Dame i gospodo, poštovani polsanici, molim vas, stavite kartice. Zauzmite svoja mjesta. Otvaram 6. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, ja vas još jedanput pozdravljam i obavještavam da je odsustvo sa današnje sjednice opravdao gospodin Hadži Jovan Mitrović i da je gospodin Lagumdžija najavio zakašnjenje. Prijedlog dnevnog reda za današnju sjednicu ste dobili ranije. Materijale, također, izuzev jednog malog dijela koji ste dobili sada na stolove. Obavještavam vas da su u protekloj sedmici, tokom ove sedmice, zasijedale sve nadležne komisije i mislim da ste blagovremeno dobili i mišljenja i izvještaje ovih komisija za materijale koji su predmet današnje rasprave. Otvaram raspravu o dnevnom redu za 6. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Izvolite, gospodin Denis Bećirović.
Cijenjeni predsjedavajući, uvažene kolege poslanici, na osnovu člana 65., stava 1 Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da se dnevni red današnje sjednice dopuni sa još jednom tačkom dnevnog reda. Predlažem da ta tačka dnevnog reda nosi naziv Informacija Vijeća ministara o povećanju dnevnica i drugih prinadležnosti u institucijama BiH. Naime, svi smo svjesni izrazito teške socijalno-ekonomske situacije u cijeloj zemlji. Preko pola miliona je nezaposlenih ljudi. Penzioneri žive na rubu egzistencije. Veliki broj radnika je na čekanju, 684 hiljade ljudi živi u siromaštvu, 153 hiljade građana BiH nema dovoljno prihoda ni za minimalne prehrambene potrebe. U takvoj situaciji smatram, i mi iz Kluba SDP-a smatramo, da je neopravdano povećanje dnevnica sa 30 KM na 50 KM i smatramo da su svi troškovi za plaće i naknade troškova zaposlenih u institucijama BiH ne mogu prelaziti iznos iz 2006.godine. To tražimo tim prije jer još uvijek nemamo na uvid nikakvu ekonomsku politiku u BiH. Bosna i Hercegovina nema strategije razvoja, ni kratkoročne ni srednjoročne. Jedino, izgleda, što imamo, imamo povećanje pri nadležnostima. Smatram da to nije dobro u 2 ovom trenutku raditi i predlažem, dakle, da se ova tačka dnevnog reda danas uvrsti u dnevni red 6. sjednice Predstavničkog doma.
Hvala lijepo. Evo imamo jedan prijedlog. Izvolite dalje. Ako nema više prijedloga, dakle, zaključujem raspravu o dnevnom redu i konstatiram da imamo jednu inicijativu, odnosno prijedlog dopune dnevnog reda današnje 6. sjednice i predlažem da se prvo izjasnimo, naravno, o ovoj inicijativi. Dakle, poslanik Denis Bećirović u ime Kluba SDP-a predlaže da se na današnju sjednicu uvrsti tačka dnevnog reda koja glasi; - Informacija Vijeća ministara o povećanju dnevnica i drugih prinadležnosti u institucijama Bosne i Hercegovine. Molim vas da se pripremite za glasanje o ovom prijedlogu. Glasajte sad. Za 16, 14 protiv, nema entitetsku većinu. Dakle, usaglašavanje. Dakle, biće usaglašavanje naknadno i bićete obaviješteni. Zahvaljujem se. Na meni je da konstatiram dnevni red današnje 6. sjednice Predstavničkog doma. 1. Usvajanje Zapisnika 5. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2007. godinu (prvo čitanje), 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka (prvo čitanje), 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), 6. Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona BiH – predlagač: Centralna izborna komisija BiH (prvo čitanje), 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač Zakona: poslanik Momčilo Novaković), 8. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH sa Izvještajem Ustavnopravne komisije (predlagač Zakona: poslanik Momčilo Novaković), 9. Zahtjev poslanika Remzije Kadrića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika, 10. Zahtjev poslanika Mehmeda Suljkanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika, 3 11. Razmatranje inicijative Kluba SDS-a za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH kroz razrješenje ministra vanjskih poslova Svena Alkalaja, 12. Izvještaj o učešću Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru za period od 1.3.2006. do 31.8.2006. (podnosilac: Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH), 13. Odluka o produženju mandata jedinice Oružanih snaga BiH za uništavanje neeksplodiranih ubojnih sredstava (NUS) u operacijama podrške miru Iračka sloboda (podnosilac: Predsjedništvo BiH), 14. Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u Bosni i Hercegovini za period od 1.3.2006. do 31.1.2007. godine, 15. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji za 2005. godinu: - Agencije za državnu službu BiH, - Agencije za promociju stranih investicija BiH, - Agencije za rad i zapošljavanje BiH, - Agencije za statistiku BiH, - Arhiva BiH, - Centra za uklanjanje mina BiH, - Centralne banke BiH, - Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH, - Direkcije za evropske integracije BiH, - Direkcije za implementaciju CIPS projekta, - Državne agencije za istrage i zaštitu, - Državne granične službe, - Fonda za povratak BiH, - Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH, - Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, - Instituta za akreditiranje BiH, - Instituta za standarde, mjeriteljstvo i intelektulano vlasništvo BiH, - Konkurencijskog vijeća BiH, - Ministarstva civilnih poslova BiH, - Ministarstva finansija i trezora BiH i - Ministarstva komunikacija i prometa BiH, 16. Razmatranje rang-liste kandidata za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora (Prijedlog Komisije za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora), 17. Izbor delegacija Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u: a) Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, b) Organizaciju za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE), c) Interparlamentarnu grupu BiH u Interparlamentarnoj uniji, d) Centralnoevropsku inicijativu (CEI) i e) NATO. Dakle, to je dnevni red današnje 6. sjednice. Ja imam potrebu za dvije stvari na neki način da vas informišem i eventualno se dogovorimo. 4 Dakle, prva stvar je da mi kao Kolegij imamo danas obavezu u 15:00 sati da se susretnemo sa premijerom Hrvatske koji je u posjeti BiH. Dakle, imamo varijantu da radimo do, recimo, pola 3 i da onda pravimo pauzu do pola 4, a da ne pravimo ove pauze oko 12-1, kako bismo racionalno iskoristili vrijeme. Nadam se da ćete moći izdržati do jedno pola 3. I druga stvar je, zavisno od, ovaj, vremena koje budemo utrošili za poslanička pitanja i odgovore. Ministar finansija, gospodin Vrankić me je zamolio, obzirom da ima obaveze, također u vezi posjete premijera Sanadera, odnosno učestvuje u razgovorima sa gospodinom Sanaderom, da on može tek u 11:15 biti ovdje, u ime, da tako kažem Vijeća ministara, vezano za tačku dnevnog reda koja se odnosi na Budžet, pa me je zamolio, naravno, ako se slažete, a imamo potrebu da ministar se obrati i da nam bude pri ruci, da tako kažem da daje odgovore na pitanja, da ovu tačku dnevnog reda eventualno zamijenimo sa ovom koja dolazi iza nje. Ali evo, vidjećemo kako će se vrijeme, kako ćemo vrijeme koristiti. Ali evo, ja otvaram to kao mogućnost. Zahvaljujem se na pažnji. Prelazimo na tačku 1. Dakle, dobili ste odgovore na neka poslanička pitanja. O, pardon. Dakle, imamo Ad.1. Zapisnik sa 5. sjednice Predstavničkog doma Otvaram raspravu o Zapisniku. Ima li primjedbi na Zapisnik sa 5. sjednice Predstavničkog doma? Izvolite, hvala. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje o Zapisniku. Glasajte sad. Konstatiram da smo Zapisnik sa 5. sjednice Predstavničkog doma usvojili jednoglasno. Prelazimo na tačku 2. Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori
Zadovoljan i hvala. 5
Hvala, gospodine Doliću. Gospodin Živković ima potrebu da komentariše odgovor.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, s obzirom da sam dobio odgovor, zahvaljujem se ministru Svenu na odgovoru na moje poslaničko pitanje. Ja neću uzimati kolegama polsanicima sada vrijeme za postavljanje novih poslaničkih pitanja, nego ću iskoristiti mogućnost kada se bude raspravljalo o inicijativi SDA-a i to je danas tačka dnevnog reda, da obrazložim i ovo svoje pitanje i možda dam dodatne komentare u vezi sa ovim, tako da bih zamolio, ako sam već izašao za govornicu, da postavim novo poslaničko pitanje, ako nije problem. Vrlo kratko.
Nije problem.
Znači, u BiH, unazad 10 godina, često su se pokretale inicijative antikorupcijske aktivnosti, međutim, one su do sada, kao što znamo, vrlo često završavale veoma neslavno. Da samo podsjetim da je još Savjet Evrope '98. radio na Nacrtu zakona o korupciji i pranju novca, da je OHR '99. godine razvio strategiju za borbu protiv korupcije, ali je ona jednostavno završila u arhivima domaćih i međunarodnih institucija, Vijeće ministara je 2000- 2001. godine donijelo Anti-korupcijski i Akcioni plan od koga, iskreno govoreći, građani BiH i sama BiH do sada nije vidjela nikakve pozitivne efekte i, trenutno, Ministarstvo sigurnosti BiH je preuzelo zadatak da razvije posebnu strategiju za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala 2006.-2009.godine. Kao što vidite, u redoslijedu ovih aktivnosti, nigdje se ne spominje možda organ koji je najviše trebao da bude uključen u ovo, a to je Parlamentarna skupština BiH i možda je i to jedan od razloga zašto ove aktivnosti su urodile sa, odnosno nisu urodile plodom. Mislim da oni koji možda najviše imaju problema sa kriminalom i korupcijom ne mogu da naprave adekvatan plan, niti mogu da adekvatno izvrše monitoring tog istog plana, tako da je moje pitanje upućeno prema Ministarstvu sigurnosti i glasi; - Koliko daleko se stiglo u ovome poslu do sada i da li Ministarstvo sigurnosti ima namjeru da u ove aktivnosti uključi Parlamentarnu skupštinu BiH? Hvala. 6
Hvala, gospodine Živkoviću. Izvolite, gospodin Denis Bećirović, poslovnička intervencija. Je li tako, Denise? Izvolite.
Da. Evo, ne želeći da kvarim, je li, tok sjednice, ali, evo, da shavtimo kao jednu dobronamjernu sugestiju. Prema Poslovniku o radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, član 153., stav 3, čini mi se, bilo bi dobro da u buduće, barem, ovaj, kako i propisuje Poslovnik, budemo obaviješteni o tome na koja je tačno pitanja odgovoreno, na koja nije. Dakle, kako i predlaže se Poslovnikom. I još jednu stvar, evo, već druga sjednica, nismo u prilici da dobijemo odgovore na postavljena poslanička pitanja. Ako može, dakle, danas na jedan način da uputimo poruku i Vijeću ministara, da poštuje dignitet i ovog doma i da nam dostavljaju odgovore u rokovima koji su propisani i Poslovnikom Predstavničkog doma. Dakle, moja intervencija je samo u toliko, s prijedlogom da zaista ovo pitanje uozbiljimo od naredne sjednice. Hvala.
Hvala, gospodine Bećiroviću. Što se tiče prve sugestije, odnosno intervencije, ona će biti prihvaćena. Ja sam iz racionalnosti samo, ovaj, pročitao imena poslanika koji su dobili odgovor. Nisam čitao pitanja itd. Dakle, ja prihvatam sugestiju kao dobronamjernu. A što se tiče odgovora na poslanička pitanja, to je jedna dugogodišnja praksa ignorisanja, praktično, pitanja. Naravno, mi ćemo kao Kolegij učiniti sve da tu stvar uozbiljimo. Evo, ovdje ljudi, jedan dio ljudi iz Vijeća ministara sjedi, ja se nadam da su čuli ovo ali, evo, da mi pređemo dalje. Dakle, ako nema drugih intervencija da pređemo na poslanička pitanja. Izvolite, gospodine Ahmetoviću, samo malo.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice, kolege, moje poslaničko pitanje se odnosi na Ministarstvo civilnih poslova i CIPS projekat u BiH. Dakle, molim vas da mi dostavite izvještaj o radu, sve izvještaje koji su urađeni i objavljeni do sada i posebno finansijski izvještaj, tendersku dokumentaciju i način sklapanja ugovora sa firmama sa kojima CIPS posluje? Zatim, broj i status uposlenih i nacionalna struktura, koliko je to državnih službenika, koliko ugovora o radu i ugovora o djelu? Koliko sredstava se izdvaja za zakup prostorija, gdje i kome? Na kojim se projektima trenutno radi, da li 7 postoji plan i program rada za 2007.godinu? Ako postoji, tražio bih da se dostavi Zastupničkom domu. Hvala vam lijepo.
Hvala ljepo, gospodine Ahmetoviću. Gospođa Rajilić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo poslanici, znamo da danas u našoj državi upošljavamo, odnosno primamo jednu visoku delegaciju iz Republike Hrvatske i s toga ja imam jedno poslaničko pitanje iz područja odakle dolazim, to je Krajina, znači opštine Novi Grad, Kostajnica i Kozarska Dubica. Mi znamo da je međudržavni Sporazum o granicama potpisan 1999.godine ovdje u Sarajevu i vjerovatno većina vas, prateći medije, znate da je izazvao niz pitanja otvorenih, posebno za područje odakle ja dolazim. Isto tako znam da sa Republikom Hrvatskom imamo dva područja, odnosno dvije granične linije, koje nisu dovoljno, po nama, dogovorene. To je razgraničenje u području rijeke Une i razgraničenje oko Neuma i izlaza na more. Ja moram da vam kažem da granica, znači u ovim opšinama iz koje ja dolazim, to je od Sela Ivanjska do ušća Une u Savu, prelazi 19 puta Unu s jednu ili s drugu stranu. Vrlo ste često i vi sami svjesni činjenice da ovako definisana granica pravi velike probleme, da ne govorim o državi BiH i njenom kredibilitetu, nego samim građanima koji sa jednu ili drugu stranu te granice imaju zemlju i ne mogu normalno da je obrađuju. Isto tako, u građanima se stvara dojam da država BiH nije učinila dovoljno, odnosno nije se dovoljno angažovala kako bi ovi pregovori bili valjano dovedeni kraju i kako bi građani bili zadovoljni zalaganjima institucija BiH na ovom pitanju. Mi isto tako smatramo, znači, da nije bio ni odgovarajući tim i da nije uopšte bio zainteresovan za, posebno ovaj dio dolje u Krajini, razgraničenja. S toga, ja ću postaviti jedno pitanje i, naravno, pridružiću se kolegama koji su prije rekli, mi ne dobijamo odgovore na ova pitanja i onda ne vidim svrhu postavljanja ako ih nećemo dobijati. A moje pitanje odnosi se na Savjet ministara BiH, a glasi; - Šta Savjet ministara i nadležna ministarstva planiraju da preduzmu kako bi inicirao i riješavanje graničnog pitanja u dolini rijeke Une, pogotovo u smislu normalnog funkcionisanja ovog prostora, znači misli se prije svega na normalno funkcionisanje građana koji ne mogu da prelaze granicu i obrađuju svoju zemlju? Hvala lijepo. 8
Hvala. Gospodin Dolić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam danas jednu poslaničku inicijativu koju sukladno članku 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine podnosim, a to je inicijativa za formiranje parlamentarne komisije za posjetu Kazneno- popravnom zavodu Zenica, sa zadatkom razgovora sa osobljem i zatvorenicima ovoga zavoda u cilju da izvrši uvid u uslove života i rada zatvorenika, te stepen poštivanja važećih zakonskih propisa u ovoj kazneno-popravnoj ustanovi. Kratko obrazloženje, u posljenjih tri mjeseca, kao poslanik ovog doma, dobio sam dvije molbe za upućivanje ovakve inicijative Parlamentarnoj skupštini koje su svakako potpisane sa po više od 10 potpisa zatvorenika i osoblja Kazneno-popravnog zavoda Zenica. U molbama se navode razni oblici diskriminacije zatvorenika, uskraćivanja prava, poticanje vjerskog radikalizma pa do otvorenog straha za vlastiti život. Provjerom navoda i molbi, putem vlastitih istraživanja među osobljem i zatvorenicima zavoda, došao sam do saznanja da ima osnova za ovakve tvrdnje i da veliki uticaj na status i položaj nekih zatvorenika u Kazneno-popravnom zavodu imaju razni kriminogeni i politički lobiji. U molbama se također navodi kako su u nekoliko navrata Kazneno-popravni zavod Zenica posjećivale parlamentarne delegacije, ali da su razgovori sa zatvorenicima bili izrežirani od strane Uprave zavoda, tako što su za razgovor korišteni podobni zatvorenici koji su, inače, i privilegirani i redovni korisnici određenih pogodnosti. Predlažem da se u uobičajenoj parlamentarnoj proceduri imenuje parlamentarna komisija od 3 ili 5 članova koja bi posjetila Kazneno-popravni zavod Zenica, razgovarala sa Upravom i zatvorenicima, izvršila uvid u osnovanost ove tvrdnje i o tome informirala ovaj dom. Ukoliko se prihvati ovakva inicijativa, predlažem da jedan od članova parlamentarne komisije bude jedan od poslanika Parlamentarne skupštine iz Narodnog kluba. Hvala lijepo.
Izvolite, dostavite inicijativu Kolegiju na dalji postupak. Dakle, gospodin Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici i članovi Savjeta ministara, Najnovijih dana svi smo svjedoci ne malog skandala u Ministarstvu inostranih poslova BiH. Radi se o sljedećem, 21. marta ove godine Specijalno tužilaštvo Republike Srpske saopštilo je da je Predrag Domazetović, star 31 godinu, s Pala, zaposlen u Ministarstvu inostranih poslova kao prvi konzularni radnik Ambasade BiH u Berlinu, uhapšen zbog osnovane sumnje da je pripadao grupi koja je organizovala i izvršila ubistvo Srđana Đurića s Pala 07. februara ove godine. Naravno, ne pada mi na pamet da se miješam u rad istražnih i pravosudnih organa, niti 9 da bilo koga optužujem ili osuđujem. Ali s pravom ministru Ministarstva inostranih poslova postavljam pitanje: Koga je gospodin ministar Sven Alkalaj, stupanjem na dužnost ministra, sve zatekao na radu u Ministarstvu inostranih poslova, pa naravno i u bh. diplomatiji? Sigurno je da je odgovornost na ljudima koji su u prethodnom vremenu vodili ovo ministarstvo jer se pitam kako je bilo moguće da Predrag Domazetović, koji sada ima 31 godinu, bude zaposlen u tom ministarstvu od 1990. godine, dakle sa samo 23 godine, pa kasnije i u diplomatiji i koje je to reference pomenuti gospodin ispunjavao kada znamo da su na zavodima za zapošljavanje u BiH i doktori nauka. Odgovor je vjerovatno u sljedećoj činjenici da je majka Predraga Domazetovića, Ranka Domazetović zaposlena u istom ministarstvu i trenutno se nalazi na mjestu savjetnika u Ambasadi u Bugarskoj. Dakle, živo sam zainteresovan da mi Ministarstvo inostranih poslova odgovori na poslaničko pitanje iz kojeg će se jasno moći vidjeti ko je i kada sve zapošljavao svoju djecu, tetke, strine i inu rodbinu, kumove i prijatelje na vrlo odgovorna mjesta u bh. diplomatiji. Dakle, ne želim da karikiram i da narušavam integritet ovog visokog doma, ali za sve kolege poslanike postavljam nagradno pitanje koje traje do kraja ove sjednice, da mi odgovore: Koja su dvojica ambasadora s Pala? Jer ovdje svako dijete zna ambasadora SAD, Engleske itd., a mi sami ne znamo ko nas predstavlja. Nagradno pitanje.
Je li to još jedno pitanje?
Da, da. A sad postavljam poslaničko pitanje.
To je treće pitanje.
Nagradno pitanje za nas ovdje, ne znamo ko nas predstavlja.
Izvolite, izvolite.
A sad je poslaničko. U skladu sa članom 155. Poslovnika o radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na 6. sjednici Predstavničkog doma održanoj 29. marta ove godine moje poslaničko pitanje upućujem ministru Ministarstva inostranih poslova, gospodinu Svenu Alkalaju: Molim vas da mi, u skladu sa rokom predviđenim Poslovnikom o radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, u pisanoj formi dostavite spisak svih zaposlenih u Ministarstvu inostranih poslova BiH kao i u ambasadama i u diplomatsko konzularnim predstavništvima BiH i to: 1. O nacionalnoj strukturi zaposlenih radnika i izabranih diplomata; 2. O mjestima rada u ambasadama i DKP-ovima u svim državama u kojima BiH ima svoje ambasade i DKP-ove; 10 3. Godinu od koje ta lica rade u Ministarstvu inostranih poslova, odnosno u bh. diplomatiji; 4. Starosnu strukturu i stručnu spremu za sva navedena lica. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Nanić.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, kolege i kolegice poslanici, Htio bih postaviti određena pitanja koja su aktuelna mada imamo danas i Zakon o Budžetu u institucijama BiH za 2007. godinu na dnevnom redu. Želim iskoristiti mogućnost da kroz poslaničko pitanje, cijeneći da, vjerovatno, neće biti mogućnosti da se dobije odgovor kroz raspravu o Budžetu. Dakle, Zakonom o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2006. godinu utrošeno je 288 miliona za servisiranje vanjskog duga, a približno isti iznos planiran je i za 2007. godinu odnosno tačnije iznos od 263 miliona. U tabelarnom prikazu zbirnog plana otplate obaveza države BiH po kreditorima: za servisiranje vanjskog duga u 2007. godini – tabela br. 2a dati su podaci o kreditorima i obavezama otplate za 2007. Međutim, nigdje u Budžetu nije prikazana ukupna obaveza BiH, znači ukupne obaveze BiH po vanjskom dugu. Također, u tabelama 1b i 2b predstavljen je detaljan plan otplate obaveza BiH za 2007. godinu koji pored kreditora sadrži i naziv projekta. Ali uz naziv projekta se malo što može zaključiti i znati o projektu. Mene zanima i tražim odgovor na pitanja: Kolike su ukupne obaveze BiH po vanjskom dugu? Koji se projekti financiraju, opis projekata te ko su krajnji korisnici kredita? Ja sam, gledajući u Poslovnik – ne piše nigdje da može samo jedno pitanje ili ne znam, pa koristim priliku da, imam još dva pitanja postaviti.
Izvolite.
Također se odnosi na, vezan je za današnji Zakon o Budžetu. Kroz tabelarni pregled zaposlenih u 2006. godini se može vidjeti i predstavljena je dinamika prijema za 2007. godinu poslanika u institucijama BiH. Iz tabele je vidljivo da je sa 30.06.2006. godine ukupno u institucijama BiH bilo zaposleno 21 003 uposlenika, a da se u drugoj polovini 2006. i 2007. godini taj broj planira povećati na cifru od 21 861 uposlenik. Uzimajući u obzir činjenicu da se u 2007. godini zbog reforme odbrane broj zaposlenih smanjuje za 1.658 dolazi se do podatka da će se za 18 mjeseci u institucijama BiH uposliti novih 2.516 uposlenika. Postavljam pitanje Kolegiju i Vijeću ministara: Šta se poduzima i šta će se poduzeti da se ova praksa zaustavi, obzirom da smo preuzeli obavezu a i ovoj državi je potrebna reforma javne uprave – smanjenja, a ne povećanja administracije u upravi i smanjenja javne potrošnje? 11 I još sljedeće pitanje bih htio vrlo kratko postaviti. Dolazeći na sjednicu, vjerovatno i ostali su imali priliku vidjeti da smo morali tražiti gdje da se parkiramo, odnosno upućivani od obezbjeđenja da se parkiramo van prostora koji je predviđen za poslanike. Ja zaista želim i cijenim da je potrebno štititi i dignitet najvišeg doma - Predstavničkog doma da se te stvari, pod obrazloženje obezbjeđenja da zbog dolaska određene delegacije ne možemo da priđemo zgradi svojim autima kao poslanici. Ja želim da postavim pitanje: Da li je, da li postoje propisi, vezano za dolaske poslanika na Predstavnički dom, znači, posebno kada su sjednice, koji definišu, znači, odnose između dolaska delegacija i poklapanja kada su sjednice sa poslanicima i ukoliko ne postoje ko donosi odluku da poslanici ne mogu prići domu, jer, ipak, je ovo najviši organ vlasti u BiH. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Naniću. Gospođa Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, mediji, Ja ću, dozvolite da pokrenem tri inicijative. Prvo inicijativu u ime, zajedničku inicijativu u ime Kluba Stranke za BiH i Kluba SDA sa sljedećom sadržinom. Uvažavajući Rezoluciju koju je usvojila Skupština opštine Srebrenica dana 24. marta 2007. godine, kao izraz političke volje i opredjeljenja vijećnika Skupštine opštine Srebrenica, a nakon presude Međunarodnog suda pravde u Hagu, kojom je utvrđeno izvršenje genocida – pokrećemo sljedeću inicijativu: Za promjenu Ustava BiH i donošenje zakona o posebnom statusu područja sa koga potiču žrtve genocida počinjenog u Srebrenici. U potpisu predsjednici klubova poslanika SDA i predsjednik Kluba poslanika Stranke za BiH. Druga inicijativa koju pokrećemo. Klub poslanika Stranke za BiH, uvažavajući presudu Međunarodnog suda upravde u Hagu i imajući u vidu obaveze koje iz nje proizilaze, podržavamo institucije BiH. Pokrećemo inicijativu da se obezbijedi službeni prevod presude Međunarodnog suda pravde u Hagu i dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH i drugim državnim institucijama na daljnji postupak. Treća inicijativa. Uvažavajući praksu Ujedinjenih nacija da posebnim aktivnostima obilježe važne događaje i skrenu pažnju svjetske javnosti na probleme čovječanstva, pokrećemo inicijativu da se, posredstvom nadležnih institucija u BiH, pokrene inicijativa u Ujedinjenim narodima za obilježavanje 11. jula kao dan Srebrenice.
Hvala. Dostavite Kolegiju na dalji postupak. Gospodin Bešlagić. Imamo još prijavljenih, gospodina Ivankovića. Molim vas, oko prijavljivanja, dogovorili smo se da se na vrijeme svi prijavimo radi rasporeda. Dakle, evo, naknadno se prijavio gospodin Bećirović i gospođa Alajbegović, gospodin Zorić. Ima li još kandidata za poslanička pitanja? Nema, zaključujem spisak prijavljenih. Izvolite, gospodine Bešlagiću. 12
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege, Ja imam dva pitanja. Prvo pitanje. Dobivanje ISO certifikata je danas već višegodišnja praksa na lokaciji nove nivoa vlasti u opštinama u BiH. Poštivanje ovoga standarda se kontroliše svake godine od strane ovlaštenih revizorskih kuća čime opštine koje imaju ispunjene uslove po ISO standardu imaju pravo da zadrže ovaj standard. Pitanje: Da li se, da li je uspostavljen ISO standard za rad ministarstva u Vijeću ministara BiH i ako nije kada će biti on uspostavljen? Drugo pitanje je: Još prošle godine je, a ovdje imamo jedan primjer, je ova skupština tražila od Vijeća ministara da se izjasni o dislokaciji sjedišta novih institucija što nikada nije do sada učinjeno, a čime je došlo do kašnjenja i primjene mnogih donesenih zakona. Jedan od primjera je i današnja tačka dnevnog reda Izvještaj o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem gdje je samo zbog ovoga, mjesta lokacije, ovaj zakon u zakašnjenju već od, znači, septembra prošle godine pa do danas. Zbog toga pitanje: Kada će Vijeće ministara izaći sa prijedlogom sjedišta novih institucija u gradovima BiH? Hvala.
Hvala, gospodine Bešlagiću. Gospodin Ivanković.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, Moje pitanje je kratko i jednostavno. Ja bih imao jedan materijal za zastupnike vezano za proračun, ako može da se sad podijeli, od tri stranice materijala.
Mi smo Vaš jedan materijal dobili od par stotina stranica i to smo dali predsjednicima klubova, a i nikakav nije problem, Vi možete, kao zastupnik, dati poslanicima, ali dajte, nemojte sada to raditi, pokušaćemo u pauzi nekoj i tako.
Evo, prije samog proračuna jer je dobro da se to dobije.
Kada dođe vrijeme ja ću obezbijediti da poslanici to dobiju. Hvala, gospodine Ivankoviću. Gospodin Genjac. Halide, Vi ste se prijavili, vidim ovdje.
Molim.
Jeste li se i Vi prijavili, vidim ovdje. 13
Ne, ne, to je greška, oprostite.
Hvala. Gospodin Bećirović.
Ja imam jedno poslaničko pitanje. Postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i zamjeniku predsjedavajućeg Vijeća ministara. Naime, nepovoljno poslovno okruženje i brojne administrativne barijere u BiH otežavaju razvoj privatnog sektora i malih i srednjih preduzeća. Registracija firme je dug, skup i netransparentan proces. Teret administrativnih uslova i troškovi koje moraju snositi mala i srednja preduzeća predstavljaju značajno pitanje koje se mora riješiti da bi se podržalo formiranje novih preduzeća. Pitanje glasi: Šta konkretno u prvoj godini mandata planirate učiniti u koordinaciji sa entitetskim vladama, s ciljem racionalizacije i pojednostavljenja administrativnih procedura i procesa, te smanjenja troškova vezanih za registraciju firmi?
Hvala, gospodine Bećiroviću. Gospođa Alajbegović. I imamo još gospodina Zorića.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, Ja imam dva vrlo kratka pitanja. Prvo pitanje se upućuje Institutu za standardizaciju: Da li je došlo do izmjene standarda za obračun rente za građevinsko zemljište i uređenje infrastrukture za potkrovne stanove? Ako jeste kada i kako? Obzirom da se dosadašnji obračun vršio po standardima JUS-a iz 1965. godine, a potkrovni stanovi imaju kosine i sva kvadratura stana nije jednako kvalitetna, te u tom smislu je trebalo izvršiti korekciju visine renti za građevinsko zemljište i uređenje infrastrukture. I drugo pitanje je Institutu za kreditiranje BiH. Ako je moguće da mi se dostavi izvještaj o radu tokom 2006. godine kao i plan rada Instituta za 2007. godinu, obzirom na činjenicu da je akreditacija nešto što je sastavni dio življenja u današnjem svijetu. Hvala.
Hvala. I još gospodin Zorić. Izvolite, gospodine Zoriću.
Pozdravljam sve nazočne, 14 Ja imam jednu, pokrećem zapravo jednu inicijativu da parlamentarni klubovi Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlože promjene u članstvima povjerenstava, kako bi u Povjerenstvu za ravnopravnost spolova bilo više žena.
Hvala.
Znaju li, ovaj, samo je jedna žena u Povjerenstu za ravnopravnost spolova.
Ja pretpostavljam da znaju ali se ne uzrujavaju. Ali, evo, Vi dostavite pa ćemo, ovaj, pa ćemo vidjeti dalje.
Ovo se, nažalost, odnosi samo na dva kluba.
Evo Vi dostavite pa ćemo mi kao Kolegij postupiti dalje. Hvala lijepo. Na ovaj način smo iscrpili ovu tačku dnevnog reda i ja ću sebi uzeti za pravo, kao što sam i najavio, obzirom da je, da gospodin ministar Vrankić još uvijek je službeno zauzet, ja predlažem da tačku 3., dakle, preskočimo i da pređemo na tačku četiri, dakle. Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka (prvo čitanje) Prijedlog ovog zakona je u proceduri od 25. avgusta 2006. godine. Zahtjev predlagača za proceduru po članu 104. ranijeg Poslovnika usvojen je na 84. sjednici prethodnog saziva. Ustavnopravna komisija je 27. februara dostavila mišljenje o valjanosti ustavnopravnog osnova i usklađenosti Prijedloga zakona sa Ustavom. Nadležna komisija je, također, Ustavnopravna komisija. Izvještaj nadležne komisije dobili smo 23. marta. Vidjeli ste izvještaje, da je Komisija usvojila jedan amandman. U plenarnoj fazi nemamo amandmana, dakle, mi se nalazimo u prvom čitanju. Prijedlog ovog zakona razmatramo po starom Poslovniku. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka u prvom čitanju. Izvolite. Hvala. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Glasajte, glasajte sad. Konstatiram da je sa 30 glasova za, 3 uzdržana, bez protiv, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka usvojen u prvom čitanju. 15 Zahvaljujem se. Idemo.
Ko je za to da pređemo na drugo čitanje?
Pa, ja ne znam, ovaj, nema inicijativa itd. ja sam jedanput, dvaput probao te stvari pa nisu išle. Ali, evo, izvolite, gospodine Džaferoviću.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, Ja mislim da su se ovdje stekli uvjeti da se izjasnimo o ovom zakonu i u drugom čitanju iz razloga jer se radi o proceduri koja je propisana ranijim Poslovnikom iz 2000. godine. Ustavnopravna komisija je obavila svoj dio posla. Završila je, dakle, posao i kao nadležna Komisija i, kao što ste ispravno kazali, usvojila jedan amandman i novih amandmana nema. Dakle, radi se o jednoj nespornoj situaciji. Mislim da bi bila šteta da danas propustimo priliku, ne donesemo ovaj zakon, da opterećujemo ove zalihe koje imamo u Parlamentu sa neriješenim pitanjima. Dakle, moj prijedlog je da se izjasnimo o zakonu u drugom čitanju. Hvala vam.
Hvala, gospodine Džaferoviću. Dakle, ja mislim da možemo ovu inicijativu podržati. Ja predlažem da se prvo izjasnimo da li smo spremni da glasamo o ovom zakonu i u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad, ko je za to, dakle, glasamo ko je za to da se danas glasa i u drugom čitanju o Zakonu, o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji. Ko je? Glasajte sad. Sa 22 glasa za, bez protiv, 1 uzdržan, moguće da nije bilo glasova koji su registrovani, ali mislim da imamo većinu da glasamo i u drugom čitanju. Molimo vas, molim vas da se pripremite za glasanje o Zakonu u drugom čitanju. Glasajte sad. Dakle, konstatiram da smo sa 32 glasa za, bez protiv i 3 uzdržana, s dovoljnom entitetskom većinom usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka i u drugom čitanju. Prelazimo na tačku pet. Ad. 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem Dakle, i ovaj zakon je stavljen u proceduru prošle godine, dakle, tačnije 31. avgusta. Zahtjev predlagača je bio po proceduri 104. Usvojen je. Ustavnopravna komisija je mišljenje dostavila 27. februara ove godine, utvrdila da postoji valjan ustavnopravni osnov. Nadležna je Komisija za vanjsku trgovinu i carine, izvještaj nadležne komisije ste jutros dobili na klupe. Vidjeli ste da nije bilo amandmana ni u komisijskoj fazi, također ni u plenarnoj. Komisija je jednoglasno podržala Prijedlog zakona u predloženom tekstu i konstatirala da je Zakon neophodno donijeti. Dakle, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem u BiH u prvom čitanju. Izvolite. Zaključujem raspravu, odnosno konstatujem da nema prijavljenih za raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje u prvom čitanju o zakonu, o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem u BiH. Glasajte sad. Sa 27 glasova za, bez protiv, 3 uzdržana, s dovoljnom entitetskom većinom konstatiramo da smo usvojili Prijedlog zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem u prvom čitanju. Ja se, evo, usuđujem, da vama skratim, ovaj, potrebu da se prijavljujete, usuđujem predložiti da se izjasnimo da li smo spremni danas glasati o ovom zakonu i u drugom čitanju. Molim vas da se, ako je nešto drugo, Azra, ili je isto? Dobro, molim vas, da se pripremite za glasanje. Glasajte sad, glasamo ko je za to da se, ovaj, da se o ovom zakonu izjašnjavamo i u drugom čitanju, sad. Sa 30 glasova za, bez protiv, 2 uzdržana, dovoljnom entitetskom većinom donijeli smo odluku da danas glasamo i u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem u BiH Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Sa 32 glasa za, bez protiv, sa 3 uzdržana, dovoljnom entitetskom većinom usvojili smo Prijedlog zakona o dopuni Zakona o nadzoru nad tržištem u BiH i u drugom čitanju. Prelazimo na tačku šest. Ad. 6. Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona BiH – predlagač: Centralna izborna komisija BiH (prvo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Dakle, radi se o zakonu koji za ambiciju ima da riješi dva neuređena pitanja u izbornim procedurama u BiH. Prvo pitanje se, tiče na situaciju, odnosi na situaciju koju smo imali nakon ovih izbora. A to je situacija kada kompenzacijska lista ne sadrži dovoljan broj imena, a političkoj stranci pripada više mandata nego što ima imena na kompenzacijskoj listi i rješava situaciju na način da omogućava političkoj stranci da u određenom roku dopuni tu kandidacijsku listu. I to pitanje, naravno, treba riješiti na način da se prihvati ovo što je predložila Centralna izborna komisija. To predlaže i Ustavnopravna komisija. Drugo pitanje je jedno jako važno pitanje u BiH koje treba razriješiti što prije, a tiče se popune delegacija u Domu naroda Federalnog parlamenta. Dakle, Ustavnopravna komisija, kao i Izborna komisija, stoji na stanovištu da je potrebno što prije urediti ovo pitanje kako bi delegacije bile popunjene do Ustavom predviđenog broja delegata, dakle, sve delegacije. Znamo da to sada u ovom slučaju nije riječ. Ustavnopravna komisija je, Izborna komisija je predložila jedno rješenje, ali Ustav Federacije do ovog trenutka nije izmijenjen. Za ovo rješenje potrebna je promjena Ustava FBiH. Mi smo tražili od Izborne komisije da hitno uputi takav zahtjev prema Parlamentu Federacije BiH. Dobili ste jučer jedno pismo od Centralne izborne komisije i dobili ste stav povodom svega ovoga. Ja predlažem da danas zakon usvojimo u prvom čitanju. Jer i imate izvještaj Ustavnopravne komisije samo o principima. A onda će Ustavnopravna komisija obaviti raspravu u drugom krugu i tek onda možemo o zakonu raspravljati ovdje u drugom čitanju. Toliko, hvala vam.
Hvala predsjedniku Ustavnopravne komisije, njegova informacija i obješnjenje je apsolutno bilo korisno. Ja se potpuno slažem da mi danas, praktično, i ne možemo ići u, ovaj, izjašnjavanje u drugom čitanju. Pa vas molim da se pripremite za glasanje o, ja se izvinjavam, gospodine Novakoviću, nisam vas vidio, izvolite. Gospodin Novaković. Jeste se i Vi, gospodine Eriću? Gospodin Novaković.
Ja se izvinjavam.
Uredu je, nisam Vas ja primijetio.
Možda sam malo kasno, nisam bio ovdje čitavo vrijeme. 18
Sve je uredu, sve je uredu.
Tek sam sad od kolega obaviješten da se radi o Zakonu o izmjeni Zakona, Izbornog zakona. Moram reći da, po mom dubokom ubjeđenju, ovaj Zakon u principima, u stvari ne odražava principe Izbornog zakona BiH. Naime, reći ću na jednom vrlo kratkom primjeru. Kod popunjavanja broja poslanika u Narodnoj skupštini RS sa predstavnicima iz reda hrvatskog naroda, po količniku je bila Srpska demokratska stranka ta koja je trebala dati predstavnike iz reda hrvatskog naroda. Pošto nije na listi bilo predstavnika hrvatskog naroda, sledeća partija je bila Partija demokratskog progresa koja je imala na listi predstavnike hrvatskog naroda, ona je izvršila popunu. Ovdje se predlaže sasvim drugi princip, da neko ko nema na listi, dopuni listu i da onda taj sa dopunjene liste bude izabran. Dakle, dva različita kriterija za dva slična slučaja. Ja smatram da Izborna komisija mora na svim i u svim članovima poštovati isti princip. Dakle, ako je princip da se liste mogu nadopunjavati naknadno, pa čak i mjenjati propisi nakon izbora, a znamo dobro da praksa govori da šest mjeseci ili nakon zakazivanja izbora nema promene zakonskih propisa u ovoj oblasti. Ali čak i ako dozvolimo, evo, da se to radi nakon izbora, onda je nemoguće, to ne primijeniti i na druge slučajeve. Mnogo je doduše lakše poštovati praksu i principe koji su već primenjeni negde. Što znači da bi u ovom slučaju, naravno, mi ćemo to amandmanski djelovati kad budu amandmani, u ovom slučaju princip bi bio da, pošto nema nikoga, sledeća partija po količniku treba da da ovog kandidata. Dakle, radi se o principu, ja ne tražim, naravno, da danas raspravljamo o principima, ja ne tražim da sad meni neko objašnjava kako nije ovako ili jeste ovako. Centralna izborna komisija nema, ne znam da li ima neko ovde, možda da oni pojasne.
Nažalost nema, nežalost nema.
Kao predlagač, zašto su predložili odstupanje od uobičajenog principa koji se koristi u Izbornom zakonu.
Hvala, gospodine Novakoviću. Gospodin Džaferović, je li replika?
Samo jedno malo pojašnjenje.
Pojašnjenje?
Da. Ovaj, pa, eto, možete to nazvati.
OK. OK
Mislim, nema potrebe da repliciram kolegi Novakoviću. On je član Ustavnopravne komisije i čovjek nije, ovaj, rekao ništa što nije govorio i na Ustavnopravnoj komisiji. Ali, mi smo jednoglasno, dakle, podržali principe na sjednici Komisije. Raspravljali smo, između ostalog, i o ovom pitanju i suština moga javljanja je bila, ovog prethodnog javljanja, da objasnim da ćemo mi i o ovim stvarima kada u drugom čitanju u Komisiji budemo raspravljali, raspravljati. Jer moguće je da ima i boljih rješenja od ovog rješenja koja se predlažu vezano za član 1. ovoga Zakona. Ja sada ne bih da vas zamaram, ali imaćete priliku da se očitujete o konačnom rješenju koje će doći i iz Izborne komisije i iz Ustavnopravne komisije. Zbog toga ja predlažem da završimo ovaj dio posla, da pređemo, dakle, tu prvu stepenicu i idemo ka konačnom usvajanju zakona. Toliko, hvala.
Naravno, u svakom slučaju mi ćemo glasati o zakonu u prvom čitanju, ali, ovo je bilo korisno i od Novakovića i od Vas. Izvolite, gospodine Kalabiću.
Gospodine predsjedavajući, ne želeći da normalno repliciram, jer sve je ovo tačno sa Ustavnopravne komisije. Ali, želim jedan dodatni apel da je ovo veoma važno pitanje. Nisam siguran da su mu političke partije posvetile dovoljno pažnje i da se u narednom periodu, znači, svi oni koji su zainteresovani, da ne budu zatečeni rješenjima, da imaju priliku sad u ovom procesu zaista da učestvuju i da daju najbolje moguće predloge zato što u ovom momentu niko nije siguran šta je to najbolje jer se ona, ta rješenja trenutno iznalaze. Hvala.
Sigurno, gospodine Kalabiću, ovo je prilika za sve one, dakle, u ovoj drugoj fazi da intervenišu, da ulažu amandmane, prijedloge, inicijative. Dakle, evo, na ovaj način ja zaključujem raspravu jer nema više prijavljenih. Molim vas da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o dopunama Izbornog zakona BiH u prvom čitanju. U prvom čitanju. Glasajte, samo malo. Dakle, da, ponavljam tehnika. 20 Dakle, glasajte sad. Sa 29 glasova za. 3 protiv. 1 uzdržan i dovoljnom entitetskom većinom. Konstatiram da smo Prijedlog zakona o dopunama Zakona o dopunama Izbornog zakona BiH u prvom čitanju usvojili. Prelazimo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet Predlagač Zakona, gospodin Momčilo Novaković. Prijedlog ovog Zakona podnesen je davnog 15. maja 2006. godine, procedura je po starom Poslovniku. Mišljenje Ustavnopravne komisije ste dobili, od 25. avgusta 2006., utvrđen je valjan ustavnopravni osnov. Nadležna je bila Komisija za finansije i budžet. Izvještaj nadležne Komisije dobili smo 22. februara, dobili ste 22. februara 2007. Vidjeli ste da je Izvještaj negativan, dakle, komisija nije prihvatila Prijedlog, principe zakona. Prema tome, razmatramo Izvještaj i odlučujemo o Izvještaju. Dakle, ako se Izvještaj usvoji, Zakon nije prošao, da ne kažem Zakon je pao. Ako se Izvještaj ne usvoji, Prijedlog zakona se vraća, za, vraća se Komisiji na dalje razmatranje uz utvrđivanje principa i roka za podnošenje novog izvještaja. Dakle, danas mi odlučujemo, razmatramo i odlučujemo o Izvještaju Komisije za finansije i budžet. Javio se gospodin Sadik Bahtić. Izvolite, gospodine Bahtiću.
Pa, ispred Komisije za finansije i budžet, ja bih iznio da smo se mi sastali po prijedlogu poslanika Novakovića o izmjeni Zakona o PDV-u tj. smanjenju poreske stope sa 17% na 14%. Komisija je održala sjednicu i osnovni moto zbog kojeg se komisija i vodila, zadatak naše komisije je da mi donosimo, iniciramo izmjene i prijedloge zakona koji će poboljšati ekonomsku situaciju u BiH. Ovaj zakon i mišljenje Upravnog odbora ili oporezivanje i kabineta direktora, jer bi drastično smanjio finansijsku situaciju u BiH i Komisija, znači, nije prihvatila ovaj Prijedlog zakona. Da ne čitam sad koliki bi to bili negativni efekti po državu BiH, koliki po Federaciju, Distrikt Brčko. Znači, u ovom momentu ne postoji ekonomski razlog da se ovaj zakon prihvati. Toliko, hvala. 21
Hvala gospodinu Bahtiću na dodatim informacijama. Izvolite dalje. Ima li prijavljenih? Ako nema, zaključujem raspravu. Dakle, mi sada prisutpamo glasanju o Izvještaju. Dakle, ko je, izvolite, ovaj, glasajte, glasajte, sad. Nije išlo jel'? Dobro, dobro, samo jedan tren. __________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, ja sačekam, vidite, ja se uključim pa sačekam. Dobro, dobro, gospodine Bešlagiću. Ja se trudim, ja se trudim, evo sad ćemo, ovaj, dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ja se nadam da će biti ovo. Dakle, sa 27 glasova za,4 protiv i 5 uzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, Izvještaj je Komisije usvojen i Zakon nije prošao ili odbijen, da ne kažem pao. Prelazimo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH sa Izvještajem Ustavnopravne komisije
O ovom Zakonu je, odnosno pokušaju, dakle, da se riješi jedno ozbiljno pitanje dosta rečeno i ja ne mislim, zaista, otvarati posebnu raspravu. Evidentno je da se ovaj Zakon raspravlja po starom Poslovniku i da do sjednice nadležne komisije nije uložen nijedan amandman. Dakle, na Zakon nije uložen nijedan amandman, a Zakon nije prihvaćen. Jednostavno bih volio da pitam svoje kolege u kojoj to zemlji problematika rada Ustavnog suda nije definisana zakonom? Ima li još jedna evropska zemlja, osim BiH gdje ovo 22 pitanje nije regulisano? A, ako nije dobar način da se ono reguliše, ovo što je bilo ovdje, onda se to amandmanima moglo popravljati. Očito je da mi nismo željeli da se upuštamo u ovo pitanje, odnosno da pokušamo na bilo koji način riješiti pitanje funkcionisanja Ustavnog suda. Naravno, protiv ovoga je bio i sam Ustavni sud, zato što su oni neka svoja pitanja koja su njima od značaja, egzistencijalnog značaja, riješili nezakonito. Aktima, znači, koji nekim poslovnicima, pravilnicima, odlukama itd. I da to bude, dakle, još simptomatičnije, Ustavni sud po ocjenih mnogih, pa čak i nekih članova Ustavnog suda, nije mogao tako riješiti ta egzistencijalna pitanja. Rješavao ih je, naravno, jer nije imao zakon, a očito je da ovaj zakon nikome ne treba.
Hvala, gospodine Novakoviću. Ovo su bile dodatne, ovaj, da tako kažem, argumentacije predlagača. Izvolite dalje. Prijavio se gospodin Džaferović. Izvolite, gospodine Džaferoviću.
Koleginice i kolege, ja predlažem da se prihvati Izvještaj Komisije, negativan izvještaj komisije. I da na taj način ovaj Zakon ne bude usvojen. Sam kolega Novaković je kazao da se radi o jednom izuzetno važnom pitanju, ja se slažem, dakle, sa njim. Radi se, rekao bih, o krucijalnom pitanju za funkcioniranje zakonodavne vlasti u državi BiH. I ja cijenim ambicije i pravo svakog od nas poslanika, da podnosimo zakone i da svojim prijedlozima rješavamo i takva pitanja. Ali, mislim da je ovo pitanje u čije rješavanje se moraju uključiti sve institucije BiH: Predsjedništvo, Vijeće ministara, Parlament BiH. I onda donijeti Zakon o Ustavnom sudu BiH. Ovo što je predloženo, imajući u vidu rješenja koja su sadržana, neka se kolega Novaković ne ljuti, ja iznosim sada svoje lično mišljenje, ja ovo vidim više kao zakon protiv Suda BiH, Ustavnog suda BiH, nego Zakon o Ustavnom sudu BiH. Prije svega Zakon je protivan Ustavu. Njegova rješenja su protivna Ustavu. Ustav BiH jasno kaže da će procedure o svome radu donijeti sam Ustavni sud i propisuje kvorum. Nema pravo niko od nas, ovdje u Parlamentu, niti Parlamenti, niti bilo ko, da propisuje procedure u radu Ustavnog suda. Jer je procedure propisao Ustav BiH i rekao da će o tome odlučiti sam Ustavni sud i tako je to, inače, u praksi demokratskih zemalja kada je u pitanju funkcioniranje njihovih ustavnih sudova. Pa ne bi ni to bio neki veliki problem da se ovdje u Zakonu ne nude rješenja koja usložnjavaju, ja bih rekao u krajnjoj onemogućavaju praktično funkcioniranje Zakonodavne vlasti u BiH na jedan normalan način. Uvoditi pored ovoliko etničkih i entitetskih brana u Ustavu 23 BiH i etnički princip u odlučivanju Ustavnog suda je apsolutno nedopustivo. Osim toga, pa Zakon predviđa takva rješenja. Osim toga u Zakonu se pokušava riješiti jedno pitanje koje se tiče učešća stranih sudija u radu Ustavnog suda BiH. Ja mislim, a to je procjena i Ustavnopravne komisije iz ranijeg saziva, da nije još uvijek došlo vrijeme da sudije Ustavnog suda BiH ispred Međunarodne zajednice, dakle, Evropskog suda za ljudska prava idu iz BiH. Potrebni su još uvijek BiH. I zbog toga ja predlažem vama, koleginice i kolege, da se usvoji Izvještaj ove Komisije i na taj način ovaj Zakon stavi ad akta. A da o ovom pitanju raspravljamo kada budemo, kako je to inače običaj, raspravljali o promjenama Ustava BiH. Toliko.
Hvala, gospodine Džaferoviću. Samo jedan tren. Je li replika, gospodine Novakoviću? Gospodin Kalabić se prijavio za diskusiju, a gospodin Novaković za repliku.
Ja sam rekao da zaista neću, znači, o ovome puno pričati jer smo govorili već više puta, međutim, neke kolege mi jednostavno ne daju da to što kažem ispoštujem. Naime, ovo je toliko krucijalno pitanje da ga nećemo ni rešavati. To sam čuo, u prvoj rečenici gospodina Džaferovića. Dakle, toliko je važno da ćemo ga ostaviti, da ne rješavamo. Drugo, ja sam praksu, ja sam ovaj, neke osnove ovog Zakona našao u praksi BiH. Ustavni sud Republike Srpske ima rješenja koja sam je predložio za Ustavni sud BiH. Ja bih poštovao stav gospodina Džaferovića, da je Klub SDA u Narodnoj skupštini predložio izmjene Zakona o Ustavnom sudu RS. Onda bi to bilo principijelno, ja bih danas glasao da ovaj zakon se dalje, da se dalje o njemu ne vodi rasprava. Ali i to je stvar principijelnosti ili stvar principijelnih pitanja. Pitanje stranih sudija u Ustavnom sudu, zaista ne želim da komentarišem, jer sam to rekao svojim prijedlogom. Ali, draga moja gospodo, ni u jednom članu ovaj Zakon nije suprotan Ustavu. Ni u jednom članu. A, ako jeste nek' se kaže u kom je to suprotan? Naravno da neka rješenja nisu suprotna Ustavu, ali, evo, nisu možda identična sa praksom evropskih zemalja, to je rekla i Venecijanska komisija. Nakon onog što je rekla Venecijanska komisija niko nije u Narodnoj skupštini pokušao da ispoštuje to. Onda bih ja danas vjerovatno mnogo olakšao svima ovu situaciju i na kraju krajeva i sam sam rekao podržao bih da ovaj Zakon dalje ne ide.
Hvala, gospodine Novakoviću. Gospodin Kalabić se javio za raspravu i imamo još prijavljenog gospodina Živkovića. Ima li još zainteresovanih? Izvolite, gospodine Kalabiću.
Pokušaćemo vrlo kratko. Da razjasnim prvo jednu činjenicu, da je stave po ovome i najveći dio rasprave vođen u prethodnom sazivu Parlamenta, i da vjerovatno novi, novi saziv nije upoznat. Ja sam pražljivo pratio raspravu tada o ovom pitanju i da je Ustavnopravna komisija čiji sam ja član, znači, u prethodnom sazivu o ovome najvećim dijelom, znači, raspravljala. Zato koristim priliku da kažem da, normalno, ne mogu, ne mogu prihvatiti sve ove stavove o kojima je govorio kolega Džaferović. On vjerovatno izražava stav komisije iz prethodnog saziva i to nije ništa sporno. Međutim, mi moramo priznati da se sa novim sazivom promjenila i klima tako u BiH. Da su neke stvari za koje smo se ovdje zalagali idu u prilog rešenju ovog pitanja. Preuzimanje odgovornosti od strane domaćih vlasti, principi za koje se zalažemo, naslijeđene stvari za koje mi svi zajedno priznajemo da važe samo za BiH i ne samo ni jednu zemlju u okruženju, nego u nekim oblastima ni za jednu zemlju u svijetu, nalažu nama stalnu obavezu da u ovim oblastima tražimo rješenje. Jedno smo prihvatili prije na sjednici Parlamenta, pretprošloj, čini mi se, da smo, evo recimo, napravili pomak, da smo sve zakone koje je donio Visoki predstavnik ovdje verifikovali na neki način, oni su zakoni ovoga Parlamenta, što u ranijem sazivu nije bilo prihvatljivo jer su važili argumenti, nemojte da u to diramo to je zakon Visokog predstavnika, nama još treba Visoki predstavnik i ne znam ni ja. Znači, mi smo krenuli u pravcu ovog drugog principa i nema razloga da time ne nastavimo ne prejudicirajući stvari jer je činjenica da ja ovdje ne vidim amandmane. Činjenica je da ovde nije dat doprinos u pravoj mjeri, a ne bi danas ... jer je ovo zaista važno pitanje. I ovdje svi imaju mnogo toga da kažu, tiče se vrlo važne institucije. I mislim da treba dati prostora, da se ovo pitanje ne zatvori. Nego da se jednostavno da prostora i da se o njemu u narednom periodu, uz sve uvažavanje svega onoga što je danas rečeno, na neki način, otvori jedna široka rasprava bez prejudiciranja i rokova i vremena kada ćemo je završiti. Ali, mislim da nije najkorektnije prema ovoj problematici koje smo svi svjesni, da ju danas u potpunosti glasanjem zatvorimo. I čekati pitanje pod kojim uslovima i kada će to ponovo neko otvoriti.
Pa, naravno, ona neće biti zatvorena, uvijek postoji mogućnost da se nove inicijative pokrenu i da se koriste neka iskustva do kojih smo došli već do sada. Evo, prijavio se gospodin, ovaj, Živković. Izvolite, gospodine Živkoviću. 25
Hvala, predsjedavajući, evo, na fonu onoga o čemu su govorili moji predhodnici, a to je činjenica da ovaj zakon je važan i da je neophodan BiH, ne ulazeći u sadržaj predloženog zakona. Želio bih da predložim da u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda donese Parlamentarna skupština zaključak, pri čemu se zadužuje, u skladu sa članom 41. Poslovnika Parlamentarne skupštine BiH, Ustavnopravna komisija pod tačkom d), da sprovodi javnu raspravu o predlozima amandmana na Ustav BiH ili predlozima zakona, te obaveštava Dom o rezultatima javne rasprave. Da otvori javnu raspravu o Zakonu o Ustavnom sudu BiH. Da na taj način damo aktivni doprinos ovome veoma važnom pitanju. I da na kraju, kad svi relevantni činioci u BiH daju svoje mišljenje u vezi sa time, ovaj Dom razmatra zakon koji je, kako su svi ovdje rekli, neophodan BiH. Hvala.
Hvala. Izvolite, gospodine, evo, još jedanput, gospodin Džaferović.
Ja imam potrebu, gospodine predsjedavajući, da vrlo kratko dam odgovor na neke konstatacije koje su izrečene u diskusijama mojih kolega koji su poslije mene govorili o ovoj problematici. Dakle, nisam ja kazao da ovo treba da bude stavljeno ad akta, da se ne donese zakon, ja sam rekao kad ja mislim da je zakon moguće donijeti, a njega je moguće donijeti nakon što izvršimo adekvatne izmjene Ustava BiH. To je, dakle, jedna stvar i druga stvar, postavljeno je pitanje šta je to što je u zakonu suprotno Ustavu BiH? U Ustavu, pa sad dajem odgovor, dakle, u Ustavu BiH u članu 6., u stavu 2, propisane su procedure za postupanje Ustavnog suda i u alineji a) se kaže da većina svih članova Suda sačinjava kvorum, a u alineji b) se kaže da će Sud većinom glasova svih članova usvojiti svoj poslovnik o radu. Sud će voditi javne rasprave, a svoje odluke će javno obrazlagati i objavljivati. A ovaj zakon ima pretenziju da uredi procedure u funkcioniranju Ustavnog suda BiH i to je, naravno, protivustavno. Ako hoću da budem formalista, mogu navesti još, dakle, jednu neusaglašenost sa Ustavom BiH, a to je broj sudija Ustavnoga suda koji su napisani u članu 1. alineja a), jer se govori o 4 člana iz jednog entiteta, 2 člana iz drugog entiteta, sada se predlaže drugi broj, dakle, ne postoje uvjeti za ozbiljan nastavak rasprave, pa ni na način kako je to predložio zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Živković. Jedini način je da se danas usvoji Izvještaj ove Komisije, koji je negativan i na taj način ovaj Zakon stavi ad akta, a da se o ovom pitanju, njegovom rješavanju pristupi nakon što se izvrše izmjene Ustava BiH. Toliko. 26
Hvala. Gospodin Živković.
Da bi se potpuno razumjeli, u vezi sa ovim, ja predlažem da se ovaj Izvještaj prihvati. Međutim, da se zaduži Ustavopravna komisija da otvori javnu raspravu o Zakonu o Ustavnom sudu BiH. Nigdje ne piše da mi o bilo čemu u BiH ne možemo da razgovaramo kao što možemo da razgovaramo i o promjenama Ustava BiH koji kaže da, ovaj, trenutno nije promijenjen. Ne prejudicirajući šta će se desiti sa Ustavom BiH, ali mislim da ovo važno pitanje zahtjeva jednu ozbiljnu raspravu koju Ustavnopravna komisija sigurno kvalitetno može da održi u narednom periodu. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Ja samo dvije rečenice da kažem, evo, oprostite, samo jedan tren, dakle, mi imamo određene inicijative, evo, već smo ih danas dobili kad je riječ o promjeni Ustava itd. Ali, proceduralno mi se moramo prvo izjasniti o Izvještaju i dovršiti po Poslovniku ovaj posao koji je pred nama, a onda se izjasniti o, recimo, predlogu zaključka kojeg je gospodin Živković, ovaj, ovdje iznio, koji, po meni, ovaj, apsolutno nije problem neki posebno. Izvolite, gospođo Hadžiahmetović.
Ja sam htjela samo intervenisati da kolega Živković, pretpostavljam, ne veže usvajanje, eventualno ishod, dakle, današnjeg glasanja sa inicijativom. Dakle, da odvojimo jedno i drugo.
Ima li još prijavljenih? Gospodin Kalabić.
S obzirom da je, gospodine predsjedavajući, ishod glasanja o zaključku za nas opredjeljujući za glasanje o Izvještaju Komisije, ja bih molio najmanju moguću
Pa evo, gospodine Kalabiću, ozbiljni smo ljudi, ovaj, koliko sam ja primijetio do sad smo otprilike ono što smo na neki način ovdje dogovarali i provodili. Dakle, mi imamo sljedeću situaciju i evo i prilike, naravno, ko misli drugačije itd. Mi po Poslovniku se moramo izjasniti o Izvještaju Komisije. To je jedna stvar. Ja koliko sam ovdje 27 vidio niko nije osporio potrebu da se donese i zakon koji određene stvari reguliše o Ustavnom sudu, naravno, ali u skladu sa Ustavom BiH. Da bismo neke stvari inovirali itd. očigledno je da je potrebno i neke stvari u Ustavu, koje se tiču Ustava BiH, eventualno mijenjati. Mi smo imali danas inicijativu za promjenu Ustava koja otvara mogućnost da se različite stvari, kad je riječ o Ustavu, kroz proceduru i javnu raspravu pokreću, a istovremeno bismo krenuli u izradu zakona o Ustavnom sudu BiH. I mi bismo mogli danas donijeti zaključak da se zadužuje Ustavnopravna komisija da otvori proces donošenja zakona o Ustavu BiH, sa obavezom organiziranja javne rasprave. Evo, to je, ovaj, poenta. Izvolite, gospodine Novakoviću.
Prvo moram reći da, kao član Ustavnopravne komisije, ne podržavam taj zaključak, znači, Doma. Zato što, ako se traži komipromis nekakav na ovome, onda to nije kompromis. Neka Savjet ministara predloži zakon pa ćemo otvoriti javnu raspravu u skladu sa članom Poslovnika koji je ovdje i napisan. Ako ovaj zakon SNSD ne smatra, ovakav, znači, zakon ne smatra, da je potrebno da ostane u životu onda neka Savjet ministara predloži zakon o Ustavnom sudu pa ću na Ustavnopravnoj komisiji ja biti za to da se otvori javna rasprava. Dakle, neću podržati zaključak, jer smatram da taj zaključak nema nikakvog smisla.
Hvala. Evo, imamo repliku, gospodin Živković.
Ja mislim da ovdje nije pitanje SNSD-a, SDS-a, SDA i Stranke za BiH, ovdje je u pitanju Ustavni zakon BiH. Što se tiče replike Vijeće ministara čiji ste Vi bili, da kažem, čiji su članovi Vaše staranke bili u tom Vijeću ministara, dva mjeseca nije htjelo uopšte da se odredi prema tom zakonu, što piše u ovom izvještaju ovde. Ministar pravde kojeg je Vaša stranka delegirala u to Vijeće ministara nije htio da se odredi prema tom zakonu. Tako da mislim da te insinuacije nisu uredu. Nego da pustimo da vidimo način i zajednički kako možemo da dođemo do vrlo važnog zakona koji ne može na ovakav ad hok način da se donese u BiH nego treba da se otvori ozbiljna rasprava u vezi njega. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Je li replika, gospodine Novakoviću? Replika, gospodin Novaković.
Pa vidite, ja sam se potrudio da ispravim to što Vijeće ministara, za koje sam ja glasao, nije uradilo pa sam ja predložio ovaj zakon. Analogno tome pretpostavljam da, odnosno, očekujem da će gospodin Živković sada ispraviti grešku ovog Vijeća ministara i na sledećoj sjednici predložiti zakon o Ustavnom sudu.
Hvala. Gospodin Kalabić. Odustaje? Evo, ima li još prijavljenih? Ako nema, dakle, zaključujem raspravu. Prvo se izjašnjavamo o Izvještaju, o Izvještaju Komisije, a onda ćemo se izjasniti o Prjedlogu zaključka kojeg je gospodin Živković ovdje iznio. Dakle, glasajte sad. Glasamo o Izvještaju. Sa 34 glasa za, 3 protiv, 1 suzdržanim, sa dovoljnom entitetskom većinom. Konstatiram da je usvojen Izvještaj Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o Ustavnom sudu BiH i na taj način ovaj Zakon je odbijen. Nama je ostalo da se izjasnimo o Prijedlogu zaključka kojeg je iznio gospodin Živković. Evo, ja sam ga, ovako, gospodine Živkoviću, shvatio: Dakle, u skladu sa članom 41. Poslovnika Predstavničkog doma stav d) zadužuje se Ustavnopravna komisija da otvori proces izrade, da organizuje javnu raspravu u vezi sa Zakonom o Ustavnom sudu BiH. Pa, ja zato i govorim, da otvori proces izrade zakona, dakle, ne limitira se koji će tekst koristiti, koja će se iskustva koristiti. Dakle, da Ustavnopravna komisija otvori proces izrade Zakona o Ustavnom sudu BiH i obaveže se da organizira i javnu raspravu o tom Zakonu. Mislim da je ovo korektno. Paralelno sa eventualnim ustavnim promjenama. Mislim da je ovo korektno. Jeste, mislim da je ovo korektno. Gospodine Novakoviću, mislim da, evo, ja sam formulirao zaključak. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, član 41. kaže: „Ustavnopravna komisija pod d) sprovodi javnu raspravu o prijedlozima amandmana na Ustav BiH ili prijedlozima zakona, te obavještava Dom o rezultatima javne rasprave“. Mi nemamo Prijedlog zakona.
Pa, uradiće ga. Uradiće ga. 29
Mi smo ovim danas izgubili, znači, Prijedlog zakona. Maloprije smo izglasali da mi više namamo nijednog.
Pa ja sam zato i rekao da otvori proces izrade zakona.
Prijedloga zakona u proceduri i Ustavnopravna komisija ne može voditi raspravu. Nema o čemu.
Pa, gospodine Novakoviću, evo prilike da i Vi, kao član Ustavnopravne komisije predložite Ustavnopravnoj komisiji zakon, a ja sam za to i rekao da se otvori, da Ustavnopravna, pa, izvolite, ponovite ovaj prijedlog da Ustavnopravna komisija otvori proces uz obavezu organiziranja javne rasprave o Zakonu o Ustavnom sudu BiH. Mislim da je ovo korektno, da ne gubimo vrijeme. Molim vas, molim vas da se izjasnimo, ko je za ovu vrstu zaključka. Sa 24 glasa za, 6 protiv, 5 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom. Usvojili smo ovaj zaključak vezan za obaveze Ustavnopravne komisije u odnosu na Zakon o Ustavnom sudu BiH. Prelazimo na tačku 9. Ad. 9. Zahtjev poslanika Remzije Kadrića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika. Danas se izjašnjavamo o proceduri. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim vas, glasajte sad. Dakle, radi se o zahtjevu za proceduru. Sa 25 glasova za, 30 10 protiv i bez dovoljne entitetske većine. Zahtjev nije dobio podršku, dakle, usaglašavanje. Dakle, Dom će biti obaviješten, jer ćemo se naknadno usaglašavati. Hvala lijepo. Prelazimo na tačku 10. Ad. 10. radi se o Zahtjevu poslanika Mehmeda Suljkanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika.
Gospodo predsjedavajući, članovi Saveta ministara, predstavnici Međunarodne zajednice, nevladinih organizacija, sredstava informisanja, dragi gosti. Ja bih htio da kažem da ovaj Predlog ima smisla zato što je zaista uočeno da ovaj Zakon o bezbednosti saobraćaja na putevima u BiH ima svojih manjkavosti. Međutim, ja predlažem da danas ga ne usvojimo u ovom predlogu i po hitnom postupku iz razloga što je
Skraćeni je postupak, nije hitni
Da, skraćen postupak, pardon. Iz razloga što smo došli do određenih saznanja na terenu i to ozbiljnih saznanja da ovaj Zakon treba da pretrpi još neke izmjene i to veoma, evo, hitnom ili skraćenom postupku. Ja predlažem da ga mi danas ne usvojimo u ovakvom postupku. Da bismo, da ne bismo otvarali proceduru ponovo za nekoliko dana i na narednoj skupštini i nove izmene zakona o bezbednosti saobraćaja, znači, naša je podrška ovim izmenama, ali ima ih još i to ozbiljnih izmena. Znači, u tom smislu ide predlog da ga stavimo u redovnu proceduru kako ne bismo o istom zakonu u nekoliko dana ili u par skupština morali raspravljati i davati primedbe za izmenu. Hvala lepo.
Da, da. Gospodin Zorić.
Ja se također pridružujem ovom mišljenju, jer ja nisam pročitao zakon. Jer sam znao da se danas raspravlja samo o proceduri. Međutim ima, ovaj, ima velikih primjedbi sa terena na onaj zakon koji je stupio na snagu 01.12. čini mi se prošle godine. I mislim da bi, i zamolio bih kolegu Suljkanovića da ide možda u redovitu proceduru i da svi zajedno pomognemo da napravimo kvalitetan zakon, a ne da svako mjesec ili dva pravimo izmjene i dopune.
No, ja mislim da tu nije neki veliki problem, da i predlagač neće bježati od toga. Međutim, želim i sljedeće reći, i u skraćenoj proceduri, ako ima volje i efikasnosti tako dalje, sve se to može uraditi. Dakle, i skraćena procedura podrazumijeva i amandmansku fazu i skraćeni su samo rokovi. Ali, evo, nije problem, gospodine Zoriću, ja [[zajednička diskusija]] Naravno, naravno, kažem samo je bitno da se ažurno interveniše i u skraćenoj proceduri je to sve moguće. Ima li dalje, ovaj, prijavljenih? Gospodine Suljkanoviću.
Pa ja,
Ja se izvinjavam, ali da čujemo Vaše mišljenje, kao predlagača.
Mogu prihvatiti ovu redovnu proceduru, mislim da temeljno treba pripremiti izmjene i dopune.
Dobro, dobro. Hvala lijepo. Dakle, evo imamo, ovaj, i stav predlagača da odustaje praktično od zahtjeva da ide u skraćenu proceduru. Ovaj zakon ide praktično u redovnu proceduru. Samo malo. Zato što nisu ljudi bili spremni da sada usaglašavaju. Vama je to poznato, gospodine Džaferoviću, kako ide. Izvolite, gospođo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo malo. Izvolite. Ima javljanja, javila se Azra. 32
Uvaženi predsjedavajući. Mi smo usvojili dnevni red. Tačka dnevnog reda glasi: Zahtjev poslanika za razmatranje prijedloga zakona po skraćenom postupku. Ja Vas molim da date na glasanje, ukoliko za one koji manje poznaju Poslovnik, ukoliko ovaj zahtjev ne prođe, automatizmom zakon ide u redovnu proceduru.
OK, sve je uredu, ja sam pokušao da, ovaj, ne pravimo od ničega neku silnu raspravu. Evo, već se otvorila, evo, ima i gospodin Živković sad, naravno, itd.
Samo malo, želim da upozorim uvaženu koleginicu, s obzirom na običaj koji je bio u ovoj Skupštini kada su Vas, kada su mene iz, jel' tako, iz SDA zamolili da moj zakon koji je bio ide u redovnu proceduru, ja sam bez glasanja prihvatio to. Ako je već to bio jedan običaj ovde, nema razloga kad je predlagač rekao da će to ići u redovnu proceduru da to tako i sad ne uradimo. Mislim da ne trebamo da pravimo razlike, da se jednom pozivamo na Poslovnik, a da drugi to put može da prođe. Prema tome, predlagač je predložio da može da ide u redovnu proceduru, ja ne vidim svrhe, a ono što smo već uradili, uradili smo i prošli put da na takav način se ovdje odredimo.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih? Ako nema prijavljenih, dakle, ja konstatiram da je predlagač povukao zahtjev za proceduru po skraćenom postupku. I ovaj zakon, konstatiram, dakle, Zakon prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH ide u redovnu proceduru. Hvala lijepo. Prelazimo na tačku 11. Ja molim ljude iz Vijeća ministara, ako ih ovdje još ima, da mi pokušaju doći do ministra Vrankića, ja sam njemu obećao do 11:15 da ću čekati. Evo, već smo promijenili četiri, pet tačaka dnevnog reda, gospodin Vrankić se ne pojavljuje. Ja molim gospodina Dugandžića da ga hitno pozove ovdje. Dakle, prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Razmatranje inicijative Kluba SDS-a za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH kroz razrješenje ministra Alkalaja. Podsjećam vas, 28. februara 2007. godine, Klub poslanika SDS-a podnio je ovu inicijativu, u skladu sa Poslovnikom. Inicijativa je dostavljena, naravno, poslanicima, Vijeću ministara i Domu naroda. U skladu sa rokovima propisanim članom 144. Poslovnika, inicijativa je i stavljena na dnevni red. Od Vijeća ministara do danas nismo dobili nikakvo mišljenje niti izjašnjenje po ovoj inicijativi. Dakle, član 146. Poslovnika kaže da svaki predlagač ima pravo na sjednici Doma da obrazloži prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Savjetu ministara. Savjet ministara ima pravo da odgovori, iznese svoj stav, nakon čega se otvara rasprava. Očigledno da stava i izjašnjenja Vijeća ministara nemamo. Može, evo, gospodin Kalabić traži pauzu 10 minuta. Dakle, pauza 10 minuta. Hvala lijepo. [[PAUZA]]
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, mi nismo baš sa odobravanjem prihvatili odgađanje dolaska ministra Vrankića i pokušali smo i ovom pauzom da malo doprinesemo tome da se on pojavi
Molim vas, molim vas, malo pažnje.
Zaista, molim Vašu intervenciju da bismo mogli raspravljati o ovoj tački koju smo preskočili.
Pa, evo, nažalost, ovaj, ja razumijem Vaše dobre namjere, ali nažalost došlo je do nekih promjena u protokolu posjete premijera Sanadera i gospodin Vrankić još uvijek, prema mojim 34 informacijama, prisustvuje ovom sastanku. I mi ćemo nastaviti, jednostavno ćemo nastaviti sa redosljedom kojeg smo imali. Dakle, pred nama je tačka, a vratićemo se na budžet kada gospodin Vrankić stigne. Dakle, na redu nam je tačka 11. Razmatranje inicijative Kluba SDS-a za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH kroz razrješenje ministra vanjskih poslova, gospodina Svena Alkalaja. Ja sam vam, da tako kažem, dao istorijat cijele procedure. Sada dajem riječ predlagaču uz ponovnu konstataciju da nemamo izjašnjenja Vijeća ministara koje nije za nas obavezujuće niti prepreka da se izjasnimo o inicijativi. Tako je. Izvolite, gospodine Novakoviću.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, uvaženi ministri, gospodine Alkalaj, naravno, pozdravio bih i ostale ali ih nema ovdje. A izgleda kako Savjet ministara reaguje da je jedino gospodinu Alkalaju bitno šta će se danas ovdje dešavati. Kao što ste i sami upoznati, odnosno kao što je predsjedavajući rekao, u skladu sa članom 143. Poslovnika, 28. februara ja sam u ime Kluba SDS podnio ili pokrenuo inicijativu za rekonstrukciju Savjeta ministara. Navodeći pri tom tri razloga i sad da ne ulazim ponovo u te razloge i u te detalje, mnogo puta je i kroz medije, a i kad sam podnosio inicijativu ovdje o njima se raspravljalo. Ono samo reći da sve te rasprave koje su se vodile nakon toga nisu me ubijedile da razlozi koje sam naveo prilikom pokretanja inicijative i dalje ne stoje. Naime, desilo se mnogo nekih nelogičnosti. Tako je 27, tako je, tako su Nezavisne novine objavile izjavu zamjenika ministra Ane Trišić Babić, koja je rekla: „Ministar je postupio jednostarano, nezakonito i van svojih ovlaštenja, kada je poslao dopis Ministarstvu vanjskih poslova Srbije“. Dakle, to je rekao zamjenik minstra. Naravno, ministar kao što znamo je rekao da je imao, ovaj, i zakonito pravo i ovlaštenje da pošalje diplomatsku notu. Dalje, zamjenik rekao, Ministarstvo inostranih poslova BiH nije nadležno za pitanje ugovora o dvojnom državljanstvu. Da je eventualno postojala varijanta da sporazum treba mijenjati, zato je bilo nadležno Ministarstvo civilnih poslova itd. Na isti taj dopis ili na istu tu notu je reagovalo i Ministarstvo inostranih poslova Srbije, koje je praktično, znači, obavijestilo takođe da su zainteresovani, između ostalog, dakle, ne prihvatajući ovu notu, rekli su da su zainteresovani za najbolje susjedske odnose i za saradnju sa BiH i njenim građanima. I na ovaj način je, evo, nekakva mogućnost diplomatskog, znači, skandala ili sukoba sa nama susjednom državom izbjegnut. Moram reći da i drugi razlog kojim nije poštovana praksa takođe ostao dalje. 35 Ali i treći kad se radi o ucjeni Parlamenta, mislim da je izjave koje su nakon toga uslijedile, ne samo od ministra, nego od svih, dakle, onih koji su komentarisali iz ovog dijela ili na ovaj način, išli su u pravcu jedne rečenice koju je rekao i sam ministar, da smo donijeli, naravno, čitamo da ste donijeli, a ne kao, znači, da smo donijeli zakon o državljanstvu ne bismo imali ovih problema. Odnosno, svi građani BiH imali pravo na dvojno državljanstvo, a ne samo neki. Drugim riječima, ako nemaju svi, ne treba da imaju ni oni koji imaju. Naravno, pri tome ne vodeći računa o članu 3. 2a Ustava koji kaže: „Da entiteti imaju pravo na sklapanje specijalnih veza sa susjednim državama“, pri tome, naravno, to podrazumijeva saglasnost ovog ovdje Visokog doma. Vidite, taj upravo zakon koji smo mi trebali donijeti, odnosno za koji je ucjena ovakva diplomatska nota, ovakav stav, mi nismo ni odbili. Da bude nesreća veća, mi smo odbili hitnu proceduru i nikad taj zakon u ovom domu nije odbijen. A to nije u raspravi i sad smo maloprije imali ovaj stav, dakle, da se, odnosno, dokaz da se on nalazi u raspravi. Naravno, je li ustavno, nije ustavno itd. sada je drugo pitanje. Gospodin Halilović, pregovarač ispred Starnke za BiH, kad se radilo o ustavnim amandmanima, imao priliku da djeluje amandmanski, znači, kroz amandmane na Ustav i nije djelovao. Dakle, da li nije imao saglasnost osnivača ili je nešto drugo u pitanju, ne znam, ali čovjek nije djelovao. A onda se odjednom to pojavljuje kao veliki problem. Ja vjerujem da je to djelovalo tada oko Ustava, da bi to bilo jedno od pitanja na kome bismo mi postigli tada sigurno saglasnost, jer svima nam je stalo da svi državljani BiH ostanu u BiH.
Pa biće prilike kroz ovaj zakon da se odredi.
Naravno, biće prilike da se o tom raspravi i ne samo o tom nego i o drugim pitanjima. Ono što je na kraju vrlo interesantno jeste stav Savjeta ministara. Prvo bi u svakoj zemlji bilo sasvim normalno da se ova tačka nađe među prvima na dnevnom redu ove današnje sjednice. Doduše, ona jeste prva posle desete.
Sticajem nesretnih okolnosti.
To valjda pokazuje koliko ozbiljno smo svi mi shvatili ovu inicijativu, odnosno ljudi iz parlamentarne većine su shvatili ovu inicijativu. To isto pokazuje i stav ili nestav Savjeta ministara koji nije imao hrabrosti da kaže ovako ili onako. I nije logično da neko pokrene inicijativu, a taj neko je klub, znači klub, jedne stranke pokrene inicijativu, a da Savjet ministara 36 nema stav o rekonstrukciji Savjeta ministara. Kako je moguće da predsjedavajući Savjeta ministara ne kaže je li za rekonstrukciju ili nije za rekonstrukciju. I ako jeste zašto jeste i ako nije zašto nije. A mnogo puta u medijima je rekao šta misli o tom. Jednom je čak i ukorio ministra i rekao da će s njim razgovarati kad se vrati iz inostranstva. I to javno preko medija čovjek najavio razgovor sa ministrom u njegovom Savjetu ministara, odnosno Savjetu ministara u kome on predsjedava. Da li je do razgovora došlo, ne znam, da li se završilo na ukoru ili je smanjeno vladanje, takođe, ne znam. Ali ovdje, čini mi se, najmanje je važan ministar. U čitavoj priči ministar je postupao po nečijem nalogu. Drago mi je što je gospodin Nović stavio van snage odluku gospodina Halilovića i time ostvario ili omogućio da ne dođe do diplomatskih problema ili do problema u odnosima između dviju država. Mislim da mu treba reći na tome hvala. Vjerujem da i sam ministar, da je i samom ministru pao kamen s leđa nakon tog stava gospodina Novića, jer se oko ovoga onda slegla prašina. Odnosno nije više toliko na značaju ova diplomatska nota. Ja mislim da je ministar u ovom slučaju postupao stranački. I, u stvari, glasajući za ovu inicijativu ja ne mislim da mi glasamo protiv ministra. Ja mislim da mi glasamo protiv politke, znači politike koju u ovom momentu vodi predsednik Stranke za BiH, odnosno član Predsedništva gospodin Silajdžić. Glasajući za ovu inicijativu mi glasamo protiv vraćanja BiH deceniju i više nazad. To je suština.
Malo se suzdržite od tih pominjanja.
To je suština čitavog problema. Dakle, brzo ću završiti, gospodine predsjedavajući.
Da ne bismo repliku otvorili, suzdržite se malo.
Pa vidite možda će meni replike dobro doći, pa, ovaj, ću reći i ono, znači, što sam sada ustručavao se da kažem ili nisam htio da kažem. Dakle, ja se nadam da ih neće biti, ako bude, naravno. Dakle, glasajući za ovu inicijativu, glasamo, ustvari, ili dižemo glas protiv jedne politike. Strašno je ako iz ovoga izvučemo zaključak da prihvatajući državljnstvo Srbije, Srbi u BiH nisu više državljani BiH. To je rezultat te politike. Rezultat te politike je da u BiH i ne bude možda u dogledno vrijeme onih koji žele dvojno državljnstvo sa Srbijom. Ja, ustvari, ovom inicijativom hoću da kažem da sam protiv toga. I manje je važno hoće li danas inicijativa biti podržana ili neće. Ja sam ubijeđen da neće. Ima dovoljno razloga da oni koji je ne podrže, ne podrže. Neki su i u ovom što sam ja rekao. Nadam se da ovu inicijativu i ovo što sam rekao niko neće shvatiti lično. Jer sam sa zadnjih nekoliko rečenica pokušao sa prostora ličnog da prenesem na prostor principijelnog. 37 Dakle, ostajemo, kao klub, kod zahtjeva da se danas izjasni o povjerenju ministru inostranih poslova, gospodinu Svenu Alkalaju i time otvori prostor za rekonstrukciju Savjeta ministara. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, gospodine Novakoviću. Dakle, po Poslovniku, sada bismo trebali imati stav Vijeća ministara, međutim, mi ga nemamo, ali to nije prepreka da se mi izjasnimo o inicijativi. Ja ću samo dvije rečenice reći da ne bih izlazio za govornicu. Kad je riječ o politici koju vodi stranka koju Vi ste cijelo vrijeme pominjali, to je politika jednakih prava, ljudskih jednakih prava za sve ljude ove države i to je i početak i kraj politike koju mi vodimo. Dakle, ima li, otvaram raspravu. Izvolite, gospodin Denis Bećirović.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, kad je riječ o ovoj inicijativi za razrešenje ministra vanjskih poslova BiH, ja prvo želim podsjetiti da je klug SDP-a BiH i prilikom imenovanja ovog saziva Vijeća ministara bio protiv, ne samo imenovanja ministra za vanjske poslove, već kompletnog saziva Vijeće ministara. Jer smo vrlo jasno tada istakli da tu nema tima, da tu nema zajedničkog cilja i da tu nema zajedničkog programa. Ovo Vijeće ministara očigledno nije obrazovano za konkretne projekte i programe i da smo bili potpuno upravu kada smo to govorili. Potvrdili ste već u prvim mjesecima svog rada. Međutim i pored teškog opterećenja, da ne postoji timski rad, ne postoji zajednička vizija i zajednički program i spremnost što nije čudo obzirom da Vijeće ministara čine stranke koje imaju dijametralno različite poglede i programe. Ali, ipak treba priznati i činjenicu da je ovo Vijeće ministara opterećeno nekim unutrašnjim, vanjskim okolnostima na koje ono uistinu, ova barem prva dva mjeseca, nije moglo objektivno uticati. U takvom političkom ambijentu i ozračju došao je i ovaj prijedlog SDS-a da se na startu, dakle, u prvih 60 dana smjenjuje jedan ministar i vrši rekonstrukcija Vijeća ministara. Naravno, ne pada mi na pamet, da budem apologeta ovog Vijeća ministara jer sam, dakle, kao i cijeli Klub SDP-a glasao protiv ovog Vijeća ministara i sada smo još više ubijeđeni da smo bili u pravu kada smo to uradili. No, isto tako, kao legalist poštujem i odluku parlamentarne većine, koja je obrazovala koaliciju, formirala vlast, dakle, to je njihovo pravo. Danas je čudno, da SDS, recimo, ne predlaže i smjenu mandatara Vijeća ministara ili kompletno Vijeće ministara. Međutim, da ostavimo to na stranu, SDP kao izrazito antifašistička partija, to namjerno ovde sada želim istaći, smatra da Klub SDS-a ima formalno i političko pravo da ovo pokrene danas pred Parlamentom. Ali sada iznosim svoj lični stav. SDS nema ni moralno ni ljudsko pravo da pokreće inicijativu u ovom političkom trenutku za smjene bilo kojeg ministra u Vladi države BiH. SDS pogotovo nema moralno pravo da to danas radi, dakle, da pokreće smjene u Vijeću ministara u 38 trenutku kada nema ni 35 dana od kako je Međunarodni sud pravde presudio prvi puta nakon 1945. godine i zvanično presudio da je u BiH, u Srebrenici počinjen genocid. Što je samo po sebi strašna i užasna činjenica za svakog čovjeka i za svaki narod u BiH, bez obzira, dakle, iz kog dijela BiH ko dolazio. Vrlo jasno je u presudi rečeno da je genocid počinila Vojska RS, a vladajuća stranka upravo u to vrijeme bio je SDS, kojoj pripada i koju predstavlja gospodin Novaković iz SDS-a. SDS, ja to moram reći, svidjelo se komu ili ne, snosi punu odgovornost i nije ljudski i moralno da nam SDS danas ovdje drži lekcije. I zbog SDS-a i njegove politike, između ostalog, mi se danas suočavamo sa jednom teškom situacijom, teškom za svakog normalnog čovjeka u ovoj zemlji, nevezano, dakle ponavljam, kojem narodu on pripadao. Zato smatramo da je ova inicijativa jedan jeftini pokušaj SDS-a i sljedbenika SDS-ove politike, da skrenu pažnju sa teške i užasne činjenice da je Međunarodni sud pravde presudio u Srebrenici da se dogodio genocid. SDS bi trebao, iz poštovanja prema žrtvama genocida, prema poštovanju prema Državi BiH, barem da u ovim mjesecima ćuti, a ne da destabilizira državu BiH. I SDS ako hoće da skida crne mrlje sa svoje prošlosti trebao bi ovdje i očekuju to svi narodi i građani ove zemlje da predloži hapšenje Radovana Karadžića, Ratka Mladić i drugih osumnjičenih za genocid u Srebrenici. A ne da ovde slavodobitno drži lekcije cijelom Parlamentu BiH i svim građanima BiH koji, između ostalog, su suočeni sa ovakvim situacijama kakvu mi danas imamo u BiH. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, replika.
Pa ja moram reći da nisam ovdje bio danas ne bih vjerovao. Naime, dobio sam osećaj da se ovde sudi SDS-u, što se drzno da postupi u skladu sa Poslovnikom i zakonom. Pa je onda kolega rekao, da je presudom Suda u Hagu osuđen SDS. Valjda to nije poziv da se zabrani ili jeste poziv da se zabrani. Sva je sreća što je pamet u ovoj zemlji malo veća od ove koju smo čuli ovdje. Dragi kolega, kad je vaš klub dao inicijativu prošlom sazivu za razrješenje Savjeta ministara, ja sam je shvatio ozbiljno. Valjda računajući da je došla od ozbiljne stranke, od ozbiljnih ljudi. I prema njoj se opredijelio na način kako sam se opredijelio. Lično sam tražio razrešenje ministra, odnosno ostavku ministra koga sam podržao. I imam moralno pravo danas ovdje da tražim razrješenje ministra. Da li su moji razlozi opravdani ili ne, će opredijeliti vaš odnos prema ovoj inicijativi. I to treba da opredeli vaš odnos, a ne moralisanje o SDS-u. SDS je parlamentarna stranka. SDS je platio cijenu svega onog što ste Vi kolega rekli ovdje, i više. Još neki su možda trebali da plate, a nisu. Ali to nije stvar SDS-a, to je stvar Međunarodne zajednice i kriterija po kojima je ona postupala ovdje. Ja se u ovom Domu i moje kolege borimo da pokažemo dostojanstvo ovog Parlamenta, da ga odbranimo i to ćemo raditi i dalje. Nisam pomenuo SDP u ovoj inicijativi. I ne dao te Bog, da ih pomenem. Nisam pomenuo nikoga osim Stranke za BiH i rekao sam to što sam rekao o predsjedniku stranke smatrajući, i siguran sam da svi članovi ove stranke, pa i ovi ljudi koji ovdje sjede da misle isto. I ne bi bilo dobro da svi mislimo isto. 39
Otkud ti to znaš? Otkud ti to znaš?
Ali govorim, i ako je neko imao moralno pravo, izvinjavam se
Pazite i replika je, i replika je već istekla Momčilo
Ako je neko imao moralno pravo da mi replicira na ovaj način, onda su to imali, dozvolite da završim rečenicu, onda su to imali ljudi iz Stranke za BiH. I da su to uradili, ja ne bih repliciro. Vidite, dragi kolega, pretpostavljam da, kad ste rekli SDS i kada ste rekli Vojska RS, onda ste vjerovatno tu ubacili i Republiku Srpsku, ali je niste rekli. E pa, na Vašu žalost, i onih koji tako misle, nje će biti i biće SDS-a. I biće ga više nego što biste Vi htjeli da ga ima. Takođe, hoću da kažem da neću više ni na jednu repliku odgovoriti ovdje. Predsjedavajući, očekujem da kao što ste mene upozorili, upozorite i ostale kolege kad govore o SDS-u, Vi to niste sada uradili i to Vam zamjeram.
Kad nisam uradio?
Kad je kolega govorio i to Vam zamjeram, ali nema problema, ajte i to je stvar standarda, kriterija, korektnosti itd. Hvala lijepo.
U njega je bila diskusija, u tebe replika. Jel', Denis, replika? Je li, da vidimo koliko imamo replika? Naravno, što da ne, naravno, evo, 1, 2, 3, ima li još replika? Izvolite.
Mogu vam reći da razumijem gospodina Novakovića, jer je on u poziciji da pravda nešto što nije moguće nikako opravdati i bez obzira na ovo što je govorio mislim da je ovo, ipak, jedan neuspjeli pokušaj zamjene teza. Ovdje nije niko govorio, dakle, a nisam ni ja, da je osuđen SDS i pozvao bih gospodina Novakovića, ako već ispravlja, već krive navode ili replicira da onda tačno citira ono što sam i govorio. Međutim, činjenica je sledeća, Međunarodni sud pravde jeste presudio i, između ostalog, je presudio da je počinjen genocid u Srebrenici i da ga je počinila Vojsak RS. I to je, dakle, činjenica. A moram ovdje posebno ispraviti jedan, po meni, krivi navod, kada gospodin Novaković kaže da SDS, da je SDS platio cijenu, ja mislim da SDS nije platio nikakvu cijenu, cijenu za sve 40 ovo što je proizvod jedne destruktivne politike u BiH platile su žrtve genocida, žrtve zločina u BiH i platili su svi normalni, dobri ljudi, bez obzira bili oni Bošnjaci, Hrvati, Srbi ili pripadnici drugih narodnosti u ovoj zemlji. Ti ljudi ispaštaju zbog destruktivne politike, a ponavljam, SDS ni približno nije platio onu cijenu zbog djela koja su počinjena u BiH, kad su počinjena.
Idemo redom, imamo, sve su replike, Momčilo. Gospodine Novakoviću, imamo prije Vas prijavljenih za repliku.
Kolega opet o SDS-u.
Gospodine Novakoviću, jeste li Vi mene čuli?
Čuo sam ja Vas, ali moja replika.
Ima troje prijavljenih replika, a vaša replika je na ovu repliku.
Slažem se, ali je replika, moja replika ima prioritet u odnosu na druge.
I ove su prijave, vjerujem, na Vašu repliku. Dobro, biće još onda replika.
Kažem, ko o čemu pa kolega opet o SDS-u. Ja mislio on bar sad neće. A on opet o SDS- u. Vidite, ja se užasavam onog što se dešavalo u Srebrenici i kao čovjek i kao poslanik i kao građanin ove zemlje. Ali odbijam svaku insuinaciju da to ima veze sa SDS-om. Pa to su, valjda je to jasno. Kolega je opet pokušao da dovede u vezu to dvoje. Ja pokušavam da kažem, kao čovjek, da se toga užasavam, ali da to nema veze sa strankom i da nema veze sa mnom i da nema veze sa smjenom ministra, sa zahtjevom, ustvari, neće smjene biti, evidentno je, nego sa mojim zahtjevom. To stvarno nema nikakve veze i da to, nema veze presuda, i da ovo nije rezultat presude, valjda je ova inicijativa prije nego presuda. Kako sad dovesti u vezu da smo mi, evo sa ovim, htjeli da skrenemo pažnju sa presude, a mi, prije nego što je presuda bila, podnijeli inicijativu. Valjda mi znali.
Odosmo van tačke dnevnog reda kod ove replike. Molim Vas.
Znali rezultate presude prije, pa onda malo da reagujemo. 41
Gospodine Novakoviću, odosmo od tačke dnevnog reda. Ja sam dužan, ja molim stvarno poslanike da vrlo kratko i da se vratimo na dnevni red. Azra Hadžiahmetović, Sadik Bahtić i Sadik Ahmetović.
Evo ja sam imala potrebu da reagujem.
I Jovičić, naravno.
Imala sam potrebu da reagujem u ime Kluba Stranke za BiH, tim više što je tačka dnevnog reda razmatranje inicijative za rekonstrukciju Vijeća ministara. Mene čudi da je kolega Novaković reagovao na opaske da su neki diskutanti, u današnjoj raspravi, se pokusirali na SDS kao političku stranku, pa u tom smislu hoću ja da izrazim čuđenje da je gospodin Novaković, koji je podnosilac inicijative, u skladu sa zakonom i Poslovnikom ovog Doma, između ostalog, pokušao da izjašnjavanje o ovoj inicijativi, ja bukvalno čitam njegov navod: „za rekonstrukciju Vijeća ministara i smjenu ministra vanjskih poslova“ pretvori u izjašnjavanje o politici jedne političke stranke i njenog predsjednika. Ja Vas molim, gospodine Novakoviću, da budete dosljedni ili promijenite naziv tačke dnevnog reda ili se ponašajte u skladu sa Poslovnikom i zakonom. Izjašnjavanje o politici jedne političke stranke i njenog predsjednika, koji je član Predsjedništva, bila je stvar izbornog procesa u BiH i građani su se izjasnili o svojoj podršci političkim strankama u BiH uključujući i Stranku za BiH. Usput, ja Kolegij molim da se vratimo na dnevni red, da inicijativu stavi na glasanje i da ovu priču koja je, nažalost, izostala maloprije kada su bile inicijative, zajedničke inicijative Kluba SDA i Stranke za BiH, vezano za Srebrenicu, da ove diskusije nismo čuli i podrške maloprije.
Hvala lijepo. Ja sam cijelo vrijeme pokušavao da se vratim na tačku dnevnog reda, ali mi treba i vaša pomoć. Dakle, ja molim prijavljene da odustanu, da se vratimo na tačku dnevnog reda. Izvolite, gospodine Bahtiću.
Ništa, imam par riječi samo da kažem u kontekstu pominjanja da je ministar vanjskih poslova gospodin Alkalaj ponašao se stranački. Mislim da je ministar Alkalaj ministar svih građana BiH i da njega ne može izabrati 8 poslanika Stranke za BiH nego je dobio podršku i drugih poslanika, znači, ... po referencama i po stručnosti, znam da je ministar Alkalaj jedan od najboljih ministara koji dostojno predstavlja državu BiH. Toliko, hvala. 42
Hvala Bahtiću. Izvolite, gospodine Ahmetoviću.
Zamolio bih gospodina Novakovića da ove teze koje nemaju veze sa istinom ne pominje kroz pitanje odgovornosti SDS-a i Srebrenice. Dakle, one stoje. Dakle, dovoljno je da pročita iskaz o priznanju krivice gospodina Miroslava Deronjića koji je presuđen u Haškom tribunalu, koji je visoko pozicionirani član SDS i koji je bio povjerenik optuženog za ratne zločine Radovana Karadžića za Srebrenicu '95. godine. Hvala.
Hvala lijepo. Više replika nemamo, ali, nažalost, gospodin Živković čeka već 10 minuta, on se prijavio za diskusiju. Izvolite, gospodine Živkoviću. Uh, pardon, pardon, izvinjavam se. Gospodin Jovičić. Ko je još?
Pa Remzija Kadrić.
A, Remzija Kadrić, naravno. Izvolite.
Replika na izlaganje gospodina Bećirovića. Zaista, kao čovjek i kao član SNSD-a u ovom Parlamentu, ne mogu da prešutim i da ne reagujem na ovo kad je rekao da je SDP jedina antifašistička stranka. Šta smo mi ostali? Ali pošto je gospodina Bećirovića najlakše pročitati, šta on između redova misli i šta govori ovdje, onda je sasvim jasno šta je mislio za druge stranke. Naravno, da to on nije rekao i uvijek će reći nije rekao. Ali znam ja šta on misli kad nije rekao. E to je problem kod gospodina Bećirovića. I druga stvar, i druga stvar, kad je ova priča oko presude Međunarodnog suda pravde u Hagu, gospodin Bećirović reče - naravno da mi znamo svi da je Srebrenica u BiH, ali vrlo je važno da Vi dodate genocide počinjene u BiH i Srebrenici, pa to onda sasvim dobije druge konotacije i tumači se presuda Međunarodnog suda pravde onako kao što ne stoji. Dakle, niko normalan neće reći i neće odbiti to što je Međunarodni sud pravde presudio, ali sad da ja ne idem dalje. Dakle, ne smije se ovdje dozvoliti sa ovakvim tezama i da se stalno pominje priča kako smo mi jedina, kad kažem mi, mislim na njih, multietnička stranka, svi su drugi ovdje neki drugi. Dakle, uvijek se nešto ovdje imputira što zaista ne stoji. Zato molim gospodina Bećirovića, kad god se javi za diskusiju, nek' odmah zna da će imati repliku. 43
Dobro, hvala. To vi morate porazgovarati. Izvolite, gospodine Bećiroviću. Ja Vas molim da polako ovo privodimo kraju, ja nemam namjeru u beskraj davati replike. Izvolite.
Tako je, samo Vi radite po Poslovniku.
Izvolite, samo kratko.
Gospodinu Jovičiću je teško replicirati jer ne znate da li biste mu replicirali za ono što ste rekli ili za ono što ste mislili da ćete reći, pošto on zna i šta mislite i šta ćete reći. Ali vrlo ću biti precizan i jasan. Ja nisam rekao da je SDP jedina antifašistička partija, a namjerno sam rekao da jeste antifašistička da bi se neko javio kao što ste se Vi javili.
Hvala Vam lijepo.
A ako Vam treba potvrda, napravićemo pauzu, izvući stenogram pa ćete vidjeti šta sam rekao.
Hvala Vam lijepo.
Pa Vam predlažem da slušate već šta govore, ako želite nekom Vi replicirati.
Hvala lijepo. Gospodin Remzija Kadrić. Biće pauza pa možemo i na pauzi.
Ja ću kratko, samo dvije replike na izlaganje gospodina Novakovića. On je rekao da stranka, da SDS je platio cijenu svoje politike. Dakle, ja izjavljujem da SDS, nažalost, nije ni u kom, ni u kom dijelu nije platio cijenu svoje politike. Prema tome, slažem se u potpunosti sa ovim što je izrekao uvaženi poslanik Bećirović. 44 I druga replika je. Rekao je da Halilović koji je ispred Stranke za BiH nastupao u pogledu ovih ustavnih amandmana. Dakle, Stranka za BiH i Halilović su predlagali te amandmane kad su u pitanju izmjene zakona u državljanstvu. Prema tome taj dio koji je on rekao.
Ja, ali ne u procesu ustavnih promjena, na drugi način. Ja sam bio tamo, gospodine Novakoviću i nema potrebe, Vi niste bili, nema potrebe da Vam govorim šta je tamo bilo. Vi griješite, ali eto, nema veze. Imamo gospodina Živkovića.
Hvala predsjedavajući, dame i gospodo, Meni je žao što je ovako važna tema, tema stanja u DKP mreži ili stanje u Ministarstvu spoljnih poslova BiH, na ovakav način došla ovdje pred nas poslanike, jer činjenica je da je tamo teško stanje i da to nije stvar koja se desila dolaskom ministra, nego da je u nekoliko zadnjih godina sigurno proizvedeno to teško i loše stanje. Međutim, u zadnja dva mjeseca čini mi se da je to stanje nešto pogoršano i da sad trenutno vlada pometnja i nesnalaženje, da su ti problemi u DKP mreži narasli, da su incidenti svaki dan, sve više ih ima i u inostranstvu u vezi sa službenicima koji rade u DKP mreži, bilo da su službenici angažovani po Ugovoru o radu, bilo da su izabrani, da imamo neke stvari koje su u BiH sad tek izašle na vidjelo u vezi problema gradnje Turske Ambasade, da i nečinjenje da se te stvari poprave ili da, sa jedne strane, budu, da kažem smanjene u obimu koji se u zadnjih nekoliko mjeseci povećao je stvar nečinjenja. U vezi sa mojim odgovorom, koji sam postavio na 4. sjednici Predstavničkog doma, a direktno je vezano za odluku da se obavijesti Srbija o ukidanju Sporazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i Srbije, moram da kažem da za mene ta odluka je jednostrana i tendenciozna, pogotovo što imamo činjenicu, pročitaću vam, malo strpljenja, da imamo trenutno na snazi Sporazum o uspostavi međudržavnog vijeća za saradnju između BiH i SR Jugoslavije, Sporazum između BiH i Savezne vlade SR Jugoslavije o slobodnoj trgovini, Sporazum između BiH i SR Jugoslavije o socijalnom osiguranju i takvih sporazuma ima više i manje, ja mislim negdje oko 40, a stavljeno je van snage samo jedan Sporazum o državljanstvu čime su podignute tenzije u BiH i moram da kažem, ne samo građana srpske nacionalnosti, ne samo onih iz Republike Srpske. Ljudi zanemaruju činjenicu da samo u Sarajevu ima ljudi iz Sandžaka preko 100 hiljada i da su direktno pogođeni takvom jednom odlukom. Samim odgovorom koji sam dobio nešto se ne slaže u tome čija je inicijativa, a ko je onda preuzeo tu inicijativu da pošalje Ministarstvu vanjskih poslova Srbije jer u dopisu Ministarstva vanjskih poslova BiH se kaže direktno da Ministarstvo vanjskih poslova želi napomenuti da nakon disolucije Državne zajednice Srbije i Crne Gore, pomenuti bilateralni ugovor nije ostao na snazi. Samim tim preuzima i odgovornost za sam Sporazum i pravne posljedice koje mogu da nastanu u vezi sa ovim problemom gdje je Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije argumentovano navelo da pravna argumentacija, sadržana u noti Ministarstva vanjskih poslova BiH, polazi od pogrešnih pravnih pretpostavki. Time smo, da kažem, ako ne incident, a onda sigurno određene probleme u saradnji dvije države koje se graniče, doveli u pitanje. 45 I ovo nesnalaženje koje se dešava u radu u Vijeću ministara, tačnije u Ministarstvu vanjskih poslova, iskreno govoreći ja ne bih bio na mjestu ministru iz jednostavnog razloga što ima situaciju da u Vijeću ministara, s obzirom da nije iz bošnjačkog naroda, ministri iz bošnjačkog naroda mu ne dopuštaju da glasa, da je naslijedio stanje u DKP mreži i u samom ministarstvu teško stanje i ja sam, da kažem, zabrinut situacijom koja se može desiti u budućnosti kada dođe do rotacije u Predsjedništvu BiH. Zato apelujem na sve koji vode politiku, spoljnu politiku BiH, da i u, recimo, svojim izjašnjavanjima u Londonu ne daju mogućnost novinarima, ni bilo kojem drugom ko prenosi te izjave, ni mogućnost pogrešne interpretacije o važnim reformama kao što je reforma policije itd. Hvala.
Hvala gospodinu Živkoviću. Ima li još prijavljenih za raspravu? Ako nema, zaključujem raspravu i molim vas da se pripremimo da se izjasnimo o ovoj inicijativi Kluba SDS-a za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH kroz razrješenje ministra vanjskih poslova. Molim vas da glasate sad. Glasate o inicijativi, da li ste za ili ste protiv inicijative. Gospodine Džaferoviću, ja se nadam da neću trebati. Dakle sa 10 glasova za, 19 protiv, 9 suzdržanih, konstatujem da je inicijativa odbačena. Gospodo poslanici, mi konačno imamo prisustvo ovdje gospodina ministra Vrankića. Meni je žao što se ova situacija sa protokolom tako razvijala. Dakle, mi se vraćamo na tačku 3. današnje sjednice dnevnog reda. Dakle, radi se o, Ad. 3. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2007. godinu Ja ću vas samo podsjetiti da ste na prošloj sjednici dobili obavještenje o rokovima koje je Kolegij doma utvrdio za razmatranje Prijedloga zakona o Budžetu. Ustavnopravna komisija dostavila je mišljenje 14. marta 2007. Nadležna komisija za finansije i budžet dostavila je mišljenje 20. marta. Ova komisija je također dostavila i obavještenje u vezi sa rokovima za razmatranje i usvajanje Prijedloga zakona o Budžetu kojim nas je obavijestila da su predstavnici Vijeća ministara, na sjednici komisije, ukazali na obavezu poštivanja odredbi Zakona o finansiranju institucija BiH. Vrlo kratko, da vas podsjetim, dakle, tamo u zakonu se kaže: ako ne donesemo Budžet do 31. marta da će prestati finansiranje svih institucija BiH. Dakle, u vezi s tim, komisija, naša komisija je utvrdila zaključak i obavijestila je Kolegij o ovoj obavezi i tražila da se promijene rokovi koje je Kolegij prethodno utvrdio i prema tome komisija je, praktično se prilagodila zahtjevu Vijeća ministara i ona je održala blagovremeno sjednice, održala je i ovu amandmansku fazu i obezbijedila, i mi praktično, ovaj, kao Kolegij 46 smo razmatrali ovo obavještenje Komisije za finansije i budžet i odlučili smo da Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH danas razmatramo i u prvom i u drugom čitanju. Dakle, to je ono što sam smatrao potrebnim da napomenem. Naravno, imate izvještaj Komisije za finansije i budžet iz kojeg je vidljivo, ovaj, da je prijedlog Budžeta podržan, iz kojeg je vidljivo da su neki amandmani usvojeni itd., ali, obzirom na prisustvo ministra finansija, ja molim u ime predlagača, odnosno obrađivača, obrađivača gospodina Vrankića da se obrati poslanicima sa dodatnim, da tako kažemo, obrazloženjima, napomenama vezanim za Prijedlog zakona o Budžetu.
Poštovani predsjedatelji, uvaženi zastupnici, kolege ministri, novinari, gosti, sve vas skupa pozdravljam i evo koristim priliku da se ispričam zbog moje jutrošnje obaveze jer sam bio u delegaciji Vijeća ministara i razumijevanju da se točka malo prolongira kako bih ja mogao učestvovati u radu. Dužan sam vas obavijestiti, a vi to znate, je li, ko je predlagatelj Proračuna prema Parlamentu. Ja nisam dobio ovlaštenje od Predsjedništva, ali s obzirom da je to uvijek bila praksa da to rade ministri, evo ja sam danas tu s vama i želim da budem na usluzi onoliko koliko budem u mogućnosti da dam dodatna obrazloženja jer smo mi obrađivači Proračuna. Pred nama se nalazi Prijedlog proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2007. godinu. Ovom prigodom želim vas upoznati sa polazištima na kojima je utemeljen Proračun i njegovim najznačajnijim karakteristikama. Polazni temelj za izradu Nacrta Proračuna, odnosno Prijedloga Proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2007. godinu je sljedeći: Odredbe Zakona o financiranju institucija BiH, odredbe Zakona o zaduživanju i dugu i garancijama BiH, parametri sadržani u dokumentu okvirnog proračuna institucije BiH u razdoblju 2007.-2009. godina uključujući, uvažavajući osnovne makroekonomske projekcije. Zbirni uporedni pregled projekcije prihoda u 2007., 2006. godini dat je u tabeli br. 1 – bilanca prihoda po izvorima i namjenama. Ukupni prihodi Proračuna institucija BiH u 2007. godini planirani su u iznosu od 1.013.709.461 marku što predstavlja uvećanje od 59,1 milion maraka ili 6% u odnosu na odobreni Proračun 2006. godine i odnosi se na sljedeće: Prihode za financiranje institucija BiH u iznosu od 750.100.000 maraka koji su veći za 83,6 miliona maraka ili 12,5% u odnosu na Proračun za 2006. godinu; Prihode za servisiranje vanjskog duga u iznosu od 263.609.461 marku koji su manji za 24,5 miliona maraka ili 8,5% u odnosu na Proračun za 2006. godinu. Struktura izvora prihoda za financiranje institucija BiH je sljedeća: Prihodi sa Jedinstvenog računa uprave, neizravno oporezivanje 632.000.000 ili 84,25%; Neporezni prihodi, što se odnosi na pristojbe, naknade, prihode i vlastite djelatnosti 68.636.000 ili 9,1%; Prihodi od dobiti Centralne banke BiH 20.000.000 maraka ili 2,6%; 47 Preneseni prihodi iz prethodne godine 17.000.000 maraka ili 2,2%; Ostali prihodi tekuće potpore, prihodi kontrolnih markica i vanredni prihodi 12.464.000 ili 1,6%. Zbirni pregled rashoda po ekonomskim kategorijama dat je u tabeli br. 2. Raspored prihoda za pokriće rashoda po Proračunu korisnicima u tabeli br. 3. Ukupan Proračun institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2007. godinu planiran je na razini od 1.013.709.461 marku, tj. jednaki su ukupno projeciranim prihodima. Od ovog iznosa 263.609.491 marka je planirano za servisiranje vanjskog duga a 750.100.000 maraka predstavlja nam planirane rashode institucija BiH. Planirani rashodi institucija, znači bez servisiranja vanjskog duga, u 2007. godini u poređenju sa odobrenim Proračunom za 2006. godinu su veći za 83.610.000 ili 12,5%. Temeljni razlozi porasta Proračuna institucija BiH u 2007. godini u odnosu na 2006. godinu proizilaze iz polazišta utvrđivanja okvira, dokumenta okvirnog Proračuna za 2007. godinu. A to je davanje prioriteta izgradnji državnih funkcija vezanih za ispunjavanje uvjeta za Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a posebno na području sigurnosnog, pravosudnog i fiskalnog sektora. Ovo nameće formiranje novih institucija i tranzicije nadležnosti sa entiteta na državu. Što u uspostavljenim, odnosno postojećim institucijama BiH nije izvršena adekvatna uposlenost, te se u dokument okvirnog Proračuna predviđa postupno popunjavanje u naredne 3 godine, čime bi se postigao puni kapacitet institucija BiH na kraju 2009. godine prema važećim unutarnjim ustrojcima koja su usvojena. Tijekom konstatacija sa proračunskim korisnicima koje su obavljene u vrijeme izrade Proračuna institucija BiH pojavili su se novi prioriteti ili nove obaveze koje nisu bili prezentirane prilikom izrade i usvajanja dokumenta okvirnog Proračuna, a koje je Ministarstvo financija i trezora trebalo uzeti u obzir naknadno, a to su, znači, odnosi se na: SIPA-u 8.200.000 maraka, znači formiranje odjela za fizičko osiguranje osoba i objekata stranih i DKP-ova u BiH, što su do sada obavljali entitetski MUP-ovi; Služba za poslove sa strancima 5.324.000, prijenos nadležnosti sa entiteta na razinu BiH; Institut za nestale osobe 4.500.000 maraka, prenos nadležnosti Povjerenstva za nestale osobe entiteta; Uprava za zaštitu zdravlja bilja 1.350.000 maraka, prenos nadležnosti sa entiteta na državu; Sud i Tužiteljstvo BiH 5.626.000, tranzicija nadležnosti Ureda registara na pravosudne institucije BiH; Uprava za neizravno oporezivanje 7.000.000 maraka za razvoj kapaciteta Uprave kojim će se financirati iz prihoda koje Uprava za indirektno oporezivanje ostvaruje vlastitom aktivnošću, ali se prihodi usmjeravaju na jedinstven Proračun, te onda moramo i kapacitirati na rashodovnoj strani; Pričuva Proračuna za kapitalna razlaganja od 2.500.000 maraka, za realiziranje Programa opremanja, namještanja i telekomunikacijske opreme zgrade prijateljstva Grčke i BiH – nove zgrade preko puta. Ovo je rezultiralo povećanjem rashoda Proračuna institucija BiH za 2007. godinu u odnosu na projekciju ovih prihoda u dokumentu 2007.-2009. i ona iznosi 34.500.000 maraka. Ovo povećanje u cjelosti se odnosi na prijenos nadležnosti, znači sa entiteta i međunarodnih institucija na institucije BiH, razvoja kapaciteta Uprave za neizravno oporezivanje i opremanje zgrade prijateljstva između Grčke i BiH – objekat 3. Tekući izdaci u Proračunu za 2007. godinu planirani su u iznosu od 611.195.000 maraka. Bruto plaće i naknade troškova uposlenih planirani su u iznosu od 494.737.000 maraka i čine 65,9% ukupnog Proračuna institucija BiH za 2007. godinu. Od toga troškovi bruto plaća iznose 379.861.000 što čini 52,3% ukupnog Proračuna institucija BiH ili 62,1% planiranih tekućih 48 izdataka. Naknade troškova uposlenih iznose 114.876.000 i čine 15,8% ukupnog planiranog Proračuna, odnosno 18,7% od planiranih tekućih izdataka. Ukupan broj uposlenih u institucijama BiH sa 31.12.2006. godine iznosio je 22.363 uposlena od čega 12.658 u Ministarstvu obrane, znači samo u njemu je 12.658. Kako bi se ostvarilo djelimično povećanje broja uposlenih u institucijama BiH, sukladno usvojenim pravilnicima o unutarnjem ustroju i sistematizaciji radnih mjesta, planirana su sredstva za ove namjene u Proračunu za 2007. godinu, vodeći računa da se zapošljavanje vrši sukcesivno, dinamikom predviđenom u dokumentu okvirnog Proračuna. Treba napomenuti da se na ovakav način još uvijek neće zaposliti planirani broj uposlenika sukladno usvojenim pravilnicima o unutarnjem ustroju i sistematizaciji. U isto vrijeme, u 2007. godini planiran je otpust 1.658 uposlenika u Ministarstvu obrane. Ukupan broj uposlenih u institucijama BiH sa 31.12.(?) godine planiran je na razini od 21.861. Materijalni izdaci Proračunom institucija BiH za 2007. godinu planirani su u iznosu od 116.457.000 maraka i čine 15,5% ukupnog Proračuna, odnosno 19% tekućih izdataka u planiranom Proračunu institucija u 2007. godini. Kapitalni izdaci planirani su u Proračunu institucija u iznosu od 33.425.000 maraka što predstavlja 4,4% od ukupnih rashoda Proračuna. Najznačajniju stavku u okviru kapitalnih izdataka predstavljaju: Izgradnja objekata za smještaj SIPA-e u iznosu od 8,2 miliona maraka; nabavka opreme za Ministarstvo obrane u iznosu od 7,9 miliona maraka, od čega se odnosi na uniforme samo 4 miliona maraka; nabavka opreme i objekata za Upravu za indirektno oporezivanje 4.300.000 maraka; nabavka opreme za MIP u iznosu od 1,4 miliona maraka. Izdaci za programe posebne namjene planirani su u iznosu od 81.300.000 maraka i čine 10,8% ukupnih rashoda planiranih Proračunom institucija za 2007. godinu. U odnosu na odobreni Proračun 2006. godine izdaci za programe posebne namjene uvećani su za 42 miliona maraka ili 110%. Ovaj rast se najvećim dijelom odnosi na porast programa koji se odnose na tranzicije kod Ministarstva obrane: otpusti vojnika u iznosu od 24,4 miliona maraka; povećanje postojećih ostvarenja novih programa kod Ministarstva civilnih poslova u iznosu od 5,9 miliona maraka što u odnosu na 2006. godinu čini povećanje od 68%. Najveća pojedinačna povećanja Proračuna institucija BiH za 2007. godinu u odnosu na 2006. odnose se na institucije koje su u završnoj fazi uspostave, proširenja aktivnosti, te prijenosa nadležnost sa entitetske na državnu razinu, odnosno sa međunarodnih institucija na institucije BiH. Ovi podaci su prikazani u tabeli br. 3., kolona 4. – raspored prihoda po proračunskim korisnicima. Značajan dio sredstava predviđen je za financiranje započetog razvoja novih institucija u 2006. godini, te razvoj novih institucija u 2007. godini, a koje se moraju uspostaviti u sklopu ispunjavanja 16 prioriteta koje je utvrdilo Evropsko povjerenstvo kao žurne obaveze BiH za ispunjavanje uvjeta za zaključivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. A to se odnosi na: Agenciju za nadzor nad tržištem, Agencija za osiguranje, Agencija za sigurnost hrane, Ombudsman za zaštitu potrošača, Služba za poslove sa strancima, Institut za nestale, Uprava za zaštitu zdravlja bilja, te izmjena zakona u Vijeću ministara, formiranje Direkcije za ekonomsko planiranje u Vijeću ministara. 49 Na kraju, želio bih naglasiti činjenicu da 85% prihoda Proračuna institucija BiH izvorno potječe sa Jedinstvenog računa Uprave za neizravno oporezivanje. Ova sredstva su u fiksnom iznosu od 632 miliona maraka dogovorena na razini Fiskalnog vijeća i sudjelovanjem oba entiteta i državne razine, a koje funkcionira na temelju Sporazuma o Fiskalnom vijeću. Temeljna zadaća u radu Fiskalnog vijeća je da za svaku proračunsku godinu odredi fiskalni cilj, odnosno okvir za izradu Proračuna države, entiteta i Distrikta Brčko. Posebno želim naglasiti da sva povećanja Proračuna institucija BiH iz prihoda, po osnovu neizravnih poreza sa Jedinstvenog računa, podrazumijeva da treba prethodno osigurati suglasnost predstavnika entiteta i Distrikta, odnosno izvršiti umanjenje entitetskih proračuna u istom iznosu. Stoga izmjena dogovorene razine sredstava sa Jedinstvenog računa za financiranje institucija BiH mora biti rezultat koncenzusa na razini Fiskalnog vijeća, o čemu se posebno mora voditi računa prilikom razmatranja amandmana na prijedlog Proračuna. Kako su ispoštovane sve zakonom propisane procedure, te obavljene konsultacije sa svim korisnicima Proračuna, a imajući u vidu rok za usvajanje Proračuna koji istječe 31.03.2007. godine, molim zastupnike da daju potporu usvajanju Proračuna danas kako bismo na taj način osigurali uvjete za nesmetano funkcioniranje svih državnih institucija. Zahvaljujem i stojim na dispoziciji ukoliko bude trebao dodatni odgovor. Hvala lijepa.
Hvala gospodinu Vrankuću. Dakle, nadam se da su uvodne napomene imale efekta, odnosno da su vam pojasnile neke stvari, odnosno otvorile mogućnost i za pitanja. Dakle, vi ste, da vas podsjetim, u izvještaju komisije mogli vidjeti da je Zakon o izvršenju Budžeta usvojen, ovaj, u prvom čitanju, ali uz zaključke koji su u izvještaju navedeni. Mi o njima sada nećemo raspravljati, nego otvaram raspravu, praktično, o Zakonu o Budžetu BiH, institucije, o Zakonu o Budžetu institucija BiH za 2007. godinu u prvom čitanju. Dakle, raspravu vodimo o principima. Izvolite, gospodin Sadik Bahtić, predsjednik Komisije za finansije i budžet.
Komisija za finansije i budžet održala je sjednicu 23. o principima i prihvatila principe Prijedloga zakona i ponuđeni tekst Prijedloga uputila u daljnju zakonodavnu proceduru, s tim što su oni usvojili određene zaključke pod: a) Da je neophodno poštovati osnovni princip trošenja javnog novca u realnim okvirima; svi budžetski korisnici prilikom formiranja budžetskih sredstava moraju se ponašati krajnje štedljivo, ekonomisati racionalno i predlagač Budžeta institucija BiH i sve druge institucije koje učestvuju u njegovoj izradi moraju obavezno poštovati rokove za njegovu izradu
Molim vas malo pažnje, zauzmite svoja mjesta.
50 i dostavljanje u parlamentarnu proceduru u skladu sa Zakonom ... institucija BiH, kako se ne bismo doveli u ovakvu poziciju kao sada. I poslanicima oba doma Parlamentarne skupštine i na toj sjednici smo zakazali sjednicu za 26. po pitanju amandmana. Toliko, hvala.
Hvala lijepo, gospodine Bahtiću. Ja samo želim da konstatiram da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sve učinio da on ne bude, da tako kažem, prepreka za usvajanje Budžeta do 31. i mi smo skratili rokove, ali smo Budžet prilično kasno dobili. Dakle, otvaram raspravu u prvom čitanju. Izvolite. Gospodin Kalabić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, S obzirom da je ministar ovdje i da ja neću posebno elaborirati, na par mjesta smo to kazali
Molim vas pažnje, vodimo raspravu o Budžetu, gospodine Zekiću.
oko našeg nezadovoljstva što su poslanici dovedeni u tu situaciju da formalno danas preuzimamo odgovornost za Budžet ovdje izglasavanjem, a nažalost, po ne znam koji put, mi nismo ti koji na pravi način učestvujemo u kreaciji ovog budžeta. Imamo jednu, moram reći, tužnu situaciju da preuzimamo formalno odgovornost, a vidjećete u revizorskim izvještajima kako oni, kojima dajemo budžet, kako troše taj novac. Ali to je sad tema za nešto drugo. Ja ne želim propustiti priliku da izrazim to nezadovoljstvo. Uvažavajući činjenicu da je stav poslanika SNSD-a bio, i poštujući ono što je ministar jednim dijelom rekao, da dogovoreni i usaglašeni budžetski okvir, da je došao kao usaglašeni prijedlog u proceduru u Parlamentarnu skupštinu i da na taj prijedlog danas imamo određene amandmane. Ja bih molio ministra za malo precizniji stav o amandmanima koji se nalaze danas pred nama.
Hvala lijepo. Imamo, imamo, samo malo, imamo gospodina Erića, Izvolite, gospodine Eriću, gospodina Lagumdžiju.
Gospodine predsjedavajući, kolege i koleginice, poštovani gosti, 51 Mi smo na komisiji raspravljali o svim amandmanima. Ono što je stav Kluba SDS-a, naše mišljenje da je ovaj Budžet došao kasno i da je trebalo mnogo ranije da dođe na raspravu da bismo ga detaljnije mogli raspraviti, a samim tim i podnijeti odgovornost za izglasavanje ovog Budžeta. Da ne bismo dugo raspravljali o ovim pitanjima mi smo stava, dakle, da ćemo glasati protiv Budžeta, to je broj jedan. Broj dva, što je veliki broj amandmana uložen i teško je po ovim amandmanima razlučiti šta je dobro, šta nije, koji odbaciti, koji ne odbaciti i mislim da skupštinska većina, ako izglasa jedan broj amandmana, ogriješio se o veliki broj drugih amandmana. Ja ću reći samo neke primjedbe na: popis stanovništva, ostanak i poljoprivreda, ne omalovažavajući ove druge amandmane koje su kolege podnijeli. Znači, treba ozbiljno razmotriti sva ta pitanja, a pogotovu ako sad brzo usvojimo ovaj Budžet koji je neophodan i činjenica je da je malo vremena ostavljeno. Ali, da li stoji iza toga namjera ili proceduralni dio, u to ne ulazim. Hvala, toliko.
Hvala lijepo. Gospodin Lagumdžija, pa zatim gospodin Martin Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, Ja ću govoriti u prvom čitanju o načelima i, na određen način, dati obrazloženje iz kojeg se može vidjeti zbog čega amandmani, koje sam predložio, bi mogli bitno da promijene, ja smatram u pozitivnom smislu, sam Budžet. Ja razumijem ovaj opozicioni stav da neće podržati Budžet. Mi smo spremni podržati Budžet, kao SDP, ukoliko se, sasvim prirodno, prihvate amandmani koje smo mi ovdje iznijeli ili čak i ukoliko se prihvati jedan razuman broj amandmana koji suštinski može da ovaj Budžet napravi više socijalnim, više razvojnim, a manje administrativnim. Naime, ja koristim priliku da se zahvalim članovima komisije, ovo je meni prvi put u zadnje tri godine, četiri, možda čak, da na Komisiji za finansije su prošla moja tri amandmana. I posebno mi zadovoljstvo čini to što iskreno se nadam da, je li, možda neki preživi i današnju sjednicu. Dakle, zahvaljujem se ljudima koji su prihvatili amandmane koji se tiču, prije svega, jednog odnosa prema administrativnim trošenjima i povećanjima u Budžetu. Naime, naročito onaj koji se odnosi na ugovorne i druge posebne usluge koje bi trebale da budu smanjene, što je komisija prihvatila. Također, smatram da je jako dobro što je data jedna podrška projektu informatizacije društva kroz amandman koji je ovdje prihvaćen i nadam se da ćemo, da će to takođe preživjeti. Posebno se zahvaljujem članovima komisije i mislim da je jako dobro bilo što smo na komisiji tako radili da jedan broj ljudi iz, čini mi se, pet stranaka, ako se ne varam, evo, gospodin Jukić, ja, gospodin Bahtić čak, je li, iz drugih stranaka smo imali jedan set amandmana koji je onda objedinjen u ovaj amandman koji se tiče fonda urgentnog za povratak, odnosno bitno popravljanje našeg odnosa prema povratku izbjeglih i raseljenih lica imajući u vidu da, i ovo što je ovdje kroz amandmane prihvaćeno, je daleko od onoga što je potrebno za to. To, ipak, govori o jednom opredjeljenju, naročito mislim da je jako dobro što je na komisiji sa, za mene prijatno sam bio iznenađen, nadam se da danas neću biti neprijatno iznenađen, ovaj prihvaćen jedan odnos prema činjenici koja se zove Srebrenica i koja u posljednje vrijeme se previše politizira, a 52 na ovaj način bi se to spustilo u jednu bolju ravan. Pokazao bi se i gest dobre volje sa otvaranjem jedne stavke koja govori o pomoći projektu Srebrenica u iznosu od 10 miliona. I to su dobre stvari. Dva amandmana koja neću, govorim svjesno o amandmanima, ali nekoliko principa, zašto kažem, gospodine Belkiću, da razvojni i socijalni budžet treba da bude manje administrativan. Naime, u Budžetu imamo jako puno obećanja koja su, ustvari, povećanja za ono, što se čak i birokratskim rječnikom, zove administrativna funkcija budžeta. Naime, bruto plate i naknade, kao i naknade troškova uposlenih se u ovom Budžetu nepotrebno smanjuju za iznose, povećavaju pardon, za iznose koji ne šalju dobru poruku. Čak naknade troškova zaposlenih se povećavaju sa, imaju index 137 ili povećavaju se za 37% u ovoj godini i u tom svjetlu mislim da, ipak, to nije dobra poruka. Drugim riječima ima prostora za uštede. Moj set amandmana koje sam predložio ukupno znači uštede od 35,5 miliona maraka sa povećanjima od 37 miliona. Dakle, za 1 milion veće, što kažu, pojačanje Budžeta, ali nisu išli u
Nije iznutra
nije išlo, nije išlo na to da se, jednostavno ja ispostavljam fakturu, evo, dajte još 50, 60, 160 miliona, nego 37 miliona povećanja su na adekvatan način smanjena da bi se postigla neka vrsta balansa. Ukoliko je taj milion problem, ja sam spreman o tome, sasvim prirodno, razgovarati da to bar bude 35 plus, 35 minus, nema nikakvih razloga da to ne ... Međutim, mislim da je, posebno bih želio da ukažem na naše opredjeljenje koje smo više puta imali, a to je da se, da i Predsjedništvo BiH, ova Parlamentarna skupština pokaže svoj odnos prema troškovima, tako što naše povećanje iznosi 31% u ukupnom iznosu, a Predsjedništva 15% u ukupnom iznosu i smatramo da se te stvari mogu smanjiti. Bruto plate i naknade bi se mogle sa 360 miliona umanjiti za nekih, je li, odnosno povećati samo za 8 miliona, a ne za još 16 miliona. Nažalost, danas smo svjedoci i u novinama da vidimo da, izgleda da je Vijeće ministara odlučilo da baš troši ovaj dio Budžeta povećanjem toplog obroka i naročito dnevnica koje se vidi da su već ovdje ukalkulisane. Takođe, gospodine predsjedavajući, pošto govorimo o principima, ja imam tri bitne stvari koje bih htio da kažem. Jedna je, Vi se dobro sjećate i to nije postojala, slobodno mogu reći, razlika između bilo koga od nas ko je učestvovao u onim famoznim ustavnim amandmanima, a tiče se potrebe za dobijanje dvije funkcije na nivou države. I to apsolutno niko nije imao nikakvih primjedbi na to. Jedna je koja će biti okrenuta prema poljoprivredi a druga prema naučno-istraživačkom radu. Tako su i planirana bile dvije nadležnosti države koje su u domenu poljoprivrede, naučno-istraživačkog rada i to, prije svega, da podsjetim one koji, ovaj, su to možda zaboravili, ali zašto su ta dva ministarstva bila usaglašena, maltene po principu konsenzusa, zato što dvije najveće budžetske stavke Evropske unije upravo otpadaju za poljoprivredu i nakon toga za naučno-istraživački rad. I naša ocjena je bila da trebamo osposobiti državne mehanizme koji će imati kapacitet da se priključe na te pretpristupne i druge fondove. 53 Upravo iz tih razloga sam ja ovdje imao jednu inicijativu da se otvori stavka, sasvim prirodno to je po našim postojećim principima pripada Ministarstvu civilnih poslova, po principu nema nigdje pa onda ide tu, a to je stavka koja bi govorila o podršci naučno-istračivačkom radu u iznosu od milion maraka. Smatram da je to nešto što predstavlja jedan gest vrlo jasan i precizan. I drugo pitanje, pitanje za razliku od gospodina Ivankovića koji je imao jednu zaista spektakularnu, ovaj, u svakom smislu riječi, inicijativu da se ovo poveća za 500 miliona, što ja ne sporim da bi bilo dobro, ali moja inicijativa bi išla ka tome da mi simbolično izdvojimo iznos, otprilike ... 3% administrativnog dijela budžeta koji bi išao Ministarstvu za spoljnu trgovinu koji bi u iznosu, dakle, od nekih dvadesetak miliona maraka, koji bi, zbog toga što nemamo kapacitet administrativni, nemamo mehanizme da dijelimo neka sredstva, bi se mogla usmjeriti ka pojeftinjavanju kapitala koji bi bio u funkciji domaće proizvodnje. Drugim riječima da se plaćaju smanjivanje kamata na ono što je proizvodnja i poljoprivreda i da na taj način, praktično, ovaj, pospješimo kroz jedan takav fond. I treća, pošto sam rekao treći princip, a to je iznos sredstava za plate. Naime, mislim da je, čak, dosta hrabro su neki ljudi, koji su novi tu u Ministarstvu finansija, izašli sa dosta jasnim opredjeljenjima i informacijama da mi imamo u stvari jedno tiho administrativno trošenje sredstava na jedan ne baš domaćinski način. Da prevedem na konkretan primjer. Ovdje postoji jako puno kojekakvih komisija gdje visoki dužnosnici, državni ministri, čak i ministri i pomoćnici i čitava administracija imaju, kroz kojekakve komisije, prihode koji čak u nekim slučajevima iznose, ima slučajeva da mjesečni iznosi budu veći za nekoliko puta čak od plata, primanje ministara, odnosno zamjenika tamo mi govori u prilog tome da nisam promašio. Možda sam promašio kad sam rekao da je toga malo. Naime, ovdje imamo jedan vrlo jednostavan ... kaže se, projekcira se broj ljudi veći, projekciraju se sredstva, onda ne primite te ljude, onda formirate kojekakve komisije i kroz komisije se isplaćuju, ovaj, vrlo ozbiljna sredstva. Ja sam predložio i ministar, zamjenik ministra nam je rekao da bi nam izašao sa jednom takvom informacijom kako bismo mogli u rebalansu se ozbiljnije pozabaviti tim. Mislim da je to jedan problem koji će nam se obiti o glavu ukoliko ne bismo mu pristupili na pravi način. Čak da, bogdo, je ovo sve netačno što ja govorim, pa onda nikakvih problema ne bi bilo, ali nažalost, bojim se da je ovo tačno. Iz tih razloga sam ja smatrao da izdaci i plaće i naknade troškova zaposlenih po jednom uposlenom ne bi smjeli preći iznos iz prethodne godine, kao princip i da to bude sastavni dio budžeta. I druga stvar, mi imamo ovdje, ipak, jedno povećanje administracije na jedan malo neprimjeren način. Naime, sa 22.363 uposlena koliko smo imali 31.12.2006. godine mi bismo ovu godinu trebali da okončamo sa 21.861 uposlenim što znači da bismo trebali da smanjimo administraciju za 500 ljudi. I taman kad pomislite da je to jedno odlično opredjeljenje onda pogledate u tabelu i vidite, u stvari, da to uopšte nije tako. Naime, u Ministarstvu odbrane ove godine će se smanjiti broj uposlenih za 1.658 ljudi, ali će se zato primiti novih 1.200 ljudi. Ne bi bio problem da je to onih 600 pripravnika o kojima nam je premijer govorio po jednom programu prijema pripravnika. Međutim, ovdje imamo, ako se ne varam, u ovom stavka tranzicije Ministarstva odbrane se kriju ove otpremnine, jel tako? Odlično. Dakle, u ministarstvu imamo jednu stavku koja se povećava u budžetu i treba da se poveća, tim ljudima se moraju dati otpremnine kad odlaze i ja zaista mislim da tu ne smije biti nikakvih, da kažem, odstupanja od tog pravila. Sa 3.200.000 se tranzicija povećava na 21.200.000, za 21.200.000 što iznosi 24,5 54 miliona maraka što, gospodine Belkiću, prevedeno, kad podijelite te dvije cifre vidite da je to 15.000 maraka otpremnina po čovjeku otprilike, ukoliko je to za hiljadu ili koliko već ne ulazim u to. Ali, šta sam, šta sam, zato sam imao amandman kao princip, poslije ja mogu braniti amandman, mi imamo ovdje povećanje u SIPA-i za 220 ljudi, u DGS za 120 ljudi, u nekoj službi za poslove sa strancima 50 ljudi itd. Ja ne vjerujem da će od tih 1.658 ljudi, koji će otići sutra iz Ministarstva odbrane dobiti otpremnine i biti poslani na ulicu, da među njima nema ljudi koji mogu biti uposleni u drugim državnim institucijama koje se planiraju da prime nove ljude ovdje. Dakle, moj primjer i princip je bio da se ne mogu primati novi ljudi ukoliko se ne provjeri, prvo na internim konkursima, zovite to kako god hoćete, da li su viškovi administracije na državnom nivou, prvo, ti koji mogu da zadovolje te kriterije, pa tek onda da se vidi da li, s obzirom da jačamo državu, to podrazumijeva da će smanjiti administraciju na nižim nivoima, da, ukoliko postoji višak administrativnih u kantonu, Distriktu ili entitetu, da ti viškovi trebaju, prije svega ukoliko se radi o kvalifikovanim ljudima, da moraju imati prednost ovdje. Dakle, dok taj princip ne usvojimo, mi u stvari samo pumpamo administraciju i povećavamo. I zato je prijedlog, ja moram priznati da sam se začudio, žao mi je što ministra Alkalaja nema, pazite Ministarstvo vanjskih poslova 15% će, Berize, povećati broj uposlenih u odnosu na sredinu prošle godine do kraja ove, 15%, sa 430 ljudi na 500 ljudi. A govori se o smanjivanju, zatvaranju – racionalizaciji DKP mreže, dakle, hoćemo da nam diplomati ne budu prosjaci vani nego da oni imaju razumnu platu, hoćemo da smanjimo mrežu, a povećavamo broj uposlenika. To apsolutno nikakvog smisla nema. Dakle, ja smatram, kao posljednji i time završavam ovo, izvinjavam se zbog toga, Budžet je jedna ozbiljna stvar da bi se.
Vrlo sam strpljiv, ne prekidam niti bilo šta govorim.
Privodim, dakle, kraju. Ukoliko bi se ovi principi prihvatili na odgovarajući način kroz neke amandmane, mi bismo bili spremni da, kao državotvorna stranka, podržimo ono što je u interesu države. U protivnom, smatramo da ovakav Budžet je protiv interesa ove zemlje, imajući u vidu sve okolnosti i zato ga ovakvog ne bismo mogli podržati. Ovakvog.
Hvala, gospodine Lagumdžija. Gospodin Lagumdžija je kroz diskusiju praktično objasnio i amandmane vezane za prinicpe, tako da je racionalno iskoristio vrijeme. Izvolite, gospodine Raguž.
Hvala lijepo, gospodine predsjedastelju. Dame i gospodo, Proračun je na dnevnom redu. Vidimo od više klubova i više zastupnika da imamo zamjerke na način i vrijeme koje nam je omogućeno kao najvišem zakonodavnom organu da razmotrimo najvažniji akt u državi posle Ustava i nažalost, evo to se ponavlja iz godine u godinu i zato ću samo jednu opservaciju na tu 55 temu. Ako smo sad i bili limitirani uspostavom vlasti Vijeća ministara i poklapanjem sa usvajanjem Proračuna, koje je takvo kakvo jeste, kalendarski svake godine, mislim da naredne godine ne bismo smjeli ponoviti ove greške i pretvoriti ovu raspravu, ustvari, u formalno. Mislim da to treba biti jedan od zaključaka povodom usvajanja ovog proračuna, dakle, da zastupnici, klubovi stranaka, na mjerodavne komisije i povjerenstva, moraju imati puno snažniji utjecaj na oblikovanje Proračuna nego što je to do sada jer je to tako u svakoj demokratskoj zemlji na svijetu. Ali ipak, vidim da je Komisija učinila jedan napor i ona zaslužuje stvarno čestitke na, ustvari, pokazivanju da smo svjesni da Parlament u konačnici odobrava također taj proračun uz Predsjedništvo i da ne smijemo pristati na jednu praksu koja je, ustvari, govorila da mi smo tu samo protočni bojler i da prihvatimo Proračun po sustavu uzmi ili ostavi. Iako vidim ove intervencije koje je Komisija prihvatila, one su ohrabrujuće, ali zaista nisu dovoljne i kad bi one zahvatile ovaj još jedan dio koji je trebao da se odnosi i na znanstveno-istraživački rad i na poticaje u poljoprivrednoj proizvodnji i na još neke druge zahtjeve, onda bismo mi, kao zastupnici, mogli opravdati, ustvari, da mi ne donosimo proračun koji je, ustvari, u funkciji da bude svrha sam sebi, nego da država dobije poluge, instrumente da pokreće ovu zemlju. I kad vidimo gdje se završava ovaj proračun, on se završava na financiranju institucija BiH i vanjskog duga, a ne na financiranju razvojnih i drugih poluga koje ovu zemlju trebaju pokretati i resurse i oslobađati ... i to je i dalje zamjerka i to je rezerva prema načelima ovog proračuna koji ovdje izražavam u ime našeg kluba, naše stranke i mislim da o tome se mora voditi računa jer jesu pomaci napravljeni, to trebamo konstatirati. Ako uzmemo prvi Proračun nakon Dejtona i ako vidimo dokle su došle sada te cifre, to je skoro pa desetorostruko povećanje u odnosu na prve godine i vidi se jedna evolucija, ali ta evolucija, i to je temeljna primjedba ovdje, nije dovoljna za ono što ova zemlja i ovi ljudi trebaju u ovom trenutku. I nije ovaj prijedlog gospodina Lijanovića spektakularan. On je, ustvari, ako ga razumijemo malo ozbiljnije, jedini mogući način da se uopće probudi i otvori priča o tome šta je svrha proračuna. Ne govorim o realnosti iznosa, nego o činjenici da je vanjsko-trgovinski debalans BiH takav da ugrožava čak i vitalne funkcije Proračuna i svega ostalog, a ova zemlja ne reagira na to kvalitetno. I zato sam spreman podržati raspravu. Ako smo mi spremni podržati raspravu o tome, o iznosima možemo govoriti. I tu nam mogućnost vremensku i neku drugu, opet uskraćuju načinom da moramo, evo, doći danas do 31. usvojiti. Ako ne usvojimo, staju stvari itd. Ustvari, nismo u situaciji da ozbiljno raspravimo suštinske stvari. Dakle, ako uzmemo, ovaj, u mogućnost, zalažem se da vidimo postoji li prostor ili način na koji će se ovo pitanje i od Vijeća ministara, a ne samo od zastupnika zajednički otvoriti i da Ministarstvo finansija, dopremijer i ministar financija uvaži ove elemente iz rasprave i da otvore jednu, ovaj, pravovremenu mogućnost da se strateški o ovim pitanjima odgovori. Što se tiče amandmana koji je naš klub imao, Klub HDZ 1990. oni su inkorporirani i sadržani, dijelom prihvaćeni u ovom amandmanu koji tretira pitanje povratka, koje je jedno od najvažnijih pitanja i smatram, dakle, da je tu napravljen pomak, ali nedovoljan jer je ovaj fond za povratak kao institucija BiH pod brojem 47 i ustanovljen da kao institucija BiH preuzme odgovornost za povratak kad međunarodna podrška tom procesu opadne. Ona je opala. 56 I vidite da smo mi kao zastupnici, ustvari, morali intervenirati jer to uopće nije bilo predviđeno Proračunom, da bude ta institucija s tom namjerom, nego samo da funkcionira i da ima naslov, kao što i veliki broj institucija BiH, i predlažem tu vrstu zaključka, još uvijek funkcionira po formi, a ne po sadržaju i samo koristi proračunska sredstva bez evekasta. A jedna je od tih, evo vidimo, i amandman koji smo ovdje vidjeli sada, vezan za Državnu regulatornu agenciju za električnu energiju, koja, ustvari vidimo, ima li uopće svrhe, a vidimo koja proračunska sredstva koristi. I u taj segment bi se mogle uvrstiti, kad su u pitanju načela, institucije od posebnog značaja, to su kulturne, znanstvene, vjerske i tu takođe treba pozdraviti, ovo što je pomaknuto, ali isto mislim nije dovoljno, amandmanima pojedini zastupnici da interveniraju, i to treba pozdraviti ali to su te neke funkcije koje bi ohrabrile i nas i sve one korisnike Proračuna, ali i sve građane u BiH, da mi možemo sagledati šta su strateški interesi svih koji nikog ne ugrožavaju, ni entitete, ni pojedine kolektivitete, ali ustvari stvaraju prostor da ova zemlja počne puno hrabrije, a ne samo kako kažu činovnici iz međunarodnih finansijskih institucija, razmišljati o svojim novcima. Na koncu, mi smo kroz reforme u financijskom sektoru i Uprava za indirektno oporezivanje, jedinstveni račun, PDV, stvorili instrumente da se ubiru prihodi i mislim da tu još nemamo uopće raspravu kvalitetnu, koliko je to efektivno, koliko je to zaista učinkovito i koliko je još uvijek nepokriveno prostora koji bi se mogao na poziciji rashoda obogatiti, a ja tvrdim da su to najmanje stomilionske cifre, koje bi onda mogle biti usmjerene u ove prioritete o kojima govorim. Dakle, kad smo već na načelima, u ovom limitiranom vremenu i sa ovakvim pristupom, nije moguće bilo možda ni učiniti veći pomak, ali imamo četverogodišnji period kad bi Proračun kao ključni događaj u paralamentarnom životu trebao dobiti najmanje mjesec dana i komisije i zastupnici i klubovi i, evo, to je jedan od naših prijedloga, zaključaka. Spremni smo podržati još neke amandmane koji su ovdje i uz te dodatke podržati Proračun, ako bismo išli u pravcu, u budućnosti, realizacije ovakvih zaključaka. Hvala.
Hvala, gospodine Raguž. Gospodin Izetbegović.
Dakle, 1.200 novih činovnika, 1.660 vojnika manje, nekih 460 manje uposlenih nego prošle godine, 2,5%. A plaće su, bruto plaće su 4% povećane. Imamo smanjenje broja, a povećanje bruto plaća. Troškovi zaposlenih za 37% su uvećani. To je 31 milion KM više u 57 odnosu na prošlu godinu. Ugovorene usluge koje su jedan nedefinisani prostor, ne možemo da uhvatimo o čemu se tu radi, su 29% više, odnosno 5,3 miliona KM. Ovaj umanjeni broj činovnika će potrošiti na telefon i na poštu 1,6 miliona više nego prošle godine, a na zakup poslovnih prostorija 1,8 miliona više. Ukupno, administracija će koštati, umanjena administracija će koštati 90 miliona maraka više nego prošle godine. Dakle, ovo nije ni razvojni, ni socijalni budžet, ovo je neki činovnički, administrativni. On je dobar za, činovnici su se raskomotili. Biće ih više, zapošljavaće se, imaće veće plaće, trošiće komotno u jednoj siromašnoj zemlji. I mislim da je tu bilo puno prostora za rezanje. I mi ćemo to, drago mi je da je Komisija za budžet i finansije nešto od toga unijela ali ćemo mi svakako insistirati na tome da se racionalnije to radi. Evo pozivam Vladu da to radi već sad u hodu i da to, i da ćemo mi to na ovaj, kao Dom, morati uraditi prilikom rebalansa Budžeta. Još neke nelogičnosti. Generalni sekretar Vijeća ministara, Ured koordinatora, na putne troškove će potrošiti 450 hiljada maraka. Agencija za promociju stranih investicija za promotivni materijal neće protrošiti ništa. Dat će samo CNN-u da vrti onaj stari spot, 200 hiljada maraka, a na svoj rad, dakle povećaće broj činovnika i na sebe će potrošiti 1,7 miliona maraka, a ništa neće dati pod promotivni materijal. A to joj je funkcija da promovira investicije. Ministarstvo za izbjeglice na sebe će potrošiti, na činovnike, 3,7 miliona maraka, a na povratak 1,2. Dakle, ljutili smo se kad UNHCR troši 20% na organizaciju u ratnoj Bosni na svoje kancelarije, džipove i ostalo 20%, a evo sad naša administracija troši 60-70%. Centralna ova izborna komisija povećava broj uposlenih i troškove u neizbornoj godini. Fond za povratak na svoje plaće trošio je 500 hiljada maraka, 20% više nego prošle godine, a za program povratka samo 1,4 miliona maraka. Služba za poslove sa strancima potrošiće ove godine 5.327.000 KM. Institut za nestale će samo 50% sredstava potrošiti na eshumacije i ukop od 6,6 miliona, znači, pola sredstava će potrošiti na sebe, na plaće. Dakle, drago mi je da je Komisija za finansije i budžet dio toga uvažila, kažem radićemo ostale popravke u rebalansu budžeta i SDA će podržati Budžet sa ovim izmjenama koje su sad ušle kroz rad Komisije i koje popravljaju Budžet u smislu podrške povratku, 10 miliona za Srebrenicu, 26 miliona za povratak, ovaj, kroz rad Fonda za povratak. Dakle, takav pojačani Budžet ćemo podržati. Hvala.
Zahvaljujem se, gospođa Azra Hadžiahmetović.
Evo ja ću iskoristiti priliku da podsjetim, ako išta pruža razloga ponekad za nezadovoljstvo ili avanturističko putovanje duha, to je uvijek priča o budžetu. Rijetko ko da može zadovoljan biti bilo kakvim rasporedom, strukturom budžeta itd. bez obzira o kom budžetu je riječ. Ja, sticajem okolnosti, već duže vremena u ovom parlamentu pratim raspravu o državnom budžetu i manje-više kritike koje su se i danas čule na Budžet, slušamo svaki put kad raspravljamo o Budžetu i najveći dio njih je i opravdan. No, ono što želim, na što želim skrenuti pažnju, to je konačno, konačno zaista potreba za srednjoročno budžetsko planiranje u BiH, čime bi se dobar dio argumenata koji zaista imaju opravdanje ovdje i koji su u ovoj proceduri jednim dijelom pretočeni u amandmane, na neki način apsolvirali kroz srednjoročno budžetsko planiranje. Ja hoću da podsjetim sviju, da kada imamo svi komunikaciju sa međunarodnim finansijskim institucijama, ponekad i olako pružamo obećanja da ćemo se pridržavati kriterija, okvira budžetskih, potrošnje, programiranja koje međunarodne finansijske institucije vrše u skladu sa uobičajenim ekonomskim kriterijim, a kad dođemo na konkretan teren, recimo usvajanje Budžeta, onda malo počesto odlutamo u skladu sa nekim zahtjevima i kratkoročnim interesima, bez obzira jesu li oni opravdani ili ne. U tom smislu, ja bih sugerisala Ministarstvu finansija da nas što je moguće ranije, na jednoj od narednih sjednica, obavijesti koje korake, koji su koraci preduzeti u smislu srednjoročnog budžetskog planiranja. Nadalje, da vas podsjetim da nama slijedi reforma adminsitracije, odnosno javne uprave i dobrim dijelom će, jednim dijelom je ono što je predviđeno tom reformom već inkorporirano u sam Prijedlog budžeta, a dobrim dijelom će biti i potrebe, vjerovatno u ovom budžetu ili u budžetu za narednu godinu, da vršimo i neophodne korekcije u skladu sa tempom odvijanja tih reformi. I nadalje, sugestija jedna, uz puno uvažavanje, zaista, argumenata i potrebe da se izvrše neophodne korekcije koje smo dobili u prijedlozima amandmana. Ja ću vas podsjetiti, recimo, da neki od ovih amandmana koji su pred nama, iskaču iz okvira zakona koje je ovaj parlament usvojio. Tako, recimo, imamo prijedlog da se ukinu stavke za neke državne regulatorne agencije. Ja neću ovde govoriti, ovaj, zaista, uz puno uvažavanje, ali ne možemo kroz budžet ukinuti neku agenciju ukoliko je ona uspostavljena npr. Zakonom o električnoj energiji. Nadalje recimo, većina ovih amandmana, odnosno najveći dio se odnosi na korekciju na stavke rashoda sa izuzetkom jednog amandmana koji, nažalost, nije u formi amandmana pretočen, koji bi eventualno podrazumijevao i korekciju na stavci prihoda. To je amandman koji je podnio kolega Sefer Halilović i amandman recimo na Predlog budžeta, gdje se, između ostalog, traži da se prikaže kompletan iznos sredstava koje dobiva civilna avijacija. Ja ću vas podsjetiti, pored Državne agencije za civilnu avijaciju, postoje i entitetske. Ja ne znam da li ovaj budžet može prikazati kompletan iznos sredstava koji odlazi civilnoj avijaciji jer dio sredstava dobiva Državna agencija, drugim dijelom, posredstvom entitetskih budžeta, odlaze entitetskim agencijama za avijaciju. 59 Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Živković. Evo, samo mi dozvolite minutu, da sravnimo na neki način. Imam prijavljene, gospodina Lijanovića, Dolića, Kadrića, Jukića, Halilovića. Ima li još neko osim ovih, da možemo vrijeme planirati, da želi govoriti? Evo, to je. Izvolite, gospodine Živkoviću.
Hvala predsjedavajući. Očigledno iz rasprave, inače u svim državama običaj je da rasprava o budžetu bude najznačajniji događaj u jednoj zemlji. Međutim, BiH je ponovo jedna od specifičnih zemalja koja, evo, vrlo često dovodi sebe u poziciju da o tako značajnom dokumentu 5 minuta do 12 raspravlja, na način na koji se raspravlja, zaboravljajući činjenicu ko je predlagač ovog budžeta, na koji način se budžet predlaže ovde i ponašamo se kao uvređene snaše mi poslanici koji u komisijama, zato što nas prethodno nisu konsultovali, pokušavamo da promijenimo i da damo svoj stav. Ja mislim da je to pogrešan način da u budučnosti ova skupština mora da poruči i Predsjedništvu i Vijeću ministara da budemo aktivno uključeni u pripremanju budžeta, a ne da na ovakav način u komisiji, kao što smo sad uradili, vršimo njihove prepravke. I došli smo u situaciju iz koje ja ne znam kako da izađemo, čak sam napisao i predlog zakona o izmjeni Zakona o finansiranju institucija BiH, gdje se kaže da budžet treba da se usvoji najkasnije do 31.marta svake godine. Ako se budžet ne usvoji do 31.marta, primjenjuje se budžet za prethodnu godinu do donošenja budžeta za tekuću godinu. Međutim, ja taj danas nisam htio da podnesem zakon i da uvrstim u dnevni red, jer smatram da mi u Parlamentu BiH ne trebamo da dajemo nikome mogućnost da, zato što se ovde taj zakon ne usvoji, zato što oni nisu ispoštovali rokove, mi budemo u Parlamentarnoj skupštini ti koji će te rokove produžavati. Mislimo da se svi u ovome procesu donošenja budžeta, ovako značajnog dokumenta, trebamo da uozbiljimo i da svako od nas treba da ponese dio svoje krivice, ako se on u ovome roku naznačenom u zakonu, iako u Ustavu ništa o tome nije navedeno, ne bude donesen. S druge strane, onako kako je ministar već rekao, ja bih podsjetio ovaj parlament i sve one koji smatraju da je ovo Vijeće ministara naše, da su ovim amandmanima uništeni principi ovog budžeta, odnosno zakona i da, probijajući stavke za 37 miliona, dovodimo u opasnost da bude dovedeno u pitanju izvršenje ovoga budžeta, tako da u tom kontekstu, ja bih zamolio nekoga od klubova ili predsjedavajućeg da napravi pauzu i mislim da ljudi iz RS ali evo, reći ću za Klub SNSD-a, nije u mogućnosti da glasa o principima ovog zakona dok se ne razjasni situacija u vezi sa amandmanima koje smo mi predložili. I mislim da trebamo ovo vrijeme u ovoj pauzi da iskoristimo sa ministrom finansija i predsjednicima klubova da pokušamo da nađemo izlaz iz situacije, da zakon ne bi došao u pitanje već u prvom čitanju, odnosno u principu. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Gospodin Ivanković.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja imam amandman na ovaj zakon, tako da sad o njem neću govoriti. Detaljnije ću nešto reći o njemu kasnije. Ono što sam ja mislio da treba, pokušao sam se raspitati kod onih koji su pripremali ovaj proračun, zašto su to radili na ovakav način, šta im to odražava. Od nekih od njih sam dobio da su oni samo predlagači i da ne mogu nikako pogriješiti, a da oni koji ovo usvajaju, su oni koji su odgovorni što su usvojili. Na osnovu takvih riječi sam si ja dao truda da napravim jednu detaljnu analizu, da vidim odakle smo pošli, gdje se nalazimo i šta nam je cilj. Neke materijale i analize ste dobili u pisanom obliku, a vodio sam se nekim dobrim managerskim iskustvima. Jedno ću vam kratko i prenijeti sada. Jedan manager industrije obuće je imao problema sa tržištem u Evropi i SAD i poslao je svoje managere u Afriku da ispitaju da li postoji mogućnost da se u Africi prodaju cipele. Poslao je svoja dva predstavnika i nakon nekoliko mjeseci i detaljnih analiza, oni su se vratili sa izvještajima od preko 100 stranica. Dostavili izvještaje. On je otvorio izvještaj, otvorio zadnju stranicu. U jednom izvještaju, na zadnjoj stranici je pisalo da su u Africi svi bosi i da dole uopće nema tržišta za cipele. A drugi izvješaj, na zadnjoj stranici je pisalo u Africi su svi bosi i dole je ogromno tržište za cipele. Ovaj prvi menager je dobio odmah otkaz, a drugi manager je dobio novi posao, da napravi plan kako će se prodavati cipele u Africi. Ja isto tako mislim o ovom proračunu. Mi možemo imati dva pristupa. Jedan je da se ništa ne može napraviti, a drugi je, da kažem, ovde se može ogromno napraviti, samo da napravimo pola i da to realiziramo. O onome što bi konkretno trebalo napraviti, ja ću govoriti malo kasnije. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Ivankoviću. Jedna mala opaska. I ja sam čuo da je država jako loš manager pa svi bježe u privatnu inicijativu. Dakle, ne treba od države očekivati da vodi biznis. Dakle, gospodin Dolić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, ja ću takođe govoriti o principijelnim stvarima, pošto nemam amandmane na ovaj budžet. Budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2007.godinu donosimo u izuzetno specifičnom ambijentu. Dozvolite da sa nekoliko ocjena oslikam taj ambijent. 61 Prvo, budžet donosimo u, na neki način, prestupnoj godini, kada je izvršena personalna smjena na vlasti i to mogu prihvatiti kao jedan od opravdanih razloga za kašnjenje u proceduri donošenja budžeta. Budžet donosimo bez izvještaja i analize izvršenja budžeta za prethodnu, 2006.godinu. Pa čak, koliko sam shvatio, i bez adekvatnog podatka o izvršenju budžeta u ovom prijedlogu budžeta koji je pred nama. Budžet donosimo bez bilo kakvih razvojnih i reformskih projekcija u BiH za 2007.godinu. Budžet donosimo u vrijeme kada su prihodi Budžeta izvjesniji nego ikada u posleratnom periodu u BiH i tu sasvim ima daleko više prostora za prihode budžeta nego što to govori ovaj planirani rast prihoda budžeta. Budžet donosimo bez potrebne analitike, posebno na strani rashoda budžeta kojim bi se obezbijedila potrebna transparentnost u planiranju budžeta. Zadovoljavajuća transparentnost i analitika, obezbjeđeni su jedino kod otplate i servisiranja međunarodnih obaveza BiH. Budžet za 2007.godinu donosimo u vrijeme kada tek treba, evo na današnjoj sjednici, da raspravljamo o Izvještaju o izvršenoj reviziji u institucijama BiH za 2005.godinu, u kojem je konstatirano puno nedostataka i trošenja budžetskih sredstava koja upućuju u najmanju ruku, na nezakonito ili bahato ponašanje u trošenju budžetskih sredstava. Vjerujem da je svima nama poznata funkcija budžeta institucija BiH. U svakoj normalnoj zemlji, pored funkcije obezbjeđivanja funkcioniranja vitalnih funkcija vlasti, budžet igra i ulogu direktnog i vrlo učinkovitog korektora u ekonomskoj i socijalnoj i strukturnoj i drugoj sferi života. Ovaj naš budžet o kojem danas raspravljamo ima samo jednu funkciju da obezbijedi funkcioniranje vlasti ili, bolje rečeno, ovaj budžet je isključivo čuvar režima vlasti. U ovome budžetu se ne može naći niti jedan elemenat koji bi upućivao na ulogu ekonomskog, razvojnog, strukturalnog, socijalnog ili drugog korektora, odnosno mehanizma. Korekcije su, istina, evidentne ali korekcije u sferi potrošnje i to na jedan, reći ću, perfidan način. Da je to tako, dovoljno je izvršiti uvid u nekoliko stavki na strani rashoda budžeta. Bruto plaće su uvijek bile važan barometar kretanja budžetskih projekcija. U današnjem Prijedlogu budžeta, imamo jedan apsurd. Bruto plaće imaju index rasta od 4 indexna poena, a naknade troškova zaposlenih, rast od 37 indexnih poena. Onaj tko ovo razumije zna da ovo nije ništa drugo nego rast plaća od oko 20%. Onaj ko ovo također bolje razumije i prati zna da su ovakve tendencije prisutne već više godina u donošenju budžeta i zna da je ova stavka na neki način budžetskim korisnicima služila kao budžetska rezerva. Takođe su simptomatične tendencije rasta stavke tzv. ugovorenih i drugih posebnih usluga za koje, po običaju, nema analitike koje bilježe planirani rast od 29 indeksnih poena ili 5 puta više od planiranog rasta ukupnih izdataka. Poznato je šta se iz ove stavke uglavnom finansira, bilo je ovde riječi i od prethodnih kolega. Ovaj prijedlog budžeta znači da će poljoprivrednici u štatorima pred skupštinom morati dodatno utvrditi šatorsko naselje, da je reforma policije, bar za ovu godinu, propala stvar i još puno toga, da je Koridor Vc i dalje na čekanju, itd. 62 Ovo je samo mali dio razloga zbog kojih osobno ne mogu podržati ovakav Budžet. Amandmane osobno nisam ulagao i, naravno, podržaću amandmane kolega koji budu, za koje bude bilo opravdanje. Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Doliću. Gospodin Kadrić.
Zahvaljujem se. Ja ću zaista veoma kratko. Načelno da kažem neke stvari kada je u pitanju problematika povratka i izdvajanje sredstava za povratak ljudi koji su se vratili u svoje prijeratne domove. Ovo je, da ne ponavljam, nama je to zaista svima jasno, to je jedno od najvažnijih pitanja. Prema tome, ja molim ministra i njegovog zamjenika da vide, da nađu načina da se, dakle, određena sredstva koja su predložena i putem ove komisije, da se nađe načina da se ta sredstva uvrste u ovaj prijedlog budžeta i da se na takav način, a da, naravno, da ne iskačemo iz okvira ovoga predloženog budžeta. Prema tome, povratak ljudi je jedno od najvažnijih pitanja. Mi smo svjedoci da se ljudi vraćaju u svoje prijeratne domove, vraćaju se Srbi u Federaciju, u Tuzlu, Zavidoviće. Vraćaju se Bošnjaci svakako u RS. Vraćaju se Hrvati u Posavinu. To je interes svih nas, dakle, da nađemo, zaista, da smognemo snage da nađemo načina da se određena sredstva koja su predviđena i ovim u prijedlogu ove komisije, da se uvrsti u ovaj budžet i da se na takav način ove potrebe zadovolje.
Hvala, gospodine Kadriću. Gospodin Jukić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvažavajući sve sličnosti vezane za donošenje ovog proračuna, među koje spada, među najvažnije spada, dakle, ovo vrijeme, dakle 2 dana prije roka, za donošenje ovog proračuna. Mi rasprasvljamo, evo imamo ga u prvom čitanju. I naravno da trebamo biti svjesni svoje odgovornosti da, ipak, imamo Proračun na vrijeme, a to je za 2 dana. Ali evo, ja ću reći nekoliko načelnih primjedbi u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice BiH. Prvo, kod principa za donošenje ovog zakona, mislim da sada možemo govoriti samo onima kojima se rukovodilo Vijeće ministara, odnosno Predsjedništvo. Ali, isto tako, prilika je sada govoriti o ovim principima sa željom i ciljem, bar je to moje razmišljanje, da se kod 63 planiranja narednog i narednih proračuna oni uzmu uopšte. A to je, trebalo se početi rukovoditi principima koji vrijede u zemljama EU i drugim razvijenim zemljama. Naravno da kod nas, uvažavajući sve specifičnosti i ustavnog uređenja BiH i ustavnih nadležnosti institucija BiH, ne možemo govoriti i nemamo sve one elemente koje bismo trebali i mogli ugraditi, koji postoje u drugim nekim proračunima nekih drugih zemalja. Tako, poznato je da je proračun godišnji svake zemlje jedan od najvažnijih, ako ne i najvažniji instrumenat makroekonomske politike te zemlje, za tu godinu. Naravno da se podrazumijeva i srednjoročno planiranje. Jedan drugi pristup u izradi budžeta za neko srednjoročno razdoblje, naravno da ponovo treba biti usuglašen i sa srednjoročnom razvojnom strategijom i sa prioritetnim ciljevima razvoja u BiH. Ono što je, ipak, bitno i važno, a to je da mi u drugom dijelu našeg rada, izjašnjenja o Proračunu ne narušimo najvažniji temeljni princip ovog proračuna, a to je princip uravnoteženosti prihoda i rashoda. I zato bih ja zamolio sve nas skupa, a ja osobno i moje kolege stranački ćemo se toga pridržavati, trebamo učiniti sve danas ovde i podržati principe i sugerirati da se u narednom planiranju uvaže i neki drugi principi koje će uvažavati naše strateške ciljeve i razvoj BiH i strategije o razvoju, ali isto tako i osigurati da se donese na vrijeme ovaj proračun i da, ipak, danas budemo realni i da se ono što je najvažnije, ali samo, ponoviću, u dogovoru sa predlagačem, da možemo dobiti tekst Proračuna i da ne idemo u neke avanture i ne iznosimo ovde spisak želja itd. jer stvarno se, stvarno i zbilja ovaj proračun se može dobro kritizirati, međutim, ipak, ja ću to reći u svoje ime i ime Kluba, uz odgovornost trebamo Proračun danas donijeti i imati. Mislim da trebamo ove amandmane koji ovde jesu i sa Povjerenstva, možda modificirati i doći do onih koji su prihvatljivi i koji mogu proći i ponoviću, da ipak ne narušimo najvažniji princip, a to je princip uravnoteženosti prihoda i rashoda. Hvala.
Hvala, gospodine Jukiću. Gospodin Halilović. I neka se pripremi gospodin Lozančić i zaključujemo, nema više prijavljenih.
Gospodine predsjedavajući, ja ću samo nekoliko riječi reći vrlo kratko, principa, nadam se da ću imati priliku da obrazložim, ovaj, amandmane. Mene malo brine kada je u pitanju, kad sam uzeo Budžet i proučavao Budžet i kad sam ga upoređivao sa Budžetom iz prošle godine i ranijih godina, uglavnom, čini mi se da je to sa vrlo malim korekcijama, u 5 deka. I iz toga se da puno šta izvući zaključaka i mene naročito brine ovaj, naročito ovaj prihodovni dio, kada je Budžet u pitanju. I, naravno, ovaj rashodovni dio kad je Budžet u pitanju. Prihodovni dio, kad je Budžet u pitanju, mislim da me malo brine orijentacija Vijeća ministara jer iz njega ne vidim da se oni nešto, da se nešto posebno, da je posebno akcentiran ili naglašen taj razvojni koncept novog Vijeća ministara. Nisam zadovoljan na koji način i kako se 64 tretira povratnička populacija, jer mislim da ovdje ima dosta prostora na koji način i kako se to može riješiti. Nisam zadovoljan sa načinom kako se rješava poljoprivreda, kako se podstiče poljoprivreda i turizam. Ne vidi se orijentacija Vijeća ministara kad je ova prihodovna strana u pitanju, jedan drugačiji pristup, ovaj, borbi protiv kriminala i korupcije, a naročito dominantna borba protiv crnog tržišta. I čini mi se da su samo prepisane, a ne zapostavljene, a nisu potpuno akceptirane ove kulturne institucije oko kojih sam ja priložio ovaj amandman. Ja mislim da je novo Vijeće ministara trebalo sebi makar uzeti za obavezu da, ako je bila procjena ranijeg Vijeća minsitara, da crno tržište u BiH godišnje proguta između 5 i 6 milijardi, ovaj, maraka, da je ovo Vijeće ministara trebalo sebi dati u zadatak da makar 10% riješi od tog crnog tržišta. A to se može, mislim da ovo Vijeće ministara je takvog kapaciteta i razvoj države BiH jeste na tom nivou da se to sad može efikasnije raditi. Ukoliko je bilo prošle godine ili prije 3-4 godine, izgovor da ne rade državne institucije kad su u pitanju OSA, SIPA, Državna granična služba, entitetska ministarstva itd. mislim da je u ovom vremenu, u 2007.godini, kapacitet tih institucija državnih, na višem nivou i da su samo uzeli da riješe 10% crnog tržišta, mi bismo u Proračunu imali 500 do 600 miliona maraka više, a na taj način bismo mnogo šta mogli riješiti kad su u pitanju upravo one stavke o kojima sam govorio. A dopustite mi, nadam se, da objasnim amandmane i tu ću nešto malo preciznije govoriti o crnom tržištu. Hvala vam.
Hvala, gospodine Haliloviću. I imamo još gospodina Lozančića i zaključujemo raspravu o prvom čitanju. I gospodin Bajazit. Ja obično zaključim. Propustio sam. Imamo još gospodina Jašarevića.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, pa ja znam da je Proračun prilika da svi mi, evo, iznesemo neka svoja stajališta o onome kako vidimo, ovaj, realizaciju naših politika u institucijama u kojim smo, evo, u prilici da odlučujemo o tome. I sigurno da je danas zahvalno o novim temama progovoriti i reći sve ono što bismo mi vrlo rado realizirali. Međutim, ne zavidim ministru financija koji je u prilici da obrazlaže nešto čega nije predlagatelj, da obrazlaže nešto čega nije izrađivač, da obrazlaže nešto, ovaj, svjestan i sam, ovaj, da puno toga ima što bi volio raditi, ali postoje ograničavajući faktori. Ima puno toga što je danas ovde pomenuto, što bih ja podržao sa obe ruke. Ali, svjestan sam da postoje i ograničavajući elementi. Lijepo je danas bilo čuti od mnogih kolega kako puno trošimo na administraciju. I ja se slažem, uistinu, da puno trošimo na administraciju. Ali isto tako smo imali prilike ovde u ovom sazivu Parlamenta čuti od kolega zastupnika kako su apsolutno nezadovoljni uvjetima u kojim djeluje ovo najviše zakonodavno tijelo. Sjećam se da je jedan kolega zastupnik pominjao da nema ni računara na kome će napisati zastupničko pitanje, pa ga 65 mora rukom pisati. Sve se to osigurava novcima onim koji ovde u ovom prijedlogu proračuna kakav god bude izglasan se osigurava. Lijepo bi bilo kad govorimo o smanjenju potrošnje da uistinu damo vlastiti primjer i vlastiti doprinos tom smanjenju potrošnje. Lako je povećavati i smanjivati stavke. Međutim, sutra ćemo opet doći u poziciju da govorimo jedni drugim ili ovde u različitim prigodama, kad prođe Proračun, kako nema uvjeta za rad, kako je teško naći suradnike i profesionalce koji će raditi za ovako niske, mizerne plaće, ne govorim o zastupnicima, da neko krivo ne shvati, u institucijama BiH, tražićemo i od SIPA-e i od OSA-e i od DGS-a i od svih institucija za provedbu zakona da povećaju učinkovitost
Molim vas, tišina!
ali ćemo istovremeno zaboraviti da tamo rade ljudi za mizerno male plaće
Gosti, molim vas, tišina. Isprazniću salu.
znači za mizerno male plaće, nemojmo očekivati čuda. Znači, moramo to konkretno pokazati ako želimo da te institucije uistinu rade, ako želimo da postoje državne institucije, onda to moramo pokazati i svojim odnosom spram standarda ljudi koji rade u tim institucijama. Ja vjerujem da će biti potrebe i prigode da se i o ovom proračunu kao i o drugim proračunima razgovara i u rebalansu, znači u vremenu kad, evo, vidimo određena kretanja, pa da procijenimo onda ima li prostora za određene stvari. Ali bih, evo, u okviru ovog prvog čitanja, da evo predložim jednu inicijativu, zaključak, kako hoćete, ponukan jednom činjenicom, na brzinu sam pogledao ovde u Proračunu, mislim da je neko pominjao to u ovim papirima, 500 miliona maraka u ovom proračunu se troši, a da nema nikakvog zakonskog propisa koji definira potrošnju tih sredstava. Znači 500 miliona maraka institucije BiH troše na bruto plaće i naknade uposlenih u institucijama BiH. I tih 500 miliona se troši na osnovu desetina različitih odluka, pravilnika, ne znam ni ja preporuka, a da ne kažem da možda neko troši i bez svega toga. Ja vjerujem da ima puno prostora da se ova potrošnja smanji i danas ste spominjali načine kako se neko snalazi negdje da bi, ovaj, motivirao nekog od suradnika. Ja sam protiv toga da se bilo ko snalazi, ja sam za to da u ovakvim aktima u Proračunu postoje jasno definirane stavke. Jedna od možda zamjerki je što nismo vidjeli u svakoj instituciji koliko je to, koji je broj uposlenih u instituciji koji troše određena proračunska sredstva, pa bismo onda mogli dobro izračunati koliko ko troši. Jer, ovako smo strpali u jednu vreću. Pa i oni koji uistinu jedva sastavljaju kraj s krajem su nekakva državna administracija koju mi danas govorimo kako je preplaćena. Ja, ovaj, moramo voditi računa da nas i takvi slušaju, da i njih predstavljamo i da od njih očekujemo da daju svoj doprinos. 66 I ja ću, ovaj, nadajući se da će u ovoj instanci doći do određenih približavanja jer mislim da je nemoguće prihvatiti sve amandmane koji su predloženi u ovom prvom čitanju, ovaj, podržati ovaj proračun, ali mislim da bi trebalo uložiti napore da dođemo danas do proračuna, a onda, evo, možda da se obvežemo, ovaj, da u nekom razumnom razdoblju dođemo i do rebalansa proračuna, kad budemo imali malo preciznije pokazatelje. Hvala.
Hvala, gospodine Lozančiću. Imamo gospodina Jašarevića i gospodina Kalabića. Ja vas molim, ako još ima potencijalnih diskutanata da se sada javite, da znamo planirati. Za repliku. Ja Vas molim, gospodine Jašareviću, replika, ja nisam primijetio, gospodine Izetbegoviću.
...teza kako mi pravimo spisak nekakvih želja, nemogućih i ovde se iživljavamo s tim. Da vam kažem, povećati troškove administracije za 90 miliona, a nazvati spiskom želja, što mi želimo par miliona da izdvojimo, da napravimo jedan mali korak ka informatičkom društvu i par desetina miliona za najteži problem u BiH, za izbjeglice i Srebrenicu, to nikakvi nisu spiskovi želja. To su neki minimumi. Mi ako ne napravimo korak ka informatičkom društvu, ka vaspitavanju naše djece, obrazovanju, informatici, mi ćemo postati sklerotična zemlja, koja sporo radi, sporo komunicira. Naprosto, to se mora uraditi. Dakle, ovo su neki minimumi. Trebalo bi desetorostruko više u te svrhe izdvajati i ovo nije spisak želja. I ja vas molim da podržite tu stvar.
Hvala lijepo, gospodine Izetbegoviću. Molim, replika na repliku.
Ja ću, ovaj, kad bude razgovora, rasprave o amandmanima, onda dati komentar na svaki amandman. Ovde sam, uistinu, općenito govorio. Znači, nisam prozivao, ko se našao prozvanim, ovaj, nisam imao namjeru nikog prozvati, govorio sam o načelima, o principima, a ako je moguće, ovaj, volio bih, uistinu, ako je moguće za problem i programe i povratka i održivosti povratka. Ja bih se pridružio onima ali moramo naći izvore koji su govorili o 500 miliona maraka, ne 50 i 20, ako je moguće.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić, netačan navod.
Naime, kolega Lozančić je u svom izlaganju kazao da su sramotno male plaće u institucijama BiH, onda je napravio komparaciju kao ne misli se to na Parlamentarnu skupštinu, gdje su tobože velike, misli se na SIPA-u i onda je spomenuo još neke institucije. Ja moram ovdje više zbog ovih ljudi koji sjede iza mene i po uredima, kazati kako je situacija u stvarnosti sasvim različita. Ako pogledamo samo kandidiranje ljudi za ministarske funkcije, onda smo imali upravo iz tih institucija koje kolega Lozančić spominje, došli su tu i imali su 30-40% veće plaće nego imaju ministri ili zastupnici. Dakle, ako napravimo analizu ili kad napravimo analizu kolike su plaće po raznim agencijama, upravama i kolike su plaće ministrima, zastupnicima, onda ćemo doći do jednog poražavajućeg odnosa, ali u korist tih institucija koje je ovdje spominjao kolega Lozančić. Dakle, istine radi, ja neću pričati kakve su plaće u Parlamentarnoj skupštini, ali sigurno nije omjer u odnosu na, evo recimo SIPA-u u korist Parlamentarne skupštine, gledajući, je li, pozicije, je li to predsjedavajući Parlamenta, je li to zastupnik i tamo je li to direktor, je li to njegov zamjenik itd. pa i do uposlenih administratora, vidjećemo da je to u korist tih agencija.
Hvala, gospodine Zoriću. Gospodin Jašarević. Imamo gospodin Kalabić i gospodin Mušić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, Komisija za finansije i budžet nije mogla prepozanti principe na kojima je urađen ovaj prijedlog budžeta i nismo izglasali da to prihvatamo, zato što smo ih poznali i zato što smo ih podržali. Mi smo to uradili zato što mislimo da je šteta od nedonošenja budžeta puno veća od pokušaja da se u kakvom vremenu on popravi na način da se u njemu jasno poznaju ti principi. Naravno da bismo svi rado prihvatili budžet u kome jasno stoji da troškovi za bruto plaće i naknade moraju sporije rasti od rasta budžeta, od rasta prihoda budžeta. Ne govoreći eksplicitno ni o broju zaposlenih ni o plaćama, nego o troškovima koji su broj zaposlenih i naravno da mora doći do povećanja plaća ako mislimo praviti ozbiljnu administraciju. Formalnim zadavanjem broja zaposlenih, stalno je, može biti, slabimo čineći je ovisnom i pogotovo jeste velika opasnost o kojoj se priča da se nekim drugim načinima nadoknađuje ta plaća. I ja od ove pauze puno očekujem, da se pored sporazuma o prihvatanju budžeta, donese određeni broj zaključaka koji će omogućiti i ovom parlamentu i Vijeću ministara da ugradi svoju politiku i svoje ciljeve u ovaj budžet. Ja mislim da je ovaj prijedlog naslijeđen i da za ovako kratko vrijeme nije moglo doći do kreacije koja bi bila predpostavka za jedan zaokret. Naravno da bismo se lakše zalagali da troškovi i transferi iz kojih se finansiraju projekti posebne namjene rastu kako raste budžet, a da razvojni dio budžeta raste iznad onoga kako raste budžet. Kad bi te principe mogli obezbijediti bar u prvih 6 mjeseci rada novog Vijeća ministara i ovog parlamenta, napravili bismo pun pogodak. 68 Zato predlažem da uvažite da smo jako poštovali da ne diramo javne prihode koji će se prikupljati u 2007.godini, jer znamo da ozbiljno moramo voditi računa o finansiranju nižih nivoa vlasti i, uostalom, o tome mora dati sud i Fiskalno vijeće, mi smo na najblaži mogući tehnički način pokušali da sa uvaženim ministrom finansija, sa strane 3, tačka 7 preneseni prihodi iz prethodnih godina, otvoreno kažemo neku procjenu koliki su ti preneseni prihodi. I da iz toga isfinansiramo ono za šta postoje zakonske predpostavke, a da za one ideje koje su danas ovde iznesene, za šta postoje zakonske predpostavke i ne traže se velika sredstva i to uključimo prihvatanjem amandmana i za one ideje za koje se traže velika sredstva, a ne postoje zakonske pretpostavke, da u zaključcima ove pauze zadamo sebi da ćemo stvarati zakonske predpostavke i čim se one stvore ili rebalans budžeta, a vjerovatnije novim budžetom za narednu godinu obezbijedimo takvu jednu politiku u finansiranju sa nivoa države. Ako uvažite da smo to radili na Komisiji za finansije i budžet, može biti da ćete lakše tamo kad se budete usaglašavali naći mjeru koja će biti ovaj okvir, ali prihvatljiva, ja ću reći za dovoljan broj glasova da Budžet prođe, jer čini mi se da bi on danas, ipak, na određen način trebao biti usvojen. Hvala.
Hvala, gospodine Jašareviću. Gospodin Kalabić. I imamo još, evo odustaje gospodin Mušić i praktično zaključujem.
Nije diskusija, gospodine predsjedavajući, s obzirom da noramlno, takođe tražim pauzu ali pre toga intervencija moja još jednom, da ministar Vrankić, s obzirom da smo kazali da su principi vezani sa amandmanima kaže, ne svoj stav pojedinačno o amandmanima, nego uticaju, predloži amandmane na same principe. Ja sam to molio maloprije i molio bih ako, da bi nam to pomoglo u pauzi
Pa vidite, gospodine Kalabiću Vi, svakako ćemo dati mogućnost gospodinu ministru da da odgovore na neka pitanja koja su proizašla iz diskusije, neki komentar itd. Ja sam samo želio reći da zaključujem raspravu o principima, odnosno prvom čitanju i pozivam ministra, da tako kažem, da neke odgovore na eventualna pitanja koja je prepoznao u diskusijama i komentarima.
..dosta ozbiljni, ovaj, ja ću se malo pokušati našaliti, dozvolit ćete mi, loš je potez kad odete u zastupnika u ovu drugu stranu, a još je lošiji potez ako to tvrdoglavo branite, ovaj, što se nalazi u ovim papirima. Naime, ja želim reći ono što uvijek volim govoriti. Mi smo jedna strana, nemaju dvije strane. I zastupnici i Vijeće ministara i mi se nalazimo na istom poslu. 69 Ja sam prvu radnu sjednicu u Vijeću ministara imao, kao ministar predložio Proračun onakav kakav je pripremljen, on je dalje u proceduri. Imamo ga sad na stolovima. To je, što se nas tiče, najbrže što se moglo desiti. Mislim da ne trebamo to pojašnjavati da smo svi svjesni, ovaj, zbog čega se baš ili tek sad nalazi Proračun na usvajanju. Ono što bih želio naglasiti, uvažavajući sve što ste rekli, ni jednog momenta ne želim replicirati, nego i davati neke svoje osobne impresije, ipak ću reći da se ne osjećam pozvanim da odgovaram ili prihvatam ili ne prihvatam amandmane. Spreman sam svojim razmišljanjima, sugestijama da pomognem, kako biste se lakše odlučili jer smatram da tu nemam mandat. Ono što, evo, u startu ono prvo što primjećujem, pa naš proračun zove se Proračun institucija i međunarodnih obaveza BiH. Proračun institucija. Znači, mi govorimo plaće, pa jesu plaće, tako se zove proračun. Druga stvar, kad su u pitanju principi, ono što moramo ili što trebamo paziti i što mislim da je osnov za sve, ja, kao ministar, uvijek gledam zakonski osnov, odnosno Ustav koji nam daje određene nadležnosti u kojim se mi moramo ponašati. I kad je u pitanju prihod i kada je u pitanju rashod. I mislim da je to ono što je za ovu Skupštinu najveći limitirajući faktor, da bi većina tih rasprava mogla biti inkorponirana u ovaj proračun. A, vjerujte, da moje opredjeljenje da to bude tako, da dođemo do takvih pozicija da ovdje u ovom parlamentu se na takav način raspravlja i da imamo mandat, da možemo, znači, djelovati u jednom i u drugom smjeru. Znači i na prihodovnu i rashodovnu stranu i zadovoljiti sve potrebe BiH. Ono što mislim i želim istaći je sljedeće: da princip uravnoteženja je osnovni princip svakog proračuna. I zakonska osnova o uravnoteženju. Ne samo ovog proračuna koji mi danas ovde imamo, nego svih. Nažalost, mi živimo u zemlji u kojoj ja kao državni ministar ne mogu da dobijem podatak koliko je zbir svih proračuna u BiH. To je žalosno, ali istina. Imamo inicijativu da uspostavimo, trenutno je u tijeku uspostavljanje Agencije za makroekonomske analize pri Vijeću ministara. Kad nju uspostavim, vjerujem da nećemo imati ni onih nekih drugih problema da bismo to napravili nešto preko Uprave, kao član, uspijem osigurati i u tom kontekstu mogu reći da je fiskalni kapacitet BiH negdje oko 8,5 milijardi. Znači, na svim nivoima, ali kažem, to je jedna procjena na koju ne mogu garantirati, a od toga ukupnog dijela, mi dobijamo, znači u toj ukupnoj cifri od 8,5 milijardi, negdje oko 4 milijarde 800 je sa jedinstvenog računa, ostalo su oni prihodi koji se direktno ostvaruju na entitetima, županijama i općinama i oni koji imaju svoje vlastite prihode. Ukupno 632 miliona dolazi sa jedinstvenog računa. To je negdje oko, evo pogledajte 11% svih prihoda fiskalnih kapaciteta, bilo sa jedinstvenog, evo 1 je % ide ukupnih kapaciteta na ovaj proračun i mislim da na takav način je vrlo teško govoriti o razvojnom ili nekom drugom proračunu, nego jednostavno, to su limiti, ograničenja i to je ono što evo mene, kao ministra, ograničava da bih ja nešto drugačije predlagao. Ono što, povećanja koja su ovde često puta spominjana, iz ove analize koju sam ja imao, onoliko koliko sam mogao uticati, a vrlo sam malo uticao na ovaj proračun, govore na povećanju institucija BiH. Mi uspostavljamo institucije. Pa najveća povećanja upravo su na tom tragu i ako smo se opredijelili za institucije, onda ne smijemo gledati, ne znam, negativna povećanja. Nisam za to da se manipulira, ako imamo povećanje pa ih neko onda preusmjerava u nešto treće, Bože sačuvaj, ja sam u Federalnom Parlamentu čak u zakon stavio da to ne možemo raditi po volji 70 ministara, nego da se mora zakon donositi kako bismo imali što manje špekulacija koje bi bile u tome smislu i smatram da u tom odnosu moramo imati isto tako, ovaj, relevantno razmišljanje. Kad se usaglašavao Proračun, u principu, on se usuglašava sa svim korisnicima i otprilike jedna ista rasprava. Dođu, ne znam, Ministarstvo financija, onda svako pogrdu, što bi narod rekao na nas, mi govorimo ne može, nema, niste, nemate podataka, otprilike kao što se nekad i ovde čuje poneka kritika. U konačnici dođemo do jednog suglašenog stava i poslije toga svega, ja nisam kompetentan da branim, recimo, sad kod gospođe ministrice u Ministarstvu obrane, neke stvari da su prevelike ili prekomale. Ja mislim da je njezina obaveza, odnosno svih kolega ili korisnika Proračuna, da na svoj adekvatan način jer i oni svi imaju revizije kao što i mi imamo reviziju, moraju opravdavati ono što rade, a sve mora biti temeljeno na zakonu. Ono što mogu reći, što bi se moglo ovde reći da je ohrabrujuće, mi radimo u inicijativi smo izmjene, znači dopune ovog zakona upravo o principima. I to je ono što je vjerovatno na tragu Odbora da se taj sustav razvije, kako mi ne bismo došli u polemiku, a upravo ako imamo izgrađene principe, onda jednostavno svaka rasprava će biti izlišna temeljem principa u proceduri odobravanja, pa i same analize i korištenja kroz principe rješavam, je li to ono što treba biti i da li ima pogrešnih poteza, a ne daj Bože da li još ima zloupotreba? Zakon o plaćama je sigurno, ovo je dobro primijećeno. Meni često to bude neprijatno kad ljudi govore, ne znam, tamo ti tolika plaća, ovdje ovolika. Ja ne mogu dati decidan odgovor. Obično to vole novinari upitati. Osjećam se, kao ministar, neprijatno, jer stvarno svi donose plaće po nekakvim svojim pravilnicima mada osnovica i plaće, znači, koeficijent nisu mijenjani od '98.godine. Zadnji su put '98 korigirani, tako da u tom dijelu se govori o nivou plaća koje stoje. Evo, ja sam isto tako u ovo malo vremena donio odluku u Ministarstvu, radimo zakon, radnu grupu interresornu koja priprema zakon o plaćama i, eto, nadati se je da će vrlo brzo doći u fazu da možemo o njemu raspravljati, u prvom redu preko odbora pa ostalih, kako bismo stvarno to doveli u ove principe koji stoje. Kad je u pitanju ovaj proračun, na kraju ću reći, zamoliti, da vidio sam neke amandmane koje je čak i Odbor usvojio. Nisu konzistentni. Ima rashodovna strana, nema izvora prihoda. Mislim, abeceda posla je da se uravnotežimo, da ako predlažemo rashodovnu stranu, moramo kazati šta je tu prihodovna strana, vodeći normalnu uravnoteženost cijelog Proračuna. Ono što se ovde često spominjalo, ovde postoji jedan problem koji opet se veže za zakon, a govori o Zakonu o izvještavanju, odnosno usvajanju završnog izvještaja Proračuna za prethodnu godinu, znači, u ovom slučaju 2006.godinu, on se usvaja nakon 180 dana. To je zakon, zbog složenosti poslovanja izvan zemlje, zbog, je li, DKP-ova itd. dug proces, nažalost je takav. Po usvajanju izvještaja se utvrđuje da li ima viška prihoda. Ukoliko ima viška prihoda, oni idu na posebnu poziciju u Proračunu kao prihodi jer po metodologiji prihodi se ne mogu dva puta prijaviti kao prihodovna strana i da je to, recimo, entitetsko ministarstvo, gdje sam prije bio, ne biste ga mogli prikazati kao prihod, ali s obzirom da smo država, da imamo specifično finansiranje sa jedinstvenog računa, ovaj, da to nije, nekakva je druga gimanstika i mi na neki način od MMF-a dobijemo zeleno svjetlo da ove prihode možemo poslije izvještaja uključivati, a oni se onda koriste sukladno odlukama koje se donose u tom momentu. Greška koja je napravljena ili nije napravljena, opet sad se ograđujem od tog, kad se donosio ovaj proračun, a 71 obrazlagao sam ona famozna 34 miliona maraka, zbog novih institucija se riješilo tako da smo 17 miliona uzeli sa jedinstvenog računa jer je u prvoj varijaciji bilo 614, čini mi se, miliona, pa smo to povećali na 632, uz suglasnost Fiskalnog vijeća, kao što sam objasnio, a ovih 17 procijenilo se, eventualno, da se može očekivati da će ostati prihoda i, evo možda, pomalo na rubu zakona se ušlo već u potrošnu stranu, odnosno prihodovnu stranu ove pozicije od 17 miliona. Da li će biti novih prihoda, viška ostvarenih prihoda do završnog računa, to je vrlo teško reći. To je zakonska kategorija, treba usvojiti Proračun, ovaj, izvještaj o izvršenju Proračuna i tada egzaktno znati o čemu se radi. Ovo je zakon, ovo su činjenice. Ostalo što vam mogu pomoći, stojim na dispoziciji. Hvala.
Hvala gospodinu ministru. Evo, čuli ste. Praktično, mi smo, da tako kažem, s tajmingom došli u situaciju da imamo dogovoreno pauzu u pola tri radi naših obaveza u vezi sa susretom sa gospodinom Sanaderom. Ali evo, kroz ovu raspravu i najave odnosa klubova prema Budžetu, prvo čitanje itd., ja evo predlažem da mi sada napravimo pauzu do pola četiri, a da odmah sada održimo sastanak predsjednika klubova. Dakle, pozivam predsjednike klubova u salu 2/2 i gospodina ministra, da pokušamo još, ovaj, vidjeti šta je to što bi se moglo učiniti. Ja dobrovoljno je, ne moraju ljudi prisustvovati ako ne žele. Pauza. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom, naravno, uz izvinjenje poslanicima što smo pauzu predviđenu do pola četiri praktično produžili za skoro sat vremena. Naravno, sve u dobrim namjerama i pokušajima da nađemo odgovarajuća rješenja koja će ići u pravcu stvaranja uslova da mi danas Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH usvojimo. Nažalost, nismo uspjeli do kraja, da tako kažem, usaglasiti pristup prema amandmanima prema konačnom izgledu Budžeta BiH i na meni je da nastavim tamo gdje smo prekinuli, da tako kažem. Mi smo obavili raspravu kada je riječ o prvom čitanju. Imali smo i uvodno izlaganje ministra, imali smo i njegov, da tako kažem, zaključni komentar i pauzu, evo kažem, nismo uspjeli iskoristiti. Meni preostaje, postoje dvije mogućnosti. Da se danas izjasnimo odmah o Budžetu u prvom čitanju ili eventualno da to odgodimo za sutra, a da radimo ostale tačke dnevnog reda. Dakle, to je jedna dilema kod mene. Možda bih volio da čujem i vaše razmišljanje o tome. Molim, ja ne mogu garantirati, gospodine Križanoviću, šta će donijeti. Ja sam se nadao da ćemo u ovoj pauzi, s najboljim namjerama sam pravio, zajedno sa gospodinom Živkovićem i gospodinom Lozančićem i donijelo je što je donijelo. A šta će donijeti sutra, ja ne mogu sa sigurnošću ustvrditi. Izvolite, gospodine Lijanoviću.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja mislim da ako nema dogovora, ne trebamo glasati o Proračunu. Da odradimo ove točke ostale, a da se do sutra pokuša postići nekakvo rješenje i da to odradimo onda sutra. Hvala.
Dobro, hvala. Ima li još razmišljanja. Ima li još? Izvolite, gospodine Ahmetoviću.
Gospodine predsjedavajući, mislim da treba ostaviti da se izjasnimo sutra. Ali ono što hoću da kažem ovde jeste da je jučer Vlada u Banja Luci veoma pompezno, dakle, donijela odluku da Srebrenicu proglasi od posebne ekonomske i socijalne pažnje, ako sam mogao razumjeti iz medija. I ova danas priča da pokušavamo da pomognemo prostoru gdje je bio genocid otvara ili otkriva jedno novo lice SNSD-a i Vlade Milorada Dodika i instrukcija koje je on poslao svojim poslanicima u ovaj parlament da ne prihvate ovaj amandman koji spominje prostor gdje je bio genocid. Ovo je pravo lice odnosa naspram žrtava genocida, a sve ostalo je EPP za međunarodnu zajednicu. Hvala lijepo.
Izvolite, gospodine Kalabiću.
Ovo, očito je svima jasno, nije u pravcu sutra. Ovo što je govorio gospodin Ahmetović je u pravcu jučer. To nema nikakve veze sa ovim što mi danas radimo. Čuli ste prijedloge gdje smo pokušali da ostavimo prostora da se nešto dogovorimo, a Vi ste već presudili dogovoru, za nešto što ne govorite istinu. Ovih dana mnogo ste Vi neistina rekli, gospodine Ahmetoviću. Mnogo neistina i svi Vas slušamo imajući obzira prema nekim stvarima, kao što ste i sada rekli neistinu. Vlada RS uradila je jučer što je uradila. To što vama smeta što je uradila Vlada RS, nazovite to kako hoćete. Pompezno ili nepompezno. Ona je to jučer uradila. Iz Vaše diskusije sam vidio da Vi niste sretni time što je ona to uradila, da bi najzadovoljniji bili da ste imali dokaz da ona to nije jučer uradila, pa biste danas kazali, evo šta nije uradila jučer Vlada. Vlada RS je uradila ono za šta je nadležna. Ona je nadležna za Srebrenicu. Ona ima obavezu prema Srebrenici. I ona je jučer počela ispunjavati te svoje obaveze. Na pravi način, Vi nazovite kako hoćete. Ja smatram na pravi način. Poslanici SNSD-a ovdje, žele da ispunjavaju svoje obaveze u skladu sa Ustavom. Mi nismo nikakve kabadahije. Mi nismo anarhisti. Mi želimo da radimo u skladu sa procedurom i u skladu sa pozitivnim propisima. I to radimo prekjuče, juče i danas. I u ovoj pauzi smo ponudili nekakve dogovore u pravcu tog rešenja, tog pitanja. A da postoje nekakve instrukcije, ne bi bilo, odmah da vam kažem, ni pauze ni bilo čega. Mi smo pokazali volju i u ovom predlogu vidimo dalje volju da pokušamo naći dogovor. Ako želimo naći dogovor onda nema mjesta ovim pričama. Ili ako kažemo nema mjesta dogovoru, onda morate pustiti i nas da pričamo. Da imamo i mi svoje, ako nema sutra. Ja želim da ima sutra, da ima sutra je dobro za sve nas. Kao što je 73 parola SNSD-a, dobro je za nas, čim bude i za nas, biće i za vas dobro. I da imamo tu priliku, da napravimo dogovor. Ovakve stvari mislim, ali ako imaju jedni pravo, onda treba da imaju i na to. Ja imam razumijevanja, strpio sam se bilo kakvih diskusija, od bilo kakvih ocjena dok ne završimo. Kad završimo svako ima pravo na svoju ocjenu. Nismo završili, nismo završili, gospodine Ahmetoviću, nismo završili, za Vašu informaciju, ponudili smo dogovor, ponudili smo prijedlog, ponudili smo prijedlog i za Srebrenicu. Taj prijedlog se mjeri milionima maraka. Mjeri se u dogovoru, mjeri se, ali ako ste Vi presudili tom dogovoru recite da ne želite dogovor. Evo, nije problem, recite da ne želite nikakav dogovor. Ne želite nikakav ustupak od nas. Kad kažem ustupak u dogovorima, ne mislim ustupak vezano za donošenje Budžeta. Recite to. Ako će Vas pogoditi naša želja za dogovorom, ako će Vas pogoditi da na neki način dođemo do dogovora, recite odmah da to znamo.
Gospodine Kalabiću
Gospodine Ahmetoviću, završavam predsjedavajući. Mislim da Vaša, zaista uz puno uvažavanje Vas, dugo se poznajemo, ako je i bilo mjesta za tu diskusiju, bilo je u nekom drugom vremenu, ali ne u ovom vremenu kad zaista pokušavamo, mi smo mogli ovoj, tasterom presuditi jutros ovoj stvari. I ja bih Vas slušao, pitanje je da li bih reagovao. Ali u ovom momentu kad razgovaramo, kad nudimo, kad pokušavamo, ako želite sad, ako ovaj parlament, da kažemo šta je neko već rekao.
Ja sam vas podsjetio da smo mi završili raspravu. Ja, molim Vas, gospodine Ahmetoviću, molim vas, rasprava o ovom je završena. Ja sam samo otvorio jednu malu dilemu, da vidimo da li da dovršimo proceduru danas ili da ostavimo izjašnjavanje u prvom čitanju za sutra. I ništa više. Samo u tom pravcu vas molim da vidim raspoloženje kakvo je, da bismo mogli donijeti odluku. 10 minuta pauza, na traženje Kluba SNSD-a. [[PAUZA]] Izvolite, izvolite.
Naš prijedlog je da se odgodi rasprava za sutra.
Molim vas, ako niste čuli, evo gospodin Kalabić predlaže da izjašnjavanje o Budžetu odložimo za sutra, a u međuvremenu da se još nastave konsultacije jer prema informacijama koje ja imam, postoje neke šanse, ovaj, da se postigne neki sporazum. 74 Dakle, imamo prijedlog da se odgodi za sutra. Molim vas, rasprava o Budžetu je završena. Samo o ovoj stvari da raspravimo. Izvolite, gospodine Raguž.
Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. Evo, dok smo strpljivo čekali da završi stanka od 10 minuta ili 600 sekundi, a vidimo koliko je trajala, želim u ime Kluba, ovaj, reći da mi inzistiramo da, iako je rasprava završena, javnost ima pravo znati detalje jer se radi o jednoj od najvažnijih stvari koje treba ovaj parlament da usvoji. Pogotovo, praksa koja bi išla iznad rada u komisijskoj fazi ili plenumu pred očima javnosti, ja u ime Kluba odbacujem i evo sugeriram da i Vi ne nastavite tako, pogotovo što ovi detalji do rješenja do kojeg se dolazi opet govore o kakvim se kompromisima radi, a ja ću o tome sutra govoriti.
Naravno. Hvala, gospodine Raguž. Azra Hadžahmetović. Dakle, ali vas molim, ponovno vas molim, da imate na umu činjenicu da je diskusija zaključena. Dakle, sada razgovaramo o tome, imamo prijedlog da se izjašnjavamo sutra ili danas. Izvolite.
Evo, ja uvažavam pokušaj da se dođe do nekog kompromisnog rješenja u okviru rokova koji su predviđeni za usvajanje Budžeta. Ali vas želim podsjetiti na sljedeće. Mi smo imali prijedlog koji je prošao komisijsku fazu, imamo izvještaj komisije, obavili smo raspravu. Danas se možemo izjašnjavati. Dakle, stekle su se sve pretpostavke. Obzirom na mogući ishod toga, ja uvažavam i činjenicu i prijedlog da se eventualno pokuša nešto do sutra. Ali, evo, ja bih u tom pravcu predložila da sutra imamo ovdje predlagača Budžeta. Predsjedništvo je ovlašteno i predlagač Budžeta, Vijeće ministara i predsjedavajući Vijeća ministara da budu prisutni ovdje kako bismo eventualno mogli izaći iz ove situacije koja prevazilazi i poslovničke mogućnosti i proceduralne. Ja se bojim ako mi tek tako ostavljamo samo za sutra da ćemo biti u istoj situaciji kao što smo i danas. U tom smislu predlažem da predlagači Budžeta zajedno sa Vijećem ministara, odnosno sa predsjedavajućim budu prisutni u vrijeme kad budemo donosili odluke. Hvala vam.
Hvala lijepo. Izvolite, gospodine Jašareviću. 75
Poštovani gospodine predsjedavajući, ja mislim da je puno racionalnije da odložimo raspravu
Rasprava je završena, izjašnjavanje.
Izjašnjavanje do momenta kad nam javite da je postignut sporazum. Dakle, bilo bi jako rizično da sutra ponovo dođemo i da provedemo dan na ovaj današnji način i predlažem da, ako uradite u jutarnjim satima, dođemo sutra iza podne ili u subotu, ali ne fali ništa ni u ponedjeljak, ako sutra postignete sporazum. Tako bismo bar djelimično popravili štetu koju smo danas sebi napravili. Hvala.
Hvala lijepo. Ja bih bio, vjerujte, najsretniji da sam vas mogao obavijestiti da smo postigli određene sporazume, odnosno dogovore u odnosu na amandmane i ostalo što je pred nama. Ima li dalje? Ako nema… Izvolite, gospodine Križanoviću.
Zapravo, u suštini, želio bih da podržim ova dva prethodna prijedloga, ali s napomenom da sam razočaran, da nakon rasprave koja je, po mom mišljenju, bila dosta dobra i sa dosta dobrih sugestija, mi, zapravo, idemo ka odlučivanju na jedan vrlo educirani način i da, bez obzira, dakle, da li se postigla suglasnost, odnosno dogovor, oko izlaza iz ove situacije, mislim da nećemo donijeti dobar Budžet. Ali, evo, da sad ne bih dalje otvarao raspravu, želim također se pridružiti i apostrofirati potrebu prisustva predlagača Budžeta, to je Predsjedništvo BiH. Hvala.
Hvala, gospodine Križanoviću. Gospodin Bahtić.
Ipak, da ja pročitam stav Komisije za finansije i budžet. Komisija za finansije i budžet, pošto nekima to nije jasno, zasjedala je i usvojila ovaj prijedlog sa amandmanima svim ovim. Toliko, hvala.
Hvala. Gospodin, samo malo, samo malo, gospodine Kalabiću. Je li replika? Javio se prije gospodin Okolić.
Evo, moj je prijedlog da ako danas ne nastavimo da radimo, da to ne bude sutra nego da to bude prekosutra, 31. znači, u ovom mjesecu. Obzirom da sumnjam da će se do sutra imati vremena možda usaglasiti svi stavovi jer je stvar zaista ozbiljna i mi smo spremni da radimo, ovaj, danonoćno što bi rekli, da se ovako važan dokument usvoji, ali je možda bolje da ga ostavimo za subotu, subota, šta ima veze, da se ima sutra čitav dan na usaglašavanje ovako jako važnog pitanja i jako važne tačke dnevnog reda. Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite, gospodine Kalabiću.
Gospodine predsjedavajući, samo da pojasnimo nekakve stvari. Nema tu nikakvih zakulisanih radnji, niti će se raditi ništa mimo Poslovnika. Stav Komisije, sve mi možemo ako bismo nastavili u ovom momentu, samo pristupiti glasanju. Znači, nema nikakvih drugih, gdje se ovde pokušava stvoriti nekakva predstava, ništa drugo. Pokušava se napraviti dogovor, a ako nema dogovora mi možemo sad to završiti. Znači, nema ništa posebno. I želim da ovaj stav podrže, mislim, gospodin Jašarević ili ko je već rekao da je za mene prihvatljiv, da se nađe termin kada će biti znači nastavak sjednice, da ne moramo ga zakivati zbog svih ovih obaveza, ako postignemo dogovor. A ne da prije govorimo o sjednici, a postoji, normalno, rizik da, da
Hvala lijepo. Evo ja zaključujem na neki način i ove diskusije vezane za pitanje odgađanja, neodgađanja. Dakle, nama je sada preostalo da se izjasnimo o prijedlogu gospodina Kalabića. Dakle, prijedlog je da se danas ne izjašnjavamo o Zakonu o Budžetu institucija BiH za 2007.godinu u prvom čitanju, nego da to uradimo sutra ili neki drugi termin koji će dogovoriti Kolegij. Molim vas da se izjasnite o ovom prijedlogu. Glasajte sad. 77 Dakle sa 25 glasova za, 5 protiv, 7 suzdržanih, sa dovoljnom entitetskom većinom, donijeli smo zaključak da se danas ne izjašnjavamo u prvom čitanju o Zakonu o Budžetu institucija BiH za 2007., a termin nastavka, odnosno izjašnjavanja Kolegij će u toku dana, odnosno večeras dogovoriti. Bićete blagovremeno obaviješteni. Vidjećemo još, ovaj, do kraja sjednice da li, ovaj, možda i već sada to na neki način da dogovorimo, pa na vrijeme kažemo. Dakle, vraćamo se na dnevni red. Po mojoj evidenciji je tačka 12. Ad.12. Izvještaj o učešću Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika u operacijama podrške miru za period 01.03.2006. do 31.08.2006.godine, podnosilac je Predsjedništvo i Vijeće ministara BiH Dobili ste materijal, dakle, za ovu tačku. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost je jučer razmatrala ovaj izvještaj. Izvještaj Komisije ste također dobili i Komisija je predložila, dakle, da vodimo jedinstvenu raspravu o ovoj i o narednoj tački dnevnog reda. Dakle, Komisija, kao što ste vidjeli iz Izvještaja, domovima predlaže da usvoje Izvještaj, donesu odluku opravdanosti itd. kako slijedi ovdje. Dakle, mi prvo trebamo se izjasniti da li smo spremni voditi jedinstvenu raspravu o Izvještaju o učešću Oružanih snaga i o Odluci o produženju, a posebno, naravno, se izjašnjavati o Izvještaju, a posebno o Odluci. Mislim da tu nema ništa sporno da ovako učinimo kako nam je Komisija predložila. Je li se slažemo da na ovakav način, da ne glasamo, ovaj, da ne gubimo vrijeme? Hvala lijepo. Dakle, vodimo, konstatiram da vodimo zajedničku raspravu o Izvještaju o učešću Oružanih snaga i policijskih snaga i državnih službenika BiH u operacijama itd. i Odluke o produženju mandata Jedinici Oružanih snaga BiH za uništavanje neeksplodiranih ubojitih sredstava NUS u operacijama podrške mira, miru Iračka sloboda, podnosilac Predsjedništvo. Izvolite, gospodine Križanoviću. Dakle, otvaram raspravu o ova dva dokumenta.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, ja sam, kao član ove Zajedničke komisije za obranu i sigurnost, učestvovao u raspravi povodom ova dva dokumenta i pošto u Izvještaju smatram da nije istaknuto ono što sam govorio, a smatram da je važno, želio bih ukratko da kažem danas ovdje.
Ne čuje se dobro, gospodine Križanoviću. Valjda papir prema mikrofonu, pa se ne čuje. 78
Mogu li ja predložiti da se ovo malo poveća, ovo, produlji.
Ne znam kako da poveća, ja bih povećao.
Naime, vrlo kratko ću reći, vrlo
Samo izvolite
Dvije vrlo važne stvari koje smatram da bi trebao ovaj parlament da uoči.
Molim vas, malo pažnje.
Prvo, mi trebamo ovdje kao Parlament prihvatiti jednu veliku grešku i veliku odgovornost Parlamenta zato što smo dozvolili da se prekrši Zakon o upućivanju vojnih i policijskih snaga u inostrane misije, mirovne misije. Naime, u skladu sa člankom 6. tog zakona, kaže se da u roku od 60 dana odluke Predsjedništva mora verificirati ovaj parlament, inače ta odluka nije validna. Mi smo, dakle, ovakvim ponašanjem doveli našu postrojbu u Iraku u jedno ilegalno stanje.
Molim vas, pažnje, gospodine Suljkanoviću. Gospodine Suljkanoviću.
Dakle, ona nelegalno dole djeluje. E sad, to obrazlažemo, znate, kašnjenjem u konstituiranju vlasti. I to vrlo olako to konstatiramo kao da je kašnjenje u konstituiranju vlasti elementarna nepogoda, znate, pa nismo mogli, to je neka viša sila, tu ne možemo ništa učestvovati. Radi kredibiliteta ovog parlamenta, tražim zaključak da se prizna da postoji odgovornost ovog parlamenta što je prekršen taj zakon. Zašto to govorim? Zato što ovaj parlament pored svoje zakonodavne funkcije ima i kontrolnu funkciju. Da bi mogao kontrolirati izvršnu vlast, posebno opet sa stanovišta primjene zakona, on mora priznati tu svoju grešku. Drugo, u Odluci Predsjedništva o produženju mandata, stoji da se radi o postrojbi od 36 pripadnika. Dakle, u zaključcima Izvještaja i Predsjedništva i Vijeća ministara stoji brojka 37 i, nažalost, i u našem izvještaju Komisije naše stoji brojka 37. Da ne bi bilo zabune, molim da se 79 ove stvari otklone i da se zna ovdje da mi donosimo odluku o produženju(?) mandata za 36 pripadnika. Hvala.
Hvala, gospodine Križanoviću. Ima li dalje prijavljenih? Gospodin Dolić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, mi Bosanci i Hercegovci na vlastitom iskustvu možemo najbolje ocijeniti što znači pomoć u nevolji koja je posljedica ratnih sukoba i stradanja. Polazeći od ovih vlastitih iskustava i kao čovjek i poslanik, podržavam, dakle, svaki oblik mirovnih i humanitarnih misija u kojima učestvuju institucije BiH. Radi ovoga ću glasati, dakle, za Izvještaj o učešću Oružanih snaga, policije i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru. Moja podrška mirovnim misijama u kojima učestvuju predstavnici BiH ne počiva, nažalost, na zakonskoj regulativi BiH jer je ona dosta nedorečena, već moja osobna podrška počiva na tri osnovna i opće priznata principa da se misija ili operacija obavlja pod direktnim pokroviteljstvom UN-a, da misija uživa podršku svih strana u sukobu, odnosno da isključuje stavljanje na stranu jedne strane u sukobu i da građani BiH, članovi Mirovne misije, nisu izloženi direktnoj opasnosti po vlastite živote. Polazeći od ovih principa kao poslanik ovoga doma, danas ne mogu dati podršku Odluci o produženju mandata jedinice Oružanih snaga BiH u operaciji podrške miru Iračka sloboda u Iraku. Ovde se očito radi o operaciji koja se ne odvija pod zastavom UN-a već pod pokroviteljstvom multinacionalnih snaga. Ovdje se radi o misiji koja ne uživa dobrodošlicu sukobljenih strana u Iraku i radi se o misiji na strani jedne strane u sukobu. Ova misija pod geslom Iračka sloboda u Iraku iz dana u dan uživa sve manje podrške od građana Iraka i sve manje podrške i od građana zemalja koje provode multinacionalne snage u Iraku. Iz dana u dan u zemljama multinacionalne koalicije rastu pritisci građana i javnog mijenja za povlačenje iz misije Iračka sloboda u Iraku jer se ista sve više pretvara u poprište krvavog nacionalnog i vjerskog sukoba. Na kraju moramo se i mi suočiti sa istinom da građani BiH, članovi operacije u Iraku, nisu bezbjedni i svaki čas mogu biti meta napada u kojem su njihovi životi ugroženi. Ovo su razlozi zbog kojih, dakle, neću glasati za produženje mandata jedinice Oružanih snaga u operaciji podrške miru Iračka sloboda u Iraku. Naprotiv, mislim da Predsjedništvo BiH treba hitno poduzeti korake za izvlačenje jedinice Oružanih snaga BiH iz ove operacije, dok se ne ispune uvjeti da ova misija i suštinski bude mirovna i humana, a građani BiH, članovi operacije, da budu sigurni u vršenju svoje mirovne misije. Hvala lijepo. 80
Hvala, gospodine Doliću. Ima li još prijavljenih za diskusiju? Ako nema, zaključujem raspravu o tački 12 i tački 13. Dakle, kao što smo se i dogovorili, izjašnjavaćemo se posebno. Dakle, sada se vraćamo na tačku 12. Izvještaj o učešću Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru za period od 1.3.2006. do 31.8.2006., podnosilac Izvještaja, Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, glasamo o Izvještaju. Glasajte sad. Dakle, sa 29 glasova za, bez protiv, 2 uzdržana, sa dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Izvještaj o učešću Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške mira za period 1.3.2006. do 31.8.2006. Imajte razumijevanja što ja ovo čitam, čitam zbog stenograma i zapisnika. Dakle prelazimo na izjašnjavanje, odnosno potvrđivanje Odluka o produženju mandata jedinice Oružanih snaga BiH za uništavanje neeksplodiranih ubojnih sredstava u operacijama podrške miru Iračka sloboda, podnosilac Predsjedništvo. Dakle to je ova tačka 13. Glasajte sad. Sa 25 glasova za, 6 protiv, 7 suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo potvrdili Odluku Predsjedništva o produženju mandata jedinice Oružanih snaga BiH za uništavanje neeksplodiranih ubojitih sredstava NUS u operacijama podrške miru Iračka sloboda, čiji je predlagač Predsjedništvo. U okvru ove tačke dnevnog reda imamo i zaključak koji je predložila Komisija, koji glasi: pozivaju se sve institucije BiH čije su obaveze jasno regulisane odgovarajućim zakonima da poštuju jasno utvrđene rokove i da u parlamentarnu proceduru blagovremeno dostavljaju izvještaje i planove. Dakle, a propo ovoga o čemu je gospodin Križanović govorio. Ako ste razumjeli ovaj zaključak, predlažem da se izjasnimo o ovom zaključku. Glasajte sad. Sa 31 glas za, bez protiv, sa 5 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili i ovaj zaključak vezan za potvrđivanje Odluke Predsjedništva i Izvještaj kojeg smo maločas usvojili. Prelazimo na tačku 14., može, gospodine Križanoviću, samo izvolite.
Ja neću komplicirati time što ću insistirati da se izjašnjavamo o mom prijedlogu zaključka jer ste vi smatrali da ste ovim zaključkom
Ja zaista ako sam
Međutim, suština je u ovome, da Parlament kako sam i rekao, šalje apel institucijama da se pridržavaju zakonskih rokova. U ovom slučaju je Parlament taj koji nije ispoštovao taj rok (?). Evo, samo da znate i neću insistirati, uopće, na tom zaključku.
Ja moram reći, gospodine Križanoviću, da ste u pravu, ali evo, nadam se da smo ovim zaključkom i sami sebe, ovaj, obavezali i uozbiljili u ovim stvarima. Dakle, prelazimo na tačku 14. Ad.14. Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u Bosni i Hercegovini za period od 1.3.2006. do 31.1.2007. godine Materijale ste dobili. Međutim, vjerovatno vam je palo u oči da su materijali povjerljive prirode i ja molim, koji nas obavezuju na zaštitu odgovarajućih podataka, i ja molim sve, izuzev poslanika i predstavnika Vijeća ministara, da napuste salu dok ovu tačku dnevnog reda završimo. To nam nalaže i zakon i Poslovnik. Dakle, do trenutka usvajanja Izvještaja. Hvala lijepo. Dakle, mi se vraćamo radu. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Sadović ispred Ministarstva. Izvolite, gospodine Sadoviću. Na govornicu, na govornicu, gospodine Sadoviću. Evo javio se resorni ministar, ima potrebu, vjerovatno, da da par uvodnih napomena. Je li tako gospodine Sadoviću?
Tako je. Hvala Vam, predsjedavajući, uvažene kolege zastupnici, poslanici u Predstavničkom domu, ovo je moje prvo obraćanje ovome visokom Domu i želim da ga iskoristim da pokušam da neke stvari razjasnim jer sam sa mojim pomoćnikom, gospodinom Vjekoslavom Vukovićem koji je, inače, predsjednik Komisije za revizuju državljanstava, naturalizovanih državljana BiH, jučer dao detaljno objašnjenje, međutim, još uvijek postoje neke sumnje, neke nedoumice i neki strahovi. Ja razumijem ono što je javnost do sada percipirala i dakle, ako je moguće, želio bih prvo da onima u ovoj sali kojima do kraja nije jasno, pokušam pojasniti, a nadam se da će se i ovo što ću sada reći, na odgovarajući način putem medija 82 prenijeti jer je mnogo dezinformacija, mnogo je medijske prašine, a malo konkretnih rezultata i pravih činjenica. Sada upravo sam provjerio i niko od osoba, dakle, niko od osoba kojima je do sada oduzeto državljanstvo od strane Komisije za reviziju državaljanstava nije protjeran. Dakle, od 400, otprilike 400 osoba kojima je Komisija oduzela državljanstvo, niti jedan nije protjeran iz države. Dakle, to je važna činjenica. Također, druga važna činjenica je da ogromna većina osoba kojima je oduzeto državljanstvo, faktički, nema više nikakve veze sa BiH. To jeste apsolutno više nije u BiH. U skladu sa odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, „Službeni glasnik „broj 82/05, državljanstvo BiH prestaje njegovim oduzimanjem danom dostave Odluke Komisije ili Vijeća ministara, dakle, osobi na koju se odnosi. Ukoliko adresa stanovanja ili mjesto prebivališta te osobe nije poznato ili se ne može utvrditi, državljanstvo BiH prestaje danom objavljivanja obavještenja o odluci Komisije ili Vijeća ministara BiH u „Službenom glasniku“. Dakle, Odluka o oduzimanju državljanstva je konačna i protv nje se ne može izjaviti žalba, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim Sudom BiH. Dakle, može se pokrenuti spor pred Sudom BiH. U, ja mislim, 100% slučajeva ta varijanta se dešava. Dakle, ljudi kojima Komisija oduzme državljanstvo, pokreću spor pred nadležnim Sudom BiH. Ovo je također važna činjenica. Oduzimanje državljanstva ne znači automatsko protjerivanje te osobe iz BiH. Dok traje postupak pred Sudom BiH, lice praktično ne može biti protjerano. Lica, dakle, kojim je državljanstvo BiH prestalo njegovim oduzimanjem, do pravosnažnosti rješenja mogu podnijeti zahtjev za boravak u BiH, Službi za poslove sa strancima. Dakle, terenskom centru gdje imaju boraviše i zahtjev će biti rješavan u skladu sa odredbama Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu. Dakle, ukoliko osoba, a većina njih, dakle, ima porodicu, ima pravo da riješi boravak u BiH po osnovu činjenice da u BiH živi njegova porodica i njegova djeca. Ako mu nadležni organ, to je jedno isto važno pitanje, ako mu nadležni organ oduzme lične dokumente, dakle, pasoš i ličnu kartu, osoba koja je podnijela zahtjev terenskom uredu Službe za poslove sa strancima, i dakle, taj ured, ta služba izdaje mu odgovarajuću potvrdu koja, faktički, zamjenjuje lična dokumenta i sa kojim može da rješava svoja statusna pitanja. Sada da se vratim na ove slučajeve koji tretiraju problem protjerivanja. Dakle, u skladu sa odredbama Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu, strancu može biti izrečena mjera protjerivanja iz BiH i iz razloga što je Odluka o oduzimanju ili otpustu iz državljanstva BiH postala pravosnažna, a nije ostvario boravak u skladu sa ovim zakonom. Dakle, ako mu je, ako je Odluka postala pravosnažna, on u međuvremenu nije podnio terenskom uredu Službe za poslove sa strancima odgovarajući zahtjev da svoj boravak riješi kao boravak stranca u BiH, tek onda, dakle, tek onda se dešava ova situacija. Međutim, Služba za poslove sa strancima donosi rješenje o protjerivanju, ali to opet ne znači protjerivanje, jer osoba, dakle, opet može da uloži žalbu Ministarstvu sigurnosti kao drugostepenom organu u roku od 15 dana bi trebalo, dakle, u roku od 15 dana od dana prijema rješenja. Konačno rješenje, ukoliko ga drugostepeni organ donosi, se izvršava. Dakle, postoji još jedna važna činjenica. Odredbama Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu, definisani su i posebni slučajevi protjerivanja, a to je kada, navodim primjer, 83 Vijeće ministara BiH može izuzetno, na obrazložen prijedlog državnog ministarstva ili nadležnog MUP-a, rješavajući u pojedinačnim slučajevima, donijeti Odluku o protjerivanju stranca iz BiH ako ocijeni da je protjerivanje nužno u interesu javnog poretka ili se zasniva na razlozima nacionalne sigurnosti. Dakle, to protjerivanje, po osnovu razloga ugrožavanja nacionalne sigurnosti, ne može donijeti niko personalno, to radi nadležna Obavještajna služba. Dakle, što se tiče Odluke Vijeća ministara BiH, kada je donese, ono je konačno i protiv se ne može izjaviti žalba. Dakle, želim na kraju ovoga kratkog izlaganja, više jednog pokušaja da se približi ova materija poslanicima, da ovoj državi, a meni posebno nije u interesu niti bih ja to nikada, poštovana gospodo, poželio, da djeci oduzimam njihovog oca, da im oduzimam njihovog babu, kako sam imao priliku neki dan da gledam na televiziji gdje ljudi, po mom mišljenju, dobro izmanipulirani nose transparente na kojim piše, nemojte nam oduzimati našeg babu, našeg oca. Ko bi to poželio normalan? Ja sebe još uvijek smatram normalnim čovjekom i nikad to ne bih dozvolio da se uradi, a pogotovo to ne bih dozvolio da se uradi mimo zakona. Hvala Vam, predsjedavajući.
Hvala, gospodine ministre. Mislim da je ovo bilo korisno. Dakle, otvaram raspravu. Gospodin Novaković se prijavio, izvolite.
Ja se izvinjavam, ja samo imam jedno pitanje, ili ja nisam dobro razumio
Evo, ministar će nam biti tu, pa
ili neka dilema. Naime, ministar je rekao da više nema u BiH ljudi koji se nalaze, znači, na ovom spisku, dakle, gdje su oduzeta državljanstva, to je je jedna konstatacija. I druga konstatacija je da se ne mogu proterati sve dotle dok odluka suda ne bude konačna. Ne znam da li sam dobro razumio, ako, ovaj, ih nema onda nemamo koga proterivati. Znači, ako nema nikoga, onda, koga proterujemo? Zašto je važno, onda, kad se mogu proterati, ako ih nema? Ne znam da li sam razumio dobro, dakle, molio bih da mi pojasni ministar to.
Hvala, evo da sačekamo, da vidimo, možda će biti još pitanja, gospodine ministre, pa o jednom trošku što kažu. Izvolite dalje. Gospodin Kadrić.
Evo, ja ću kratko. Kad je u pitanju ovaj izvještaj moja je opšta ocjena da je ovaj izvještaj, nažalost, rađen, prilično je površno sastavljen. Vrlo je neubjedljivo, vrlo su neubjedljive opšte ove argumentacije, konstatacije, tako da se iz ovoga izvještaja iz ovog opšteg dijela i pojedinačnog zaista ne može ustanoviti tačno koji su razlozi bili da se ovim ljudima sa spiska oduzima državljanstvo i, nažalost, ministar je rekao da su u većini pokrenuti sporovi. Međutim iz ovoga pregleda se vidi da u većini slučajeva upravni sporovi nisu pokrenuti. Prema tome, kad se bude radio dalje novi izvještaj za ovaj ostatak osoba, zaista treba detaljnije to, ovaj, prezentirati i tačno navesti iz kojih razloga, da li je iz razloga davanja lažnih iskaza ili iz drugih razloga. Prema tome
Gospodine ministre, molim Vas da slušate.
Prema tome, zaista ova komisija u daljem periodu kad bude radila ovaj izvještaj treba detaljnije da ove stvari kaže, tako da bismo mogli mi s uvjerenjem zaključiti da se radi zaista o ljudima kojima je bilo osnovanosti da se oduzme državljanstvo. I na takav način to pitanje riješiti.
Hvala lijepo, gospodine Kadriću. Samo, molim vas, dakle, gospodin Bešlagić, pa gospodine Dolić.
U odnosu na određen diskutante, ja sam zadovoljan izvještajem i smatram da komisija koja je radila, da je morala imati sve ove elemente, a nama podnijeti izvještaj, tako da mi se čini, da ukoliko neko želi da tačno zna ove podatke, onda se može obratiti komisiji jer se radi o poverljivom materijalu i ja mislim da u tom dijelu bismo trebali da tako to gledamo. Da jednostavno, jer smo mi u prošlom sazivu insistirali na tome da ova komisija počne raditi, ja moram sa zadovoljstvom reći da smo dobili jedan materijal koji govori o tome da je oko 780 tretirano oko 716 pregledano, znači dokumentacije. Od čega je dobilo, ajde da kažemo oduzimanje pasoša 367, a 349 ih je ostalo. Ono što mene interesuje je prijedlog zaključka da ova komisija nastavi raditi. Interesovalo bi me otprilike koliki još broj ljudi kojima treba da se provjeri, ovaj, dobivanje azila, odnosno ajd da kažem državljanstva? I ono što je vrlo bitno, ovde smo primijetili da skoro svi oni koji su dobili oduzimanja državljanstva, nisu prema ovome, nisu se žalili. Što je interesantno je li? Da li je to razlog što su ono otišli, ono što kaže Novaković, iz BiH pa nisu dobili dokumentaciju? Ili ima ih u BiH, ali se nisu žalili? I do kada će taj proces trajati, odnosno kada će imati definitivno, ja bi rekao kada očekujete definitivno da ćemo ovo pitanje, evo u Parlamentu da smatramo završenim, završenim činom? 85 Zato bi dobro bilo da danas ne tražimo odgovor, ali da na jednoj od sljedećih sjednica imamo još nerazriješenih toliko i toliko predmeta. Predviđa se da će ova komisija sa intenzitetom rada koji je imala ovaj posao završiti do tada i tada i da će tada Parlament definitivno usvojiti ovaj zakon. Ali moram da naglasim da sam zadovoljan, jer je ovo bila inicijativa prošlog saziva i mislim da, evo, dobivamo i prve rezultate. Hvala velika.
Hvala, gospodine Bešlagiću. Gospodin Dolić. Javlja se i gospodin Okolić.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege. Ja moram reći da u našoj bogatoj tragikomičnoj političkoj sceni naturalizacija stranih državljana i sumnjivo sticanje državljanstva BiH zauzima mjesto posebnog interesa. Čini mi se da ovaj Izvještaj Državne komisije nakon velikih političkih predstava po prvi put omogućava da o ovom pitanju umjesto političke jednostranosti, ipak govore konkretni podaci i konkretne činjenice.
Molim vas, malo strpljenja i pažnje, da se sluša.
Ja bih se složio sa prethodnicima koji su rekli da vjerovatno Komisija ima i detaljnije analitičke podatke iz kojih je došlo do ovih sažetih podataka. Stoga, dakle, osobno odajem priznanje članovima komisije na profesionalno prezentiranim činjenicama i racionalnim zaključcima, a posebno onima u smislu produžetka mandata komisiji, rasvjetljavanja svih nezakonito dodijeljenih državljanstava i posebno dostavljanje izvještaja sa svim relevantim podacima Tužilaštvu BiH na daljnje postupanje. Identifikovanje i rasvjetljavanje svih nezakonito stečenih državljanstava je potrebno da se konačno stavi točka na ovo često politički manipulirano pitanje. Koliko god je za rad političke stabilnosti potrebno staviti tačku na ovo pitanje, toliko je potrebno da se javno kaže kojim motivima su rukovođeni oni koji su šakom i kapom dijelili državljanstva kao da se radi o njihovoj privatnoj državi. Stvar ne bi bila toliko ozbiljna i tragična da na poprištima više terorističkih zločina širom svijeta nisu ostajali otisci naturalizovanih državljana BiH koji su državljanstvo, dakle, stekli na nezakonit način. Onaj ko je na ovakav način omogućio promidžbu i ugled BiH u svijetu mora za to odgovarati, jer čemu onda sve ovo i ova rasprava. Ako Tužilaštvo BiH ne bude imalo posljednju riječ mene nimalo ne bi iznenadilo da mnogi svjetski teroristi u svoje terorističke pohode putuju sa bh. putovnicom i bh. državljanstvom. Ja imam povjerenje u ovu komisiju da će obaviti svoj posao profesionalno i na tom putu ima, dakle, i moju podršku i podršku Demokratske narodne zajednice. Hvala. 86
Hvala, gospodine Doliću. Gospodin Okolić.
Poštovani predsjedniče, ja sam pripremio sedam zaključaka, predloga na zaključke, međutim, obzirom da se preklapaju
I komisija je četiri predložila.
Jeste, da se preklapaju, ja ću odustati od šest i samo ću jedan predložiti, i dostaviću
Ja Vas molim, da mi ga dostavite.
U pismenoj formi. Da ga nabrzake pročitam. Nalaže se Državnoj komisiji za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH da hitno izvrše analizu domaćih članova komisije i članova Sekretarijata komisije u pogledu izuzeća u skladu sa odredbom člana 35. do člana 40. Zkona o upravnom postupku, „Službeni glasnik BiH br. 29/02 i 12/04“ i da se u skladu sa zakonom preduzmu odgovarjuće mjere. Jedno malo pojašnjenje, imam saznanja da
Ima veliko pojašnjenje tu ja mislim
Molim?
Treba veliko pojašnjenje.
Neće trebati, evo, kratko je, evo u par riječi. Imam saznanja da se u Komisiji koje vrše reviziju nalazi određen broj članova, ako je to tačno, zato i jeste ovaj moj prijedlog zaključaka. Da se nalazi, znači određen broj članova koji su izdavali odgovarajuća dokumenta koja su predmet revizije. To je nespojivo i ako takvih ima treba samo u skladu sa ova dva člana koja sam ja naveo ovde da se preduzmu odgovarajuće mjere. Znači ne mogu raditi predmet, a posle po istom tom predmetu vršiti reviziju. 87
Hvala. Gospodin Jovičić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Prvi dio diskusije ministra, gospodina Sadovića mogu podržati, ali, da se ministar ne uvredi, u drugom dijelu nisam shvatio je li on ministar bezbjednosti BiH ili ministar za humanitarna pitanja. Dakle, razumijem djecu koja nose transparente: „Ne damo našeg babu“. I to je logično, djeca vole roditelje, roditelji najviše djecu. Ali nažalost moj otac je mrtav od 73. godine, al' ako je prekršio zakone BiH, vodite i mog babu i tatu. Dakle, to bi bio generalni zaključak. Ali ono za šta sam se javio, mi ćemo donijeti bezbroj zaključaka ovdje i čuti informacije razne. Postavljam pitanje, šta nadležne institucije BiH rade da jednom se stane u kraj tim ljudima, ne koji su došli ovdje nelegalno i stekli sve ovo, nego onim ljudima koji su ovo odobrili? Dakle, koji su dozvolili ovako nešto da se desi u BiH. Hoće li ikad iko izaći u javnost pa da kaže da je Tužilaštvo ili nadležne institucije BiH podnijelo optužnice protiv tih ljudi, a evidentno je da su ti ljudi neopravdano izdavali ta uvjerenja i o državljanstvu i pasoše i razne dokumente. Pa danas imamo svjetskog mafijaša, Andriju Draškovića koji ima pasoš BiH izdat, ne znam u Livnu, ne znam tamo gdje, ličnu kartu u Brčkom itd. I niko ne postavlja takva pitanja, a sve se opet fakturiše BiH. Dakle, nisu u pitanju ovi strani državljani, danas je i strani državljanin i Andrija Drašković, on je državljanin Srbije. Ali on je jedan klasični mafijaš koji je nanio ogromno zla svojoj državi i sad nanosi BiH. Da li je u stanju ijedna institucija, za koje se danas u Budžetu borimo da stvarno imaju plate i neko je rekao da ono nemaju baš, stavićemo mi jednom na raspravu da vidimo tamo ko je šta radio od njih i ako rade dobro predložićemo da imaju plate duplo veće od poslanika, ali da imaju rezultat. Kao što je recimo Obavještajno-bezbjednosna služba, ako locira prvog haškog optuženika, prvi ću se zalagati da imaju duple plate. Šta su oni radili do sad? Dakle, ovdje je niz problema u jednoj informaciji. Zato ne možemo ad hoc prihvatiti informacije bez obzira ko ih dosavlja. Mi moramo jednom definitivno otvoriti raspravu. Ko, prvo, ovdje živi? Sa kojim pravom? I zaista da ti koji su nanijeli najviše štete BiH, koji su kršili Ustav i sve moguće zakone da jednom odgovaraju. A nagomilavati zaključke jedan na drugi, informacije, ništa time ne doprinosimo. To je moj prijedlog i ova komisija, naravno, da nastavi rad. Ne želim nijednog momenta da optužim ministra i zaista je imao dobru informaciju. Ako nema sad tih ljudi ovdje, šta ćemo mi sad više o njima voditi računa, nema ih, nema ih. Ali da nam neko kaže ima li dvojice. Ne zna niko gdje su, nemaju adresa, nema ništa. I da ne širim raspravu, dakle, informacija se kao informacija može prihvatiti, ali ona nije kompletna. Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Jovičiću. Ima li još prijavljenih? Je li replika, gospodine? Gospodin Bešlagić. Gospodin Bešlagić, replika.
Ja se s Vama apsolutno slažem i zato kažem podržavam izvještaj, jer u tačci 4. Zaključka stoji: „Obavezuje se Komisija da Izvještaj o radu dostavi Tužilaštvu BiH radi ocjene rada pojedinih institucija i pojedinaca koji su radili na dodjeli državljanstava BiH, te vitalnog poduzimanja zakonskih propisanih mjera“. Znači faktički obuhvaćena ova tačka i Vi ste sasvim u pravu, ali je ona obuhvaćena u tački 5. i ovaj Parlament ne može prozivati pojedince, to mora uraditi Tužilaštvo i evo, kažem, taj zaključak Vaš ovdje stoji samo možda nije toliko precizan, ali je obavezan upravo da Tužilaštvo poduzme mjere protiv onih koji su davali i šakom i kapom. I ja se s Vama slažem. Pa to je, nemojte mene pitati za Tužilaštvo. Mi kad budemo raspravljali o Tužilaštvu, onda ćemo njima postavljati pitanje da li su ovo procesuirali. Nama je bitno da pošaljemo Tužilaštvu, odnosno da se uputi Tužilaštvu i da tražimo izvještaj da li je procesuiran. Jer ovdje kad se vide imena ko je davao, ko je davao, onda neće tu biti Tužilaštvu veliki problem da njih pozove da pita ko vam je ovo rekao, jeste li vi za ovo zaduženi. Ja bih za to, kažem, prihvatajući Vašu diskusiju, evo u tom zaključku to stoji. Hvala.
Hvala gospodinu Bešlagiću. Za riječ se javio gospodin Martin Raguž.
Ja ću samo kratko intervenirati na ovo mišljenje o Izvješću o radu Državne komisije koje je podnijelo Zajedničko povjerenstvo, gdje se u zaključcima predlažu mjere koje u osnovi trebamo podržati, ali radi korektnosti, evo sad sam čuo gospodina Bešlagića, iz Izvješća i ovih zaključaka postoje određene razlike. Pa evo, recimo, točka 3. ovdje kaže: „Obvezuje se Državna komisija da Izvješće o radu dostavi Tužiteljstvu BiH radi eventualnog poduzimanja zakonom propisanih mjera protiv pojedinih pojedinaca i institucija koji su radili“. Ako su radili, onda postoje zakonske mjere, a ne eventualno, i mislim da se to eventualno stvarno izbriše iz stavova Parlamenta kad se radi o pravnom poretku, mora, mora, izbrisati iz svih ovih zaključaka. Hvala.
Hvala gospodinu Ragužu. Koliko vidim nema, gospodine Jukiću. Ima li još? Dobro, gospodine Jukiću ima replika, samo malo strpljenja, javio se Kadrić za repliku.
Evo, ja ću vrlo kratko. Hoćete prije repliku ili ću
Gospodin Kadrić se javio za repliku. Ok.
Pa evo, ne tiče se direktno ovog izvještaja, ali se tiče ove problematike. Dakle, vrlo je interesantno da je neko i treba utvrditi ko je to, bez ikakva osnova ili valjanog osnova, zakonskog osnova, dodjeljivao stranim državljanima državljanstvo BiH. A u isto vrijeme, ovih godina provodi se u BiH jedna vrlo restriktivna politika dodjele državljanstava BiH strancima. Evo primjera, ja sam slučajno iz pograničnog dijela BiH prema Republici Hrvatskoj i prva susjedna općina općini Posušje je općina Imotski, na strani, s one strane granice, u RH. I sasvim je logično da se ljudi sa tog prostora međusobno žene, udaju itd. I recimo one nevjeste naše koje dođu s one strane granice žive 5 godina 10 imaju problema i to značajnih problema dobiti državljanstvo BiH iako imaju dakako valjan osnov. Žive u BiH godinama imaju djecu, obitelj, imaju probleme dobiti državljanstvo. A neko je dobijao to državljanstvo bez ikakvog osnova. Znači, mi ponekad glumimo ili neki službenici glume veliku strogoću i pretjeranu strogoću u provedbi zakonskih propisa, a u isto vrijeme neki drugi vrlo drsko krše te zakonske propise i rade na svoju ruku. I mislim da je ovo mišljenje nadležne Komisije korektno s tim da treba biti uzdržano još jasnije i da oni koji su radili krivo po ovom pitanju odgovaraju pred nadležnim tijelima.
Hvala, gospodine Jukiću. Imamo još prijavljenu repliku gospodina Kadrića. Ima li još neko zainteresiran za diskusiju? Hvala, izvolite gospodine Kadriću.
Ovde samo kratko, bez obzira što ovde nema javnosti, ali da međusobno ovde ne dovodimo jedni druge u zabludu, ova diskusija gospodina Dolića, gdje on ove dodjele ovih državljanstava dovodi, koliko sam ja razumio, u direktnu vezu sa terorizmom, pa ispada da oni ljudi, nadležni organi, službena lica, koja su dodjeljivala, potpisivala te odluke o državljanstvu proizilazi da su morali ti ljudi, ti stranci prethodno donijeti potvrdu da pripadaju nekoj terorističkoj grupi, organizaciji, pa da bi jedan od uslova bio i to da dobiju državljanstvo. Prema tome, zaista to nema veze s tim i prema tome ne treba te stvari na takav način prezentirati i te ljude na takav način, ovaj, dovoditi u vezu sa i one koji su dodjeljivali ta državljanstva i licima kojima je davano to državljanstvo sa terorizmom.
Hvala. Evo, gospodine Doliću, je li takođe replika na repliku?
Samo rečenicu da kažem.
Evo, samo izvolite, izvolite, izvolite.
Da, ja znam, da, ja znam šta sam rekao. Bar, ovaj, ako nije gospodin Kadrić dobro čuo to je njegov problem ili ako nije dobro preveo, to je onda.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih za raspravu? Ako nema, ima gospodin ministar potrebu da da određena pojašnjenja, odgovore, komentare. Izvolite, gospodine ministre.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja se prije svega zahvaljujem svim poslanicima koji su svojim pitanjima imali želju, pokazali želju i namjeru da se određene nejasnoće razjasne. Ja ću, naravno, pokušati da odgovorim na ta pitanja onoliko koliko ja znam, ukoliko smatraju da nisu dobili dobar odgovor ja ću se potruditi da im u pisanoj formi dostavim odgovor. Dakle, bilo je jedno od pitanja, jesam li ja, ovaj, humanitarni ministar? Ja, dakle, nisam ministar za humanitarna pitanja, ali moja je obaveza da provodim zakon i budite uvjereni da ću ja provoditi zakon. Druga je, posve je druga stvar da li bih, da li bih ja lično, osobno, želio da me vi i ovaj, ljudi posmatraju kao humanistu, to bih lično volio i u životu se trudim da takve stvari, ovaj, radim. Dakle, ovdje je riječ bila o manipulaciji ljudima, koja, koja može da izrodi negativne političke posljedice. Dakle, jedna od namjera moga izlaganja jeste da upravo pokušamo spriječiti i medijsku i svaku drugu manipulaciju sa sudbinom, sa sudbinama ljudi. O tome je zapravo riječ. Stvorilo se nažalost jedno javno mišljenje da neko na pravdi Boga progoni ljude samo zato što su ove ili one vjere i nacije. A ja vas uvjeravam da to nije istina. Bilo je jedno pitanje, ovaj, šta radimo ako 80% ljudi nije u BiH? Dakle, jednostavno činjenice, naša sva operetivna i druga saznanja kažu da preko 80% lica kojima je Komisija oduzela državljanstvo ne borave već godinama u BiH, nemamo ih. Ako bih htio da budem skroz pragmatičan, rješavali smo fiktivan problem. Ali, evo, riješili smo ga, neka je fiktivan, riješili smo ga i dobro je da smo ga riješili. Jer da ne bi sutra u budućnosti neko ko ima državljanstvo mogao da napravi neki problem. Dakle, to je smisao ovoga što smo radili i zato smatram da komisija treba da nastavi i da završi ovaj posao. Drugo pitanje je bilo, ovaj, zašto ima tako malo, ovaj, pokrenutih sporova pred sudom? Pa ako 80% ljudi nije u BiH, onda vjerovatno i ne pokreće spor, jer nema nikakvog interesa. Dakle, nije vjerovatno ni mogao iz inostranstva gdje boravi ili gdje je na drugi način riješio svoj status pokretati spor, ovaj, da, da ostane njegovo državljanstvo u BiH, jer on svojim odlaskom i dugotrajnim izbivanjem itd. konačno se opredijelio da ne želi državljanstvo ove države. Ja pretpostavljam, ovaj, gospodine Novakoviću, da je, ovaj, to razlog. 91 I treće pitanje koje sam uočio bilo je isto gospodina Novakovića, dakle, da li osoba se ne može protjerati dok je slučaj pred sudom? U praktičnom smislu dok je slučaj pred sudom, dakle, osoba kojoj je oduzeto državljanstvo, a pokrenula je spor pred sudom, praktički, praktički se ne može protjerati. Znači, tek po pravosnažnosti presude suda, Služba za strance donosi, može donijeti riješenje o protjerivanju. I u slučaju, dakle, da je Služba za strance donijela rješenje o protjerivanju, a za osobu se argumentovano, dakle, od nadležne službe utvrdilo da je prijetnja nacionalnoj sigurnosti, ta osoba se protjeruje po nekakvom skraćenom postupku. Bez prava žalbe. Dakle, jedino ako je osoba činjenično, za koju je činjenično utvrđeno da je prijetnja nacionalnoj sigurnosti od strane Obavještajne službe, ona se, dakle, protjeruje bez prava na žalbu. Mislim da smo se razjasnili. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Dakle, evo čuli ste i gospodina ministra. Ima li potrebe za daljim komentarima? Ako nema, zaključujem raspravu, da vas podsjetim, dakle, imamo Izvještaj Komisije u kojoj Komisija predlaže da prihvatimo Izvještaj. I predlaže još tri zaključka. Gospodin Raguž je intervenirao, doduše ne pismeno, ali mislim da je intervencija korektna. Dakle, intervenirao u zaključku 3. da se izbaci riječ „eventualno“, jer zaista nema potrebe ako pogledate pažljivo ovaj tekst ukupan. Dakle, imamo ove zaključke i imamo još jedan zaključak kojeg je predložio gospodin Okolić. Dakle, da idemo redom. Predlažem prvo da se izjasnimo o Izvještaju, praktično da se izjasnimo o usvajanju izvještaja, a onda da se izjasnimo i o zaključcima Komisije. Nemam ništa protiv. Dakle, evo Šefik predlaže, mislim da je u redu da se izjasnimo o Izvještaju i zaključcima Komisije uz ovo brisanje riječi eventualno u tački 3. odnosno u zaključku 3. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Glasamo o Izvještaju i zaključcima koje je predložila Komisija. Dakle, sa 36 glasova za, 2 protiv, bez uzdržanih, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo u vezi tačke 14. Izvještaja o radu Državne komisije za reviziju odluka naturalizacije stranih državljana BiH prihvatili Izvještaj i zaključke koje je predložila Komisija. Mi imamo obavezu da se izjasnimo o prijedlogu zaključka gospodina Okolića. Gordana, je li kod tebe ovaj predlog zaključka? Gospodin Okolić je donio, molim vas, uredu je, uredu je. Dakle, ako ima potrebe da ponovim još i zbog zapisnika, dakle, gospodin Okolić predlaže još dodatni zaključak, da se nalaže Državnoj komisiji za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH, da hitno izvrše analizu domaćih članova Komisije i članova Sekretarijata Komisije u pogledu izuzeća u skladu sa odredbama člana 35. do člana 40. Zakona o upravnom postupku „Službeni glasnik“ broj 29/02 i 12/04 i da se u skladu sa Zakonom preduzmu odgovarajuće mjere. Jesam li dobro, gospodine Okoliću, ovo pročitao? Dakle, je li razumljiv zaključak. 92 Možemo li se izjašnjavati o ovom zaključku? Molim vas da se izjasnite. Glasajte sad. Dakle, konstatiram da smo sa 26 glasova za, 3 protiv, 8 suzdržanih, usvojili i zaključak koji sam maločas pročitao. Na ovaj način smo završili i rad po tački 14. Prelazimo na tačku 15. Ad.15. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji za 2005.godinu. Radi se, dakle, o izvještajima za; - Agenciju za državnu službu BiH, - Agenciju za promociju stranih investicija BiH, - Agenciju za rad i zapošljavanje BiH, - Agenciju za statistiku BiH, - Arhiv BiH, - Centar za uklanjanje mina BiH, - Centralnu banku BiH, - Direkciju za civilno zrakoplovstvo BiH, - Direkciju za evropske integracije BiH, - Direkciju za implementaciju CIPS projekta, - Državnu agenciju za istrage i zaštitu, - Državnu graničnu službu, - Fond za povratak BiH, - Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH, - Instituciju ombudsmena za ljudska prava BiH, - Institut za akreditiranje BiH, - Institut za standarde, mjeriteljstvo i intelektulano vlasništvo BiH, - Konkurencijsko vijeće BiH, - Ministarstvo civilnih poslova BiH, - Ministarstvo finansija i trezora BiH i - Ministarstvo komunikacija i prometa BiH Dobili ste također i zbirni izvještaj Komisije za finansije i budžet sa predlogom zaključaka i preporuka. Dakle, izvještaje o reviziji je razmatrala nadležna Komisija za finansije i budžet. Ona je sačinila ovaj zbirni izvještaj o reviziji finansijskog poslovanja s predlogom zaključaka i preporuka, kao Izvještaj o razmatranju Izvještaja o izvršenoj reviziji za svaku isntituciju posebno. Dakle, sve ove materijale ste dobili. Otvaram raspravu. Izvolite, gospodin Bahtić ima potrebu kao predsjednik Komisije.
Evo ja ću samo kratko da smo mi održali dvije komisije po pitanju ovih institucija pojedinačno i onda smo zbirno, i da smo usvojili određene zaključke s tim da podržavamo rad, znači, revizije za ove institucije.
Naravno, sada je rad Parlamenta otvoren, ako ima neko zainteresiran, je li.
Ne, hoću da kažem da
Ne, ne govorim, zaboravio sam konstatirati da je prestala zabrana prisustva.
Tako da smo mi znači pojedinačno svaku instituciju, podijelili smo sa svim članovima Komisije da smo obradili, sve snimili na datu preporuku Parlamentu. Revizija je korektno uradila svoj posao i ima podršku Komisije. Toliko, hvala.
Hvala, gospodine Bahtić. Otvaram raspravu. Dakle, čuli ste i dodatna obrazloženja gospodina Bahtića. Ima li prijavljenih? Ako nema, zaključujem praktično raspravu koje nije ni bilo. Sada praktično treba da glasamo o Izvještaju revizije institucija sa Zbirnim izvještajem Komisije za finansije i budžet u kome su sadržani zaključci i preporuke koje će se naravno dostaviti institucijama na koje se odnose, radi realizacije zaključaka i preporuka. Nadam se da smo se razumjeli do kraja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 28 glasova za, 1 protiv, 6 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Izvještaj o reviziji institucija koje sam maločas nabrojao kad sam otvarao ovu tačku dnevnog reda sa Zbirnim ivzeštajem Komisije za finansije i budžet u kojem su sadržani zaključci i preporuke koje će se dostaviti institucijama na koje se odnose radi realizacije zaključaka i preporuka u okviru, dakle, tačke 15. Prelazimo na tačku 16. Ad.16. Razmatranje rang liste kandidata za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora (Prijedlog Komisije za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora) Da vas podsjetim, dakle, u prošlom mandatu Parlamentarne skupštine, naravno, u skladu sa Zakonom o reviziji formirana je Komisija za izbor generalnog revizora i dva zamjenika generalnog revizora. Za Komisiju su izabrani članovi i iz Predstavničkog doma i iz Doma naroda. Komisija je u skladu sa Zakonom provela postupak izbora i utvrdila rang listu koju ste vi dobili. Kao materijale za ovu tačku, dostaivili su vam i prigovore koji su u međuvremenu uslijedili, bilo je i intervencija ombdusmena u smislu obezbjeđenja dostupnosti informacijama itd. Dakle, prakično mi imamo jednu situaciju u koju treba tretirati i ove, imati na umu i ove prigovore koje sam vam ja, koje smo vam dostavili u materijale. Mi smo na Proširenom kolegiju, da podsjetim kolelge, dakle, predsjednike klubova, mi smo na Proširenom kolegiju se usaglasili da Domu predložimo da se formira nova ad hoc komisija koja bi imala zadatak da ispita opravdanost podnesenih prigovora, pa ako se utvrdi da je bilo povrede postupka, da u tom dijelu izvrši ispravke i da Domu podnese novu rang listu. Ja mislim da je ovaj predlog korektan i da se možemo izjasniti, da će to biti najčistije. Ako nema drugčijih razmišljanja, ja predlažem da se izjasnimo o ovom predlogu. Dakle, nema. Glasajte sad. Dakle sa 26 glasova za, bez protiv glasova i suzdržanih 8, konstatiramo da je Predstavnički dom donio odluku da se formira, u vezi razmatranja rang liste kandidata za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora, donio odluku da se formira nova ad hoc komisija koja bi imala zadatak da ispita opravdanost podnesenih prigovora, pa ako se utvrdi da je bilo povrede postupka, da u tom dijelu izvrši ispravke i da Domu podnese novu rang listu. Ujedno, Prošireni kolegij predlaže kandidate za ovu ad hoc komisiju da tako kažem, Halida Genjca, Vinka Zorića i Slavka Jovičića. Molim vas da se izjasnimo o prijedlogu sastava ove ad hoc komisije. Glasajte sad. Sa 27 glasova za, s 1 protiv, 5 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo izabrali, utvrdili ad hoc komisiju sa zadatkom da ispita opravdanost podnesenih prigovora na rang liste pa ako se utvrdi da je bilo povrede postupka da se u tom dijelu izvrše ispravke i da Domu podnese novu rang listu. Na ovaj način smo zaključili rad po 16. tački dnevnog reda. Ostaje nam 17. tačka dnevnog reda. Dakle, Ad.17. Izbor delegacija Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u: a) Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, b) Organizaciju za evropsku sigurnost i saradnju , c) Interparlamentarnu grupu BiH u Interparlamentarnoj uniji, d) Centralnoevropsku inicijativu (CEI) i e) NATO.
Ja u ime Kluba tražim stanku 10 minuta, kako bismo razgovarali sa članovima Kolegija.
Molim Vas, gospodine Novakoviću, malo pažnje.
Jer mi kao klub smo imali dva prijedloga. Nijedan od ta dva prijedloga nije uvažen. Da vidimo razloge. Je li razlog kriterij, veličina kluba, kontinuitet, evo kvalitet, sve od ovoga ćemo prihvatiti kao argument.
Dobro, Vi tražite pauzu 10 minuta.
Ako se nećemo sastati sa Kolegijem, onda ne tražim.
Što se mene tiče, ja nemam ništa protiv da se sastanemo.
E, onda tražim 10 minuta.
Hvala lijepo. Dakle, pauza. [[PAUZA]] Izvolite, gospodine Zoriću.
Ja se zahvaljujem članovima Kolegija. I bolje da smo neke stvari rapsravili u stanci i
Molim vas malo pažnje i strpljenja da ovo privedemo kraju.
Ja moram konstatirati da je ovaj klub i HDZ 1990. predložili dva različita kandidata u dva različita izaslanstva parlamentarna. Nijedan od tih nije uvažen, da gospodin Raguž nije dao suglasnost niti ga je tko pitao da bude u delegaciji Interparlamentarnoj uniji, i slijedom svega toga, a pošto ne postoji ni kriterij o izboru ovih članova u delegacije, gospodin Raguž, odnosno evo ja, u ime Kluba, povlačim njegovu kandidaturu za ovu delegaciju u Interparlamentarnu uniju. 97
Hvala lijepo, gospodine Zoriću. Evo čuli ste, ima li još? Gospodin Križanović.
Zahvaljujem. Valjda sam ja na sjednici Kolegija u proširenom sastavu iz principijelnih razloga, kao što vam je poznato, ovlastio Prošireni kolegij da izvrši raspored
Molim vas malo pažnje.
zastupnika SDP-a u ove delegacije. Ja bih, ovaj, ipak
Molim vas, gospodine Izetbegoviću
molio za jednu intervenciju, evo sada
Gospodine Čampara,
i predložio bih da napravimo jednu zamjenu. Dakle, umjesto profesorice Mirjane Malić iz parlamentarne, koja je sada predložena u Interparlamentarnu uniju, da umjesto nje upišemo Denisa Bećirovića, a da gospođa Malić ide u Vijeće Europe
Umjesto tebe
umjesto Joze Križanovića.
Molim, umjesto tebe
Jeste. Evo mislim da nisam puno narušio samo smo napravili određene zamjene. Hvala.
Hvala. Ima li dalje? Ako nema, mi praktično imamo sada situaciju da se izjasnimo o prijedlogu Proširenog kolegija uz sljedeće korekcije. U Ineterparlamentarnoj uniji povlači se kandidatura gospodina Martina Raguža. Također u Interparlamentarnoj uniji umjesto Mirjane Malić ide gospodin Denis Bećirović, a kad je riječ o zamjenicima članova delegacije u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope umjesto gospodina Križanovića ide Mirjana Malić. Jesmo li se razumjeli? Dakle, stavljam ovaj prijedlog na glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 28 glasova za, 2 protiv, 4 suzdržana, uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatiram da smo izabrali članove u delegacijama kako slijedi; U delegaciju u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope predlažu se, odnosno izabrani su članovi; - Bakir Izetbegović, - Azra Hadžiahmetović, - Milica Marković i - Slavko Matić. Za zamjenike članova izabrani su; - Savo Erić, - Mirjana Malić, - Sefer Halilović. U delegaciju u Organizaciju za evropsku sigurnost i saradnju; - Šemsudin Mehmedović. U delegaciju u Interparlamentarnoj uniji, izabrani su; - Šefik Džaferović, - Azra Alajbegović, - Drago Kalabić, - Denis Bećirović i - Momčilo Novaković. S tim da ostaje jedno mjesto upražnjeno. U delegaciju u Centralnoevropskoj inicijativi izabrani su; - Mehmed Suljkanović i - Lazar Prodanović. U delegaciju u NATO-u, izabrani su; - Halid Genjac i - Milorad Živković. Dakle, na ovaj način smo iscrpili dnevni red i zaključujem raspravu današnje 6. sjednice. Samo trenutak još oko dogovora nastavka praktično sjednice u smislu dovršenja tačke 3. 99 Mi smo kao Kolegij razmotrili varijante sutra. Sutra zasjeda Dom naroda i ne postoji potpuna spremnost da sutra odmah nastavimo, osim ovih, da tako kažem, tehničkih problema. Mi smo praktično neusvajanjem danas, odnosno neizjašnjavanjem danas propustili mogućnost da do 31. i tu teoretsku mogućnost do 31. da završimo proceduru oko Budžeta jer Dom naroda sutra ima sjednicu, a nije komisijsku fazu oko Budžeta obavio itd. a bez Doma naroda, naravno, stvar nije završena. U varijantama subota, nedjelja, ponedjeljak itd. došli smo u situaciju da razmišljamo i o sljedećem. Mi 4. ovog mjeseca, dakle 4. u četvrtak imamo plenarnu sjednicu za koje su pozivi danas otišli. Dakle, plenarna sjednica u 14:45, a u povodu obraćanja pomoćnika državnog sekretara SAD-a na temu politike SAD-a vezane za Balkan. Dakle, mislili smo iz racionalnih razloga imajući na umu da rok svakako ne možemo stići taman da bismo i večeras, odnosno i sutra uradili posao, da ovu sjednicu održimo u 10:00 sati istog dana i da na racionalan način, da tako kažem, organiziramo rad. To bi bilo dakle 4. u 10:00 sati. Oprostite, ja se izvinjavam, dakle, ja sam krivo, ovaj, dakle, radi se o srijedi. Srijeda 4. aprila u 10:00 sati. Ja mislim, izvolite. Rajilić gospođa.
Ja se izvinjavam, ...(odmaknuta od mikrofona) ... 11:00 sati, imamo dovoljno vremena.
Pa evo, ja nemam ništa protiv da, ako se slažemo, da to bude u 11:00 sati. Izvolite, gospodine Zoriću.
Ja mislim da bi trebalo sjednicu održati u utorak 3. Imam zato i svoje razloge. Ako to bude u 11:00 sati u srijedu, ja očekujem da nećemo završiti, a pošto se tako važna osoba obraća Parlamentu, Parlamentarnoj skupštini i jednom i drugom domu, bojim se da ćemo to sve zajedno odgoditi za četvrtak, a to je već veliki četvrtak i mislim da ne bismo trebali sebe dovoditi u poziciju da
Ja Vas uvjeravam da ćemo završiti ili ovako ili onako.
Pa ja imam iskustva.
Ja Vas uvjeravam da ćemo završiti ili ovako ili onako.
Ja imam iskustva. Ali ako utorak ne završimo, onda nastavimo u srijedu u 11:00 sati i završimo
Gospodine Zoriću, ja Vas uvjeravam da ćemo u srijedu završiti ili ovako ili onako.
Dobro.
Hvala svakako na sugestiji. Ona neće biti, neće se remetiti četvrtak, budite sigurni. Izvolite, gospodine Džaferoviću.
Ovo nije opravdanje da se sjednica ne održi 4. Mi smo planirali jednu veliku sjednicu Ustavnopravne komisije. Pozivi su otišli 4. Tamo je Zakon o visokom obrazovanju, svi oni zakoni koji su vraćene odavdje. Mi ćemo, naravno, odložiti sjednicu
Prilagodite se, molim vas.
Nikakav problem. Međutim, mislim da bi bilo pametnije da što prije raspravljamo o Budžetu. Ako možete
Ja sam pokušao da to sutra uradimo
Ako možete to da uradimo, ovaj, sutra u 10:00 sati, mislim da bi to bilo najbolje jer mislim da nismo izgubili vrijeme, odnosno da nismo izgubili vrijeme do konca 31. da imamo usvojen Budžet. Neka i Dom naroda zasjeda onda u subotu. Nije to problem.
Dom naroda zasjeda sutra.
Da, pa neka zasjedaju poslije nas.
Imaju komisije, nisu uradili ni komisijsku fazu, 40 tačaka dnevnog reda imaju. 101
Dobro, evo ja mislim
Evo mi predlažemo da to bude 4. u 1100 sati. Možemo li se složiti da ne glasamo? Hvala lijepo. Konstatiram da nastavak sjednice je 4. u 1100 sati. I još jedno obavještenje, 7. sjednica će biti 12. aprila. Sutra pozivi idu. Sjednica završila sa radom u 1900 sati. 102 Gospodo, poštovani poslanici i gosti, mediji, nastavljamo rad 6. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, kao što vam je poznato, mi smo odlučili, dakle, da u nastavku 6. sjednice, nastavimo raspravu o tački 3., dakle, Zakonu o Budžetu Bosne i Hercegovine za 2007.godinu i da vas podsjetim, mi smo okončali raspravu u prvom čitanju, dakle, raspravu o principima na kojim počiva Budžet i kada smo došli do trenutka kada smo se trebali izjašnjavati o Zakonu o izvršenju Budžeta za 2007.godinu, donijeli smo odluku da to odgodimo. Dakle, evo u međuvremenu smo imali priliku i mogućnost da neke stvari međusobno razjasnimo, približimo stanovišta itd., ja očekujem da ćemo mi danas imati to, ali evo, dakle, ja vas pozivam da zauzmete svoja mjesta i da se pripremite za glasanje o Zakonu o izvršenju Budžeta za 2007.godinu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Ponavljam još jedanput. Mi smo raspravu okončali i zastali pred glasanjem. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Zakon u prvom čitanju. Ima li primjedbi na glasanje? Može, može. Glasajte sad. Dakle, konstatiram da smo sa 23 glasa za, 9 protiv, bez suzdržanih, sa dovoljnom entitetskom većinom, usvojili Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH u prvom čitanju, u okviru treće tačke dnevnog reda nastavka 6. sjednice. Dakle, sada prelazimo na drugo čitanje, jer smo tako odlučili da radimo o ovom Budžetu, jeste, na osnovu prijedloga Komisije. Dakle, sada raspravljamo o amandmanima i nakon rasprave glasamo o amandmanima. Otvaram raspravu. Nema potrebe da vas podsjećam ko je sve podnio amandmane, nego otvaram raspravu. Izvolite. Izvolite gospodine Novakoviću.
Samo jedno pitanje gospodine predsjedavajući. Na osnovu kog člana Poslovnika je Kolegij odlučio da se raspravlja na istoj sjednici drugo čitanje? Ili je potrebno da Dom odluči, da li će se raspravljati o drugom čitanju?
Pa Kolegij i Prošireni kolegij je odlučio i donio odluku da radi po preporuci Komisije. I gospodine Novakoviću, to smo prethodno pitanje već ranije riješili. Ne znam zašto sada to vraćate na početak. Nemam ništa protiv. Evo, da i to riješimo. Evo ja stavljam na glasanje inicijativu i prijedlog Komisije da se Zakon na jednoj sjednici raspravlja u oba čitanja. Ko je za ovakav zaključak? Glasajte sad. Dakle, sa 23 glasa za, 5 protiv, 4 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom, Predstavnički dom je donio odluku da o Zakonu o Budžetu institucija BiH za 2007.godinu raspravlja na jednoj sjednici u oba čitanja. Nadam se da sada nema dileme, iako, po mom mišljenju, smo ovo bili razriješili, ali nema problema. Vraćamo se na raspravu o amandmanima. Izvolite. Ima li prijavljenih? Ako nema prijavljenih, evo, ja se, molim vas, gospodin Martin Raguž. Molim vas, ko se još javlja za raspravu o amandmanima? Dakle, imamo gospodina Martina Raguža, gospodina Novakovića, gospodina Lijanovića, gospodina Halilovića. Hvala lijepo. Nadam se da se neće proširivati ova lista. Izvolite.
Više pitanje gospodine predsjedatelju. Znači mi imamo Izvješće Komisije, je li tako? I imamo ovaj novi amandman koji smo dobili.
Imamo i nove amandmane, imamo amandmane koji brane ranije podnešene amandmane na Komisiji. Dakle, imamo čitav set amandmana danas.
Pa ja bih volio, evo, da znamo kakva je tu situacija, pošto nismo pravovremeno dobili sve informacije, pa eventualno onda da se javljamo za riječ. Hvala.
Mislim da ste potpuno u pravu. Ovaj, ja sam čekao da, ipak, rasprava, da ne ometam raspravu, da poslanici svoje kažu, ali evo, ja ću vrlo rado.
Gospodin Beriz Belkić.
Dakle, u međuvremenu, od prekida, odnosno, od zaključka da ćemo nastaviti o tački 3. na današnjoj sjednici, mi smo izvršili niz konsultacija. Govorim o Kolegiju, govorim o predsjednicima klubova itd., govorim o Predsjedništvu, govorim o Ministarstvu finansija, govorim o Vijeću ministara, dakle, rezultat svih tih konsultacija je sljedeći. Mi smo postigli saglasnost, govorim o parlamentarnoj većini, dakle, mi smo postigli saglasnost, ja se izvinjavam gospodinu Ragužu, što nije blagovremeno informisan. Mi smo postigli saglasnost da zadržimo početni nivo predloženog Budžeta, dakle, onaj kakav je predložilo Predsjedništvo BiH, a obradilo Ministarstvo finansija, odnosno Vijeće ministara, uz jednu korekciju, uz jednu korekciju, a ona se odnosi na podršku saniranja stanja u Srebrenici u iznosu od 9.900.000 i nešto. Sve ostalo za parlamentarnu većinu nije prihvatljivo. Evo, to je u najkraćem obrazloženje. Ako ima nekih pitanja, tu sam. Hvala lijepo. Izvolite, rasprava. Gospodin Raguž, gospodin Zorić, odnosno, izvinite, gospodin Raguž, gospodin Halilović, Novaković, Halilović pa gospodin Zorić. A Lijanović, pardon.
Ja sam i prošli put znao da će se otprilike ovakav raspored desiti i zato sam rekao da ostavljam svoju diskusiju za ovaj trenutak i vrlo kratko ću reći, znači, nažalost, prvi put smo upjeli postići na Komisiji s energijom više klubova da jedna državna institucija kao što je Fonda za povratak, dobije sredstva i da namjenski bude stavljeno u funkciju da proces povratka koji je u jednoj fazi kad mu treba zaista injekcija i kad su međunarodni izvori u jednoj silaznoj putanji, dobije taj impuls i kad smo to uspjeli na neki način svi skupa prihvatiti, dogovoriti, evo vidimo danas da onaj ko se dogovarao, znači jednostavno je takav jedan pristup potpuno negirao. To ni na koji način ne dovodi u pitanje sredstva za Srebrenicu i apsolutno podržavam ovaj dio i mislim da je to bilo logično da se u okviru onog što je bilo uključeno za Fond za povratak, prioritetno izdvoji za Srebrenicu pa čak i u ovom iznosu ali završiti sve na ovaj način, zaista mislim da je loša poruka svim povratnicima i svim ljudima koji su očekivali da institucije BiH mogu u određenom trenutku preuzeti odgovornost za taj proces. I žao mi je stvarno i žao mi je što mi nismo kao Klub konsultirani u okviru te parlamentarne većine jer ne bi dali suglasnost za ovaku redukciju i moram reći, zaista, da blago je reći da sam razočaran ovakvim odnosom prema pitanju povratka, od onih koji su imali mandat da Vijeće minsitara stave u funkciju da realizira Budžet koji usvaja ovaj dom, odnosno ovaj parlament. Hvala lijepo.
Gospodin Novaković. Replika, gospodin Zorić.
Spavajućeg ili pitanja, ja ne znam. Je li to sad, je li to znači, ovo što ste vi predsjedavajući sad iznijeli prije gospodina Raguža da ne važi ono što je Komisija radila? Mislim, ne razumijem. Više ne razumijem Poslovnik, evo. Komisija je nešto zaključila i odjednom je neko tamo iza zidova zaključio da ono više ne vrijedi. Ili ne vrijedi Poslovnik. Šta ne vrijedi.
Dakle, ja sam, ja sam bio potpuno jasan. Kroz kontra-amandmane koji negiraju ono što je na Komisiji usvojeno, se dovodimo u tu situaciju da vraćamo Budžet na početnu poziciju a ovim amandmanom kojeg smo podnijeli, gospodin Živković, Lozančić i ja, vraćamo u život ovih 9.900.00, vezano za Srebrenicu.
To znači da je, da zastupnik treba Boga moliti da mu ne prođe amandman na Komisiji da bi ga mogao obnoviti, a oni kojima prođe, neko ih zbriše i ne može ih obnoviti.
To je moguće po Poslovniku gospodine Zoriću.
Nije to moguće. Moguće je, gospodin evo Lijanović je obnovio svoj amandman jer mu nije prošao na Komisiji. Moj je prošao jednoglasno, neko ga jednostavno
On je osporen, osporen je drugim amandmanima koji su na stolu i o njima se moramo izjašnjavati gospodine Zoriću.
Pa moramo, ali dok nije osporen, zašto vi kažete da je se vratilo na nulu.
Pa vratiće se u krajnjem bilansu. Gospodin Raguž me je pitao kakva je projekcija? Glasanjem.
Mogu li ja, ovaj, još reći par rečenica pa ću se javiti. 106
Izvolite.
Ovako, bio je amandman radi bh. javnosti, da se u Proračunu predvidi 100 tisuća za održavanje Svjetskog prvenstva, prvog vjerojatno i jedinog u BiH. To su kolege na Komisiji jednoglasno prihvatile, da je bilo i 200 tisuća, kolege bi jednoglasno prihvatile i onda se nekom učinilo da tu se ne vrši promocija BiH šta li, i taj amandman je pobrisao. Ja sam sa predlagačem amandmana, da se ponište usvojeni amandmani I, II, III, IV i V razgovarao. On je rekao da on nema ništa protiv tog amandmana, bez obzira, taj amandman, izgleda, ostaje na snazi, da se izbriše, da se izbriše amandman da se da podrška Svjetskom prvenstvu sa 100 tisuća, dakle, zaista simbolično. I ja to više ne razumijem. Ostaće situacija takva da će se odustati od te organizacije. Ja nemam ništa više reći. Zaista, organizatori ne mogu ući u rizik, iako su ušli u veliki rizik i upoznata je i prošla Komisija Zastupničkog doma za financije i proračun i ova, i ovdje zašto ne reći da je Predsjedništvo BiH preuzelo glavno pokroviteljstvo nad tim prvenstvom. Ako znači sa 0 KM, onda će, zaista, organizatori od toga odustati i neka je to nama ovdje i Parlamentarnoj skupštini BiH na čast.
Ima mogućnosti
Nema mogućnosti. Ima i za Srebrenicu mogućnosti. Ispričavam se svim Srebreničanima i svim ljudima u BiH. I dali smo svoj, predložili smo amandman također za povratak i uklopili smo se u sve ono što je, kad je bila priča i o Srebrenici, i sad ima mogućnosti. Ima mogućnosti da ne odluči ovaj dom nego Vijeće ministara. Ja se s tim ne slažem da živim u neizvjesnosti nego hoću da ovaj se dom o tome izjasni i molim kolegu koji je podnio taj amandman da ga povuče jednostavno. Ne možemo na taj način se ponašati ovdje. Ima mogućnost.
Hvala gospodine Zoriću. Gospodin Novaković.
Hvala lijepo. Uvažene kolege, dio diskusije, prvi dio diskusije dosta liči na diskusiju gospodina Zorića. Naime, Komisija je takođe prihvatila jedan amandman koji sam ja predložio, a tiče se sredstava za poslaničke klubove u iznosu od 320.000 koja bi se koristila radi omogućavanja potpisivanja Memornduma, znači, koji smo svi mi, dakle, klubovi dobili za finansiranje kancelarija. Znači, klubova van, ovaj, Sarajeva. Čini mi se da je Klub SNSD-a predložio amandman kojim se poništava i taj amandman i ja bih molio, zaista, ne vidim razloga za to, tim prije što se na ovaj način ne dira u budžetski 107 okvir, ne vidim razloga da taj amandman se povuče i da praktično ostanu ta sredstva. Inače, nemamo mogućnosti da potpišemo taj memorandum i svi ti razgovori koji su do sada bili, nemaju nikakvog smisla. Drugi dio diskusije se odnosi na amandmane koje sam predložio. I, moram reći da mi nije jasno, ovde sam slušao i prošli put elaboracije od nekih kolega u prilog ili protiv ovakvog Budžeta, prije svega ekonomske prirode i nije mi jasno kako je moguće sve to izračunati, a da ne znamo u ovoj zemlji koliko živi stanovnika, da ne znamo s čim ova zemlja raspolaže, s kojim materijalnim bogatstvom, da ne znamo koliko u ovoj zemlji ima onih koji su izbjegli, koliko imamo onih koji su ostali. Naime, tamo gdje su, dakle, u onim područjima gdje su izbjegli itd. I sve to nije moguće uraditi bez popisa stanovništva. I valjda svi mi to znamo. Posebno oni ekonomski stručnjaci i jedino politika čini da tog popisa nema i ajde što nema popisa, nego nema ni ozbiljnih namjera da se u neko dogledno vrijeme to pitanje riješava. Pazite, ova priča kako smo mi prošle godine ubacili onih 500.000 po onoj kvazi konstrukciji gospodina Lagumdžije, a koju je poslije SNSD pripisao sebi kao rezultat političkog djelovanja i sa 5.000.000 sveli nekih, za nekakve pripreme nekih projekata koje nikada nisu ni napravljene, i vidjećemo kad budemo dobili izvještaj, koliko je od tih sredstava utrošeno u prošloj godini, pa ćemo onda vidjeti koliko je ozbiljno to i tada bilo rečeno. Ove godine ne bi trebala imati smisla. Iako vidim da imaju ponovo smisla i ponovo se ponavlja ista priča. Ono što sam očekivao u ovom budžetu jeste da se potpuno jasno kaže da je projekcijom ovaj Savjet ministara, a to sam govorio i predsjedavajućem Savjeta ministara kao primjedbu njegovom ekspozeu, u svom mandatu planirao usvojiti. Zakon o popisu i izvršiti popis stanovništva. To je 2011. godina. odnosno 2010. To je valjda i krajnja granica koju smo ovdje imali priliku da čujemo nekoliko puta i od predstavnika međunarodne zajednice. I po njihovim stavovima to je neka krajnja granica. A da bismo to uradili, valjda smo morali početi ozbiljan posao 2007.godine i za to obezbijediti sredstva u Budžetu. Nažalost, toga nema i vjerovatno i neće biti. Ja sam predložio, dakle, amandman kojim za te poslove priprema, a u vezi sa planom koji bi dostavila Agencija za statistiku i zakonu koji bismo ovdje usvojili, izdvaja 3.000.000. Dio tih sredstava 1.500.000 je po mom prijedlogu trebao ići iz sredstava predviđenih za Upravu za indirektno oporezivanje ,a 1.500.000 iz sredstava za Ministarstvo vanjskih poslova, imajući u vidu da je prije neki dan i Predsjedništvo BiH raspravljalo o potrebi racionalizacije diplomatsko konzularne mreže BiH, što je, naravno, podrazumijevalo valjda i neko smanjenje sredstava predviđenih Budžetom. O Upravi za indirektno oporezivanje da ne govorimo, koliko puta smo slušali kako je u toj upravi potrebno izvršiti određene uštede itd. Drugi amandman jeste amandman kojim sam ja tražio da se Udruženju "Ostanak" da 120.000 maraka za njihov rad. Naime, mi smo na toj komisiji, na kojoj sam ja tražio, imali priliku da Komisija usvaja različite i raznorazne amandmane, pa između ostalog, neće se gospodin Zorić naljutiti, i amandman, znači, o kojem je on govorio. Smatrao sam da u ovom sada društvu postoji kategorija ljudi, a koja Dejtonskim sporazumom postoji, to su ljudi koji žele ostati tamo gdje se sada nalazimo. O njima ovdje niko nije govorio. Ni na samoj Komisiji niko nije govorio, a član Komisije ispred SDS-a, gospodin Erić je tražio da i mi podržimo taj 108 amandman uz uslov da tamo uz povratak piše i ostanak. Dakle, onaj ko želi da ostaje, da ima program koji će dostaviti, da na bazi tog programa može dobiti sredstva. A da li će ih dobiti ili neće, zavisi od ministarstva i zavisi od programa koji ljudi ponude. Pošto niko o toj kategoriji ne brine, i niko se njima ne bavi osim ovog udruženja, smatrao sam da je valjda važnije, evo, ili važno ili kako god hoćete, da i to udruženje dobije tih 120.000 kako bi moglo, ako ništa drugo, raditi sa tim ljudima i praviti neke programe koji će valjda jednog dana biti ozbiljno shvaćeni i, ovaj, od nadležnih ministarstava. I na kraju, ono što mi nije jasno, nije mi jasno da Parlamentarna skupština ne želi da bude informisana o trošenju budžetskih sredstava budžetske rezerve. Pazite, ja sam ovdje predložio da tromjesečno imamo tu informaciju. Ne da bismo uzeli pravo Savjetu ministara da odlučuje o budžetskoj rezervi već da bismo bili informisani kako bismo znali, ustvari, mi ovdje, da li se ta budžetska rezerva troši prema onima koji su već ovde evidentirani kao korisnici i u kom iznosu ili se troši za neke koji nisu već budžetom predvidjeli sredstva. Očito je da Komisija nije smatrala potrebnim da to stoji u zakonu i evo ja sam ponovio taj amandman i molim, znači, očekujem da ćemo mi ovde na sjednici podržati amandman koji glasi; Savjet ministara dostavlja tromjesečno Parlamentarnoj skupštini informaciju o upotrebi budžetske rezerve po korisnicima. Hvala vam lijepo.
Hvala godspodine Novaković. Ima prije toga gospodin Kriižanović, poslovničku intervenciju. Pa onda, Martin Raguž poslovnička intervencija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mislim da bi bilo dobro, obzirom na promjenu i Poslovnika i mislim da smo imali, da kažem, nedovoljno obrazloženja u uvodu ovoga glasanja. Bilo bi dobro da raščistimo da li smo glasasnjem za Zakon u prvom čitanju obuhvatili, odnosno da li su amandmani koje je Komisija prihvatila sastavni dio Prijedloga zakona koji smo usvojili u prvom čitanju. Mislim da bi bilo vrlo važno zbog
Jesu gospodine Križanoviću, još uvijek, ali sada slijedi amandmanska faza.
Dakle, samo da konstatiramo. Dakle, amandmani koje je prihvatila Komisija su sastavni, postali sastavni dio Prijedloga zakona koji smo usvojili u prvom čitanju.
Takav smo dobili gospodine Križanoviću. Dobili smo s Izvještajem i sada, a onda slijedi rasprava o amandmanima. Hoćete da kažete da smo mi usvojili već Budžet je li?
Naravno, ako slijedi rasprava o amandmanima koji se žele ponovo braniti i koji su pravovremeno stigli u proceduru
Ali kojim se želi i osporavati amandmani usvojeni na Komisiji koji su sastavni dio
Samo da konstatiramo, dakle, da su amandmani koje je Komisija prihvatila, sastavni dio Prijedloga zakona koji smo usvojili u prvom čitanju. Hvala.
Tačno. Hvala lijepo. Gospodine Raguž, poslovničko pitanje.
Pa evo, u ime Mješovitog kluba i HDZ-a 1990. tražim stanku od pola sata da bi se razjasnile ove proceduralne stvari i
Nema problema /pričaju u isti glas M.Raguž i B.Belkić/ Nema problema. Pauza pola sata na zahtjev predsjednika Kluba HDZ 1990. [[PAUZA]]
Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, uvaženi zastupnici, članovi Vijeća ministara, mi smo stanku tražili jednostavno da podvučemo crtu, da vidimo gdje smo i što smo. 110 I sada kako ja razumijem Poslovnik i kako sam se konsultirao s ljudima koji su odgovorni za poštivanje Poslovnika, ljudi, odnosno, zastupnici koji su imali amandmane i čiji su amandmani prihvaćeni na Komisiji, a koji su sada osporeni ovim jedinim amandmanom, nisu više u situaciji niti da podnose amandmane niti da brane svoj amandman. I sad zamislite koja je to situacija, znači. Posvetili ste napor kao i mnogi drugi zastupnici da dođe do korekcija Proračuna u prioritetima važnim za ovu zemlju i sad više niste u mogućnosti da se uopće odlučuje o tome o čemu ste radili toliko vremena i podnijeli napor. Ne samo ja, nego i svi drugi zastupnici. Znači, to je apsurd. Protiv tog apsurda izražavam protest ovdje. Druga stvar, gospodine predsjedatelju, nećete mi zamjeriti, neću se više javljati za riječ, nisam koristio dugo vremena, reći ću neke stvari vezano za pitanja povratka. Mislim da sam dužan to reći zato što sam primio pisma od Biskupske konferencije do drugih institucija udruga povratnika, ne praveći nikakvu razliku niti distinkciju između bilo kojeg povratnika ni po jednoj osnovi, nacionalnoj ni regionalnoj, moram reći sljedeće; ova parlamentarna skupština je usvojila Strategiju BiH za provedbu Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma i u toj strategiji dodatno usvojila zaključke koji kažu – da se ni na koji način ne može limitirati realizacija ovog posla, nego da se trebaju poduzeti dodatni napori s ciljem stvaranja uvjeta za održivi povratak u BiH. Također su utvrđeni strateški ciljevi prema kojima se trebaju osigurati dodatna donatorska sredstva. Pa ako treba i zadužiti BiH. Učiniti preraspodjelu sredstava u Proračunu zajedničkih institucija, angažirati nove izvore financiranja i sve ostalo, kako bi se taj proces nastavio, a procjena je da on ne može biti završen prije 2010.godine i minimum je, nakon provedenih reformi, uvođenja PDV-a, godišnja stopa od 50.000.000 maraka da bi se uopće moglo govoriti o nekom procesu, procesu koji ova zemlja čini, ovu zemlju čini odgovornom prema tom pitanju. I sad kad smo napravili taj napor, kad su svi, manje-više, većina klubova prihvatila i kad smo se složili da to bude 24.000.000 plus Srebrenica, ovdje ne trebam ponavljati da je to onda apsolutni prioritet, ni po čemu se ne dovodi u pitanje, i kad smo imali koncenzus, na ovaj način sve to dovodimo u pitanje. Ja zaista ako ostane ovakav odnos, mogu samo izraziti svoje nezadovoljstvo i biti protiv ovakvog pristupa i Proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodine Raguž. Nastavljamo diskusiju o amandmanima. Gospodin Lijanović, neka se pripremi gospodin Halilović. I ja više prijavljenih nemam.
Ja sam se isto prijavio za raspravu.
Ja sam mislio, gospodine Zoriću, da ste vi već diskutovali. Dakle, gospodin Zorić, gospodin Lagumdžija. Ima li još kandidata za diskusiju o amandmanima? Gospodin Genjac, evo 111 i ja se prijavljujem kao posljednji. Evo, na ovaj način zaključujemo prijavljene za raspravu o amandmanima. Izvolite gospodine Lijanoviću.
Poštovani predsjedavajući, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, predsjedavajući je na prošlom zasjedanju kazao, zapravo, jednu konstataciju da je država loš manager. Ja se s tom konstatacijom slažem, s tim da mi koji sjedimo ovdje, činimo državu jer kreiramo znači sve državne propise i pošto smo, očito, mi loši manageri, onda i država postaje loš manager. Iako primamo plaću kao dobri manageri, i vjerujem da se niko od nas ne bi bio voljan odreći te plaće, jedino nam preostaje da iz loših manager pređemo u dobre manager pa da onda i država bude uspješna. Ja sam želio ovaj proračun unaprijediti da on ima i razvojni karakter, ne time da podnesem amandmane pa da neko bude protiv, neko bude za, pa da vidimo, ne znam, ko je protiv poljoprivrede, ko je za poljoprivredu, nego sam, u biti, podnio amandmane da pokušaju biti usvojeni jer je to potrebno građanima BiH, jer je to potrebno poljoprivrednicima jer to i podržava preko 60% građana BiH na osnovu istraživanja koje je provela meritorna organizacija Internacionalni republikanski institut iz SAD-a čije ste istraživanje dobili na prošlom zasjedanju. A to je i dio Sporazuma koji je potpisalo 7 političkih stranaka kao programske ciljeve za naredne 4 godine u kojima je poljoprivreda jedan od prioriteta, da se stanje značajno poboljša. Ako uzmemo analizu, ja sam vam dio te analize i dostavio u materijalima uz moje amandmane. Zadnjih 10 godina imamo deficit preko 50 milijardi maraka i ako uzmemo u obzir da jedno radno mjesto u BiH može koštati 100 tisuća maraka, onda smo zadnjih 10 godina izgubili 500 tisuća radnih mjesta. Zamislite, iz BiH je otišlo 500 tisuća radnih mjesta koja se nikada više neće vratiti niti za to ima mogućnosti da se vrate, a da imamo sada 500 tisuća novih radnih mjesta, 500 ljudi bi ustajalo svako jutro i znalo kuda da krenu, u odnosu na današnje stanje što, kad ustanu, ne znaju šta raditi od sebe. Imali bismo 500 tisuća novih doprinosa u mirovinskim i penzionim fondovima i naši umirovljenici bi imali duplo veće mirovine, naši fondovi za obrazovanje, proračuni bi imali puno više sredstava. Da bude još žalosnije, taj deficit, njega skoro 40% je napravljen sa zemljama bivše Jugoslavije s kojima smo bili nekad u zajedničkoj državi i ne mogu da prihvatim činjenicu da su oni baš toliko daleko pametniji od nas da, u biti, naprave profit za svoje zemlje tako velik preko leđa građana BiH. Deficit svih 10 godina u kontinuitetu raste osim zadnje godine što je zbog PDV-a nešto malo smanjen, ali za ovu godinu imamo već alarmantne podatke da je u prvom mjesecu ove godine deficit, u odnosu na prvi mjesec prošle godine, porastao za preko 50%. Još podatke nismo dobili za drugi mjesec ali to je trend koji govori da i dalje novac, tj. radna mjesta iz BiH idu vani iako ih ovdje naši građani željno očekuju. 112 Ja razumijem i očekujem ono što kaže Ministarstvo financija i možda neki od vas, nema novaca i ne mogu se izdvojiti sredstva. Analize pokazuju sasvim suprotno. Novaca ima u ogromnim količinama samo je pitanje u što ovaj dom te novce želi usmjeriti, za što ovaj dom novce oprašta, a za što ne. Ja sam, kao jedan simbol opraštanja novaca na luksuz koji imamo najmanje oporezovan u BiH u odnosu na zemlje regiona, a i na EU, uzeo cigarete. I danas imamo situaciju, ja sam kupio jednu kutiju cigareta koja se proizvodi u nama susjednoj Republici Hrvatskoj i kod nas košta 1 marku, a ta ista cigareta u Zagrebu košta duplo više. Kupio sam jednu cigaretu koja nam dolazi iz Austrije koja kod nas košta 1,30 ili 1,5, u Austriji košta nekoliko puta više. Imali smo prije par dana posjetu premijera Sanadera. Volio bih da ga je neko pitao zašto on ima veće poreze na luksuz i zašto njegova vlada već 10 godina izdvaja za poljoprivredu svake godine preko 500 miliona maraka, a volio bih da mi neko u BiH, od nas kolega ovdje ili nekoga iz Vijeća ministara, može objasniti zašto mi na te cigarete koje nam dolaze iz drugih država opraštamo ogromne novce,znači, zašto kroz male poreze to poklanjamo njima? Zašto našim mladima nudimo po istoj cijeni litar mlijeka i kutiju cigareta? I kad to imaju na izboru, onda znamo za što će se opredijeliti. Opredijelit će se za kutiju cigareta, da se vjerojatno utješe, da nemaju perspektive u budućnosti. Ja mislim da trebamo oporezovati luksuz, a smanjiti porez na rad, uvesti poticaje i na taj način promijeniti smijer u kojem mi snažno koračamo naprijed ali nismo svjesni da se nalazimo pred jednom velikom provalijom, a takvo koračanje naprijed nas vodi ravno u tu provaliju. Potpisan je Ugovor o CEFT-i to znači kompletnu liberalizaciju slobodne trgovine sa zemljama u regionu. Mi ga još nismo ni dobili na ove klube iako je predviđeno da bi ga, možda za mjesec dana, trebali ratificirati. Ja postavljam pitanje zašto 4 ili 5 mjeseci nakon njegovog potpisivanja ga mi nemamo kako bismo mogli vidjeti šta nas očekuje u narednom periodu i da li mi svoj proračun trebamo uskladiti sa onim što smo potpisali u području slobodne trgovine? Ne želim vjerovati, ali je činjenica, moguće da ga čak namjerno nismo dobili, da ga neko opstruira jer kad bismo pročitali šta smo potpisali i kakvu slobodnu trgovinu zagovaramo u regionu, i kad vidimo šta susjedi izdvajaju za poticaje, vjerojatno bismo i mi razmišljali drugačije. Želimo što prije ratificirati Sporauzum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU koji podrazumjeva dodatnu liberalizaciju trgovine sa EU, a znamo da u EU, i gospodin Ren nam je nedavno ovdje rekao, već je napravljeno tržište od 500 miliona stanovnika, njihovi proizvođači, poduprti sa poticajima iz proračuna EU preko 40%, razvijaju svoje brendove, razvijaju svoje proizvode i prave jednotržišnu ekonomiju, a mi želimo ući sa takvim konkurentnim proizvodima u utakmicu i znamo kakav će rezultat biti. Biće rezultat sličan kao da nekoga od nas pusti u ring sa Tajsonom i kaže, evo, slobodno je, pobijedi ga. Znači možemo samo pobjeći
Gospodine Lijanović imate samo 2-3 minute, molim vas da privodite kraju.
Hvala lijepo na podsjeti. Kad pogledamo investicije, kakve investicije imamo u BiH, vidimo da se nije moglo čuti zadnjih 10 godina da je neko investirao u voćnjak, u vinograd, da je neko napravio neku farmu ili posijao negdje nešto. Vidimo samo da se investiralo u trgovačke lance, u trgovačke centre gdje se ponovno na takav način želi dovesti radna roba, ovdje prodavati i napraviti još veći deficit nego što imamo danas. Kad pogledamo strukturu plasmana novca banaka u BiH onda vidimo da u toj strukturi je poljoprivreda ispod 1%, a da je ostalih 90 i nešto posto uglavnom trgovina. Ja sam razumio riječi predsjedavajućeg da danas nema mogućnosti da ovaj amandman bude podržan od strane parlamentarne većine. I ja ću predložiti jedan zaključak nakon glasanja o amandmanima da makar pokušamo nešto u narednom periodu mijenjati u ovom području. Hvala.
Hvala gospodine Ivankoviću. Gospodin Sefer Halilović.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, ja ću, ja sam uložio nekoliko amandmana, malo sam bio zbunjen s ovim prvim čitanjem, drugim čitanjem, ali nadam se da to neće bitno uticati na ono što ću danas ovdje kazati. Moj prvi amandman odnosi se da, moj prijedlog je, da se zatvori Državna agencija, Regulatorna agencija za električnu energiju i da sredstva koja ta agencija troši se preusmjere, odnosno usmjere za povratak prognanika svojim kućama, svojim ognjištima.
Gospodine Haliloviću, ja vam moram reći da vaši amandmani su neblagovremeni i neće biti predmet izjašnjavanja. Naravno, bez ambicija da vam uskratim da kažete što imate kazati, ali evo da znamo da on nije po Poslovniku blagovremeno podnešen i nećemo se o njemu izjašnjavati.
Po Poslovniku, ovaj, gospodine predsjedavajući, po Poslovniku, amandmani se mogu podnijeti nakon prvog čitanja, po članu 109., u roku od 15 dana. Vi naravno možete ili ne možete, vi imate većinu pa može se o njima izjašnjavati
Nije riječ o tome. Riječ je o Poslovniku. 114
Molim.
Nije riječ o većini, nevećini, riječ je o Poslovniku vjerujte.
Jeste o Poslovniku. Po Poslovniku, ja nakon prvog čitanja u roku od 15 dana imam mogućnost da podnesem amandmane. Prema tome, ja sam htio samo da vam
Govorim nakon komisijske faze, ali dobro, izvolite
Ako vi hoćete da se izjašnajvate, vi se izjasnite, ako nećete
Ne, ne, izvolite, vi diskutujte, a ja sam vam rekao stav Kolegija.
Mislim da je po ovom pitanju, ovaj, situacija odveć više nego jasna zato što, ako Regulatorna ova državna agencija potroši oko 2 miliona maraka godišnje, da bi se taj novac veoma jednostavno i veoma lako mogao preusmjeriti u podršku povratku, a da nadležni Odbor Parlamenta preuzme brigu o, jer je to, jer je Parlament najviši zakonodavni organ vlasti u ovoj zemlji i mislim da je to interes svih građana, cijena električne energije, i na taj način bi se to moglo riješiti. Drugi amandman odnosi se na, prijedlog je da se poveća Budžet za 400 miliona maraka, KM. Jer, ja sam i prošli put na nešto kratko o tome diskutovao, računajući da ću danas imati mogućnost da nešto šire kažem o tome. Ekonomski stručnjaci procjenjuju da crno tržište u BiH proguta godišnje između 5 i 6 milijardi, to je u jednoj ili dvije svoje izjave potvrdio i bivši predsjedavajući Vijeća ministara Adnan Terzić i mislim da bi bilo korektno i ambiciozno da ovo Vijeće minsitara i ovaj Parlament zacrta sebi da makar riješi 10% od tog crnog tržišta koje godišnje proguta 5-6 milijardi puta, odnosno ovih 11 godina nakon Dejtona nije teško doći do cifre koliko je to para. Posebno teška je situacija, mislim da je na tržištu nafte jer usmeni(?) bosanski ,odnosno, evropski standard je poznat 0,035 sumpora i poznato je da se uglavnom nafta na prostoru BiH uvozi sa teritorija bivših republika SFRJ. Također je poznato da rafinerije ni u Hrvatskoj ni u Srbiji, a ni u Sloveniji, sa malim izuzetkom Kopra i Rijeke, nisu u stanju zadovoljiti sa svojom tehnologijom ove standarde i da po tehnologiji oni ništa ne zaostaju, odnosno, ništa ne prednjače ispred rafinerije u Bosanskom Brodu jer konačno, Bosanski Brod, rafinerija u Bosnaskom Brodu je napravljena zadnja. 115 Bosna i Hercegovina ima šuplje granice i nafta se uvozi sa svih strana. I jedan od posebnih bosanskih apsurda jeste da se kontrola kvaliteta ne vrši na graničnim prijelazima nego se vrši, nego se nafta uvozi sa papirima koji se donose iz zemalja uvoznika, odnosno Srbije i Hrvatske. Srbije, Hrvatske i drugih zemalja. Mislim da ovdje nije teško zaključiti kakav se kvalitet nafte uvozi i ako bi se uvela kontrola nafte na graničnim prijelazima, mislim da bi se u velikoj mjeri riješio problem kvaliteta nafte. A ako samo pogledamo na koji način i kako su riješile susjedne zemlje, prije svega Srbija i Hrvatska uvoz nafte, onda ćemo vidjeti da u Srbiji se može samo uvesti sirova nafta što znači da, kontrolom rafinerije u Pančevu, se apsolutno kontroliše i ne postoji crno tržište ili postoji u vrlo maloj mjeri. U Hrvatskoj je liberalniji uvoz po zakonu ali po standardima je gotovo nemoguće uvesti naftu u Hrvatsku osim njihovih rafinerija. Jedino BiH je tuđa, odnosno ničija zemlja, i na njoj se uvozi i u nju se uvozi ko god šta hoće i kako god hoće. Procjena je da samo crno tržište nafte proguta godišnje između milijardu i 200 i milijardu i 500 miliona godišnje, ovaj, nafte i mislim da bismo iz ovog trebali izvući određene zaključke, a uskoro će, eto, i rafinerija Bosnanski Brod početi da radi pa bismo tu mogli tražiti prostor da se ovo pitanje riješi malo ozbiljnije. Treći amandman odnosi se, da se obezbijede sredstva u iznosu od 50.000 KM za rad stručnih službi vještaka koje su konstatovale i nestale donacije koje su stigle u BiH u periodu od '96- do 2006.godine. Naime, Komisija koju je formirao ovaj Parlament, u kojoj su, po mom sjećanju, ono što sam uspio iz štampe da vidim, učestvovali doktor Slavo Kukić i gospodin Gligorić, ustanovila je da je nestalo ili zloupotrebljeno oko 8 milijardi i 400 miliona KM, a Federalna komisija je ustanovila da fali oko milijardu i 360 miliona maraka za vrlo kratko vrijeme, pregled... dokumentacija. Moj prijedlog jeste da se osiguraju ova sredstva i da se nastavi rad ove parlamentarne komisije. I sljedeći set amandmana odnosi se na iznos sredstava koja treba osigurati za ono što se zove, u članu 3., raspored prihoda po budžetskim korisnicima, treba dodati 7 institucija kulture kojima je osnivač BiH, Zemaljski muzej, Istorijski muzej, Nacionalna biblioteka, Muzej književnosti, pozorišta, Umjetnička galerija, Kinoteka i Biblioteka za slijepa i slabovidna lica. Naime, da ne obrazlažem dalje, svi poslanici su dobili ove prijedloge, da ne zauzimam vrijeme, od završetka rata pa do dana današnjeg, ove komisije rade na nelegalan način jer je 2000.godine Federalna vlada nezakonito imenovala upravne odbore i direktore, i od tada do danas, ovo Vijeće ministara, ovaj Parlament i ovaj Dom se nije bavio tim pitanjem iako ti upravni odbori nezakonito rade. Direktori su nezakonito postavljeni jer Federalna vlada nema ingerencije nad njima i tražim da se umjesto 2 njima dodijeli 4 miliona maraka, a da konačno Vijeće ministara, odnosno resorni ministar se bavi i počne baviti ovim pitanjem. Hvala lijepo. 116
Hvala lijepo gospodine Haliloviću. Gospodin Zorić.
Ja nažalost, moram pričati o tuđim amandmanima i za početak bih zamolio da poslije moje rasprave ili kada smatrate prikladnim, da tajnik ovog doma, gospođa Branka Todorović, da tumačenje članka 118., stavak 1. Dakle, može li se podnijeti amandman i kazati ja brišem sve amandmane i da onda Dom mora se o tome izjašnjavati jer ovdje piše da se mogu podnositi amandmani koji poništavaju amandmane? Ja to tumačim da je gospodin Kalabić, odnosno Klub SNSD podnio pet amandmana, a ne jedan amandman. Dakle, to je prvo. Drugo o čemu želim govoriti je nedostatak Poslovnika koji ne dozvoljava podnositeljima amandmana, čiji su amandmani prošli u komisijskoj fazi, obnovu tih amandmana, a onima čiji nisu prošli, dakle, dozvoljava. Ja se pitam je li odraz Povjerenstva za financije i proračun parlamentarne većine. Ja se pitam zašto se zastupnici HDZ-a 1990. guraju iz parlamentarne većine i zašto njih niko ne konzultira kako bi se podnio ovaj prijedlog koji smo danas dobili na klupama. A ja ću samo kazati još nekoliko stvari, da sam sada u stanci razgovarao s nekim zastupnicima, dakle, većina njih podržava i podržala bi moj amandman, a neki su mi odgovorili da će Vijeće ministara iz Proračunske pričuve ili Budžetske rezerve taj isti iznos odobriti kako bi se to Svjetsko prvenstvo održalo u BiH. A upravo ja amandmanom predlažem da to bude iz tekuće pričuve. U čemu je razlika, ja ne znam? Ja sam razgovarao sa predstavnicima Ministarstva financija i proračuna, svi osim jenog pomoćnika podržavaju taj amandman ili sam ja njih pogrešno razumio. A ja ću kazati, da nije ta manifestacija Svjetskog prvenstva ono što se odnosi na reprezentaciju, reprezentacija će konkurirati kada civilni, volio bih da me slušaju i predstavnici Vijeća ministara,
Molim vas malo pažnje.
Dakle, Savez i reprezentacija će konkurirati, kad Ministarstvo civilnih poslova raspiše natječaj kako bi mogli ići na natjecanja, pa i u BiH, kako bi mogli sudjelovati u tom svjetskom prvenstvu. A ovo je za manifestaciju, dakle, stavlja se onaj ko je izborio svjetsko prvenstvo u BiH u neravnopravan položaj, on će konkurirati za manifestaciju koja predstavlja BiH i za koju je Predsjedništvo ove zemlje dalo suglasnost da se održi i da bude glavni pokrovitelj. Mi hoćemo konkurirati na sredstva kad to raspiše Ministarstvo civilnih poslova ali za potrebe reprezentacije. Ono što smo tražili u Proračunu je da se stane iza Odluke Predsedništva BiH, naravno, da se stane financijski. I ja bih volio, ako će se ovaj amandman odbaciti, da se, onda, odbaci pojedinačno, dakle, da o amandmanu Kluba SNSD-a glasamo pet puta. 117 Samo ću napomenuti da se radi o Svjetskom prvenstvu u boćanju i da Obnovljeni savez od 2002. ima redom: 2003. brončanu medalju na Svjetskom prvenstvu, 2005. Mediteranske igre u Španjolskoj srebro, Svjetske igre u Duizburgu zlato, Svjetsko prvenstvo u Torinu zlato, srebro, bronca, 2006. Evropsko prvenstvo u Rijeci zlato i srebro. Dakle, boćanje se igra u šest disciplina da ne bismo mislili da smo mi osvojili sve tri medalja, ovaj na jednom Svjetskom prvenstvu. Ne radi se također o jednom igraču koji je, usput rečeno, bio i sportaš BiH, tri igrača su osvajala medalje, a šest igrača je igralo u polufinalu. I kad onda postignemo uspjeh u jednom sportu, onda se to želi omalovažiti. Mi slavimo treća mjesta u grupi za otići na neko svjetsko prevenstvo, a svjetske prvake želimo i one koji žele se natjecati za svjetske prvake, za svjetske doprvake i žele doći u BiH, ne želimo u BiH. Zašto je to tako? Meni zaista nije jasno. Ja sam istakao u svom amandmanu da i predstavnik Predsedništva BiH i sam predsjedatelj Vijeća ministara je dao suglasnost da će biti u Organizacijskom odboru Prvenstva, a onda se prema ovome amandmanu odnositi kako se odnosimo, zaista nije primjereno. Jer ja moram kazati da je gospodin Špirić spremno i iz prve rekao da želi biti u tom Organizacijskom odboru i potpredsednik je tog Organizacjisko odbora, a onda odjednom Vijeće ministara ili predstavnici Vijeća ministara ne prihvaćaju jedan amandman. Ja vam moram kazati da, da je od Svjetske organizacije došao zahtjev da se prvenstvo produži za četvrtinu, dakle, četvrtinu sredstava ćemo više trebati nego smo predvidjeli Proračunom, ali nismo to povećavali amandmanom nego ćemo se potruditi naći sponzore. Zašto to govorim? To govorim zato što smo se mi na vrijeme obraćali
Molim vas malo strpljenja i pažnje, poslanik govori.
Evo, gotov sam za pola minute. Mi smo se na vrijeme, kažem, kad kažem mi, onda kažem organizatori, obraćali gospodinu Terziću da u Projekciji Proračuna predvidi ta sredstva. Pogotovo me čudi da nisu predviđena jer je i prošle godine ta manifestacija bila u Proračunu. I onda mi zaista nije jasno da, da jedna ovako simbolična svota nije, i kad je bila izglasana kroz amandmansku fazu na komisiji, da se onda poništava jednim ovakvim amandmanom.
Hvala gospodine Zoriću. Gospodine Lagumdžija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, gospodine ministre. Istina, sigurnosti je, očigledno je stranačka stega na sceni. Nemam ovdje iz Vijeća ministara, nažalost, ni predsjedavajućeg Vijeća ministara, uobičajeno je gospodine Belkiću,
Pozvali smo ih vjerujte. 118
Ne, ne. Prvo ja uopšte ne sumnjam da ste Vi sa svoje strane uradili sve administrativne stvari koje je trebalo. Ovaj gospodin Špirić je bio taj koji se uvijek bunio kao poslanik što na ovakvim sesijama nema predsjednika Vijeća ministara. Istina, u to doba, to je bio drugi čovjek, sad je treći. Nažalost, ja se posebno, malo mi je žao kolega iz SDA, čiji su ministri i zamjenici pokazali puni patriotizam i svijest o tome da dođu danas ovdje, vidim jedino ministre i zamjenike iz SDA, kako sjede ovdje i kako će sutra pratriotski i bosanski nabiti nogom, kako se to narodski kaže, amandmane koje dao Kalabić u ime predsjednika svoje stranke. Pa će se tako ukinuti Interventni fond za izbjeglice, bosanski patriotski, pa će se ukinuti povratak u iznosu od 25 miliona dodatnih, isto patriotski. I malo mi je žao. U takvom pratriotizmu i takvom bosanskom bloku mi nećemo učestvovati. Koji takve stvari radi. Ovaj budžet nije ni razvojni, ni socijalni. On je administrativni, to se vidi i jednim laganim pogledom, koji vam je dovoljan za znanje, za jedan seminarski rad. Spoljni dug ove godine, za servisiranje spoljnog duga imamo rasterećenje od 25 miliona manje nego prošle godine. To je trebao biti jedan, jedna šansa, da ove godine iskoristimo taj dolazak da da 25 miliona manje. Svake godine nam rastu i rastu obaveze prema, i ovo je godina kada ćemo samo za trenutak malo se izdići iznad vode kad je u pitanju 25 miliona, nije malo. Ove godine imamo prihod, višak prihoda, vidi se u entitetima i državi zbog prirode uvođenja PDV-a. I to je dah koji dogodine nećemo imati i to stručnjaci jako dobro znaju. Te dvije šanse, nažalost, ovim Budžetom nisu iskorištene. Ja prije svega smatram da ovo što ste uradili sada, odnosno što izgleda da ćete uraditi, što će te poništiti i onaj veliki napor koji je, zahvaljujem se i predsjedniku komisije koji je bio vrlo, ovako, s obzirom da je teko počeo da radi taj posao, bez velikog iskustva, jako dobar posao je napravio i stvorila se jedna atmosfera na Komisiji za finansije u kojom smo, eto, pet, šest nekih amandmana razumno prihvatili. Danas će ti amandmani, patriotski i bosanski, izgleda da se pobrišu i pomnože s nulom i ostaće ono što je, pa mislim, svakom jasno da se mora uraditi, a to je tih simboličnih 10 miliona za Srebrenicu. I normalno da to treba podržati i to je dobro da se makar oko toga postigao dogovor. Ali nije se trebalo sve ostalo, ipak, pobrisati kao da ga nije ni bilo. Ja vas još jednom molim da razmislite o amandmanima, koji čak ne narušavaju ni ovaj vaš dogovor koji ste napravili. Prvi amandman se odnosi, koji sam dao, i da se bruto plate i naknade, ipak, umanje za određeni iznos. Amandmani koje sam dao smanjuju Budžet za 35 miliona, a povećavaju ga za 36. Dakle, on je izbalansiran sa ovim amandmanima. Tim više što za bruto plate i naknade imamo povećanje koje se ne može opravdati imajući u vidu, da tako kažem, broj ljudi koji će sada biti praktično manji ,naročito zbog toga što će se onim vojnicima s pravom isplatiti, 1.640 vojnika će dobiti, imaju posebnu svoju apanažu. Takođe naknade i troškovi zaposlenih se, prijedlog amandmana drugog kojeg sam iznio da su najblaže rečeno, neprimjerene, da se naknade troškova zaposlenih ovim Budžetom povećavaju, ljudi, za 37%. 119 Tako će vjerovatno lakše biti obrazložiti ono povećanje toplih obroka i slično jel'? Evo, već je to, očigledno su se odluke donijele, prije nego je Budžet usvojen. Takođe, mislim da nema potrebe, ne narušava vaš stranački dogovor, smanjivanje ugovornih i drugih posebnih usluga koje su umanjene za 4 miliona. I što je bio dio amandmana usvojen na Komisiji. Ja zato molim i slažem se sa kolegom Zorićem da jedan po jedan se glasa o Kalabićevim amandmanima. Možda, ipak, neke stvari, evo da prihvatimo. Što da ukidamo? Kad smo se dogovorili na Komisiji da ove ugovorne usluge, 4 miliona nema potrebe smanjivati. Ja i dalje smatram, i zato bih molio da se izjasnimo o tome, da Parlamentarna skupština i Predsjedništvo, da se umanje iznosi, kao kroz stavke koje su date u amandmanima. Smatram da je to neophodno. Takođe smatram, i amandman koji sam iznio koji govori o rezervisanju sredstava za pregovore sa Evropskom Unijom, ja ovdje poštujem ekipu iz Ministarstva finansija ,zaista, ovaj, ovdje vidim, došli su u najjačem sastavu kad izuzmemo ministra. Ovaj i
On je zbog bolesti u porodici odsutan. Ja se izvinjavam, propustio sam da obavijestim.
Opravdavam, ja upravo hvalim ljude koji su tu. Ja im neću zamjerati, neka pričaju između sebe, zato što oni
Ja govorim o ministru, samo dodatna informacija ništa drugo.
Da, da. Dakle, ja znam da ono imaju odgovor na ovo, i problem je što će nama ljudi iz Ministarstva finansija, kada bi uopšte došli u poziciju, kada bi se, kada bi imalo potrebe da nam odgovaraju, oni bi nama rekli da su to zahtjevi koje su oni dobili. Oni su kriva adresa kada njih pitamo: Zašto ste za pregovore sa Evropskom Unijom prošle godine imali 3,5 miliona, a sada imate samo 300 hiljada maraka? Kao da smo odustali od Evropske Unije. Nisu oni adresa koja to treba da obavi. Zato mi je žao što nema predsjedavajućeg Vijeća ministara ili makar ministra Vanjskih poslova. Takođe molim da se, posebno vas molim, da se amandman koji sam dao ovdje, a koji se tiče konsultantskih obaveza za Koridor Vc, vi znate da u Budžetu stoji za Projektnu dokumentaciju samo 180 hiljada maraka, a da se vodi 10 miliona u posebnoj stavci, vanbudžetski, uslovno rečeno. I amandman koji govori da, ipak, od tolikih silnih opredjeljenja za Koridor Vc damo jedno opredjeljenje za koje ovdje postoje sredstva, naročito ako se smanje plate i naknade. I to je amandman kojim tražimo samo da se minimalan iznos od 23 miliona uloži u ono što je povećavanje, upravo, ovaj, aktivnosti u Ministarstvu za saobraćaj i komunikacije, što 120 u skladu sa Ekspozeom premijera, sa obećanjima ministra koji nam je rekao da će na tome, bar u onoj komisiji kad smo bili. Takođe vas molim da razmislite još jednom o amandmanu koji se odnosi na odvajanje sredstava u iznosu od 21 milion maraka u Ministarstvo vanjske trgovine. U stavci mogućnost razvoja domaće proizvodnje i stimulacije. Naime, kolega Belkiću, izvinjavam se na vrlo kratkoj argumentaciji, naime, prošle godine
Nisam ja ništa rekao. Ja pažljivo slušam.
Jest, dakle, prošle godine je ukupno u bankama BiH svim, dato negdje oko po različitim kalkulacijama i procjenama između 1,5 milijardi i 2 milijarde sredstava je plasirano u kredite, od toga oko polovina je otišla u proizvodnju. Što znači da je plasirano negdje oko 700 miliona maraka kredita za proizvodne namjene. Ako bi se sa 21 milionom učestvovalo u obaranju kamate za 2% samo za proizvodnju i to ne treba nikakav mehanizam imati posebni. Dakle, gospodo iz banaka kamata je 7%, evo još 2% se finansira iz Budžeta samo za proizvodnju, ne treba vam mehanizam. Ako banka daje 7 dajte našoj proizvodnji, da li je poljoprivreda ili cijevi, bronho cijevi, nije bitno šta se pravi, to samo treba finansirati sa, dakle, to su, to je vrlo jednostavan mehanizam pojeftinjavanja kredita. Samo za proizvodnju, jer u prošloj godini je stranih investicija ovdje došlo samo 100 miliona maraka u proizvodnju, od toga u RS 20 miliona, čak bi ono trebali više da poguraju, jer svakako su obećanja u RS-u jako velika. Da je krenulo, a statistike kažu da je prošle godine 20 miliona bilo ulaganja u RS, konkretnih. Druga je stvar što je u novinama bilo 3 milijarde. Ali stvarno je bilo 20 miliona. Nema razloga da se jedan ovakav amandman ne prihvati, za njega postoje sredstva koja nisu velika. Ja koristim argumentaciju zato iz materijala koji sam dobio kao i svi vi. Od materijala Duing biznis 2007. koji je izdala Svjetska banka, koji su nam poslali davno, koji stalno na ulazu nas čeka. Od Grozdovih inicijativa, Transparens internešenela, Aldija. Dakle, nevladine organizacije koje nam otkrivaju toplu vodu. I onda ispada da su oni pametni, a mi smo budale. Jer oni to, k'o biva, znaju, a mi, k'o biva, ne znamo. Ma znamo i mi to. Samo oni imaju alibi u nama što mi ne dignemo ruku za stvari koje i mi znamo da su ispravne. Usput budi rečeno, ovdje Duing biznis smo 95. od 170 zemalja. Prošle godine smo bili 91., sa ovakvim administrativnim Budžetom pašćemo još gore. Samo da vam kažem da su nas u ovoj godini dana pretekli Gana, Kirgistan i Makedonija, istina, pretekli smo Nepal, u mrtvoj trci za jedno mjesto. Bojim se da s ovakvim Budžetom, ovaj izvještaj, dogodine, bolje da ne gledam. Može nam biti zlo. Na kraju, gospodine predsjedavajući, ja Vas molim da probate, bosanski i patriotski razmisliti o Budžetu, o stavci. Kad su usvajani Ustavni amandmani, oni koji su bili protiv Ustavnih amandmana i oni koji su bili za, su se složili o tome da trebaju ovdje dva ministarstva odmah krenuti da se stvore Ustavne pretpostavke, to je Ministarstvo poljoprivrede, nauke i tehnologije. Ovdje ima jedna budžetska stavka, amandman, razmislite molim vas. Imali smo konsenzus o tome da se odvoji milion maraka u Ministarstvu za civilne poslove, za podrške 121 naučno-istraživačkom radu kao zametku onoga što, kad-tad, ćemo imati. Samo kad krenemo, kad krenemo, to će sigurno biti. Ali nema razloga da ne otvorimo tu sada stavku. I na samom kraju, moja posljednja dva amandmana, ne traže nikakve izdatke, nisu ni nepatriotska nisu ni bosanskohercegovačka, ni protiv kog naroda usmjereni, usmjereni su protiv nepotrebne administracije koja će nas obarati još na ovim listama. A to su dva amandmana koji limitiraju naknade troškova zaposlenih, uposleniku, jer, manje-više, mada nismo, izvinjavam se, nek' me ispravi kolega Bahtić, mi smo na komisiji, a to nije bilo u zaključku komisije, al' volio bi da se samo registrira, jer su nam obećali na komisiji iz Ministarstva finansija da će nam pripremiti jednu informaciju o troškovima koji se nepotrebno izdvajaju za veliki broj komisija i, uslovno rečeno, ovih nadoknada, koje vidim ovdje da se povećavaju za 37%, a koje se vješto, administrativno isplaćuju ljudima tako što se upiše veliki broj ljudi, pa se ljudi ne prime, pa onda ovi koji, k'o biva, rade oni onda dobiju neke nadoknade. I kao rezultat toga imamo to što imamo. Nama su obećali da će nam dati tu informaciju i moja posljednja dva amandmana upravo govore o tome da trebamo kod usvajanja Budžeta i to je, ponavljam, nije protivno vašem koaliconom dogovoru, nije protivno vašim intencijama koje ste ovdje imali, u krajnjem slučaju u potpunom je suglasju sa onim što nam je predsjedavajući Vijeća ministara rekao i time vam se, gospodine Belkiću, zahvaljujem i sa tugom u očima ću gledati patriote danas.
Samo nemojte zaplakati. Javlja se gospodin Genjac. Replika?
Dakle, ovaj, da se zahvalim profesoru Lagumdžiji na saučešću, saosjećanju za SDA, ovaj, nema potrebe je li, jer nećemo mi, dakle, nabiti, kako on reče, nogom ove amandmane. Sve ovo što smo ovaj put pričali i htjeli, ovaj, ostaje za rebalans Budžeta, jer predlagač Budžeta, Predsjedništvo BiH, nije ni predložilo da to uradimo ovaj put. Reklo je da pokušamo kroz rebalans Budžeta namaći veća sredstva za povratak i ostaje da vidimo šta će ostati, ovaj, od viška sredstava, neraspoređenih sredstava iz PDV-a i mi ćemo, budite sigurni, nastaviti upravo da insistiramo na onome svemu na čemu smo insistirali. Dakle, povratak, dakle, izgradnja informatičkog društva itd. Mnogo toga u čemu se slažemo i sa ljudima iz SDP-a. Dakle, tumačenje ministra finansija je bilo da ne možemo na bazi pretpostavke da će biti tih viška sredstava uložiti ovakav amandman, on nije to podržao. I SNSD je bio protiv toga da se probije ova određena suma zahvatanja i trošenja Budžeta. Mi preko toga nismo mogli uraditi. Mogli smo samo da srušimo Budžet. I ne bismo htjeli na sebe preuzeti takvu odgovornost. Ali ono što smo uspjeli, dakle, preko onoga što je od nas očekivao predlagač, odnosno Predsjedništvo BiH, jeste da izdvojimo skoro 10 miliona za Srebrenicu. Ostaje rebalans i borićemo se dalje. Samo što, ono što bih danas pozvao Vladu, predstavnike Vlade koji su tu prisutni, nemojte, zaista, ovaj, povećavati tople obroke, nemojte. Ja sam imao juče šehitske porodice, ratne vojne invalide, gdje neki invalidi imaju 100 maraka, 200 maraka, čovjek nema nogu, ovaj, ne može da dobije posao zbog toga, ima nekakva primanja od 213 maraka mjesečno. Nemojte da topli obroci budu veći od tih njihovih primanja. Jer se možemo začuditi, već raste pritisak u tim, ovaj, grupacijama, možemo se začuditi šta nam ti ljudi jednoga dana mogu uraditi. Eto toliko. Hvala vam. 122
Hvala. Ja ovo nisam ni shvatio kao repliku. Samo malo. Nemojte objašnjavati. Gospodine Lagumdžija, šta ste vi htjeli? Replika. Izvolite. Gospodine Novakoviću ,izvolite.
Poslovnička intervencija.
A poslovnička ide prije.
Gospodine Novakoviću, izvolite.
Po Poslovniku ide prije.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući član 69 kaže, u stav 1. „Svaki poslanik ili drugi učesnik sjednice Doma može da govori kad zatraži i dobije riječ od predsjedavajućeg, ali ne duže od 10 minuta“.
Ja sam gledao na sat, znate, pa negdje mi uzmu jedanaest, dvanaest, trudim se koliko mogu gospodine Novakoviću. Hvala na intervenciji. Gospodine Lagumdžija, replika.
Zahvaljujem se, gospodine Izetbegoviću.
Do tri minuta, do tri minuta.
Molim.
Do tri minuta.
Do tri minuta, odlično. Dakle, vrlo je dirljiva briga za ovaj topli obrok. To ne trebate apelovati na to. To vi imate moć da to zaustavite. Nemojte apelovati na javnost. Zaustavite to. Recite svojim ministrima da promijene ili ih smijenite. Ako su radili, ne možete ovako, mislim nam prodavati, jel' to meni se obraćate, gospodine ministre sigurnosti il'? Prstom mi maše ministar sigurnosti, hoće "čojek" nešto da kaže
Nemojte prijetiti. Nemojte prepadati. Gospodin Lagumdžija se prepao već.
Bolje vam je gospodine ministre da ste danas otišli, jutros oko jedanaest sati da slušate Dodika u Banja Luci kako je postrojenim policajcima rekao ne dam vas, neću vas dati, nema ništa od toga da
Gospodine Lagumdžija, dajte
Ne on ima pravo, da govori
Dajte se vratite na repliku. Molim vas, gospodine Lagumdžija. Dajte na repliku.
Dakle,
Molim vas malo pažnje, malo pažnje.
Dadkle gospodine,
Bili smo strpljivi do sada, izdržimo i ovo naravno.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Dakle, moji amandmani su ovde upravo išli na tragu da izbjegnemo zamku koju bi mogli izbjeći u koju smo mogli upast da smo slijedili logiku gospodina Izetbegovića. Naša tri prva amandmana se odnose
Nemojte se vraćati na amandmane, na replici ste gospodine 124
A ne, zato što čovjek kaže da bi on to povećao, ali ne može jer nema prihoda, pa ja samo kažem, da budem jasan, amandmani koje sam predložio tačno smanjuju iznose koji omogućavaju bez rebalansa da ima stvari, za stvari koje vi danas ovdje odbijate. Dakle, podržite naše amandmane o smanjivanju plata i naknada uključujući i topli obrok i onda će biti para za ove izbjeglice pa i te ljude koji
Hvala lijepo gospodine Lagumdžija. Gospodin Genjac.
..nije prijavio za diskusiju poslije izjašnjavanja o amandmanima.
Nisam razumio gospodine Genjac.
Prijavio sam se za diskusiju poslije izjašnjavanja o amandmanima, a prije izjašnjavanja
A prije izjašnjavanja u drugom čitanju. Pa, molim vas, nemate potrebe uzimati akontaciju u prijavljivanju. Kad završimo, ovaj, drugo čitanje onda ćemo. Ja sam se prijavio za diskusiju, ja ću vrlo kratko. Čak sam na ivici da odustanem, da ne bih širio ovu repliku dalje, nepotrebno. Gospodine ministre, vi insistirate, par minuta oko toplog. Ne znam kakve vi veze imate s toplim obrokom. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, poštovani predsjedavajući, dakle, nisam ja dizao prst prema lideru opozicije ali je on, valjda nesvjesno, u svojoj diskusiji prstom prijetio prema minisitru sigurnosti, što nije dobra poruka, dakle, u tom smislu, možda je obostrana prijetnja bila. Dakle, pazite, ovo je priča o Budžetu i tu pozivanje na patriotizam, zaista je ovako više degutantno nego što ima prave osnove mada ima ljudi zaista koji patriotizam mjere novcima. To ne sporim. Ali evo, htio sam dati jedno pojašnjenje vezano za tople obroke. Dakle, u BiH, na ovom budžetu ima oko 21.000 budžetskih korisnika. Topli obrok se nije mijenjao u iznosu od 8 maraka od 2000.godine. I neka znate da taj topli obrok najviše koriste vojnici, policajci, dakle ljudi koji imaju relativno niske prosječne plate. Za njih je to namijenjeno. Ako vas interesuje, u Federaciji je topli obrok veći nego u državi BiH. To je, dakle, motiviralo Vijeće ministara da donese tu vrstu odluke. 125 Što se tiče, bar ono koliko ja znam, što se tiče tih sredstava za pregovore sa EU, dakle, stvarno je potrošeno bilo nekih pola miliona maraka, a ne 4 miliona koliko je bilo planirano za prošlu godinu, zato je to smanjenje izvršeno. Svedeno je na realnu cifru. Ništa drugo. Dakle, evo, uz svu tu vrstu opozicione priče koju ja, dakle, vrlo dobro razumijem, pa pazite, vi ste spominjali te tople obroke. Ako, uzmite stenogram pa vidite da je to bila vaša priča. Dakle, topli obroci su preko 90% vojnicima, policajcima, dakle, službenicima, ljudima koji zaista nemaju visoka primanja. Hvala lijepo.
Replika gospodin Halilović. Imate li još informacija gospodine Sadoviću? Ako budete imali, samo se javite. Izvolite gospodine Haliloviću.
Ja ću vrlo kratko gospodinu ministru, samo da ga obavijestim da opozicione stranke nisu izabrale lidera opozicije i vjerovatno njemu odgovara ponešto od ovoga što priča gospodin Lagmdžija pa ga je već proglasio liderom opozicije. Gospodin Lagumdžija jeste lider najveće opozicione stranke ali nije lider opozicije i molim vas da to imate u vidu.
Hvala gospodine Haliloviću. Hvala. Evo ja ću vrlo kratko. Dakle, apsolutno razumijevajući i potrebu i pravo ljudi da u što je moguće, da tako kažem, jasnijem obliku pojasne svoje amandmane, i naravno, ovdašnjoj javnosti svoje namjere prezentiraju na najbolji mogući način, ja vrlo poštujem i napore poslanika i klubova i diskusije itd., dakle, nijedan napor niti potcjenjujem niti omalovažavam i potpuno razumijem. Ali, treba imati razumijevanja za osnovni cilj i za osnovni posao koji mi ovdje želimo da uradimo. Mi ne možemo pobjeći od činjenice da Državni budžet BiH koji je u ovom trenutku još uvijek 2 puta manji, govorim o onom dijelu koji finansira administraciju, institucije BiH, još je uvijek za 2 i nešto puta manji od entitetskih. Ravan recimo jednom kantonalnom. Dakle, on je još uvijek daleko od kapaciteta da bude i razvojni i socijalni, da riješi niz stvari koje su ovdje se čule itd. Dakle, ja ne osporavam apsolutno potrebu da država Bosna i Hercegovina kroz određene funkcije i određene stvari dođe u poziciju lidera za rješavanje određenih stvari, ali nažalost mi takvu situaciju u ovom trenutku nemamo. Ja vas podsjećam pod kojim smo okolnostima prekinuli sjednicu, odnosno odgodili izjašnjavanje o Budžetu. Pod okolnostima kada smo imali insistiranje političkih partija, odnosno klubova itd. na vlastitim amandmanima vezajući to za odnos prema ukupnom budžetu. 126 Dakle uvažavajući tu činjenicu i odgovornost, jer je ovaj parlament doveden u vrlo nezgodnu situaciju pa je Komisija bila prinuđena, da bi ispoštovala zakonski rok koji smo, ipak, na neki način probili, bila prinuđena da predloži jednu vrstu skraćenog postupka, jednu vrstu posebnog postupka zbog kojeg, gospodine Haliloviću, vaši amandmani nisu blagovremeni. Dakle, Parlament se našao u situaciji u kojoj se našao. Mi smo odgodili izjašnjavanje upravo zbog toga da pokušamo naći način da, ipak, dođemo do Budžeta države BiH. Ja sam rekao šta je rezultat tog usaglašavanja. Rezultat tog usaglašavanja je, naravno uz konsultacije i sa predlagačem i obrađivačem jeste, vratiti Budžet na predloženi nivo i povećati ga za 10.000.000 u korist Srebrenice. Da bismo došli do toga valja provesti tehniku, glasanje, i ja sam jasno i otvoreno rekao na zahtjev gospodina Raguža šta je namjera parlamentarne većine. Naravno, ja se izvinjavam gospodinu Ragužu, nismo uspjeli stupiti s njima u kontakt i ja se stvarno izvinjavam. Dakle, to je ono o čemu sam ja govorio na samom početku. Ja sam kao predsjedavajući Kolegija, iz odgovornosti, naravno sa tugom u očima, ako vama odgovara gospodine Lagumdžija, izvršio konsultacije sa zamjenicima, izvršio konsultacije sa zamjenicima i dogovorio da se u skladu sa članom 118, tačka 3, pod b) itd. ide sa kompromisnim amandmanom, itd. da uđe u život. Sve u cilju donošenja Budžeta. Naravno, ima potpuno drugačijih mišljenja, naravno da će ovi postupci biti proglašeni antipatriotski, ja, vaše je pravo gospodine Lagumdžija da dajete ocjenu ko je patriota, ko nije, ja to nisam u stanju niti se usuđujem, ali evo, neka ostane to otvoreno, mi ćemo uraditi ono što smo naumili, odnosno što smo dogovorili, a javnost će cijeniti šta smo mi to uradili. Hvala lijepo. Je li replika gospodine Haliloviću? Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ako ste se vi dogovorili da radite po nekom skraćenom postupku, i da ovi amandmani neće ući u razmatranje, trebali ste nas o tome obavijestiti. U vašem pozivu za prošlu sjednicu piše: Usvajanje Budžeta za 2007.godinu, prvo čitanje. Pozivajući se na član 109, dakle, 15 dana nakon toga, mi imamo mogućnost i pravo da uložimo amandmane, a vi radite kako god hoćete.
Gospodine Haliloviću, evo ja nisam htio da otvaram dalju priču, vi ste se pozivali na član 8 Poslovnika kada ste amandmane formulirali. Onda ste bez ravnoteže, onda ste tekstualne neke amandmane, političke stavove tražili od ovog parlamenta itd., ali možemo o tome, ovaj, porazgovarati ja i vi, vrlo rado. Ali vjerujte mi da nemam poslovničke mogućnosti, apsolutno nemam nikakvog razloga da oni ne bi bili ravnopravni sa ostalima, vjerujte mi. Vjerujte mi na riječ. Hvala lijepo. Molim vas, ima li još prijavljenih? Nema. Zaključujem, izvolite gospodine Haliloviću.
Ja samo insistiram na članu 109 jer vi ste u pozivu rekli prvo čitanje. Dakle, u pozivu je bilo usvajanje Budžeta, prvo čitanje. Niste nas obavijestili o tome i, konačno, vi odlučite, hoćete.
Pa evo, Kolegij ostaje na ovome o čemu sam vam rekao. Dakle, ja zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Dakle, mi imamo ovakvu situaciju, molim. Gospodine Zoriću, ja sam sad zaključio raspravu.
Ja sam prozvao tajnika ovog doma.
Ja se izvinjavam. Ja sam u nekoliko navrata, molim. Pa evo, traži čovjek. Ne znam šta pita gospodin.
Ja sam tražio da se da tumačenje, čini mi se, 118. stavak prvi.
A oko glasanja.
Da.
Vi zahtjevate o svakom posebno, je li tako?
Tako je.
Zašto da ne. Nema nikakvih problema. Evo, nema problema, glasaćemo i o svakom posebno. Ima li još intervencija, ima li prijava? Nema. Zaključujem raspravu i molim vas da se krene izjašnjavati o amandmanima. Imamo prvu grupu amandmana kojim se osporavaju amandmani Komisije, a njih su podnijeli gospodin Drago Kalabić u ime Kluba SNSD-a i osporavaju se amandmani I, II, III, IV i V u Izvještaju Komisije i imamo također amandman gospodina Novakovića koji također osporava amandman V. Ja ne znam, mislim gospodine Novakoviću da biste vi mogli, možda, 128 eventualno i odustati od vašeg amandmana iz praktičnih razloga jer je ista stvar, jer je ista stvar. Ako ne, ako insistirate, nije problem.
Pa ja mogu odustati ako će se glasati na način kao što je gospodin Zorić predložio. Dakle, onda mogu odustati jer
Dobro, dobro, evo rekli smo gospodine Novakoviću da ćemo glasati na način. Hvala lijepo. Evo konstatiram da je gospodin Novaković odustao od amandmana V, od svog amandmana kojim se osporava amandman V Komisije uz obrazloženje da ćemo glasati pojedinačno o amandmanima SNSD-a. Dakle, molim vas da krenemo na izjašnjavanje. Glasajte sad, o amandmanu SNSD-a kojim se osporava amandman I Komisije. Gospodine Lagumdžija, ja mislim da vi imate Izvještaj Komisije, imate amandmane, ja bih vas zamolio da uložite malo truda i da vidite o čemu se radi. Dakle, molim vas, dajte da glasamo i nemojte, ja vas stvarno molim da mi dozvolite da radim. Dakle, ponovno vas pozivam da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Glasamo o amandmanu SNSD-a kojim se osporava amandman I Komisije. Evo, glasaćemo ponovo. Molim vas da se pripremite. Evo, glasajte sad. Sa 26 glasova za, 9 protiv, 2 suzdržana, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je usvojen amandman SNSD-a kojim se osporava amandman I Komisije. Prelazimo na glasanje o amandmanu II SNSD-a kojim se osporava amandman II Komisije. Molim vas, evo sad glasamo, dakle, o amandmanu SNSD-a kojim se osporava amandman II Komisije. Molim, je li neko traži? Je li neko traži da se ponovi glasanje? Pa dajte, recite da čujem. Pa pomozite mi. Pa ja ću vam reći, ja vam kažem sad. Molim vas glasajte sad. Dakle, sa 25 glasova za, 9 protiv, 3 suzdržana, s dovoljnom entitetskom većinom, usvojen je i amandman SNSD-a kojim se osporava amandman II Komisije. 129 Glasajte sada, odnosno sada glasamo za amandman SNSD-a kojim se osporava amandman III Komisije. Glasajte sad. Dakle, sa 25 glasova za, 9 protiv, 2 suzdržana, s dovoljnom entitetskom većinom, usvojen je i amandman SNSD-a kojim se osporava amandman III Komisije. Sada treba da glasamo o amandmanu SNSD-a kojim se osporava amandman IV Komisije. Glasajte sad. Sa 22 za, 24 protiv, s 1 suzdržanim, i sa dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je usvojen i amandman SNSD-a kojim se anulira amandman IV Komisije. I ostao nam je još jedan amandman SNSD-a kojim se ukida amandman V Komisije. Glasajte sad. Sa 27 glasova za, 8 protiv, 2 suzdržana, Glasajte sad. Ponavljam. Molim vas, evo ponovili smo glasanje. Amandman V. Dakle sa 23 glasa za, 9 protiv, 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom, usvojili smo amandman SNSD-a kojim se osporava amandman V Komisije. Na taj način smo završili sa amandmanima SNSD-a. Dakle, mi smo se dogovorili i sada idemo sa amandmanom poslanika Beriza Belkića, Milorada Živkovića i Nike Lozančića, kojim, i taj ste amandman dobili na klupe. Molimo vas da se pripremite. Molimo vas da se pripremite, ovo je korektivni amandman, idemo s njim. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 30 glasova za, sa 7 protiv, bez uzdržanih, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da su usvojeni amandmani Živković, Lozančić i Belkić. Gospodin Novaković je odustao od svog amandman. Sada imamo 13 amandmana gospodina Lagumdžije. Idemo amandman po amandman. Molim vas da stavite amandmane pred sebe. Glasajte sad. Glasamo o amandmanu I. Sa 9 glasova za, 17 protiv, 8 suzdržanih, amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman II gospodina Lagumdžije. Glasajte sad. Užina. Sa 8 glasova za, 20 protiv, 8 suzdržanih, ni ovaj amandman nije dobio većinu. Imamo sada amandman III. 130 Glasajte sad. Sa 8 galsova za, 24 protiv, 4 suzdržana, također i amandman IV nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman V. Glasajte sad.
U mene četvorka.
Amandman V. Glasajte sad. Dakle sa 11 glasova za, 19 protiv i 6 suzdržanih, također ni ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amdnamdn VI. Oprostite, preskočio sam amandman IV. Dakle, vraćamo se na amandman IV u članu 3. iznos za stavku Predsjedništvo BiH umanjuje se za 600.000., dakle, radi se o amandmanu IV. Glasamo o amandmanu IV. Pripremite se. Glasajte sad. Sa 12 glasova za, 21 protiv, 4 suzdržana, također i amandman IV nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu VI. Prošli smo V, prelazimo na amandman VI. Glasajte sad. Sa 13 glasova za, 20 protiv, 3 suzdržana i amandman VI nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman VII. Glasajte sad. Sa 10 glasova za, 24 protiv i 3 suzdržana, također ni amandman VII nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman VIII. Glasajte sad. Sa 11 glasova za, 25 protiv, 1 suzdržanim. Također je, amandman VIII (osam) nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman IX (devet). Glasajte sad. Sa 11 glasova za, 20 protiv, 5 suzdržanih. Amandman IX (devet) nije dobio potrebnu većinu. 131 Prelazimo na amandman X (deset). Glasajte sad. Sa 12 glasova za, 21 protiv i 4 suzdržana. I amandman X (deset) također nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman XI (jedanaest). Glasajte sad. Sa 15 glasova za, protiv 18, 4 suzdržana. Amandman XI (jedanaest) također nije dobo potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu XII (dvanaest). Glasajte sad. Sa 9 glasova za, 23 protiv, 5 suzdržanih. Amandman XII (dvanaest) također nije dobio potrebnu većinu. I ostao nam je amandman XIII (trinaest). Glasajte sad. Sa 10 glasova za, 17 protiv, 8 suzdržanih. Ni amandman XIII (trinaest) nije dobio potrebnu većinu. Na ovaj način smo završili sa amandmanima gospodina Lagumdžije. Prelazimo na amandmane gospodina Jerke Ivankovića-Lijanovića. Dakle, on ima jedan amandman. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, jedan amandman Jerke Ivankovića. Glasajte sad. Ima li pitanja, molim vas? Molim vas da ponovim. Glasamo o amandmanu, ja nisam glasao zato što ste pitali o čemu glasamo. Evo, ja se vraćam, ja nisam glasao uopšte. Ja se vraćam i govorim da glasamo o amandmanu gospodina Jerke Ivankovića. Ja se nadam da imate taj amandman. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 14 glasova za, 17 protiv, 6 suzdržanih. Konstatiram da i gospodina Ivankovića amandman nije dobio podršku. I ostao nam je još, molim vas, malo strpljenja, dakle, i ostao nam je još amandman, molim vas, molim vas, malo pažnje. Dakle, ostao nam je još amandman gospodina Novakovića. Amandman I (jedan), dakle, popis stanovništva. Molim vas da se pripremite za glasanje. Galsajte sad. Dakle, sa 11 glasova za, 20 protiv, 6 suzdržanih. 132 Odbijen je amandman I (jedan) gospodina Novakovića. Prelazimo na amandman II (dva) gospodina Novakovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 7 glasova za, protiv 17 i uzdržana 2, suzdržana 2. Odbijen je amandman II (dva) gospodina Novakovića. Prelazimo na amandman III (tri). Glasajte sad. Amandman III, gospodin Novaković. Dakle, sa ukupno 5 za, 22 protiv i 3 suzdržana. Odbijen je i amandman III (tri) gospodina Novakovića. Dakle, na ovaj način smo završili amandmansku fazu uz konstataciju da smo sve amandmane stavili na glasanje. Dakle, imamo zahtjeve od gospodina Genjca, ne znam da li je gospodin Genjac i dalje, da li je gospođa Hadžiahmetović, evo i gospodin Zorić, odlično. Izvolite gospodine, pa tražili su da diskutuju prije izjašnjavanja u drugom čitanju. Izvolite, gospodine Genjac. Nek' se pripremi gospođa Azra Hadžiahmetović, naravno gospodin Zorić i dalje.
Ja se izvinjavam zbog ovog malog nesporazuma. Nakon izjašnjavanja o amandmanima
Ja vas molim da ubuduće mi ne pravite takvu vrstu nesporazuma.
Obećavamo da nećemo. Dakle, uobičajno i poslovnički je da se prije samog izjašnjavanja o Budžetu takođe otvori rasprava i uvažavajući mnoge činjenice koje su opravdano primijećene i vrlo argumentirano iznesene u pogledu prirode budžeta koji je predložen ovdje i u pogledu dosadašnjeg raspolaganja budžetskim sredstvima, ja mislim da bi nakon izjašnjavanja o samom Budžetu bilo vrlo korisno, svrsishodno i nužno da se usvoji nekoliko zaključaka koji u velikoj mjeri odražavaju nekakav narav, nekakvu narav, rasprava koja je vođena o Budžetu. I zato predlažem sljedeće zaključke: pod jedan, dakle, da se nakon usvajanja izjašnjavanja o Budžetu izjašnjavamo i o zaključcima. Prvi zaključak, prijedlog zaključka: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva da Vijeće ministara pripremi i u parlamentarnu proceduru hitno, a najkasnije za 45 dana dostavi Prijedlog zakona o platama u institucijama BiH. 133 Obrazloženje: mnogo je toga rečeno u povodu ovog pitanja i u raspravi, postojeća prašuma u pogledu propisa, odluka, akata, podzakonskih, zakonskih, u pogledu regulisanja plata, mislim da u velikoj mjeri pogoduje neracionalnosti i, može se reći slobodno, rasipništvu u pogledu raspolaganjem budžetskim sredstvima u institucijama namijenjenim za plaće i primanja. Drugi zaključak: 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva da Vijeće ministara pripremi i skupa sa Izvještajem o izvršenju Budžeta za 2006. godinu na razmatranje Parlamentarnoj skupštini dostavi za sve komisije koje je formiralo Vijeće ministara u prethodnom sazivu, Izvještaj o razlozima njihovog formiranja i troškovima za njihov rad. Ovo je već pominjano u diskusiji, usko je vezano i sa pitanjem Zakona o plaćama u institucijama BiH. Postojeća, postojeći rašomoni, postojeće mnoštvo propisa izgleda da pogoduju tome da se vrlo često pribjegava formiranju komisija, a postoje navodi da te komisije vrlo često rade poslove koji su u opisu članova Vijeća ministara. Tačka tri, odnosno zaključak tri: 3. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži da Vijeće ministara pripremi i skupa sa Izvještajem o izvršenju Budžeta, Parlamentarnoj skupštini na razmatranje dostavi plan za racionalizaciju i smanjenje troškova zakupnina poslovnih prostora za rad institucija BiH. Obrazloženje: Tokom prošle godine, potrošeno negdje oko 16, 17 miliona za potrebe zakupnina u Budžetu koji je predložen predviđa se oko 22 miliona, dakle, ti troškovi rastu. Mi imamo, ovaj, evidentnu najavu, odnosno činjenicu da se obnavlja zgrada Vijeća ministara koja bi se mogla tokom godine useliti i pored te činjenice najavljuje se povećanje troškova za zakupnine i najamnine. Mislim da to ima dosta prostora za racionalizaciju i mislim da je bilo vrlo korisno da Parlamentarna skupština razmotri, a u povodu izvještaja kojeg će sačiniti Vijeće ministara o ovome pitanju. Hvala.
Hvala gospodine Genjac. Ja mislim, i dalje mislim da smo trebali prvo glasati, završiti, jer mi smo raspravu o amandmanima završili, a nakon glasanja, izađite sa zaključcima i idejama. I molim ostale da se suzdrže, nakon glasanja, izađite sa zaključcima i ne dam više nikome riječ. Molim vas pripremite se da se izjasnimo o Budžetu, Zakon o Budžetu institucija BiH za 2007. godinu, u drugom čitanju. Molim vas, glasajte sad. Moraćemo ponoviti, moraćemo ponoviti. Molim vas, nemojte me ometati, dozvolite mi da radim. Pa pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Gospodine Sadoviću sjedite na svoje mjesto, molim vas. Pa ometate me vjerujte mi. Sjedite na svoje mjesto. Nije problem. Nisi pogriješio, glasa kako kome naum padne. Sa 23 glasa za, 12 protiv, 2 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom. 134 Konstatiram da smo usvojili Budžet, odnosno Zakon o Budžetu institucija BiH za 2007. godinu i u drugom čitanju, naravno, uz onaj amandman, uz one amandmane koje smo usvojili. E sada izvolite inicijative, zaključke. Gospodine Genjac, dajte predajte to da umnožimo i da podjelimo poslanicima. Ko ima prijedlog zaključaka, da u pismenoj formi se dostavi. Gospođa Azra Hadžiahmetović, gospodin Zorić, gospodin Lagumdžija. Molim, evo i gospodin Živković. Izvolite.
Jesam li ja dobila riječ.
Jesi, jesi Azra. Molim vas, malo pažnje. Dosad smo se slušali dajte da se slušamo i sad.
Uvaženi članovi Kolegija, Vijeća ministara, kolegice i kolege poslanici i gosti. Dozvolite mi da, inicirana načinom na koji smo obavili raspravu
Molim vas, Aljoša, izađite iz sale, izađite iz sale i svi oni koji ovdje nemaju posla, neka idu raditi posao, službe i tako dalje. Izvoli Azra.
Inicirana načinom rasprave i sadržinom, raspravom o amandmanima i procedurom usvajanja Budžeta, posebno dinamikom i presijom vremena, odnosno krajnjih datuma koji su, između ostalog, regulisani odgovarajućim aktima koji se odnose na proceduru usvajanja Budžeta, a jednako tako i vodeći računa o činjenici da smo imali novi saziv Vijeća ministara, između ostalog, novog ministra finansija koji je zatekao već urađen prijedlog, odnosno u jednoj fazi čak draft, odnosno nacrt zakona koji je prošao neke procedure i akte prije nego što je stupio na funkciju. Ja bih predložila da se Ministarstvo finansija, odnosno Vijeće ministara, obaveže jednim zaključkom da nam u odgovarajućem razumnom roku, dakle, tokom, odnosno, pri kraju tekuće godine pripremi prijedlog Budžeta za narednu godinu. Dakle, da postupak počnemo na vrijeme i ne radimo, odnosno, ne usvajamo amandmane, obavljamo raspravu pod presijom vremena i obaveze da usvojimo Budžet u strukturi kako nam je i predloženo.
Molim vas dostavite to u pismenoj formi.
To je jedno. Dakle, to je jedan generalni zaključak i sugestija, mislim da bi mi
Molim vas, gospodine Džaferoviću, samo malo strpljenja.
Ja mislim da bi i Vijeću ministara, odnosno svima onima koji rade na pitanjima Budžeta ovo olakšalo posao, da ne govorim kako bi omogućilo parlamentu da pravi, na neki način, i uvaži neke sugestije. Odnosno, usvoji amandmane koji bi poboljšali, da kažemo, i strukturu Budžeta u skladu sa opredjeljenjem i radom i ovog Parlamenta i Vijeća ministara. Drugi povod je, predlažem kolegi Genjcu da ovo što je predložio kao zaključke pretvori u inicijative poslaničke. Jer se tiču generalno stvari unapređenja rada i Vijeća ministara i državnih institucija nevezano za usvajanje Budžeta. Konkretno u ime Kluba Stranke za BiH, vezano za Budžet, predlažem da Ministarstvo finansija i trezora nakon Izvještaja o izvršenju Budžeta za 2006. godinu, ,dakle, krajem šestog mijeseca ove godine, razmotri mogućnost da kroz rebalans Budžeta koriguje stavku koja se odnosi na realizaciju Programa izbjeglih i raseljenih lica. Korekcija bi se odnosila na Program posebnih namjena, odnosno Fond za povratak, a iznos bi bio određen u zavisnosti od stavke: preneseni prihodi iz prethodne godine i uvažavajući amandman V koji je usvojen na Komisiji za finansije i budžet, prilikom predlaganja, odnosno procedure usvajanja Budžeta. Ja ću ovaj zaključak predočiti članovima Kolegija, odnosno predlažem da se ovaj zaključak stavi na glasanje. Hvala vam.
Gospodin Zorić. Molim vas, ko ima inicijative i zaključke neka ih odmah predaje da bismo umnožavali, pa ćemo napraviti pauzu 10 minuta da pogledate zaključke i onda ćemo nastaviti u izjašnjavanju. Izvolite gospodine Zoriću.
Ja sam mislio, gospodine predsjedavajući, da ćete vi predložiti ovaj zaključak koji ću ja sad, jer ste meni u vrijeme moje rasprave rekli da ima načina. Možda vi imate i bolji, ali ja predlažem da donesemo zaključak: Da se obvezuje Vijeće ministara da odlukom udovolji amandmanu IV (četiri) Komisije za financije i proračun.
Hvala dostavite prijedlog zaključka.
Pa mislim da je vrlo kratak, ako se može, ja nemam računalo, nemam ga gdje napisati.
Evo pomoći će Vam služba, Sekretarijat, nije problem, napravićemo pauzu 10 minuta, gospodine Zoriću, nije problem.
Hvala lijepo.
Gospodine Lagumdžija.
Gospodine predsjedavajući, mi koji smo malo duže ovdje jako dobro znamo, a to se radi i u entitetskim skupštinama i kantonalnim, kada neka parlamentarna većina usvoji Budžet mimo svoje savjesti, onda obično krene sa zaključcima koji praktično znače bacanje prašine u oči prvo samima sebi pa onda domaćoj javnosti. Iz tih razloga, pošto imate, svi smo dobili u pripremi za preuzimanje poslova poslanika jednu debelu tabelu, knjigu zaključaka koje je usvojio Parlament koji nisu realizirani. Ako želimo ozbiljno ovo sve, ja znam, ovo je sada sve pranje savjesti i obrazloženje zašto smo na nešto pristali što smo obećavali ljudima da neće biti tako. Ja zato predlažem da mi podržimo sve ove zaključke, sve pod jednim uslovom, da oni budi obavezujući za ovo Vijeće ministara i za nadležne ministre koji će biti smijenjeni, ukoliko ne izvrše ove zaključke. Drugim riječima, ja bih, što biste vi rekli, ono, korektivni, onaj zaključak prethodni, dakle, ja bih vas molio da se, prije usvajanja o ovim zaključcima, odredi zaključak koji glasi: Parlamentaran skupština usvaja zaključke, ove sve, sa svim se slažemo, koji su obavezujući za Vijeće ministara i pojedine ministre u datim rokoviman nakon čega se očekuje da podnesu ostavke kako ne bi bili smijenjeni zbog eventualnog neizvršenja obaveza po sljedećim zaključcima. Drugim riječima, da pokažemo, je li, dakle, ovo su zaključci za prave. Evo vam.
Sve u redu, gospodine Lagumdžija, samo ih dostavite, čuli smo šta ste rekli. Hvala lijepo. Replika, poslovnička intervencija. Azra.
Hvala. Dozvolite, kao neko ko se razumije šta znače Budžeti i iznosi tačni, da vas podsjetim da se očekuje Izvještaj o izvršenju Budžeta krajem juna mjeseca, korigujte me, krajem šestog mjeseca, kada ćemo tačno znati koliko je neutrošenih sredstava ostalo iz prethodne godine, prenesenih sredstava i kada ćemo, eventualno, sa tom podlogom konkretno moći izvršiti neke korekcije koje su se odnosile na prijedloge poslanika u ovom Domu. U tom smislu je bio i prijedlog, kolega Lagumdžija, ne pranje savjesti nego kada budemo znali tačan iznos, da tačno onoliko s koliko sredstava raspolažemo u Budžetu, predložimo i eventualno korekcije odnosno rebalans Budžeta. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodine Novaković, šta je kod vas? Imamo prijavljene već za diskusiju, gospodina Živkovića
Tražim pauzu u ime Kluba od pola sata. Kako bismo
Hoćete li dozvoliti da diskutanti završe, da eventualno predaju inicijative, pa ćemo napraviti pauzu pola sata.
Naravno, naravno, nakon podnošenja inicijativa, ja tražim pola sata pauze, znači da mi
Ja sam najavio. Samo dozvolite da ovi ljudi koji imaju inicijative kažum, da bismo na pauzi umnožili, podijelili i nastavili rad. Izvolite gospodine Živkoviću i zaključujem, izvolite gospodine Lijanoviću. Ima li još neko sa inicijativama? Hvala. Gospodin Živković, pa onda gospodin Lijanović. Hoćete prvi gospodine Lijanoviću? Evo, gospodine Živković. Molim vas da predate inicijative ovdje da bi služba umnožila, podijelila i da biste znali o čemu se radi.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, Vijeće ministara. Naime, dobili smo Kolegij i Vijeće ministara dopis od načelnika i predsednika Skupštine opštine Srebrenica 30.03.2007. godine u kome kaže: „Da, molim vas, u cilju podrške procesu povratka i izgradnje infrastrukture i zapošljavanja, podržite amandmane za Srebrenicu kojim se predviđa 10 miliona, saglasni smo da realizaciju utrošenih sredstava prati komisija sastavljena od predstavnika ministarstava ili klubova poslanika i predstavnika Opštine Srebrenice, po ugledu na komisiju kako je predložila Vlada RS“. 138 U potpisu, načelnik Opštine Srebrenica, Abdurahman Malkić i predsjednik Skupštine opštine, Radomir, doktor Pavlović. Evo, u saglasnosti sa ovim mi smo napravili jedan zaključak kojim se kaže: Zadužuje se predsjedavajući Kluba poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, da u saradnji sa Savjetom ministara BiH i predstavnicima Opštine Srebrenica prate način utroška i interventnih sredstava za sanaciju stanja u Srebrenici iz budžetske rezerve. Hvala.
Molim vas predajte taj zaključak. I ima gospodin Lijanović još.
Poštovani predsjedavajući, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti. S obzirom da je usvojen Proračun i da njegova struktura, u biti, govori da on nije u interesu BiH nego u interesu susjednih zemalja i nekih drugih. Da to ne bi dugo trajalo, ja bih predložio jedan zaključak? Da li da ga uručim pismeno ili da ga pročitam?
Da, da, da, ali možete ga reći radi javnosti. Da javnost zna šta ko predlaže jel'. Nemojte ni vi propustiti, niko ne propušta.
OK. Hvala lijepo. Obvezuje se Vijeće ministara da zajedno sa komisijama Zastupničkog doma razmotri poreze iz svoje nadležnosti, te iste poveća na luksuzne robe, vodeći računa o zaštiti domaće proizvodnje, a tako prikupljena sredstva predvidi u rebalansu Proračuna i Proračunu za iduću godinu. Za subvencije punih kamata i bankarskih troškova, za sredstva koja su plasirana
Gospodine Zoriću, molim vas, sad će brzo pauza. Molim vas sjedite.
Za sredstva koja su plasirana u poljoprivredu i prehrambenu industriju koje su u 100% vlasništvu državljana BiH i u druge poticaje za poljoprivredu i prehrambenu industriju. Hvala.
Hvala predajte. Evo, pauza pola sata. U međuvremenu ćemo mi umnožiti sve ove inicijative i zaključke, nakon pauze ćemo imati izjašnjavanja. [[PAUZA]] ... nastavljamo sjednicu. Da vas podsjetim, pauzu smo napravili da ove prijedloge zaključaka umnožimo, podijelimo ih i da se o njima izjasnimo i na taj način završimo nastavak današnje sjednice. Ja se nadam da ste dobili prijedlog zaključaka gospodina Genjca, prijedlog zaključaka gospođe Azre Hadžiahmetović, prijedlog zaključaka gospodina Vinka Zorića, prijedlog zaključka gospodina Zlatka Lagumdžije i prijedlog zaključka Milorada Živkovića i prijedlog zaključka gospodina Jerke Ivankovića. Ja se nadam da sam sve pročitao. Jeste li dobili ove zaključke? Možemo li krenuti u izjašnjavanje o zaključcima?
Mogu li ja nešto reći u vezi sa zaključcima, ako može?
Ma može, naravno ali evo, ja bih molio s vremenom smo ograničeni. U vezi zaključaka, izvoli gospodine Živkoviću.
Evo znači, samo u vezi sa zaključcima. Tek sad smo dobili napismeno te zaključke. Ja mislim da, kao što sam i rekao prošli put, da je bilo dosta dobre rasprave, dosta dobrih prijedloga i da samo neki zaključci, pogotovo što je gospođa Azra predvidjela, možda ne označavaju svu raspravu koja je vođena ovde u Parlamentu, tako da bi možda bio bolji kompromisni zaključak, naravno, ako se slaže gospođa Hadžiahmetović, da taj zaključak glasi, da se zadužuje Savjet ministara da, u skladu sa raspravom o Budžetu na 6. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i predloženim amandmanima, razmotri mogućnost donošenja rebalansa Budžeta BiH za 2007.godinu. Time bi, znači, ne samo ono što predlaže se i što je predloženo od Stranke za BiH nego i što su predložili, ja bih rekao, i dobre amandmane od SDP-a i ostalih ovde u Parlamentu, Vijeće ministara uzelo u obzir i razmotrilo mogućnost. Hvala.
Naravno, ja sam dužan da kažem kad smo se izjašnjavali o prvom čitanju Budžeta, tamo ste vidjeli u Izvještaju Komisije jedan broj zaključaka koji apsolutno nisu bili sporni i ja smatram da smo i to podržali usvajajući ovaj Budžet u prvom čitanju. Dakle, izvolite. Azra pa Momo. Molim vas vrijeme nam treba za glasanje.
Znam sve, pa vodim računa.
Govorim gospodinu Novakoviću i ostalima koji se javljaju već. Otvorili smo proces.
Ja razumijem kolegu Živkovića ovaj, da formulira, odnosno, predloži ovaj zaključak. Međutim, ja ću vas samo podsjetiti. Mi ne moramo sugerisati Vijeću ministara da razmotri mogućnost rebalansa. Ovaj parlament može tražiti da Vijeće ministara napravi rebalans Budžeta. Ne govorim sad ovim povodom, nego generalno. Prema tome, ja ne bih išla prema Vijeću ministara sa inicijativom da se, eventualno, razmotri mogućnost. Čak šta više, upravo zbog činjenice da Izvještaj o izvršenju Budžeta biće tek sredinom godine, to mi možemo obavezati Vijeće ministara da napravi prijedlog rebalansa Budžeta. Što bi, naravno, onda uključilo i razmatranje i postojećih i nekih novih amandman itd. Naravno, za Vijeće ministara može biti vodič, generalno, amandmani koji su bili predloženi u parlamentarnoj proceduri.
Dakle, ostaješ pri svojim prijedlozima.
Pa mislim da nije dobra formulacija, odnosno, naš odnos prema Vijeću ministara , da Vijeće razmotri mogućnost.
Molim vas da se
Možemo čak inicirati Vijeću ministara da napravi rebalans Budžeta.
Dakle, imali smo priliku i prostor da svi predložimo inicijative, odnosno zaključke. Uglavnom svi su predložili zaključke i ja ih imam na stolu. Podijeljeni su i ja ne vidim šta sad širimo stvar. Izvolite gospodine Novakoviću. 141
Pa pretpostavljam da imamo vrlo malo vremena, barem o nekim zaključcima
Ako želite možemo ovo izjašnjavanje o ovim zaključcima odgoditi za sljedeću sjednicu. Možda je to najbolje.
Ne znam, ja želim komentarisati jedan zaključak, a vi sad kako god hoćete. Ako hoćete možemo ostaviti za sledeću sjednicu što se mene tiče.
Ja bih vas zamolio gospodine Novakoviću da mi ovo ostavimo za iduću sjednicu. Imaćete priliku da diskutujete o tome. Ima li raspoloženja da ovo na sljedećoj sjednici razmatramo? Hoćete li da se izjasnimo o ovim zaključcima? Molim vas da se izjasnimo. Da li smo za to da predložene zaključke, nema širenja, nema dalje inicijativa, nego ovo što smo predložili, o tome se izjasnimo na sljedećoj sjednici, da bi ljudi mogli pročitati i vidjeti o čemu se radi. Ima paralelnih inicijativa, paralelnih zaključaka, ponovljenih itd. Molim vas, ko je za to da ovo odgodimo za sljedeću sjednicu? Glasajte sad. Dakle, to će biti prije dnevnog reda sljedeće naredne sjednice. Dakle, sa 26 glasova za, 8 protiv, 2 suzdržana, s dovoljnom entitetskom većinom odlučili smo da prijedlog zaključaka koje su podnijeli: gospodin Halid Genjac, gospođa Azra Hadžiahmetović, gospodin Vinko Zorić, gospodin Zlatko Lagumdžija, gospodin Milorad Živković i gospodin Jerko Ivanković, razmatramo na sljedećoj, 7. sjednici, zakazanoj za 12. april ove godine. Molim vas da u pola 3 budete u sali, jer tako nam je Protokol najavio da je potrebno biti u pola 3 u sali. Sjednica završila sa radom u 14:15 sati.