Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 24. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici meĊunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak poslao je obavijest da iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti nazočan sjednici Doma. Zamjenik ministra vanjskih poslova BiH Josip Brkić poslao je obavijest da nije u mogućnosti sudjelovati na 24. sjednici Doma. Odsutnost su pravdali zastupnica Maja Gasal-Vražalica i zastupnik Damir Bećirović. Prema informaciji Službe sjednici je nazočno 38 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, sukladno članku 171. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 172. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Monika Tomić Ministarstvu civilnih poslova BiH; Miroslav Milovanović ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; Dušanka Majkić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Šefik Džaferović Vijeću ministara BiH; Hazim Rančić ministru za ljudska prava i izbjeglice BiH; Senad Šepić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Salko Sokolović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Lazar Prodanović ministru civilnih poslova BiH; Nermina Kapetanović ministru civilnih poslova; Borjana Krišto ministru komunikacija i prometa BiH; Hanka Vajzović Vijeću ministara BiH; Saša Magazinović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Mirsad Isaković ministru sigurnosti BiH; Fehim Škaljić ministru sigurnosti BiH; Mirsad Đonlagić ministru sigurnosti BiH; Damir Arnaut ministru sigurnosti BiH i Jasmin Emrić ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Ove najave su, sukladno članku 172. Poslovnika, dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. TakoĊe želim podsjetiti da je osiguran izravni televizijski prijenos ovog dijela sjednice, sukladno članku 171. stavak (1) Poslovnika. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i postavljati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupnici Moniki Tomić. Izvolite. 2
Pozdravljam sve nazočne. Ja moram priznati da je moje pitanje postavljeno prije zadnje sjednice ovdje kada je gospodin Senad Šepić isto pitanje postavio, a i inzistirao da to uĊe u dnevni red. Tako da bi to pitanje, ja na svoj komentar i na sve što mislim o tome reći, ja bi to u biti rekla danas pod točkom 17. Ali, moje pitanje je glasilo inače – Koje mjere je Ministarstvo civilnih poslova BiH poduzelo u cilju sprečavanja vršnjačkog nasilja u školi, odnosno planira li se donošenje strategije kako bi se takvi oblici ponašanja prevenirali i sankcionirali? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar civilnih poslova BiH.
Nisam čuo.
Ministar civilnih poslova, pitanje zastupnice Monike Tomić postavljeno je ranije, možemo Vam ga ponovo pročitati – Koje mjere je Ministarstvo civilnih poslova BiH poduzelo u cilju sprječavanja vršnjačkog nasilja u školi, odnosno planira li se donošenje strategije kako bi se takvi oblici ponašanja prevenirali i sankcionirali?
Uvažena predsjedavajuća, cijenjeno rukovodstvo, uvaženi zastupnici, mediji. Prije svega ja se izvinjavam što sam zakasnio, imao sam sastanak sa Peterom Evearesom, predsjedavajućim MeĊunarodnog monitoring tima oko popisa stanovništva, pa sam tako zakasnio. Na osnovu svoje koordinirajuće uloge u oblasti obrazovanja Ministarstvo civilnih poslova BiH je pokrenulo izradu sveobuhvatne informacije o pojavama vršnjačkog nasilja, aktivnostima i mjerama koje nadležne obrazovne vlasti preduzimaju i planiraju u budućnosti, a u cilju preveniranja i sprječavanja nasilja nad djecom vršnjačkim nasiljem. Ministarstvo civilnih poslova BiH je u pripremi sjednice Konferencije ministara obrazovanja u BiH, kao najvišeg stalnog savjetodavnog tijela, na kojoj će biti tačka dnevnog reda Vršnjačko nasilje u školama i s tim u vezi će donijeti odgovarajuće zaključke koji će biti obavezujući za sve nadležne obrazovne vlasti. Kao što vam je svima poznato Bosna i Hercegovina je potpisnica brojnih meĊunarodnih sporazuma, konvencija i povelja koji se odnose na poštivanje prava djece. Konvencija o pravima djeteta UN sadržana je u Aneksu I Dejtonskog mirovnog sporazuma i kao ostale konvencije koje je Bosna i Hercegovina ratificirala ima prioritet u primjeni u odnosu na domaće zakonodavstvo s obzirom da ima snagu ustavne norme. Bosna i Hercegovina je bila obavezna odrednice ove Konvencije ugraditi i zakonske odredbe u oblasti obrazovanja, što je i uraĊeno okvirnim zakonima koji definiraju oblast predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja. Hvala. 3
Zahvaljujem ministru. Da li zastupnica želi komentirati odgovor?
Ja se zahvaljujem ministru na odgovoru, ali evo, ja ću to malo elaborirati ono što sam ja, moja razmišljanja negdje pod točkom 17. Hvala vam.
Hvala. Ja ne vidim ovdje nikakvih prijavljenih, mi bi trebali po redosljedu prići, a pogledat ćemo neke druge stvari. Riječ dajem zastupniku Miroslavu Milovanoviću.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Poštovane kolege, predstavnici Savjeta ministara, svi prisutni. Moje pitanje, dakle koje sam u pisanoj formi postavio, ono se odnosi na ministra Šarovića, a ono glasi – Kolika je vrijednost uvezenog mlijeka i mliječnih proizvoda u Bosnu i Hercegovinu u periodu od 01.09.2015. do 01.12.2015. godine? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Izvolite.
Hvala. Sve vas pozdravljam. Odgovor u ove dvije minute bi bio sljedeći. Ukupan uvoz mlijeka i mliječnih proizvoda u Bosnu i Hercegovinu u periodu od 01. septembar 2015. do decembra 2015. godine iznosio je 11.314 tona u vrijednosti od 33 miliona KM. Kada je riječ o uvozu mlijeka po strukturi to izgleda ovako. Mlijeko u količini od 1.815 tona u vrijednosti od 1,6 miliona KM, od čega iz Republike Hrvatske je uvezeno 1.570 tona. Ostala količina mliječnih proizvoda je pavlaka u količini od 1.142 tone, sir u količini od 2.858 tona i jogurt i mlaćenica u količini od 2.160 tona. Ujedno da kažem, kada je riječ o izvozu mlijeka i mliječnih proizvoda u strukturi, da je u ovom periodu izvezeno mlijeko u količini od 9.616 tona u vrijednosti od 9,3 miliona KM, pavlake, mlijeka u prahu, sira i ostalih proizvoda od 881 tonu. Ostali podaci tu su ovdje kod mene, ali obzirom da ste tražili samo količine uvoza to je, odgovor bi se sveo na ove podatke. Hvala.
Hvala ministru. Da li želi zastupnik komentirati? Izvolite. 4
Vrlo kratko ću reći. Dakle, nisam ja slučajno postavio ovo pitanje, ono je uslijedilo nakon odgovora koji sam dobio na prethodnoj sjednici vezano za ukupnu vrijednost izvezenog mlijeka iz Bosne i Hercegvine, koja je negdje oko 900.000 KM, a mi imamo situaciju da je u sličnom periodu kada smo izvezli 900.000 maraka u Bosnu i Hercegovinu uvezeno 33 miliona KM mlijeka i mliječnih proizvoda. To je samo dokaz da naši poljoprivredni proizvoĊači nemaju problem sa izvozom mlijeka, već oni imaju problem zbog ogromnog uvoza i takvih barijera na granici koje apsolutno ne postoje i očekujem od Savjeta ministara da će u narednom periodu povesti računa da uvedemo neke eventualno moguće zaštitne mjere kako bi zaštitili domaću proizvodnju, jer mi na taj način možemo da stimulišemo domaću proizvodnju na jedan od načina i da smanjimo uvoz ili da opteretimo bar jednako onako kako EU nas opterećuje, odnosno naše poljoprivredne proizvoĊače i preraĊivače. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara. Imam otprilike uvijek šansu da svaki drugi put postavljam pitanja, ali evo u ovom slučaju imam sreću da je predsjedavajući Savjeta ministara ovdje pa ćemo, nadam se, moći dobiti odgovor. Dakle, moje pitanje je vezano za neispunjavanje zaključaka sa 20. sjednice Predstavničkog doma koja se odnose na donošenje odgovarajuće odluke da se kupljeni prostor u Istočnom Sarajevu površine 407,09 m2 u cijelosti dodijeli Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Podsjećam vas da je Predstavnički dom, na toj 20. sjednici, donio zaključak koji kaže da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine zahtijeva od Vijeća ministara da hitno stavi van snage Odluku o raspodjeli kancelarijskog prostora za smještaj institucija BiH u Istočnom Sarajevu, „Službeni glasnik“, broj 17/15 od 02.03.2015., u dijelu koji se odnosi na Agenciju za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, te adekvatno riješi pitanje smještaja Agencije za prevenciju korupcije jer dodijeljeni prostor ne odgovara njenim potrebama, kao i razmatra mogućnost dodjele navedenog prostora u ulici Dabrobosanska u Istočnom Sarajevu u cijelosti Agenciji za prevenciju korupcije. Dakle, nakon toga prema institucijama Bosne i Hercegovine je došlo novo pismo, obavijest o Zaključku Vijeća ministara gdje se zahtijeva da svi, bez obzira na ovaj Zaključak Parlamenta, da se sve institucije odmah usele prema planu koje je donio Savjet ministara. Dakle, ja vas molim da objasnite, odnosno da obrazložite zašto se ne ispunjava ovaj Zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, odnosno zašto se ne omogući da se Agencija za prevenciju korupcije useli u prostor koji je dostojan takve institucije? Hvala.
Hvala. Predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite. 5
Uvažena predsjedavajuća i zamjenici, uvaženi zastupnici, prisutni gosti i mediji, sve vas lijepo pozdravljam. Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Ne bi se baš moglo kazati da imate sreće da sam ja danas tu jer od svih sjednica samo na jednoj nisam bio, zbog toga što sam bio na službenom putu, na svim ostalim sam prisustvovao. U vezi sa Vašim pitanjem mogu kazati da je, što se tiče Vijeća ministara, to pitanje riješeno upravo i u skladu sa Zaključkom Predstavničkog doma i Zaključkom Doma naroda, a u konačnici i u skladu sa Zaključkom i intencijom koju smo imali na Vijeću ministara, pa smo tako na 39. sjednici, koja je održana 13. januara 2016. godine, donijeli Odluku kojom smo izmijenili ranije odluke o rasporedu uredskog prostora za smještaj institucija Bosne i Hercegovine u Istočnom Sarajevu i kompletan prostor od 407,09 m2 smo dodijelili Agenciji za borbu protiv korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Tako da je ta faza njihovog preuzimanja kompletnog prostora i preseljavanje iz postojećih prostora u taj prostor, gdje će biti prostorno i materijalno potpuno kompletirani i opremljeni, u toku, odnosno nalazi se u svojoj završnoj fazi. Hvala.
Zahvaljujem predsjedatelju Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću. Da li želi zastupnica komentirati? Izvolite.
Samo rečenicu jednu. Hvala Vam za ovu informaciju koja nije došla do nas. Ali hoću da kažem da bi ovim bio ispunjen i jedan od preduslova koje je navela Kancelarija za reviziju da je predviĊeno da Agencija bude nezavisna i samostalna upravna organizacija koja za svoj rad odgovara Parlamentarnoj skupštini, a da Savjet ministara u značajnoj mjeri ima uticaj na organizacionu i finansijsku nezavisnost te Agencije. Dakle, sve ono što Agencija traži a Savjet ministara ne ispuni znači da ima uticaja na njen rad. I ja se nadam da ćete voditi računa i ubuduće kada se radi o ovoj važnoj Agenciji. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ dajem zamjeniku, zastupniku Šefiku Džaferoviću. Izvolite kolega.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege zastupnici, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, uvažene dame i gospodo. Ja imam pitanje Vijeću ministara BiH, pa neka se odredi ko će od članova Vijeća ministara dati odgovor na pitanje koje glasi. U javnosti su prisutne informacije o zloupotrebama prilikom izvoza mesa iz Bosne i Hercegovine u Republiku Tursku. Prema tim informacijama u Republiku Tursku umjesto izvoza mesa, koje je proizvodeno u Bosni i Hercegovini, izvozi se meso koje je prethodno uvezeno u Bosnu i Hercegovinu. Molim da se da odgovor – Da li su ove 6 informacije tačne, te ako jesu šta je učinjeno da bi se zloupotrebe spriječile i osigurao nastavak izuzetno važnog posla kojim se razvija i jača poljoprivredna proizvodnja u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Hvala kolegi. Ko ispred Vijeća minsitara? Dobro, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Govorit ću zaista brzo iako bi ovdje trebalo i nešto mnogo više prostora. Vijeće ministara Republike Turske je u maju 2014. godine donijelo Odluku kojom je jednostrano odobrilo uvoz mesa iz Bosne i Hercegvine iz tarifnih brojeva 0201 i 0202 u ukupnoj količini od 15.000 tona uz stopu carine 0, sa važnošću do 2014. godine. Kasnije je turska vlada ovu odluku produžavala u nekoliko navrata. Početkom mjeseca septembra 2015. godine jedan broj udruženja poljoprivrednika i farmera obavijestio je Ministarstvo o mogućim prevarama oko ovog izvoznog aranžmana i nemogućnosti da prodaju utovljena grla stoke koju su nudili izvoznim objektima. Ministarstvo je dalo nalog nadležnim institucijama uključujući i Kancelariju za veterinarstvo BiH, Agenciji za obilježavanje životinja, Spoljno-trgovinskoj komori BiH koji izdaje certifikate o porijeklu da sprovedu opsežnu kontrolu realizacije aranžmana oko bezcarinskog uvoza mesa u Tursku, u skladu sa Odlukom Vijeća ministara Turske, a o istom je obavijestila i sve druge entitetske nadležne organe i inspekcijske organe. Kontrolisani su izvozni objekti, izdavanje certifikata o porijeklu u Spoljno-trgovinskoj komori, korišćenje i moguća zloupotreba stočnih pasoša i ušnih markica od strane izvoznika i veterinarskih stanica. Tokom ove kontrole uočene su brojne odreĊene aktivnosti i propusti koji upućuju na mogućnost zloupotreba ovog aranžmana od odreĊenih nadležnih veterinarskih inspekcija na liniji klanja pa je Ministarstvo spoljne trgovine, u cilju ispravne realizacije projekta o mogućim zloupotrebama, odmah obavijestila nadležna entitetska ministarstva i inspekcije, a Kancelarija za veterinarstvo, po uputi Ministarstva, zatražila je da se uključi i SIPA. U opsežnoj kontroli i nadzoru u koju su se uključili, pored Sektora za carinsku politiku i ..., Kancelarija za veterinarstvo, Agencija za označavanje životinja BiH i nadležna entitetska ministarstva i inspekcijske službe i SIPA, i koje i dalje traje, hronologija dogaĊaja u najkraćem bi mogla da izgleda ovako. Konstatovano je niz propusta i mogućih zloupotreba od strane jednog broja lica u procesu bezcarinskog izvoza mesa koji se ogleda u nepostupanju veterinarskih inspektora, imena poznata Ministarstvu i nadležnim institucijama, u izvoznim objektima u skladu sa propisanim procedurama, posebno ne upisivanja datuma klanja, naknadnim razduživanjem ušnih markica, ne upisivanja datuma carinjenja uvezene žive stoke, što otvara prostor za moguće zloupotrebe. Tokom sprovedene opsežne akcije od septembra 2015. godine do januara 2016. godine otkriveno je 725 falsifikovanih pasoša životinja. Svi pasoši su razduženi od strane veterinarskih inspektora koji su obavljali veterinarski nadzor u klaonicama koje izvoze meso u Tursku. Imena veterinarskih inspektora i izvozni objekti poznati su nadležnim inspekcijskim i istražnim organima u Bosni i Hercegovini. Kontrola traje i dalje. Odjeljenje Spoljno-trgovinske komore koje izdaje certifikat o bosanskohercegovačkom porijeklu i gdje je ova institucija 7 upozorena od strane Ministarstva da mora stepen profesionalnosti i odgovornosti podići na mnogo veći nivo. TakoĊe u novembru mjesecu kod fizičkog lica, koje je poznato istražnim organima, na graničnom prelazu sa Republikom Srbijom pronaĊeno je više stotina falsifikovanih ušnih markica za označavanje goveda koje odgovaraju ušnim markicama koje su u upotrebi u Bosni i Hercegovini, češkoj i Slovačkoj, štampane u Rumi, Republika Srbija, za potrebe domaće kompanije poznate istražnim organima. Kancelarija za veterinarstvo do sada je zatvorila, odnosno obustavila je izdavanje certifikata za dva izvozna objekta. Provjera ostalih izvoznih objekata za Tursku se nastavlja i biće bez oklijevanja eliminisani iz ovog posla ukoliko se utvrde nepravilnosti i neregularnosti kod njih. Sve informacije i nalazi proslijeĊeni su SIPA-i koja nezavisno sprovodi istragu kako bi utvrdili stepen i obim mogućih zloupotreba. Informacije ova institucija prosljeĊuje Tužilaštvu BiH. Kako bi se propratio put i moguća ukrštavanja izvoznih bescarinskih kvota za meso iz EU gdje se pojavljuju isti izvoznici iz EU i uvoznici u Bosnu i Hercegovinu i izvoznici mesa za Tursku, Ministarstvo je zatražilo od Uprave za indirektno oporezivanje da izvrši kontrolu krajnje namjene mesa uvezenog bez carina u Bosnu i Hercegovinu iz EU tokom 2015. godine, a radi se o preko 15.000 tona mesa, a prema bosanskohercegovačkim propisima trebalo bi biti upotrebljeno u preradu a ne u maloprodaju. O svojim aktivnostima obavještavamo turske partnere, a nadležno ministarstvo, po našim informacijama, Turskoj je predložilo nastavak saradnje za izvoz mesa sa bosanskohercegovačkog tržišta u ovu zemlju i u 2016. godini. Suština odgovora je da se ove aktivnosti nastavljaju u cilju podrške ovom projektu koji ne bi bio za, rekao bih, potrebe male grupe trgovaca i ljudi, nego za potrebe poljoprivrednika u Bosni i Hercegovini. Evo malo sam odužio ali zaista ima toga, toliko toga da nisam mogao kraće. Hvala vam.
Hvala. Malo je duže trajalo zbog važnosti teme. Komentar, gospodin Džaferović.
Ja se zahvaljujem na ovom odgovoru. I molim Vas poduzmite sve što se može poduzeti da se ovaj posao odvija na način kako je to dogovoreno sa našim inostranim pertnerom koji je izašao Bosni i Hercegovini u susret. Devijacije unutar bosanskohercegovačkog sistema moraju biti uklonjene i otklonjene i one ne smiju ugroziti ovaj posao koji jača, ne samo poljoprivrednu proizvodnju, nego ukupnu ekonomiju u Bosni i Hercegovini. Hvala vam još jedanput.
Poslanik Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, premijeru, ministri, uvaženi gosti, predstavnici medija. 8 Moje pitanje upućujem ministrici za ljudska prava i izbjeglice. – Da li Vam je poznato i da li ste obaviješteni koje aktivnosti su poduzeli Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH i Institucija ombudsmena BiH na zaštiti ljudskih prava prilikom hapšenja pa puštanja 32 osobe u tužilačko-policijskoj akciji „Ruben“ prošle godine? Nakon terorističkog čina u Zvorniku u tužilačko-policijskoj akciji „Ruben“ uhapšene su 32 osobe, a nakon toga odlukom iste policije, tužilaštva i suda, koji su ih i uhapsili, pušteno je na slobodu 30 ljudi. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je raspravljao o tome na 12. sjednici, 28. maja 2015. godine, a na 15. sjednici, održanoj 22.07.2015. godine, usvojio odreĊene zaključke. Zaključkom broj 4 Predstavnički dom je pozvao Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH i Instituciju ombudsmena BiH da sagledaju ove aktivnosti, a u vezi kršenja ljudskih prava i njihove zaštite. Hvala.
Hvala. Ministrica Borovac.
Poštovani predsjedavajući, poštovani poslanici. Odmah po prijemu poslaničkog pitanja Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice uputilo je zahtjev za dostavljanje informacije Instituciji ombudsmena i Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. S obzirom da je dosta kratak period bio od postavljenog pitanja do dostavljanja informacije nismo ni očekivali odgovor, ali evo Institucija ombudsmena pred samu sjednicu dostavila je sljedeću informaciju – da po ovom predmetu praktično vode po službenoj dužnosti dva predmeta, jedan od 27.07.2015. godine pod nazivom akcija „Ruben“, i drugi od 15.09. – Aktivnosti Tužilaštva i sudskih organa u antiterorističkim akcijama. Istraga ombudsmena, kako se navodi u ovom dopisu, fokusirana je na aktivnosti pravosudnih organa i policijskih struktura na teritoriji Bosne i Hercegovine koje su poduzete kao rezultat napada na Policijsku stanicu u Zvorniku, a s ciljem sprječavanja i borbe protiv terorizma. U okviru istražnog postupka Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH uputila je akte sljedećim organima: Tužilaštvu BiH, Sudu BiH, Državnoj agenciji za istrage i zaštitu BiH, Vrhovnom sudu Federacije BiH, Vrhovnom sudu Republike Srpske, Tužilaštvu Federacije BiH, Republičkom tužilaštvu Republike Srpske, kantonalnim i okružnim tužilaštvima, kantonalnim i okružnim sudovima, kantonalnim ministarstvima unutrašnjih poslova i centrima javne bezbjednosti Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske. Prema zvaničnim aktima, kako to stoji u dopisu, koje je ombudsmen do sada primio od naprijed navedenih pravosudnih i policijskih organa istraga koju oni vode još uvijek nije okončana jer navedene aktivnosti zahtijevaju sveobuhvatnu istragu. Vezano za zahtjev, informaciju od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ćemo dostaviti naknadno u pisanoj formi, a naravno i obavezujemo se, evo da dostavimo informaciju kada nas ombudsmen o završenim radnjama obavijesti.
Hvala. 9 Komentar, poslanik Rančić.
Hvala lijepo. Dakle, tačno je da ministrica nije imala puno vremena obzirom na vrijeme od kad je najavljeno pitanje do današnje sjednice, ali je isto tako tačno da je zaključak Predstavničkog doma usvojen 22.07. na 15. sjednici, dakle prošle godine, polovinom prošle godine, a evo sad znamo da je februar. Naravno ovo se ne odnosi na ministricu, nego na institucije koje smo svojim zaključkom pozvali, a to je Visoko sudsko i tužilačko vijeće i Instituciju ombudsmena. Iz ovog djelimičnog odgovora vidimo da je Institucija ombudsmena poduzela odreĊene aktivnosti. I naravno, moje pitanje i intencija, jer je to i stav ovog Predstavničkog doma, nije u pogledu policijskih, tužilačkih istraga vezano za vršenje krivičnog djela, to ne sporimo, to neka oni rade, nego aspekt je eventualno kršenje i zaštita ljudskih prava. Pa ću moliti ministricu da, nakon poduzetih aktivnosti i saradnje sa ove dvije institucije, nakon što prikupi odgovarajuće informacije da nam to u pisanom dokumentu dostavi. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, moje pitanje je predsjedavajućem Vijeću ministara, odnosno Vijeću ministara. – Šta Vijeće ministara BiH konkretno radi i šta planira uraditi u 2016. godini da zaustavi negativan trend i odlazak ljudi iz Bosne i Hercegovine, posebno mladih? Dakle, molim da mi dostavite konkretne planove i korake sa posebnim akcentom na programe zapošljavanja u Bosni i Hercegovini u 2016. godini. Ja sam imao slično pitanje i prošli put, pa evo nakon što čujem odgovor, ovaj, daću neki komentar. Hvala.
Hvala lijepo. Predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite gospodine Zvizdiću.
Hvala Vam uvažena predsjedavajuća. Zahvaljujem se na pitanju. Naravno, ja osobno kao i Vijeće ministara smatramo da je zapošljavanje mladih ljudi jeste i mora biti jedan od osnovnih zadataka svih nivoa izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini. Ipak, naravno, nadležnosti Vijeća ministara putem Ministarstva civilnih poslova jesu utvrĊivanje principa za koordinaciju aktivnosti, usklaĊivanje planova entitetskih tijela i definiranje strategija na meĊunarodnom planu koji uključuje oblast rada i zapošljavanja, što znači da su operativne nadležnosti u oblasti zapošljavanja na nivou organa entiteta, Brčko Distrikta, pa i kantona unutar Bosne i Hercegovine. 10 Ipak pored toga, putem Ministarstva civilnih poslova, mi kao Vijeće ministara ili ... BiH učestvujemo u radu na projektu zapošljavanja mladih koji se do sada implementirao u dvije faze. Prva je bila 2008.-2011. godine finansirana od strane Švajcarske agencije za razvoj i saradnju i Austrijske agencije za tehničku saradnju, druga je bila 2011.-2015. finansirana od strane Švicarske ambasade, i konačno nastavak tog projekta će biti u 2016. godini kojim se pruža podrška u radu i razvoju klubova za traženje posla kojim dugoročno nezaposlene mlade osobe u dobi do 30 godina mogu dobiti kontinuiranu pomoć za traženje posla, te steći relevantna znanja i vještine koje mogu uticati na brzinu zapošljavanja kod mladih ljudi. Osim toga Vijeće ministara je usvojio i Plan u smjernicama politika, tržišta rada i aktivnim mjerama zapošljavanja, zajedno sa vladama entiteta i Brčko Distriktom, putem koga su planirani brojni projekti u cilju podrške zapošljavanja mladih i to Program sufinansiranja zapošljavanja i sticanja prvog radnog iskustva i Program javnih radova u Federaciji BiH i Projekt podrške u sticanju radnog iskustva mladih u statusu pripravnika, prvi posao u Republici Srpskoj. Imali ste priliku, evo i danas vidjeti da je recimo Vlada Federacije na jučerašnjoj sjednici odobrila 50 miliona KM koje će isključivo biti usmjerene na zapošljavanje mladih ljudi do 30 godina, na način da će se u prvoj godini za njih plaćati plaće i doprinosi uz obavezu poslodavca da se taj period njihovog prijema produži još jednu godinu poslije isteka te prve godine. Osim toga mi smo u pripremi, odnosno Ministarstvo civilnih poslova aktivno radi na izradi nove Strategiji zapošljavanja u Bosni i Hercegovini koja će važiti za period 2016.-2020. godina, unutar koje će biti definirani novi modeli i nove mjere zapošljavanja mladih koji uistinu smatramo jednim od najvažnijih zadataka svih nivoa vlasti, posebno onih koji imaju svoje operativne i zakonske nadležnosti, a Vijeće ministara je tu kao unutar jedne koordinirajuće uloge, ali i kroz brojne druge projekte koje ćemo uraditi u ovoj godini putem našeg Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Hvala lijepa. Pa, ja znam, naravno, nadležnosti, ovaj, u zemlji, znam i isto tako i odgovornost i mogućnost nas da u ovome Parlamentu i u Vijeću ministara otvaramo ove teme. Evo samo ću kratko proći kroz jednu statistiku koju, recimo, danas mediji pišu o njoj, konstantno pišu, ali nekako se danas, onaj, koincidencija je da su baš kao glavne teme uzeli upravo ovu oblast. U 2014. godini 68 hiljada ljudi je napustilo Bosnu i Hercegovinu, u 2015. godini povećava se trend, dakle nemaju još uvijek precizne rezultate, skupljaju ih, ali se povećava trend odlaska iz Bosne i Hercegovine. Najviše odlaze mladi od 24 do 40 godina. Na pvrom mjestu, prema anketama i istraživanjima, razlog je posao, nemaju ljudi posla i to mi svi znamo, dakle, a drugo je nezadovoljstvo cjelokupnim sistemom kojeg mi imamo u Bosni i Hercegovini, i pravosudnim, sigurnosnim, obrazovnim, sad da ne nabrajam. U Unsko-sanskom kantonu, odakle ja dolazim, dakle jedno od glavnih pitanja ljudi je ... mi omogućite da mogu brzo preći preko granice, da za 10 minuta mogu izaći iz zemlje, odnosno ući u zemlju zato što ljudi bježe odavde. Ta, kako se zove, perspektiva i ta pozicija naša je takva sad kakvu je imamo. Možemo mi zatvarati oči pa vazda govoriti kako je neko drugi odgovoran i kriv, ali to je situacija koju imamo u zemlji. Agencija za statistiku je objavila da je 35% manje upisane djece u srednje škole 2015. u odnosu na 2011. godinu. Možete zamisliti kad taj trend, recimo, nadalje nastavi. Ukoliko ne naĊemo 11 ozbiljan odgovor na to šta ćemo imati 2020. godine? Agencija za rad i zapošljavanje je rekla da je 31.12.2015. godine bilo 909 ljudi manje, odnosno 909 ljudi više nezaposlenih u odnosu na prethodni mjesec, od čega 394 u Federaciji BiH, 470 u Republici Srpskoj, i to je odgovor kolegici Majkić, koja mi sugeriše i kaže – to trebaš postaviti entitetskim, odnosno vladama kantona i ovoj Vladi Federacije BiH. Ovo pitanje, i ova dilema, i ovaj problem, vladama naravno entiteta, ali svih nas u Bosni i Hercegovini. Zbog neujednačenosti pravne regulative i diskriminacije odlaze čak i oni koji imaju posao u Bosni i Hercegovini. Evo predsjedavajuća, kako se zove, Krišto, kaže – iz Livna 60 porodica napustilo zemlju u januaru mjesecu 2016. godine. Zato vas molim, pazite, možete misliti o ovim mojim inicijativama i ovim mojim pokušajima da nešto otvorimo šta god hoćete, ali ja vas molim zaista da ovo budu teme o kojima ćemo ...
Vrijeme.
Dakle, i da se pokrenemo, da ovo stavimo na dnevni red i da na takav način vraćamo ljudima povjerenje da ovdje treba ostajati. I ja ću u skladu s ovim predložiti da održimo jednu posebnu sjednicu oba doma, i evo već sad to delegiram Vijeću ministara nek zajednički sa entitetskim, kantonalnim vladama, s kim god to treba raditi, al da dobijemo što više informacija i konkretnih mjera da možemo na toj zajedničkoj sjednici pošteno i transparentno diskutirati ovu temu. Hvala lijepa.
Riječ ima Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali. Ja sam na 23. sjednici Doma 12. januara postavio poslaničko pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara u vezi zahtjeva za članstvo u EU Bosne i Hercegovine, obrazlažući na način da je Predsjedništvo BiH na sjednici u decembru mjesecu definisalo sredinu januara ili kraj januara kao mogući datum ulaganja zahtjeva za članstvo. Tada je i predsjedavajući Predsjedništva utvrdio ovu odluku rječima da promjne roka neće biti i da je donesena na osnovu informacija i podataka Vijeća ministara da svi moraju preuzeti obaveze, prilagoditi se zadanom roku i da ne dolazi u obzir traženje izgovora u prolongiranju iz tehničkih razloga. Tad sam izrazio sumnju da će do ralizacije ove odluke Predsjedništva doći. Evo, svjedoci smo da januar je istekao, u februaru je dat neki novi rok. Tad je moja sumnja bila usmjerena upravo, ovaj, i definisana na osnovu riječi predsjedavajućeg Vijeća ministara da sumnja da u januaru možemo ispuniti ovaj zahtjev. TakoĊe i gospodin Šarović kao ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa izrazio je sumnju da bi do kraja juna ove godine ili u prvoj polovini ove godine taj zahtjev trebao biti upućen. MeĊutim, evo imamo što imamo, imamo novi prijedlog ili novi rok koji je Predsjedništvo zadalo 15. februar, čini mi se. Mene interesuje sad, prošli put sam pitao da li je to moguće u januaru, znači da li je to moguće u februaru ove godine, obzirom da dio obaveza još nije realizovan i znajući da, evo nemamo preciziran mehanizam koordinacije. 12
Vrijeme.
Evo, mene interesuje, da li stvarno imamo taj mehanizam koordinacije i da li će taj zahtjev koji uputimo EU biti samo zahtjev zbog zahtjeva ili će stvarno biti kredibilan i moći će, ovaj, odgovoriti budućim obavezama? Hvala.
Predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala najljepša uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Ja bih moj odgovor koncipirao tako što bi napravio jedno poreĊenje sa aktuelnim trenutkom u kojem se Bosna i Hercegovina nalazi i u kojem ćemo predati i aplikaciju za članstvo 15. februara i momentom kada bi se vratili samo, recimo, u osam, devet mjeseci ili godinu dana unatrag kada takva ideja uopće nije bila unutar bilo kakve opcije i kada se unutar zastoja, kojem smo tada svjedočili, moglo samo razmišljati o pokušaju da se Bosna i Hercegovina vrati na evropske tračnice. Sada, godinu dana poslije toga, mi imamo konstataciju da se Bosna i Hercegovina snažno vratila na evropski put i pitanje predaje aplikacije nije pitanje samo tri uvjeta koja se frekventno ponavljaju unutar javnog prostora, to je pitanje općeg utiska o onome što je Bosna i Hercegovina uradila u protekloj godini, a veliki broj različitih mjera i aktivnosti na putu evropskih integracija je implementiran, čime je Bosna i Hercegovina pokazala jednu novu kredibilnost i spremnost da dinamizira sve procese evropskih integracija. U tom smislu svi projekti koji su uraĊeni, a koji su konstatovani u Izvještaju za BiH za 2015. godinu, naš zajednički jedinstveni nastup na Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje u Briselu, pa na Odboru za stabilizaciju i pridruživanje u Briselu, kome smo prezentirali zajedničke stavove ispred Bosne i Hercegovine, izrada različitih dokumenata u vezi sa brojnim fondovima, od IPA 2 pa do drugih fondova, su pokazali jedno novo ozračje, novu atmosferu pitanja evropskih integracija. Kad govorimo o tri najčešće spominjana uvjeta onda Vijeće ministara može vrlo konkretno dokazati kredibilnost ... Reformske agende i to ne samo na nivou Bosne i Hercegovine, nego na nivou entiteta. Ako smo mi u tome malo možda subjektivni, onda imate izvještaje brojnih nevladinih, vrlo respektabilnih, organizacija koje su jasno konstatirale da smo u osmini vremena predviĊenog za realizaciju Reformske agende realizirali više od 33% ukupne agende, govoreći kumulativno na nivou Vijeća ministara i dvije entitetske vlade, što znači da je riječ o vrlo kredibilnom napretku u smislu Reformske agende. Kad govorim o mehanizmu koordinacije on će zasigurno pratiti dinamiku, njegovo usaglašavanje će pratiti dinamiku predaje ove aplikacije koja će uslijediti u narednih desetak dana. I konačno prilagodba SSP-a u vezi sa ulaskom Hrvatske u EU je pitanje kojim ćemo detaljnije, sa preciznijim rokovima, moći govoriti poslije narednog sastanka tehničkih i stručnih timova, koji će biti polovinom februara održan ovdje u Sarajevu. Dakle, govorim zaista o jednom bitnom iskoraku, možda i historijskoj prekretnici kada govorimo o trasiranju puta Bosne i Hercegovine, a to će biti 15. februar i predaja aplikacije za članstvo, a svi se nadamo da će ono što je uraĊeno biti pozitivno ocijenjeno od strane predstavnika Evropske komisije, poslije i Vijeća, i da ćemo vrlo brzo dobiti i upitnik čime ustvari i prelazimo na konkretan rad na ispunjavanju uvjeta i realizacije SSP-a. Hvala vam. 13
Hvala predsjedatelju. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Evo samo, ja se zahvaljujem predsjedavajućem, i biću sretan ukoliko se sve ovo realizuje u zadatim rokovima. Ovaj, zbog čega sam postavio pitanje? Pa, upravo zbog toga što signali, koji su dolazili iz EU, na neki način su potencirali dva vrlo bitna pitanja, a to je taj mehanizam koordinacije, evo u koji ja i dalje sumnjam, bez obzira što je ovo predsjedavajući rekao. Zašto? Zato što to nemam na stolu i ne znam šta tamo piše, pogotovo zbog situacije na terenu sa koga ja dolazim, itd. To je jedna stvar. Druga stvar, mi nemamo popis stanovništva, a tamo je precizirano da popis stanovništva je jedan od bitnih preduslova da bi aplikacija bila kredibilna. Ja se nadam, evo i hoću vjerovati u ovo o čemu je govorio predsjedavajući Vijeća ministara. Pratićemo, i nemojte misliti kad se postave ovakva pitanja da su to pitanja kritike, to su samo pitanja nekog zajedničkog rada i ubrzanog i ...
Vrijeme.
ubrzanim putem Bosne i Hercegovine i u realizaciji ovoga zadatka. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Lazaru Prodanoviću.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Moje pitanje upućeno je ministru civilnih poslova u Savjetu ministara BiH, a ono glasi – Kada će Savjet ministara razmatrati, usvojiti i objaviti Pravilnik o načinu kontrole cijena, načinu oblikovanja cijena lijekova i načinu izvještavanja o cijenama lijekova u Bosni i Hercegovini? Naime, ove godine će se navršiti 8 godina od kad je uspostavljena Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH i svi mi koji smo tada bili u ovom sastavu upoznati smo kako se mukotrpno dolazilo do toga. Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH predvidio je, izmeĊu ostalog, da Bosna i Hercegovina na državnom nivou reguliše maksimalne cijene, veleprodajne cijene lijekova. A za to vrijeme u Bosni i Hercegovini graĊani, odnosno fondovi izdvojili su više od 4 milijarde KM za lijekove. Dakle, godišnji troškovi graĊana za lijekove iz fondova su od 500, prosječno od 510 do 550 miliona KM, zapravo prosječno 530 miliona KM. GraĊani Bosne i Hercegovine, bilo putem fondova ili iz ličnog džepa, plaćaju najveće cijene lijekova u okruženju. Bosna i Hercegovina je jedina zemlja Jugoistočne Evrope koja ovaj pravilnik nije usvojila i nije objavila, dakle, i primjenila mjere kako bi se regulisali. Nedavno pismo Svjetske banke predsjednicima Savjeta ministara i Vlade Republike Srpske i Federacije upozorilo je da bi samo donošenjem ovog pravilnika u Bosni i Hercegovini na godišnjem nivou bi se uštedilo oko 21% u odnosu na ukupne troškove. Dakle, to je oko 112 do 120 miliona KM. 14 Reći ću, dakle, da različiti su razlozi zbog čega ovo nije uraĊeno, za 8 godina izgubili smo 900, oko 950 miliona KM, a na godišnjem nivou to svaki graĊanin, svaki graĊanin, svaki stanovnik Bosne i Hercegovine plaća više na lijekove, nego u odnosu na zemlje u okruženju, 32 KM. Zapravo svake godine bi smo samo od ovog mogli izgraditi jednu bolnicu, a ako bi nadležne institucije smanjile veleprodajnu maržu, maloprodajnu maržu ili bi
Vrijeme.
došlo do korekcije ovog, ako bi došlo do korekcije PDV-a, dakle da bude diferencirana stopa, mogli bi smo izgraditi svake godine jednu bolnicu kapaciteta od 200 ležaja i kompletno opremiti.
Hvala lijepo. Ministar civilnih poslova. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Uvaženi zastupnik Prodanović je postavio pitanje i kao poslanik ovom visokom Domu, ali i kao član Stručnog vijeća Agnecije za lijekove i medicinska sredstva BiH. Vi ste još 3. decembra 2008. godine imenovani na tu poziciju i mandat Vam je već istekao 3. decembra 2012. godine. No ja ću dati odgovor na Vaše pitanje. Polazeći od Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH definisanim nadležnostima Ministarstvo civilnih poslova BiH je zatražilo dostavljanje odgovora od, na navedeno poslaničko pitanje, od Agencije za lijekove i medicinsa sredstva. Odgovor glasi – članovi Stručnog vijeća Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH su na sjednici održanoj 07.12.2015. godine dali pozitivno mišljenje na novi Prijedlog pravilnika o načinu kontrole cijena, načinu oblikovanja cijena i način izvještavanja o cijenama lijekova u Bosni i Hercegovini. Agencija je, po proceduri propisanoj članom 31. Poslovnika o radu Vijeća ministara BiH, prije slanja Vijeću ministara BiH na usvajanje predmetni Prijedlog pravilnika uputila na mišljenje Ministarstvu finansija i trezora, Uredu za zakonodavstvo BiH i Agenciji za ravnopravnost spolova. Ured za zakonodavstvo BiH i Agencija za ravnopravnost spolova su dostavili pozitivno mišljenje na Prijedlog pravilnika, a Ministarstvo finansija i trezora BiH dalo je negativno mišljenje. Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH Ministarstvu finansija i trezora BiH poslala je dodatna pojašnjenja u vezi sa Prijedlogom pravilnika kao i urgenciju za ponovno davanje mišljenja na Pravilnik i čeka se mišljenje Ministarstva finansija i trezora da bi Vijeće ministara pristupilo usvajanju pomenutog Pravilnika. Hvala.
Hvala ministru Osmanoviću. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite. 15
Djelimično sam zadovoljan odgovorom, a u cjelini nisam. želim javnosti objaviti da je Savjet ministara prethodni Pravilnik objavio 2011. godine. Za to vrijeme taj Pravilnik nikada nije primjenjivan i izgubili smo blizu 500 miliona KM po ovom osnovu. A razlog za to je bilo što je, dakle jedan od entiteta osporio autentičnost prosječnih cijena lijekova na osnovu kojih se i formira, dakle ... cijena u Republici Hrvatskoj, Srbiji i Sloveniji. I to je bio razlog što nikada nije nije primjenjen, da bi inspektori Agencije, koji dakle postoje u Agenciji, nikada nisu to radili. Tadašnji Pravilnik bio je povoljniji od ovog, on je planirao da se cijena formira sa koeficijentom od 90% u odnosu na ove prosječene cijene. Nikada nažalost nije primjenjen. Sada, kakva je uopšte potreba da se čeka mišljenje Ministarstva finansija i koji su troškovi potrebni za ovaj Pravilnik, ako bi smo uštedili fondovima prosječno na godišnjem nivou 88 miliona i graĊanima oko 30 miliona KM, koji je to razlog? Ili je, maloprije, samo nisam uspeo da kažem, to bi značilo na mjesečnom nivou
Vrijeme.
veće penzije za sva, za 100 hiljada penzionera u Bosni i Hercegovini. Dakle, smatram da ne postoji nikakav razlog da se po hitnom postupku ovaj Pravilnik, ovaj, ne usvoji od strane Savjeta ministara i objavi u „Službenom glasniku“ i natjera agencije da ovo provode. Dakle, da li mi štitimo javni interes ili različitih farmaceutskih lobija od fabrika lijekova, što nije, niko neće napaustiti od farmaceutskih industrija Bosnu i Hercegovinu, jer mi smo mnogo veće tržište nego što je Crna Gora, mi smo mnogo veće tržište nego što je Slovenija i nego što je Makedonija. Dakle, ne postoji ni jedan razlog da se ne usvoji ovaj Pravilnik i ne objavi i konačno da pošaljemo jasnu poruku graĊanima Bosne i Hercegovine.
Riječ dajem zastupnici Nermini Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena gospoĊo predsjedavajuća, gospodo dopredsjedavajući, predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, kolegice zastupnice i kolege zastupnici, predstavnici medija. Moje pitanje Ministarstvu civilnih poslova – Šta je Ministarstvo civilnih poslova BiH do sada poduzelo na zaštiti nematerijalne baštine u Bosni i Hercegovini? Moje pitanje se oslanja na vrlo poznatu UNESKO-vu Konvenciju o zaštiti nematerijalne kulturne baštine sa jasno izdatim UNESKO-vim uputstvima kako se vrši proces uvrštavanja na listu Svijetske nematerijalne kulturne baštine. Smatram da je to pitanje vrlo interesantno za Bosnu i Hercegovinu, vodeći računa da veliki broj bosanskohercegovačkih brendova autentičnih za Bosnu i Hercegovinu nisu do sad uvršteni na UNESKO-vu listu, a naročito sa akcentom na tradicionalno bh zanatstvo, sevdalinku i bosanskohercegovačku kuhinju, odnosno kulinarstvo koji su svijetski poznati a nebrendirani. Ja znam da su gubici zbog nebrendiranja naših proizvoda ogromni. Siguran korak ka brendiranju predstavlja zaštita oznaka izvornosti i geografskog porijekla. Znam da proizvod da bi bio u kategoriji tradicionalnog mora zadovoljiti jasne kriterije EU koji će označiti geografsko porijeklo, jasno tehnologiju i naročito ... standarde proizvodnje. I 16 to je izazov pred Bosnom i Hercegovinom. Postoji informacija da se formira baza za registraciju proizvoda, ali ja ovu priliku želim da iskoristim da zamolim Vijeće ministara da, uz ono što je do sad učinjeno, da se učine dodatni napori da sve što se može povezati autentično sa Bosnom i Hercegovinom možda da postane brend, pa vodeći, dakle, računa i o ličnostima, o zgradama, institucijama, a naročito o hrani koja dolazi s ovih prostora. Molim da odgovor, da vidim šta je do sad uraĊeno. Hvala.
Hvala lijepa. Ministar civilnih poslova BiH. Izvolite ministre.
Hvala predsjedavajuća. Bosna i Hercegovina je, kao što ste kazali, ratifikovala UNESKO Konvenciju o zaštiti nematerijalne baštine 23. februara 2009. godine. Entitetskim i kantonalnim ministarstvima ukazano je na obavezu da svoje propise iz oblasti zaštite kulturne baštine usklade sa UNESKO Konvencijom o zaštiti nematerijalne baštine. Nakon ratifikacije Konvencije o zaštiti nematerijalne baštine Ministarstvo civilnih poslova BiH, uz finansijsku i tehničku pomoć Kancelarije UNESKO-a u Sarajevu, organizovalo je radionicu za obuku predstavnika svih nivoa vlasti, nevladinog sektora, javnih ustanova u investiranju, upravljanju i drugim aspektima očuvanja nematerijalne kulturne baštine. Radionicu su vodili nezavisni meĊunarodni eksperti, a svi učesnici obuke su dobili certifikat. Ova obuka je omogućila našim ekspertima da započnu aktivnosti na izradi inventara nematerijalne kulturne baštine. Nadležna entitetska ministarstva su imenovala eksperte koji su evidentirali nematerijalnu baštinu u Bosni i Hercegovini. Imenovani eksperti su, u suradnji sa nevladinim sektorom, lokalnim zajednicama, koji su nosioci nematerijalnog nasljeĊa, kustosima, etnolozima iz različitih muzeja i predstavnicima akademske zajednice, sačinili Preliminarnu listu nematerijalne kulturne baštine BiH. 2014. godine je u Preliminarnu listu nematerijalne baštine BiH, na Reprezentativnu listu nematerijalne kulturne baštine čovječanstva, upisan prvi element iz Bosne i Hercegovine – Zmijanjski vez, a iste godine je predata nominacija konjičkog drvorezbarstva za upis na ovu Listu. Nominacioni dokument za konjičko drvorezbarstvo razmatran je na sjednici Komiteta za nematerijalnu baštinu početkom decembra 2015. godine u Namibiji i na osnovu Mišljenja Evolacijskog tima Komitet je donio odluku da je Nominacioni dokumet potrebno doraditi u dijelu koji se odnosi na jedan od pet kriterija. Evolacijski izvještaj sadržava preporuku Bosni i Hercegovini da inoviranju nominacije podnese u narednom ciklusu, što konkretno znači do 31.03.2016. godine. Ministarstvo civilnih poslova uputilo je akt Federalnom ministarstvu kulture i sporta s molbom da doraĊeni Nominacioni dokumetn, u skladu sa zaključcima i preporukama koji su dati od strane Komiteta za nematerijalnu baštinu, dostave Državnoj komisiji za saradnju Bosne i Hercegovine s UNESKO-om do kraja mjeseca februara 2016. godine, a kako bi isti mogao biti razmatran od strane Državne komisije za UNESKO i ponovo dostavljem UNESKO-u do 31.03.2016. godine. Sva nadležna ministarstva za kulturu u Bosni i Hercegovini, u skladu sa mogućnostima, daju finansijsku pomoć realizaciji projekata u oblati očuvanja i promocije nematerijalne kulturne baštine. Hvala.
Hvala ministru. 17 Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite.
Zahvaljujem uvaženom ministru na vrlo korektnom odgovoru. Ja želim ovu priliku da iskoristim da čestitam Vladi Federacije što je odvojila 100 hiljada KM za razvoj brendiranja samo sa strane entitetske vlade, ja očekujem da će to uraditi i Vijeća ministara. Smatram da je vrlo bitno da se ne smije dogoditi ono što se već dogaĊalo da nam zemlje iz okruženja uzimaju nešto što je tradicionalno bosansko, da su već brendirali u Sloveniji „ćevape“ kao njihov proizvod. Mislim da „bosanski lonac“, „livanjski sir“, „vlašićki sir“, „sir iz mjeha“, „pekmez od šljiva“, koji je vrlo autentičan za Bosnu i Hercegovinu i koji može biti vrlo dobro izvežen izvan Bosne i Hercegovine, „begova čorba“, a naročito „gradačačka suha šljiva“, za koju kažu da se nigdje u svijetu ne proizvodi na način kako se to radi u Gradačcu, mislim da mogu da predstavljaju snažan poticaj kako turizmu tako i ekonomskom jačanju države Bosne i Hercegovine sa fokusom na graĊanina Bosne i Hercegovine koji u segmentu toga može materijalno ojačati, finansijski ojačati. I ja vas molim da svojim kapacitetom, svojim ugledom, podstaknete te aktivnosti očekujući prosperitet države Bosne i Hercegovine.
Hvala. Predsjedavajuća Borjana Krišto, pitanje.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, ministri, zamjenici, svi suradnici, kolegice i kolege, poštovani mediji sve vas srdačno pozdravljam. Moje pitanje upućeno je zamjeniku ministra komunikacija i prometa, a ono glasi – Zašto smo dovedeni u situaciju da pri registriranju vozila nemamo jedan od elemenata registracije, tzv. naljepnicu, te na koji način i kada se namjerava rješiti ovo pitanje? Obzirom da je pri registraciji vozila obvezno imati i naljepnicu tzv. stiker koji sadrži informacije o tome do kada je vozilo registrirano, a isti je nestao prošli mjesec na mjestima na koji se izdaju, te se umjesto njih izdaju potvrde od nadležnih ministarstava unutarnjih poslova, pa se na neki način nameće logično pitanje – čemu služe te naljepnice i da li su one uopće potrebne, možemo li bez tih naljepnica? S druge strane ako je ona uistinu važan element pri registraciji vozila, onda postavljam pitanje – kako smo mogli doći u situaciju da takav jedan važan element pri registraciji u ovom trenutku nemamo? Hvala lijepa.
Hvala. Ima li odgovor na pitanje zamjenik ministra. Izvolite, Dalipagić.
Poštovana predsjedavajuća, poštovani zastupnici, ministri i zamjenici ministara, dame i gospodo. 18 Problem sa stiker naljepnicama nastao je kao posljedica poništenja tendera za javnu nabavku stiker naljepnica koje se koriste prilikom registracije vozila, a koje je provodila Agencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH, IDDEEA Naime, Agencija je upoznala Ministarstvo komunikacija i prometa BiH da je žalba jednog od ponuditelja na tenderu usvojena Rješenjem Ureda za žalbe, te je postupak javne nabavke stiker naljepnica poništen i vraćen na početak. Vijeće ministara je razmotrilo i prihvatilo Informaciju Ministarstva komunikacija i prometa BiH u vezi sa problemom snabdijevanja stiker naljepnicama. Tom prilikom je Agenciji za identifikaciona dokumetna, evidenciju i razmjenu podataka BiH naloženo da u postupku registracije vozila, kroz informacijski sustav, osigura izdavanje potvrda koje će biti besplatne i zamjenjivati stiker naljepnice po isteku njihovih zaliha do završetka novog postupka javne nabavke. Ministarstvo komunikacija i promete je zaduženo da do 31.12.2015. godine dostavi instrukciju o postupanju po isteku zaliha stiker naljepnica svim organima nadležnim za postupak registracije vozila što je Ministarstvo realiziralo u zadanom roku i taj sustav pri registraciji trenutno funkcionira. Ministarstvo komunikacija i prometa je zaduženo da, zajedno sa Agencijom za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH, dostavi Vijeću ministara prijedlog odluke o formiranju ekspertne grupe koja će u roku od 60 dana izvršiti procjenu mogućnosti ukidanja stiker naljepnica i prelaska na drugu metodologiju, koristeći pri tome iskustva EU i zemalja u okruženju. Dobili smo imena osoba iz Agencije za indentifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka koji će biti u sastavu radne rupe, te smo istu oformili i prijedlog odluke će biti upućen ovih dana u proceduru.
Evo, budući neću komentirati, ja se zahvaljujem zamjeniku ministra Dalipagiću na odgovoru. Riječ dajem zastupnici Hanki Vajzović.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Srdačan pozdrav svima koji prate rad današnje sjednice. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara. Naime u Izvještaju o finansijskoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2014. godinu Ureda za reviziju, uz revizorske nalaze nude se i odgovarajuće preporuke. U tački 6. Izvještaja posebno, Izvještaj se posebno bavi radnim tijelima uspostavljenim na nivou Vijeća ministara i brojnih njegovih institucija, na šta se odnosi i moje pitanje, mada bi se pitanje moglo pouzdano, možda i trebalo proširiti i na neka radna tijela Parlamentarne skupštine. Dakle, tražim da mi se u svijetlu Reformske agende, mislim ovdje na reformu javne uprave, racionalizaciju javne potrošnje, a na temelju zamjerki i preporuka Ureda za reviziju institucija BiH odgovori na pitanje – Šta je Vijeće ministara BiH konkretno uradilo po preporukama iz Izvještaja o finansijskoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta, da li su pokrenute aktivnosti na evidentiranju, to je tačka 6. bila, svih radnih tijala, komisija, vijeća, odbora, grupa, odbora upravnih i nadzornih i savjetodavnih, nezavisnih, naših različitih, a moglo bi se komotno čini se kazati prekobrojnih institucija Bosne i Hercegovine, kako bi se napokon preispitala, pod jedan, opravdanost uspostavljanja i postojanja evidentno velikog broja radnih tijela, te sačinio njihov registar sa podacima o članovima po imenice, trajanju mandata, zadacima, naknadama i drugome što je, što jeste kazano u revizorskom izvještaju, i drugo opravdanost trošenja tolikog društvenog novca prema revizorskom izvještaju? Na ta se radna tijela godišnje potroši oko 3 miliona, to je iz 2014. prije onog zahtjeva
Vrijeme. 19
kolege Arnauta oko 3 miliona budžetskih sredstava, i to nerijetko kazalo bi se i za jalove rezultate nekih komisija i odbora, uz činjenicu da su, uglavnom se spominju isti ljudi koji su u tim komisijama, tako onda čak dolazimo i do sukoba interesa. Pa bi dobro bilo da se takva evidencija ima, da li je ona, od septembra je ovaj bio revizorski izvještaj, i da li je to kad uraĊeno? Molim da mi se usmeno odgovori, a onda naravno i informacija u pisanoj formi. Hvala lijepa.
Ispred Vijeća ministara tko će odgovoriti? A, tajnik, glavni tajnik Vijeća ministara. Izvolite gospodine Kutleša.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnice i zastupnici. Ima više pitanja. Na prvo pitanje – šta je Vijeće ministara konkretno uradilo na preporukama iz Izvješća o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH za 2014. odgovor je sljedeći. Vijeće ministara BiH na sjednici održanoj 16.12.2015. upoznalo se sa zaključcima koje je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH donio povodom rasprave o izvješćima Ureda za reviziju i mi smo tada, Vijeće ministara je zadužilo rukovoditelje 36 institucija Bosne i Hercegovine čije je Financijsko izvješće o poslovanju u 2014. godini ocijenjeno revizorskim pozitivnim mišljenjem uz isticanje predmeta da poduzmu sve potrebne mjere i nadležnosti institucije kako bi se izbjegle daljnje posljedice problema u poslovanju. Vijeće ministara zadužilo je rukovoditelje institucija Bosne i Hercegovine čiji su revizorski izvještaji o financijskom poslovanju za 2014. ocijenjeni revizorskim mišljenjem se rezervom, mišljenje se rezervom uz isticanje predmeta i pozitivnim mišljenjem uz isticanje predmeta da pripreme i Vijeću ministara dostave planove za otklanjanje revizijom uočenih nedostataka. Ti planovi trebaju sadržavati aktivnosti koje su već poduzete kao i mjere koje treba provesti s preciznim rokovima za njihovo provoĊenje. Nakon razmatranja tih planova koji pristignu, nakon razmatranja od strane Vijeća ministara i analize isti će biti dostavljeni Parlamentarnoj skupštini BiH. Odgovor na drugi dio pitanja, Vijeće ministara ima, ima dakle preciznu evidenciju svih radnih tijela, povjerenstava, upravnih odbora, nadzornih odbora, vijeća, savjetodavnih vijeća, grupa, i ne znam sve kako se zovu, dakle ima, i po potrebi možemo vam to i dostaviti. Naravno, oni su, oni se mjenjaju, mi imamo podatke iz, čini mi se, prošle godine, ako to treba, uz napomenu da do sada nije bilo sugestija, odnosno nije niko postavljao pitanje opravdanosti postojanja tih tijela, jer ta upravljačka tijela su uglavnom regulirana zakonima kojima su osnovani organi uprave, dakle sve agencije i samostalne upravne organizacije i upravne organizacije u sastavu ministarstava. Dakle, to je stvar zakonskih rješenja, tamo je, tamo su definirani menadžmenti i upravljačke strukture i ako bi ocjenjivali potrebu postojanja onda bi to značilo intervenciju u sve te zakonske okvire. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Kutleši. 20 Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, pitanje nije se odnosilo na ukupan revizorski, šta se uradilo u Ukupnom revizorskom izvještaju prema preporukama, nego sam, fokus je bio na tačku 6., a onda je odgovoreno da postoji takva evidencija. Ako ona postoji onda nije jasno zašto u Revizorskom izvještaju se insistira na svim ovim tačkama. Ja razumijem zašto revizori insistiraju, jer je bilo u iznosu isplata u toj godini i 38.400 za samo jednu osobu na temelju ovih angažmana u raznim radnim tijelima, pa bi onda bilo sigurno, bez obzira koliko se Vijeće ministara umiješalo u ingerencije možda nekih institucija, ali veliki su troškovi čak do 3 miliona, koliko je ovdje kazano, u jednoj godini. Tako da ja molim ako ima takav registar, a kažem nije mi jasno da revizori traže, a da to već nešto postoji, da nam se dostavi. Hvala lijepo.
Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam vas, zamjenike, kolegice kolege, zastupnice i zastupnike, predstavnike Vijeća ministara, sve ostale prisutne u sali. Svima želim uspješan dan i rad na današnjoj sjednici. Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara i odnosi se na ispunjenje preostalih uslova za podnošenje kredibilne aplikacije. Kolega Salko Sokolović je postavio pitanje u sličnom pravcu, i ja Vas molim predsjedavajući nemojte shvatiti ovo pitanje kao kritiku, nego kao želju da nas informišete. Ovoga puta nema nikakvog trika sa pitanjem, ono je, zapravo ima za cilj da dobijemo informaciju – U kojoj fazi je inplementacija preostalih uslova, odnosno šta je s mehanizmom koordinacije i u čemu je problem što on nije usvojen, i na koji način se misli prevaići taj problem? I kada je u pitanju adaptacija SSP-a, predpostavljam da možete i Vi, jednako kao i ministar Šarović, nam dati nekoliko informacija, samo da nam približite taj proces, u kojoj fazi, da li postoji neki možda problem u okviru pregovora? I meni bi bilo interesantno, mada vas to nisam imao namjeru pitati, ali Vi ste u odgovoru kolegi Sokoloviću kazali da nije pitanje kod predaje aplikacije samo ispunjenje uslova, nego i ukupnog utiska, pa bi me zanimalo, i taj aspekt da nam malo objasnite, pošto ja to, moram priznati, da ne razumijem.
Predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite gospodine Zvizdiću.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Krenuću od zadnjeg dijela tog pitanja. Dakle, onakav utisak kakav je Evropa imala recimo 2013. ili '14. o mogućnosti da Bosna i Hercegovina podnese aplikaciju, i kakav ima sada, to je ustvari pitanje toga utiska, jer će se procjenjivati ukupni napori i realizirane mjere i aktivnosti koje je Bosna i Hercegovina uradila u 2015. godini na planu evrnopskih integracija a kada se govori o kredibilnosti same aplikacije. Dakle, to nije pitanje samo ova tri uvjeta, nego je pitanje i brojnih drugih mjera i aktivnosti koje su u meĊuvremenu realizirane i koje su, ponavljam, vrlo jasno detektovane i definirane u Izvještaju za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, uostalom vrlo jasno izrečene od strane 21 meritornih osoba, prije svega uvažene visoke predstavnice, gospoĊe Mogerini i komesara Hana, da se Bosna i Hercegovina vratila na put evropskih integracija i da dinamika realizacije aktivnosti ide u predviĊenom roku. Kada govorimo o konkretnim uvjetima onda govorimo, već sam maloprije kazao, o realizaciji Reformske agende. Što se tiče evo nivoa samo Vijeća ministara, da ne ulazim u nivoe entiteta, od kumulativne 33 mjere mi smo završili 17 mjera, što je više od 50%. Kada govorimo o subanalitici tih mjera taj procenat je 35%. Pred nama su u narednom, vrlo kondenzovanom vremenskom periodu tri zadatka kojima ćemo se posebno posvetiti, i time praktično mi završavamo naše obaveze iz Reformske agende koji isključivo ovise od Vijeća ministara, a ostalo mora biti u koordinaciji sa entitetskim i drugim nivoima vlasti. Dakle, radićemo na Zakonu o državnim službenicima, tu je i pitanje popisa. Kao što znamo u posjeti Bosni i Hercegovini je rukovodstvo Eurostata, oni će se sastati sa sve tri agencije i mislim da i u tom smislu možemo očekivati pozitivan ishod i pozitivne rezultate. I konačno, izmjene i dopune Zakona o akcizama, koje treba da prati odreĊene mjere definisane unutar Reformske agende. Već sam rekao da mehanizam koordinacije i njegovo usaglašavanje će biti u skladu sa dinamikom predaje same aplikacije, koja će biti predata 15.02.2016. godine. A kada govorimo o adaptaciji SSP-a, onda naravno govorimo o dosta zahtjevnom projektu. Do sada su održana dva tehnička sastanka, ali više o samoj dinamici, rokovima, načinima same adaptacije, koji svakako treba da bude usklaĊen i sa odreĊenim principima i procedurama koje ima Evropska komisija, ali i s druge strane ćemo voditi maksimalnu brigu i o interesima Bosne i Hercegovine, odnosno poljoprivrede Bosne i Hercegovine. Dakle, više o tome ćemo moći kazati poslije sastanka, ... stručno tehničkog sastanka, koji će vjerovatno 16. februara biti održan ovdje u Sarajevu. Tada će naš pregovarački tim moći dati detaljniji izvještaj, a onda će Vijeće ministara, odnosno Predsjedništvo BiH na bazi toga moći definirati svoju pregovaračku poziciju. I tada ćemo znati i završne ili finalne rokove prilagodbe SSP-a u vezi sa ulaskom Hrvatske, odnosno pristupanje Hrvatske EU. Hvala.
Zahvaljujem. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Ja razumijem predsjedavajućeg Vijeća ministara kome nije lako da nam, i nama kao poslanicima i javnosti, objasni šta je problem sa mehanizmom koordinacije, što on do sada nije? Jer ja sam to pitao. Ali evo, dobili smo informaciju da će biti usvojen do 15. To nisam pitao, ali korisno je znati. Ali, isto tako smo dobili informaciju da će 16. biti održana nova runda pregovora adaptacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, što nužno znači da će aplikacija biti predata, bez ispunjenih uslova. Što je opet političko opredjeljenje i ja mogu imati različito mišljenje, ali ne sporim i one koji smatraju da aplikaciju treba predati bez obzira da li ispunili ili ne ispunili uslove. MeĊutim, ja ne smatram da je, i ne mogu se složiti s tim, da nije sve pitanje uslova, nego općeg utiska. Jer bojim se da voĊenjem tom politikom mogli
Vrijeme. 22 SAŠA
evo završavam, mogli bi brzo dočekati da na naslovnicama novina u regiji neko kaže da je novi bosanski pristup evropskim integracijama takav da, citiram – nema rezultata, ali smo ostavili odličan umjetnički dojam. Ja ne bih volio da se to tako dešava i volio bih da i ima rezultata i da je dojam dobar. Hvala vam.
Riječ dajem zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim vas, kao i sve ostale koji su prisutni u ovoj sali. Moje pitanje će biti upućeno ili upućujem uvaženom ministru, gospodinu Mektiću. želim da gospodina ministra podsjetim na izjave koje je dao tokom prošle godine, a krenuću redom, i naravno početkom ove godine, krenuću redom. Na 16. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 27. avgusta 2015. godine, za govornicom ovog Doma ste rekli, citiram iz zvaničnog stenograma – ja vam s ovog mjesta obećavam biće spektakularnih hapšenja. To što ste rekli, nema, biće otkrivanja teških afera, ja vam obećavam ovdje, te i hoće, biće hapšenja, ja vam obećavam, nije tako dugo vrijeme kada će neki polagati račune. Ove i slične najave ste nastavili u raznim obraćanjima, kao što sam rekao, medija tokom ostatka te godine, uključujući i emisiju Presing 23.12.2015. godine, te i početkom ove godine poput vašeg obraćanja medijima u sjedištu SIPA-e 4. januara 2016. godine, kada ste, prema izvještajima brojnih medija, ponovo najavili spektakularna hapšenja. Uzimajući u obzir sve navedeno, na koga ste mislili u svim ovim vašim preciznim izjavama, i da Vas ponovo citiram – spektakularnih hapšenja, te da li Vaša definicija spektakularnog hapšenja, pod navodnicima, podrazumijeva upad velikog broja maskiranih specijalaca u redakcije dnevnih novina? Naravno ima tu još Vaših izjava, ali evo, ja sam uzeo samo ono što je bilo karakteristično za protekli period ... Vaše izjave, i ljubazno Vas molim da mi odgovorite precizno, što je moguće preciznije na ova pitanja. Hvala velika.
Odgovor, ministar Mektić. Izvolite ministre.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi članovi predsjedništva, gospodo poslanice i poslanici, dame i gospodo. Moja politička partija ili politički savez iz koga ja dolazim je, kako u predizbornoj kampanji, a na osnovu rezultata koje je dobio ovdje i na osnovu svog političkog programa, davao i daje sada obećanja da ćemo, ukoliko budemo dio vlasti, jedan od osnovnih i glavnih prioriteta našeg političkog saveza biti borba protiv organizovanog kriminala, korupcije, terorizma, itd. Dakle, na osnovu takvog jednog političkog obećanja mi smo dobili odreĊen broj, da kažem odreĊenu vrijednost, da kažem tako, na izborima, ušli ovdje u vlast, formirali ovdje i dio smo vlasti i želimo da ispunimo naše političko obećanje i ono što smo obećali graĊanima i biračima. Borbe protiv kriminala i korupcije nema bez hapšenja, bez procesuiranja i bez, da kažem tako, okončanja u nekom krivičnom postupku nekakvim presudama. Moja, moj kompletni angažman koji sam ja, kome sam se ja ovdje posvetio je da stvorimo takav politički ambijent, ... da stvaram 23 jedan takav politički ambijent ili ustvari da stvaram jedan ambijent u kome ćemo zajedno sa Tužilaštvom, u dnevnoj komunikaciji, stvarati jedan takav ambijent da doĊe do hapšenja i, ili ako ne doĊe do hapšenja mi nismo ispunili nijedan svoj politički cilj, odnosno političko obećanje koje smo dali. I ja ću raditi na tome i dalje dakle, da se otvore sve afere. A na koje sam afere mislio? Pa, mislio sam na afere koje su manje ili više, odnosno u najvećoj mjeri poznate svim graĊanima u Bosni i Hercegovini, o kojima su mediji satima i satima i emisija i emisija potrošili, iznijeli niz materijalnih dokaza i u manjoj ili većoj mjeri. To što su oni iznijeli i plasirali u javnost treba da se sada kroz zvanične pravosudne, plicijske organe pretvori u odreĊene procese, preispitaju i ispitaju odreĊene stvari, sprovedu odreĊene istrage o tome, i onda se donese konačna odluka ima li tu odreĊenog krivičnog djela ili nema odreĊenog krivičnog djela. Prema tome, ja dalje stojim na stanovištu da mora da doĊe do hapšenja, do ... i da će doći. Mi smo došli u tu poziciju, stvorili takav ambijent, uspostavili zajedničku saradnju sa Tužilaštvom, da se radi na najozbiljnijim slučajevima i najozbiljnim aferama koje podrazumjeva teške korupcije i teške zloupotrebe odreĊenih svojih funkcija. I ja ne vidim u čemu je problem sada? Što je problem, ko to ne želi u ovoj državi i kome to ne odgovara? Jesam li ja na odreĊen način, da kažem tako, ja nisam prejudicirao.
Molim vas ministre malo vodite računa i o vremenu. Mi, ja ne prekidam zato da bi odgovor bio kompletan.
Ja nisam prejudicirao ni jedno, ni o kome, nisam nikada ničije ime pomenuo da će biti uhapšen, niti me to ime interesuje. Mene interesuje da se rasvijetle odreĊene afere koruptivnog karaktera ovdje. A Tužilaštvo će u okviru takve istrage doći, na osnovu odreĊenih zadokumentovanih dokaza, do odreĊenih imena za koje se može na odreĊen način pokrenuti istraga, evenutalno podići optužnica i dalje procesuirati to djelo. Hvala.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirati? Molim vas, molim vas nemojte da idemo sa upozorenjima. Svaki se zastupnik, imamo na točki smo pitanja – komentari. Zna se ko može komentirati pitanje, ko može dati odgovor i molim vas da se pridržavamo našeg Kodeksa. Izvolite zastupniče.
Ja prije svega moram da kažem da nisam zadovoljan sa ovim odgovorom. Sramota je, sramota je da u ovom visokom Domu ovako se ponaša ministar. Ovo nije predizborni skup. Moje pitanje je bilo eksplicitno i ja sam tražio eksplicitan odgovor. Ako sada treba da pojašnjavam u čemu je bila svrha mog pitanja, i suština mog pitanja, ja to mogu da uradim, to uopšte nije sporno. Ali mislim ako je davao eksplicitna obećanja, ne predizborna, nego eksplicitna obećanja, gospodin je trebao da ima toliko mudrosti, i da ne kažemo druge stvari još koje idu uz to, da mi jasno odgovori na jasno postavljeno pitanje. Apsolutno nisam zadovoljan sa ovim pitanjem i gospodin Mektić ukoliko nema hrabrosti da korektno, konkretno odgovara na korektna i 24 konkretna pitanja, onda treba da razmisli šta će raditi na toj poziciju ubuduće. Dakle, još jednom kažem, tražim konkretno pitanje, ja sam postavio, odgovor, pardon, ja sam postavio pitanje – da li ta najava hapšenja koja su bila eksplicitna znači da će biti i ulaska sa dugim cijevima u redakcije novina i da li je to ovo što se sada dešava,
Vrijeme.
da li je to ono što je gospodin Mektić najavljivao? To je moje pitanje bilo, a ne da mi odgovara predizbornim frazama.
Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. TakoĊe koristim priliku da pozdravim sve kolege i prisutne i predstavnike medija. Moje pitanje upućujem uvaženom ministru sigurnosti BiH, gospodinu Mektiću. Uzimajući u obzir sve što je moj kolega, uvaženi profesor Đonlagić, upravo citirao, pa da ne citiram ponovo, s obzirom da je sve to u zvaničnom stenogramu ovog Doma, Vaše riječi izrečene za ovom istom govornicom, uključujući Vaše vrlo precizne i eksplicitne najave, ponovo citiram, spektakularnih hapšenja, spektakularnih hapšenja, to su Vaše riječi koje ste izrekli čak i za tom govornicom u ovom uzvišenom Domu, molim Vas da nam sad Vi citirate član i stav nekog, bilo kojeg zakona Bosne i Hercegovine, pa evo ako hoćete i entiteta, koji Vama, kao ministru sigurnosti BiH, daje operativna ovlaštenja. Ja Vas molim, dakle maloprije izgleda niste čuli ili niste shvatili pitanje, sad ga postavljam eksplicitno, tražim eksplicitan odgovor, hoću da mi citirate član i stav zakona Bosne i Hercegovine ili ako hoćete i entiteta koji Vama, kao ministru sigurnosti BiH, daje operativna ovlaštenja ili pravo miješanja u operativni rad policije na bilo kom nivou, pravo ili mogućnost najave policijskih operacija, a sva hapšenja, uključujući i ona spektakularna, su neminovno policijske operacije, jel' policija hapsi a Vi najavljujete? Po kom osnovu vi kao ministar sigurnosti najavljujete, hoću član i stav zakona? Ukoliko pak takav član i stav zakona ne postoji, molim Vas da mi odgovorite po kom osnovu ste Vi, kao ministar sigurnosti, preuzeli takva operativna ovlaštenja, odnosno po kom osnovu ste se miješali u operativni rad policije i najavljivali policijske akcije operativne prirode? Zahvaljujem.
Hvala. Ministar sigurnosti, gospodin Mektić. Izvolite.
Hvala na pitanju. Nemam ja operativnih ovlaštenja kao ministar, niti ijedan ministar unutrašnjih poslova u Bosni i Hercegovini, a imamo ih na nivou kantona, entiteta, države i, hajde da kažem tako, u Brčko Distriktu, nema ministra, nema ovlaštenja operativnih. I ja se nikada nisam umiješao ni u jedno operativno ovlaštenje. Ja sam 35 godina policajac, 35 godina sam 25 radio na i suzbijanju kriminaliteta, i korupcije, i na najtežim i složenijim slučajevima, i vrlo dobro znam šta je operativno ovlaštenje. Neka kaže neko, evo policije ovdje, koju sam ja to operativnu nadležnost uzeo i koje sam ja operativno ovlaštenje izvršio. Operativna ovlaštenja su propisana taksativno i decidno Zakonom o policijskim službenicima, pa kaže legitimisanje, privoĊenje, lišavanje slobode, itd. Ni legitimisao, ni priveo, ni uhapsio, ništa uradio nisam od svega toga. Dakle, nisam se umiješao, niti ću se umiješati, niti mi je do toga da se miješam. Pored svega toga 30 godina sam to radio i jedva dočekao da se izvučem iz tih ovlaštenja, jer smatram da više nisam uopšte za ta ovlaštenja, niti sam se, vi navedite ijedno operativno ovlaštenje koje sam ja izvršio, evo. A ja znam tačno taksativno su nabrojana ovlaštenja policijskih agencija i policijskih službenika. Vi recite koje sam ja operativno ovlaštenje ... Operativna ovlaštenja vrše policijske agencije u skladu sa naredbom Tužilaštva BiH, i ja zaista nemam uvida kad, šta, koje operativno ovlaštenje oni preduzimaju, niti me apsolutno to interesuje. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite.
želim naravno, pogotovo, izmeĊu ostalog, što je ministar tražio da mu ponovo pojasnim koja operativna ovlaštenja je koristio. Dakle, vidite ministre, hapšenje je operativno ovlaštenje. Ako ste 35 godina u policiji valjda znate da je hapšenje jedno od osnovnih operativnih ovlaštenja, a zabranjeno je miješanje u operativni rad policije. Ja nisam rekao da ste Vi otišli i hapsili, da ste Vi vršili operativna ovlaštenja. Ono što je zabranjeno i ono što ste sami na početku rekli je da nemate pravo i odgovorili ste mi, zahvaljujem se, nema nijedan zakon koji Vama daje pravo da se miješate u operativni rad policije, ali ste se Vi umiješali u operativni rad policije samim tim što ste obećali hapšenja. Znači Vi ste obećali da će doći do operativnog djelovanja policije, i samim tim ste se umiješali u operativni rad policije. E to sam ja pitao, i Vi ste potvrdili, sami ste potvrdili da nemate ta zakonska ovlaštenja, dakle postupili ste mimo svojih ovlaštenja. Ja ću još jednu stvar podsjetiti. Vi ste u obraćanju ovom Domu, 27.08.,, takoĊe izrekli jednu tešku optužbu na rad Nezavisnog odbora. Tada ste rekli – nezavisni odbor je
Vrijeme.
u rukama, oružje u rukama političkih elita i struktura za uticaj na rad policije. Nezavisni odbor djeluje u skladu sa zakonom isključivo na profesionalnim osnovama. Taj zakon čak predviĊa smjenu članova Nezavisnog odbora ukoliko se utvrdi na bilo koji način da krše te principe. S druge strane, Vi nam ovdje niste citirali bilo koji član zakona, pa ni pravilnika koji Vama daje na ovlaštenja da se miješate u operativni rad policije, a već duže od šest mjeseci najavljujete operativne poteze, spektakularna hapšenja, što pak ukazuje da ste možda ipak Vi, da Vas ponovo citiram, najsnažnije oružje u rukama političkih elita i struktura za uticaj na rad policije. 26
Riječ dajem zastupniku Fehimu Škaljiću, pitanje ministru sigurnosti BiH. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća gospoĊo Krišto, uvažene dame i gospodo zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara doktore Zvizdiću, dame i gospodo ministri, pozdravljam vas. Obradovan sam činjenicom da ćemo 15. februara predati aplikaciju. Ona nije rezultat ishitrenosti, ona nije rezultat onoga na čemu Bosna i Hercegovina danas ne počiva, ali nije ni ono sve što mora da uradi. Jedna od stvari koja nam sa tim činom postaje obavezujuća i dinamičnija to je vladavina prava. Pravo na aplikaciju, izmeĊu ostalog, smo zaradili što smo u oblasti vladavine prava imali i postignuće kroz Sporazum o rekonstrukciji policije, provedene u skladu sa ona tri principa, zakonodavna kompletiranost, finansijska neovisnost i ne miješanje političkih i drugih struktura u taj rad. Ja bih uvaženog ministra, gospodina Mektića, zamolio da mi Ministarstvo u tom smislu pripremi informaciju – Gdje smo danas u ostvarivanju ta tri principa, ali na svim razinama? Zašto? Zbog toga što policija ne može biti neovisna ukoliko nije dostatno finansirana, a mi ne znamo sa ove tačke kakvo je stanje u županijama ni entitetskom nivou i državnom nivou kada je u pitanju obezbjeĊivanje novca za 2016. godinu. I dajte nam taj pregled. Predpostavljam da će nam to biti i test mehanizma koordinacije koji nam stoji pred rukama kao obaveza da provjerimo kako ti različiti nivoi komuniciraju.
Vrijeme.
Druga stvar, vidjeli smo da se spore oko nadležnosti pojedine strukture policijske i da u ostvarivanju pojedinih policijskih akcija „Ambasada“, „Rajlovac“, „Srebrenica“ postoji problem koordinacije. Gdje smo sa mehanizmom koordinacije unutar toga i kako je on danas struktuiran i šta bi trebalo normativno ili zakonodavno još riješiti? I treća stvar, uplitanje. Ja ga doživljavam na razne načine i smatram da postoji uplitanje u rad policije, političko i nepolitičko. Na koji način? Kako onaj ko vam ukrade auto može u 15 minuta da zna vaš telefon i da vas nazove? Treba imati odgovor, može biti da je to slučajno ili na neki drugi način, i ne mora to biti iz policije, kako i nešto drugo, što u ovom trenutku javnost na puno načina komentariše. Mi smo Parlament i mi u institucijama vlasti moramo imati kopletne odgovore. Ja ne tražim da mi uvaženi ministar danas da odgovor, ali očekujem jednu sveobuhvatnu informaciju oko koje bih se ja očitovao kada je dobijem. Hvala lijepo.
Hvala. Ministar sigurnosti Mektić. Izvolite ministre.
Hvala na pitanju. Naravno, saslušao sam pažljivo i bidim da se ovdje radi o jednoj, o jednom zahtjevu da se uradi jedna sveobuhvatna, cjelovita informacija o više pitanja, o nizu 27 pitanja. A, moram da jedino kažem da ovdje, ovo sve što ste Vi navodili i napominjali kao primjer, radi se dosta i o nadležnostima drugih policijskih agencija nižeg nivoa, pa mislim da ne bih u tom smislu mogao, niti trebao preuzimati tu ulogu da ja odgovaram na taj način. Inače, mogao bih i to proširiti na način da uputim zahtjev drugim nižim policijskim agencijama sa tim podpitanjima pa da to u vidu jedne informacije dopunim. Ali, vidite sad, evo kratko ću reći kada opet ste pominjali miješanje u operativni rad policije, itd., ja se, ja kažem opet, evo konkretno govorim i kažem – nisam se umiješao, tom najavom ja se nisam umiješao ni u kakav operativni rad. Ja to tražim od policije zato što smo mi na dnu dna u EU, o korupciji, da je korupcija ušla u svaku poru našeg života. Tražim i tražiću, ja odreĊujem bezbjednosne prioritete policijskim agencijama, i u mojim strateškim i u ovom godišnjem prioritetu biće istraživanje, rasvjetljavanje afera, hapšenje odgovornih osoba koje su odgovorne, i zajedno sa Tužilaštvom procesuirane. Ali ja moram vam navesti jedan primjer u kome ću navesti, dajte da budemo politički korektni, nisam nikoga pomenuo da će biti, nisam pogotovo pomenuo nikada aferu tu na koju Vi ciljate, iako bih je pomenuo da sam je znao, ali nemojte mene varaćati u '92. ... i rat ovdje ko je šta, ko je koga, ja nisam bio tu, ni na tom mjestu, a puno o svemu tome znam, i razgovarao sam sa dosta ljudi, ali nadam se da će to biti stvar pravosudnih ovdje agencija, ali kada je gospodin Fahrudin Radončić bio ministar sigurnosti ili bezbjednosti BiH i kada je rekao neću da šaljem policiju na demonstrante u Predsjedništvo, neće policija ići tamo, je li to bilo miješanje u operativni rad policije. Ministar ne može nikada da izda takvu naredbu, niti da upotrijebi policiju, niti da ne upotrijebi policiju. O tome odlučuje policija. Ali dajate da budemo korektni, ja razumijem politički trenutak, razumijem i shvatam situaciju, evo da kažem i političku, itd., ne želim ni na koji način da naudim i naškodim, ali dajte, nemojte nekome da pripisujete nešta što nema. Ali to da će biti hapšenja, biće, mora biti, nema druge. Krenulo je, rasvijetliće se afere, biće procesuirane afere i biće hapšenja.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Razumio sam gospodine ministre oko nadležnosti, to mi je jasno od početka. Ali bih molio napor Ministarstva da dobijemo kompletnu sliku iz ova tri segmenta, to nam je evropski zahtjev i na kraju krajeva, nećemo napraviti funkciju od segmenata, nego od cjeline. Ako postoji mehanizam koordinacije kao uslov, a tvrdimo da ćemo ga imati u rukama u ovom roku, on nam je poluga preko koje možemo dobiti sve te činjenice. To će biti činjenice koje će neko napraviti i priključiti toj informaciji, ali ćemo imati cjelinu i moći analizirati. Puno stvari u ovoj zemlji se dešava što ljude zbunjuje. Ja sam pravio neku analizu koja kaže da su graĊani Sarajeva od rata na ovamo uložili oko 100 miliona u sigurnosne sisteme, lavlje kandže, vrata, alarmi, kamere, itd. Zašto? Pa zbog toga što osjećaju odreĊenu nesigurnost i mi o tome treba da raspravljamo.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Isakoviću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 28 Ja ću biti vrlo kratak. Dakle, moje pitanje se takoĊe odnosi na ministra Mektića. Uzimajući u obzir jedan od tri principa Evropske komisije, koju je gospodin Škaljić maloprije citirao, jel, a posebno ovaj koji se odnosi na političko uplitanje u operativni rad policije, kao i činjenicu da ispunjavanje sva tri principa bio jedan od glavnih uslova za sklapanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Bosne i Hercegovine, molim da odgovorite – Da li ćete snositi posljedice ukoliko neka od zvaničnih evropskih institucija u nekom od svojih izvještaja navede Vaše najave o spektakularnim hapšenjima, kao i primjer kršenja, odstupanja ili manjka posvećenosti Bosne i Hercegovine provedbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, odnosno navede te Vaše najave kao primjer loše prakse po pitanju političkog uplitanja u operativni rad policije? Hvala.
Zahvaljujem. Ministar sigurnosti, odgovor.
Hvala na pitanju. Naravno da treba da snosim odgovornost za sve ono što loše uradim, što nezakonito uradim i što nanese štetu ovoj državi. I snosiću odgovornost, i imam toliko, da kažem tako, nosim u sebi moralne svijesti da ću sam ako treba da odem sa ove pozicije u slučaju da nanesem bilo kakvu štetu Bosni i Hercegovini na njenom putu ka evropskim integracijama ili da nanesem neku drugu vrstu štetu koja se može, ovaj, mjeriti nekakvom materijalnom štetom. Ali, ja sam rekao isto ću tako da odem sa ove pozicije, nemam potrebu da budem na ovoj poziciji ako ne uspijem da stvorim prilike i ambijent da doĊe do borbe protiv korupcije. Ne interesuje me ko će odgovarati, ne znam ko će odgovarati, ali znam da moramo početi. Korupcija je sistemsko zlo, uništava ekonomsku osnovicu ove zemlje, ekonomske temelje ove zemlje. I ja bih molio ako mogu da dobijem podršku ovog Parlamenta za borbu protiv korupcije, jer će to biti ključno pitanje naših evropskih integracija i našeg napretka. Dakle, ali da vam kažem, u izvještaju, evropskom Izvještaju o napretku Ministarstvo bezbjednosti Bosne i Hercegovine ima pozitivne, ima trend pozitivne, u pozitivnom smislu čitavo vrijeme. I ja sam neki dan sjedio sa predstavnicima Evropske komisije, i gospodin Vigemark je bio tu, evo sad govorim to, gdje mi je on lično rekao da je Ministarstvo bezbjednosti u ove godine napravilo strahovit napredak u smislu da je pokrenulo jedan proces i jedan ambijent u kome će doći do borbe protiv korupcije, naravno, tu mislim i na terorizam, i na organizovani kriminal, i da je, evo sad ću konkretno da ga citiram, prema njegovom mišljenju ovo Ministarstvo je najbolji napredak napravilo u ovoj 2015. godini. I pogledaćemo da li će se to naći u Izvještaju, evropskom, o napretku Bosne i Hercegovine. I još jednom kažem – ako budem ja napravio bilo kakvu štetu integracionim evropskim procesima Bosne i Hercegovine ili neku drugu vrstu materijalne štete, naravno da ću otići sa ove pozicije, neće me, ne trebate me uopšte podsjećati na to, ali neću otići sa ove pozicije zbog nečijih političkih kalkulantskih interesa. Hvala.
Hvala. 29 Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Hvala ministre. Nadam se da su ove izjave ušle u zvaničan zapisnik, odnosno stenogram sa ove sjednice, pa ćemo Vas poslije nekad pitati za ovo što ste sve izjavili, znači za ova tri, četiri pitanja. Ali bih Vas podsjetio isto tako da je gospodin Radončić, kada je bio na Vašem mjestu, da su od njega tražili da formira operativni štab, i on je upravo tako odgovorio, nije htio da formira operativni štab, nije htio da se petlja u operativne stvari policije. Dakle, to je ono u čemu se razulikujete, Vi i on razlikujete. I druga stvar, ovdje Vi ste zaista od nas dobili punu podršku, ovaj Dom je Vama dao punu podršku, ali za jedan uspješan rad, za borbru protiv korupcije, što je, naravno, cilj, mislim, svih ovdje ljudi koji su prisutni, svih zastupnika ovdje, i svi su, ako ste, ovaj, bili ste na toj sjednici, svi su jednoglasno Vam dali podršku. Mislim da od onoga što su Vam dali podršku nemamo ništa, i vidjet ćemo u daljnjem toku kako će se razvijati stvari, ali u ovom trenutku ono što ste poduzeli mislim da nije dobro.
Riječ dajem zastupniku Jasminu Emriću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Prvo želim podsjetiti da nisam dobio odgovor na moje pitanje Ministarstvu komunikacija i promet na prošloj sjednici, a u vezi Plana rekonstrukcije i modernizacije Unske pruge. Danas postavljam pitanje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a isto glasi – U kojoj je fazi postupak ratifikacije Protokola o strateškoj procjeni uticaja na okoliš, potpisan uz Konvenciju o procjeni uticaja na okoliš prekodržavnih granica? Da li su pristigla tražena mišljenja od nadležnih entitetskih ministarstava i Brčko Distrikta, te kada ćemo konačno ratificirati navedeni Protokol? Ja sam slično pitanje postavio u 10. mjesecu, tada je uvaženi ministar dao odgovor da se očekuju mišljenja nadležnih entitetskih ministarstava i Brčko Distrikta, te da ćemo u skoro vrijeme ratificirati Protokol. Evo, 4.(?) je mjesec, još uvijek Protokol nije ratificiran, te stoga moram naglasiti da je u ovom trenutku jako bitno ratificirati predmetni Protokol, jer ratifikacijom Bosna i Hercegovina stječe status ugovorene strane i može se konačno umiješati u postupak strateške procjene uticaja na okoliš koja će nastati ukoliko se izgradi deponija ili odlagalište radioaktivnog i niklearnog otpada u Republici Hrvatskoj uz samu granicu sa Bosnom i Hercegovinom. Nažalost više od 15 godina lokalne vlasti su poduzimale aktivnosti da se spriječi izgradnja ovog odlagališta, da se briše iz Nacionalnog programa Republike Hrvatske i strategije zbrinjavanja radioaktivnog i nuklearnog otpada ova lokacija za odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada. Nadležne institucije u Bosni i Hercegovini nisu uradile gotovo ništa da se umiješaju u klanove, a upravo ovi dokumenti i ratifikacija ovog protokola daje mogućnost Bosni i Hercegovini da bude aktivna u ovim postupcima. Stoga ja molim ministra na odgovor i nadam se da ćemo mi u najkraće vrijeme, na sljedećoj sjednici, imati na dnevnom redu ratifikaciju ovog Protokola. Hvala lijepo.
Hvala. 30 Odgovor, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Šarović. Izvolite.
Nadam se da će odgovor da bude vrlo kratak i da kažem da smo, u odnosu na odgovor koji smo dali prije nekih mjesec i po, dva, napredovali ipak, i Ministarstvo je zaprimilo sva potrebna pozitivna mišljenja od nadležnih ministarstava iz Republike Srpske, Federacije BiH i Distrikta Brčko, a Savjet ministara BiH je na svojoj 38. sjednici, održanoj 08.01. ove godine, podržalo inicijativu Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH o pristupanju naše zemlje Protokolu o strateškoj procjeni prirodne okoline uz Konvenciju o procjeni uticaja na prirodnu okolinu prekodržavnih granica, mislimo na Espo konvenciju. Ministarstvo je zaduženo, od strane Savjeta ministara, da uz prijedlog za pokretanje postupka Savjetu ministara dostavi i osnove za voĊenje pregovora radi zaključivanja meĊunarodnih ugovora u skladu sa Zakonom o postupku zaključivanja i izvršavanja meĊunarodnih ugovora. To je taj korak Ministarstvo i učinilo. Postupajući u skladu sa navedenim Ministarstvo je u skladu sa članom 4. Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja meĊunarodnih ugovora Bosne i Hercegovine sačinilo Nacrt prijedloga za pokretanje postupka čiji je sastavni dio osnova za voĊenje pregovora radi pristupanja ovom Protokolu, o kome ste i Vi govorili, i isto je dostavljeno Savjetu ministara na usvajanje. Moja očekivanja su da će najdalje u roku od dvije sedmice, na prvoj ili na drugoj sjednici Savjeta ministara, Savjet ministara utvrditi, u skladu sa predviĊenom procedurom, prijedlog za pokretanje postupka i proslijediti Predsjedništvu BiH na usvajanje. Moja očekivanja su da su u pitanju sedmica a ne mjeseci i da smo vrlo blizu ratifikacije ovog Protokola. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite.
Veoma kratko. Ja se nadam da ministar razumije moja pitanja i aktivnosti u vezi lokacije za deponovanje ili odlaganje radioaktivnog i nuklearnog otpada i da to nije ništa usmjereno i nisu primjedbe ministru, nego na sporost rada administracije, jer mi smo u 6. mjesecu prošle godine godine usvojili zaključak da je ovaj postupak hitan. Ja razumijem da postoji procedura ali 7 mjeseci je prošlo i mi još uvijek nismo ratificirali Protokol, a kako ga ja ocjenjujem on je više formalne prirode, sama ratifikacija. I toliko smo protokola ratificirali u proteklom periodu, nismo vodili neke rasprave, i ovdje se radi o jednom konsenzusu o protivljenju izgradnje deponije radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji kako je to sadržano u strateškim dokumentima Republike Hrvatske. I očekujem da nakon ratifikacije Protokola bude jedna kontinuirana aktivnost uključivanja u postupak strateške procjene uticaja na okoliš i da Bosna i Hercegovina konačno upotrijebi mehanizme koje ima u skladu sa Espo konvencijom i drugim konvencijama koje reguliraju ovu oblast.
Zahvaljujem zastupniku. I evo, nakon dva sata iscrpili smo pitanja, odgovore i komentare. Sada prelazimo na utvrĊivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Dopunjene su: 31 Točka 6. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, broj: 01,02-02-1-27/15, od 17.12.2015., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, koje je negativno. Točka 7. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, broj: 01,02-02-1-28/15, od 17.12.2015., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, koje je negativno. S ranijeg dnevnog reda, a sukladno zahtjevu Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava koje nije razmatralo navedene inicijative, jer predlagatelj nije bio nazočan sjednici Povjerenstva, skinute su sljedeće točke: Točka 15. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića podnesene na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., koja glasi: „Predlažem da u dnevni red sljedeće sjednice utvrstite točku pod nazivom: Osnivanje parlamentarne skupine za promicanje osiguranja prava na slobodu vjere i ubjeĊenja, u skladu s člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima“, broj: 01-50-1-1574/15. Točka 16. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića podnesene na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., koja glasi: „Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u dnevni red sljedeće sjednice uvrsti točku pod nazivom: Informacija o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u Bosni i Hercegovini, s posebnim naglaskom na napade na novinare“, broj: 01-50-1- 1575/15. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja predlažem, u skladu sa članom 71. stav 1. Poslovnika, da se današnji dnevni red dopuni tačkom dnevnog reda koja glasi – Obaveza Bosne i Hercegovine po pitanju izrade pravne legislative u domenu sajber sigurnosti u skladu sa Konvencijom o sajber kriminalu i Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Da obrazložim. Ja sam postavio zastupničko pitanje Ministarstvu sigurnosti vezano za govor mržnje, odnosno sveukupno krivična djela počinjena putem interneta sa posebnim osvrtom na govor mržnje, terorističke aktivnosti, podrška terorizmu, ubistvima, pozivanje na nasilje, itd. Odgovor koji sam dobio od Ministarstva sigurnosti, a na kome su radili ljudi ..., je jedan od boljih odgovora na poslanička pitanja koji sam ikada dobio, bez obzira da li se meni dopada ili ne dopada njegov sadržaj. A ja bih volio da je u sadržaju ovog odgovora, koji ste svi dobili, mnogo više usvojenih zakona, mnogo više stvari koje su dobre za sigurnost svih graĊana. Nažalost nije. MeĊutim, ovo je jedan od boljih odgovora zato što na osnovu njega stvorite kompletnu sliku u kakvoj se situaciji nalazimo kada je ova oblast u pitanju. I ja bih volio da svi odgovori koje dobijamo na poslanička pitanja budu ovakvi, bez obzira na to da li je nešto dobro ili loše. Zbog čega predlažem da to bude tačka dnevnog reda? Ministarstvo sigurnosti, odnosno SIPA, ili ko je sve već učestvovao u izradi ovog odgovora, završavaju ovaj sveobuhvatni odgovor vrlo dramatičnom rečenicom, za koju ja tvrdim i smatram da jeste istinita, kaže da Ministarstvo sigurnosti problem zloupotrebe interneta u terorističke, ekstremističke ali i druge 32 kriminalne svrhe vidi jednim od ključnih sigurnosnih problema u Bosni i Hercegovini. U ovom odgovoru vidite da je od 2001. godine, kada je Bosna i Hercegovina prihvatila Konvenciju o sajber kriminalu, dakle prije 15 godina, do danas nije puno toga uraĊeno. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, evo ovdje vidite u ovom odgovoru šta su sve naši zadaci prilagodbe naše legislative, nije puno uraĊeno. Formiranje specijalnog tima za odgovor na računarske incidente nije uraĊen. I mnogo, mnogo stvari koje stoje ovdje. Ja smatram da Parlament, i završavam time, kroz zaključke, koje sam takoĊe predložio, koji su vam dostavljeni, uz, naravno, učešće ljudi iz Ministarstva sigurnosti i proširenu informaciju ovog svega treba osnažiti aktivnosti i dati zadatak Vijeću ministara da uradi ovo što se čeka 16, 12, 8, 5 i u zavisnosti od koje obaveze koliko godina. Eto, to je bila moja namjera. Izvinite što sam ovo predložio na ovaj način. Uradio bih to mnogo ranije i mnogo ranije bi dostavili, ali prošle sedmice smo bili na zasijedanju u Strazburu, ja ovaj materijal nisam imao kad proučiti. Hvala.
Hvala. Rasprava, Denis Bećirović. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo. Dakle, predlažem, odnosno pozivam predlagače tačaka 6. i 7. današnjeg dnevnog reda, dakle izmjene Krivičnog zakona i Prijedloga zakona o Ustavnom sudu, da ove dvije tačke dnevnog reda danas povuku sa dnevnog reda. Oni to kao predlagači mogu. MeĊu brojnim razlozima zašto pozivam predlagače da to učine su i sljedeći. Prvo moram reći da sam apsolutno, kao i Klub SDP-a, opredjeljen za jedan zdrav, ozbiljan i ravnopravan dijalog o svim pitanjima, uključujući i pitanje i pravosuĊa i Ustavnog suda BiH, itd. MeĊutim, mi smo ovdje svjedoci da je javno kreirana klima da mi danas ne možemo imati ozbiljan dijalog o ovim pitanjima. Zašto? Predsjednik entiteta Republike Srpske je javno rekao da mi poslanici moramo u roku od 120 dana usvojiti Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine. To nije dijalog, to je ultimatum. I zbog toga moram reći, a vjerujem i većina ovdje, da nema niko pravo da postavlja ultimatume državnim poslanicima u Bosni i Hercegovini. Ja javno odbijam takav ultimatum. Drugi razlog zašto pozivam predlagače da ovo povuku jeste činjenica da eventualna rasprava o ove dvije tačke dnevnog reda danas samo može proizvesti prepirke, flustracije, nogo nepovjerenje i udaljiti nas od egzistencijalnih pitanja i pitanja evropskih integracija. Treća stvar zbog čega mislim da ovo treba danas povući sa dnevnog reda, zato što je suština tačke br. 7., dakle Prijedloga zakona o Ustavnom sudu, problematiziranje prisustva stranih sudija Ustavnom sudu, odnosno vanjskog faktora u Bosni i Hercegovini. Ja moram reći da nema potrebe da to radimo, s obzirom, to ću sada javno reći, da unutar vladajućih stranaka i na državnom i na entitetskom nivou postoji puni konsenzus o poželjnosti vanjskog faktora u Bosni i Hercegovini. Jedino ne postoji konsenzus ako postavimo drugo pitanje kojeg i čijeg vanjskog faktora u Bosni i Hercegovini. 33 Na koncu, dakle, kao četvrti razlog, bićemo svjedoci i nakon glasanja danas, u to sam ubijeĊen, mislim da će ovo zaista biti potpuno gubljenje vremena bez ikakvog efekta, i stoga ponavljam prijedlog i pozivam predlagače da povuku ove dvije tačke dnevnog reda.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Ovako, što se tiče prijedloga gospodina Saše Magazinovića oko toga da se uvrsti nova točka u dnevni red današnje sjednice pod nazivom – Obaveza Bosne i Hercegovine po pitanju izrade pravne legislative u domenu sajber sigurnosti u skladu sa Konvencijom o sajber kriminalu i Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, ja sam kratko napravila konsultacije ovdje u Kolegiju. Naš bi prijedlog bio prema zastupniku, pošto je ovo prilično važna tema, da ovo takoĊe kao pripremljenu, obzirom da ste sami uz obrazloženje rekli da na neki način ninam(?) je dobro pripremljena točka u smislu stava, možda, i nekog povjerenstva i Vijeća ministara, odnosno konkretno Ministarstva sigurnosti, naš je prijedlog da ovu točku planiramo za sljedeću sjednicu našeg Doma. Što se tiče zastupnika Denisa Bećirovića, traži povlačenje točaka 6. i 7., nisam vidjela da se netko od predlagatelja javio u smislu izjašnjenja oko toga. Znači, ove nama točke ostaju po Poslovniku kao obvezne točke na današnjoj sjednici dnevnog reda. I evo, ja samo nakon toga želim reći, evo da li zastupnik Saša prihvaća da se ne izjašnjavamo oko ovoga, jer je, evo otprilike stav. Izvolite gospodine Magazinoviću.
Uvažena predsjedavajuća, ja prihvatam Vašu sugestiju i nije mi, mislim da jeste hitna stvar, ali evo, ako čeka 16 godina može čekati još jednu sjednicu, ali bih volio da uvaženi ministar takoĊe pokaže neku vrstu saglasnosti i da ovu tačku ozbiljno pripremimo za narednu sjednicu i da mi kao Parlament damo neku snagu i malo inicijative jače da se pokrenu neke stvari koje čekaju. Eto.
Hvala. Evo, nakon završene rasprave o dnevnom redu konstatiram da 24. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 23. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-24/15, od 10.12.2015. (drugo čitanje); 34 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-25/15, od 10.12.2015. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-30/15, od 22.12.2015. ( drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, broj: 01,02-02-1-27/15, od 17.12.2015., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 7. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, broj: 01,02-02-1-28/15, od 17.12.2015., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 8. Prijedlog zakona o korištenju i upravljanju imovinom u državnoj svojini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Šemsudin Mehmedović i Zaim Backović, broj: 01- 02-1-35/15, od 25.12.2015. (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udrugama i zakladama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-38/15, od 30.12.2015. (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Zastupničkog doma PSBiH, zakon broj: 01-02-1-79/16, od 05.01.2016. (prvo čitanje); 11. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o azilu (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-12/15, od 06.08.2015.); 12. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje carinskim terminalima“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1548/15, od 07.12.2015.; 13. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Nabava osobnih isprava – studija slučaja“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-105/16, od 06.01.2016.; 14. Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Mehmedovića podnesene na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., koja glasi: ,,Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu za formiranje Povjerenstva za izbor teksta himne Bosne i Hecegovine“, broj: 01-50-1-1565/15; 15. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 22. sjednici, održanoj 30.12.2015., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamenatarne skupštine BiH izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi izvješće o privlačenju izravnih stranih ulaganja u Bosnu i Hercegovinu u 2015. godini s prijedlogom mjera za unaprjeĊenje politike privlačenja stranih ulaganja“, broj: 01-50-1-1648/15.; 16. Razmatranje zastupničke inicijative Dušanke Majkić podnesene 05.01.2016., koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem zastupničku inicijativu za uvrštavanje u dnevni red sjednice Zastupničkog doma PSBiH sljedeće točke: Analiza stanja u Ministarstvu vanjskih poslova BiH i diplomatsko- konzularnoj mreži BiH“, broj: 01-50-1-82/16; 17. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara BiH i druge nadležne institucije da hitno pripreme i Parlamentarnoj skupštini BiH pošalju informaciju o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja meĊu djecom u Bosni i Hercegovini, s prijedlogom mjera“, broj: 01-50-1-1650/15; 18. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016., koja glasi: „Obvezuju se Vijeće ministara BiH i druge nadležne institucije i tijela 35 BiH da, u skladu s odredbama Ugovora izmeĊu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima, hitno pokrenu postupak izmjena i dopuna spomenutog ugovora, a u pravcu osiguranja prekategorizacije malograničnih prijelaza Zagrad – Pašin Potok, Plazikur – Gejkovac i Hadžin Potok – Bogovlja u granične prijelaze za meĊunarodni promet putnika. Zastupnički dom PSBiH zadužuje Vijeće ministara BiH da ga o pokrenutim aktivnostima u ovom pravcu obavijesti najkasnije u roku od 30 dana“, broj: 01-50-1-94/16; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĊu Bosne i Hercegovine i Europske unije o uspostavi okvira za sudjelovanje Bosne i Hercegovine u operacijama Europske unije za upravljanje krizama, broj: 01,02-05-2-39/16, od 04.01.2016.; 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĊu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Federalnog vijeća Švicarske koji se odnosi na redovni zračni promet, broj: 01,02-05-2-40/16, od 04.01.2016.; 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju izmeĊu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o suradnji u području telekomunikacija, broj: 01,02-05-2-217/16, od 15.01.2016.; 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĊu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o suradnji na području zaštite okoliša i održivog razvoja, broj: 01,02-05-2-218/16, od 15.01.2016. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 23. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 1. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Što se tiče odgovora Ministarstva vanjskih poslova evo izjavljujem da nisam, koristim poslovničku mogućnost, izjavljujem da nisam zadovoljan odgovorom i najavljujem dopunsko pitanje. TakoĊe koristim priliku da napomenem da čekam još uvijek, rok je prošao, tri odgovora Ministarstva vanjskih poslova. Da podsjetim da nikad od Ministarstva vanjskih poslova nisam dobio odgovor na vrijeme i svaki put se evo nadam da će ministar vanjskih poslova biti tu da i on to čuje, meĊutim ja ga zaista još ni na jednoj sjednici osim konstituirajuće Vijeća ministara nisam vidio. Ja bih volio da službe pripreme informaciju, ako treba to ću i zvanično podnijeti, informaciju o tome koliko puta je ministar vanjskih poslova prisustvovao sjednicama ovog Doma i takoĊe koji je procenat odgovora u roku od strane Ministarstva vanjskih poslova, jer već postaje pravilo. Razlog što nisam zadovoljan evo ovim konkretnim odgovorom, mislim evo i ovo postaje pravilo. Ja pitam eksplicitno – koje aktivnosti su poduzeli izmeĊu jula 2013. i decembra 2015. godine, a oni u odgovoru napišu šta su uradili 2012. Mislim, jel' nekom nije jasno šta znači izmeĊu jula 2013. i decembra 2015. godine? To je jedno. Što se tiče odgovora Ministarstva civilnih poslova BiH koji sam dobio, takoĊe koristim poslovničku mogućnost i izjavljujem da nisam zadovoljan ovim odgovorom, te najavljujem postavljanje dopunskog poslaničkog pitanja. MeĊutim, smatram da se radi o izuzetno bitnoj temi, i ja sam svjestan da ovo nije nešto što je prouzrokovao ministar civilnih poslova. MeĊutim, evo ja, nije tu ali ja ga molim, i zamolit ću ga i lično, da povede računa o tome šta službe u tom Ministarstvu pripremaju. Zato što mi ovdje imamo, ja se usuĊujem čak i reći, pokušaj obmane i mene kao poslanika koji je uputio pitanje i ovog Doma. Jer ja sam u svom pitanju vrlo jasno zatražio odgovor – zbog čega je, kada je u pitanju predloženi Sporazum o programu radnih praznika izmeĊu Novog Zelanda i Bosne i Hercegovine, zbog čega je Ministarstvo civilnih 37 poslova u svojim odgovorima Ministarstvu vanjskih poslova i Ambasadi BiH, koja pokriva Novi Zelend, navodilo da to Ministarstvo u Programu rada nije planiralo zaključivanje ovakvog Sporazuma, a takoĊe ne posjeduje ni dovoljno kapaciteta za učešće u njegovom zaključivanju. Mene je, šta me je ponukalo da postavim ovo pitanje? činjenica da sam u nekim hrvatskim dnevnim novinama pročitao intervju sa momkom koji je koristio Program radnih praznika koji Republika Hrvatska ima zaključan sa Novim Zelandom, i taj Program radnih praznika podrazumijeva učešće 100 državljana zemlje koja ima takav sporazum sa Novim Zelandom da provedu godinu dana u Novom Zelandu, imaju pravo raditi, putovati i živjeti tamo godinu dana. I 100 mladih ljudi, mislim da je ograničeno do 35. godine, 100 mladih ljudi uzme učešće u tome svake godine. I navala u Hrvatskoj je ogromna i to je jedno iskustvo odlično, a isto tako ti mladi ljudi imaju priliku da zarade. Predstavnici Novog Zelanda, konkretno visoki povjerenik Novog Zelanda je otvoreno nudio Bosni i Hercegovini 2011. godine da podnese zahtjev za sklapanje takvog sporazuma prema Novom Zelandu i onda je uslijedio, kada je to komunicirano našim organima, uslijedio je odgovor Ministarstva civilnih poslova koji glasi – Ministarstvo civilnih poslova u Programu rada nije planiralo zaključivanje ovakvog sporazuma, a takoĊe ne posjeduje ni dovoljno kapaciteta za učešće u njegovom zaključivanju. S obzirom da su to tako napisali prilika je propala, a u meĊuvremenu su Hrvatska i Slovenija to zaključile. Dakle, nisu Hrvatska i Slovenija tad to imale, tad je nuĊeno i nama a vjerovatno i njima, a vjerovatno njihovi organi nisu dostavili takav jedan neodgovoran odgovor. I onda ja kad pitam zašto ste to uradili, oni apsolutno igorišu moje pitanje. I evo, ja sad, nadam se da će ministar civilnih poslova biti negdje tu u zgradi, zamolit ću službe da mu odnesu, evo odgovor Ministarstva civilnih poslova u kojem kaže da to Ministarstvo u Programu rada nije planiralo zaključivanje takvog sporazuma i da ne posjeduje dovoljno kapaciteta za učešće u njegovom zaključivanju. Ja mislim da je to Ministarstvo sa najviše pomoćnika ministra. I sad ja opet podcrtavam, dakle ovo je nešto što se desilo puno prije nego što je gospodin Osmanović preuzeo to Ministarstvo, ovo nije nešto na čem je on radio. Dakle, ja potpuno shvatam da ovo nije njegov propust, ali ja ga, evo i otvoreno molim da se pozabavi ko je napravio propust u tom Ministarstvu, da se utvrdi odgovornost, da se utvrdi čija je to odluka bila da oni nemaju te kapacitete i zbog čega Bosna i Hercegovina danas, za razliku od Hrvatske i Slovenije, nema Program radnih praznika sa Novim Zelandom koji, napominjem, dozvoljava mladim ljudima do 35 godina, 100 mladih ljudi, 100 godišnje, da provedu godinu dana u Novom Zelandu, ne samo živeći već i radeći tamo, a podrazumijeva se da bi oni taj jedan bar dio tog novca sačuvali i donijeli u Bosnu i Hercegovinu, te da bi to takoĊe bio stimulans ekonomiji Bosne i Hercegovine. Tako da ću ja postaviti ovo i zvanično dopunsko pitanje, a zamolio bih nekog od službi ukoliko mi može pomoći da odnese ovo ministru civilnih poslova. Ja sam svjestan da nemam ograničenje u ovom toku diskusije, tako da sam uzeo malo više vremena nego što je uobičajeno. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nikola Lovrinović, komentar.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Pozdravljam vas, kolege i koleginice. 38 Naime, ja sam postavio pitanje Uredu za reviziju i odnosilo se, moram priznati da možda ja njima nisam bio jasan, iako mi se čini da su shvatili šta sam ih pitao, nisam možda konkretno rekao na koje revizorsko izviješće mislim, a radi se, dakle, na revizorsko izviješće u kolovozu, to sam sve naveo, meĊutim nisam rekao da se to radi o pitanjima osiguravanja transparentnosti u svome radu kad je u pitanju pristup informacijama. To je to revizorsko izviješće. Naime, ja sam i tada komentirao kroz ... izviješće i podržao sam ja to izviješće, meni se činilo da ovim načinom rada i reviziji odreĊenih institucija po odreĊenim pitanjima je Ured za reviziju, odnosno ušao u nešto što im, po meni, ne pripada. Dakle, ako se sjećaju kolege to je bilo u kolovozu prošle godine pa su recimo, jedna samo opaska iz tog nalaza kaže – nije rijetka pojava da institucije BiH ne ispunjavaju propisanu zakonsku obvezu u pogledu dostavljanja podataka, a različito tumačenje pojedinih zakonskih odredbi dovodi do različitih postupanja institucija BiH, u slučaju podnošenja žalbi na koje ima pravo svaki podnosilac zahtjeva. Misli se na dostavljanje informacija. Pa je na kraju u tom Izviješću bila preporuka, otprilike, da je sad ne čitam da ne gubim vrijeme, da se sugerira Vijeću ministara da izradi izmjene i dopune Zakona o pristupu informacijama. Svo to izviješće koje se odnosilo na to, ono je bilo i po članku 14. iako ja nisam tražio odredbe tog članka da mi se, to vam je Ured za reviziju ima pravo izvršiti ... ispitivanje revizija učinka, članak 14., ja sam tražio da mi prokomentiraju članak 13., 3., 13. i 16. i bio sam gotovo siguran da ću dobiti ovakav odgovor, jer oni zapravo su, šta su mislili uradili su, oni su napravili tu reviziju. MeĊutim, ovo izviješće o kojem konkretno govorim nikakve veze nema sa proračunom, sa trošenjem novca, sa učinkovitošću, osim u nekom zakonodavnom smislu, upravno-pravnom smislu i ne znam kojem. I nisam siguran da li je Ured za reviziju to ovlašten da tako radi. I ja ću to pitanje naravno morati ponoviti najvjerovatnije Zajedničkom kolegiju ili Zakonodavno-pravnom sektoru, jer ja sam, recimo za primjer imam drugo izviješće o reviziji učinka koje su radili za energetsku učinkovitost, i tu se dakle prati, upravo ono što ja mislim da ima smisla da radi revizija, da gleda, dakle, stanje u institucijama iz kuta trošenja javnih sredstava, transparentnosti i svega toga, itd. Ovo što je radila sa pitanjem pristupa javnim informacijama čini mi se da je ušla u neku upravno-pravnu reviziju, nisam siguran da to ima, ja sam zakon sav čitao zbog toga i čini mi se da duh zakona ne govori o tome da ove posebne, da tako kažem, revizije može se raditi i na ovaj način. Dakle, Ured za reviziju je sebi, da to kažem, uzeo za pravo, pod znacima navoda, da on ima pravo da Parlamentu, Vijeću ministara, ne znam kome, kaže da vam zakon nije uredu, da ga morate mijenjati, da ne pruža ono što se od njega očekuje, a nema tu nikakve veze s novcem. Dakle, mislim da je uloga glavna Ureda za reviziju da prati utrošak javnih sredstava i transparentnost tog procesa i zakonitost tog procesa, a ne da u pravnim stvarima, ustavnopravnim stvarima vrše uvid. Ja mislim da nisu upravu, ali ću ja to pitanje, dakle ponoviti Zajedničkom kolegiju da vidim šta Kolegij misli o člancima, znači 3., 13. i 16., odnosno Zakonodavno-pravni sektor. Hvala lijepo.
Hvala. Mirsad Đonlagić, komentar.
Zahvaljujem gospodo predsjedavajuća. 39 Dakle, ja sam postavio pitanje Agenciji za lijekove, i potpuno se slažem sa kolegom Prodanovićem koji je komentirao odgovor koji je dobio, dakle sa ovim mojim pitanjem i sa pitanjem koje je postavio kolega Prodanović mi smo ustvari dotakli samo jedan dio problema a koji su vezani za lijekove. I ja želim da upozorim da je situacija zaista krajnje ozbiljna i zahtijeva jednu vrlo ozbiljnu intervenciju. U tom smislu i odgovor koji sam ja dobio od Agencije nije odgovor onaj koji sam ja očekivao od ozbiljne institucije koja bi trebala da se bavi ovim pitanjem jer je to isključivo njena nadležnost. Oni su meni odgovorili da lista esencijalnih lijekova i pozitivna lista nije jedno te isto. Pa to je nešto što mene ustvari i ne zanima, mene samo zanima da što je moguće prije doĊe do jedne zadovoljavajuće, kvalitetne esencijalne liste i da se tu napravi komparativna analiza ovog stanja sa pregledom, uzimajući u obzir situaciju u jednom, u drugom entitetu, i u Distriktu Brčko. Dakle, evo da sad ne bi detaljnije elaborirao, želim da još jedanput podcrtam da nisam zadovoljan sa dobivenim odgovorom i da tražim da se Agencija ozbiljnije postavi i da ozbiljnije shvati pitanja koja joj postavljamo i da dobijemo u tom smislu i korektan odgovor. Hvala.
Mirsad Isaković, komentar. Izvolite.
Zahjvaljujem predsjedavajuća. Ja sam na 23. sjednici postavio pitanje – kada možemo očekivati Zakon o internet trgovini u Bosni i Hercegovini. Moja ideja je bila da što prije dobijemo taj zakon i da stimulišem ministarstvo, odnosno Vijeće ministara da krenu u aktivnosti s tim. Takav zakon postoji i u Evropi, takav zakon postoji u susjednim zemljama, pa čak je i Evropa uticaja prošlu godinu i 2012. godinu da se neke izmjene naprave u tom zakonu u susjednoj državi Hrvatskoj. Moje obrazloženje je, dakle bilo da taj zakon je neophodan jer definiše sjedište firme, njihov rad, uvozno-izvozne carinske brojeve, itd., itd. Samo otvaranje takvih, donošenje takvog zakona otvorilo bi puno radnih mjesta mladim ljudima. Ja sam zaista bio iznenaĊen kad sam dobio brz odgovor, meĊutim kad sam pročitao odgovor na ovo pitanje ja nisam mogao da vjerujem, evo vidim i kolega isto tako. Odgovor na to pitanje, dakle pitanje je signirano bilo predsjedavajućem Vijeća ministara, a on je vjerovatno to usmjerio prema Ministarstvu za komunikacije i promet. Odgovor je bio da ovu oblast, dakle postoji već zakon iz 2007. godine koji reguliše ovu oblast i to Zakon o elektronskom, pravnom i poslovnom prometu. Nigdje veze, dakle nema ni sličnosti a kamoli nešto drugo ova dva zakona. Zakon o internet trgovini ili kupovini na daljinu definiše znači kupoprodajne odnose trgovačke firme, odnosno firme koje se trebaju registrovati i koje trebaju se baviti trgovinom. A ovaj zakon definiše, dakle ja ću samo, evo ja sam ga izvadio, dakle predmet zakona je pružanje usluga informacionog društva, obaveze davaoca usluga u vezi sa informacijama zaključivanje ugovora ili odgovornost davaoca usluga. Misli se na informatičke usluge. Dakle, nigdje veze ni sličnosti nikakve nema, dobio sam nešto sasvim drugo. Ja bih zamolio, dakle da se pristupi ovom pitanju sasvim ozbiljno i da dobijem odgovor. Koristiću priliku da nadležno ministarstvo da ponovi, ponavljam ovo pitanje i zamoliću nadležno ministarstvo da mi dostavi odgovarajući odgovor na ovo pitanje. Oni su dakle mogli odgovoriti da jednostavno ovaj zakon je u proceduri, dakle, ili nije nadležnost, ili je u nadležnosti nekih zakona koji se donose u postupku pri ulasku u EU, itd., itd., ali ovo stvarno nema nikakvog smisla. Hvala lijepo. 40
Hvala lijepa. Jasmin Emrić, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja se izvinjavam, ja sam još jednom pregledao poštu, ne mogu pronaći odgovor na moje postavljeno poslaničko pitanje Ministarstvu komunikacija i prometa. Ovdje sam pronašao dosta tih odgovora, ali ovog odgovora ne mogu pronaći, ne znam kada je dostavljen i da li je dostavljen.
Imate ga u elektronskoj verziji.
Nisam stigao pregledati. Ne mogu komentirati.
Možete komentirati možda i na idućoj sjednici.
Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Komentar, Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Zapravo, ja nisam dobila odgovor i time izražavam nezadovoljstvo, osobito s obzirom na činjenicu da danas u dnevnom redu imamo tačku 12. koja se bavi istim pitanjima, a pitanje je bilo upućeno Vijeću ministara. Na toj pretprošloj sjednici nije imao ko odgovoriti, pisani odgovor takoĊe nisam dobila, a pitanje je glasilo – koliki su ukupno ostvareni prihodi Uprave za indirektno oporezivanje po svim osnovama gazdovanja graničnim prijelazima i carinskim terminalima? Znamo da je tamo puno problema i zato sam postavila ovakvo pitanje, došlo je danas na dnevni red. Ne znam zašto nije, ako već postoji i revizorski izvještaj o kojem razgovaramo danas, zašto mi nije odgovoreno na ovo pitanje, ni usmeno niti u pisanoj formi? Pa evo, valjda ćemo biti u prilici uz tačku 12. o tome više govoriti, ako već nema ni danas niko da odgovori. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Senad Šepić, komentar. 41
Hvala lijepo. Dakle, vrlo kratko. Ja sam postavio jedno od pitanja Parlamentarnoj skupštini BiH i Vijeću ministara. U jednom pitanju je bilo ... zahtjevu da se dostave podaci u vezi sa imenovanjima koje je Parlamentarna skupština i Vijeće ministara uradilo u 2015. godini. Dobio sam odgovor ali samo imam dio koji je uradila Parlamentarna skupština. Ja sam zahvaljujem ovom Odjelu za dokumentaciju i informacije, ovo je zaista jedan tako ozbiljan i tako profesionalan odgovor. Ali evo samo komentar, očekujem da isti ovakav odgovor imam i od Vijeće ministara.
Hvala lijepa. U ovom trenutku iscrpili smo komentare na dobivene odgovore. Prije no što preĊemo na točku 3. temeljem članka 27. točke f) ograničavam raspravu po svim točkama dnevnog reda na 5 minuta. Sada prelazimo na točku tri Ad. 3. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju na 23. sjednici Doma, održanoj 12.01.2016. godine. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je 02.02.2016. Izviješće o Prijedlogu zakona. Usvojena su 3 amandmana koji su postali sastavnim dijelom Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih, Zaim Backović, ja se ispričavam, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se gospoĊo predsjedavajuća. Kao što sam govorio i prošli put i ovdje ću postaviti nekoliko dilema iz prostog razloga što preciznost zakona daje mogućnost normalne primjene. Ja sam postavio pitanje, ovdje se kaže sa organizatorima štrajka potencijalnog, obustave rada. Ko, kako su organizatori štrajka, i da li se to može desiti da imamo dva organizatora štrajka obzirom da nemamo zakona o sindikalnom udruživanju na nivou Bosne i Hercegovine. Takav zakon ne postoji. To je jedna dilema. Druga dilema je, koja je vrlo, vrlo, vrlo senzibilizira uopće nešto što se zove štrajk. Kom sindikatu pripadaju uposlenici u državnim institucijama? Po kom osnovu će se oni organizirati? Da li kao samoorganizovane skupine, jer to je ovdje navedeno, organizatori štrajka. I nemate ko su, šta su, njihovo ime i prezime. To su dileme koje mogu dovesti u pitanje primjenu ovog Zakona u eventualno situacijama kada doĊe do potrebe da se uposlenici u državnim institucijama izražavaju na taj način da moraju svoja prava tražiti obustavom rada.
Hvala lijepo uvaženom zastupniku. 42 Nismo komentirali, ali zaboravili ste da je rasprava u drugom čitanju i da raspravljamo o amandmanima, ali evo dozvolili smo. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po trećoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 23. sjednici Doma, održanoj 12.01.2016. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je 02.02. Izviješće o Prijedlogu zakona. Na Prijedlog zakona nije bilo podnesenih amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagatelj: Vijeće ministara BiH ( drugo čitanje)
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. želim samo izraziti svoje zadovoljstvo što je Vijeće ministara reagovalo na moj prijedlog zaključka upućen na prošloj sjednici ovog Doma, te u propisanom roku dostavilo amandmane kojima se, za razliku od njihovog prvobitnog teksta, onemogućava angažovanje savjetnika od strane članova Parlamentarne skupštine BiH. Ja sam ovih dana bio iznenaĊen koliko su se moje kolege utrkivale da kažu kako je to dobro rješenje, s obzirom da sam ja jedini ukazao na taj problem kada smo raspravljali o tekstu Zakona u prvom čitanju. MeĊutim, ono što mi posebno smeta je činjenica da su neki to pravdali potencijalnom greškom. Pazite, ta greška je mogla koštati nekoliko miliona. Sad ja ne znam jel' gore ako neko, ako Ministarstvo pravde napravi grešku te vrste koja potencijalno košta graĊane Bosne i Hercegovine nekoliko miliona maraka ili je gore ukoliko stvarno žele da poslanicima u Parlamentarnoj skupštini BiH daju pravo na savjetnike. Šta god bilo, evo ja se nadam da nisu htjeli namjerno omogućiti 42 poslanika i dodatnih 15 delegata, itd., pravo na savjetnike i šefove kabineta, da dodam, ali ako je greška u pitanju ja sam se malo već umorio ukazivanja na greške. Sjetit će se gospodin Emrić i gospodin 43 Špirić kad sam ukazao, jel', bilo je nešto odlagalište nuklearnog otpada od strane Republike Hrvatske u Općini Drvar, a ustvari je trebalo pisati Dvor. Onda je gospodin Salko Sokolović takoĊe ukazao na grešku, na čemu čestitam, po pitanju, regres je bio jel' tako, uvodilo se ponovo pravo na regres koje je ukinuto osobama sa koeficijentom više od 4. Znači, malo je previše toga. U svakom slučaju, evo ja apelujem na sve nas da pažljivo čitamo stvari koje dolaze od Ministarstva pravde, da se ovakve, i drugih naravno ako prave greške, da se ovakve greške ne ponavljaju, ako se zaista radi o grešci. Ali u konačnici podržavam taj amandman. Jako mi je drago što je došao kao rezultat mog zaključka i jako mi je drago što će to rezultirati činjenicom da poslanici i delegati, osim naravno članova Kolegija koji i trebaju, što ostali poslanici i delegati neće dobiti savjetnike i šefove kabineta i čime će se, neće doći do dodatnog troška od nekoliko miliona maraka, što bi to prouzrokovalo, jel', sa svim platama, doprinosima, itd. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite.
Dobar dan svima. Pa, javio sam se da vrlo kratko, evo upozorim možda na par stvari i u ovoj fazi ovog Zakona, jer mislim da se mogu ispraviti. Naime, u članku 7. izmjena i dopuna Zakona, zadnji stavak ima problema s padežima. Ti problemi s padežima taj stavak čine neprimjenjivim, zapravo vrlo nejasnim. Mislim da tu nema potrebe za amandmanskim djelovanjem, odnosno nije bilo potrebe ukoliko se Ministarstvo i Vijeće ministara potrude pri lektorskoj intervenciji, taj se dio može popraviti i učiniti suvislim taj zadnji stavak članka 7. Kod jedne stvari bio sam u dvojbi da li na vrijeme da reagiram amandmanom, nisam reagirao, makar ću ovdje na to upozoriti. Dobro je da je ovaj Zakon riješio neke nejasnoće koje su se pojavljivale kod kraja mandata, kod produljenja tehničkog mandata, itd.. Istina, jednu nejasnoću, čini mi se, nije riješio koja je često evidentna. U članku 5. Zakona kaže se da posebne uvjete za imenovanje rukovoditelja i zamjenika rukovoditelja utvrdit će Vijeće ministara, itd., itd. Mislim da je tu trebalo pisati i za v.d., za sve te funkcije, makar se u prethodnom članku zadnji stavak može tumačiti upravo na način da je to definirano i za v.d. ravnatelja, v.d. zamjenika ravnatelja, itd. Ali mi znamo u praksi da ova odreĊena rupa u zakonu kod imenovanja v.d. ravnatelja, v.d. zamjenika ravnatelja, čini nam samu proceduru operativnijom i čini mi se da je i kod ovih izmjena i dopuna zakona ta odreĊena mala nejasnoća oko v.d. ravnatelja koja je se možda mogla riješiti. Unutar Zakona nije riješena i ostaje nam taj isti mali prostor za, hajmo to tako kazati, operativnije djelovanje. Eto toliko, čisto o ovom Zakonu. Nadam se da će ova, kažem, gramatička finesa u članku 7. biti ispravljena tako da, evo Zakon koji je poboljšao postojeći zakon, zaista bude još bolji. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Hazim Rančić, rasprava. Izvolite. 44
Hvala lijepa poštovana predsjedavajuća. Evo, i prošli put sam diskutovao o ovom Zakonu, a evo želim kazati i sada nekoliko riječi, a to je da podržavam amandmane koje je uradilo i Vijeće ministara na zaključak Predstavničkog doma, i to ne samo u dijelu koji je eventualno ostavljao sumnju da li svi poslanici i zastupnici i delegati trebaju ili ne trebaju imati eventualno savjetnike. Naravno da ne trebaju, te pozicije imaju samo osobe u rukovodstvu oba doma i ja sam to tako i prošli put shvatio. No, takoĊe me raduje stvar da donošenje Pravilnika o sistematizaciji poslova organa uprave i upravnih organizacija, bez obzira jesu li u sastavu organa uprave ili su samostalne, dakle saglasnosti na takve pravilnike, a tu je ključ povećanju administracije, daje Vijeće ministara. Ne može to raditi niti ministar, niti neko drugi, jer je tu ključna stvar u eventualnom povećanju administracije i službenika i namještenika. Dakle, podržavam, to smo govorili i prošli put, da nemamo savjetnike, ali želim samo dobronamjerno dvije rečenice o članu 7. izmjena i dopuna osnovnog teksta Zakona, a evo i Amandmana II Vijeća ministara, a koji se tiče člana 58. Dakle, ako se odmaknemo samo od gledanja zadnjeg stava člana 58. osnovnog teksta Zakona ili člana 7. Zakona o izmjenama i dopunama, odnosno Amandmana II, pa pogledamo u cjelini, vidimo da taj član 7. nije ni propisivao, ni predviĊao da mi kao poslanici, delegati, imamo savjetnike. Kad se usko gleda samo zadnji stav indirektno bi se mogao izvući zaključak, ali mi smo to znali, ovaj član propisuje šta rade odreĊene osobe, počev od sekretara pa dole do savjetnika. Znači, nesporno je, ne trebaju poslanici imati savjetnike, ali i da je ostalo ovako bez amandmana mi ne bi mogli imati savjetnike, jer se odreĊenim aktom o sistematizaciji predviĊa i daje mogućnost kada bi neko išao u tom pravcu. Ja ovo govorim zato što su, nakon naše diskusije i rasprave u prošlom čitanju, dakle većina medija i javnosti je negativno reagovala misleći da mi želimo sebi obezbijediti savjetnike u radu u Parlamentarnoj skupštini. Mi to ne želimo i dobro je da smo raspravljali, i dobro je da je i Vijeće ministara ove amandmane podnijelo, i da se zna da te savjetnike imaju samo rukovodstva dva Doma, a nema ni potrebe da imaju ostali poslanici. Hvala.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem. Mislim da će se gospodin Rančić složiti samnom da bi ovo omogućilo zakonski uvoĊenje savjetnika svakom članu Parlamentarne skupštine BiH, a onda je puno lakše donijeti Pravilnik o sistematizaciji kad već imate eksplicitnu zakonsku odredbu koja vam to dozvoljava. Dakle, ono što je bio moj posao, i svih nas, i ja se zahvaljujem, ja mislim da je bila jedinstvena podrška mom zaključka, a to je da se od Vijeća ministara traži da dostavi amandmane na ovaj Zakon. I ja sam izuzetno zadovoljan što su oni na taj način reagovali, što su dostavili amandman koji se tiče otklanjanja tog spornog, te sporne mogućnosti. I time, složit ćete se gospodine Rančiću jel' tako, onemogućili u potpunosti, odnosno mi ćemo onemogućiti u potpunosti, kad danas usvojimo ovaj amandman, i Dom naroda nakon nas, u potpunosti onemogućiti da se to Pravilnikom o sistematizaciji još i verifikuje, jel' tako. Tako da ipak je zakon taj koji nešto omogućava onda Pravilnik o sistematizaciji to samo implementira u praksi. Zahvaljujem. 45
Hazim Rančić, ispravak krivog navoda.
Jednostavno, evo počesto se koristi ispravka krivog navoda ili poslovnička intervencija da bi se došlo do riječi. Ja to ne činim ovaj put, reagujem samo na to što je poštovani uvaženi kolega Arnaut je koristio ovu poslovničku odredbu tvrdeći, želeći da ispravi neki moj krivi navod, a onda u svojoj diskusiji nije ništa rekao šta sam ja krivo rekao. Dakle, nije ispravio krivi navod. I koliko ja razumijem, i njegovu diskusiju prvotnu, i ispravku krivog navoda, i šta je on precizno govorio, eksplicitno, mi se ustvari u suštini slažemo. Zakon nije propisivao tu mogućnost, da, na mala vrata se moglo to desiti, ... ostaviti mogućnost da se donese akt kojim se u sistematizaciji uvode ta mjesta i na kraju se svi slažemo da nam to ne treba, ne treba nam to, i dobro je da smo na ovaj način ovu stvar riješili. Hvala.
Zahvaljujem. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 17.12.2015. Zakonodavno-pravni sektor je 24.12.2015. dostavio Mišljenje o usklaĊenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, kojim je utvrĊeno da on nije u cijelosti usklaĊen sa članom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Iz tog razloga je Kolegij Doma odlučio da od predlagatelja zatraži ispravak uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona. Na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda 23. sjednice Doma, jer predlagatelji nisu dostavili ispravak uočenih nedostataka. Predlagatelji, zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a su 11.01.2016. dostavili traženi ispravak Prijedloga zakona o izmjeni Kaznenog zakona BiH. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje dana 02.02.2016. Povjerenstvo nije utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine, te nije podržalo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Dušanka Majkić, zastupnica. Izvolite. Rasprava.
Hvala lijepo predsjedavajuća. 46 Dakle, imamo pred sobom Prijedlog zakona klubova poslanika SNSD-a i SDS-a koji kao što se vidi predlaže brisanje člana 239. Krivičnog zakona BiH. Moram priznati da sam se zaista neprijatno iznenadila kad sam vidjela Mišljenje Komisije. Znajući kakav je sastav te Komisije nisam mogla da povjerujem da sa 4 glasa protiv i jednim uzdržanim glasom nisu utvrĊeni ustavni principi, odnosno usklaĊeno sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. To je stvar oko koje zaista čovjek teško da može da razumije, ako se ne poĊe od toga da je Krivični zakon BiH nametnut zakon od strane visokog predstavnika 2003. godine i da kao takav može se tretirati neustavnim, ali ... radimo po njemu ... mijenjamo. I sad vršiti izmjenu jednog njegovog člana ili intervenciju na jednom članu i proglasiti neustavnim zaista djeluje nerazumno. Možemo o stvarima kao što su principi govoriti, ali da ... Zakonu nedostaje ustavni osnov to nema nikakvog smisla. Ja zaista ne mogu da shvatim šta se desilo na Ustavnopravnoj komisiji. Dakle, šta je suština tog zakona? Da se predlaže da se ovaj član 239. koji traži da se službena osoba u institucijama Bosne i Hercegovine, ... institucija drugih, koja odbije da izvrši konačnu izvršnu odluku Ustavnog suda, Suda BiH, Doma za ljudska prava i Evropskog suda za ljudska prava sankcioniše kaznom zatvora od 6 mjeseci do 5 godina. Malo je zemalja koje imaju na ovakav način riješeno krivičnu sankciju u Krivičnom zakonu. Naročito je to interesantno kad to radi jedna zemlja koja ima potpuno disfunkcionalan pravni sistem na kome treba još uvijek mnogo raditi. I staviti tako nešto u Krivični zakon je apsurdno. Naročito je apsurdno od onih koji ne prihvataju promjenu ovog Zakona zato što je najveći broj neizvršenih odluka Ustavnog suda se nalazi baš kod onih koji sad trenutno zagovaraju najviše da ovo ne treba prihvatiti. Zašto? Zato što su vjerovatno u boljoj poziciji nego poslanici koji dolaze iz Republike Srpske, koji smatraju da će se uvijek iz Federacije moći djelovati na Ustavni sud zato što tamo sjede dva bivša člana SDA i sa tri stranca, uvijek će se moći donijeti odluka koja je po mjeri jednih i protiv druga dva naroda. Ne postoji ni jedan argument koji bi mogao to da poljulja. Sjećamo se, mnogi od nas se sjećamo tih sudija Ustavnog suda koji su ovdje sjedili u ovim klupama s nama zajedno. Dakle, drugi razlog koji kao princip bi mogao da se potegne pitanje je da je nemoguće utvrditi individualnu krivicu i odgovornu osobu. Dobro se sjećam rada u Komisiji za implementaciju presude Sjedić-Finci i sjećam se kad sam ja išla u Tužilaštvo da odgovaram zbog toga što odluka nije sprovedena, a Komisiju su činili 13 članova. Neobično je baš što sam ja išla da dajem izjavu zašto Komisija nije donijela odluku. Nije li to tendenciozno, i može se tačno razumjeti, išao je još jedan kolega, ali on je išao na čašicu razgovora, kako sam poslije čula. Nisu kriteriji isti. I kad nisu kriteriji isti teško ćete moći ubijediti da iza toga ne stoji loša namjera da jedni budu u boljoj poziciji od ostalih. Dakle, mislim da ni jedan princip od ovih principa koje sam navela ne može se osporiti. Mogla bi se, i trebalo bi se osporiti ovo Mišljenje Ustavnopravne komisije, naročito kad se na kraju kaže da članovi Komisije koji su glasali protiv mogu da iznesu svoja obrazloženja na sjednici Doma tokom diskusije o ovom Prijedlogu zakona. Bilo je korektno napisati to mišljenje, jer ovo ostaje za neko,
Vrijeme.
ovo ostaje za neko vrijeme kad ćemo moći da se podsjetimo kako smo razgovrali i na koju temu. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite. 47
Zahvaljujem se gospoĊo predsjedavajuća. Samo prvo Vas da pitam – jesmo li mi objedinili tačke dnevnog reda po ovoj i narednoj tačci, to je jedno? A drugo, samo radi relevantnosti ovog Doma u kojem mi sjedimo, treba reći da je osnov u krivičnom zakonodavstvu u državama koje posjeduju ustav, kao što je Francuska, Njemačka, Italija, Španija, bez obzira što je ustavna monarhija ona ima Ustav, govorim o Španiji, jedina koja nema ustav je Velika Britanija, države u našem okruženju, kršenje Ustava, nepoštivanje odluka Ustavnog suda je najteži oblik krivičnog djela. Tako je definisano njihovim krivičnim zakonodavstvom. Ovdje je rečeno da se to ne tretira i nije tretirano krivičnim zakonodavstvom nijedne države. To naprosto nije tačno.
Hvala lijepa. Obzirom da je uvaženi zastupnik išao sa prijedlogom, ustvari sa pitanjem da li smo objedinili raspravu po točkama 6. i 7., mi nismo to objedinili, ali evo sada stav Kolegija, obzirom na vašu ovu opasku, mi se slažemo da objedinimo raspravu i evo ...
/nije uključen mikrofon/
Ne slažu se predlagatelji je li? Odlično, onda ništa. Ostajemo kod točke 6. Znači na točki 6. Mi smo mislili samo, jer je mnogih bilo, u redu je uglavnom, idemo točka 6. Nije otvorena rasprava oko točke 7., idemo pod točkom 6. Izvolite, Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda.
Moram ispraviti gospoĊu Majkić kada govori o poslanicima iz Republike Srpske, i da svi oni misle tako kako je ona rekla u svom izlaganju. Moram napomenuti da sam ja poslanik koji je izabran iz Izborne jedinice Republika Srpska i da ne mislim tako. I vjerovatno što vi tako predstavljate tako se i donose zakoni zato što ne vidite druge i onda mora intervenirati Ustavni sud, i onda treba izbrisati iz zakona da se takve odluke ne trebaju poštivati. I da još problem bude veći, kažete da to nemaju neke druge zemlje u Evropi ili okruženju. A, molim vas, nabrojite mi bilo koju zemlju ili u okruženju ili u svijetu da jedan dio zemlje ne poštuje odluke Ustavnog suda. Ako postoji ijedna zemlja, evo ja ću promijeniti svoje mišljenje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. 48 Evo, ja ću dati odgovor kolegi Ahmetoviću. Ustavni sud BiH je po apelaciji gospodina Bilbije donio Odluku da je Bosna i Hercegovina propustila mogućnost da osigura djelotvoran pravni lijek protiv odluka visokog predstavnika u slučajevima aplikanata kako to traži član 13. Evropske konvencije o ljudskim pravima. Riječ je o smjenama visokih predstavnika. I znate šta se desilo, uvaženi kolega Ahmetoviću, onda? Onda je visoki predstavnik Kristijan Švarc Šiling dao nalog kojim je zabranio sprovoĊenje ove Odluke i naložio nastavak kršenja ljudskih prava. Vidite da ima zemalja u kojim se ne pošuju odluke Ustavnog suda i to nam ne dozvoljavaju neki, spolja, ne mi. I to je razlog i u ovom sljedećem zakonu što predlažemo odlazak stranih sudija. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda.
Ja sam govorila o tome da nema predviĊen ovakav način sankcionisanja da neko ide u zatvor, a naročito kada se radi o tome da je to kolektivno tijelo, pa onda Tužilaštvo šalje ovdje pismena i kaže – da vidimo ko je to kriv što nije Odluka Sejdić-Finci sprovedena. Dakle, nemoguće je naći kada je u pitanju kolektivni organ, i Savjet ministara a i Parlamentarna skupština, ko je kriv zato što Odluka Ustavnog suda nije sprovedena. I da podsjetim kolegu Ahmetovića, Federacija ima veći broj neizvršenih odluka Ustavnog suda nego Republika Srpska. Dakle, to se lako može provjeriti. Ne moramo mi se ubjeĊivati ovdje. Nije Republika Srpska ta koja neizvršava, naprotiv. Postoji jedna Odluka koju nećemo izvršiti.
Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda.
Ja ne znam zašto Vi mene prozivate za Federaciju, ja nisam advokat od Federacije, niti imam razloga, nemam potrebu i, ovaj, i zaista ako će šta pomoći, evo pozivam da prve prijave budu protiv onih iz Federacije koji ne poštivaju te odluke. Dakle, ja nemam problem s tim, ali Vi imate problem. I Vi dok taj problem u svojoj glavi ne rasčistite mi svi ovdje u Bosni i Hercegovini imamo problem. To je problem.
Staša košarac, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim Kolegij, kolegice i kolege i predstavnike Savjeta ministara i druge prisutne. Ovdje nije stvar percepcija kako ko šta doživljava, da li neko dolazi iz Federacije ili neko dolazi iz Republike Srpske. Ovdje je potpuno vidljivo šta OHR radi i koji novi model koji primjenjuje, pardon, Ustavni sud. Potpuno je vidljivo da Ustavni sud ima ambiciju da kroz svoje djelovanje donosi neke odluke koje nisu u interesu svih nas u ovoj zemlji, na način da to vrši 49 veoma često preglasavanjem, intervencionizmom meĊunarodne zajednice ... stranaca u tom sudu, i onda naravno imamo posljedice ukoliko se takve odluke ne mogu primjenjivati. Zašto bi se primjenjivale odreĊene odluke ako te odluke nisu u interesu onih koji žive u ovoj zemlji? Zašto bi se takve odluke u potpunosti prilagoĊavale pravnom sistemu ako imamo situaciju da su donesene odlukama stranih sudija? Potpuno je vidljivo da postoje odreĊene političke elite koje hoće meĊunarodni intervencionizam, odnosno prisutnost meĊunarodnog faktora ovdje. I nećemo nikome nametati naše mišljenje u tom smislu, ali smatram da nije dobro za ovu zemlju da imamo takav pristup. Nismo čuli u nekom prošlom periodu takav stav kada je visoki predstavnik djelovao na način kako je djelovao u slučaju Bilbija. Danas se pozivaju stranci, i želimo ovdje u ovoj instituciji da verifikujemo ono što stranci rade na štetu, evo da kažem, u ovom slučaju jednog dijela Bosne i Hercegovine. Šta je problem? Treba da budemo skrštenih ruku i da tražimo da se na bilo koji način vrše represije na zvanične stavove, u ovom slučaju institucija Republike Srpske, a da pri tome odluku donose stranci i da za to postoji krivična odgovornost. Zato i jesu ove izmjene Krivičnog zakona ovakve kakve jesu i zato je stav stranaka sa sjedištem u Republici Srpskoj, ovakav kakav jeste. Možete da odbijete, bilo je potpuno vidljivo i jasno da odreĊene stranke iz Federacije su odmah u startu, i kada prijedlozi zakona nisu došli ovdje na dnevni red, rekli svoj stav. Ali to je potvrda da još uvijek postoje politički subjekti u ovoj zemlji koji za partnere biraju strance i neke druge, kako bi rješavali neke probleme u Bosni i Hercegovini.
Rasprava, Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, članovi Kolegija. Ja zaista nemam namjeru govoriti o Zakonu, jer sam svojim potpisom rekao sve što mislim o ovome i o sljedećem Zakonu takoĊe, ali ću govoriti o Izvještaju Ustavnopravne komisije, koji bi meni bio i shvatljiv da tamo nije sjedio nijedan pravnik. Onda bih ja razumio ovaj Izvještaj kao rezultat nerazumijevanja članova Ustavnopravne komisije u pravo. MeĊutim, u Ustavnopravnoj komisiji uglavnom sjede pravnici, izuzev nas nekoliko koji to nismo. I onda ti pravnici kažu da Zakon koji se primjenjuje nema ustavni osnov, jer da on ima ustavni osnov, imali bi i njegove izmjene ustavni osnov. Pošto njegove izmjene nemaju ustavni osnov, odnosno izglasa se da nemaju ustavni osnov, to praktično znači da Zakon koji je danas u primjeni je neustavan, nema ustavni osnov, i pitanje je šta se sada dešava sa svim presudama koje su do sada izrečene po tom Zakonu. Mogao bih ja to tako da, nepravnički da zaključim, jer ako mogu pravnici nepravnički zaključivati zašto ne bih kao kao ekonomista mogao nepravnički zaključivati. Meni se to čak daje za pravo da nepravnički zaključujem. Ja sam rekao i kvalifikovao ovo tijelo, i nažalost to je tako, Ustavnopravnu komisiju kao političko tijelo. I žao mi je što je to tako, i žao mi je što će vjerovatno i ubuduće glasanje imati politički, a ne pravni karakter. Nije sporno da ljudi ne podržavaju ovaj Zakon, to je za mene nesporno, to je pravo. Ali je sporno ne glasati za ustavnopravni osnov, za izmjene i dopune nekog zakona. To jeste sporno. To bi valjda i kolege trebale priznati da je sporno i reći – uredu, mogli smo mi glasati za ustavnopravni osnov, onda odbiti principe zakona, imali bismo isti rezultat, danas ne bi imali, imali bi negativan Izvještaj, ali bi mi morali ćutati, odnosno ja bih bar ćutao po tome. Jer kao što reče Volter ne slažem se ni sa jednom riječi od ovog što ste rekli, ali ću do smrti braniti vaše pravo da to govorite, tako bih i ja, neslagajući se s vama, poštovao vašu odluku. Ovako ste mi dali za pravo da je ne poštujem i da sumnjam i u one odluke ubuduće koje budu donešene možda čak i pravnički. 50 Evo, to je ono zbog čega sam se javio da kažem i da pozovem ovaj Dom da odbije ovaj negativan Izvještaj, da vrati Zakon ponovo Ustavnopravnoj komisiji, koji će tamo, predpostavljam onda, ovaj, na Komisiji doživjeti jednu promjenu stavova, jer će valjda kolege u meĊuvremenu shvatiti da se ovaj Zakon može odbiti i na drugi način, a ne na ovaj na koji je odbijen. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Gospodinu Novakoviću ispravka krivog navoda. Možda baš zato što Vi niste pravnik niste shvatili. Evo, sada ću vam pokušati sve pojasniti o čemu se radi. Ne radi se naime o tome da cijeli Krivični zakon, kako Vi pokušavate imputirati, nema ustavni osnov, naravno da ima, Krivični zakon BiH ima ustavni osnov, već Zakon o izmjenama Zakona, Krivičnog zakona BiH koji ste vi predložili. E taj nema ustavni osnov. A zašto? Zato što jedino što ste predložili je da se izbriše jedan član tog Zakona. To brisanje nema ustavni osnov. Ne može se djelovati amandmanski, da mi sada uložimo amandmane na to, pa da popravimo nedostatak te ustavnosti. A razlog zašto je to brisanje neustavno, i zbog toga, ovo što ste vi predložili nema ustavni osnov, leži u činjenici da sam Ustav BiH kaže da su odluke Ustavnog suda konačne i, ključna riječ, obavezujuće. I ako vam Ustav BiH kaže da je nešto obavezujuće, onda je neophodno ... Krivični zakon propisati sankcije da bi se dao efekat toj riječi – obavezujuće. Prema tome, vi kada predložite izmjenu koja sve što radi je briše nešto što je Ustavom, odnosno što Ustav nalaže, onda te vaše izmjene i dopune, odnosno izmjene Krivičnog zakona BiH prestaju imati ustavni osnov. Dakle, da ste vi nešto drugo tu predlagali na šta se moglo amandmanski djelovati, ja bih prvi rekao, evo ima ustavni osnov, pa bih pokušao popraviti amandmanima one dijelove koji nemaju. Ali kod vas je ovdje samo jedna izmjena bila. I tu se ne može, znate vrlo dobro, djelovati amandmanski. E sada što se tiče vaše opaske da smo djelovali politički a ne pravno. Da smo bar. Da smo djelovali politički mi bi vam juče dali i ustavni osnov i principe, pa bi danas oborili ovaj Zakon u prvom čitanju i zaustavila bi se ta trakavica. Ono što meni zaista smeta je što će se ovo sada, zbog entitetskog glasanja, vratiti na Ustavnopravnu komisiju, pa ćemo još jednom to razmatrati, pa će nam opet doći na Dom idući put, pa ćemo opet odbiti, pa vratiti na Ustavnu komisiju, a ja mislim da je cilj ovih što su to predložili da se ova trakavica drži tri mjeseca. I tri mjeseca mi nećemo se fokusirati na ekonomske teme. Pa da smo, da smo bar politički djelovali pustili bi vam i ustavni osnov i principe juče i danas završili ovu priču, ali smo djelovali pravno, jer objektivno nema ustavnog osnova. Eto, nadam se da ste shvatili ovo pravno pojašnjenje, a ja vam ostajem na raspolaganju i poslije. Zahvaljujem.
Ispravak krivog navoda, željko Komšić. Izvolite. 51 ž
Zahvaljujem predsjedavajuća. Gospodine Novakoviću, zapravo nastaviću se na ono što je gospodin Arnaut pokušao da objasni, da ne bi bilo zabune. Dakle, ako postoji zakon koji je donesen na osnovu Ustava, ne podrazumijeva se automatski da svaka predložena izmjna tog zakona jeste ustavna, odnosno da ima ustavni osnov, ne mora imati, to je logika. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas, ovaj, dakle ne znači ako postoji zakon, ponavljam, da sve ono što se predlaže u nekom budućem vremenu, kao i njegova izmjena, ima ustavni osnov. Dakle, ta argumentacija ne stoji. I ja vidim da se to počesto upotrebljava u diskusiji i na Ustavnopravnoj komisiji, evo i u ovom Parlamentu, kao postoji zakon pa sve što hoćemo da mijenjamo u tom zakonu mora automatski biti zasnovano na ustavu. Nije tačno, jer i izmjena mora imati osnovu u svom ustavu. A gospodin Arnaut je, po mom mišljenju, dobro objasnio zašto ono što ste predložili nema svoje uporište u aktuelnom Ustavu BiH. Uz dužno poštovanje Vašeg prava da tako mislite, ali kada govorimo o pravnoj logici to je pravnička logika i to je pravna logika, logika sistema. Hvala.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda.
Pa, činjenica da su se za repliku javila tri pravnika sa Ustavnopravne komisije govori da sam ja dobro ubo kad sam diskutovao. Ja sam govorio o konkretnom zakonu, dakle nisam govorio uopšte o zakonima i izmjenama zakona, nego o konkretnom zakonu. I baš mi ovako ubjedila, ubjedio kolega Arnaut i naveo koji član Ustava je povrijeĊen time ako kažemo da se izbriše jedan član Krivičnog zakona. To što je zakon, što su odluke Ustavnog suda obavezujuće nesporno je, i nakon ovog člana kad bi se usvojio bi ostao da su odluke Ustavnog suda obavezujuće. To nikoga, nikoga ne oslobaĊa obaveze da poštuje odluke Ustavnog suda. Ovdje se govori o onima koji ne ispoštuju odluke Ustavnog suda, da li treba da idu u zatvor ili ne treba. No valjda ovo što sam ja rekao je ekonomski, a ovo maloprije je bilo pravnički. Pa evo, neka ostane, znači ekonomski gledano preskupo je ako ovaj Zakon odbijemo, mnogo će skupo koštati.
Šefik Džaferović, ispravak krivog navoda.
Poštovana predsjedavajuća. Nisam mislio da govorim uopće danas o ovim tačkama dnevnog reda. Ja sam svoj stav već nekoliko puta iznio, ali dozvolite mi da zbog raznih pokušaja improvizacija i tumačenja mišljenja pojedinih članova ustavnopravnih komisija, od onih koji su suprotno od njih glasali, kažem samo nekoliko rečenica, naravno replicirajući gospodinu, uvaženom kolegi Momčilo Novakoviću. 52 Prema članu 44. stav (1) tačka c) Poslovnika Predstavničkog doma Ustavnopravna komisija razmatra prijedloge zakona koje Dom trebao usvojiti u vezi s njihovom usklaĊenosti sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Dakle, ponavljam, u vezi s njihovom usklaĊenošću s Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH i ide, dakle ide dalje tekst. Dakle, Ustav i pravni sistem. Prema odredbi člana 108. istog Poslovnika, koja nosi naziv – Usaglašenost prijedloga zakona sa Ustavom BiH, nakon razmatranja, proizilazi, dakle propisano je da nakon razmatranja usaglašenosti prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH Ustavnopravna komisija dostavlja mišljenje predsjedavajućem Doma, itd. I sada želim da kažem sljedeće. Prvo, mnogo se puta dogodilo da upravo zastupnici iz entiteta Republika Srpska kada glasaju o ustavnom osnovu glasaju protiv ustavnog osnova, iako za to nema argumenata. Ja nikada nisam o tome govorio, ima puno primjera takvih gdje je to očigledno. Ali, evo ostavimo to, ja ne želim da se ponašam na takav način. Ovaj Zakon kada je u pitanju usklaĊenost sa Ustavom BiH ima ustavni osnov, ali ovaj Zakon nije usklaĊen sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine iz razloga o kojima je, izmeĊu ostalog, i gospodin Arnaut govorio. Dakle, Ustavnopravna komisija ocjenjuje i usklaĊenost sa Ustavom i sa pravnim sistemom. Ako Ustav propiše da su odluke Ustavnog suda konačne i obavezujuće i ako traži mehanizam da one budu izvršene, ukidanje tih mehanizama je protivno pravnom sistemu Bosne i Hercegovine i opredjeljenju o pravnom sistema Bosne i Hercegovine. Nije put Bosne i Hercegovine da dokida postojeće mehanizme kojima se poboljšava implementacija odluka Ustavnog suda, nego je zbog neimplementacije velikog broja zadatak da osmišljava nove mehanizme kako bi se povećao broj implementiranih odluka. Ja sam zbog toga glasao protiv ustavnog osnova i usklaĊenosti sa pravnim sistemom, jer je to navedeno kao jedno, ali postoje dakle dva segmenta. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak krivog navoda, Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Pa, meni je žao što nije bilo razumijevanja, ali ja mislim da sam tok rasprave govori da smo mi duboko podijeljeno društvo, duboko podijeljena zemlja, ne samo u segmentu pravosuĊa, nego i drugim segmentima. Očekivao sam da sve rasprave koje vodimo neće biti ..., da će one biti voĊene da idemo u susret jedni drugima, da ne idemo jedni od drugih. Ova tačka 6. po meni je bilo logično da se naĊe iza tačke 7., dakle namjera predlagača je bila da se doĊe do Zakona o Ustavnom sudu koji će biti proizvod unutrašnjeg dogovora u Bosni i Hercegovini. Nije kompliment Bosni i Hercegovini da preko 20 godina od Dejtonskog mirovnog sporazuma ima sudije strance koji odlučuju u Ustavnom sudu. Odluke Ustavnog suda putem stranaca su bile dopuna do većinskog stava, nebitno je da li oni u jednom trenutku pogaĊaju interes jednog, drugog ili trećeg konstitutivnog naroda, ali je problem šta mi činimo da 20 godina poslije Dejtona imamo Zakon o Ustavnom sudu koji je proizvod rasprave u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Ukoliko postoji razmišljanje svih na liniji da 20 godina poslije Dejtona, ili više, Bosna i Hercegovina treba da doĊe do Ustavnog suda u koji će njeni ustavni sudci donositi odluke u interesu svih u Bosni i Hercegovini, nekad konsenzusom, najbolje ..., nekad i preglasavanjem, tu ne vidim ništa sporno. Ali ako u trenutku političkih tenzija imate odluke koje, čiju većinu čine 53 stranci, to podgrijava ili potkopava nepovjerenje unutar Bosne i Hercegovine. OHR je jasno rekao – vi ste produžili, vi se pitate i izvolite gospodo. Dakle, pozicija meĊunarodnih sudija je pozicija starijeg brata nebitno kome u Bosni i Hercegovini, i tu da ne licitiramo. Ako postoji sporazum da doĊemo do Zakona o Ustavnom sudu ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Govorim da je bilo sreće Krivični bi bio iza ovoga. Dakle, ako ... izmjene, ako postoji sporazum da imamo Zakon o Ustavnom sudu u kojem smo spremni, dakle da imamo domaće sudce koji će donositi odluke, kakve god donesu, logično je da poštujemo te odluke. Dakle, moramo brisati ono što je proizvelo nepovjerenje, neće nam to zamjeriti ni Brisel, ni Vašington. Imam osjećaj da tog dogovora nema i zato je ovaj Zakon izmjene i dopune, dakle, Krivičnog zakona su pratile taj stav. Ja mislim da treba ostaviti ovo, ovu ideju živom da razgovaramo jer je u pitanju Bosna i Hercegovina. Nije ovdje u pitanju ...
Vrijeme.
samo srpski narod, ni hrvatski, ni bošnjački, u pitanju smo svi zajedno. Ako nema ja mislim da ulazimo u sve dublje podjele i cementiramo stavove. Nije dobro, ja da sam na mjestu bilo kojeg konstitutivnog naroda ako bi stav Srba podržali samo stranci, a ne bi podržali Hrvati i Bošnjaci, ja ne bi bio sretan sa takvim odlukama Ustavnog suda. Hajte da otvorimo dijalog u ovoj zemlji, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, ja sam za to da otvorimo dijalog, nisam ja za bilo kakve odluke koje mogu da provociraju bilo koga. Ali ja govorim sad o Ustavnom sudu, hajte ima li spremnosti ili nema. Ako nema logično je da ćemo ići dalje u cementiranje stavova. I zato mislim da je trebao Zakon o Ustavnom sudu biti prvi, da ga ostavimo živog kao ideju, da se razgovara, neće pasti kašika u med ako to završimo za 20 dana, mjesec dana i ukoliko se doĊe do sporazuma o Zakonu o Ustavnom sudu ...
Vrijeme.
ukoliko se doĊe ja sam ubjeĊen da izmjene i dopune ovog Zakona neće trebati. Jer ako vas odluke Ustavnog suda tjeraju da se štitite kroz Krivični zakona to govori o zemlji u kojoj jesmo. Nebitno je nekad će ... Bošnjake, nekad Hrvate. Postoji li spremnost u ovom Parlamentu ili ne? Vidim da ne postoji, mi formalno se bavimo preglasavanjem u komisijama, itd. To nije suština rada Parlamenta. Dakle, ja molim da ostavimo ideju živom da bi razgovarali o onome što jeste 54 problem. Evo, recimo, problem sad u ovom trenutku jednog entiteta i jednog naroda, u drugom možda bude drugog ili drugog entiteta, ali hajte ljudi da se razgovara, ovo je ozbiljno pitanje, preozbiljno je pitanje ...
Molim Vas zastupniče nemojte da idemo da uskraćujemo riječ.
Izvinjavam se, ne ne treba, preozbiljno je pitanje da bi smo danas formalno prišli samo njemu. Hvala vam lijepo.
Predsjedavajuća Krišto, ispravka krivog navoda.
Evo u poslovničkom, ovaj, osvrtu ja ću se referirati na stav gospodina Momčila Novakovića, u kojem je takoĊe rekao i govorio o ustavnom temelju ovog Zakona, pravnički, nepravnički, itd. Obzirom da su se javile i kolege članovi Ustavnopravnog povjerenstva i ja sam jedan od članova Ustavnopravnog povjerenstva, istina nisam bila nazočna na ovom, i svako od nas ima svoj stav. Slušala sam ja i sad kolege koji su pokušali objasniti i na ovoj sjednici, pa vidimo gdje nas dovodi taj stav. Mi možemo samo prihvatiti jednu realnost da smo mi ovdje političke osobe i da vidimo da isključivo iznosimo svoje političke stavove. Kad je u pitanju ustavna utemeljenost ovog Zakona, mi o ustavnom utemelju kad govorimo onda govorimo o tome da li Parlamentarna skupština i iz svoje nadležnosti može donositi zakone. I kad je u pitanju kazneno zakonodavstvo znamo da imamo ustavni temelj za reguliranje toga. Što se tiče konkretne odredbe na koju se neko referirao, nigdje Ustav nije rekao da ona treba biti sankcionirana ili ne treba. Ako bi i trebalo mislim da smo najmanje mi ti koji smo pozvani da li bi izmjena ovog Zakona bila na koncu ustavna ili neustavna. Pa što se tiče tog aspekta mi o ovim stvarima možemo razgovarati. I što se tiče konkretnog sankcioniranja, o tome sam ranije govorila, znači i ova odredba ovako kako je definirana u ovom Zakonu je potpuno neprovediva. Kada gledate da odgovornost za odluke, za provoĊenje odluka Ustavnog suda ima Parlamentarna skupština, recite mi koji je to način, uvažavajući sve ovo o čemu su kolege i kolegice govorile, da natjerate ili pak da sankcionirate nekoga za neizvršavanje odluke, a to se zove Bosna i Hercegovina, odnosno to je Ustav i sustav Bosne i Hercegovine, bolje reći nesustav pa i u smislu ureĊenja, u smislu Ustava, u smislu i Ustavnog suda, pa i ove, ja bih rekla, Parlamentarne skupštine. Hvala lijepo. Hazim Rančić, ispravak krivog navoda.
Hvala lijepo. Ja podržavam stavove kolega i Komšića i kolege Arnauta, jer razmišljaju na način na koji sam ja govorio i u Klubu, dakle Zakon krivični, koji je važeći, ima ustavni osnov, ali Zakon o izmjenama i dopunama smatram je u suprotnosti eksplicitnoj sa članom 6. tačka (4), koji glasi – 55 Odluke Ustavnog suda su konačne i obavezujuće. Dakle, Ustav je odluke zaštitio kao društvenu vrijednost. To je i princip krivičnog zakonodavstva, zato je i propisano krivično djelo, jer ako nemate djelo ili nedjelo, obilježje bića krivičnog djela, znaju to kolege pravnici, ako nemate sankciju, nadležne organe, dvostepenost kao što je u ZKP-u, onda ova riječ – obavezujuća je u rangu ... Svaki pojedinac, a naročito ovdje se tiče službenih osoba, institucija, bi mogao da plazi jezik svakom sudu i da kaže – da, piše u Ustavu da je obavezujuća, ali ja neću da je provedem i šta mi možeš. Ništa. Zašto? Zato što nije propisano obilježje bića krivičnog djela, zato što nije sankcija zakonom i nadležna dvostepena tijela koji eventualno utvrĊuju nečiju odgovornost za neprovoĊenje obavezujućih sudskih odluka. I izvinjavam se kolegi Špiriću što sam ga prekinuo, to nije uredu, nije po Poslovniku, evo ja se izvinjavam, izvinjavam se svima, ali evo koristim priliku da zamolim poštovanog kolegu Špirića da sve to šta on nama ovdje predlaže, ja to poštujem, ali molim vas ustanite da vidim to negdje na medijima, ustanite i takvu lekciju i takve prijedloge iznesite ili u SNSD-u, ili premijerki Cvijanović, ili Vladi RS i kažite joj – molim vas nemojte u RS-u donositi odluke koje ne podržavaju i Bošnjaci i Hrvati i ostali. Zašto? Pa nije to lijepo, ne dovodi nas to na dobar put. Kad budete, poštovani profesore, tako tamo diskutovali, ja ću Vam više vjerovati, a jesam za to šta Vi predlažete, za dijaloge i za kompromise, ali uvijek trebamo početi od sebe. A tamo, evo sinić je bio Zakon o unutrašnjim poslovima, pa džaba vijeće ovo ili ono, pa ne usaglašeni, pa amandamani, stupiće na snagu ovo, stupiće ono. Koliko puta ste nešto preglasali? Puno. Hvala.
Hvala ljepo uvaženom zastupniku. I u ovom trenutku dajem stanku do 14:30 i nadam se da ćete ove ispravke krivog navoda u toj pauzi usuglasiti. Hvala ljepa.
Možemo li nastaviti sa sjednicom. Molim vas da zauzmete svoja mjesta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa šta ću, nema ih, možda bojkotuju ljudi. [[zajednička diskusija]] ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Evo kvorum je ušao, 22, idemo. 56
Nastavljamo sa radom. Sljedeća replika, poslanica Milica Marković, ispravka krivog navoda. Molim vas za mir u sali.
Hvala gospodine predsjedavajući. Što se mene tiče od svih prisutnih u ovom trenutku mi je najvažnije da je gospodin Rančić ovdje, na koga se odnosi moja replika, na ono što je rekao u svom zadnjem izlaganju, dakle da izmjene Krivičnog zakona bi trebalo prije svega primijeniti na one koji ne poštuju odluke Ustavnog suda iz Republike Srpske i to što je rekao da je ova stavka, ovaj član koji se sad nalazi u Krivičnom zakonu, da je on ustvari deklarativne prirode. Ja se sa njim mogu složiti u tom dijelu da je to zaista deklarativno, taj član koji sada postoji u Krivičnom zakonu u pogledu sankcionisanja nepoštovanja odluka Ustavnog suda, jer i same činjenice ako uzmete sve odluke Ustavnog suda koje nisu implementirane, nisu primijenjene, a njih je 91 ili 92, vidjećete da od tih 90 i nešto odluka 80% se odnosi na Federaciju, na kantone u Federaciji BiH, koji to nisu, nisu to primijenili. To je prva stvar. Dakle, nisu institucije Republike Srpske te koje većinski ne implementiraju, mada morate znati, to vam hoćemo reći danas ovom prilikom, da ovu poslednju Odluku Ustavnog suda u pogledu osporavanja Dana Republike neće nikada biti primijenjena i neće nikada ni biti implementirana. Pa možete izmisliti i još dodati kojekakvih članova i sankcija u Krivični zakon, to naravno nećete moći uraditi bez nas iz Republike Srpske, ali nikada ta Odluka neće biti implementirana. To je prva stvar. Druga stvar, danas je ovdje prisutno odreĊeno, da kažem, minimiziranje značaja ova dva predložena zakona, iako su ona predložena u dva velika kluba u ovom Parlamentu, SNSD-a i SDS-a, i da su se neki poslanici čak dozvolili sebi, recimo gospodin Arnaut koji je rekao da se ova trakavica prekine i da ovo ne vraćamo na Komisiju, u stilu kao nemojte o tome ni pričati, dajte da preĊemo preko toga i da to jednom završimo. Dobićete to ponovo gospodine Arnaut u vašu Ustavnopravnu komisiju, i ne mogu da vjerujem da neko sa takvim nipodaštavanjem govori o Zakonu koji se odnosi na Ustavni sud čija djelatnost nije uokvirena zakonskim rješenjem. Ovdje se u ovom Parlamamentu traži da se odreĊeni nedozvoljeni dogaĊaji koji se dešavaju na sportskim manifestacijama od strane navijača da budu ureĊene zakonskim rešenjima. A djelovanje Ustavnog suda, koji nije uopšte uokviren zakonskim rešenjem, ovdje neko kaže to je trakavica, daj da se preĊe preko toga. Jasno je nama da vi ovdje pojedini u Parlamentu ne želite Zakon o Sudu BiH, ne želite Zakon o Tužilaštvu, evo sada ne želite ni Zakon o Ustavnom sudu BiH. Možete vi to sve da nećete, ali ćete odgovor na to dobiti referendum u Republici Srpskoj koji će za početak biti referendum o Ustavnom sudu BiH, a nadamo se da i onaj najvažniji i najveći referendum, od najvećeg značaja za Republiku Srpsku, neće dugo vremena proći kad ćemo ga svi doživjeti i vidjeti.
Zamjenik predsjedavajuće.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. GospoĊo Marković, ja vas molim poštedite nas bilo kakvih prijetnji. U ovoj zemlji niko nikome ne može prijetiti. I taj referendum o kojem Vi govorite i kojeg Vi najavljujete neće biti kraj Bosne i Hercegovine. To će biti kraj unutrašnje strukture Bosne i Hercegovine, a Bosna i 57 Hercegovina će opstati, jer je bila i prije te strukture a biće i poslije, a izmeĊuostalog i vaše mudrosti ovisi do kada ćemo imati dejtonsko ureĊenje Bosne i Hercegovine. Zato vas pozivam da poštujemo propise koje imamo i da ne dižemo tenzije i da jedni drugima ne prijetimo bez potrebe. Hvala vam.
Poslanik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
Ja ću se javiti za diskusiju i već dugo vremena, evo kolega Backović, Bosić i ja smo prijavljeni ali s obzirom na pojedine diskusije, želim reći i ponoviti ono što sam danas rekao na samom početku dnevnog reda, najbolja opcija je bila da su ove dvije tačke dnevnog reda skinute, jer njihov epilog danas na kraju glasanja biće rezultat jeste jednako nula, osim što ćemo imati izlive frustracija, optužbi, prepirki, itd. O svim stvarima treba da razgovaramo argumentima, dijalogom, ali nikako, kako sam to rekao i u dnevnom redu, ucjenama i ultimatumima. Pogotovo ne ultimatimumima prema državnim organima i državi Bosni i Hercegovini. Za one koji to eventualno ne znaju neka dobro znaju da država Bosna i Hercegovina nije prihvatala ultimatume ni sultana, ni careva, ni kraljeva, a najmanje predsjednika jednog bh entiteta.
Replika, Hazim Rančić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Poštovana kolegica Maraković je ili nije čula ili namjerno iskrenula neke moje riječi. Ja nisam rekao onako kako je ona to interpretirala. Nemam namjeru ponavljati, ima tamo u transkriptu, pa ako kolegicu bude zanimalo, ona će to pročitati. To je pod jedan. Pod dva, ne licitiram gdje je više a gdje je manje neprovedenih presuda, govorim o principu. Ovo je propisano krivično djelo i važi za sve nas u Bosni i Hercegovini. I inače sudske presude, ako nisu obavezujuće i ako ne postoji sankcija za njihovo neprovoĊenje, mi ustvari ne bismo imali ni državu, ni pravosuĊe, ni pravni sistem, ni pravdu, ni vladavinu prava, ni demokratiju. Jednostavno, ne bismo postojali bez obaveznosti provoĊenja sudskih odluka, ne sudova samo navedenih u članu 239., nego svih sudova u Bosni i Hercegovini, mi ustvari ne bi imali treći stub vlasti i ne bi imali ni državu ni pravni sistem. I na kraju, najjednostavnije, dosta ovih stvari razumiju ili pravnici ili političari, običnim rječnikom za svakog graĊanina – kolegice i kolege su podnijeli Zakon za izmjene i dopune Zakona kojim će se izbrisati krivično djelo kojim je zapriječeno da onaj ko ne sprovodi odluke, izmeĊu ostalog Ustavnog suda, čini krivično djelo. Dakle, žele da stvore predpostavku da mogu uraditi ovo sa čim kolegica sad prijeti – mi nećemo, mi nećemo, mi nećemo. Možda se u podsvijesti jedino malo plaše ili neki naredbodavci zaprijećenog krivičnog djela. Hvala.
Ovdje je došlo do greške, pa je poslanik Špirić bio izbrisan, pa vraćen. Sada je red na poslanika Špirića. 58
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Pa ja mislim da smo se ja i, htio sam da kažem kolega Rančić, razumjeli. I ja sam mu zahvalan na lijepim rečima i želim na isti način da uzvratim. Nije Bosna i Hercegovina zemlja idealnih rješenja nigdje. Dakle, ne postoje idealna rešenja. I ja jesam za to da se stvari popravljaju gdje god se ukazuje da postoje neuralgične tačke. Danas, i nisam čovjek koji želi danas da priča da stranci nisu poželjni u Bosni i Hercegovini, meĊunarodna zajednica treba da bude prisutna, ona samo ne bi trebala 20 godina poslije Dejtona da bude institucionalno prisutna sa mogućnošću da donosi odluke u ime institucija Bosne i Hercegovine. To govori o našoj nezrelosti, pa i parlamentarne nezrelosti. Zato je moj poziv bio danas da otvorimo raspravu. Savjet ministara, vidjeli ste u odgovoru danas meni, ima u programu da radi na Zakonu o Ustavnom sudu BiH. Možda ljudi doĊu do nekog dobrog rješenja koji ćemo svi prihvatiti. Ali hajte da danas ne lomimo poprijeko, da se čuvamo teških riječi, da ove prijedloge koji su dva kluba uradili proslijedimo Savjetu ministara. Nemojte odmah da kažemo ne, da proslijedimo Savjetu ministara, neka Savjet ministara se očituje. Možda ponude ljudi još nešto što može da bude nadogradnja ovome. Ali hoću da kažem – u Bosni i Hercegovini 20 godina poslije Dejtona, ako imate strukturu suda i odluke koje se danas u smislu dopune preko meĊunarodnih sudija, nijednu ružnu riječ neću o njima da kažem, nisu oni sami tu došli, mi smo prihvatili, itd., dakle, onda Ustavni sud, kojeg mi konstituišemo, će odlučivati kako bude Zakon o Ustavnom sudu i tek onda ova izmjena i dopuna Krivičnog zakona može ići ad akta. Ali nemojte da zazivamo različite priče, tenzije, itd. Ostavimo ovo živo kao ideju, jer objektivno, ljudi, problem postoji. I ja mislim da, ako danas ima spremnosti, da ove prijedloge treba proslijediti Savjetu ministara, nećemo ništa izgubiti za 15 dana, da ljudi kažu šta oni misle. I ponovo će doći na Parlament. Ja se ne slažem, mi od svake tačke možemo napraviti nulu, ali ovo je objektivno problem. Ako toga danas ovdje nismo svjesni, zato sam rekao kolegi Rančiću, ja ću raditi tamo gdje on misli da postoje problemi. I nije, ako vam iz jednog entiteta, evo neka bude Federacija, konsenzusom doĊe nešto da ljude iritira, logika je druge strane da kaže – dajte ljudi da sjedemo i da razgovaramo. A mi nećemo ni da razgovaramo. To je ono što meni smeta, a pričamo o putu Bosne i Hercegovine ka EU. I dakle, evo želim da dam jedan prijedlog – sačuvajmo ovo kao ideju. Neka bude zaključak Parlamenta da se ovi zakoni prosljeĊuju Savjetu ministara, da čujemo šta oni misle, jer najlakše je ideju ugušiti odmah. Ja vidim da ima neslaganja i u mom klubu, ali ja govorim, dakle ono što mislim da je logično da se o ovome razgovara. Nećemo doći do zakona ukoliko budemo sve negirali. Dakle, evo to je moj prijedlog, da sačuvamo ideju, da se o njoj razgovara pa možda za mjesec doĊemo do dobrog, ljudi, rješenja. Ako odbijemo udaljićemo se, i ono što može biti
Gospodine Špiriću, vrijeme.
biće nažalost zaustavljeno. Evo, ako sam pomogao drago mi je, ako nisam žao mi je. Hvala.
Ispalo je da je gospodin Zaim Backović sada na redu i za ispravku krivog navoda i za diskusiju. Za šta ste? 59 ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Znači i jedno i drugo. Ispravka krivog navoda, poslanik Zaim Backović.
Replika, nije ispravka krivog navoda, jer da je ispravka krivog navoda morao bih reći na osnovu koga i šta je. Ovdje nismo da jedni druge uslovljavamo i ovdje nismo da jedni drugima prijetimo. Ovdje smo da nalazimo rješenja koja su moguća. Jedno od rješenja je recimo ovo koje Nikola predlaže. I to je stvarno jedno od rješenja ove situacije u kojoj se mi sada nalazimo. Ali isto tako moramo biti svjesni da nismo mi ti koji su kreirali ovakvo zakonodavstvo, ali da smo mi ti koji moramo da ga poštujemo. Ustav koji imamo znamo kako je donešen i on je zakon iznad svih zakona u ovoj državi. A pošto je to zakon iznad svih zakona u ovoj državi mogli smo onda ići i drugim načinom, pa možda preformulisati ovaj član Zakona koji kaže – za kršenje, i onda precizirati odnosno dopuniti ga. Mi ga ne možemo ukinuti. I zato nema potrebe vršiti presiju da u biti onda mi kažemo neće niko poštovati Ustav države, tačka. Jer nemate sankcija za nepoštivanje Prvog zakona ... Britanija nema ustav, ali ima Prvi zakon, pa ga de, pokušaj ga prekršiti. Ja predlažem da mi odavde prihvatimo jedno od rješenja i to je trebao prihvatiti i predlagač, jedno je dao Denis Bećirović, drugo je dao sada Nikola, jer ćemo razviti diskusiju koja će otići u nedogled. Jer ja znam šta ću diskutovati, od onoga ko je potpisao Dejtonski, pa ko je onda potpisao ovo, pa kako je došlo do instalisanja visokog predstavnika ko se je složio, pa kako je došlo do Bonskih ovlasti, ko se je složio, ko je potpisao. I sada mi sve negiramo ono što su neki u i za ime nas uradili. I mi dok to ne izmijenimo moramo poštivati. Mnoge zakone u ovoj državi treba promijeniti, ali moramo poštivati one koji su na snazi. Hvala.
Hvala. Poslanik Backović, rasprava.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. ... repliku neko je, izvinjavam se sići ću ja.
Ja mislim ima Damir Arnaut repliku, izvinjavam se.
Ništa ne bih insistirao, ali ... pauzu da ... GospoĊo Marković, ja ne znam, ja se nadam, želim vjerovati da ste me slušali. Znači, ja sam rekao da smo nastupali politički, pošto je gospodin Novaković rekao da smo mi politički nastupali na Ustavnopravnoj komisiji. Onda sam ja rekao da smo nastupali politički mi bi onda rekli hajde dobro ima i ustavni osnov, evo i principe ćemo podržati da bi to sve danas završili tu trakavicu na ovoj sjednici. Da smo htjeli da 60 nastupamo politički onda bi to tako uradili, ali smo nastupali pravno i objektivno, kada je ovaj Zakon u pitanju, nema ustavnog osnova, pošto je Ustav BiH, kako je niz mojih kolega a i ja prije njih, vrlo jasno rekao. Ali, vraćam se sada opet na ono što je gospodin Novaković rekao, da ukoliko postoji zakon da samim tim postoji ustavni osnov. Pa zašto gospodine Novakoviću onda niste podržali ustavni osnov kada sam ja predložio izmjene i dopune Izbornog zakona BiH koje bi omogućile popunu Kluba srpskog naroda u Parlamentu Federacije. Mislim, ako ste zaista htijeli da nešto uradite za dobrobit srpskog naroda, koji nažalost sada djeluje u krnjem klubu, 14, za razliku od ostalih, 13, za razliku od ostalih klubova, koji imaju po 17, onda ste barem mogli podržati ustavni osnov tu. Ima Izborni zakon, postoji je li, po Vašoj logici ako zakon postoji, ako osnovni postoji, svaka izmjena i dopuna na taj zakon ima ustavni osnov. To ste Vi rekli, evo maltene Vas citiram, meĊutim Vi ste glasali protiv ustavnog osnova kada sam ja predložio izmjene i dopune Izbornog zakona da se popuni Klub srpskog naroda, a to je, usuĊujem se reći, u direktnom interesu srpskog naroda. Dakle, Vi ste glasali protiv toga da srpski narod ima 17 delegata u Domu naroda Federacije, kao što imaju hrvatski i bošnjački narod. Nemojte onda, molim Vas, ovdje držati pridike drugima o nacionalnim interesima. Zahvaljujem se.
Gospodin Zaim Backović, diskusija.
Hvala. Obzirom da je u dosadašnjem toku puno toga rečeno i da smo u biti svi mi kroz replike i kroz izlaganja ovo elaborirali u cijelosti, a da smo mi koji smo ovdje u ovoj sali se zakleli na Ustav ove države, od vas koji sjedite tu na čelu, pa preko svih nas ovdje.
Prisegli, zakleli se i prisegli.
Neko je prisego, neko zakleo, znate. Nije problem prisegnuti.
Molim vas da ne vodimo diskusiju ...
Nije me razumio, i moram reći i prisegli, onda smo mi ti koji bi trebali u cijelosti da poštujemo ustavno ureĊenje onakvo kakvo je dok se ne promjeni ili ne poboljša. Sastavni dio čitavog tog konglomerata vrlo složenih i nefunkcionalnih odnosa u ovoj zemlji je i zakonodavstvo koje imamo. Pa izmeĊu ostalog i neprimjereno nedefinisan član za koji se traži da se promijeni. Stvarno nedefinisan, zato što je on neprimjenjiv. Evo i ja to sada kažem. Na kolektivitet se ne može primijeniti, krivična odgovornost na čitav Parlament se ne može primijeniti. Ne može se primijeniti na jedan entitet, na jedan kanton, na jedan, ne može. Znači, redefiniranje člana a ne brisanje, jer se radi o Ustavu, kršenju ustavnih normi, jer je Ustavni sud branilac Ustava jedne države i njegove odluke su obavezujuće, i svi smo se stim složili. Onda ne 61 možemo govoriti apriori – ja to neću poštivati. Onaj ko sam to izgovori da neće da poštuje Ustav, on sam zalazi u sferu odgovornosti po Zakonu. I ništa više. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Mladen Bosić, zamjenik predsjedavajuće. Izvolite gospodine Bosiću.
Hvala. Uvažene kolege. Mi bi trebali da vidimo zašto smo došli u ovu situaciju i zašto raspravljamo sad upravo o ovom prijedlogu promjene Krivičnog zakona. Prije svega radi se o kredibilitetu Ustavnog suda. Ustavni sud BiH je sam sebi srušio kredibilitet donoseći odluke za koje zna unaprijed da ne mogu biti provedene. I ovo nije prva odluka koja neće biti provedena i ni za jednu odluku prije ove niko nije odgovarao po tom članu, koji tako zdušno branite, do sada. I znači da je taj član neprimjenjiv. Pa ako je neprimjenjiv taj član onda treba da ga izbace. I to je bila ideja. Zašto ne ganjamo ove ranije, kao što je Tužilaštvo ganjalo pojedine poslanike ovdje. Nije to samo jedan išao na saslušanje, išlo ih je 4, 5, 6 možda i 10 na saslušanje. Znači imamo odredbu u Krivičnom zakonu za koju unaprijed znamo da neće biti primijenjena. Kao kad prave staze kroz park, pa puste da vide gdje će ljudi izlizati travu, pa onda napraviti stazu, tako i ovdje se pokazalo da odredba u Krivičnom zakonu je suvišna. I evo, to je jedan od razloga zašto je ona i predložena i zašto mi tražimo da razmislite oko podrške brisanju nečega što nema nikakav smisao, jer ne može biti sprovedeno. Ovo nije prvi put da smo u ovakvoj diskusiji, mada moram da primjetim da na ovoj temi imamo mnogo blažu raspravu nego što smo imali prije i pri mnogo jednostavnijim temama. Znači, moramo, ili se ja nadam da je došlo vrijeme da svi shvate da moramo promijeniti način odnosa prema problemima koji evidentno postoje. Ima li iko da ne misli da Ustavni sud u BiH ima problem sa svojim funkcionisanjem, sa odlukama koje su donesene na politički način koji izaziva duboku političku krizu? I na kraju krajeva sa odlukama koje se ne sprovode i samim tim gubi Ustavni sud kredibilitet za dalji rad. Šta je izlaz iz toga? Pa, da otvorimo razgovor. Znači ovo što je predloženo je otvaranje razgovora oko problema koji imamo. I nije to problem samo Republike Srpske ili Srba. Politička kriza koja se na razne načine pravi, nije problem nijednog naroda, ona se odražava na sve. Znači imamo krizu i zbog toga treba da naĊemo način kako da ju riješimo. Ako apriori odbijemo svaku inicijativu sa svake strane, ostaćemo u glibu i u blatu u kojem se nalazimo već mnogo, mnogo godina. Znači prvi uslov da se nešto uradi je da otvorimo razgovor oko ovoga. Evo, podržavam poslanika Špirića koji je rekao da treba pokušati napraviti prostor da se razgovara oko tog problema. Druga stvar, pa zar ne bi trebali nakon ovoliko godina otvoriti ustavnu odredbu, ne znam koji je član Ustava BiH, da će se nakon pet godina razmotriti način izbora sudija, misleći na sudije strance. Zar nije, evo sada je prošlo 15 godina, zar ne bi trebali sjesti kao politički faktori ovdje i razgovarati oko toga, znajući da je neminovnost da doĊe u nekom trenutku do odlaska stranih sudija, ukoliko iko ovdje ima pretenziju da ovo bude suverena država. Jer ovo nije suverena država ako nema suverenitet na donošenju odluka, a ovdje 62 suverenitet donošenja odluka velikim dijelom imaju stranci. Ne odnosi se to samo na Ustavni sud, to se odnosi i na ostale faktore strane koji ovdje mogu da utiču. Ja vas molim da iskoristimo vrijeme i da do sljedeće sesije pokušamo naći neki, ili otvoriti razgovor, oko ovog pitanja. Kompleksno je pitanje, ja mislim da je u interesu svih da doĊemo do dogovora. Ne vidim da bi taj dogovor bio protiv bilo čijeg interesa, protiv interesa bilo kojeg naroda. Ako preglasavanjem u nekoj situaciji Srbi imaju problem, drugi put će imati Bošnjaci, treći put Hrvati. Zar ne bi bio interes svih da naĊemo neki mehanizam koji neće dovoditi do preglasavanja, koji odmah izaziva reakciju u političkim sferama, izaziva političku krizu. Tako da mene veseli što je ova diskusija u razumnim okvirima, u razumnim vodama i da pokušamo svi zajedno iskoristiti spremnost, ako je ima, da napravimo neki korak koji bi bio velika promjena u odnosima u Bosni i Hercegovini. Ovakvih diskusija smo imali mnogo, ovakve diskusije služe pojedinim političkim faktorima kao politička provokacija, kao podgrijavanje političke igre koju igramo već 20 godina ovdje. Igrajući takvu političku igru mi 20 godina stojimo u mjestu. I možda, možda je ovo šansa da napravimo nešto drugačije. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Staša Košarc, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pazite, mi smo bili svjedoci datuma kada su najvažnije ključne političke stranke iz Republike Srpske u proceduru uputile dva zakona. Ja ne bih, gospodine Bosiću, želio da budem previše naivan, ali je bilo dovoljno vremena od dana kada smo svi zajedno iz Republike Srpske, SNSD, SDS, DNS i NDP, uputili jedan ovakav zakon i bilo je, uvjeren sam, dovoljno vremena da partneri iz Federacije BiH ovo ozbiljno shvate, jer je ovo ozbiljan problem za sve graĊane Bosne i Hercegovine, podjednako, ne bih, i složio bih se tu s Vama, ovo je problem i za Bošnjake i za Hrvate i za Srbe. Kakav smo imali odgovor? U trenucima kada su eksperti iz Vaše stranke, zajedno sa ekspertima iz SNSD-a i drugih političkih partija, tražili zakonsko rješenje, imali smo apriori odbijanje da se o tim temama danas razgovara u Parlamentu BiH, a da se pri tome ključni faktori nisu ni upoznali sa elementima i sadržajima ova dva zakona koja smo mi uputili. Ja smatram da ova dva zakona ne vrijeĊaju interese niti Bosne i Hercegovine, niti vrijeĊaju interese niti jednog kontitutivnog naroda. Naprotiv, stvaraju ambijent, ukoliko ubudu usvojeni u Predstavničkom domu, dodatni mehanizam povjerenja u ovoj zemlji da neće biti preglasavanja, jer smo svjedoci šta se sve dešavalo kada su u pitanju različiti oblici preglasavanja u nekim bivšim vremenima, itd. I mislim da je ovo bio kvalitetan mehanizam da se zaštitimo od samih sebe. Očigledno da nije bilo političke spremnosti sa druge strane ili iz drugog dijela Bosne i Hercegovine da se o ovom pitanju raspravlja na način kako smo to mi željeli iz Republike Srpske. Ja smatram, gospodine Bosiću, da mi ovdje, a koji dolazimo iz Republike Srpske, vrlo brzo ću završiti, treba da jednostavno ne dozvolimo više ovakvu vrstu ponašanja i smatram, gospodine Bosiću, da mi danas treba da budemo prisutni u radu, a da ne odlučujemo uopšte ni o kakvim pitanjima, niti u Savjetu minitara, niti u Predstavničkom domu, i pozivam vas da 63 prihvatite tu našu inicijativu, dok ovo ne bude usvojeno u Parlamentu BiH, jer je ovo dobro za sve. U protivnom, mislim da nećemo postići kvalitetne političke poteze u interesu onih koje mi predstavljamo i onog dijela Bosne i Hercegovine iz kojeg mi dolazimo. Hvala vam.
Gospodin Mladen Bosić, zamjenik predsjedavajućeg, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Znači, ja koliko vidim Vi imate suprotno mišljenje od gospodina Špirića. Ja ne vidim na šta ste Vi meni replicirali, niti šta je bio moj krivi navod. Ako Vama smeta da se uputi poziv da razgovaramo oko problema koji svi imamo zajedno ovdje, ja bih mogao pomisliti da ima ovdje ljudi koji bi željeli da se stvar ne riješi, ili da ne pokušamo da riješimo. Ja ne vidim šta je problematično u pozivu da pokušamo riješiti zajednički problem. Silom, ucjenama, nametanjem, kao što znate, nećemo ništa riješiti. Bez razgovora ne možemo doći ni do jednog zajedničkog stava. Možemo blokirati. Pitanje je šta poslije toga? Znači, ovdje je apel, ono što sam ja rekao, to je apel da pokušamo u narednih nekoliko dana otvoriti razgovor da li postoji prostor da riješimo ovaj problem, a ne mora on biti, ako uĊu zakoni u proceduru ima amandmanska faza. Da vidimo postoji li taj prostor ili ne postoji. Znači, politika ucjenjivanja, inata, zabadanja prsta, izazivanja kriza, uvreda druge strane, neće sigurno donijeti rješenje.
Zahvaljujem. Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
S obzirom da sam ja prijavljen za diskusiju, ako dozvolite da se opredijelim za diskusiju, je li može? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, odustajem od replike i javljam se za diskusiju, svakako sam na redu. Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo.
Onda ćete, samo se morate prijaviti gore na raspravu. Prijavljen, samo se odjavite od replike da vam ide vrijeme. Hvala.
Dakle, Krivični zakon BiH, da ne bude nikakve dileme, a i toga je danas bilo u odreĊenim dijelovima rasprave, je legalni zakon u državi Bosni i Hercegovini. Moje je mišljenje da je potpuno i legalno pravo izabranih poslanika ovdje u Predstavničkom domu, a svi smo jednaki i 64 ravnopravni, da poslanici predlažu izmjene i dopune zakona u Bosni i Hercegovini i da, naravno, te zakone temelje na Ustavu, zakonu i Poslovniku ovog Doma. Taj zakonski legalistički pristup apsolutno odobravam ovdje u radu Parlamenta. To što ima stvari koje se svakom od nas pojedinačno ne sviĊaju, to je druga stvar. Masa je stvari u ustavnopravnom sistemu Bosne i Hercegovine koji se ne sviĊaju ni meni, ni Klubu SDP-a, ali takve su kakve jesu i moramo ih poštovati. S obrizom da je sada tema Krivični zakon, gledajući prijedlog da se briše član 239. iz Krivičnog zakona BiH, a posmatrajući u cjelini glavu XX Krivičnog zakona, koja govori o krivičnim djelima protiv pravosuĊa, moje je mišljenje da bi brisanje člana 239., ne samo nanijelo štetu, već bi potpuno obesmislilo ovaj dio Krivičnog zakona, ili ako hoćete ovu glavu XX Krivičnog zakona BiH. Mislim da je važno kod ove rasprave da vrlo jasno poručimo da Ustavni sud BiH ima kredibilitet. Ustavni sud BiH od svog formiranja do danas je razriješio preko 44.000 predmeta, donoseći različite odluke i rješenja. To je jedna od rijetkih državnih institucija koja je, u odnosu na ono šta joj je dostavljeno na rješavanje, razriješila preko 99,9% dostavljenih predmeta. To danas treba jasno reći, to je činjenica koju treba poštovati, a i ovaj preostali dio neriješenih ubjeĊen sam da mora biti ispoštovan. čak se pojavljivala informacija u javnosti o tobože 91 još neispoštovanom prijedlogu Ustavnog suda. I ta dilema je otklonjena, jer je puno više razriješenih predmeta i s obzirom da su neki sudovi sa terena kasnili u odgovoru na to pitanje. Ono, istina, što do sada nije bilo zabiljenženo jeste da je neko otvoreno rekao da neće poštovati Odluku Ustavnog suda BiH. To je jedina novina. Slažem se sa kolegom Mladenom Bosićem koji je s pravom, po meni, govorio o potrebi da ozbiljno razgovaramo o svim otvorenim pitanjima i nema tabu tema. MeĊutim, istina, kolega Bosić nije ni najmanje za to kriv, svi mi u Bosni i Hercegovini smo u poziciji da vidimo šta se dogaĊa. Mi ovu raspravu vodimo, sada je februar 2016. godine. Najjača vladajuća stranka u entitetu Republika Srpska je za 2017. godinu kongresnom, najvišom odlukom odlučila da raspisuje referendum o razbijanju Dejtonskog mirovnog sporazuma i države. Zar iko očekuje od poslanika u takvoj situaciji da bude naivan i da ne shvata da prije te 2017. godine treba napraviti prostor za tako nešto, sa čitavim nizom inicijativa, nelegalnih postupaka, odreĊenih zakona, itd. Nije niko kriv ovdje što su se neki opredijelili da stvore takvu klimu i ambijent da mi ne možemo u nekoj mirnijoj i boljoj političkoj atmosferi raspravljati o tome. Ali kada imate prijetnju ugrožavanja mirovnog procesa, jer referendum o razbijanju Bosne i Hercegovine je ugrožavanje mirovnog procesa u ovoj zemlji, onda naravno da će svi jako dobro pročitati i analizirati šta se to predlaže, koji je smisao toga i u kojem vremenskom kontekstu. Naravno ovaj Zakon, pored svih kritika koje smo imali, ima svoju i pozitivnu stranu. On nas još jednom podsjeća, i nadležne organe u ovoj zemlji, da Bosna i Hercegovina ima legalne i zakonite organe, instrumente da štiti ustavni poredak ove zemlje. Na pitanje gdje je izlaz iz ove situacije, kada već nije prihvaćeno ono danas što je bilo na početku dnevnog reda, ja mislim da bi mi u vezi sa ova dva zakona mogli usvojiti i dva zaključka. Da se ovdje niko ne bi osjećao kao poraženi i pobjednik ja predlažem da usvojimo dva zaključka i to dva zaključka iz Deklaracije Narodne skupštine Republike Srpske, koju je potpisao Igor Radojičić, a tu doslovce stoji, i mislim da je to prihvatljivo za sve – Narodna skupština Republike Srpske, citiram, poziva sve državne i političke subjekte, kako domaće tako i meĊunarodne, da se okrenu ekonomskim i socijalnim reformama, te da se dogovorom i kompromisom gradi budućnost, evropski put i demokratske reforme u Bosni i Hercegovini. I drugi zaključak iz te Rezolucije, koju je potpisao Igor Radojičić, Narodna skupština Republike Srpske ... 65
Vrijeme.
poziva meĊunarodnu zajednicu da osudi i zaustavi neprihvatljivu radikalizaciju meĊunacionalnih odnosa kroz retoriku i inicijative koje objektivno mogu zaustaviti opšti napredak i urušiti uspostavljene odnose i postignuti stepen povjerenja unutar Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem.
Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda.
Dakle, ostali smo na ovom dijelu govora koji je gospodin Bosić predložio kako, na koji način da izaĊemo iz ovog. Morate priznati da Odluka Ustavnog suda vezano za Dan Republike Srpske je donesena 26.11., danas je 03.02., dakle, mi imamo tri i više, tri i po mjeseca je prošlo od donošenja Odluke, a sam Zakon je u proceduri, ja mislim, sigurno najmanje dva mjeseca. E sad ja pitam – zar ne bi bilo logično da, u skladu sa Poslovnikom koji imamo, sprovedemo sve ovo o čemu govorimo? A to znači da danas vidimo kako će, na šta će to ličiti i kako će izaći, ali ne sprječava Ustavnopravnu komisijuj kao nadležnu Komisijuj da donese i drugačiju odlukuj ili čak da prije te odluke se organizuje ovakva rasprava koja bi bila, nigdje taj Zakon ne ide, on mora završiti svoj put kojim je krenuo, dakle da se o tome sve, i ne vidim šta bi smo mi to mogli još reći a da već nismo rekli danas ovdje. Ja mislim da većina ljudi i to vrlo podijeljeno, sasvim podijeljeni stavovi iz Federacije iz Republike Srpske. Dakle, gdje je izlaz? Izlaz je meĊusobno poštovanje nas. Šta bi tu mogla biti druga opcija? Da mi više iz Republike Srpske ne donosimo ni jednu odluku, jer očito da ništa što predložimo ne može proći. Ja sam juče, ja sam juče kao poslanik doživjela da više ne mogu i nemam pravo da postavim pitanje u kakvom se stanju nalazi DKP mreža u Bosni i Hercegovini? Moja kolegica nije smjela da glasa kao ja zato što bi Bošnjaci napali je da ona eto glasa kao ja, i ona se nije usudila iako je imala iste takve inicijative u prethodnim mandatima. Pa gdje se mi nalazimo, u kakvoj zemlji mi to živimo? To su stvari otvorene o kojima možemo, o kojima bi smo trebali da govorimo, ali nismo, ne usuĊujemo se, jer svako se zakopao duboko u svoju poziciju i zato nema izlaza. Nema izlaza da nam strane sudije preglasavaju dva naroda, sudije iz dva naroda, nema sreće u tome. Ako nam je stalo mi možemo to riješiti, rješenje je pred nama, ovako da završimo ...
Vrijeme.
gdje smo krenuli. A druga stvar je da u novoj odluci Ustavnopravna komisija izmijeni svoje mišljenje, da završimo ova dva zakona. Niko neće biti oštećen, niko nije oštećen, naĊite jednu stvar koju smo predložili a da je to protiv druga dva naroda i da vidimo onda možemo li na taj način da razgovaramo. A mislim da ne postoji spremnosti da ..., sve drugo bi bilo samo odugovlačenje. Hvala. 66
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda.
Odustajem.
Odustali ste. U ovom trenutku imamo raspravu, Staša Košarac. Izvolite.
S obzirom da nemam pravo više na krivi navod, ili bar mislim da nemam, koristim ovu poslovničku mogućnost da kažem nekoliko riječi. Ovdje SNSD ne afirmiše politiku inata, niti politiku ucjenjivanja, to smo pokazali u institucijama Republike Srpske i SNSD, i Vi gospodine Bosiću i Vaša politička partija, i NDP i druge političke partije koje su snagom argumenata i razgovora, okupljeni u politikama razgovora, došli do odreĊenih vrsta rješenja. Znači, ovdje nije apsolutno riječ da neko ovdje nekoga želi da ucjenjuje. Ili, ne mogu da vjerujem da je neki mirovni proces ugrožen time što najveći organi ili najviši organi partije donesu politički stav o nekom pitanju. Ja ne znam da je neki mirovni proces ugrožen time što politička stranka u svom političkom programu navede odreĊenu vrstu političkog stava. Prema tome, nemojte ovdje da fakturešemo jedni drugima neke elemente za kojih nema osnova. Ovdje uporno hoćemo da kažemo, i mi smo afirmisali politiku razgovora i usaglašavanje zajedno sa vama koji ste opozicija u Republici Srpskoj, u institucijama Republike Srpske, i došli smo do zajedničkih rješenja. Mislim da na tom pitanju isto mislimo, al ako budemo išli sa ovakvim nivoom politika na nivou zajedničkih institucija mislim da nećemo biti u istom startnom položaju. Ovdje je veoma važno zauzeti dobar startni položaj i naravno i dalje razvijati politiku razgovora kako bi došli do rješenja koja su ponuĊena u onome što SNSD i SDS i druge političke stranke ovdje legitimno, u skladu sa Poslovnikom, ... I logičan slijed, ako nemamo partnera u političkim strankama iz Federacije ... ponovno, naravno, razgovor u institucijama Republike Srpske gdje će se dalje definisati budući koraci. Ali smatram, to je moj lični stav, i stav na kraju krajeva ljudi koji su okupljeni u SNSD-u, zašto bi učestvovali u procesu odlučivanja o bilo kom pitanju ovdje dok se ova pitanja ne riješe, zbog čega, kakva nam je startna pozicija. Tri mjeseca se ćutalo na našu zvaničnu inicijativu, našu zajedničku inicijativu prema svim ostalim koji danas rade u Predstavničkom domu. Hvala.
Hazim Rančić, ja se ispričavam, replika, odnosno ispravak krivog navoda, Mladen Bosić, zamjenik.
Pa vidite gospodine Košarac, znači ako je stalo do 10 dana ili do 7 dana onda smo mi u bezizlaznoj situaciji, ovdje bi vrijedilo razgovarati mjesec, dva ako treba, ako ima šanse da doĊemo do rješenja, a ne reći ili ćete ovo prihvatiti ili nećete. Ja pokušavam da ubjedim one koji su protiv toga da razgovaramo o ovom jer je to i u njihovom interesu. I da se razumijemo ovo će, ova procedura će se završiti danas, biće glasanje o ovome, jer ne vidim drugu mogućnost i po Poslovniku to se vraća ponovo na komisiju, i to će ponovo biti na komisiji. I u tom meĊuprostoru, u tom procesu postoji prostor, o tome se radi, o tome sam pričao. 67
Hazim Rančić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. U ozračju priče o kompromisu, dijalogu, postizanju rješenja, spuštanju tenzije, tonova, evo i ja ću pokušati nekoliko rečenica. Dakle, ja te principe prihvatam ko god je, ko god ih je pominjao i nastojaću ići u meritum evo ove stvari. Dakle, mi pred sobom imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona kojim se želi izbrisati član 239. krivično djelo i kazna za neprovoĊenje presuda Ustavnog suda, Suda za ljudska prava, Suda BiH, itd. Zašto? Zato što je Ustavni sud donio odluku o prazniku u Republici Srpskoj, da je neustavan, pa onda neki pojedinci prijete – nećemo to izvršiti, a da bi to slobodno uradili i govorili žele da nema krivično-pravne odgovornosti. E šta je po meni suština, ako hoćemo da idemo u suštinu i razgovaramo, ne dan, deset dana, dva mjeseca, itd. ako smo iskreni, šta je ovdje meritum, šta je ovdje sporno? Praznik koji su odredili možda predstavnici jednog naroda, da li su u odreĊivanju tog praznika učestvovali i zadovoljni Bošnjaci, a ja neću govoriti u ime Hrvata, ovdje ima poslanika, zastupnika, zastupnica Hrvata neka oni kažu u svoje ime. Ako smo iskreni i pristupimo odreĊivanju tog i svih drugih spornih stvari na način da smo zadovoljni bez preglasavanja, kompromisom, dugotrajnim razgovorom, onda neće biti apelacija prema Ustavnom sudu i onda neće biti zahtjeva za izmjenama i dopunama Krivičnog zakona, jer zato je tamo, što je tamo zaprijećena, propisana kao krivično djelo i zaprijećena sankcija. Ako smo iskreni pristupićemo zajedničkom rješavanju spornih stvari, a ne post festum tražiti kako da se zaštitimo da ne bi odgovarali, jer svjesno idemo da nešto ponovo uradimo ili ne uradimo. Hvala.
Nikola Lovrinović, rasprava.
Zahvaljujem gospoĊ predsjedavajuća. Dakle, mislio sam pod idućom točkom da govorim, meĊutim ove zadnje ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, ne, pošto je, ovaj, neću se pod idućom javljati, dakle nemojte mi oduzimati vrijeme molim vas. Dakle, kad sam vidio da je fina priča na kraju ove tri priče o nekakvoj suradnji, o nekakvoj ... da se jedno pitanje riješi, ja sam onda eto odlučio da ipak to sad kažem kod ove točke, jer sam glasovao, dakle, kod ova dva zakona na Ustavnopravnom povjerenstvu upravo na tragu nekih koji su govorili da se ovoj priči da šansa. Ja sam glasovo za kod ustavnih postulata Zakona o Ustavnom sudu da bi mu dao šansu. Nije to bilo dovoljno, posebice dakle, poslije sam sebe isključio kod ovog drugog zakona jer sam smatrao da je to doista paket, a to je neko i govorio, da možda ovaj drugi zakon ili ovaj sad koji je prvi na današnjem zasijedanju nije ni trebao biti da smo se mogli dogovoriti. Zato sam se tako ponašao na Ustavnopravnom, ne da sad se branim ovdje pred vama i pred javnošću, nego je, upravo ste sumirali sav moj osjećaj kod glasovanja na ta dva zakona. 68 MeĊutim, ja sam htio samo jednu kratku priču ispričati, kad smo bili u Belgiji bile su neke kolege sa mnom na twinning projektu oko evropskih integracija i ja sam kolege iz raznih parlamenata u Briselu pitao – kako vi funkcionirate, dakle izmeĊu sebe nadležnosti, kako to vi rješavate? Kažu oni – sporazumom. Reko – mi imamo Ustav pa ništa ne vrijedi. Oni sporazum. Dakle, ja sam toliko se osjećao ugodno kako oni čuju jedni druge, čuju. Dakle, oni ne slušaju jedni druge, nego ih čuju. Gospoda Flamanci čuju 650 tisuća Njemaca, kad kažu ljudi da im nešto smeta, oni to otvaraju kao pitanje i rješavaju. Dakle, kolege koje su danas, neću nikoga prozivati i nadam se da neću otvoriti novu raspravu, koje su danas toliko potencirale suradnju, razumijevanje, ja ću vas podsjetiti da moj zaključak koji sam predložio za hrvatski kanal da mi ministarstvo odgovori – zašto ne primjenjuje odredbe zakona koje govore o emitiranju i proizvodnji programa na hrvatskom kanalu, godinama zaključak nije mogao proći, zaključak nekog manjeg koji je tražio svoj problem da izloži nekome. Niste podržali zaključak, ni zakon, ni ništa, nego da kaže gospoda kako će provesti odredbe postojećeg zakona, nisam to dobio, nisam to dobio. Dakle, dajte, podržao sam i podržaću opet onaj, ono prvo što sam govorio, da dam šansu nekom pitanju da ga riješimo, to mi na razini Bosne i Hercegovine, mi i da niko ne bude oštećen. Nisam osjetio u onom prijedlogu da je nešto protiv hrvatskog naroda, čak šta više ima nekih ideja koji nude rješenje i za hrvatski narod, naravno rekao sam tamo da principi neki, po ... nisu prihvatljivi, ali u raspravi valjda imao šansu da to kažem. Ja se zahvaljujem i nadam se da neću se imati potrebe javljati u drugom dijelu.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 17.12.2015. Zakonodavno-pravni sektor je 24.12.2015. dostavio Mišljenje o usklaĊenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine kojim je utvrĊeno da on nije u cijelosti usklaĊen s Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Iz tog razloga je Kolegij Doma odlučio da od predlagatelja zatraži ispravak uočenih nedostatak u Prijedlogu zakona. Na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda 23. sjednice Doma jer predlagatelji nisu dostavili ispravak uočenog nedostatka. Predlagatelji, zastupnici iz klubova su 11.01.2016. dostavili traženi ispravak Prijedloga zakona o Ustavnom sudu, Sudu BiH. Ustavnopravno povjerenstvo je dostavili Mišljenje 02.02.2016. Povjerenstvo nije utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom, te nije podržalo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite. 69
Zahvaljujem se uvažena gospoĊo predsjedavajuća. Ja koristim ovu priliku da podsjetim Dom i sve prisutne da je gotovo identičan tekst zakona bio pred ovim Domom prije gotovo sedam godina i predlagač je tada bio gospodin Momčilo Novaković. I evo, ja sad ovdje imam tekst zakona koji je gospodin Novaković kao ovlašteni, samostalni tada predlagač ponudio i on je gotovo identičan, taj tekst je gotovo identičan ovim što je danas pred nama. E sad se meni tu postavlja nekoliko pitanja. Kada je gospodin Novaković predložio gotovo identičan tekst koji je danas pred nama, na Ustavnopravnoj komisiji dobio je samo dva glasa za, a četiri su bila protiv, a na Domu je negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije u tom tada slučaju podržalo 22 poslanika, a protiv su bila samo 4. Znači i SNSD je tada čak bio podržao negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, a sad se SNSD pojavljuje zajedno s Vama kao predlagač gotovo identičnog teksta. Mislim sve je moguće u politici, ali ja se svaki put nanovo začudim, iako je evo ovo moj prvi mandat, a ja sam se iznenadio kad sam ovo sve istraživao da je gospodin Novaković u ovom Domu tako dugo, ovaj, da je stigao dva puta potpisati gotovo isti tekst zakona. Ono što mene sada interesuje i zaista me ovo interesuje, a s obzirom na to da sam i sam bio pobornik ukidanja naknada za rad u različitim komisijama i to je prošlo i to je u interesu svih graĊana Bosne i Hercegovine, svih nacionalnosti, etničkih grupa, ostalih, itd. Vi ste, jelda, imali, komisiju neku ste formirali ogromnu, vidio sam na TV je bilo 10, 15 vas, izlazite sa različitih sastanaka, članovi Komisije za pisanje teksta ovog Zakona o Ustavnom sudu. Znate šta se na kraju ispostavilo, da je ta Komisija, pored svih tih slikanja, itd., na kraju prepisala od gospodina Novakovića tekst od prije sedam godina. Mislim ima tu tri, četiri neke izmjene tehničke prirode, stilističke, itd., ali to je gotovo prepisan tekst. I sad mene najviše od svega ovdje interesuje, jer ja zaista ne želim učestvovati u ovoj nacionalnoj priči, a želim i dalje držati otvorenu priču o tim naknadama u komisijama – jel' ta komisija uzela naknadu, je li i jedan član te komisije dobio naknadu iz budžeta na bilo kom nivou, državnom, entitetskom, možda čak i kantonalnom?
Molim Vas samo da se pridržavamo dnevnog reda.
Pa interesuje me. Dakle, ...
Mišljenje je na dnevnom redu, Mišljenje je Ustavnopravnog povjerenstva na dnevnom redu.
Dobro, gospoĊo predsjedavajuća, evo uvažiću to, a nadam se da ćete za razliku od prethodne tačke dnevnog reda upozoriti i ostale kad se, kad odstupe malo. Ali evo, ja se nadam da ću od nekog dobiti odgovor na pitanje – jesu li članovi komisije uzeli naknadu za prepisivanje Vašeg teksa, gospodine Novakoviću?
Hvala. 70 Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Pa, htio sam jednu konstataciju, neizbježno je bilo rasprave u prethodnoj tačci dnevnog reda koja se odnosila i na ovaj Zakon o Ustavnom sudu. žalim što Ustavnopravna komisija nije dala pozitivno mišljenje za ustavni osnov, jer su apsolutno po Ustavu BiH bile mogućnosti da se tako utvrdi, ovaj, ustavni osnov. Jer je Ustavni sud, dakle, ova je institucija uspostavljena Ustavom BiH, i rečeno je čak da će on odlučivati većinom glasova i niko od dosadašnjih diskutanata nije rekao da i ovaj Zakon u svom članu 11. sasvim jasno kaže u stavu (1) – da Ustavni sud odlučuje većinom glasova, a u stavu (2) a) i b) navodi u kojim slučajevima je ta većina potrebno da bude kvalifikovana, što je potpuno logično. Zapravo mi danas kusamo kašu eksperata meĊu političarima ili političara meĊu ekspertima Ustavnog suda BiH. Ne zna se, ja se usuĊujem reći, nisu nama ovdje krivi stanci koliko smo mi sebi krivi. Dakle, ova odluka je apsolutno bila nepotrebna bilo kome u Bosni i Hercegovini, ona je dominantno uperena protiv Bošnjaka u Bosni i Hercegovini, ona je apsolutno protiv interesa Bošnjaka u Bosni i Hercegovini ovaka kakva jeste, ona zadržava procese da ni u čemu ne napreduju i da se u Bosni i Hercegovini ništa ne uradi, ona potpuno dezavuiše bilo kakve izjave o evrooptimizmu Bosne i Hercegovine. Dakle, to je razultat ovog što smo mi ..., da i bez te trojice stranaca sa pet glasova ova odluka nije, mogla je da ne proĊe i još mnogo manje je potrebno bilo Bosni i Hercegovini procedura za ocjenu ustavnosti dana, jer, dakle jednog entiteta u Bosni i Hercegovini koji je njen sastavni dio. Dakle, to je nevjerovatna, ne postojanje spremnosti u tom smislu. I u čitavoj ovoj priči, u tim svojim paranoidnim razmišljanjima šta radi ko protiv koga u Bosni i Hercegovini, mi stojimo u mjestu, nije nam loše, još je mnogo bolje onim koji ovo zakuvavaju, još je bolje onim, dakle, koji ovo zakuvavaju, uključujući i to da rade po pravilima. Ja ne vidim uopšte problem zbog čega ne bi postojao Zakon o Ustavnom sudu, zašto bi pravila jedne institucije bila važnija i vrjednija nego Zakon o Ustavnom sudu, nije bitno jer se proceduralno utvrdi kako bi se desilo. I druga stvar, zaboravlja se reći u ovoj raspravi da bi takve odluke, tako uspostavljenog Ustavnog suda, koji bi radio prema zakonu, bile obvezujuće. Šta bi se desilo sada kad bi, vraćam se na ovo prethodno, kad bi kojim slučajem ove naše vrhunske pravosudne institucije u Bosni i Hercegovini, koji se svakog dana ... o svemu tome, osudile nekoga na 5 godina zatvora. Tvrdim vam taj bi apsolutno pobjedio, taj bi apsolutno pobjedio u Bosni i Hercegovini. I toga bi ste imali za sagovornika, i narednih 10 godina bi opet morali sjesti za sto da razgovaramo o tome. I volio bih vidjeti takvu odluku tog suda. Budite uvjereni da bi nam rezultat bio svega toga i mi bi smo bili danas još, dakle, još uvijek nismo dostigli stepen bruto nacionalnog, odnosno nacionalnog dohotka po glavi stanovnika Bosne i Hercegovine kakve smo imali '90. godine. Još ako ovako budemo neće dostići, još uvijek smo na dnu ljestvice i ekonomski i bilo kog drugog razvoja. U tom smislu, dakle, smatram da ne vidim u čemu bi bio problem da Ustavni sud uključi člana Ustavnog, najmanje jednog člana Ustavnog suda u pitanjima koja se odnose na odnose izmeĊu države i entiteta, na specijalne paralelene veze ili odnose koji bi mogli biti, koji su, dakle, gdje je odredba Ustava ili zakona jednog od entiteta da li je u skladu sa Ustavom BiH. Šta bi bio tu uopšte problem? Nismo mi za rušenje niti Bosne i Hercegovine, niti njenog ustavnog poretka, ali mi smo za raspravu o onom što je neminovno. Nećemo valjda reći da su nam sudije Ustavnog suda, svih, i u načinu izbora kako se biraju, hoćemo reći da su to potpuno nezavisni od ličnosti, hoćemo li reći to kad možemo, ne znam, za koga možemo reći ko nije bio u dijelu političke priče. Te sudije biraju parlamenti entiteta. Još gora stvar kako je moguće da Ustavni sud nije donio odluku da ne vodi raspravu o ovom pitanju, kako je moguće, kako je uopšte 71 moguće da ... priče, i dovesti nas u situaciju gdje ćemo svakog dana raspravljati ko je, zašto, šta ko planira, kakav će rezultat toga biti. Rezultat toga u Bosni i Hercegovini je kontinuirana devastacija, gubitak demografskog kapaciteta, odlazak ljudi sa ovog prostora i svega ...
Vrijeme.
..., gubitak povjerenja u institucije. Dakle, u tom smislu smatram da bi bilo značajno da je Ustavnopravna komisija podržala principe i da je podržala ustavni osnov i usklaĊenost sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i da budemo u situaciji da u narednoj fazi vodimo raspravu o amandmanima na ovaj Zakon. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković.
Zahvaljujem. Pa, ja sam taman mislio da se posvadim sa kolegom Arnautom zbog toga što nekoliko puta je pomenuo me nepotrebno, ali evo sad poslije ovog kako me isfalio mislim da to neću moći. Dakle, Komisija koja je radila tekst ovog Zakona nije naplatila ništa, ali ste me podsjetili da sam ja mogao uzeti nešto za ovaj autorski honorar pošto je Komisija očito prepisala, je li, kako vi kažete, tekst tako da tu sam jedini ja znači mogao nešto uzeti od honorara, ali evo nisam ni ja uzeo ništa. Što se tiče, sad mnogo ozbiljnije, što se tiče ovog, ovaj, teksta Zakona mislim da stvarno u ovom Zakonu ne postoji ništa što je antiustavno, i to je po meni ključi čitave priče. Da li postoji nešto što nije dobro rješenje ili rješenje s kojim se ne slažemo, to apsolutno nije problem, o tome razgovaramo. I zbog toga, pošto se neću javljati uopšte, o Zakonu sve što sam mislio reći rekao sam i javno i sve što su kolege mislile reći mislim da su do sad rekle, hoću samo da kažem da i ovaj Zakon ima ustavni osnov. A zašto ima? Aneks X Dejtonskog mirovnog sporazuma, član 5. kaže da je visoki predstavnik vrhovni autoritet u tumačenju civilnog dijela sporazuma. 2005. godine kad sam prvi put predložio ovaj Zakon kao reakcija visokog predstavnika, gospodina Pedi Eždauna, je bila formiranje radne grupe za izradu Zakona o Ustavnom sudu BiH. Dakle, Pedi Eždaun je formirao radnu grupu za izradu Zakona o Ustavnom sudu. Nećemo valjda reći da on kao vrhovni tumač Ustava nije dobro tumačio Ustav i formirao radnu grupu iako na to nije imao pravo. Zar treba neki drugi argument pa da kažemo da je ovaj Zakon ustavan. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Milica Marković, rasprava. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. 72 Pa evo, pokušaću da kažem nekoliko svojih komentara vrlo kratko, jer očigledno da je jasna situacija danas o raspoloženju kolega prema prijedlozima ovih zakona. Ono što ja želim reći jeste da je, vjerovatno je to većini poznato, da je ovo treći pokušaj ako gledamo od mandata 2002. od 2000. pa na ovamo, prvi pokušaj bio je donošenje ... zakona u ovom Parlamentu je bio 2005., drugi 2010. i evo danas smo mi u situaciji da raspravljamo o prijedlogu jednog ovakvog zakona. Mišljenje Ustavnopravne komisije je negativno kao što je bilo i u prethodnim pokušajima rasprave o ovakvom zakonu i vrlo je začuĊujuće, naročito od strane pravnika koji su glasali za ovo, čijim glasovima je dato ovakvo negativno mišljenje Ustavnoprane komisije, jeste da njihov stav da Zakon nema ustavno utemeljenje je najblaže rečeno začuĊujući iz razloga što je ustavni zakon, što nije slučaj sa Sudom i Tužilaštvom BiH, on je upravo dio Ustava BiH. Ali isto tako pravosudna institucija koja, čiji rad nije definisan zakonskim rješenjem u ovoj zemlji. To je prvi razlog. Drugi razlog, smatrati da i dalje je održivo stanje da strane sudije sa sudijama iz jednog samo konstitutivnog naroda u Bosni i Hercegovini preglasavaju sudije iz druga dva konstitutivna naroda da je to održiv metod rada u ovoj pravosudnoj instituciji u Bosni i Hercegovini mislim da je potpuna iluzija i zabluda u ovom trenutku. Ali naravno iza toga se kriju odreĊene političke namjere, to je nama jasno, jer smatraju oni koji to smatraju, a oni ustvari favorizuju metodologiju preglasavanja u ovoj zemlji, a pri tom zanemaruju da je preglasavanje Bosnu i Hercegovinu 90- ih godina dovelo do ambisa koji se zvao rat. I danas niko izgleda nije izvukao pouke iz toga da u ovoj zemlji ukoliko ona želi da opstane i da se održi metod preglasavanja je apsolutno neprihvatljiv meĊu ovim graĊanima. Naravno, nekima odgovara metod preglasavanja i zato se zdušno bore da to opstane i zato su protiv zakona koji bi usvojio ovaj Parlament i koji bi poslanici ove zemlje rekli kako treba i izglasali način kako da funkcioniše ta pravosudna institucija. Nije to puno začuĊujuće sa aspekta ako se uzme da tri pravosudne institucije koje se, koje vrše sudsku vlast u ovoj zemlji, a koje se zovu Sud, Tužilaštvo BiH i Ustavni sud, su potpuno politizovane, to je jasno, njihov rad je pod političkim uticajem u ovoj zemlji i oni koji imaju najjači politički uticaj na te institucije se bore da opstane ono kako njima trentuno odgovara. Reći da u Zakonu u kome stoji član – za sudije Ustavnog suda može biti biran samo državljanin Bosne i Hercegovine, reći da je takav Zakon neustavan je, pa najblaže rečeno da kažem za rubriku – vjerovali ili ne, eto da se izrazim na taj način, vjerovali ili ne, i smatrati da zemlja koja ima Ustavni sud sa stranim sudijama, kojima je davno istekao rok i više niko i ne zna kad im je istekao rok, i kako rade i na koji način, reći to i smatrati to normalnim i realnim u ovoj zemlji i pri tom pričati o evropskim integracijama i pričati kako Bosna i Hercegovina treba da bude ravnopravna članica EU, da dobije status kandidata i ostalo, a ovakve stvari su potpuno neshvatljive i nezamislive u drugim normalnim zemljama u kojima ovo nije normalna priča. Kao što nije normalan priča ni da zemlja aplicira za kandidat statusa, a pri tome ima kancelariju visokog predstavnika koja je vodi i koji je njen tutor u cijeloj ovoj priči. Dakle, mi iz SNSD-a predlažemo i pozivamo sve ostale, koji će danas biti u situaciji da se izjašnjavaju o ovome, da ukoliko se slažete sa nama da stvari koje nisu dobre i koje ne funkcionišu dobro u Bosni i Hercegovini treba popravljati i treba raditi na njima, a Ustavni sud i njegovo djelovanje je sigurno jedan od tih, da kažem, tema za zajednički rad, treba da ostavite prostora da se ova priča nastavi i da vidimo kako zajednički da doĊemo do najboljeg mogućeg rješenja. Ako ni zbog čeg drugog, ovo što mi predlažemo, što tražimo od vas, onda to treba iz razloga, što je danas mislim gospodin Bosić rekao, da je kredibilitet Ustavnog suda značajno narušen. I ja bih rekla još i gore od toga, rad Ustavnog suda neimplementacijom i neprimjenom njegovih odluka je potpuno kompromitujući za tu pravosudnu instituciju, dakle rad tog Suda se 73 kompromituje u ovoj zemlji i ovom društvu. I ako neko misli da na taj način može nastaviti da se tako radi, pa onda mislim da je tu, da tu više se nema šta ni dodati, ni oduzeti, nego reći da je ovo sve što mi radimo je nemoguća misija.
Vrijeme.
Dakle, mi vas pozivamo da ostavite prostora i date mogućnosti da i dalje razgovaramo o ovome i da naĊemo načina kako da doĊemo do dobrih rješenja. I da ne mislite svakako da je samo presuda Ustavnog suda koja se odnosi na Dan Republike Srpske samo razlog za ovakav prijedlog. Ja sam vam već rekla da je ovaj Zakon imao pokušaj i u nekom prethodnom periodu kad nije bilo te presude, ali naravno to jeste za nas jedna od teških i važnih povoda za ovakav Zakon, ali ima još mnogo, mnogo drugih povoda, koje ne možemo sve ih ni reći u ovih 5 minuta, nad kojima treba svi zajedno da se najozbiljnije zamislimo. Hvala.
Diana Zelenika, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege. Kako reče kolega Novaković dozvolite mi da nepravnički, a liječnički dam jedan osvrt na impresije o Ustavnom sud i svoje liječničko viĊenje bolesti, uzroka bolesti, djelom i terapije ove bolesti, brojnih bolesti koje su zahvatile Bosnu i Hercegovinu. Znači, kad govorimo o impresijama, mojim impresijama o radu Ustavnog suda možemo govoriti o radu ili neradu ili o uspjehu ili o neuspjehu, neću govoriti o stručnosti jer se podrazumijeva da je stručnost u pitanju. MeĊutim, kad čujem, evo sad izlaganje prethodne kolegice kako su svi suci iz Bosne i Hercegovine politizirani i radi se o preglasavanju onda je upitna i ta stručnost, jer ako poštujemo Zakon ja ne znam ko bi koga preglasao. U medicini vam je, evo kolege koje sjede ovdje znaju da postoje smjernice, postoji terapija i ona je jednaka i sa strane opozicije i sa strane pozicije, pa tako ne znam kako se različito tumače zakoni. U svakom slučaju shodno ovome što je prethodno rečeno meni osobno, i političkoj opciji koju ja zastupam, uopće nije sporan sastav. Znači imamo zastupljena sva tri konstitutivna naroda, zastupljena je i meĊunarodna zajednica, a jasno shodno svim prethodnim raspravama povodom prethodne i ove točke, pogotovo ako se osvrnemo na podizanje tenzije ili nezrelosti, kako su neke od kolega spomenuli, ili politiziranju sudaca u Bosni i Hercegovini, a da jasno da nam je meĊunarodna zajednica neophodna. Usput da se podsjetimo da smo mi država čije su, čije je ustavnopravne norme nametnula meĊunarodna zajednica, i naravno s punim pravom, jer nam je ona prije 20 godina omogućila mir i prestanak krvavog rata kakav je bio. Tako da smo došli do pravog pitanja i rješenja, konstatacija i dilema. Znači evidentno je da mnogi nisu, neki mogu reći da nikada nisu ni bili zadovoljni ustavnim rješenjima proizašlim iz Dejtonskog sporazuma. Naravno nezadovoljstva se manifestiraju kroz brojene primjedbe i bilo bi nepotrebno, prektično neizvodljivo sve ovdje eleborirati, ali evo ja se mogu prisjetiti hrvatskog nezadovoljstva zbog gubitka Posavine na čijim prostorima je živjelo 185 tisuća Hrvata, a sad imamo podatke o povratku par tisuća. Možda Bošnjaci, s pravom ili ne, neke krajeve i gradove drže svojim, posljedica svega ovoga što 74 govorim je Mostar, grad slučaj – zar je to potrebno? Možda sam ranije mislila da dejtonska rješenja odgovaraju pripadnicima srpskog naroda, meĊutim čitajući ...
Molim Vas da se pridržavamo dnevnog reda.
apsolutno jer točka dnevnog reda jeste Prijedlog zakona o Ustavnom sudu.
Morate znati da je, oprostite samo malo da Vas upozorim, na dnevnom redu je Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva koje je negativno i molim Vas da se pridržavate dnevnog reda.
... ako ste dozvoliti razgovor o referendumu, razgovor o TV kanalu, razgovor o plaćanju komsija, dozvolite da izreknem svoje mišljenje, jer nemojte raditi diskriminaciju ovdje prema oporbi, nego dozvolite na jednak način da se svi obratimo. Radi se o Zakonu, ja govorim isključivo ...
Još jednom Vas upozoravam, molim Vas pridržavajte se dnevnog reda i radimo po Poslovniku, nisam ja ovdje da isključivo odnosim se prema svojoj volji ili prema pojedinačnom zastupniku, radimo po Poslovniku i ovo vrijedi za sve zastupnike.
Ali morate imati jednake kriterije.
Imam jednake kriterije.
... nemate, ako ste dozvolili razgovore o referendumu i razaranju ove države onda dozvolite da ja kažem svoje mišljenje o tome da 80 presuda Ustavnog suda nije implementirano, što je skandalozno, katastrofalno, neustavno kako god hoćete. I onda kakva je to država i kako ona funkcionira, je li ima tu pravne države? Ali mislim da je, ne da je hitno i nužno uspostaviti pravnu državu. I ono što hoću reći da 20 godina smo država protektorat, jednako toliko godina imamo visokog predstavnika, ali da se ne lažemo gospodo zanamo moć i visokog predstavnika, meĊunarodne zajednice i ja smatram da je vrijeme da se obratimo sa željom i namjerom, i daj Bože, i prijedlogom za kako promjeniti Ustav i ustroj naše države, jer parcijalna rješenja pokazuju neučinkovitost i besmislenost svega, pa i samo rješenje Ustavnog suda. Iz tih razloga smatram da su promjene u sastavu Ustavnog suda nužne, ali jednako tako da u državi suštinski ništa ne rješavaju, i sigurna sam da bi to bilo samo jedno kozmetičko rješenje koje bi za posljedicu imalo veći broj nesprovedenih odluke tog suda. 75 Eto to je ukratko obrazloženje bez referenduma, bez dizanja tenzija, itd., zašto nemam vjere u ovakvo rješenje i zašto bi inače bila suzdržana što se tiče Zakona o Ustavnom sudu. Hvala lijepa i molim Vas da se jednako ponašate prema svakom zastupniku bez obzira da li je dio pozicije ili opozicije.
Denis Bećivorić, rasprava. Niste Vi ti koji pozivate nekoga, mi imamo svi Poslovnik i svako radi svoj posao sukladno po Poslovniku, tako i ja ovaj put kad predsjedavam. Izvolite zastupniče.
Dakle, ne ponavljajući ono što sam već danas rekao, ja mislim da je cilj jednog ovakvog Zakona da Ustavni sud BiH pretvori u politički organ koji će raditi i presuĊivati na bazi političkih aršina i direktiva, a ne na bazi pravnih činjenica i argumenata. I mislim kada bi ovakav prijedlog bio usvojen da bi to bio udar na nezavisnost, nepristrasnost i profesionalizam Ustavnog suda BiH. U suštini, po meni, ovdje je na djelu sukob dva koncepta, jedan je koncept evropske pravne države i drugi je balkanski koncept, gdje neko misli da može uticati na rad Ustavnog suda BiH. Kako to izgleda u praksi oni koji su se više bavili tim pitanjem imaju i neke primjere, da li će biti potrebe da ih spominjemo vidjećemo u toku rasprave, ali vi znate da su neke sudije iz Ustavnog suda BiH upravo odstranjene iz Ustavnog suda BiH zato što su pokušali da od tako jedne visoke institucije ili organa prave politički organ. Druga stvar, kada govorimo o stranim sudijama, kada govorimo o stranom, vanjskom faktoru u Bosni i Hercegovini ja sam i danas rekao, i danas kod ove tačke ponavljam, i volio bi vidjeti nekog ko će ustati i reći suprotno, a radi se o tome da je moja teza da svi predstavnici vladajućih stranaka i na državnom i na entitetskom nivou su za strani faktor, za vanjski faktor u ovoj zemlji. Koji vanjski faktor vrlo lako bi mi mogli prepoznati ko koji vanjski faktor van granica ove zemlje želi i preferira. Ja mislim da su strane sudije u Ustavnom suda prvo stvar ustavne kategorije i Ustav nam nije rekao da to moramo promijeniti, već da možemo promjeniti. Ali Ustav nam je na početku rekao da smo svi mi opredjeljeni za suverenitet, nezavisnost i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine. A kao što smo čuli i danas, i kao što znamo, nisu svi zato opredjeljeni, što je sastavni dio Ustava ove zemlje. Pa prema tome ona formulacija iz Ustava može, može kad budemo opredjeljeni za poštivanje Ustava i Dejtonskog mirovnog sporazuma. Mislim da i stranim sudijama u ovoj zemlji treba odati jedno priznanje. Ima odluka Ustavnog suda s kojima se i ja lično ne slažem, ali ih nikada ne bih dovodio u pitanje, niti komentarisao. Sljedeću stvar koju želim reći da pitanje stranih sudija nije, kako se to danas pokušava predstaviti, zakonsko već ustavno pitanje, jer su sastav, strukturu, odluke i sve ostalo, kada je riječ o Ustavnom sudu, propisane Ustavom BiH. Kada bi mi prihvatili ovakav jedan Zakon mi bi došli u jednu i pravno nepoželjnu, da ne kažem i nelogičnu situaciju, da imamo šest, pod znacima navoda, ustavnih sudija i trojicu, pod znacima navoda, zakonskih sudija. Dakle, pored svih silnih asimetrija i tu bi uveli asimetriju. Sljedeću stvar koju želim reći jeste da je vrlo indikativno da sve češće u zadnje vrijeme imamo atake na konačne autoritete Dejtonskog mirovnog sporazuma. Zamislite vi šta bi se u ovoj zemlji dogodilo da je Federacija za sebe tumačila Dejton, Republika Srpska za sebe, državni organi za sebe, Brčko Distrikt za sebe, itd. A dva konačna tumača Dejtonskog mirovnog 76 sporazuma su Ustavni sud BiH i visoki predstavnik. I to je potpisano u Dejtonu, kako god ga neko volio ili ne volio. Ja mislim da je ovaj Zakon sa ovakvim sadržaje predložen da ne bi bio usvojen, jer da je predložen da bude usvojen
Vrijeme.
ne bi stajalo u članu 6.
Vrijeme, svima koji prekorače vrijeme ubuduće biće oduzeta riječ.
Molim Vas lijepo, pričali su ljudi po ...
Molim vas, evo molim vas svako od vas bi htio da bude nekakav sudac ovdje. Ja znam da neki ne razumiju o čemu pričamo, ali ja se nadam da Vi razumijete o čemu pričamo, Vi ste čitavo vrijeme takoĊe pričali, niste nam rekli ništa nešto što se tiče točke dnevnog reda.
GospoĊo Krišto ... poštovati Poslovnik, pa kasnili ste 20 ...
Poštujemo Poslovnik.
Rekli ste da ćemo početi u pola tri, došli ste pola sata poslije, ...
Sjednica je počela na vrijeme.
Prekidate prethodnu gospoĊu koja je ...
Prekidam zato što naravno ne priča o raspravi o dnevnom redu.
Skratili ste raspravu na 5 minuta bez osnova.
Evo ovako, ništa ja neću, nego idemo na ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. 77 Ja zaista moram reagovati na navode gospodina Bećirovića da neko želi politički uticaj i politički sud. Vidite, uvaženi kolega Bećiroviću, odlično se sjećam i potrudiću se da naĊem u arhivi jednog teksta u „OsloboĊenju“, u tom tekstu je analiziran sastav Ustavnog suda BiH i domaćih sudija, njihovo članstvo u političkim partijama. Ispostavilo se da niko od tih sudija nije duže od 7 dana bio nestranačka ličnost. Iz svojih političkih partija isključili su se u roku od dva dana imenovani za sudije Ustavnog suda. Toliko koliko tamo nema politike. Ali mnogo zabrinjavajuće od toga jeste da je Ustavni sud neki četvrti stub vlast u ovoj zemlji i mnogo opasnije, čak i od tog da je politički sud, jeste ono što je uvažena nekadašnja predsjednica Ustavnog suda, gospoĊa Hatidža Hadžiosmanović-Matić izrekla o toj instituciji. žena je govorila o kriminalu i reketiranju u Ustavnom sudu, otvoreno, javno u medijima i nikada se ni jedna institucija, ni Tužilaštvo ove zemlje nije tim pozabavilo. žena je rekla da se u predmetu Alijagić desilo reketiranje, da je vršen pritisak na nju, oduprla se, bila je časna i čestita. Nažalost, u nekim drugim predmetima, pa javna je tajna u ovoj zemlji, se i nisu oduprli. Ako mene lično pitate moj stav je da trebamo promijeniti i dio Ustava koji se odnosi na Ustavni sud BiH i konačno uvesti red u tu instituciju i da imamo Ustavni sud kakve imaju Hrvatska, Srbija. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Kolega, zamjenik, Šefik Džaferović, Denis Bećirović ispravak krivog navoda, ja se ispričavam.
Uvaženi kolega Džaferović, Vi dobro znate da je red da članovi Kolegija imaju prednost.
Nije, sad je drukčije, ovdje ima elektronika ...
Nije problem nikakav.
Ja slušam šta mi kaže predsjedavajuća, slušaj i ti.
Inače je s mjeste dozvoljeno pa Vas opominje predsjedavajuća. Dakle, pošto mi je replika želim reći sada u okviru replike nekoliko stvari. Da je bio prijedlog da ovaj Zakon danas proĊe sasvim sigurno bi puno rješenja u ovom Zakonu drugačije izgledalo. Ali ovdje je izgleda cilj bio da ovakav prijedlog bude neprihvatljiv. Da je to tako pogledajte član 1. i član 6. U članu 1. kaže – u skladu s Ustavom BiH, a u članu 6. – u radu Ustavnog suda su u ravnopravnoj upotrebi jezik i pismo konstitutivnih naroda. A u Ustavu ne kaže se formulacija „konstitutivnih naroda“ već „bosanski, hrvatski i srpski jezik“. Dakle, to je bilo jasno da nema govora o tome. Ovaj dio koji je sada uvažena kolegica Pandurević izgovorila, i o nekim negativnostima u radu Ustavnog suda BiH, sasvim sigurno u vremenu koje slijedi ne trebamo bježati ni od toga. Ni od toga šta je visoki funkcioner SNSD-a pisao svom šefu, ni od toga kako je SDA dala prednost da uĊu u Ustavni sud pojedine osobe u odnosu na jednog pravnog eksperta kakav je prof. dr. 78 Kasim Trnka, itd., ali mi jednostavno nemamo ambijenta da o tome pričamo u trenutku kad imate stranku vladajuću iz vašeg entiteta koja, evo i danas poručuje šta planira u 2017. godini. U članu ...
Vrijeme.
organi koji vrše izbor, pa zašto tu nismo evo primjenili evropska iskustva. Evropska iskustva kažu da postoji većinski, supervećinski, monokratski, kombinovani sistem izbora sudaca. Ovdje nije ni jedan evropski princip primjenjen. .../poslanik se upozorava da mu je isteklo vrijeme/... koji ne poznaju ni Evropu ... ima puno ... stvari, ali evo predsjedavajuća se opredjelila da imamo jednu, dvije sjednice u toku dana, da imamo plate od 5 hiljada i da nam još i taj dan ograniči diskusiju na 5 minuta.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. ... upućeno gospodinu Denisu Bećiroviću. Upravo ste rekli da je SDA dozvolila nekome da uĊe u Ustavni sud umjesto uvaženog eksperta dr. Kasima Trnke, je tačna, ovaj, ali isto tako je SDA, ali uz presudnu pomoć SDP-a, čak je tu SDA izgledala kao pasivni posmatrač koliko je SDP agitovao kroz svoje poslanike, a po naredbi svog predsjednika tadašnjeg, za izbor čovjeka koji je iz ovih parlamentarnih klupa otišao u Ustavni sud a na uštrb Farisa Vehabovića koji je toliki ekspert da sada sjedi u Evropskom sudu za ljudska prava kao sudija ispred Bosne i Hercegovine. Tada je ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodin Ćeman, jasno je.
Molim vas ne vodite dijalog.
Pa ispravka krivog navoda, ... Dakle, SDP je tada otvoreno, dakle agitovao. Prema tome, pazite idući put kad upućujete te kritike, SDP je duboko uvučen u to takvo djelovanje, tako da nemojte baš paušalno te kritike iznosti ako niste spremni da vas se podsjeti na vašu otvorenu ulogu. Dakle, zaista su svi ostali bili pasivni posmatrači koliko ste vi otvoreno agitovali u tom slučaju u Parlamentu federacije. Zahvaljujem. 79
Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda, a Diana Zelenika, nepridržavanje utvrĊenog dnevnog reda. Izvolite. Ja se ispričavam Lazaru Prodanoviću.
Hvala lijepo. Shodno kulturi dijaloga nisam htjela s mjesta nego moram ustat pa da pitam gospoĊu predsjedavajuću samo da li je ovaj komentar zadnji prethodni sa spominjanjem imena, da li ima ikakve izravne veze sa Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva.
Samo da znate to su ispravke krivog navoda i Vi se referirate na onaj na koga se ispravak odnosi. I ja sam u svakom slučaju vidjela na koga se ispravak odnosi, zapravo već je referirano. Evo samo toliko. Meni je žao uistinu kolegice i uvažena zastupnice što Vi niste razumjeli, na neki način, moje upozorenje koje se odnosilo na to da se pridržavate dnevnog reda, jer je Mišljenje Povjerenstva znači, Vi ste pripremili raspravu o Ustavnom sudu, mogli ste to na neki drugi način da je točka bila definirana, a ovako nažalost situacija je takva kakva jeste. Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Damir Arnaut, opet povreda Poslovnika. Ispričavam se.
Samo, član 76. stav (2) Poslovnika, da ne bi ostalo da sam ja izašao van dnevnog reda, mada ste Vi uvažena gospoĊo predsjedavajuća to već pojasnili, ali želim takoĊe, dakle 76. stav (2) – poslanik ima pravo ispraviti krivi navod ...
Bez obzira na šta se odnosi.
Dakle, ne odnosi se uopšte na dnevni red. Dakle, ako gospodin Bećirović kaže nešto što je van dnevnog reda, a odnosi se na nešto što ja smatram da je krivi navod ja to imam pravo ispraviti. Samo da ne bude da sam ja izašao.
/nije uključen mikrofon/
Kako mislite. Vodimo računa, ispravak krivog navoda može biti dva puta, sve je kolegice uredno registrirano. Samo budite obazrivi, ponašajte se u skladu sa Kodeksom i vidjet ćete da neće postojati potrebe niti za kakvim intervencijama i sjednica će ići u skladu sa Poslovnikom. Ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović. 80
Mislim da nije korektno uvažene kolege, Bećirović je naveo za član 10. ovog Zakona, on je dakle identično prepisan iz stava (a) Ustavni sud BiH, Ustava BiH. Dakle, za 4 člana Ustavnog suda BiH bira Parlament Federacije BiH, odnosno Predstavnički dom Federacije BiH, a 2 Narodna skupština Republike Srpske. Tako komentarisati ovaj član nije ... jer smatram da je, a ne smatram možete uporediti, dakle i prepisan je iz Ustava BiH. Hvala.
Mirsad Đonlagić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja se zaista izvinjavam, nemam namjeru diskutovati o ovome, o srži ovog pitanja ovdje, ali i žao mi je takoĊe što kolegici koju izuzetno cijenim treba da repliciram. Pa iznošenje svog mišljenja o ovome, s jedne strane ti kažu ne smiješ govoriti zato što je to pritisak neke vrste na nešto, a sad vi kažete da li to vi idete u smjeru očekivane reakcije pa zato to tako spominjete. Pa, ovdje više čovjek ne zna šta da govori. Molim vas dozvolite da govorimo ono što mislimo, a vi tumačite kako god to hoćete, ali sačuvajte ipak to za sebe. Hvala velika.
Hvala. Šefik Džaferović, zamjenik. Izvolite, rasprava.
Poštovana koleginice predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam prošli puta rekao da ću u okviru Kolegija pokrenuti ovo pitanje oko replika, pa sam onda mislio da to ipak ostavim ovako kako jeste, ali ovo današnje ponašanje me zaista dovodi u situaciju da to iniciram u okviru ovog Kolegija, jer ovo nema smisla nikakvog. Ovo dakle pokazuje koliko smo mi spremni da poštujemo ljude koji su se redovno prijavili za diskusiju i koliko zapravo zloupotrebljavamo institut replike, krivog navoda ili ispravke, itd. Ja vas molim, dakle ja ću biti jedan od onih koji će ovo inicirati da prijava za diskusiju ima svoj smisao. Što se tiče same tačke dnevnog reda dozvolite mi da kažem da je ovo jedno vrlo teško, vrlo složeno pitanje na koje se ne može dati odgovor na način na koji je to pokušano kroz ova dva prijedloga zakona. Dakle, imamo Prijedlog zakona kojim se praktično mijenja ustavna pozicija Ustavnog suda. Ustavni sud BiH ima autonomnu poziciju, on sam ureĊuje pravila svoga postupanja po osnovu ustavnog ovlaštenja, čak mu je Ustav i kvorum propisao. Način odlučivanja u Ustavnom sudu i ustavna struktura Ustavnog suda BiH u kojoj su predviĊeni stranci je direktno uzročno-posljedično povezana kada je Dejtonski sporazum u pitanju i Dejtonski Ustav BiH sa različitim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini, njihovim nadležnostima, načinima odlučivanja u okviru tih različitih organa vlasti u Bosni i Hercegovini. Ako hoćemo da raspravimo ovo pitanje na pravi način onda mora da otvorimo diskusiju o svim ovim pitanjima. Raspravljati samo o Ustavnom sudu znači, na ovaj način, znači 81 narušavanje jedne ravnoteže koja je uspostavljena Dejtonskim mirovnim sporazumom. Ja neću danas prekoračiti vrijeme za diskusiju i zato neću praviti nikakvu analizu, samo ću vam kazati dva primjera u šta vodi ovaj zakon. Koleginica Marković je danas, mislim sasvim nepotrebno, ja sam na to replicirao, najavila neki veliki referendum, znamo o čemu govorimo. I recimo da se ta stvar desi, koji je to pravni put da se Bosna i Hercegovina zaštiti? Dakle, pravni put – Ustavni sud BiH. Ako se primijeni način glasanja kako vi predlažete u zakonu Bosna i Hercegovina se ne može odbraniti od takve aktivnosti. Ne može biti usvojena apelacija kojom bi se jedna takva odluka stavila van snage zato što vi predlažete da se način odlučivanja propiše takav da za svaku odluku bude predstavnik, najmanje jedan predstavnik iz svakog entiteta iz svakog naroda. Dakle, da se zna šta se traži. Kada je u pitanju vitalni nacionalni interes, ovaj Parlament, odnosno Dom naroda gubi svoj smisao. Ako bi se usvojilo ovakvo rješenje onda to znači da u Ustavnom sudu, kada je u pitanju vitalni nacionalni interes, ni jedno pitanje ne bi moglo biti tretirano kao pitanje, jer bi postojao taj glas etnički koji bi to spriječio. Ja sam naveo samo dva primjera, mogu ja nadugo i naširoko govoriti o analizi šta to znači. S druge strane ja ne bježim da mi razgovaramo o svim ovim pitanjima, ali pod uslovom da razgovaramo zaista o svim pitanjima, da otklonimo strahove, da napravimo rješenje, ali da ne ugrozimo državu, njen teritorijalni integritet i suverenitet, da mehanizmi zaštite ostanu snažni, da omogućimo funkcioniranje institucijama Bosne i Hercegovine i da osiguramo ravnopravnost svakom graĊaninu na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine na svakom nivou vlasti. Ako tako budemo pristupali, a to je pošten pristup, nije moguće govoriti samo o jednom nivou i o ravnopravnosti nego o svim nivoima, onda ćemo naći rješenje. Prema tome, ovo treba da bude put. Mi ćemo se morati baviti stranim sudijama u Ustavnom sudu, Ustav je sam dao tu vrstu mogućnosti, ali da bi mi dali rješenje na to moramo imati ozbiljnu analizu i odgovore na ova pitanja. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Milica Marković, ispravak krivog navoda.
Pa bile su Vam neke nepotrebne konstatacije, gospodine Džaferoviću, jer sad ću ja Vama reći da nemojte da mislite da će Vaša obrazloženja da će nekoga ovdje uplašiti i prepasti. Ja prosto ne mogu da vjerujem da sam to čula da Vi i danas navodite kao razlog to što sam ja danas izjavila ovdje u Parlamentu, da je to razlog zašto Vi ne možete podržati Prijedlog ovog ustavnog zakona, a ovo je treći zakon koji SNSD predlaže o pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini. Prije toga je bio Zakon o Sudu BiH i Zakon o Tužilaštvu BiH i sve ste glatko odbili kao što i ovaj hoćete da odbijete i sad nalazite opravdanja i obrazloženja za to. Ilustracije radi, samo dakle jedan primjer, Republika Srpska neće nikad implementirati presudu Ustavnog suda koja se odnosi na zabranu da 9. januar bude dan Republike Srpske. I vi ste vidjeli ove godine 9. januar svečanost i proslava i fešte sve koje su bile u Banja Luci i širom Republike Srpske su bile daleko svečanije i bogatije i veće nego što je bilo ijednih prethodnih godina. Eto to je presuda Ustavnog suda BiH. Isto tako kad se desi referendum u Republici Srpskoj, pa nemojte nas, nemojte živjeti u zabludi da ćete vi nekoga prepast, da će, pa presude Ustavnog suda koje su eto takve kakve jesu 82 kompromitovane već uveliko jer ih niko ne implementira i ne primjenjuje u ovoj zemlji, u 90 i nešto slučajeva se ne primjenjuju, da će one spriječiti da se taj referendum implementira i da dobije onaj značaj koji mi želimo da dobijemo. Nemojte živjeti u zabludi i nemojte nas pokušavati zavaravati sa tim konstatacijama da su to razlozi zašto vi nećete da prihvatite Zakon o Ustavnom sudu. Vama ovakav Ustavni sud kakav danas postoji i ovako kako danas radi treba da biste preglasavali druge u Bosni i Hercegovini. I nažalost, vi kao što vidim živite duboko ubijeĊeni da je to metod na kome Bosna i Hercegovina i društvo u ovoj zemlji
Vrijeme.
opstati i može izdržati. Ja vam kažem da je to potpuno pogrešan put kojim idete.
Šefik Džaferović, ispravak krivog navoda. Izvolite zamjeniče.
Pa vidite gospoĊo Marković, nema potrebe da Vi sebi dajete toliki značaj. Ne gradim ja svoj stav na bazi onoga šta Vi kažete, ja sam svoj stav davno izgradio na osnovu naučne, stručne analize, poznavanje ustavnog sistema Bosne i Hercegovine i pokušaja da budem korektan i truda da budem korektan prema svima u Bosni i Hercegovini. I ja ne bih izašao sada uopće da Vam repliciram, ja inače Vama repliciram samo onda kada preĊete sve moguće granice, inače bi ja stalno ovdje izlazio nakon Vaše svake diskusije i upućivao Vam replike. Toliko, hvala vam.
Hvala. Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma ovo je više prvo pojašnjenje kolegi Prodanoviću. Naime, tačno je da sam se ja referirao na član 10., ali nisam imao vremena da obrazložim ono što sam mislio reći vezano za to, vjerovatno ne bi ni došlo do ove njegove replike. Radi se o tome da ja uopšte ne negiram da rješenje koje nam je ovdje ponuĊeno u članu 10. jeste prepisano trenutno iz Ustava. MeĊutim, danas smo se u svim diskusijama imali priliku uvjeriti da je kao cilj da uskladimo Ustavni sud sa evropskim standardima, pa sam ja u tom kontekstu, a vezano za član 10. koji se odnosi na izbor sudija Ustavnog suda, pitao zašto onda ne koristimo evropska iskustva. Evropska iskustva u tom pogledu, a to nam komparativna analiza pokazuje, poznaju većinski sistem izbora ustavnih sudija kao što je u Sloveniji, supervećinski sistem kao što je u Njemačkoj i nekim drugim državama, kombinirani sistem kao što je recimo u Italiji ili četvrti model prisutan samo u jednoj državi, u Francuskoj, monokratski sistem gdje Ustavno vijeće tri člana bira predsjednik, tri predsjednik jednog doma Parlamenta i tri predsjednik drugog doma. Ako hoćemo zaista da usklaĊujemo sa evropskim standardima dajte onda da vidimo sve šta to, kakva su to evropska iskustva, pa da ih konzistentno primjenjujemo. 83 I druga replika odnosi se na ovo pitanje koje je često danas potezano vezano za referendum. Referendum entitetski o državnim pitanjima nema nikakav značaj za ovu državu. Entitetski referendum u Republici Srpskoj po pitanju Suda i Tužilaštva ili odluka Ustavnog suda ima istu onoliku težinu koliko bi imao referendum u Federaciji BiH o entitetskom glasanju ovdje u Parlamentu. Kakav bi uticaj imao? Nikakav. Dakle, ne postoji država na svijetu
Vrijeme.
koja bi dozvolila da niži nivo vlasti odlučuje o cijeloj državi. To ne može ni Vojvodina u Srbiji, ni Bavarska u Njemačkoj, ni Sicilija u Italiji, ni u bilo kojoj drugoj državi. A referendum, ako do njeg doĊe, a ja ga ne prizivam, nije to samo prijetnja Bosni i Hercegovini, to je i velika šansa za Bosnu i Hercegovinu. A ovo drugo neću obrazlagati.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća. Ovdje se osjećam kao izgubljen, to najozbiljnije govorim. O temi koju imamo najmanje se govori, a imamo situaciju u kojoj nam se floskularno, ja to moram tako reći, prijeti. Ne znam čime, i kako, i zašto, ne znam zbog čega, i ne znam kojim ciljem, ali mogu samo da kažem da sam ja poslanik ovog Parlamenta, da sam izabran glasovima, i da sam dužan da poštujem ustavno ureĊenje ove države. Nikada ni jednom riječju nisam negirao ništa što je napisano u Ustavu, ali kažem svoje mišljenje kada je u pitanju pokušaj da se nešto poboljša. I zamolio bih vas da, i replikante, to su one replike koje sad po čitavom svijetu proganjaju koje se proizvode u Kini, i diskutante upozorite da je tema ovdje Mišljenje. I najbitnije bi bilo da se kaže – slažem se ili ne slažem se sa ovim Mišljenjem. Pošto se slažem sjedam, glasat ću za, pošto se ne slažem, mislim da unutra ne valja to i to. E tako, pošto će doći moja diskusija ja ću to i to i sčim se i kako slažem ili ne slažem reći kad doĊe diskusija. A nezaboravite gdje i kako, inače, kada se radi o vama lično, meni lično, djeci, na ulici, pa i ovdje, bilo koja vrsta uslovljavanja i prijetnje. Hvala.
Hvala lijepa. Znači, ovo je bila ispravka krivog navoda prema svima, tako sam je razumjela. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ne znam kako bih to nazvao, ali moram kazati da gospoĊa Marković govori nekakvim tonom koji pomalo ima neke prijetnje, kad bi, evo neko se i uplašio od takvog nečeg što ona izgovara za ovom govornicom. Ali, ja Vas moram podsjetiti da sam slušao Vas iz '92. godine na Radio Bijeljini da se poprilično tome približavate i vjerujte da je, i Vama to govorim, da je to vrijeme prošlo. Mi smo zemlja koja treba pristupiti aplikaciji za EU, mislim da u tom smislu trebamo razgovarati na ovoj tačci dnevnog reda, a sve manje o odlukama Ustavnog suda BiH. 84 Evo, ja vam kažem da će se sigurno sprovesti Odluka Ustavnog suda za 9. januar. I po onome što danas možemo zaključiti ovdje svi, vjerovatno strane sudije štite da se ne preglasa država Bosna i Hercegovina i njen Ustav. Dakle, to je ono što možemo izvući iz svih odluka Ustavnog suda do sada, jer oni koji su krojili Dejtonski mirovni ugovor su znali, dakle, i kakvi ljudi mogu doći i koliko vole državu, i koliko je ne vole, i u Parlament, i u Ustavni sud i svaku instituciju. Hvala lijepo.
Hvala. Hazim Rančić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Da, nekoliko kolegica i kolega tvrde da je ovaj Zakon u skladu sa Ustavom. Ja tvrdim da nije, počev od člana 1., ali evo precizirat ću član 10. Zakona. član 10. Zakona glasi – Predstavnički dom Federacije BiH bira 6 sudija, a Narodna skupština Republike Srpske bira troje sudija. A Ustav propisuje, član 6. stav (1) pod a) – 4 člana bira Predstavnički dom, a 2 člana Skupština Republike Srpske. Znači, 4 i 2. Pa kako onda Zakon može kontra Ustava propisati da neko bira 6 i 9. Da, postoji šansa u Ustavu da kaže da mi jesmo nadležni protokom 5 godina, ali mi prvo moramo neke stvari u Ustavu promijeniti, biti složni, pa onda doći do toga da nešto na ovaj način regulišemo. I evo, da ne bi se ponovo javljao, vrijeme trošio i vaše i svoje, ovo oko rasprave i tačaka dnevnog reda, i šta je na dnevnom redu, naročito u pogledu 6. i 7., bez obzira što je negativno Mišljenje u skladu sa članom 113. i, čini mi se, 82. Poslovnika, dakle i navedeni zakoni i mišljenja, ma kakva bila, su na dnevnom redu. Tako da možemo i o Mišljenju i o Prijedlogu zakona diskutovati. Hvala.
Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Kolegi Ahmetoviću hoću da kažem da, što se tiče nas iz Republike Srpske, odnosno Republika Srpska nikada nije dovodila u pitanje ono što je nadležnost Bosne i Hercegovine, njena isključiva nadležnost. I dakle tu nikada nismo postavili ni jedno pitanje, kao što smo na sve načine pokušavali da spriječimo da se donose, poput ovog sljedećeg zakona, zakoni koji su potpuno antiustavni. Ali ono što hoću da kažem je, ovdje imamo još jedan slučaj o kome niko neće glasno da govori, imamo ponovo retroaktivnu primjenu, kao što se jedino prema predstavnicima srpskog naroda u Sudu BiH primjenjivao zakon koji je nastao nakon djela tako i u ovom slučaju Republika Srpska je stvorena 9. januara '92. godine, a Ustavni sud je nastao '97. godine. Pa o čemu mi pričamo? O čemu mi pričamo? Ustav je '95. godine, s čim mi to usaglašavamo? Dakle, molim vas da budemo korektni. RoĊendan Republike Srpske je iz '92. godine i on će ostati trajna tekovina entiteta koji se zove Republika Srpska.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda. 85
Dejtonski mirovni sporazum potpisan je 1995. godine i unutrašnja struktura Bosne i Hercegovine nastala je 1995. godine. Tim su i nastali Distrikt Brčko i entiteti, te unutrašnja prethodna struktura nije više uvažena. Treba pročitati šta piše u svim aneksima i šta piše u Dejtonskom mirovnom sporazumu. Prema tome mi pričamo o nečemu što je Dejtonska struktura Bosne i Hercegovine. Tek tu se oficijelno kaže – Federacija, ali ne Hrvata i Bošnjaka, nego svih konstitutivnih, Republika Srpska, ne Srba, nego svih konstitutivnih, država svih konstitutivnih, jednakopravnih i graĊana. I dodaje se uz to i Konvencija o ljudskim pravima kao zakon iznad svih zakona u državi Bosni i Hercegovini.
Hvala. Uvaženi zastupniče imate sad riječ za raspravu. Ukoliko odustajete samo recite.
Neću odustati gospoĊo Krišto, pokušat ću da budem kratak, da ne iskoristim ovih 5 minuta. Mi čitavo vrijeme ovdje govorimo kao da smo u gluhoj sobi ili u biti ne želimo jedni druge uopšte da razumijemo. I ja ću sad da iskoristim svoje pravo i minut ću da oćutim. Ja ću da govorim, vi me nećete čuti, ja ću sve da govorim, ali govorim sam za sebe. /poslanik ćuti/.
Riječ ima predsjedavajuća Doma, gospoĊa Borjana Krišto. Izvolite.
Zašto ja ne mogu da završim svoje? Dozvolite mi da završim gospodine.
U Poslovniku postoji diskusija i replika ... ZAIM
/mikrofon nije uključen/
Riječ ima gospoĊa predsjedavajuća. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, budući da mi imamo na dnevnom redu Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva o Prijedlogu zakona o Ustavnom sudu BiH. U ovom Mišljenju vidjeli smo da je to Povjerenstvo, kad je u pitanju ustavni temelj ovog Zakona, odlučilo, sa 4 glasa za i 4 glasa protiv i jednim glasom suzdržanim, znači utvrdilo je da ovaj Prijedlog zakona o Ustavnom sudu nije u skladu sa Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine, ali je takoĊe Povjerenstvo, sa 3 glasa za, 4 glasa protiv i jednim suzdržanim, nije prihvatilo načela, odnosno principe Prijedloga zakona o Ustavnom sudu. 86 Što želim reći? Slušala sam pažljivo poštovane kolegice i kolege koje su raspravljale, ne samo o ovom Mišljenju, nego faktički i o ovom Zakonu, pa su se referirali na mnoge stvari. Ja ću se uistinu referirati na ono što je ustavni temelj ovog zakona, a to će biti, na neki način, moje opredjeljenje kako ću se odnositi i prema ovom Mišljenju kada se budemo izjašnjavali. Što se tiče ustavnog temelja, on po meni, na neki način, nije ni upitan, možda može biti upitan naziv, obzirom ako se referiramo na to da je Ustavni sud, evo ustavna kategorija i da u točki d) kaže – za imenovanje nakon više od 5 godina nakon prvobitnog imenovanja sudija Parlamentarna skupština može predvidjeti zakonom drugačiji metod selekcije trojice sudaca odabranih od strane predsjednika Evropskog suda za ljudska prava, što znači da Parlamentarna skupština može zakonom odlučiti o izboru sudaca. Znači, po meni možda je naziv ovog zakona u ovom trenutku sa sadašnjim Ustavom, na neki način, upitan, ali u konačnici ja mogu reći da podržavam da postoji ustavni temelj za donošenje ovakvog jednog zakona. Kad su u pitanju principi i načela ovog zakona, opet polazeći s aspekta ovog Ustava, koji je, prije svega, evo meni i osobno kao osobi koja dolazi iz političke opcije iz jednog naroda, neprihvatljiv, nepravedan i neodrživ, ali mi smo ti koji pokazujemo da dok stvari ne promijenimo da poštujemo sadašnji ustavni temelj za donošenje odreĊenih zakona. I tako ćemo se i ovaj put ponašati. Ovdje kaže da će sud usvojiti sopstvena prava većinom svih članova i sud će voditi javne postupke i obavljati razloge za svoje odluke, što znači da će sud svojim nekim pravilima urediti način i postupak izbora. Ja ne vidim razloga zašto to ne bi danas sud u skladu sa ovim Ustavom uredio, pa nebitno, način donošenja odluka u kojem će zaštiti od svega onoga što smo mi danas govorili, a to je bojazni, ne znam, preglasavanja, itd. Ali, sve dok to ne napravimo, odnosno dok ne promijenimo temelj za donošenje ovakvog jednog zakona mislim da bi trebali se ponašati u skladu sa važećim Ustavom. Tako i drugi principi koji su navedeni pa su za mene neprihvatljivi u ovom Mišljenju, jer ovdje govori se o izboru sudaca iz, kao sva tri konstitutivna naroda, nije rečeno ni na koji način, pa vam ja samo mogu reći neka mi neko objasni na koji način bi i koji bi to bili Hrvati koji bi se birali iz Zastupničkog doma Parlamenta Federacije ili pak iz drugog entiteta, znači iz ovog Doma. To znači da bi opet bilo na sceni ono o čemu mi danas ovdje govorimo. Prema tome, ukoliko želimo regulirati i dostaviti zakon koji će biti i ustavno utemeljen i koji će imati principe i biti u skladu sa pravnim sustavom, trebali bi urediti da se to uredi od strane Vijeća ministara, da to uradi onaj ko treba biti tehnički obraĊivač i da zakon uistinu bude sustavan, da govori o organizaciji suda, da govori o tome kako se odluke donose, itd., ko donosi, o broju sudaca, točno da se zna ko bira. Jer zašto mi danas o Ustavnom sudu ovdje govorimo da bi bili birani od strane entitetskih domova, odnosno zakonodavnih tijela, kada imamo institucije Bosne i Hercegovine i izvršnu, odnosno zakonodavnu vlast. Tako da, evo, želim na kraju reći samo da, ukoliko želimo izići iz ovih nekakvih problema, bar ove priče i rasprave koje su proistekli iz toga, mislim da bi trebali pomalo razmisliti da nekako iziĊemo, da naĊemo načina da možda ostavimo prostora da raspravimo još jednom o ovom ustavnom utemeljenju pa da razmislimo, evo na koji način ćemo se opredijeliti o ovom mišljenju, a ja sam ga na neki način rekla u smislu i našeg stava Kluba, obzirom da je moj predsjednik Kluba rekao da po ovom pitanju neće se izjašnjavati, neće raspravljati, a mi smo svoj stav rekli i kroz Ustavnopravno povjerenstvo. Evo pozivam sve da pokušamo doći na to da još jednom možda raspravimo, da otvorimo neku raspravu, da uputimo prema Vijeću ministara, itd. ukoliko želimo, na jedan sustavan i uistinu način, koji bi bio principijelan, a koji ni na kakav način ne bi išao niti na preglasavanje niti zadiranje nekih prava, da riješimo ovo pitanje koje je uistinu vrlo važno na kojima, koje je zapravo korektiv zakonodavne i izvršne vlasti. To nam je itekako potrebno ovoj Bosni i Hercegovini, naročito u ovom trenutku. Hvala lijepo. 87
Hvala Vama. GospoĊa Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se uvaženi predsjedavajući. Nakon ovog što je uvažena predsjedavajuća rekla, evo čak sam razmišljala da odustanem od diskusije, ali moram reći da ono što je ona rekla čini mi se da je zvučalo kao glas razuma u ovom Parlamentu, i žao mi je što se nije obratila na početku diskusije o ovom Zakonu, odnosno ovom Mišljenju. I kroz njenu diskusiju su se vidjela i neka moguća rješenja. Jasno nam je da svima baš nije prihvatljivo ovo rješenje. Ali jasno je ovdje, i iz diskusija, da je danas, ja mislim, većina u ovom Parlamentu shvatila da strane sudije trebaju kad tad da odu. Zašto smo predvidjeli ovakav način izbora? Zato što postojeće sudije, Ustav je predvidio domaće sudije, način na koji se biraju. Ja bih voljela kad bi u ovom Parlamentu bilo snage da promijenimo i ustavne odredbe koje se odnose na Ustavni sud BiH, pa da imamo Ustavni sud ureĊen onako kako je ureĊen svuda u demokratskim zemljama. Da imamo Ustavni sud koji će onda kao takav donositi odluke koje se zaista neće komentarisati i odluke koje će se sprovoditi. Da imamo Ustavni sud koji će imati taj legitimitet. Jer, podsjetit ću vas, ja ne znam zaista da li u Evropi, kolege to možda znaju, ... ovdje, da li još negdje u Evropi ima mogućnost da je neko doživotni sudija Ustavnog suda? Znam da u Hrvatskoj i Srbiji to nije moguće, biraju se na mandat. čak se jako mnogo vodi računa da se njihov mandat ne poklapa s mandatom aktuelne vlasti da ne bi bili, reizbor se zabranjuje upravo zbog toga da ne bi podlegli političkim uticajima negdje na kraju svog mandata pa donosili političke odluke. Ja bih voljela kada bi mi imali toliko snage da stvorimo i ustavne pretpostavke pa da napravimo sud takav kakav recimo ima Hrvatska ili kakav ima Srbija, evo ne moramo dalje od komšija ići, i u nama imate sagovornika za to. I stoga podržavam i ovo što je koleginica Krišto rekla. Hajde nek ovo bude, evo pozivamo sve, jedan početak otvaranja dijaloga i o ovom problemu, da zaista na kraju, ja želim da živim u zemlji u kojoj se neće komentarisati ni odluke sudova, ni tužilaštava, ni odluke Ustavnog suda. Bojim se da smo danas vrlo daleko od takve zemlje. Da niko, apsolutno ni od nas ovdje prisutnih, a kamoli od graĊana ove zemlje, vjeruju u pravni sistem ove zemlje. Na nama je i mi smo najodgovorniji da mi ovdje stvorimo pravni sistem i da od ove zemlje napravimo pravnu državu. I zato vas pozivam sve da, evo ovaj naš Zakon bude početak tog dijaloga i traženje ispravnog rješenja za Ustavni sud. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Zaim Backović rasprava, ali otkud druga rasprava ...
Neću odćutati, nemojte se brinuti, neću odćutati, jer očito i kad ćutiš i kad govoriš ne valjaš. Mi ovdje zaboravljamo da smo mi, htjeli to ili ne, pred temeljitim izmjenama Ustava. Mi zaboravljamo, svi mi ovdje, da nas čeka krucijalna izmjena koja će povući za sobom u spirali veliki broj izmjena, to je presuda Sejdić-Finci. Mi ćemo je morati donijeti htjeli ili ne htjeli, inače ćemo ostati ne slijepo crijevo, nego slijepo upaljeno crijevo, apendiks koji se mora odstraniti. Jesam dobro rekao? Jesam, haj dobro je, polagao sam ja nekad i znate to. I u nešto što se, što će za sobom povući i neke druge promjene, pa će onda sa sigurnošću doći i do promjena 88 ovog Zakona, pa će sa sigurnošću doći do promjena i u strukturi Ustavnog suda, pa će i oni koji u ovoj državi su sad apsolutno diskriminirani, mi zaboravljamo da ovdje žive, ne znam, Rusi i Rusini, Ukrajinci, Albanci, Makedonci, Crnogorci, ne, ne, oni su konstitutivni, oni su konstitutivni, Slovenci, Nijemci ...
Molim vas da imate rezumijevanja, obavili ste raspravu, mislila sam da imate nešto nam važno reći.
Pa dozvolite mi da završim.
Hajde imate jednu rečenicu da završite. ZAIM
mi ćemo tu strukturu Ustavnog suda u cijelosti morati promjeniti, kao i način izbora. Jer će morati biti zadovoljeni vitorijalno svi, i ono što sad zovemo manjine, kojih ustavno u biti nemamo, jer ne postoje, nema ih, jer ćemo im morati dati i nešto što se zove klupe u ovom Parlamentu, što je sasvim normalno, na taj način i pozicije unutar vlasti. Pa će strane sudije moći da zamijene i ti ljudi i onda nećemo doći u poziciju da razmišljamo da dva naroda eventualno, ne znam dogovorimo se ja i moj kolega i Hrvati i Bošnjaci i nadglasaju Srbe, dogovore se ovi pa nadglasaju Bošnjake, pa se dogovore ovi pa nadglasaju Hrvate, nego će se to morati riješiti na sasvim drugi način. Ovdje se mora razmišljati o tome da je ovo zemlja jednakopravnih ljudi. Mi još uvijek ne razmišljamo da egonacionalno i religijsko nigdje na svijetu nije donijelo dobro, svugdje je donijelo propast. Hvala.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o korištenju i upravljanju imovinom u državnoj svojini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Šemsudin Mehmedović i Zaim Backović (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 25.12.2015., Zakonodavno-pravni sektor je 30.12.2015. dostavio Mišljenje o usklaĊenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, kojim je utvrĊeno da on nije u cijelosti usklaĊen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma. Iz tog razloga je Kolegi Doma odlučio od predlagatelja zatražiti ispravak uočenih nedostatak u Prijedlogu zakona. Na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda 23. sjednice Doma, jer predlagatelji nisu dostavili ispravak 89 uočenog nedostatka. Predlagatelji su 18.01.2016. dostavili traženi ispravak Prijedloga zakona o korištenju i upravljanju imovinom u državnoj svojini Bosne i Hercegovine. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je 02.02. Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Predrag Kožul, rasprava.
Pa, radi se zaista o Zakonu koji tretira jednu vrlo složenu i ozbiljnu materiju i radi se o Zakonu od 11 članaka. Unutar tih 11 članaka imamo formirane dvije nove institucije državne, imamo i kaznene, prijelazne, završne odredbe i odredbe o stupanju na snagu Zakona. Mislim da je pomalo neozbiljno ovako ozbiljnu i složenu materiju složiti u dva članka koja su preostala. A materija je zaista složena. U članku 3. je definirano šta sve spada u tu materiju, istina ona se zove predmet Zakona, ali je bolje reći ... definicija, bolje rečeno ... predmet Zakona. Pa i definirano da se tu i pod a) i šume, i vode, i vodotoci, itd., da su tu javni putevi, i željeznice, i mnogo toga, da su tu, u više navrata je definirano sva imovina bez obzira da li tom imovinom u periodu od prestanka ... na bilo koji način ili u bilo kojem obliku raspolagalo neko pravno lice ili organ javnog ili privatnog karaktera. Mene ovo podsjeća na nacionalizaciju možda novu, kažu već viĊeno, doduše nitko od nas to nije vidio, nemamo toliko godina, možda je Venecuela slično radila u ovom zadnje vrijeme. I onda hipotetski to sve definira se kroz jednu agenciju i ta će agncija, opet u članku 3. piše, vidjeti šta bi sve još moglo biti državna imovina. Mislim da je ovo materija koju treba daleko pažljivije obraditi na razini zakonskog rješenja. I onda hipotetski sva ona imovina koja će eventualno preostati strpaćemo je u jedan fond i dati joj samo jednu namjenu. Mislim da je to prehrabro tako napraviti unutar ovog članka Zakona. Dakako i u članku 9. kod kaznenih odredbi ja ne vidim je su li kazne od 5 do 500 maraka, jer ovo od 5 tisuća do 500 tisuća maraka malo me ovaj zarez zbunjuje. Dakle, zaista mislim i kažem da se radi o ozbiljnoj materiji, o složenoj materiji koja zaslužuje daleko ozbiljniji pristup što se tiče zakonskog rješenja. Hvala.
Hvala lijepa. Za raspravu se javio zastupnik Nikola Špirić. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Ja zapravo ne mogu da sporim napore koje poslanici ulože kad predlažu pojedine zakona, ali zapravo volio bih da ambicije svih nas budu u skladu sa mogućnostima. Ovo je, kao što je rekao kolega Kožul, problem sa kojim se ova zemlja dugo susreće. I da bi smo došli do nekog adekvatnog rješenja moraju se riješiti mnogo drugih prethodnih stvari. Bosna i Hercegovina nije donijela Zakon o restituciji, ove zgrade na kojima mi danas sjedimo su locirane na imovini Srpske pravoslavne crkve, koje nikada u ovoj zemlji, i ne znam drugim vjerskim zajednicama, imovina nije vaćena. Ali da to sad ostavimo posve po strani, ja želim da kažem da sam i kao predsjedavajući Savjeta ministara pokušao da se bavim ovim problemom uz različite vrste političkih razgovora i u vrijeme kada su pojedini predstavnici meĊunarodne zajednice umjesto da 90 pomognu ..., dakle nakon odluke visokog predstavnika Pedija Eždauna koji je donio Zakon o zabrani raspolaganja imovine Republike Srpske i time dao do znanja da to jeste imovina Republike Srpske. Mi smo tada smogli snage, tada je premijer Federacije bio gospodin Branković, predsjednik Vlade je bio gospodin Milorad Dodik, ja sam predsjedavao Savjetom ministara, i mi smo došli do sporazuma konačnog raspolaganja svim pravima i obavezama, pokretnoj imovini koja će i dalje služiti za potrebe odbrane. Nažalost, nedugo potom, samo par mjeseci, Federacija je odustala od primjene ovoga sporazuma, pretpostavljam očekujući neka bolja rješenja. Ali, dakle nije nikad to stajalo na mrtvoj tačci, vodili su se politički razgovori i nakon dogovora stranačkih lidera od 9. marta 2012. godine u vezi sa vojnom i državnom imovinom na sjednici Savjeta ministara 21.03.2012. godine donesen je zaključak kojim je Ministarstvo odbrane zaduženo da u predviĊenim rokovima provede aktivnosti i pripremi nacrt odluke za realizaciju dogovora u vezi sa dogovorenim principima o vojnoj imovini. To je bio dogovor lidera. I maloprije smo se bavili jednom ozbiljnom problematikom upravo kada se političke stvari približe, kada ljudi doĊu do nekog konsenzusa, onda dolazi u meĊuvremenu do Odluke Ustavnog suda od 13. jula 2012. godine u kojem se donosi Odluka gdje se stavlja van snage Zakon o statusu državne imovine koja se nalazi na području Republike Srpske, a Odluka je stupila na snagu 18. septembra. Zatim, poslije ponovo postoji sastanak, lideri šestorke dogovorili su se na sastanku od 20. novembra 2012. godine da se omogući Parlamentarnoj skupštini BiH, Savjetu ministara, entitetskim vladama i parlamentima da realizuju već potpisane političke dogovore za rješavanje pitanja nepokretne vojne imovine i državne imovine iz marta 2012. godine. Kad govorimo o liderima šestorke mislim na sve političke partije, dakle i na one koje su danas prisutne ovdje i čini mi se da je Stranka za BiH tada bila, onaj, van Parlamenta. Prema ovom Sporazumu iz marta opšti principi za vojnu i državnu imovinu su da imovina koja ne bude više bila potrebna za rad organa Bosne i Hercegovine vraća se na knjiženje kao imovina entiteta, kantona, opština ili nekih drugih institucija. Nažalost, tada dolazi do političke destabilizacije u Federaciji, pa su jedni bili izvršna vlast, drugi su bili zakonodavna vlast i to je zakovano na tome. Ali moram da kažem takoĊe, da skrenem pažnju da je onda na bazi dogovora lidera šestorke zadužen Savjet ministara, i po prvi put smo došli do drafta zakona, do, dakle do drafta Zakona o državnoj imovini, to je 17.12.2013. godine. Radnu grupu su činili iz Ministarstva civilnih poslova Sredoje Nović, iz Ministarstva komunikacija Damir Hadžić i iz Ministarstva pravde gospodin Bariša čolak. Nažalost, ovaj Zakon nikada nije stavljen, ni bio predmet ni tačka dnevnog reda o kojem se moglo razgovarati. Nedugo zatim predstavnici, čini mi se, SDA, ne, SDP-a su ponudili neki novi prijedlog da bi dezavuisali ovaj, i tu je stavljena tačka. Ja jesam za to da se vode politički razgovori o rješavanju ...
Vrijeme.
ovog složenog problema, ali ovaj ponuĊeni draft zakona nas daleko udaljava od rješenja i možda bi bolje bilo da se ne izlazi sa pojedinačnim prijedlozima zakona, možda sa inicijativama da, ali da se na tome radi, dakle unutar institucija, kako bi se moglo doći do bilo kakvog rješenja. Mislim da ovaj Zakon ni u kom slučaju nije prihvatljiv za Republiku Srpsku, vidim da kolega Kožul kaže i nalaze druge primjedbe, ni za predstavnike Hrvatske demokratske zajednice, i ja mislim da ovaj Zakon ne može, barem što se mene lično tiče, neće imati moju ličnu podršku. Hvala vam. 91
Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja zaista ne mislim da tekst ovog Zakona zaslužuje da čovjek potroši 10 minuta koliko mu pripada po Poslovniku, tako da ću vrlo kratko o ovom govoriti. Naime, ja ću se zahvaliti predlagačima Zakona što su predložili ovaj Zakon koji danas, a i u buduće, će služiti kao primjer koliko je važno da u Bosni i Hercegovini ostane entitetsko glasanje. I ovaj Zakon će uvijek, a jednog dana kad bude došlo do rasprave o ustavnim promjenama poslužiti kao argument zbog čega će biti neprihvatljive bilo kakve ambicije bilo koga u tom pravcu. Zbog toga ovaj Zakon treba sačuvati u fioci, naravno ne u parlamentarnoj proceduri, on će, više sam nego siguran, danas završiti sa svojom parlamentarnom procedurom, ali ga treba sačuvati kao primjer kako i na koji način se može u ovoj zemlji usložniti nešto što nije složeno, podići tenzije i kad ih nema, ili i kad ih ima ali nisu dovoljne, po nekima. Ja mislim da on sa te strane zaista zaslužuje svaku pažnju. Još jednom se zahvaljujem kolegama što su dali priliku da vidimo koliko je važno zadržati i dejtnsku strukturu Bosne i Hercegovine i dejtonske kategorije kad se radi o načinu glasanja i očuvanja interesa entiteta. Hvala lijepo.
Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda.
Pa u tonu ... kolega Novaković nastavio stvarno bi bilo zanimljivo, nije završio sve, kako je moguće da je ovaj Zakon dobio mišljenje o usklaĊenosti sa Ustavom BiH i da ovi ustavni principi su dobili prolaznost. Dakle, evo i to je današnje veliko djelo Ustavnopravne komisije koje treba ostaviti u anale pa pokazivati jednog dana kako su ti ljudi u toj Komisiji radili. Zaista bi bilo zanimljivo da je kolega, na način kao što je sad govorio, napravio osvrt, nastavio u osvrtu da se, da kaže i ovo, ovo je zaista nevjerovatno.
Rasprava, Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Pa evo, ja ću nastaviti ovdje gdje je stala moja koleginica Dušanka Majkić i reći gle čuda i odnosa Ustavnopravne komisije, evo samo na tri zakona, koji su slučajno danas bili jedan iza drugog u dnevnom redu, i u prethodna dva nema ustavnog osnova, protiv su Ustava i principa tog zakona, temeljeći sve to i referirajući se na Ustav, a ovdje ima i ustavni osnov i podržavaju pirncipe i sve ostalo. Dakle, to govori o duplim standardima i aršinima pojedinih poslanika, evo konkretno u Ustavnopravnoj komisiji, a ti dupli aršini i dupli standardi upravo su lanac i okovi na Bosni i Hercegovini koji je sprečavaju i zadržavaju da ne može da krene punim korakom naprijed. Dakle, ovo je, ovaj Prijedlog zakona je potpuno neprihvatljivi i ne može se podržati, jer po našem stavu, Kluba SNSD-a, on je upravo taj koji je, Zakon koji je neustavno utemeljen, jer 92 ovdje se predlagač referira samo na dva člana Ustava. Prvi je Poglavlje I, dio jedan, koji govori o kontinuitetu, gdje se kaže – da Republika Bosna i Hercegovina, čije je zvanično ime od sada Bosna i Hercegovina, nastavlja svoje pravno postojanje po meĊunarodnom pravu kao država sa unutrašnjom strukturom modifikovanom ovim Ustavom i sa postojećim meĊunarodno priznatim granicama. Ona ostaje država članica UN-a, itd., dakle, o njenom prisustvu u meĊunarodnim institucijam. Nigdje se tu ne pominje vlasništvo nad, da Bosna i Hercegovina ima pravo vlasništva nad pokretnom i nepokretnom imovinom. To je jedna stvar. A druga stvar, gdje se predlagač poziva na Poglavlje IV, dio četiri, tačka a) u pogledu kompetencija Predstavničkog doma, odnosno Parlamentarne skupštine gdje se kaže – da je Parlamentarna skupština zadužena da donosi zakone. Pa da, jeste, ali ne sve i svakakve zakone, recimo kao što je ovaj danas ovdje predloženi. Da pomenem samo još nekoliko stavki po čemu je sporan ovaj Predlog zakona. Predlagač kaže da bi od usvajanja ovog Zakona sva pokretna i nepokretna imovina bila u vlasništvu Bosne i Hercegovine, ona bi s njom raspolagala. U tu svrhu bi se osnovala nova agencija za vlasništvo nad pokretnom i nepokretnom imovinom i razvojni fond. Što govori da ono što su rekli na kraju prijedloga ovog teksta da za implementaciju, odnosno primjenu ovog Zakona nisu potrebna dodatna finansijska sredstva, nije tačno. Dakle, itekako su potrebna dodatna finansijska sredstva da bi se osnovala, uspostavila agencija i da bi se uspostavio razvojni fond. Agencija i fond ne bi postojali samo na papiru, tu trebaju živi ljudi koji treba da rade i koji treba da raspolažu odreĊenim sredstvima. Dakle, itekako su potrebna, i s te strane ona je neopravdana, dakle ovakva inicijativa i Prijedlog zakona je neopravdan. Da ne govorim o tome da bi Bosna i Hercegovina preuzela nadležnost od entiteta, od kantona, od opština, od gradova, koji danas u odreĊenoj mjeri, dakle, rapolažu i polažu pravo na pokretnu i nepokretnu imovinu kojom oni danas raspolažu. Uzmite samo, recimo, opštine i gradove gdje po osnovu toga što je grad ili opština nadležan za odreĊenu pokretnu ili nepokretnu imovinu, on ubira odreĊena sredstva u svoje budžete, takse, doprinose i ostalo po osnovu oporezivanja graĊana na tu pokretnu i nepokretnu imovinu. Dakle, Bosna i Hercegovina bi uzurpirala sva prava sebi da ona tim raspolaže i sama ona o tome odlučivala kako bi dalje raspolagala sa tom imovinom, što je potpuno neprihvatljivo i što je preuzimanje nadležnosti od entiteta, od gradova, od kantona i opština, itd. Ona to, to njena nadležnost dejtonska, po Dejtonskom mirovnom sporazumu nije. Plus na to kad dodamo da je ovo potpuno sporan Prijedlog zakona po ustavnoj osnovi, dakle ustavno neutemeljen. To je, dakle jedan krupan razlog. A drugi krupan razlog je što usvajanje ovakvog zahtjeva bi izazvalo i moralo, inpliciralo bi u svakom slučaju obezbjeĊivanje novih sredstava u budžetu kojim bi bila, kojim bi se utemeljila i agencija i razvojni fond. Za osnivanje takvih institucija u ovom trenutku u Bosni i Hercegovini apsolutno nema nikakvog osnova ni razloga, iz činjenice što i postojeće agencije, koje postoje i koje već rade, mnoge od njih nisu opravdale ni svoje postojanje, ni svoj rezultat rada. Evo, vidimo da Agencija za statistiku kada ste sporili Zakon 2010. o popisu stanovništva i kad je Republika Srpska rekla – ako vi nećete provesti na nivou Bosne i Hercegovine popis, provešće ga Republika Srpska. Onda ste vi rekli – to nije posao entiteta, nego države. A kad je Agencija za statistiku uradila taj posao, evo ni do danas dan niti ima razultata, niti mogu da se saopšte, ni ništa. Da je uradila Republika Srpska na svojoj teritoriji ti rezultati bi davno bili svedeni i objavljeni, ili recimo Federacija na svojoj, u svojoj nadležnosti, u svom dijelu, sigurno bi bili objavljeni i uraĊeni, završeni do danas. To je jedan od primjera koliko agencije su neefikasne i koliko je njihovo postojanje neutemeljeno, a skupo koštaju poreske obveznike ove zemlje. Hvala.
Denis Bećirović, rasprava. 93
Dakle, mi smo i danas povodom ovog Zakona čuli diskusije da se još uvijek trebamo pozivati na neki dogovor političkih lidera u Bosni i Hercegovini. Ja se nadam da je to vrijeme dogovora po kafanama, motelima, hotelima, bilo kojih pojedinaca, pa bili oni i čelnici političkih partija, zauvijek prošlo i da ćemo mi isključivo se držati Dejtonskog mirovnog sporazuma, Ustava i odluka Ustavnog suda BiH. Zašto spominjem Ustavni sud BiH? Iz prostog razloga što nikada više u budućnosti ove zemlje neće se moći razgovarati o državnoj imovini a da se ne uvaži presuda Ustavnog suda. A koliko je meni poznato Ustavni sud BiH nije donio odluku brzopleto, ishitreno, već štaviše dobro je odvagao i obrazložio tu presudu, a prije toga je konsultirao i Venecijansku komisiju, koja je takoĊe dala svoje stručno i utemeljeno mišljenje prije nego što je Ustavni sud zaključio šta je zaključio kada je riječ o državnoj imovini. A to više nije ono o čemu su razgovarali lideri političkih stranaka. Ovaj Prijedlog, koji su dostavili uvažene kolege Backović i Mehmedović, potpuno se temelji na Ustavu BiH, na Dejtonskom mirovnom sporazumu i na odlukama Ustavnog suda. Svaki dio ovog Zakona je utemeljen na nekom dijelu ovih dokumenata, posebno Ustava BiH, što se pored ostalog i navodi u obrazloženju. Vrlo je važno da u tom kontinuitetu Bosne i Hercegovine predlagači spominju i kontinuitet vlasništva, što je potpuno u skladu sa meĊunarodnim pravom, jer državna imovina Bosne i Hercegovine je dio, integralni dio ustavnih karakteristika i ovlasti države Bosne i Hercegovine. To više nije moje privatno mišljenje, već mišljenje Ustavnog suda BiH. Jako je važna činjenica da je taj isti Ustavni sud BiH zaključio i prekinuo tu raspravu u pojedinim akademskim krugovima kako tobože Bosna i Hercegovina ima vanjski suverenitet, ali nema unutrašnji suverenitet. Sud je sada vrlo jasno rekao da Bosna i Hercegovina ima i unutrašnji suverenitet. I posebno mislim da je važno da ovaj Prijedlog, a ja vjerujem da će ovaj Prijedlog danas dobiti većinu u Parlamentu, predpostavljam kako stvari stoje da neće dobiti entitetsku većinu, kao čovjek koji se zakleo da će poštovati Ustav BiH poštovaću činjenicu da ovaj Zakon neće dobiti proĊu zbog te entitetske većine. Ali evo, vidim u manjem bh entitetu vladajuća stranka intenzivno radi na tome da napravi takve unilateralne stvari koje onda će pomoći i oko ovog entitetskog glasanja, ali to je nešto što slijedi. U obrazloženju ovog Zakona, kolega Backovića i Mehmedovića, stoji da su entiteti uspostavljeni unutar Bosne i Hercegovine tek krajem 1995. i da nemaju svoje pravne prethodnike, te stoga ne mogu biti sljednici prava vlasništva nad državnom imovinom. Ovo je vrlo važna stvar koju su uvaženi poslanici napisali u ovom Zakonu, ona je potpuno utemeljena na Dejtonskom mirovnom sporazumu i na Ustavu. Dakle, jedino kontinuitet ima Bosna i Hercegovina i to je nedvojbeno zapisano. Da je ustavotvorac u Dejtonu, a svi se kunu u Dejton, htio da da još nekome kontinuitet on bi to uradio, ali to nije učinio. Dakle, postoji država Bosna i Hercegovina, ona ima kontinuitet, entiteti imaju svoje mjesto od novembra 21. ili 14. decembra 95. godine kao dio unutrašnje strukture Bosne i Hercegovine. To je važna stvar jer nam pomaže u razrešavanju čitave ove situacije. Stoga očekujem da za početak barem pošaljemo poruku da većina opća u ovom Parlamentu će podržati ovaj Zakon.
Hvala lijepo. Zaim Backović, rasprava. Izvolite. 94
Obzirom da sam predlagač, jedan od predlagača, vrlo kratko ću pokušati samo nekoliko rečenica, a vezano za nešto što zaboravljamo kada razgovaramo o mnogim pitanjima, kao što smo maloprije na prethodnoj tačci, da u okviru svih reformi, a i u okviru izmjene ili donošenja zakona mi nećemo moći ići prema EU ukoliko ne definiramo, zakonski uokvirimo ono što je državna imovina. Od onog što se, što je kolega Kožul govorio, ali je govorio stvari koje u svim državama pripadaju državi, infrastruktura, kako željeznička, tako drumska, tako i tako redom, prirodna dobra, izmeĊu ostalog i šuma. Pa ne možete u vlastitoj šumi, nemate šanse posjeći stablo ukoliko država ne odredi da je sječa dozvoljena u tom prostoru od toliko kubika, jer se radi o ... koji štiti državu i tako redom, mogao bih sad da nabrajam sve. I da li će se ono dati na upravljanje nižim nivoima vlasti to je sad sasvim drugo pitanje, kažem na upravljanje, nisam rekao u vlasništvo. A inicijalno želeći da pristupimo EU bez donošenja ovog Zakona nema Zakona o restituciji. A mi smo jedina država, jedna jedina, koja upravo zato što neće da učini korak koji nije bolan, jer niko imovinu ne iznosi odnekle, sa nekog prostora, ona stoji tamo, nego se samo definira titular vlasnika, vlasništva, ne možemo da izvršimo restituciju. I trčeći, želeći, nazovimo to da država krene što prije naprijed, načinimo desetine koraka koji će nas debelo koštati kada budemo donijeli Zakon o restituciji. Stotine firmi koje će u restituciji doći u proces povrata izvornim vlasnicima danas su, zakonskom regulativom Republike Srpske i Federacije, privatizirani, zato što smo mi tako htjeli, a nismo htjeli da donesemo ono što je osnov. Maloprije je Nikola spomenuo da se ovo nalazi na zemlji koja je vlasništvo Pravoslavne crkve. Možemo tako i da se Skenderija nalazi na zemljištu koje je vlasništvo Islamske vjerske zajednice, možemo, ali ne možemo ni o čemu da govorimo jer su lokalne zajednice, ... zakona, vršile povrat i dodjelu imovine nekome. Je ne govorim vjerskim nego su vraćali i kako se kome navilo. Zbog toga mi moramo shvatiti da će ovaj Zakon biti jedan od krucijalnih uslova za pristupanje EU. Pročitajte šta se dešavalo u Hrvatskoj kada je trebala donijeti Zakon o državnoj imovini i o restituciji, prošli put sam ovdje o tome govorio, da su kamen na ostrvima vraćali, kamen. Mi ćemo morati donijeti ovaj Zakon i zašto pravimo farsu od nečega bez čega mi ne možemo graĊanima ove zemlje omogućiti da u onome što se zove dalji napredak da država zna s čim raspolaže, da ona može kroz ono s čim raspolaže oploditi temeljni kapital. Mi zaboravljamo da i država zalaže, put, zalažem put da bih napravio put, danas entiteti tim vladaju i vlastodršci, bez obzira ko je, on čine što čine. A narod tone
Vrijeme. ZAIM
sve više i više. Hvala gospoĊo Krišto što ste me opomenuli na vrijeme.
Hvala i Vama na razumjevanju. Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, i član sam Ustavnopravnog povjerenstva, bio sam suzdržan. Bio sam suzdržan zbog toga što nisam bio siguran kako se ponijeti u ovoj situaciji. Znači, ovo nam je tema koju 95 treba riješiti, meĊutim s druge strane mislim da nije put kojim treba riješiti. Tako da čovjek tu, ovaj, dobru ideju ne znam kako bi se o njoj očitovao u datom trenutku i da pomogne da ona bude opservirana, a da, da opet doĊe do svog cilja, da bude uraĊena kako se zapravo zamislilo. Naime, ja sam i kao član Povjerenstva za NATO često puta se susretao sa pitanjima državne imovine, odnosno one koja treba aktivirati naš MAP, načina uknjiženja, tako da često puta ta riječ državna imovina je ta riječ država. Ja bih doista volio da nekada neko meni ovdje objasni, što to znači država. Je li to onda općina paradržavna institucija, je li to znači kanton paradržavna institucija, je li to entitet paradržavna institucija? Znači ovdje je samo država mi, samo smo mi ovdje država. Znači, ako budemo samo mi napravili kako to s tim treba upravljati i bilo čime, onda je to država, a ako stim upravlja općina, onda to nije država. Dakle, očito da tu ima različitih pristupa i načina rješavanja i ja sam za to da se riješi, i gospodin Špirić je rekao koliko je tu uloženo do sada nekakvog truda ove ili one naravi, da se to pitanje riješi. Pa sam sklon da ipak ovu temu što smo govorili maloprije ne ostavimo da se ne riješava, nego da joj damo šansu, pa bih predložio jedan zaključak. Dakle, da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine traži od Vijeća ministara da nastavi na aktivnostima izrade Zakona o korištenju i upravljanju državnom imovinom i isti uputi u parlamentarnu proceduru najkasnije do konca 2016. godine. Dakle, ovo bi bio prijedlog zaključka, pa da vidimo, dakle i ono kako je ... da to rade institucije ... pojedinim inicijativama možda evo imamo neka rješenja koja samo izazivaju sporove meĊu nama, a ne nude rješenja. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Evo, vrlo ću kratko u ime, kao jedan od predlagača. Naime, rasprava o ovom Zakonu se odvija u ozračju, što bi rekao moj kolega Nikola Lovrinović, u ozračju prethodna dva zakona i to možda nije dobro zato što je uneseno mnogo nervoze, pogotovo kada je u pitanju ustavnopravni osnov i prethodna dva zakona, a evo i ovog Zakona o kojem je riječ. MeĊutim, to je i dobro da se vidi zapravo koliko smo uopće principjelni u svojim diskusijama, jer znate kada nam odgovara jeste nešto ustavnopravno kada nam ne odgovara nije, itd. Znači, samo je stvar sa koje strane posmatramo te stvari. Prema tome, evo ovo je jedan pokušaj mene i kolege Backovića da otvorimo priču o državnoj imovini. I da li smo u tome na adekvatan način predložili rješenja ili nismo, to je sada stvar za diskusiju. Ali u svakom slučaju mislim da se već duže vrijeme šuti o ovoj stvari i o ovom predmetu, a mislim da Bosna i Hercegovina ide ka euroatlanskim integracijama u kojima će morati riješiti ovo pitanje i što je neminovnost. Prema tome i kolega Nikola Lovrinovć je dobro primijetio da općine raspolažu državnom imovinom na svoj način, tu nemamo ujednačen pristup. Ovaj Zakon je upravo u tom pravcu da imamo ujednačen pristup. Ne bi trebalo da ovim Zakonom riješimo, odnosno definišemo raspolaganje, upravljanje, nego samo upravljanje, da imamo ujednačen pristup, ujednačen pristup u raspolaganju državnom imovinom na teritoriji čitava Bosne i Hercegovine. Naravno, da li smo u tome uspjeli ili nismo, evo možda je dobro da se obavi možda jedna kvalitetnija, na stručnoj razini, javna rasprava po ovom pitanju, a naravno i da potaknemo i političke lidere da razgovaraju o ovim pitanjima. Jer, sjetimo se prije nekoliko godina bilo je mnoštvo političkih 96 sporazuma, bar pokušaja da se riješi, evo i državna imovina i promjena Ustava, implementacija Sejdić-Finci presude, itd. Ali čini mi se da, evo zadnjih godinu, možda i više, nemamo čak ni pokušaja. Pa, ako će i ova rasprava o državnoj imovini potaknuti naše lidere da započnu razgovore po ovim ključnim pitanjima, i promjene Ustava, i implementacije, i rješavanja državne imovine, i naravno u sklopu s tim i vojne neperspektivne imovine, onda bi i nas dvojica kao predlagači bili sretni. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Samo želim kratko pojasniti. Gospodine Lovrinoviću, nisu paradržavne naravno ni općine, ni kantoni, ni entiteti, ali nisu ni države. Znači ne, nisu ni države. Prema tome, mi moramo donijeti krovni zakon, Zakon o imovini na nivou države. I onda njima omogućiti da ono što im pripadne da rade, da upravljaju, da, ja vas molim da otvorite, imate i prevod Zakona.
Na hrvatskom.
Uzmite, ne ovaj Zakon na hrvatski, ovaj Zakon ćemo mi, nas dvojica lako na hrvatski prevest, nego otvorite Republike Hrvatske, otvorite ministarstvo, pa ćete vidjeti tamo pravosuĊe, pa ćete vidjeti prevod njemačkog zakona. Ne, ne pa ćete vidjeti prevod, taj jezik razumijete, na hrvatskom je, dobro ga razumijete, šta je to državna imovina i kako i na koji način se ustupa nižim regijama, pokrajinama, i ono što mi zovemo općinama. Tako da bi trebali ipak govoriti o nečemu što će nam biti uslov, i to nije smijurija, mi se igramo opstankom graĊana u ovoj državi, ekonomskim opstankom. Hvala.
Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Pa evo, vrlo kratko predlagateljima Zakona na ovo što su oni rekli. I ja sam za ujednačen pristup upravljanja državnom imovinom. To je apsolutno jasno i to je konstruktivna ideja, ali ovaj Zakon ne nudi ujednačen pristup upravljanja državnom imovinom, nego nudi vrlo nejasan i maglovit pristup, ovakav kakav jeste, upravljanje državnom imovinom. Dakle, u Evrop, sasvim sigurno nećemo ni na temelju Zakona koji u nekim svojim odredbama, a vrlo šturim i vrlo kratkim, predlaže brisanje niza zakonskih radnji već izvršenih. Nećemo u Evropu sa Zakonom koji dira u imovinu koja je, kako u njemu piše, koja je na bilo koji način u proteklom vremenu data na upravljanje osobama, ne samo pravnim, nego i osobama privatnog karaktera. Dakle, ne možemo na ovako paušalan način ulaziti u materiju za koju se ja mogu jedino složiti da je ureĊujemo sa priličito velikim kašnjenjem, i kažem ne na ujednačen način, nego ovo nudi jedan 97 vrlo maglovit pristup ovoj materiji. I zato je možda iz svih ovih rasprava ovaj zaključak, prijedlog zaključka kolege Lovrinovića na tragu riješavanja eventualnog problema.
Hvala lijepa. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Kolegi Backoviću. Dakle, jeste da Hrvatska ima županije kao i mi, ali da je bogdo da smo blizu rješenja pa da možemo baš prepisati sve što tamo piše. I drugi navod koji je kolega koristio, to da su općine kao lokalne jedinice uprave, samouprave, dakle barem u Federaciji koliko ja znam, vraćale imovinu vjereskim zajednicama i drugim, ja koliko znam donosili su samo odluku o davanju na korištenje, jer nema Zakona o restituciji. Dakle, nisu mogli druge vrste odluka donijeti, koliko ja znam.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Krenuću od gospodina Lovrinovića. Odmah ću vam reći. Odavde na 400 metara imate vraćeno Franjevcima, napravljen dom. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma ja sam napravio krivično djelo, ja potpisao povratak, da ti pomognem malo. Fra Petar mi je bio prijatelj lični. I ja sam to uradio. Dobro je, ja sam rekao, ja sam to vratio. Imate vraćeno Pravoslavnoj crkvi, tamo gdje se nalazi prodavnica Nikolas. Imate Islamskoj vjerskoj, nemojte da o tome govorimo. Vraćale su lokalne zajednice, ne samo na upravljanje, nego vraćale u puni posjed.
Na korištenje.
Ne, nego u puni posjed, vlasništvo. A drugo, kolegi Kožulu, problem je sljedeće prirode, što smo mi učinili da razbaštinimo i ono što ćemo morati da vraćamo i tim unaprijed opteretili državu finansijski, kada se Zakon o restituciji donese. Pogledajte samo na svim prostorima, gdje je izvršena privatizacija, pogledajte, i kome to pripada. Hoćemo li uzeti privatizaciju, možda jedina u regionu država ili u onom što se zove postsocijalističkom, postkomunističkom periodu, da to bude neka godina recimo 1900, ne znam, 80. Jedino bi mi to uradili. Crna Gora je država koja je to uzela od 1945. I ona je najmlaĊi period uzela. Srbija je uzela od 1914., Hrvatska i prije toga. I živo me zanima kako ćemo vršiti povrat nesporno privatne imovine? Hvala. 98
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udrugama i zakladama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 30.12.2015. Zakonodavnopravni sektor je 08.01.2016. dostavio Mišljenje o usklaĊenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, kojim je utvrĊeno da on nije u cijelosti usklaĊen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma. Iz tog razloga je Kolegij Dom odlučio da od predlagatelja zatraži ispravak uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona. Predlagatelj, Vijeće ministra BiH, je 28.01.2016. dostavilo traženi ispravak Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udrugama i zakladama BiH. Nadležno, Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je 02.02.2016. Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Zastupničkog doma PSBiH (prvo čitanje)
Hvala. Ja u ime predlagača želim da obrazložim ovaj Zakon. Neime, želio bih da kažem da je podzastupljenost žena u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti Bosne i Hercegovine jako velika. To je nešto čime se ova Komisija konstantno bavi, te neprestano ukazuje na diskriminaciju žena u političkom predstavljanju interesa Bosne i Hercegovine, kako na meĊunarodnoj tako i na domaćoj političkoj sceni. UsklaĊivanje Zakona na svim nivoima vlasti Bosne i Hercegovine sa 99 Zakonom o ravnopavnosti spolova, te uspostava mehanizma za povećanjem broja žena u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti, kroz izmjene izbornog zakonodavstva kojim se reguliše uspostava tijela izvršne vlasti je samo djelimično realizovana izmjenom zakona Bosne i Hercegovine u 2013. godini. Vi se sjećate kada je od 33% došlo do 40%. I pored naših napora da se stanje popravi u zakonodavnim tijelima imamo u prosjeku oko 20% žena, dok je u izvršnoj vlasti negdje oko 10%. Dakle, ovo je nešto što je zaista ... Ovom prilikom želim naglasiti da je zastupljenost žena u Vijeću ministara od '97. godine do 2014. godine, dakle, bilo svega 4 žene, a predsjedavajući Vijeća ministara nikada nije bila žena, niti pomoćnik ministra nije bila žena, pomoćnik predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ima li smo 10 žena koje su bile zastupljene u Vijeću ministara kao zamjenice ministara. Dakle, ovo su pokazatelji koji govore da zaista su žene zanemarene, odnosno podzastupljene u zakonodavnim i izvršnim vlastima. Ukratko, ovaj Prijedlog zakona koji mi predlažemo predviĊa da u sastavu Vijeća ministara bude zastupljeno najmanje 40% žena, odnosno oba spola, što znači da bi trebalo biti imenovano najmanje 4 ministrice. Do sada se u Vijeću ministara BiH najviše bile dvije žene, što je i sada slučaj, tako da bi se udvostručio broj ... Ukoliko se prihvati naš prijedlog ove odredbe bi se primjenjivale na narednim općim izborima, dakle od 2018. godine. TakoĊe je važna odredba po kojoj ovaj omjer mora postojati za cijelo vrijeme trajanja mandata, mandata Vijeća ministara. Nadam se da će našim primjerom poći i niži nivoi vlasti, kako bi sve vlade bile formirane na način da se osigura rodna ravnopravnost. Napomenuću vas da na nižim nivoima takoĊe imamo jednu diskriminaciju. Dakle, od ukupno 163 izvršne funkcije koje obavljaju vlade, 24 čine žene a 139 čine muškarci. Isto tako, zabrinjavajuće je da u pojedinim kantonima nemamo prisutnu nijednu ženu. Dakle, tu prednjači Zeničko-dobojski kanton i Hercegovačko-neretvanski kanton, gdje nemamo prisutnu u vladama nijednu ženu. Zatim imamo, po jednu ženu imamo u četiri kantona, dakle po dvije u tri kantona i imamo četiri u jednom kantonu, odnosno u Vladi Sarajevskog kantona. Dakle, sve ovo ukazuje na zaista zanemareno prisustvo žena u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti. Ovom prilikom želio bih istaći isto tako da smo dobili veliki broj pisama podrške, 58 pisama podrške je došlo a i svi vi zastupnici takoĊe mislim da ste dobili veliki broj pisama podrške i evo ja se tim udruženjima i svim onim koji su dali podršku zahvaljujem. Hvala lijepo. Evo, to bi bilo kratko o ovom Zakonu.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, rasprava.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Gospodin Isaković je očito obrazlagao Prijedlog zakona u ime predlagača, odnosno Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, ali mogu potvrditi i u ime SBB-a da će SBB apsolutno podržati ovaj Prijedlog, i pozivam sve kolege da se tome pridruže. Ukoliko se sjećate gospodin Isaković i ja smo ovo pitanje otvorili još u martu prošle godine kada je potvrĊivan saziv Vijeća ministara, kada smo ukazali na činjenicu da član 20. postojećeg Zakona već stvara obavezu, a ovo će onemogućiti bilo kakav saziv koji nema 40% barem manje zastupljenog spola, ne samo u Vijeću ministara, nego na svim nivoima, odnosno u svim izvršnim organima u Bosni i Hercegovini. Dakle, to je politika SBB-a još od izbora, politika koju je SBB, i ja čestitam 100 kolegi Isakoviću na izuzetno uspješnom voĊenju ove Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, na provoĊenju politike SBB-a kroz tu Komisiju u ostvarivanju ravnopavnosti spolova, i takoĊe mogu reći da SBB daje izuetnu podršku inicijativi Sarajevskog otvorenog centra koja je upućena Komisiji za izmjene Izbornog zakona BiH. Ja se nadam da će Komisija uvažiti te sugestije, a konkretno da se usvoje izmjene i dopune Izbornog zakona u dva segmenta. Jedan da redoslijed na listama za sve zakonodavne organe bude naizmjeničan, tako da je barem 50% žena i 50% muškaraca, odnosno po 50% oba spola, i to naizmjenično, pogotovo na prvih ovih osam mjesta na listi koja su zaista najbitnija, a kako znamo Izborni zakon je takav kakav je izuzetno nedorečen, da tu nemamo čak ni 40% na tih prvih osam mjesta, te takoĊe da u slučaju odustajanja od mandata nekog poslanika, ili delegata, ili bilo kojeg drugog predstavnika u nekom zakonodavnom organu, zamjena bude iz reda manje zastupljenog spola u tom organu. Ja koristim ovu priliku, uzimajući u obzir da se radi o identičnoj temi, da apelujem na članove ove Komisije za izmjene i dopune Izbornog zakona da uzmu u obzir preporuke Sarajevskog otvorenog centra, te da barem to, pošto vidim da baš nema suglasnosti oko mnogo pitanja, da barem to ugrade, tako da se u kombinaciji sa ovim Prijedlogom zakona zaista Bosna i Hercegovina pridruži zapadnoevropskim zemljama, kada je u pitanju ravnopravnost spolova. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ispravak krivog navoda, Hanka Vajzović.
Hvala lijepa. Ne znam da li je baš ispravka krivog navoda, ali mi nemamo ovdje prevelik izbor na šta da se javimo. Htjela sam se samo pridružiti čestitkama za ovaj potez, zapravo za teoretsku potporu ravnopravnosti spolova koja dolazi iz SBB-a, u čijem klubu sjede četiri muškarca. Ja se iskreno nadam da će to i primjeniti, ovo za šta se zalažu. Hvala.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Uvažena kolegice Vajzović, naravno ispravka krivog navoda. Dakle, ja sam upravo sada govorio o ovome, apelovao sam na Komisiju za izmjene i dopune Izbornog zakona, kako bi se poredale liste. Izborni zakon je takav kakav je, liste su takve kakve su, i ovo na šta sam ja apelovao bi dovelo do toga da imamo naizmjenično. A kada već spominjete klubove, onda ću ja ukazati na Klub DF-a u Federalnom parlamentu koji ima samo četiri žene od vaših 14 zastupnika u Federalnom parlamentu, dok Klub SBB-a u Federalnom parlamentu, u njemu sjedi, od 16 zastupnika 7 je žena. Tako da nemojte, ja sam maloprije upozorio gospodina Bećirovića, ako niste baš, ako se nalazite u staklenoj radnji nemojte bacati kamenice, jer možete razbiti i nešto što vama pripada. Zahvaljujem se. 101
Hvala lijepa. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Pa ništa, ja sam samo htio, jer je rečeno da do sada to nije omogućeno, ispravak je netočnog navoda, HDZ je to već i prije Zakona ispunio. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Evo, kolega Lovrinović se sam pohvalio a ja sam mislila da pohvalim i HDZ, moram priznati i SNSD ima malo otvoreniji odnos prema ženama, recimo od partije iz koju ja predstavljam, ali to je sve dio, dio i kulture, i tradicije, i opredjeljenja partije. Naravno da ovaj Prijedlog podržavamo, s tim što moram priznati da postoji jedan ovdje stav koji mi je i sporan. A to je da će Predstavnički dom Parlamentarne skupštine odbiti potvrditi imenovanje Savjeta ministara koje ne odražava ravnopravnu zastupljenost. Možemo li mi to uraditi ... Zakonu o Savjetu ministara? Možemo li mi naložiti nekom budućem sazivu kako će glasati? Možemo li onda u svakom zakonu reći, ovaj, Predstavnički dom više nikada neće mijenjati ovaj zakon? Mislim da, sugerišem predlagaču, evo zaista nemojte, znači nije mi problem da ja napravim, neku mekšu verziju ovdje u ovoj rečenici sačiniti. Našu podršku ćete imati, ali ovo se treba, mora promijeniti. Na koji način nemam sada ideju, ali evo, pokušaćemo razmisliti i naći rješenja. Naravno, podržavam i veće učešće žena kroz liste, ali ne vidim ja Bogami da je redoslijed na listama nešto tu posebno bitan kroz to da li je 1,3,5, broj glasova je bitan kada su liste otvorene i to nema, vjerujte, mislim, ljudi s petnaeste pozicije na listi prolaze, probijaju se na mjesto broj 1. Rad, mašinerija na terenu, svi znamo kako se rade izborne kampanje, to je ono što donosi glasove. Pa, ako već onda razmišljamo o povećanom broju učešća žena postoje tu neki drugi modeli, postoji da se kaže 40% žena mora biti, pa se onda pravi i neka pozitivna diskriminacija u korist žena. Pa da obavežemo da, evo recimo na kompenzacionim listama mogu biti samo žene. Ali onda neke kolege ne bi sjedile ovdje, je li tako. Ili da na poziciji broj 1 kompenzacione liste mora biti žena. Znači, sve su to neka rješenja. Ja cijenim dobre namjere i svakako je da trebamo imati mnogo više žena aktivnih u politici, jer mislim da su vrednije, lojalnije od muškaraca. Voljela bih da ovdje imamo mnogo više koleginica, bez namjere da zaista uvrijedim bilo koga od kolega, ali nemojte da nam rješenja budu teorijska. Hajde da napravimo rješenje koje će donijeti i praktičan rezultat. Da idemo na tom tragu. Zahvaljujem se.
Evo, ispravak krivog navoda, Zaim Backović. 102
Ovakvim prijedlozima moje kolegice iz Parlamenta muškarci će se naći u nezavidnom položaju, jako nezavidnom. Ali onda bih, ne, ne ovo je, ovo nije nikakva šala, ali imate jednu situaciju. Analize kažu da je na izbore izašlo 56% žena, 44% muškaraca. Kako je to moguće da 56% žena glasa za tako mali broj žena? To je vrlo zanimljivo. A kada se je formirala Stranka žena propala je ovdje u Sarajevu, kažu ko žeton, na prvim izborima. žene nigdje, a imali su na listi samo žene. Prema tome, mora tu da se naĊe sasvim drugi pristup. Ali stvarno, Vi ste dobro konstatirali, to ima i od sredine, i od vaspitanja, i od običaja i od, ima od svega. I treba to razbijati. Znači ja se zalažem apsolutno za ravnopravnost i u cjelosti podržavam da je u najmanju ruku fifti-fifti, 50-50%, jer je i po popisu broj žena u Bosni i Hercegovini veći od muškaraca. I one više nose na svojim leĊima nego muškarci u Bosni i Hercegovini. To je istina. Ali isto tako puno više napuštaju Bosnu i Hercegovinu. Ne znam znate li i to? Puno više. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospoĊa Borjana Krišto, predsjedavajuća Doma. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, slušala sam pažljivo, i ja takoĊe pozdravljam nekakve napore našeg Povjerenstva za ravnopravnost spolova u smislu izmjena Zakona o Vijeću ministara BiH. MeĊutim, moramo imati u vidu da je ovo jedan sustavan Zakon i moramo biti ozbiljni, iako i ja takoĊe ću dodati da apsolutno nisam opterećena time, niti kao žena, kao što je rekla uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, pa niti kao, evo zastupnica koja dolazi iz jedne političke opcije. Nama ne treba ovaj Zakon da bi imali žena, ne znam, i u zakonodavnim, i u izvršnim tijelima, i na nekim drugim pozicijama, naravno i u stranačkim tijelima. Ali evo, poštujem i tu nekakvu mogućnost da i na neki zakonit način pokušamo doći do nekakve vrste ravnopravnosti spolova. MeĊutim, iščitavajući ove odredbe, meni su sporne neke stvari u ovom Zakonu. Pa upravo odredba na koju se uvažena kolegica referirala da će Zastupnički dom Parlamentarne skupštine odbiti potvrditi imenovanje Vijeća ministara ukoliko se ne odražava ravnopravna zastupljenost spolova. Ja, evo sa aspekta tog postavljam pitanje ustavnosti ove odredbe. Prema tome, ja bih išla sa prijedlogom, uz uvažavanje, i znamo da postoji još mnogo razloga za izmjene ovog Zakona zbog usklaĊivanja sa drugim zakonima, mi smo i na Kolegiju zapravo, kada smo dobili ovaj Prijedlog zakona, zatražili mišljenje Vijeća ministara, koga nismo dobili. I ja bih danas, budući se rasprava obavlja o ovom Zakonu, ja bih išla sa prijedlogom jednog zaključka, da Zastupnički dom u povodu rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH usvoji sljdeći zaključak – Odlaže se izjašnjavanje o ovom Zakonu, dok Vijeće ministara ne dostavi svoje mišljenje na predmetni Zakon. Mislim da bi to bilo dobro, da imamo vremena da, na neki način, razmislimo i da dobijemo mišljenje institucije, znači Vijeća ministara na ovaj predmetni Zakon, kako bi se, na neki način, mogli o njemu opredjeliti, da on bude sustavan, provediv, da odredbe budu jasne, ne odredive, nego odreĊene da se mogu provoditi i da jednostavno budu svi sa njim zadovoljni. Mislim da nikom nije intencija da donesemo nešto i da napravimo zbrku i pometnju kada je u pitanju i funkcioniranje izvršne vlasti a i samo konstituiranje. Hvala lijepo. 103
Hvala Vama. Gospodin Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja se takoĊe pridružujem svima onima koji misle, zalažu se i pokušavaju da obezbijede u organima, institucijama, što ravnopravniji, što veći broj, ili što ravnopravniji odnos izmeĊu polova. Dio diskusije mi je uzela predsjedavajuća, gospoĊa Krišto, s obzirom da takoĊe ja neke odredbe ovdje smatram vrlo, vrlo upitnim sa pozicije Ustava. Naime, praksa postoji u Bosni i Hercegovini da su odreĊene ograde, kada se radi o formiranju i vlada i Savjeta ministara, definisane, pa znamo da entitetskim ustavima je definisano, Ustavom Federacije da 8 ministara je iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog, 3 iz reda srpskog naroda, da je Ustav Republike Srpske rekao, nakon Odluke Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda, da je 8, najviše 8 ministara iz reda srpskog naroda, 5 iz reda bošnjačkog i 3 iz reda hrvatskog naroda. Ustav BiH je definisao kada se radi o sastavu Savjeta ministara kako on mora izgledati. Ova oblast i na ovaj način je, po mom dubokom ubjeĊenju, ovo je moguće regulisati samo Ustavom, a ne Zakonom. No hajde to smo, ja sam mislio da predložim takoĊe da se danas izjašnjavamo, ali nisam mislio za ... Savjeta ministara, nego jednu drugu instituciju, ali evo podržavam prijedlog gospoĊe Krišto da zadužimo Savjet ministara da on donese, predpostavljam da će on izvršiti odreĊene konsultacije prije nego što izaĊe sa mišljenjem pred nas. Ponavljam, sve je u redu, sve naše nastojanje i ja pozdravljam nastojanje naše Komisije da pomogne u rješavanju ovog problema, ali bojim se da ovaj član, o kome sam govorio, može biti veoma sporan sa pozicije Ustava i ne bih volio glasati za nešto što će se kasnije ispostaviti kao ustavno neutemeljeno. Hvala.
Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. član 112. Poslovnika stav (2) u vezi vašeg prijedloga zaključka. Ja zaista ne vidim poslovničku mogućnost da to Dom uradi. član 112. stav (2) Poslovnika vrlo jasno kaže – rasprava u prvom čitanju, a mi sada vodimo raspravu u prvom čitanju, je li tako, završava se usvajanjem ili odbijanjem prijedloga zakona. Jedino što možemo uraditi kao Dom je u skladu sa članom 112. stav (5) da Dom može zaključkom odlučiti da nadležna Komisija u roku od 30 dana provede javnu raspravu o Prijedlogu zakona. Dakle, ja, meni je žao što trebam ukazati na ovo, ali Poslovnik jednostavno ne dozvoljava mogućnost Vašeg prijedloga zaključka, ukoliko ga želite možda modifikovati da u skladu sa stavom (5) ovog člana, ali pogotovo uzimajući u obzir činjenicu da Vijeće ministara, očito je traženo mišljenje pa nije dostavljeno. Zašto onda, uzimajući u obzir da Vijeće ministara je, dakle, dobilo zahtjev za mišljenje pa ga nije dostavilo, da mi sada još kršimo svoj Poslovnik da im damo vremena. Dakle, mislim da je član 112. vrlo jasan po ovom pitanju. Ukoliko želite modifikovati u skladu sa stavom (5) možda da se to i podrži, ali ovako teško. Zahvaljujem. 104
Hvala lijepa. Evo, ja ću odmah prokomentirati. Znači, mislim da po Poslovniku mi imamo mogućnost. Moj prijedlog zaključka je išao na način da mi danas ne zaključimo raspravu. Znači ne zaključujemo raspravu, donosimo zaključak, a znači sve što zaključkom uredimo, sve što nije Poslovnikom ureĊeno ili ako je ureĊeno na neki način Dom može odlučiti svojim zaključkom. Prema tome, mi smo ti ovdje koji odlučujemo i u skladu sa Poslovnikom ili na neki drugi način. Znači, prijedlog zaključka je dostavljen uz ovu točku, moj prijedlog je da se ne zaključuje rasprava nego da se usvoji zaključak. Mirsad Isaković, ispravak krivog navoda.
Ma, ja sam dužan ovdje da kažem jednu stvar. Ovaj Parlament je donio Zakon o ravnopravnosti spolova, i članom 20. Zakona o ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini utvrĊeno je da će državna tijela na svim nivoima vlasti i tijela lokalne samouprave, uključujući i zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, osigurati i promovirati ravnopravnost i zastupljenost spolova u upravljanju, procesu odlučivanja i predstavljanju, te da ravnopravna zastupljenost spolova postoji u slučaju kada je jedan od spolova zastupljen najmanje 40% u ovim tijelima. U suprotnom postoji diskriminacija. Dakle, sve ovo što smo govorili, ovo je već trebalo primjenjivati, jer je ovaj, i Vijeće ministara i svi ovi su trebali da primjenjuju. Ono što je ovdje bitno još, a što bih htjeo napomenuti, je usvajanjem našeg prijedloga bi bila ispoštovana i Preporuka broj 3, Odbora ministara Vijeća Evrope, što bi bilo prepoznato kao dobar korak na putu naše zemlje u pravcu evropskih integracija. Dakle, to je još jedan dodatni elemenat koji bi bio. Hvala lijepo, evo toliko.
Senad Šepić, rasprava. Izvolite kolega.
GospoĊo predsjedavajuća, pa evo ja ću vrlo kratko. Dio ovoga što sam htio kazati, da malo napravimo širu sliku, je već rekao zadnji govornik, ali evo ja podržavam ovaj Zakon i generalno podržavam ovaj pristup koji ide u pravcu da gradimo društvo onako jednakih šansi i potpune ravnopravnosti u svakom smislu. S obzirom da je ovo prvo čitanje, čuli smo dosta ovih prijedloga, dakle ja predlažem da mi danas, postoje dileme šta nadalje treba popravljati, ali da mi danas podržimo ovaj Zakon u prvom čitanju i da se do drugog čitanja pripremimo, dakle sa svim ovim idejama koje smo ovdje danas čuli i učinimo sve da dobijemo što kvalitetnije finalno rješenje. Hvala lijepo.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Sukladno prijedlogu koji sam, prijedlogu zaključka koji sam dostavila, išao bi u pravcu da u ovom trenutku ne zaključujemo rapsravu, pa bih ja dala prijedlog zaključka, znači u okviru ove rasprave, koji sam predložila, da odložimo raspravu. Znači, u tom 105 slučaju, kada kasnije budemo se izjašnjavali o dnevnom redu, ovaj bi zaključak bio faktički na pravnoj snazi, pa se ne bi izjašnjavali. Izvolite.
... izjasnimo kada budemo glasali o svim tačkama dnevnog reda. Ne sada, ne sada.
Pa dobro, ne moramo, nećemo, samo ne zaključujemo raspravu u ovom trenutku. Znači, prelazimo na točku 11., Ad. 11. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o azilu (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-12/15, od 06.08.2015.) Zakon o azilu usvojen je na 21. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 10.12.2015. i na 13. sjednici Doma naroda, održanoj 30.12.2015. Zakon je usvojen u različitom tekstu u domovima, te je formirano Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o azilu. Dom naroda imenovao je u Zajedničko povjerenstvo izaslanike Halida Genjca, Ljilju Zovko i Darka Babalja, a Zastupnički dom zastupnike Damira Arnauta, Nikolu Lovrinovića i Momčila Novakovića. Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Izvješće 02.02.2016. Povjerenstvo je postiglo sporazum o istovjetnom tekstu Zakona o azilu, kako je usvojen u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Otvaram raspravu o Izvješću. Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo, upravo smo završili a izgleda nismo zaključili raspravu o izmjenama Zakona o Vijeću ministara koje za cilj imaju izjednačavanje prava spolova u svim izvršnim tijelima u Bosni i Hercegovini. Komisija za usaglašavanje teksta Prijedloga zakona o azilu juče je razmišljala tekst koji je usvojio ovaj Dom sa moja tri amandmana i tekst Doma naroda bez ta tri amandmana. Prvo, sva tri moja amandmana kao i prethodnih mojih 7 amandmana, koji su usvojeni na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, sam doslovno od riječi do riječi prepisao iz Zakona Republike Hrvatske koji tretira ovu oblast. Taj Zakon je u Hrvatskoj stupio na snagu u julu 2015. godine, dakle dvije godine nakon što je ta zemlja ušla u EU. Nema sumnje stoga da se tim Zakonom usvaja najbolja praksa EU. Ministarstvo sigurnosti je meĊutim u svom Mišljenju komisiji, ovoj Zajedničkoj za usaglašavanje teksta, koje je kolega Genjac čak i pročitao juče na sjednici Komisije, ministar sigurnosti je naveo da njihov prijedlog koji je usvojio Dom naroda nudi minimalni standard zaštite na osnovu spola i rodnog identiteta, a da moj amandman koji je usvojio Predstavnički dom, sa velikom većinom ovdje, a prije toga u istom obliku i Republika Hrvatska implementirala u svom zakonodavstvu, nudi širi nivo zaštite na osnovu spola i rodnog identiteta. Da budem skroz jasan, ministar sigurnosti u svom Izvještaju toj Komisiji za 106 usaglašavanje teksa je eksplicitno naveo da on preferira minimalne mjere zaštite u odnosu na šire mjere zaštite po osnovu spola i rodnog identiteta, koji su moji amandmani predviĊali. I ja sam na to upozorio na Komisiji juče, da kada je zaštita po osnovu spola i rodnog identiteta u pitanju, treba sa rezervom uzeti Mišljenje ministra sigurnosti BiH, gospodina Mektića, pogotovo jer on u tom Mišljenju zagovara minimalne zaštite po tom osnovu, a uzimajući u obzir da je taj isti ministar javno na konferenciji za medije pojedine novinarke nazvao, opet ga citiram, po drugi put danas, – silikonjarama, dovodeći u pitanje njegov autoritet i kredibilitet po pitanju zaštite na osnovu spola i rodnog identiteta. I na moje zaprepaštenje, na moju veliku žalost, na ovo moje podsjećanje kako se ministar Mektić obraća o pripadnicama ženskog spola, i da možda nije zbog toga kredibilan da predlaže uži nivo zaštita od šireg nivoa koji sam ja predložio, reagovao je gospodin Momčilo Novaković sa idućim komentarom, evo i njega citiram, – pa zašto, poznato je da je naš ministar Mektić, ljubitelj žena. Ja sam imao ...
Molim vas uvaženi zastupniče da se pridržavate dnevnog reda. Imamo Izvješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje suglasnosti Zakona o azilu. Ovo je ipak prešlo mjeru.
Govorim, ne, ne, govorim o Izvještaju. S obzirom da se radi, s obzirom da ...
Molim vas, Izvještaj je podrazumjevao amandmane u jednom Domu, odnosno usvajanje Zakona u jednom Domu u jednom tekstu, u drugom u drugom. Kažite nam ono što se odnosilo, što je bilo predmet usuglašavanja, odnosno ako imate primjedbe na Izvješće.
Pa, dakle ono što je bilo predmet usaglašavanja, Predstavnički dom je usvojio moj amandman koji nudi širi nivo zaštita na osnovu spola i rodnog identiteta, govorim to već, nemojete me molim vas ograničavati, vrlo dobro znate da sam u okviru dnevnog reda. Dom naroda je usvojio ono što je ministar Mektić tražio, a to je uži nivo zaštita. Ja sam na Komisiji juče ukazao, i smatram da mi je obaveza obavijestiti i Dom, jer to je Komisija ovog Doma, dakle ako nešto kažem na Komisiji obaveza mi je upoznati ostatak tog Doma šta se je dešavalo na Komisiji. To nije nezavisna komisija, to je Komisija ovog Doma. Dakle, ja samo obavještavam ostatak Doma, s obzirom da mi je ovaj Dom dao povjerenje da u njegovo ime prisustvujem toj Komisiji, odnosno djelujem u toj Komisiji. Tako da, molim vas, dopustite mi da završim. Dakle, tiče se Izvještaja Komisije, upoznajem ostatak Doma sa onim što se dešavalo na Komisiji. Je li to nije uredu, je li to van dnevnog reda? Pa nije nezavisna komisija. Gospodina Novakovića sam upozorio na kršenje Kodeksa i Poslovnika, na uvrede ne samo prema ženama koje su bile prisutne, ... prema 51% populacije Bosne i Hercegovine. Nažalost, niko od ostalih članova Komisije mi se nije pridružio u osudi gospodina Novakovića, svi su samo spustili glave. Ja sam tada shvatio da široke mjere zaštite po osnovu spola i rodnog identiteta, koje sam ja predlagao i koje je ovaj Dom usvojio, izgleda nisu moguće u Bosni i Hercegovini, i da će se ostali članovi Komisije opredjeliti za minimalne mjere zaštite po osnovu spola i rodnog identiteta, koje je gospodin Mektić predlagao, koje je tražio ... 107
Vrijeme.
žena, gospodin Dragan Mektić. Na moju veliku žalost, na toj sjednici juče sam takoĊe shvatio da smo mi sada decenijama iza Hrvatske i Srbije, barem kada je svijest o ravnopravnosti spolova u pitanju. Iza Hrvatske jer se odbija doslovno prepisan član njihovog Zakona koji nudi šire mjere zaštite, a prihvata prijedlog gospodina Mektića minimalnih zaštita po osnovu spola. A iza Srbije jer kada ministar tamo uvrijedi novinarke seksističkim komentarima, usuĊujem se čak reći blažim od Mektičevog, taj čovjek sutra već nije ministar, a kod nas se prihvaćaju njegovi prijedlozi, pa se čak govori o njemu kao ljubitelju žena. To je sramota.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, Vi ste svakako imali pravo da kažete i kao član Povjerenstva i naravno kao i svaki zastupnik, ali za izvjestitelja ispred ovog Povjerenstva odreĊen je Nikola Lovrinović. Momčilo Novaković, Damir Arnaut povreda poslovnika. Ja se ispričavam.
Gospodin Lovrinović, ja sam htio da on bude prvi, ali nije bio tu. I vidjeli ste da nije bio tu. Ja sam čekao da se on javi, ali nije bio u sali.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pa, prije svega mislim da mi potpuno pogrešno pristupamo ovoj tački dnevnog reda. Kolega Arnaut je glasao za usaglašeni tekst koji se danas ovdje nalazi pred nama, a to je tekst koji je usvojio Dom naroda. Samim glasanjem za taj tekst mislim da ova dalje rasprava gubi svaki smisao. Dakle, mi imamo pred sobom tekst koji je usvojio Dom naroda i koji sada treba biti usvojen u oba doma, i u Domu naroda i ovdje. I kada bude usvojen tada će Zakon biti usvojen, tako je poslovnički regulisano. Što se tiče ovih pikanterija o kojima je govorio uvaženi kolega, ja ne bih o tome zaista. Ja sam se našalio i tada sam rekao ... mislim da sam se malo našalio na to, mislio sam da se i kolega Arnaut šali takoĊe na svoj malo prepoznatljiv način, on inače se tako šali sa nama već godinu dana, i na Komisiji i na Domu, pa sam mislio da se i tada on našalio, pa sam se i ja našalio, bez namjere, naravno, da uvrijedim ni gospodina Mektića, ni gospodina Arnauta, a pogotovo ne da uvrijedim bilo koju pripadnicu ljepšeg pola. čak i ako sam zaista nekog uvrijedio sigurno nikoga od njih nisam uvrijedio, možda sam uvrijedio gospodina Arnauta.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. 108
Naravno da sam podržao Prijedlog zakona nakon što nisu usvojeni amandmani. Bolje da imamo Zakon o azilu kakav takav, nego nikakav. A što se tiče Vašeg komentara o pikanterijama, pazite, pikanterija po definiciji je nešto, je li, što se dešava u holu, van zvanične rasprave, itd. Ni tad se ne bih nasmijao na tu neslanu šalu, ali eto, bar ona ne bi ona ušla u zvanični Zapisnik. Dakle, Vi ste zvanično, na sjednici komisije ovog Doma i Doma naroda Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta, se pokušali našaliti na jedan način koji zaista ne pripada u XXI vijeku. Dakle, te šale su iz XIX vijeka i ranije. Ako nećete bar da u XXI vijek uĊete, hajte uĊite u XX, i u XX su bile neprimjerene. Prema tome, a što se tiče ovoga, je li, da se ja šalim s vama godinu i nešto, pa pazite nešto, moja dva prijedloga zakona su usvojena u ovom Domu, a jedan je stupio na snagu i uštede su 3 i nešto miliona maraka. A Vi reciklirate zakone od prije 3-4 mandata, ne znam više koliko ste dugo u ovoj Parlamentarnoj skupštini i očito dovoljno dugo da ne shvatate da se svijet van ovih klupa promijenio i da više nije prihvatljivo šaliti se na taj način po osnovu spola. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Nikola Lovrinović, rasprava.
Pa evo, ja se ispričavam, dakle mislio sam da će ona prethodna točka još potrajati pa sam bio izašao, ali sada je to već jedan dio toga rečeno, što se dogaĊalo na tom Povjerenstvu za usklaĊivanje teksta Zakona o azilu. Naime, ne bih ja ovakvu raspravu da vodimo, mi smo čak bili na tom Povjerenstvu i konstruktivni, dakle čuli smo Mišljenje. Stjecajem okolnosti gospodin Arnaut je, dakle, predlagač na neki način amandmana bio je i član Povjerenstva, pa malo smo bili i u neugodnoj situaciji da li da raspravljamo sa njim kao čovjekom koji je predložio amandmane ili kao članom Povjerenstva, jer mi nismo imali više potrebe u ad hoc povjernstvu da zovemo nikoga u ime predlagača. Dakle, samo smo se trebali dogovoriti šta smo se mogli dogovoriti. Dakle, nismo rekli čak ni da su loši amandmani, nijedan, do kraja loši, meĊutim tehničke uvjete koje ovog trenutka ima Bosna i Hercegovina, kada su u pitanju prva dva amandmana mi jednostavno nemamo. I oni su po saznanjima našim, i mojim osobno, neprimjenjivi, onda bi doveli u pitanje provoĊenje Zakona. Tako smo dobili informacije. I pojavio se jedan problem koji sam ja iznio na Ustavnopravnom povjerenstvu, pa i na ovome ad hoc povjerenstvu, da mi kada imamo u raspravi zakone i kada kolege ili koleginice ulože amandmane, amandmani počesto ne proĊu proceduru koju proĊe zakon. Tako da mi doĊemo u situaciju da amandman proĊe, a da nismo imali mišljenja, pa recimo u najgorem slučaju ili najboljem slučaju ni samog predlagača šta misli o tim amandmanima. Tako da nam se dogodi da amandman proĊe. Tek, evo kad doĊemo u situaciju, onda ulazimo potpuno u materiju i vidimo da smo nešto napravili što možda je neprovodivo. Kažu nam ljudi ne možemo to, ne možemo sa svakim posebno lektorom sklopiti ugovor, Vijeće ministara nema takvu tehniku. mi imamo zakon o javnim nabavama koji govori drugačije. A mi to tada nismo možda razmišljali, možda nam se činilo da je to dobro rješenje iz, kako reče gospodin Arnaut, iz zemlje koja je već članica EU. Naravno, ali ona ima infrastrukturu koja to prati. 109 Tako da smo se mi odlučili kako smo se odlučili i doista je gospodin i Arnaut i svi smo jednoglasno podržali Zakon, nismo prihvatili amandmane većinom, dakle, glasova, to ste dobili u Izvješću. Evo, nemamo mi šta drugo nego da naše Izvješće podržite i da idemo dalje.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Ali sada ćemo ovako. Budući da smo negdje na pola točaka dnevnog reda, plan je da radimo još sat vremena i sutra ćemo nastaviti sa sjednicom. A sada ćemo vidjeti evo otprilike za sat vremena, jer imamo, i drugi zastupnici imaju svoje nekakve obveze, tako da ćemo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ovdje se na našoj sjednici se ne zna ni koje su točke važne, ni ništa, vi ste imali svi primjedbe na to što sam ograničila raspravu. Moje svako ograničenje rasprave se pokazalo opravdanim, pročitajte odredbu članka 27. točke f) i ona je danas itekako opravdana a naravno i sve prethodne točke. Evo, u ovom trenutku zaključujem raspravu po točki 11. Idemo na točku 12., Ad. 12. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje carinskim terminalima“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH
Hvala uvažena predsjedavajuća. Držim da je ovo veoma važno pitanje, izmeĊu ostalog i sigurnosno, a prema dosadašnjim saznanjima čini se da je i krupan problem. Stoga mislim da će mi biti malo 5 minuta, ali evo Vi ćete me prekinuti na vrijeme, jer se nameće puno, puno pitanja u vezi sa ovim revizorskim 110 izvještajem, a nisam sigurna da ovdje ima iko ko bi mogao nešto i pojasniti, važno bi bilo da ima. Budući da sam prije mjesec postavila i pitanje vezano za ovo, za carinske terminale i granične prijelaze, odgovor nisam dobila, a znamo svi, vjerovatno ili mnogi barem znaju, u kakvom stanju su i granični prijelazi, a pogotovo carinski terminali. Dakle, iz ovog Izvještaja možemo puno šta saznati, ali i, kažem, ostati u nedoumici šta znači da se propisi i provedbeni akti kojima se ureĊuje upravljanje i funkcioniranje carinskih terminala ne temelji na provedenim analizama efikasnosti i ekonomičnosti, pa onda uspostava i pribavljanje carinskih terminala se ne zasniva na analizi potreba i opravdanosti. Puno pitanja šta to uopće znači. Oprostite jel' nešto?
... [[nije uključen mikrofon]] pitaju, pa smo im ovako ...
Učinilo mi se malo viška ... Pored ovog pojedini vlasnici carinskih terminala, znamo da ima i privatnih i onih drugih, svoje obaveze prema Upravi za indirektno oporezivanje BiH ne izmiruju uredno, itd. Pa, onda se meĊu ovim nalazima, dakle nalazi revizorski koji kažu – propisi i provedbeni akti ostavljaju prostor za slobodna tumačenja i različita postupanja, počev od same uspostave carinskih terminala, pribavljanja uslova kapaciteta, pa upravljanje carinskim terminalima se odvija u različitim organizacionim jedinicama, pa stoga, eto, nije precizno definisano ni ko je odgovoran za stanje kakvo tamo jeste, za nadzor nad cjelokupnim procesom, pa onda se ne ispunjavaju neke od osnovnih uslova propisane za carinske terminale, kao i pojedini uslovi ugovoreni pojedinačnim ugovorima, različita su postupanja u primjeni propisa. Uglavnom silna dugovanja za koja niko ne odgovara, a čini se da ostavlja se jedan vrlo ozbiljan prostor za moguće i korupciju, za sigurno razne nepravilnosti i jedan pristrasan odnos onih koji vode ove poslove. Dakle, postavlja se pitanje praktično odgovornosti može li biti da nije riječ o personalnom, da i poslije čauševića bude Kemal, je li baš riječ o, izvinite ometate me, ako je moguće da ja sa ovog mjesta zamolim da ovo izložim. U svakom slučaju htjela sam upozoriti da je ovo važno pitanje i sigurnosno, pogotovo za one terminale koji se nalaze uz granične prijelaze, da se tu koješta dešava, ne znam da li iko, pošto je Uprava za indirektno oporezivanje dobila na gazdovanje i granične prijelaze i ove terminale, onda se postavlja pitanje šta se tamo dešava. čini mi se da nedostaje odgovornosti. Direktor Uprave za indirektno oporezivanje istovremeno je i predsjednik Komisije za integrisano upravljanje granicom, pa je onda još time odgovorniji, vjerovatno, jer su negdje se podudaraju neke aktivnosti u tom pogledu. Uglavnom bojim se da nema odgovornosti, bojim se da se ovdje svašta dešava, sila para, milioni se spominju, nekome se traže isplate, dužnika je puno, a stanje na terminalima i na graničnim prijelazima je katastrofalno, pogotovo ...
Vrijeme kolegice.
na terminalima gdje ljudi nemaju ni toalete, ni nikakve uvjete. Iz tih razloga sam pitala koliko su ulazna sredstva koja se naplaćuju za terminale i koliko se ulaže u njih da ne bi bilo ovako. Hvala. 111
Hvala i Vama. Nenad Lalić, rasprava. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, zamjenici, uvažena ministrice, zamjenik ministra, kolege poslanici i ostali prisutni. Evo, i ja ću praktično nastojati da budem kratak i u dva primjera ću, koja sam zapazio, skrenuti pažnju da je moguće unaprijediti postojeće stanje u Upravi za indirektno oporezivanje za koju znamo da je jako odgovoran i složen sistem i. normalno. koji je bitan za ekonomsku održivost Bosne i Hercegovine i Republike Srpske. Ko je pročitao pažljivo revizorski izvještaj shvatio je da je revizija uradila konkretno Izvještaj i prepoznala probleme u upravljanju carinskih terminala, na koji ćemo se konkretno i osvrnuti, ne bih ja naravno prepričavao ovaj tekst i tabele koje smo dobili svi u prilogu, tu je jasno sve vidljivo, ali evo obratio bih pažnju na dvije stvari iz regije iz koje ja dolazim. Naime, recimo kada je u pitanju tabelarni pregled vidimo da dominira odnos iznajmljivanja carinskih terminala od privatnih institucija, što u budućem nekom vremenu trebalo bi iznaći načina da li doći u posjed vlastitih terminala izgradnjom ili nekim drugim odnosom, što kaže kolegica sve to stvara mogućnost za neku manipulaciju. Ali recimo, evo konkretno u Doboju imali smo ovdje vidimo slučaj gdje je iz nekih razloga raskinut ugovor sa postojećim terminalom zbog nekih loših uslova, koji su u nekom prethodnom periodu bili prihvatljivi, i sklapa se ugovor sa novom ustanovom koja praktično se približava carinskoj ispostavi, odnosno terminalu Tešanj na relaciji manjoj od 15 km, što je po svima nama nelogično. Znamo da jedan carinski terminal može da opslužuje više carinskih prelaza, naročito ako nema neke dinamike kretanja roba i usluga. I iz toga je vidljivo da se i tu može napraviti značajna ušteda. A drugi slučaj je carinska ispostava Rača u Bijeljini gdje se, bile su inicijative i lokalne zajednice i privrednika da se iznaĊe način da carinski terminal bude bliže gradu jer je preko 20 km udaljen, a nelogično je da je gledajući iz pravca Srbije terminal prije carinskog prelaza, tako da se prvo izvrši carinjenje robe pa se onda ulazi praktično u Bosnu i Hercegovinu, što povećava troškove naročito izvoznicima roba koji moraju da idu na Raču, to je negdje 20 i nešto km pa da se vrate, i ako ne idu u Srbiju moraju da ponovo kroz grad i na druge granične prelaze. Tako da sigurno ima prostora za unapreĊenje postojećeg stanja u upravljanju carinskim terminalima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Predrag Kožul, rasprava. Izvolite.
Pa evo, radi potpune informacije sa Povjerenstva za financije i proračun, koje je i predložilo ovaj zaključak koji ste Vi pročitali, ja moram reći da su na Povjerenstvu, uz predstavnike Ureda za reviziju, bili i predstavnici Uprave za indirektno oporezivanje, konkretno dvije gospoĊe koje su se, na neki način, na tom očitovanju kazale da su vrlo ozbiljno uzeli u rad sve one preporuke koje su bile definirane jako dobro u revizorskom Izvješću i da postupaju po 112 njima, bilo u dijelu legislative njihovih uredbi različitih na koje je ondje upozoreno, bilo na praktičnom radu na terenu. Dakako dobronamjerni kakvi jesmo mi smo im to sve uvažili i povjerovali, ali ipak donijeli ovaj zaključak kojim tražimo da se u roku od 6 mjeseci Povjerenstvu dostavi izvješće o poduzetim i aktivnostima i planiranim aktivnostima, tako i Uredu za reviziju, pa ćemo, evo kažem, iz tog jednog njihovog vrlo optimističnog tona vezano za realizaciju preporuka iz revizije biti u situaciji da u ovom roku od 6 mjeseci eventualno provjerimo šta je bilo sa tim poduzetim aktivnostima.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazim na točku 13., Ad. 13. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Nabava osobnih isprava – studija slučaja“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH Izvješće je dostavljeno u proceduru 06.01.2016. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje o Izvješću 02.02.2016. Povjerenstvo je usvojilo Izvješće i uputilo ga u daljnju proceduru, te predložilo usvajanje sljedećeg zaključka: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za identifikacijske isprave, evidenciju i razmjenu podataka BiH da u roku od 6 mjeseci izvijeste Povjerenstvo za financije i proračun Zastupničkog doma o planiranim i poduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvješća, te da o poduzetim aktivnostima upoznaju Ured za reviziju institucija BiH. Otvaram raspravu. Aleksandra Pandurević, Izvolite, rasprava.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Prvo, revizija je sačinila jedan odličan Izvještaj koji, sa žaljenjem moram konstatovati, samo me utvrdio u mojim sumnjama da smo ovdje i donosili neke zakone da bi omogućili sistemsku pljačku. Ono što ova revizija učinka kaže da je sve krenulo od idejnog projekta i da je ustvari taj idejni projekat bio ideja kako opljačkati graĊane Bosne i Hercegovine. I prosto se zapitate gdje živite kad u ovom Izvještaju pročitamo odgovore iz IDDEEA-e, vjerovatno je raĊeno u vrijeme bivšeg menandžmenta rukovodstva. Šta se desilo? Nigdje odgovora zašto je pozvan samo jedan ponuĊač? IDDEEA nema odgovor zašto samo Muchlbauer. Zašto nije prikupljena još jedna ponuda? A onda kažu da neka alternativna rješenja zbog bezbjednosti dokumenata trebaju da se urade analize koje se plaćaju, a potom bez analiza kupe čipove, onako odokativnom metodom procijene da je njihova vrijednost 5-6 maraka, bila je kako se ispostavilo 1,1 eur. Onda kažu, zamislite, mislim to je stvarno da se čovjek nasmije, obrazloženje zašto nam trebaju lične karte koje, uzgred ne možemo ove ni dan danas da koristimo, te elektronske, kažu to će privući investicije u iznosu od 100 miliona maraka. To piše u idejnom rješenju, piše u ovom Izvještaju. E ja bih voljela za ove tri godine koji nam je procenat tih 100 miliona stigao, da 113 vidimo. Onda kažu, kad smo kod tih čipova, da oni nisu, IDDEEA nije imala obavezu ni mogućnost raspolagati pouzdanim informacijama o cijeni čipova budući da se radi o povjerljivim podacima. A onda ta ista IDDEEA kaže da je rješenje, čip koji su kupili, najekonomičnije i najkvalitetnije rješenje. Pa kako znaju kad u tom istom odgovoru kažu da nisu imali obavezu i da se nisu raspitivali o cijenama. Ono što je još definitivno jasno ovdje jeste da smo mi ustvari napravili Muehlbaueru zgradu u Banja Luci i da nam je to uračunato u cijenu dokumenata. Ja onda pitam – zašto mi lijepo nismo nabavili, mi sami, tu tehnoliju, opremu, napravili zgradu i ona ostane Bosni i Hercegovini? Zašto smo to radili privatnom licu? Ko su ta privatna lica svi znamo. Ja ne znam zaista, ono što je zastrašujuće jeste da evo Tužilaštvo navodno, bar po medijima čitamo, 2 godine vodi istragu, a nikako da završi te istrage, a šteta se i dalje pravi, šteta za graĊane Bosne i Hercegovine, šteta za sve nas. Bojim se da je nepopravljiva šteta već napravljena, da čitav proces, kako zaista ova kvalitetna revizija učinka opisuje kako je išao čitav taj proces, i ovo meni govori da smo mi u ovim institucijama imali organizovanu kriminalnu grupu koja nas je sve zajedno opljačkala, vrijednost ovog projekta je 245 miliona. Na Tužilaštvu BiH jeste da ovo riješi, jer danas je IDDEEA i Ministarstvo civilnih poslova u veoma nezahvalnoj situaciji kako ispraviti ovaj ugovor, kako ga popraviti, a da ona druga strane, s pravom, ih ne tuži, a šteta se mora popraviti. Najlakše je štetu popraviti ako pravosudne institucije, odnosno istražne institucije u ovoj zemlji reaguju. Neko nas je opljačkao, treba da vidimo ko, zašto, zašto smo nabavili lične karte? Kaže, to je prvo i jedinstveno, to piše u ovom Izvještaju, prvo i jedinstveno rješenje u svijetu. Pa molim vas, ako nismo ni u čemu prvi u svijetu nemojte ni po ličnim kartama da budemo. Hvala vam.
Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Pažljivo sam saslušao uvaženu kolegicu Pandurević i želim kao poslanik da vrlo jasno kažem da bi bilo dobro da mi kao Parlament, kao Predstavnički dom, pokušamo barem jednu stvar na čistac da izvučemo. Evo, imamo jedan primjer, imamo navode od uvažene poslanice, moj prijedlog je, dakle da ovo ne ode u arhive, da ovo pitanje ne bude zaboravljeno, već da najmanje jednom u tri mjeseca ovaj izvještaj bude na dnevnom redu Predstavničkog doma, sve dok ne dobijemo tačne informacije o čemu se tu radi, ima li nečije krivice, čije, itd. Prema tome, potpuno podržavam prijedlog da ovu stvar istjeramo na čistac i da, ako se evo slaže i kolegica Pandurević, dakle najmanje jednom u tri mjeseca da ovo bude jedna od tačaka dnevnog reda.
Hvala lijepa. Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Ja bih još samo nekoliko rečenica da istaknem nekoliko stvari ovdje, nekoliko činjenica. Prije svega, mi smo cijenu ovog posla platili na način da smo lične karte umjesto 10 maraka, koliko su bile ranije, plaćali 18 maraka, da smo vozačke dozvole umjesto 40 plaćali je 60 114 maraka. I da smo na taj način stvorili, mi graĊani, stvorili budžet iz koga se mogao finansirati ovaj posao. I ako gledamo onda ko je ovdje praktičn oštećen, oštećeni su ustvari graĊani koji su skuplje plaćali dokumenta nego što je to ranije bilo. Naravno, sve ovo je dobilo legitimitet na Savjetu ministara jer je Savjet ministara ovaj Pravilnik usvojio, znači o cijenama dokumenata koji kasnije, kažem, vidjeli smo šta kaže Izvještaj o reviziji o svemu ovome. Da ne govorimo dalje da je došlo i do promjene preraspodjele izmeĊu entiteta, budžeta entiteta, budžeta Bosne i Hercegovine, pa da je recimo, po nekim procjenama, budžet Republike Srpske oštećen samo u 2013. i 2014. godini, govorim o budžetu Republike Srpske, nemam informacije s obzirom da se radi o podacima koji se nalaze i u kantonima i u Federaciji, oštećen za 10 miliona maraka. Znači, samo budžet oštećen za 10 miliona maraka. Ponovo govorim o tome da je sve ovo, naravno da su platili graĊani ove zemlje. Da ne ulazim dalje, htio sam samo istaći način na koji je sav ovaj posao završen. O svemu ovome ostalo se vidjelo i vidi se u ovom Izvještaju. Ne znam da li treba neke posebne zaključke donositi, s obzirom da smo mi svi informisani iz sredstava javnog informisanja da Tužilaštvo vodi istragu oko ovoga. Ja hoću da vjerujem da će Tužilaštvo raditi svoj posao nepristrasno bez ikakvog pritiska, pa ako hoćete i bez pritiska odavde bilo kakvim zaključcima. Ne bih volio da donesemo neki zaključak koji će kasnije Tužilaštvo tretirati kao pritisak od strane Parlamenta, i da na taj način možda čak i naĊe alibi da ne radi nešto što inače u redovnoj proceduri treba da radi. Hvala.
Hvala lijepa. Salko Sokolović, rasprava.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Ma evo, samo par riječi, jer sam govorio i na Komisiji za finansije i budžet i, evo da ne ostane usamljeno ono samo od strane gospoĊe Pandurević kao člana Komisije, da dam, na neki način, podršku svemu onome što smo mi razgovarali na Komisiji, a što je, evo i prezentirala gospoĊa Pandurević. Ovo je jedan klasičan primjer kako se pljačkaju graĊani Bosne i Hercegovine i čini mi se da smo to konstatovali još u onom momentu kad smo imali revizorski izvještaj po onom finansijskom osnovu. Da smo neke zaključke ugradili i u samo naše zbirno mišljenje i čini mi se zadužili institucije države Bosne i Hercegovine da po ovom pitanju rade i svi iz okvira svojih nadležnosti. I evo, to je, podsjetit ću nas, bilo poodavno, ali imamo slabe rezultate. I to je ono što je za mene neshvatljivo da je prošlo toliko dugo vremena da bi nas, evo ponovo jedna nova revizija, ali sada revizija učinka, podsjetila na sve to što smo tada konstatovali. I evo, mi smo opet zabrinuti, i to u suštini i jest naš zadatak da budemo zabrinuti, ali i da upozorimo institucije države Bosne i Hercegovine u okviru svojih nadležnosti da rade neki posao za koji su odgovorni i za koji su plaćeni, itd. Ja nisam ni na Komisiji, pa neću ni ovdje, govorio o tome da li je bila potrebna ta vrsta ličnih karti. Očito da nije, i to smo svi davno rekli, ali ne mogu nikako da se otmem dojmu, evo da još jednom s vama podijelim ono što me je stvarno najviše nasekiralo kad sam pročitao taj Izvještaj, evo kratko ću ja, a to je da je, znači kršen Zakon o javnim nabavkama i da je potpisan jedan katastrofalan ugovor o daljoj realizaciji. Prvi put, to je za Ginisovu knjigu rekorda, pojavljuje se priča u kojoj vi avans plaćate na osnovu planiranih sredstava, ne na osnovu onoga 115 što će onaj ko je dobiti posao proizvesti pa ćete mu vi to platiti. I na osnovu tih planiranih sredstava o isporuci ličnih dokumenata u ove prošle dvije godine trebalo je biti isplaćeno 3 miliona dokumenata, isporučeno je 1.900 ali je plaćen avans na to nešto što nije uraĊeno. I dalje, ono zbog čega bi se moralo intenzivno raditi na tome da se ovaj ugovor poništi na neki način jeste da tamo stoji konkretno, jel', da je 5 miliona ličnih karata i 2 miliona vozačkih dozvola potrebno platiti u narednom periodu, a sva analiza koja je raĊena govori da nam neće biti potrebno toliko ličnih dokumenata. I u tom dijelu se, znači, ne izraĊenih, odnosno planiranih sredstava krije taj dio, ja ću reći otvoreno, kriminala koji je u ovom dijelu faktički kraĊe budžetskog novca. I evo, ja bih kao izabrani predstavnik ispred graĊana Bosne i Hercegovine zamolio institucije države Bosne i Hercegovine da ubrzaju ovaj proces da što prije imamo rezultate i da znamo, na kraju krajeva, ko je odgovoran za jedno ovakvo nedjelo koje je uraĊeno u jednoj od institucija države Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 14., Ad. 14. Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Mehmedovića podnesene na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., koja glasi: ,,Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu za formiranje Povjerenstva za izbor teksta himne Bosne i Hecegovine“ Kolegij Doma je odredio Ustavnopravno povjerenstvo nadležnim za razmatranje ove inicijative. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 02.02. Povjerenstvo je usvojilo inicijativu i proslijedilo je u daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 15., Ad. 15. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 22. sjednici, održanoj 30.12.2015., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamenatarne skupštine BiH izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi izvješće o privlačenju izravnih stranih ulaganja u Bosnu i Hercegovinu u 2015. godini, s prijedlogom mjera za unaprjeĎenje politike privlačenja stranih ulaganja“
U najkraćem nekoliko rečenica. Dakle, definitivno postoji čitav niz pitanja oko kojih, ako imamo dobronamjeran i konstruktivan pristup, nema razloga da se svi ne složimo da neke stvari unaprijedimo u Bosni i Hercegovini. Jedno od takvih pitanja jeste i pitanje privlačenja stranih investicija. I mislim da na tom planu i mi kao Parlament možemo dati svoj doprinos, prije svega u smislu popravljanja i političke klime u zemlji i odreĊene pravne regulative, ako je to potrebno i u saradnji sa odreĊenim državnim agencijama koje se bave ovom tematikom, a naravno i na drugi način u saradnji sa svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini. Stoga, evo, želim se zahvaliti Komisiji koja je jednoglasno prihvatila ovu inicijativu i nadam se da na jednoj od narednih sjednica ćemo imati tu tačku dnevnog reda, ne toliko sa akcentom na 2015., koliko sa potrebom da nam se ponudi jedan set mjera kako unaprijediti stvari u ovoj oblasti. Strane investicije definitivno nisu nešto što jedino može pokrenuti Bosnu i Hercegovinu i njenu ekonomiju, ali sasvim sigurno mogu pomoći u ekonomskom oporavku Bosne i Hercegovine, posebno tzv. grin fild strane investicije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 16., Ad. 16. Razmatranje zastupničke inicijative Dušanke Majkić podnesene 05.01.2016., koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem zastupničku inicijativu za uvrštavanje u dnevni red sjednice Zastupničkog doma PSBiH sljedeće točke: Analiza stanja u Ministarstvu vanjskih poslova BiH i diplomatsko-konzularnoj mreži BiH“ Kolegij Doma je odredio Povjerenstvo za vanjske poslove nadležnim za razmatranje ove inicijative. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 03.02.2016. Povjerenstvo nije podržalo inicijativu. Otvaram raspravu. 117 Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Kratko, ustvari nema mnogo šta da se kaže ovdje. Dakle, u svakom sazivu Parlamentarne skupštine ja pokušavam da se ovo pitanje postavi na dnevni red i da se o njemu raspravlja. Postoji mnogo razloga za to i postoji mnogo informacija šta se dešava u našoj DKP mreži, kakvo nam je stanje u Ministarstvu inostranih poslova, ali nikada do sada nismo uspjeli da to pitanje i stavimo na dnevni red. Smatrala sam to tim prije što, evo predsjedavam Komisijom za vanjske poslove i da njena osnovna i prva nadležnost je prati voĊenje spoljne politike i Predsjedništva BiH i Savjeta ministara. Dakle, nevjerovatno je, ali evo nisam izuzev mog glasa, niko od članova, uglavnom zahvaljujući jednom od članova Komisije koji je to ocijenio lošim namjerama, ali očito je da se nešto krije, i očito i u prošlom sazivu nisu dozvoljavali, takoĊe odreĊeni ljudi iz odreĊene političke partije, da se to pitanje stavi na dnevni red. To znači da postoje razlozi zašto se krije o stanju u DKP mreži i uopšte o ovom pitanju. Ja sam smatrala da bi bilo dobro, a podržao me u tome i ovaj predstavnik Ministarstva vanjskih poslova, da Ministarstvo, ali i odreĊene službe Predsjedništva koje je zaduženo za voĊenje vanjske politike, naprave zajednički materijal prema Parlamentanoj skupštini koji bi poslužio za odgovarajuće zaključke i popravljanje stanja u toj oblasti. Do sada Parlamentarna skupština BiH nije bila spremna na otvaranje tako ozbiljnog pitanja, i o vanjskoj politici možemo samo saznati iz novina. Još gora situacija je što našeg ministra vanjskih poslova vidimo vrlo rijetko ili gotovo nimalo na sjednicama Predstavničkog doma, tako da to cijelu situaciju usložnjava ozbiljno. Veoma sam zatečena da ovakva jedna inicijativa nije imala proĊu, ali ja kao poslanik, moja je dužnost da i dalje pokušavam na različite načine, i ja ću u tom smislu i nastaviti. Hvala vam.
Hvala lijepa. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 17. Ad. 17. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara BiH i druge nadležne institucije da hitno pripreme i Parlamentarnoj skupštini BiH pošalju informaciju o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja meĎu djecom u Bosni i Hercegovini, s prijedlogom mjera“ Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nadležnim za razmatranje ove inicijative. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 02.02.2016. Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu i proslijedilo je u daljnju proceduru. TakoĊe Zajedničko povjerenstvo je usvojilo sljedeći zaključak i predlaže Zastupničkom domu njegovo usvajanje. A zaključak glasi: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara BiH da u suradnji s nadležnim institucijama BiH hitno pripremi i Parlamentarnoj skupštini BiH pošalje 118 informaciju o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja meĊu djecom u Bosni i Hercegovini, s prijedlogom mjera. Otvaram raspravu. Zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa gospoĊo predsjedavajuća. Pa, ja mislim da je jako važno da i mi u Parlamentarnoj skupštini progovorimo o ovom pitanju. Zahvaljujem se komisiji, Zajedničkoj komisiji za ljudska prava koja je otprilike podržala i na isti način tretirala ovu inicijativu kao što sam i ja to uradio, i zaista očekujem da što prije imamo taj odgovor i spremne materijale od Vijeća ministara i od naših institucija da bi mogli voditi raspravu. Dakle, to je sve što danas mogu kazati. Hvala.
Monika Tomić, rasprava. Izvolite.
Ja ću možda malo duže od gospodina Šepića, ja ću reći da mislim da svi mi znamo ovdje da su djeca naše najveće bogatstvo i da ono Izvješće koje sam ja onako kratko dobila jutros, ja moram priznati da nisam s tim zadovoljna, da su nam djeca, ispada, negdje na dnu ljestvice i na svima nama je zadaća da ih zaštitimo i da sve ovo popravimo. Nažalost, društvo uvijek reagira onda kada problem eskalira. Kao i o svakom drugom problem mi smo govorili da moramo naći uzrok. Ja se bojim da je uzrok ovakvog nasilja problem u kući, problem u obitelji, tako da trebamo krenuti od obitelji, trebaju nam zakoni, trebaju nam reforme koje će zaštititi obitelj, zaštititi prava žene i zaštititi djecu. Poznato je da su nasilna djeca u najvećem postotku i sama izložena nasilju, tako da trebamo ojačati socijalnu skrb, dati psihološku potporu ugroženim obiteljima, zlostavljanim ženama. A ono što je jako važno školama, što mislim da ne funkcionira nikako, a da je to kontinuirana edukacija školskih i dječijih psihologa i edukacija psihoterapeuta. Neću dužiti, znam da nam je vrijeme vrlo kratko i da smo svi onako dosta umorni, tu su nam mediji i ono što bi ja zamolila medije, jer mediji mogu mnogo toga učiniti, a to je da napokon cenzuriraju filmove sa nasilničkim sadržajem, da se smanji broj sapunica, a da se poveća broj filmova koji imaju pozitivnu, afirmativnu poruku za omladinu. Ono što me zanima izvješće ombudsmena za Odjel za prava i zaštitu djecu, što su učinili kao institucija koja prati prava i zaštitu djece i koje aktivnosti oni planiraju? To pitanje ću im postaviti kao zastupničko pitanje. Nešto što mi se nametnulo ovdje, evo ja bi molila samo za malo pažnje, jer ovo hoću, da vidim kako ćete reagirati, da li ćete ovo prihvatiti, možda na idućoj sjednici ako imamo prostora, evo ja Vas kao predsjedavajuću pitam, da li bi mogli da uvrstimo u dnevni red, znači sljedeće sjednice jednu ... točku, a ta bi bila – Reforma obrazovanja, uvoĊenje obaveznog srednjoškolskog obrazovanja. Evo, da bude jedna točka da li sljedeća ili iza toga, evo vidite obzirom na raspored, ali mislim da bi smo to pitanje trebali otvoriti i da na neki način svi malo pripremimo i da vidimo kako razmišljamo o tome. Hvala vam. 119
Hvala lijepa. Borislav Bojić, rasprava.
Dame i gospodo. Vrlo kratko. Ova inicijativa zaista ima svoje mjesto i treba joj posvetiti potrebnu pažnju, no ono što je moja molba, ovdje stoji hitno da se pripremi ova informacija. Hitno to može biti i 100 dana, može biti 10, 50, nije važno, ne znam kako ko gleda na hitno, ali u razgovoru sa predstavnicima resornog ministarstva 60 dana bi bio optimalan rok. Stoga ja mislim, ako bi smo postigli saglasnost, ovaj, da bi ta vrsta roka, na neki način, ograničila vrijeme, obzirom da je neophodno prikupiti podatke od strane entiteta, kantona i drugih koji su nadležni u vezi s ovim pitanjem, obzirom da je tu nadležnost institucija BiH u veoma malom stepenu, a najveći dio nadležnosti se odnosi na entitete i kantone. Zato je moja molba ako je moguće, ako je potrebno ja sam spreman i da pripremim zaključak u vezi s tim, da ovaj rok bude 60 dana, a s time je saglasno resorno ministarstvo i može da obezbijedi ovo u roku od 60 dana. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaima Backović, rasprava. Izvolite.
Tema o kojoj bi se trebalo češće razgovarati i drago mi je da je moj kolega Šepić inicirao, s tim što bi ga zamolio, ako je moguće, samo da proširi jednom rječju, znači – uopće nasilja nad djecom i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja meĊu djecom, itd. Ali nasilje nije samo vršnjačko nasilje, jako je puno danas nasilja zbog opće situacije koju imamo, a da za nju ne znamo. Zbog toga bi trebalo, i to jeste nadležnost nekog drugog, ali mi kao najveći organ u ovoj državi inicirati prema svim nižim organima da se počnu tražiti i iznalaziti modaliteti kojima će se u svakom obliku sprječavati nasilje nad djecom. Poštovana kolegica iz HDZ-a dobro je primjetila ili zamjetila, sinoć ste imali film na kojem piše nije za, do 18 godina. Pa ono ja kad gledam ježim se, glave otpadaju, kičme pucaju, djeca se dave i više ne znam šta nema u onom filmu. I to je u onom najredovnijem programu koji može biti. Okrenem, ma pusti rijaliti, okrenem ZDF ili okrenem neki od ovih programa u tom periodu ni šanse nema da imate takvu vrstu programa. Interesantno da su kod nas, ustvari taj pristup puno liberalniji nego kod onih prema kojima mi težimo. Posebna priča je edukacija, ali ne samo djece, nego i onih koji ih odgajaju. Da, od kuće, ali i onih koji sjede ispred njih u školskim klupama, jer prosto je nevjerovatno ono što je govorio moj kolega Magazinović, forumi, neforumi, i na jednom forumu koliko se profesora hvali da povremeno konzumira ili je konzumiralo teške droge. I onda taj i takav vaspitava onu djecu ispred sebe. I govori kako neće nigdje da ide pred djecom u školi ako nema oružje uz sebe i onda on ništa. Nego Šepiću, malo ovo popravi jednom rječju samo, za opštu. Hvala. 120
Hvala lijepa. Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Evo, ja prihvaćam obje ove sugestije, u nazivu da se to ispravi, ono umjesto hitno – 60 dana i ovo drugo da dobijemo kvalitetan materijal, pa ćemo sve onda ove ideje ... slušati i naćemo najbolja rješenja.
Hvala ljepa uvaženi zastupniče, baš ste bili konstruktivni. Nema više prijavljenih. Zaključujem točku 17. Prelazimo na 18., Ad. 18. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016., koja glasi: „Obvezuju se Vijeće ministara BiH i druge nadležne institucije i tijela BiH da, u skladu s odredbama Ugovora izmeĎu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima, hitno pokrenu postupak izmjena i dopuna spomenutog ugovora, a u pravcu osiguranja prekategorizacije malograničnih prijelaza Zagrad – Pašin Potok, Plazikur – Gejkovac i Hadžin Potok – Bogovlja u granične prijelaze za meĎunarodni promet putnika. Zastupnički dom PSBiH zadužuje Vijeće ministara BiH da ga o pokrenutim aktivnostima u ovom pravcu obavijesti najkasnije u roku od 30 dana“ Kolegij Doma je odredio Povjerenstvo za promet i veze nadležnim za razmatranje ove inicijative. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 02.02.2016. Povjerenstvo je podržalo inicijativu i proslijedulo u daljnju proceduru. Povjerenstvo je usvojilo sljedeći zaključak i predlaže Zastupničkom domu njegovo usvajanje, a on glasi: – Obvezuje se Vijeće ministara da hitno pokrene postupak revizije Ugovora izmeĊu Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim prijelazima, „Službeni glasnik BiH“ meĊunarodni ugovori broj: 23/13 u pravcu rješavanja do sada evidentiranih problema u svezi s graničnim prijelazima. Otvaram raspravu. Senad Šepić, izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo, ja sam jako puno puta do sada diskutovao oko ovih problema vezano za gužvu i ove zastoje koje imamo na graničnim prijelazima. Jedan od najkonkretnijih načina kako možemo rasteretiti onaj najfrekventniji granični prijelaz u cijeloj Bosni i Hercegovini, a to je onaj Maljevac koji se nalazi na prostoru Unsko-sanskog kantona, je da pokrenemo inicijativu da se 121 ovi obližnji, ovaj, kako se zovu, malogranični prijelazi koji su najbliži tom graničnom prijelazu prekategoriziraju iz malograničnih u granične. Mi smo do sad već u Bosni i Hercegovini imali takvih inicijativa, nedavno je to uraĊeno u Gabeli, pa u Kozarskoj Dubici, dakle pokazalo se jednostavno da postoji sad spremnost i sa Hrvatske strane da se to pozitivno rješava. I ja bih danas zamolio kolege ovdje u Parlamentu da podrže ovaj pristup zato što će, možda to sad izgleda čudno, ali to je stvarno jedan od najvećih problema ljudi koji sad žive na prostoru Unsko- sanskog kantona. U šest mjeseci smo imali 2 miliona putnika koji preĊu preko jednog graničnog prijelaza, a neki prosjek zastoja je negdje od 2 do 3 sata. I onda možete zamisliti kakav ćemo napraviti, kakvu ćemo korist napraviti za ljude koji tamo žive ukoliko osiguramo da se jedna ovakva aktivnost završi i na takav način u potpunosti rasteretimo taj, ovaj granični prijelaz. Eto, ja vas molim da u tom smislu podržite ovu inicijativu.
Hvala lijepa. Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Kratko ću, nije ni rasprava, ne znam da li je predsjedavajući komisije imao namjeru govoriti, Komisije za promet i komunikacije, jer smo tamo imali ovaj zahtjev kolege Šepića koji smo na Komisiji, i to je vjerovatno, Mišljenje Komisije svi imate, proširili zaključkom koji sam i ranije ovdje predlagala, i na Komisiji, da se podrži ova inicijativa kolege Šepića i da se proširi zahtjev na reviziju čitavog ugovora sa Republikom Hrvatskom, Ugovora o granici, budući da ima još značajan broj, rekla bih, neuralgičnih tačaka ovakvih prijelaza, ili da ih uopće nema ili da bi dobro došla takva prekategorizacija. Dakle, sve u smislu interesa graĊana koji žive u tom području. I mislim da je to onako dosta hitna stvar, ljudi se žestoko pate, prelaze ponekad i dva, tri puta dnevno tu granicu, evo, ovo o čemu je u inicijativi već kazano, ali ima i dosta drugih mjesta. Dakle, malo je složenija procedura, i ranije sam upozoravala, procedura revizije tog Ugovora složenija nego u momentu kad je on pravljen, taj Ugovor, jer smo to imali sa susjednom Hrvatskom, sad je to EU pa da ne bude onako kako bi se reklo na paraćesike, da ne bude korak po korak, nek ide u paketu. I ako bi se podržali mislim da bi to rješilo ljudima u tim pograničnim zonama, a bogami i svima drugima koji imaju potrebu prelaziti granicu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nikola Lovrinović, ispravak krivnog navoda.
Samo, kolegica Vajzović je rekla, dakle Ugovora o granicama, dakle Ugovora o graničnim prijelazima, ništa više.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 18. 122 Prije no što preĊemo na razmatranje točke 19. predlažem da se Dom izjasni o objedinjavanju rasprave o točkama 19. do 22. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i memoranduma. Stavljam ovaj prijedlog na glasanje. Od ukupno 39 nazočnih – 34 za, 1 protiv, 4 suzdržana. Federacija BiH 23 za, nema protiv, 2 suzdržana, RS 11 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo objedinili raspravu po točkama od 19. do 22., zaključno znači sa točkom 22. Ad. 19. – Ad. 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i memoranduma Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove pod točkama od 19. do 22. ste dobili. Otvaram raspravu po točkama od 19. do 22. Ukoliko nema prijavljenih zaključujem raspravu po točkama od 19. do 22. Koliko želite za glasanje? 5 minuta, evo, 5 minuta dajemo, pa glasanje.
Kad usvojimo Izvještaj usvojili smo Zakon koji je usaglašen.
Da, jedan i drugi dom samo usvaja Izvješće, i time je Zakon usvojen. 126 Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – za 27, protiv 2, suzdržanih 11. Federacija BiH 20 za, 2 protiv, 4 suzdržana, RS 7 za, nema protiv, 7 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo uvojili Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o azilu. Prelazimo na točku 12. – Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje carinskim terminalima“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključkom iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Od ukupno 40 nazočnih – za 32, protiv 2, suzdržanih 6. Federacija BiH 25 za, 1 protiv, nema suzdržanih, RS 7 za, 1 protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo uvojili Izvješće sa zaključkom iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun, a Izvješće je o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje carinskim terminalima“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Idemo na točku 13. – Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Nabava osobnih dokumenata – studija slučaja“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključkom iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Od ukupno 40 nazočnih – za 32, protiv 2, suzdržanih 6. Federacija BiH 26 za, nema protiv, nema suzdržanih, RS 6 za, 2 protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovimo glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – za 32, protiv 1, suzdržanih 7. Federacija BiH 25 za, nema protiv, 1 suzdržan, RS 7 za, 1 protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo uvojili Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Nabava osobnih dokumenata – studija slučaja“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, sa zaključkom iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Prelazimo na točku 14. – Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Mehmedovića podnesene na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., koja glasi: ,,Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu za formiranje Povjerenstva za izbor teksta himne Bosne i Hecegovine“. Glasujemo o usvajanju inicijative. Od ukupno 40 nazočnih – za 22, protiv 13, suzdržanih 5. Federacija BiH 21 za, nema protiv, 5 suzdržanih, RS 1 za, 13 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah na drugi krug? 127 Idemo, molim vas, u drugi krug glasanja. Od ukupno 40 nazočnih – za 22, protiv 13, suzdržanih 5. Federacija BiH 21 za, nema protiv, 5 suzdržanih, RS 1 za, 13 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća većina ali postoji Republika Srpska, znači 2/3 protiv. Nismo usvojili inicijativu Šemsudina Mehmedovića podnesenoj na 21. sjednici, a koja glasi, ne trebamo je li, za formiranje Povjerenstva za izbor teksta himne Bosne i Hecegovine. Prelazimo na točku 15. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 22. sjednici, održanoj 30.12.2015., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamenatarne skupštine BiH izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi izvješće o privlačenju izravnih stranih ulaganja u Bosnu i Hercegovinu u 2015. godini s prijedlogom mjera za unaprjeĎenje politike privlačenja stranih ulaganja“. Glasujemo o usvajanju inicijative. Od ukupno 40 nazočnih – za 28, protiv 7, suzdržanih 5. Federacija BiH 22 za, nema protiv, 4 suzdržanih, RS 6 za, 7 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili inicijativu zastupnika Denisa Bećirovića. Prelazimo na točku 16. – Razmatranje zastupničke inicijative Dušanke Majkić podnesene 05.01.2016., koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, pokrećem zastupničku inicijativu za uvrštavanje u dnevni red sjednice Zastupničkog doma PSBiH sljedeće točke: Analiza stanja u Ministarstvu vanjskih poslova BiH i diplomatsko-konzularnoj mreži BiH“. Glasujemo o usvajanju inicijative. Od ukupno 40 nazočnih – za 12, protiv 23, suzdržanih 5. Federacija BiH 5 za, 17 protiv, 4 suzdržana, RS 7 za, 6 protiv, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina. Znači, nismo usvojili inicijativu zastupnice Dušanke Majkić. Prelazimo na točku 17. – Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara BiH i druge nadležne institucije da hitno pripreme i Parlamentarnoj skupštini BiH pošalju informaciju o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja meĎu djecom u Bosni i Hercegovini, s prijedlogom mjera“. Glasujemo o usvajanju modificirane inicijative. Od ukupno 40 nazočnih – za 34, nema protiv, suzdržanih 6. Federacija BiH 26 za, nema protiv, nema suzdržanih, RS 8 za, ništa protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili inicijativu zastupnika Senada Šepića, koja je modificirana. A sada imamo i prijedlog zaključaka iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava. Da li treba da ga čitam? Glasujemo, znači o usvajanju zaključaka iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava. 128 Od ukupno 40 nazočnih – za 32, nema protiv, suzdržanih 8. Federacija BiH 24 za, nema protiv, 2 suzdržana, RS 8 za, nema protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili zaključke iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava. Idemo na točku 18. – Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016., koja glasi: „Obvezuju se Vijeće ministara BiH i druge nadležne institucije i tijela BiH da, u skladu s odredbama Ugovora izmeĎu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima, hitno pokrenu postupak izmjena i dopuna spomenutog ugovora, a u pravcu osiguranja prekategorizacije malograničnih prijelaza Zagrad– Pašin Potok, Plazikur–Gejkovac i Hadžin Potok–Bogovlja u granične prijelaze za meĎunarodni promet putnika. Zastupnički dom PSBiH zadužuje Vijeće ministara BiH da ga o pokrenutim aktivnostima u ovom pravcu obavijesti najkasnije u roku od 30 dana“. Glasujemo o usvajanju inicijative. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]