Hvala vam predsjedniče Sabora. Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba Živog zida i SNAGA-e kako bi progovorio o aktualnoj političkoj situaciji.
Dobro. Kolega Vlaović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. U ime kluba HSS-a, tražim stanku u trajanju od 10 minuta vezano uz najavljenu izmjenu Zakona o zdravstvenoj zaštiti i daljnjem urušavanju sustava i nedostupnosti zdravstvene zaštite pacijentima.
Može. Kolegica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u odnosu na aktualnu političku situaciju u ime kluba GLAS-a u HSU-a.
Hvala vam. Dobro, ako je to sve, kolega Grmoja.
Tražim stanku u ime kluba MOST-a o aktualnoj političkoj situaciji.
Može. Dobro, javlja li se, kolegica Puh.
Tražim stanku u ime kluba HNS-a, aktualna politička situacija je tema.
Može. Kolega Ostojić.
Evo poštovani predsjedniče, isto tako radi aktualne političke situacije tražimo stanku u ime SDP-a.
Hvala. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta na temu aktualna politička situacija.
Dobro, javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo u 9,45. Hvala. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavljamo sa radom. Prvi je na redu poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić u ime Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, kao što vjerojatno znate, jučer je popodne, 5 sati je trajao, održan još jedan sastanak Istražno povjerenstva za Agrokor. Iskoristio sam svoje poslovničko pravo da tamo budem kao zastupnik i svjedočio sam svemu što se ondje događalo. Bojim se da se povjerenstvo pretvara u farsu, pogledajte samo koji svjedoci su pozvani. Dakle, se radi o gospodinu Manoliću, gospodinu Mesiću, Anti Todoriću starijem, Kovaču i Peniću iz Hrvatskog fonda za privatizaciju. Kad radite istražno povjerenstvo ili istraživanje i moje iskustvo je pokazalo prvo zovete ljude koje imaju najviše toga reći. Zovete one koji imaju najviše toga za reći, zovete one koje imaju najviše informacija, tako da sve one slijedeće svjedoke koji će doći nakon njih, 5., 10., 15., možete pitati sve ovo što je ovaj prvi iznio, a ne obrnuto. Ovdje se radi o ljudima u visokim godinama, podsjetiti ću vas da gospodin Manolić ima gotovo stotinu godina i upitno je što i koliko će oni moći i htjeti reći i moći doprinijeti ovoj istrazi i istraživanju. Ja se bojim, a sudeći prema svom iskustvu da će im svaka druga biti „ne sjećam se“, ili „ne znam“, a s obzirom na njihovu dob tko bi im mogao i zamjeriti. Međutim, ne vjerujem da se neće toliko sjećati ili ne znati, ali vrlo rado će to sigurno iskoristiti da izbjegnu odgovornost. Prema tome, ovdje se radi o odvođenju povjerenstva u zastaru, vladajuća većina predvođena HDZ-om je namjerno otišla daleko u '90.-te, daleko od toga da ne treba istraživati pretvorbu i privatizaciju, apsolutno treba staviti na to težište. Međutim u ovoj situaciji, kada imamo najave premijera i vladajuće većine da se samo čeka pravomoćna potvrda istrage da bi se povjerenstvo ugasilo, očito se radi o jednoj sabotaži. Radi se o sabotaži da se kupi tjedan, dva, taman toliko da se malo ili ništa toga sazna a da se lijepo stigne proglasiti istraga i da se jednostavno cijelo povjerenstvo zataška. Gospodin Ramljak, premijer, ministrica Dalić i drugi koji sigurno puno toga imaju za reći i koji sigurno zastupnici koji su u povjerenstvu imaju što pitati, to je ono što najviše zanima javnost, prije svega, nakon onog jučerašnjeg otkrivanja ugovora sa Knightheadom i drugim fondovima, oni su stavljeno na neodređeno. Vjerojatno nikad neće niti doći ako se ugasi prije isteka 6 mjeseci na ispitivanje. I to je očito nečiji cilj. Nije bilo interesa niti za ispitivanje svjedoka koji bi mogli reći nešto o mjenicama, o nezakonitom korištenju bonova. Kolegice i kolege, koncesija za otok Smokvicu, 26 milijuna kuna štete za RH, gdje je odgovornost ministara, gdje je odgovornost dužnosnika i službenika koji su dozvolili da taj dug ode u zastaru? Šteta je napravljena Hrvatskoj, tko će i kada odgovarati za to? Jedino povjerenstvo to može utvrditi pošto istragu kaznenu pravnu vodi Državno odvjetništvo, županijsko zagrebačko, umjesto USKOK-a, međutim i taj alat se hoće ugušiti. Ne znam kako u bilo kojoj normalnoj državi svjestan čovjek koji želi toj državi dobro se može zapitati, odnosno kako može živjeti s činjenicom da je negdje ukradeno 26 milijuna kuna i da imamo šutnju o tome? Da nije istraživano da nema sankcija, da se nikada neće dogoditi ništa? To je jednostavno nepodnošljivo. Sama ta ideja da se to može dogoditi. Svjedočimo ovih dana i operaciji djelovanja prema Agrokoru, ministrica Dalić sjetit ćemo se, imala je određen segment svoje karijere u MMF-u, povezana je sa američkim kapitalom, investicijskim fondovima. Zasigurno je sa gospodinom Ramljakom dogovorila cijelu ovu operaciju, kao što je gospodin Marić došao po zadatku iz Agrokora, tako imamo i ovaj drugi zadatak. Čekamo sad rasplet tih događaja, trebamo saznati istinu što prije, međutim alati nam se onemogućavaju. Radi se o jednoj sprezi politike, kapitala i bojim se da će na kraju izvisiti hrvatski građani. Što ako Sberbank kaže da, evo da nije bio Lex Agrokor, da se nije išlo u taj posao, mi bismo bili prvi na naplati i zato smo mi u gubitku i mi tražimo od države milijardu ili koliko eura. To je jedna realna opasnost, prema tome, razina grešaka i razina korupcije umiješanosti ove Vlade i njezinih dužnosnika u događanjima oko Agrokora je dosegnula kritičnu točku i mislim da je vrijeme da završe svoju priču, prema tome, tražimo opoziv Vlade. Hvala.
Na redu je sada Klub zastupnik HSS-a i poštovani Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, u ime kluba HSS-a tražio sam stanku od 10 minuta radi teme Zakon o zdravstvenoj zaštiti odnosno najavi ministra zdravstva o izmjenama ovog zakona a na štetu građana pacijenata. Evo nekako u ovoj magli oko Agrokora, oko ugovora, oko povjerenstva, ispod žita prolazi rasprava na terenu u stručnim krugovima o izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti i vjerojatno danas na konferenciji u Opatiji poslodavcima u zdravstvu, ministar najavljuje izmjene ovog zakona. Ministar koji je puštao balone o poskupljenju dopunskog zdravstvenog osiguranja, pa zbog pritiska javnost odustane, ministar koji je navaljivao porez na rabljene automobile, pa zbog pritiska javnosti odustane, ministar koji je najavljivao poskupljenje mobilne telefonije građanima, zbog punjenja proračuna za zdravstvo pa odustao zbog toga. Sad ide sa konačnim udarcem na dostupnu zdravstvenu zaštitu, na urušavanje Štamparovog sustava, javnog zdravstva domova zdravlja, koja su konačna brana dostupne javne zdravstvene zaštite svim građanima. Činjenica je da najavljenom izmjenom da će obiteljski liječnici suglasnost za rad dobivati direktno od ministra i da će u svakom trenutku moći postati privatnici, je daljnje urušavanje ovog sustava, na štetu građana. Daljnja nedostupnost zdravstvene zaštite, pacijentima, pogotovo na otocima, u ruralnim područjima i to je smrt za zdravstveni sustav. Da li smo mi socijalno osjetljivo društvo, da li itko misli o građanima, o pacijentima. Ja primjerice u Brodsko posavskoj županiji trenutno nedostaje 14 timova liječnika obiteljske medicine. Znate gdje nedostaje? Nedostaje na selima, a u gradovima ih ima. I što će liječnik obiteljske medicine kad dobije od ministra suglasnost da ide u privatnike? Pa naravno da će otvoriti ordinaciju tamo gdje ima pacijenata, gdje nema dodatne troškove, a to su ugl. u urbanim područjima. A tko će skrbiti o zdravlju građana, na otocima, u ruralnim prostorima, u Slavoniji, Baranji, Srijemu, Podravini, Lici, tamo gdje ionako stanovnici odlaze. Da li je ovo dodatni okidač da potjeramo ljude iz Hrvatske. Kaže, liječnici će moći raditi i nakon punog radnog vremena, nakon 8 sati. Pa znate na koji način se to i danas radi? Bilo je takvih primjera, da su u redovno radno vrijeme naručivali 10, 15 pacijenata, a za ostale su se … [[Govornik se ne razumije.]] žrtvovali pa su ostali nakon radnog vremena da im mogu naplatiti. Jer sustav nije omogućio da liječnici koji su u sustavu domova zdravlja budu adekvatno nagrađeni, oni koji rade. Sugerirali smo već da se omogući ravnateljima domova zdravlja, da nagrade one koji rade, koji imaju dobar odnos prema pacijentu. Umjesto toga idemo sve privatizirati. A vidimo primjer kako je nastala privatizacija na primjeru Agrokora. Vidimo primjer kako prolaze građane i u nekim drugima sustavima. A vidimo da na ovaj način se ne vode briga onima kojima je zdravstvena zaštita najpotrebnija. One koji rade za minimalac od 2620kn, si ne mogu priuštiti privatnu zdravstvenu zaštitu, ostaje im da samo hodaju šumarcima, livadama, da beru ljekovito bilje i da se sami liječe. A ni to ne smije jer moraju otići u Hrvatske šume po potvrdu da si naberu gljive, kesten ili nešto treće. Kakav smo mi to sustav, kakva smo mi to država, kad se ne vrednuje čovjek i njegove potrebe? Kakvo smo mi to društvo, kakva smo mi to demokracija, ako premjer ne želi doći ovdje u Hrvatski sabor, saborskim zastupnicima objasniti da li je taj ugovor valjan, da li je jači lex Agrokor ili je neistina ono što je objavio Jutarnji list, da li treba povjerenstvo ili ne treba. Pa svi smo za to da se sazna istina. Kad kaže svi, vidim da je samo oporbi stalo do istine, do pacijenata i do građana, mislim da ako premjer ne želi doći ovdje objasniti tu situaciju, onda je potrebno da svi budemo za smjenu Vlade. Hvala.
Treća rasprava Klub zastupnika GLAS i HSU i poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Mi zapravo u stvarnoj zbilji koja se dešava izvan ove dvorane, mi u ovoj dvorani radimo određene igrokaze, razgovaramo, tražimo stanke, upozoravamo, a stvarni život se zaista dešava izvan ove dvorane i trebamo vidjeti što u stvarnom životu i što građani koji su nas birali govore. Mi se već pod tim velikim plaštom Agrokora, zapravo ispod radara prolaze niz, niz drugih stvari. Ali, jednako tako u tom jednom našem demokratskom igrokazu i demokraciji vladajući sjede, odluče ono što hoće, oporba može samo govoriti, ali to što oporba govori, nikoga ne zanima. Kada je bio lex Agrokor ovdje, onda smo pitali 2 ključna pitanja. Jedno pitanje je bilo zašto? Što je smisao, što želimo s tim postići. Drugo ključno pitanje je bilo, da li će građani RH platiti i jednu kunu. Na prvo pitanje, zašto, što želimo postići, je bilo štitimo radna mjesta. Na drugo pitanje, da li će to građane RH nešto koštati i naš premjer rekao izrekom ne. I sad se stvari razvijaju dalje, više o tome, kako štitimo radna mjesta je apsolutno ispod bilo kakve teme i ko domino efekt se cijelo vrijeme otvara problem kroz problem. Pri tom, premjer je jednako tako ovdje rekao, ja mogu što hoću. I u tome mogu što hoću, apsolutno ignorira sve rasprave koje su u Saboru, apsolutno ignorira pozive dođite i objasnite. Ja sam tehničke naobrazbe, arhitekt. ne umišljam si i ne želim si umišljati da mogu tumačiti zakone. Naučila sam da je zakon uvijek jači od jednog ugovora. No, međutim, postoji ključno pitanje zašto je to u ugovoru, što se s tim htjelo postići? I da li je smisao lex Agrokora bilo da se sklopi jedan ugovor koji je apsolutno problematično i koji će ostaviti trajne posljedice svim građanima ove države. Mi smo se tu od proljeća bavili o tome da li će biti istražno povjerenstvo. I onda hoće, neće, i odjedanput puna usta svima, da želimo, ali imamo barem 22 razloga zašto ne. I onda istražno povjerenstvo počinje s radom. I u trenutku kada počinje s radom, znamo kakav je odnos, dakle, vladajući imaju 5 ruku, oporba ima 4 ruke i morate postaviti neke kriterije. Kriterij može biti, da na istražno povjerenstvo zovete samo one koje imaju zelene oči. Kriterij može biti da zovete samo one koji imaju farbanu kosu. A kriterij koji se odlučio stariji je od 88 godina. Ja zaista ne želim uvrijediti bilo kog, ali kriteriji koji su se vladajući odlučili samo stariji od 80 godina i po mogućnosti da se što manje sjećaju. Znate kad idete, kad ste malo stariji onda ćete se sjetiti šta je bilo u djetinjstvu, u osnovnoj školi, gimnaziji, ali što je bilo jučer ili pred 10 godina ne. Ljudi moji, oporba ima samo jedan instrument govoriti i govorit ćemo. Vladajuće nekako molimo, ne moraju čut svaku, ali hajde nek' čuju svaku 50. Ni svaku 10, nego svaku 50-tu. Samo da vas podsjetim sa ove govornice smo govorili, rekli ministru Mariću rekli nemojte molim vas uvoditi porez na nekretnine mi smo spremni, činimo ludost. No međutim, otišo u ludost. Jednako tako sa ove govornice probamo reći i premijer gospodine premijeru dođite ovdje, objasnite nam ono što vas pitamo, objasnite nam zašto. Zašto lex Agrokor, zašto ugovor, što je smisao svega toga. Možda kad razumijemo smisao ćemo i razumjeti sve ostalo. Ovo što ovaj trenutak ja razumijem smisao je toga bilo da je jedan čovjek u ovoj zemlji koji se zove gospodin Ramljak postao nedodirljiv. To nije bio smisao ni lex Agrokora, a jednako tako hajdemo barem kriterij tih koje pozivamo smanjiti na 60 godina pa je onda to uvjet da možda jednog dana kad se odluči posjetit svoju zemlju pred Istražno povjerenstvo dođe Ivica Todorić u što duboko sumnjam, obzirom da Istražno povjerenstvo će raditi samo šest mjeseci. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idući na redu Nikola Grmoja, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Da, ja ovih zadnjih dana sve prolazi u znaku te Plenkovićeve famozne mogu što hoću. Tako smo jučer na sjednici Povjerenstva mi iz opozicije preglasani po svim točkama. U niti jednoj stvari kolege iz HDZ-a kojima se potpuno priklonio kolega Čuraj nisu željeli izaći u susret opoziciji. Zanimljiva je stvar da je kolega Čuraj na prvom našem sastanku kao glavnog svjedoka kojeg bi on volio prvog čuti predložio Antu Ramljaka, da bi kad smo mi predložili jučer iz opozicije da dođe Ante Ramljak, jer je logično, to je čovjek koji je preuzeo odgovornost za taj koncern koji može dati najviše odgovora glasao suzdržano u tom našem prijedlogu. Nije mogao biti protiv, to bi bilo previše iako je i ovo previše. Jučer su mediji izbačeni sa sjednice sastanka Povjerenstva. To je bila prva točka po kojoj smo preglasani. Druga točka je da je u Poslovnik ubačena odredba da, iako to nije bio prijedlog stručnih službi, stručne službe Sabora su imale drugačiji prijedlog. Ali po prijedlogu kolegice Jelkovac većina je izglasovala da se sjednice mogu održavati jedino ako je prisutna većina članova Povjerenstva što praktički znači da osim što nas mogu preglasati svaki put mogu se i ne pojaviti na sjednici koja im ne odgovara i onda se sjednica neće održati. I na kraju se dogodilo ovo o čemu su pričali oni koji su govorili prije mene. To je izbor svjedoka. Ja sam sugerirao budući da smo prvo govorili o dokumentaciji koju trebamo tražiti i logično je da ćemo ovu dokumentaciju koja je starija dobiti kasnije, puno ćemo teže do nje doći jer je vjerojatno u arhivima, nije ni u institucijama od koje tražimo tu dokumentaciju. I bit će nam se teže pripremiti za te svjedoke koji su iz ranijih godina nastanka Hrvatske države. Međutim, očito je bila namjera izbjeći one koji su sada u problemima. To su Ante Ramljak, Martina Dalić ili premijer Plenković koji ne želi doći ovdje pred Hrvatski sabor. Da stvar bude gora kada smo medije, odnosno kad su kolege iz HDZ-a i HNS-a izbacivali medije onda se Milijan Brkić, potpredsjednik Sabora pozvao na naš dogovor sa prvog sastanka da će ove sjednice koje su radne da ćemo ih odraditi van očiju javnosti. Ali je zaboravio na dogovor da ćemo do sjednice, prve sjednice Povjerenstva 3.11. izabrati, odnosno promijeniti tu odluku, izabrati potpredsjednika. I ja sam upravo takvu odluku dao u proceduru. Međutim u toj odluci se krije nešto čega se HDZ jako boji, a to je da sam ja predložio izbacivanje stavke koja se tiče kvalitete financijskih izvješća. I jučer izlazi potpredsjednik Sabora nakon sjednice Povjerenstva, novinari ga pitaju pa kad ćete više uvrstiti u dnevni red prijedlog kolege Grmoje, a on kaže ne budite Nostradamusi. Tko je rekao da sutra neće biti uvršten? I ja sad pitam ovdje predsjednika Sabora, a on mi kaže ne, ne, mi ćemo danas zaključiti ovu sjednicu. Bit će vremena za to. Kad ćemo to raspraviti? Pa raspravit ću kad ja odlučim. Znači ponovno mogu kako hoću i to je odnos prema opoziciji, ali nema veze. Znači mi se nećemo, oni žele da mi odustanemo. Mi nećemo odustati, borit ćemo se za punu istinu o Agrokoru. U proceduri imaju prijedlog koji može nesmetano omogućiti rad Povjerenstva, da se nitko ne može pozivati na to da Povjerenstvo ne može raditi. Ali oni ga ne žele staviti i žele odugovlačiti. Zato su i pozvali ove svjedoke kako ne bi oni ključni došli na dnevni red. Ali ja sam već najavio za prvu sjednicu određenu dokumentaciju koja će ozbiljno uzdrmati ovu Vladu i savjetnike ove Vlade. Znači to ponovno najavljujem ovdje, a nisam tolika budala da nešto ovoliko puta najavljujem a da nemam dokumentaciju. Tako da ovo što su krenuli kronološki možda im nije baš najpametnije to sam im također najavio, jer odakle god krenu u problemima su velikim. Ili s početka ili s kraja jer su oni sve prisutni na hrvatskoj političkoj sceni od osnutka Hrvatske države. Što se tiče inicijative SDP-a o opozivu Vlade, ja bih volio da je bilo više konzultacija, da ta inicijativa ne bi u nekom slučaju bila jalova i samopomogla da se ojača drogirani Plenković a to nam ja se nadam nije u interesu. Isto tako očekujem potporu SDP-a i svih oporbenih klubova, ali nekih zastupnika vladajućih većine oko lex šerifa. Ja mislim da se tu moramo složiti i suprotstaviti se Plenkovićevoj stabilnosti.
Hvala lijepo. Dakle, budući da ste me prozvali, samo nekoliko informacija. Prvo sjednica Hrvatskog sabora, ova koja trenutno traje završava danas. To nije moja volja, već odluka predsjedništva sa početka 9. mjeseca. Možete vi tražiti povredu poslovnika, ali mislim da sam dužan tražiti objašnjenje, jer ste me bili spomenuli. Na tom predsjedništvu, nije bilo predsjednika vaše političke opcije, kolege Petrova, bio je kolega Šimić pa možete njega pitati i vidjeti ćete da je baš tako bilo. Što se tiče točke koju ste vi predložili, ona će biti uvrštena u dnevni red, na početku iduće sjednice, kao i sve točke koje su bile predložene od prošlog glasovanja koju smo imali, ne prošli petak, nego pretprošli petak i ne vidim ništa sporno u tome. Dakle, nemojte mi mistificirati nešto što je u skladu sa procedurom, Poslovnikom, ponašam se u skladu s Poslovnikom, možete provjeriti čl.224. predlaganje dnevnog reda i kako se točke uvrštavaju u dnevni red. Evo izvolite za povredu poslovnika.
Poštovani predsjedniče Sabora, povrijedili ste čl. 226. stavak 2 u svezi s člankom 224. stavak 3. Poslovnika koji se odnosi na dopunu dnevnog reda tekuće sjednice Sabora jer niste uvrstili u dnevni red prijedlog odluke o izmjenama odluke o Istražnom povjerenstvu za Agrokor. Najavljeno je bilo u petak, od potpredsjednika Sabora da ćemo u srijedu glasovati, znači da ćemo u srijedu glasovati, to ste izbjegli, samo kako ova točka ne bi došla u dnevni red. Premda u poslovniku postoji rok u kojem ste dužni uvrstiti prijedlog odluke u dnevni red i koji iznosi 15 dana, a ako namjeravate kao što ste sada rekli zaključiti ovu sjednicu, taj se rok skraćuje, jer odluke i konačni prijedlozi zakona podneseni za vrijeme trajanja sjednice moraju biti uvršteni u dnevni red te sjednice. A ne prve iduće sjednice. Naime, ja sam prijedlog uputio 20.10. dakle, za vrijeme ove sjednice, a ne u vrijeme kada nema sjednice. I smatram da točku treba uvrstiti u dnevni red ove sjednice, ja vas stoga molim da poštujete duh ovog poslovnika i uvrstite točku u dnevni red i da joj date prvenstvo važnosti znači ova točka zahtjeva predsjedniče prvenstvo važnosti. Ja vas razumijem da vi štitite predsjednika Vlade, da štitite strukture kojima ste svih ovih godina podilazili i čiji ste bili dio, ali ovo što radite je čisto kršenje poslovnika.
Ja sam vam sad dopustio 30 sek više da vi kažete što imate. Nažalost vašu, vi ne utječete na dnevni red, vi možete predlagati, a po Poslovniku zna se tko utvrđuje dnevni red. Tako da, zna se. Tako da sada idemo dalje, 5 rasprava je Klub zastupnika HNS-a i poštovani Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Dakle, još jednom i to ćemo i svaki put i reći, stavove HNS-a od početka i ono što govorim zadnjih već nekoliko tjedana, je to da cilj ovog lex Agrokora koji mi istina i Bog nismo glasali za njega, ali smo bili konstruktivni i predlagali amandmane i kojeg imamo sada takvog kakvog imamo. On je omogućio institut najstarijeg duga, koji nije bio u našem zakonodavstvu u ostalim zakonima u stečajnom i predstečajnim nagodbi prepoznat. Taj institut je upravo omogućio da se privatna kompanija dalje financira privatnim novcem. I ne smije građanin niti kune, ni građani ne smiju niti kune snositi vezano za bilo koju privatnu kompaniju. Niti jedan ugovor iz privatnog odnosa neke privatne kopanije i njegovih kreditora, vjerovnika, ne može i ne smije biti iznad zakona. To je apsolutno jasno. Ja bih volio da su ti kreditori, 20 koliko ih ima domaći strani, došli i rekli, ovdje vi u Hrvatskoj imate fantastične ljude, pogotovo u oporbi koji su fenomenalni stručnjaci, mi ćemo vama dati novce za džabe. Ne moramo ni kolateral, ne moramo se osigurati, evo vama milijardu eura i spasite sistemsku tvrtku od kojeg ovisi dobar dio hrvatskog gospodarstva. Ja bih to volio, ja ne znam da li se to igdje u svijetu dogodilo, ali ovakve stvari jesu. Cilj svega toga treba biti sačuvati svako radno mjesto. Dobavljači, vjerovnici su među kojima su mali i veliki dobavljači raspravljaju o ugovoru na vjerovničkom vijeću, podržali takav ugovor, a mi se trudimo biti veći katolici od pape. I boriti za njih, bolje nego što oni sami bore za svoj novac i za svoj interes. Mi se moramo boriti za građane, za ničije interese. Povjerenstvo treba nastaviti raditi, kolega Grmoja je sada otišao, a snimao je čak tu sjednicu, kad sam ja rekao, prije početka rada, ja bih volio, ja i stojim i dalje, nemam problema, da bilo tko dođe pred to povjerenstvo. I rekli smo Ivica Todorić i dalje je prvi koji je pozvan. Nek i dođe i Ante Ramljak na pripremljenu sjednicu koja je zatvorena, upravo da bi se zaštitio sam postupak. Da nam da te iskaze i ja sam bio i suzdržan, dakle, nemam nikakav problem, ali se utvrdio da se radi po odluci i nije istina da se nismo o ničemu složili na povjerenstvu, predlaganje, dokumentacije, sve što se predložilo se prihvatilo. I predlagala se po kronološki kako je odluka i natpisana. Od istražiti iz početka nastanka koncerna Agrokor i tako smo i mi prihvatili da treba krenuti onako kako je predlagatelj i zamislio. Ali, ja nemam problem da bilo tko dođe, ja sam htio na pripremnoj sjednici da dođe, oni su to lagano ignorirali. Nitko nije ni oporba ništa prihvatila, idemo Ivica Todorića, dobro. To je svjedok, ajmo mi da se upoznamo što bolje sa temom na ovim pripremnim sjednicama, da dobijemo što više informacije i naravno da su one bile zatvorene za javnost, jer smo mi na toj sjednici, su sudjelovali i stručne službe Sabora i možete misliti da će stručne službe Sabora se pred kamermana davati za riječ, davati svoja mišljenja. Neće. Znamo da ovdje jedno pričamo, kad se ugase svjetla sasvim druga atmosfera. Mi smo bez tih medija radili pet sati. S tim medijima to bi bio show i cirkus. I polako, to nije smisao povjerenstva. Ono što ću se ja zalagati da utvrdimo da li je bilo propusta. Znamo da je Agrokor bio država unutar države, ne možemo se lagati. Tko je tome pogodovao? Kako je do tog došlo i ono zašto da se nikad ne ponovi više. To je bitno, a sve s ciljem mi imamo taj zakon koji imamo, imamo povjerenika. Pa vi znate ovdje da je aktualni premijer kolegi Vrdoljaku govorio da je nudio Supermana. Da, Supermana jer smo mi rekli jedan čovjek to ne može. Imamo to što imamo. Vjerovnici su ti koji odlučuju. Poslovni plan treba donijeti do konca mjeseca. Plan restrukturiranja do 30.11. Ti vjerovnici ne odlučuju o nagodbi, odlučuju zaštititi svoju investiciju. I analiza i objave tog treba biti 12.1. To je ono što trebamo napraviti. Sigurno ovakve rasprave ne znam čemu doprinosi stabilizaciji? Boljem kreditnom rejtingu Agrokora? Ne znam. Ne znam što će donijeti, a cilj mora biti svako radno mjesto, dobavljači, poljoprivredna proizvodnja i industrijska proizvodnja koja je naslonjena. Tako da [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Čuraj.]] zahvaljujem.
Idući je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, građani s kojima razgovaram ovih dana još više gube vjeru u politiku, u povjerenje u političare i ovu sabornicu, sve nas, a odnos premijera i Vlade prema Saboru samo to dodatno potiču. Prema tome, ako postoji mjesto na kojem se treba u svakom trenutku govoriti o problemima hrvatskih građana, a u ovom trenutku je najaktualnija afera koja se tiče svega što se događalo u Agrokoru onda premijer mora pokazati bar malo mudrosti, doći u sabornicu i ako ima iskrene namjere otvoreno reći što se događa i što misli o ovome što smo pratili proteklih dana. Ja zaista smatram bez ikakve dileme da je Agrokor najveća korupcijska afera u novijoj povijesti hrvatskog društva i stoga gospodin Plenković ako zaista samouvjereno može istupati i govoriti da može raditi što hoće, onda kao takav treba doći u hrvatsku sabornicu i otvoreno govoriti sa nama saborskim zastupnicima o tome kako on vidi ovu situaciju. Međutim, sve što se radi posebno kroz ovo Istražno povjerenstvo od samog početka njegove najave, pa do jučerašnje sjednice koja je gotovo na razini romana Alan Ford pokazuju da mi ne možemo vjerovati u iskrene namjere HDZ-a, gospodina Plenkovića i cijele ekipe koja se vrti oko toga. Dakle, svi potezi vladajućih oko Istražnog povjerenstva samo jačaju našu sumnju da namjere vladajućih nisu poštene. Od recimo zabrane praćenja javnosti jučerašnjeg Povjerenstva do naravno ovih odluka koje su učinile to Povjerenstvo gotovo grotesknim, oduka većine o tome koga će prvo zvati na svjedočenje. Mudar premijer bi rekao tko je pisao lex Agrokor, pokazao bi mudrost i osigurao da Istražno povjerenstvo radi što je moguće bolje. Jer ako je sve čisto, onda će Istražno povjerenstvo raditi u njegovu korist. Ovako skrivajući ograničavajući mogućnosti rada samo potiče naše sumnje da namjere nisu poštene. Istovremeno što god se pokuša ukazati na neki problem na sukob interesa pokušavaju se oni koji to rade onemogućiti u radu. Evo imamo sada i našu dragu predsjednicu koja poput uvrijeđene curice plače da je Dalija Orešković ne voli, koja samo želi čuti odgovore na pitanja da li postoje elementi sukoba interesa. Pa možda treba i to Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa ukinuti ili onemogućiti gospođi Orešković da bude predsjednica i u narednom periodu iako je svoj posao radila vrlo korektno bez obzira da li su oni koji su bili predmet istraživanja Povjerenstva bili vladajući, oporba sa samo jednim ciljem da se spriječi sukob interesa. I u moru ovih problema koji nas muče ispod žita prolaze neke teme koje je i danas kolega Vlaović spomenuo, a tiču se zdravstva. Dakle ja sam jučer bio u Opatiji na Kongresu Udruge poslodavaca u zdravstvu gdje smo mogli čuti katastrofalne podatke. Dakle, ukupne obveze hrvatskog zdravstva iznose 8,2 milijarde kuna. O.k. Ukupne dospjele obaveze ne moraju značiti ništa. Ukupne obaveze ne moraju značiti ništa, ali dospjeli dug iznosi 4,2 milijarde kuna. Pa to je zdravstveni Agrokor, to je lanac koji može potpuno urušiti hrvatsko zdravstvo. Pacijenti koji čekaju na kardiovaskularne zahvate pa ne mogu oni čekati godinu i pol dana kao što sada čekaju. A ministar Kujundžić samo pušta šarene balone i nešto najavljuje i ništa ne rješava, a liste čekanja su sve duže i duže. Jedan od problema koji muči hrvatsko zdravstvo mogao bi riješiti gospodin Plenković istog trenutka. Mogao bi doći ovdje i reći da, Hrvatska država je dužna hrvatskom zdravstvu godišnje uplatiti 4,2 milijarde kuna temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju. Koliko uplaćuje? Dvije i pol milijarde kuna. Dakle, svake godine milijardu i 700 milijuna kuna se manje uplaćuje po Zakonu o obaveznom zdravstvenom osiguranju. Dakle, država ne poštuje zakone. A što je s građanima koji ne poštuju zakone, koji su dužni jednu lipu, dvije lipe? Njima stižu ovrhe. Bakice idu u zatvor, a država ne ispunjava svoje obaveze temeljem zakona koje je Hrvatski sabor donio. Evo kolege vladajući, uskoro ćemo donositi proračun [[Upadica predsjednik: Hvala.]] izvolite osigurati novce hrvatskom zdravstvu koji mu pripadaju po Zakonu o zdravstvenom osiguranju.
I zadnja rasprava Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Jučer cijeli dan slušam stanke koje traže predstavnici oporbe u kojim stankama se pozivaju na građane kao što je maloprije evo i kolega Željko Jovanović, poziva se na građane kako oni zastupaju hrvatske građane. Pa bi ja upitao koje to građane oporba zastupa? Zastupate li možda 50 tisuća zaposlenika Agrokora koji uredno nakon Lex Agrokora i izvanredne uprave primaju plaće? Police Konzuma su pune, najavljena je dobit koncerna na kraju godine. zastupate li njihove interese? Zastupate li možda interese malih poljoprivrednika? OPG-ova, dobavljača, vjerovnika? Jučer su vas ismijali. Preklinju vas da ih ne zastupate. Mole vas da ne govorite u njihovo ime jer su apsolutno zadovoljni sa Lex Agrokorom, zadovoljni su sa izvanrednom upravom. Kažu samo vas vi nemojte zastupati. Tako da gospodine Lenart, ja sam vas slušao, pa onda budite toliko demokratični, poslušajte vi mene. Struka vas je, svi pravni stručnjaci u Hrvatskoj, svi ekonomski stručnjaci govore da je roll up ugovor u skladu sa zakonom da to ništa nije tu sporno. Uostalom, u trenutku kada je roll up potpisan ovdje smo u Saboru rekonfigurirali Vladu. Nije bila izvjesna sudbina Vlade. Vi se toga sjećate. Njima je u tom trenutku izvanredna uprava bila jedino jamstvo da će novce od milijardu eura koji su dali u kritičnom trenutku za sudbinu Agrokora, a onda jasno i za sudbinu hrvatskog gospodarskog i financijskog sustava da će moći taj ugovor koji su potpisali realizirati. Dakle, vi da ne zastupate interese građana, vi ne da ne zastupate interese struke, vi ovdje jednostavno politizirate, stiče se dojam da biste žrtvovali 200 tisuća zaposlenika koji su u sustavu ili Agrokora ili u povezanih društvima oko Agrokora ne biste li srušili Vladu Andreja Plenkovića. Samo zato. Žrtvovali biste 200 tisuća ljudi, vi bi ste da propadne izvanredna uprava. Vi biste da se ne potpiše nagodba. Napravili biste sve ne bi li se srušila Vlada Andreja Plenkovića. U toj svojoj zaslijepljenosti, to je jedino što radite. Nastojeći nas optužiti za veleizdaju. Sram vas treba biti. Vi ste Vladu koja je učinila besprijekornu intervenciju u hrvatski gospodarski sustav, najbolju intervenciju od '90.-te, prozvali za veleizdaju. Postavljam pitanje čije onda interese vi zastupate? Ruskog kapitala? Sberbanke? Ja razumijem Sberbanku, to je banka koja želi do zadnje lipe naplatiti ali kad bi banke naplatile do zadnje lipe, ne bi bilo plaća za zaposlenike, ne bi se isplatili mali dobavljači, OPG-ovi, ne bi kao što kaže predsjednik komore Brlošić, ne bi bilo ni sjetve ni žetve u Slavoniji da nije to sve zajedno napravljeno. I to sve radite zbog toga što slijedite nesposobnog i nerealno ambicioznog svog lidera i može se postaviti pitanje je li na taj način kad zastupate strani kapital, kada zastupate Ivicu Todorića, ono što govorite se poklapa sa svim onime što piše na svom blogu Ivica Todorić ili vi njemu pišete blogove ili čitate što piše, pa ga ovdje u Saboru citirate.
Samo malo. Kolega Bačić, samo malo. Ja vas molim, kolega Lenart, ako se želite javiti za riječ, možete se javiti, bila je stanka. Da li netko priča gluposti, to procjenjuje netko drugi a ne vi. Možda ono što vi pričate je nekome glupost… [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, molim vas da ne upadate.
Boli vas istina kolega Lenart, sve što sam rekao je istina. Postavlja se pitanje čije interese vi zastupate? Ja sam rekao da ono što vi govorite, piše Ivica Todorić tako da kada govorite o interesima Hrvatske, onda govorite o interesima onih koji su neposredno vezani uz sustav Agrokora. To su zaposlenici, to su mali dobavljači, to su vjerovnici Agrokora, to je hrvatski gospodarski sustav. I to je ono što vama smeta. Vi biste žrtvovali, kažem, 200 tisuća radnih mjesta ne biste li rušili Andreja Plenkovića i njegovu Vladu i to vam neće ići za rukom zato što je upravo opstojnost ove Vlade i ovo što ova Vlada radi u interesu hrvatskih građana prvenstveno onih koji se vezuju uz Agrokor. To je vaš problem i vi se s tim ne možete pomiriti ali zbog toga ćete biti još dugo u oporbi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo sada na dnevni red. Povreda Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Bačić, članak 238. omalovažio je i vrijeđao zastupnike. Konkretno, ja se osjećam uvrijeđeno, vi ste stvorili Ivicu Todorića i 200 bogatih obitelju, pretvorbu i privatizaciju, am i vas želimo spriječiti.
Kolegice Glasovac, dakle vi sustavno zloupotrebljavate taj institut povrede Poslovnika i ja vam sada dajem opomenu. Ja vas molim, ako ćete to raditi, ja ću vam morati davati opomenu sa oduzimanjem riječi jer to ste počeli raditi i prakticirati stalno tako da molim vas da to ne radite. Dobro, sada prelazimo na dnevni red. Dobro jutro poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, nastavljamo s radom. Evo samo da najavim prvu točku pa ćemo onda ići sa zahtjevima za stanku. Dakle danas ćemo raditi jednu točku dnevnog reda, to je Izvješće o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu.
… [[Govornik nije uključen.]] cijenjene zastupnice i zastupnici, izvješće centra je dostupno, ja vam ne bi oduzimao sada dragocjeno vrijeme nego ću pričekati i čuti ću vaše primjedbe i sugestije primjedbe i sugestije a onda bi uzeo, 5 minuta odgovorio na to što će biti i možda upozorio na jednu važnu temu koja je također aktualna uz Agrokor u Hrvatskoj, pa evo, da skratimo ovo vrijeme, ja bi prepustio da vi kažete što mislite, a onda ću vrlo rado odgovoriti ako bude bilo potrebno na vaše pitanje.
Imamo jednu repliku, na vaše izlaganje, poštovani potpredsjednik Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi doktor Nazor, ja bi pohvalio vaše izvješće koje kao i svaki puta je vrlo iscrpno. Međutim, postavio bi vam jedno pitanje. Možete li nam svima reći, ima li što novo sa potpuno neprimjerenom skandaloznom, sramotnom europskom čitankom koja je 2016. g. obavljena u Solunu, pod nazivom … [[Govornik se ne razumije.]] u kojima su tvrdnje kao što je npr. da je rat u Hrvatskoj zapravo nastao ili bio potaknut priznanjem RH, da je Vukovar Hirošima srpskog i hrvatskog ludila bez ikakvog daljnjeg komentara. I drugo pitanje, da li je točno, da osoba koja je surađivala na toj čitanci uključena u kurikularnu reformu. Hvala lijepa.
Odgovor, na repliku, može.
Hvala lijepo na pitanju. Nažalost, to je točno. Ja sam u spomenutoj čitanci izvijestio na prošlom izvješću u radu centra. Upozorio sam da je ona obavljena i naveo sam samo najvažnije točke ili konstatacije u toj čitanci. Ovo što ste vi sada iznijeli to je smo dio toga, što se nalazi u njoj. Osobno sam dao jedan osvrt znanstveni na tu čitanku koji je obavljen u časopisu za hrvatsku povijest. Radi se o punom većem problemu. Zapravo je to ono što sam htio i naglasiti u toj posebnoj temi, da neki ljudi preuzimaju na sebe odgovornost tumačiti hrvatsku povijest, iako se aktivno ne bave s tom poviješću. U izradi prvog kurikula, naš je centar zaobiđen u radu isto kao i Institut za povijest. A osobe koje su radile na njemu ne bave se suvremenom poviješću, posebice ne Domovinskom ratom. Spomenuta čitanka, koju ste vi spomenuli, to sam rekao i prošli puta ovdje u Saboru, suradnici koji se javljaju na toj čitanci iz Hrvatske, hrvatski povjesničari, ni jedan od njih se ne bavi suvremenom poviješću. Rezultat takvog pristupa, ja sam siguran i to odgovorno tvrdim ovdje, namjernog zaobilaženja Hrvatskog instituta za povijest i našeg centra jest to da se ovakve stvari koje ste vi rekli, da su navedeni u poglavljima koji se odnose na ratu u Hrvatskoj i BIH. Pa tako u toj čitanci, nije samo problem, nisu samo problem faktografske pogreške i ovakve konstatacije jer je skandalozno da se radi neke multiperspektivnost u poglavlju o Vukovaru citira izjava nikog duga nego Vuka Draškovića, da je Vukovar Hirošima [[Upadica: Vrijeme.]] evo ostavio bih to, mislio sam tih 5 minuta, na kraju, ostavio bi to, jer mislim da je to jedan veliki problem.
Treba više vremena za to. Hvala lijepa. Sada želi li netko od izvjestitelja odbora zapravo samo Odbor za ratne veterane i Odbora i za obrazovanje, znanost su imali temu? Ne. Dobro. Hvala lijepo. Želi li predstavnik Vlade dati dodatno mišljenje? Ne. I sad prelazimo onda na raspravu. Prvi je gospodin Miro Bulj, kji će govoriti u ime Mosta nezavisnih lista. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovanog čelnici Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra iz Domovinskoga rata. U ovome izvješću naveli ste sve od početka memorijalnog centra do ovog izvješća koje je dosta opsežno i koji je znači u više dijelova. Interesira me, da se ne bi ponavljali, da li imate dovoljno, arhivskog gradiva, tj. da li ste prikupilo svo gradivo koje mislite da je potrebno? I da li je to gradivo u biti na jednome mjestu. I je li možda veliki dio gradiva koji je tajno, bez odobrenja skidanja službene tajne završilo u brojnim međunarodnim institucijama, kao što je primjera, otišlo je u HAG, znamo koliko je otišlo dokumenata. Da li su otišle kopije ili originali i da li ih imate vi uopće. Jer znamo da bi se naše politike dodvorile europskim činovnicima, da su slale kamione dokumenata bez službenog skidanja oznake tajnosti u to vrijeme za suradnje sa Međunarodnim sudom bio gospodin Orsat Miljenić, pa bi on mogao i to potvrditi, ali kasnije u vremenu kada su se hrvatski branitelji locirali, uključivali … [[Govornik se ne razumije.]] procesuirali i u to vrijeme su dokumenti odlazili i da li ste vi zatražili sve te dokumente, pošto su sad procesi Bogu hvala završeni. Naši generali su oslobođeni, smatram da bi bilo dobro da provjerite ima li dokumenta koji su, kojima vi ili arhiva, nema ovaj, koji nedostaju. Što se tiče vrlo bitnog a to je kurikulum, svi spominjemo obrazovanje i vrlo bitno je na koji način će cijela ta procedura proći ono što će naša djeca učiti. Mi samo tražimo da bude istina o Domovinskome ratu, isključivo istina na koji način prolazi cijela ta procedura, tko to kontrolira, tko je ovlašten za gradivo iz Domovinskoga rata, koliki je vaš utjecaj i ljudi koji se bave sa ovim unutar te reforme koja je najavljena i koja će prema svim izjavama uskoro i biti usvojena. Prema tome, očekujem da se Domovinski rat poglavito zbog budućnosti priča istina o hrvatskom pobjedničkom vojniku. to je ono najmanje što zaslužuju, a najbitnije je da buduće generacije znadu istinu a ne da se čuju priče kao što se čulo iz saborskog zastupnika kolege Pupovca koji uspoređuje generala junaka Domovinskog rata gospodina Bobetka sa zločincima kao što su Mladić, Babić i ostalima. To je bilo ne tako davno, da se te neistine ne zagađuju prostor poglavito mlađe. Istina o Domovinskom ratu je vrlo bitna poglavito u školama kako u dokumentaciji kroz knjige, kroz udžbenike, tako i video zapise kao i svjedoci koji bi, toga vremena koji bi trebali biti i predavači određenih sati unutar cijelog obrazovnog programa i obaveze da se posjetu stratišta kao što je grad Vukovar i ostala područja, da se ne zaborave, da se ti ljudi ne zaborave jer ipak Hrvatska je stvorena u krvi, u obrambenome Domovinskome ratu svi zajedno. Nije se gledalo tko je sin ustaše, tko je sin partizana. Prema tome, na zajedništvu je stvorena Hrvatska država i zajednički moramo odraditi ovaj posao i staviti budućim generacijama istinu o hrvatskom vojniku, pobjedničkom vojniku, humanom vojniku koji je spriječio veliki genocid samo u Bihaćkoj enklavi, da ne govorimo da bi se dogodio veći pokolj od Ratka Mladića nego što je bio u Srebrenici. Tako da brojne te činjenice trebaju biti u udžbenicima. Brojni ljudi su dali svoj život i naravno da najviše treba raditi i poraditi na istini, jer kako vrijeme prolazi istina se može izokrenuti. Vaš stav i priče, znači vi pratite sve hrvatske postrojbe, … [[Govornik se ne razumije.]] postrojbama vojske, SAO krajine, JNA u to vrijeme na ovome području. Izokreće se istina i nije dobro da se cijelo ljeto, tri mjeseca pričalo od jedanaestorici dragovoljaca Domovinskog rata, branitelja koji su poginuli, koji su imali svoju ploču u Jasenovcu. Sada je u Gradiški i tu ne odgovara. Onda i ne bi tribalo na taj način najprije vrijeđati njih, jer sve postrojbe od MUP-a, ZNG-a, Hrvatske vojske poslije, pričuve, gardijskih postrojba, HOS-a, svi su imali svoju ulogu. I ja mislim da ne bi tribalo na taj način razgovarati, dok u Hrvatskoj vrvi od spomenika četničkim vođama kao Šoškočaninu i ostalima. Ja mislim da o tome trebamo javno govoriti, ne tribamo zagađivati prostor kao što se radilo. Ali o Domovinskom ratu tri mjeseca pričati o jedanaestorici časnih ljudi. I da napomenem i u HOS-u su bili ljudi svih nacionalnosti i svih svjetonazora, pa tako znamo da je u HOS-u veliki broj ljudi bio srpske nacionalne manjine i Hrvatskoj vojsci. I tim ljudima triba dati veliki obol i veliki značaj, ljudima koji su pripadnici srpske nacionalne manjine kako na mom području gdje ja živim brojni ljudi su bili dali veliki obol. Ponavljam veliki obol, ljudi srpske manjine i triba im zahvaliti. Žao mi je što ih nitko ne zastupa, pa ni u ovome Parlamentu te ljude koji su branili Hrvatsku, koji su Hrvatsku državu prihvatili kao svoju državu i ne vidim niti jedan razlog da njizi ne metnemo ispred svih nas kao primjer ljudi, a nas kao društva koje drži do tih vrijednosti, do naših nacionalnih manjina ne samo srpske nacionalnosti. Ali pošto je takvi bio karakter rata znamo da je Srbija u velikosrpskom pohodu krenula na Hrvatsku. Smatram da to sve treba biti zabilježeno i naravno u učionicama ostavljeno našim učenicima kao trajni nekakav, kao priča zajedništva koja nas može jedino i borba za opstanak hrvatskog čovjeka koja nas more u budućnosti jedino ojačavati jer podjele nikad nisu ništa donijele. Kao što sam rekao u Domovinskom ratu smo svi zajedno sudjelovali bilo sinovi partizana, ustaša, ljudi srpskih nacionalnih manjina, drugih nacionalnih manjina. Nitko nikome nije to gledao, nego su zajedno u rovu se borili. Ja bih još napomenuo da o Domovinskome ratu vi kao institucija trebate koristiti ljude koji se samoinicijativno organizirao. Imamo primjere brojnih ratnih snimatelja, brojnih ljudi koji imaju svoju dokumentaciju, pa čak su sami kao slučaj ratni snimatelj Petar Malbaša sam je određene dokumentarne filmove radio bez potpore i države i institucije i ostavio je jedan trag kao film „Istinom do pobjede“ u kojem cijeli ratni put opisiva brojnih naših postrojbi poglavito postrojbe čete gardijske 126. i tih južnih dijelova, tako i u drugim sektorima imamo. I to bi tribalo skupa staviti na jedno mjesto, jer oni su ostavili trajan zalog jer oni nisu imali pušku u ruci, ali imali su kamere i ostavili su ono što je najvrijednije a to je trenutni snimak toga vremena, tih ljudi i tih priča krvavih kada se Hrvatska morala braniti na žalost oružjem. I još bi jednom kazao da vjerujem da se može odraditi ovo, vjerujem da vi imate mogućnosti, vjerujem da država može omogućiti vama i ostalima koji istražuju to vrijeme, da se istina sačuva i da Domovinski rat bude ono što je bio. Pobjednički, osloboditeljski, pravični, jer smo imali pravo Hrvati na svoju državu, nakon više stoljeća. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate dvije replike. Prva gospodin Sokol. Izvolite.
Hvala gospodin potpredsjedniče. Gospodin Nazor, gospodine Bulj, vi ste spomenuli, da su sudski postupci okončani. Ovim putem bih naglasio da svi postupci nisu okončani i da se upravo jednom očekuje pravomoćna presuda koja se tiče BIH ali može imati itekako velike reperkusije i na RH, pa mislim da bi se to trebalo naglasiti. Druga stvar koju bi naglasio a tiče se pravnih aspekata, općenito Domovinskog rata. Mislim da se o njima možda ne govori ponekad dovoljno i zato bi pohvalio ono što ste vi spomenuli na odboru, da ste organizirali jedan … [[Govornik se ne razumije.]] koji je upravo trebao obraditi i obrađivao te aspekte. Znači da se ne bi dogodilo da neke interpretacije i promjena Ustava iz '98.-te ili međunarodnog priznanja Hrvatske, se tumače kao uzrok za srpsku pobunu ili nešto slično. Pa se nadam da ćete dalje nastaviti u tom smislu. Znače iz jedne multidisciplinarne perspektive obrađivati pitanje Domovinskog rata. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, gospodin Bulj.
Ja sam govorio o generalima koji su bili suđeni u slučaju gdje su ingerenciju naših operacija date znači u HAG-u. Činjenica je da imao sad i još puno težu presudu i tu se slažem koju možemo očekivati, u prvom stupnju smo imali. Gdje se optužuje Hrvatska za zločinački pothvat. Vrlo opasnu konstrukciju, udruženu, zločinački pothvat Hrvatske države, od politike do vojske na BIH. Što je apsolutna neistina i ljude na koje država je bila zaboravljena. Tu bi se složio, ti generalci su bili zaboravljeni. Prvi ministar koji je podsjetio generale je bio ministar Šprlje, oni su ostali bez pravne pomoći, sami su se branili u prvom stupnju su izgubili tu u biti. Najveći je tu problem što će Hrvatska država ako se ne obrani, ako se u žalbeni rok … [[Govornik se ne razumije.]] poduzela, a ja vjerujem da je. I očekujem da je hrvatski vojnik i Hrvatsko vijeće obrane zajedničko branio hrvatski teritorij. Osobno sam bio godinu dana u BIH, kad bi brojni ljudi koji su iz toga vremena i ne vidim niti jedan razloga da smo im imali ikakvi zločinački pothvat. Hrvatski vojnik je oslobodio i spasio poglavito bihaćku enklavu od najvećeg genocida na ovome prostoru. Srebrenica je bila prema tome broju stanovnika puno manji zločin da je se dogodilo u bihaćkoj enklavi. Ta je namještaljaka, ali Hrvatska država i hrvatsko društvo vrlo malo su Hrvatska država je poduzimala po tom pitanju. I vjerujem da se to ne smije dogoditi da se hrvatski vojnik da se optuži da je bio zločinački, a cijela Hrvatska država, institucije, da su imali zločinački pothvat na području BIH. Hrvatski vojnik i HVO zajedno su ranili i temeljem sporazuma Izetbegović Tuđman u Splitu su zajednički se obranili od velikosrpskog četničkog najezdu na BIH i Hrvatsku. Hvala.
Hvala gospodin Bulj, hvala. Gospodin Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, dobro ste rekli da je potrebno i dan danas nažalost toliko godina nakon završetka rata zapravo zalagati se za istinu o Domovinskom ratu. Jer se nerijetko ona dan danas zamućuje, neke stvari prešućuju, neke pokušavaju reinterpretirati itd. A pitanje koje ste postavili kolegi Nazoru, zapravo je on odgovorio, možda ste ga malo prečuli, na pitanje, jesu li oni bili uključeni, konzultirani, pri izradi kurikuluma. On je jasno rekao, nažalost, niti njegov institutu, a niti Hrvatski zavod za povijest nisu bili uključeni u stvaranje kurikuluma iako itekako bi sa znanstvene strane, objektivne strane imali što za reći i možda su najpozvaniji da u tom dijelu hrvatske povijesti upravo oni daju svoje stavove i podatke. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, gospodin Bulj.
Pa mislim da je najbitnija istina o Domovinskom ratu, mi smo složni tu, treba znanost se uključiti i to treba biti u biti u udžbenicima, prilagoditi naravno prema uzrastu, jer nemamo se mi čega stidjeti, jer opet ponavljam, Domovinski rat je bio zajednički, bio je oslobiteljski, svi su zajedno stali u rov, opet ponavljam, nije se gledalo ni nacionalnost, ni vjeroispovijest, ni stranačka pripadnost. Jednostavno, svi smo zajedno složno, hrvatski narod je obrani domovinu. Naravno da se postavlja tu puno pitanja, od puno ljudi moramo govoriti, evo maloprije smo zaboravili ljude koji su nestali, ljudi koji se još vode kao nestali i naši hrvatski branitelji, pa evo imamo doktora … [[Govornik se ne razumije.]] o kojemu bi volio da kolega Milorad Pupovac progovori. On je u to vrijeme bio zadužen za te stvari i razmjene. On bi morao najviše znati, pa bi evo i o tome bi se trebalo pričati. Brojni ljudi su u biti i obitelji ne znaju za svoje poginule. I u tome smjeru treba ići. Moramo znati da mi kad govorimo o istini o Domovinskome ratu, jedino ju možemo ostaviti, ako bude pisana, naravno sa znanstvene strane, trebaju se znanstvenici ili ljudi tih generacija iz Domovinskog rata, naravno stare, prirodno je da sve manje i manje ima tih ljudi. Za nekoliko godina će biti istina ono što bude zapisano i ostavljeno u dokumentima, u udžbenicima, a ne smije se dozvoliti da se izokrene istine, da se hrvatski narod koji je bio, Hrvatska država, koja je bila žrtva, da se ide obrnutom tezom, da se ispade da smo mi bili agresorka žrtva a taj primjer imamo i kod ulaska tj., kod pregovora kod otvaranja poglavlja Srbiji pravosuđa, u EU-u gdje je Hrvatska trebala stati iza tih, blokirati pregovore i da ingerencija Srbije nad hrvatskim braniteljima.
Gospodine Bulj, imat ćete puno prilika još. A i nije običaj drugog zastupnika pogotovo ako nije prisutan ako se odgovori trećem zastupniku. Gospodin Matić ispred kluba SDP-a.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ravnatelju sa zamjenikom, kolegice i kolege. Dakle, izvješće Hrvatskog memorijalnog centra Domovinskog rata za 2016. godinu kao i sva dosadašnja, napravljena su vrlo korektno, vrlo sadržajno kako to povjesničari znaju napraviti i SDP će naravno prihvatiti i podržati ovo izvješće. Međutim, ja danas želim razgovarati o nečemu što sam i više puta, s obzirom da sam s gospodinom Nazorom mogu reći prijatelj, raspravljao i razgovarao o nečemu što se zove prekrajanje povijest ili različito tumačenje povijesnih događaja. Ja kao laik koji nisam povjesničar, za mene je uvijek 2 i 2, četiri, ali vidjeli smo ovih svih godina da neki povjesničari kažu da je to malo, neki opet kažu da je to previše. Međutim danas spremio sam jednu potpunu drugu raspravu, ali s obzirom da evo, dvije noći zbog jednog događaja ne spavam, odlučio sam to podijeliti ovaj puta s vama. Nije izravno vezano za ovo događanje, ali s obzorom da se radi o povijesnom događanju, ipak jest. Naime, ja sam od malena, od strane roditelja, škole pa i Crkve učen da budem na strani slabijih, nemoćnih, potrebitih, starih, obespravljenih a kada se radi o ljudima koji su starosti 95, 100 godina, onda pogotovo. I sada ni sam sebi ne vjerujem ali moram biti vjerodostojan i principijelan i možda će mi čak i neke kolege iz SDP-a zamjeriti da će moja malenkost nakon svega ovoga, nakon 70 godina od Drugog svjetskog rata braniti ustaše, ja to stvarno nisam ni sam zamišljao ni u najgoroj noćnoj mori. Naime, nisu valjda ustaše džabe 4 godine klali, palili, ubijali, uništavali, pisale rasne zakone, pa nisu valjda uzalud osnivali konc logore, Jasenovac i Gradišku Staru, tamanili Srbe, Rome, Židove, Hrvate neistomišljenike, pobijene bacali u jame poput Jadovnog, ulizivali se i ljubili skute i ruke Musoliniju i Hitleru i trudili se biti veći fašisti od njih i sad je netko odlučio jednom rečenicom to prebrisati i mrtvo hladno reći „Ustaše nisu bile fašisti.“ Zamislite, biskup Košić koji je poznat po mnogim svojim ne pametnim izjavama, po postupcima kao što su blagoslivljanje ratnih zločinaca, krsti zgrade, ali ovaj put je stvarno pretjerao. Ničim izazvan, izvrijeđao je ustaše i njihov pokret. Jednom jedinom rečenicom rekao je oni su fašisti i stoga mi sa ovog mjesta moramo jasno reći Urbi et orbi svima na znanje jednom i zauvijek. Nećeš, pope, nećeš vrijeđati ustaše. Oni kakvi su takvi su [[Upadica Radin: Molim vas, gospodine Glasnović, imate repliku poslije. Izvolite.]] Hvala lijepa. Dakle, ustaše kakve su takve su, naše su, i mi ih ne damo vrijeđati, jer kad oni sami kažu za sebe i ponose se da su fašisti onda ne dopuštamo nikome da im nakon 75 godina to oduzima i dovodi u pitanje. I zato mirno spavajte ustaše, i ne berite brigu. Nikada, baš nikada nećemo zaboraviti vaša djela i sve što ste učinili '40. –tih godina i zbog čega ćemo vas se, budite sigurni itekako, vječno sjećati. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika. Prva gospodin Culej, izvolite.
Kolega Frede, pogledaj ti svojega moguće ratnog druga kako mi, da smo mi izgubili ovaj zadnji naš rat, tko zna gdje bi te tvoje velike borčine s nama. Pogledaj ti kako su mi lijepe brčiće napravili, podsjeća me na nekog Hitlera. Ali, kolega Frede, nisi spomenuo nijednom četnike protiv kojih si se navodno borio. Nisi nijednom riječju ih spomenuo a to ti je svježije pamćenje trebalo biti. Ali u vrijeme Milanovićeve Vlade, u sprezi sa Vesnom Teršelić, potpredsjednica Vlade Vesna Pusić preko svoje stranačke kolegice Zlatar Violić, pokrenula snažan politički pritisak da se Nazora destabilizira. Pa je imenovana novo upravno vijeće centra na čelu sa … [[Govornik se ne razumije.]] i Višnjićem kao članova vijeća. Kaže ovako, upravno vijeće HND CDR-a imenovani Čedomir Višnjić koji je tijekom rata bio obavještajac vojske tzv. SAO krajine. Dokument koji potvrđuje da je Čedomir Višnjić '92. godine surađivao sa predstavnicima 13. brigade srpske vojske tzv. SAO krajine. Frede, ti si bio u toj Vladi. Netko i nešto. Kako nisi vidio što nam podmeću kao braniteljima? Tko će istraživati našu povijest? Obavještajci krajine. Ali oni tebi nisu smetali. A ja ovdje znam zašto ti nisu smetali. Ja puno toga znam što mnogi ne znaju. Pozdravlja te Patak i ekipa iz Vukovara.
Odgovor na repliku, gospodin Matić.
Hvala lijepa. Dakle, gospodine Culej ja sam navikao na vaše uvrede i laže koje vi plasirate o meni već dugo, međutim zamolio bi predsjedavajućeg da mi se gospodin Culej ne obraća sa „ti“, jedanput je gospodin Šuker iskoristio za nekoga, pa rekao onu narodnu „Nismo mi zajedno ovce čuvali“, tako isto gospodine Culej, nismo nas dva zajedno popravljali tenkove u JNA, naime ja ih uopće nisam popravljao nit sam bio tamo. Što se tiče gospodina Nazora i njegove uloge i svega onoga što je učinila hrvatska Vlada vezano uz njega, on najbolje to zna i zna moju ulogu u tome svemu. Dakle zahvaljujući i mom glasu, mojoj malenkosti on je smijenjen sa te pozicije. Evo vidite da više nije ravnatelj Memorijalno-dokumentacijskog centra. Hvala lijepa.
Ovo je bila žustra rasprava ali u granicama pristojnosti bez obzira na sve, a oko ti ili vi ćete se dogovoriti. Gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, mislim nema smisla govorit nekim ljudima nešta jer ja sam prije govorio da najgora prepreka državi Hrvatskoj je ta mentalna baština koji spriječi katarziju, osvjetljivanje događaja na ovim prostorima. To. Gospodine Fred, vi niste povjesničar. Ja sam studirao povijest, modernu povijest i studirao sam političke nauke u Kanadi koje nije isto društvo. Tamo je sve dostupno. Ja sam više knjiga pročitao u dan vremena, nego svi … [[Govornik se ne razumije.]] u cijelom životu. Vi pojma nemate o čemu govorite i sad ću to dokazati. Sve države koje drže do sebe imaju Komisiju za ratne grobove. Dolaze Amerikanci ovdje, to je čista nauka, to nije politikantstvo, to nisu partizani i ustaše. Oni su došli ovdje, traže dva pilota iz Drugog svjetskog rata. U Hrvatskoj imate od slovenske granice, austrijske granice do Bugarske ne znamo u Hrvatskoj 700 masovnih grobnica u Sloveniji, 1000 u Hrvatskoj. To su žrtve komunista, komunističkog režima, boljševičkog sotonizma kojeg vi danas branite zato, ne znam zašto. Jeste li se i vi možda potpisivali prije u bivšoj državi kao Jugoslaven. Jeste vi Jugoslaven još ostali? Ostali ste mentalni Jugoslaven. I ako ste se vi borili ima opis fanatika to je ovo. Čovjek koji se bori za neke ciljeve, kad ih dostigne zaboravi zašto se je borio. Kad ste vi položili vijenac u Vukovaru gdje je ubijeno, a … [[Govornik se ne razumije.]] o tome govori biskup Kočiš i drugi u centru Vukovara u travnju četrdeset i pete godine ubijeno 200 tisuća najistaknutijih građana Vukovara. I to zašto jesmo di jesmo, jer taj režim je pobio hrvatskom narodu, to nije pitanje ustaša, partizana. Izvršio … [[Govornik se ne razumije.]] democid i klasni genocid. Kad ste spomenuli velikosrpski imperijalizam koji od 1912. do '41. pobio 200 tisuća ljudi na ovim prostorima i gdje je počeo? Znate ime jednog svećenika i 100 hrvatskih seljaka koji je ubijen '35. godine u Staroj Jugoslaviji. Vi pojma nemate po tome. Držite se vaših gardit propa, a nemojte ljudima … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Hvala lijepa gospodine Glasnović.]] I vi ste čisti agi popovac i sramota da ste bili hrvatski branitelj.
Izvolite gospodine Matić, odgovor gospodina Matića [[Upadica Glasnović: Vi ste sramota za hrvatskog branitelja.]] Molim vas vrijeme! Vrijeme poštujemo. Izvolite.
Hvala lijepa. Čovjek se svaki put oduševi kad čuje gospodina Glasnovića, dakle trebali ste biti ovdje u Hrvatskoj i proći ono sve što je prolazio i hrvatski narod i do devedesetih pa i kasnije. Lako je bilo pametovati iz 10 tisuća kilometara. … [[Upadica Glasnović, ne razumije se.]] Molim vas! Iz 10000 kilometara udaljenosti kao i vaš bivši premijer Orešković kojeg nikad niste pitali zašto nije bio u Domovinskom ratu. Vaše ratne zasluge ne dovodim u pitanje i sami znate. Međutim, trebali bi nešto znati, vi koji ste pročitali puno knjiga, dakle u ovom Domu od devedesetih godina govori se o obilježavanju mjesta žrtava Drugog svjetskog rata i poraća. Tu je bila čuvena ona komisija Hebrangova koju smo kao mi ukinuli, ali vi ste rekli da ćete je zanoviti. Evo dvije godine su prošle, naravno da niste. Jedina dva spomenika u Republici Hrvatskoj žrtvama Drugog svjetskog rata i poraća su otvorena u Tupalama Sinjcu kod Otočca i u Gračanima ovdje u Zagrebu. Nećete vjerovati, informirajte se. Dakle, ta dva mjesta jedina, nultog nema i trećeg nema otvorila je Vlada Zorana Milanovića, otvorio je ministar branitelja, moja malenkost. I nad jedina dva spomenika u RH na kojim velikim slovima piše žrtve komunističkog režima otvorila je nećete vjerovati ili hoćete SDP-ova vlast i ovaj ovdje bivši ministar koji je pred vama. A vi i dalje trubite o svemu što god vi hoćete.
Dali ste povredu Poslovnika. Podsjećam da morate reći članak. Izvolite. Uključiti mikrofon prvo.
238. lažiranje podataka. Prvenstveno gospodine moram ovo ispravit njega. Hrvatski narod je napravio spomenik Macelju gdje imate 130 masovnih grobnica, gdje ih je ubijeno civila, ratnih zarobljenika. Imate 130 jama. Tamo gdje leži do 14000 ljudi pobijenih, a to je platio hrvatski narod, a nije platila nikakva nedržavna komisija. I tako, imate drugih spomenika po općinama. Ljudi se sami organiziraju da obilježavaju stradanja svojega naroda od tog zločinačkog komunizma, od tog boljševičkog sotonizma koji je pobio više ljudi nego 4 stoljeća ovoga turskoga zuluma. Vi ste to, vaši nasljednici su to napravili, prethodnici u 4 deset kratkih godina. I to je zašto imate 3 milijuna ljudi vani, a mojoj obitelji sve je oduzeto u toj državi. Ja sam se rodio u stanu 25 kvadrata i ja sam otišao sa 8 godina jer sam morao bježati. Pa čekajte, ja sam, kad o meni govorite. Ja sam morao bježati. Čača 10 godina u Zenici, mater 6 mjeseci tamo u UDBA-i. Meni su svi privedeni. Vaši su … [[Govornik se ne razumije.]] obitelj pogodili.
Hvala lijepa. Vrijeme. Gospodine Glasnović bio sam toliko tolerantan da vam nisam rekao da članak 238. nego 236., 238. pardon što ste naveli ne govori o lažiranju podataka. Bio sam tolerantan, pa poštujte to. … [[Upadica Glasnović, ne razumije se.]] Bio sam tolerantan. Gospodin Zekanović replika, izvolite.
Uvijek kad je SDP na koljenima onda čujemo sa te strane sabornice priče, normalno o čemu ćemo o ustašama i partizanima. Uvijek ista priča. Imate sjajnog predsjednika stranke, čestitam na tome. Vjerojatno zbog toga i ove teme konstantno izvlačite. Ali ipak ne mogu vjerovati da 2017. godine čujemo ono „nećeš pope“. To je onaj isti izraz, isti usklik koji se 45 godina konstantno ponavljao. „Nećeš pope“ ne znam gospodine Matiću jesam li ja to dobro čuo? Stotine tih svećenika, tih popova kako ste ih nazvali i časnih sestara stradali su u radu i poraću. Govorite o ustaškim zločinima, govorite o ustašama, a partizanske zločine ne spominjete. Nisu svi koji su bili u ustašama i domobranima bili zločinci kao što su mnogi, mnogi na žalost partizani klali i ubijali i po Bleiburgu i po Križnom putu I uvijek se te teme nanovo izvlače, uvijek kad ste vi na koljenima. Ako već osuđujete fašističke zločine, ustaške, koje svi osuđujemo, osudite i komunističke, a od vas nikad nismo čuli niti jednu riječ osude komunističkih zločina. A vi ste napredna demokratska, europska stranka pa se uvijek pozivate vijeća, na rezolucije Vijeća Europe, EU-a, pa zaboravljate ovu rezoluciju o osudi svih totalitarističkih režima. Pa vi ignorirate konstantno. Kao da Vijeće Europe nikad ništa nije reklo. Ali što vi budete više te teme izvlačili, znači da ste kao opozicija jadni, da vas nema, zato samo naprijed.
Gospodin Matić, odgovor na repliku.
Dakle, hvala lijepo. Gospodine Zekanoviću, pitali ste se dali dobro čujete pa ne znam jel' stvarno sjedite na ušima, dakle potpuno ste dobro čuti što sam rekao i gospodinu Glasnoviću i što sam odgovorio, dakle a i vama. Govorio sam o konkretnom popu, dakle to je narodni izraz za svećenika, sveštenika, hodžu, kaže se pop, konkretan pop i evo upravo s ove strane sabornice nismo dali da se vrijeđaju ustaše. Što se vi sad ljutite sad jel' ćemo ih vrijeđati ili nećemo vrijeđati? Bar što se vas tiče, ne biste smjeli vrijeđati. Hvala.
Gospodin Zekanović vi ste dali povredu Poslovnika.
Jesam.
Čekajte, zanima me, molim vas samo pročitajte članak.
238., omalovažavanje kolege zastupnika. Pogledajte. Ovako, kolega je rekao meni da trubim, maloprije da sjedim na ušima, maloprije kolegi Glasnoviću da trubi, kolega njegov, moram reći a to je jedan vokabular koji SDP koristi najčešće pa je njegov kolega maloprije iz govornice rekao da j premijer grogiran. Ja ću vam samo čestitati na vašem sjajnom izlaganju i na sjajnim izlaganjima vašeg predsjednika.
Idemo dalje. Ispred Kluba zastupnika HDZ-a gospodin Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ravnatelju sa zamjenikom, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće Hrvatskog memorijalnog-dokumentacijskog centra za 2016. godinu koje je kao što vidite, iscrpno, opširno i daje punu informaciju o aktivnostima centra ali i problemima s kojima se centar suočava. Centar je središnja arhivska i znanstvena ustanova za prikupljanje i zaštitu arhivskog gradiva iz Domovinskog rata te njegovo istraživanje pa su skladu sa time i aktivnosti opsežne. Možda bi posebno trebalo istaknuti rad Odjela za arhivsko gradivo Domovinskog rata koji uz redovne djelatnosti, određene Zakonom o Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru Domovinskog rata tijekom godina istraživao i uređivao zahtjeve zaprimljene od raznih državnih institucija, županijskih državnih odvjetništava RH, MORH-a, Ministarstva pravosuđa, Odjela za ratne zločine, MUP-a RH, odvjetničkih timova, osumnjičenih pripadnika HVO-a. Centar je prikupljao arhivsku gradivo preuzimanjem po službenoj dužnosti darovanjem i otkupom arhivskog gradiva. Tijekom 2016. godine objavljeno je 24 ili u pripremi za tisak još 7 znanstvenih i stručnih časopisa, monografija, zbirka i ostalih stručnih i stručno-publicističkih tiskovinama. Ukupno je 31 znanstveni ili stručni rad zaposlenika centra sa temama iz Domovinskog rata. U taj broj nisu uračunati radovi zaposlenika centra 2016. koji su objavljeni na portalima kao i pojedinim dnevnim i periodičnim tiskovinama. Tijekom 2016. godine Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata i njegovi zaposlenici sudjelovali su kao organizatori ili suorganizatori te kao aktivni sudionici predavači i promotri na mnogim znanstvenim i stručnim skupovima, javnim tribinama i predavanjima te promocijama i izložbama na kojima su govorili znanstvenici, zapovjednici i ostali sudionici događaja iz Domovinskog rata te autori promoviranih publikacija. Također treba istaknuti i pitanje čuvanja preuzetog i prikupljenog gradiva. U tu svrhu osigurana su i potrebna spremišta. Za konvencionalno gradivo čuva se u spremištima u centru, 150 metara kvadratnih spremišta u Kerestincu, 205,16 metara kvadratnih koja zbog visine prostora može primiti više od 1000 dužih metara gradova a nekonvencionalno gradivo čuva se u primjerenim uvjetima u posebnim spremištima u Hrvatskom državnom arhivu u Kerestincu i u Hrvatskoj kinoteci. Zbog rekonstrukcije spremišta u Kerestincu, trenutno su kapaciteti ukupne površine spremišta koje centar ima na raspolaganju smanjeni do završetka spomenute rekonstrukcije. Bogata izdavačka i znanstveno-istraživačka djelatnost te suradnja sa državnim institucijama ukazuje da centar raspolaže visoko stručnim kadrom i kako je navedeno u izvješću, samostalno financira njihovo obrazovanje odnosno troškove stjecanja doktorata kao i troškove raznih stručnih usavršavanja za svoje djelatnike. Do sada je centar uspijevao platiti vlastitim sredstvima sva usavršavanja. Do srpnja 2013. godine u centru radi zaposlenih na neodređeno vrijeme, zaposlenici su diplomirani povjesničari, 7 je doktora znanosti, a 4 je trenutno na doktorskom studiju. Osim zaposlenika koji rade na administrativnim poslovima i poslovima arhivskih tehničara, svi zaposlenici centra kojima je to uvjet za posao, položili su stručni arhivski ispit. U izvješću kao što možemo vidjeti također navodi se da opseg posla zahtijeva još veći broj zaposlenika od onoga koji centar sada ima, o čemu je centar izvijestio nadležno Ministarstvo kulture. Svakako je potrebno razmotriti mogućnosti koje ministarstvo stoji na raspolaganju i pokušati riješiti i taj problem zapošljavanja kako bi centar još bolje i kvalitetnije radio. U ovom izvješću kao što možemo vidjeti, pobrojene su sve publikacije, i prikupljanje dokumenti i materijali iz raznih provjencija i jednako tako ova memorijalni dokumentacijski centar je taj koji sva ona lažna svjedočanstva koja dolaze iz naših susjednih republika ili tzv. republika demantira. S obzirom na prevenciju materijala koji su prikupljeni u oslobodilačkim operacijama, ali koji su od strane pojedinaca otkupljeni, jasno se može, argumentirano govoriti o događajima iz Domovinskog rata, koji govore da je bio pravedan, oslobiteljski Domovinski rat i ja bi volio da su i kolege koje su se opustile u rasprave o ustašama i partizanima govorile više o arhijskom gradivu koje je deponirano i iz kojeg se vidi tko je bio agresor a tko je bio tko. Lažiranje povijesti zbog ovoga centra je nemoguće, jer sve u njemu se nalazi, od zapovjedi svih korpusa, vojske koje su napadale Hrvatsku državu, do pojedinih štabova teritorijalnih obrana, do svih onih video zapisa, slika, publikacija i brošira koje su izdavale i vojska Krajine kao i srpska vojska. Tako da ovo je hvale vrijedan materijal koji zapravo jasno prezentira i govori o tome što se događalo u RH, tako da ne može nitko reći iz ovih dokumenata da se dogodio građani rat, nego agresija RH. Ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] centar je vrijednost koju Hrvatska ima, iz koje crpi svoja sva obrazloženja i opravdanja i iz kojega bi trebale buduće generacije učiti povijest, što se dogodilo u Hrvatskoj, a ne skretati pozornost, na neke teme koje apsolutno nisu primjerene danas u RH. Vjerujemo da ćemo i dalje suradnjom svih institucija dokazivati ono što je istinito, ali i pisti istinitu povijest iz ovih materijala koje su prikupljeni, najviše u osloboditeljskih operacijama, koje su institucije pregledale, imaju saznanja, ali puno puta ih ne koriste, jer su vjerojatno ideološki otklonjene od one stvarnosti koja se dogodila u RH. Klub HDZ-a podržava ovo izvješće kao i daljnji radi i unaprjeđenje Memorijalnog dokumentacijskog centra sa željom da i dalje, povijesne knjige u RH budu popunjene baš iz onih jasnih dokaza koji su arhivirano u … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam na svemu što ste učinili za RH kroz ove prikupljene materijale i želimo vam dalje uspješan rad. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku gospodin Zekanović.
Jadranko Prlić, Bruno Stojić, Slobodan Praljak, Milivoj Petković, Valentin Čorić, Berislav Pušić. To su Hrvati iz BIH koji u ovom trenutku, sjede, čame u HAG-u i koji s nestrpljenjem ili sa očekivanjem sa zemljom isčekuju 29. sljedećeg mjeseca, kada će im se konačno izreći presuda. Inače one su optuženi kao šestorka da su sudjelovali u međunarodnom udruženom zločinačkom pothvatu, zajedno sa našim prvim predsjednikom doktorom Franjom Tuđmanom. Memorijalno dokumentacijski centar je nužan upravo zbog ovih stvari, da se dokaže nevinost hrvatskih ljudi u Hrvatskoj ali ja ću se usuditi reći i na prostoru BIH. Malo smo i zaboravili, kad su 1000 mladića '91. došli u Hrvatsku i pomogli obraniti svoju domovinu koja je također i njihova domovina, onda su nam bili dobri. Danas, su malo zaboravljeni, malo su u zapećku. Pa nažalost, krunski dokaz ovoga procesa je jedan ja ću se usuditi reći falsificirani ratni dnevnik Ratka Mladića, gdje se, koji će zapravo i presuditi, odnosno, odlučiti o presudi našim hrvatskim optuženicima, koji danas, ponoviti ću čame u HAG-u. Hvala.
Odgovor na repliku, gospodin Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega jasno je da ovi materijali u Memorijalno dokumentacijskom centru u RH, ali jednako tako i u BIH jasno prikazuju istinu koja je crpeći iz njih podatke i iz jednoga i drugoga Memorijalno dokumentacijskog centara jasno se dostavilo i pravosudnim tijelima i HAG-u sve što je istina. Otkloniti ono što nam se stavlja na teret i RH i pojedincima, kao časnicima hrvatske vojske ali i Hrvatskog vijeća obrane. I mi vjerujemo, kao što je to zaključio i predsjednik vijeća i svoju deponiranu posebnu odluku, stavio i otklonio opću sumnju, do dvojica sudaca su ostali pri onome što je netko učinio iz BIH, Republike Srpske i Srbije. Jednako tako mogu naglasiti, da nam je teško prihvatiti, da oni kojima smo pomagali na početku Domovinskog rata, koje smo naoružavali, koje smo obučavali, kojima smo svu pomoć pružili i u toku osloboditeljskih operacijama da danas govore o agresiji RH, na BIH. To je ono zastrašujuće, to je ono što se zove susjedska hvala za sve ono što smo učinili za njih.
Sada imamo gospodina Bulja ispred Mosta nezavisnih lista, ne pardon, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Danas govorimo o vrlo bitnoj temi, to je centar koji skrbi o arhivu, tj. koji arhivsku građu treba pregledati sa znanstvene strane i sačuvati istinu, o tome sam govorio u početku samom, ali i u ime kluba, ali je najbitniji ovaj dio, po meni, istina o Domovinskome ratu, jer je činjenica da i politika RH, želi izokrenuti istinu, pa vidimo i podizanje spomenika Majoru koji je cijeli Bjelovar htio u biti dignuti u zrak. Kojega veličaju herojem, gdje su poginuli tada hrvatski branitelji, civili u Bjelovaru gdje Vučić često naglašava u biti izokreće istinu. Naravno on je čovjek, moramo biti svjesni koji je podupirao četnički pokret koji je držao govore u Glini '95. godine. Znači i sami Srbi Republike Srbije od vrha vlasti imamo pokušaj izokretanja istine to je bitan ovaj centar da bi se očuvala istina o Domovinskom ratu i da bi sa znanstvene strane se ostavili trag. Ali je vrlo bitno i sjetit se vremena kada su i u ovoj sabornici govorili saborski zastupnici da je izvršena agresija, hrvatski vojnik izvršio agresiju na Bosnu i Hercegovinu što je apsolutna neistina. Mi zaista očekujemo od tih ljudi jer u Domovinski rat su išli ljudi, opet ponavljam nebitno od žao mi je što se malo prije počela priča o ustašama i partizanima, jer jednostavno u Domovinski rat su išli svi ljudi bez obzira na tko im je bio did u ustašama, partizanima, bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost. Mi moramo zajedno zaštiti Domovinski rat, a to možemo jedino na ovaj način kroz Memorijalno-dokumentacijski centar u Domovinskome ratu da se prikupe podaci, da svi zajedno krenemo. A isprika od ovih saborskih zastupnika koji su tada propagirali jednu strašnu tezu koju je Haag sada preuzeo kod suđenja našim braniteljima u Haagu koji su godinama bili zaboravljeni od institucija Hrvatske države. Jedna vrlo teška prvostupanjska presuda, sad se očekuje drugostupanjska gdje se Hrvatsku optužuje za, znači udruženi zločinački pothvat i agresiju na drugu zemlju Bosnu i Hercegovinu šta je apsolutno neistina. Opet ponavljam hrvatski vojnik je osloboditeljski zajedno sa Hrvatskim vijećem obrane, jer je to isto tijelo i Armijom BiH nakon Sporazuma Izetbegović-Tuđman zaustavio, hrvatski vojnik zaustavio Ratka Mladića, Vučića, sadašnjeg predsjednika Republike Srbije i ostale da naprave nezapamćen zločin u Bihaćkoj enklavi i time smo spriječili zločin, hrvatski vojnik nezapamćen u ovoj povijesti, puno veći nego što se dogodio u Srebrenici. I to je istina. O toj istini tribamo govoriti, jer brojni hrvatski vojnici su dali svoj život, svoje zdravlje na tom području. Također zajedničko tijelo je uvijek bilo Hrvatsko vijeće obrane i Hrvatska vojska i to ne smijemo dijeliti. To su hrvatski vojnici koji su zajednički branili Hrvatsku. Također kolega je malo prije spomenuo da su ljudi iz tih područja prvi, među prvim dolazili u Hrvatske oružane snage i to se ne smije zaboraviti. Ja bih pitao gospodina Nazora imate li vi informaciju tko radi recenziju kurikularne reforme, jer nemamo još odgovora. Vidimo da su pojedinci, udruge pitale tko radi recenziju kurikularne reforme po pitanju Domovinskoga rata. Da li to rade strane institucije ili ste vi uključeni? Da li to rade u Engleskoj ili ne znam kojoj nekoj drugoj državi? Ovo je ozbiljna stvar. Ono što ostane upisano u udžbenicima, a u udžbenicima mora biti ono što je u arhivi, arhivskoj građi i nadam se da ćemo sve dokumente prikupiti kao što sam i govorio i da ćemo promovirati to zajedništvo i Domovinskoga rata u budućnost. Volio bih da i sada u budućnosti, jer na zajedništvo hrvatski čovjek može opstati na ovome području. I vrlo bitno još jednom napomenuti i poslati poruku. Hrvatski građani nisu mrzitelji drugih naroda. Opet naglašavam da tribamo istaknuti ljude srpske nacionalnosti i svih nacionalnih manjina. Njih tribamo istaknuti. Brojni su bili u svim postrojbama Hrvatske vojske. U HOS-u dali su svoj život. Imamo primjere. Imam ja sa svoga područja primjere, gdje su ljudi srpske nacionalne manjine bili u svim postrojbama i HOS-a. Prema tome, svakoj postrojbi tribamo dati svoje mjesto a nikako da, ja sam pitao ovdje i premijera zbog čega se tolika halabuka diže oko poginulih 11 pripadnika hrvatskih obrambenih snaga HOS-a koji su dali svoj život da mi možemo imati današnji sustav parlamentarni. A o agresoru kojega na žalost imamo spomenike na cijelom području koji su u biti od Borova Naselja, Vukovara do kninskog područja što je žalosno, gdje se vrijeđaju hrvatski branitelji, gdje se vrijeđaju institucije. Ali na žalost očito odnosi politički, koalicijski u ovome trenutku HDZ, SDSS jednostavno taj problem ne mogu riješiti. I zaista pozivam sve saborske zastupnike nas da pristanemo se vraćati kad o ovome govorimo. Mi možemo otvoriti temu o svim totalitarnim režimima, svim žrtvama se pokloniti. Ali da otvaramo teme o Drugome svjetskome ratu kad govorimo o Domovinskome ratu to je krajnje neozbiljno, neodgovorno, a poglavito od nas saborskih zastupnika ma o kome se radilo. Mi imamo, znači Dan totalitarnih režima, znači to je Vijeće Europe dalo komunistički, fašistički, nacistički, svim žrtvama se tribamo pokloniti s toga vremena. Jer jednostavno svi totalitarni režimi nisu donijeli dobro hrvatskom narodu, a Domovinski rat je temelj Hrvatske države i o njemu tribamo govoriti istinom i s ponosom. Stoga sad jedno pitanje vam postavio. Prvo je bilo oko arhive u drugim međunarodnim sudovima i na terenu da li ste prikupili. Vidim da se pojavljuje arhiva svagdje. Brojni ljudi imaju arhivu i privatnim. Da li ste išta poduzeli po tome pitanju sve radi boljeg znanstvenog istraživanja i radi istine. I drugo pitanje naravno vrlo bitno da u udžbenicima u školama se priča o istini, o Domovinskom ratu i tko je radio kurikularnu reformu tko je uključen, dal' ste vi uključeni i tko je radio recenziju poglavito govorimo po pitanju Domovinskoga rata, dal' to rade strane institucije ili će raditi ili će to raditi hrvatske institucije. Hvala lijepo.
Imamo 6 replika. Prva gospodin Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, kroz ove dokumente koji su pobrojani, jasno vidimo da posjeduje Memorijalno-dokumentacijski centar sve ono što je potrebno kako bi Državno odvjetništvo moglo postupati, reagirati. Kako bi onima koji su podvučeni pod aboliciju ili oprost, mogli dokazati da su bili krvnici ili organizatori krvnički zlodjela, kao što je to recimo bio … [[Govornik se ne razumije.]] Osnivač oblasti Zapadna Slavonija, '91.-'95., tu piše Narodna skupština srpske oblasti zapadna Slavonija. Oblasno vijeće srpske oblasti Zapadna Slavonija, Skupština Općine Pakrac, Skupština Općine Okučani, Vrhovni savjet obrane Republike Srpske krajine. Pa imamo posebne jedinice milicije zapadne Slavonije i tako redom. Iz tih dokumenata, pa imamo Općinski sud Okučani, '91.-'95. Iz tih svih dokumenata jasno proizlazi tko je organizirao Zapadnu Slavoniju, tko je organizirao logor u Buću, tko priveo doktora … [[Govornik se ne razumije.]] , tko je pogubio 26 branitelja i civila na Buću, to su sva pitanja koja posjeduju odgovor iz ovih dokumenata a nisu, ja vjerujem da nisu, do sad korištena. Unatoč našim prozivkama Državnog odvjetništva u nekoliko navrata u ovom hrvatskom Domu, do danas … [[Govornik se ne razumije.]] slobodno šeće i ne odgovara za ono što je činio sa predumišljajem je činio zlodjela u organizaciji Zapadne Slavonije i logora u Buću. Da ne nabrajam sve druge destinacije u kojima se dogodilo isto. Posjeduju se svi dokumenti od onih koji su bili u jedinicama njihovih zločinačkih snaga do zapovjednika pa i do izvršioca pojedinih zločina.
Hvala kolega Đakić, vrijeme je isteklo, hvala. Odgovor gospodin Bulj.
Naravno da zločin ne zastarijeva. To je pravilo na koje su se pozivali kad se uhićivalo hrvatske branitelje, kad ih se progonilo. Pa ne vidim niti jedan razlog, pa ne može samo Državno odvjetništvo raditi po pitanju hrvatskih branitelja, ne opravdavajući niti jedan zločin. Naravno da je teško i mučno slušati žene silovane u Vukovaru koje teško i mučno daju svoje ispovijedi o tim trenucima teškim koji govore da njihovi silovatelji sada žive u gradu Vukovaru. Naravno da ova dokumentacija ako svjedoči i dokumentira istinu, pa naravno da Državno odvjetništvo po prirodi toga pošto zločin ne zastarijeva, da bi trebalo reagirati. Ali oni su se više bavili kako mi što više naših generala uhititi, opet ponavljam tu više riječ jer je jednostavno, to je najteže vrijeme koje je proživjelo, kako se dodvoriti europskim činovnicima i pohapsiti najistaknutije hrvatske sinove i proganjati ih po cijelom svijetu dok su ti četnici, organizatori pobune šetali slobodno Hrvatskom. Očito institucije su bile okrenuto, poglavito Državno odvjetništvo na svim razinama bio okrenut više prema tome kako se dodvoravati hrvatskoj politici koja je je bila dodvornička i poslušnička prema Haagu. Još je bolnije šta mi imamo 23. poglavlje, Srbija je otvorila 23. poglavlje pretpristupnih pregovora, Hrvatska nije blokirala, a dobili su uvjete maloga Haaga, jurisdikciju na cijelom teritoriju. Hrvatski branitelji će biti pod jurisdikcijom Beograda i Srbije. Ovdje je izokrenuto, po prvi put u povijesti, zločinci će suditi, agresori u biti, žrtve i branitelje. I to trebamo zaustaviti, naša politika pod hitno.
Hvala. Gospodin Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, gospodine Nazor sa zamjenikom, uvaženi zastupniče Bulj. Ja ću vam postaviti jedno pitanje vama kao hrvatskom branitelju. Što vi mislite o pokušaju klasificiranja Domovinskog rata kao građanskog rata na ovom teritoriju i što mislite o onima iz hrvatske politike koji spominju izjednačavanje krivnje za sukob na Balkanu? Da li mislite da je to blokiranje namjere reparacije ili ratne štete prema Srbiji? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Bulj.
Domovinski rat nije bio građanski rat, Hrvatsku je napala JNA i Srbija tada u tim okvirima, to je činjenica. Ali postoji tu naravno ta kvaka ratne štete, 45 milijardi eura i zaista pozivam i hrvatsku diplomaciju, hrvatsku vlast, sve koji su odgovorni u tome, pošto se pozivamo na dobre odnose i nitko nije protiv loših odnosa, da jasno i glasno kažu Vučiću, Predsjedniku Srbije, da Hrvatskoj isplati 45 milijardi eura štete koju je on nanio, koju je nanijela tadašnja vojska i tu ne može biti građanski rat. O građanskom ratu govoriti u trenutku kada kompletna vojska, tada JNA staje na stranu Srbije protiv odluke Hrvatskog sabora o samostalnosti je priča za malu djecu jer je sve bilo legitimno, utemeljeno ali je činjenica da se brojni u hrvatskoj politici moraju ispričati. Pa ovdje su priče u ovome Parlamentu da je izvršena agresija na BiH, da je građanski rat. O kojemu mi građanskome ratu pričamo? Pa 1/3 Hrvatske su htjeli odvojiti je i pretvoriti je u tzv. krajinu. Sa namjerom i ciljem apsolutno blokade Hrvatske, ustvari ono što je Vučić rekao u Glini da će ostati malo oko Zagreba, sadašnji predsjednik RH. Prema tome, ne smijemo nasjedati na te priče, to je bio oslobiteljski, pravični rat, rat, kojom se Hrvatska država u biti obranila i časnim pobjedničkim operacijama hrvatske vojske nezabilježen na ovim područjima i bilo kakav drugi prigovor je apsolutno protiv hrvatskog interesa i laž i obmana.
Hvala. Gospodin Kovač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Gospodin Bulj je govorio o našoj šestorci, znači o šestorci iz BIH koja je optužena u HAG-u. Ja bih samo htio sljedeće naglasiti kad govorimo o tome, da budemo vrlo oprezni i precizni kad govorimo o tome, koja je navodna uloga RH. Prošle godine je ministar pravosuđa Ante Šprlje, iz vaše stranke tražio od žalbenog vijeća haškoga suda da Hrvatska bude prijateljica suda. To je odbijeno. Ali u obrazloženju haškoga suda, tj. žalbenog vijeća, je jasno rečeno, da se prvostupanjska odluka odnosi samo na šestorku. Da nema nikakve odgovornosti države u ovom slučaju Hrvatske države, niti da se govorio odgovornosti bivšeg predsjednika, prvog predsjednika, Tuđmana, ministra obrane Šuška i načelnika glavnog stožera Bobetka. To je vrlo jasno zapisano u obrazloženju žalbenog vijeća nakon što je Hrvatska tražila da bude prijateljica suda. Znači nema odgovornosti Hrvatske države i na tome moramo inzistirati. Naravno da mi želimo, da naši Hrvati budu oslobođeni, znajući da su se ponoviti ću treći put u ovom Hrvatskom saboru, gdje su se Hrvati prvi angažirali u obrani BIH, prve su žrtve agresije JNA i Srbije na BIH, prvi su ustanici u BIH i oni su obranili aktivno i vojno i politički jer su bili na referendumu za neovisno BIH, samo BIH. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Bulj odgovor.
Kolega Kovač, vi ste diplomata, a znate da je diplomacija velikom dijelom kriva za ovu situaciju u svim aspektima gledajući iz Domovinsko rata, kako na području BIH tako i Hrvatske, da smo jednostavno, nismo diplomatski odradili ono što smo trebali odraditi, jednostavno smo se dodvornički se ponašali, a govoriti o ratu u BIH, ja ne znam vaše tumačenje. Ponavljam, vi ste diplomata, koliko, nisam ja stručnjak za to, ali koliko ja isčitajem, to su vrlo teške kvalifikacije za RH, gdje se optužuje sami vrh RH, za udruženi zločinački pothvat i agresiju na BIH. Ja bi volio da ovo nije istina. Ali i tih 6 ljudi nisu vodili privatni rat. Oni su vodili rat za Hrvatsku i upravljali su postrojbama, ja ne ulazeći ovdje u pojedinačne odgovornosti … [[Govornik se ne razumije.]] ali nije privatni rat niti jedan general, niti jedan od vojnika do generala vodio Hrvatsku. Zločine ne opravdavam. Mi smo uvijek bili u toj poziciji da se povlačimo kako bi se dodvorili iz diplomacije, pa tako smo Srbi. Pa znate li, vi se sjećate, vi ste bili u diplomaciji. Što smo mi sve trebali, da bi nama 23 poglavlje otvorilo. Uhititi, locirati sve što se da i onda bi još naši rekli još trebamo. Dokumentacije je otišlo ne znam koliko. Pa politika je službeno, izašao je gospodin Vladimir Šeks, ovaj sad vođa u stranci, jedan od savjetnika, tako se predstavlja, izgovorio riječ koje su najmorbidnije u povijesti Hrvatske. Locirati transferirati, uhititi, transferirati, procesuirati, koga Gotovinu, Markača. Nismo branili interese samo da bi se dvorili, pa čak ni teritorijalno. Nismo gospodarski pojas smijali proglasiti. Toliko je bilo dodvorničke, a kamoli u odnosima, pa nisu hrvatski vojnik vodio privatni rat. I Domovinski rat je častan i na području BIH a tako i Hrvatske. I ti ljudi stoga … [[Govornik se ne razumije.]] obol i u Hrvatskoj.
Hvala, hvala. Gospodin Varda ima repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, s jedne strane imamo ovo izvješće o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra, … [[Govornik se ne razumije.]] činjeničnom stanju, dokumentacije i memoarskoj građi za koju se nadam za s posebnom ozbiljnošću prosuđujete vjerodostojnost. S druge strane imam tvoje svjedočenje kao branitelja u BIH i tvoju izjavu danas u raspravu, da se i u ovom Saboru, što je činjenica čula riječ, pojedina zastupnica ili zastupnika o Hrvatskoj kao agresoru na BIH. Što nam sad sve vrijedi ova dokumentacija, sve ove činjenice, kad a zanima me vaše mišljenje kad bi od tih istih zastupnika, koji danas sjede u saboru, nisu nazočni kada raspravljamo o ovome izvješću, a nisam čuo ni ispriku za zapravo objede na račun Hrvatsku. Hvala na odgovoru.
Hvala gospodin Varda. Gospodin Bulj ima odgovor na repliku.
Mi živimo u demokratskom društvu, ali je neistina i laž da je Hrvatska izvršila agresiju na BIH i ne daj Bože da ta činjenica bude zapisana negdje jer je laž, to je bol do neba, to je bol do neba od onih koji su pod zemljom, od onih koji nisu među nama, od onih koji su omogućili da danas imamo parlamentarnu dokumentaciju. I naravno, da treba priznati greške i treba se ispričati. Jer hrvatski vojnik je doprinio puno za BIH u obrani od velikosrpske agresije, a o Hrvatskoj ne trebamo ni govoriti. Tako da bi bilo, demokratsko smo društvo, otvoreno smo društvo, ali vrijeđati temelje Hrvatske države, gdje smo na zajedništvu je stvorili i Hrvata Bosne i Hercegovine i Hrvata u dijaspori i Hrvata unutar Hrvatske i sad ih opet vraćati i dijeliti je nešto najgore na ustaše i partizane. A oni koji su u to vrijeme govorili da je agresija zaista minimalna prema onima koji su im omogućili da budu u Parlamentu trebala bi isprika, a to su poginuli hrvatski branitelji kako u Bosni i Hercegovini, tako i na području Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, javio sam se za repliku jer po mom mišljenju spomenuli ste jednu ključnu riječ a vezano je uz Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar. S obzirom da on ima 7 doktora znanosti i 4 doktoranta, 4 koja su u postupku. Dakle, ima izrazito stručne ljude, kvalitetne ljude koji mogu doprinijeti i hrvatskom obrazovnom sustavu da se u hrvatski kurikulum, posebno o toj matičnoj znanosti povijesti prenese istina o Domovinskom ratu. Vidim da je i Memorijalni centar sudjelovao u raznim seminarima stručne skupine za učitelje i nastavnike o Domovinskom ratu. Prošle godine je bio jedan takav skup, ne znam je li se ove godine održao ili nije. Jer to je jedini način da se istina prenese. Ovdje je i kolega Varda govorio nema onih koji govore suprotno kad govorimo o Bosni i Hercegovini. Pa nije ni važno. Važno je ono što mi prenosimo mladim generacijama, mladim naraštajima. Ono što se radi u hrvatskim školama. Mislim da Koprivničko-križevačka županija je napravila tu jedan odmak, jer zakon dozvoljava preko osnivača, preko Agencije za obrazovanje Ministarstva znanosti da se u školama i druge osobe sudjeluju u odgojno-obrazovnom procesu. Evo u školi u kojoj sam ja radio mi smo pozivali branitelje da svjedoče mladima iz neposrednog iskustva o svojem sudjelovanju u Domovinskom ratu. Dakle, ono što je ključno a i što se na ovom stručnom skupu vidjelo, da se jako malo zapravo zna i o stradanjima Hrvata u Bosni i Hercegovini, općenito o Domovinskom ratu u BiH. Inače kolega Raguž nakon ovoga u svojoj raspravi više o tome govoriti, ali jedini tko može doprinositi istini ili koji može najviše doprinositi istini Domovinskom ratu i dignitetu branitelja je upravo Hrvatsko memorijalno-dokumentacijski centar jer se nemamo čega sramiti. I najvažnije je objektivno izvještavanje svih onih događaja koji su se događali u Domovinskom ratu.
Hvala. Gospodin Bulj, odgovor na repliku.
Pa ja bih se složio sa vama da je Memorijalno-dokumentacijski centar u Domovinskom ratu, gospodin Nazor i njegovi suradnici, država im triba omogućiti resurse ako treba i veće i ljudski potencijal i materijalna, tehnička sredstva da istina, jer to je vrlo bitna tematika koja se tiče temelja Hrvatske države i da istina bude u konačnici u hrvatskim udžbenicima. Da se komplet dokumentacija kompletno i materijal taj koji se o Domovinskom ratu zbog istine bude prenesen u udžbenike. Zbog toga sam ja spominjao u kurikularnoj reformi taj dio Domovinskog rata koji je najznačajniji. Možemo se sad vraćati mi na ustaše i partizane i pričati ovo, ono. Ja o ovoj temi se uopće ne bih želio osvrtati, ali ovaj dio Domovinskoga rata triba, znači odraditi maksimalno korektno da bude isključivo istina. I mene stvarno zanima kao saborskog zastupnika tko je sudjelovao u izradi toga i tko nam recenziju radi? I šta će naša djeca učiti? Hoće učiti temelje novih dokumenata ili će učiti o nekome kako kome pane trenutno politička situacija pane na pamet o Domovinskom ratu, gdje će ga spominjati kao građanski, gdje će, mislim mogu raditi šta hoće. A u biti u konačnici to je najbitnije što ostaje u udžbenicima, knjigama povijesnim, dokumentaciji i to šta napišemo to će bit istina. Jer sve će raditi, sve će se raditi da se izokrene istina. Vidimo i službena politika Republike Srbije kada je na čelu nje čovjek koji je podupirao četnički pokret Vojislava Šešelja, držao govor u Glini, da će Hrvatska samo biti oko Zagreba. Da, četnik. On javno govori, dižu spomenik čovjeku koji je digao, Bjelovar imao namjeru dignuti u zrak samo jednim dijelom. Nije većinom uspio Zakon o hrvatskim braniteljima. Znači želi se, Vulin javno govori neistine [[Upadica Radin: Fala.]] Znači mi moramo istinu, samo istinu govoriti.
Hvala gospodine. I na kraju gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovani gospodine Bulj, ja se u potpunosti slažem sa vašim izlaganjima. Samo bih povukao dvije ključne stvari. Prvo Domovinski rat. Šta smo mi preveli od tog ogromnog štiva na engleski jezik, plasirali na vojna učilišta, druge ustanove vani. Ja mislim nema ni jedna knjiga o Domovinskom ratu na engleskom jeziku koja je približila onu osobnu priču vani čitateljima, … [[Govornik se ne razumije.]] Ne znam, to će možda o tome govoriti gospodin Nazor. Još nemamo muzeja Domovinskog rata. Naša greška je bila da smo uopće potpisali suradnju sa Haškim sudom, to je nezamislivo. To ne bi napravila ni jedna suverena država. I nama drže predavanja o ratnom pravu, o međunarodnom ratnom pravu zemlje koje su izvršili genocid u kolonijama. I to je na žalost naša tužna sudbina. U BiH kakva je suradnja sa nama i institucijama u Bosni i Hercegovini? Dokazano je da je u BiH 97% zločina su počinili četnici i četničke formacije koji su skinuli petokraku i stavili kokardu. Imate više od 100 tisuća imena zapisano. Toliko o ovom ratu, Domovinskom, obrambenom ratu. Ja bih apelirao na gospodina Bulja, da se mi zabavimo još sa Drugim svjetskim ratom jer on nije prošao, on se vodi vani. Danas Srbi vode povijesnu ofenzivu protiv Republike Hrvatske. Srbija ima Komisiju za ratne zločine nakon juna '44. godine, nakon juna '44. gdje su zapisane tisuće, tisuće stradalnika od komunizma nakon upada treće ukrajinske fronte. Na kraju u … [[Govornik se ne razumije.]] i medijima se non stop blokira, blokiraju znanstveni radovi kao na primjer povjesničarke Blanke Matković koja je napisala knjigu o teroru OZNA-e u Dalmaciji i o teroru partizanskih zločinaca u Imotskoj krajini. Na kraju šta je sa povratkom arhive iz Beograda? Dole je naša državna arhiva. To se mora vratiti. Čega se boje Jugoslaveni mentalni? Držim u ruci spisak od A do Ž. Imate tisuće suradnika UDBA-e. To je samo jedan spisak. Dosjei su dole, imaju kodna imena i toga se boje. Boje se kodna imena, koliko su love drpnuli i da su surađivali sa tajnim službama Jugoslavije protiv svojega naroda.
Vrijeme gospodine Glasnović, vrijeme [[Upadica Glasnović: Evo samo jedan spisak.]] Pokazat ćete mi to, baš me zanima. Odgovor gospodin Bulj.
Ja bi se uvaženi kolega Glasnoviću, ovdje i vama cijeloj javnosti, nama kolegama saborskim zastupnicima, pozvao na riječi legendarnog Brune Bušića. Hrvatska država će postati kada se zajedno udruže i sinovi partizana i sinovi ustaša vjerujući istinski da je Domovinski rat temelj hrvatske države di smo zajedno stali u rov i obranili hrvatsku državu, nebitno oni koji su bili protiv, bili su protiv, nebitno, čak ni na nacionalnost, pa brojni su bili u hrvatskim postrojbama Mi ovdje govorimo o Domovinskome ratu, tema totalitarnih režima, možemo je otvoriti i razgovarati, ali Domovinski rat blatiti podjelama od prije, ja ne znam kome je u interesu. Mi možemo govoriti o arhivi koja je otvorena ovdje, baš je MOST predložio arhive do '90.–te godine, mi možemo znači boriti se na drugi način ali ovdje govorimo o Domovinskom ratu. Mi moramo ovdje govoriti istinu o Domovinskom ratu kao šta ste rekli na stranim jezicima promovirati istinu o Domovinskom ratu, u svim medijima istinu o Domovinskome ratu, ali mi prije svega moramo znati tko nam piše povijest. I tko nam u udžbenike stavlja povijest. Mi moramo na temelju istine i dokumentacije koja se nalazi u Memorijalno-dokumentacijskom centru skrojiti povijest na temelju znanosti, znanstvenika. O tome moramo pričati a o podjelama, ustaša, partizanima, možemo imati tematsku sjednicu o žrtvama, o ljudima kojima treba odati pijetet a i o zločincima koju su napravili zločine, ali to je generale, sasvim druga tema. Mi moramo se ovdje boriti da zaštitimo Domovinski rat i istinu o Domovinskom ratu.
Hvala. Gospodin Željko Raguž, izvolite, pojedinačna rasprava.
Gospodine dopredsjedniče, ravnatelju Nazor, državni tajniče, kolegice i kolege [[Upadica Radin: Nije ništa rekao. Zaustavit ćemo vrijeme. izvolite, idite dalje, ispričavam se.]] U izvješću Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora naglašeno je kako izvješće Memorijalnog-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu temeljito i sveobuhvatno. Takva ocjena se temelji na činjenici kako Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata nije samo arhivska ustanova, specijalizirani arhiv već i znanstvena ustanova koja na temelju gradiva iz Domovinskog rata interpretira kroz znanstvene radove i studije Domovinski rat na području RH i BiH-a. Važno je istaknuti da je Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata u Hrvatskoj utemeljen 2005. godine, dakle 13 godina nakon što su slične ustanove utemeljili drugi narodi na području bivše Jugoslavije. U Beogradu postoje tri slične ustanove koje rade od 1992. godine i u BiH-u u Banja Luci, Republički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i nestalih lica Republike Srpske i u Sarajevu, Bošnjački institut za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava. Ono što želim naglasiti a što se navodi i u izvješću Hrvatskog memorijalnog-dokumentacijskog centra Domovinskog rata je činjenica da ovdje u centru u Zagrebu je 18 zaposlenih, postoji Hrvatski dokumentacijski centar Domovinskog rata u BiH-u utemeljen 2013. sa 4 uposlenih, u Banja Luci i u Sarajevu radi preko 40 uposlenih pojedinačno u obje ove spomenute ustanove. To govori, a takva je i ocjena Ministarstva kulture da je važno ovoga kašnjenja i zbog činjenice da je Domovinski rat, njegovi uzroci, karakteristike i posljedice nešto što je potpuno opravdano razlogom sporenja među narodima na području bivše Jugoslavije, to će tako ostati, da je potrebno ozbiljnije prići istraživanju Domovinskog rata u BiH-u, to podrazumijeva dakle, kadrove znanstvene i sve druge koji mogu realizirati takvu jednu ambiciju. Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata u Hrvatskoj nije samo uspješna državna ustanova, on je svojim radom pokazao da je i vrijedna nacionalna ustanova sa stajališta Hrvata u BiH-u uz Ministarstvo hrvatskih branitelja, Središnji državni ured za Hrvate izvan Hrvatske i još neke druge ustanove u RH. Za nas je prevažno da postoji ova dimenzija da se radi o nacionalnoj ustanovi koja ima odnos i prema Domovinskom ratu na području BiH-a. Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata ovu činjenicu je dokazao potporom optuženima Hrvatima u okviru haških procesa, zatim potporom odvjetnicima i optuženih Hrvatima na sudu BiH-a suradnjom sa Hrvatskim dokumentacijskim centrom Domovinskog rata u BiH-u zajedničkom objavom knjiga, zatim zajedničkim skupovima kakav je bio 9. državni stručni susret učitelja i nastavnika povijesti u ožujku u Makarskoj gdje je tema bio Domovinski rat i uloga Hrvata u Domovinskom ratu na području BiH-a. Kada je ovdje spomenuta dakle, skora presuda haškoj šestorici, važno je kazati u Hrvatskom saboru zbog niza dvojbi o čemu se radi i kakve će ona imati posljedice, kazati činjenicu da je bošnjačka politička misao imala ključnu tezu koja nije dovoljno poznata političkoj javnosti, ne samo RH, već i u BIH. Da je pitanje BIH prvenstveno srpsko bošnjačko pitanje i da u okviru dakle, konsenzusa srpske i bošnjačke strane treba tražiti budućnost za BIH. To je razlog zašto se procesi na haškom sudu i na sudu na sudu BIH koriste da bi se realizira ova ambicija bošnjačke politike koju nažalost je podupirala međunarodna zajednica kroz mirovne sporazume u BIH. Ovisno o činjenice da li će međunarodna zajednica napraviti zaokret u smislu opravdanog zahtjeva hrvatskog naroda u BIH, da bude ravnopravan sa Bošnjacima i Srbima, po meni će zbog činjenice da je haški sud pokazao posebice nizom zadnjih presuda i sa ovu političku dimenziju. Da će i presuda i haškoj šestorci biti oslobađajuća ako se budu uvažili zahtjevi Hrvata za ravnopravnošću u BIH, jer objektivno, pored konstrukcija doktrine udruženom zločinačkom poduhvatu, ne postoje činjenice koje mogu dovesti pojedince, koji su osuđeni, dakle, političke i vojne dužnosnike hrvatskog naroda sa konkretnim zločinima, širokim tumačenje udruženom zločinačkom poduhvata pokušava se naći konstrukcija koja bi dovela u vezu sa počinjanim zločinima u BIH. Vraćam se na ono što je najvažnije kazati. Dakle, Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar Domovinskog rata treba snažniju potporu Hrvatske vlade za upošljavanje još niza hrvatskih znanstvenika koji će se baviti tema Domovinskog rata i na taj način dati pomoć u razvoju historijske znanosti, suvremene historijske znanosti u RH, ali isto tako pomoći i hrvatskom narodu u BIH i hrvatskim manjinama i hrvatskom iseljeništvu. Tema Domovinskog rata, će ostati nešto što će biti i dalje predmet sporenja među narodima i ne trebamo se tome čuditi. Ja čestitam dakle, ravnatelju Hrvatskog memorijalni dokumentacijski centara Domovinskog rata u BIH što uspješno sve ove godine vodi Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar i što daje doprinos suvremenoj povijesnoj znanosti u RH. Hvala.
Hvala i vama što ste izdržali taj žamor dok ste govorili. Ja bih molio ako možete ići razgovarati vani oni koji imaju si nešto reći, tako da ne smetate govornicima. Gospodin Ljubić je tražio repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, želim konstatirati kolega Raguž da posao koji radi Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar i isto tako koji radi Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar Domovinskog rata iz Mostara i koji vi vodite rade jedan posao od nacionalnog povijesnog značaja. Nažalost, vaš rad, ne prati na odgovarajući način, dakle, ni hrvatska medijska zajednica, a nažalost, kao što vidimo danas i ovdje u Sabornici, niti hrvatska politika. Pa jel onda moguće da saborski zastupnik oporbe u kontekstu osvajanje zakona hrvatskim braniteljima izjavi, hoćemo li to sada plaćati sve one koji su ubijali ženu i djecu u Ahmićima. Svaki čak ispodprosječno informirani građanin Hrvatske zna za zločin u Ahmićima gdje se dakle, jedna sasvim legitimna akcija HVO-a izvitoperila i gdje su je pojedinci iskoristili i napravili strašan zločin. Ali isti dan je napravljen zločin nad Hrvatima u Trusini, tko zna o tome ovdje. Tko zna ovdje u hrvatskoj javnosti da su to 14 ubijenih Hrvata i Bošnjaka '92. g. u Mostaru koji su bačeni u smetlište Uborak i Sutrina? Tko zna ovdje za zločine u … [[Govornik se ne razumije.]] selu? … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvata iste godine kada su bili i Ahmići. Prema tome činjenica je da hrvatska politika i hrvatska medijska scena nije se ponašala na jednako odgovoran, nacionalno odgovoran način, govori o tome da se danas stigma uspostavila i u domaćoj ali i u svjetskoj javnosti o Hrvatima koji su zapravo počinili zločin … [[Govornik se ne razumije.]] čišćenje, a samo da podsjetim. Dakle, u vrijeme Ahmića u srednjoj Bosni je bilo 8000 hrvatskih branitelja naspram 80000 vojnike armije BIH, a tko je tu žrtva, a tko je počinitelj. Hvala.
Odgovor gospodin Raguž. Izvolite.
Nažalost, kako ste kazali gospodine Ljubić, mediji su tijekom Domovinskom rata i u godinama poslije rata dijelom pod utjecajem nevladinih organizacija, a dijelom i pod utjecajem i međunarodnih struktura angažiranih kroz diplomaciju, na području Hrvatske i BIH oponašali obrasce najznačajnih država u međunarodnoj zajednici koje su imale svoje političke ciljeve kada je rat na području Hrvatske i BIH u pitanju. I nažalost, ne razumijevanje javnosti, posljedica je upravo takvih medijskih manipulacija.
Hvala lijepo. Gospodin Zekanović.
Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar prikuplja raznu dokumentaciju i ja bi a i moja stranka HRAST, moram naglasiti bi volio da se ta dokumentacija upotrijebi na onaj način da Srbija se ispriča konačno Hrvatskoj za agresijom nad Hrvatskom. A u konačnicu i za nadoknadu ratne štete, koju mi evo ga, jednostavno više ne doživljavamo. Mi jednostavno više ne spominjemo ono što ej logično. Slovenci su upotrijebili pretpristupne prigovore Hrvatske sa EU na način da su dobili on što su dobili u arbitraži. Nažalost, Hrvatska ne koristi to što je Srbija danas kandidat za EU, da je malo stisne, odnosno, da dobije mogućnost isprike Srbije za agresije nad Hrvatsku odnosno onaj konačan cilj nadoknade ratne štete. Također bih ovdje spomenuo odnosno postavio pitanje uvaženom kolegi da li i kakve su političko pravne konsekvence moguće presude hrvatskoj šestorci u Haagu i jesmo li spremni na te konsekvence.
Odgovor na repliku. Izvolite!
Dakle, pravne i političke posljedice presude haaškoj šestorci u Bosni i Hercegovini u jednom dijelu zbog ambicija suprotstavljenih političkih snaga u Bosni i Hercegovini prije svega Bošnjaka koji nastoje zadržati neravnopravni položaj hrvatskog naroda kakav je danas neovisno od ustavne ravnopravnosti uticat će na daljnji politički život u Bosni i Hercegovini ali Hrvati Bosne i Hercegovine jednostavno neće dopustiti takav odnos. Ono što je također važno bošnjačkoj politici kada je presuda haaškoj šestorci u pitanju da se odbaci dakle interes Republike Hrvatske prema Bosni i Hercegovini i čitava kampanja koja se svih ovih godina provodila i u javnosti Republike Hrvatske pa i u ovom Saboru i Bosni i Hercegovini upravo je bila usmjerena ka tome cilju. Dakle, neovisno od presude haškoj šestorci hrvatski narod će ostati uporan u svojim nastojanjima da ostvari ravnopravnost sa Bošnjacima i Srbima.
Zahvaljujem. Idemo na zadnju repliku. Poštovani kolega Culej.
Poštovani predsjedniče! Kolega Raguž ja pozdravljam ovaj vaš poziv da treba dovesti znanstvenike u institut ali napose znanstvenike Hrvate hrvatski osviještene koji će o Domovinskome ratu progovoriti na pravi način a koji neće poput nekih Čedomira i nekih Kudrova biti ubačeni kao obavještajci bivše SAO krajine pa da prikriju ono što je bilo istina u Domovinskome ratu a vi kao i ja i gospodin Nazor ovdje nazočan i mnogi bili smo svjedoci još prošle godine na jednom zajedničkom odboru hrvatskoga pravosuđa ratnih veterana a uz nazočnost gospodina Nazora, gospodina Lučića, uz nazočnost svih ovih koji su htjeli ispraviti povijesnu nepravdu a koja se čini pokojnom nam predsjedniku Tuđmanu, generalu Bobetku i Šušku. Mnogi koji su bili toga dana na Odboru za pravosuđe ostali su na tragu da obrane istinu o Domovinskome ratu a ne mogu a da ovdje ne govorim o onima koji su otišli, koji su napustili i koji nisu htjeli biti zajedno s nama na istoj strani u obrani interesa i digniteta Domovinskoga rata a nalaze se s one strane Sabornice. Hvala.
Odgovor na repliku.
Nažalost, točno je sve što ste kazali.
Hvala. Evo imamo još završno obraćanje poštovanog Ante Nazora, ravnatelja Hrvatskoj memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Izvolite!
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici! Evo, ja sam zabilježio vaša pitanja, vidim da je žamor u Sabornici, da očito predstoje druge važne teme ali nemojte mi zamjeriti što ću iskoristiti svoje vrijeme i upozoriti na neke važne teme između ostaloga odgovarajući ovdje na vaša pitanja. Naravno da je povijest interdisciplinarna i da ne možemo tumačiti povijest bez da uzmemo u obzir i međunarodno pravo i zahvaljujem na pitanju u svakom slučaju postoje eksperti koji su dali svoje mišljenje, na kraju krajeva imamo i presudu Međunarodnog suda pravde u Haagu pogotovo članak 426. koji jasno govori o karakteru rata a što je ovdje više puta bilo postavljeno pitanje kakav je karakter rata u Hrvatskoj je li građanski ili je riječ o velikosrpskoj agresiji na Hrvatsku, a potom i Bosnu i Hercegovinu. Mislim da tu više dvojbe nema, članak 426. je tu itekako jasan. Započeo sam odgovor na pitanje uvaženog zastupnika Reinera vezano za čitanku koja je objavljena 2016. u prosincu u Solunu a na koju su suradnici i neki hrvatski povjesničari između ostaloga.
Kolega, samo malo. Ja vas kolegice i kolege molim zaista za još trenutak pozornosti da dopustimo gostu da može ovdje normalno govoriti. Hvala vam lijepa.
Između ostaloga i osoba koja vodi proces u stručnoj radnoj skupini korikula povijesti. Zato smatram da je vrlo važno upozoriti na slijedeću činjenicu, ovdje je bilo postavljeno pitanje tko će raditi recenzija toga kurikula s obzirom da su postavljena javna pitanja braniteljski portal recimo i da na ta pitanja nije bilo odgovoreno. Neki dan se pojavila vijest u tiskovinama da će recenziju kurikula povijesti odraditi Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti. Vidim da je to izazvalo nemir u krugovima koji rade taj kurikul pa držim potrebnim spomenuti da se u čitanci o kojoj je ovdje bilo riječ navode i takve teze da je Vukovar Hirošima znači hrvatskog i srpskog ludila, znači podjednaka odgovornost i krivnja za razaranje Vukovara. U toj čitanci kada se govori o napadu na Vukovar, tko ga je napao? Jugoslavenska narodna armija, teritorijalna obrana i paravojne postrojbe. Ne navodi se koje su i čije su to paravojne postrojbe, čija je teritorijalna obrana, da je to teritorijalna obrana Srbije, da su to srpske paravojne postrojbe. Napad na Dubrovnik spomenuto je da ga napadaju crnogorske paravojne postrojbe iako su tamo legalne postrojbe Crne Gore, MUP između ostaloga ne spominje se da ga napadaju srpske postrojbe iz istočne Hercegovine. Ovdje je spomenuta ona skandalozna izjava da je eskalacija rata u Hrvatskoj odnosno jugoslavenska kriza da je eskalirala nakon međunarodnog priznanja Hrvatske što znači '92. godine kao da '91. godina ne postoji, kao da se ništa nije dogodilo. U toj čitanci preskočeni su važni datumi kao što je prvi sukob održani u Pakracu. Pogibija ili ubojstvo 13 hrvatskih policajaca u jednom danu 2.5. Pa kako ćete vi razumjeti uzročno posljedične veze početak otvorene agresije ako se prešućuje jedan takav događaj u jednom danu. 13 policajaca je ubijeno u Hrvatskoj, to autori čitanke preskaču. Ne spominje se napad na Banske dvore, pokušaj atentata na predsjednika Tuđmana, ne spominje se čak ni 8.10. Ne spominje se mnogo toga. Ovdje neću govoriti o faktografskim pogreškama, da se ne zna kad je … [[Govornik se ne razumije.]] bio u Hrvatskoj, da se ne zna kad je bila … [[Govornik se ne razumije.]] nije završena '96. nego '98. ni ne spominje se u tome. Dakle, govorim o jednom sadržaju koji je potpuno znanstveno neprimjeren, ali mene više boli zašto je tome tako. Ovdje je bilo postavljeno pitanje, je li naš centar sudjelovao u izradi karakula. U prvoj fazi nije. Odbijeni smo kad smo trebali biti stručni recenzenti, ali, naravno, sudjelovali smo u javnoj raspravi. Međutim, ono što je simptomatično i molim vas da o tome obratite pozornost, a ja sam spreman suočiti se sa svakim drugim koji je bio na toj raspravi, nama je vrlo jasno rečeno, vi ste rekli, primjedbe, a mi ćemo ih usvojiti. A tko smo to mi, u tom stručnoj, u toj stručnoj radnoj skupini, kada se nitko od njih ne bavi suvremenom poviješću i zato je važno tko nam radi recenziju. Evo, zahvalan sam svima da ona ostane u Hrvatskoj. Mislim da bi bila sramota da se recenzija hrvatskog jezika i povijesti radi izvan Hrvatske. Ali postavlja se pitanje kako je moguće da jedna takva čitanka završila svoj proces, a da nitko od hrvatskih povjesničara koji su sudjelovali u izradi te čitanke, nije našao zashodno konzultirati se sa ustanovama kao što je Hrvatski institut za povijest, ili naš centar koji se bavimo suvremenom poviješću. Ja sam ovdje priredio jedno 10, 15 točaka ali, evo, kako stvari stoje nemamo vremena, da vam samo kažem koji su podaci prezentirali u čitanci na engleskom jeziku za nastavnike povijesti jugoistočne Europe. I šta ti nastavnici nakon što [[Upadica: Molim vas da budemo korektni, molim vas zaista za mir.]] i šta ti nastavnici nakon što pročitaju tu čitanku, šta će oni imati, kako saznanje o ratu u Hrvatskoj. Niti tko je uzročnik, niti kronologiju neće moći znati, a o posljedicama smo čuli kroz medije uzroci su ugl. zanemarivani i ovo što su kolege zastupnici rekli, vezano za rad u BIH naravno da ovdje nema ni govora o uzrocima toga rata. Ovdje se prešućuje što su Hrvati ovdje rečeno u pravnom i vojnom smislu učinili da bi BIH opstala od obrane BIH od sudjelovanja na referendumu, od oslobodilačke operacije, o tome svemu u toj čitanci nema ni riječi, nego se Hrvati stavljaju zajedno sa Srbima, kao nositelji separatističkih težnji za odvajanje teritorija BIH. Ja bi samo postavio pitanje što je separatističko u tome da su sve odluke međunarodne zajednice, unutarnje podijeli BIH potpisali upravo Hrvati. Što je separatističko u tome, da su Hrvati izašli na referendum i podržali nezavisnu BIH? Molim vas, kao saborske zastupnike, ovdje se je često raspravljao o povijesti. Ako ćete raspravljati o BIH o ratu u BIH, nemojte zanemariti najnoviju literaturu, jest da ima 3000 str. i 3 knjige su u igri, od Jadranka Prlića, prilozi za povijest Herceg Bosne, od gospodin Mate Arlovića o ustavnoj pravnoj prirodi osnivanja hrvatske zajednice Herceg Bosne i Hrvatske Republike, upravo ovih dana je prevodimo na engleski jezik. Zapravo prijevod je završen, očekujem sljedeći tjedan da će knjiga ići u tisak i knjiga od profesora Miroslava Tuđmana Druga strana Rubikona o političkoj platformi predsjednika Alije Izetbegovića. Pogledajte transkripte, pogledajte izvore i tek onda možemo ući u raspravu. Ja vam to govorim na svom primjeru, jer dok sam čitao samo novine, imao sam potpunu pogrešnu sliku o događajima u BIH. To su preozbiljne stvari da bi se o tome raspravljalo na temelju nametnute percepcije, percepcije koja je nametnuta u medijima, vjerujte mi, ovdje su izvori i kada pročitamo te knjige onda možemo raspravljati, uvažavajući sve druge autore i literaturu. Najvažnije je u toj literaturi, što su izvori. Je su li memoarsko gradivo ili su dokumenti i transkripti sjednica, platforme i proglasi određenih stranaka, osoba itd. Molim vas, to su preozbiljne stvari. Naravno, rekao sam nije bio građanski rat. Ali, mene manje zanima, što pričaju razni dužnosnici izvan Hrvatske. Mi formulaciju o građanskom ratu imamo i na hrvatskim sveučilištima. Pojedinim profesori imaju identičnu formulaciju. Ništa ne tražimo, nego raspravu i da se činjenice poštuju. Konkretno, dakle, osobe kojima smeta, da Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, odradi recenziju, čak postavljaju pitanje, jesu li tamo uopće stručni ljudi za to, praktično, imaju istu tezu, o tome da je u Hrvatskoj bio građanski rat. Major Tepić, kojem je ovdje postavljano pitanje i to je zanimljivo, u cijeloj toj čitanci nemate sadržaj i nemate datum koji je vrlo važan za razumijevanje povijesti Domovinskog rata, 18. srpnja '91. godine, odluka o povlačenju JNA iz Slovenije. Pa se postavlja pitanje, za čije interese JNA nakon 18. srpnja djeluje? Čije interese Major Tepić branio dizajući u zrak skladište u Bjelovaru. To su stvari koje su zanemarene, a koje su vrlo važne. Odgovor na pitanje o radu centra i knjigama na engleskom jeziku u našem izvješću je vrlo jasno navedeno, imamo deset dvojezičnih knjiga od 2016. Evo, imamo 2 nove na engleskom jeziku, uključujući knjigu gospodina Mate Arlovića, prema tome vodimo računa i o tome. Što se tiče povećanje kapaciteta, zahvalan sam Ministarstvu kulture, jer smo dobili mogućnost zapošljavanja 3 nove osobe u državnim arhivima. Jedna je već zaposlena u Državnom arhivu u Slavonskom Brodu, jer je vrlo važno da imamo vezu sa ljudima koji će se baviti samo Domovinskim ratom. Područje Slavonskog Broda je itekako važno i zbog Bosanske Posavine i zbog svih ovih procesa koji se vode sada i za Hrvatima iz Orašja. I naravno kad govorimo o očekivanju drugostupanjske presude ja mogu samo ponoviti ono što sam ponavljao svih ovih godina kada sam davao izvješće, a govorim o činjenicama ne mogu i neću komentirati pravni aspekt presude. I naravno da nitko od nas nikada nije štitio ili opravdavao počinjene zločine, ali govoriti o udruženom zločinačkom pothvatu Hrvatske to je stvar koja je u debeloj koliziji sa činjenicama. Da nije bilo Hrvatske, da nije bilo Hrvata ne bi bilo Bosne i Hercegovine. Malo prije sam rekao zašto. Knjiga Jadranka Prlića govori o funkcioniranju Herceg Bosne, a Mate Arlovića o ustavno-pravnoj opravdanosti osnivanja takve zajednice koja nije bila izvan granica i koja je za cilj imala očuvanje hrvatskog naroda u situaciji kada središnja vlast u BiH nije imala sredstva ni mogućnosti da zaštiti Hrvate. I da se Hrvati nisu organizirali, da nisu spriječili srpsku agresiju na područje Glamoča, Grohova, od Glamoča i Grahova prema Livnu pitanje je šta bi bilo sa jugom Hrvatske i šta bi bilo sa tim dijelom Bosne i Hercegovine. Ovdje su spomenuti mediji. Na žalost nikada niste mogli pročitati u medijima u Hrvatskoj da su hrvatske snage samo '95. godine oslobodile više od 5000 km2 Bosne i Hercegovine. I kad govorimo o pravnim aspektima kažnjavanja pojedinih osoba onda tu moramo biti vrlo precizni. Jedno je odgovornost za sudjelovanje u pobuni i organizaciji pobune, a drugo je optuživanje za ratne zločine. To je stvar pravosuđa koje može dokazati. Ljudi koji su ovdje spomenuti nesumnjivo je da su bili organizatori oružane pobune i da su sudjelovali u oružanoj pobuni. I zadnji odgovor ovdje je bilo postavljeno pitanje branitelja srpske nacionalne manjine i slažem se to su ljudi koje treba posebno istaknuti. Predsjednik Tuđman je u poslanici Hrvatskome saboru '96. godine u siječnju spomenuo otprilike dakle 9000 branitelja srpske narodnosti kao sudionike Domovinskog rata u postrojbama Hrvatske vojske i policije. Mi smo na skupu u Opatiji za nastavnike povijesti, odnosno ove godine kao posebnoga gosta imali branitelja, hrvatskog branitelja srpske narodnosti iz Vukovara predraga Mišića. I njegove riječi na tom skupu bile su itekako toplo prihvaćene. Prema tome, trebamo voditi računa o svima onima koji su bez obzira na nacionalnost branili Hrvatsku. Evo što se tiče svih ovih pitanja stojim na raspolaganju u bilo koje vrijeme. Žao mi je što nisam imao vremena pročitati jedno desetak, petnaest točaka iz te čitanke. Ali zašto bih vam pročitao? Zato da shvatite do čega može doći ako će nam hrvatsku povijest pogotovo suvremenu povijest kojom se malo ljudi bavi na temelju izvora, a kod nas se čuva izvorno gradivo koje je zarobljeno u operacijama Bljesak i Oluja oko toga nema dileme. Do čega bi moglo dovesti kad bi nam recenziju, ovdje nije stvar ishoda i neke metodološke prirode nego sadržaja tog kurikula. Do čega bi to dovelo ako bi nam stranci recenzirali hrvatsku povijest? Duboko se nadam da do toga neće doći i zapravo sam zaprepašten da se uopće oko toga i postavljalo pitanje jer to je stvar samopoštovanja svake države. Hvala vam na pozornosti. Ja mislim da sam uspio odgovoriti na sva pitanja koja ste postavili. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. [[Pljesak.]] Imamo tri replike. Prvi je poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi kolega, vi ste rekli da je na djelu povijesni revizionizam i ja se sa vama slažem. Međutim, na djelu nije samo povijesni revizionizam vezan uz Domovinski rat, već je i povijesni revizionizam vezan uz ulogu HDZ-a u naknadnom uništenju i satiranju naše zemlje, u uništenju koje je dovelo do zbjega mladih ljudi i starih svih dobi, obitelji s djecom koje je dovelo do toga da ljudi kopaju po kontejnerima, do toga da se ljudi čekaju pred redovima za pučku kuhinju, do toga da je u privatizaciji koju je HDZ proveo kao u ratnom vihoru, nestalo više radnih mjesta nego u ratnom vihoru. I htio bih se osvrnuti na vaše riječi kad ste rekli ništa ne tražimo nego samo raspravu i da se činjenice otkriju. Međutim, zahvaljujući zastari koja je tumačenje Vrhovnog i Ustavnog suda, ni jedan ratni profiter koji je dok su drugi prolijevali svoju krv zgrtao milijune neće biti kažnjen. Na kraju ispada da niti Ivo Sanader neće biti kažnjen, bivši predsjednik HDZ-a, niti Anto Jelavić, predsjednik HDZ-a BiH, niti Đuro Gavrilović, ni jedan drugi tajkun i privatizacijski zapravo profiter. To je jedna velika sramota. Na žalost o toj sramoti se ovdje ne govori. Nas se stalno vraća u Domovinski rat, a mi u Hrvatskoj danas vodimo jednu drugu vrstu rata, hibridnog rata u kojem nas napadaju lešinari iz Amerike udruženi sa domaćim kolaboratorima i koji planiraju na brz način zgrnuti veliki novac a pritom hrvatski radnici i hrvatska poduzeća će biti zakinuti. O toj vrsti rata koji je rat nazvao bih ga novog vremena koji se ne vodi oružjem nego informacijama i novcem na žalost u vašem govoru nije bilo riječi. Hvala.
Hvala kolega Pernar. Ovo nije tema bila. Tema je Izvješće o radu Memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Dakle, kolega Nazor sve da je i htio govorio je o Domovinskom ratu i onome što je bilo vezano uz Domovinski rat.
Evo u skladu sa ovim što je predsjednik Sabora rekao ja ću samo napomenuti da nisam govorio o revizionizmu, govorio sam o iskrivljavanju činjenica, o relativiziranju odgovornosti kad je riječ recimo o Vukovaru. A inače revizija je nešto što je poželjno u znanosti, jer znanost nije voda stajačica. Sukladno novim dokumentima dužni smo preispitivati povijest pa i ove naše tvrdnje danas koje sam ja vama govorio možda za pet, deset godina ćemo morati preispitati ako dođu novi izbori. U tom smislu kao reviziju ne vidim ništa negativno. Dapače, ona je nužna u znanstvenom procesu.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Nazor, nije mi jasno, ali u stvari jasno mi je da u ovoj državi od '45. do devedesete godine pisana je povijest koja je odgovarala onom vremenu, onim komunistima koji su lažnu povijest pisali i puno stvari smo morali učiti ono što nije istina. Međutim, to se nastavlja i od devedesete do danas, pa se pitam tko su ti povjesničari koji nisu u toj čitanci koju ste spominjali, vidjeli te greške i vidjeli da to nije bio građanski rat nego rat koji znamo odakle je došao i kako je nastao. Moj prijedlog je da mladi povjesničari koji su danas od devedesete pa do danas završili doktorate u povijesti počnu pisati povijest istinitu, a ne oni koji su završili doktorate u onoj bivšoj Jugoslaviji za kojim većina i danas žali. I u stvari pišete sve neistine i oni u stvari žele laži proširiti i produbiti dalje onakve kakve su i bile. Jer njih istina o Hrvatskoj i Hrvatima nikad nije ni zanimala. Hvala vam.
Dobro. Morate se javiti. Trebali biste se javiti.
Mogu samo reći, nemam što dodat tu. Nećemo se ovdje niti osobno prozivati. Govorim uvijek načelno, ali iskoristit ću priliku zahvaliti svima vama na podršci koju ste ove godine iskazali radom našega centra. Jer evo i u medijima i neki su vrlo uporni u tome da ovaj centar treba ukinuti. Argument za ukidanje centra im je da smo mi agi prop službene državne politike koja ima zadaću da obrani neku državnu istinu, a svi ti drugi su progresivni, napredni i slobodni. Pa čak idemo do te razine da kažu da bi ono što mi radimo trebalo biti prihvaćeno i u međunarodnoj javnosti, pa čak i u Srbiji. Pa ja koristim priliku odgovoriti svima njima da ovo što je naš centar radio, knjige koje smo objavili konkretno nakon prvostupanjske presude Gotovini i Markaču da je to prihvatio i sud u Haagu, da su činjenice koje smo iznosili prihvaćene i na Međunarodnom sudu pravde, pa čak i u Srbiji od znanstvenika koji tamo imaju hrabrosti, imaju morala govoriti o procesu od početka, od uzroka kroz kronologiju. I pokojni Srđa Popović recimo njegovi osvrti na raspad Jugoslavije, na sve ono što se događalo zapravo su identični onome što mi govorimo. Pa evo iskoristio sam priliku da zahvalim svima vama i da jednostavno svima onima koji na taj način govore ne čitajući i ne uzimajući u obzir izvore, da pogledaju malo literaturu i presude Međunarodnog suda pravde. Govorimo o presudi Hrvatske protiv Srbije. Hvala.
Hvala. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Nazor, odgovorili ste na brojna pitanja koja sam postavio u ime kluba i pojedinačno i zaista Hrvatsko memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskoga rata trebao biti temelj za znanstvenu povijest, da se piše istina o Domovinskom ratu. Hvala vam što ste govorili o kurikularnoj reformi po pitanju Domovinskoga rata. Činjenica je da je očekivati od Republike Srbije da veličaju i da izokreću istinu poglavito što se radi na čelu je gospodin predsjednik, tj. četnički sljedbenik Vučić. Ali kako komentirate, to sam vas pitao, postavit ću vam pitanje da premijer Plenković šuti na moje pitanje u Saboru, na izjavu njegovog kolege koalicijskog partnera Milorada Pupovca koji uspoređuje junaka Domovinskog rata, generala Janka Bobetka sa Slobodanom Miloševićem, Slavkom Dokmanovićem i osuđenim zločincem Milanom Babićem. Na to pitanje mi niste odgovorili. Govorim o prvome čovjeku hrvatske Vlade kojega je ovaj Parlament izabra. Prošlo je vrijeme i za nas kada se Domovinski rat blatio da bi se dodvorili europskim činovnicima. Ali na žalost i sama, pretpristupni pregovorima Srbije hrvatska diplomacija nije se oglasila na to da je jurisdikcija pravna nad Srbijom, na hrvatskim braniteljima, da će agresor i zločinci suditi hrvatskim braniteljima. To je pitanje nacionalne sigurnosti. Molim vas odgovorite na ovo pitanje pred hrvatskom javnosti i još jednom pozivam premijera Plenkovića da odgovori na ove optužbe Pupovca prema generalu Bobetku. Hvala.
Hvala vam. Odgovor.
Poštovani, ja sam siguran da će vama premijer Plenković to odgovoriti. Ja vam mogu reći svoje mišljenje, da general Bobetko nije zločinac. Mogu vam također reći da izvori jasno potvrđuju odakle je agresija krenula, koja je uloga Slobodana Miliševića i srbijanskog vodstva u agresiji na RH. To je jasno, prema tome ne vidim što bi tu mogao jasnije reći.
I zadnja replika poštovani kolega Miro Kovač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se pridružujem komplimentima na račun rada ravnatelja Nazora i djelatnika njegove ustanove, međutim želim dodati jedan apel. Nije dovoljno da mi, ja sebe iz tog ne isključujem iz te kritike. Nije dovoljno da mi sami sebi govorimo o tome koliko je važno širiti istinu o Domovinskom ratu. Moramo puno više proizvoditi, poticati znanstvenike da više pišu o Domovinskom ratu u Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini i u to uključiti ustanove u svijetu. Da uključimo i strane znanstvene centre u pisanju istine o Domovinskom ratu, a imamo mogućnosti u akademskoj zajednici da to i učinimo. Hvala lijepa.
Poštovani nemam što dodati. Na tome radimo. Još ću jednom podsjetiti da je centar na engleskom jeziku uspio odgovoriti na možda najvažnije točke koje su bile tada. to je vezano za prvostupanjsku presudu generalima Gotovini i Markaču. Na engleskom jeziku objavili smo i knjigu koja je sadržajem vezana za, odnosno napad i okupaciju Vukovara. Također imamo knjigu o Oluji. I evo zahvaljujući Ministarstvu vanjskih poslova kojeg ste jedno vrijeme vi bili na čelu i gospodin Stier uspjeli smo ovu knjigu gospodina doktora znanosti Mate Arlovića što smatram vrlo važno da bi svijet razumio uopće te ustavno-pravne pozicije i prirodu osnivanja Hrvatske zajednice Herceg Bosne, odnosno hrvatske Republike Herceg Bosne da je ovih dana završen prijevod u suradnji, dakle i da će ta knjiga na engleskom jeziku biti dostupna svima onima koje zaista zanima ta priroda, odnosno koje zanimaju izvori i pravno tumačenje vrhunskih stručnjaka. Hvala.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, a to će biti u okviru današnjeg glasovanja. Izvješće o radu Hrvatsko memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu, podnositelj izvješća je Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatsko memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 113 za i 3 protiv donesen Zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
… [[Govornik nije uključen.]] cijenjene zastupnice i zastupnici, izvješće centra je dostupno, ja vam ne bi oduzimao sada dragocjeno vrijeme nego ću pričekati i čuti ću vaše primjedbe i sugestije primjedbe i sugestije a onda bi uzeo, 5 minuta odgovorio na to što će biti i možda upozorio na jednu važnu temu koja je također aktualna uz Agrokor u Hrvatskoj, pa evo, da skratimo ovo vrijeme, ja bi prepustio da vi kažete što mislite, a onda ću vrlo rado odgovoriti ako bude bilo potrebno na vaše pitanje.
Imamo jednu repliku, na vaše izlaganje, poštovani potpredsjednik Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi doktor Nazor, ja bi pohvalio vaše izvješće koje kao i svaki puta je vrlo iscrpno. Međutim, postavio bi vam jedno pitanje. Možete li nam svima reći, ima li što novo sa potpuno neprimjerenom skandaloznom, sramotnom europskom čitankom koja je 2016. g. obavljena u Solunu, pod nazivom … [[Govornik se ne razumije.]] u kojima su tvrdnje kao što je npr. da je rat u Hrvatskoj zapravo nastao ili bio potaknut priznanjem RH, da je Vukovar Hirošima srpskog i hrvatskog ludila bez ikakvog daljnjeg komentara. I drugo pitanje, da li je točno, da osoba koja je surađivala na toj čitanci uključena u kurikularnu reformu. Hvala lijepa.
Odgovor, na repliku, može.
Hvala lijepo na pitanju. Nažalost, to je točno. Ja sam u spomenutoj čitanci izvijestio na prošlom izvješću u radu centra. Upozorio sam da je ona obavljena i naveo sam samo najvažnije točke ili konstatacije u toj čitanci. Ovo što ste vi sada iznijeli to je smo dio toga, što se nalazi u njoj. Osobno sam dao jedan osvrt znanstveni na tu čitanku koji je obavljen u časopisu za hrvatsku povijest. Radi se o punom većem problemu. Zapravo je to ono što sam htio i naglasiti u toj posebnoj temi, da neki ljudi preuzimaju na sebe odgovornost tumačiti hrvatsku povijest, iako se aktivno ne bave s tom poviješću. U izradi prvog kurikula, naš je centar zaobiđen u radu isto kao i Institut za povijest. A osobe koje su radile na njemu ne bave se suvremenom poviješću, posebice ne Domovinskom ratom. Spomenuta čitanka, koju ste vi spomenuli, to sam rekao i prošli puta ovdje u Saboru, suradnici koji se javljaju na toj čitanci iz Hrvatske, hrvatski povjesničari, ni jedan od njih se ne bavi suvremenom poviješću. Rezultat takvog pristupa, ja sam siguran i to odgovorno tvrdim ovdje, namjernog zaobilaženja Hrvatskog instituta za povijest i našeg centra jest to da se ovakve stvari koje ste vi rekli, da su navedeni u poglavljima koji se odnose na ratu u Hrvatskoj i BIH. Pa tako u toj čitanci, nije samo problem, nisu samo problem faktografske pogreške i ovakve konstatacije jer je skandalozno da se radi neke multiperspektivnost u poglavlju o Vukovaru citira izjava nikog duga nego Vuka Draškovića, da je Vukovar Hirošima [[Upadica: Vrijeme.]] evo ostavio bih to, mislio sam tih 5 minuta, na kraju, ostavio bi to, jer mislim da je to jedan veliki problem.
Treba više vremena za to. Hvala lijepa. Sada želi li netko od izvjestitelja odbora zapravo samo Odbor za ratne veterane i Odbora i za obrazovanje, znanost su imali temu? Ne. Dobro. Hvala lijepo. Želi li predstavnik Vlade dati dodatno mišljenje? Ne. I sad prelazimo onda na raspravu. Prvi je gospodin Miro Bulj, kji će govoriti u ime Mosta nezavisnih lista. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovanog čelnici Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra iz Domovinskoga rata. U ovome izvješću naveli ste sve od početka memorijalnog centra do ovog izvješća koje je dosta opsežno i koji je znači u više dijelova. Interesira me, da se ne bi ponavljali, da li imate dovoljno, arhivskog gradiva, tj. da li ste prikupilo svo gradivo koje mislite da je potrebno? I da li je to gradivo u biti na jednome mjestu. I je li možda veliki dio gradiva koji je tajno, bez odobrenja skidanja službene tajne završilo u brojnim međunarodnim institucijama, kao što je primjera, otišlo je u HAG, znamo koliko je otišlo dokumenata. Da li su otišle kopije ili originali i da li ih imate vi uopće. Jer znamo da bi se naše politike dodvorile europskim činovnicima, da su slale kamione dokumenata bez službenog skidanja oznake tajnosti u to vrijeme za suradnje sa Međunarodnim sudom bio gospodin Orsat Miljenić, pa bi on mogao i to potvrditi, ali kasnije u vremenu kada su se hrvatski branitelji locirali, uključivali … [[Govornik se ne razumije.]] procesuirali i u to vrijeme su dokumenti odlazili i da li ste vi zatražili sve te dokumente, pošto su sad procesi Bogu hvala završeni. Naši generali su oslobođeni, smatram da bi bilo dobro da provjerite ima li dokumenta koji su, kojima vi ili arhiva, nema ovaj, koji nedostaju. Što se tiče vrlo bitnog a to je kurikulum, svi spominjemo obrazovanje i vrlo bitno je na koji način će cijela ta procedura proći ono što će naša djeca učiti. Mi samo tražimo da bude istina o Domovinskome ratu, isključivo istina na koji način prolazi cijela ta procedura, tko to kontrolira, tko je ovlašten za gradivo iz Domovinskoga rata, koliki je vaš utjecaj i ljudi koji se bave sa ovim unutar te reforme koja je najavljena i koja će prema svim izjavama uskoro i biti usvojena. Prema tome, očekujem da se Domovinski rat poglavito zbog budućnosti priča istina o hrvatskom pobjedničkom vojniku. to je ono najmanje što zaslužuju, a najbitnije je da buduće generacije znadu istinu a ne da se čuju priče kao što se čulo iz saborskog zastupnika kolege Pupovca koji uspoređuje generala junaka Domovinskog rata gospodina Bobetka sa zločincima kao što su Mladić, Babić i ostalima. To je bilo ne tako davno, da se te neistine ne zagađuju prostor poglavito mlađe. Istina o Domovinskom ratu je vrlo bitna poglavito u školama kako u dokumentaciji kroz knjige, kroz udžbenike, tako i video zapise kao i svjedoci koji bi, toga vremena koji bi trebali biti i predavači određenih sati unutar cijelog obrazovnog programa i obaveze da se posjetu stratišta kao što je grad Vukovar i ostala područja, da se ne zaborave, da se ti ljudi ne zaborave jer ipak Hrvatska je stvorena u krvi, u obrambenome Domovinskome ratu svi zajedno. Nije se gledalo tko je sin ustaše, tko je sin partizana. Prema tome, na zajedništvu je stvorena Hrvatska država i zajednički moramo odraditi ovaj posao i staviti budućim generacijama istinu o hrvatskom vojniku, pobjedničkom vojniku, humanom vojniku koji je spriječio veliki genocid samo u Bihaćkoj enklavi, da ne govorimo da bi se dogodio veći pokolj od Ratka Mladića nego što je bio u Srebrenici. Tako da brojne te činjenice trebaju biti u udžbenicima. Brojni ljudi su dali svoj život i naravno da najviše treba raditi i poraditi na istini, jer kako vrijeme prolazi istina se može izokrenuti. Vaš stav i priče, znači vi pratite sve hrvatske postrojbe, … [[Govornik se ne razumije.]] postrojbama vojske, SAO krajine, JNA u to vrijeme na ovome području. Izokreće se istina i nije dobro da se cijelo ljeto, tri mjeseca pričalo od jedanaestorici dragovoljaca Domovinskog rata, branitelja koji su poginuli, koji su imali svoju ploču u Jasenovcu. Sada je u Gradiški i tu ne odgovara. Onda i ne bi tribalo na taj način najprije vrijeđati njih, jer sve postrojbe od MUP-a, ZNG-a, Hrvatske vojske poslije, pričuve, gardijskih postrojba, HOS-a, svi su imali svoju ulogu. I ja mislim da ne bi tribalo na taj način razgovarati, dok u Hrvatskoj vrvi od spomenika četničkim vođama kao Šoškočaninu i ostalima. Ja mislim da o tome trebamo javno govoriti, ne tribamo zagađivati prostor kao što se radilo. Ali o Domovinskom ratu tri mjeseca pričati o jedanaestorici časnih ljudi. I da napomenem i u HOS-u su bili ljudi svih nacionalnosti i svih svjetonazora, pa tako znamo da je u HOS-u veliki broj ljudi bio srpske nacionalne manjine i Hrvatskoj vojsci. I tim ljudima triba dati veliki obol i veliki značaj, ljudima koji su pripadnici srpske nacionalne manjine kako na mom području gdje ja živim brojni ljudi su bili dali veliki obol. Ponavljam veliki obol, ljudi srpske manjine i triba im zahvaliti. Žao mi je što ih nitko ne zastupa, pa ni u ovome Parlamentu te ljude koji su branili Hrvatsku, koji su Hrvatsku državu prihvatili kao svoju državu i ne vidim niti jedan razlog da njizi ne metnemo ispred svih nas kao primjer ljudi, a nas kao društva koje drži do tih vrijednosti, do naših nacionalnih manjina ne samo srpske nacionalnosti. Ali pošto je takvi bio karakter rata znamo da je Srbija u velikosrpskom pohodu krenula na Hrvatsku. Smatram da to sve treba biti zabilježeno i naravno u učionicama ostavljeno našim učenicima kao trajni nekakav, kao priča zajedništva koja nas može jedino i borba za opstanak hrvatskog čovjeka koja nas more u budućnosti jedino ojačavati jer podjele nikad nisu ništa donijele. Kao što sam rekao u Domovinskom ratu smo svi zajedno sudjelovali bilo sinovi partizana, ustaša, ljudi srpskih nacionalnih manjina, drugih nacionalnih manjina. Nitko nikome nije to gledao, nego su zajedno u rovu se borili. Ja bih još napomenuo da o Domovinskome ratu vi kao institucija trebate koristiti ljude koji se samoinicijativno organizirao. Imamo primjere brojnih ratnih snimatelja, brojnih ljudi koji imaju svoju dokumentaciju, pa čak su sami kao slučaj ratni snimatelj Petar Malbaša sam je određene dokumentarne filmove radio bez potpore i države i institucije i ostavio je jedan trag kao film „Istinom do pobjede“ u kojem cijeli ratni put opisiva brojnih naših postrojbi poglavito postrojbe čete gardijske 126. i tih južnih dijelova, tako i u drugim sektorima imamo. I to bi tribalo skupa staviti na jedno mjesto, jer oni su ostavili trajan zalog jer oni nisu imali pušku u ruci, ali imali su kamere i ostavili su ono što je najvrijednije a to je trenutni snimak toga vremena, tih ljudi i tih priča krvavih kada se Hrvatska morala braniti na žalost oružjem. I još bi jednom kazao da vjerujem da se može odraditi ovo, vjerujem da vi imate mogućnosti, vjerujem da država može omogućiti vama i ostalima koji istražuju to vrijeme, da se istina sačuva i da Domovinski rat bude ono što je bio. Pobjednički, osloboditeljski, pravični, jer smo imali pravo Hrvati na svoju državu, nakon više stoljeća. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate dvije replike. Prva gospodin Sokol. Izvolite.
Hvala gospodin potpredsjedniče. Gospodin Nazor, gospodine Bulj, vi ste spomenuli, da su sudski postupci okončani. Ovim putem bih naglasio da svi postupci nisu okončani i da se upravo jednom očekuje pravomoćna presuda koja se tiče BIH ali može imati itekako velike reperkusije i na RH, pa mislim da bi se to trebalo naglasiti. Druga stvar koju bi naglasio a tiče se pravnih aspekata, općenito Domovinskog rata. Mislim da se o njima možda ne govori ponekad dovoljno i zato bi pohvalio ono što ste vi spomenuli na odboru, da ste organizirali jedan … [[Govornik se ne razumije.]] koji je upravo trebao obraditi i obrađivao te aspekte. Znači da se ne bi dogodilo da neke interpretacije i promjena Ustava iz '98.-te ili međunarodnog priznanja Hrvatske, se tumače kao uzrok za srpsku pobunu ili nešto slično. Pa se nadam da ćete dalje nastaviti u tom smislu. Znače iz jedne multidisciplinarne perspektive obrađivati pitanje Domovinskog rata. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, gospodin Bulj.
Ja sam govorio o generalima koji su bili suđeni u slučaju gdje su ingerenciju naših operacija date znači u HAG-u. Činjenica je da imao sad i još puno težu presudu i tu se slažem koju možemo očekivati, u prvom stupnju smo imali. Gdje se optužuje Hrvatska za zločinački pothvat. Vrlo opasnu konstrukciju, udruženu, zločinački pothvat Hrvatske države, od politike do vojske na BIH. Što je apsolutna neistina i ljude na koje država je bila zaboravljena. Tu bi se složio, ti generalci su bili zaboravljeni. Prvi ministar koji je podsjetio generale je bio ministar Šprlje, oni su ostali bez pravne pomoći, sami su se branili u prvom stupnju su izgubili tu u biti. Najveći je tu problem što će Hrvatska država ako se ne obrani, ako se u žalbeni rok … [[Govornik se ne razumije.]] poduzela, a ja vjerujem da je. I očekujem da je hrvatski vojnik i Hrvatsko vijeće obrane zajedničko branio hrvatski teritorij. Osobno sam bio godinu dana u BIH, kad bi brojni ljudi koji su iz toga vremena i ne vidim niti jedan razloga da smo im imali ikakvi zločinački pothvat. Hrvatski vojnik je oslobodio i spasio poglavito bihaćku enklavu od najvećeg genocida na ovome prostoru. Srebrenica je bila prema tome broju stanovnika puno manji zločin da je se dogodilo u bihaćkoj enklavi. Ta je namještaljaka, ali Hrvatska država i hrvatsko društvo vrlo malo su Hrvatska država je poduzimala po tom pitanju. I vjerujem da se to ne smije dogoditi da se hrvatski vojnik da se optuži da je bio zločinački, a cijela Hrvatska država, institucije, da su imali zločinački pothvat na području BIH. Hrvatski vojnik i HVO zajedno su ranili i temeljem sporazuma Izetbegović Tuđman u Splitu su zajednički se obranili od velikosrpskog četničkog najezdu na BIH i Hrvatsku. Hvala.
Hvala gospodin Bulj, hvala. Gospodin Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, dobro ste rekli da je potrebno i dan danas nažalost toliko godina nakon završetka rata zapravo zalagati se za istinu o Domovinskom ratu. Jer se nerijetko ona dan danas zamućuje, neke stvari prešućuju, neke pokušavaju reinterpretirati itd. A pitanje koje ste postavili kolegi Nazoru, zapravo je on odgovorio, možda ste ga malo prečuli, na pitanje, jesu li oni bili uključeni, konzultirani, pri izradi kurikuluma. On je jasno rekao, nažalost, niti njegov institutu, a niti Hrvatski zavod za povijest nisu bili uključeni u stvaranje kurikuluma iako itekako bi sa znanstvene strane, objektivne strane imali što za reći i možda su najpozvaniji da u tom dijelu hrvatske povijesti upravo oni daju svoje stavove i podatke. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, gospodin Bulj.
Pa mislim da je najbitnija istina o Domovinskom ratu, mi smo složni tu, treba znanost se uključiti i to treba biti u biti u udžbenicima, prilagoditi naravno prema uzrastu, jer nemamo se mi čega stidjeti, jer opet ponavljam, Domovinski rat je bio zajednički, bio je oslobiteljski, svi su zajedno stali u rov, opet ponavljam, nije se gledalo ni nacionalnost, ni vjeroispovijest, ni stranačka pripadnost. Jednostavno, svi smo zajedno složno, hrvatski narod je obrani domovinu. Naravno da se postavlja tu puno pitanja, od puno ljudi moramo govoriti, evo maloprije smo zaboravili ljude koji su nestali, ljudi koji se još vode kao nestali i naši hrvatski branitelji, pa evo imamo doktora … [[Govornik se ne razumije.]] o kojemu bi volio da kolega Milorad Pupovac progovori. On je u to vrijeme bio zadužen za te stvari i razmjene. On bi morao najviše znati, pa bi evo i o tome bi se trebalo pričati. Brojni ljudi su u biti i obitelji ne znaju za svoje poginule. I u tome smjeru treba ići. Moramo znati da mi kad govorimo o istini o Domovinskome ratu, jedino ju možemo ostaviti, ako bude pisana, naravno sa znanstvene strane, trebaju se znanstvenici ili ljudi tih generacija iz Domovinskog rata, naravno stare, prirodno je da sve manje i manje ima tih ljudi. Za nekoliko godina će biti istina ono što bude zapisano i ostavljeno u dokumentima, u udžbenicima, a ne smije se dozvoliti da se izokrene istine, da se hrvatski narod koji je bio, Hrvatska država, koja je bila žrtva, da se ide obrnutom tezom, da se ispade da smo mi bili agresorka žrtva a taj primjer imamo i kod ulaska tj., kod pregovora kod otvaranja poglavlja Srbiji pravosuđa, u EU-u gdje je Hrvatska trebala stati iza tih, blokirati pregovore i da ingerencija Srbije nad hrvatskim braniteljima.
Gospodine Bulj, imat ćete puno prilika još. A i nije običaj drugog zastupnika pogotovo ako nije prisutan ako se odgovori trećem zastupniku. Gospodin Matić ispred kluba SDP-a.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ravnatelju sa zamjenikom, kolegice i kolege. Dakle, izvješće Hrvatskog memorijalnog centra Domovinskog rata za 2016. godinu kao i sva dosadašnja, napravljena su vrlo korektno, vrlo sadržajno kako to povjesničari znaju napraviti i SDP će naravno prihvatiti i podržati ovo izvješće. Međutim, ja danas želim razgovarati o nečemu što sam i više puta, s obzirom da sam s gospodinom Nazorom mogu reći prijatelj, raspravljao i razgovarao o nečemu što se zove prekrajanje povijest ili različito tumačenje povijesnih događaja. Ja kao laik koji nisam povjesničar, za mene je uvijek 2 i 2, četiri, ali vidjeli smo ovih svih godina da neki povjesničari kažu da je to malo, neki opet kažu da je to previše. Međutim danas spremio sam jednu potpunu drugu raspravu, ali s obzirom da evo, dvije noći zbog jednog događaja ne spavam, odlučio sam to podijeliti ovaj puta s vama. Nije izravno vezano za ovo događanje, ali s obzorom da se radi o povijesnom događanju, ipak jest. Naime, ja sam od malena, od strane roditelja, škole pa i Crkve učen da budem na strani slabijih, nemoćnih, potrebitih, starih, obespravljenih a kada se radi o ljudima koji su starosti 95, 100 godina, onda pogotovo. I sada ni sam sebi ne vjerujem ali moram biti vjerodostojan i principijelan i možda će mi čak i neke kolege iz SDP-a zamjeriti da će moja malenkost nakon svega ovoga, nakon 70 godina od Drugog svjetskog rata braniti ustaše, ja to stvarno nisam ni sam zamišljao ni u najgoroj noćnoj mori. Naime, nisu valjda ustaše džabe 4 godine klali, palili, ubijali, uništavali, pisale rasne zakone, pa nisu valjda uzalud osnivali konc logore, Jasenovac i Gradišku Staru, tamanili Srbe, Rome, Židove, Hrvate neistomišljenike, pobijene bacali u jame poput Jadovnog, ulizivali se i ljubili skute i ruke Musoliniju i Hitleru i trudili se biti veći fašisti od njih i sad je netko odlučio jednom rečenicom to prebrisati i mrtvo hladno reći „Ustaše nisu bile fašisti.“ Zamislite, biskup Košić koji je poznat po mnogim svojim ne pametnim izjavama, po postupcima kao što su blagoslivljanje ratnih zločinaca, krsti zgrade, ali ovaj put je stvarno pretjerao. Ničim izazvan, izvrijeđao je ustaše i njihov pokret. Jednom jedinom rečenicom rekao je oni su fašisti i stoga mi sa ovog mjesta moramo jasno reći Urbi et orbi svima na znanje jednom i zauvijek. Nećeš, pope, nećeš vrijeđati ustaše. Oni kakvi su takvi su [[Upadica Radin: Molim vas, gospodine Glasnović, imate repliku poslije. Izvolite.]] Hvala lijepa. Dakle, ustaše kakve su takve su, naše su, i mi ih ne damo vrijeđati, jer kad oni sami kažu za sebe i ponose se da su fašisti onda ne dopuštamo nikome da im nakon 75 godina to oduzima i dovodi u pitanje. I zato mirno spavajte ustaše, i ne berite brigu. Nikada, baš nikada nećemo zaboraviti vaša djela i sve što ste učinili '40. –tih godina i zbog čega ćemo vas se, budite sigurni itekako, vječno sjećati. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika. Prva gospodin Culej, izvolite.
Kolega Frede, pogledaj ti svojega moguće ratnog druga kako mi, da smo mi izgubili ovaj zadnji naš rat, tko zna gdje bi te tvoje velike borčine s nama. Pogledaj ti kako su mi lijepe brčiće napravili, podsjeća me na nekog Hitlera. Ali, kolega Frede, nisi spomenuo nijednom četnike protiv kojih si se navodno borio. Nisi nijednom riječju ih spomenuo a to ti je svježije pamćenje trebalo biti. Ali u vrijeme Milanovićeve Vlade, u sprezi sa Vesnom Teršelić, potpredsjednica Vlade Vesna Pusić preko svoje stranačke kolegice Zlatar Violić, pokrenula snažan politički pritisak da se Nazora destabilizira. Pa je imenovana novo upravno vijeće centra na čelu sa … [[Govornik se ne razumije.]] i Višnjićem kao članova vijeća. Kaže ovako, upravno vijeće HND CDR-a imenovani Čedomir Višnjić koji je tijekom rata bio obavještajac vojske tzv. SAO krajine. Dokument koji potvrđuje da je Čedomir Višnjić '92. godine surađivao sa predstavnicima 13. brigade srpske vojske tzv. SAO krajine. Frede, ti si bio u toj Vladi. Netko i nešto. Kako nisi vidio što nam podmeću kao braniteljima? Tko će istraživati našu povijest? Obavještajci krajine. Ali oni tebi nisu smetali. A ja ovdje znam zašto ti nisu smetali. Ja puno toga znam što mnogi ne znaju. Pozdravlja te Patak i ekipa iz Vukovara.
Odgovor na repliku, gospodin Matić.
Hvala lijepa. Dakle, gospodine Culej ja sam navikao na vaše uvrede i laže koje vi plasirate o meni već dugo, međutim zamolio bi predsjedavajućeg da mi se gospodin Culej ne obraća sa „ti“, jedanput je gospodin Šuker iskoristio za nekoga, pa rekao onu narodnu „Nismo mi zajedno ovce čuvali“, tako isto gospodine Culej, nismo nas dva zajedno popravljali tenkove u JNA, naime ja ih uopće nisam popravljao nit sam bio tamo. Što se tiče gospodina Nazora i njegove uloge i svega onoga što je učinila hrvatska Vlada vezano uz njega, on najbolje to zna i zna moju ulogu u tome svemu. Dakle zahvaljujući i mom glasu, mojoj malenkosti on je smijenjen sa te pozicije. Evo vidite da više nije ravnatelj Memorijalno-dokumentacijskog centra. Hvala lijepa.
Ovo je bila žustra rasprava ali u granicama pristojnosti bez obzira na sve, a oko ti ili vi ćete se dogovoriti. Gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, mislim nema smisla govorit nekim ljudima nešta jer ja sam prije govorio da najgora prepreka državi Hrvatskoj je ta mentalna baština koji spriječi katarziju, osvjetljivanje događaja na ovim prostorima. To. Gospodine Fred, vi niste povjesničar. Ja sam studirao povijest, modernu povijest i studirao sam političke nauke u Kanadi koje nije isto društvo. Tamo je sve dostupno. Ja sam više knjiga pročitao u dan vremena, nego svi … [[Govornik se ne razumije.]] u cijelom životu. Vi pojma nemate o čemu govorite i sad ću to dokazati. Sve države koje drže do sebe imaju Komisiju za ratne grobove. Dolaze Amerikanci ovdje, to je čista nauka, to nije politikantstvo, to nisu partizani i ustaše. Oni su došli ovdje, traže dva pilota iz Drugog svjetskog rata. U Hrvatskoj imate od slovenske granice, austrijske granice do Bugarske ne znamo u Hrvatskoj 700 masovnih grobnica u Sloveniji, 1000 u Hrvatskoj. To su žrtve komunista, komunističkog režima, boljševičkog sotonizma kojeg vi danas branite zato, ne znam zašto. Jeste li se i vi možda potpisivali prije u bivšoj državi kao Jugoslaven. Jeste vi Jugoslaven još ostali? Ostali ste mentalni Jugoslaven. I ako ste se vi borili ima opis fanatika to je ovo. Čovjek koji se bori za neke ciljeve, kad ih dostigne zaboravi zašto se je borio. Kad ste vi položili vijenac u Vukovaru gdje je ubijeno, a … [[Govornik se ne razumije.]] o tome govori biskup Kočiš i drugi u centru Vukovara u travnju četrdeset i pete godine ubijeno 200 tisuća najistaknutijih građana Vukovara. I to zašto jesmo di jesmo, jer taj režim je pobio hrvatskom narodu, to nije pitanje ustaša, partizana. Izvršio … [[Govornik se ne razumije.]] democid i klasni genocid. Kad ste spomenuli velikosrpski imperijalizam koji od 1912. do '41. pobio 200 tisuća ljudi na ovim prostorima i gdje je počeo? Znate ime jednog svećenika i 100 hrvatskih seljaka koji je ubijen '35. godine u Staroj Jugoslaviji. Vi pojma nemate po tome. Držite se vaših gardit propa, a nemojte ljudima … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Hvala lijepa gospodine Glasnović.]] I vi ste čisti agi popovac i sramota da ste bili hrvatski branitelj.
Izvolite gospodine Matić, odgovor gospodina Matića [[Upadica Glasnović: Vi ste sramota za hrvatskog branitelja.]] Molim vas vrijeme! Vrijeme poštujemo. Izvolite.
Hvala lijepa. Čovjek se svaki put oduševi kad čuje gospodina Glasnovića, dakle trebali ste biti ovdje u Hrvatskoj i proći ono sve što je prolazio i hrvatski narod i do devedesetih pa i kasnije. Lako je bilo pametovati iz 10 tisuća kilometara. … [[Upadica Glasnović, ne razumije se.]] Molim vas! Iz 10000 kilometara udaljenosti kao i vaš bivši premijer Orešković kojeg nikad niste pitali zašto nije bio u Domovinskom ratu. Vaše ratne zasluge ne dovodim u pitanje i sami znate. Međutim, trebali bi nešto znati, vi koji ste pročitali puno knjiga, dakle u ovom Domu od devedesetih godina govori se o obilježavanju mjesta žrtava Drugog svjetskog rata i poraća. Tu je bila čuvena ona komisija Hebrangova koju smo kao mi ukinuli, ali vi ste rekli da ćete je zanoviti. Evo dvije godine su prošle, naravno da niste. Jedina dva spomenika u Republici Hrvatskoj žrtvama Drugog svjetskog rata i poraća su otvorena u Tupalama Sinjcu kod Otočca i u Gračanima ovdje u Zagrebu. Nećete vjerovati, informirajte se. Dakle, ta dva mjesta jedina, nultog nema i trećeg nema otvorila je Vlada Zorana Milanovića, otvorio je ministar branitelja, moja malenkost. I nad jedina dva spomenika u RH na kojim velikim slovima piše žrtve komunističkog režima otvorila je nećete vjerovati ili hoćete SDP-ova vlast i ovaj ovdje bivši ministar koji je pred vama. A vi i dalje trubite o svemu što god vi hoćete.
Dali ste povredu Poslovnika. Podsjećam da morate reći članak. Izvolite. Uključiti mikrofon prvo.
238. lažiranje podataka. Prvenstveno gospodine moram ovo ispravit njega. Hrvatski narod je napravio spomenik Macelju gdje imate 130 masovnih grobnica, gdje ih je ubijeno civila, ratnih zarobljenika. Imate 130 jama. Tamo gdje leži do 14000 ljudi pobijenih, a to je platio hrvatski narod, a nije platila nikakva nedržavna komisija. I tako, imate drugih spomenika po općinama. Ljudi se sami organiziraju da obilježavaju stradanja svojega naroda od tog zločinačkog komunizma, od tog boljševičkog sotonizma koji je pobio više ljudi nego 4 stoljeća ovoga turskoga zuluma. Vi ste to, vaši nasljednici su to napravili, prethodnici u 4 deset kratkih godina. I to je zašto imate 3 milijuna ljudi vani, a mojoj obitelji sve je oduzeto u toj državi. Ja sam se rodio u stanu 25 kvadrata i ja sam otišao sa 8 godina jer sam morao bježati. Pa čekajte, ja sam, kad o meni govorite. Ja sam morao bježati. Čača 10 godina u Zenici, mater 6 mjeseci tamo u UDBA-i. Meni su svi privedeni. Vaši su … [[Govornik se ne razumije.]] obitelj pogodili.
Hvala lijepa. Vrijeme. Gospodine Glasnović bio sam toliko tolerantan da vam nisam rekao da članak 238. nego 236., 238. pardon što ste naveli ne govori o lažiranju podataka. Bio sam tolerantan, pa poštujte to. … [[Upadica Glasnović, ne razumije se.]] Bio sam tolerantan. Gospodin Zekanović replika, izvolite.
Uvijek kad je SDP na koljenima onda čujemo sa te strane sabornice priče, normalno o čemu ćemo o ustašama i partizanima. Uvijek ista priča. Imate sjajnog predsjednika stranke, čestitam na tome. Vjerojatno zbog toga i ove teme konstantno izvlačite. Ali ipak ne mogu vjerovati da 2017. godine čujemo ono „nećeš pope“. To je onaj isti izraz, isti usklik koji se 45 godina konstantno ponavljao. „Nećeš pope“ ne znam gospodine Matiću jesam li ja to dobro čuo? Stotine tih svećenika, tih popova kako ste ih nazvali i časnih sestara stradali su u radu i poraću. Govorite o ustaškim zločinima, govorite o ustašama, a partizanske zločine ne spominjete. Nisu svi koji su bili u ustašama i domobranima bili zločinci kao što su mnogi, mnogi na žalost partizani klali i ubijali i po Bleiburgu i po Križnom putu I uvijek se te teme nanovo izvlače, uvijek kad ste vi na koljenima. Ako već osuđujete fašističke zločine, ustaške, koje svi osuđujemo, osudite i komunističke, a od vas nikad nismo čuli niti jednu riječ osude komunističkih zločina. A vi ste napredna demokratska, europska stranka pa se uvijek pozivate vijeća, na rezolucije Vijeća Europe, EU-a, pa zaboravljate ovu rezoluciju o osudi svih totalitarističkih režima. Pa vi ignorirate konstantno. Kao da Vijeće Europe nikad ništa nije reklo. Ali što vi budete više te teme izvlačili, znači da ste kao opozicija jadni, da vas nema, zato samo naprijed.
Gospodin Matić, odgovor na repliku.
Dakle, hvala lijepo. Gospodine Zekanoviću, pitali ste se dali dobro čujete pa ne znam jel' stvarno sjedite na ušima, dakle potpuno ste dobro čuti što sam rekao i gospodinu Glasnoviću i što sam odgovorio, dakle a i vama. Govorio sam o konkretnom popu, dakle to je narodni izraz za svećenika, sveštenika, hodžu, kaže se pop, konkretan pop i evo upravo s ove strane sabornice nismo dali da se vrijeđaju ustaše. Što se vi sad ljutite sad jel' ćemo ih vrijeđati ili nećemo vrijeđati? Bar što se vas tiče, ne biste smjeli vrijeđati. Hvala.
Gospodin Zekanović vi ste dali povredu Poslovnika.
Jesam.
Čekajte, zanima me, molim vas samo pročitajte članak.
238., omalovažavanje kolege zastupnika. Pogledajte. Ovako, kolega je rekao meni da trubim, maloprije da sjedim na ušima, maloprije kolegi Glasnoviću da trubi, kolega njegov, moram reći a to je jedan vokabular koji SDP koristi najčešće pa je njegov kolega maloprije iz govornice rekao da j premijer grogiran. Ja ću vam samo čestitati na vašem sjajnom izlaganju i na sjajnim izlaganjima vašeg predsjednika.
Idemo dalje. Ispred Kluba zastupnika HDZ-a gospodin Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ravnatelju sa zamjenikom, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće Hrvatskog memorijalnog-dokumentacijskog centra za 2016. godinu koje je kao što vidite, iscrpno, opširno i daje punu informaciju o aktivnostima centra ali i problemima s kojima se centar suočava. Centar je središnja arhivska i znanstvena ustanova za prikupljanje i zaštitu arhivskog gradiva iz Domovinskog rata te njegovo istraživanje pa su skladu sa time i aktivnosti opsežne. Možda bi posebno trebalo istaknuti rad Odjela za arhivsko gradivo Domovinskog rata koji uz redovne djelatnosti, određene Zakonom o Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru Domovinskog rata tijekom godina istraživao i uređivao zahtjeve zaprimljene od raznih državnih institucija, županijskih državnih odvjetništava RH, MORH-a, Ministarstva pravosuđa, Odjela za ratne zločine, MUP-a RH, odvjetničkih timova, osumnjičenih pripadnika HVO-a. Centar je prikupljao arhivsku gradivo preuzimanjem po službenoj dužnosti darovanjem i otkupom arhivskog gradiva. Tijekom 2016. godine objavljeno je 24 ili u pripremi za tisak još 7 znanstvenih i stručnih časopisa, monografija, zbirka i ostalih stručnih i stručno-publicističkih tiskovinama. Ukupno je 31 znanstveni ili stručni rad zaposlenika centra sa temama iz Domovinskog rata. U taj broj nisu uračunati radovi zaposlenika centra 2016. koji su objavljeni na portalima kao i pojedinim dnevnim i periodičnim tiskovinama. Tijekom 2016. godine Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata i njegovi zaposlenici sudjelovali su kao organizatori ili suorganizatori te kao aktivni sudionici predavači i promotri na mnogim znanstvenim i stručnim skupovima, javnim tribinama i predavanjima te promocijama i izložbama na kojima su govorili znanstvenici, zapovjednici i ostali sudionici događaja iz Domovinskog rata te autori promoviranih publikacija. Također treba istaknuti i pitanje čuvanja preuzetog i prikupljenog gradiva. U tu svrhu osigurana su i potrebna spremišta. Za konvencionalno gradivo čuva se u spremištima u centru, 150 metara kvadratnih spremišta u Kerestincu, 205,16 metara kvadratnih koja zbog visine prostora može primiti više od 1000 dužih metara gradova a nekonvencionalno gradivo čuva se u primjerenim uvjetima u posebnim spremištima u Hrvatskom državnom arhivu u Kerestincu i u Hrvatskoj kinoteci. Zbog rekonstrukcije spremišta u Kerestincu, trenutno su kapaciteti ukupne površine spremišta koje centar ima na raspolaganju smanjeni do završetka spomenute rekonstrukcije. Bogata izdavačka i znanstveno-istraživačka djelatnost te suradnja sa državnim institucijama ukazuje da centar raspolaže visoko stručnim kadrom i kako je navedeno u izvješću, samostalno financira njihovo obrazovanje odnosno troškove stjecanja doktorata kao i troškove raznih stručnih usavršavanja za svoje djelatnike. Do sada je centar uspijevao platiti vlastitim sredstvima sva usavršavanja. Do srpnja 2013. godine u centru radi zaposlenih na neodređeno vrijeme, zaposlenici su diplomirani povjesničari, 7 je doktora znanosti, a 4 je trenutno na doktorskom studiju. Osim zaposlenika koji rade na administrativnim poslovima i poslovima arhivskih tehničara, svi zaposlenici centra kojima je to uvjet za posao, položili su stručni arhivski ispit. U izvješću kao što možemo vidjeti također navodi se da opseg posla zahtijeva još veći broj zaposlenika od onoga koji centar sada ima, o čemu je centar izvijestio nadležno Ministarstvo kulture. Svakako je potrebno razmotriti mogućnosti koje ministarstvo stoji na raspolaganju i pokušati riješiti i taj problem zapošljavanja kako bi centar još bolje i kvalitetnije radio. U ovom izvješću kao što možemo vidjeti, pobrojene su sve publikacije, i prikupljanje dokumenti i materijali iz raznih provjencija i jednako tako ova memorijalni dokumentacijski centar je taj koji sva ona lažna svjedočanstva koja dolaze iz naših susjednih republika ili tzv. republika demantira. S obzirom na prevenciju materijala koji su prikupljeni u oslobodilačkim operacijama, ali koji su od strane pojedinaca otkupljeni, jasno se može, argumentirano govoriti o događajima iz Domovinskog rata, koji govore da je bio pravedan, oslobiteljski Domovinski rat i ja bi volio da su i kolege koje su se opustile u rasprave o ustašama i partizanima govorile više o arhijskom gradivu koje je deponirano i iz kojeg se vidi tko je bio agresor a tko je bio tko. Lažiranje povijesti zbog ovoga centra je nemoguće, jer sve u njemu se nalazi, od zapovjedi svih korpusa, vojske koje su napadale Hrvatsku državu, do pojedinih štabova teritorijalnih obrana, do svih onih video zapisa, slika, publikacija i brošira koje su izdavale i vojska Krajine kao i srpska vojska. Tako da ovo je hvale vrijedan materijal koji zapravo jasno prezentira i govori o tome što se događalo u RH, tako da ne može nitko reći iz ovih dokumenata da se dogodio građani rat, nego agresija RH. Ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] centar je vrijednost koju Hrvatska ima, iz koje crpi svoja sva obrazloženja i opravdanja i iz kojega bi trebale buduće generacije učiti povijest, što se dogodilo u Hrvatskoj, a ne skretati pozornost, na neke teme koje apsolutno nisu primjerene danas u RH. Vjerujemo da ćemo i dalje suradnjom svih institucija dokazivati ono što je istinito, ali i pisti istinitu povijest iz ovih materijala koje su prikupljeni, najviše u osloboditeljskih operacijama, koje su institucije pregledale, imaju saznanja, ali puno puta ih ne koriste, jer su vjerojatno ideološki otklonjene od one stvarnosti koja se dogodila u RH. Klub HDZ-a podržava ovo izvješće kao i daljnji radi i unaprjeđenje Memorijalnog dokumentacijskog centra sa željom da i dalje, povijesne knjige u RH budu popunjene baš iz onih jasnih dokaza koji su arhivirano u … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam na svemu što ste učinili za RH kroz ove prikupljene materijale i želimo vam dalje uspješan rad. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku gospodin Zekanović.
Jadranko Prlić, Bruno Stojić, Slobodan Praljak, Milivoj Petković, Valentin Čorić, Berislav Pušić. To su Hrvati iz BIH koji u ovom trenutku, sjede, čame u HAG-u i koji s nestrpljenjem ili sa očekivanjem sa zemljom isčekuju 29. sljedećeg mjeseca, kada će im se konačno izreći presuda. Inače one su optuženi kao šestorka da su sudjelovali u međunarodnom udruženom zločinačkom pothvatu, zajedno sa našim prvim predsjednikom doktorom Franjom Tuđmanom. Memorijalno dokumentacijski centar je nužan upravo zbog ovih stvari, da se dokaže nevinost hrvatskih ljudi u Hrvatskoj ali ja ću se usuditi reći i na prostoru BIH. Malo smo i zaboravili, kad su 1000 mladića '91. došli u Hrvatsku i pomogli obraniti svoju domovinu koja je također i njihova domovina, onda su nam bili dobri. Danas, su malo zaboravljeni, malo su u zapećku. Pa nažalost, krunski dokaz ovoga procesa je jedan ja ću se usuditi reći falsificirani ratni dnevnik Ratka Mladića, gdje se, koji će zapravo i presuditi, odnosno, odlučiti o presudi našim hrvatskim optuženicima, koji danas, ponoviti ću čame u HAG-u. Hvala.
Odgovor na repliku, gospodin Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega jasno je da ovi materijali u Memorijalno dokumentacijskom centru u RH, ali jednako tako i u BIH jasno prikazuju istinu koja je crpeći iz njih podatke i iz jednoga i drugoga Memorijalno dokumentacijskog centara jasno se dostavilo i pravosudnim tijelima i HAG-u sve što je istina. Otkloniti ono što nam se stavlja na teret i RH i pojedincima, kao časnicima hrvatske vojske ali i Hrvatskog vijeća obrane. I mi vjerujemo, kao što je to zaključio i predsjednik vijeća i svoju deponiranu posebnu odluku, stavio i otklonio opću sumnju, do dvojica sudaca su ostali pri onome što je netko učinio iz BIH, Republike Srpske i Srbije. Jednako tako mogu naglasiti, da nam je teško prihvatiti, da oni kojima smo pomagali na početku Domovinskog rata, koje smo naoružavali, koje smo obučavali, kojima smo svu pomoć pružili i u toku osloboditeljskih operacijama da danas govore o agresiji RH, na BIH. To je ono zastrašujuće, to je ono što se zove susjedska hvala za sve ono što smo učinili za njih.
Sada imamo gospodina Bulja ispred Mosta nezavisnih lista, ne pardon, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Danas govorimo o vrlo bitnoj temi, to je centar koji skrbi o arhivu, tj. koji arhivsku građu treba pregledati sa znanstvene strane i sačuvati istinu, o tome sam govorio u početku samom, ali i u ime kluba, ali je najbitniji ovaj dio, po meni, istina o Domovinskome ratu, jer je činjenica da i politika RH, želi izokrenuti istinu, pa vidimo i podizanje spomenika Majoru koji je cijeli Bjelovar htio u biti dignuti u zrak. Kojega veličaju herojem, gdje su poginuli tada hrvatski branitelji, civili u Bjelovaru gdje Vučić često naglašava u biti izokreće istinu. Naravno on je čovjek, moramo biti svjesni koji je podupirao četnički pokret koji je držao govore u Glini '95. godine. Znači i sami Srbi Republike Srbije od vrha vlasti imamo pokušaj izokretanja istine to je bitan ovaj centar da bi se očuvala istina o Domovinskom ratu i da bi sa znanstvene strane se ostavili trag. Ali je vrlo bitno i sjetit se vremena kada su i u ovoj sabornici govorili saborski zastupnici da je izvršena agresija, hrvatski vojnik izvršio agresiju na Bosnu i Hercegovinu što je apsolutna neistina. Mi zaista očekujemo od tih ljudi jer u Domovinski rat su išli ljudi, opet ponavljam nebitno od žao mi je što se malo prije počela priča o ustašama i partizanima, jer jednostavno u Domovinski rat su išli svi ljudi bez obzira na tko im je bio did u ustašama, partizanima, bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost. Mi moramo zajedno zaštiti Domovinski rat, a to možemo jedino na ovaj način kroz Memorijalno-dokumentacijski centar u Domovinskome ratu da se prikupe podaci, da svi zajedno krenemo. A isprika od ovih saborskih zastupnika koji su tada propagirali jednu strašnu tezu koju je Haag sada preuzeo kod suđenja našim braniteljima u Haagu koji su godinama bili zaboravljeni od institucija Hrvatske države. Jedna vrlo teška prvostupanjska presuda, sad se očekuje drugostupanjska gdje se Hrvatsku optužuje za, znači udruženi zločinački pothvat i agresiju na drugu zemlju Bosnu i Hercegovinu šta je apsolutno neistina. Opet ponavljam hrvatski vojnik je osloboditeljski zajedno sa Hrvatskim vijećem obrane, jer je to isto tijelo i Armijom BiH nakon Sporazuma Izetbegović-Tuđman zaustavio, hrvatski vojnik zaustavio Ratka Mladića, Vučića, sadašnjeg predsjednika Republike Srbije i ostale da naprave nezapamćen zločin u Bihaćkoj enklavi i time smo spriječili zločin, hrvatski vojnik nezapamćen u ovoj povijesti, puno veći nego što se dogodio u Srebrenici. I to je istina. O toj istini tribamo govoriti, jer brojni hrvatski vojnici su dali svoj život, svoje zdravlje na tom području. Također zajedničko tijelo je uvijek bilo Hrvatsko vijeće obrane i Hrvatska vojska i to ne smijemo dijeliti. To su hrvatski vojnici koji su zajednički branili Hrvatsku. Također kolega je malo prije spomenuo da su ljudi iz tih područja prvi, među prvim dolazili u Hrvatske oružane snage i to se ne smije zaboraviti. Ja bih pitao gospodina Nazora imate li vi informaciju tko radi recenziju kurikularne reforme, jer nemamo još odgovora. Vidimo da su pojedinci, udruge pitale tko radi recenziju kurikularne reforme po pitanju Domovinskoga rata. Da li to rade strane institucije ili ste vi uključeni? Da li to rade u Engleskoj ili ne znam kojoj nekoj drugoj državi? Ovo je ozbiljna stvar. Ono što ostane upisano u udžbenicima, a u udžbenicima mora biti ono što je u arhivi, arhivskoj građi i nadam se da ćemo sve dokumente prikupiti kao što sam i govorio i da ćemo promovirati to zajedništvo i Domovinskoga rata u budućnost. Volio bih da i sada u budućnosti, jer na zajedništvo hrvatski čovjek može opstati na ovome području. I vrlo bitno još jednom napomenuti i poslati poruku. Hrvatski građani nisu mrzitelji drugih naroda. Opet naglašavam da tribamo istaknuti ljude srpske nacionalnosti i svih nacionalnih manjina. Njih tribamo istaknuti. Brojni su bili u svim postrojbama Hrvatske vojske. U HOS-u dali su svoj život. Imamo primjere. Imam ja sa svoga područja primjere, gdje su ljudi srpske nacionalne manjine bili u svim postrojbama i HOS-a. Prema tome, svakoj postrojbi tribamo dati svoje mjesto a nikako da, ja sam pitao ovdje i premijera zbog čega se tolika halabuka diže oko poginulih 11 pripadnika hrvatskih obrambenih snaga HOS-a koji su dali svoj život da mi možemo imati današnji sustav parlamentarni. A o agresoru kojega na žalost imamo spomenike na cijelom području koji su u biti od Borova Naselja, Vukovara do kninskog područja što je žalosno, gdje se vrijeđaju hrvatski branitelji, gdje se vrijeđaju institucije. Ali na žalost očito odnosi politički, koalicijski u ovome trenutku HDZ, SDSS jednostavno taj problem ne mogu riješiti. I zaista pozivam sve saborske zastupnike nas da pristanemo se vraćati kad o ovome govorimo. Mi možemo otvoriti temu o svim totalitarnim režimima, svim žrtvama se pokloniti. Ali da otvaramo teme o Drugome svjetskome ratu kad govorimo o Domovinskome ratu to je krajnje neozbiljno, neodgovorno, a poglavito od nas saborskih zastupnika ma o kome se radilo. Mi imamo, znači Dan totalitarnih režima, znači to je Vijeće Europe dalo komunistički, fašistički, nacistički, svim žrtvama se tribamo pokloniti s toga vremena. Jer jednostavno svi totalitarni režimi nisu donijeli dobro hrvatskom narodu, a Domovinski rat je temelj Hrvatske države i o njemu tribamo govoriti istinom i s ponosom. Stoga sad jedno pitanje vam postavio. Prvo je bilo oko arhive u drugim međunarodnim sudovima i na terenu da li ste prikupili. Vidim da se pojavljuje arhiva svagdje. Brojni ljudi imaju arhivu i privatnim. Da li ste išta poduzeli po tome pitanju sve radi boljeg znanstvenog istraživanja i radi istine. I drugo pitanje naravno vrlo bitno da u udžbenicima u školama se priča o istini, o Domovinskom ratu i tko je radio kurikularnu reformu tko je uključen, dal' ste vi uključeni i tko je radio recenziju poglavito govorimo po pitanju Domovinskoga rata, dal' to rade strane institucije ili će raditi ili će to raditi hrvatske institucije. Hvala lijepo.
Imamo 6 replika. Prva gospodin Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, kroz ove dokumente koji su pobrojani, jasno vidimo da posjeduje Memorijalno-dokumentacijski centar sve ono što je potrebno kako bi Državno odvjetništvo moglo postupati, reagirati. Kako bi onima koji su podvučeni pod aboliciju ili oprost, mogli dokazati da su bili krvnici ili organizatori krvnički zlodjela, kao što je to recimo bio … [[Govornik se ne razumije.]] Osnivač oblasti Zapadna Slavonija, '91.-'95., tu piše Narodna skupština srpske oblasti zapadna Slavonija. Oblasno vijeće srpske oblasti Zapadna Slavonija, Skupština Općine Pakrac, Skupština Općine Okučani, Vrhovni savjet obrane Republike Srpske krajine. Pa imamo posebne jedinice milicije zapadne Slavonije i tako redom. Iz tih dokumenata, pa imamo Općinski sud Okučani, '91.-'95. Iz tih svih dokumenata jasno proizlazi tko je organizirao Zapadnu Slavoniju, tko je organizirao logor u Buću, tko priveo doktora … [[Govornik se ne razumije.]] , tko je pogubio 26 branitelja i civila na Buću, to su sva pitanja koja posjeduju odgovor iz ovih dokumenata a nisu, ja vjerujem da nisu, do sad korištena. Unatoč našim prozivkama Državnog odvjetništva u nekoliko navrata u ovom hrvatskom Domu, do danas … [[Govornik se ne razumije.]] slobodno šeće i ne odgovara za ono što je činio sa predumišljajem je činio zlodjela u organizaciji Zapadne Slavonije i logora u Buću. Da ne nabrajam sve druge destinacije u kojima se dogodilo isto. Posjeduju se svi dokumenti od onih koji su bili u jedinicama njihovih zločinačkih snaga do zapovjednika pa i do izvršioca pojedinih zločina.
Hvala kolega Đakić, vrijeme je isteklo, hvala. Odgovor gospodin Bulj.
Naravno da zločin ne zastarijeva. To je pravilo na koje su se pozivali kad se uhićivalo hrvatske branitelje, kad ih se progonilo. Pa ne vidim niti jedan razlog, pa ne može samo Državno odvjetništvo raditi po pitanju hrvatskih branitelja, ne opravdavajući niti jedan zločin. Naravno da je teško i mučno slušati žene silovane u Vukovaru koje teško i mučno daju svoje ispovijedi o tim trenucima teškim koji govore da njihovi silovatelji sada žive u gradu Vukovaru. Naravno da ova dokumentacija ako svjedoči i dokumentira istinu, pa naravno da Državno odvjetništvo po prirodi toga pošto zločin ne zastarijeva, da bi trebalo reagirati. Ali oni su se više bavili kako mi što više naših generala uhititi, opet ponavljam tu više riječ jer je jednostavno, to je najteže vrijeme koje je proživjelo, kako se dodvoriti europskim činovnicima i pohapsiti najistaknutije hrvatske sinove i proganjati ih po cijelom svijetu dok su ti četnici, organizatori pobune šetali slobodno Hrvatskom. Očito institucije su bile okrenuto, poglavito Državno odvjetništvo na svim razinama bio okrenut više prema tome kako se dodvoravati hrvatskoj politici koja je je bila dodvornička i poslušnička prema Haagu. Još je bolnije šta mi imamo 23. poglavlje, Srbija je otvorila 23. poglavlje pretpristupnih pregovora, Hrvatska nije blokirala, a dobili su uvjete maloga Haaga, jurisdikciju na cijelom teritoriju. Hrvatski branitelji će biti pod jurisdikcijom Beograda i Srbije. Ovdje je izokrenuto, po prvi put u povijesti, zločinci će suditi, agresori u biti, žrtve i branitelje. I to trebamo zaustaviti, naša politika pod hitno.
Hvala. Gospodin Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, gospodine Nazor sa zamjenikom, uvaženi zastupniče Bulj. Ja ću vam postaviti jedno pitanje vama kao hrvatskom branitelju. Što vi mislite o pokušaju klasificiranja Domovinskog rata kao građanskog rata na ovom teritoriju i što mislite o onima iz hrvatske politike koji spominju izjednačavanje krivnje za sukob na Balkanu? Da li mislite da je to blokiranje namjere reparacije ili ratne štete prema Srbiji? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Bulj.
Domovinski rat nije bio građanski rat, Hrvatsku je napala JNA i Srbija tada u tim okvirima, to je činjenica. Ali postoji tu naravno ta kvaka ratne štete, 45 milijardi eura i zaista pozivam i hrvatsku diplomaciju, hrvatsku vlast, sve koji su odgovorni u tome, pošto se pozivamo na dobre odnose i nitko nije protiv loših odnosa, da jasno i glasno kažu Vučiću, Predsjedniku Srbije, da Hrvatskoj isplati 45 milijardi eura štete koju je on nanio, koju je nanijela tadašnja vojska i tu ne može biti građanski rat. O građanskom ratu govoriti u trenutku kada kompletna vojska, tada JNA staje na stranu Srbije protiv odluke Hrvatskog sabora o samostalnosti je priča za malu djecu jer je sve bilo legitimno, utemeljeno ali je činjenica da se brojni u hrvatskoj politici moraju ispričati. Pa ovdje su priče u ovome Parlamentu da je izvršena agresija na BiH, da je građanski rat. O kojemu mi građanskome ratu pričamo? Pa 1/3 Hrvatske su htjeli odvojiti je i pretvoriti je u tzv. krajinu. Sa namjerom i ciljem apsolutno blokade Hrvatske, ustvari ono što je Vučić rekao u Glini da će ostati malo oko Zagreba, sadašnji predsjednik RH. Prema tome, ne smijemo nasjedati na te priče, to je bio oslobiteljski, pravični rat, rat, kojom se Hrvatska država u biti obranila i časnim pobjedničkim operacijama hrvatske vojske nezabilježen na ovim područjima i bilo kakav drugi prigovor je apsolutno protiv hrvatskog interesa i laž i obmana.
Hvala. Gospodin Kovač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Gospodin Bulj je govorio o našoj šestorci, znači o šestorci iz BIH koja je optužena u HAG-u. Ja bih samo htio sljedeće naglasiti kad govorimo o tome, da budemo vrlo oprezni i precizni kad govorimo o tome, koja je navodna uloga RH. Prošle godine je ministar pravosuđa Ante Šprlje, iz vaše stranke tražio od žalbenog vijeća haškoga suda da Hrvatska bude prijateljica suda. To je odbijeno. Ali u obrazloženju haškoga suda, tj. žalbenog vijeća, je jasno rečeno, da se prvostupanjska odluka odnosi samo na šestorku. Da nema nikakve odgovornosti države u ovom slučaju Hrvatske države, niti da se govorio odgovornosti bivšeg predsjednika, prvog predsjednika, Tuđmana, ministra obrane Šuška i načelnika glavnog stožera Bobetka. To je vrlo jasno zapisano u obrazloženju žalbenog vijeća nakon što je Hrvatska tražila da bude prijateljica suda. Znači nema odgovornosti Hrvatske države i na tome moramo inzistirati. Naravno da mi želimo, da naši Hrvati budu oslobođeni, znajući da su se ponoviti ću treći put u ovom Hrvatskom saboru, gdje su se Hrvati prvi angažirali u obrani BIH, prve su žrtve agresije JNA i Srbije na BIH, prvi su ustanici u BIH i oni su obranili aktivno i vojno i politički jer su bili na referendumu za neovisno BIH, samo BIH. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Bulj odgovor.
Kolega Kovač, vi ste diplomata, a znate da je diplomacija velikom dijelom kriva za ovu situaciju u svim aspektima gledajući iz Domovinsko rata, kako na području BIH tako i Hrvatske, da smo jednostavno, nismo diplomatski odradili ono što smo trebali odraditi, jednostavno smo se dodvornički se ponašali, a govoriti o ratu u BIH, ja ne znam vaše tumačenje. Ponavljam, vi ste diplomata, koliko, nisam ja stručnjak za to, ali koliko ja isčitajem, to su vrlo teške kvalifikacije za RH, gdje se optužuje sami vrh RH, za udruženi zločinački pothvat i agresiju na BIH. Ja bi volio da ovo nije istina. Ali i tih 6 ljudi nisu vodili privatni rat. Oni su vodili rat za Hrvatsku i upravljali su postrojbama, ja ne ulazeći ovdje u pojedinačne odgovornosti … [[Govornik se ne razumije.]] ali nije privatni rat niti jedan general, niti jedan od vojnika do generala vodio Hrvatsku. Zločine ne opravdavam. Mi smo uvijek bili u toj poziciji da se povlačimo kako bi se dodvorili iz diplomacije, pa tako smo Srbi. Pa znate li, vi se sjećate, vi ste bili u diplomaciji. Što smo mi sve trebali, da bi nama 23 poglavlje otvorilo. Uhititi, locirati sve što se da i onda bi još naši rekli još trebamo. Dokumentacije je otišlo ne znam koliko. Pa politika je službeno, izašao je gospodin Vladimir Šeks, ovaj sad vođa u stranci, jedan od savjetnika, tako se predstavlja, izgovorio riječ koje su najmorbidnije u povijesti Hrvatske. Locirati transferirati, uhititi, transferirati, procesuirati, koga Gotovinu, Markača. Nismo branili interese samo da bi se dvorili, pa čak ni teritorijalno. Nismo gospodarski pojas smijali proglasiti. Toliko je bilo dodvorničke, a kamoli u odnosima, pa nisu hrvatski vojnik vodio privatni rat. I Domovinski rat je častan i na području BIH a tako i Hrvatske. I ti ljudi stoga … [[Govornik se ne razumije.]] obol i u Hrvatskoj.
Hvala, hvala. Gospodin Varda ima repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, s jedne strane imamo ovo izvješće o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra, … [[Govornik se ne razumije.]] činjeničnom stanju, dokumentacije i memoarskoj građi za koju se nadam za s posebnom ozbiljnošću prosuđujete vjerodostojnost. S druge strane imam tvoje svjedočenje kao branitelja u BIH i tvoju izjavu danas u raspravu, da se i u ovom Saboru, što je činjenica čula riječ, pojedina zastupnica ili zastupnika o Hrvatskoj kao agresoru na BIH. Što nam sad sve vrijedi ova dokumentacija, sve ove činjenice, kad a zanima me vaše mišljenje kad bi od tih istih zastupnika, koji danas sjede u saboru, nisu nazočni kada raspravljamo o ovome izvješću, a nisam čuo ni ispriku za zapravo objede na račun Hrvatsku. Hvala na odgovoru.
Hvala gospodin Varda. Gospodin Bulj ima odgovor na repliku.
Mi živimo u demokratskom društvu, ali je neistina i laž da je Hrvatska izvršila agresiju na BIH i ne daj Bože da ta činjenica bude zapisana negdje jer je laž, to je bol do neba, to je bol do neba od onih koji su pod zemljom, od onih koji nisu među nama, od onih koji su omogućili da danas imamo parlamentarnu dokumentaciju. I naravno, da treba priznati greške i treba se ispričati. Jer hrvatski vojnik je doprinio puno za BIH u obrani od velikosrpske agresije, a o Hrvatskoj ne trebamo ni govoriti. Tako da bi bilo, demokratsko smo društvo, otvoreno smo društvo, ali vrijeđati temelje Hrvatske države, gdje smo na zajedništvu je stvorili i Hrvata Bosne i Hercegovine i Hrvata u dijaspori i Hrvata unutar Hrvatske i sad ih opet vraćati i dijeliti je nešto najgore na ustaše i partizane. A oni koji su u to vrijeme govorili da je agresija zaista minimalna prema onima koji su im omogućili da budu u Parlamentu trebala bi isprika, a to su poginuli hrvatski branitelji kako u Bosni i Hercegovini, tako i na području Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, javio sam se za repliku jer po mom mišljenju spomenuli ste jednu ključnu riječ a vezano je uz Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar. S obzirom da on ima 7 doktora znanosti i 4 doktoranta, 4 koja su u postupku. Dakle, ima izrazito stručne ljude, kvalitetne ljude koji mogu doprinijeti i hrvatskom obrazovnom sustavu da se u hrvatski kurikulum, posebno o toj matičnoj znanosti povijesti prenese istina o Domovinskom ratu. Vidim da je i Memorijalni centar sudjelovao u raznim seminarima stručne skupine za učitelje i nastavnike o Domovinskom ratu. Prošle godine je bio jedan takav skup, ne znam je li se ove godine održao ili nije. Jer to je jedini način da se istina prenese. Ovdje je i kolega Varda govorio nema onih koji govore suprotno kad govorimo o Bosni i Hercegovini. Pa nije ni važno. Važno je ono što mi prenosimo mladim generacijama, mladim naraštajima. Ono što se radi u hrvatskim školama. Mislim da Koprivničko-križevačka županija je napravila tu jedan odmak, jer zakon dozvoljava preko osnivača, preko Agencije za obrazovanje Ministarstva znanosti da se u školama i druge osobe sudjeluju u odgojno-obrazovnom procesu. Evo u školi u kojoj sam ja radio mi smo pozivali branitelje da svjedoče mladima iz neposrednog iskustva o svojem sudjelovanju u Domovinskom ratu. Dakle, ono što je ključno a i što se na ovom stručnom skupu vidjelo, da se jako malo zapravo zna i o stradanjima Hrvata u Bosni i Hercegovini, općenito o Domovinskom ratu u BiH. Inače kolega Raguž nakon ovoga u svojoj raspravi više o tome govoriti, ali jedini tko može doprinositi istini ili koji može najviše doprinositi istini Domovinskom ratu i dignitetu branitelja je upravo Hrvatsko memorijalno-dokumentacijski centar jer se nemamo čega sramiti. I najvažnije je objektivno izvještavanje svih onih događaja koji su se događali u Domovinskom ratu.
Hvala. Gospodin Bulj, odgovor na repliku.
Pa ja bih se složio sa vama da je Memorijalno-dokumentacijski centar u Domovinskom ratu, gospodin Nazor i njegovi suradnici, država im triba omogućiti resurse ako treba i veće i ljudski potencijal i materijalna, tehnička sredstva da istina, jer to je vrlo bitna tematika koja se tiče temelja Hrvatske države i da istina bude u konačnici u hrvatskim udžbenicima. Da se komplet dokumentacija kompletno i materijal taj koji se o Domovinskom ratu zbog istine bude prenesen u udžbenike. Zbog toga sam ja spominjao u kurikularnoj reformi taj dio Domovinskog rata koji je najznačajniji. Možemo se sad vraćati mi na ustaše i partizane i pričati ovo, ono. Ja o ovoj temi se uopće ne bih želio osvrtati, ali ovaj dio Domovinskoga rata triba, znači odraditi maksimalno korektno da bude isključivo istina. I mene stvarno zanima kao saborskog zastupnika tko je sudjelovao u izradi toga i tko nam recenziju radi? I šta će naša djeca učiti? Hoće učiti temelje novih dokumenata ili će učiti o nekome kako kome pane trenutno politička situacija pane na pamet o Domovinskom ratu, gdje će ga spominjati kao građanski, gdje će, mislim mogu raditi šta hoće. A u biti u konačnici to je najbitnije što ostaje u udžbenicima, knjigama povijesnim, dokumentaciji i to šta napišemo to će bit istina. Jer sve će raditi, sve će se raditi da se izokrene istina. Vidimo i službena politika Republike Srbije kada je na čelu nje čovjek koji je podupirao četnički pokret Vojislava Šešelja, držao govor u Glini, da će Hrvatska samo biti oko Zagreba. Da, četnik. On javno govori, dižu spomenik čovjeku koji je digao, Bjelovar imao namjeru dignuti u zrak samo jednim dijelom. Nije većinom uspio Zakon o hrvatskim braniteljima. Znači želi se, Vulin javno govori neistine [[Upadica Radin: Fala.]] Znači mi moramo istinu, samo istinu govoriti.
Hvala gospodine. I na kraju gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovani gospodine Bulj, ja se u potpunosti slažem sa vašim izlaganjima. Samo bih povukao dvije ključne stvari. Prvo Domovinski rat. Šta smo mi preveli od tog ogromnog štiva na engleski jezik, plasirali na vojna učilišta, druge ustanove vani. Ja mislim nema ni jedna knjiga o Domovinskom ratu na engleskom jeziku koja je približila onu osobnu priču vani čitateljima, … [[Govornik se ne razumije.]] Ne znam, to će možda o tome govoriti gospodin Nazor. Još nemamo muzeja Domovinskog rata. Naša greška je bila da smo uopće potpisali suradnju sa Haškim sudom, to je nezamislivo. To ne bi napravila ni jedna suverena država. I nama drže predavanja o ratnom pravu, o međunarodnom ratnom pravu zemlje koje su izvršili genocid u kolonijama. I to je na žalost naša tužna sudbina. U BiH kakva je suradnja sa nama i institucijama u Bosni i Hercegovini? Dokazano je da je u BiH 97% zločina su počinili četnici i četničke formacije koji su skinuli petokraku i stavili kokardu. Imate više od 100 tisuća imena zapisano. Toliko o ovom ratu, Domovinskom, obrambenom ratu. Ja bih apelirao na gospodina Bulja, da se mi zabavimo još sa Drugim svjetskim ratom jer on nije prošao, on se vodi vani. Danas Srbi vode povijesnu ofenzivu protiv Republike Hrvatske. Srbija ima Komisiju za ratne zločine nakon juna '44. godine, nakon juna '44. gdje su zapisane tisuće, tisuće stradalnika od komunizma nakon upada treće ukrajinske fronte. Na kraju u … [[Govornik se ne razumije.]] i medijima se non stop blokira, blokiraju znanstveni radovi kao na primjer povjesničarke Blanke Matković koja je napisala knjigu o teroru OZNA-e u Dalmaciji i o teroru partizanskih zločinaca u Imotskoj krajini. Na kraju šta je sa povratkom arhive iz Beograda? Dole je naša državna arhiva. To se mora vratiti. Čega se boje Jugoslaveni mentalni? Držim u ruci spisak od A do Ž. Imate tisuće suradnika UDBA-e. To je samo jedan spisak. Dosjei su dole, imaju kodna imena i toga se boje. Boje se kodna imena, koliko su love drpnuli i da su surađivali sa tajnim službama Jugoslavije protiv svojega naroda.
Vrijeme gospodine Glasnović, vrijeme [[Upadica Glasnović: Evo samo jedan spisak.]] Pokazat ćete mi to, baš me zanima. Odgovor gospodin Bulj.
Ja bi se uvaženi kolega Glasnoviću, ovdje i vama cijeloj javnosti, nama kolegama saborskim zastupnicima, pozvao na riječi legendarnog Brune Bušića. Hrvatska država će postati kada se zajedno udruže i sinovi partizana i sinovi ustaša vjerujući istinski da je Domovinski rat temelj hrvatske države di smo zajedno stali u rov i obranili hrvatsku državu, nebitno oni koji su bili protiv, bili su protiv, nebitno, čak ni na nacionalnost, pa brojni su bili u hrvatskim postrojbama Mi ovdje govorimo o Domovinskome ratu, tema totalitarnih režima, možemo je otvoriti i razgovarati, ali Domovinski rat blatiti podjelama od prije, ja ne znam kome je u interesu. Mi možemo govoriti o arhivi koja je otvorena ovdje, baš je MOST predložio arhive do '90.–te godine, mi možemo znači boriti se na drugi način ali ovdje govorimo o Domovinskom ratu. Mi moramo ovdje govoriti istinu o Domovinskom ratu kao šta ste rekli na stranim jezicima promovirati istinu o Domovinskom ratu, u svim medijima istinu o Domovinskome ratu, ali mi prije svega moramo znati tko nam piše povijest. I tko nam u udžbenike stavlja povijest. Mi moramo na temelju istine i dokumentacije koja se nalazi u Memorijalno-dokumentacijskom centru skrojiti povijest na temelju znanosti, znanstvenika. O tome moramo pričati a o podjelama, ustaša, partizanima, možemo imati tematsku sjednicu o žrtvama, o ljudima kojima treba odati pijetet a i o zločincima koju su napravili zločine, ali to je generale, sasvim druga tema. Mi moramo se ovdje boriti da zaštitimo Domovinski rat i istinu o Domovinskom ratu.
Hvala. Gospodin Željko Raguž, izvolite, pojedinačna rasprava.
Gospodine dopredsjedniče, ravnatelju Nazor, državni tajniče, kolegice i kolege [[Upadica Radin: Nije ništa rekao. Zaustavit ćemo vrijeme. izvolite, idite dalje, ispričavam se.]] U izvješću Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora naglašeno je kako izvješće Memorijalnog-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu temeljito i sveobuhvatno. Takva ocjena se temelji na činjenici kako Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata nije samo arhivska ustanova, specijalizirani arhiv već i znanstvena ustanova koja na temelju gradiva iz Domovinskog rata interpretira kroz znanstvene radove i studije Domovinski rat na području RH i BiH-a. Važno je istaknuti da je Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata u Hrvatskoj utemeljen 2005. godine, dakle 13 godina nakon što su slične ustanove utemeljili drugi narodi na području bivše Jugoslavije. U Beogradu postoje tri slične ustanove koje rade od 1992. godine i u BiH-u u Banja Luci, Republički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i nestalih lica Republike Srpske i u Sarajevu, Bošnjački institut za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava. Ono što želim naglasiti a što se navodi i u izvješću Hrvatskog memorijalnog-dokumentacijskog centra Domovinskog rata je činjenica da ovdje u centru u Zagrebu je 18 zaposlenih, postoji Hrvatski dokumentacijski centar Domovinskog rata u BiH-u utemeljen 2013. sa 4 uposlenih, u Banja Luci i u Sarajevu radi preko 40 uposlenih pojedinačno u obje ove spomenute ustanove. To govori, a takva je i ocjena Ministarstva kulture da je važno ovoga kašnjenja i zbog činjenice da je Domovinski rat, njegovi uzroci, karakteristike i posljedice nešto što je potpuno opravdano razlogom sporenja među narodima na području bivše Jugoslavije, to će tako ostati, da je potrebno ozbiljnije prići istraživanju Domovinskog rata u BiH-u, to podrazumijeva dakle, kadrove znanstvene i sve druge koji mogu realizirati takvu jednu ambiciju. Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata u Hrvatskoj nije samo uspješna državna ustanova, on je svojim radom pokazao da je i vrijedna nacionalna ustanova sa stajališta Hrvata u BiH-u uz Ministarstvo hrvatskih branitelja, Središnji državni ured za Hrvate izvan Hrvatske i još neke druge ustanove u RH. Za nas je prevažno da postoji ova dimenzija da se radi o nacionalnoj ustanovi koja ima odnos i prema Domovinskom ratu na području BiH-a. Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata ovu činjenicu je dokazao potporom optuženima Hrvatima u okviru haških procesa, zatim potporom odvjetnicima i optuženih Hrvatima na sudu BiH-a suradnjom sa Hrvatskim dokumentacijskim centrom Domovinskog rata u BiH-u zajedničkom objavom knjiga, zatim zajedničkim skupovima kakav je bio 9. državni stručni susret učitelja i nastavnika povijesti u ožujku u Makarskoj gdje je tema bio Domovinski rat i uloga Hrvata u Domovinskom ratu na području BiH-a. Kada je ovdje spomenuta dakle, skora presuda haškoj šestorici, važno je kazati u Hrvatskom saboru zbog niza dvojbi o čemu se radi i kakve će ona imati posljedice, kazati činjenicu da je bošnjačka politička misao imala ključnu tezu koja nije dovoljno poznata političkoj javnosti, ne samo RH, već i u BIH. Da je pitanje BIH prvenstveno srpsko bošnjačko pitanje i da u okviru dakle, konsenzusa srpske i bošnjačke strane treba tražiti budućnost za BIH. To je razlog zašto se procesi na haškom sudu i na sudu na sudu BIH koriste da bi se realizira ova ambicija bošnjačke politike koju nažalost je podupirala međunarodna zajednica kroz mirovne sporazume u BIH. Ovisno o činjenice da li će međunarodna zajednica napraviti zaokret u smislu opravdanog zahtjeva hrvatskog naroda u BIH, da bude ravnopravan sa Bošnjacima i Srbima, po meni će zbog činjenice da je haški sud pokazao posebice nizom zadnjih presuda i sa ovu političku dimenziju. Da će i presuda i haškoj šestorci biti oslobađajuća ako se budu uvažili zahtjevi Hrvata za ravnopravnošću u BIH, jer objektivno, pored konstrukcija doktrine udruženom zločinačkom poduhvatu, ne postoje činjenice koje mogu dovesti pojedince, koji su osuđeni, dakle, političke i vojne dužnosnike hrvatskog naroda sa konkretnim zločinima, širokim tumačenje udruženom zločinačkom poduhvata pokušava se naći konstrukcija koja bi dovela u vezu sa počinjanim zločinima u BIH. Vraćam se na ono što je najvažnije kazati. Dakle, Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar Domovinskog rata treba snažniju potporu Hrvatske vlade za upošljavanje još niza hrvatskih znanstvenika koji će se baviti tema Domovinskog rata i na taj način dati pomoć u razvoju historijske znanosti, suvremene historijske znanosti u RH, ali isto tako pomoći i hrvatskom narodu u BIH i hrvatskim manjinama i hrvatskom iseljeništvu. Tema Domovinskog rata, će ostati nešto što će biti i dalje predmet sporenja među narodima i ne trebamo se tome čuditi. Ja čestitam dakle, ravnatelju Hrvatskog memorijalni dokumentacijski centara Domovinskog rata u BIH što uspješno sve ove godine vodi Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar i što daje doprinos suvremenoj povijesnoj znanosti u RH. Hvala.
Hvala i vama što ste izdržali taj žamor dok ste govorili. Ja bih molio ako možete ići razgovarati vani oni koji imaju si nešto reći, tako da ne smetate govornicima. Gospodin Ljubić je tražio repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, želim konstatirati kolega Raguž da posao koji radi Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar i isto tako koji radi Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar Domovinskog rata iz Mostara i koji vi vodite rade jedan posao od nacionalnog povijesnog značaja. Nažalost, vaš rad, ne prati na odgovarajući način, dakle, ni hrvatska medijska zajednica, a nažalost, kao što vidimo danas i ovdje u Sabornici, niti hrvatska politika. Pa jel onda moguće da saborski zastupnik oporbe u kontekstu osvajanje zakona hrvatskim braniteljima izjavi, hoćemo li to sada plaćati sve one koji su ubijali ženu i djecu u Ahmićima. Svaki čak ispodprosječno informirani građanin Hrvatske zna za zločin u Ahmićima gdje se dakle, jedna sasvim legitimna akcija HVO-a izvitoperila i gdje su je pojedinci iskoristili i napravili strašan zločin. Ali isti dan je napravljen zločin nad Hrvatima u Trusini, tko zna o tome ovdje. Tko zna ovdje u hrvatskoj javnosti da su to 14 ubijenih Hrvata i Bošnjaka '92. g. u Mostaru koji su bačeni u smetlište Uborak i Sutrina? Tko zna ovdje za zločine u … [[Govornik se ne razumije.]] selu? … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvata iste godine kada su bili i Ahmići. Prema tome činjenica je da hrvatska politika i hrvatska medijska scena nije se ponašala na jednako odgovoran, nacionalno odgovoran način, govori o tome da se danas stigma uspostavila i u domaćoj ali i u svjetskoj javnosti o Hrvatima koji su zapravo počinili zločin … [[Govornik se ne razumije.]] čišćenje, a samo da podsjetim. Dakle, u vrijeme Ahmića u srednjoj Bosni je bilo 8000 hrvatskih branitelja naspram 80000 vojnike armije BIH, a tko je tu žrtva, a tko je počinitelj. Hvala.
Odgovor gospodin Raguž. Izvolite.
Nažalost, kako ste kazali gospodine Ljubić, mediji su tijekom Domovinskom rata i u godinama poslije rata dijelom pod utjecajem nevladinih organizacija, a dijelom i pod utjecajem i međunarodnih struktura angažiranih kroz diplomaciju, na području Hrvatske i BIH oponašali obrasce najznačajnih država u međunarodnoj zajednici koje su imale svoje političke ciljeve kada je rat na području Hrvatske i BIH u pitanju. I nažalost, ne razumijevanje javnosti, posljedica je upravo takvih medijskih manipulacija.
Hvala lijepo. Gospodin Zekanović.
Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar prikuplja raznu dokumentaciju i ja bi a i moja stranka HRAST, moram naglasiti bi volio da se ta dokumentacija upotrijebi na onaj način da Srbija se ispriča konačno Hrvatskoj za agresijom nad Hrvatskom. A u konačnicu i za nadoknadu ratne štete, koju mi evo ga, jednostavno više ne doživljavamo. Mi jednostavno više ne spominjemo ono što ej logično. Slovenci su upotrijebili pretpristupne prigovore Hrvatske sa EU na način da su dobili on što su dobili u arbitraži. Nažalost, Hrvatska ne koristi to što je Srbija danas kandidat za EU, da je malo stisne, odnosno, da dobije mogućnost isprike Srbije za agresije nad Hrvatsku odnosno onaj konačan cilj nadoknade ratne štete. Također bih ovdje spomenuo odnosno postavio pitanje uvaženom kolegi da li i kakve su političko pravne konsekvence moguće presude hrvatskoj šestorci u Haagu i jesmo li spremni na te konsekvence.
Odgovor na repliku. Izvolite!
Dakle, pravne i političke posljedice presude haaškoj šestorci u Bosni i Hercegovini u jednom dijelu zbog ambicija suprotstavljenih političkih snaga u Bosni i Hercegovini prije svega Bošnjaka koji nastoje zadržati neravnopravni položaj hrvatskog naroda kakav je danas neovisno od ustavne ravnopravnosti uticat će na daljnji politički život u Bosni i Hercegovini ali Hrvati Bosne i Hercegovine jednostavno neće dopustiti takav odnos. Ono što je također važno bošnjačkoj politici kada je presuda haaškoj šestorci u pitanju da se odbaci dakle interes Republike Hrvatske prema Bosni i Hercegovini i čitava kampanja koja se svih ovih godina provodila i u javnosti Republike Hrvatske pa i u ovom Saboru i Bosni i Hercegovini upravo je bila usmjerena ka tome cilju. Dakle, neovisno od presude haškoj šestorci hrvatski narod će ostati uporan u svojim nastojanjima da ostvari ravnopravnost sa Bošnjacima i Srbima.
Zahvaljujem. Idemo na zadnju repliku. Poštovani kolega Culej.
Poštovani predsjedniče! Kolega Raguž ja pozdravljam ovaj vaš poziv da treba dovesti znanstvenike u institut ali napose znanstvenike Hrvate hrvatski osviještene koji će o Domovinskome ratu progovoriti na pravi način a koji neće poput nekih Čedomira i nekih Kudrova biti ubačeni kao obavještajci bivše SAO krajine pa da prikriju ono što je bilo istina u Domovinskome ratu a vi kao i ja i gospodin Nazor ovdje nazočan i mnogi bili smo svjedoci još prošle godine na jednom zajedničkom odboru hrvatskoga pravosuđa ratnih veterana a uz nazočnost gospodina Nazora, gospodina Lučića, uz nazočnost svih ovih koji su htjeli ispraviti povijesnu nepravdu a koja se čini pokojnom nam predsjedniku Tuđmanu, generalu Bobetku i Šušku. Mnogi koji su bili toga dana na Odboru za pravosuđe ostali su na tragu da obrane istinu o Domovinskome ratu a ne mogu a da ovdje ne govorim o onima koji su otišli, koji su napustili i koji nisu htjeli biti zajedno s nama na istoj strani u obrani interesa i digniteta Domovinskoga rata a nalaze se s one strane Sabornice. Hvala.
Odgovor na repliku.
Nažalost, točno je sve što ste kazali.
Hvala. Evo imamo još završno obraćanje poštovanog Ante Nazora, ravnatelja Hrvatskoj memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Izvolite!
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici! Evo, ja sam zabilježio vaša pitanja, vidim da je žamor u Sabornici, da očito predstoje druge važne teme ali nemojte mi zamjeriti što ću iskoristiti svoje vrijeme i upozoriti na neke važne teme između ostaloga odgovarajući ovdje na vaša pitanja. Naravno da je povijest interdisciplinarna i da ne možemo tumačiti povijest bez da uzmemo u obzir i međunarodno pravo i zahvaljujem na pitanju u svakom slučaju postoje eksperti koji su dali svoje mišljenje, na kraju krajeva imamo i presudu Međunarodnog suda pravde u Haagu pogotovo članak 426. koji jasno govori o karakteru rata a što je ovdje više puta bilo postavljeno pitanje kakav je karakter rata u Hrvatskoj je li građanski ili je riječ o velikosrpskoj agresiji na Hrvatsku, a potom i Bosnu i Hercegovinu. Mislim da tu više dvojbe nema, članak 426. je tu itekako jasan. Započeo sam odgovor na pitanje uvaženog zastupnika Reinera vezano za čitanku koja je objavljena 2016. u prosincu u Solunu a na koju su suradnici i neki hrvatski povjesničari između ostaloga.
Kolega, samo malo. Ja vas kolegice i kolege molim zaista za još trenutak pozornosti da dopustimo gostu da može ovdje normalno govoriti. Hvala vam lijepa.
Između ostaloga i osoba koja vodi proces u stručnoj radnoj skupini korikula povijesti. Zato smatram da je vrlo važno upozoriti na slijedeću činjenicu, ovdje je bilo postavljeno pitanje tko će raditi recenzija toga kurikula s obzirom da su postavljena javna pitanja braniteljski portal recimo i da na ta pitanja nije bilo odgovoreno. Neki dan se pojavila vijest u tiskovinama da će recenziju kurikula povijesti odraditi Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti. Vidim da je to izazvalo nemir u krugovima koji rade taj kurikul pa držim potrebnim spomenuti da se u čitanci o kojoj je ovdje bilo riječ navode i takve teze da je Vukovar Hirošima znači hrvatskog i srpskog ludila, znači podjednaka odgovornost i krivnja za razaranje Vukovara. U toj čitanci kada se govori o napadu na Vukovar, tko ga je napao? Jugoslavenska narodna armija, teritorijalna obrana i paravojne postrojbe. Ne navodi se koje su i čije su to paravojne postrojbe, čija je teritorijalna obrana, da je to teritorijalna obrana Srbije, da su to srpske paravojne postrojbe. Napad na Dubrovnik spomenuto je da ga napadaju crnogorske paravojne postrojbe iako su tamo legalne postrojbe Crne Gore, MUP između ostaloga ne spominje se da ga napadaju srpske postrojbe iz istočne Hercegovine. Ovdje je spomenuta ona skandalozna izjava da je eskalacija rata u Hrvatskoj odnosno jugoslavenska kriza da je eskalirala nakon međunarodnog priznanja Hrvatske što znači '92. godine kao da '91. godina ne postoji, kao da se ništa nije dogodilo. U toj čitanci preskočeni su važni datumi kao što je prvi sukob održani u Pakracu. Pogibija ili ubojstvo 13 hrvatskih policajaca u jednom danu 2.5. Pa kako ćete vi razumjeti uzročno posljedične veze početak otvorene agresije ako se prešućuje jedan takav događaj u jednom danu. 13 policajaca je ubijeno u Hrvatskoj, to autori čitanke preskaču. Ne spominje se napad na Banske dvore, pokušaj atentata na predsjednika Tuđmana, ne spominje se čak ni 8.10. Ne spominje se mnogo toga. Ovdje neću govoriti o faktografskim pogreškama, da se ne zna kad je … [[Govornik se ne razumije.]] bio u Hrvatskoj, da se ne zna kad je bila … [[Govornik se ne razumije.]] nije završena '96. nego '98. ni ne spominje se u tome. Dakle, govorim o jednom sadržaju koji je potpuno znanstveno neprimjeren, ali mene više boli zašto je tome tako. Ovdje je bilo postavljeno pitanje, je li naš centar sudjelovao u izradi karakula. U prvoj fazi nije. Odbijeni smo kad smo trebali biti stručni recenzenti, ali, naravno, sudjelovali smo u javnoj raspravi. Međutim, ono što je simptomatično i molim vas da o tome obratite pozornost, a ja sam spreman suočiti se sa svakim drugim koji je bio na toj raspravi, nama je vrlo jasno rečeno, vi ste rekli, primjedbe, a mi ćemo ih usvojiti. A tko smo to mi, u tom stručnoj, u toj stručnoj radnoj skupini, kada se nitko od njih ne bavi suvremenom poviješću i zato je važno tko nam radi recenziju. Evo, zahvalan sam svima da ona ostane u Hrvatskoj. Mislim da bi bila sramota da se recenzija hrvatskog jezika i povijesti radi izvan Hrvatske. Ali postavlja se pitanje kako je moguće da jedna takva čitanka završila svoj proces, a da nitko od hrvatskih povjesničara koji su sudjelovali u izradi te čitanke, nije našao zashodno konzultirati se sa ustanovama kao što je Hrvatski institut za povijest, ili naš centar koji se bavimo suvremenom poviješću. Ja sam ovdje priredio jedno 10, 15 točaka ali, evo, kako stvari stoje nemamo vremena, da vam samo kažem koji su podaci prezentirali u čitanci na engleskom jeziku za nastavnike povijesti jugoistočne Europe. I šta ti nastavnici nakon što [[Upadica: Molim vas da budemo korektni, molim vas zaista za mir.]] i šta ti nastavnici nakon što pročitaju tu čitanku, šta će oni imati, kako saznanje o ratu u Hrvatskoj. Niti tko je uzročnik, niti kronologiju neće moći znati, a o posljedicama smo čuli kroz medije uzroci su ugl. zanemarivani i ovo što su kolege zastupnici rekli, vezano za rad u BIH naravno da ovdje nema ni govora o uzrocima toga rata. Ovdje se prešućuje što su Hrvati ovdje rečeno u pravnom i vojnom smislu učinili da bi BIH opstala od obrane BIH od sudjelovanja na referendumu, od oslobodilačke operacije, o tome svemu u toj čitanci nema ni riječi, nego se Hrvati stavljaju zajedno sa Srbima, kao nositelji separatističkih težnji za odvajanje teritorija BIH. Ja bi samo postavio pitanje što je separatističko u tome da su sve odluke međunarodne zajednice, unutarnje podijeli BIH potpisali upravo Hrvati. Što je separatističko u tome, da su Hrvati izašli na referendum i podržali nezavisnu BIH? Molim vas, kao saborske zastupnike, ovdje se je često raspravljao o povijesti. Ako ćete raspravljati o BIH o ratu u BIH, nemojte zanemariti najnoviju literaturu, jest da ima 3000 str. i 3 knjige su u igri, od Jadranka Prlića, prilozi za povijest Herceg Bosne, od gospodin Mate Arlovića o ustavnoj pravnoj prirodi osnivanja hrvatske zajednice Herceg Bosne i Hrvatske Republike, upravo ovih dana je prevodimo na engleski jezik. Zapravo prijevod je završen, očekujem sljedeći tjedan da će knjiga ići u tisak i knjiga od profesora Miroslava Tuđmana Druga strana Rubikona o političkoj platformi predsjednika Alije Izetbegovića. Pogledajte transkripte, pogledajte izvore i tek onda možemo ući u raspravu. Ja vam to govorim na svom primjeru, jer dok sam čitao samo novine, imao sam potpunu pogrešnu sliku o događajima u BIH. To su preozbiljne stvari da bi se o tome raspravljalo na temelju nametnute percepcije, percepcije koja je nametnuta u medijima, vjerujte mi, ovdje su izvori i kada pročitamo te knjige onda možemo raspravljati, uvažavajući sve druge autore i literaturu. Najvažnije je u toj literaturi, što su izvori. Je su li memoarsko gradivo ili su dokumenti i transkripti sjednica, platforme i proglasi određenih stranaka, osoba itd. Molim vas, to su preozbiljne stvari. Naravno, rekao sam nije bio građanski rat. Ali, mene manje zanima, što pričaju razni dužnosnici izvan Hrvatske. Mi formulaciju o građanskom ratu imamo i na hrvatskim sveučilištima. Pojedinim profesori imaju identičnu formulaciju. Ništa ne tražimo, nego raspravu i da se činjenice poštuju. Konkretno, dakle, osobe kojima smeta, da Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, odradi recenziju, čak postavljaju pitanje, jesu li tamo uopće stručni ljudi za to, praktično, imaju istu tezu, o tome da je u Hrvatskoj bio građanski rat. Major Tepić, kojem je ovdje postavljano pitanje i to je zanimljivo, u cijeloj toj čitanci nemate sadržaj i nemate datum koji je vrlo važan za razumijevanje povijesti Domovinskog rata, 18. srpnja '91. godine, odluka o povlačenju JNA iz Slovenije. Pa se postavlja pitanje, za čije interese JNA nakon 18. srpnja djeluje? Čije interese Major Tepić branio dizajući u zrak skladište u Bjelovaru. To su stvari koje su zanemarene, a koje su vrlo važne. Odgovor na pitanje o radu centra i knjigama na engleskom jeziku u našem izvješću je vrlo jasno navedeno, imamo deset dvojezičnih knjiga od 2016. Evo, imamo 2 nove na engleskom jeziku, uključujući knjigu gospodina Mate Arlovića, prema tome vodimo računa i o tome. Što se tiče povećanje kapaciteta, zahvalan sam Ministarstvu kulture, jer smo dobili mogućnost zapošljavanja 3 nove osobe u državnim arhivima. Jedna je već zaposlena u Državnom arhivu u Slavonskom Brodu, jer je vrlo važno da imamo vezu sa ljudima koji će se baviti samo Domovinskim ratom. Područje Slavonskog Broda je itekako važno i zbog Bosanske Posavine i zbog svih ovih procesa koji se vode sada i za Hrvatima iz Orašja. I naravno kad govorimo o očekivanju drugostupanjske presude ja mogu samo ponoviti ono što sam ponavljao svih ovih godina kada sam davao izvješće, a govorim o činjenicama ne mogu i neću komentirati pravni aspekt presude. I naravno da nitko od nas nikada nije štitio ili opravdavao počinjene zločine, ali govoriti o udruženom zločinačkom pothvatu Hrvatske to je stvar koja je u debeloj koliziji sa činjenicama. Da nije bilo Hrvatske, da nije bilo Hrvata ne bi bilo Bosne i Hercegovine. Malo prije sam rekao zašto. Knjiga Jadranka Prlića govori o funkcioniranju Herceg Bosne, a Mate Arlovića o ustavno-pravnoj opravdanosti osnivanja takve zajednice koja nije bila izvan granica i koja je za cilj imala očuvanje hrvatskog naroda u situaciji kada središnja vlast u BiH nije imala sredstva ni mogućnosti da zaštiti Hrvate. I da se Hrvati nisu organizirali, da nisu spriječili srpsku agresiju na područje Glamoča, Grohova, od Glamoča i Grahova prema Livnu pitanje je šta bi bilo sa jugom Hrvatske i šta bi bilo sa tim dijelom Bosne i Hercegovine. Ovdje su spomenuti mediji. Na žalost nikada niste mogli pročitati u medijima u Hrvatskoj da su hrvatske snage samo '95. godine oslobodile više od 5000 km2 Bosne i Hercegovine. I kad govorimo o pravnim aspektima kažnjavanja pojedinih osoba onda tu moramo biti vrlo precizni. Jedno je odgovornost za sudjelovanje u pobuni i organizaciji pobune, a drugo je optuživanje za ratne zločine. To je stvar pravosuđa koje može dokazati. Ljudi koji su ovdje spomenuti nesumnjivo je da su bili organizatori oružane pobune i da su sudjelovali u oružanoj pobuni. I zadnji odgovor ovdje je bilo postavljeno pitanje branitelja srpske nacionalne manjine i slažem se to su ljudi koje treba posebno istaknuti. Predsjednik Tuđman je u poslanici Hrvatskome saboru '96. godine u siječnju spomenuo otprilike dakle 9000 branitelja srpske narodnosti kao sudionike Domovinskog rata u postrojbama Hrvatske vojske i policije. Mi smo na skupu u Opatiji za nastavnike povijesti, odnosno ove godine kao posebnoga gosta imali branitelja, hrvatskog branitelja srpske narodnosti iz Vukovara predraga Mišića. I njegove riječi na tom skupu bile su itekako toplo prihvaćene. Prema tome, trebamo voditi računa o svima onima koji su bez obzira na nacionalnost branili Hrvatsku. Evo što se tiče svih ovih pitanja stojim na raspolaganju u bilo koje vrijeme. Žao mi je što nisam imao vremena pročitati jedno desetak, petnaest točaka iz te čitanke. Ali zašto bih vam pročitao? Zato da shvatite do čega može doći ako će nam hrvatsku povijest pogotovo suvremenu povijest kojom se malo ljudi bavi na temelju izvora, a kod nas se čuva izvorno gradivo koje je zarobljeno u operacijama Bljesak i Oluja oko toga nema dileme. Do čega bi moglo dovesti kad bi nam recenziju, ovdje nije stvar ishoda i neke metodološke prirode nego sadržaja tog kurikula. Do čega bi to dovelo ako bi nam stranci recenzirali hrvatsku povijest? Duboko se nadam da do toga neće doći i zapravo sam zaprepašten da se uopće oko toga i postavljalo pitanje jer to je stvar samopoštovanja svake države. Hvala vam na pozornosti. Ja mislim da sam uspio odgovoriti na sva pitanja koja ste postavili. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. [[Pljesak.]] Imamo tri replike. Prvi je poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi kolega, vi ste rekli da je na djelu povijesni revizionizam i ja se sa vama slažem. Međutim, na djelu nije samo povijesni revizionizam vezan uz Domovinski rat, već je i povijesni revizionizam vezan uz ulogu HDZ-a u naknadnom uništenju i satiranju naše zemlje, u uništenju koje je dovelo do zbjega mladih ljudi i starih svih dobi, obitelji s djecom koje je dovelo do toga da ljudi kopaju po kontejnerima, do toga da se ljudi čekaju pred redovima za pučku kuhinju, do toga da je u privatizaciji koju je HDZ proveo kao u ratnom vihoru, nestalo više radnih mjesta nego u ratnom vihoru. I htio bih se osvrnuti na vaše riječi kad ste rekli ništa ne tražimo nego samo raspravu i da se činjenice otkriju. Međutim, zahvaljujući zastari koja je tumačenje Vrhovnog i Ustavnog suda, ni jedan ratni profiter koji je dok su drugi prolijevali svoju krv zgrtao milijune neće biti kažnjen. Na kraju ispada da niti Ivo Sanader neće biti kažnjen, bivši predsjednik HDZ-a, niti Anto Jelavić, predsjednik HDZ-a BiH, niti Đuro Gavrilović, ni jedan drugi tajkun i privatizacijski zapravo profiter. To je jedna velika sramota. Na žalost o toj sramoti se ovdje ne govori. Nas se stalno vraća u Domovinski rat, a mi u Hrvatskoj danas vodimo jednu drugu vrstu rata, hibridnog rata u kojem nas napadaju lešinari iz Amerike udruženi sa domaćim kolaboratorima i koji planiraju na brz način zgrnuti veliki novac a pritom hrvatski radnici i hrvatska poduzeća će biti zakinuti. O toj vrsti rata koji je rat nazvao bih ga novog vremena koji se ne vodi oružjem nego informacijama i novcem na žalost u vašem govoru nije bilo riječi. Hvala.
Hvala kolega Pernar. Ovo nije tema bila. Tema je Izvješće o radu Memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Dakle, kolega Nazor sve da je i htio govorio je o Domovinskom ratu i onome što je bilo vezano uz Domovinski rat.
Evo u skladu sa ovim što je predsjednik Sabora rekao ja ću samo napomenuti da nisam govorio o revizionizmu, govorio sam o iskrivljavanju činjenica, o relativiziranju odgovornosti kad je riječ recimo o Vukovaru. A inače revizija je nešto što je poželjno u znanosti, jer znanost nije voda stajačica. Sukladno novim dokumentima dužni smo preispitivati povijest pa i ove naše tvrdnje danas koje sam ja vama govorio možda za pet, deset godina ćemo morati preispitati ako dođu novi izbori. U tom smislu kao reviziju ne vidim ništa negativno. Dapače, ona je nužna u znanstvenom procesu.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Nazor, nije mi jasno, ali u stvari jasno mi je da u ovoj državi od '45. do devedesete godine pisana je povijest koja je odgovarala onom vremenu, onim komunistima koji su lažnu povijest pisali i puno stvari smo morali učiti ono što nije istina. Međutim, to se nastavlja i od devedesete do danas, pa se pitam tko su ti povjesničari koji nisu u toj čitanci koju ste spominjali, vidjeli te greške i vidjeli da to nije bio građanski rat nego rat koji znamo odakle je došao i kako je nastao. Moj prijedlog je da mladi povjesničari koji su danas od devedesete pa do danas završili doktorate u povijesti počnu pisati povijest istinitu, a ne oni koji su završili doktorate u onoj bivšoj Jugoslaviji za kojim većina i danas žali. I u stvari pišete sve neistine i oni u stvari žele laži proširiti i produbiti dalje onakve kakve su i bile. Jer njih istina o Hrvatskoj i Hrvatima nikad nije ni zanimala. Hvala vam.
Dobro. Morate se javiti. Trebali biste se javiti.
Mogu samo reći, nemam što dodat tu. Nećemo se ovdje niti osobno prozivati. Govorim uvijek načelno, ali iskoristit ću priliku zahvaliti svima vama na podršci koju ste ove godine iskazali radom našega centra. Jer evo i u medijima i neki su vrlo uporni u tome da ovaj centar treba ukinuti. Argument za ukidanje centra im je da smo mi agi prop službene državne politike koja ima zadaću da obrani neku državnu istinu, a svi ti drugi su progresivni, napredni i slobodni. Pa čak idemo do te razine da kažu da bi ono što mi radimo trebalo biti prihvaćeno i u međunarodnoj javnosti, pa čak i u Srbiji. Pa ja koristim priliku odgovoriti svima njima da ovo što je naš centar radio, knjige koje smo objavili konkretno nakon prvostupanjske presude Gotovini i Markaču da je to prihvatio i sud u Haagu, da su činjenice koje smo iznosili prihvaćene i na Međunarodnom sudu pravde, pa čak i u Srbiji od znanstvenika koji tamo imaju hrabrosti, imaju morala govoriti o procesu od početka, od uzroka kroz kronologiju. I pokojni Srđa Popović recimo njegovi osvrti na raspad Jugoslavije, na sve ono što se događalo zapravo su identični onome što mi govorimo. Pa evo iskoristio sam priliku da zahvalim svima vama i da jednostavno svima onima koji na taj način govore ne čitajući i ne uzimajući u obzir izvore, da pogledaju malo literaturu i presude Međunarodnog suda pravde. Govorimo o presudi Hrvatske protiv Srbije. Hvala.
Hvala. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Nazor, odgovorili ste na brojna pitanja koja sam postavio u ime kluba i pojedinačno i zaista Hrvatsko memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskoga rata trebao biti temelj za znanstvenu povijest, da se piše istina o Domovinskom ratu. Hvala vam što ste govorili o kurikularnoj reformi po pitanju Domovinskoga rata. Činjenica je da je očekivati od Republike Srbije da veličaju i da izokreću istinu poglavito što se radi na čelu je gospodin predsjednik, tj. četnički sljedbenik Vučić. Ali kako komentirate, to sam vas pitao, postavit ću vam pitanje da premijer Plenković šuti na moje pitanje u Saboru, na izjavu njegovog kolege koalicijskog partnera Milorada Pupovca koji uspoređuje junaka Domovinskog rata, generala Janka Bobetka sa Slobodanom Miloševićem, Slavkom Dokmanovićem i osuđenim zločincem Milanom Babićem. Na to pitanje mi niste odgovorili. Govorim o prvome čovjeku hrvatske Vlade kojega je ovaj Parlament izabra. Prošlo je vrijeme i za nas kada se Domovinski rat blatio da bi se dodvorili europskim činovnicima. Ali na žalost i sama, pretpristupni pregovorima Srbije hrvatska diplomacija nije se oglasila na to da je jurisdikcija pravna nad Srbijom, na hrvatskim braniteljima, da će agresor i zločinci suditi hrvatskim braniteljima. To je pitanje nacionalne sigurnosti. Molim vas odgovorite na ovo pitanje pred hrvatskom javnosti i još jednom pozivam premijera Plenkovića da odgovori na ove optužbe Pupovca prema generalu Bobetku. Hvala.
Hvala vam. Odgovor.
Poštovani, ja sam siguran da će vama premijer Plenković to odgovoriti. Ja vam mogu reći svoje mišljenje, da general Bobetko nije zločinac. Mogu vam također reći da izvori jasno potvrđuju odakle je agresija krenula, koja je uloga Slobodana Miliševića i srbijanskog vodstva u agresiji na RH. To je jasno, prema tome ne vidim što bi tu mogao jasnije reći.
I zadnja replika poštovani kolega Miro Kovač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se pridružujem komplimentima na račun rada ravnatelja Nazora i djelatnika njegove ustanove, međutim želim dodati jedan apel. Nije dovoljno da mi, ja sebe iz tog ne isključujem iz te kritike. Nije dovoljno da mi sami sebi govorimo o tome koliko je važno širiti istinu o Domovinskom ratu. Moramo puno više proizvoditi, poticati znanstvenike da više pišu o Domovinskom ratu u Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini i u to uključiti ustanove u svijetu. Da uključimo i strane znanstvene centre u pisanju istine o Domovinskom ratu, a imamo mogućnosti u akademskoj zajednici da to i učinimo. Hvala lijepa.
Poštovani nemam što dodati. Na tome radimo. Još ću jednom podsjetiti da je centar na engleskom jeziku uspio odgovoriti na možda najvažnije točke koje su bile tada. to je vezano za prvostupanjsku presudu generalima Gotovini i Markaču. Na engleskom jeziku objavili smo i knjigu koja je sadržajem vezana za, odnosno napad i okupaciju Vukovara. Također imamo knjigu o Oluji. I evo zahvaljujući Ministarstvu vanjskih poslova kojeg ste jedno vrijeme vi bili na čelu i gospodin Stier uspjeli smo ovu knjigu gospodina doktora znanosti Mate Arlovića što smatram vrlo važno da bi svijet razumio uopće te ustavno-pravne pozicije i prirodu osnivanja Hrvatske zajednice Herceg Bosne, odnosno hrvatske Republike Herceg Bosne da je ovih dana završen prijevod u suradnji, dakle i da će ta knjiga na engleskom jeziku biti dostupna svima onima koje zaista zanima ta priroda, odnosno koje zanimaju izvori i pravno tumačenje vrhunskih stručnjaka. Hvala.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, a to će biti u okviru današnjeg glasovanja. Izvješće o radu Hrvatsko memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu, podnositelj izvješća je Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatsko memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 113 za i 3 protiv donesen Zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.