minuta, je li? Hvala lijepo.
Slijedi dalje rasprava uvaženog kolege zastupnika Borisa Šprema.
Pa razmišljao sam o tome. Dakle, kada su ovako široke rasprave, kada su ponavljajuće stvari onda, poštovani gospodine potpredsjedniče i ministre i uvaženi kolege i kolegice, razmišljam kako da ne ponavljam stvari. Pa ja neću ponavljati, zato ću reći sljedeće. Metoda rada nije dobra. Zašto? Zato što se s ovim izvještajem zapravo ostvario i to fragmentarno, djelomično uvid u samo jedan segment cjeline koja se u širem smislu zove pravosuđe, makar policija u užem smislu ne spada u taj pojam. Ali u širem smislu spada jer sve počinje od policije, pa ide Državno odvjetništvo, policija, sud i treba se završiti na sudu. Kako mi nemamo taj pregled, a još se onaj tko je formulirao prijedlog dnevnog reda, ne znam da li je to sam predsjednik radio, znam da po Poslovniku to on radi, ali vjerojatno ima i suradnike. Točka recimo Izvještaj o radu državnih odvjetništava koje je podnio glavni državni odvjetnik isto je stavila negdje, ovo je bila, ne znam 56. točka, a ovo je bila 49. točka. Dakle, umjesto da se to barem spoji i stavi pod zapravo jednu cjelinu barem ta dva dijela, to se naravno ne čini. Zašto to govorim? Jedan argument tome u prilog. Zanimljivo je da je, meni je sad žao što nema ovdje potpredsjednika Sabora gospodina Jarnjaka koji je ne jedanputa rekao ma znate, ali policija je, kad je tu bilo nekih argumenata koji su išli u tom pravcu da se kaže kako je izvedena spektakularna akcija "Indeks", pa nije to policija odlučila. Policija je bila sastavni dio tima, to je bila jedna teza. A druga je bila policija je zapravo odradila ono što je reklo Državno odvjetništvo. U tom samo dijelu dakle govorimo o ta dva organa. Tako na primjer isto i premijer Sanader negdje na ljeto kad su bile neke druge akcije u pitanju, ili su se pripremale, ili su bila pitanja novinara, ma dobro što se događa, hoćete vi nešto napraviti da se ta korupcija riješi? On je rekao otprilike ovako slušajte, to je stvar pravosuđa. Da, točno. Ali sad ću reći jednu stvari koju se nadam će biti nešto novo, kad se kaže institucije pravne države trebaju raditi svoj posao, onda valjda netko se treba pobrinuti da doista institucije pravne države rade svoj posao, a ne samo same institucije, nego i onaj tko govori kao institucija, a koji je na vrhu, recimo izvršne vlasti. Što se tiče samog izvješća ministra htio bih kazati i naglasiti da po Zakonu o policiji izvještaj ili izvješće ovome Saboru daje ministar. Ne daje Ministarstvo unutarnjih poslova. Time se naglašava položaj ministra, ali i njegova odgovornost. Strateška zadaća policije je da sprječava i suzbija … [[Govornik se ne razumije.]] Iza toga je zadaća da pronalazi počinitelje kaznenih djela kad je već djelo počinjeno. Mislim da je ova rasprava danas ovdje u ovoj sabornici išla aposteliori, a ne apriori. I one ideje i one akcije koje su bile predlagane od strane mojih kolega zastupnika SDP-a i zastupnika iz nekih drugih klubova su išle za tim da se nakon analize povodom ovog izvješća pridonese da zaključci povodom ovog izvješća Sabora kao zakonodavnog tijela budu takovi da poboljšaju stanje sigurnosti u ovoj zemlji. Tezom da je zapravo stanje sigurnosti povoljno kao što piše u izvješću koje ste vi gospodine ministre potpisali, ne idemo u tom pravcu, ne idemo u susret tome da Sabor, dakle kao zakonodavno tijelo pridonese i da se stvara takva podloga i ozračje u tom cilju da se dakle stvari poprave na bolje. Evo recimo jedan primjer. Korupcija se spominje često kao najmasovnija pojava u kojoj sudjeluju ne samo mnogi organi koji trebaju raditi svoj posao na način da ga rade zakonito i da pritom ne bave se koruptivnim dijelom. Nigdje se npr. ne spominje, a da to bude u preventivnom smislu, da policija i njezine službe i njihovi kako da kažem, suradnici kojih ima i na akademiji i izvan akademije itd. rade na edukaciji mladih. Pa recimo tako su mogli i na sveučilištu, još uvijek mogu, dakle studenata i drugih naših društvenih skupina o tome što je korupcija, o svijesti te korupcije i kako se ona suzbija, a za to se ide uglavnom na represiju. Ono što također želim upozoriti da je u ovome izvješću čini mi se na str. 3 navedeni su preduvjeti da bi se osnovne zadaće i ciljevi policije mogli izvršiti, a to su: profesionalizacija, modernizacija, racionalizacija policije, demokratizacija, transformacija, integracija. O tome se u izvještaju dalje ne govori, a to su doista ključni pojmovi koji u ovom izvještaju trebaju biti sadržani pa barem na kraju kao jedna sinteza što činiti, ali preko ovih točaka koje sam sada spomenuo. Na žalost izvještaj je kontradiktoran između ostalog. Tako se na stranici 4 kaže, citiram: „Opasnost od kriminaliteta teško da može biti prenaglašena.“ Točno. O tome smo mi cijelo vrijeme govorili. Ali onda zaključak na stranici 6, citiram: „Stanje kriminaliteta u 2007. godini bilo je povoljno.“ I nema nikakvog relativnog odnosa. I tu je opet, vraćam se opet što sam rekao prije 2-3 minute, tu je taj odnos između izvršne vlasti i zakonodavne koja bi trebala korespondirati u nastojanju da nakon rasprave povodom jednog ovakvog izvještaja dođe do jedne sublimacije, jednih mogućih rješenja koja vode ka popravljanju stvari. Jedan od argumenata za ovo što govorim, za ovu tezu je recimo poglavlje koje govori o sigurnosti u prometu. Onda se isto tamo relativizira stvar pa se kaže da je broj prometnih nesreća manji ukupno što je točno. Da je broj teških i lakših prometnih ozljeda manji što je također točno, ali ne možemo zanemariti da je broj poginulih veći i da je to tendencija i da i sami kažete u izvještaju to je najvažniji cilj da postignemo, a onda isto nemojmo relativizirati stvar na način da kažemo da je to manje važno od onog, važno je i jedno i drugo ali ovo je najvažnije. Pa prema tome, prihvaćam one dijelove te glave o sigurnosti prometa, tu se nešto malo popravila stvar da ste ocjenu relativizirali, ali ju treba zaoštriti baš oko tih poginulih. Zašto? Zato što je to najvažniji cilj, sami ste napisali. Evo i na kraju predlažem predsjedniku i Predsjedništvu Sabora da ubuduće barem kada budu izvještaji o policiji, o radu policije, o radu državnih odvjetništava, predlažem da razgovaramo o stanju našeg sudstva, jer mi svi pričamo o tome kao da zakonodavno tijelo nema pravo o tome raspravljati. Itekako ima pravo raspravljati o tome i da to onda u jednoj cjelini raspravimo i da onda možemo doći do jednih suvislih zaključaka kako da poboljšamo između ostalog i stanje sigurnosti u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepo. Iscrpili smo prijave za pojedinačne rasprave. Za završnu riječ u ime kluba zastupnika, u ime kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Štovani potpredsjedniče, štovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Mislim da odmah na početku moram reći da jedna od stvari koja je ovo izvješće činila zapravo neprihvatljivim, za nas je bila ona rečenica, a to je da ona pokazuje da danas u Republici Hrvatskoj se ne događa ništa dramatično na planu javne sigurnosti, da nema ničega što u većoj ili u manjoj mjeri nisu iskusili u proteklih 10 godina. To je bio razlog zašto smo na neki način pokušali objasniti i pozvati ministra da percepcija javnosti i osjećaj ugroženosti od građana ne ovisi samo o statistici i u tom dijelu ukoliko se pokaže razumijevanje mislim da bi to bilo dosta bitno, jer ovakva ocjena zapravo šalje jednu poruku u kojoj bi se trebali naviknut na nasilje u kojem smo u situaciji da se uspoređujemo sa nekim sredinama i da kažemo pa kad je kod njih tako grozno zašto i kod nas ne bi bilo i da to treba biti normalna stvar. Ja samo znam jednu sličicu, a to je da je Clark Nobl bio kod mene, šef interpola 2003. godine, tada me upozorio na jednu stvar i rekao je, kaže dobra je ona zemlja u kojoj se ljudi još uvijek okreću kada prolaze auto sa sirenom. Ja na žalost više nisam siguran da li ćemo biti u toj situaciji da na to reagiramo ili ćemo se na to naviknuti i iz tog razloga mislim da je zajednički interes da se te stvari promijene. Dužan sam jedan odgovor jer mislim da je puno puta bilo potezano to pitanje pa ću ipak iskoristiti ovu prigodu u završnoj riječi, da od 3985 policajaca koji su u 8. mjesecu 2001. godine stavljeni na raspolaganje, 1541 je raspoređen na upražnjena radna mjesta u MUP-u. Od 2444 policajca 233 su prestali službu s umirovljenjem, 133 su premješteni u druge službe to znači carinu i sl. a 1893 prestankom otkaznog roka, za njih je isplaćena otpremnina koja je za 10 godina bila cca 40 tisuća kuna i kroz rad povjerenstva vraćeno je 154 službenika u MUP. Ono što je bitno 2000. godine u MUP-u je radilo 2065 ljudi sa osnovnom školom, 2003. 928. Mislim da ne treba dodavati razloge zašto i kako se to dogodilo, odnosno koji su ljudi na žalost morali napustiti tu službu, s tim da moram napomenuti da u razdoblju od 96. godine do 2000. godine 7 tisuća ljudi je primljeno u MUP protivno zabrani Vlade, tadašnje Vlade Republike Hrvatske o zabrani prijema u državnu službu. A zašto je to bilo potrebno napraviti, znači iz kojih razloga, jer i dan danas Hrvatska zapravo ima isti problem. Želi se približiti europskim standardima, želi doći do toga da bude cirka jedan policajac na 350 ljudi, a mi smo svjesni situacije da to nije zapravo moguće i da naše brojke sad nešto više od 200 ljudi, odnosno jedan policajac na 200 stanovnika Republike Hrvatske je daleko od europskog standarda. Zato ću samo pročitati da hrvatska Vlada ima zadaću osigurati stabilan sustav financiranja policije, tu zadaća Vlada ispunjava sukladno gospodarskoj moći društva. Raspoloživa proračunska sredstva ministarstva mogu biti dostatna za ostvarenje strateških ciljeva samo ako su precizno planirana i dosljedno realizirana. Budući se tri četvrtine tih sredstava troši na nadoknade zaposlenicima, poboljšanje socijalnog statusa policijskih državnih službenika, moguće je jedino sažimanjem broja radnih mjesta u ministarstvu postići te ciljeve. Iz tog razloga pošto Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske u svom sustavu ima za 10 do 15% veće brojke od europskog prosjeka, a u obavezi smo te brojke hormonizirati prema europskim standardima, smanjenje broja radnih mjesta u ministarstvu, a povećanje profesionalnih sposobnosti zaposlenika moguće je postići dva cilja, održati povoljno stanje sigurnosti u društvu zaposlenicima poboljšati socijalni status. To je odgovor zašto se to dogodilo, s tim da moram napomenuti da ove rečenice nisu rečenice koalicijske Vlade, već su to strateške odrednice 2004. do 2008. godine potpisane od na žalost pokojnog ministra Mlinarića. Reforma u policiji je potrebna radi nas, ne radi Europske unije i ja ću sad ovaj zadnji dio priče iskoristiti pokušaj da neke nadam se pametne stvari budu napravljene u cilju poboljšanja, a to znači evo vrlo kratko više novca za simulirane pravne osobe, simulirane poslovne aktivnosti, pojačat rad s informatorima, Agenciju za istraživanje pretvorbenog kriminala, promjenu Uredbe o unutarnjem ustroju po principu mobilnosti policijskih službenika, a s obzirom da mi ističe vrijeme, nadam se da ću biti u prilici gospodinu ministru reći te stvari, jer sam uvjeren da to sve skupa može i pomoći. I moja zadnja rečenica je, kažem ono šta je najbitnije molim vas da Vlada mora osjetiti bilo puls javnosti, stvoriti antikriminalno ozračje i mi smo spremni u tome sudjelovati. Hvala.
Hvala lijepo kolega, uvaženi kolega zastupnik Ostojić. Iscrpili smo sve prijave za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu uvjeti. Prije nego što zaključim ovu točku, za riječ se još javio gospodin ministar Rončević. Izvolite gospodine ministre.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici, nekoliko završnih razmišljanja nakon provedene rasprave o izvješću o obavljanju policijskih poslova. Nekoliko puta sam čuo gospodina Ostojića koji se zalagao za to da bi izbor glavnog ravnatelja policije trebao biti transparentan, da on ne bi trebao biti rezultat izbora političke većine, odnosno Vlade, vladajuće koalicije. I mi smo dijelili to mišljenje i proveli smo prvi puta u Hrvatskoj javni natječaj za izbor glavnog ravnatelja policije. Danas gospodin Ostojić govori o tome da glavni ravnatelj policije mora imati status državnog tajnika, da bi imao status državnog tajnika da ide u red dužnosnika koje postavlja Vlada, pa mi je to malo kontradiktorno, pa se nadam da ćemo imati prilike i raspraviti ovo malo neusklađeno razmišljanje ili bar krivo poimanje onoga što ste rekli. Dopuštam i to. U 2007. godine prosječno je dnevno u Hrvatskoj počinjen 207 kaznenih djela i nema što se tiče policije i bilo bi nedopustivo razvrstavanje na velike i male. Svi građani Republike Hrvatske i sve osobe koje su oštećene nekim kaznenim djelom, koje su žrtve nekakvog kaznenog djela imaju pravo na reakciju države, na reakciju policije i nastavno drugih tijela koji sudjeluju u ovome lancu, od otkrivanja do istražnih radnji, predaje Državnom odvjetništvu, podizanja optužnice ili optužnog prijedloga i kasnije rasprave pred prekršajnim i Kaznenim sudom. Svatko ima pravo na isti stupanj odgovornosti, isti stupanj angažmana. Čovjek koji je bio žrtva ili oštećenik nekakvog kaznenog djela na to ima pravo i ne možemo gradirati nekakve bitnije, nebitnije, zvučnije ili manje zvučne događaje, nekakva kaznena djela. Ponavljam, svjestan sam činjenice da se pod razno raznim utjecajima nekima daje veća medijska pozornost, nekima se daje manja. Žao mi je što gospođa uvažena saborska zastupnica Jelaš nije ovdje, policija nikad nije bila bolje opremljena nego danas. To je rekao i glavni ravnatelj policije. Da li je to dovoljno? Nije. Ali dopustite, zatekli smo kao ova Vlada u prethodnom mandatu budžetski deficit od 6,3%. Želimo da on bude na nuli i za to dovođenje na to stanje treba i vremena i novaca i jedan dio toga tereta podnijet će i Ministarstvo unutarnjih poslova. Ja sam toga potpuno svjestan. Ne znam da li je prijavila policiji nedopušteno i ružno ponašanje mladeži u tramvaju, bila bi to gesta građanske hrabrosti i odgovornosti, jer ne može u svakom tramvaju u ovoj državi se voziti jedan policijski službenik i ako će ostaviti da samo policijski službenici prijavljuju kaznena djela ili prekršaj, a to neće učiniti građani kao dio svoje građanske obveze, ako će iza svakog sudionika u prometu postoji potreba da ide jedan prometni policajac ili policijski službenik, onda neće biti boljih pomaka. Sigurnost je jedan širi segment. On nije samo djelatnost rada policije. Sigurnost je i pravo studenta koji zna da dobije zasluženu ocjenu. Njegovo je pravo da ga se ne tjera na posrednika koji će mu omogućiti da prođe i da bude njegovo znanje adekvatno vrednovano. To je pojam i to je sav sukus operacije "Indeks" da onaj tko je pokazao znanje ne bude vraćan na ispitu da bi ga se prisililo da plaća. I po time idu istrage i predistražne radnje. Nadam se i uvjeren sam sa dovoljno dokaza će biti omogućeno Državnom odvjetništvu da optuži one koji su ukaljali ugled sveučilišta. Hrvatska Vlada je jasna u tome, nisu svi sveučilišni profesori ti, presumpcija nevinosti vrijedi, ali trebalo je reagirati. Pravo je svakog građanina da ide liječniku i da mu za to ne mora plaćati dodatnu naknadu. Pa smo čuli i neke riječi i plakanja za sudbinom i ugledom jednog liječnika koji je napustio Hrvatsku. Isto tako i pravo i onoga tko se ogriješio i onoga tko ima potrebu kontaktirati odvjetnika da odvjetnik i svaka javna služba konkretno i korektno i profesionalno, a da ne … svoje klijente, pa se i to događalo. I na kraju ove rasprave žao mi je što uvažena saborska zastupnica Jerković nije došla ranije, pa bi možda kraće trajala, pitala je što bi se to trebalo dogoditi da vi gospodine ministre podnesete ostavku. A ja vas pitam gospođo saborska zastupnice, a što se to dogodilo u Hrvatskoj u ministarstvu u kojem sam ja na čelu da bih trebao podnijeti ostavku. Kada bi u vašim riječima prepoznao i malo političke vjerodostojnosti ne vas osobno, nego političke stranke kojoj pripadate jel' vi tada niste sjedili u ovim klupama, isto to pitanje trebalo je onda postaviti i uvaženom saborskom zastupniku Lučinu, ovdje nazočnome gospodinu Ostojiću koji je tada bio glavni ravnatelj policije kada su premlaćivani Prka, Šimleša, Kuljiš i ostali. Tada se to nije potenciralo. Tada se to nije potenciralo. A jednako su tada građani bili uznemireni. Obitelji, susjedi imali su pravo na sigurnost kao i danas, zbog toga smo stavili u ovom izvješću, nismo rekli da smo sretni. Stanje sigurnosti u proteklih 10 godina ništa se točno danas dramatično ne događa što nije, događa se u nekakvim trendovima ali smo jasno rekli, ništa ne može biti tako dobro da u ovoj Hrvatskoj ne može biti bolje. U tom kontekstu će biti i naš daljnji rad. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo tri prijave za ispravak navoda. Najprije uvaženi kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine ministre. Ja se nikada nisam zalagao da glavni policijski ravnatelj bude, znači ispravak krivog navoda se zalagao da on bude državni tajnik. Moje zalaganje je bilo sljedeće, a to je da bude biran na isti način kao što je to ravnatelj sigurnosno obavještajne agencije, time bi mu se dao mandat, time bi mu se dalo pravo na odgovornost. Nadam se da ovo pojašnjenje sada razumijete. Drugo, 2003. u doba kada su to bili događaji ja nisam bio član SDP-a pa bih vas molio da ne vežete danas ove iste ljude sa mnom iz tog doba. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje, ispravak navoda uvaženi kolega Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, gospodin ministar je rekao u jednom trenutku da se ne može u svaki tramvaj postaviti policajac da bi sigurnost ljudi koji se prevoze tramvajem bila veća. Gledajte ali već kada je to gospodin ministar rekao, recimo onda u noćnim satima svi vi koji imate djecu i živite u Zagrebu ili možda u Osijeku ne znam da li noćne linije postoje u Osijeku, sigurno strepite kada vam dijete koje ima 15 ili 17 godina ide u disco i vraća se kući. Dobro ona sa 19 godina. A nije to točno, ali nema veze sada, ide na zabave kod prijatelja, opće nije važno, putuje iz Dubrave na Jarun, bilo bi dobro ja to predlažem da ministar i ravnatelj policije i njeni suradnici razmisle da u te 4 linije koje postoje u Zagrebu, za to znam sada da su 4 linije noćne, puta dva tramvaja. E ja bih baš u svaki taj tramvaj postavio jednog policajca, pa bi sustavno djelovao da sigurnost djece koja se prevoze i drugih ljudi bude veća. Ali ne samo u tramvaju, nego u nekim autobusima. Pokušajte to, moj prijedlog. Hvala.
Hvala lijepo. Ovo bi spadalo pod tablicu prijedlozi, ali nemamo dodatni prijedlozi jel'. Uvažena kolegica Sobol. IzvolitE.
Gospodine ministre kako se stalno volite pozivati na bivšu Vladu i što je bivša koalicijska Vlada pokojnog Račna činila i nije činila, nije točno da se slučajevi koje ste spominjali od Prke i ostalih nisu u to vrijeme potencirali, ali između ostaloga zanate u to vrijeme ste vi bili oporba, pa ako ste vi i vaša stranka to tada propustili, ja pretpostavljam, odnosno sigurna sam da je to zato što ste u to vrijeme o sigurnosti hrvatske brinuli berući kestene, okivajući sa lancima i organizirajući skupove na rivi. To je bio tada u to vrijeme vaš doprinos sigurnosti zemlje. Da, da jako.
Hvala lijepo. Evo ja zaključujem drugu točku dnevnog reda. Najavljujem sutra nastavak od 9,30 na dnevnom redu će biti Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trgovini. Svima skupa pozdrav. Laku noć.
Šesto, Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje zaključak: Suglasno zaključku matičnog saborskog radnog tijela. Prihvaća se izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova. Molim tko je za? … [[Upadica se ne razumije.]] Nema amandmana. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Ovaj, ovo izvješće je prihvaćeno sa 78 glasova za, 29 protiv i 2 suzdržana. Ovdje imamo jedan prijedlog Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke. I nakon konzultacija zaključak bi glasio: «Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 6 mjeseci podnese Hrvatskom saboru posebnu informaciju o» i onda onaj tekst dole ostaje kao što je bio i u prijedlogu. Dakle «Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 6 mjeseci podnese Hrvatskom saboru» i tako dalje. Ako je to jasno i ako ste se oko toga suglasili onda o ovom tekstu ispravljenom predlažem da se glasuje tko je za ove zaključke? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Zaključci su prihvaćeni jednoglasno sa 110 glasova za. … [[Početak nije snimljen.]] - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trgovini, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 170 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospođa Tamara Obradović Mazal, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.