Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2020.g.. Podnositelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2020.g.. Prije glasovanja javila se kolegica Kekin, izvolite.
Hvala vam. Dakle, tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka u trajanju od 10 minuta kako bismo još jednom upozorili na kontinuirano zanemarivanje potreba naših otoka i njihovih stanovnika, no također i na kontinuirano eksploatiranje resursa tih otoka za privatne i partikularne interese. S jedne strane naši otočani i otočanke nemaju adekvatnu zdravstvenu skrb, nemaju Hitnu helikoptersku medicinsku službu koja im se obećava godinama, naše otočanke moraju tjednima ranije plaćati smještaj u Zagrebu, Splitu i Dubrovniku da bi mogle roditi u sigurnim i adekvatnim uvjetima, nemaju adekvatnu vezu sa kopnom i drugim otocima, otočkoj djeci ukidate linije kojima idu u školu, a pri tom im dajete miješalice betona i višemilijunska ulaganja koja im apsolutno nisu potrebna i protiv kojih se bune. Dakle, to su projekti koji ne da im ne trebaju nego im idu na štetu i otočankama i otočanima koji tamo žive. Govorili smo o primjeru Korčule, govorili smo o primjeru Ilovika, govorit ćemo o tome i dalje jer je doista vrijeme da počnete tretirati otočane i otočanke kao jednakopravne građane ove zemlje. I na tragu najcitiranijih, najcitiranijeg pjesnika u ovom saboru i njegove pjesme Zimmerfrei koju ste danas citirali, da zaista je vrijeme da se prestane s politikom eksploatacije bez promišljanja i bez strategije i za otoke i za cijeli naš obalni pojas. Hvala.
Molim. Glasovat ćemo sada, dakle zaključak, dajem na glasovanje zaključak: Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2020.g., glasujmo. Glasovalo je 119 zastupnica i zastupnika, 88 za, 18 suzdržanih i 13 protiv, pa smo donijeli zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor. Zastupnica Marija Selak Raspudić predložila je HS da donese slijedeći zaključak: Zadužuje se Vlada RH da bez odgode ispuni zakonsku obvezu iz čl. 21. st. 3. Zakona o otocima, te donese državni program sređivanja i usklađivanja katastra i zemljišnih knjiga na otocima, molim glasujmo. Glasovalo je 116 zastupnica i zastupnika, 40 za, 76 protiv, dakle zaključak nije dobio potreban broj glasova. Idemo na drugu točku, Konačni prijedlog Zakona o održivoj uporabi pesticida, drugo čitanje, P.Z. 181. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo redom, 1. amandman Klub zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 2. isti klub zastupnika. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 3. isti klub zastupnika, ovo su inače svi, svi amandmani Kluba zastupnika SDP-a pa neću više ponavljati, ovo je amandman broj 3. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4., molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 7. je povučen. Amandman 8. glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 9., glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 10. amandman, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 11., glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 12. amandman je povučen. 13. amandman moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 14. amandman moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 15. amandman molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 16. amandman je povučen. 17. amandman moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o održivoj uporabi pesticida. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 91 za, 34 suzdržana pa je donesen Zakon o održivoj uporabi pesticida.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora, tražim stanku u ime kluba Socijaldemokrati kako bi još jednom dali priliku kolegama iz HDZ-a da razmisle o svojoj podršci ovako blijedom i neučinkovitome Zakonu o zviždačima. Jasno je nama u klubu Socijaldemokrati kao i kolegama iz HDZ-a, ali i cijeloj hrvatskoj javnosti da zviždači zvižde najviše o kriminalu HDZ-ovaca. Situacija je nepromijenjena od samih početaka naše države, od hrabroga primjera Ankice Lepej i štednje koja nije imovina predsjednika Tuđmana, pa sve do ukazivanja kriminala u državnim nekretninama kao i Andrijane Cvrtile koja je prokazala toliko bjelodani nepotizam i uhljebljivanje da je čak i kutinskom HDZ-u bilo previše. Ali i mnogim drugim hrabrim zviždačima koji su tijekom godina svoje profesionalne karijere kao i zdravlje i živote sebe i svojih obitelji podredili borbi protiv nepravde često ostajući bez posla izolirani od društva, ekonomski iscrpljeni ili uništeni. Ovakav zakon kako je formiran na žalost neće nikoga zaštititi, neće spriječiti niti jedan otkaz, a ponajmanje će obeshrabriti neku buduću predsjednicu, premijera ili ministra u svome naumu da javno dobro ili javni novac na očigled svih nas transferira u džepove podobnih ili zaslužnih kako to već čitamo svaki dan, eto čak i od strane prije koji tjedan potvrđenih ministara. Borba protiv korupcije počinje tako da sam nisi korumpiran, a snažni zakoni koji nemilosrdno kažnjavaju korupciju, koji štite i potiču zviždače da istupe daju počiniteljima do znanja da je rizik otkrivanja velik, a kazne nesrazmjerna plijenu. Na žalost, ovakav zakon kako je napisan samo je mazanje očiju javnosti bez pravog nauma zaštite hrabrih ljudi.
Stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ne. Onda ćemo nastaviti sa radom, pa idemo na amandmane. Glasujemo dakle o onima koje Vlada ne prihvaća. Prvi je amandman Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj dva Klub zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj tri zastupnica Dalija Orešković. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj četiri ista zastupnica. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Peti amandman Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani šest i sedam su istog, identičnog sadržaja. Vlada ih ne prihvaća, pa ćemo glasovati samo jednom. Šesti Klub zastupnika Socijaldemokrati, sedmi Klub zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman osam zastupnice Dalije Orešković. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Deveti amandman Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj deset zastupnica Dalija Orešković. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj jedanaest zastupnica Katarina Peović. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Dvanaesti amandman Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj trinaest Klub zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj četrnaest Klub zastupnika Socijaldemokrati. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Petnaesti amandman Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj šesnaest zastupnica Dalija Orešković. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Sedamnaesti amandman zastupnice Katarine Peović. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Osamnaesti amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen. Amandman br. 19. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 20. zastupnica Dalija Orešković, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 21. amandman Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman br. 22. Klub zastupnika Socijaldemokrati, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 23. amandman Klub zastupnika SDP-a, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 24. amandman Klub zastupnika Mosta, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 25. Klub zastupnika Socijaldemokrata, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26. zastupnika Dražena Bošnjakovića je prihvaćen. Amandman br. 27. zastupnica Dalija Orešković, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 28. i 29. su identičnog sadržaja, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDP-a, no vlada ih ne prihvaća, pa glasujemo samo jednom, molim glasujmo. Nisu dobili potreban broj glasova. Amandman br. 30. Klub zastupnika Socijaldemokrata, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 31. zastupnica Dalija Orešković, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 32. amandman, ista zastupnica, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 33. i 34. su identični, ponovo Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDP-a, vlada ih ne prihvaća, glasujemo o oba amandmana, molim glasujmo. Nisu dobili potreban broj glasova. 35. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 36. Klub zastupnika Socijaldemokrati, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 37. amandman, zastupnik Darko Klasić, vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 38. amandman, zastupnica Katarina Peović, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 39. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina je prihvaćen, kao i 40. amandman Kluba zastupnika SDP-a, dakle isto tako prihvaćen. 41. Klub zastupnika Socijaldemokrati … [[Pljesak]] jel možemo dalje? 41. Klub zastupnika Socijaldemokrata, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 42. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, glasujmo molim vas. Nije dobio potreban broj glasova. 43. amandman Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je prihvaćen, kao i 44. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. 45. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 46. Klub zastupnika Socijaldemokrati je povučen. 47. Klub zastupnika Socijaldemokrati moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 48. amandman isti klub zastupnika moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 49. Odbor za zakonodavstvo, vlada ne prihvaća, dakle moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 50. i 51. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Kluba zastupnika SDP-a identičnog su sadržaja i vlada ih ne prihvaća, glasujemo o oba amandmana. Nisu dobili potreban broj glasova. 52. amandman Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. 53. Klub zastupnika Socijaldemokrati moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 54. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 55. i 56. Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina te Kluba zastupnika SDP-a su identičnog sadržaja. Vlada ih ne prihvaća, glasujmo o oba amandmana. Nisu dobili potreban broj glasova. 57. amandman Klub zastupnika Socijaldemokrati. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 58. amandman istog kluba zastupnika. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 59. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i 60. amandman Kluba zastupnika SDP-a identičnog su sadržaja. Vlada ih ne prihvaća, glasujemo o oba. Molim glasujmo. Nisu dobili potreban broj glasova. 61. i 62. amandman ponovno Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDP-a, identični sadržaj. Vlada ne prihvaća, pa glasujemo o oba amandmana. Nisu dobili potreban broj glasova. 63. amandman Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. 64. Klub zastupnika MOST-a moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 65. amandman Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen. 66. i 67. su identičnog sadržaja Klub zastupnika Socijaldemokrati i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Vlada ih ne prihvaća, glasujemo o oba. Nisu dobili potreban broj glasova. I zadnji 68. amandman Klub zastupnika MOST-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 78 za, 1 suzdržan i 46 protiv pa je na taj način donesen Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Klub zastupnika SDP-a predlaže saboru donošenje zaključka koji glasi. Obvezuje se Vlada RH da u roku od 180 dana predloži Hrvatskom saboru izmjene i dopune ovoga zakona u kojima će se osigurati pravni okvir za organizaciju sustava psihosocijalne pomoći prijaviteljima nepravilnosti. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a kojeg vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Glasovalo je 119 zastupnica i zastupnika, 42 za, 77 protiv tako da zaključak nije dobio dovoljan broj glasova. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe EZ broj 1829/2003 Europskog parlamenta i vijeća od 22. rujna 2003. godine o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje i Uredbe EZ broj 1830/2003 Europskog parlamenta i vijeća od 22. rujna 2003. godine o sljedivosti i označavanju genetski modificiranih organizama i sljedivosti hrane i hrane za životinje proizvedenih od genetski modificiranih organizama kojom se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva 2001/18/EZ, prvo čitanje, P.Z.E. broj 257. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se navedeni prijedlog zakona i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 118 za, 7 suzdržanih pa je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče HS-a. Tražim stanku u ime Klub zastupnika Domovinskog pokreta kako bi još jednom upozorili na činjenicu koja je nažalost u ovome domu vrlo česta. Kada govorimo o komasaciji odnosno o Zakonu o komasacije hrvatski rečeno okrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta isticali smo kao zastupnici Domovinskog pokreta i u prvome i u drugome čitanju na činjenicu da pokušavamo komasirati odnosno okrupniti hrvatske poljoprivredne površine već dugi niz desetljeća. U tu svrhu još od 2015.g. imamo jedan zakon koji je sasvim uredu zakon i od onda do danas, a to je eto punih sedam godina na komasaciji nije se napravilo apsolutno ništa, jedna velika i ogromna nula i zato bih želio da još jednom svi zastanemo i razmislimo o tome što će nam točno donijeti ovakav zakon za kojega u startu znamo da se po njemu neće raditi, da se poljoprivredne površine neće okrupnjavati odnosno možda i hoće, ali tek na nekim u nekim dijelovima Hrvatske, prvenstveno naravno Slavoniji, Baranji i Srijemu odnosno dijelovima Hrvatske gdje se nalaze poprilično veće poljoprivredne površine koje možemo okrupniti, a i to je veliko pitanje hoće li se moći provesti, naročito kada ovaj zakon sagledamo iz aspekta činjenice da ćemo uskoro i zakonski i na bilo koji drugi način morati otvoriti mogućnost državljanima, ne samo EU nego i svih zemalja da u Hrvatskoj kupuju poljoprivredne površine. Hoće li ovaj zakon tome pomoći ili odmoći nemoguće je reći, ali ono što još jednom želimo istaknuti i u prvom i u drugom čitanju smo to rekli, pa evo i sada neposredno pred samo glasovanje u ime Domovinskog pokreta, zakon koji smo donijeli i koji će očigledno danas ovdje biti ponovno donesen kako 2015. tako i 2022.g. u HS-u eto trošimo vrijeme ne radeći ništa. Hvala lijepa.
Drugi zahtjev za stankom kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a. Tražim stanku u trajnu od 10 minuta u ime Centra i GLAS-a. Dakle, ono što nekako molim sve kolegice i kolege da razmisle o sljedećem, da li želimo imati Zakon o komasaciji ili zaista želimo imati komasaciju. Ako želimo imati Zakon o komasaciji glasat ćemo ovaj zakon imat ćemo ga, ako želimo da se komasacija stvarno provede onda ovaj zakon nije taj. Moram vas podsjetiti na jedan film kada u tom filmu majmun dođe, digne kamen vidi zmiju i padne u nesvijest, sve ok prvi put. Probudi se iz nesvijesti i drugi put digne taj isti kamen vidi zmiju i drugi put padne u nesvijest. Ovaj isti saziv sabora je donesao Zakon o obnovi i temeljem tog zakona obnove nema, dakle, sad ćemo ponovo, ja ne sumnjam da vladajuća većina neće imati dovoljno ruku donijeti Zakon o komasaciji, komasacije biti neće iz jednostavnog razloga što zakon nije strukturiran i složen na način da bude operativan, da temeljem njega se zaista desi komasacija nego ponovo zadovoljavamo formu, a ne sadržaj. Ajdemo se zapitati da li naša uloga i zadaća zadovoljavati formu ili iza te forme treba biti i sadržaja. Iza ovog zakona kolegice i kolege, raspravljali smo u prvom čitanju bilo je šest kartica primjedba koje smo dali ne zato što smo zločesti, ne zato što smo zlonamjerni, ne zato što smo prgavi ovakvi ili onakvi nego zato što smo zaista htjeli da se napravi pomak u ovoj zemlji i da sa komasacijom jer smo zaključili da nam komasacija treba da s komasacijom zaista i započnemo. Vlada je naravno objasnila da te primjedbe neće prihvatiti, jednako tako predlagatelj je odbio amandmane koji su bili neke sitne poboljšice. Stoga ajmo se svi zajedno pitati kad ćemo glasati za što glasamo. Hvala lijepo.
Stanka je odobrena. Kolega Daus izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba IDS-a od 10 minuta da si dodatno još pojasnimo neke stvari da za komasaciju svakako jesmo, za okrupnjavanje poljoprivrednih površina, zbog veće učinkovitosti poljoprivredne proizvodnje jesmo, ali ne baš na taj način odnosno nisu pred ovaj zakon osigurani preduvjeti. To je još nekoliko zakona kojim bi se riješilo imovinskopravna i katastarska pitanja, kojim bi se zapravo njih reguliralo jer su oni preduvjet da se može tada provoditi i sama komasacija. Također nadamo se da će se uskoro naći u drugom čitanju Zakon o poljoprivrednom zemljištu i da ćemo napokon početi rješavati probleme divlje bespravne gradnje, ali ne samo Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji ima te naznake da će to rješavat nego nadam se uskoro i Zakon o šumskom zemljištu, Zakon o zaštiti prirode itd. I na kraju jer je također vezano na poljoprivredno zemljište i njegovo okrupnjavanje koristim prigodu da još jednom upozorim na problem štete od divljači i velike poljoprivredne površine koje su obrasle u šume zbog neodgovornog upravljanja istima i apeliram ovdje da svi zajedno pronađemo model kako da sačuvamo poljoprivrednu proizvodnju. A što se tiče samog Zakona o komasaciji isto što sam rekao i ovih dana prekjučer u samoj raspravi, Klub zastupnika IDS-a bit će suzdržan. Hvala.
Imamo još jedan zahtjev, kolegice Peović izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili na zakon o kojem ćemo sada glasati. Znači o čemu se radi kada govorimo o komasaciji? Komasacija se provodi tako da se sudionik u komasaciji za njegovo zemljište uneseno u komasacijsku gromadu dodjeljuje novo zemljište jednake vrijednosti ili znači ukoliko to nije moguće vrijednost zemljišta sudioniku komasacije se treba isplatiti u, znači otprilike približnoj vrijednosti zemljišta koju je unio u komasacijsku gromadu. E sad kolegice i kolege, a kad očekujete da vam netko isplati negdje otprilike, znači vašu vrijednost zemljišta ne očekujete da vam taj isplati 90 do 120% prave vrijednosti zemljišta nego očekujete da to bude negdje ipak oko 100 posto vrijednosti zemljišta. No, ovdje ćemo davati nekom 90, a nekom 120 posto. Drugim riječima, ovo je još jedan zakon koji ozakonjuje bezakonje. Netko se neće više moći ljutiti jer je dobio samo 90% vrijednosti svojeg zemljišta jer tako je po zakonu, ali to je samo jedan od zakona koji rade upravo to – ozakonjuju bezakonje. Zato smo podnijeli nekoliko tih amandmana i naš klub i kolega Lenart. Znači prije svega da se upozori da jedinice lokalne samouprave i lokalni šerifi nisu baš možda prava adresa da određuju tko treba dobiti ovu ili onu česticu. A isto tako smo htjeli upozoriti da se ovim zakonom ništa neće napraviti, ali kako je to i u Francuskoj Revoluciji rekao jedan đelat prije nego što je jednog poznatog kemičara dekapitirao rekao je Francuska nema revolucija nema potrebe za kemičarima, pa ovim zakonom mi govorimo da Hrvatska nema potrebe za poljoprivredom.
Hvala vam lijepa. Imamo još jedan zahtjev, kolega Škoro. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u ime kluba Za pravednu Hrvatsku u trajanju od 10 minuta kako bi dodatno naglasili da ovaj zakon kao što reče kolegica Taritaš je na tragu i Zakona o obnovi, dakle neprovediv je. Ono što Hrvatskoj treba definitivno je sučeljavanje sa istinom da i kod Zakona o obnovi od potresa i kod ovoga postoji jako veliki broj neriješenih imovinsko-pravnih slučajeva jer je hrvatska zemlja koja je i nakon Drugog svjetskog rata imala jednu situaciju u kojoj je bila otimačina u vrijeme privatizacije se dogodila jedna velika otimačina i trenutno, dakle ne možemo provesti određene zakone iz jednog jednostavnog razloga što nismo u mogućnosti utvrditi pravog nositelja vlasništva. I sve dok je to tako možemo donositi bezbroj zakona, ali ono što na kraju i u konačnici radimo kad nešto i okrupnimo dođe ruski kapital pa nam to kupi. Dakle, mi ne možemo podržati ovakav zakon i nećemo ga podržati dok ne bude kvalitetno riješen. Hvala.
U redu. Javlja li se još tko? Ne. Onda idemo na amandmane. Ima ih 60 isto tako. Prvi Klub zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman zastupnica Dalija Orešković. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj tri Klub zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman četiri Klub zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj pet Klub zastupnika HSS-a i RF-a. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj šest Klub zastupnika SDP-a je povučen. Amandman broj sedam istog kluba zastupnika. Moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman osam isti klub zastupnika je povučen. Amandman broj devet zastupnica Dalija Orešković moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj deset Željko Lenart. Moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Jedanaesti amandman Klub zastupnika SDP-a je povučen. Dvanaesti Klub zastupnika SDP-a. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Trinaesti Klub zastupnika SDP-a je povučen. Četrnaesti zastupnice Dalije Orešković. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Petnaesti Klub zastupnika SDP-a je povučen. Šesnaesti Klub zastupnika SDP-a. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Sedamnaesti zastupnica Dalija Orešković. Moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Osamnaesti zastupnik Željko Lenart. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Devetnaesti Odbor za zakonodavstvo je prihvaćen. Dvadeseti Klub zastupnika SDP-a moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Dvadeset i prvi Klub zastupnika SDP-a. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Dvadeset drugi Klub zastupnika SDP-a. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Dvadeset i treći isti klub zastupnika povučen je amandman. Dvadeset i četvrti zastupnica Dalija Orešković. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 25. Klub zastupnika SDP-a, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 26. Klub zastupnika SDP-a, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 27. zastupnica Dalija Orešković, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 28. Klub zastupnika SDP-a, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 29. i 30. identičnog su sadržaja, vlada ih ne prihvaća, to su amandmani zastupnice Orešković i zastupnika Lenarta, glasujemo o oba amandmana. Nisu dobili potreban broj glasova. 31. Klub zastupnika SDP-a, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 32. ponovo Klub zastupnika SDP-a, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 33. zastupnik Željko Lenart, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 34. Klub zastupnika SDP-a, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 35. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen. 36. zastupnice Dalije Orešković moramo glasovat. Nije dobio potreban broj glasova. 37. ista zastupnica, moramo ponovo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 38. Klub zastupnika SDP-a molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 39. isti klub zastupnika, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 40. zastupnica Dalija Orešković, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 41. Klub zastupnika SDP-a, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 42. zastupnica Dalija Orešković, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 43. Klub zastupnika SDP-a, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 44. zastupnica Dalija Orešković, nije, nije vlada dala, nije vlada prihvatila. Evo ipak nije dobio potreban broj glasova. 45. Klub zastupnika SDP-a je povučen, kao i 46. Klub zastupnika SDP-a isto tako. Bez naočala mi je izgledalo da je prihvaćen, pa sam …/Smijeh/…. 47. Klub zastupnika SDP-a moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 48. Klub zastupnika SDP-a moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 49. isti klub zastupnika moramo glasovati ponovo. Nije dobio potreban broj glasova. 50. ponovo isti klub zastupnika moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 51. ponovo Klub zastupnika SDP-a molim, taj je povučen. 52. Klub zastupnika SDP-a vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 53. Klub zastupnika SDP-a je povučen. 54. Klub zastupnika SDP-a moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 55. Klub zastupnika SDP-a molim ponovo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 56. Klub zastupnika SDP-a je povučen. 57. Klub zastupnika SDP-a moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. 58. Klub zastupnika SDP-a, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 59. Odbora za zakonodavstvo, prihvaćen je amandman. I zadnji 60. Klub zastupnika SDP-a moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, molim glasujmo. Glasovalo je 123 zastupnice i zastupnika, 77 za, 18 suzdržanih i 28 protiv i na taj način donesen je Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta. Prijedlog Odluka povodom Izvješća o provedenoj provjeri broja i vjerodostojnosti potpisa birača te zakonitosti postupka prikupljanja potpisa birača iz zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Dosta stožerokracije“. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a rasprava je zaključena. Prije nego pređemo na glasovanje zahtjev za stankom kolegica Selak Raspudić, molim vas kolegice i kolege što je bilo? Izvolite kolegice.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a, rekli su nam da je konačno došao i taj dan, a nitko ne zna po kojim točno kriterijima je taj dan baš danas, a nije bio jučer ili će biti sutra. Samo slučajno taj dan kolidira s danom kada se odlučuje o našim referendumskim inicijativama. I to pokazuje bit vašeg odlučivanja u ovoj pandemiji koje je bilo isključivo političko, a ne znanstveno. I takvom načinu odlučivanja ovim referendumom mi ćemo konačno stati na kraj. Rekli ste nam, vaš ministar Božinović nam je rekao da ćemo konačno moći partijati do zore. Cinično je da u situaciji ovakve inflacije mislite da jedino što zanima hrvatske građane da eto partijaju do zore. Ali mi ne sumnjamo da vama jedino što odgovara je pijani i omamljeni građani tako da ne budu svjesni hrvatske stvarnosti i ove vlade koja njima upravlja. Dogodilo se očekivano, naša pitanja šaljete Ustavnom sudu, to ste najavljivali od početka. Riječ je o jednoj političkoj obijesti i zlouporabi moći kojom se želi spriječiti da glas građana dobije svoje demokratsko pravo. Mi smo podnijeli zaključke da se član Ustavnog suda Šeparović izuzme od glasovanja zbog svojih de facto protuustavnih izjava o tome da narod ne može odlučivati o izmjenama Ustava na referendumu i o tome da se što prije raspiše referendum, a najkasnije do rujna da se ova situacija ne bi na jesen ponovila. Ono što mi želimo ovim referendumom još jednom ću jasno ponoviti je institucionalni štit nad ljudskim pravima da se ovo više nikad ne bi ponovilo do zore i da vaš stožer arbitrarno ne bi više mogao [[Upadica: Hvala vam.]] partijati do zore.
Imamo još jedan zahtjev za stankom, kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom jasno hrvatskoj javnosti poslali poruku o potrebi donošenja ovakvih odluka Hrvatskog sabora. Naime, u hrvatskom političkom životu, u akademskoj zajednici, među ustavnopravnim stručnjacima u Hrvatskoj postoji uvjerenje kako su i prvo pitanje koje se odnosi na Građansku inicijativu „Dosta je stožerokracije“ kojim bi se mijenjao Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, tako isto i drugo referendumsko pitanje kojega je pokrenula Građanska incijativa „Odlučujmo zajedno“ su protuustavni. I zbog toga je Hrvatski sabor dužan kada postoji takva ozbiljna dvojba u hrvatskom društvu prije raspisivanja referenduma postaviti pitanje Ustavnom sudu na ocjenu ustavnosti. Što se tiče zaključka MOST-a o izuzeću predsjednika Ustavnog suda RH taj zaključak je prije svega pokazao kako sintagma može MOST nije floskula nego činjenica o koaliciji između MOST-a i Možemo. Naime, neshvatljivo je da MOST-u ne smeta činjenica da je ustavni sudac koji će odlučivati o ustavnosti ovih referendumskih inicijativa ovog tjedna bio panelist na političkoj tribini i okruglom stolu organizaciji Možemo odnosno zeleno-lijevog bloka. I ta činjenica da se to prvi puta dogodilo u povijesti RH i od kad je ustavnopravnog sudovanja ne smeta Mostu. Toliko što se tiče Mosta. A što se tiče te inicijative kojemu se predsjedniku ustavnog suda u usta stavljaju laži, najbolje bi bilo komentirati jednom i parafrazirati jednu poslovicu, a to je da stalno na tom svijetu samo mostova laž stalna jest.
Dobro, stanka se odobrava, ali sada imamo cijeli niz povreda poslovnika pa ćemo krenuti redom. Prvi je kolega RAspudić, izvolite.
Molim da primirite svoje kolege, ja znam da ste vi u slavljeničkom raspoloženju da veliki vođa danas slavi rođendan, ali molim vas da se dostojanstveno ponašate u sabornici i molim da mi se vrijeme vrati jer ih niste upozorili.
Ali ne možemo sve jel jedan dio ste potrošili.
Molim da provjerite jesu li zastupnici primireni je li mogu koristiti svoje pravo da govorim, a onda mi startajte …
Kolega Raspudić, kad su govorili zastupnici HDZ-a čuo se žamor i negodovanje iz klupa oporbe tako da nemojte, nemojte.
To je vaš propust bio što niste tada upozorili, ja molim da mi se omogući da u miru i tišini kažem ono što imam za reć.
Kolega Raspudić vratit ću vam vrijeme, ali na 25 sekundi jer ovih prvih ste potrošili na čestitku rođendanu čovjeku koga jako volite. Evo izvolite 25 sekundi.
Volio bih da se sjetite i rođendana g. Karamarka i gospođe Jadranke Kosor, a posebno g. Sanadera kao što ste im nekada lijepo čestitali da im i sada čestitate [[Upadica predsjednik: Pristojni ljudi čestitaju rođendan.]] Ovako 238. vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika, kolega Bačić govori o tome o zabrinutosti ustavnopravnih stručnjaka itd. Mi smo svjedočili javnom samo sramoćenju izvjesnih ljudi kao što je ustavna stručnjakinja Barić koja je davala ustavnopravne sudove a priori. Ona je govorila da je pitanje neustavno prije nego što smo ga sročili, a kamoli javno objavili. Drugo, bila je dio četveročlanog tima u vrijeme predsjednika Josipovića koji su predlagali promjene ustava gdje su stavljali upravo ovo što mi hoćemo [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Raspudić.]] Epidemiju i pandemiju da se dvotrećinski odlučuje i to vi nazivate uglednim ustavnopravnim stručnjacima.
Kolega Raspudić molim vas, dobivate opomenu ovo nije povreda poslovnika ovo je neka vrsta replike. Kolegice Selak Raspudić izvolite. Oprostite nisam čuo, a pardon kolega Grmoja izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. kolega Bačić mi smo na sve ustavne suce, općenito na ovu političku trgovinu i način na koji je izabran ustavni sud imali svoje primjedbe i nemamo razloga braniti niti Šeparovića, a niti ove koji idu na nekakve okrugle stolove. Ali ovdje ono što je sporno je sporna izjava predsjednika ustavnog suda koji je rekao da narod na referendumu ne može donijeti ustav. To jest sporno, narod na referendum može donijeti ne samo ustav [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega Grmoja.]] može donijeti izmjene ustava, ako hoćete [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja hvala vam lijepo.]] i cijeli ustav.
I ovo nije povreda poslovnika ovo je isto tako replika, pa dobivate opomenu. Kolegice Selak Raspudić izvolite.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, kolega Bačić jednom svojom riječju sve ste opisali o ovom odlučivanju o našim inicijativama. Rekli ste da su pitanja protuustavna, a o tome vidite ne odlučujete vi nego ustavni sud, osim ako ovdje javno ne priznajete da unaprijed znate odluku ustavnog suda odnosno da ćete vi donijeti političku odluku, a ustavni sud će biti samo njezin izvršitelj. E upravo je to ono protiv čega se mi borimo i zašto tražimo referendum, a i narod ga sam traži. Hvala.
A i vi dobivate opomenu. Idemo dalje, sada će biti kolegica Benčić, izvolite.
Povreda čl. 238. omalovažavanje zastupnika, ali i institucije HS-a. Naime, Klub zastupnika Možemo je organizirao okrugli stol na koji naravno i to u saboru kao saborski okrugli stol na koji vi naravno niste imali interesa doći jer vas pitanje pravosuđa ne zanima. I vama je g. Bačiću problem kada suci sudjeluju u raspravi sa parlamentom o budućnosti pravosuđa, a nije vam problem dogovarati sa predsjednikom ustavnog suda u privatnom aranžmanu daleko od očiju javnosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolegice Benčić.]] bilo što što imate sa njim dogovarati. Ali problem [[Upadica predsjednik: Kolegice Benčić hvala vam.]] je kada se javno prenosi rasprava …/Govornica isključena./…
Kolegice Benčić dobivate opomenu, dobivate opomenu jednu za sada. Kolega Bačić izvolite i vi.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolegica Selak Raspudić povrijedila je čl. 238. poslovnika HS-a omalovažava druge zastupnike. Kolegice Selak Raspudić poslušajte što sam rekao, ja sam rekao da postoji ozbiljna dvojba, a nisam tvrdio, rekao sam da postoji ozbiljna dvojba među ustavnopravnim stručnjacima u političkom životu Hrvatske, na kraju u ovom saboru osim vas prvo pitanje su prvu odluku kojom šaljemo zakonodavni referendum na ocjenu ustavnosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] cijela oporba osim vladajućih.
Hvala lijepa. I vi dobivate opomenu, ovo nije bila povreda poslovnika. Kolega Borić izvolite.
Hvala lijepo. Čl. 238. s obzirom da kolega Grmoja više nije u politici kolegici Raspudić ću onda dati povredu poslovnika jer ovaj pokušavaju raditi pritisak na ustavnim sud svojim ponašanjem ovdje, već ih unaprijed diskvalificiraju pojedinačno i kao čitav ustavni sud. Mislim da će ti ljudi reći što misle o ovim pitanjima i ne treba se uzbuđivati oko toga kad su toliko sigurni u sve to što su napravili.
I vi dobivate opomenu. Kolega sada Petrov izvolite.
Nažalost kolega Borić je povrijedio čl. 238. omalovažio je saborske zastupnike i cjelokupnu javnost jer je on jedan od onih koji je prvi omalovažio ustavni sud u trenutku kada je podržao g. Mlakara koji se lažno predstavljao u nekoj banci da bi nakon toga zaslugom upravo toga dobio povjerenje upravo njega da bi ušao u ustavni sud, oni su ti koji su srušili imidž i brend ustavnog suda. I sad tim istim svojim prijateljima [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega Petrov.]] šalju našu referendumsku inicijativu.
Kolega Petrov dobivate opomenu. Ovime smo iscrpili povrede poslovnika, pa sada idemo dalje sa zahtjevom za stankama. Kolega SAčić izvolite.
U ime kluba Hrvatskih suverenista tražimo stanku kako bi još jednom dali do znanja i hrvatskoj javnosti i ovdje cijenjenom Hrvatskom saboru, svim zastupnicama i zastupnicima kako je Stožer, naš Stožer anticovid Stožer zapravo strahovito neučinkovito, nesuvislo, neorganizirano odrađivao proteklih godina svoj posao. Jedina njegova reakcija koja se može smatrati pravodobnom čak i ispred vremena je upravo ova jer je proglasio nad coronom ove godine 10 dana ranije nego iduće, nego prethodne dvije i to zbog toga jer je 400 000 građana Republike Hrvatske odlučilo da se provede referendum kako više nikad ne bi vladala stožerokracija u Hrvatskoj. Neshvatljivo je, nedopustivo da jedna mala klika, broj ljudi toliko zloupotrebljava ljudska prava i slobode u Hrvatskoj da danas nitko više niti nema potrebu od medija i relevantnih političara reagirati u mainstreamu na jednu strašnu činjenicu da je zamjenica ravnatelja HZZO-a, Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo gospođa Ivana Pavić Šimetin nedavno javno rekla da su oni naručili čak 127 doza po osobi za cijepljenje u Republici Hrvatskoj. Pa ja se pitam, svi se pitamo ljudi moji do sad su nam govorili da su tri doze, booster je dovoljan. Pa šta ćemo sa 127? Tko je to platio? Kud će završiti i gdje će se to ekološki zbrinuti?
Stanka je odobrena. Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kako je rekla kolegica Selak-Raspudić došao je i taj dan, to će biti taj dan. Ima nastavak, ali neću. Ovo kolegice i kolege nije naš referendum, ali je naš Ustav, ali je naš zakon i potpisali su naši građani i zaslužuju naši građani koji su potpisali da se njihov potpis vrednuje, da se postupa u skladu sa Ustavom i u skladu sa zakonom. A Ustav je promijenjen 2010. godine. Znamo zašto? Zbog referenduma o ulasku Hrvatske u EU. I ta ustavna odredba postala je najveća prijetnja i referendumskim inicijativama i demokraciji u Hrvatskoj zato što se cijela referendumska priča svodi na skupljanje potpisa i ocjene ustavnosti pitanja, umjesto da se kako bi to trebalo biti svodi na to kako će ljudi glasati na referendumu. Zbog toga ponovo se treba aktualizirati pitanje ustavnog uređenja materije referenduma, da se smanji broj potpisa, da se poveća broj glasova da bi odluka bila donesena, da se regulira ali ne ovako široko i općenito teme o kojima se može odlučivati na referendumu, a koje su u nadležnosti Hrvatskog sabora. I da kao zrela država demokracija i Parlament prije svega zajedno dogovorimo nova pravila za referendumske inicijative. Klub zastupnika SDP-a ne podržava da ustavni referendum ide na Ustavni sud zato što smatramo da je regularan, ustavan i da o tome treba raspisati referendum, a za zakonodavni podržavamo da ide na Ustavni sud. Zahvaljujem.
Kolega Bauk to će biti taj dan, objesi zimmer frei, legni pod palmu i uživaj. Ja mislim da kolegica Kekin znade sve. Idemo sada, idemo na glasovanje. Prvo Prijedlog odluke u povodu zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ kako je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 115 zastupnica i zastupnika, 77 za, 12 suzdržanih i 26 protiv, pa je donesena odluka kako je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Drugo, dajem na glasovanje Prijedlog odluke u povodu zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ kako je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim glasujmo. 109 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 91 za, 9 suzdržanih, 9 protiv pa je donesena odluka kako je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Klub zastupnika MOST-a predlaže Saboru donošenje zaključka koji glasi: Hrvatski sabor temeljem članka 87. Ustava Republike Hrvatske članka 3. Zakona o referendumu i drugim oblicima sudjelovanja u obavljanju državne vlasti, lokalne i područne (regionalne) samouprave raspisat će referendum što žurnije, a najkasnije do rujna 2022. godine kako u uskraćivanju prava i sloboda građana ponovo ne bi odlučivalo dvoje ili troje ljudi. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 95 zastupnica i zastupnika, 17 za, 1 suzdržan i 77 protiv, tako da prijedlog zaključka nije dobio dovoljan broj glasova. Klub zastupnika MOST-a predlaže Saboru donošenje još jednog zaključka koji glasi: U slučaju da Hrvatski sabor od Ustavnog suda Republike Hrvatske zatraži da se utvrdi je li sadržaj referendumskog pitanja u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske i jesu li ispunjene pretpostavke iz članka 87. stavka prvog do trećeg Ustava Republike Hrvatske za raspisivanje državnog referenduma na temelju zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ od odluke Ustavnog suda izuzet će se predsjednik Ustavnog suda Miroslav Šeparović, jer je u srpnju 2019. u intervjuu za Jutarnji list iznosio skandalozne i protuustavne stavove da se na referendumu ne može donijeti i mijenjati ustav, molim glasujmo. Glasovalo je 86 zastupnica i zastupnika, 9 za, 77 protiv, tako da zaključak nije dobio dovoljan broj glasova. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 267. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je taj amandman i on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 122 glasa, jednoglasno donesen Zakon o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govorit poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo ja nastavljam ono što sam započeo što sam radio 2 dana. Veliki broj pisama mi stiže posebno iz BiH. Ponio sam jedno koje je došlo jutros. Prof. Halid Bebić iz Bihaća vrlo nesretan onim što je čuo veli ovako. Gospodine Prkačin gledam i slušam vaš govor u saboru od 6. 4. i ostadoh tužan, teško razočaran nekim vašim shvatanjima i tvrdnjama koje se odnose na BiH. Tim više što cijelo vrijeme nosim jednu fluidnu vezu s vama kao borcem za BiH komandujećem pripadniku HOS-a učesnikom svjedokom nekih velikih nepravdi koje su učinjene prema BiH itd. I dalje takvih pisama sam dobio dosta. Ona gdje me se pljuje, gdje me se jako grdi ta me ne zanimaju uopće. Ona koja me pretjerano hvale ne, nisu mi ni ona značajna, ali ovdje gdje vidim specijalno kod Bošnjaka žal za mojim istupima. Generalne ti si nas nekad volio, ti nas, ma ja vas jednako volim i sada, ali vas vaša politička vlast ne voli. A prvenstveno ne voli moj narod jer onaj tko vodi ovakvu politiku prema BiH taj ne voli ni jedan, ni drugi, ni treći narod. Meni je zanimljivo i nekoliko pisama. Recimo jedan me pita po čemu je to politika Zorana Milanovića prema BiH kvalitetnija nego politika Andreja Plenkovića. Znate po čemu, po tome što je Zoran Milanović jasniji, drskiji i bolje pogađa u centar svijeta jer nas na zadnjoj tiskovnoj konferenciji Čović – Plenković, Plenković upozorava da bi bilo lijepo relaksirati odnose Hrvata i Bošnjaka i da bi bilo lijepo povratiti povjerenje itd., pa možemo li mi govoriti o povraćanju povjerenja, a da se ne spomene činjenica da su dakle 1995. Dayton u 11., 12. mjesec, mjesec dana nakon toga je, nakon toga je u Mostaru ubijen prvi hrvatski policajac sa imenom i prezimenom Ljubić. Pa je '98. godine u srednjoj Bosni ubijena su dva hrvatska povratnika policajca. Ubiti policajca to bez vrha političke vlasti ne dolazi u obzir. To je Sarajevo znalo, ja ih za to optužujem. Ja nemam ništa protiv da mi relaksiramo odnose, ali moramo relaksirati odnose na temelju iznešenih činjenica. I kad Zoran Milanović kaže da gledaju u oči i da lažu to je istina. Među bošnjačkom političkom elitom nema čovjeka kome se može vjerovati. Ja sam ovdje pohvalio Konatovića on ima nešto momačko u sebi, ne vjerujem ni njemu, možda bi se moglo Fahri Radončiću tu i tamo povjerovati. Što god kažu lažu i to je bitna razlika, bitna razlika između Zorana Milanovića takvog kakva je i Andreja Plenkovića koji se tu ponaša više onako uvijeno, više europski, a to Hrvatskoj u ovom trenutku ne odgovara. Dakle, imam još, još, još, hmm spomenut je i prof. Lučić s kojim sam ja dobar i šteta što ga nema ovdje u saboru, a vi biste od njega imali puno toga naučiti jer ja sam ovo što sam ja rekao i što sam govorio ja sam našao u njegovim, ja sam to dakle našao u njegovim tekstovima. Pa mi kažu zašto ne prokomentiram Lučićevu izjavu po kojoj je armija BiH napala prostore gdje su, dakle gdje su bili moćniji od HVO-a. Znači nisu se branili nego su išli u napad. Znate zašto to nisam spomenuo? Nisam spomenuo radi toga što je prof. Lučić zaboravio spomenuti jednu drugu činjenicu. Božo Rajić je izdao te '92. godine nekakav zakon, nekakvo pravilo, nekakvu odluku o pretpočinjavanju. Što bi značilo da tamo gdje je moćni HVO da mu se Muslimani podrede, a gdje je moćnija armija da se podrede Hrvati. To je jako podsjećalo na podjelu BiH. Tada sam ja rekao, gospodo hrvatski političari ne činite to jer ćete Bošnjake, Muslimane dovesti u situaciju da se umjesto protiv Srba bore za zemlju. Ako se budu borili za zemlju otimat će je tamo gdje je je lakše otet, a lakše je je otet Hrvatima nego li Srbima. Dakle, ja ću izgleda nastavit jedno 5, 6 dana zaredom ovo o svemu govorit, to je samo 5 natuknica o kojima sam, o kojima sam obećao govorit. Govorit ću o Ivi Komšiću. Kolko 19 sekundi? O Ivi Komšiću koga Bošnjaci, to je iznimno obrazovan čovjek za razliku od Željka Komšića koji je nepismen, koji je polupismen. Od Ive Komšića prave sprdnju teraju ga ko majmuna po banderi, on priča da će 50.000 diverzanata, padobranaca Putin poslati u BiH, a Putin poslao 2 stotine u Ukrajinu i Ukrajinci mu ih pobili.
Hvala, hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a sada će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, pozivam vas da pročitate cijeli blok prof. Vedrana Anđulovića, izvanrednog profesora na Katedri za upravnu znanost Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu čiji ću samo dio ovdje pročitati i citirati. Povod ovom tekstu je nedavno mišljenje Ministarstva pravosuđa i uprave upućeno gradu Splitu povodom njihovog upita tko obnaša dužnost gradonačelnika u slučaju da ostavku podnesu gradonačelnik i jedan njegov zamjenik. Ukratko temeljni stav ministarstva može se sažeti na sljedeći način. U slučaju ostavke gradonačelnika i zamjenika koji je na listi za izbore bio naveden odmah nakon gradonačelnika tzv. prvi zamjenik dužnost gradonačelnika nikako ne može obavljati zamjenik koji nije podnio ostavku i koji još uvijek ima aktivan mandat, tzv. drugi zamjenik. Koliko je navedeno mišljenje problematično i suprotno ne samo svrsi i smislu zakona na koji se ministarstvo poziva, nego i temeljnoj ideji lokalne samouprave i lokalne demokracije obrazložit ću kroz nekoliko argumenata u nastavku. Na samom početku valja podsjetiti da je pravo na lokalnu samoupravu ustavna kategorija i da je prema slovu Ustava članak 4. lokalna samouprava jedna od poluga diobe vlasti. Lokalna i regionalna samouprava je sredstvo ograničenja središnje državne vlasti, pa bi se svako zadiranje u nju trebalo biti zakonito, odmjereno i sukladno načelu razmjernosti kao jednom od stožernih načela djelovanja javne uprave. Najnovije mišljenje Ministarstva pravosuđa i uprave krši sve navedene zahtjeve. Prvo. Ono nije zakonito jer rješenja koja se u njemu ističu nisu u skladu sa odredbama Zakona o lokalnoj, područnoj regionalnoj samoupravi koliko god ministarstvo tvrdilo da poznaje svrhu i smisao uređenja koje proizlazi iz važećih odredaba zakona. Svojim mišljenjem ministarstvo onemogućuje zamjenika u svojoj temeljnoj zadaći, a to je da zamjenjuje gradonačelnika u slučaju njegove spriječenosti odnosno prestanka mandata. Drugo, ono nije odmjereno i sukladno načelu razmjernosti, jer ne iskorištava druge blaže mogućnosti kako bi osiguralo stabilnost u lokalnoj jedinici. Čemu uopće institut drugog zamjenika gradonačelnika ako on ne može zamjenjivati gradonačelnika u slučaju njegove spriječenosti, odnosno prestanka mandata što u krajnju ruku proizlazi iz samog naziva njegove funkcije zamjenik gradonačelnika. Ministarstvo uprave mu to ne dozvoljava. Zašto? Zato jer je bio drugi na listi. Čini mi se kao da pišem predložak za remake poznate serije Monty Python, ali s podnaslovom Croatian chapter kaže prof. Đulabić. Iz cijele intonacije članka 40d. zakona jasno proizlazi da je intencija zakona da u slučaju spriječenosti gradonačelnika, pa čak i njegove ostavke, njegovu funkciju obavlja zamjenik ako je on još uvijek na dužnosti, odnosno ako ima aktivan mandat. Zakon pri tome ispravno polazi od pretpostavke prema kojoj nema razumskog opravdanja a ni potrebe imenovati povjerenika ako u jedinici lokalne samouprave postoji aktivan zamjenik koji je neposredno biran od strane birača konkretne lokalne jedinice jednako kao i gradonačelnik. Priča o prvom i drugom zamjeniku ima smisla kad istovremeno postoje dva zamjenika sa aktivnim mandatom, pa onda treba jasno znati koji je od ta dva zamjenika ima prednost kod zamjene gradonačelnika kao što je regulirano člankom 40d. stavak 4. Nije na odmet podsjetiti na zagrebački slučaj gradonačelnika u pritvoru koji je rezultirao time da je prva zamjenica na kraju podnijela ostavku, a da je druga od nje preuzela obnašanje dužnosti gradonačelnika za vrijem njegova boravka u pritvoru. Tako se već dogodila situacija da je drugi zamjenik mijenjao gradonačelnika, iako ministarstvo rezolutno tvrdi da drugi zamjenik ne može ni u kojem slučaju biti zamjenik koji obnaša dužnost gradonačelnika. Imenovanje vladinog povjerenika u slučaju da postoji zamjenik koji obnaša svoju dužnost predstavlja eklatantno derogiranje temeljnih demokratskih postulata i kršenja međunarodnih pravnih i demokratskih standarda koji se tiču lokalne samouprave. Izabrani dužnosnici imaju legitimitet koji su stekli na izborima, a i legalitet koji proizlazi iz obnašanja dužnosti sukladno Zakonu o lokalnoj samoupravi, drugim zakonima koji uređuju pojedine segmente lokalne samouprave. Imenovanjem povjerenika Vlade predstavlja grubo zadiranje u pravo na lokalnu samoupravu posebno u smislu privremene zamjene tijela koja su izabrana na demokratskim izborima povjerenikom kojeg imenuje središnja vlast. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka sada će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Evo za kraj ove sjednice jedan mali pogled što smo sve doživjeli u ovih par mjeseci. Drama je počela sa spektakularnim uhićenjem ministra Horvata u rano subotnje jutro nakon čega je uslijedila posvemašnja zaprepaštenost premijera Plenkovića, kanalizirana nešto kasnije kroz javni napad na DORH. Uslijedilo je otvaranje istraga nad Aladrovićem i Miloševićem, nakon toga pak gospođa Tramišak izlazi s optužbama za prijetnje koje su joj navodno upućene jer nije htjela dati posao uhodanoj IT tvrtki s kojom HDZ uredno godinama posluje, a premijer je ponovno bio iznenađen bizarnošću takvog događaja. U međuvremenu evo počele su se vršiti i provjere na temelju nalaza Državne revizije i nad ministrom Berošem i njegovim ministarstvom. O aferi CUSPIS vlasnika Kojundžića već smo govorili, radi se o poslu koji je bio povjeren toj tvrtki koja je prema nalazu Državne revizije u nadogradnji centralnog upravljačkog sustava trebala za 5.000 radnih sati naplatiti i naplatila je milijun 875 tisuća kuna. Taj račun je ispostavljen u roku od 12 dana nakon sklopljenog ugovora. U tih 12 dana pet osoba odradilo je 5.000 sati, to vam konkretno znači da je svaka od tih osoba radila 83 sata dnevno. U proteklih nekoliko mjeseci nagledali smo se svakakvih fenomena iz područja kvantne fizike unutar HDZ-a, toliko da bi ovu vladu po meni zaista uspješnije mogao voditi g. Krešimir Mišak na temelju ranijeg iskustva iz emisije „Na rubu znanosti“ nego što ga vodi Plenković. Tako smo imali slučajeve poremećaja prostor vremenskog kontinuuma kad se nešto dogodilo i prije i kasnije nego što se zapravo dogodilo. Bilo je naravno i slučajeva bilokacije kada je netko uzimao putne troškove jer je negdje išao, a istovremeno je bio zapravo negdje drugdje, imali smo i slučaj još uvijek nerazriješen slučaj Šredingerove mačke jer bomba je i bila u dronu i nije bila u dronu, tako da broj tih fizikalnih fenomena raste iz dana u dan, a sada je nadopunjen i tzv. vremenskom ekspanzijom jer dan u HDZ-u ljudi dragi traje 83 sata. Sad je meni i jasno kako vi stignete producirati takav broj korupcijskih afera jer vi imate 83 sata. Drugi imaju 24 ne stignu toliko. Već sam rekla da nije to i nisu te afere najgore ono što se događa Hrvatskoj, najgore je to što se ispod svog tog na rubu pameti cirkusa ne događa ništa. Ne događa se zelena tranzicija, ne događa se transformacija energetike, ne događa se reforma obrazovanja, ne događa se borba protiv siromaštva, nema zelene industrijalizacije, nema transformacije javne uprave, nema transformacije teritorijalnog ustroja, nema ničega jer opterećenost aferama onemogućuje bilo kakav konstruktivan rad i vladi, ali i nama posljedično ovdje u saboru. Međutim, to nije nova priča, ona traje od 2016.g. jer je vrijeme poluraspada Plenkovićevih vlada svedeno na godinu i po, nakon godine i po njegove vlade se raspadaju. Njegov odgovor ponovo na sve to je rekonstrukcija. Rekonstrukcija čega? Kako možeš rekonstruirat ili obnovit nešto što je iz temelja trulo i dokazano je trulo već šest i više godina. Dakle, dokaz za to da se ne može rekonstrukcijom vlade stvoriti stabilna vlada u režiji Andreja Plenkovića je zamjena Horvata. Horvata je zamijenimo ministrom Paladina kojem se afere nižu od prvog dana koji je u eklatantnom primjeru sukoba interesa od prvog dana gdje on potražuje 64 milijuna kuna da bi izašao iz vlasništva tvrtke koja je nota bene dakle vlasnik projekta Kupari gdje on sad kao ministar je na čelu povjerenstva za realizaciju projekta Kupari i sad se zamislite u poziciji tih investitora od kojih on traži 64 milijuna kuna. Kako će oni reći ne na 64 milijuna kuna kad im je s druge strane tužbe ministar koji odlučuje o koncesiji njihovoj i o njihovom projektu? O čemu mi govorimo? O rekonstrukciji? Vrijeme je za poduži odmor na opozicijskim klupama. Hvala.
Hvala lijepa. Mi smo s time iscrpili i ovu točku i sad ćemo napraviti jednu stanku jer smo najavili glasovanje u 12,00 sati po običaju pa ćemo se do onda malo odmoriti i onda ćemo imati glasovanje. Hvala. STANKA U 11:49 SATI Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, kao što smo najavili počinjemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo danas ćemo glasati o jednoj važnoj odluci. U 30 godina naše samostalnosti imali smo nekoliko referenduma. Onaj najbitniji o našoj neovisnosti, imali smo referendum o ulasku u EU, ali to su sve referendumi dakle koji su bili inicirani. Jedini referendum dakle koji je bio iniciran od strane građana to je onaj referendum o braku gdje je bilo prikupljeno dovoljno potpisa i gdje je vlada Zorana Milanovića morala dopustiti taj referendum. I evo ovo je danas zapravo samo da vam podsjetim koliko je rijetko da Hrvatski sabor donosi jednu takvu odluku. Mi danas donosimo odluku o dvije referendumske inicijative gdje su građani prikupili potpise za raspisivanje referenduma. Jedan je ustavotvorni gdje mijenjamo Ustav, jedan je zakonodavni gdje ukidamo stožer Covid potvrde i vraćamo zapravo stanje u normalu. Dakle, da ministar zdravstva donosi odluke na preporuku HZJZ-a. I zamislite na isti dan kada donosimo odluke o referendumskim inicijativama vlada najavljuje odnosno stožer ukidanje svih mjera. Dakle, ukidanja maski i svega ostaloga naravno kako bi se pokušalo tu temu koju smo mi, a i hrvatski građani inicirali kako bismo tu temu pokušali ugasiti, maknuti iz fokusa javnosti. Mi smo jučer rekli da nema razloga za nekakvu radost kada vam se vraća ono što vam je oduzeto, nisu vam nešto dali ni poklonili samo su vam vratili ono što su vam već bili prije ukrali, vaša temeljna ljudska prava i slobode. I sasvim je jasno da smo mjere koje smo imali u Hrvatskoj iako su one bile blaže nego u ostatku europskih zemalja zapravo bile pretjerane i nisu bile adekvatne, nisu prolazile taj test razmjernosti. Sav ovaj rast cijena koje mi imamo trenutno nije uzrokovan samo ruskom agresijom to nas tek čeka, uvjetovan je onim što se događalo, svim mjerama koje su bile udar na, i na ekonomske slobode, na naše gospodarstvo znamo koliko je država morala potpora dati poduzetnicima da ublaži taj udar. Isto tako tiskanjem novca u Europskoj centralnoj banci u SAD-u. I svi hrvatski građani sada zapravo trpe zbog takvih mjera. Mi želimo spriječiti da se to ponovi. Mi želimo spriječiti da neki novi Beroš, neki novi Capak na jesen ili možda u budućnosti ponovno svojim odlukama, dvoje ili troje ljudi donosi takve mjere. Kaže moj kolega Raspudić da Beroša sada kriju kao ludu babu u ormaru, a bio je prije glavno lice zapravo HDZ-a, nosio je listu u 10. izbornoj jedinici bio je super junak dakle kojeg su čak i djeca u vrtiću vjerojatno po nalogu macana crtali, a sad ga nema nigdje. Mi nećemo dopustiti da se sve to zaboravi, ali ono što je puno bitnije mi ne smijemo dopustiti da nam se to ponovi. I zato su ova dva referenduma važna. Vladajuća većina je odlučila poslati te referendumske inicijative na Ustavni sud i na taj način ih minirati, a mi smo i o tim zaključcima ćete kolege danas glasovati, uputili 2 zaključka u kojima tražimo što žurnije raspisivanje referenduma, a najkasnije do jeseni 2022., a u slučaju, a to će se dogoditi jer vladajući imaju većinu da naša referendumska pitanja odu na Ustavni sud, mi tražimo izuzeće predsjednika Ustavnog suda Miroslava Šeparovića. Zašto? Zato što je taj čovjek 2019. godine uoči predsjedničke kampanje kada su neki kandidati najavljivali ustavne promjene i veće, i tražili veće ovlasti za samog predsjednika republike, rekao da građani na referendumu ne mogu donijeti Ustav. To su protuustavne izmjene, izjave. Građani mogu na referendumu donijeti novi ustav, mogu mijenjati ustav jer po 1. članku Ustava sva vlast proizlazi iz naroda. To će biti stav naš i MOST će uvijek [[Upadica: Hvala.]] na braniku ljudskih prava i sloboda.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Beroš, Ćorić, Aladrović, Tramišak, Paladina, Vučković, Grlić-Radman, Božinović, Banožić i mogla bih tako još dugo, dugo nabrajati međutim puno mi duže vremena treba u ovom kratkom zapravo razdoblju da obradim, barem pošteno obradim sve Plenkovićeve aferaše. Ali hajmo barem neke. Ne tako davno kompromitirani ministar Aladrović obznanio je javnosti kako je Hrvatska fenomenalno mjesto za život. Tada nas je uvjeravao da se mladi vraćaju, da se zapošljavaju, a nije nam rekao tko se to zapošljava i na koji način. Izgleda da će o tome morati pričati sa DORH-om i sa USKOK-om budući su se oni jako zainteresirali za to njegovo zapošljavanje i njegovu sposobnost zapošljavanja podobnih. Ministar Ćorić naprosto ne prestaje oduševljavati javnost svojim kreativnim vođenjem energetske politike. Iako je upozoren kako će počiniti štetu državi ako koncesiju za hidroelektranu da zaštitarskoj firmi, on je to ipak učinio. Svojedobno ga je na štetu koju radi upozoravao i njegov pomoćnik Validžić za što se posebno zainteresirao USKOK. Ćorić broji sitno, a sitno je s njim brojala i hrvatska energetika predana, zakupljena i otuđena od Hrvatske. A da ne bude da sam baš fiksirana samo na ministre ima u tom Plenkovićevom jatu puno, puno aferaša. Frane Barbarić još jedan HDZ-ov odličnik navodno ne baš u idiličnim odnosima sa Ćorićem. Kupio je najskuplju struju u povijesti na rok od čak 5 godina. Cijeli posao stoji cirka pola milijarde eura. U ovom slučaju posebno je zanimljivo što Nadzorni odbor HEP-s nije imao o tome i to je priznao predsjednik, predsjednik Nadzornog odbora. Kažem Barbarić je kupio, ali naravno građani su platili iz svojih džepova. Ali dobro da ne bude samo da sad nekakvi članovi HDZ-a imaju problem sa aferama. Dobro je i njihovim prijateljima. Tako smo doznali da je Vili Beroš super heroj i mecena svom prijatelju omogućio zaradu od 20 milijuna kuna i to nisu tračevi. Dakle, Državna revizija je utvrdila da su djelatnici Beroševog prijatelja dnevno radili 80 sati, pazite molim vas 80 sati dnevno. HDZ-ovcima i njihovim prijateljima dani očito dugo traju, možda vježbaju s obzirom da je poznato kako u Remetincu vrijeme sporo prolazi. No vratimo se na ministre, posljednji u nizu Plenkovićevih izbora kojega je pronašao zahvaljujući svojim visoko sofisticiranim radarima ima imovinu od cca 60 milijuna kuna sa 39 godina života. Ako on nije dokaz da je Hrvatska fenomenalno mjesto za život onda ja stvarno ne znam tko jest takav dokaz. Ali to nije sve, novi ministar odmah je angažirao PR agenciju, odmah. SDP-ova vlada naime ja samo ovdje usput podsjećam donijela je odluku kako se ministarstvima i javnim tijelima zabranjuje angažman PR agencija, da bi Plenkovićeva vlada 2017. to ipak dozvolila, a sad vidimo i zašto, da se javnim novcem pegla imidž aferaških ministara, e to je razlog. Ono što je zanimljivo u ovom slučaju je da je agencija koja je odabrana od Ministarstva graditeljstva u 2020.g. imala ukupni prihod od 190.000 kuna, pazite ukupni prihod agencije u jednoj godini je 190.000 kuna. A znate koliko vrijedi ovaj posao ovaj angažman od Ministarstva graditeljstva pod palicom Paladine? Da, pogađate, baš 190.000 kuna, dakle jedan posao 190.000 kuna u odnosu na cijelu godinu prihoda. Sjajno. Ne znamo ima li veze što je vlasnica agencije rodom iz Dubrovnika gdje je Paladina radio na projektu Kupari koji je neslavno propao, ali sam uvjerena da će novinarima ova činjenica, ovaj podatak biti itekako zanimljiv. Drage kolegice i kolege, građani RH, Hrvatska je umorna od HDZ-a, umorna je od njegovih ministara, od kolosalnih pobjeda ortačkog kapitalizma, od lažnog domoljublja i od Plenkovićevih radara. Hrvatska je spremna za izbore.
U ime Kluba Socijaldemokrata sad će govoriti poštovani zastupnik Erik Fabijanić. Nema ga, gubi pravo na govor pa će onda govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte. Izvolite.
Dobar dan svima. Nešto bih rekla o uspješnim ministrima, uspješnim poduzetnicima i o tome kako dalje sa takvom ogromnom uspješnošću koja nam sljeduje. Postavljamo si pitanje zašto uspješni poduzetnici postaju ministri? Zašto to njima treba pa imaju tako velike plaće, imaju tako veliku imovinu, ne plaće imovinu, tako veliku štednju, ali evo potrebno im je da postanu ministri zato što štite svoje i interese vlastite elitne skupine. Ministri koji dolaze radujemo se obnovi i rekonstrukciji vlade jer oni ministri koji dolaze stvarno predstavljaju ministre slučajeve, možemo na njima raditi analizu na koji način propada ova zemlja. Paladina, znači imamo ministra koji kako sam zaradio za sebe tako ću zaraditi i za sve ostale. Ali ne bi baš išlo tako. Kao što vidimo znači on je ministar državne imovine, vlasnik firme koja ima koncesiju nad državnom imovinom. Samo u sebi već sukob interesa. Riječ je o ministru koji kaže ništa ja nisam dobio od ruskog kapitala, sve je hrvatsko. Uistinu jest sve hrvatsko, sve je hrvatsko opljačkao. Znači u firmi Hidroelektra niskogradnja najprije je pokupio, očistio firmu od svega što je vrijedno. Radnicima obećao brda i doline, prevario radnike, a onda zatvorio firmu. Isto tako za ruski kapital i ruskog tajkuna. Sada smo saznali da nije prijavio u svojoj imovinskoj kartici dionice IGH, pa nije ih naravno prijavio zato što je evidentno da se ovdje radi upravo o pogodovanju i skupljanju po onom principu monopolya. Imamo ministre koji igraju monopoli i skupljaju nekretnine u Hrvatskoj, pa tako nije prijavio ni ove dionice zato što je uistinu riječ o dobroj zaradi. Uložio je najmanje duplo više od onog, dobio je duplo više od onog što je uložio dionice znači IGH je zaradio na povlaštenim informacijama. E sad ta igra monopolya koju ćemo gledati pretpostavljam možda i s nekim drugim ministrima postaje ozbiljan problem. Naše firme se stvarno urušavaju. Mi u principu gubimo zadnje poluge mogućnosti privrednog razvoja. Upravo po gotovo pa istim modelima. Evo sad sam primila radnicu Industrogradnje, priča koja jel' na neki način već davno završila, ali sve te priče na žalost imaju iste nazivnike, a to su uspješni poduzetnici. Proračun se ne puni od poreza na bogatune, njihovu imovinu, štednju, rente, dividende nego ih pune radnici sa najnižim primanjima u Europi. Zato Paladina ne prijavljuje svoju ženu koja ima 4000 kuna, a ni ne živi sam od plaće. On živi od rente, on živi od onoga što se itekako slabo oporezuje u Hrvatskoj. Znači ti mitovi o slabim, velikim porezima koje treba sniziti nisu baš točni. Ono što bi trebalo uistinu oporezovati to je taj kapital i ta imovina i renta od koje se bogate. Onda na kraju dođemo do toga da se kaže da su plaće relativno dobre u Hrvatskoj, pa dolazimo i do toga da evo neki dan objave novine da u Podravci je plaća prosječna 8000 kuna na što su radnici doživjeli gotovo živčani slom, slali svoje plaće i svoje odreske od plaće medijima da ih upozore da najviše ono plaće su tamo u pogonu negdje malo više od 4000 kuna. Ali imamo 33 menadžera koji imaju preko 50 000 kuna, pa onda prosjek ispada 8000 kuna. E pa na daj način dakle smo došli tu gdje jesmo. Firme su uništili uspješni poduzetnici poput Hidroelektre, Orljave, Uljanika. Sve je to uništio HDZ sa svojim uspješnim poduzetnicima bez znači bilo kakvih industrijskih politika. Sad je na redu Brodosplit. Brodosplit ima još jednog uspješnog poduzetnika koji sada traži pomoć države. Ali ono što bi trebalo učiniti ako konačno želimo prestati s tim politikama je stvarno pomoći Brodosplitu, a ne Debeljaku. Ali država radije pomaže Debeljacima i Paladinima nego radnicima i održavanju naše proizvodnje, pa je tako i Horvat rađe platio penale za neisporučivanje broda nego da da 150 000 kuna za dovršenje Jaružala koje bi omogućilo da se nastavi proizvodnja i da se održe radna mjesta, tako će bojim se i ovdje biti.
Hvala. U ime Klub zastupnika IDS-a govorit će poštovani zastupnik Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege i svi građani i građanke RH. Imam jedu temu, po istarskim selima, zaseocima dolaze ljudima na kućni prag i bez zadrške razvale vrata gospodarskim objektima ako nanjuše hranu unutra. Uredno se goste na njivama, vrtovima uništavajući trud i novac lokalnih poljoprivrednika. Redovno su posljednje vrijeme počeli šetati obalnim gradovima gdje je osim samih promenada po obalnim šetalištima po rivama prevrću kante sa smećem tražeći ostatke hrane. I ne radi se ovdje o nekim lopovima, o nekim klošarima, radi se o divljim svinjama trenutno najmanje dobrodošlim gostima na istarskom poluotoku. I nisu samo one problem visoka divljač, srneća, jelenska konstantno pravi štetu maslinicima, voćnjacima kojima treba nekoliko godina za oporavak ako se uspije uopće spasiti stablo. Ali zbog svoje brojnosti divljač je počela biti veoma velika opasnost za sigurnost u prometu. Gotovo da ne prođe dan na istarskim prometnicama da se ne dogodi neka prometna nesreća s naletom vozila na divljač. I kad svemu pridodamo i štete koje u posljednje vrijeme čini sve veća populacija čagljeva, dolazimo do katastrofalnih situacija i velike zabrinutosti. Poljoprivrednici su pred velikom dilemom da li nastaviti dalje s poljoprivrednom proizvodnjom zbog velike neisplativosti i totalne štete na njihovim usjevima i nasadima. Više ne pomažu ni repelenti, ni električni pastiri, a ni lovački organizirane hajke nisu dovoljno, bez obzira na veliki broj odstrijeljene divljači, naprosto populacija se toliko povećala da sve dosadašnje mjere nisu dovoljne. U krdu zna biti preko 50 divljih svinja zajedno sa svojim mladuncima, a tko zna koliko takvih krda je u pokretu svakog dana odnosno svake noći. Srna nije bilo u tolikom broju na tom području u posljednje vrijeme primijećen je veliki broj jelenske divljači. Nedostatak stoke posebno one na slobodnoj ispaši posljednjih je desetljeća prouzročilo zapuštanje pašnjaka, livada, sjenokoša i njihovo pretvaranje u šume. Sve to divljači omogućuje prirodni zaklon i sigurnost, a one male površine pod usjevima nalaze se danas tik uz šume i gotovo ih nemoguće obraniti od divljači. Svemu tome treba pridodati i specifičnost istarskog reljefa, ali i samog katastra gdje je mnogo sitnih čestica na maloj površini s mnogo različitih vlasnika od kojih je dio razasut po svijetu, a dio njih više nije među živima. I svi ti faktori uz činjenicu da ne postoji zakonski okvir koji bi regulirao odgovornost samih vlasnika prema zapuštenoj poljoprivrednoj površini stvaraju preduvjete nesmetanog povećanja populacije divljači, a samim time i sve većih problema koje uzrokuju u prostoru. Zato koristim i ovu priliku i još jednom apeliram na sve vas ovdje, ali na sve ostale državne institucije koje mogu utjecati na rješavanje problema šteta od divljači da se čim prije sastanemo i nađemo rješenje za ovaj veliki problem jer on nije samo u Istri, čujem od kolega da je to počelo biti u cijeloj Hrvatskoj. Počeli su radovi u polju, sjetva i sadnja negdje će to sjeme biti samo hrana divljim svinjama i neće niti niknuti. Uskoro kreće i turistička sezona, neće biti prvi puta kolegice i kolege da gost otiđe iz objekta, npr. kuće za odmor kad se prestraši ujutro gledajući divlju svinju kraj bazena ili kako mu se noću cijelo krdo mota kraj apartmana tražeći hranu u kantama za smeće. I dok ovo govorim velika je vjerojatnost da je neka srna skočila baš sada nekome pred auto ili je jelen učinio takvu štetu u nekom nasadu voćaka da će se vlasnik godinama oporavljati. Situacija je veoma ozbiljna, mnogo ozbiljnija nego se to može pojasniti ovdje u jednom govoru od pet minuta. I ako stvarno želimo sačuvati održivu poljoprivredu, bioraznolikost, zaštitu od požara i nemojmo zaboraviti da je obrasla vegetacija je velika opasnost od požara, ako želimo povećati sigurnost u prometu i sigurnost samih stanovnika i njihovih gostiju s obzirom da dio divljači spada i u zvijeri i u opasne životinje po ljude, ako sve to želimo tada požurimo i spasimo dok se još spasiti da jer ako ne, što onda preostaje našim poljoprivrednicima u Istri? Jedino da počnu pisati basne pa nakon Ezopovih da postanu popularne istarske, već mi pada jedan naslov napamet vepar, srna i čagalj. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, Ministarstvo poljoprivredne jedno je od 3 ministarstva na čiji je rad u 2020. godini Državni ured za reviziju imao zamjerke pa je dobilo uvjetno mišljenje za financijske izvještaje i usklađenost poslovanja. Kad je riječ o Ministarstvu poljoprivrede zamjera mu se da nije pravodobno štitilo svoja prava u povratu sredstava iz Operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo od 2014. do 2020. godine. Državna revizija ministarstvu zamjera i što nije donijelo pravilnik koji uređuje načine ostvarivanja prava i korištenja sredstava naknade za opće korisne funkcije šume. Trebalo ga je donijeti do kolovoza 2019. no nije donijet do trenutka provedbe revizije. Kako je ministarstvo iz prijašnjih godina imalo neutrošenih gotovo 125 milijuna kuna u 2020. raspolagalo je s gotovo 188 milijuna kuna iz ovih izvora. No, skandalozno je znati da je revizijom utvrđeno kako ministarstvo do svibnja 2021. godine nije ustrojilo registar evidencije ugovora i naplate za sve oblike raspolaganja državnim zemljištem iako je to trebalo učiniti do 1. rujna 2018. godine, dakle gotovo 3 godine ranije. Državni ured je iznio niz preporuka, primjerice da se prošire funkcije ARCOD sustava kako bi se vidjeli podaci i o državnom zemljištu i to po statusu korištenja i samim korisnicima te da se uspostavi sustav koji će pokazati koristi li se državno zemljište dano u dugogodišnji zakup za proizvodnju ili je ono puko sredstvo za dobivanje potpora. Ured za reviziju preporučio je i da se podaci o državnom poljoprivrednom zemljištu unesu u središnji registar državne imovine. Sada nema objedinjenih podataka o površini i vrijednosti tog zemljišta u poslovnim knjigama ni jednog državnog tijela. Iako ovih dana hrvatsko selo proživljava pravu agoniju, gleda poskupljenja svih repromaterijala, goriva i gnojiva pa je i sama sjetva upitna, ali i žetva i to zbog smanjenih ulaganja prvenstveno u prihranu usjeva u ministarstvu očito ne smatraju bitnim ustrojiti evidenciju onih koji su sretnici već samim time da su uspjeli doći do državnog zemljišta, a moguće je da to zemljište uopće ni ne plaćaju jer što drugo onda zaključiti iz predočenog nalaza revizije. Koga štiti ministarstvo time što ne želi javno obznaniti tko koristi zemljište i je li ono plaćeno ili nije. Europsko udruženje poljoprivrednika COPA COGECA svjesni situacije u kojoj se cijela Europa nalazi zatražilo je od EU da se poduzme sve kako bi se do 2020. godine obradila sva raspoloživa zemlja i time nadoknadila blokada ruske i ukrajinske poljoprivredne proizvodnje uslijed rata koji traje. Mora se učiniti sve kako bi se spriječili poremećaji u opskrbnim lancima koji će neminovno dovesti do nestašica u određenih dijelovima svijeta. Ovo je bitno pitanje suvereniteta hrane i demokratske stabilnosti poručilo je krovno udruženje europskih poljoprivrednika s koordinacijskog sastanka. Naime, snažna solidarnost poljoprivredne zajednice s ukrajinskim narodom stvarna je i vidljiva u svim zemljama članicama. Poljoprivrednici su već započeli dočekivati izbjeglice na svojim farmama, na putu su i prvi konvoji koji su organizirani, a uz hranu šalju se i druge potrepštine te financijske donacije. Sve dostupne početne analize jasno nam pokazuju važnost izazova obnove s kojom će se europska poljoprivreda suočiti u kratkom i u srednjem roku. Rat koji pogađa Europu imat će posljedice po cijeli svijet još nekoliko godina, a većina proizvodnji bit će izravno ili neizravno pogođena. Stoga je bitno imati snažan stav kako bi se spriječilo, kako bi se zajednički odgovorilo na ovu humanitarnu i gospodarsku katastrofu. Zato poljoprivrednici i zadruge sada čekaju konkretne smjernice i akcije kao i rješenje za prehrambene, energetske, klimatske i ekološke izazove te je hitno potrebno osloboditi potencijal europske poljoprivredne za ublažavanje posljedica ovoga rada. U ovome je cijela Europa ujedinjena. Cijela Europa očito osim Hrvatske. Oni koji Hrvatskom upravljaju i dalje nam dopuštaju nered u ovom području. U našem Ministarstvu poljoprivrede i dalje od očiju javnosti skrivaju podatak tko obrađuje areale hrvatskog državnog zemljišta i po kojoj cijeni i kako se onda svrstati uz bok zemalja koje savjesno rade i brinu o budućnosti svoje nacije, ali i onih nacija koje su u potrebi dok hrvatska vlada i pripadajuća ministarstva svjesno i namjerno zataškavaju podatke o tome tko koristi najvažniji resurs od kojeg je trebao imati cjelokupan hrvatski narod korist, a ne samo odabrani i podobni pojedinci. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govoriti poštovani zastupnik Radoje Vidović. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] obilježavaju značajnu obljetnicu, obljetnicu, 30-tu obljetnicu utemeljena HVO-a. Hrvatsko vijeće obrane koje je prvo ustalo u obranu BiH i obranilo BiH. HVO koje je obranilo hrvatski narod u nemogućim uvjetima u BiH, dalo značajan i mjerljiv doprinos obrani i oslobađanju RH i dalo značajan doprinos u spašavanju bihaćke regije kad je bila pred padom '95. godine. Zahvaljujući HVO-u, žrtvi HVO-a, hrabrosti prije 28 godina potpisan je Washingtonski mirovni sporazum. Ovaj sporazum potpisao je predsjednik Franjo Tuđman, gospodin Alija Izetbegović, gospodin Haris Silajdžić i gospodin Krešimir Zubak. Ovim sporazumom utemeljena je Federacija BiH, ali i postignuti sporazum o uspostavi konfederacije između RH i BiH. Ovaj sporazum trebao je na dugoročnoj osnovi riješiti odnose između Hrvata i Bošnjaka. Trebao je čuvati BiH samostalnu, suverenu državu triju ravnopravnih konstitutivna naroda usmjerenu ka zapadu ka euroatlanskim integracijama. Nažalost 30 godina osnivanja HVO-a i 28 od Washingtonskog sporazuma BiH se nalazi u teškoj krizi koja je dodatno produbljena neuspjehom oko promjene izbornog zakona i vraćenih ustavnih reformi. Ovi pregovori trebali su dovesti do provođenja presude Ustavnog suda BiH o legitimnom zastupanju konstitutivnih naroda u predsjedništvu BiH domu naroda te barem djelomično ispraviti odnosno vratiti prava Hrvatima koja su im u ranijem razdoblju oteta. Također trebalo je da dovede i do sporazuma kojim će se riješiti diskriminacija građana BiH koji ne pripadaju konstitutivnim narodima. Iako su predstavnici Hrvatskog narodnog sabora i ponudili mnogo rješenja do konačnog sporazuma nije došlo. A do sporazuma nije došlo iz prostog razloga jer dio bošnjačkog političkog vrha u Sarajevu ne odustaje od svojih ratnih ciljeva, ne odustaje od nastojanja da Federaciju BiH pretvori u bošnjački, u bošnjačku državu. Iako su ovakvi potezi u direktnoj suprotnosti sa međunarodnim mirovnim ugovorom, iako su ovakvi potezi nedobronamjerni da ne upotrijebim neku težu riječ pred Hrvatima u BiH, a time i prema Hrvatima diljem svijeta. Ovi pregovori su pokazali i da je u BiH nemoguće doći do konačnog rješenja bez snažnog angažmana međunarodne zajednice. Zato želim ovdje jasno, nedvosmisleno pohvaliti, zahvaliti Vladi Republike Hrvatske na čelu sa premijerom Plenkovićem koji čini mnogo toga i snažno se zalaže da bi hrvatsku poziciju objasnio u centrima moći prije svega u Bruxellesu i Washingtonu. Da su ova nastojanja hrvatske diplomacije, premijera Plenkovića uspješna pokazuje izjava nakon nedavno održanog američko-hrvatskog foruma gdje je jasno naglašena potreba očuvanja konstitutivnosti i ravnopravnosti naroda u BiH. Također značajan uspjeh je uvrštavanje konstitutivnosti u strateški kompas EU koji bi trebao biti smjernica kakvu dalje politiku voditi prema BiH u narednom razdoblju. Ovakvim snažnim zalaganjem RH za konstitutivnost i ravnopravnost Hrvata u BiH je naravno poticaj Hrvatima u BiH da bez obzira na vrijeme koje će trajati ostanu otvoreni za dogovore sa druga dva naroda, ali ustraju svojim legitimnim zahtjevima za ravnopravnošću u BiH kao preduvjetu opstanka Hrvata u BiH. Uvjeren sam da ćemo uz pomoć RH koja je članica EU i NATO saveza na ovom putu uspjeti jer je to pitanje ne samo bitno za Hrvate u BiH, nego je bitno za čitavu BiH, a bitno je i za sigurnost i budućnost RH. Hvala. I na kraju želim iskoristiti vrijeme da svim pripadnicima, bivšim pripadnicima HVO-a, svi oni koji doživljavaju Hrvatsko vijeće obrane kao svoje čestitam ovu veliku obljetnicu 30 godina osnivanja Hrvatskog vijeća obrane. Hvala.
I zadnja točka za glasovanje Izbor, imenovanje i razrješenja. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Rasprava je zaključena. Predlažem ako ste suglasni da provedemo objedinjeno glasovanje o obje predložene odluke? [[Upadica iz klupe: Slažemo se]] Hvala lijepa. Dajem na glasovanje prijedlog odluka kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, molim glasujmo. 107 glasova za, dakle jednoglasno donesene su odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Poštovane zastupnice i zastupnici time smo završili današnji rad, već smo obavili i izjašnjavanja klubova. Zaključujem 10. sjednicu HS, najavljujem da ćemo 11. sjednicu započeti 20. travnja. Vama i vašim bližnjima želim sretan Uskrs, da blagdane provedete sa najbližnjima i veseli i zdravi bili, svako dobro. … [[Pljesak]] SJEDNICA ZAVRŠENA U 13,17 SATI