Molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo sa radom sjednice. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti nastavljamo 63. sjednicu Predstavničkog doma koja je prekinuta 05. jula 2018. godine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Iz kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara Denisa Zvizdića i kabineta ministra spoljnih poslova Igora Crnadka obaviješteni smo da nisu u mogućnosti da prisustvuju ovom nastavku sjednice. Odsustvo sa sjednice opravdali su poslanici Denis Bećirović, Nenad Lalić, Maja Gasal-Vražalica. Poslanik Mirsad Mešić najavio je kašnjenje. Takođe i poslanik Momčilo Novaković je obavijestio da neće biti prisutan na ovoj sjednici. Imamo trenutno u sali 25 prisutnih, znači imamo kvorum za nastavak rada. Podsjećam da je sjednica prekinuta u okviru rasprave o tački 2. dnevnog reda, to je – Zahtjev poslanika Aleksandre Pandurević, Mladena Bosića, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 1453/18, od 18.06.2018. godine. Dom ja na prvom dijelu sjednice usvojio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku. Nastavljamo raspravu o Prijedlogu zako na. Imamo prijavljenog poslanika Stašu Košarca za ispravak krivog navoda. Koliko vidim poslanik Košarac nije prisutan u sali. Za diskusiju imamo prijavljenog poslanik Salka Sokolovića. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. Evo pokušao sam da se sjetim šta sam prošli put imao namjeru reći, jer malo je prošlo vremena od dana kada smo prekinuli sjednicu na ovoj tačci dnevnog reda. Želim prije svega da kažem da će Nezavisni blok podržati ovo zakonsko rješenje, mada smo, evo podsjećam i kolegice i kolege parlamentarce i javnost, mi u Nezavisnom bloku predložili jedan zakon koji takođe ima isti naziv – Izmjene i dopune Zakona o akcizama, koji je, po mom mišljenju, malo i korektniji i konkretniji u odnosu na ovo zakonsko rješenje, ali, evo, proceduralno u Parlamentu stao je negdje na putu do ovih klupa. I nadam se da ćemo ga ukoliko ovaj Zakon danas koji razmatramo ne dobije podršku, to naše zakonsko rješenje ili naš prijedlog, prijedlog Nezavisnog bloka razmatrati na narednoj sjednici koja je zakazana početkom septembra mjeseca. Naime, evo zbog čega mi u Nezavisnom bloku hoćemo podržati danas ovaj prijedlog. Nadam se da je sada svima u Bosni i Hercegovini jasno, pa i onim inim ekonomskim analitičarima koji su za 100 maraka podržavali prijedlog vlade kad je u pitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, obrazlažući da neće doći do ovoga što je došlo, a to je povećanje cijene goriva, ugrožavanje standarda ljudi u Bosni i Hercegovini. Mislim da i njima, 2 pa i svim u Bosni i Hercegovini je sada jasno šta je bio cilj vlasti, ne da se obezbijede sredstva, i u to sam sada siguran, da bi se pokrenula putna, izgradnja nove putne infrastrukture, jer očito da nemamo ni početka radova novih trasa autoputa ili korekcije puteva u entitetima u Bosni i Hercegovini, već cilj je bio povećanje priliva PDV-a. Povećanje cijene goriva logično je da je i veći priliv PDV-a. Ta sredstva su išla u budžete entiteta u Bosni i Hercegovini, odnosno kantona u Federaciji BiH, i evo imali smo priliku vidjeti da i entiteti i kantoni rade rebalanse budžeta. Gdje su se ta sredstva usmjeravala? Usmjeravala su se za ispunjavanje, je li, zadatih finansijskih obaveza u budžetima za 2017. godinu, nova upošljavanja, ali upošljavanja administracije u tim institucijama, odnosno da bi se obezbijedila sredstva za izbornu kampanju. Očito da zakon koji smo usvojili i zakon koji je na snazi i na osnovu koga se iz džepova građana ili svih u Bosni i Hercegovini uzimaju sredstva nije imao za cilj nove kilometre autoputa, već upravo ovo. I kad smo govorili o tome da je narodski rečeno krpljenje budžetskih rupa entitetima prioritetno, evo kroz ovo o čemu sam govorio može se slikovito i prikazati jer PDV-e je sigurno taj jedan značajan izvor finansijskih sredstava koji je kroz povećanje cijene goriva došao u entitetske i kantonalne budžete i na takav način upravo pomogao da se ova fiskalna godina ili ovaj predizborni period mirno završi i da se uđe u izbore i da se na neki način obezbijede nova finansijska sredstva za izbornu kampanju onih koji su u ovom momentu na vlasti u Bosni i Hercegovini. Iz tog razloga korektno bi bilo i od vlasti [[govornik se upozorava na vrijeme]] da uđe u dio priče obustave ovog zakonskog projekta, svoj zadatak su ispunili i nemaju uopšte potrebu da budućoj vlasti oni kreiraju način ... sredstava za izgradnju nove putne infrastrukture u Bosni i Hercegovini. Hvala predsjedavajući.
Hvala. Gospodine Backoviću ovdje, ovo je nastavak sjednice i Vi ste u prvom dijelu sjednice po ovoj tačci već imali jednu diskusiju, tako da je ovo druga diskusija i zato Vam ne mogu dati riječ na diskusiju. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Žao mi je, takva su pravila, rado bih to uradio. Nemamo, nemamo više prijavljenih za raspravu. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama BiH (P.Z.E.I.) – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1027/18, od 18.05.2018. (prvo čitanje), skraćeni postupak Prijedlog zakona dostavljen je sa oznakom P.Z.E.I. i zahtjevom za skraćeni zakonodavni postupak. Zakonodavni sektor dostavio je Mišljenje 24.05.2018. Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Komisiju za finansije i budžet. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje 19.06.2018. Utvrđena je usklađenost Prijedloga 3 zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemo. Komisija za finansije i budžet dostavila je Mišljenje 20.06.2018. godine. Podržani su principi Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Diskusija, Mirsad Isaković. Izvolite
Zahvaljume predsjedavajući. Dakle, želim sve da pozdravim u sali, pošto se javljam prvi put, i zaželim uspješan rad i okončanje ove sjednice. Ono što je važno za ovaj Zakon da je to takođe jedan od reformskih zakona koji je Fiskalno vijeće, odnosno, uputilo prema Međunarodnom monetarnom fondu i pod stavkom 37. stavili su da će ovaj Zakon biti usvojen do kraja 2018. godine. Ovaj Zakon je bio, dakle, u setu zakona o akcizama i mislim da je i nepravedno zapostavljen. Dakle, set zakona o akcizama je išao po nekim hitnim postupcima i tako nekim ubrzanim, ali ovaj Zakon je, dakle, bio zakon koji je negdje ostavljen po strani. Ono što je važno, dakle, ja lično mislim da je ovo jedan od zakona koji je neophodan ovoj državi i da je Zakon u mnogome definisao mnoge stravi koje nisu bile regulisane. Šta je ovdje važno? Dakle, važno je da se banke obvezuju da svoje depozite osiguraju. On je definisao, dakle, i koji su to depoziti, depozit od 50 hiljada maraka zajedno s kamatom je depozit koji ovaj Zakon reguliše. Koji su benefiti ovog Zakona najbolje su osjetili građani Republike Srpske kada je u pitanju Bobar banka i Banka Srpske, dakle u rekordnom roku su izmirene obaveze, znači osigurani depoziti prema građanima kad je u pitanju ovaj Zakon. Tako da upitnost ovog Zakona, po meni, nije uopšte sporna, iz prostog razloga što su u njemu definisane sve one stvari koje nisu u prethodnim zakonima ili prethodnom zakonu, ili koje su bile suspektne, odnosno sumnjive. Ovaj Zakon definiše čak i one stvari koje, ko nema pravo na depozit. Dakle, nešto što je dosad bilo zapostavljeno sada imamo, definiše, dakle, i jedan termin koji se vrlo rijetko spominje, dakle prihodan depozit. Prihodan depozit je, dakle, svi depoziti koji su u banci jednog građanina, jednog lica ili jednog privrednog subjekta, definiše se na 50 hiljada maraka i to je ono što je vrlo važno. Definiše, dakle, i nerezidente, definiše i maloljetne osobe, dakle definiše sve ono što nije bilo dovoljno jasno u prethodnim zakonima. Iz tog razloga mislim da je ovo Zakon kog treba podržati i u najmanju ruku mislim da ne ulazi u nadležnosti bilo koga. Jer mi smo, čuo sam, odnosno pročitao sam komentare da se nadležnosti prenose. Dakle, ovaj Zakon, volio bih da vidim član po kom se prenose nadležnosti. Ovaj, Agencija za depozit je postojala i ranije sa svojim ovlastima, postojala je i Agencija za bankarstvo sa svojim ovlastima, tako da ova dva zakona i dalje, Zakona o Agenciji za bankarstvo entiteta i Zakona o depozitima, dakle, dalje nisu suprotni, nego su čak šta više kompatibilni i mislim da je ovo nešto što treba podržati. Hvala vam lijepo. Evo ako bude nešto još ...
Hvala. Diskusija, Dušanka Majkić. Izvlite.
Hvala lijepo. Poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti. 4 Evo ovo je konačno došao na red posljednji iz reda seta zakona o bankama za koje je rukovodstvo ove zemlje i entiteta potpisalo Međunarodnom monetarnom fondu. I dugo smo u masi negodovanja zbog drugih zakona i taj se Zakon našao u istoj poziciji. Bilo je prenos nadležnosti prva verzija ovog Zakona, a taj prenos nadležnosti odnosio se na to da je bilo predviđeno da Agencija kontinuirano nadgleda poslovanje banaka članica, a nadgledanje se obavlja na osnovu standarda kvaliteta koje propisuje odlukom svojom Upravni odbor Agencije. To Republika Srpska nije mogla prihvatiti, jer to je direktno zadiranje u njenu nadležnost i nakon te ispravke novi Prijedlog zakona više ne sadrži tu mogućnost, to je ostala entitetska nadležnost i zato je dobio i saglasnost sa naše strane. Šta su njegove najveće vrijednosti, zašto mislimo da treba podržati ovaj Prijedlog zakona? Prva novina je da strane banke više neće moći iznositi novac iz zemlje kao što su to činile dosad. Dakle, mi smo svjesni toga šta se dešavalo, s obzirom da su nam sve banke uglavnom strane, sav novac je izlazio iz zemlje, znači iz domaćih depozita išao je van zemlje. Gdje će novac završavati? U fondu koji će biti formiran, to je prva najznačajnija novina. Druga stvar, od tog novca će se moći vršiti rekonstrukcija u bankama kad banke dođu do problema, sada nismo imali takvu mogućnost. Znači, imamo fond koji će se koristiti za spašavanje banaka, a ne prvenstveno za isplatu depozita, kao što smo do sada radili. Znači, nastoji se spasiti banka. Drugo, Zakon ide u korist svim fizičkim i pravnim licima, znači štedišama i privrednicima u slučaju finansijskog sloma banaka i oni dobijaju veliki dio svog novca. Znači, to je još jedna dodatna sigurnost koju do sada nismo imali. Ko donosi odluku o tome gdje će novac biti korišten? Donosi Upravni odbor Agencije za osiguranje depozita, koji čine guverner Centralne banke, ministar finansija i trezora BiH, entitetski ministri finansija ili oni koje on zaduži, članovi Upravnog odbora mogu biti i predstavnici agencija za bankarstvo entiteta ali bez prava glasa. Agencija za osiguranje depozita, njen osnovni zadatak je osiguranje prikladnih depozita fizičkih i pravnih lica u bankama, potom izdavanje i oduzimanje certifikata o članstvu, investiranje sredstava koji čine fond za osiguranje dopozita u slučaju prestanka rada banaka i učešće u rekonstrukciji banaka. Dakle, ima nekoliko važnih stvari za koje nismo imali do sada i ovaj Zakon može da te stvari u finansijskom sektoru bankarstva popravi. Ima nekoliko stvari za koje mislim da bi trebalo djelovat na njih i da Zakon nije ih obuhvatio i voljela bih da ministar to ima u vidu. Prvo, mislim da treba dopuniti odredbe o imenovanju direktora Agencije za osiguranje depozita i direktore filijala na osnovu sprovođenja javnog konkursa na način predviđen Zakonom o ministarstvima i imenovanjima u Savjetu ministara i drugim imenovanjima, te definisati uslove za njihovo ime novanje. Nemamo ni riječ o tome kako biramo i ko su nam ljudi koji mogu da se prijave na konkurs za izbor ovih ličnosti. Takođe predviđeno je da Agencija za osiguranje depozita treba da podnese izvještaj nekome, po ovom sad kako stoji ne podnosi izvještaj nikom. Kako Centralna banka podnosi izvještaj Parlamentarnoj skupštini tako je red da podnese i ovako važna Agencija. Dakle, to je ta stvar. Ima još nekoliko, omogućiti da se sredstva fonda koriste za ulaganje u hartije od vrijednosti i nekoliko stvari za koje mislim da bi moglo da bude poboljšanje ovog Zakona. Tako, ukoliko ovaj Zakon doživi [[govornik se upozoravan na vrijeme]] svoju proceduru, dakle ja sam za to da se podrže principi Zakona. Pitanje je hoćemo li imati vremena da dođemo i do drugog čitanje, a to znači da bi onda u tom slučaju Zakon moga završiti ... Ja ne vjerujem da će doći u tu poziciju da dođe do drugog čitanja i na kraju usvoji se Zakon. Hvala.
Hvala. 5 Diskusija, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prije svega sa žaljenjem moram konstatovati da već ne znam koji put dobijamo isti Zakon na koji smo ovdje uputili brojne kritike, a da nije promijenjeno ni tačka ni zarez, i riječ je o Zakonu koji je jako loše preveden sa engleskog jezika, koji očito nije pisan u ovim institucijama. Nađite mi jedan zakon u Bosni i Hercegovini u čijem članu piše, i mene čudi da onda kolege iz SNSD-a ga podržavaju – država je Bosna i Hercegovina. Je li država ili državna zajednica, pitam kolege iz SNSD-a. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, eto mislim, nemojte se buniti, ja ne znam šta će na ovo reći lider SDSD-a Milorad Dodik. Znači, totalno besmislne definicije u Zakonu imate. Druga stvar, članom 23. stav (1), tačke b) i c), stav (2) se u potpunosti prenose nadležnosti agencije, entitetskih agencija za bankarstvo na ovu Agenciju. Treća stvar, koja govori o jako lošem prevodu s engleskog jezika, sastav Upravnog odbora, pa se kaže da on ima pet članova, guverner Centralne banke, ministar finansija i trezora BiH ili lica koja oni ovlaste eksoficijo su članovi Upravnog odbora. Ne mogu lica koja oni ovlaste biti eksoficijo članovi Upravnog odbora, mogu oni biti guverner i ministar finansija. Ovo govori o lošem prevodu s engleskog jezika. Dalje, kaže se da ima pet članova, znači imamo dva eksoficijo, ostalo su još tri i onda se u stavu (4) kaže – Upravni odbor može imenovati, Upravni odbor Centralne banke može imenovati jednog člana, a druga dva člana imenuju entitetski ministri finansija. Šta ćemo ako Upravni odbor, pošto mu se daje na volju „može imenovati“, ako Upravni odbor Centralne banke ne imenuje, pa imamo 2:2, kako ćemo donositi odluke tamo? A da ne govorimo da se ovim Zakonom daje i krivično-pravni i građansko-pravni iminutet, što je neviđeno, znači dali ... pravni imunitet nekom za zloupotrebe koje napravi, a to je šteta koja može nastati po građane i državu, neviđena materijalna šteta. Znači, ovo je jedan jako loš Zakon i onaj ko ga je prevodio nek malo bolje prevede u duhu sa našim jezikom, pa nek ga sljedeći put uputi. Što se tiče nas ovaj Zakon neće imati podršku jer je jako loš. Hvala.
Hvala. Diskusija, Nikola Špirić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, ministre finansija. Želim da pozdravim direktora Agencije kolegu Nevjestića koji, čini mi se, dosad ovdje dolazi desetak puta da bi obrazložio ili eventualne nejasnoće u Zakonu riješio. Hvala direktoru što je ovdje. Ali ovo je puna neodgovornost predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH. 6 Da smo mi kojim slučajem na visini zadatka onda bi spojili prvo i drugo čitanje i ovaj Zakon usvojili, a ne bi se politički nadmudrivali i eventualno dovodili finansijski sektor Bosne i Hercegovine u probleme. Moram da kažem da je bilo više iza zova koje je ova Agencija uspješno rješavala i po starom zakonu, jedno vrijeme sam po funkciji bio član Upravnog odbora kada su isplaćivani osigurani depoziti u dvije banke u Republici Srpskoj i prije toga, čini mi se, u jednu banku u Federaciji. I mnogo razvijenije zemlje kad propadnu banke ili sistemska banka imaju velike probleme, a to je urađeno bez velikog stresa i svi deponenti su u zakonom određenom limitiranom iznosu bili obeštećeni. Nema ovo veze mnogo sa aranžamnom Međunarodnog monetarnog fonda formalno-pravno, ali ima veze jer su vlasti obećale da će usvojiti i ovaj Zakon i da su usvojili izmjene Zakona o bankama, a dakle ne mogu se pratiti u bankarstvu međunarodni standardi a da se ne prate i u Agenciji za osiguranje depozita. I ako ova zemlja iskreno misli da ide evropskim putem i da postane članica Evropske unije, onda mora da poštuje i te međunarodne standarde u oblasti bankarstva. Ostane li Bosna i Hercegovina u tom sektoru iza tih standarda mi ćemo imati probleme usvojili ne usvojili ovaj Zakon. Zato ja mislim ako danas predstavničko vijeće želi da bude na visini zadatka, ovo je po skraćenoj proceduri, da treba spojiti prvo i drugo čitanje i napokon usvojiti ovaj Zakon. Svi oni koji imaju neke prijedloge, nije zabranjeno da već na narednoj sjednici pišu amandmane. Ali hajte da uradimo jedan dobar, po meni dobar, i ozbiljan posao. O ovome se razgovaralo još dok sam ja bio ministar finansija, a to zna kolega Bevanda, i najmanje su korekcije u ovom Zakonu u odnosu na sve druge zakone koji su u sklopu aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom. I opet ponavljam, ne radi se ovo radi Međunarodnog monetarnog fonda nego radi sigurnosti deponenata, građana Bosne i Hercegovine. I hajte, dakle, moj je poziv ukoliko nema ozbiljnijih primjedbi sem ove političke klackalice prenos, neprenos nadležnosti, pa sad neka velika briga, razumijete, a kada je Agencija za osiguranje depozita isplaćivala deponenete u Republici Srpskoj onda to nije bio prenos nadležnosti. Dakle, zato ja danas molim vas ako smo na visini zadatka dajte da usvojimo ovaj Zakon u prvom i u drugom čitanju, to je moj prijedlog ukoliko postoji političko raspoloženje. Ukoliko hoćemo da se dalje nadmudrujemo, radimo van interesa građana koji imaju, a skoro smo čitali koliki je, koliki su depoziti štednje građana u bankama i u Federaciji i u Republici Srpskoj. Ponovo naglašavam apsolutna neodgovornost Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, prema sistemskim zakonskim projektima smo se uvijek odnosili sa politikanstvom i danas imam osjećaj da ulazimo u tu sferu. I kažem još jednom moj prijedlog je da spojimo prvo i drugo čitanje, da usvojimo ovaj Zakon i konačno, nemamo mi rješavati kakav problem, dakle, primijeniti međunarodne standarde kao što ih primjenjujemo u bankarstvu. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Vidim da su prenosi nadležnosti postale političke klackalice, a ne unitarizacija i centralizacija Bosne i Hercegovine, evolucija u stavu kolega. Nemamo mi ništa protiv nek se izvrši prenos nadležnosti, ali u skladu sa Ustavom, neka Narodna skupština 2/3 većinom kaže da podržava ovaj Zakon. Evo imamo uskoro sjednicu Narodne skupštine, 14. avgusta, nema žurbe, evo ja sad kažem da će i moje kolege tražiti, između ostalog, proširenje dnevnog reda i da ovaj Zakon bude kao tačka. I ako Narodna skupština 2/3 većinom kaže da je ovo u redu, nema problema. 7
Hvala. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Glupo mi je da ja polemišem o ovome sa Aleksandrom Pandurević, uz svo uvažavanje svakog poslanika u ovom Predstavničkom domu. Ovo je struka, u ovo se Aleksandra Pandurević ne razumije, to moram da kažem. I dajte jednom da ne budemo ljekari opšte prakse, dajte da poštujemo ponekada i struku I, evo, neka se traži odlaganje usvajanja ovog Zakona, ne znam otkud poče sad trgovati Srpska demokratska stranka kad je pala na dvoje od šestero. Dakle, gubi, sve polagano gubi smisao. I ja sam u ovim institucijama 20 godina, i moram da vam kažem da nikad manje energije nije bilo za reforme i za projekte, nikad manje, a priča se o nekom progresu, o uspjehu ove zemlje. Ako ovako nastavi raditi Parlamentarna skupština, ona drži taster gašenja institucija vjerujte. I dajte da izađemo iz tog jednog klinča. Ok, neka se priča je li prenos nije prenos, dajte ljudi da radimo šta je korisno. Mi ćemo ostati u raspravi sa Srpskom demokratskom strankom i u vremenu ispred nas, ali pitam druge zašto postaju robovi te iste priče. Hvala vam lijepo.
Hvala. Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Dakle, ukoliko SDS smatra da je ovo prenos nadležnosti, a radi se o izvornoj nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, neka pokrene na ovoj sjednici prijedlog za izmjenu Ustava BiH. Dakle, ovo je samo manipulacija ... Izvorna nadležnost je monetarna politika institucija Bosne i Hercegovine uključujući ovaj Zakon koji je dio toga. Hvala vam.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Idemo na tačku tri, ne tačka četiri, Ad. 4. Prije dlog zakona o izmje ni i dopuni Zakona o zastavi BiH – predlagač: poslanik Saša Magazinović, broj: 01-02-1-1206/18, od 16.05.2018. (prvo čitanje), skraćeni postupak Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru sa zahtjevom za razmatranje po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika Na 61. sjednici, održanoj 17.05.2018. godine, nije prihvaćen zahtjev za hitni postupak, odlučeno je da se Prijedlog zakona razmatra u skladu sa odredbama koje se, kojim se reguliše skraćeni postupak. Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje 19.06.2018. godine. Komisija je utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, te je podržala principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Diskusija, Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući i zamjenici, kolegice, kolege, predstavnici Vijeća ministara, sve vas pozdravljam. I, evo, štediću vrijeme svih nas, budući da smo o ovom Zakonu već obavili raspravu kada smo razgovarali o tome da li će biti hitna procedura ili ova za koju smo se opredijelili. Samo ću podsjetiti da je aktuelnim Zakonom koji je, prije svega, nametnut 1998., pa onda dva puta potvrđen i mijenjan od strane Parlamentarne skupštine BiH 2001. i 2004. godine, jasno je propisan izgled i dimenzije zastave, kao i kaznene odredbe. U aneksu Zakona je propisano i isticanje zastave u horizontalnom položaju, nikad nije jasno napisano kako se zastava postavlja u vertikalnom položaju, misleći da bi vjerovatno zakonodavac misleći da bi se trebalo podrazumijevati da svi poznajemo leksikološka pravila. Još jednom ponavljam ono što sam rekao na prethodnoj sjednici, uglavnom kada su u pitanju institucije Bosne i Hercegovine zastava se ističe ispravno, međutim nedefinisanje tog načina postavljanja u samom Zakonu daje slobodu ljudima da izvode neke svoje zaključke, neke svoje logike i onda je činjenica da ima na jako puno mjesta, pa čak i od strane institucija uglavnom na nižim nivoima vlasti situacija gdje se zastava postavlja naopako. Udruženje građana, Udruženje heraldičko društvo Bosona je napravilo jedan elaborat, ljudi od struke su otišli korak dalje pa su ne samo tretirali zastavu Bosne i Hercegovine, nego naveli i primjere iz regije, napravili ovaj Prijedlog zakona koji je otišao u proceduru. Ja se zahvaljujem razumijevanju članova Ustavnopravne komisije, zahvaljujem što su usvojili ovaj Zakon i smatram da se radi ne o krucijalnom zakonu za Bosnu i Hercegovinu, ali važnom za jedan imidž Bosne i Hercegovine budući da se nerijetko dešava da, je li, i institucije na različitim nivoima se obrukaju nepoznavajući ovu oblast. Ne mora niko to da zna, ne moraju svi sve znati, ali ako je već to tako onda hajde da se to definiše u samom Zakonu. I, evo, iz leđa predsjedavajućeg je ispravno postavljena zastava. Jednom rečenicom je to dodato kako bi i Zakon dodatno to definisao. Evo, ja ću se ovdje zaustaviti i mislim da nemamo baš preveliku potrebu za širu raspravu pošto smo je već jednom obavili.
Hvala. Diskusija, Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, gospodine ministre, uvaženi gosti, kolege poslanici. 9 Nekoliko rečenica u vezi sa simbolima, odnosno sa zastavom Bosne i Hercegovine. Naime, dobro je da se što detaljnije opiše pitanje samog postavljanja zastave i ova zastava je nametnuta, a inače same zastave u sebi sadržavaju određenu vrstu emocija i mislim da treba kazati nekoliko rečenica vezano uopšte za ovaj Zakon i uopšte kad su u pitanju simboli u Bosni i Hercegovini zato, kad je u pitanju bio hitni postupak, mi smo razmatrali da li ćemo razmatrati u hitnom postupku ili u redovnoj proceduri. Ja sam zahvalan poslanicima što su prihvatili skraćeni postupak koji, praktično je prvo, pa drugo čitanje i ovo je prilika da još nekoliko stvari u sklopu pitanja simbola u Bosni i Hercegovini bude razriješeno. Preporučujem predlagaču da kada su u pitanju same formulacije da ih koristi sljedstveno onome što je u Službenom glasniku 19/1 koji je on sam pomenuo i Službeni glasnik broj 23/04. Naime, u članu, recimo, 3. kaže se – zastava Bosne i Hercegovine je, itd., tako da i vi vaše sadržaje podesite u skladu sa ostalim tekstom, tako da ovdje gdje se napisali državna zastava stoji zastava Bosne i Hercegovine ..., itd., itd., ... osnovnom tekstu i vjerujem da ćete tu činjenicu moći da prihvatite. Ono, takođe, što bih htio da kažem, a u vezi sa simbolima u Bosni i Hercegovini, Bosna i Hercegovina je jedna od rijetkih država koja je imala i spor pred Ustavnim sudom u vezi sa zastavom Republike Srpske. Obzirom na prisutne političke diskusije u vezi sa simbolikom u Bosni i Hercegovini, predstavljanjima i sve ostalo, očekujem da se u sklopu rasprave o ovom pitanju definiše pitanje simbola u prostorijama Predstavničkog doma, odnosno u sali Predstavničkog doma i u sali Doma naroda. Naime, smatram da u ovoj sali treba da stoji zastava entiteta, odnosno Zastava Republike Srpske, Federacije, Brčko Distrikta, kao što je to u drugim zemljama gdje su pristune pokrajine, gdje su prisutne regije, itd., i to bi samo po sebi kazalo da je Bosna i Hercegovina sastavljena od dva entiteta i tri konstitutivna naroda i na adekvatan način predstavljena u Predstavničkom domu. Mi dolazimo iz izborne jedinice Republika Srpska i kao takvi mislim da nema razloga da ne zahtijevamo da u ovoj sali stoji zastava Republike Srpske koja je prošla sve, pa i one procedure. Jedini spor u svijetu koji je vođen protiv, kad su u pitanju simboli, je bio simbol zastave Republike Srpske, grba i himne. Grb i himna je osporena, donešena je potpuno druga himna u Republici Srpskoj i amblem koji je drugačiji, a zastava Republike Srpske na Ustavnom sudu BiH kao takva je legalna i legitimna. Pošto je legalna i legitimna, a mi dolazimo iz Republike Srpske, onda je potpuno legalno i legitimno da u ovoj sali ovdje stoji zastava Republike Srpske, i ne samo u ovoj sali, već i u Domu naroda. To treba da bude, prije svega, dobro za sve one koji zagovaraju, prije svega, legalnost, legitimitet, i smatram da je ova vrsta incijative nešto što će podržati svi, da ne stoje osporavanja Bosne i Hercegovine da je ona ovakva ili onakva, ona je onakva kakva je definisana Dejtonskim sporazumom, sastavljena je od dva entiteta, tri konstitutivna naroda, ima Distrikt Brčko, i kao takva treba da bude predstavljena i u predstavničkim institucijama Bosne i Hercegovine. Stoga pozivam kolege da ovakvu vrstu incijative podrže i da ovdje u ovim prostorijama i u prostorijama Doma naroda se nađu zastave koje će predstaviti, između ostaloga, Republiku Srpsku, Federaciji, Distrikt Brčko. Sve ovo što je sporno kad su u pitanju simboli, pozivam kolege koji su politički predstavnici tamo gdje se mijenjaju i donose ti simboli da pristupe tome, ali ono što nije sporno, a prošlo je sve procedure u Bosni i Hercegovini, pa i Ustavni sud BiH, da se sljedstveno tome i odnosimo na takav način. Vjerujem da će ova incijativa imati podršku svih, jer time neće biti osporavana ni Bosna i Hercegovine, a ponajmanje neće biti osporavana Republika Srpska kao sastavni dio Bosne i Hercegovine i vjerujem da će ovo biti i poruka onih koji sutra budu građanima predstavljali na koji način vide u budućnosti Bosnu i Hercegovinu. Krajnje je vrijeme da stvari postavimo u realne okvire, onakvim kakvi oni jesu, i vjerujem da će ova vrsta incijative naći svoje mjesto, obzirom da sada pričamo o načelima. Možemo to riješiti, na kraju krajeva, zaključkom ili odlukom Predstavničkog doma i na taj način može biti riješeno ovo pitanje. 10 Hvala vam lijepo.
Hvala. Mensura Beganović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Znam da možda nije vrijeme za ovaj Zakon, imamo mi i prečih zakona, ali ako već imamo dugo godina problem sa vertikalnim postavljanjem zastave Bosne i Hercegovine, onda je stvarno vrijeme da se to ispravi. No, žao mi je što je predlagač u članku 5.a) stav (2) napravio previd ili propust, ja ne znam kako, da zapravo mi ovim stavom, ako ovakav os tane, legaliziramo postavljanje zastave u vertikalnom položaju onakav kakav ne treba da bude, a to je da bude simbol Bosne i Hercegovine, a to je ovaj trokut koji je simbol geografskog izgleda Bosne i Hercegovine, naopako, pa se na tu temu piše kako je i d ržava naopaka, kako smo se predali, itd., itd. Zato sam predložila jedan amandman, dostavila sam ga prije 20 ili 30 dana, više ne znam ni ja, jer ovo je treća sjednica koja prolongira disksusiju o ovom zakonu, u kome sam stav (2) potpuno izmijenila i definisala na, ne koristiće se veksilološkim pravilom za postavljenje zastave u vertikalni položaj koji se na zastavu Bosne i Hercegovine ne može primijeniti. Postoji još država u kojima su simboli na zastavi takvi da se zastava ne može jednostavnom rotacijom iz horizontalnog u vertikalni položaj u smjeru kretanja kazaljke na satu pretvoriti u odgovarajući izgled zastave. Primjer, recimo, Crne Gore, pogledajte. U tom slučaju se, znači, ne može primijeniti to pravilo i mora se posebno proizvesti zastava za vertikalni položaj koja se kači na jarbol. Još jedna stvar, ovdje je prilika da ispravimo, a to je da definiramo, kada se zasta va postavlja na koplje, da ono ne smije biti u horizontalnom položaju, nego mora biti nakošeno u odnosu na horizontalu za barem 45 stepeni, jer ćemo opet imati isti slučaj, da se zastava iz horizontalog pretvara u vertikalni izgled, što nije u redu, u našem slučaju nije ni provodivo. Da ne bih stvarala veću zabunu, ja ću da pročitam kako bi izgledao taj stav (2). Dakle, član 5.a) u Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi treba da glasi na sljedeći način – jarbol horizontalne zastave može biti nakošen, ali ne više od 45 stepeni, jer se u slučaju potpunog obaranja horizontalne zastave u vertikalan položaj dobije nedopušten efekat. Vertikalna zastava Bosne i Hercegovine priprema se posebno tako da se i u vertikalnom položaju osigura slika koja korespondira sa horizontalnom zastavom i sa grbom Bosne i Hercegovine. Da ne bi bilo zabune, ja sam u ovom amandman i nacrtala skicu kako to izgleda i šta se dešava ako ostavimo ovaj stav (2) u formi kako je predlagač dao, pa molim da se, evo, amandman podijeli zastupnicama, ako sastavimo slučajno diskusiju u prvom i drugom čitanju danas, da onda usvojimo to na pravi način. Zahvaljujem.
Amandmanska faza je u drugom čitanju, ali nisam htio da vas prekidam.
Izvinjavam se, danas smo sastavili ... o jednom zakonu, pa ako se to i ovdje dogodi, ja bih zamolila da se danas i ovaj amandman uzme u obzir. 11
Dobro, hvala. Ispravak krivog navoda, Saša Magazinović. Izvolite
Ima vremena do amandmanske faze pa će moći svako napisati ono što misli, a kolegica Beganović je jedna od mnogobrojnih koji imaju svoje mišljenje o tome na koji način se zastava ističe ispravno i ja sam isto imao ovo mišljenje dok ljudi koji su struka nisu sjeli da mi objasne, pa čak i da me zamole da više ne ističem u svojoj kancelariji onu malu zastavicu naopako. I mislim da bi bilo dobro, dakle, nije slučajno na, recimo ispred zgrade OHR-a koji je nametnuo ovu zastavu, zastava izvješena baš onako kako je u Prijedlogu zakona. Nije slučajno kolegice Beganović da u državnim institucijama svim, jedno neformalno uputstvo koje ima, koje je još od '98. ima, pokazuje kako se ističe zastava i tako je i ističemo. Nije slučajno da na svim međunarodnim sportskim događajima je zastava istaknuta baš ovako kako piše u zakonu. Ali, evo, ako će Vam biti lakše ja sam bio potpuno istog ubijeđenja kao i Vi i pogrešno, dakle, evo ja priznajem svoju grešku kao poslanik u državnom Parlamentu, pogrešno isticao zastavu, eto, na stolu u kancelariji. Ali ima struka, a ima subjektivno mišljenje i ja bih volio da se ovdje malo više skoncentrišemo na to šta struka kaže, pa ako treba i mišljenje onoga ko je kreirao zastavu, a imate mogućnost da nađete stavove onih koji su radili na kreiranju zastave baš ... I upravo, evo, ova sada naša rasprava je dodatni razlog [[govornik se upozorava na vrijeme]] zbog čega treba usvojiti zakon. Ako se mi dogovorimo da se zastava pod 45 stepeni postavlja svugdje, nek piše to i nek je svi isto postavljaju, ali ovo što danas imamo je vrlo ružno.
Hvala. Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvlite.
Hvala predsjedavajući. Ispravka krivog navoda gospodinu Borislavu Bojiću jer je on u svom izlaganju rekao da je Bosna i Hercegovina sastavljena od entiteta. Mislim da nemamo potrebe, evo, na ovim tačkama dnevnog reda da pokrećemo takva pitanja, govorimo neistinu, već evo rješavamo problem kako i na koji način postaviti zastavu. Bosna i Hercegovina je jedinstven prostor, a unutar njega egzistiraju u svojim granicama opštine, kantoni i entiteti i to je na osnovu Dejtonskog mirovnog sporazuma Ustavom definisano. Prema tome, govoriti da je Bosna i Hercegovina neka zajednica ili da je sastavljena od entiteta ili, neko će sutra reći, od kantona, mislim da nije potrebno i treba poštovati ovu državu i naći, evo, konkretno rješenje za ovaj problem o kome danas govorimo, kako i na koji način zastavu pozicionirati, a da budemo svi na neki način zadovoljni. Hvala. ŠEFIK
12 Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Što se tiče prijedloga, incijative ili, ne znam ni ja šta je tačno bilo, gospodina Borislava Bojića, ovaj, ja bih, prije svega, da se entitetske zastave izlože u salu Parlamentarne skupštine BiH. Mislim da je neophodno prvo pročitati tekst Zakona kakav je sada, prije nego što se takve incijative nude, jer Zakon o zastavi BiH trenutno kaže, odnosno propisuje obavezu ist icanja zastave Bosne i Hercegovine, između ostalog, radi Predsjedništva BiH, Vijeća ministara, Parlamentarne skupštine BiH, itd., itd., i propisuje sve situacije gdje isticanje zastave obavezno, a onda vrlo jasno kaže – u svim slučajevima iz prethodnog stava, što uključuje ovu Parlamentarnu skupštinu, druge zastave iz Bosne i Hercegovine neće se isticati zajedno sa zastavom Bosne i Hercegovine. Prema tome, Zakon je vrlo jasno propisao da se u zgradama, između ostalog Parlamentarne skupštine BiH, druge zasta ve iz Bosne i Hercegovine neće isticati skupa sa zastavom Bosne i Hercegovine. I takva incijativa ne samo da nema mjesta, već je u potpunosti neupućena. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Država koja je moja, a nadam se i vaša, ima Ustav. Tim Ustavom koji se zove Dejtonski mirovni sporazum i unutar kojeg je i Ustav definirano je unutarnje uređenje, unutarnji odnosi i privremene institucije do konačnog sprovođenja kompletnog Dejtonskog mirovnog sporazuma. I ja bih zamolio vas kao predsjedavajućeg i dopredsjedavajućeg, jer se mijenjate, da ubuduće nametnuto, riječ nametnuto, u tom trenutku isključujete onoga ko to govori. Ono što mi kažemo nametnuto je legalno. To je oficijelni simbol moje države. To je nešto što predstavlja ovdje i van granica moje zemlje simobol moje zemlje. To što smo mi, prethodni sastavi ovog Parlamenta, nesposobni ili politikantski raspoloženi i neće da oni donesu nešto ili neke zakone, uredbe i tako redom, to nas ne razrješava obaveze da ono što je legalno u cijelosti ne poštujemo. I ne može se govoriti o nametnutom. To je objavljeno u Službenim novinama i to je oficijelno. Ukoliko se ovako nastavi uskoro ćemo mi imati sve nametnuto, nametnuo Parlament, nametnuo visoki predstavnik, jedino je legalno što [[govornik se upozorava na vrijeme]] vlastodršci unutar entiteta, ili još malo će biti i tiranini, nameću narodu, a to će biti da šute i da im daju suhog hljeba i igara. Sve više imamo igara i zabava, a sve manje života i sve veći odliv ljudi upravo zbog tih stvari. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Mensura Beganović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 13
Kolegi Magazinoviću moram replicirati. Ja se slažem, poštujem struku i ono što struka propiše ima smisla, ali ovdje je logika ispred struke. Moram priznati, kad pogledate šta se desi kad horizontalnu zastavu zarotirate u vertikalnu za 90 stepeni dobijemo ono što je naopako. Veksilološko pravilo, također, ima izuzetke, ja govorim ovdje o tome da je zastava Bosne i Hercegovine izuzetak od tog pravila i da ga treba u zakonu drugačije definirati, zato sam dala amandman koji to do kraja definira. Proizvođač zastava za Bosnu i Hercegovinu, koje se plasiraju u Bosnu i Hercegovinu vrlo često nisu proizvođači u Bosni i Hercegovini. Nekom tamo u Kini je savršeno svejedno šta taj trokut znači, a on je za nas jako važan, to je geografski simbol Bosne i Hercegovine. Dakle, ne možemo ga okrenuti naopako, on uvijek mora biti okrenut tako da je duža, odnosno, je li, hipotenuza lijevo, na lijevoj strani, ili zvjezdice pored te, bez obzira je li horizontalna ili vertikalna verzija zastave. Ja ne vidim šta je tu sporno, šta dalje možemo struku da konsultiramo kad je ovdje logički vrlo jednostavno riješiti ovaj problem. ŠEFIK
Hvala. Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici. Imam osjećaj da uvijek par mjeseci ili dva mjeseca pred izbore pokušavamo da delegiramo teme koje povećaju političku temperaturu. Četri godine ovog saziva mislim da je bilo dovoljno da se ovom problemu posveti dužna pažnja. Pitanje simbola i nije nebitno u Bosni i Hercegovini, ali u ovom trenutku i nije najbitnije, sem da se doda višak političke energije bez obzira ko diskutuje. I kada pogledamo Bosnu i Hercegovinu, oni koji osporavaju i kažu, ja mislim da kolega Bojić nije sporio granice Bosne i Hercegovine u svom prijedlogu, nije mu palo ni na pamet, ali ljudi moji, gdje mi živimo Pa zar nama nije jasno da po Izbornom zakonu Bosna i Hercegovina nije jedistven politički prostor? Nije bila ni jedinstven ekonomski prostor i još nije i zato se traži harmonizacija zakona iz oblasti ekonomske sfere, da bi se obezbijedili isti uslovi ljudima iz biznisa radili u Republici Srpskoj ili radili u Federaciji BiH. To je valjda nama svima jasno. I ja kada bih bio na mjestu ... ja bih ovaj prijedlog prihvatio. Dajte da jednom kažemo šta jesmo i ko jesmo. Za mene je bitno da se ne spori granica, a hoće li unutrašnje uređenje doživljavati promjene, hoće, u kojem pravcu ce evaluirati, to ovaj saziv ne zna. I ako nismo u stanju ozbiljno voditi raspravu, uzmite lokalne zajednice na koji način koriste simbole, kantone, županije, entitete, dakle, treba urediti oblasti. Ovim se ta oblast neće urediti, zato sam ja danas da štedimo energiju, da ne idemo previše u politiku iako pitanje simbola jeste i jedno i drugo, a li mislim da je ovo razumno rješenje. Zašto nama smeta da imamo zastavu sredine koje prate dva entiteta i Brčko? Zašto bi kome smetalo kad je to suština Dejtona, izbornog zakonodavstva? I sad mi mislimo da ćemo pričama, kad kažemo Bosna i Hercegovina je jedinstven politički prostor, mislimo da ćemo olakšati život građanima? I zato da se ..., [[govornik se upozorava na vrijeme]] a to je bilo obećanje ovog saziva, o ekonomskim temama, nemojte pred izbore da se svađamo dodatno. Hvala lijepo. ŠEFIK
14 Borislav Bojić, ispravka krivog navoda, izvinjavam se, Mirsad Đonlagić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, zamjeniče predsjedavajućeg. Sve kolege i kolegice pozdravljam. Pa meni ovo nekako zaista čudno izgleda. Mi smo ovdje počeli raspravu oko zastave, kako ona treba da bude pozicionirana. Oni koji nisu zastavu postavljali, to i ne znaju, koji je to problem, to je zaista jedan izuzetno ozbiljan problem, i mislim da tu raspravu trebamo osloboditi od svih onih drugih stvari, karaktera države, da li je država, nije država, jedinstven prostor, nejedinstven prostor, sastavljen od dva entiteta, kako god hoćete, ali to je kontaminiranje jedne ideje, da se definira pravilno postavljanje zastave. I ja pozivam vas da, evo, sad na kraju našeg mandata ne budemo dosljedni i principijelni da kod rasprave jednog problema mi natovarimo hiljadu problema i ne možemo da riješimo nijedan problem koji smo sebi postavili kao potrebu da oko toga razgovaramo. Dajte da se skoncentrišemo na to ako hoćemo da donesemo taj zakon ovakav kakav jeste predložen, da se definira položaj zastave. Ja, da vam pravo ka žem, svaki put kad je utakmica reprezentacije Bosne i Hercegovine, to je problem ozbiljan, niko ne zna kako ta zastava treba da bude postavljena, konsultira se internet, tamo je, može i ovako, može i onako, dozvoljeno, nedozvoljeno, dakle, nema tog jasno definiranog položaja zastave. Ja pozivam sve nas da budemo kooperativni i konkretni i da budemo zaista što je moguće više skoncentrisani na pitanje kako je ono definirano i kako je postavljeno ono ovdje pred nas, a ne da sada širimo raspravu i, kao što kolega Špirić kaže, sad odosmo mi u historiju i vraćamo se nazad i kompliciramo stvari, kompliciramo. To meni je, moj dojam je da ustvari ne želimo da raspravljamo oko toga da li zastava treba da bude postavljena u duhu propozicija, pravila, struke i nauke, čega god hoćete. To je zaista jedna vrlo ozbiljna stvar i mislim da trebamo biti vrlo konkretni i vrlo kratki. Eto, toliko. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja ću pokušati vrlo kratko i konkretno. Dakle, ni na kraj pameti minije bilo da osporavam bilo šta. Samo ću pročitati kolega Vama člana Ustava koji kaže – Bosna i Hercegovina se sastoji od dva entiteta, sastoji ili sastavljena meni je to identično, ali sastoji se, piše u Ustavu, ja sam koristio formulaciju iz Ustava. Drugo, ovdje raspravljamo uvaženi kolega o načelima, dakle, pričamo o načelima i kad se kaže zastava, ona je simbol. Simobil sam po sebi je emocija i on treba da predstavlja konstitutivne narode u Bosni i Hercegovini. vrlo teško je u ovom simbolu te prepoznati. Ja ne problematizujem zastavu Bosne i Hercegovine, nije mi je palo na pamet, niti sam ja tražio da se pred zgradom ili na zgradi, kolega Arnaut, postavi zastava Republike Srpske, ne, nego tu gdje smo mi izabrani predstavnici iz Republike Srpske, ovdje u prostorijama Predstavničkog doma, tu gdje mi sjedimo. Tu treba da stoji zastava Republike Srpske, zastava Federacije, Brčko Distrikta, itd., ovdje, u ovoj sali, jer to očito vama predstavlja problem. To isto treba da stoji u Domu naroda, to je skroman zahtjev koji kaže, nema osporavanja Bosne i Hercegovine, ali nema osporavanja ni Republike Srpske. To je jedan korektan prijedlog, krajanje korektan prijedlog. Dakle, ni na kraj pameti, nije mi palo na kraj pameti da komentarišem ... Ako 15 bismo to radili, onda bi počeli od ... kralja Tvrtka, pa bismo pričali o tome kako se tamo prepoznaju narodi, gdje na prijestolnom hramu kralja Tvrtka s jedne strane u nizu stoje tri dvoglava orla, a sa druge strane tri krina ili ljilja kako se kaže, pa bi svi narodi tražili svoje simbole u heraldici ili historiji i to bi bilo predstavljeno na simbolima Bosne i Hercegovine. Ja nisam ulazio u taj dio. Dakle, ja sam polazio samo od činjenice da je ovo Bosna i Hercegovina u skladu sa ustavima, koja se sastoji od dva entiteta i ti njeni sastavni dijelovi u simboličkom smislu u Prestavničkom domu i u Domu naroda trebaju biti predstavljeni na adekvatan način. Šta je problem? Time nećemo osporavati Bosnu i Hercegovinu, ali ni neki koji osporavaju Republiku Srpsku neće osporavati Republiku Srpsku i nemaju šta da pričaju o tome kada [[govornik se upozorava na vrijeme]] fino i korektno urađeno ovdje u ovoj sali. Evo, to je, mislim da sam do kraja razjasnio. ŠEFIK
Hvala. Saša Magazinović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Mi na dnevnom redu imamo – Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi koji se odnosi na dva segmenta. Jedan je položaj zastave, a drugo je kaznene odredbe. I ukoliko kolega Bojić želi da se raspavlja i o drugim stvarima, on može u svaka doba predložiti zakon. Međutim, ovo o čemu on danas govori nije na dnevnom redu i nije dio ovog Zakona, ali mislim da razmijem zbog čega se ovo sve dešava i tačno je da je predizborna kampanja blizu, međutim hoću da podsjetim sljedeću stvar. Mi nekoliko posljednjih sjednica, da ne kažem nekoliko mjeseci, razvlačimo dvije tačke dnevnog reda koje čine jednu sjednicu, pa su onda sjednice u nastavcima. Da je ovaj Zakon razmatran kada je predložen, ne bi bio opterećen sigurno predizbornom kampanjom. Dakle, on nije jučer predložen, nego jednostavno nikako ovdje Zakon ne može da dođe na dnevni red zbog tempa koji ovaj Parlament ima. ŠEFIK
Hvala. Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Samo kratko da kažem. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi, a želi se samo jedan segment, on mora biti i u naslovu. Ako je samo predmet položaj zastave, onda izmjene zakona, dakle, prijedlog zakona o izmjeni i dopuni zakona o položaju zastave. Dakle, kad ljudi vode sve do besmisla, ali kad se pomene zastava, ona podazumijeva sve segmente i zato ja jesam za to da ovo ili ide u redovnu proceduru i da se uvaži ovo. Mi iz Republike Srpske dolazimo pod zastavom Republike Srpske u Parlament BiH. Ne zašto je problem sad. Po Izbornom zakonu je to ljudi tako i zato sam rekao da ovo dodaje političku temperaturu bezveze i onda odustanemo od ove priče ili će svi pričati svoju priču i nećemo doći do rješenja. Zato sam rekao, viška političke temperature, ali Zakon o zastavi podrazumijeva sve što se zastave tiče, od izgleda, jel usvojeno, je li nametnuto, je li budi emocije kakve, itd. Hvala lijepo. 16 ŠEFIK
Hvala. Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Ovdje kod mene piše da je treća, ali mi sekretar kaže da je druga, jer je nešto greškom jedanputa ... Izvolite.
... Poslovnika, tako da ne neću ja mnogo i zaista mi nije namjera. Mislim da ovakva vrsta poruke iz Predstavničkog doma će upravo tu političku atmosferu o kojoj se ovdje govorilo dovesti u stanje kakvo i treba Bosni i Hercegovini, i treba da se ne negira Bosna i Hercegovina, i treba da se ne negira Republika Srspka i treba da ode poruka odavde ove vrste koju sam predložio i to nikome ne smeta. Ovo je ljudi potpuno normalno i potpuno racionalno i bez ikakvog problema i ovo treba objeručke da prihvate i jedni i drugi i treći. To što neko ne želi o tome da priča sam po sebi govori da nema namjeru, prije svega, želi da prođe samo ono što on misli da je dobro. Bilo bi dobro da to bude dobro za sve one koji sjede u ovoj sali. Nema razloga da se negira Bosna i Hercegovina, niti ne negiram, ali nema razloga da ne bude predstavljena Republika Srpska u ovoj sali, ja ne govorim, ponavljam, znam ja kako bi prošla zastava Republike Srpske da se iznese ovdje ispred, ispred onaj. Ona je legalna, može li da se nađe na stadionima, recimo, naprimjer, širom Federacije? Teško, neću o tome da pričam, ali ono što mogu da pričam, mogu nas koji smo razumni ljudi i koji treba da pošaljemo razumnu i racionalnu poruku, dajte ljudi da nađemo rješenje koje će, prije svega, poslati poruku i u Republici Srpskoj i u cijeloj Bosni i Hercegovini da su stvari onakve kakve jesu. Ovo je Bosna i Hercegovina koja se sastoji od dva entiteta i na simbolički način predstavljena je i u Predstavničkom domu i u Domu naroda. Evo, to je bila suština onoga što sam ja predlagao i ništa više. ŠEFIK
Hvala. Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Čitajući dnevni red i ovu formulaciju, riječ je o prvom čitanju, znači da raspravljamo o načelu. Razumijem ono što je prijedlog predlagača i, naravno, ima i tu različitih stavova kad je u pitanju to. Ne želimo nikome definitivno da diramo emocije, ničija to nije namjera ovog puta, nego želimo da na jedan objektivan način sagledamo upravo to šta znači zastava, šta znači identitet, šta znače simboli i da jednostavno vrlo precizno i jasno, kažemo da bilo kako da bude izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju, pretpostavljam da do sjednice, do 4. septembra će biti dovoljno prostora za određenu vrstu amandmanske faze, itd. U konačnom stavu mi nećemo odustati od toga da po zvaničnim institucijama Bosne i Hercegovine kao što je sala Predstavničkog doma i neke druge sale, sala Doma naroda itd., pored zastave Bosne i Hercegovine bude i zastava Republike Srpske, Federacije, Distrikta Brčko, itd. Mislim da time niko nikoga ne eliminiše, niko nikoga ne, rekao bih, ne vrijeđa bilo kakve vrste emocija, ali moram da kažem da mi hoćemo da ovdje budu vidiljivi simboli Republike Srpske i to će biti predmet svih naših budućih političkih rasprava kad je u pitanju bilo simboli, bilo nešto drugo. Želim da napomenem danas kada uđete u Vijeće naroda Republike Srpske, tamo je prisutna zastava Bosne i Hercegovine, ne znam kako je, pravilno ili nepravilno, okrenuta, ali postoji. U 17 Narodnoj skupštini Republike Srpske postoji zastaa Bosne i Hercegovine i ne vidim razloga zašto ne bi ovdje postojala i prisutna zastava Republike Srpske. To je naše političko pravo, ustavno pravo, nemamo apsolutno ambicija nikakve druge vrste, ali morate da razumijete da oni postoje, neke strukture političke koje osporavaju Republiku Srpsku, sjede u Parlamentu BiH. Mi nećemo odustati od našeg prava da tražimo da u zvaničnim prostorijama, salama Parlamentarne skupštine, Savjeta ministara, Predsjedništva i u nekim drugim institucijama bude vidljivo [[govornik se upozorava na vrijeme]] pored zastave Bosne i Hercegovine istaknuta i zastava Republike Srpske uvažavajući, pretpostavljam, i entitet koji se zove Federacija i Distrik Brčko koji, takođe, smatram da trebaju da budu vidljivi na svim tim mjestima. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mislim da je namjera predlagača bila sasvim korektna i jasna. Ja sam je u cijelosti shvatila. Govornici, dio govornika iz Republike Srpske, samo pozivajući se na potrebu ... atmosfere i dolijevanja vode na ulje u jednoj politički uzavreloj predizbornoj kapmanji, su izrekli niz kvalifikacija za koju ja ne vidim mejsto. Ja nisam čula ni gospodina Magazinovića, ni gospođu Mensuru, niti bilo koga da osporava uopšte zastavu Republike Srpske, nego postoje neke druge stvari. I nama su neke stvari iritantne iz Federacije, npr. radi niti jedan intervju koji je iz kabineta predsjedavajućeg Republike Srpske, premijerke, nije urađen a da u njihovoj pozadini ima zastava Bosne i Hercegovine. Drugo, kada uđete u Republiku Srpsku vi ne možete zaključiti da ste ušli ako ulazite iz Hrvatske zaključiti da ste ušli u Bosnu Hercegovinu, apsolutno ni po čemu. Kaže se dobro došli u Republiku Srpsku, ne piše dobro došli u Bosnu i Hercegovinu. Bez namjere da vas iritiram apsolutno, ja mislim da jednaki aršini moraju biti. Niko od nas ne spočitava uopće postojanje Republike Srpske, niti je to moguće jer je to zagarantovano Dejtonskim mirovnim sporazumom. Manipulacija izrazima da je Bosna i Hercegovina zajednica država, kako tvrdi predsjednik Dodik vro često, predsjednik manjeg bh entiteta, nije ona zajednica država. Republika Srpska nikada nije bila država niti će ikada biti država. I mislim, dobra je namjera gospodina Magazinovića, pa i kolega koji su afirmativno ..., razumijem ovo što je gospođa Beganović govorila, mislim da je dobra namjera pretvorena opet u politikanstvo što liči samo na nas. Lično mislim da se mora doraditi ovaj tekst, bilo bi jako dobro da se doradi, a inče je vrlo čudno kako se u Bosni i Hercegovini postavljaju zastave, šta se sve radi sa zastavom, pale se zastave [[govornik se upozorava na vrijeme]] I ovom rečenicom ću završiti, u jednom graničnom kantonu sa ZE-Do kantonom vrlo je teško zaključiti da se nalazite u Bosni i Hercegovini, stalno mislite da se nalaszite u Hrvatskoj. Pa onda dijete, recimo, od 10 godina pita je li ovo mi idemo na more, jer ne vidi zastave Bosne i Hercegovine, nego [[govornik se upozorava na vrijeme]] vidi zastave Hrvatske. Dakle, potpuno je otišla rasprava u pogrešnom pravcu i ja mislim da se ovaj, mora ovo u amandmanskoj fazi doraditi bolje. ŠEFIK
Hvala. Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite. 18
Ja bih se referirao na dio izlaganja gospođo Kapetano vić. Cijenim da ste imali neku vrstu dobrih namjera, međutim ja želim da vas podsjetim da ustavna nadležnost Republike Srpske, i to Republika Srpska na kvalitetan, ... način koristi, jeste da ima svoj Zakon o simbolima Republike Srpske i sve što je urađeno kada je u pitanju Republika Srpska ... zastavke, njenih simbola i himne urađen u skladu sa važećim zakonom i Ustavom Republike Srpske. Želim da napomenem sve prisutne da je postojala presuda Ustavnog suda BiH iz 2014. godine kada se je tražila izmjena himne i zastave, odnosno, da himne i zastave Republike Srpske, odnosno himne i grba Republike Srpske. I Republika Srpska i njene institucije su tada, ja mislim, 2015. godine, u kojoj su participirale sve političke strukture, donijela odluku i u skladu sa zako nom i preporukama, odnosno presudom Ustavnog suda BiH iz 2014. godine artikulisala sve da ni jedan simbol Republike Srpske danas ne vrijeđa niti jedan narod koji živi u Republici Srpskoj. U potpunosti je implementirana odluka Ustavnog suda. Nama je to nije bilo lako, ali smo to uradili u skladu sa Ustavom, u skladu sa našim političkim opredjeljenjem, i danas Republika Srpska sve svoje simbole iskazuje u skladu sa Ustavom, na dostojanstven način, u skladu, na kraju krajeva, sa svim onim elementima koji su stajali u presudi Ustavnog suda BiH iz 2014. godine. Molim vas, mi imamo prava da tražimo da se naš identitet, a mi se identifikujemo sa zastavom Republike Srpske, bude prisutno u institucijama BiH, evo u ovoj sali. To nije ništa što bi moglo da proizvede bilo kakve druge kvalifikacije. To je naše pravo. Da li su druge političke strukture u drugom dijelu Bosne i Hercegovine razvijale tu potrebu da Federacija ima to ja to ne znam, da li su imali potrebu da razvijaju mnogo više Bosnu i Hercegovinu i zajedničk i ... u tom domenu a nisu ..., zista ne znam, ali nemojte nama uskraćivati pravo da o tome govorimo upravo onda kada se otvorila priča o zastavi Bosne i Hercegovine. Mislim da je naše legitimno pravo da u skladu [[govornik se upozorava na vrijeme]] sa Ustavom i svim ostalim aktima to pitanje ovdje zagovaramo i potpuno transparentno kažemo da nećemo odustajati od toga da ubuduće i u ovoj sali bude zastava Republike Srpske. Ne smeta nam zastava Federacije [[govornik se upozorava na vrijeme]] naše pravo. ŠEFIK
Hvala Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Uvaženoj koleginici Nermini Kapetanović. Dakle, ja nemam problema da se raspravlja o Prijedlogu ovog zakona, mislim da je najbolje objasnila problem ovog Prijedloga izmjena zakona uvažena koleginica, ovaj, Mensura Beganović. Ali moram jednu primjedbu da kažem. Mi bi u najvišem zakonodavnom tijelu Bosne i Hercegovine trebali da uvažavamo ustavnu odrednicu. Niti je Republika Srpska RS, niti je manji bh entitet, ona je Republika Srpska entitet u Bosni i Hercegovini. Nemojte nas, i onda kad, dakle, kontinuirano, dakle, ja mogu da shvatim, niti će medijska kvalifikacija išta u Bosni i Hercegovini promijeniti, niti ćemo se mi dodvor iti građanima na osnovu ovih osebujnih epiteta koje dajemo uz nazive unutar Bosne i Hercegovine. A onda nemojte da se iznenadite ako mi kažemo BiH, ako kažemo zajednica države, ili državna zajednica dva entieta ... ____________(?) 19 [[nije uključen mikrofon]] Ma, ovaj, dakle ono što smatram da bi bilo pošteno da uvažavamo ustavne nazive, da je to Republika Srpska, Fedracija BiH, da kanton nije 1,2,3,5 ili 10, ... tačan njihov naziv. U tom smislu bismo pokazali da poštujemo makar ono na osno vu čega smo izabrali u ovoj zemlji. Mislim da bismo morali imati dovoljno osjetljivosti prema stavovima bilo čega. Kako je moguće onda da započnemo priču o korištenju zastave ili obilježja entieta, ako se ovako odnosima prema kvalifikacijama naziva. Hvala vam. ŠEFIK
Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvlite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, ne znam sad otkud odjednom sada nekoliko mjeseci pred izbore ovolika borba da se unesu entitetske zastave u ovu salu. Evo, i Poslovnik koji je usvojen 2014. godine glasovima, između ostalog, svih ovih stranaka kaže u članu 194. – Državna himna se intonira a grb i zastava Bosne i Hercegovine ističu se u konferencijskim salama Doma i prostorijama klubova poslanika. Imali smo, godinu dana je trajala ova Komisija za izmjene i dopune Poslovnika u prošloj i ovoj godini i ja nisam čuo niti jedan prijedlog iz bilo kojeg kluba, a svi klubovi su imali predstavnika u ovoj Komisiji za izmjenu Poslovnika, ni jedan prijedlog ni iz jednog kluba da se entitetske zastave, odnosno da se izmjeni ovaj član Poslovnika koji kaže da se ovdje ističe državna zastava, da se izmjeni na način da se tu uvedu i entitetske zastave. I odjednom sada ovi prijedlozi. Prema tome, kada se osvajao ovaj Poslovnik niste imali te prijedloge 2014., kada su bile izmjene i dopune Poslovnika niste imali te prijedloge i tek sada ih ističete, a podsjećam da nikada nisam još vidio ni jedan prijedlog koji bi izmjenio odredbe Zakona o zastavi BiH koji kaže da se uz zastavu Bosne i Hercegovine u određenim institucijama ne ističu entitetske, odnosno druge zastave iz Bosne i Hercegovine. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Nemirana Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Uvaženi kolega Prodanoviću, ni jedne sekunde nisam imala namjeru da negiranje postojanje Republike Srpske time što sam iznijela činjenicu da to jeste teritorijalno malo manji entitet od Federacije. Uopće ne sporim, ne pokušavam prekrajati Dejtonski mirovni sporazum, ali vi treba da shvatite i da znate da građane Bosne i Hercegovine one koji vole državu Bosnu i Hercegovinu jako smeta negiranje koje dolazi iz Vaše političke partije u kome se kaže da Bosna i Hercegovina uopšte ne postoji i da je ona zajednica dvije države, Republike Srpske, da je Republika Srpska država. Nemojte mi molim Vas reći da predsjednik Vaše političke partije to 20 nije kazao. Kazao je u svakom intervjuu i vrlo je nejasno zašto se kandidira za izbore ali to je druga, za državu u koju ne vjeruje i za koju tvrdi da ne postoji. Ja nisam uopće imala namjeru, dakle, da negiram postojanje Republike Srpske, činjenicu fakat da ima svoje simbole, svoje znakove, ali smo se značajno udaljili od onog što je bila osnovna intencija predlagača. Ja objektivno misim da ovaj Prijedlog zakona treba doraditi, nije definisan na način kako treba u potpunosti, mislim da ga treba uraditi i nije bio dobar čas da se sad ide u ovom času sa ovim Prijedlogom. Sramota je da Bosna i Hercegovina nema ni himnu, pitam ko je kriv za to isto tako. I više stvari ima koje u ovakvo osjetljivom političkom periodu ne treba otvarati. A moja namjera uope nije bila da uvrijedim niti Vas, niti bio koga od kolega iz Republike Srpske, niti bilo kog grašanina na bilo kom pedlju Bosne i Hercegovine ŠEFIK
Hvala. Sadik Ahmetović, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovene kolegice i kolege. Ova rapsrava, vi ste dozvolili raspravu koja je zaista izvan okvira, ovaj, Poslovnika i nadam se da mi nećete oduzeti riječ obzirom da ću govoriti slično, ovaj, o tome o kojoj su govorili moji prethodnici. Ova rasprava je pokazala koliko je Bosna i Hercegovina zapušten i opustošena. Zapustili smo je mi političari u ovoj zemlji svojim odnosom i prema zemlji i prema narodu i prema poslu koji smo trebali raditi u prethodne četiri godine ili u prethodnih osam, ili 15, ili 20. A opustošili su je kriminalci, a mi smo to posmatrali, ili nismo vidjeli, ili nismo uspjeli organizirati zemlju da to spriječimo. kada je priča o zastavi, evo imamo zastavu koju je, čiji je zakon donio visoki predstavnik. U Republici Srpskoj imamo privremeno rješenje, ono se desito tada kada sam ja bio u Narodnoj Skupštini, i u Federaciji uopće nemamo rješenje. Dakle, to je prava istina. I obzirom da sam putovao po cijeloj zemlji, ulazio sam u puno opština i općina i u Republici Srpskoj i u Federaciji, i svi mi se kunemo u sekularnu državu, ali kada uđete u ove općine vidite da se najmanje nalazite u nekom sekularnom prostoru, da je to sasvim nešto drugačije. Moja kolegica Beganović me sada stavila u dilemu, imao sam namjeru podržati ove izmjene i dopune Zakona, i sad zaista ne znam, zaista kada izrotirate zastavu onda istumbate državu, ili šta bi bilo da na zastavi imamo, kao što imaju neke zemlje, neke predmete, životinje, itd., onda bi to izgledalo zaista. Ja mislim da smo ovo mogli riješiti nekom instrukcijom, ili nekom javnom kapmanjom na televiziji, da se ne uplićemo sada u ovom trenutku, dakle ja mislim da smo mogli. Ali isto tako ja mislim da mi u ovoj zemlji ako žeimo da se svi građani u ovoj zemlji, na cijelom njenom prostoru osjećaju komotno trebamo imati zakon ili okvirni zakon o simbolima i gradova, i općina, i opština i svega onoga šta ne može sadržavati, i na takav način pokušati stvoriti ambijent u svakoj opštini i općini da se ljudi koji ulaze u nju, koji ostvaruju najviše svojih prava, osjeaju komotno. Stoga mislim da, evo, dakle možda i treba donijeti izmjene zakona da ljudi ne postavljaju ovako ili onako zastavu, ali mislim da smo ovo mogli riješiti nekom vrstom javne kampanje. Ovaj Dom je trebao imati nekakav svoj budžet da javnom kapmanjom upozna bar one koji imaju oabvezu da ističu zastavu da je je na pravilan način ističu. Mislim da nam nije potrebna u ovom trenutku nikakva vrsta svađe, ja se u ... uopće ne razumijem, uvijek bi poslušo mišljenje ljudi koji to znaju, ali znam da, kada taknete u simbole na Balkanu, onda ispadne kurpluz, gužva au ovom trenutku to 21 nam najmanje treba, jer bojim se ukoliko nastavimo sa ovim svađama, pa i oko ovoga, da nećemo imati kome isticati see zastava. A kad je u pitanju granica i to mislim da o tome ne trebamo raspravljati jer to ne smije biti ni tema u ovom Parlamentu. I stoga molim kolegu poslanika, ali evo vidim da je to evo, ovaj, da mlo ovu atmoseru spustimo na ... Hvala lijepo.
Hvala. Staša Košarac, diskuisja. Izvolite.
Javio sam se za diskusiju zato što nemam drugu poslovničku mogućnost, a ne bih da zloupotrebljavam drugi način. Mislim da definitivno nije bilo vrijeme za ovu raspravu. Bilo je za očektivati da kada se otvori pitanje simbola da ćemo izaći sa vrlo jasnim i preciznim našim stavom i mislim i mislim da ako postoje neke vrste mogućnsoti da se o ovome ne izjašnjavamo, da se povlači bilo bi možda najbolje. Istina je da je Poslovnik Predstavničkog doma tako precizirao izmjenom 2014. godine, ali 2014. godine su bili prisutni u sali i oni koji su mogli da pokrenu izmjene Zakona o ..., pa to nisu uradili. I nemojte molim vas da nas dodatno vrijeđate time što ćete reći da bi upotrebu naše zastave Republike Srpske trebalo da se ... samo Poslovnik, nemojte molim vas to više raditi, nemojte zato što to nije korektno. Postoje modeli kako će se Poslovnik mijenjati i ja sam ubijeđen da će postojati struktura iz Republike Srpske jasno definisana, integrisana koja će insistirati, ma iz koje političke partije dolazila, koja će insistirati na izmjenama Poslovnika i mogunsoti, i neophodnosti, i obaveze i političkog stava da u ovoj sali budu simboli Republike Srpske jer to je naše elementarno ustavno pravo. Mi od toga nećemo odustati, i to danas najavljujemo, da će nam to biti jedan od ključnih zadataka u narednom periodu poslije oktobarskih izbora, uvjeren da će poslanici koji dolaze iz Republike Srpske, iz izborne jedinice Republike Srpske za zajednički nivo, biti jedinstveni u tome i da ćemo, bez obzira iz koje političke partije, dijeliti iste vrijednosti i ići ka tom putu, jer za to imamo prava. Da li smo to mogli ranije? Jesmo, ali smatramo da je krajnje vrijeme da se u političkom kontekstu uvaže sve političke različitosti, da se uvaži i poštuje ono što je legitimno i legalno, ono što postoji. I ja ne bih govorio o tome kao što je to gospođa Kapetanović govorila o tome šta je Republika Srpska, želim da podsjetim da je Republika Srpska i u Vašingtonskom i u Dejtonskom sporazumu bila pregovarač, imala svoje predstavnike. Republika Srpska je imala i svoju teritoriju i sve ostalo, svoje institucije, stanovništvo. To su elementi države i mi nemamo taj problem da to kažemo, kao što ne želimo da podcjenjujemo elementarne interese tadašnje Republike, odnosno Federacije BiH koju su predstavljali neki drugi ili današnje Federacije i Distrikt Brčko, itd. Nemamo tu potrebu i niti ćemo to ikada, ikada raditi. Kada su u pitanju gradovi i opštine želim da kažem da je postojala intencija da se i to mijenja i da su i tu institucije Republike Srpske u skladu sa odgovarajućim odlukama nadležnim ustavnih sudova postupale. Mislim da ne možemo mi sa nivoa Bosne i Hercegovine precizirati oblast i reći šta može, šta ne može, postoje lokalne skupštine koje u skladu sa Izbornim zakonom, u koje su pozicionirani i birani predstavnici sva tri konstitutivna naroda, predstavnici svih političkih partija shodno izbornom rezultatu, i mislim da je odluka i da je tako i u skladu sa 22 zakonom i sa Ustavom, da je to nadležnost lokalnih zajednica i lokalnih uprava. I ne mojte da pokušamo ponovo da namećemo nešto što ne može proći, da ovaj nivo, zajednički nivo nameće rješenja lokalnim nivoima. Mislim da emo izgiviti dostava vremena a da nećemo postići ništa. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Kolega Magazinović je vjerovatno nesvjesno otvorio jednu vrlo zanimljivu temu. Ja sam slušajući danas diskusije došla da zaključka da mi zaista trebamo potpuno novi Zakon o zastavi. Mi trebamo i na nivou entiteta to urediti malo drugačije. Zatšo ovo govorim? Ja ne vidim zašto bi bilo kome u ovoj zemlji bilo sporno jedno zakonito obilježje, pa i entitetske zastave. I moram reći da je entitetska zastava Republike Srpske recimo unijeta u Predsjedništvo BiH kada je došao gospodin Ivanić tamo, do tada je nije bilo. I ne vidim da je iko tim ugrožen. U našem klubu postoji zastava Republike Srpske i ne vidim da ikoga ugrožava i da ikome smeta. Međutim, ima ovdje još nekih pitanja koja treba riješiti, a to je generalno isticanje i zastava drugih država. Tužno je da ovdje nekim da smetaju neka obilježja, itd., a niko se ne osvrće zašto zakonskim prekršajem ne regulišemo isticanje zastava drugih država. To je u Hrvatskoj recimo dobro urađeno, tamo je zabranjeno isticanje zastava drugih država, pa je recimo prekršajno kažnjivo. I nedavno je u nekoj kafani čovjek Srbin stavio zastavu Srbije, znači u svojoj kafani, i dobio je kaznu. To je urađeno i u Crnoj Gori. U Srbiji je tačno uređeno kako se zastava strane države može isticati, uz zastavu Srbije isključivo. Ovdje kod nas nekažnjeno možete istaći zastave drugih država gdje kome padne na pamet, može, pa i ISIL-ovu zastavu, nije prekršajno djelo. Ja zato mislim da se mi trebamo temeljito pozabaviti ovim zakonom i donijeti zakon koji će urediti generalno isticanje i obilježja drugih država u ovoj zemlji. Ja mislim da je i sada prekršajno, ali ne vodimo računa o tome. Znate negdje je bruka i sramota kada vidite istaknute zastave i Bosne i Hercegovine i entitetske. Ima gore na Romaniji čovjek je na štalu zaboo zastavu Republike Srpske koja je onako pocijepana, poderana, nije kažnjivo. Da imamo kako treba uređen pravni sistem domaćin bi platio lijepu kaznu jer je ono poniženje zastave. Imate na koliko hoćete mjesta da se ne vodi računa da vjetar, kiše, nevrijeme, pocijepaju zastave, nebitno koju, u ovoj državi, i da niko ne reaguje i da niko ne biva kažnje. Dakle, moramo kao institucije i kao država malo više povesti računa o poštovanju naših obilježja generalno, znači pričam o svim obilježjima u ovoj zemlji, jer mi se čini da ponekad više poštujemo tuđa nego ona svoja ovdje. Hvala.
Hvala. Lazar Prodanović, diskusija. Izolite.
Gospodine predsjedavajući. 23 Zastave su važna obilježja identiteta kao i grb i himna u svim državama. Imao sam priliku kao mlad da budem fasciniran kako je u Švajcarskoj koja je konfederacija s ponosom Švajcarci nose, dakle, te zastave, ali nosi obilježja kantona, kantonalnih zastava, i na svakoj registarskoj tabilici imate oznaku Švajcarske i kantona, dakle, ako gledate. U Sjedinjenim Američkim Državama ne postoji ni jedna kacelarija, niti poslnika u Predstavničkom domu, niti senatora da nema zastave savezne države kojoj pripada. Htio sam, dakle, samo, dakle to su važna pitanja o kojima nije baš pravo vrijeme predizbone aktivnosti raspavljati jer se u bitnim stvarima razlikujemo. I htio sam da iskoristim još jedno, jednu, netačan navod uvažene koleginice Pandurević. Nije tačno, gospodin Radmanović je u svom kabinetu, ja znam da Vi niste bili u njegovom kabinetu možda, ali sam lično, dakle, vidio svih osam godina da je zastava Republike Srpske u tom kabinetu. Jer mogu to i drugi koji ne pripadaju, nisu poslanici iz Republike Srpske, potvrditi ovdje na ovom zasijedanju. .../ne razmije se/... Čak vam moram reći pošto sam dugo u politici i Živko Radišić je u svom kabinetu imao zastavu Republike Srpske i znam da mu je uslov bio, ne govorim ..., to je davno bilo '98. godine, da mu je uslov da priča o Bosni i Hercegovini ako je rasprava o njoj u skladu sa Ustavom BiH, ... Republika Srpska entitet u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-1258/18, od 22.05.2018. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna komisija je dostavila Mišljenje 30.06.2018. Komisija je prihvatila Izvještaj sa predoženim Zaključkom 1. iz Izvještaja. Otvaram raspravu. Imamo povredu Poslovnika, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Javila sam se na ovaj način samo da prvo vidimo da li ovdje imamo nekog iz Kancelarije.
Ima.
Dobro, onda ništa.
Znači, diskusija, poslanik Predrag Kožul. Izvolite. 24
Dobar dan svima. Javio sam se, evo na neki način, u ime Povjerenstva za financije i proračun da pojasnim ovaj zaključak Povjerenstva. Naime, kad pogledate što imamo u točku dnevnog reda vidjet ćete da imamo Izvješće Ureda za razmatranje žalbi. Sastavni dio tog Izvješća je točka 7. gdje su dva zaključka. Kao što je već pročitano Povjerenstvo je na svojoj sjednici prihvatilo Izvjšće Ureda za razmatranje žalbi ali bez Zaključka broj 2., da prevedem ovo što je predsjedavajući pročitao iz Izvješća, dakle samo za Zaključkom broj 1. To je važno napomenuti da bi vrlo jasno znali šta u skladu sa Poslovnikom mi danas ovdje usvajamo, svi ovdje u Parlamentu i da na neki način pojasnim zašto je Povjerenstvo izuzelo Zaključak broj 2. koji je Ured za razmatranje žalbi predložio u svome Izvješću. Naime, na moj prijedlog kao predsjedavajućeg Povjerenstvo je se složilo i usvojilo ovo Izvješće bez ovog Zaključka 2. Ja osobno sam bio sa dva razloga motiviran da taj Zaključak broj 2. stavim, ovaj, na neki način, van usvajanja. Da pojasnim ko nije uspio do kraja ovo pročitati, u Zaključku broj 2. je predloženo da Parlament, ova Paralamentarna skupština, ovaj Dom, zaduži Vijeće ministara da hitno osigura dodatna sredstva iz tekuće pričuve kako bi se popunio određeni dio radnih mjesta u Uredu za razmatranje žalbi. Nije taj zahtjev Ureda za razmatranje žalbi potpuno bez osnove ako ogledamo obim posla Ureda, itd., ali evo ta dva razloga su koja sam se ja motivirao, pod broj jedan bio razlog zato što je ovaj Dom, ovaj Parlament već pokazao određeno razumijevanje, shvatanje obima rada i problema u Uredu za razmatranje žalbi i čini mi se na prijedlog kolege Bojića mi smo donijeli jednu izmjenu Zakona koji se tiče Ureda za razmatranje žalbi koji je već zahtijevao intervenciju tekuće pričuve unutar postojećeg proračuna. Dakle, mi smo pokazali ..., tako da nije bilo zaista realno da još jednom unutar ove godine idemo u tekuću pričuvu kako bi, evo, poboljšali materijalne uvjete Uredu za razmatranje žalbi. Drugi razlog je bio, njega možete iščitati iz samog Izvješća, iz par tabela u Izvješću. Ako vidite tabelu koja nam prikazuje obim posla Ureda za razmatranje žalbi i njegovih podružnica vidjet ćete da u ured, Podružnica Ureda za razmatranje žalbi u Mostaru ima otprilike onoliko predmeta koliko ova dva druga ureda imaju skupa, dakle Ured u Sarajevu i Ured u Banja Luci. A s druge strane imate jednu tabelu koja prikazuje broj uposlenih, pa ćete vidjeti da u Uredu za razmatranje žalbi u Sarajevu imate 15 uposlenih, u Uredu za razmatranje žalbi u Banja Luci 7 uposlenih, a u Uredu za razmatranje žalbi u Mostaru 8 uposlenih. Donekle i jedna i druga stvar determinira na zakonom, dakle broj predmeta je zaista u potpunosi determiniran zakonom, jer svi oni predmeti čija je vrijednost ispod 800.000 maraka, a dolaze sa područja Federacije, idu u Mostar, svi oni predmeti ispod 800.000 maraka a dolaze iz Republike Srpske idu u Banja Luku, a svi predmeti neovisno odakle dolaze a iznad 800.000 maraka vrijednosti idu u Sarajevo. Dakle, to je zaista determinirano. Broj uposlenih je donekle determiniran zakonom, jer definirano u zakonu, tako smo mi napravili izmjene, da Ured za razmatranje žalbi u Sarajevu ima 7 članova Ureda, uredi u Banja Luci i Mostaru po 5 članova ureda, ali broj uposlenih pratećeg osoblja je pitanje koje treba uskladiti sa obimom posla. Dakle, ja ću ovdje kad govorim o Izvješću iz ovoga dvije stvari sugerirati. Ljudima iz Ureda za razmatranje žalbi sugerirati da osiguraju onoliko koliko im zakon i njihovi akti dozvoljavaju jednu horizontalno mobilnost uposlenih kako bi se obim posla mogao izbalansirati, ali i to da za ... za sljedeću godinu kada budu tražili dodatna financijska sredstva za nova upošljavanja jasno struktuiraju ta upošljavanja da znamo da ona idu ondje gdje škripi, gdje ljudi padaju s nogu od posla kako bi, kažem i na Vijeću ministara i u budućem sazivu Parlamenta taj zahtjev bio adekvatzno shvaćen i prihvaćen. Dakako onda u tom dijelu ćemo i nekom budućem 25 Vijeu ministara ako taj zahtjev bude adekvatan, dobro strukturiran sugerirati da unutar proračuna ugradi ta sredstva koja su tražen ove godine. A evo iz ovih realnih i objektivnih razloga unutar ove godine mislim da smo prema Uredu pokazali, ovaj, dovoljno razumijevanja i da je to ono što je [[govornik se upozorava na vrijeme]] eventualno i moguće. Čisto toliko da pojasnim i ovaj stav ali i neke stvari iz ovog Izvješća.
Hvala Vam. Diskusija, Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, evo, moram reći da smo često pominjali i Zakon o javnim nabavkama, a naročito Kancelariju za razmatranje žalbi, na mnogim forumima i na mnogim mjestima. To je jedno od ključnih pitanja i mislim da malo ko i zna ustvari kakvo je stanje u toj instituciji. Kad se stave u odnos zaprimljene i riješene želbe onda vidimo da je to odnos dobar, to je 92%, procenat riješenih žalbi, ali kad se pogledaju ostale stvari, sve ostalo je problematično. I ovo je institucija koja je praktično prepuštena sama sebi. Nedovoljna budžetska sredstva, za zaposlenih, čini mi se, tridesetak ljudi, angažovano je 2,2 miliona maraka. Druga stvar, dakle nedovoljan broj zaposlenih, to je negdje 55% od onoga što predviđa postojeći Pravilnik o sistematizaciji mjesta. Treće, nemoguće je angažovanje sudskih vještaka jer nema dovoljno finansijskih sredstava. Dalje, neadekvatan poslovni prostor i čuvanje dokumentacije na neodgovarajući način. Ne postoji web stranica Kancelarije za razmatranje žalbi. Kad to pročitate onda vidite da ustvari ne postoji nijedan uslov normalan da ta Kancelarija izbaci 92% rezultat riješenih žalbi. Naročito ono što pada u oči je trajanje upravnog spora pred Sudom BiH koji u većini slučajeva traje jedno do tri godine. Zamislite vi nabavku koja se čeka u nekom preduzeću tri godine da se vidi hoće li tender uspjeti ili neće. Šta se dešava i kakve obaveze Agencija za javne nabavke uopšte ima sa aspekta praćenja stvari koje se dešavaju u ove dvije institucije zadužene za javne nabavke. Ono što, čime se Parlament ne može da pohvali, da nikakvi zaključci, gospodine Kožul, bar dosad su se pokazali i Predstavnički dom i Dom naroda su donosili gotovo istovjetne odluke, ali Savjet ministara nema nikakvo razumijevanje ni za Kancelariju za razmatranje žalbi, niti mari za ono što zaključe poslanici i delegati Parlamentarne skupštine. Ovo je ozbiljan problem. Kako će se on riješti to ostaje narednom sazivu, ali da će se morati nešto uraditi i to i na Zakonu, a i na samoj Kancelariji za razmatranje žalbi da se vidi na koji način se pomoći da se neki od ovih problema koji su evidentirani da se poprave. Evo sad smo tu pred budžetom za narednu godinu, predlažem Kancelariji za razmatranje žalbi da dobro analizira, jer oni nisu mnogo naveli šta bi to trebalo sve uraditi da se pojača njihova efikasnost još. Dakle, sad vam je šansa ako ne uspijete da dogovorite koliki bi to bio optimalan broj radnika koje bi ste trebali dodatno primiti i koliki bi to bio budžet za narednu godinu Kancelarija za razmatranje žalbi će se naći ponovo u problemima, a time i svi mi u Bosni i Hercegovini.
Hvala. Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 26 Čini mi se da i zakonodavna i izvršna vlast podcjenjuju značaj ove institucije. To je jedna jako značajna institucija čiji je posao, između ostalog, da svojim radom spriječi nezakonito izvlačenje novca iz budžeta. Da li i kako to čini ja ne znam, ne znamo jer web stranica ne radi, nemamo rješenja, a jako je bitno ako postoji institucija u ovoj zemlji čija je transparentnost rada bitna, to je ova Kancelarija i da za sva rješenja imamo uvid, a ne da se upuštamo u špekulacije kako su neka rješenja i neke odluke donijete i da svi možemo lijepo i transparentno da vidimo. Kažu da se nema novca. Ja ne vjerujem, evo voljela bi da znam da li je ikad upućen zahtjev Savjetu ministara za izdvajanje, vjerujem da bi ministar našao makar iz budžetske rezerve, je li tako, dvije, tri hiljade da se uradi ta platforma. Vjerujem da bi isto tako se našli i donatori kojim bi stiglo, koji rade na javnim nabavkama, na tenderima, itd., za mal novac, to je hiljadu, dvije maraka, nije ništa više, a dobija se mnogo, dobija se transparentnost rada jedne jako, jako važne institucije. Činjenica je da je nekad sve dovedeno do apsurda i besmisla, jer pazite imate istuacija, ja znam recimo za predmete, gdje Kancelarija donese jedno rješenje, neko ko sprovodi tender postupi po tom rješenju, realizuje ugovor, u međuvremenu je neko pokrenuo upravni spor, ali nije tražio odlaganje izvršenja rješenja i na kraju on dobije upravni spor, a tender već realizovan. Znači, imamo takvih situacija. Imamo ogroman, veliki je problem što upravni sporovi su jako spori, traju od tri do pet, ja sam čak ovdje vidjela negdje jedan, čini mi se, pet godina da se vodi upravni spor. Dalje, zabrinjavajuće je što evo vidim u jednoj tabeli presude i rješenja Suda BiH donesena u 2017. više od pola ih je uvaženo na sudu, kad se govori o Kancelariji u Sarajevu koja upravo odlučuje o najvećim sumama novca, Banja Luka je, recimo, uvaženo svega 50% tužbi, ovo je pretpostavljam treća Mostar i Mostar je tu negdje na nivou Banja Luke. Moram vam reći da je ovih dana, ja sam i na prošloj sjednici govori o tome, veliku pažnju javnosti privukao jedan spor i tu dolazite do apsurdne situacije, šta se dešavalo, a to govori o potrebi da napravimo kvalitetan Zakon o javnim nabavkama. Ja neću reći da je ovdje problem u Kancelariji, ali je problem u Zakonu o javnim nabavkama i Kancelarija je dosad morala inicirati izmjene Zakona. Šta se dešavalo, imali smo prije dvije godine tender za održavanje puteva u Oblasti 1 Banja Luka, direktor Puteva dodijeli posao firmi koja je 12 miliona skuplja od one druge, ne znači milion, dva, i pri tom kako je sajt CAPITAL.ba objavio ovaj što je jeftiniji i čija je ponuda bila 14 miliona, čovjek kaže ja ovdje zarađujem 4 miliona. Tender komisija poništi, direktor ponovo raspisuje tender i ponovo daje onoj 12 miliona skupljoj. Kancelarija ponovo poništi. Treći put direktor u međuvremenu ... ta ista firma nezakonito održava puteve, dvije godine, to masno naplaćuje, onda direktor treći put opet njima dodjeljuje posao. Kancelarija za žalbe treći put ne uvaži tužbe, jer kažu ovaj neko tamo, taj koji je 12 miliona jeftiniji nije nešto ovjerio u opštini četvrtastim nego okruglim pečatom, između ostalog. Sud, čovjek tuži, pokrene upravni spor, Sud donese rješenje i naloži obustavu izvršenja rješenja Kancelarije za žalbu. Direktor Puteva, evo vam fotografije koje je „Žurnal“ prije dva dana objavio tekst o tom, nastavi čovjek najnormalnije da radi. I niko u ovoj državi ne reaguje jer je riječ o krivičnom djelu, ti realizuješ ugovor za koji ti je Sud zabranio da ga realizuješ i kako vidim, znači pozivam se na tekst „Žurnala“, „Žurnal“ je objavio i da je to rješenje poništeno i vaćeno Kancelariji za žalbe. A znate zašto se izvlači tih 12 miliona, to sam pričala [[govornik se upozorava na vrijeme]] evo završavam, na prošloj sjednici, znate gdje su, eno ih u Istočnom Sarajevu u privatnim dvorištima, ta firma je došla u Istočno Sarajevo i direktoru Puteve asfaltira za predizbornu kampanju privatna dvorišta, dva sela su mu asfaltirali. E, hvala.
Hvala. 27 Diskusija, Salko Sakolović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ma, evo, ja ću sasvim malo, jer onaj dio o kome sam ja htio govoriti, a to su analiza problema ... uglavnom govorila gospođa Majkić, i istakla osnovne probleme, mada ću evo ja još jednom to naznačiti da bi na neki način dao težinu problemu koji trenutno ima Kancelarija ili Ured za razmatranje žalbi u BiH, obzirom na njihov, haj da kažem, neki jak angažman jel' da riješe žalbe koje imaju, pa evo koristili su, koliko vidim, kroz Izvještaj i produženo radno vrijeme da bi uspjeli na neki način da dostignu, onaj, zakazane rokove. I to je dobro. Iz tog razloga mislim da bi ih trebalo na neki način ozbiljno shvatiti i ono što je u mogućnosti Parlamentarna skupština, a to je da usvoji određene zaključke i uputi prema Vijeću ministara i zatraži realizaciju, učinimo evo ovdje danas i ponovo i iz tog razloga, mada je opravdano ovo o čemu je govorio gospodin Kožul kao predsjednik Komisije za finansije i budžet, predsjedavajući. Ovaj, ja sam ponovo glasao za zaključke da mi ipak pokreneme ponovo tu inicijativu koju smo imali ranije, ne samo mi kao Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma već i to je isto učinila u više navrata i Komisija za finansije i budžet Doma naroda, usvajala zaključke i slala prema Vijeću ministara, odnosno nadležnim ministarstvima. Ne analizirajući sad nedovoljan budžetski okvir u smislu broja zaposlenih, jer evo vidimo da nekim naporom ljudi uspijevaju da stignu, da obave određene obaveze, ovaj, već razmišljajući o tim sredstvima na način da se zbog nedostatka ne mogu angažovati sudski vještaci, da se ne posjeduje web stranica, da nemamo adekvatan prostor za smještaj arhive. Mislim da bi to trebalo biti alarmantno jer sve to zajedno čini sad u analizi donošenja odluka vrlo bitan faktor da li su, da li je Agencija uspjela na pozitivnim zakonskim osnovama završiti određeni predmet, jer možda nije uspjela da angažuje sudskog vještaka, pa se onda produžio period rješavanja određenih problema. Ja ne kažem da i taj broj zaposlenih u svakom slučaju daje rješenom problemu, ovaj, jedan kvalitet jer su, više zaposlenih će posvetiti i više vremena rješavanju određenog problema, ući u meritum problema. I po meni veći broj zaposlenih uz asistenciju onih, a evo ovdje govorimo o sudskom vještaku, na kraju će dati rezultat koji možda neće ići prema Sudu BiH, neće se pokretati spor, itd. Iz tog razloga ja želim ovdje da nas podsjetim, za one koji su zaboravili, da smo mi ovdje u Predstavničkom domu 19. jula 2016. godine usvojili zaključke gdje smo zatražili od Vijeća ministara da obezbijedi ta dodatna finansijska sredstva, napravi novu sistematizaciju ili izanalizira postojeću i da na takav način se obezbijede adekvatni uslovi za rad Kancelarije ili Ureda za žalbe, ali to se nije desilo. Istu stvar je uradila, kažem, uradio i Dom naroda Parlamentarne skupštine i sve to ne govori o nama ovdje, ovaj, znači mi ono što je naša bila obaveza mi smo završili, to govori nešto loše o radu Vijeća ministara, jer nije završilo, uradilo svoj posao jednostavno, ignorisalo je stav Predstavničkog doma i Doma naroda. I to je ono što nije dobro i što je prožeto bilo kroz četiri godine funkcionisanja ove Parlamentarne skupštine BiH i Vijeća ministara u svom radu. Znači, nismo ili Predstavnički dom i Dom naroda nisu bili nikakav autoritet za Vijeće ministara [[govornik se upozorava na vrijeme]] Autoritet su bili, i ponavljam to ponovo i to sam do sada govorio, političke stranke i politički lideri koji nameću rješenja, usmjeravaju rad Vijeća ministara, a zakonodavna tijela koja u suštini treba kroz, jer je to parlamentarna demokratija, definišu procese, odrede put i nalo že izvršnoj vlasti da realizuje. Ona to [[govornik se upozorava na vrijeme]] radila. Evo izvinjavam se predsjedavajući, nadam se da će budući Parlament i buduće Vijeće ministara na drugačiji način razmišljati, ali pozivam nas ovdje kolegice i kolege poslanike, da mi ponovo usvojimo ovaj zaključak, pa nek on ostane trajna obaveza svim onima koji poslije dolaze i u ove klupe i u klupe izvršne vlasti. 28 Hvala.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ja ne bih želio ući u seciranje ovog Izvještaja, pokušao bih raciom i malo pokušao usmjeriti nešto što se zove upotreba javnih sredstava i upotreba sredstava koje ova država nosi na grbači, odnosno kreditnih sredstava kroz sistem javnih nabavki. Jer to su segmenti ustvari koji su jako bitni kada je u pitanju informiranje građana kako njihova sredstva idu i kako idu sredstva kojima su oni optereći u budućnosti, odnosno opterećene generacije koje dolaze To je nešto što ovdje uopšte nemamo. Imate samo jednu stvar zbog koje bih ja odmah odbacio ovaj Izvještaj – o kolikoj sumi se ukupno radi u realnom sporu po žalbama, je li je iko naveo, jeste našli to u Izvještaju? Koliko je u procesu žalbe sredstava koja su usmjerena iz kreditnih linija, koliko iz budžeta? Jako je to važno. Zašto je to važno? Navešću nekoliko očitih primjera, kako ne bi rekli da diram po etno- nacionalnoj, entitetskoj, ja ću malo to promiješati. Da li Tuzlaci znaju kako plaćaju kredit za vodosnabdijevanje Tuzle? Kako je on dodijeljen firmi koja im je to napravila? To su kreditna sredstva, urađen je sistem vodosnabdijevanja i znate li odakle se taj sistem kontroliše, ukoliko svaki mjesec, naravno, pare ne odu tamo gdje treba, Iz Budimpešte. Znači ne mogu ga Tuzlaci kontrolisati, to je zenonov sistem. Bosanskohercegovačke firme su eksplicite odbijene pod formom – to su sredstva koja smo dobili od stranaca. Kada se obratite tim zemljama koje su dale ta sredstva u obliku kredita, kaže – mi nemamo ništa s tim, mi s tim nemamo ništa, to, kaže, vaši dodijeljuju. Primjer Brčkog Distrikta, identičan sistem, i ni danas nemaju to završeno, jer je firma koja je prvobitno dobila posao iz Austrije nakon što je uplaćen avans od 5 miliona otišla u stečaj u Austriji. Pazite, nedjelju dana nakon uplate avansa, vrlo zanimljivo. Imate treći slučaj, to je mostarski prečistač voda, kreditna sredstva, uzmite kompletnu proceduru dodjele tog posla. U Sarajevu je davno završen, taj posao je počeo godinu i po prije Sarajeva, manji je četiri puta nego u Sarajevu i neće biti završen još Bog zna do kada. Imate vodosnabdijevanje Banja Luke, mene će pitati mnogi odakle ja to znam, pa znam inženjer sam i bavim se tim poslovima, to odlično poznajem, vodosnabdijevanje Banja Luke i Prijedora, kreditna sredstva nisu ni iz budžeta, ni iz, nego kreditna. Opravdanje, domaće firme su na kraju odustale, je bilo jer se nemoguće s rogatim bosti, bilo da su to sredstva strana i da stranci diktiraju kome se taj posao mora dati. E ne lezi vraže, te firme koje su ove poslove dobile, kada tendere pregledaju, odnosno učestvuju u evaluaciji tendera Svjetska banka nijedan posao nisu dobili te firme koje su ove poslove koje sam nabrojao dobile, ili kada se evaluacija vrši u Briselu. Ali kad se evaulacija vrši u kancelarijama u Mostaru, u Banja Luci, u Sarajevu, u Tuzli, u Bijeljini, te firme dobijaju i eksplicite se odbija da se primijeni, evo Nikola Špirić je tu on će ovdje mislim najbolje znati šta ću sad reći, odbijaju da se evaluiraju ponude po FIDIK-u [[govornik se upozorava na vrijeme]] Niko od ovih o kojima ja sad kao govorim u tim kancelarijama, nemaju pojma niti su se ikada sreli sa tim, sa tom vrstom evaluacije, ponuda, pa ni ovi iz ove Komisije za žalbe. To je ono što je najžalosnije, to je ono preko čega se milioni sredstava građana odlijevaju negdje. I mi smo ustvari mađioničari, kaže otišlo, gdje ne znamo, isparilo [[govornik se upozorava na vrijeme]] Blago zemlji u kojoj sredstva građana ispare umjesto da se upotrijebe za bolji život građana. I ja ću biti protiv, jer namam podatke o koliko se sredstava radi, koliko je to novaca, itd. 29
Gospodine Backoviću prošlo je, prošlo je davno vrijeme.
Hvala vam.
Hvala Vam. Nikola Špirić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi kolege i kolegice. Pa, izgleda da smo mi sami krivi što smo do te mjere obezvrijedili ovaj Predstavnički dom. Govori se o bitnim stvarima nikoga od ministara iz Vijeća ministara nema, zato u ime Kluba tražim pola sata da obezbijedite prisustvo inač e ovo gubi smisao. Pričamo sami sebi, mi smo ovo pročitali i znamo. Kome se ustvari predstavnici ovog Parlamenta obraćaju? Tako tražim pola sata pauze da se obezbijedi prisustvo inače ovo je stvarno obezvrijeđivanje svakog od nas pojedinačno, pa i vas u Kolegiju. ... tražim pola sata pauzu u ime Kluba.
Samo da Vam kažem da, dobro dobićete pauzu, da predlagač nije Savjet ministara po ovoj tačci ..
Nema to veze. MLADEN
tako da ...
Ali je, ne bi, danas je zasjedanje Parlamenta ...
Pola sata pauza. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta. ŠEFIK DŽEFEROVI ... šestero, sedmero, osmero, devetero, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18. 18, nema nas.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Naravno, pozdravljam Vas i sve prisutne u sali. O ovom Izvještaju, naravno, evo prethodnici moji su rekli puno toga, a ja bih osim onog što je Izvještaj ovakav kakav jeste koncipiran i što nam ne daje određene podatke prvenstveno vezane za visinu ili iznose zbog kojih jesu utuženi i vode se sudski postupci vezani za javne nabavke, što nedostaje ovom Izvještaju, ja bi želio par samo stvari da skrenem kao neko ko u svom poslu ima saradnju prvo i sa Uredom za razmatranje žalbi, a i sa Agencijom za javne nabavke, obzirom da evo kompanija ili preduzeće iz kog dolazim je u obavezi da sve javne nabavke provodi prema Zakonu o javnim nabavkama, znači, nismo oslobođeni kao neka druga preduzeća. Iz Izvještaja se to vidi, a ono što bih želio i ja da potenciram i što mi to osjetimo kao korisnici ovih usluga, jeste da je svake godine, iz godine u godinu zapravo mi imamo sve više i više žalbi ili nekih proceduralnih stvari vezanih za provođenje javnih nabavki i sve više i više nam se ljudi opravdano i puno više neopravdano žali na sam postupak javnih nabavki, što u konačnici to dovodi do njihovog značajnog usporavanja. I nije to tajna nikakva, mislim da je i u medijima pisano o tome da imamo par, i mi to iz svog iskustva znamo, da imamo par preduzeća koja su se specijalizovala za, kako bih rekao, opstrukciju javnih nabavki. Jedna od njih je i firma iz Bijeljine, o njoj je puno pisano, gdje ljudi samo se prijave na javne nabavke pa šta ušićare, ušićare kroz ove nekakve zavrzlame koje postoje u samoj proceduri javnih nabavki. Ono što bih ja volio i želio, evo i što ne znam, ovaj, a ne znam kako se to odražava, mi smo dužni, odnosno preduzeća koja su, podpadaju pod javne nabavke, osim nabavke roba i usluga, znači dužne su da iz godine u godinu povećavaju i da javne nabavke provode tzv. E- aukcijom, gdje je Agencija za javne nabavke direktno, znači, zadužena za njihovu provedbu. I ono što ja znam, ponovo iz iskustva, jeste da mi koji koristimo te usluge smo jako zadovoljni, znači, sa ovakvim načinom javnih nabavki, ne onaj klasični. I pitanje, evo, plašim se samo da i ovaj sistem ne bude ranjiv na nekakav način pa da i on uzrokuje da nam dođe do zastoja i do ovakvih stvari. Sljedeća stvar koju bih želio potencirati a vezano je, znači, direktno za Ured za žalbe jeste da jako često nam se dešava da mi u predviđenom vremenskom roku ne dobijamo odgovor od Ureda za žalbe. Znači, taj odgovor se prolongira ili kasni par mjeseci i ovo što su kolege rekle vezano, kad to poprimi sudski epilog jako je teško voditi firmu i raditi u firmi gdje vi na neku nabavku koja vam znači ili usporava proces proizvodnje morate čekati šest mjeseci ili čak nekad i više od godinu dana. Znači, ovo je potpuno jedna, jedna oblast koja je, kako bih rekao, ranjiva gdje imamo različite pristupe i različite interese kroz javne nabavke i gdje bi trebalo malo više, evo, kao kroz ove prijedloge možda i kadrovski ojačati, obzirom na i Zakon o javnim nabavkama, mi smo ga, čini mi se, prije dvije godine pokušali izvršiti izmjene tog Zakona nismo uspjeli ništa tu promijeniti. Jedno moje iskustvo jeste da po sadašnjem Zakonu o javnim nabavkama mi ni u kom slučaju ne možemo kupiti kvalitet. Znači uvijek se gleda cijena, 31 a ono što je najjeftinije ono je i najnekvalitetnije i onda smo tu jako, jako, onaj, ograničeni. I trebalo bi, znači, od Zakona o javnim nabavkama pa do kadrovske osposobljenosti i Age ncije za javne nabavke i Ureda za želbu izvršiti određeno popunjavanje, pogotovu sa ljudima stručnim koji se razumiju u neke stvari. Jer jako je teško, kod nas se često traže određena pojašnjenja, pa mi tamo napišemo neke posebne i specijalne dijelove koje ne proizvodi svako, moramo ih nabaviti, onda se ponudi neko, neka zamjenska koja ne mogu ni zglave da to budu, obori se javna nabavka, mi ne možemo da iznađemo rješenje. Kad bi imali ljude koji se u te stvari razumiju vjerujem da bi to bilo puno lakše. Znači, ovakav sistem trenutno kakav jeste jako opterećuje privrednike, pogotovu, kažem, koji su obavezni da za svoje postupke javnih nabvki vrši putem Zakona o javnim nabavkama i tu bi trebali mi ići u korak s vremenom, trebali bi izvršiti i određene izmjene i Zakona, a u konačnici i kadrovski možda popuniti i osnažiti i Agenciju i Ured za razmatranje žalbi. Zahvaljujem se.
Hvala Vam. Ovim smo iscrpili diskusiju po 5. tačci. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanika Senada Šepića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 62. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: Informacija Savjeta ministara BiH o konkretno preduzetim aktivnostima vezanim za zaštitu imovine BiH na teritoriji Republike Hrvatske, a u procesu usvajanja Zakona o upravljanju državnom imovinom u Republici Hrvatskoj, broj: 01-50-1-1314/18, od 31.05.2018. Kolegij Doma kao komisija nije postigao saglasnost o prijedlogu poslanika Senada Šepića za dopunu dnevnog reda 62. sjednice. Izvještaj ste dobili, ovdje nema rasprave, izjasnićemo se naknadno u drugom krugu glasanja. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za koncesije Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-34-1-1415/18, od 11.06.2018. godine
Nisam znao kako da vam se javim, nemam ovdje ... Obzirom da predlagač nije ovdje, a da je trenutno sa načelnicima opština koje su opterećene izbjegličkim valom, a on je jedan od tih koji je sa tih prostora i to će još kratko trajati, u ime Kluba tražim stanku od pola sata.
Možemo li raditi dalje, pa ćemo se vratiti na ovo?
Što se mene tiče možemo, ali da se vratimo na ovu tačku.
Mislim da svi, ima li neko protiv ovoga prijedloga da nastavimo raditi? ____________(?) Nema. Ako nema, ovu tačku ćemo naknadno vratiti u ... ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Tačka devet, Ad. 9. Informacija o razlozima ne realizacije inicijative za utvrđivanje maksimalnog iznosa marže distribute ra nafte i naftnih derivata – predlagač: poslanik Senad Šepić, broj: 01-50-1-15-63/18, od 05.07.2018. Ovu tačku smo uvrstili na prvom dijelu sjednice. Otvaram raspravu. Diskusija, Senad Šepić. Izvolite. 33
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo je poznata tema i o ovome smo puno pričali i kad je bila ova priča oko usvajanja Zakona o povećanju akciza i poslije toga neka vrsta, rekao bih, odgovornog odnosa i odgovornog pristupa, pokušaja da se na neki način iščupa ono što se da iščupati. Mi smo, kao što vam je poznato, Predstavnički dom, ovaj ovdje, je usvojio 20. februara ovu incijativu i obavezao Vijeće ministara i pozvao entitetske vlade da u ovom smislu reaguju i da odgovore na jedan takav pristup. Nikad nije bilo konkretnog odgovora od institucija i ono što je ustvari, kako bih rekao, ključna zamjerka i što je ključni problem u ovoj zemlji, ovdje možete imati genijalce koji sjede, mogu predlagati šta god hoće, imate kapacitet, Vijeće ministara, predsjedavajućeg, glavnih lidera u ovoj zemlji potpuno bez ideje, potpuno beze neke kreativnosti, bez ikakvog, rekao bih, bez ikakve vrste odgovornosti i shvatanja stanja i situacije u kojoj se mi svi kao društvo i kao država nalazimo. Pisao sam četri otvorena pisma, znate koliko sam puta ovdje u Parlamentarnoj skupštini diskutirao oko ovoga. Kad god se pokuša ovo odgovorno otvoriti uvijek se to vrati na neki način da je to neka vrsta, kako bih rekao, pokušaja da se neko pitanje politizira, da se to radi iz ovih ili onih razloga ili namjera, a ustvari radi se samo o jednom potpunom, kako bih rekao, nesnalaženju, nesposobnosti, neodgovornosti ljudi koji vode zemlju. Dakle, Vijeće ministara je imalo obavezu da u tom smislu nam da odgovor, da izađe pred nas i da kaže šta je u tom smislu uradilo kad je u pitanju obaveza koju je nametnuo ovaj Parlament. Nikada dosada nismo dobili nijednu rečenicu konkretnu vezano za ovu akciju. Znate, bilo je kroz medije nekih reakcija koje su govorile kako mi živimo u zemlji koja ima slobodno tržište, kako je slobodno formiranje cijena, što je potpuna, kako bih rekao, potpuna manipulacija i potpuna obmana, dakle, jer onog momenta kad su građani, kad su ljudi, kad su vozači stali na ulica ma u pet sati i napravili tu vrstu pritiska, onda se riješio problem barem onako privremeno, prividno, od 5 do 10 feninga su smanjili cijenu goriva. Dakle, moja intencija je da se u tom smislu napravi ta vrsta rasprave u kojoj će se odgovorni ljudi, a odgovorni su ljudi oni koji vladaju zemljom, oni koji imaju izvršnu vlast, jer kad ovaj Parlament nešto predloži, usvoji i zaduži institucije, onda institucije treba ju ili to uraditi ili trebaju nas informisati zašto to nisu uradile. Ako imaju neku vrstu problema, blokade i ako ih neko koči, ako im neko ne da urade ono što je dobro za ljude u ovoj zemlji, oni nas trebaju u tom smislu informisati vezano za to. Dakle, ova tačka dnevnog reda upravo je u tom pravcu. Evo, vidim da nam je stigao i ministar finansija, ako on u ime Vijeća ministara, ili neko, može nam dati tu vrstu informacije, može reći šta su ti naredni koraci u tom smislu da se odreaguje, ono što je obaveza institucija i države da radi, dakle, bilo bi, bila bi neka proaktivna, bila bi neka, bio bi neki pozitivan odgovor s te strane. Dakle, ovo je pitanje prevažno generalno u državi Bosni i Hercegovini. Neću sad ulaziti dalje u to koliko je ono što su bila obećanja ljudi koji su zagovarali, ubijeđivali ovdje nas kako je to prevažno za državu, da dobijemo povećanje akciza, kako ćemo dobiti ceste, kako ćemo dobiti neka nova zapošljavanja, dobit ćemo neko, kako se zove, blagostanje. Evidentno je da je to rađeno, to je moj kolega Salko maloprije govorio po jednoj drugoj tački dnevnog reda, to je rađeno očito s namjerom da se dobije više sredstava u budžete, da se kroz PDV dobiju sredstva koja će se u konačnici više trošiti za ove, kako bih rekao, predizborne političke priče. Danas imate ljude koji bez imalo stida, prvo su nas obmanuli kada je bilo u pitanju usvajanje Zakona o akcizama, danas hodaju po državi Bosni i Hercegovini i ubjeđuju kako su ustvari ono to što su radili, radili u interesu tih ljudi kojima su poskupili život, poskupili gorivo, generalno standard životni je poskupljen, nema nijednog metra, kako se zove, puta. Sad su im ponovo odgovorni tobože neki drugi koji ukažu na te njihove, kako bih rekao, 34 potpuno, potpuno, neću reći imbecilne, ali te takve izjave i te poteze koje su radili koji na kraju krajeva nikakav suštinski rezultat nisu dali za ljude u ovoj zemlji. Zato bih molio i tražio od Vijeća ministara konkretnu u tom smislu informaciju, akciju. Nek nam kažu zašto zapravo od tog februara do danas usprkos svim ovim zahtjevima koje smo imali dosada u Bosni i Hercegovini nemamo konkretne akcije od strane vlade, odnosno Vijeća ministara BiH.
Hvala. Znači, ministre, ministar se ne javlja za riječ. Nemamo više prijavljeni za raspravu. Zaključujem devetu tačku. Vraćamo se na osmu tačku jer je predlagač Jasmin Emrić stigao. Ad. 8. Informacija Savjeta ministara BiH o razlozima neizvršavanja zaključka koji je usvojen na 59. sjednici Predstavničkog doma Parlame ntarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Jas min Emrić, broj: 01-50-1-15-59/18, od 21.03.2018.; Tačka je uvrštena na dnevni red u prvom dijelu sjednice. Otvaram raspravu. Javio se za diskusiju Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući i svima vama kolegicama i kolegama na razumjevanju što smo odgodili privremeno raspravu i meni omogućili da vrlo kratko obrazložim razloge zbog kojih sam predložio ovu tačku dnevnog reda. Na neki način su nama ti razlozi poznati iz razloga što Vijeće ministara BiH nije izvršilo zaključak Predstavničkog doma BiH kojim se tražila informacija od Vijeća ministara sa zajedničke sjednice koja je održana 7. jula prošle godine. Tema te zajedničke sjednice Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske trebala je biti i namjera Republike Hrvatske da izgradi odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske gore. Mi smo kao Predstavnički dom trebali biti tim zaključkom informirani šta se na toj zajedničkoj sjednici Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske o toj temi razgovaralo, koji su zaključci i koji su stavovi Republike Hrvatske u vezi našeg protivljenja da se u neposrednoj blizini granice Bosne i Hercegovine uspostavi centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva. Ja ne vidim predsjedavajućeg Vijeća ministara, a ne znam da li je predsjedavajući Vijeća ministara BiH nekoga ovlastio da u ime Vijeća ministara iznese razloge ovom uvaženom Domu zašto nije izvršen zaključak, prije svega, Predstavničkog doma, a i ja kao poslanik sam veoma zainteresiran da čujem razloge zašto meni nije odgovoreno na ranije postavljena pitanja. Zajednička sjednica je održana prije godinu dana, tačnije prije 384 dana, i mi smo kao Dom trebali biti upoznati od strane Vijeća ministara o ovoj vrlo važnoj temi, odnosno o onome što se sve vodi u smislu da se ne dozvoli uspostava centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore u neposrednoj blizini granice Bosne i Hercegovine. Evo, u najkraćem ću reći da sam ja 35 izvršavajući zaključak radne grupe koja je imenovana od strane Vijeća ministara sa svrhom da prati stanje i aktivnosti u vezi sa mogućom izgradnjom odlagališta radioaktivnog otpada na lokaciji Trgovske gore, taj zaključak je nas članove radne grupe koji smo u Predstavničkom domu i u Domu naroda obavezao da dostavimo radnoj grupi informaciju sa zajedničkog sastanka. Mi smo taj zaključak usvojili 30. juna 2017. godine, znači neposredno pred održavanje zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Repub like Hrvatske, s namjerom da ćemo u najkraćem vremenskom periodu biti informirani o tome šta je stav i kakvi su razgovori vođeni. S obzirom da nije bilo konkretnih informacija u medijima da se nešto razgovaralo na tu temu na toj zajedničkoj sjednici prije godinu dana, ja sam postavio prvo poslaničko pitanje u pisanoj formi 21.09.2017. godine i postavio to pitanje Vijeću ministara. Očekivao sam odgovor, imao sam strpljenja, međutim odgovor u pisanoj formi nisam dobio, te sam 31.01.2018. godine odlučio se da postavim usmeno poslaničko pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara. Kada sam postavio to pitanje, predsjedavajući Vijeća ministara je odgovorio da on ne zna za to pitanje moje u pisanoj formi, te da ne zna zašto nije odgovorio, ali da će u najkraćem vremenskom periodu dostaviti pitanje u pismenoj formi. Opet je slijedilo moje strpljenje i iščekivanje tog pisanog odgovora. Isti nisam dobio, tako da sam se odlučio da predložimo ovom uvaženom Domu da usvoji zaključak kojim će zadužiti Vijeće ministara da na prvu narednu sjednicu Predstavnčkog doma dostavi informaciju o predmetnoj temi. Međutim, Predstavnički dom(?), kao što znate, nije izvršio zaključak ovog uvaženog Doma stoga mi nismo dobili predmetnu informaciju i mene interesira šta je razlog da mi kao zastupnici, poslanici, u Predstavničkom domu ne možemo dobiti informaciju šta su oni razgovarali prije godinu dana. Ovo više nema ni smisla, ovo moje inzistiranje [[govornik se upozorava na vrijeme]] čini mi se da toliko se pasivno doživljava kao da je to omalovažavanje i mene zastupnika. Ali mene to ne brine, mene ne brine to kakav odnos ima Vijeće ministara prema nama, zastupnicima, mene više brine kakav odnos Vijeće ministara ima prema [[govornik se upozorava na vrijeme]] uvaženom Domu, ali isto tako me brine kakav odnos Vijeće ministara ima prema ovom pitanju. Gospodo u Vijeću ministara svojim neradom, svojom pasivnošću [[govornik se upozorava na vrijeme]] vi ... perspektivu življenja u dijelu, u sjevero-zapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Zar ćemo mi stalo iščekivati neke nove aktivnosti u Republici Hrvatskoj ...
Gospodine Emriću, vrijeme je isteklo. JASMIN
i biti stalno pod prijetnjom i pritiskom da će se stvarno desiti ono što je najozbiljnija namjera, a to je izgradnja centra za skladištenje radioaktivnog i nukelarnog otpada u našim dvorištima. To nije negdje daleko nego je to u mome dvorištu gospodo u Vijeću ministara ...
Minuta i po, može ... JASMIN
i ja tražim da vi hitno konačno dijelujete, dostaviti nam informaciju. Ako niste ništa razgovarali, napišite – nismo razgovarali, nije nas za to briga, radite što vi znate, a mi ćemo onda dalje u skladu sa svojim poslovničkim i svim drugim aktivnostima pokrenuti aktivnosti. Hvala lijepa. 36
Gospodine Emriću, zbilja smo pretjerali s vremenom. Hvala. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Na ovu temu u ovom Domu se već više puta razgovaralo. Mi očito zanemarujemo koje su posljedice nemarnog odnosa prema skladištenju i čuvanju nečega što se zove radioaktivni otpad. Od onog što smatramo najbenignijim to je medicinski radioaktivni otpad, pa do ovog što će se dešavati u blizini naše granice sa Republikom Hrvatskom. Duž Bosne i Hercegovine, ja sam ih ovdje nabrajao, i nisam nikada dobio ni jednom jedinom rečenicom bilo kakav odgovor ili bilo što šta je sa skladištima istrošenih jonizirajući javljači požara koji, između ostalog, evo, mi sjedimo, imamo iznad glava, prebrojte ih, koji imaju rok trajanja i koji se moraju zamijeniti i onda negdje uskladištiti jer se radi o radioaktivnim izvorima. Tako nemaran odnos može da ima nesagledive posljedice. Ovo o čemu je moj kolega govorio ja sam pokušao da istražim i onda sam našao da kroz ..., odnosno sliv, će sutra ta voda proći i kroz Banja Luku, mora, da će ono što je u Kaknju proći kroz Bosnu, pa kroz Doboj, pa, i ko zna ko sve konzumira i kupa se u toj vodi, mi to zaboravljamo. Jedno skladište koje je bilo u blizini Mostara, sad kad sam istraživao, potpuno je zaboravljeno, a ono je na putu prema Vrgorcu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] ZAIM
Jeste, jeste, moj, vidim da mi potvrđuješ, i niko nema pojma šta je sa masom tih jonizirajućih javljača i medicinskim radioaktivnim otpadom. Izgleda da smo mi u ovoj državi samo spremni politizirati, spremni etnonacionalno se određivati, ali zato smo jako spremni na ove stvari koje znače život, zaboravljati i dovoditi u veliko pitanje zdravlje građana. Niko od onih koji se bave, a ovdje sjede i ljudi koji su u medicini, nije nijednog trenutka rekao zašto je na pojedinim prostorima došlo do naglog povećanja malignih oboljenja. I sad kada se uzme ... NERMINA 37 jeste, jeste, mali gradić, u odnosu na '90. godinu, 2016. godine osam puta veći. Odakle to, a tamo je bilo jedno od najvećih skladišta tih jonizirajućih nakon faze, kako kažu, iskorištenja ili poluraspada, uskladištenih elemenata koji imaju radioaktivno dejstvo. Ja u cijelosti ću podržati mog kolegu Emrića i neko će morati na tu temu građanima da odgovori šta nam se to dešava. Hvala vam.
Hvala. Diskusija Senad Šepić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, evo, vidite i ova tačka dnevnog reda je skoro identična, rekao bih, namjera, identičan interes predlagača kolege Emrića slično onome što sam ja maloprije govorio vezano za nerealizaciju onog šta mi ovdje usvojimo u Parlamentu od strane Vlade, od strane izvršne vlasti. Sad možemo se vraćati unazad, pa govoriti koliko je ovo pitanje dodatno problematično, jer se tiče stvarno zdravlja i života ljudi, ali ta vrsta, kako bih rekao, odnosa, čak, recimo, u ovome pitanju, ovo što je govorio kolega Zaim Backović nema, nema etničke, među, kako bih rekao, prekoentitetske nesaradnje, ovdje su sve općine i Unsko-sanski kanton i općine na prostoru entiteta Republika Srpska, svi su s tog gore kraja ujedinjeni u smislu da zatraže od države i državnih institucija da ona uradi svoj dio posla i da ih zaštiti. Nemate nikakvog odgovora, znači vi ovdje možete pričati, možete donositi bilo kakve odluke, zaključke, možete imati vapaje kakve god hoćete, imate jednostavno jednu grupu ljudi koja nema kapacitet i nema, kako bih rekao, nema uopšte razumjevanja gdje se mi kao država i kao društvo nalazimo i zbog toga smo, evo, u ovakvoj situaciji u kojoj jesmo. Osim ovoga pitanja identično je bilo pitanje onih graničnih prelaza gore u Unsko-sanskom kantonu, sjećate se da smo oko toga pričali godinama. Evo, i tri godine poslije tih prvih incijativa još uvijek to pitanje nije riješeno. Znate kako to, recimo, danas Krajišnici rješavaju? Tako što sada najvećim brojem kad odu sve se manje vraćaju i dolaze kućama svojim. Od 2017. za Novu godinu u odnosu za 2016. za Novu godinu je skoro 40% manje prelazaka preko prelazaka kući. Pa ljudi kažu – nemamo više potrebe ni da kući za Novu godinu dođemo kod svoje familije, roditelja, ne možemo tu vrstu problema i horora više gledati na onim graničnim prelazima. Imate ovdje incjiative, imate o vdje ideje, imate ovdje rješenja, ponuđena rješenja koja, recimo, ljudi u Parlamentu ponude, dogovorimo se, ovaj Parlament to usvoji. Imate potpunu, rekao bih, impotentnost ljudi koji vode izvršnu vlast, dakle, Vijeća ministara, vlada, koje ne znaju, gotov go, dakle, pripremljen go, poslije toga ga ne znaju dati. Postoje međudržavni odnosi, postoje direktive, postoje međunarodni dokumenti, sve je to na našoj strani, samo neko ko ima tu vrstu mandata, dakle, ministar, to ne može raditi pojedinačno neki poslanik, ići gore u Vladu Republike Hrvatske ili pričati sa Evropskom komisijom, itd., dakle, može podnositi ove incijative kao što mi radimo, ali oprativnu ulogu zaštite interesa ljudi u ovoj zemlji, dakle, mora raditi Vlada, mora raditi Predsjednišvo BiH, to je njihov posao. Dakle, zato ta vrsta, rekao bih, promjene, proaktivno g tog odnosa, jednog drugačijeg odgovornijeg pristupa, pa evo, iako je sad ovo, kako bih rekao, završetak i ovoga mandata ove vlasti, ali to moramo svi skontati, svi moramo razumjeti da bez jednog, kako bih rekao, odgovornih, sposobnih ljudi, koji će u vladama do kraja iznijeti ono o čemu diskutujemo 38 ovdje u Paralmentu i naredni će neki mandat biti ovakav, znate. Dakle, tako da u potpunosti razumijem, podržavam ovo o čemu su govorili i moje kolege prethodnici, ali nemojte da samo ostane na tome da smo mi sami sebi danas ovo ispričali, evo, kao što sam ja maloprije govorio oko onih akciza, nema nikakvog odgovora, nema nikakve povratne infromacije. Ponekad sami sebe zapitate ima li više smisla, mislim otupite jezik, a nemate neku, dakle, kao da jednostavno s druge strane postoje neke koprene na očima, ljudi vas ne žele slušati, ne žele vidjeti, ne žele osjetiti tu vrstu problema koju vi kao predstavnik ljudi i predstavnik naroda ovdje u Parlamentu pokušavate iznijeti. Dakle, zato bih zamolio da postoji neka vrsta, ako nema danas usmene reakcije, mora postojati barem pismena informacija sutradan, u narednom periodu koju ćemo svi mi dobiti kad su u pitanju ove akcije, odnosno nerealizacija onoga što Parlment BiH usvoji i zaduži izvršnu vlast da radi.
Hvala. Diskusija, Šemsudin Mehmedović. Izvolite. ŠEMSUDIN
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti. Naime, ovo pitanje je prevažno da bi se svelo na regionalno pitanje, da bi se svelo na pitanje pozicije ili opozicije, da bi se svelo na pitanje u krajnjem samo Bosne i Hercegovine, jer ovo je pitanje zdravlja svih građana Bosne i Hercegovine, pitanja budućnosti naše djece na ovim prostorima i mislim da je ovaj Parlament možda, sigurno nije prva instanca, institucija u Bosni i Hercegovini koja bi trebala da se ovim pitanjem bavi prevashodno. Shodno na ustavna ovlaštenja treba ovim pitanjem da se bavi naše Predsjedništvo i više Vijeće ministara u operativnom smislu, jer ovo je pitanje odnosa između dvije države, ovo je pitanje odnosa između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije, odnosno Evropske unije i ovo je pitanje svih pitanja, jer očigledno je da naši susjedi, susjedne države, rade šta hoće ne pitajući Bosnu i Hercegovinu. Rade u blizini granice, utiču na naše zdravlje, utiču na budućnost ove zemlje i mislim da konačno treba Predsjedništvo države Bosne i Hercegovine da radi posao za koji ima, ustavom definisan. Stoga ja čestitam kolegi Emriću na upornosti i insistiranju da se zapravo ovo pitanje riješi jer svi smo sada prilično zauzeti predizbornom kampanjom i to nije dobro, nije dobar tajming kada se ovo pitanje razmatra, ali treba insistirati da Vijeće ministara konačno kaže javnosti Bosne i Hercegovine šta je po ovom pitanju poduzeto isto kao što je u pitanju, evo, migrantska kriza. Predsjedništvo BiH je nadležno jer je u pitanju vanjska politka, evo, isto kao što je u pitanju izgradnja Pelješkog mosta, Kinezi treba da započnu ovaj posao, naše Predsjedništvo šuti, itd. Prema tome, ima mnogo gorućih i krupnih pitanja za koje, evo, Predsjedništvo šutnjom, da ne kažem odobrava dalje aktivnosti. Stoga ja, evo, kažem čestitam kolegi Emriću na istrajnosti na ovom pitanju i svakako podržavam ovaj zaključak i ovu incijativu.
Hvala Vam. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu po tačci osam. Tačku devet smo već zaključili. 39 Prije nego što pređe mo na tačku 10. predlaže m da glasamo o objedinjavanju rasprave po tačkama od 10. do 27., s obrizom da je riječ o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma. Pripremite se za glasanje. Za 30, protiv 1, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina. Objedinjujem raspravu po tačkama od 10. do 27. Ad. 10. – Ad. 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma Ima li prijavljenih za diskusiju? Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Dobar dan. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, bez obzira što je objedinjena rasprava, ja bih htio dva sporazuma nešto prokomentirati, iznijeti neko svoje razmišljanje. Dakle, jasno mi je koja je procedura oko međunarodnih sporazuma i kako se to zapravo odvija, ali i znam da rijetko kad ulazim u elaboraciju ili, da kažem, ozbiljniju raspravu o ovim sporazumima, nego računamo da kad je prošla određene filtere, da je to sve kako treba i da je u interesu i Bosne i Hercegovine i, da kažem, sviju nas skupa. Međutim, ja imam primjedbe na dva sporazuma, a oba ih je u ime Bosne i Hercegovine na neki način parafirao gospodin Adil Osmanović. Jedan se radi o, dakle, Sporazum o obrazovanju, visokom obrazovanju i naučnom istraživanju između Vijeća ministara i Vlade države Katar, i to, recimo, u članku 2. tog Sporazuma. Naime, kaže se da će ugovorne strane u okviru zajedničkog interesa za razvoj učinkovitosti općeg obrazovnog sustava u obje zemlje daju prednost suradnji o temama u sljedećim područjima – školska uprava i rukovodstvo, pa pod 3. standardi nastavnih planova i programa, pa pod 8. ocjenjivanje u obrazovanju. Nisam ja siguran da li se ovo na ovakav način može i ne znam koji je to interes da sa, ako hoćete i fizičkim dalekom državom Katar, dakle, imamo ovu vrstu ugovorne obveze, dakle, da govorimo o školskim upravama i rukovodstvu, ne znam šta se pod tim misli. Prije svega, u nas je to vrlo razruđena tema i vi znate da su ingerencije u županijama i entitetima. Zatim standardni nastavni planovi i programi, koje su to zajedničke dodirne točke da bi mi u ovakvoj vrsti suradnje sa cijenjenom državom surađivali, pa onda ocjenjivanje u obrazovanju, pretpostavljam da se odnosi na napredovanje ili ne znam već šta drugo. Drugi sporazum koji govori o mladima, također, sa istom državom u članku 3. toga ugovora kaže, radi se o mladima, znači, o suradnji u oblasti razmjene, evo, kako se to točno zove, dakle, u oblasti mladih između, razmjena i suradnja u oblasti mladih, pa kaže u tom članku 3., pa prva točka kaže – koordinacijom stavova na međunarodnim konferencijama i forumima. Dakle, nekakve naše asocijacije mladih, ja ne znam sada ko će nam to uopće objasniti, bi trebale sa asocijacijom sličnom ili istom mladih Katara imati zajedničke stavove na međunarodnim konferencijama i forumima. Kojim, kako, kad, šta, dakle, ovo znači, koji su to zajednički stavovi, u kojim oblastima, kakve su to vrste suradnje? Dakle, nije mi jasno ovo i zbog ovih nejasnoća, ako to nema ko pojasniti ja tražim kod glasovanja da se glasuje odvojeno barem o ova dva sporazuma, jer ja nemam namjeru na ovaka v način, što se mene tiče, podržati ove sporazume. Dakle, kod glasovanja, sada sam, evo, prihvatio da se raspravlja, ali kod glasovanja tražim da se o ova dva sporazuma odvojeno glasuje. 40 Hvala lijepo.
Rekli ste 14, tačka 14. i koji je? NIKOLA LOVRINOVIĆ [[nije uključen mikrofon]] Dobro. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Samo da podsjetim kolegu Lovrinovića, mi ovdje, od nas se traži da damo saglasnost za ratifikaciju, a to od nas traži Predsjedništvo BiH. Predsjedništvo BiH je jednoglasno, glasovima sva tri člana, usvojilo akt kojim od nas traži saglasnost za ratifikaciju, tako da je meni sada nejasno dal' ovdje dolazi do neke kolizije unutar određenih stranaka ili jednostavno se radi o gubljenju vremena. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Pa, evo, kolega Arnaut je rekao jedan uvod onoga što sam htio kazati, ali moram primijetiti da kolega Lovrinović ima ovako jedan nastup selektivan kad su u pitanju ugovori, pogotovo kad se zaključuju ugovori sa muslimanskim zemljama. Dakle, uzmite to vidjećete da je to tako, nemoj da uđemo u tu takvu fazu razmišljanja u ovom Parlamentu, onda nećemo usvojiti nijedan ugovor. Evo uzmite, presaberite se, uzmite ugovore na koje ste imali primjedbu, zašto ste imali primjedbu, pa ćete doći i Vi sami do tog zaključka. Volio bih da je u ovoj zemlji obrazovanje na takvom nivou kao što je u Kataru, odite vidite koliko ima američkih univerziteta, na koji način se obrazuju ljudi, itd., itd. Nemojte, mislim da je to prevršilo svaku mjeru, uostalom konsultujte se sa Vašim predsjednikom prije nego što istupite. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem, dakle, obojici kolega. Mogao bi i ja reći da se onda Vi nešto specijalno zalažete za muslimanske zemlje, isto kao što, pa mogu i ja reći da se Vi specijalno zalažete za suradnju sa muslimanskim zemljama, ako ćete tako pilu da okrećem. Ali nije, ja sam rekao gospodine Ahmetoviću da je ta zemlja nama daleko, fizički daleko i ne znam koji su, dakle, koje su to vrste suradnje, ja sam tražio da neko da odgovor. Da kolega Osmanović dođe ili ... 41 gospodin ministar i da kaže, koja je to vrsta suradnje sa zemljom Katar u školskoj upravi i rukovodstvu, koja je to vrsta suradnje u standardima nastavnih planova i programa sa Katarom. Mi imamo susjedne države, možda Njemačku, Austriju, evo ne moramo govoriti o ovim na koje Vi ciljate, lobirate, ali dakle daleko bliže u svemu, dakle, pa nemamo tu vrstu suradnje, nisam to vidio ili ocjenjivanje i obrazovanje. Dakle, evo ja sam tražio pojašnjenje, a nema ga ko dati, ili suradnja je mladima i zauzimanje zajedničkih stavova na međunarodnim konferencijama, pa ja bih volio znati barem jedan taj stav zajednički koji možemo imati ili dva ili tri, ili da mi objasni šta to znači zapravo. A svaki put me kolega Arnaut, dakle, na ovo upozori i svaki put i Vi također me upozorite, dakle, da je to ..., i ja sam to rekao i ja to znam, dakle, i ja ovdje valjda dajem suglasnost, ne znam onda što će pred nama ako ne dižemo ruku za to. Dakle, to je moj stav bez obzira na ovo što ste Vi rekli, i nije mi prvi put što je rekao kolega Ahmetović. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Ma, ja moram da kažem, znate ovdje ima dosta, kako bih rekao, nekih predubjeđenja kada je obrazovni sistem u pitanju. Jako dobro se zna u tim zemljama čiji obrazovni sistemi i principi dominiraju. To su najkvalitetniji obrazovni zapadni sistemi koji dominantnu ulogu u uspostavi, organiziranju i sprovođenju tog obrazovnog sistema imaju. Ali ja evo i pored svega toga dozvoljavam da kolega Lovrinović ima pravo da bude zabrinut i to je nj egovo legitimno i legalno pravo, ali želim da kažem jedno, nijedan ovaj međunarodni sporazum ne derogira Zakon o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini ni na nivou države, ni entiteta, ni kantona pogotovo. Ukoliko dođe do nekoga, nekog detalja saradnje za koji je nadležan kanton, onda će se morati poštovati zakoni kantonalni koji regulišu obrazovni sistem. Nijedan, nijedna mogućnost da se nametne ovim Sporazumom bilo šta kantonu ili evo entitetu ili na kraju krajeva državi koja to ne želi, ili nekom obrazovnom segmentu u toj državi nije moguće. Prema tome, ja ne vidim nikakvog razloga za strah, ali opet, evo što ka že, bojazan koju iskazuje gospodin Lovrinović, kolega Lovrinović je to isto legitimno i opravdano i nemam ja ništa protiv toga. A on ukoliko bude nezadovoljan sa time nek glasa protiv i molim lijepo to je tako, ali ne ma mjesta za takve stvari ovdje. Ne bi volio da me se stavi u pogrešan kontekst, zato što se radi o nekoj eto tako, pod navodnicima, ili kakvoj, bez navodnika, muslimanskoj zemlji. Samo ja znam te obrazovne sisteme, to je stvar koju ja suvereno znam i prema tome ne treba mi niko tu objašnjavat i ... stvar je ovako kao što sam ja rekao. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Ja razumijem u cijelosti bojazan mog kolege Lovrinovića, ali bih zamolio kada se uđe u ovakvu vrstu da se ako ništa vidi struktura studenata, recimo, u Kataru. Pa odakle 4.000 Australijanaca, odakle oni tamo na školovanju, otkud? Otkud sa Novog Zelanda studenti, otkud 42 američki studenti? Ovdje se ne radi, ovdje se radi o nečem sasvim drugom i zato bih u skladu sa onim što je Predsjedništvo sigurno dobro pretreslo, zamolio da se ova vrsta diskusija koja ima konotaciju prema nečemu što nije u redu, malkice u najmanju ruku suzdrži, jer nemojmo zaboraviti da je diploma stečena u Kataru, a imamo ih već i ovdje, c ijenjena u čitavom svijetu, ali ne samo u Kataru, u čitavom svijetu, validna, naše baš nisu. I ako ćemo mi ići ka nečemu što se zove progres, naročito u obrazovanju, naročito, mi moramo shvatiti da naše predrasude čine da imamo danas ono što imamo. Te predrasude dovode do toga da mi zbog svog vlastitog neznanja unaprijed smo spremni eliminirati nešto što može imati jako pozitivne efekte. I ona rečenica koju su davno rekli – nije mene strah rada, mene je jako strah neznanja onih koji rade. Hvala.
Hvala. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja sam kazao da postoje, dakle, zapisnici sa sjednica i možete evo imati uvid u njih, ono što ste govorili i koje ste sporazume osporavali, nađite za dva mandata u ovom Parlamentu koliko sam bio ili jedan i po, jesam li ikada na toj matrici na kojoj Vi govorite išta kazao u ovom Parlamentu. Ali se bojim da te predrasude koje Vi imate, da je kasno da to popravimo ili je možda prosto nemoguće. Zato mislim, nemojte, nemojte nas uvoditi na matricu da dovedemo sve sporazume, sve, ova zemlja ima sporazume sa svim zemljama i treba da ima sporazume sa svim zemljama, i sa Austrijom, i Njemačkom, i svim onim što, nije ovo, ovo ne treba biti zatvorena zemlja. Doduše Vi ste nekada davno školovani kad je bio onaj ruski sistem, pa na toj matrici, pa ne smijete maknuti dalje što Staljin ili eventualno njegovi nasljednici ne misle. Dakle, to je to, to je neizlječivo. Zato, evo, dakle, neću dalje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine Backoviću, Vi ste već imali raspravu, tako da Vam ne mogu dati riječ drugi put. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Ne, ne, prije toga ste imali raspravu, prema evidenciji Službe imali ste raspravu, pa onda krivi navod, pa sad ponovo raspravu. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Mislite da nije bilo tako? Molim Službu da provjeri tačnost tvrdnje da je ovo prva rasprava. Evo saćemo provjeriti nema problema. Gospodine Backoviću poslije provjere, kako se zove onaj sistem, poslije provjere zaista imate pravo na raspravu. Izvolite.
Hvala Vam. Vrlo je čudan ovaj naš sistem, ispade da sam imao tri diskusije. DUŠANKA
/nije uključen mikrofon/
Evo već je počeo, već je počeo raspravu gospodin Backović.
Ja ću ovdje biti ...
Hajte, ali niste prijavljeni gospođo Majkić.
... s obzirom da je Komisija za spoljne poslove jutros uradila još tri sporazuma, da provjerim kakva je mogućnost da ta tri sporazuma na vanrednoj sjednici da organizujemo za pet minuta i da završimo tu, jer se vrlo lako može dogoditi da sljedeća sjednica ne bude održana, jer ona pada već u vrijeme kampanje, ... velike šanse da se ne održi. Šteta bi bila, tri su sporazuma, jedan je isključivo važan za Federaciju, to je pitka voda, drugi se odnosi na Republiku Srpsku i ne samo Republiku Srpsku nego vezano za most u Hrvatskoj i treći je vezano za Elektroprivredu. Dakle, ja mislim da bi bilo grijeh da ostavimo to da čeka sljedeći mandat, a ovo su donatorska ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Pa to je stvar Kolegija, znači mi smo jutros raspravljali o tome, prvo nije sljedeća sjednica u vrijeme izborne kampanje. Da izborna kampanja počinje 7. zato što je 07. oktobra glasanje ...
Ma male su šanse ...
44 tako da, ovaj, ne spada u, a i da Vam kažem nigdje ne piše da ne može biti čak i da je u vrijeme izborne kampanje. I nismo prihvatili, nije bilo saglasnosti na Kolegiju sva tri člana da se uradi tako kao što Vi predlažete i zato to nije zakazano. Gospodine Backoviću izvolite. Diskusija, gospodin Backović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pokušaću ovdje da budem jako kratak, zašto sam glasao protiv da se raspravlja u paketu o ovim saglasnostima, iz prostog razloga što smo pomiješali i kruške i jabuke. Od onog što je finansijsko do onog što je pomoć, do trećeg što su sporazumi o naučno, kulturnoj, tehničkoj, ovakoj i onakoj saradnji i mi bi sad u tome trebali u jednoj diskusiji da saberemo diskusije o svim vrstama slatkog ..., gorkog povrća i tako redom, što je nemoguće. I mislim da nije korektno od vas u Kolegiju, što zgurdumite u jednu tačku ono što se ne može zajedno raspravljati. Evo kao što je ovaj Sporazum s Katarom, a drugi je kreditno zaduženje, treći je sporazum sa Češkom, četvrti je nepovratna sredstva za Nevesinje, peti je, potpuno različite teme. Zašto nam ovo radite? Mi se spremamo za sjednice Parlamenta i ja u pet minuta treba da govorim o svim temama, to je nemoguće. Način na koji vi ovo radite čini da građani ne budu obaviješteni o čemu se ovdje radi i to nije fer. U najmanju ruku sad ja treba da govorim o ovom kreditnom zaduženju i o Češkoj, koji nema nikakve dodirne tačke i sve bi to trebao da složim u jednu diskusiju. Kako je to moguće? Način na koji vi ovo uspijete provući je maestralan i ja vam čestitam, tako da mi sad više ništa ne možemo govoriti. I ja ću, ne zato što se ne slažem, nego zato što se ne slažem metodom da mogu da kažem o svakoj tački što mislim, protiv čitavog paketa, pošto ništa nisam rekao, glasati protiv. Hvala.
Dobro, hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, evo, kolega Ahmetović i kolega Backović, ja im se zahvaljujem što su mi pokušali objasniti i pojasniti odredbe ovoga Sporazuma, međutim nisu uspjeli. Dakle, ja, meni je žao što kolega Ahmetović ima dojam o mojoj matrici, a dakle mogao je vidjeti da ako je smatrao nekog Staljinom, da sam ja ipak svojim, svojom glavom mislio. Gospodine Backoviću, ja ne moram znati šta je u Kataru i kakvo je školstvo tamo, ko studira, šta studira i nisam tražio objašnjenje ni od Vas, uz dužno poštovanje, ni od kolege Ahmetovića, nego od ministra, dakle, koji je vodio ovu proceduru da mi pojasni što to znači sa državom Katar ili bilo s kojom državom da imamo, dajemo prednost o temama u sljedećim područjima kao što je uprava i rukovodstvo u obrazovnim institucijama. Što to ima veze uopće, dakle, da bude u ovom sporazumu, ja sam čekao to od njega, ne tko studira, koliko ih studira, kakve su diplome, možda znam, možda ne znam, čak možda nije ni bitno za ovu prič u, nego kako to da imamo takvu vrstu želje, suradnje kade je riječ o upravama i rukovodstvu u školama. Kaže – školske uprave i rukovodstva. Šta to znači uopće? Niste mi objasnili, pokušali ste nešto drugo objašnjavati. Dakle, ja vam se zahvaljujem ali to nije ono što sam ja tražio. 45 Druga stvar, u drugom sporazumu, koji niste ni dotakli, kad se radi o mladima, pitao sam ja, dakle, kako će se koordinacija stavova u međunarodnim konferencijama i forumima oko čega dogovoriti između naših, kojih omladinskih, kavih, šta, koji su to zajednički stavovi sa bilo kojom državom, ne sa Katarom? Došao je ovdje pred mene ovaj Sporazum i ja sam ga komentirao. Tražio sam objašnjenje, nema objašnjenja, tražim da se o ovome odvojeno glasuje, imam svoj stav o ovome i ne mislim da ovo, dakle nisam ja govorio o cijelom Sporazumu, ja sam govorio samo o nekim dijelovima ovih sporazuma. Što to ne, što je to netko u proceduri prihvaćao, tražio, vidio da je to dobro, ja u to ne ulazim, ovo je moj stav, ovo je došlo ovdje, o tom pričamo ovdje, točka je dnevnog reda kao što ste i sami rekli. Ja se zahvaljujem, ali niste me uspjeli uvjeriti, prema tome ja ostajem pri svome da se o ovome odvojeno glasa.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Žao mi je što se ponovo javljam, ali obzirom na apsolutno netačno moram se javiti, žao mi je. Prvo jedan podatak, uđite na internet i provjerite, Republika Hrvatska ima identičan potpisan sporazum s Katarom, identičan, da malo pomognem, identičan, potpisan. A drugo, uprava ne znači da ćeš primijeniti, nego da ćeš pokušati da nađeš nešto što tebi odgovara kako bi se primakao standardima koje ima svijet, a mi to očito nećemo. Nije to upravljanje kao na univerzitetu na Sokocu ili na univerzitetu u Travniku i Vitezu, nisu to takve uprave, to je malo šire, malo šire i mi moramo shvatiti da moramo našim ljudima proširiti vidike, to nisu studenti koji imaju od 50 na gore godina, jer im diplome trebaju da bi dobili radna mjesta i da bi dobili mogućnost da upravljaju ovim narodom. To su ljudi koji su mladi i koji gledaju svoju perspektivu. Vrijeme je da prestanemo dizati ručnu kočnicu i uništavati život mladih u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala Staša Košarac, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Cijeneći da smo svi ovdje danas prisutni, a takođe našu poslovničku mogućnost da možemo da tražimo hitnu sjednicu, ja vam sugerišem, ukoliko je moguće, vama kao Kolegiju, da se zakaže Prošireni kolegij da definišemo da po završetku ove sjednice obavimo ili raspravu o ova tri važna sporazuma, koja su bili danas na Komisiji, ili da to uradimo na neki drugi način, ali dajte da to uradimo danas kad smo svi prisutni. Ja sam uvjeren da će biti sjednica i 4., ali evo već imamo mogućnost da to uradimo, jer smo već pri kraju sa ovom sjednicom, imamo još samo glasanje, da to možemo uraditi sada ili ćemo mi onda pokrenuti proceduru za koji dan da se održi hitna sjednica. Hvala.
Znači, zaključujem raspravu po ovim tačkama dnevnog reda. Predlažem za glasanje, je li dovoljno 15 ili 20 minuta, do 15:15, recimo u 15:15 da dođemo na glasanje? U 15:15 glasanje. [[PAUZA]] Molim vas da zuzmete mjesta da krenemo sa glasanjem. Znači glasamo take dnevnog reda 63. sjednice Predstavničkog doma. Glasamo prvo o tački 2. – Zahtjev poslanika: Aleksandre Pandurević, Mladena Bosića, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1453/18, od 18.06.2018. Glasamo o Prijedlogu zakona. Za 8 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Oprostite ovdje nije nešto dobro. Mi smo glasali a nema ... [[zajednička diskusija]]
Čekajte samo da provjerim. Hajde pogledaj ... ŠEFIK
Ima pravo ovo je važna stvar, da vidimo šta je ... Isaković stoji da nije glasao nikako.
A jesam glasao. ŠEFIK
Dobro, da ponovimo glasanje, popravite sistem i gotovo.
Da li radi monitor? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Radi. hajmo još jednom. Znači ponavljamo glasanje po tački 2. Za 11, protiv 21, uzdržanih 1. Ne postoji opšta većina. Idemo na tačku 3. – Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama BiH (P.Z.E.I.) – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1027/18, od 18.05.2018. (prvo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za 24, protiv 2, uzdržanih 7. Postoji opšta i entitetska većina. Zakon je prihvaćen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 4. – Prije dlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi BiH – predlagač: poslanik Saša Magazinović, broj: 01-02-1-1206/18, od 16.05.2018. (prvo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za 17, protiv 14, uzdržana 2. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. ŠEFIK DAŽEFOVIĆ Odmah idemo.
Pročitaj Hankin da vidimo.
Hoćete, šta, da pročitam? ____________(?) Da. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma izradi i dostavi na razmatranje informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske, održane 07. jula 2017. po razgovorima i zaključcima u vezi sa: 1. Izgradnjom Pelješkog mosta, pitanje saglasnsoti Bosne i Hercegovine. 2. Povrat imovine Bosne i Hercegovine na području Republike Hrvatske. To je prijedlog zaključka. Stavljam na glasanje prijedlog zaključka. Za 22, protiv 8,uzdržanih 6. Opšta većina postoji, ne postoji entitetska većina.
Naknadno.
Naknadno. 50 Znači tačka 9. – Informacija o razlozima nerealizacije inicijative za utvrđivanje maksimalnog iznosa marže distributera nafte i naftnih derivata – predlagač: poslanik Senad Šepić, broj: 01-50-1-15-63/18, od 05.07.2018. Znači ja ne znam o čemu bi ovdje glasali jer nemamo Informaciju. Znači, nećemo glasati po tački 9. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Glasamo sada o prijedlogu da se tačke od 10. … ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Prvo se glasa o 10 do 20. Ako bude paket nema potrebe dalje da se glasa. Pište ti ovdje sve kako …
Gdje piše? ŠEFIK
Piše ti, ako se usvoji glasamo o prijedlogu, dakle … BORJANA
Dobro, mislim sve se svodi na ista, znači jasno Vam je šta je situacija. … zahtjev druga dva člana Kolegija staviću na glasanje prijedlog Nikole Lovrinovića da se glasa o svim tačkama osim ove dvije tačke koje je on naveo. Ako taj prijedlog ne bude prošao glasaćemo o prijedlogu da se glasa o svim tačkama u paketu. ŠEFIK
Nema …, ja nisma za to.
Molim vas ja vodim sjednicu. Stavljam na glasanje prijedlog gospodina Nikole Lovrinovića. ŠEFIK
Nećemo podržati … ništa. Ako ovo prođe nećemo podržati ni jedan sporazum više. 52
Znači, za 10, protiv 22, uzdržanih 4 Ne postoji opšta većina. Sada glasamo o tome da li ćemo glasati u paketu o svim ostalim tačkama. Za 28, protiv 3, uzdržanih 5. Opšta i entitetska većina postoje. Znači usvojili smo ratifikaciju svih sporazuma. Sada da vas … ŠEFIK
Ne, nismo usvojili, nego glasamo u paketu.
A glasamo u paketu, izvinjavam se, dobro. Glasamo sada o ratifikaciji sporazuma, me moranduma i ugovora u paketu. Za 31, protiv 1, uzdržana 4. Opšta i entitetska većina postoje. Znači usvojili smo ratifikaciju svih sporazuma, memoranduma i ugovora. Ovim završavam ovu sjednicu. Imamo prijedlog Kolegijuma da zabog tri sporazuma koja su došla u međuvremenu i koja su prošla proceduru na komisiji da organizujemo posebnu sjednicu sad odmah samo sa te tri tačke dnevnog reda. Znači da ne bi čekali sljedeću sjednicu, mislim da nema ništa sporno u svemu tome. Idemo sada u novu sjednicu.
Pet minuta pauza samo ...
Znači služba kaže da ćemo morati sačekati pet minuta da se tehnika osposobi za novu sjednicu. Sjednica završena u 15:35 sati.