Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ako se može ovako reći kombinirano ili složeno s obzirom na ova dva pitanja koja su vrlo bitna za hrvatsko društvo također tražim stanku dakle i u svezi Konstruktora i u svezi prometne Strategije RH koja nije nigdje.
Tražite stanku zbog istih razloga kao i klub HDZ-a?
Tako je. I gospodina Vukšića, Konstruktora da.
Zadržimo se, zatražili ste stanku za klub kao što je tražio i klub HDZ-a. Dakle, Strategija prometnog povezivanja. Poštovani zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite, digli ste ruku.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] nacionalnih manjina obzirom da je danas Dan sjećanja na žrtve Srebrenice i da ovu pauzu iskoristimo kako bismo se i prisjetili, podijelili cvjetove Srebrenice i prisjetili te velike tragedije.
Dobro. Nada Turina-Đurić.
Da, imamo zahtjev iz kluba vezano na Konstruktor ali s obzirom da se u međuvremenu pojavila tema i prometne strategije želimo se uključiti i u tu raspravu.
Što biste vi još 5 minuta? Nemojte molim vas! Izaberite u ime kluba što je važno, jednu temu u ovakvoj situaciji. Nemojte.
Pa onda ćemo svakih pola sata tražiti.
Iskoristili ste pravo za klub u ovoj situaciji i to vam je to. Nema više zainteresiranih. Dajem stanku od 10 minuta u 9,45 nastavljamo s radom. Hvala. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici isteklo je vrijeme za stanku na traženje klubova zastupnika. Predlažem da idemo po redu. Poštovani zastupnik Branko Vukšić u ime kluba Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru, vezano za strategiju prometnog razvoja.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Prije 3 dana smo ovdje u Hrvatskom saboru raspravljali o prijedlogu, novom prijedlogu Zakona o radu, tada je rečeno da je ponuđeno rješenje, kompromis koji je najbolji za sve tri strane, za radnike, poslodavce i za državu. Međutim, čuli smo u raspravi da nitko sa tim prijedlogom Zakona o radu nije zadovoljan. Koliko je iluzorno očekivati da će novi Zakon o radu koji smanjuje radnička prava, pogodovati radnoj atmosferi u Hrvatskoj i koliko će se pomoću tog Zakona o radu poboljšati uvjeti rada radnicima dovoljno govori i recimo situacija koja se događa ovih dana u Konstruktor inženjeringu gdje radnici pokušavaju dobiti plaće, zaostatke plaće čak iz 2012.godine. Međutim, zakoni omogućuju poslodavcu da godinama izbjegava plaćanje radnika, da godinama izbjegava isplatu plaća i da godinama zavlači postupke koji su zakonom propisani. U svemu tome svesrdno mu pomaže država. 28.1.2013. godine otvoren je predstečajni postupak, radnici, bivši radnici nisu vjerovnici predstečajne nagodbe i prema zakonu njihove tražbine kao i tekuće plaće imaju prioritet u isplati, ali nema sankcija za nepostupanje. 27.11.2013. godine donešeno je prvostupanjsko rješenje Trgovačkog suda u Splitu o sklapanju predstečajne nagode, no kako su svi vjerovnici uložili žalbe, 26.02.2014. godine ista sutkinja Trgovačkog suda u Splitu vraća sve u ponovni postupak. I što sad radnici čine, što radnici mogu, ovaj postupak može trajati godinama, tako dugo dok vjerojatno radnici ne umru. Zbog nefunkcioniranja pravne države, zbog toga što Vlada svaki puta kada se pojavi neki problem u poduzeću koje nije u vlasništvu države kaže mi tu ništa ne možemo. Onda je ona Nietzscheova da je država laž točna, što će građanima Republike Hrvatske država ako država ne može zaštiti građana, što će hrvatski sudovi ako sudovi suduju godinama i ako kada bi trebalo doći do završetka postupka svaki put se vraća postupak na prvostupanjski sud. Radnici Konstruktora prisiljeni su kako bi zaokupili pažnju hrvatske javnost, kako bi zaokupili pažnju Hrvatske vlade, kako bi zaokupili pažnju hrvatskih sudova na štrajk glađu, čemu se protive i sindikati jer ne podržavaju da si radnici narušavaju zdravlje i da ugrožavaju vlastiti život. Međutim, mi političari izgleda dopuštamo i olako se odnosimo prema problemima radnika koji nisu dobili plaće u 2012., koji nisu dobili nekoliko plaća u 2013. i kojim se neredovito isplaćuju plaće u 2014. godini. Zato apeliram na Vladu, apeliram i na sudove što vi kažete ne smije se utjecati na sudove da rješavaju predmete u razumnim rokovima, međutim ova Vlada nema hrabrosti napraviti reformu sudstva, pravosuđa i zbog toga danas imamo postupke koji odlučuju o sudbini radnika koji traju godinama. Hvala.
Hvala lijepa i vama poštovani kolega. Neuobičajeno za ovakav pristup raspravama, moram reći da teze koje se iznose u ovakvim slučajevima u najmanju ruku su za diskusiju, a mi nemamo poslovničke mogućnosti sada da te teze raspravljamo. Potvrdimo ili … u demokratskoj raspravi i to je problem ovakvog iznošenja stajališta. Tim više ako se zalažemo, a moramo se zalagati u Hrvatskom saboru za vladavinu prava, a ne arbitrarno političko razmišljanje. Idemo sada na drugu temu, po interesu klubova zastupnika. Klub HDZ-a i poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a zatražio je stanku kako bi hrvatsku javnost, a prvenstveno građane Dubrovačko-neretvanske županije upozorio da je Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture uputilo u javnu raspravu nacrt strategije prometnog razvoja RH do 2030. godine, a koja strategija ne valorizira, ne vrednuje, ne planira izgradnju najvažnijih prometnih projekata koji bi doprinijeli izvlačenju krajnjeg juha Hrvatske iz prometne izolacije. Također, koristim ovu priliku, gospodine predsjedniče da vas podsjetim da je klub HDZ-a prije točno 750 dana uputio predsjedniku Hrvatskog sabora prijedlog rezolucije o načelima prometne povezanosti Dubrovačko-neretvanske županije u funkciji uspostave Ustavno pravne jednakosti svih građana RH. Da je kojim slučajem Hrvatski sabor raspravio ovu rezoluciju, vjerojatno bi i prijedlog strategije koja je krenula u javnu raspravu bio drugačiji. Od tada smo do danas, dakle u tih proteklih 750 dana Hrvatski sabor je raspravio preko 1250 što zakona, odluka, izvješća, itd., a evo nismo imali vremena za raspraviti ovu rezoluciju koja je, kao što sam rekao, sigurno bi bila doprinijela drugačijem tekstu navedene strategije. Nas u klubu HDZ-a doista zabrinjava nesnalaženje, nesposobnost Vlade da pravilno vrednuje izgradnju onih prometnih pravaca i projekata koji bi doprinijeli izvlačenju krajnjeg juga Hrvatske iz prometne izolacije. Naime, zabrinjava i lutanje Vlade u iznalaženju rješenja. Prije svega na početku mandata ove Vlade taj most je bio od čelnika Kukuriku koalicije nazvan iluzijom za budale, nakon toga se krenulo sa različitim varijantama. Od koridora cestovnog kroz prostor Neuma do mogućih tunela ispod Neuma ili ispod … zaljeva ili trajektnim rješenjem se imalo namjeru od strane ove Vlade povezati jug Hrvatske. Na kraju je Vlada, rekao bih, lakonski odlučila da u njeno ime tu odluku o najpovoljnijem povezivanju krajnjeg juga Hrvatske donese Europska komisija što je ona doista i napravila izradivši predstudiju prometne izoliranosti kojim je dokumentom i Europska komisija utvrdila da je Pelješki most najpovoljniji način izvlačenja juga Hrvatske iz prometne izolacije. Stoga nas je još više iznenadio prijedlog strategije koja ne sagledava Pelješki most kao konačno rješenje izvlačenja krajnjeg juga Hrvatske iz prometne izolacije i povezivanja dva odvojena teritorija RH već traži još dodatno promišljanje i vrednovanje i drugih mogućnosti prometnog povezivanja juga Hrvatske. To nas čudi iz činjenice što je u toj istoj strategiji utvrđeno preko 20 projekata koje mi u klubu HDZ-a podržavamo, ali za koje projekte ne vrijede isti kriteriji kao što vrijedi za Pelješki most jer se za te projekte ne traži propitkivanje, izrada prethodnih studija, analiza, itd., itd. I s druge strane neprihvatljivo nam je da se u idućih 15 godina ne promišlja nastavkom izgradnje autoceste prema Dubrovniku, dakle autoceste A1 iako je ta cesta dio Jadransko Ionskog koridora koji povezuje istočnu obalu Jadrana od Trsta preko Rijeke, Zadra, Šibenika, Splita, Ploča, zatim preko Albanije do … u Grčkoj i čini, dakle sastavni dio europskih prometnih pravaca, a što su utvrdili i ministri prometa u listopadu 2013. godine u …. Iz svega ovoga gospodine predsjedniče htjeli smo, znajući da će vjerojatno ova strategija doći do kraja ovog mandata u Saboru, htjeli smo upozoriti hrvatsku javnost, a prvenstveno kao što sam vam rekao građane Dubrovačko-neretvanske županije da se uključe u ovu javnu raspravu, da istaknu važnost i značaj ova dva kapitalna prometna projekta za jug Hrvatske, a rekao bih i za cijelu Hrvatsku jer je za nas u HDZ-u Pelješki most izraz prometnog suvereniteta RH. Naime, neće Hrvatska biti prometno suverena u punom smislu te riječi dok čvrstom spojnicom, cestom ne spoji dva odvojena dijela. Dakle, doista smo neugodno iznenađeni činjenicom da strategija prometnog razvoja RH nakon što je i Europska komisija u svojoj predstudiji rekla da je Pelješki most najpovoljnije rješenje, nije izrijekom o toj istoj strategiji taj Pelješki most naveden kao prometni pravac, kao prometni projekt, kao cestovni projekt koji će spojiti dva dijela Hrvatske. Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala. Hvala lijepa. Odmah da kažem prije nego što se uključe druga dva kluba, poštovani zastupniče Branko Bačić, mislim da ste se na privilegiran način uključili u javnu raspravu o prijedlogu strategije jer upravo ste vi rekli da je Vlada uputila u javnu raspravu strategiju. Time ste dobar odgovor dali zašto nije bio prioritet da raspravljamo o rezoluciji koju je vaš klub predložio. Postoji rang akata koji trebamo uvažavati. Naravno ne polemiziram sa vrijednosnim sudovima koje ste vi izrekli. U ime kluba HDSSB-a poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ne znam uopće što ste mi odredili od ove dvije točke govoriti…
Vi ste tražili strategiju, izvolite.
Iza Konstruktora, pošto je Konstruktor dio građevinske operative koja gradi prometnice u RH može se govoriti zapravo da je to otprilike nekakva točka koja bi mogla ući evo dvije minute o Konstruktoru.
Vi kirurzi možete štošta povezati pa povežite i to.
Možemo, možemo ako znamo sašiti. A ja znam ovo izgovoriti zajedno. Dakle što se tiče Konstruktora vidi se da država i pravni sustav ne funkcionira iako je u kazneno zakonodavstvo uvedeno kažnjavanje ili sankcije za one koji ne isplaćuju plaće. Gdje su sada oni koji su ovdje da kažem u visokom tonu euforično govorili o tome da se napokon u kazneno zakonodavstvo uvodi mjera koja će kazniti i sankcionirati one koji ne isplaćuju plaće? Nema toga, ništa, nula. A sada …, dakle ono što je govorio kolega Bačić o Prometnoj strategiji i o izostanku u Prometnoj strategiji jasnih i da kažem konkretnih mjera koji povezuju jug Hrvatske, Pelješkim mostom, a i dalje autocestom prema jugu govorili smo o nekakvoj Jadransko-jonskoj inicijativi, prometnoj povezanosti prema Crnoj Gori i Albaniji, ali nažalost ova Vlada kao da ne sluša ni EU, Europsku komisiju koja je jasno odredila da je Pelješki most najbolji način premošćivanja i povezivanja ne samo Hrvatske, negoli cijelog teritorija EU. Zaboga Hrvatska je 28.punopravna članica i povezivanje EU takvim jednim objektom bi bila i konačno povezivanje cijele EU naravno na najveću korist RH. Prometna strategija koja je izišla na stranicama ministarstva nije na javnoj raspravi. Ako su stranice Ministarstva prometa javna rasprava onda ne znam što je. Prema tome, dobro je da Hrvatski sabor započne javnu raspravu i mislim da je to pohvalno i poželjno, zašto ne. Na kraju krajeva imat ćemo mi još prilika o Prometnoj strategiji govoriti, ali ova strategija nema ni vizije, a zapravo ni strategije jer konstatira samo postojeće stanje, ona ga betonira i ne vidim ništa novoga. I strategija bi morala nastaniti na viziji, a onda se nakon vizije piše strategija. No ovdje ni briga ni pameti, ni vizije, ni strategije. Tako da kada dođe na dnevni red Strategija prometa o tome ćemo onda opširnije, ali moramo odmah uputiti zamjerke s obzirom na ovo što smo do sada vidjeli da je to samo pobrojano sadašnje stanje u svim vrstama prometa i prometala i prometne infrastrukture u RH bez vizije i bez strategije kako povezati jug Hrvatske. A o željezničkom prometu toliko smo već do sada govorili da mislim da nema smisla da ćemo to opet jednom drugom prilikom jer željeznica zapravo Strategija željeznica u ovom mandatu hrvatske Vlade je uništenje Hrvatskih željeznica. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče, očekujem da ćete u ustavnoj stanci plenarnog zasjedanja Hrvatskog sabora iskoristiti mogućnost pa organizirati okrugle stolove vezano za javnu raspravu o strategiji. Nadam se da ćete pozvati i mene i druge zainteresirane na te okrugle stolove. A sada u ime kluba HNS-a Petar Baranović, također o strategiji. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici nastavljamo u plenarnom zasjedanju. Prije prelaska na rad po dnevnom redu poštovani zastupnik Branko Vukšić traži riječ.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege prije dva dana smo raspravljali o Zakonu o radu a ovih dana, 10-ak dana već vidimo agoniju radnika Konstruktora. Radnici Konstruktora odlučili su pošto nemaju pomoć države, pravnog sustava, da u ponedjeljak idu u štrajk glađu. Pa kako bismo upozorili javnost na nefunkcioniranje države i pravnoga sustava tražimo 15 minuta pauzu.
Poštovani zastupnik Branko Bačić. Hvala i vama. I ovo prilažemo javnoj raspravi kao i sva stajališta klubova vezano za ovu temu jer nije na dnevnom redu Hrvatskoga sabora. Sada molim poštovanog zastupnika Nedžada Hodžića vezano za današnje prisjećanje na žrtve Srebrenice u ime kluba Nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Dakle, ja ću danas na sasvim neku drugu ali staru i tužnu temu. Naime, 11. je srpanj, Dan kada se prisjećamo žrtava Srebreničke tragedije, Dan kada izražavamo svoj pijetet žrtvama genocida i Dan kada izražavamo svoju sućut članovima obitelji Srebreničkih stradalnika. Danas će u Srebrenici biti pokopani posmrtni ostaci 175 žrtava koje su pronađene i identificirane tijekom proteklih godinu dana. Konačno nakon punih 19 godina u neizmjernom bolu svoj kakav takav mir naći će i članovi njihovih obitelji. Uvažene kolegice i kolege iako je svaka smrt osebujna tragedija ne smijemo zaboraviti da su žrtve Srebrenice ubijene na posebno … [[Govornik se ne razumije.]] U zaštićenoj zoni Ujedinjenih naroda u kojoj je holandski bataljun trebao garantirati sigurnost civilnog stanovništva muškarci su odvojeni od žena a potom pojedinačno ili grupno strijeljani ili na drugi način … [[Govornik se ne razumije.]] ubijeni. Njih 8 tisuća 372. Srebrenica je mali grad i zamislimo da sve žrtve iz srpnja 1995. godine nisu pobijene u nekoliko. Zamislimo da se svakoga dana strijeljao samo jedan čovjek, danas bi 19 godina nakon početka tog hipotetskog strijeljana na redu bila 6 tisuća 935 srebrenička žrtva a posljednja 8372 žrtva na red bi došla negdje u lipnju 2018. godine. Uvažene kolegice i kolege svjestan sam morbidnosti načina na koji danas govorim u ovom Visokom domu i stoga se ispričavam i vama i obiteljima Srebreničkih žrtava ali i obiteljima svih nedužnih žrtava diljem svijeta no osjećamo sam potrebu da sve nas potaknem na razmišljanje što je to rat i koliki je razmjer ljudske tragedije koju rat sobom nosi. Srebrenička tragedija je bila točka na i ratnih razaranja na ovim prostorima u periodu '91.-'95. godina prošlog stoljeća u kojima je stradalo u Bosni i Hercegovini i u našoj zemlji Republici Hrvatskoj više od stotinu i 10 tisuća ljudi. I nastaviti ću u morbidnom tonu, preračunajmo sami koliko bi trajalo ono hipotetsko strijeljanje jednog čovjeka dnevno u Srebrenici ili nekom drugom gradu, u Srebrenici ili u stotinu drugih gradova malih ili velikih sasvim svejedno, rezultat toga računa je smrt, kolegice i kolege ljudska smrt, ljudska smrt. Iz Srebreničke tragedije niti Europa niti svijet nisu izvukli nikakvu pouku, u proteklih 19 godina u kojima nismo uspjeli niti pronaći sve Srebreničke žrtve u svijetu se nažalost svih ljudi na planetu i na sramotu politike, odnosno posla kojim se upravo mi bavimo dogodilo na stotine novih ratova u kojima se u milijunima broje nove ljudske žrtve. Teško ih je sve pobrojati ali se sjetimo samo nekih kojima danas svjedočimo: Sirija, Irak, Ukrajina, Bliski Istok a smrti su sve sve … [[Govornik se ne razumije.]] Izvješća govore da su na jednoj strani ubijena tri tineđera a na drugoj jedan tineđer živ zapaljen. Kojoj god strani pripadali rezultat su četiri nove stravične ljudske smrti, četiri nove ožalošćene majke, ožalošćeni očevi, brača i sestre. Uvažene kolegice i kolege, moramo postaviti pitanje samima sebi, kolegama u Europskom parlamentu ali i kolegama u parlamentima diljem svijeta zašto i do kada. Odgovor koji se zove interes nam je svima znam ali morati ćemo uvijek i iznova pitati i sebe i druge zašto je ovaj ili onaj interes važniji od ljudskih života i do kada će ubojice njihove djece biti naši junaci a ubojice naše djece njihovi junaci. Moramo se zapitati kakva je uloga demokratskoj svijetu kojem i sami pripadamo u općoj ljudskoj tragediji kojoj svjedočimo. Moramo se zapitati nije li licemjerno načelno se i glasno zalagati za osnovna ljudska prava i slobode a istovremeno u tišini svjedočiti nevjerojatnoj destrukciji ljudskog roda u kojoj najrazvijenije demokracije kojima i sami težimo nisu nimalo nevine. Uvažene kolegice i kolege u znak pijeteta prema Srebreničkim žrtvama hrvatski branitelji trče ultra maraton od Vukovara do Srebrenice, voze se biciklističke rute od Beograda do Potočara, organiziraju konvoji mira, mirni mimohodi, komemorativni skupovi diljem Europe i svijeta, sve sa jednim ciljem. Stoga vas na kraju pozivam da i mi iz Sabora Republike Hrvatske uputimo poruku o besmislu ratovanja, da uputimo apel za mir i da se pridružimo osnovnom cilju svih ovih manifestacija, da se tragedija Srebrenice ne smije zaboraviti kako se nikada nigdje i nikome ne bi ponovila.
Hvala lijepa poštovani kolega. Poštovane kolegice i kolege, dobro je da smo se prisjetili žrtava Srebrenice i drugih nevinih žrtava u svijetu. Uvjeren sam da dijelim vaše stajalište i da možemo zavapiti ne ponovilo se. Suosjećamo i sa žrtvama Srebrenice i sa drugim nevinim žrtvama u svijetu svih ratova. Naravno, suosjećamo i sa bližnjima pa i sa našom nacionalnom manjinom Bošnjacima. Zato smo ovo i na neki način na dostojanstven način obilježili. Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Karolina Leaković.
Prisežem.
Hvala lijepa. I sve čestitke na prisezi. [[Pljesak.]] I dobre želje da skupa s nama radite u skladu sa prisegom. Sada ćemo priječi na utvrđeni redoslijed dnevnog reda: Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe broj 606/2013 Europskog parlamenta i vijeća od 12.lipnja 2013.o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.br.680. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. U skladu sa člankom 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite, nalazi mi se … [[Upadica se ne čuje.]] ispričavam se, imao sam na stolu tekst zakona koji sam pročitao, ispričavam se to je jučer odrađena točka dnevnog reda. Još jedanput se ispričavam. Dakle, na redu je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 677. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. U skladu s člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave u skladu s člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbora za zakonodavstvo, Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješće ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? … [[Upadica se ne čuje.]] Di je zamjenik ministra? … [[Upadica se ne čuje.]] Uvažavam okolnosti zbog kojih je izašao, uvažavam. Opravdano je zaista izišao čovjek, onda možemo krenuti po klubovima, možemo ići po klubovima. Hvala, dat ćemo između klubova da se obrati predstavnik predlagateljice uvodnim obrazloženjem. Poštovani predstavnici kluba nezavisnih zastupnika Ivan Grubišić i Damir Kajin. Nema ih. Ne znam, nisam ispitivao njihove razloge. Evo, gospodina zamjenika ministrice kulture, poštovanog Berislava Šipuša. Molimo da u ime predlagatelja izloži. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemojte komplicirati. Izvolite poštovani zamjeniče.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovane dame i gospodo, nacrt prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara s konačnim prijedlogom zakona, predlaže se izmijeniti Zakon o zaštiti očuvanja kulturnih dobara i to tako da se urede sljedeća pitanja. Ujednačit će se postupak utvrđivanja svojstva kulturnog dobra i postupak utvrđivanja prestanka svojstva kulturnog dobra. Ograničilo bi se pravo prvokupa u korist RH, županije, gradova i općina u pogledu građevina unutar zaštićenih kulturno povijesnih cjelina koje nisu pojedinačno zaštićene kao kulturno dobro i to tako da se to pravo primjenjuje samo na građevine starije od 50 godina. Nepokretno kulturno dobro u vlasništvu vjerske zajednice koje je namijenjeno vjerskoj svrsi, a u koja su uložena sredstva iz državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave, izuzet će se od primjene odredbi o osnivanju zakonskog založnog prava kojim se osigurava povrat uloženih sredstava za slučaj prodaje. Uskladit će se odredbe o davanju koncesija sa Zakonom o koncesijama te produljiti vremenski rok na koji se može dati koncesija na kulturnom dobru s 50 na najdulje 99 godina. Uredit će se također postupanje u slučaju kada postoje različiti pravni režimi, ovlaštenici u pogledu davanja koncesija, zasnivanja prava građenja, prava služnosti te davanja u zakup za kulturno dobro i druge nekretnine koje su dio određenog projekta te će se precizirati sadržaj naknade za koncesiju u slučaju da koncesija obuhvaća pravo građenja i pravo služnosti. Uredit će se način utvrđivanja posebnih uvjeta zaštite kulturnoga dobra u postupku izdavanja lokacijske dozvole i građevinske dozvole, također će se urediti utvrđivanje posebnih uvjeta zaštite kulturnoga dobra za gradnju jednostavnih i drugih građevina te radova unutar kulturno povijesne cjeline za koje nije potrebno ishoditi građevinsku dozvolu. Nadalje, uredit će se izdavanje prethodnog odobrenja za radnje koje bi mogle prouzročiti promjene na kulturnom dobru, odnosno koje bi mogle narušiti cjelovitost kulturnoga dobra. Uredit će se i postupanje nadležnoga tijela u slučaju kada investitor ili izvođač radova poduzme radnju ili zahvat na kulturnom dobru za koje je potrebna građevinska dozvola, prethodno odobrenje ili potvrda glavnog projekta, odnosno ako poduzme radnju ili zahvat na kulturnom dobru protivno građevinskoj dozvoli, prethodnom odobrenju ili potvrđenom glavnom projektu. Uvest će se i nadzor nad prometom pokretnih kulturnih dobara uvođenjem upisnika trgovaca i drugih fizičkih i pravnih osoba koje obavljaju djelatnost prometa pokretnim kulturnim dobrima te evidenciju tih osoba o nabavi i prodaji, a sa svrhom prikupljanja podataka i utvrđivanja slijeda nabave i prodaje kako bi se spriječilo protupravno postupanje u prometu pokretnim kulturnim dobrima. Utvrdit će se sastav i način imenovanja Hrvatskog vijeća za kulturna dobra i uredit će se sve ostale prekršajne odredbe. Na kraju zakon će se naravno uskladiti i sa Zakonom o graditeljstvu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo poštovani zamjeniče. Imamo replike na vaše izlaganje. Poštovani potpredsjednik Doma, Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine zamjeniče ministrice. Ne želeći kritizirati niti predsjednika Sabora niti zamjenika ministrice zbog ovih početnih nespretnosti i trapavosti vezanih uz ovu točku, imam potrebu prvo reći nešto da nije to možda odraz onoga što ću reći, ali ima malo i sa time veze, a ima veze i sa time da klub koji je trebao prvi nastupiti nije našao za potrebno niti da javi da odustaje od toga nego naprosto se nisu pojavili oni koji su se prijavili za govor o ovoj temi i čini mi se da to zapravo odražava naš odnos prema kulturi. Odnos svih nas prema kulturi i odnos prema tome koliko držimo da je kultura važna. No, prvenstveno sam se javio zbog toga da postavim jedno pitanje uvaženom zamjeniku ministrice vezano uz ono što je sve izložio, meni nije potpuno jasno zbog čega članak 22. kojim se predsjednika i članove Vijeća za kulturna dobra sada po ovom novom prijedlogu imenuje isključivo ministrica, odnosno ministar kulture, za razliku od dosadašnjeg zakona kada je ministar, odnosno ministrica imenovao predsjednika i 3 člana, ali ostali su bili po položaju članovi i ravnatelj Hrvatskog restauratorskog zavoda, ravnatelj Hrvatskog državnog arhiva, glavni ravnatelj Nacionalne i sveučilišne knjižnice, itd., itd. To je za mene samo još jedan dokaz da vladajući žele kompletno ovladati apsolutno svime pa će ministri u svojim resorima sve imenovati, nad svim imati kontrolu, ali naravno onda snose i odgovornost i moramo svi biti svjesni da oni snose punu odgovornost za sve ovo što se danas događa, za sve promašaje i sve zapravo krive poteze koji se povlače. Samo trebamo svi biti svjesni toga da vlast, a sad imaju apsolutnu vlast Vlada, znači… Hvala lijepo.
Isteklo je vrijeme poštovani. Da li želite odgovoriti na repliku poštovani? Ne. Druga replika, poštovanog zastupnika Branka Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa u principu više pitanje nego replika. Uvodi se konzervatorski elaborat, da li je to dokument koji će se izrađivati unutar sustava konzervatorskog zavoda, restauratorskog ili će to biti neki novi dokument za koji će naravno imati neke tvrtke ovlast da ga izrađuju pa će to biti jedan novi trošak, dakle koji će se pojavljivati u samom procesu restauriranja?
Da li želite odgovoriti na repliku? Da. Poštovani zamjenik ministrice, Berislav Šipuš. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle da konzervatorski elaborat će se morati raditi ali samo za specijalizirane fizičke i pravne osobe koje će to morati izraditi, dakle neće biti predviđen za rekao bi tako za široko područje.
Hvala lijepa. Da li žele izvjestitelji radnih tijela Hrvatskog sabora podnijeti izvješće? Ne, nitko se nije javio za riječ. Idemo otvoriti raspravu, raspravu otvaramo po klubovima zastupnika. Već smo rekli da u ime kluba Liste nezavisnih nema Ivana Grubišića i Damira Kajina pa gube pravo da govore o ovoj temi. Drugi klub je SDP u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Đurđica Plančić. Izvolite kolegice Plančić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Mislim da nije potrebno uvodno opisivati i govoriti o tome kolika je vrijednost hrvatskih kulturnih dobara i koliki je značaj temeljnog zakona kojim štitimo i nastojimo očuvati to naše nacionalno blago jer sam uvjerena sa smo svi mi ovdje toga potpuno svjesni. Zato ću odmah prijeći na konkretnu temu o kojoj danas raspravljamo. Pred nama je još jedna izmjena i dopuna Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara već 4.u našem mandatu. To govori da se predlagateljica trudi zakon stalno poboljšavati, učiniti ga što životnijim i propisati što više postupaka kako bi zaštitila kulturna dobra i da bi njihova zaštita bila što efikasnija i učinkovitija. S druge strane nastoji se olakšati stavljanje tih dobara u gospodarsku funkciju što je svakako od velikog interesa za svaku jedinice lokalne samouprave i državu kao cjelinu. Predloženim izmjenama i dopunama zakon se prvenstveno usklađuje sa zakonom o koncesijama, Zakonom o gradnji te Zakonom o prostornom uređenju ali se rješavaju i neka druga pitanja koja su se u praksi pokazala nedovoljno ili pak neadekvatno uređenim. Pođimo redom, ovim izmjenama i dopunama ujednačit će postupak utvrđivanja svojstva kulturnog dobra sa postupkom utvrđivanja prestanka tog svojstva. Od prava prvokupa oslobodit će se građevine unutar zaštićenih kulturno-povijesnih cjelina koje nisu pojedinačno zaštićene i koje nisu starije od 50 godina čime će se olakšati i ubrzati promet nekretnina koje nemaju veću kulturno-povijesnu vrijednost. Od obveze osnivanja zakonskog zalužnog prava u slučaju ulaganja sredstava državnog, županijskog ili lokalnog proračuna izuzimaju se kulturna dobra u vlasništvu u vjerskih zajednica ako ona služe vjerskoj svrsi budući se ova obveza nije pokazala dobrom i prijeći vjerske zajednice u korištenju proračunskih sredstava. Zakon se dopunjuje novim člancima koji reguliraju nadzor nad prometom pokretnih kulturnih dobara što do sada nije bilo uređeno i to na način da se uvodi upisnik osoba koje obavljaju promet pokretnim kulturnim dobrima te im se propisuje obveza vođenja evidencije o slijedu nabave i prodaje, a sve to kako bi se spriječila nelegalna trgovina tim dobrima. U tom kontekstu uočeno je da u praksi nije saživjala odredba važećeg zakona po kojoj promet kulturnim dobrima mogu obavljati samo specijalizirane pravne i fizičke osobe, pa će ovaj promet moći obavljati i osobe koje nisu specijalizirane za tu djelatnost. Iako je zakon već usklađivan sa Zakonom o koncesijama uočeno je kako neke situacije iz prakse nisu dovoljno dobro riješene. U slučaju kada se u sklopu šireg projekta pokaže potreba dati koncesiju na kulturnom dobru s pravom građenja, pravom služnosti ili se nekretnina daje u zakup sporazumom različitih davatelja koncesija prema ovom prijedlogu moći će se uredi međusobni odnosi i sklopiti jedinstveni ugovori o koncesiji, a naknada za koncesiju obuhvatit će i naknadu za pravo građenja ili služnosti. Produljuje se vremenski rok na koji se može dati koncesija na kulturnom dobru. Ovo pitanje različito je riješeno posebnim zakonima, tako je npr. u Zakonu o pomorskom i morskim lukama određen duži rok pa ovakva situacija može predstavljati zapreku u realizaciji projekata kada su nekretnine u različitom ili dvojnom statusu. Zakonom o gradnji i Zakonom o prostornom uređenju u postupku izdavanja lokacijske i građevinske dozvole predviđeno je utvrđivanje posebnih uvjeta za zaštitu kulturnih dobara, te izdavanje prethodnog odobrenja za zahvate na tim objektima. Zato se sada definira pojam konzervatorskog elaborata usklađuju se pojmovi prema tim posebnim propisima, te se detaljnije uređuju obveze i postupci investitora kada pristupa građevinskim zahvatima na tim dobrima, posebno kada se izvode građevinski radovi za koje nije potrebna građevinska dozvola. Ono što bih posebno izdvojila je dodatno i detaljnije uređenje postupanja nadležnih tijela u slučaju kada investitor ili izvođač radove poduzimaju bez dokumenata za gradnju ili protivno istim čime se želi promptno zaustaviti takvo djelovanje. Izmjenom zakona drugačije se regulira sastav Hrvatskog vijeća za kulturna dobra, a prekršajne odredbe su preuređene i usklađuju se s Kaznenim i Prekršajnim zakonom. S obzirom na iznijeto te činjenicu da predložene izmjene i dopune donose poboljšanje važećeg zakona klub SDP-a podržava njegovo donošenje. I za kraj reći ću nekoliko rečenica o osobnom lokalnom iskustvu. Dolazim sa otoka Hvara prebogatog kulturnom baštinom od kojih su čak tri fenomena upisana na UNESCO-vu listu svjetske baštine, Starogradsko polje s užim centrom grada, Pučka procesija za Križem i Hvarska čipka od agave. U obavljanju funkcije čelnice jedinice lokalne samouprave imala sam priliku u praksi doživjeti provedu i učinke ovog zakona te zaključujem da imamo vrlo opsežan i sveobuhvatan zakon ali da u njegovoj primjeni imamo još jako puno problema i propusta. Od inertnosti i izbjegavanja postupanja nadležnih konzervatorskih odjela, pogodovanja pojedincima, neodlučnosti u saniranju posljedica devastacije, a posebno nedovoljno koordinacije različitih nadležnih tijela u nadzoru i sprečavanju devastacije kulturnih dobara. Zato koristim priliku i apeliram na cijenjene predstavnike ministarstva da ulože dodatan napor da se zakon u praksi dosljedno i efikasno provodi, kako se kulturocid koji se prethodnih godina dogodio i koji se nažalost nastavlja na zaštićenom kulturnom dobru Tvrdaj dvorac Petra Hektorovića u Starome Gradu ili onaj koji je sada aktualan na kuli Ćipiko u Kaštelima, a koji iako različiti mogu biti ogledni primjeri neefikasne primjene zakona, više nigdje ponovi. Svesrdno se nadam da će poduzeto odlučno rušenje nelegalne gradnje u Kaštelima biti jasna poruka svim nerazumnim investitorima koji se upuste u slične pothvate. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Najprije jedna obavijest, molim na pozornost. Predsjednica Odbora za zakonodavstvo obavješćuje članove Odbora za zakonodavstvo da će se danas 11. srpnja 2014. godine u 12 sati održati 91. sjednica Odbora za zakonodavstvo u dvorani Stjepana Radića broj 133. s dnevnim redom kako su ga i primili članovi Odbora. Hvala vam lijepa. Sada u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministrice sa suradnikom. Imamo zaključke dvaju Odbora, Odbora za zakonodavstvo i Odbora za kulturu da ovaj Zakon ne smije ići u hitnu proceduru. Do danas nam nije jasno je li ovaj zakon o hitnoj proceduri u prvom čitanju ili čak možda u drugom čitanju. Jel imamo zaključke odbora i imamo postojeći izglasani dnevni red i ovaj zakon je najavljen po hitnoj proceduri mada stvarno nikome ni u Odboru za zakonodavstvo ni u Odboru za znanost, obrazovanje i kulturu nije jasno zašto. Zašto. To je prva načelna stvar. Druga načelna stvar je da je ovo četvrta ako se ne varam izmjena i dopuna zakona u mandatu ove Vlade. Sve skupa zakon je od '99. godine doživio 7 izmjena i dopuna. Da samo zbrojimo ove izmjene i dopune koje su išle od 2012. godine na ovamo već smo imali gotovo pola novoga zakona. Zašto u Ministarstvu kulture još uvijek nisu uspjeli u 2,5 godine sastaviti niti jedan kompletan zakon osim Zakona o zakladi Hrvatska kuća koji još nije zaživio u 2,5 godine? Razumijem i potrebu usklađivanja zakona sa pojedinim drugim zakonskim aktima koji su doneseni u Hrvatskom saboru. S obzirom da sam dugo radio u Službi zaštite baštine uvijek sam pomalo skeptičan kada se Zakon o zaštiti kulturne zaštite usuglašava sa Zakonom o gradnji. Jednostavno imam profesionalnu deformaciju da mi odmah gori alarm. To je isto nešto što želimo reći. A posebno mi je žao da se ovdje u ovom zakonu tretira koncesija kao jedini primjer gospodarskog korištenja kulturne baštine a potpuno se zanemaruje jednoglasno donesena Strategija gospodarskog korištenja kulturne baštine koja je donesena jednoglasno 2011. godine. To prije svega možemo zahvaliti potpuno nekompetentnoj postavi koja je bila prije svega zadužena za upravo zaštite kulturne baštine, zadnjih dvije godine. Potpuno nekompetentne. Tako da u 2,5 godine strategija koja je jednoglasno donesena nije primijenjena niti u jednoj rečenici. A upravo ta strategija daje podlogu na koji način se kulturnu baštinu može čuvati i istovremeno gospodarski koristiti jer je činjenica da opstojnost kulturne baštine zapravo brani investicija. Jer ako na ovaj ili onaj način u nju ne investirate i ne obnavljate, ona će pod utjecajem vremena propadati a ta strategija propisuje kako. Istovremeno ona je podloga za pribavljanje sredstava Europske unije za obnovu kulturne baštine za pojedine projekte bez obzira što u budžetu Ministarstva kulture postoji već dvije godine posebna stavka od milijun kuna za pripreme tih projekata, po našim saznanjima u 2,5 godine nije pripremljen niti jedan takav projekt nego se radi na izvršenju projekta Jusuf Maškovića hana koji je pripremljen 2010. godine, 2011. godine. Drago nam je da se barem to realiziralo. E sada možemo na izmjene i dopune zakona. Dobro je ukazao uvaženi akademik Reiner, dakle sada imate situaciju da Vijeće za kulturna dobara koja je u zakonu definirano kao glavno tijelo za krucijalne odluke ima 9 članova. Sada u tom vijeću ministar ili ministrica imenuje predsjednika i 3 člana. Znači ni u kojoj varijanti ne može imati apsolutnu većinu nego argumentima, raspravama je nužno uvjeriti i ostale članove vijeća koje dolazi iz relevantnih državnih institucija, Državnog arhiva, Hrvatskog restauratorskog zavoda, Nacionalne sveučilišne knjižnice između ostaloga uvjeriti da neku odluku treba donijeti većinom glasova. Tu odredbu ukidamo i kažemo da ministrica imenuje i predsjednika i svih 8 članova. Zašto? Pa čime se bavi Hrvatski restauratorski zavod, institucija koja ima najveću tradiciju u jugoistočnoj Europi od takvih institucija? Čime se bavi Hrvatski državni arhiv, institucija koja ima najveću tradiciju u jugoistačnoj Europi a koja se bavi tom djelatnošću? Pa šta ti ljudi nemaju šta reći vezano za pitanje zaštite baštine? Na kraju krajeva smiješno jer ministar, odnosno ministrica kulture sudjeluje i pri izboru tih ravnatelja tih institucija. Oni tu jesu zbog toga da bi štitili svojim prisustvom određene specifikume baštine, da li je to arhivska građa, da li je to stara knjižnička građa itd. Isto tako je bio predstavnik zadužen za zaštitu prirodne baštine i okoliša, baš sa željom da se povezanost, korporiranost koju imamo na puno mjesta u Hrvatskoj, prirodne i kulturne baštine, pravi primjer za to je starigradski …, gospođa Plančić će znati, jedne sinergije prirode i kulturnog djelovanja čovjeka u povijesti se na taj način može dodatno …. Stvarno ne mislimo da je to potrebno i ako slučajno imamo sreću da je ovaj zakon ipak u prvom čitanju inzistirat ćemo na tim promjenama. Istovremeno kažu u ovom zakonu da se koncesije mogu dati vezano iznimno od ovog zakona ako se to traži Zakonom o strateškim investicijama projekata Republike Hrvatske. Šta bi to značilo? Jer po svemu ovome što je u zakonu predloženo ovdje se otvara jedna mogućnost diskrecijske političke odluke, a to je loše. Kriteriji za skidanje statusa kulturnog dobra oduzimaju se Vijeću za kulturno dobro i prebacuju se na razinu niže, na konzervatorske odjele s objašnjenjem da se želi izjednačiti praksa. Ako se praksa željela izjednačiti, tu se prije svega misli za pojedine objekte koji nisu pojedinačno zaštićeni kao kulturna dobra nego objekti koji se nalaze u zaštitnim cjelinama, onda je sve to trebalo prebaciti na vijeće, a ne ostaviti recimo konzervatorskom odjelu, sad mogu reći bilo koji grad, u Dubrovniku npr., bez obzira što jako cijenim te kolege, da sami odlučuju da li će se pojedini objekt unutar Dubrovačkih zidina rušiti. Jer unutar Dubrovačkih zidina postoji svega nekoliko kulturnih dobara koji su pojedinačno zaštićeni, svi ostali su zaštićeni kao cjelina, što znači da po ovome Konzervatorski odjel Dubrovnik može odlučiti o sravnjivanju terena na dubrovačkoj pustini i ako uz to paraleliziramo sa već pripremljenim Zakonom o zaštiti i očuvanju Dubrovačkih zidina, tamo može dati dozvolu za građenje. Je li to predviđa ovaj zakon? A kaže da se ovim … mogu regulirati izgradnja pojedinih malih objekata za koje ne treba građevinska dozvola unutar zaštićenih cjelina. Vrlo opasno. Pored toga, vezano za prvokop u jezgri, tu mislimo da su intencije pozitivne u ovim izmjenama i dopunama zakona. Jedino kako bi se građanima olakšala čitava priča je da mogu otići korak dalje, na to mi je recimo ukazao naš uvaženi kolega Jerolimov, da vrlo često građani i vrlo dugo čekaju informacije, bilo iz općine, bilo iz županije, pa neki put i od samog ministarstva, dugo čekaju da se ta tijela očituju da li su zainteresirani za prvokup pojedinog kulturnog dobra ili nekog objekta koji nije pojedinačno kulturno dobro, a starije je od 50 godina i nalazi se u zaštićenoj jezgri. Tako da bi to trebalo automatizmom ako ne postoji očitovanje u roku od 30 dana da se smatra da tijelo državne uprave nije zainteresirano za otkup. Vezano još i za nacionalno vijeće, mislim da bi bilo puno bolje da se u Nacionalnom vijeću za kulturna dobra uvrste predstavnici strukovnih udruga, kao što je to recimo IKOMOS, IKROM, Hrvatsko restauratorsko konzervatorsko društvo, ukoliko se ravnatelje ovih institucija koji su izašli iz vijeća želi na neki način rasteretiti. Ministarstvo kulture sukladno strategiji koju sam već spomenuo mora izraditi popis kulturnih dobara za koncesiju jer sva kulturna dobra u koncesiju ne mogu ići. Pa bez obzira da ovdje stavite rok sa 50 na 200 godina neka kulturna dobra to mogu, neka kulturna dobra to jednostavno po prirodi stvari neće moći. Mislimo da je puno uputnije i to je u ovoj strategiji propisano da nadležne službe koje imaju pripremljen digitalni registar kulturnih dobara čija je namjena da preko weba svaki građanin ili investitor vidi na kojoj katarskoj čestici i u kojem prostoru se nalazi kulturno dobro. Prije nego što ide u investiciju, prije nego što počinje pripremati projekte, da mu se ne bi desilo iznenađenje ključno je izraditi takav popis, na čemu ministarstvo koliko sam upoznat 2,5 godine nije napravilo ništa. Pored toga, kad se prvokup realizira tko od službi u Ministarstvu kulture provjerava da li je u konačnici pojedina nekretnina koja je trebala ići u prvokup, odnosno kulturno dobro nekretnina, da li je prodano po onoj cijeni i onim uvjetima koji su bili deklarirani prema ministarstvu, županiji ili općini. Da li je to ona cijena koju je prodavatelj nekretnine, vlasnik nekretnine koja je kulturno dobro, tražio od ministarstva, općine i županije ili je možda neka manja u konačnici. Po ovome nemamo mehanizme provjere, a trebalo bi. Ono što je otvoreno, vezano i uz raspravu za konzervatorski elaborat. Ovdje se navodi da će se konzervatorski elaborat koristiti u pojedinim slučajevima, ali nemojte da konzervatorski elaborat potpuno difamiramo time da će postati jedna vrsta reketa prema bilo kome tko će želiti nešto raditi. Konzervatorski elaborat ima smisla za posebno zaštićene cjeline i posebno kompleksna kulturna dobra tipa Šibenske katedrale. Izrada konzervatorskog elaborata za bilo što će dovesti do toga da će radovi stajati, da neće biti dovoljno stručnih ljudi da se ti konzervatorski elaborati naprave ili da će od toga profitirati pojedine privatne tvrtke za koje bih rado zadržao rezervu u njihovu potpunu stručnost. Prema tome, i to bi bilo dobro popraviti. Vezano za promet pojedinačnim kulturnim dobrima. Mogli ste uvesti u ovaj zakon obavezu pečaćenja privatnih metal detektora na granici Republike Hrvatske. To je najveći izvor problema za nedozvoljenu trgovinu pojedinačnim kulturnim dobrima. Najveća pljačka pojedinačnih kulturnih dobara se dešava u segmentu arheologije zato što je poslije najteže dokazati da je to iznešeno iz Republike Hrvatske. Zato što arheološka nalazišta nikad nisu do kraja evidentirana, potpisana i istražena. Dovođenje metar detektora koji nisu na granici nadzirani i ne postoji zakonska obaveza njihovog pečaćenja otvara se ogromna mogućnost pljačke arheoloških nalazišta. To bi bila najbolja zaštita puno bolje nego otvaranje mogućnosti popisivanja tko se time bavi. Oni koji su popisani da se time bave uglavnom se trude raditi legalno. Najveći postupak i pljačke se događa ispod stola u švercu sa neovlaštenim metal detektorima i pitanje inspekcije. Ključan problem inspekcije i ovoga što je gospođa Plančić rekla je da Ministarstvo graditeljstva ne poštiva rješenja Inspekcije Ministarstva kulture koja glase da je nešto potrebno rušiti ili staviti u prvobitno stanje. Ovdje je trebala biti uvedena mogućnost izvršenja tih rješenja i u sljedećem budžetu Ministarstva kulture predviđena stavka sredstava koja bi to osigurala. To bi onda bili pravi iskoraci, tako da ćemo pažljivo pratiti razvoj situacija vezanih za ovaj hitni postupak, prvo čitanje ili drugo čitanje kad se to razjasni. Hvala vam lijepa.
Vi sasvim sigurno poznajete Poslovnik Hrvatskog sabora i utvrđeni dnevni red poštovani kolega, pa pročitajte u dnevnom redu koji status ima ovaj prijedlog zakona. Poštovani zastupnik Igor Kolman u ime kluba Hrvatske narodne stranke u Hrvatskom saboru. Ispričavam se, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Branka Hrg. Ispričavam se kolega Kolman.
Pa evo poštovani predsjedniče, kolega Mesić. Točno je ono što ste rekli da dobro razumijete ovu materiju obzirom na posao koji ste obavljali. Igrom slučaja imao sam se prilike u to često puta uvjeriti i sudjelovati u projektima kao čelni grad. Odnos vladajućih prema kulturi je u stvari iskazan u državnom proračunu, tako da o tome ne trebamo puno govoriti, a to je sve skupa vezano i na ovaj zakon o izmjeni zakona, odnosno ono što ste govorili da bi trebalo malo detaljnije ovo sve skupa razraditi, sagledati dublje ovu problematiku i vjerojatno još poradit na ovom prijedlogu izmjena zakona. Rekli ste da građani čekaju dugo određene informacije, odluke, rješenja. Ja ću reći ne samo građani. Često puta to budu i lokalne samouprave. Čuvanje kulturnih dobara često postane čuvanje pod navodnicima. Jer znate, ako se nešto ograniči, ako se nešto kaže da se mora čuvati, onda za to čuvanje treba osigurati sredstva pogotovo ako se radi o nekim objektima koji su u privatnom vlasništvu ili su u više vlasnika. Druga stvar koja je stvarno i govorili ste o tome da je vrlo teško nešto poduzeti kada dođe u neku situaciju. Imate situacija na terenu da vam se pred očima urušava objekt koji je zaštićen objekt i vi si ne možete ništa pomoći. Da li bi ovaj zakon trebao dati odgovore na ta pitanja i dati rješenja kako, što poduzimati, kako to rješavati. Ili situacija kada netko kupi neku nekretninu na čijem dijelu se jednom nalazi zaštićeni objekt, on napravi parcelarski elaborat, novu česticu, napravi što je planirao tamo. Ovo ostane sa strane itd. propada i naravno tko je uvijek kriv? Uvijek su krivi lokalni čelnici. Evo odgovor samo na ovo da li je moguće zakonom ipak to malo definirati drugačije.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Je, moguće je uvaženi kolega to definirati zakonom drugačije. Postojeći zakon propisuje obaveze vlasnika. Znači trebalo bi striktnije primjenjivati mjere postojećeg zakona, to je jedna mogućnost. Druga mogućnost je mogućnost izvlaštenja, institut izvlaštenja i imenovanja tzv. privremenog skrbnika. To je napravljeno u nekoliko slučajeva u Hrvatskoj. Posebno se taj institut primjenjivao di se radilo o kulturnom dobru koje je imalo stotinu i više vlasnika. Recimo Gašpina mlinica u Solinu vam je takav primjer. Jednostavno niste znali koga ćete natjerati da se brine o objektu. Privremeni skrbnik može biti grad i općina. Kod Gašpinih mlinica je to grad Solin. Gdje onda privremeni skrbnik poduzima radnje u očuvanju tog dobra ili hitne radnje da ne bi došlo do ugroze, odnosno pada itd. I na kraju on preuzima obavezu i gospodarenjem tim objektom. Dakle, to je jedna mogućnost di bi se moglo ići dalje u razradu toga. Problem je kod ovoga očitovanja, imate pravo stvarno se ponekad dugo čeka. Problem je još za građane jer se ne mogu upisati u zemljišne knjige ako ne dobe u konačnici to očitovanje. I onda taj problem eskalira. Ja znam i vašu angažiranost u vašem gradu za zaštitu kulturne baštine, promociju kulturne baštine, zaštitu arhivske građe i onoga što ste poduzimali na zaštiti i vjerskih objekata koji imaju status kulturnog dobra tako da mi je drago da uočavate ove konkretne probleme koji se pojavljuju vezano u ovoj zakonskoj regulativi.
Hvala lijepa. A sada, ispričavam se kolegi Igoru Kolmanu. Sada u ime kluba Hrvatske narodne stranke u Hrvatskom saboru stajalište o ovom zakonu.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Naravno da prihvaćam vašu ispriku, dogodi se to kad se ovako puno radi i puno nas ima. Poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, uvaženi predstavnici Ministarstva kulture bit ću krajnje racionalan sa našim zajedničkim vremenom jer moram juriti na sjednicu odbora. HNS će naravno ne moram to posebno ni naglašavati podržati ovaj prijedlog zakona. Problemi s kojima se suočavamo i zbog kojih se između ostalog mijenja zakon su različita pravila koja se odnose na iste ili vrlo slične stvari, različito provođenje istih odredbi u praksi, problem različitih odredbi o rokovima na koje se može dati koncesija u tom dijelu, itd., itd. Dakle, ovaj prijedlog zakona, ove izmjene i dopune zakona prilično temeljito rješavaju probleme koji proizlaze što iz neusklađenosti propisa, što iz neusklađenosti sudske i upravne prakse, što iz drugačijeg a između ostaloga i drugačije regulira neke stvari koje su se u samoj praksi pokazale kao loše ili manjkavo regulirane. Između ostaloga mijenja ono pravo prvokupa za građevine do 50 godina unutar zaštićenih cjelina koje same nisu pojedinačno zaštićene, utvrđuje postupke vezane uz lokacijske i građevinske dozvole i gradnju i još neka druga usklađivanja. Po mišljenju kluba HNS-a tri su temeljna razloga zbog kojih mi podržavamo ove izmjene i dopune i smatramo ih važnima. Prvi razlog je to usklađivanje sa Zakonom o koncesijama. Dakle rok se produljuje, rečeno je to već nekoliko puta sa 50 na 99 godina i sve ono što je naravno vezano uz to. Dakle, precizira se postupanje u slučaju kada postoje različiti pravni režimi i ovlaštenici u pogledu davanja koncesija, zasnivanja prava građenja i prava služnosti te davanja u zakup za kulturno dobro i druge nekretnine. Drugi razlog zbog kojeg smatramo da ovaj zakon treba podržati vezano je jednim dijelom uz prvu točku, ali i uz neke druge odredbe zakona, on naprosto uređuje i dodatno omogućava stavljanje kulturnih dobara u funkciju i to mu je jedna i od temeljnih svrhi i od temeljnih ideja. I treća stvar koju smatramo dobrom i koja je nekako iz nekog razloga potpuno pala iako je kolega Mesić onako ovlaš je spomenuo pred kraj svog govora ali pala je u drugi plan, to je nadzor nad prometno pokretnim kulturnim dobrima. Mi smo recimo imali situaciju relativno nedavno na jednoj izložbi da je bilo više slika na izložbi nego što je dotična slikarica ikada u svom životu naslikala. Vlada nered i nema zapravo pravog nadzora nad tim neredom koji vlada u prometno pokretnim kulturnim dobrima. Zbog toga ovaj zakon predviđa dakle upisnik koji će voditi evidenciju nabave, prodaje i drugih poslova oko pokretnih kulturnih dobara uz, i to naglašavamo, sve to uz obvezu provjere podrijetla kulturnog dobra koje je u prometu. Dakle, to su tri stvari zbog kojih mi smatramo da ovaj zakon treba dobiti podršku. S obzirom da se vode te rasprave prvo čitanje, drugo čitanje vidjet ćemo što će od toga biti ali što se nas tiče ako ovaj zakon ide u drugo čitanje mi smo to spremni podržati i onda eventualno još kroz to i dodatno neke stvari da se tu još temeljitije urede. Hvala.
Hvala i vama. Imamo tri replike. Jasen Mesić, izvolite.
Uvaženi kolega pred kraj vaše rasprave spomenuli ste obaveznu promjena porijekla kulturnog dobra. U velikom broju slučajeva kod arheoloških nalaza to je nemoguće. Ukoliko onaj kojeg uhvatite s time ne prizna gdje je to eventualno iskopao to je nemoguće. Čak ste imali mogućnost prilikom otkupa muzejskih zbirki otvoren mehanizam tzv. nagrađivanja poštenih nalaznika jer je jedna od preporuka međunarodnih organizacija bila da se ona kulturna dobra koja su nađena slučajno čim prije otkupe kako ne bi išla dalje van zemlje. To se u mnogim našim gradovima dešavalo, u Sisku recimo, u Vinkovcima gdje je bilo puno kontinuiteta arheoloških slojeva ispod sadašnjeg života. Na koji način ćete provjeriti situaciju kad vam čovjek kaže da je slučajni nalaznik a donese 470 ili 480 artefakata koje je našao sve slučajno? Morate zapečatiti metal detektore na granici. To je jedini način da najvrjedniji nalazi koji nisu od keramike koliko toliko ostanu sigurni. Arheološku baštinu je užasno teško dokazati porijeklo jer ako nemate potpunu dokumentaciju nalazišta i pojedine stručne i kemijske analize ne možete dokazati da je to iskopano ovdje. Da je netko odnio van zemlje igrom slučaja, hvala Bogu nije, čuvenog Apoksiomena mi nikada ne bi mogli dokazati da je on otamo, ničim, i zbog toga što jednostavno pored njega nema nikakvog brodoloma. A mogli ste ga zaštititi ako stopirate podvodne metal detektore na granici jer ga ne mogu locirati.
Hvala. Odgovor, kolega Kolman.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Mesić vaša primjedba je na mjestu. Ja sam prilično siguran da, jer ovi članci koji se odnose na evidenciju i upisnik propisuju i donošenje pravilnika o cijeloj priči. Ja nisam pravni stručnjak, ima tu puno boljih od mene u tom području, ali sam prilično siguran da postoje neki uobičajeni načini rješavanja problema kad za nešto morate imati dokaz o podrijetlu, a nemate ga. I pretpostavljam da će onda takva pravna rješenja pa vjerojatno i prilagođena konkretnoj situaciji o kojoj govorite biti ugrađena i u taj pravilnik i u način onda i vođenja evidencije i dokazivanja podrijetla i postupanja sa predmetima za koje se ne može dokazati za koje onaj tko ih ima u posjedu ne može dokazati podrijetlo.
Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Kolman, pomalo je, pa mogu čak i reći i smiješno o čemu mi govorimo u ovom viskom domu. Dakle, mora se napraviti evidencija slika koje je napravio nekakav umjetnik. On ili je član nekakve udruge, zadruge ili je samostalni umjetnik i temeljem drugih pozitivnih propisa u Republici Hrvatskoj mi moramo voditi evidenciju i nabavke materijala i utroška tog materijala. Razumijete, a to vam samo govori kako mi zbog dnevno potrebnih populističkih stvari eliminiramo neke da ne trebaju neke stvari raditi koje mora raditi svaki drugi. Jel kako je nekom dao dragi Bog dara da bude dobar strojobravar ili nešto drugo, tako je nekome dao da bude i sjajan umjetnik. I normalna stvar je da zbog toga svega skupa oni možda nisu možda spremni voditi nekakve papire, a većina njih je članove nekakve udruge, neću spominjat najpoznatiju udrugu tu u Zagrebu, preko koje oni nabavljaju materijal i sve to skupa. I samim tim on mora ako je nešto nabavio preko nečega uz nekakav povoljniji uvjet, mora vodit evidenciju, mora opravdat to. Prema tome, on bi ako je kupio toliko i toliko platno u datom momentu morao reći da je napravljeno toliko i toliko slika, temeljem postojećih zakona. Ali sad dolazimo na ono što je najveći problem Hrvatske, dakle ne želimo natjerati nekoga da se drži zakona koji su u ovom trenutku, nego idemo dodatno birokratizirati. Dakle, sad će poreznici kad dođu tražiti nekakve svoje kontrole ili nekakve svoje evidencije, a nekakva inspekcija iz Ministarstva kulture će tražiti nekakve svoje evidencije, i što ćemo imati ljude koji inače nisu skloni vođenju papira, naprosto jer su takvi. Ne zato što ne žele, što žele prevarit državu, nego naprosto taj boemski duh je takav kakav je, tjerati da vode duplo više papira nego što ih trebaju voditi. Umjesto da naprosto sustav koji postoji prilagodimo njima da to sve skupa dođe u evidenciju. Dakle, ovo je tipičan primjer kako se nešto u državi birokratizira, tipičan primjer. Dakle, na postojeće stvari tražimo da se radi još nešto dodatno samo zbog toga da bi to bilo pod kapom nekog ministra ili ministarstva, a to je najveći problem hrvatske državne uprave, znate ono poštapalicu "A gdje sam tu ja."
Hvala. Odgovor, kolega Kolman.
Kolega Šuker, dakle imali smo izložbu ugledne slikarice u uglednoj instituciji na kojoj je bilo više slika nego što je ona naslikala, dakle bi je tu lažnjaka, pitanje čega sve ne. Dakle, ono što je činjenica, da treba u cijelu priču uvesti reda. Meni se čini, iako je to na prvi pogled dobra ideja, ali meni se čini da je tu vrlo teško uvesti rada samo tako da brojite platna, i količine boje i kistova koje je neko kupio pogotovo za nekoga ko recimo više nije među živima. Mi imamo, dakle u Hrvatskoj se prometuje ogromnim količinom razno raznih što falsifikata, što slika i drugih umjetnina i pokretnih kulturnih dobara kojima se ne može utvrditi porijeklo. Da ne govorimo da ovaj članak, odnosno ovaj prijedlog uključuje i promet drugim kulturnim predmetima koji imaju umjetnički, povijesno, arheološko i drugo značenje. To mogu biti i stari automobili recimo. Dakle, tu ima jedan cijeli niz pokretnih kulturnih dobara koja na neki način treba uvesti u red, znati s čime raspolažemo, znati koje je porijeklo toga. Dakle tu je i to se ne može riješiti samo ovom metodom o kojoj vi govorite. I zato nam se čini da je ovo dobar prijedlog.
Hvala. Sljedeća replika Branko Hrg.
Hvala lijepa. Kolega Kolman, rekli ste da vlada nered i da ste bili na izložbi, da ste bili na izložbi gdje je bilo više slika nego što je umjetnica naslika, a ja ću reći da je to možda manji problem, da puno veći nered vlada u samom tom sustavu, ne sada u zadnju godinu dana, dvije, ne generalno. I da ne samo da vlada nered, nego vlada i samovolja i to u dijelu konzervatora. Dakle, to je prostor u kojem se zaustavljaju investicije, u kojem se razno razne stvari provode koje se ne bi trebale i gdje u principu vi na lokalnoj razini kao sudionik se nemate kome žaliti. Čini mi se da ni ova izmjena zakona ne rješava isto taj problem, a vjeruje mi da taj nered koji se tamo pojavljuje itekako usporava i stvara probleme investitorima, ali i onima koji bi htjeli nešto raditi i to u skladu sa zakonom, dakle posebno samovolja. Imate primjera da isti konzervator da suglasnost za neku nebulozu u centru nekoga grada koji je zaštićen, s druge strane dva metra od toga dalje cjepidlači i ne da ni ono što bi bilo normalno, što je povijesno u krajnjem slučaju izvorno. Takvih situacija ima i te stvari treba riješiti. Slažem se da ima nereda i mislim da ga neće, neće se smanjiti oni nakon ovog zakona u većoj mjeri, kao što je rekao i kolega Šuker, i kolega Mesić, dakle moramo početi provoditi zakone i provoditi ih do kraja, a ne čim naiđemo na neki zidić, makar i nije zaštićen mi odmah tražimo neki novi zakon, idemo izmislit nešto novo, pokušavamo zakonima zaobići taj zidić. Ne ide to tako, neće moći.
Hvala. Odgovor kolega Kolman. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Hrg, pa ja se zapravo većim djelom s ovime što ste rekli slažem. Činjenica je da se lokalni razina često dolaze primjedbe, da je naša generalno neka u državnoj i javnoj upravi, naša ideologija ako to mogu tako nazvati je da probamo naći način kako da spriječimo nekoga da nešto napravi, da spriječimo … [[Govornik se ne razumije.]] umjesto da pronalazimo načine da se nešto razvija i da se nešto radi. U tom smislu tog svjetonazora nisu pošteđeni ni konzervatori i ljudi o kojima vi govorite. Ovaj zakon je sigurno korak naprijed, između ostaloga zbog toga se te izmjene i dopune donese. A vi ste svakako kao i svi mi slobodni, da u bilo do kraja prvog čitanja, a ako zakon bude išao u drugo čitanje, pogotovo da predložite amandmanom ili na neki drugi način još neke dodatne izmjene koje bi možda doprinijele u ovom dijelu o kojem vi govorite.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče i već standardno gospodine zamjeniče ministra bez ministrice, nećemo izgleda u ovom mandatu našu ministricu vidjeti u Hrvatskom saboru, ne znam zbog čega, ali voljeli bismo je vidjeti u svakom slučaju da je barem priupitamo za zdravlje. Dakle, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara bez prijelaznih i završnih odredbi ima 26 članaka od koji su tzv. članci koji se odnose na sankcije 4. Dakle, članak 24. se odnosi na sankcije i novčane kazne u iznosu od 20 do 200 tisuća kuna, članak 25. na novčane kazne od 3 do 40 tisuća kuna, članak 26. na novčane kazne u iznosu od 2 tisuće do 10 tisuća kuna i članak 23. na novčane kazne od 50 do 500 tisuća kuna. Koga tu treba zapravo sankcionirati? Kada govorimo o, ja vjerujem da smo svi mi imali određena iskustva u svezi ove materija pa evo, prije godinu, dvije dana sam posjetio grad Zrin zato što je u Ministarstvu kulture pisalo da sudjeluje u rekonstrukciji, u sačuvanju starog grada Zrinskih i pri tome mi je jedan gospodin tamošnji ponudio da kupim vrh turske strelice za 100 eura, vrh turske strelice. Dakle, iz doba ratovanja i one krajine, da kažem vojne gdje je grad Zrin zauzimao značajno mjesto. Nisam bio prvi novcu, ali ne znam jesam li smio ili nisam smio otkupiti vrh turske strelice. No, kako bi Ministarstvo kulture i svi ovi silni inspekcije i ostalo došli do toga da, evo ja odnekud posjedujem u svojoj kući vrh te turske strelice. Isto tako, ajde u toj okolini bližoj postoje i drugi gradovi od zaista velikog arheološkog značaja, počevši od … gdje se kovao novac, prvi hrvatski novac Banovac i u njegovoj okolini, ali je postojala prije rata i zbirka, iznimno vrijedna zbirka arheologa amatera, neću navoditi ime jer je nebitno, koji je u školskom holu područne škole u kojemu je on izložio sve ono što je našao u tom području, počevši od Ilirskih i Rimskih mačeva do Rimskih kaciga, novca iz rimskog doba i svega onoga što je, pa i keramike i ostalih kulturnih dobara, dakle jedan iznimno, iznimno vrijedna arheološka zbirka. Evo, postavit ću i pitanje zamjeniku ministra, zna li on kamo je ta zbirka nestala u ratnom vihoru? Sasvim sigurno da nije uništena, nego je odnesena. Postoji li potraživanje te zbirke, dakle od strane RH prema nekome ili pretpostavljenom, da kažem, neću reći lopovu ili lupežu ili onima koji su jasno bez detektora metala i tada nije ni bilo te granice, odnijeli tu zbirku u neke druge države. A zaista i po podrijetlu na kojemu je to iskopano i nađeno, a i po mjestu prebivališta samog nalaznika i arheologa amatera koji je to ljubomorno i s ljubavlju čuvao i pokazivao školskoj djeci, pripada RH. O tome nema riječi, zbora i govora. Pogledamo li u ovaj zakonski prijedlog, onda ponovo početi od kraja i provjeriti ili ako provjerite tko je to u savjetovanju provedenom sa, dakle sa zainteresiranom javnošću, stavio primjedbe, pokušao staviti primjedbe na nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Dakle, primjedbe su stavili predstavnici Hrvatskog restauratorskog zavoda, Srpsko narodno vijeće i dokumenta Centar za suočavanje s prošlošću. Kada, dakle samo imamo te podatke, ako se potrudimo na internetu pronaći sadržaj tih, da kažem, prigovora ili pak prijedloga koji su upućeni Ministarstvu kulture, onda ćemo vidjeti i odgovore i prijedloge. Dakle, radi se o proglašavanju ili pak … spomenika iz … u smislu proglašenja kulturnih dobara ili pak očuvanju statusa kulturnog dobra počevši od Petrove gore, Kamenskog i još nekih. Ono što Hrvatski restauratorski zavod prigovara o ovome zakonu je točno sadržan u članku 22. ovog novog zakona. Kaže da se članak 104. mijenja i glasi, Vijeće ima predsjednika i 8 članova. Kako je rekao već moj prethodnik, to vijeće je predsjednika i 3 člana vijeća je imenovalo Ministarstvo kulture. Sada, po novom, kaže predsjednik je i članove bira, dakle svih 8, imenuje ministar nadležan za kulturu iz redova istaknutih stručnjaka za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara. Od sve 3 ove, da kažem, institucije koje su podastrle svoje prijedloge, dakle dolaze i prijedlozi da se dakle Vijeće za kulturu, za kulturno dobro, pardon, da se Vijeće za kulturno dobro, ovako piše, predložen nacrt propušta priliku za uključivanje kompetentnog tijela, primjerice Hrvatsko vijeće za kulturna dobra, u proceduri stjecanja svojstva kulturnog dobra već dapače, predviđa brisanje članka koje predviđa obvezno pribavljanje mišljenja vijeća prije brisanja iz Registra kulturnih dobara, dakle ne samo kod brisanja iz Registra kulturnih dobara vijeće više nema ulogu, a predlaže se da i kod upisa u Registar kulturnih dobara to vijeće ima veću ulogu. Nažalost, ono gubi tu ulogu ili potpuno ili ne, a određene veće ovlasti se daju konzervatorskim odjelima. Što to znači u praksi? I ovdje je bilo riječ i u raspravi gospodina Kolmana i Mesića bar onako sa naznakama da se u konzervatorskim odjelima, svaka čast njihovoj stručnosti i radu, to se ne može zanemariti, ali da može postojati ili doći do nereda i samovolje ali i mogućnosti popuštanja pritiscima politike ili investitora. Neću govoriti izravno o mehanizmima načina tih pritisaka jer u svakoj županiji postoji Konzervatorski odjel koji odlučuje o sudbini kulturnog dobra ili kulturne cjeline. Kako će on popustiti tim pritiscima ili hoće li popustiti, koliki su ti pritisci veliki od strane politike ili političkih elita ili pak od "debelih investitora" koji su udruženi sa političkom elitom i politikom, zaista je to ovako jedno dubiozno. Istina je voda duboka, kako će biti riješeno u jednom Konzervatorskom odjelu, a ne u Vijeću za kulturna dobra koje ima 9 članova koje je formirano i temeljem ministarstva i ljudi koji su u tom vijeću izabrani i od strane Nacionalne sveučilišne knjižnice i drugih institucija u RH, dakle na jednoj zaista reprezentativnoj i visokoj razini. Kaže se da je ulazak u EU omogućio RH aplikaciju projekata i programa kojim bi se u svezi naših kulturnih dobara mogli aplicirati programi prema EU. Čuli smo da niti jedan novi program osim onih iz 2010., 2011.nije napravljeno, za dvije i pol godine postojanja ovoga Ministarstva kulture i vladavine Kukuriku koalicije. Pitamo se jeli to Hrvatska ugasila se sa proglašenjem tih kulturnih dobara i programa prema EU ili zaista nema interesa ili postoji nemar i nesposobnost Ministarstva kulture? Kada govorimo i ovaj zakon to govori da će biti uređen upisnik pokretnih kulturnih dobara, a ovaj puta bi prije svega naglasio arheološka kulturna dobra, onda je čudna novina mislim čudna, dobra je novina što gospodin Mesić predlaže uvođenje meta-detektora na našim granicama, iako je to bila prilika bilo koje vlade u RH i one prije, a i ove sada, ali toga nažalost nema. Znamo i to da se sa tim nalazima zaista lako prijeđe granicu sa numizmatičkim vrijednostima uopće nije problem prijeći granicu RH, znamo i sami kako prelazimo granicu i kojim putovima i načinima, pa prema tome mislim da je taj promet na crno, možemo reći na sivo iz RH uglavnom, iz Republike ne u RH zaista ogroman i velik, a da pri tome nema nikakvih sankcija, da pri tome nema nikakvog nadzora i kontrole i da naša kulturna dobra pomalo i nestaju kako kažu tragom bez obzira. A i ako je postojala određena procedura i pravna evo recimo Seusovo blago u kojoj je bila ona poznata kampanja prije desetak i više godina, danas se niti spominje, niti se čuje, niti se zna što je s tim. Što reći o tome, s obzirom da ovaj zakon predviđa da se na ovakav način jedan administrativni imenuje Vijeće za kulturna dobra odlukom ministarstva i ministra i s obzirom na dosadašnja iskustva sa Ministarstvom kulture evo i u aplikaciji novih programa kulture prema EU, teško da se može biti za ovakav zakon. iako moram reći da on donekle uređuje s obzirom na upisnik, s obzirom na Registar kulturnih dobara donekle nešto bolje uređuje ovo područje. Oduzimanje prava Vijeću za kulturna dobra čini mi se da i nije dobar potez pa je teško biti i za i protiv, možda suzdržan. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Jedna obavijest, radit ćemo u kontinuitetu bez stanke za ručak, do zaključno sa točkom 24 dnevnog reda. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba SDSS-a Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministrice, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a pozdravlja ovu zakonodavnu inicijativu Ministarstva kulture i istovremeno upozorava na one dijelove zakona koji su formulirani tako da nažalost omogućavaju brisanje iz registra nekih kulturnih dobara, spomeničkih, iznimne umjetničke i historijske vrijednosti koji su u ratnim okolnostima '91.-'95. uništeni a pripadaju kulturnoj umjetničkoj vrijednosti 20. stoljeća, prije svega skulpture monumentalne spomeničke i pripadaju historijskom nasljeđu hrvatske antifašističke tradicije. A i mi u skladu sa prijedlozima dokumente i u skladu sa prijedlozima Srpskog narodnog vijeća očekujemo da ministarstvo taj dio zakona, te odredbe koje se tiču olakšanoga brisanja iz registra spomenika koji su do '92. recimo Kamensko koje je spomenuo kolega Grubišić koje predstavlja jedno od najznačajnijih monumentalnih, spomeničkih, umjetničkih radova u europskim razvoja uništeni i to nažalost izvan područja i nakon područja ratnog djelovanja namjerno, ciljano sa višekratnim miniranjem i višekratnim devastiranjem da se izbjegne rizik brisanja te vrste spomeničke baštine kada je po srijedi ovaj zakon. I u tom smislu mi gospodine zamjeniče ministra očekujemo da će do kraja ove rasprave a prije usvajanja ovoga zakona ministarstvo odnosno Vlada otkloniti ta mjesta u zakonu koja omogućavaju da službenici ili bilo tko drugi pri izmjeni registra ili pri pravljenju registra izbriše, isključi tu vrstu spomeničke baštine. Takvih spomenika osim Kamenskoga ima naravno još, tu je i spomenik na Petrovcu, na Petrovoj Gori, također spomenik Vojina Bakića jednog od najvećih hrvatski skulptora, jednog od najvećih hrvatski umjetnika koji se može mjeriti sa engleskim kiparom Mooreom po svojim dostignućima u svjetskim razmjerima čija umjetnička djela su nažalost tokom ratnih godina ili devastirana kao što je riječ o spomeniku na Kamensko. Kamensko, vraćam se još jedanputa po mišljenju ne nas koji sjedimo u Saboru, koji se bavimo javnim politikama nego po mišljenju povjesničara umjetnosti i po … [[Govornik se ne razumije.]] mišljenju umjetničkih kritičara i samih umjetnika spada u sam svjetski vrh monumentalne skulpture i monumentalnih spomeničkih parkova. I iz toga razloga smatramo da je važno da se zaštiti ta vrsta spomeničkog naslijeđa i istovremeno smatramo da je iznimno važno da Vlada pokrene inicijativu zajedno sa europskim institucijama da se ta spomenička baština obnovi i na taj način se ispravi ono što je kao nedjelo počinjeno u razdoblju od '91. do '95. od strane onih koji su smatrali da to ne pripada hrvatskoj spomeničkoj baštini, koji su smatrali da to nema nikakvu umjetničku vrijednost samo zato što su imali drugačiji ideološki predznak, samo zato što su to označavali etničkim obilježjima. I budući da je danas dan kojim se obilježava Dan velikoga svjetskoga znanstvenika, istraživača i izumitelja Nikola Tesle, povezanog sa danom njegovog rođenja htio bih podsjetiti da je još jedan veliki značajan hrvatski kipa Frano Kršinić sa svojim spomenikom Nikole Tesle nažalost nije dobio priliku da taj spomenik bude zaštićen ne samo u fizičkom obliku nego da bude zaštićen i u pogledu mjesta gdje treba stajati. Taj spomenik još uvijek stoji u ljevaonici Hrvatske likovne akademije u zagrebačkoj Ilici a ne stoji na Gospićkom trgu na kojem je stajao oduvijek do '92. godine dok nije bio miniran. Bio je miniran Frano Kršinić, veliki Hrvatski kipar i bio je miniran Nikola Tesla veliki hrvatski izumitelj, znanstveni, svjetskih epohalnih dostignuća. Mi vas molimo da i tu činjenicu uzmete u obzir jer nije samo stvar o tome da se zaštiti fizičko postojanje spomenika nego da se zaštiti i mjesto i svrha i način zbog koga je taj spomenik podignut. Ne može biti, ne može biti da postoje ljudi koji smatraju da ta vrsta spomeničkog nasljeđa, da ta vrsta spomeničke simbolike može biti tretirana na način na koji je bila tretirana od strane pojedinih grupa a i danas nažalost tretirana od strane pojedinih grupa kada govorimo o razdoblju '91.-'95. Isto vrijedi i za pojedine spomeničke, značajna spomenička postignuća na području Dalmacije, prije svega Metkovića i Opuzena, Podgore također gdje postoje iznimna spomenička baština u Podgori a hrvatskim Partizanima, pomorcima koji su iznimno značajni za modernu hrvatsku povijest, za hrvatsko republikanstvo na način na koji je ono bilo formulirano u tome razdoblju i istovremeno je riječ o značajnom umjetničkom dijelu kao i onome u Opuzenu koji nije samo spomenik jednom od istaknutih predstavnika pokreta otpora partizanskoga u Hrvatskoj nego istovremeno umjetničko prvorazrednih vrijednosti. I ako takav spomenik ili sličan spomenik može postojati u Valjevu dakle nekome tko je ustanik i jedan od istaknutih lidera partizanskog pokreta odbora, a ne može postojati u Hrvatskoj onda se doista moramo pitati koju to vrstu odnosa prema vlastitoj umjetnosti, prema vlastitom kulturnom naslijeđu, prema vlastitim historijskim vrijednostima imamo. Eto iz tih razloga gospodine zamjeniče ministra mi iz Kluba zastupnika SDSS-a predlažemo da se otklone mogućnosti koje postoje u prijedlogu ovoga zakona ako je istaknuto u primjedbama dokumente i Srpskog narodnog vijeća, da se te primjedbe uvaže i da dođu u obliku amandmana Vlade kako bi se ovaj rizik otklonio jer bi na taj način s tim rizikom se zapravo opravdalo to nedjelo ili ta nedjela koja su počinjena u tom od strane bezumnih ljudi, ljudi kojima umjetnost i kojima oslobodilački pokret kakav je bio partizanski u razdoblju od '41. do '45. ne znači ništa. Hvala vam.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Dragan Crnogorac, izvolite.
Dragi kolege. Zastupniče, slažem se i mi se slažemo vezano za ovo pitanje o donošenju rješenja o prestanku svojstva kulturnog dobra, da je potrebno dobro razmisliti dal bi se to trebalo uvrstiti u zakon. Ja sam samo htio posebno pošto niste ovdje nabrojali da pitam, a bili smo zajedno više puta na spomen području Dudik. Tamo je čak napravljeno nogometno igralište. Jedinica lokalne samouprave je promijenila prostorni plan i to je označilo kao sportsko-rekreaciono područje. Što ćemo i u takvim slučajevima, da li za ove druge koje ste vi nabrajali slučajeve, da li možemo isto očekivati da će se desiti ili nešto slično i da li postoji bojazan oko toga i kako to spriječiti. Dakle ja znam da ste vi s ovim upoznati, no međutim mislim da je dobro da se istakne ovdje ustvari šta se u takvim prilikama radi i dokle se došlo povodom toga.
Hvala. Odgovor, kolega Pupovac izvolite.
Poštovani kolega Crnogorac, vi ste potpuno u pravu kada spominjete spomenički kompleks Dudik na području vukovarskom, na području grada Vukovara koji obilježava strašno stradanje oko 500 civila koji su pobijeni u ratnom razdoblju '41.-'45. od strane okupacijskih vojski i njihovih … suradnika. A spomenik je veliko djelo, originalno djelo, jedno od značajnih djela umjetnika arhitekte Bogdana Bogdanovića, koji je devastiran u ratnom razdoblju '91.-'95. i koji bi trebalo obnoviti, jednako tako kao što je dužnost bila grada Vukovara i svih drugih da se odnos prema spomeničkom području postavi tako da ne bude devastirano. Kada bi se netko danas usudio devastirati neka druga spomenička područja s pravom bi se digli svi protiv toga, a ovako se to nije dogodilo i to je još jedan od razloga i vi s pravom upozoravate na to, to je još jedan od razloga da se ovaj zakon mijenja u skladu sa primjedbama koje su iznesene. Ja ću ovdje spomenuti i slučaj velikog hrvatskog kipara Ratka Petrića čiji spomenici su uglavnom porušeni u razdoblju '91.-'95., velikog zadarskog umjetnika koji je nažalost umro prije koju godinu, koji je podigao, čiji spomenik je podignut, najprije bio miniran pa sad je obnovljen u Jadovnu. Ali njegov spomenik u Velikoj Gorici također iznimno značajno djelo je miniran u ratnom razdoblju '91.-'95. i jako je važno da se ta velika spomenička baština gospodine zamjeniče i bivši ministre koji ste propustili priliku da vodite računa o toj činjenici da se to obnovi. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika, Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Pupovac, ja ne bih govorio… … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo gospodine Šuker dok ja kažem pa vi poslije s njim imajte. Dakle ja ne bih govorio ideološki obojeno, govorio bih u svezi onoga što bi mogla kulturna budućnost Hrvatske omogućiti i stvarati. Dakle evo primjera jedne općine iz PPDS-a, ona je to bila i u bivšoj državi Jugoslaviji. Uvijek je bila općina kojoj je trebalo pomagati s obzirom na njene ekonomske mogućnosti. Dakle radi se o Banovini, općini Dvor gdje na vrhu Zrinske gore su otkopani temelji za koje se nije znalo uopće, cistercitske crkve, cistercitskog samostana. Istovremeno na tom vrhu te Zrinske gore je bio muzej iz NOB-a i valjda ratna bolnica, tragovi dakle. U vrijeme Domovinskog rata tamo je bio glavni elektronski centar za operacije Hrvatske vojske, dakle iz tri razdoblja, a možda i više tragova ne samo civilizacije nego i kulturnih spomenika koji bi mogli pružiti barem ako ništa drugo kao turistička vrijednost te općine prema onima koji to žele ili hoće obići, nešto više saznati o toj planini koja je kestenom pokrivena i sama Kostajnica nosi ime Hrvatska Kostajnica. Dakle mogla bi se napraviti jedna povijesna tura od grada Zrinskih u Kostajnici, Zrina, vrha Zrinske gore sa mnogobrojnim dakle spomenicima kulture i življenja u ovim krajevima koji su trenutno zaista jedni od, kada gledamo po ekonomskoj snazi, najnerazvijenijih u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Pupovac.
Poštovani kolega Grubišiću, točno je da je za vrijeme ovog rata bilo ljudi na području tadašnje Krajine koji su skrnavili sjećanje na antifašizam i koji su nerijetko se prema njemu odnosili kao i oni iz suprotnog ideološkog predznaka, htjeli su da ga nema. Ali to ne može biti razlog da takav odnos prema velikom spomeničkom naslijeđu Vojina Bakića. Na Kamenskom nije bilo nikakvoga repetitora pa je svejedno porušeno. U Opuzenu nije bilo nikakvog repetitora na spomeniku Stjepanu Pilipoviću pa je svejedno porušen. Na žalost te činjenice teško kompromitiraju one koji su to počinili i ova vrst argumentacije koju vi koristite na žalost je nedovoljna da bi opravdala tu vrstu djela. A što se tiče ranijih slojeva koji se nalaze na Petrovoj gori, te ranije slojeve treba također označiti i obilježiti i mi smo apsolutno za to. I taj spomenik Bakićev može danas poslužiti za to da svi slojevi povijesti koji su se nataložili na tom području, a kojih ima od rimskih vremena, kojih ima od vremena hrvatskih kraljeva i do suvremenih vremena svi oni trebaju naći svoje mjesto tamo. I mi zagovaramo takvu vrstu pristupa i za takvu vrstu koncepcije se zalažemo. Ne zalažemo se ni za kakav ekskluzivitet kada je to posrijedi. I htio bih samo kazati da ukoliko sam u nečemu pogriješio kad su posrijedi kipovi i skulpture velikog zadarskog i hrvatskog kipara Ratka Petrića, ispričavam se onima koji su eventualno bili pogrešno navedeni ali na žalost Petrićeve su bile sustavno uništavane i to ne samo na područjima ratnog djelovanja, na rubovima ratnog djelovanja nego u hrvatskim gradovima gdje tih aktivnosti na žalost nije bilo. I mi smo dužni da zaštitimo to veliko umjetničko djelo koje je Petrić iza sebe ostavio.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče, ministre sa suradnikom. Javljam se u želji da podržim ovaj zakon i zbog osobnog stava spram očuvanja kulturne baštine. Kulturno je najvažnije, najšire područje od općeg i javnog interesa jasno izuzmemo li politiku i zato briga ali i osjetljivost pristupa kulturi mora biti posebno u fokusu politike kao čuvara ali i kao poticatelja umjetničkog i kulturnog razvoja države i društva. Naši su nam preci ostavili neizmjerno blago kulturnog naslijeđa u svim područjima kulturnog i umjetničkog izražaja i u likovnoj umjetnosti, glazbenoj književnosti, arhitektonskim vrhunskim djelima, kazališnim umjetnostima i svim ostalim umjetnostima ili u folklornom naslijeđu, te specifičnom običajnom naslijeđu. Zadaća je svih nas što češće i što odgovornije govoriti o činjenicama hrvatskog kulturnog naslijeđa. Zadaća je posebno obrazovnih ustanova na svim razinama da na ispravan, ali sustavan i neupitan način obrazuju građane i građanke Republike Hrvatske. Zaštita kulturnog naslijeđa jest i mora biti visoko stručno područje uz bezrezervnu podršku politike na svim razinama. Za to su potrebna velika, ali nikad dovoljna materijalna sredstva koja se moraju prikupljati od onih koji imaju privilegiju privređivati u ili na kulturnom dobru. I danas u Hrvatskoj ili van Hrvatske rade i djeluju brojni hrvatski umjetnici koji također ostavljaju umjetnička djela koja bi mogla i biti će umjetničko i kulturno naslijeđe budućih generacija. I status suvremenih umjetnika svih područja jest briga za buduće kulturno naslijeđe i to je naša briga. 1. srpnja 2013. Hrvatska je postala 28 članica EU. Sva kulturna dobra članica EU na neki način postala su kulturna dobra građanki i građana Hrvatske. Isto tako, sva kulturna dobra Republike Hrvatske postala su na neki način dobra građanke i građana zemalja Europe. Jasno je da kulturna dobra svake zemlje označavaju kulturni identitet građana i građanki te određene zemlje. Na primjer umjetnost flamanskih slikara jest i umjetnost cijele Europe i svijeta, ali se time najbolje i najčvršće identificiraju flamanci, suvremeni flamanci. Tako i nas identificira naše kulturno-umjetničko naslijeđe ulaskom u EU i promovira naše kulturološke specifičnosti, a možemo i trebamo biti ponosni. To što Hrvatska svojim kulturnim naslijeđem unosi u EU odnosno što je unijela u EU jest jedinstvena i izuzetno bogata umjetnička kulturna baština. Naša je kultura toliko različita i toliko ista u okviru Europe. Razni snažni i manje snažni utjecaji istoka i zapada, autentičnost bogatstva, različitosti na mikro cjelinama i nevjerojatan broj artefakata čini europsku kulturu i europsko kulturno naslijeđe ulaskom Hrvatske u punopravno članstvo EU zamjetno bogatijim. Na to moramo biti ponosni, ali to nameće dodatnu odgovornost u katalogiziranju, konzerviranju, prezentaciji i očuvanju naše kulturne baštine. I zato ovim zakonom propisuje se odnosno naći će se postupak utvrđivanja svojstva i prestanka svojstva kulturnog dobra, ograničit će se pravo prvokupa u pogledu građevina koje nisu pojedinačno zaštićene kao kulturno dobro na građevine starije od 50 godina. Nepokretno kulturno dobro u vlasništvu vjerske zajednice u koje su uložena sredstva iz državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne regionalne samouprave izuzet će se od primjene odredbi o osnivanju zakonskog založnog prava kojim se osigurava povrat uloženih sredstava za slučaj prodaje. Uskladit će se odredbe o davanju koncesija sa Zakonom o koncesijama, te produljiti vremenski rok na koji se može dati koncesija na kulturno dobro s 50 na najdulje 99 godina. Uredit će se postupanje u slučaju kada postoje različiti pravni režimi i ovlaštenici u pogledu davanja koncesija, zasnivanje prava građenja i prava služnosti, te davanja u zakup za kulturno dobro te će se precizirati sadržaj naknade za koncesiju. Uredit će se način utvrđivanja posebnih uvjeta zaštite kulturnog dobra u postupku izdavanja lokacijskih dozvola i građevinske dozvole. Uredit će se utvrđivanje posebnih uvjeta zaštite kulturnog dobra za gradnju jednostavnih i drugih građevina za koje nije potrebno ishoditi građevinsku dozvolu. Uredit će se izdavanje prethodnog odobrenja za radnje koje bi mogle prouzročiti promjene na kulturnom dobru. Uredit će se postupanje nadležnog tijela u slučaju kada investitor i izvođač radova poduzme radnju ili zahvat na kulturnom dobru pogotovo građevinskoj dozvoli, prethodnom odobrenju ili potvrđenom glavnom projektu. Uredit će se postupanje nadležnog tijela ako nadzirana osoba ne postupi po rješenju inspektora uvest će se nadzor nad prometom pokretnih kulturnih dobara, utvrdit će se sastav i način … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskog vijeća za kulturna dobra. U okviru predloženog zakona između ostalog u potpunosti razumijem i tendenciju važnosti pokretanja ushalog gospodarstva koje se provlači kroz taj zakon, ali ujedno i čvrstinu stajališta ovog ministarstva o neophodnosti sustavne i kontinuirane zaštite očuvanja hrvatskih kulturnih dobara. I kao moji kolege iz HNS-a podržat ću prijedlog ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. I završno zamjenik ministra Berislav Šipuš. Izvolite zamjeniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo ga zahvaljujem na raspravi današnjoj, par rečenica za odgovore poštovanim zastupnicima. Što se tiče usklađivanja odredbe o davanju koncesija sa Zakonom o koncesijama uistinu smo to morali napraviti upravo zato da bi uskladili vremensko razdoblje koncesije sa drugim davateljima koncesija jer kao što znate različiti vremenski rokovi, odnosno vremenska razdoblja jednostavno su odbijali i onemogućavali bilo kakvu mogućnost investicije. Pa tako i investicije u kulturno dobro koje bi se time naravno obogatilo odnosno dobilo još jednu dodanu vrijednost. Što se tiče uređivanja, odnosno utvrđivanja posebnih uvjeta zaštite kulturnog dobra za gradnju jednostavnih i drugih građevina te radova unutar kulturno-povijesne cjeline za koje nije potrebno ishoditi građevinsku dozvolu tu i dalje postoji obveza konzervatorskog odjela svakog da da prethodno odobrenje a za one objekte za koje je potrebna dokumentacija i građevinska dozvola konzervatorski odjel potvrđuje znači i dalje postoji obveza konzervatorskog odjela da kontrolira te procese. Što se tiče konzervatorskog elaborata ponovit ću znači njega će izrađivati specijalizirane fizičke i pravne osobe. To je naravno riječ o stručnom dokumentu koji će se izrađivati prema potrebi, a prije svega za velike projekte. Navest ću jedan samo da vas podsjetim, recimo projekt Brijuni gdje se daju posebni uvjeti i opet tu konzervatorski odjel mora biti uključen. Što se tiče, gospodin Mesić je govorio o EU projektima i nešto je spomenuo Zakladu "Hrvatska kuća", samo ću reći da je u ovom trenutku u toku obnova palače … [[Govornik se ne razumije.]] europskim fondovima da se priprema dosad najveći projekt koji je vezan uz kulturu i uz djelatnost recimo Arheološkog muzeja jednog, a to je projekt Arheološkog parka Vučedol također za europske fondove. A što se tiče Zaklade "Hrvatska kuća" ona je započela svojim radom i otvoren je natječaj. Hvala.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Glasovat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 677. Rasprava o tekstu zakona je završena. U skladu sa prijedlogom Odbora za zakonodavstvo i Odbora za obrazovanje, znanost, kulturu dajem na glasovanje sljedeći zaključak. O konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara provedena je rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 86 glasova za, 18 glasova protiv, 4 suzdržana glasa prihvaćen predloženi zaključak. O konačnom prijedlogu zakona nećemo glasovati jer je prihvaćen zaključak.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 676; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je ministar branitelja, Predrag Matić. Ministre, izvolite uvodno.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo pred nama je jedna mala dopuna Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Naime, radi se o braniteljskim zadrugama koje su najpozitivnija priča o hrvatskim braniteljima nakon Domovinskog rata. Dakle, ovaj program o zadrugarima provodi se od 2004. godine, sudjelovale su u tome bivše vlade, ova Vlada, sigurno će i svaka buduća jer gdje su branitelji zadrugari tu nema nikakvih problema. Oni su vam uvijek veseli, zrače optimizmom, pozitivno su raspoloženi. Njih nitko ne proganja i doprinose i sebi i svojim obiteljima i svome društvu i uistinu mogu biti na ponos svim hrvatskim građanima. Nedavnom izmjenom Zakona o mirovinskom osiguranju došlo je do jednog malog tehničkog problema, s obzirom da su u jednom dijelu upravitelji braniteljskih zadruga u mirovini pa dolazi do kolizije o njihovim pravima. Mi smo u dogovoru sa samim zadrugarima i sa ministrom rada i mirovinskog sustava pronašli jedno zadovoljavajuće rješenje koje se nalazi u ovoj dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja. Pa evo samo u nekoliko rečenica što ova dopuna donosi. Definiramo braniteljske zadruge i njene posebnosti s obzirom na sastav članova i ciljeve osnivanja, normativno uređujemo situaciju odnosno da prava zadrugari ne gube obnašanjem dužnosti upravitelja, a istovremeno imajući u vidu konkurentnost odnosno ravnopravnost zadruga na tržištu. Propisivanjem financijskog praga ostvarene dobiti ograničavamo potencijalno moguće poremećaje tržišne konkurentnosti. Dakle, upravitelji zadruga u principu oni su neprofitni, ostvaruju neki mali profit ali upravitelji u pravilu ne. Dakle, ukoliko bi zadruga, a to bi mi i voljeli da ostvari više od 150 tisuća kuna dobiti na kraju godine onda upravitelj ili bi bio u obvezi da se prijavi na mirovinsko ili da prenese ovlasti na nekog drugog zadrugara. Vođenjem evidencija braniteljskih zadruga, odnosno njihovih upravitelja i na braniteljske zadruge primijeniti mjere i aktivnosti programa stručnog osposobljavanja i zapošljavanja kao jednu od aktivnosti koju ministarstvo provodi u cilju očuvanja i zaštite digniteta hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata u društvu te prevladavanja i ublažavanja posljedica od Domovinskog rata. Još jednom naglašavam da su ove zakonske odredbe dogovorene i sa zadrugarima i sa Ministarstvom rada i mirovinskog sustava te stoga evo mislim da će to biti jednoglasno doneseno. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada Mladen Novak. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče i uvaženi ministre, kolegice i kolege, pa evo u samom početku reći odmah da stav Hrvatskih laburista stranke rada je da ćemo podržat prijedlog ovog zakona, ali moramo neke stvari i napomenuti vezano uz sam taj tekst koji je popratni tekst uz tekst zakona. Kada je bila raspravo ovdje u ovom domu o Zakonu o zadrugama, ako se dobro sjećam svi, svi klubovi zastupnika, ili većina kluba zastupnika, čak i zastupnik koji je govorio u ime Kluba zastupnika SPD-a je ukazao na problem koji će se dogoditi. I problem se dogodio, sad ga imamo. Ista stvar je bila kad se pričalo ovdje o Zakonu o mirovinskom osiguranju i tad je bilo isto konstatirano što će proizaći iz toga, stvaramo sami sebi problem. Sad smo došli u situaciju da moramo stvoriti zakon čija će primjena biti lex specialis u odnosu na neke druge zakone. Mislim da to dovoljno govori o, bit ću onako blag, ne sinkroniziranosti unutar Vlade i da je bilo iole dobre volje, političke dobre volje to se onda moglo rješavati na drugačiji način i mislim da bi svi bili zadovoljni, sigurno bi takav prijedlog podržali svi klubovi zastupnika bez obzira sa ove ili one strane sabornice. Činjenica da, ako se ne varam, jedna trećina, mislim da sam negdje pročitao da je jedna trećina svih zadruga se odnosi na braniteljske zadruge. Već dovoljno govori o tome da to nije neki minoran dio, da to nije što bi trebali onako ok riješit ćemo to s nekim podzakonskim aktom ili nečim drugim, da je bilo tad vrijeme da se reagira a na kraju krajeva evo sad i sam predlagatelj je konstatirao da je 43% svih zadruga u Republici Hrvatskoj čine braniteljske zadruge. Pri tome ne treba sigurno zaboraviti činjenicu da upravo te braniteljske zadruge imaju i efekat, odnosno imaju učinak i radnih terapija i da nije kad se bavimo nekom određenom tematikom, da ju treba ipak sagledat malo šire, uzet u obzir sve ono na što će taj zakon, prijedlog zakona imat posljedice. Predlagatelj je naveo ovdje i činjenice da mjere potpore radu tih zadruga su bile iznimno uspješne i to je jedan od razloga više da se u onom trenutku poslušalo konstruktivne prijedloge, ali da apsurd bude veći prijedloge ček i iz vlastitih redova. Ne znam da li je to bilo čisto ono iskazivanje snage mišića ili je bilo nerazumijevanje problematike. U svakom slučaju ostao mi je, da se još malo vratim na sam tekst, ostao mi je jedan detalj malo da ne kažem dvojben, a odnosi se na članak 64.c stavak 3. 150 tisuća kuna, da li je taj limit određen sa nekim podacima, nekim iskustvom koje imamo pa sad možemo reći ok uglavnom 95% ili 100% udruga su u okviru tog limita, pa onda smo ajmo reći napravili nešto što je realno ili je to opet neka odokativna metoda koji nažalost često imamo priliku vidjeti ovdje u Saboru. Mislim da bi trebalo nad tim razmisliti da možda bi trebalo taj limit ipak dignuti i podići na neku višu razinu jer 150 tisuću kuna na razini godine baš i nisu neka pretjerana sredstva, s tim prije što govorimo o ovim zadrugama. Moram podsjetiti na još jednu raspravu koja je bila u ovom Saboru a koja se indirektno vezuje na ovo, to je rasprava o Zakonu o jedinstvenom tijelu vještačenja. I tom prilikom, i prilikom rasprave o Zakonu o zadrugama, i prilikom rasprave o Zakonu o mirovinskom osiguranju u par navrata sam imao dojam da se zauzima nekakav negativistički stav prema braniteljskoj populaciji. Da li je to pod dojmom stvarne, ili napuhane, ili problematične cifre branitelja koja je po mnogima pretjerana, da li je to pod dojmom konstantnih medijskih napisa, pogotovo jedno vrijeme je to bilo aktualno oko lažnih ratnih vojnih invalida i njihovih stjecanja tog statusa gdje su bili jednim dijelom i liječnici, jedan dio liječnika da se ispravim odmah, jedan dio liječnika uključen u tu aferu. Ali ja mislim da je to krajnje štetno. Znate ako netko počne po vlastitoj prošlosti, po sebi, po članovima svoje zajednice, ako počne razgovarati na takav nekakav način nepoštivanja i omalovažavanja mislim da je to jako štetno općenito za cijelu zajednicu. I za sam kraj s obzirom da je, zakon ćemo podržati i da ga nećemo, nije ni previše obiman osim onog prijedloga koji sam rekao da ipak razmotrite da li je ovih 150 tisuća kuna neka realna cifra. Za sam kraj osvrnut ću se na amandman koji smo dobili na klupe, odnosno dobili smo 2 su amandmana ako se ne varam i potpuno razumijem predlagatelja amandmana i načelno se slažem. Samo taj amandman po mome, možda ja griješim, ali otvara jednu novu dvojbu. Što u slučaju, riječ je o tome da kad jedna zadruga može biti braniteljska zadruga vezano na broj, odnosno postotak, omjer zadrugara koji imaju status branitelja, što u slučaju nakon formiranja te zadruge, nakon njezine registracije da dođe, da se u zadrugu aktivno učlane, uključe zadrugari koji niti su djeca hrvatskih branitelja niti su hrvatski branitelji? Da li će to u tom slučaju mijenjati i status te zadruge? Da li ćemo onda imati situaciju da ne možete ljudima zabraniti da ako imaju želju, volju za radom da se uključe u to i sad u dobroj namjeri oni ulaze, u dobroj namjeri, dobroj vjeri sa poštenim željama ulaze u tu neku zadrugu i onda na kraju svi skupa gubimo, članovi zadruge zato što smo prešli neku kvotu i sad gubimo status braniteljske zadruge. Ideja kao ideja mi se sviđa i apsolutno ju podupirem, samo mislim da bi još možda malo trebalo nekako doraditi da ona ostvari onaj cilj, odnosno onu namjeru, postigne onu namjeru zbog koje je amandman i podnesen. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo, pred nama je još jedna dopuna Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji kojima se nastoji popraviti šteta nanesena hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji uključenih u zadrugarstvo. Do promjene ovog i dopune zakona u biti nije ni trebalo doći, da se na vrijeme reagiralo, da je postojala koordinacija između Ministarstva branitelja i drugih državnih tijela, ali evo, što je tu je. Predlagatelj u uvodnom obrazloženju ovih dopuna ističe da više od 43% svih zadruga u RH čine braniteljske zadruge, a njih 297 aktivno djeluje čak i nakon postroženja uvjeta poslovanja zadruga. Predlagatelj nadalje ističe da je člankom 9. važećeg Zakona o zadrugama propisan način registracije zadruga, odnosno stjecanje pravne osobnosti upisom u sudski registar mjesnog nadležnog trgovačkog suda. Sukladno važećim propisima u RH svaka pravna osoba koja se upisuje u sudski registar određuje odgovorne osobe za njeno upravljanje za koje je propisana obveza mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti. Novim Zakonom o mirovinskom osiguranju isto je propisano i za upravitelje zadruga. Također predlagatelj ističe da važeći Zakon o zadrugama definira više različitih vrsta zadruga prema pojedinim specifičnim obilježjima no ne prepoznaje braniteljske zadruge kao zasebnu vrstu iako bi zbog svoje posebnosti i brojnosti svakako trebale biti prepoznate. Braniteljske zadruge od ostalih kao jedinstveno svojstvo izdvaja činjenica da su njihovi članovi najvećim dijelom ili u potpunosti osobe s priznatim statusom hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata ili člana obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, uglavnom djece, a koji tu svoju karakteristiku žele istaknuti u svojim imenu i djelovanju. Ministar branitelja je na Sajmu zadruga hrvatskih branitelja održanom početkom ove godine u Zadru izjavio da u braniteljskim zadrugama nema samoubojstava, obiteljskog nasilja i alkoholizma. Citiram, preko 500 braniteljskih zadruga radi u Hrvatskoj i njihov je najveći problem plasman njihovih kvalitetnih ekoloških proizvoda. Želimo ih povezati s hoteljerima i turističkim zajednicama, rekao je ministar. Zanimljivo je da je u njegovom društvu tada bio i ministar poduzetništva i obrta Gordan Maras, ministar koji je nadležan za pitanje zadruga. Međutim na ovu … zakonskih propisa nisu ukazali ni ministar branitelja ni ministar poduzetništva i obrta već očajni branitelji zadrugari koji su zbog pristiglih uplatnica prisiljeni razmišljati o gašenju zadruga, a sa zadrugama i gašenju njihove šanse da žive normalan i ispunjen život. Postavlja se pitanje, kako je moguće da različita ministarstva predlažu sasvim oprečna zakonska rješenja, zašto politike nisu usklađene, na koji način uopće ova Vlada donosi odluke kada se nakon vrlo kratke implementacije tih odluka i zakonskih rješenja iznimno često utvrdi da proizvode negativne učinke za građane RH? Nadalje, postavlja se i pitanje zašto Vlada ne provodi javnu raspravu o svojim prijedlozima zakona, time više što i Ustavni sud mora intervenirati jer vrlo često utvrđuje neusklađenost zakona s Ustavom. Što se samog zakonskog prijedloga tiče, sporna je odredba stavka 3 članka 64c. Naime, člankom 64c se omogućava ne podnošenje prijave na obvezno mirovinsko osiguranje upravitelja zadruge, ako se radi o osobi koja je ostvaruje pravo na invalidsku mirovinu temeljem Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji s utvrđenom općom nesposobnosti za rad, odnosno potpunim gubitkom radne sposobnosti ili profesionalne nesposobnosti za rad, odnosno djelomičnim gubitkom radne sposobnosti, a koja poslove upravitelja obavlja bez naknade. Ovo prvenstveno radi rješavanja kolezije stečenih prava i obveza koje za sobom povlače funkcije upravitelja zadruge. U cilju zaštite lojalne tržišne utakmice i ravnoteže isto je ograničeno financijskim pragom ostvarene dobiti u kom slučaju zadrugom mora upravljati osoba koja će profesionalno, a ne volonterski obavljati tu dužnost. Međutim, predloženi iznos od 150 tisuća kuna je sporan iz nekoliko razloga i vjerojatno će u primjeni izazvati posljedice za braniteljske zadruge koje imam i sada, njihovo gašenje. Naime, predlagatelj nigdje u obrazloženju navodi koliki novac u prosjeku braniteljske zadruge zarađuju tijekom jedne kalendarske godine niti nudi bilo kakve proračune na temelju kojih bi bilo jasnije zbog čega je upravo iznos od 150 tisuća kuna godišnje uzet za financijski prag ostvarene dobiti. Hoće li se u dobit uračunavati i ostvarenje potpore i drugih oblici državne pomoći, donacija jedinice lokalne samouprave i sličnih izvora prihoda? Uz to aktivnost Ministarstva branitelja definirane programom pogoduju povećanju dobiti braniteljskih zadruga i postizanju njihove konkurentnosti na tržištu. Treba imati na umu i odredbu stavka 1.članka 64.d koja omogućuje slobodno udruživanje zadruga u savez radi ostvarivanja zajedničkih ideja, projekata, programa i aktivnosti, a ta mogućnost također može i mora pozitivni utjecati na povećanje braniteljskih zadruga. Za zaključiti je da će dosta braniteljskih zadruga za godinu dana opet tražiti izmjenu zakonskog rješenja i svega ovog što sam rekao o ovom limitu od 150 tisuća kuna. No bez obzira što do izmjena ovog Zakona o pravima hrvatskih branitelja i nije trebalo doći kao što sam rekao da je bilo više koordinacije između resornog ministarstva, Ministarstva obrta, Zavoda za mirovinski sustav i ministarstva mi ćemo podržati ovu izmjenu zakona jer nikome nije u interesu daljnje gašenje braniteljskih zadruga, nikome nije u interesu da se u biti zaustavi jedan od najboljih programa Ministarstva hrvatskih branitelja koji je u proteklih desetak godina polučio iznimne rezultate i što se tiče psihosocijalne terapije hrvatskih branitelja, ali i u smislu zapošljavanja nezaposlenih hrvatskih branitelja jer ne treba zanemariti činjenicu da se kroz ovaj program braniteljskog zadrugarstva zaposlilo i nekoliko tisuća hrvatskih branitelja i na taj način osiguralo egzistenciju i sebi i svojim obiteljima. Ali želimo još jednom napomenuti, posebice kada je u pitanju hrvatski branitelj i njegova obitelj da ministarstvo mora više voditi računa i imati bolju koordinaciju sa drugim državnim tijelima, da nemamo često puta, a ovo je čini mi se već drugi puta ove godine izmjena Zakona o pravima hrvatskih branitelja, imat ćemo uskoro još jednu izmjenu zbog Zakona o jedinstvenom tijelu vještačenja. Dakle postavlja se pitanje nismo li mogli tu izmjenu zajedno sa ovim izmjenom zakona? No bez obzira na sve ove primjedbe koje sam izrekao klub HDZ-a će podržati ovu dopunu Zakona o pravima hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ivić osvrnut ću se na ovaj dio o kojem ste govorili i kolega Novak, dakle doista ove dopune zakona treba poduprijeti da bi braniteljske zadruge mogle funkcionirati. Međutim doista je zanimljivo da zakon koji govori o braniteljskim zadrugama odnosno nije jednostavno prepoznao specifičnost i posebnost tih organizacija, ne samo zato što su one posebne i braniteljske nego zato što su to organizacije koje osim materijalne priče zapošljavanja i egzistencije, imaju i onu daleko bitniju, a to je socijalna odnosno resocijalna priča. Branitelji i članovi njihove obitelj su ušli u organizaciju zadruga prvenstveno radi toga da se resocijaliziraju u društvu, a samim tim da si omoguće i dostojan život. Zanimljivo je zašto to nije primijećeno niti u jednom od zakona koji se tiču ove problematike, dok kako ste napomenuli recimo zakon koji je govorio o ukidanju opskrbnina na indirektan način iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja, dakle govorimo o jednom zakonu koji se tiče Ministarstva socijalne skrbi i politike mladih, jednostavno je donio odredbe koje su ukinule opskrbnine za branitelje gdje su prešli pod instituciju minimalne zajamčene naknade kojoj koliko ja znam najveći broj njih neće moći dobiti zbog kriterija gdje je opet ministarstvo pristupilo na način da je osigurala sredstva za jednokratnu pomoć svjesni da tu minimalnu zajamčenu neće moći dobiti. Pitam se i ja zbog čega se to stalno tako rješava, zbog čega stalno vatrogasnim mjerama rješavamo sustave koji su se pokazali kao dobri? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor kolega Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Milas, slažem se s ovim što ste rekli. očigledno da je to izostanak sustavne brige i rješavanja koja su prisutna u braniteljskoj populaciji. Kao što sam rekao ovaj program braniteljskog zadrugarstva je sigurno jedan od najboljih programa ministarstva. Sjećam se 2004.godine svega jedna ili dvije zadruge su bile osnovane braniteljske zadruge u RH i kroz program zapošljavanja nezaposlenih hrvatskih branitelja i uz značajna sredstva koje je ministarstvo iz državnog proračuna uložilo u poticanje braniteljskih zadruga došli smo do toga da danas u Hrvatskoj postoji preko 500 braniteljski zadruga. I potpuno je nejasno zašto se ovakvi zakonski prijedlozi o tome da ravnatelj zadruge mora biti profesionalac su se uopće odnosile na braniteljske zadruge kada se trebalo znati i pretpostaviti da će to se odraziti je li tako i na poslovanje braniteljskih zadruga. I onda ovakve vatrogasne mjere kao što je ova idemo sada izmijeniti ovaj zakon da bi to omogućili funkcioniranje zadruga odnosno spriječili njihovo gašenje. Isti slučaj je i sa opskrbninama gdje se opskrbnine u biti kao institucija, institut gase i prebacuju u Ministarstvo za socijalna pitanja u kojem će većina hrvatskih branitelja ostati bez tih opskrbnina. A treba napomenuti i to da će te opskrbnine u biti značajno manje za gotovo 300 kuna po hrvatskom branitelju jer većina korisnika opskrbnina su samci. I nije isto imati zakonsko rješenje i osigurati u ministarstvu sredstva za jednokratnu pomoć. Ta sredstva mogu biti ove godine a tko kaže da će biti osigurana iduće godine.
Hvala. Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Ivić bez obzira što će naš klub podržati dakle ove izmjene ovoga zakona ostala su mnoga pitanja koja traže odgovor i koje ste vi sa razlogom postavili. Sigurno onaj momenat gdje se zadruge ne prepoznaje kao posebna osobnost a rekli ste jasno i prepoznato je da zadruga i u onom terapijskom dijelu i ima izuzetne učinke pa i egzistencijalno s obzirom na broj zaposlenih. I zato je neprihvatljivo, naravno da postoje nekakvi šumovi i smetnje između ministarstava … [[Govornik se ne razumije.]] Ali ja želim naglasiti jedan poseban momenat gdje su u ruralnim područjima o čemu govorim branitelji dovedeni u posebno nepovoljan položaj. Ja uporno govorim o našim braniteljima u seoskim sredinama koji su ostvarili značaj i angažirali su se kao jaki poljoprivrednici. Naravno s obzirom na poljoprivrednu politiku su se našli u nezavidnom položaju. I sada su oni naravno prisiljeni da pokušaju putem zadruga ostvariti dakle i plasman svojih proizvoda, jednu ozbiljnu proizvodnju, ozbiljnu, ja govorim o jednoj ozbiljnoj proizvodnji ne samo o 150 tisuća, ja govorim o stočarima, govorim o mljekarima koji mogu daleko veće iznose ali naravno tu su dakle ona pitanja što je sa članovima obitelji sa onime o čemu je govorio kolega Novak. Dakle ako oni idu na ovako malu nekakvu proizvodnju oni ne mogu polučiti nekakve značajne rezultate dakle ni u ovome egzistencijalnome, po egzistencijalnim pitanjima ali naravno i onda u onom drugom dijelu i terapijskom i socijalnom i svakom drugom. Držim da se braniteljima u ruralnim područjima o ovim okolnostima gospodine ministre kada je poljoprivreda na tankim granama itekako mora posvetiti pozornost. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor kolega Ivić.
Slažem se kolega s vama, činjenica je i to da većina zadruga su poljoprivrednog karaktera i da su osnovane upravo u ruralnim sredinama i o tome Ministarstva mora posebno voditi računa. Isto kao što sam rekao da je ovaj prijedlog u zakonu, je li tako od tih 150 tisuća kuna kao pragu koji odlučuje o tome hoće li netko biti volonter ili će se profesionalno tako baviti donesena ad hoc bez jedne stvarne analize koju u biti u ovom zakonskom prijedlogu nema nigdje, nemamo rasčlanbu koliko zadruga ima dobit, kolika je ta prosječna dobit u zadruzi, je li tih 150 tisuća kuna dovoljno ili taj prag treba smanjiti ili povećati. Dakle toga nema. Zbog toga sam i rekao da se bojim da ćemo za godinu dana imati ponovno izmjenu zakona i taj prag ili povećati ili smanjiti, vjerojatno ćemo ga smanjiti jer dobar dio zadruga i nije osnovan prije toga da ostvarivao nekakvu veliku dobit nego da bi zadrugari i kroz taj psihosocijalni karakter zadruga imali odgovarajući tretman li i zbog toga da bi se osjećali korisno i stvarali neku novu vrijednost.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba Jadranke Kosor i HGS-a Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre. Dakako ja vjerujem da će ovo biti jedan od zakona iako se radi o izmjeni i dopuni zakona koji će ako ne svi onda većina zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru podržati, moj klub će svakako podržati. I mi smo podnijeli neke amandmane o čemu ću evo minutu dvije kasnije. Međutim i ja želim kao i prethodnici upozoriti još jedanput na vrijednost i važnost zadruga hrvatskih branitelja. Ministar je rekao evo 2004. dakle od one pretprošle Vlade, odnosno sastava Ministarstva hrvatskih branitelja kada smo počeli raditi na tom projektu zaista možemo reći da barem što se tiče zapošljavanja hrvatskih branitelja to je bio i jest i dobro je da ga danas Ministarstvo također podržava jedan od najboljih i najvažnijih i najučinkovitijih projekata svake Vlade jer to su projekti Vlade i dakako Ministarstva hrvatskih branitelja jer su sredstva koja su uložena u osnivanje odnosno u poticaje za osnivanje zadruga hrvatskih branitelja naravno bila sredstva i jesu sredstva hrvatskoga državnog proračuna. Dakle jedan od najučinkovitijih projekata koji je omogućio ostvarenje nekoliko dobrobiti prije svega zapošljavanje hrvatskih branitelja, zapošljavanje članova njihovih obitelji ali i s druge strane i možda najvažnija svrha da se i cilj i vrijednost da se hrvatski branitelji osjećaju važno, dobrodošlo, da i danas u miru pridonose razvoju hrvatskoga društva, hrvatskoga gospodarstva dakako i zaista smo imali primjere nevjerojatno uspješnih zadrugara koji su počeli ni od čega, a postigli sjajne uspjehe. I spomenut ću jedan velik i važan projekt, ja mislim ministra da je on i danas živ, povezivanje vezano za suradnju sa Podravkom. Dakle zadruge hrvatskih branitelja koje proizvode voće i povrće, dakle jedan sjajan projekt koji je omogućio i plasman i koji je omogućio naravno povezivanje zadruga kako bi zajedno bili snažniji na tom zajedničkom tržištu. Prema tome, to je projekt kojeg treba podržati, osobito zbog toga, o tome je do sada već bilo riječi, što je projekt udruživanja u zadruge hrvatskih branitelja omogućio osobito osjetljivim skupinama među hrvatskim braniteljima, dakle onima koji su teško oboljeli od PTSP-a, iznimno teške bolesti koja drži okovane hrvatske branitelje toliko dugo nakon rata, dakle zbog činjenice da rat iz njihovih duša i danas ne može izaći i sva iskustva hrvatskih branitelja koji su se udruživali u zadruge su pokazala da je to iznimno djelotvorna terapija. Mnogi od branitelja koji su bili na lijekovima udruživanjem u zadruge, proizvodnjom, evo ja sam prošli put kad smo raspravljali o zadrugama spomenula iznimno uspješnu iz Šibenika koja proizvodi maslinovo ulje, dakle uzgaja masline, proizvodi maslinovo ulje, dakle ljudi su naprosto pronašli svoje mjesto, konačno svih ovih poratnih godina. I nije važan broj zadruga toliko, dakle mi spominjemo različite brojke, evo u ovom izvješću piše 371 nego je važno da održavamo, da podupiremo i da snažimo njihovu važnost. Zato ja mislim da je bilo nepotrebno da smo se suočili sa nužnošću izmjena ovoga zakona kako bismo popravili određenu neusklađenost i disbalans tijekom donošenja Zakona o zadrugama, odnosno mirovinskom osiguranju. Izmjene su se moglo, odnosno bilo bi najvažnije i najbolje da se uvijek balansirano radi na izmjenama i da u izmjenama svakog zakona naravno aktivno sudjeluje svako ministarstvo pa da svako ministarstvo uočava probleme koji će se na djelokrug rada toga ministarstva moguće odraziti kao nepovoljna činjenica. Također želim ukazati na probleme koji mogu proisteći unatoč najboljoj namjeri kroz izmjene ovoga zakona vezane za članak 64.c stavak 3. koji zapravo stvara jedan okvir od dobiti u iznosu od 150 000 kuna, odnosno veću iznad koje ravnatelj zadruge mora biti profesionalac, znači profesionalna osoba. Slažem se da smo trebali dobiti neku procjenu, neku analizu o tome kakve to dobiti zadruge u prosjeku ostvaruju. To može izazvati nove probleme i predlažem Vladi, odnosno predlažem ministru da do glasanja možda razmotri i eventualno neki Vladin amandman koji bi do kraja razriješio ovu situaciju jer ovako stipulirana odredba ovoga članka može otvoriti ponovo nove probleme koji će suzbiti onaj glavni cilj, a to je osnivanje zadruga kako bismo pomogli hrvatskim braniteljima. Ja sam osobno podnijela i dva amandmana vezana za članak 64.b u kojem se kaže tko čini zadrugu, odnosno da zadrugu čini najmanje 2/3 osnivača ili članova koji imaju priznat status hrvatskog branitelja, ratnog vojnog invalida, status člana obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja i dodala sam ovdje ili djece hrvatskog branitelja. Zašto, zato što u interesu svih nas mora biti zapošljavanje djece hrvatskih branitelja i zbog činjenice da oko 50% nezaposlenih su mladi, da je to najviša stopa u Europskoj uniji, apsolutno najviša i da moramo voditi računa, a svaka država, svako društvo može određenu skupinu dodatno poticati. Ja mislim da nam je svima u interesu da osobito osnažimo i podupremo upravo djecu hrvatskih branitelja. I podsjećam vas na Zakon o hrvatskim braniteljima iz 2005. koji je imao jednu odredbu koja je nažalost srušena na Ustavnom sudu gdje smo tada ugradili u zakon odredbu da se dodatna kvota za djecu hrvatskih branitelja, poginulih, osobito poginulih, djecu invalida uvrsti u zakon kako bi se mogli školovati, mogli studirati. Dakle ne djeca koja nisu prošla prag i koja nemaju nikakvog znanja, dapače djeca koja ispunjavaju sve uvjete, ali se za njih trebala osigurati dodatna kvota. To je nažalost srušeno na Ustavnom sudu i onda smo morali dogovarati posebno sa sveučilištem kako još dodatno ipak osnažiti tu zapravo temeljnu ideju, ali to sada nije predmet ove rasprave. I još predlažem amandman na članak 64. stavak 1. gdje se kaže da se zadruge slobodno udružuju i osnivaju saveze radi psihosocijalnog osnaživanja. Ja predlažem da dodamo i gospodarskog, znači gospodarskog i psihosocijalnog osnaživanja jer temeljna poruka zadrugarstva općenito, pa i zadruga hrvatskih branitelja jest ulaganje u gospodarstvo. Branitelji naravno dodatno žele i to znam iz osobnog iskustva iz nebrojeno slučajeva da upravo kroz zapošljavanje u različitim projektima žele pokazati da nisu oni koji čekaju, nego da su oni koji žele djelatno i u miru pridonositi svojoj domovini. Predlažem da, evo prihvatite i te amandmane. Podržavamo izmjene i dopune ovoga zakona.
Hvala. Imamo jednu repliku, Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Kosor, dotakli ste dva vrlo važna pitanja koja želim i ja malo naglasiti, a to je pitanje dakle ovih 150000 kuna tih limita bez obzira govorimo o onom psiho socijalnom učinku zadruga, terapijsko kako god ga zvali sve je pozitivno. Ali ako razmišljamo o jednoj ozbiljnoj proizvodnji, ja govorim i o ozbiljnijoj proizvodnji. Molim lijepo što je moguće. Ja sam na svom području svjedočim da možemo jednu ozbiljnu zadrugu koja može itekako dobro funkcionirati, ali se onda nameće ovo drugo pitanje koje ste vi naglasili a tko može biti član. Itekako važno pitanje, jer ima tu prostora da može, da budu i djeca branitelja ali možda čak i malo još za malo nešto šire. Zašto? Zato jer bi time, naravno doprinijeli očuvanju osim ovoga dijela znači koje zadruga doprinosi očuvanju ruralnih područja, ravnomjernom razvoju Hrvatske, očuvanju naših sela koja su evo na žalost na izdisaju. O tome ja govorim. Dakle, treba gledati šire i zato treba jednu komunikaciju o onome o čemu je kolega Ivić govorio na razini ministarstava da se u tom smislu razmišlja i ja odgovorno tvrdim da ima potencijala u našim ruralnim područjima gdje naši branitelji koji su se pokazali kao dobri poljoprivrednici, učinkoviti poljoprivrednici došli u teškoće mogu ostvariti zavidnu proizvodnju, ali za to im treba osigurati jedan kvalitetan okvir. Hvala lijepo.
Odgovor kolegice Kosor, izvolite.
Da u potpunosti se slažem s vama zato što evo i podaci govore da najveći broj zadruga hrvatskih branitelja su upravo poljoprivredne zadruge. Znači one koje po logici stvari se osnivaju na selu, dakle u okviru onoga što se zove proizvodnja, poljoprivredna proizvodnja na selu jer ona po logici stvari može biti samo na selu. Slažem se da treba preispitati ovaj limit od 150000 kuna. On se odnosi na onda vezano za dobit na to tko može biti ravnatelj, ali i oko udruživanja. Ne vjerujem da podupirete evo i ideju da omogućimo da među tim osnivačima i članovima budu i djeca. Posebice se to odnosi upravo na djecu koja žive na selu. Znači djecu hrvatskih branitelja koja žive na selu, koja ne mogu naći posao, koja se ne mogu zaposliti i koja i zaista teško žive. Angažman u zadruzi pa i za neki mali novac sasvim sigurno da bi ih dodatno osnažio, a mi kao društvo postižemo onaj najvažniji cilj a to je da podupiremo tu osobito osjetljivu skupinu. Dakle ne samo mlade nego i mlade djecu hrvatskih branitelja. Svaka država to može. Osobito su to činile mnoge države nakon rata. Mi smo evo na žalost jedina danas članica EU koja još uvijek liječi teške rane agresije na Hrvatsku.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a, Alen Prelec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa ispred vas su Prijedlog zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima obitelji. Ja ovdje govorim u ime kluba, ali kao hrvatski branitelj. Iskreno rečeno, teško mi je kad vidim kolege, branitelje, susjede, prijatelje kako bauljaju između kafića, parkova, kuća i više puta se osjećaju kao da su ostavljeni od ove Hrvatske države, da su zaboravljeni. Da li je to u potpunosti točno? Nije sigurno. Da li imaju puno, puno problema? Imaju. Jedan od najvećih problema jasno su psihofizički problemi. To su PTSP, to su invaliditet. Ali od tih problema neću reći da su gori ili ne problem nezaposlenosti. Mislim da je to jedan veliki problem i da li ćemo ga mi riješiti ovim zakonom teško da ćemo svoje probleme te riješiti ovim zakonom, ali ja se nadam da će on stvarno ići u smjeru da riješimo barem donekle problem nezaposlenosti hrvatskog branitelja. Jedna od najuspješnijih mjera Vlade ne jasno ove nego svih vlada do sad je bio po pitanju zadruga hrvatskih branitelja. Na žalost mi danas imamo jako puno zadruga, ali ne postoji jedinstvena evidencija braniteljskih zadruga. Evo i kolege prije mene su pričale da imamo gotovo 43% svih zadruga su povezani sa hrvatskim braniteljima. Da li je to dovoljno? Pa vjerojatno ovakav veliki broj zadruga bi trebao biti dovoljan, međutim da li su one dovoljno učinkovite? Ja se nadam da ovaj zakon će nešto promijeniti i da će hrvatski branitelj biti zaposleni hrvatski branitelj. Dopustite da kažem nekoliko stvari vezano uz osnovna pitanja koja treba upravo urediti ovaj zakon, a to je da treba definirati braniteljsku zadrugu pod nazivom braniteljska socijalno-radna zadruga posebice u odnosu na sastav članova, te ciljeve osnivanju zadruge. Treba uvažiti posebnost adresata na koju se zakon ima primijeniti olakšavanjem sudjelovanja u pravnom prometu, odnosno pozicioniranju na tržištu u cilju poticanja na rad i korisnost u društvu. Urediti situaciju kada upravitelj braniteljske socijalne radne zadruge ostvaruje prava sukladno Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji na način da se ista prava uzimaju u obzir i usklade s upraviteljskom funkcijom, odnosno da se ista ne gube obnašanjem dužnosti upravitelja istovremeno imajući u vidu konkurentnost, odnosno ravnopravnost zadruga na tržištu. Pripisivanjem financijskog prava o stvaranju dobiti i ograničiti potencijalno moguće poremećaje tržišne konkurentnosti uslijed korištenja povoljnosti propisanih za upravitelje braniteljskih i socijalnih radnih zadruga pod posebnim uvjetima. Predvidjeti evidencije braniteljskih socijalnih radnih zadruga, odnosno njihovih upravitelja. Da braniteljske socijalne radne zadruge predvide primjenu mjera, i aktivnosti i programa stručnog osposobljavanja koje provodi Ministarstvo branitelja. Posljedice donošenja ovog zakona jesu uvažavanje posebnosti braniteljske populacije, olakšavanje i uključivanje u radne i gospodarske procese poticanjem na rad i korisnost u cilju potpunije rehabilitacije i reintegracije u društvu. Povećanje konkurentnosti braniteljskih socijalnih radnih zadruga i uspješnije uključivanje na tržište rada uvažavanjem stečenih prava sukladno Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Ograničenje potencijalnih zloupotreba, odnosno mogućih poremećaja tržišne ravnoteže i lojalne utakmice. Jedinstvena evidencija braniteljsko socijalnih radnih zadruga, saveza i njihovih upravitelja. Za provedbu ovog zakona, odnosno novih članaka koje propisuje odnosno uređuju braniteljske socijalne radne zadruge nije potrebno osigurati dodatna sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske, s obzirom da se radi o zakonodavnom uređenju zadruga koje kao takve u pravnom prometu već postoje, a kojim odredbama se uvažavanjem njihovih posebnosti olakšava ostvarivanje pojedinačnih i zadružnih interesa. Zadruge branitelja već postoje i djeluju na tržištu, no sukladno postojećim propisima koji su stupili na snagu 1. siječnja 2014. godine kako bi se zadržali prava stečena po osnovi sudjelovanja u Domovinskom ratu, umirovljeni branitelji ne mogu upravljati zadrugom koju su sami osnovali odnosno za isto primati naknadu. S obzirom da su u obvezi mirovinskog osiguranja. S druge strane zapošljavanje druge osobe na mjesto upravitelja iziskuje dodatno financijsko opterećenje, sve navedeno dovodi u pitanje njihovu adekvatnu konkuriranje na tržištu te uključivanje članova u poslove zadruge uopće. Ovo u konačnici ima negativne posljedice na rehabilitaciju braniteljske populacije što je osnovni cilj braniteljsko socijalnih radnih zadruga. Ovo je posebno spomenuto u članku 64.c koji kaže "Da upravitelj zadruge može biti i osoba koja ima priznat status Hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata ili status hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata kod koje je utvrđena opća nesposobnost za rad, odnosno potpuni gubitak radne sposobnosti ili profesionalna nesposobnost za rad, odnosno djelomični gubitak radne sposobnosti kao posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti ili pojave bolesti u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ako poslove upravitelja obavlja bez plaće ili naknade." Ovim člankom se omogućava da podnošenje prijave na obvezno mirovinsko osiguranje upravitelja zadruge ako se radio o osobi koja ostvaruje pravo na invaliditet, mirovinu temeljem Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji s utvrđenom općom nesposobnosti za rad, odnosno potpunim gubitkom radne sposobnosti ili profesionalne nesposobnosti za rad. Za napomenuti je da odredba ne dira u stečena prava adresata, odnosno upravo suprotno u skladu je s legitimnim očekivanje samih adresata posebno jer su posljedice, odnosno promjene koje će odredba proizvesti izvjesne i korisne za same adresate i njihova prava. Odredba je propisa s ciljem zaštite adresata, njihovih stečenih prava pri čemu ne dira u druga prava odnosno ne remeti tržišne zakonitosti kao što su lojalna utakmica, odnosno tržišna konkurentnost. Dakle, kako bi se uvažile posebnosti ovih zadruga pribjeglo se hitnoj dopuni zakona s primjenom konkretne odredbe od 1. siječnja 2014. godine kao početka kalendarske godine sve radi ograničenja određenog istim zakonom koji je propisuje da isto neće važiti ako braniteljska socijalna radna zadruga ostvari propisani iznos godišnje dobiti od 150 tisuća kuna. I na kraju, evo želim vjerovati da će svi zastupnici u Hrvatskom saboru dići ruku za ovom zakonu, ali i nadam se da će on doista pomoći da Hrvatski branitelj bude zaposleni Hrvatski branitelj i da u konačnici taj Hrvatski branitelj bude još ponosniji za sve ono što je učinio za Hrvatsku domovinu. Jasno klub SDP-a će biti za ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama. I ministre završeno. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnici i zastupnice, hvala vam lijepa na ovoj konstruktivnoj raspravi i na tome da ćete podržati ovu dopunu zakona. Međutim, evo samo nekoliko riječi za one koji su sudjelovali u raspravi, većina poznaje i tematiku o čemu je i govorila, ali za neke koji nisu razumjeli i za javnost da pojasnimo. Dakle, ova dopuna Zakona o pravima Hrvatskih branitelja ne govori o zadrugama samim kao takvim, nego o upraviteljima zadruge, za njih se ova odredba odnosi. Pa prema tome, branitelji često govore i s pravom su ogorčeni kada govorimo o njihovim privilegijama, oni žele govoriti o pravima. Ruku na srce ova dopuna zakona je izlazak u susret Hrvatskim braniteljima i na neki način jedna je mala privilegija, ali s obzirom na ono što postižemo sa braniteljskim zadrugarstvom nitko u Hrvatskoj nema protiv toga ništa. Dakle, iznos koji smo stavili od 150 tisuća kuna dobiti, hvala Bogu, dakle još jedanput napominjem da je sve usklađeno i sa samim zadrugarima. Ovdje se radi o upraviteljima, ukoliko zadruga, a mi imao zadruge koje prihoduju od 0 pa hvala Bogu do nekoliko milijuna kuna, ovdje se radi o upraviteljima koji su mahom u mirovini. Dakle, budimo pošteni kada govorimo i o broju nezaposlenih hrvatskih građana na zavodu za zapošljavanje, a branitelji su upravitelji i u mirovini, a htjeli bi biti i upravitelji. Zato smo stavili ovaj iznos od 150 tisuća kuna ukoliko, a svi za to navijamo, bude i više oni samo promijene upravitelja, ništa se ne mijenja. I jedna još samo rečenica vezana za članstvo u zadruzi. Član zadruge može biti svatko, samo smo odredili one koji će biti osnivači, ali kasnije oni mogu ako bude potrebe i mi to i volimo može biti tko god hoće. Evo, hvala lijepa.
Hvala ministre. Imamo dvije replike. Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Gospodine ministre nikako se ne mogu složiti sa vašom rečenicom kao resornog ministra da je ovo jedna od privilegija za branitelje. Vi to kao ministar hrvatskih branitelja naprosto niti smijete niti imate pravo reći jer ovo nije nikakva privilegija. Ovaj zakon je stariji od Zakona o mirovinskom osiguranju i ono što bih vam želio reći da je Vlada ispoštivala proceduru kako se donose zakone onda bi vi Zakon o mirovinskom osiguranju dobili na mišljenje i na njega bi vjerojatno sukladno odredbama ovog zakona dali negativno mišljenje ili dali prijedlog i uopće do ovoga ne bi trebalo doći. Međutim, smeta me kad govorimo o privilegijama hrvatskih branitelja. Oni si ništa nisu sami uzeli, sve im je dao ovaj Visoki dom. Netko je ocijenio i procijenio da određen program na ovakav ili onakav način može pomoći onima koji su stvorili ovu državu. I prema tome mislim da nitko nema pravo reći da je to privilegija, nitko u ovoj državi. Jer hrvatski branitelji nisu išli u Domovinski rat da bi ostvarili privilegije. To kakva im je prava dala Hrvatska država i ovo prava podvlačim to je temeljem prijedloga da li nekakvih udruga, da li resornog ministarstva. Bilo je zakona koji su predlagali saborski zastupnici ali to je pravo hrvatskih branitelja. Tako i ovo što ste vi kao ministar branitelja predložili je pravo koje imaju hrvatski branitelji i nije nikakva privilegija. I nije dobro ako vi kao resorni ministar kažete da je to privilegija onda oni svi zločesti koji vrlo često vole potkusurivati se sa hrvatskim braniteljima će to itekako koristiti. I mislim da naprosto vi to ne smijete reći.
Hvala. Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Pa iskreno rečeno isto sam htio reagirati na ovo da i dalje ne smatram da je ovo nikakva pa čak ni mala privilegija, da je to s vaše strane pogrešno upotrijebljen termin. S druge strane ovo kad ste spominjali ovih 150 tisuća kuna zadruga postigne taj rezultat i nije problem prijeđu preko toga, promijene upravitelja. Pa zar to već nije apsurd? Znači, uspješni smo ali sad zbog toga što smo uspješni ajmo promijeniti upravitelja da bi i dalje bili u zakonskim okvirima. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Dobro zakonskim uvjetima. Hvala na dopuni. I koristim ovu priliku s obzirom da ste i vi sad spominjali taj dio oko ovih amandmana odnosno teksta zakona na koje se odnose ovi amandmani da se ispričam zastupnici Kosor koja moram priznati da sam prilikom čitanja stvarno krivo iščitao taj amandman i krivo ga shvatio i podržat ću ga apsolutno s obzirom da je riječ o kvalitetnoj nadopuni onog članka koji je u osnovnom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Ministre zahvaljujem.
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 676. Rasprava o tekstu zakona je završena. U skladu sa člankom 193. Poslovnika Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Za povratno djelovanje članka 6. Konačnog prijedloga zakona o dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji postoje posebno opravdani razlozi. Molim da se izjasnite tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak prihvaćen jednoglasno sa 109 glasova za. Utvrđujem da je amandmane koje je dostavila Vlada RH, da su dostavljeni u poslovničkom roku, pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Međutim, amandmane su podnijeli i Odbor za zakonodavstvo i poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Molim predstavnika predlagateljice da se izjasni. Poštovana zamjenica ministra branitelja Vesna Nađ. Idemo po redu. Odbor za zakonodavstvo, amandman broj 1. na članak 3. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 676. Rasprava o tekstu zakona je završena. U skladu sa člankom 193. Poslovnika Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Za povratno djelovanje članka 6. Konačnog prijedloga zakona o dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji postoje posebno opravdani razlozi. Molim da se izjasnite tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak prihvaćen jednoglasno sa 109 glasova za. Utvrđujem da je amandmane koje je dostavila Vlada RH, da su dostavljeni u poslovničkom roku, pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Međutim, amandmane su podnijeli i Odbor za zakonodavstvo i poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Molim predstavnika predlagateljice da se izjasni. Poštovana zamjenica ministra branitelja Vesna Nađ. Idemo po redu. Odbor za zakonodavstvo, amandman broj 1. na članak 3.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman broj 1. se ne prihvaća budući da je već inkorporiran u amandmane Vlade Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Amandman br. 2. na članak 5. istog odbora.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni amandman.
Hvala lijepa. Amandman br. 3. na članak 6. istog odbora.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni.
Hvala lijepa. Nadam se da je povučen kao i prije? Hvala lijepa. Amandman poštovane zastupnice Jadranke Kosor, amandman br. 1.
Amandman br. 1. ne prihvaća se.
Obrazloženje?
Radi se o definiranju specifičnosti braniteljske zadruge u smislu da je nužno da se ista veže uz hrvatske branitelje iz Domovinskog rata odnosno iz HRVI i članove obitelji smrtno stradalog, zatočenog i nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata to nema zapreke da se kao članovi zadruge u istu udružuju i mladi odnosno djeca hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. No za samu definiciju odnosno pravnu regulaciju specifičnosti ove zadruge nije nužno i nema potrebe adresirati posebno sve moguće kategorije osoba pogotovo što je člankom 64.b regulirano da članovi braniteljske zadruge mogu biti i osobe koje imaju priznat status članova obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata kojoj skupini pripadaju i djeca smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata.
Molim poštovanu zastupnicu Jadranku Kosor da se očituje o obrazloženju.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja mislim da nije točno da nije nužno navesti sve kategorije koje čine kako je ovdje stipulirano dvije trećine zadrugara. Dakle, mislim da bi bilo važno i dobro da i djecu hrvatskih branitelja uz hrvatske branitelje, ratne vojne invalide navedemo kao one koji mogu biti osnivači jer je važno da djeca hrvatskih branitelja rade, da se udružuju, da se školuju i da naravno vide budućnost. Zato molim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim da se izjasnite o amandmanu br. 1. poštovane zastupnice Jadranke Kosor kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Amandman br. 2. iste poštovane zastupnice Jadranke Kosor.
Amandman br. 2. se ne prihvaća. Dopunu odredbe u smislu gospodarskog osnaživanja braniteljskih zadruga držimo nepotrebnom budući da je osnovni smisao zakona naglašavanje psihosocijalnog osnaživanja i zdravstvene rehabilitacije njenih članova što ovaj zakon kao lex specialis i definira. Na sve druge segmente primjenjuje se Opći zakon o zadrugama koji upućuje i na ovaj gospodarski učinak udruživanja zadruga.
Podnositeljica amandmana poštovana zastupnica Jadranka Kosor, očitovanje.
… [[Govornica nije uključena.]] Čudim se jako da ne prihvaćate ovaj amandman zbog toga što zadruge hrvatskih branitelja svodite samo na psihosocijalnu razinu. Dakle, nije smisao niti osnivanja niti udruživanja zadruga hrvatskih branitelja u tome da se kroz rad u zadrugama obavlja psihosocijalni tretman nego i gospodarski. Dakle, da rade, da se udružuju, da privređuju i da se osjećaju kao ponosni pripadnici hrvatskoga društva. Dakle, uz psihosocijalni razlog treba po mom mišljenju uvesti i gospodarski. I zato tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 2. poštovane zastupnice Jadranke Kosor kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa, ocjenjujem nije dobio potrebitu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje konačni prijedlog zakona. Molim, tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 109 glasova za donesen zakon P.Z. br. 676 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za program poboljšanja kvalitete i djelotvornosti pružanja zdravstvenih usluga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 688; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je zamjenik ministra Marijan Cesarik. Uvodno, zamjeniče izvolite.
Hvala vam lijepo. Ugovor o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za program poboljšanja kvalitete i djelotvornosti zdravstvenih usluga potpisan je 10. lipnja 2014. godine. Cilj projekta je poboljšanje kvalitete zdravstvene zaštite i djelotvornosti pružanja zdravstvenih usluga u RH. Nacionalnom strategijom razvoja zdravstva 2012.-2020. utvrđeni su strateški problemi i reformski prioriteti za zdravstveni sektor. To su slaba povezanost i nedostatan kontinuitet u zdravstvenoj zaštiti na svim razinama, primarnoj, sekundarnoj i tercijarnoj zdravstvenog sustava, neujednačena i nepoznata kvaliteta zdravstvene zaštite, nedovoljna učinkovitost i djelotvornost sustava zdravstvene zaštite, slaba ili neujednačena dostupnost zdravstvene zaštite po regijama, razmjerno loši pokazatelji zdravlja naročito pokazatelji rizičnih faktora i ponašanja prema vlastitom zdravlju. Program poboljšanja kvalitete i djelotvornosti pružanja zdravstvenih usluga obuhvaća 5 od 8 prioriteta iz Nacionalne strategije razvoja zdravstva 2012.-2020. koji su usmjereni na rješavanje glavnih reformskih izazova u zdravstvu. A to su, jačanje upravljačkih kapaciteta u zdravstvu, reorganizacije ustroja i djelovanje zdravstvenih ustanova, poticanje kvalitete u zdravstvenoj zaštiti, jačanje preventivnih aktivnosti, očuvanje financijske stabilnosti u zdravstvu. Ključni rezultati programa su da je provedena prva faza master plana bolnica i postignute sve sljedeće etape. Ukupan broj kreveta za akutno liječenje smanjen je za 20% sa 15 930 na 12 800 te 80% bolnica je racionalizirano bez novih dospjelih obveza nastalih u prethodnoj kalendarskoj godini. Uvedeni postupci nadzora kvalitete uključujući u 100% racionaliziranih bolnica proveden je tehnički nadzor u prethodnoj kalendarskoj godini i 40% javno objavljenih najuspješnijih bolnica, uključujući i rezultate, te barem 50% racionaliziranih bolnica akreditirano pri agenciji za kvalitetu kroz prihvatljiv akreditacijski postupak. Vrijednost zajma je 75 milijuna eura. Ukupna vrijednost programa poboljšanja kvalitete i djelotvornosti pružanja zdravstveni usluga procijenjena je na 180 milijuna eura. Program će se financirati iz sredstava Državnog proračuna RH u iznosu od 105 milijuna eura i sredstvima zajma u iznosu od 75 milijuna eura. Od ukupnog iznosa zajma, 90% sredstava, dakle 67,5 milijuna eura namijenjeno je Ministarstvu financija, dok 10% sredstava zajma, 7,5 milijuna eura namijenjeno je Ministarstvu zdravlja. Sredstvima zajma koja su namijenjena Ministarstvu zdravlja financirala bi se tehnička pomoć u upravljanju planiranim intervencijama i njihovoj provedbi. Sredstvima zajma, dakle koja su namijenjena Ministarstvu zdravlja financirala bi se tehnička pomoć u upravljanju planiranim intervencijama i njihovoj provedbi, uključujući izradu tehničke i projektne dokumentacije i pripremu zahtjeva za povlačenje sredstava iz fondova EU. Uspostavu i provedbu programa unapređenja energetske učinkovitosti u zdravstvenom sektoru i pripremu projekata za financiranje sredstava iz fondova EU, tehničku pomoć Agenciji za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu u planiranoj provedbi akreditacije bolnice, itd. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. U ime Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku, predsjednik odbora Željko Jovanović će podnijeti izvješće.
Hvala potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku održao je na 51. sjednici raspravu na ovu temu kao matično radno tijelo. Uvodno čuli smo od predlagatelja da je razlog hitnog postupka zbog toga što da bi stupio na snagu zakon omogućit će povlačenje sredstava zajma. Čuli smo i danas radi se o iznosu od 105 milijuna eura i sredstvima zajma u iznosu od 75 milijuna eura, rok otplate 20 godina. Ono što je bitno, imamo nacionalnu strategiju koja navodi 8 prioriteta, 5 od tih 8 prioriteta biti će financirano iz ovog zajma. Ono što je na odboru izazvalo najviše interesa, najviše rasprave ticalo se dijela upravljačkih kapaciteta, pitanja odgovornosti, kvalitete i sigurnosti u zdravstvu. Pozitivnim su ocijenjene investicijske mjere koje će svakako doprinijeti poboljšanju uvjeta i kvalitete u zdravstvu i s tim u vezi istaknuta je potreba namjenskog i odgovornog usmjeravanja i trošenja sredstava zajma. Ono što je najbitnije reći da je nakon provedene rasprave odbor jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese predmetni zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika HDZ-a i kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pa naočigled je jedan tehnički zakon, međutim mislim da ovaj zakon moramo gledati malo u kontekstu vremena i prostora kad se on donosi, a nažalost i vrlo često našim politikantskih rasprava u ovom Saboru koji koristimo za dnevno političke potrebe. Ja ću odmah reći, klub HDZ-a će podržati ovaj zakon iz jednostavnog razloga što sva ova sredstva ako ste malo bolje pogledali materijali, da se radi o 2,57 milijardi u proteklih 21 godinu je Hrvatska država dobila od Švedske banke su možemo reći Bogom dana sredstva. Zašto? Zato što se daju na dugi rok, daju se po vrlo niskoj kamatnoj stopi i ono što je ključno reći, ta sredstva su potpora reformama, dakle ta sredstva nisu za točno namijenjenu stvar, s tim sredstvima će se platiti to i to, nego kad se ta sredstva odobre u Svjetskoj banci, onda su odobrena temeljem određenih reformi koje bi ta Vlada trebala provesti i ta financijska sredstva u principu bi trebala olakšati jer svaka reforma, hoćemo, nećemo, košta, ta sredstva bi naprosto trebalo olakšati zato mi je žao što možda zamjenik predstavnika predlagatelja nije više rekao jer možda malo čudno izgleda da od 75 milijuna eura praktički 90% ide Ministarstvu financija, samo 10% Ministarstvu zdravlja jer da je rekao predstavnik predlagatelja da ta, zašto ta sredstva idu Ministarstvu financija, da bi bilo daleko jasnije. No, zašto sam rekao da ovaj zakon moramo gledati u kontekstu vremena i prostora? Dakle, s jedne strane se promijenio ministar, novi ministar je vrlo glasno rekao da neće podržati ovo ili ono, što od bivšeg ministra, a s druge strane ono što svakako zabrinjava, to je izjava čelnika Svjetske banke. Dakle, izjava onoga tko nam je odobrio ovaj kredit i možemo se mi ljutiti koliko god hoćemo i svi mi koji smo bili u izvršnoj vlasti, nikada nam nije baš lijepo sjelo, da tako kažem, kad ste dobili kritiku od nekakve međunarodne financijske institucije. Međutim, bez obzira što mislili o njima, njihova je zadnja. Temeljem njihovih zapažanja, temeljem njihove ocjene se ocjenjuje RH. I zato kažem da možda ovaj zakon treba gledati upravo u tom kontekstu. S jedne strane, dakle sva sredstva koja je RH u protekle 23 godine dobila od Svjetske banke su bile potpora i reforma. I ovdje želim nešto jasno reći, to sam govorio dok sam bio ministar i govorit ću danas kao saborski zastupnik, postavlja se samo jedno elementarno pitanje, da li su oni koji su dobili ta sredstva potpore proveli te reforme na način kao što je bilo zacrtano? Jer da su te reforme provedene, svih ovih 23 godine, onda vjerojatno situaciju u Hrvatskoj, bar o tome kad govorimo da bi trebalo provesti strukturne reforme u državnoj upravi, bi izgledalo malo drugačije. Prije svega u 2 sektora koji su vrlo često dobivali izdašnu pomoć Svjetske banke, a to je zdravlje i prosvjeta. To mogu reći kao jedini hrvatski ministar koji je upisan u knjigu … Svjetske banke. Dakle, temeljem rezultata 2007. godine meni je ta nagrada uručena na Wall Streetu 2008., to nažalost u Hrvatskoj ništa ne znači, dapače, neki su to posprdno gledali. Međutim kao što sam rekao da su ovo bogom dana sredstva tako bi si i mi u Hrvatskoj konačno trebali razmisliti da temeljem ovih sredstva i pomoći koje dobivamo od institucionalnih banaka bi trebali konačno početi provoditi ove reforme. I budimo sigurni da bez obzira što možda se nikada nećemo složiti sa nekim stvarima koje od nas traži Svjetska banka i MMF ali u 80, 90% stvari naprosto će doći kad-tad trenutak kada ćemo postati sami svjesni da to moramo provesti. I zato ova izjava čelnika Svjetske banke o tome da Hrvatske ne provodi reforme, što je najveća tragedija da ima Vladu spremna provoditi reforme je upozoravajuća. Upozoravajuća jer je temeljem te izjave će nas opet onaj kreditni rejting agencije koje su nam skinule kreditni rejting ja ću to otvoreno reći neopravdano. I mislim da je najveća greška ove Vlade bila što je rekla mi želimo čuvati kreditni rejting. Ako nam je taj kreditni rejting godinama bio na jednoj razini i održavan na toj razini samo zbog toga što je rečeno još niste članica EU i zbog toga ste rizični, onda je taj isti kreditni rejting agencije u onom trenutku kada je Hrvatska završila pregovore, kada je ušla u EU morala nagraditi Hrvatsku sa boljim rejtingom. A onda kada nas nagradi sa tim boljim rejtingom onda neka nam skida taj rejting. I nije dobro da smo mi govorili da želimo očuvati rejting koji nam se mora povećati iz razloga što smo završili jedan posao koji nam je prije toga uvijek bio nekakav minus. Ali zašto govorim o rejtingu? Zato što mišljenje čelnika Svjetske banke itekako će utjecati na kreditni rejting RH i kada ti stručnjaci iz tih rejting agencija dolazi u Hrvatsku oni između ostalog nikako neće zaobići Ured svjetske banke u Zagrebu. I još ću nešto reći, zašto je ovaj kredit povoljan? Pa iz razloga što se on u knjigovodstvu ne evidentira sasvim drugačije. Dakle krediti institucionalnih banaka su trošak tek u onom trenutku kada vraćate glavnicu i trošak su kada plaćate kamate. s obzirom da je on na 20 godina da imate 4 godine počeka praktički sljedeće 4 godine izuzev plaćanja kamate nemate nikakav trošak i kada govorimo o mjerama prekomjernog deficita, a sada ću vam navesti neke brojke onda ćete vidjeti da to nije zanemarivo i to je ono što je možda greška Vlade da se ne drži onih odredbi Zakona o fiskalnoj odgovornosti, a to je da se ne može napisati da za provođenje ovog zakona nisu potrebna sredstva. Potrebna su sredstva svake godine u iznosu negdje po prilici prosječno oko 18 milijuna kuna, potrebna su sredstva u trenutku realizacije kredita, a to je negdje 0,25 to je negdje oko milijun 835 tisuća eura, to je znači nešto manje od 14 milijuna kuna kao jednokratni trošak i to je trošak proračuna koji se mora platiti. Prema tome kada govorimo o ocjeni potrebnih sredstva to se mora navesti unutra jel to je trošak koji nastaje u godini u onom trenutku kada se potpiše ovaj ugovor. Mi ćemo morati platiti tih 0,25% jednokratne naknade isto kao što ćemo u sljedećih 20 godina plaćati kamatnu stopu sukladno kamatnom računu kako ona pripada. I nažalost i ta kamata je vrlo često račun zapravo predmet politikantskog obračunavanja u ovoj sabornici jer među onih 9 i još nešto milijardi 10 milijardi kamata između ostalog su i ove kamate 2,57 milijardi eura kredite od Svjetske banke koji smo dobili u proteklih 21 godinu. Dakle kao što sam rekao na početku klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona iz jednostavnog razloga što su sve vlade bile sretne kada su dobile ovakav kredit od Svjetske banke u proteklim godinama jer nisu za ovakve stvari mogle doći do boljih i kvalitetnijih sredstava i onda ne bi bilo pošteno i korektno da podržimo ovaj prijedlog zakona. ali osjećao sam potrebu reći neke stvari jer mislim da Hrvatska nema u ovom trenutku pravo da žmiri na određene probleme i da jedino naše kolege s druge strane Markovog ne vidi u kakvom se problemu RH nalazi, a svi ostali vide. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Nadica Jelaš.
Poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Dakle Međunarodna banka za obnovu i razvoj je sudeći po iznosu odobrenih zajmova i pruženoj tehničkoj pomoći najznačajniji izvor inozemne financijske pomoći za RH. dakle ona kontinuirano podupire ekonomsko-socijalni razvitak i reforme u gospodarstvu putem investicijskih zajmova i darovnica. Do sada je EBRD Hrvatskoj ukupno odobrio 54 zajma od toga 37 izravnih i 17 uz državna jamstva, 1 predujam u vrijednosti od 2,6 milijardi eura i 52 darovnice vrijedne ukupno 52 milijuna eura. EBRD je jedna od međunarodnih financijskih institucija u okviru grupacije Svjetske banke utemeljene 1945.godine dakle nakon Drugog svjetskog rata s ciljem pomaganja nedovoljno razvijenim zemljama u njihovoj borbi protiv siromaštva i poticanju gospodarskog razvoja. Drugim riječima, reformama u određenim segmentima u određenim sustavima i ukupnom napretku država. RH je punopravna članica EBRD-a od 1993.godine s upisanim kapitalom od 321 milijuna američkih dolara. nadležno tijelo za suradnju s grupacijom Svjetske banke je Ministarstvo financija, a ministar financija je po svojoj funkciji guverner za RH u Svjetskoj banci. Drugim riječima, Ministarstvo financija ovlašteno je u ime RH obavljati sve poslove i transakcije prema Statutu Svjetske banke. U tom smislu je ministar financija 10.lipnja ove godine potpisao ugovor o zajmu između RH i EBRD-a za Program poboljšanja kvalitete i djelotvornosti pružanja zdravstvenih usluga, a Hrvatski sabor bi trebao ovim zakonom o kojem danas raspravljamo potvrditi predmetni ugovor. Ugovorom Hrvatska preuzima na sebe obvezu otplate zajma te kamata i drugih troškova vezanih uz samo korištenje zajma. I evo nekoliko sasvim konkretnih riječi o programu. Program obuhvaća pet od ukupno 8 reformskih prioriteta iz Nacionalne strategije razvoja zdravstva od 2012. do 2020. i to su sljedeći prioriteti. Dakle prvo jačanje upravljačkih kapaciteta u zdravstvu, drugi prioritet reorganizacija ustroja i djelovanja zdravstvenih ustanova, treće je poticanje kvalitete zdravstvene zaštite, četvrto jačanje preventivnih aktivnosti i peto očuvanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava. Detaljan opis aktivnosti predviđenih programom nalazi se u prilogu 1 ugovora s time da bi sve aktivnosti trebale biti okončane do sredine 2018. godine. Program će provoditi Ministarstvo financija i Ministarstvo zdravlja uz pomoć Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i agencije s time da su provedbena rješenja detaljno definirana prilogom 2 ugovora a i EBRD će povremeno prema svojom nahođenju tražiti procjenu odnosno reviziju neovisnih agencija o tome kako se ostvaruju programske aktivnosti i naravno kako se troše sredstva zajma. Ukupna vrijednost programa je 180 milijuna eura s time da će 105 milijuna eura biti osigurano iz državnog proračuna Republike Hrvatske a 75 milijuna iz zajma EBRD-a o čemu je upravo danas riječ. I na kraju još nekoliko osnovnih parametara zajma, onih financijskih parametara dakako, glavnica kao što sam rekla iznosi 75 milijuna eura, kamata je jednaka referentnoj kamatnoj stopi, dakle to je Euribor koji ovoga trenutka iznosi negdje 0,4% i on se uvećava za fiksnu maržu, ona je na razini 0,6%. S time da treba naglasiti da je zajmodavac predvidio konverziju svih uglavaka Ugovora o zajmu vezanih uz glavnicu i uz kamatnu stopu. Jednokratna početna naknada iznosi 0,25% iznosa zajma a plaća se u roku od 60 dana od stupanja zajma na snagu s time da zajam stupa na snagu u roku od 90 dana od datuma potpisivanja ugovora. Vrijeme otplate je 15 godina uz poček od 4 godine, otplata započinje 15. svibnja 2018. a završava 15. studenog 2033. godine. Rata zajma plaća se 2 puta godišnje dakle 15. svibnja i 15. studenog. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče i zamjeniče ministra financija, kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a odmah da kažem podržati ćemo Zakon o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za program poboljšanja kvalitete i djelotvornosti pružanja zdravstvenih usluga s Konačnim prijedlogom Zakona. Dakle i u uvodu je rečeno i kolege i kolegice su već istaknuli u biti i značaj i ulogu Svjetske banke i malo rasprave oko toga zbog čega će se sredstva koristiti. Ja u ime kluba HNS-a zato ću samo naglasiti ono što je bitno i jasno i za naše građane i za javnost kada se uzimaju zajmovi, kada se uzimaju određene obaveze, kada se na kraju diže i podiže javni dug da se točno zna koja je to svrha, jasna svrha koja je učinkovitost u biti tih sredstava, šta je to šta je dobrobit građana zbog čega to uzimamo. A isto tako želio bih naglasiti šta u uvodu i nije rečeno da u ovom trenutku obračun kamate i one fiksne marže bi bio negdje 0,4%, toliko je Euro LIBOR plus fiksna marža 0,6, to je negdje oko 1% što zaista u ovom trenutku predstavlja jednu iznimno nisku razinu zaduženja uz onih 0,25% naknade koju treba platiti. Prema tome to su sigurno iznosi koji su činjenice pozitivne posebno ako se govori o tome da ta pozitivna niska kamatna stopa ide kako je i dijelom rečeno u uvodu na jačanje upravljačkih kapaciteta u zdravstvu, reorganizaciji, ustroju i djelovanju zdravstvenih ustanova. A to znači pod a) provedbu master plana za bolnice, reformu bolnica, promjenu upravljanja i rukovođenje, pod b) promicanje grupnih praksi za liječnike primarne zdravstvene zaštite što nam je iznimno bitno u jačanju primarne zaštite kao jedne preventive, c) proširenje izvanbolničkih usluga na razini sekundarne zdravstvene zaštite uključujući i centre za izvanbolničke pacijente sa sofisticiranom tehnologijom visoke rezolucije, d) redefiniranje dugotrajnih zdravstvenih usluga i palijativne skrbi, znamo koliko nam je palijativna skrb bitna a koliko je u biti u ovom trenutku nedostatna s obzirom na potrebe. Zatim onaj segment grupe, rekli bi grupe na koju se odnosi ovo zdravstvena, ovaj zajam, grupa koja se sadrži pod naslovom poticanje kvalitete u zdravstvenoj zaštiti i jačanje preventivnih aktivnosti. Znači pod a) provedba mehanizma akreditacije bolnica, pod b) primjena procjene zdravstvenih tehnologija na odabrane nove zdravstvene tehnologije, pod c) izrada kliničkih protokola i smjernica za postupke zbrinjavanja, pod d) uočavanje i odgovarajuće bilježene specifičnih i neočekivanih neželjenih događaja za kvalitetu, znači apsolutno kvaliteta i učinkovitost je bitna i karika ovog samog zajma. Zatim provedba tehničkog nadzora i uspostava platnih mehanizama kako bi se potaknula upotreba kliničkih smjernica. Pod f) korištenje postojećeg sustava e-recept ili i-recept u svrhu nadzora kvalitete. I ona zadnja grupa očuvanje financije stabilnosti zdravstva. Pod a) daljnji razvoj središnje nabave za medicinske i nemedicinske i nemedicinske potrepštine, pod b) racionalizacija nemedicinskih usluga, pod c) stavljanje naglaska na komponentu uspješnosti prilikom plaćanja prema bolnicama i izvanbolničkim službama i pod d) razvoj kapaciteta Ministarstva zdravstva za izradu i podnošenje prijedloga za financiranje sredstvima iz strukturnih fondova Europske unije. Znači sve ovo kad sagledamo onu zadnju državnu reviziju koju smo imali 2011. bolničkih sustava i masterplan i reforme koje se provode, teške reforme ali se provode u zdravstvenom sustavu, sa sredstvima iz proračuna, sa sredstvima ovoga zajma, prema striktno određenom programu jer sve ovo što je napisano se i mora naravno sprovest da bi se opravdala sredstva zajma, inače bi trebalo vratit, je nešto što podiže i primarnu zaštitu što nam je apsolutno prioritetno u sustavu zdravstva, ali postiže i onu učinkovitost i kvalitetu za građane i građanke što je ključ i zadaća u biti Ministarstva zdravstva. Hvala lijepa.
Hvala i vama kolega. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo danas mješoviti program pa nešto iz programa Ministarstva zdravlja kako se zove po novom. Naime, radi se o tome da će i klub HDSSB-a podržati ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za Program poboljšanja kvalitete i djelotvornosti pružanja zdravstvenih usluga, s konačnim prijedlogom zakona. Radi se o zajmu Međunarodne banke za obnovu i razvoj u visini od 75 milijuna eura ili 550 milijuna kuna, s time da Republika Hrvatska osigurava još dodatnih 105 milijuna eura ili 850 milijuna kuna pa je to onda ukupno milijardu i 400 milijuna kuna. Što se tiče tehničkih detalja oko samog zajma gdje je poček da kažemo 4 godine, tzv. grace period i o načinu otplate i ne bih puno htio govoriti, gospodin Šuker koji je stručnjak financijski on je to već i izrekao, nego bih se više osvrnuo zapravo o samoj reformi zdravstva koja je ja bih rekao pomalo u lutanju s obzirom na čelne ljude Ministarstva zdravlja. Govorili smo već i u prvoj točki jačanje upravljačkih kapaciteta u zdravstvu i reorganizacija ustroja i djelovanja zdravstvenih ustanova pa pod a) odmah piše provedba masterplana za bolnice, reforme bolnica, promjena upravljanja i rukovođenja. I odmah moramo reći da je jedan ministar se zalagao za masterplan, a drugi govori o ukidanju masterplana i zato dižemo i jedan dio novaca ide u svezi toga. E pa sad što reći na ovo. Također dio 3, očuvanje financijske stabilnosti zdravstva, imamo točku ili stavak b gdje piše racionalizacija nemedicinskih usluga. Što su nemedicinske usluge? Dakle nemedicinske usluge u medicinskim ustanovama su upravo ono što je bilo razgovora i riječi i lutanja od outsourcinga do spin offa. Mjesecima spominjemo outsourcing i Vlada govori o outsourcingu, da moramo tako reći izmještanju ovih službi koje nisu medicinske i tako možemo reći, ne moramo upotrebljavati riječ outsourcing uopće. Imamo naše domaće riječi hrvatske koje bi bile prilično odgovarajuće ovim engleskim izrazima. A sada imamo evo i novi izraz spin off ili ako to prevedemo u onom značenju u kojem je, dakle okrupnjavanje svih ovih usluga u jednu veliku državnu tvrtku kojom će upravljati netko i to bi bilo, iako se rječju off vrlo često ide jedan drugi glagol, što bi sindikati jako dobro znali pa su upotrijebili u privatnim razgovorima umjesto spin jedan drugi engleski glagol za kojega ne bih, ne bih ga izrekao ovdje za govornicom. Svjetska banka je u ovih 20 godina pomogla ili dala zajma Republici Hrvatskoj kroz 52 programa u visini od 2,6 milijardi eura. Osim toga, mora se napomenuti pa u neku ruku i zahvaliti da smo i dobili dakle onako, dobili kao poklon 52 milijuna eura od te iste banke što je lijepi primjer pomoći Republici Hrvatskoj. I sada idemo na ono što je bitno, zbog čega se zapravo diže ovaj kredit, zašto mi od Međunarodne banke za obnovu i razvoj dobivamo ili dižemo kredit od 75 milijuna eura. U prvom dijelu se to odnosi upravo na ovo jačanje upravljačkih kapaciteta. Kaže provedba masterplana za bolnice. Ja bih volio kada bi u tekstu ovoga zakona bilo pobliže objašnjeno što to znači promicanje grupni praksi za liječnike primarne zdravstvene zaštite. Zanima me pobliže što je to, da bismo znali u što će se ti novci upotrijebiti. Dalje, proširenje izvanbolničkih usluga na razini sekundarne zdravstvene zaštite, uključujući centre za izvanbolničke pacijente sa sofisticiranom tehnologijom visoke rezolucije. Spadaju li to i ovi ili nešto drugo, ovi ECMO aparati, kojih je u Hrvatskoj nabavljeno u nabavci toliko da ih imamo više nego pola svih zemalja EU počevši od Švedske, Njemačke, Francuske itd. Je li to racionalno trošenje novca? Je li to racionalno raspolaganje novcem koje naši također osiguranici izdvajaju u visini sada evo od 15%. Bilo je 13 pa sad 15% da bi se nabavilo toliko aparata da ih nema zajedno Švedska, Slovenija i Francuska zajedno. U drugom dijelu piše poticanje kvalitete u zdravstvenoj zaštiti i jačanje preventivnih aktivnosti. Kvaliteta u zdravstvenoj zaštiti. Mi se uvijek dičimo i nikada nismo rekli da je naša kvaliteta naše zdravstvene zaštite i našega zdravstva slabija negoli u bilo kojoj da kažem europskoj zemlji pa i šire. Pogledajmo zdravstvenu zaštitu u nekim izvaneuropskim zemljama, da ne govorimo sad o egzotičnim krajevima ili nekim drugim ili tko se nađe u nekakvom Bombaiu ili nedavno u Indiji pa da vidi kakva je zdravstvena zaštita, na kojim temeljima je zasnovana i hrvatskog sustava zdravstva. Dakle evo, mi potičemo provedbu mehanizma akreditacije bolnica. A akreditacija bolnica je proces koji zna i gospodin zamjenik traje ja ne znam. O akreditaciji bolnica se govorilo još dok sam ja bio u praksi kirurškoj već jedno sedam, osam godina. Dakle, taj proces traje i dalje i još nije završen. Kad će bit završen? Hoće li ovim zajmom biti napokon akreditirane sve hrvatske bolnice ja ne znam, ali se bojim da neće. Nadalje. Primjena procjene zdravstvenih tehnologija na odabrane nove zdravstvene tehnologije. Je li opet možda pod tom točkom spada ovaj ECMO aparati ili pak nešto drugo. Koje su to visoke tehnologije koje bi Hrvatska država i hrvatska ministarstva bila dužna nabaviti i primijeniti u hrvatskom zdravstvu. I to bi valjalo da nam se opširnije kaže. Izrada kliničkih protokola i smjernica za postupke zbrinjavanja. Dakle, algoritam zbrinjavanja određenih ili bolesti ili ozljeda ili način postupaka kako postupati sa pacijentom u određenim situacijama. Tko je to nas devedeset i prve, druge godine učio o načinu i algoritmu postupaka zbrinjavanja ratnih rana i ratnih ozljeda u ratno vrijeme, a imali smo rezultate bolje negoli, daleko bolje nego što je američko zdravstvo i američki vojni liječnici nego što su imali u Vijetnamu. I evo sad nakon 20 i više godina, iako hrvatski liječnici dobro znaju algoritme liječenja bilo koje ili ozljede ili bolesti imamo sada ovdje da kažem izradu kliničkih protokola kao nešto zbog čega nam treba evo ovakav zajam. Uočavanje i odgovarajuće bilježenje specifičnih neočekivanih neželjenih događaja za kvalitetu. Svaka bolnica ima pomoćnika ravnatelja za kvalitetu, svaka od bolnica županijskih u Republici Hrvatskoj. Jasno da sad Slavonski Brod ima samo jednoga s obzirom da je gradiška po master planu bila primjer, ogledni primjer pripajanja novogradiške bolnice slavonsko brodskoj bolnici, a Pakraca, bolnice u Pakracu požeškoj bolnici. To su jedina dva ostvarenja master plana koliko ja znam, pa je u svakoj od tih bolnica postoji i pomoćnik ravnatelja za kvalitetu. Međutim, evo imamo i ovdje neočekivani, neželjeni događaj za kvalitetu. Bilo bi dobro da se konkretno napiše na što se to misli. Provedba tehničkog nadzora i uspostava platnih mehanizama kako bi se potaknula upotreba kliničkih smjernica. Prije bi se reklo kako ne bi dolazilo do tužbi na bolnice. Dakle, algoritmi i primjena određenih algoritama je stvar struke i svaka struka to propisuje. Ne može nam nikakva ni Ministarstvo zdravlja, dobro ono može usvojiti, ali postoje i društva kirurško, internističko, kardiološko, infektološko itd. koje propisuje sukladno najnovijim znanstvenim dostignućima smjernice i algoritam postupaka kod određenih bolesti iz domene svake od ovih grana medicine. I sad ovaj e-recept. Hvala Bogu, evo ja sam podigao u Zagreb recept propisan u Slavonskom Brodu što je jako dobro i to podržavam i pozdravljam i nemam kritičke riječi za ovakav način, mogućnosti podizanja e-recepta. Još kad bih mogao taj e-recept podići recimo u Bruxellesu ili Parizu bilo bi super. O daljem razvoju središnje nabave za medicinske i nemedicinske potrepštine i o nabavi potrepština poglavito medicinskih, o nedostatku da kažem igala i konca u kirurškim salama koje je gotovo trajno prisutno i gotovo u svim bolnicama o tome ne bih htio ulaziti u raspravu jer bi se to jako odužilo. Ali u svakom slučaju ne vjerujem da će i uporaba i raspodjela ovoga kredita nešto puno doprinijeti razrješavanju ovoga problema. Stavljanje naglaska na komponentu uspješnosti prilikom plaćanja prema bolnicama i razvoj kapaciteta Ministarstva zdravlja za izradu … [[Govornik se ne razumije.]] strukturnih fondova EU. To su još dodane te dvije točke. Uglavnom da zaključim. Sve to skupa nama uzalud ako postoje da imamo kredit od 750 milijuna eura ili 5 milijardi ili 5 i pol milijardi kada znamo za gomilanje dugova našega zdravstva, gomilanje dugova bolnica iz čega proizlaze uopće ti dugovi? I dok ne bude BDP veći kako bi se punio bolje i zdravstveni odnosno ova riznica odnosno Fond zdravstvenog osiguranja koji se namjerava izdvojiti iz Državne riznice, teško ćemo mi na bolju granu. Možemo mi dizati kredite koliko god hoćemo ali ćemo kredite i vraćati, ali hrvatskom zdravstvu teško da ovih 180 sada da kažem milijuna eura od čega RH osigurava 105 a Svjetska banka za obnovu i razvoj 75 teško da, zapravo bih rekao neću reći da je kap u moru onoga što je potreba hrvatskom zdravstvu, možda dvije, tri kapi u tom moru ajde nešto više dakle. Problemi u zdravstvu ostaju i bez ajde kako netko reče čelnika Svjetske banke, odnosno njihove ispostave u Zagrebu, bez nekih reformi dubljih i bez određenih promjena u zdravstvu imat ćemo odljev liječnika u inozemstvo, imat ćemo odlaske liječnika i tešku situaciju sa produženom listom čekanja i svim ostalim negativnim što se događa u našem zdravstvu. U svakom slučaju pa i dvije, tri kapi neka kapnu u to naše zdravstvo klub HDSSB-a će biti za to pa prema tome ćemo iz tog razloga podržati ovaj zakonski prijedlog, ali moram naglasiti da problemi ostaju. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zaključka glasat ćemo u utorak.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za program poboljšavanja kvalitete djelotvornosti pružanja zdravstvenih usluga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 688. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona i molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 109 glasova za donesen zakon P.Z. br. 688. u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 686; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će nam prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra financija Igor Rađenović. Izvoli kolega. I želimo mu dobrodošlicu na prvu sjednicu.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo, kolegice i kolege posebna mi je čast i zadovoljstvo da pred vama, iako nas je relativno malo, ali evo moje krštenje sa ove druge strane sabornice vjerujem da vas neću ni danas a ni ubuduće previše razočarati. Dakle, pred vama su izmjene i dopune Zakona o osiguranju. Budući na temelju propisa EU, a vezanih uz funkcioniranje financijske industrije zadnjih godina prvenstveni cilj spriječiti buduće financijske krize kao i prelijevanje krize između sektora, a unutar jedinstvenog tržišta EU donesena Direktiva solventnost 2 čiji je primarni cilj dakle bio odrediti granice kapitala koje osiguravajuća društva moraju održavati, a sa ciljem smanjenja rizika nesolventnosti. Rok za prijenos ove direktive u nacionalne sustave je 31.03. sljedeće godine, a njihova primjena mora početi sa 1.01.2016. te će sa te strane i RH tj. Vlada Republike Hrvatske vama predložiti donošenje novoga Zakona o osiguranju prema planu dakle za prvo tromjesečje sljedeće godine. Glavni razlozi zašto ove izmjene i dopune su dakle budući europsko tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje EIOPA donijela smjernice u kojim države članice moraju promijeniti i o primjeni izvijestiti već u veljači stoga se ove izmjene i dopune predlažu dakle na temelju Direktive kao što rekoh Solvency 2 ili solventnost 2. I one omogućuju dakle primjenu navedenih smjernica. Dakle, ove izmjene i dopune zakona donesene su radi usklađivanja sa tom direktivom, a radi primjene smjernica EIOPA-e i to smjernica u sustavu upravljanja, smjernica za podnošenje informacija nacionalnim nadležnim tijelima te smjernica za anticipativnu procjenu vlastitih rizika društva. Te smjernice zahtijevaju da društva za osiguranje dakle obavezno usvoje sljedeće funkcije iako velike osiguravajuće kuće u Europi pa i kod nas imaju osigurane te funkcije, 4 osnovne funkcije, funkcija upravljanja rizicima, funkcija praćenja usklađenosti, funkcija unutarnje revizije te aktuarska funkcija. Tako da se na osnovu dakle jedinstvenog tržišta provodi svojevrsna standardizacija. Osim dakle navedenih usklađivanja sa standardima EIOPA-e ovim zakonom se usklađuju iznosi temeljnog kapitala što se odnosi na članak 9. Zakona o osiguranju te jamstvenog kapitala te se ti iznosi izračunavaju tako da temeljni kapital ne smije biti manji što se tiče granica solventnosti od 19,5 odnosno 28,86 milijuna kuna, a granica solventnosti na osnovu premija povećava se na 478,14 milijuna kuna a na osnovu šteta na 334,62. Zašto ove cifre? I mene su pomalo zbunile, dakle tu se nalazimo između zapravo čekića i nakovnja. Sa jedne strane Zakon o osiguranju propisuje da ti iznosi moraju biti u kunama, a smjernice propisuju dakle donju granicu u eurima. Prošli izračuni bili su na temelju tečaja od 7,5 i onda kad probijamo te tečajeve da ne bi stalno dolazili pred vas sa izmjenama i dopunama ovaj put smo to napravili na nešto višoj razini i vjerujemo da na razini tečaja i ako i nije zadnjih 10, 15 godina postignut 7,8 vjerujemo da će to ovaj puta biti više nego dovoljno da dakle ne idemo u ove tehničke izmjene i dopune zakona. Pa eto da vas ne bi zbunjivale te brojke koje nisu zaokružene što nije običaj u ovome Saboru. Također, dorađene su i odredbe u svezi posrednog ili neposrednog stjecanja kvalificiranog udjela u društvu te su iscrpno propisana prava i obveze namjeravanog stjecatelja te obveze HANFA-e i rokovi u kojima ono odlučuje ujednačeno sa drugim zakonima koje smo ovdje donijeli, a gdje je HANFA regulator i nadzornik. Na prijedlog same industrije i uz suglasnost svih sudionika koji su sudjelovali u ovim izmjenama i dopunama zakona uveden je institut pomoćnika zastupnika u osiguranju, fizičke osobe koja će dakle na temelju zaposlenja ili drugog pravnog odnosa pomagati zastupniku u osiguranju dovodeći ga u vezu sa potencijalnim ugovarateljem osiguranja uz naknadu, dakle bez licence ali sklapanje samom ugovora će biti dakako licencirano. S te strane očekujemo da ćemo na neki način i potaknuti samo tržište rada. Također, propisuje se, proširuje se i krug poslova koji se može obavljati, društvo za posredovanje u osiguranju i E osiguranju te one, ovim prijedlogom izmjena i dopuna mogu nuditi i udjele investicijskih fondova, mirovinske programe dobrovoljnih mirovinskih fondova i mirovinskih osiguravajućih društava a sve u skladu sa zakonima koji dakle uređuju ta područja. Sukladno direktivi 2002/92 povećani su iznosi koji se odnose na osiguranje odgovornosti društva za zastupanje u osiguranju koji obavljaju poslove zastupanja u osiguranju za više društva za osiguranje, tzv. višestruko zastupanje te društava za posredovanje u osiguranju i E osiguranju. Uz sve gore navedeno zakonom je i detaljnije propisan nadzor na Hrvatskim uredom za osiguranje a kojeg provodi HANFA te su preciznije dorađene i preciznije određene prekršajne određene prekršajne odredbe ovih izmjena i dopuna. Zadnje i dakako ne najmanje važno prijedlog ovih izmjena i dopuna prošao je sjednice svih radnih tijela koje su dakle pokazale zainteresiranost, Odbora za zakonodavstvo i Odbora za proračun i financije. Odbora za proračun i financije imao je i većinom glasova su usvojena tri amandman na samome odboru, a radi se o amandmanima, članovi odbora znaju, koje je Vlada i jučer dakle prihvatila na svojoj sjednici i poduprla i sa te strane postaju sastavni dio ovoga prijedloga. Evo, toliko kolegice i kolege. Vjerujem dovoljno da prihvatite ove izmjene i dopunu zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Vesna Fabijančić-Križanić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Zamjeničke ministra evo koristim priliku da u ime kluba SDP-a vam čestitam i zaželim uspješan rad na ovom odgovornom mjestu. Kolegice i kolege pred nama su izmjene i dopune Zakona o osiguranju. Složena tematika koju uređuje ovaj propis je uređenje uvjeta za osnivanje i poslovanje društva za osiguranje, obavljanje unutarnje revizije i revizije društava za osiguranje, postupak likvidacije i stečaja, obavljanje poslova zastupanja i posredovanje u osiguranju, ovlasti nadzornog tijela te obavljanje nadzora. Ovim se propisom uređuje i zaštita potrošača, udruga osiguranja jer je osiguranje te oblici udruživanja osiguravatelja. To je riješeno Zakonom o osiguranju donesenim 2005. godine, a izmjenama i dopunama, a do ove o kojoj sada raspravljamo bile su tri izmjene i dopune, rješavalo se postupno a veća transparentnost i mogućnost nadzora kao i prilagođavanje propisima u EU kako bi se prvenstveno ostvarila standardizacija zakonodavnog okvira i funkcioniranje u okviru jedinstvenog financijskog europskog tržišta. Kao što sam navela, pred nama su četvrte izmjene i dopune Zakon o osiguranju kako bi se već sada omogućila primjena smjernica Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje na način da društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu poduzeti odgovarajuće korake radi pravovremene pripreme za uspostavu novog pravnog okvira. Ovim izmjenama i dopunama omogućava se i primjena smjernica u sustavu upravljanja, smjernica za podnošenje informacija nacionalnim nadležnim tijelima kao i smjernica za anticipativnu procjenu vlastitih rizika društava. Slijedom navedenih smjernica povećava se temeljni kapital dioničkog društva za osiguranje kao i društva za reosiguranje kako bi odgovarali iznosima u odgovarajućim propisima EU, odnosno obavijesti Europske komisije o prilagodbi određenih iznosa iz direktive o reosiguranju. Vrlo su precizno utvrđeni uvjeti za članove uprave i nadzornog odbora društva za osiguranje, proširuju se obveze člana uprave društva za osiguranje u pogledu provođenja nadzornih mjera sukladno pravilima o upravljanju rizicima, uspostavom točno utvrđene i jasne, i dosljedne unutarnje odnose u vezi s odgovornošću a koji će osiguravati jasno razgraničavanje ovlasti odgovornosti te sprječavati nastanak sukoba interesa kao i odobriti i redovito preispitivati strategije i politike upravljanja rizicima s jasno utvrđenim rokovima. Dopunjeni su uvjeti potrebni za izdavanje ovlaštenja za obavljanje poslova ovlaštenog aktuara što je svakako dobro, taj odgovoran posao moći će obavljati osoba koja naravno uz dobar ugled, poslovnu sposobnost i najmanje tri godine radnog iskustva ne smije biti pravomoćno osuđena za kaznena djela protiv imovine, kaznenih djela protiv gospodarstva, protiv krivotvorenja, kaznenih djela protiv sigurnosti, platnog prometa i poslovanja te kaznenih djela protiv vjerodostojnosti isprava. Proširenje na ova imovinska kaznena djela svakako je dobra i to pozdravljamo, s obzirom da je po današnjim odredbama bilo zapriječeno izdavanje ovlaštenja samo u slučaju kaznenih djela protiv sigurnosti platnog prometa i poslovanja. U tekstu ovih izmjena i dopuna ugrađeni su ključne funkcije unutar sustava upravljanja slijedom čega je društvo za osiguranje dužno ustrojiti funkciju upravljanja rizicima, funkciju praćenja usklađenosti, funkciju unutarnje revizije i aktualnu funkciju, a jasno, s jasno i precizno utvrđenim uvjetima koje mora zadovoljavati osoba za obavljanje ključne funkcije. Propisana je i obveze uspostave kontrolne funkcije kako bi se izbjegao mogući sukob interesa s dužnošću poduzimanja mjera za utvrđivanje, otkrivanje, sprječavanje i otklanjanje sukoba interesa čije bi postojanje moglo naštetiti interesima ugovaratelja osiguranja, osiguranika ili korisnika iz ugovora o osiguranju. U cilju sprječavanja sukoba interesa i preuzimanja neprimjerenih rizika u poslovanju predviđena je i politika nagrađivanja zaposlenika članova uprave i nadzornog odbora. Uvođenje povjerenika nadzornog tijela i njegovih ovlasti te trajanje mandata uvedeni su u slučaju potrebe detaljnih procjena i praćenja financijskih stanja te uvjeta poslovanja društva za osiguranje. Uvođenje pomoćnika zastupnika u osiguranju omogućit će stručno osposobljavanje osoba radi pripreme za provjeru stručnih znanja za dobivanje ovlaštenja, za obavljanje poslova za stupanje osiguranju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. I uz sve ove izmjene i usklađenja, usklađen je izričaj sa Zakonom o kreditnim institucijama i Zakonom o trgovačkim društvima. Zbog svega što sam naprijed navela, klub SDP-a podržat će ove izmjene i dopune zakona.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a, kolega Goran Marić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege. Evo, nekoliko opaski u drugom čitanju. Najprije tehničke naravi jedna opaska, gospodine zamjeniče ne piše koje su razlike u odnosu na prvo čitanje pa pretpostavljam da nema razlika, ali uobičajeno je naglasiti razlike u drugom čitanju u odnosu na prvo čitanje.
Radi se o hitnom postupku.
Što se tiče Zakona o osiguranju, za svoje predstavnike, jedna tehnička stvarno greška. Piše, ministar financija Lalovac, gospodin Boris Lalovac i zamjenik ministra financija magistar Boris Lalovac, dva puta piše u dvije funkcije.
Dobili smo obavijest o zamijeni, ali nije još na klupama ili možda se sada dijeli.
Čuli smo u obrazloženju da je članak 19. mijenjan, a to je sadašnji članak 9., visina temeljnog kapitala zbog promjene tečaja. Dobro je da je usklađena visina temeljnog kapitala, ali nije samo zbog promjene tečaja. Ako je bio temeljni kapital 15 milijuna kuna, a sada je 19 milijuna i 500 tisuća, ako je bio 22 i 500 za sve vrste neživotnih osiguranja, sada 28 milijuna i 860 tisuća, itd. onda je tu i najmanji minimalni temeljni kapital povećan znatno za 30%, a ne samo zbog tečajnih razlika. Slobodno se moglo i zaokružiti da bude i na 30 milijuna i na 20 milijuna, tako da može biti operativnije, jasnije, ali to nije neka velika zamjerka. Ono što imam i klub HDZ-a iznosi nekoliko konstantnih zamjerki na prijedloge zakona, a to je nejasni kriterij kad se navode u određenom prijedlogu zakona. U članku 22a, pri odlučivanju o izdavanju prethodnog odobrenja za stjecanje kvalificiranog udjela, nadzorno tijelo procjenjuje primjerenost i financijsko stanje stjecatelja kvalificiranog udjela prema sljedećim kriterijima. Ugledu stjecatelja, pod dva ugledu, odgovarajućim sposobnostima i iskustvu bilo koje osobe koja će nakon stjecanja voditi poslove uprave društva za osiguranje te mogućnostima pod stavkom 4, mogućnostima društva za osiguranje da se pridržava, odnosno nastavi pridržavati odredbi ovog zakona. Ovakvi kriteriji kad se jasno i navode trebali bi biti mjerljivi i provjerljivi, a ovi kriteriji nisu ni mjerljivi ni provjerljivi jer ugled stjecatelja se ne može izmjeriti, niti ugled i sposobnost onih koji će možda voditi poslove društva, znači niti se mogu mjeriti ti kriteriji, niti mogu se provjeriti jesu li točni. Zato bi trebalo izbjegavati ovakve vrste kriterija kad se govori i donosi zakon. Što se tiče članka 15. kojim se mijenja članak 27. i govori o članovima uprave, smatramo da bi bilo bolje da se kad je u pitanju prilično stručan posao vođenja osiguravajućih društava, da onda i odgovarajuća stručna sprema koja se zahtjeva za članove uprave bude isto i jasnije propisana. Konkretno u ovom slučaju bi bilo prihvatljivije da ekonomisti vode, da budu članovi uprave osiguravajućih društava, ali po ovakvom prijedlogu zakona član uprave može biti i stomatolog, ali ekonomist nikada ne može obavljati stomatološke poslove ili tako isto i arhitekt ili bilo tko onaj tko završi stručni studij, što isto smatram da bi moglo … iznimno zahtjevne i odgovorne zadaće i da to bi morao biti netko u upravi tko je završio ekonomski fakultet. I mislim da se na ovakav način počinje sustavno degradirati ekonomska znanost, ekonomska struka i ekonomski fakulteti općenito. Navedeno je tko ne može biti član uprave. Opet imamo kriterije, odnosno opet imamo dobar ulog, poslovnu sposobnost, a svjedoci smo koliko je njih imalo privremeno dobar ugled, a onda naknadno se taj ugled pokaže sasvim drugačijim. I ako netko možda i nema dobar ugled, možda bi ga trebao zasluživati jer je možda neopravdano u javnosti ocrnjen i ne uživa dobar ugled. Ima i jednog i drugog, ali to su jedni vrlo široki pojmovi pa u zakonskim rješenjima to ne bi trebalo biti. Ali član uprave u svakom slučaju ne bi trebao biti onaj tko je porezni dužnik, a ovdje nije izuzet član uprave za one koji nisu porezni dužnici. Navodi se da pod stručnim kvalifikacijama u istom članku stavak 3.i iskustvima podrazumijeva se najmanje trogodišnje iskustvo na rukovodećim položajima u društvu za osiguranje odnosno reosiguranje, pod stručnim kvalifikacijama ne može se podrazumijevati iskustvo. Iskustvo se podrazumijeva pod iskustvom, a stručne kvalifikacije se točno zna što su stručne kvalifikacije i dobro je da imaju stručne kvalifikacije, ali da se navedu koje su to stručne kvalifikacije. Dakle nije definirano. U članku 20.stavak 1.nadozrno tijelo će ukinuti odobrenje za obavljanje funkcije člana Uprave društva za osiguranje u slučaju ako pa pod stavkom 4.ako član uprave ne ispunjava uvjete pod kojima mu je odobrenje izdano. Ne znam vjerojatno uvijek može doći do određene situacije, ali što se to događa ako je odobrenje izdano, a netko ne ispunjava uvjete. Postavlja se pitanje kako mu je izdato odobrenje ako ne ispunjava uvjete? Što se tiče članka 92.h politika nagrađivanja, opet jedna nejasna definicija pod stavkom 2.politike i procedure nagrađivanja Društva za osiguranje moraju dosljedno promicati učinkovito upravljanje rizicima i ne ohrabrivati preuzimanje rizika koji nisu u skladu sa profilom rizičnosti društva za osiguranje. Ne znam kako se može definirati ohrabrivanje preuzimanje rizika. Opet previše neodređenih i nedefiniranih pojmova, mogli smo to svakako na neki način izbjeći. Pod stavkom 3.politika nagrađivanja društva za osiguranje mora biti u skladu sa poslovnom strategijom, ciljevima i veličinom društva za osiguranje. Opet jedna neodređena definicija. Što znači kako uskladiti politiku nagrađivanja sa strategijom? Pa to je zakonska obveza, ali ne znam kako sada član uprave može ispuniti tu zakonsku obvezu. Može se teorijski uklapati ali previše nejasnih odrednica. Uprava društva za osiguranje dužna je usvojiti i najmanje jednom godišnje preispitati opća načela politike nagrađivanja te je odgovorna za njihovu primjenu. To znači da uprava društva sama za sebe određuje načela za nagrađivanje. Za upravu društva bi uvijek trebalo nadzorni odbor donositi politiku nagrađivanja uprave društva. Što se tiče članka 157.g ovo mi se čini najspornijim sve drugo možemo nekako i više sugestivno da se sljedeći kada budu izmjene sljedeće kada dođu na red da se uključe ove opaske i razmatraju, ali ovo je nešto što smatram da je možda ostatak iz nekog drugog zakonskog okvira, gdje kaže da subjekt nadzora znači osiguravajuće društvo je subjekt nadzora je dužan ovlaštenoj osobi nadzornog tijela koja provodi nadzor uručiti svu traženu poslovnu dokumentaciju, što je logično i što treba, računalne ispise koji uključuju ispise elektroničke pošte, preslike poslovnih knjiga i to mi se čini logično i to može, zapise o telefonskim razgovorima, e to mi već malo, snimke telefonskih razgovora. Ne znam tko ima pravo snimati telefonske razgovore, a kamoli ih još davati i predavati. Mislim da bi se tu moralo naći rješenje da se to na neki način, nisam siguran koliko je to pravno izvedivo, a i pravnu sigurnost narušava. Nadalje, subjekt nadzora je dužan ovlaštenoj osobi osigurati standardno sučelje za pristup sustava za upravljanje bazama podataka … koristi u svrhu provođenja nadzora potpomognutog računalnim programima. Bojim se da se standardno sučelje može dovesti do određene štete koju može prouzročiti ovlaštena osoba iz nadzornog tijela i da se uvijek u ovakvim slučajevima pristupa se da se omogući uvid ali ne da se radi izravno i osigura standardno sučelje. Ali posebice taj dio koji govori o snimka telefonskih razgovora i zapisima telefonskih razgovora, mislim da bi bilo dobro da Vlada sama podnese amandman na ovaj dio i ovaj dio iz ovog prijedloga zakonskog, samo ovaj dio izbaci. I bez obzira na ove druge navode i sugestije klub HDZ-a će zbog važnosti zakona, zbog važnosti materije koja se uređuje zakonskim okvirom i zbog hitnosti postupka podržati ovakav prijedlog, ali molim vas da razmislite o ovome što je možda zakonski neprovedivo i upitno. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče, poštovani pomoćniče ministra. Kada govorimo o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona onda nije loše u uvodu ponoviti da se u biti radi o društvima da se radi negdje oko 27 ako se ne varam u ovom trenutku društava koji se bave osiguranjem i jedno sa reosiguranjem, da se radi o bruto premijama od 9 milijardi kuna to je bilo 2012., 2013.je otprilike tu negdje, da se u biti isto tako radi o tome da je u životnim osiguranjima nekih 27% tih od 9 milijardi premija, a u neživotnim osiguranjima oko 72% Isto tako bitno i značajno je naglasiti kada govorimo o zakonu da znamo odnose i relacije da je oko imovina, ukupna imovina tih 27 društava i jednog reosiguravatelja oko 35 milijardi kuna. I isto tako kada govorimo o pasivi da u bruto matematičkoj pričuvi za životna su negdje 13,4 milijarde kuna a da je kod neživotnih osiguranja 9,6 milijardi. I da su sva ta sredstva uglavnom uložena u vrijednosne papire ili sa dospijećem ili sa mogućnošću da se odmah pretvore u likvidna sredstva kako bi se održala stabilnost osiguravajućih društava i po potrebi isplaćivale štete. Isto tako ove izmjene i dopune zakona ja bih, mogu i ime kluba HNS-a reći da su skoro i kao da je novi zakon s obzirom da ima dosta izmjena koje su poprilično značajne, ne samo povećanje jamstvenog kapitala koje je prirodno i logično s obzirom da i zbog porasta indeksa potrošačkih cijena ali i zbog sigurnosti o kojoj kontinuirano se radi kako i u monetarnoj sferi tako i u ovoj financijskoj, nefinancijskog sferi što je potpuno jasno a sami iznosi o kojima sam u uvodi rekao i aktive i prihoda bruto su sasvim jasni da moramo iznimno voditi računa o tim situacijama neovisno naravno o zakonodavnoj regulativi koju usklađujemo sa direktivama Europske unije. Ono što je sigurno značajno naglasiti da u većini članaka se ističe i određene nove obaveze i određeni novi kriteriji koji su vrlo stroži a koji vode u onom smislu da se što kvalitetnije i nadzire. Pa imamo i situacije u kojima zaista se traži i od nadzornog odbora da bude izvješten obavezno ako dođe do određenih situacija koje nisu u skladu nakon nadzora HANFA-e. Isto tako i obaveza nadzornog odbora da bude puno aktivniji a da ne prima samo izvješća o evidentiranju rada uprave. Ono kada govorimo o upravljanju, upravljanju rizicima i funkciji upravljanju rizicima i rizicima iznimno se u ovome zakonu daje naglasak i detaljno opisuje način na koji će se to raditi i unutar osiguravajućih tvrtki a naravno i vezano za nadzor od HANFA-e. Jer uz sve te ovlasti koje dobivaju nove i obaveze i zaduženja upravitelji osiguravajućih društava oni dobivaju i nešto novo u smislu određenih poslova šta sigurno nije mala stvar s obzirom da se do sada time nisu bavili a to je u biti da im je omogućeno obavljanje poslova nuđenja udjela investicijskih fondova, poslova ponude mirovinskih programa, dobrovoljnih mirovinskih fondova i mirovinskih osiguravajućih društava a u skladu sa odredbama zakona koje uređuju poslovanje investicijskih fondova, dobrovoljnih mirovinskih fondova i mirovinskih osiguravajućih društava. Dakle mi sa ovim zakonom, osiguravajućim društvima dajemo mogućnost da prošire svoju djelatnost što, a znamo koliko je osjetljivo pitanje i ulaganja mirovinskih osiguravajućih društava, odnosno mirovinskih fondova, jer tu se radi ponovo od nekih 57, 58 milijardi koje u biti mogu oni dobrim dijelom ako imaju adekvatan i kadar i menađment participirati u plasmanu u određene vrijednosne papire, obveznici ili dionice prema Zakonu o obveznim i drugim mirovinskim društvima. Prema tome ovaj zakon je jedan novi zakon ne samo po ovim kriterijima koje imamo unutar Europske unije da podižemo razinu jamstvenog kapitala, smanjujemo rizike, uvodimo veće kontrole i nadzornog odbora i uprave i od strane HANFA-e nego otvara jedan prostor nove poslovne djelatnosti, ne male poslovne djelatnosti. A mi, mogu reći u ime Hrvatske narodne stranke da vjerujem da ovo otvaranje ne smo prostora novim djelatnostima i novom zapošljavanju unutar osiguravajućih tvrtki da će otvoriti vjerujem i kvalitetniji prostor i jačanje tržišta kapitala što je u ovom trenutku u Hrvatskoj isto tako iznimno bitno i za rast gospodarstva i za strane i domaće investicije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I završno u ime predlagatelja zamjenik ministra Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo vrlo kratko da se osvrnem i zapravo zahvalim predstavnicima sva tri kluba koji su iskazali dakle podršku i dobre namjere, prijedloge i primjedbe na ovaj zakon. Kao što rekoh uvodno Vlada Republike Hrvatske predložiti će za prvo tromjesečje sljedeće godine novi Zakon o osiguranju i svakako ćemo uvažiti sve primjedbe koje su rečene i na odborima i dakako danas na plenarnoj sjednici a ja vam na njima zahvaljujem. Uvijek kada sam bio s one strane bio sam zadovoljan i sretan kada rasprava protekne u ovakvom tonu. Postoje teme oko kojih se treba sukobljavati ali ovo su zaista vrlo važni zakoni i vrlo složeni zakoni i ponekad i zamorni i dakako za širu javnost ali posljedice u eventualnim rupama tih zakona mogu biti vrlo teške. Mi ih u Hrvatskoj nismo osjetili, ne govorim sada samo dakako o ovom zakonu, nego cijelom spektru zakona, nismo osjetili što to znači kada financijsko tržište zadrhti i dobro je da nismo osjetili. I zato ako, ponekad i jest zamorno dobro je izvagati svaki detalj ovoga zakona. Samo dozvolite na jednu, dvije primjedbe da se osvrnem, kolega Marić je govorio oko, dakle ja sam uvodno govorio oko toga da usklađujemo i oko nesretnih brojki koje nisu zaokružene pa rekao da je 30% narasla granica solventnosti. Promaklo vam je gospodine Mariću u zadnjem stavku 11. članka 99. prilikom pristupanja Hrvatske Europskoj uniji se ta razina digla dakle sa 375 milijuna na 459 750 tada, tako da ovo dizanje nije nego je samo ovo tečajno, prema tome nismo to podigli. Danom pristupanja je automatski ova donja razina skočila, prema tome i granica solventnosti nije narasla 30% nego onoliko koliko je to zahtijevao tečaj. Što se tiče dobrog ugleda, tu su kriteriji rekli ste mjerljivi i provjerljivi i drugim zakonima smo dakle propisali sličnu sintagmu i oko nje govorimo, dakle i oko Zakona o kreditnim institucijama i Zakona o leasingu pa kažemo da će to podzakonskim aktima, recimo u Zakonu o kreditnim institucijama to HNB mora učiniti podzakonskim aktom, a recimo u Zakonu o leasingu je HANFA već donijela svoj pravilnik, dakle donijeli smo istu sintagmu dobar ugled. Donijela je taj pravilnik u 2. mjesecu ove godine ako se ne varam i on prilično detaljno propisuje taj dobar ugled pa pozivam i vas i sve nas koji smo zainteresirani da možda pogledamo i taj pravilnik svi zajedno pa da eventualno onda jasnije i konkretnije vidimo što taj dobar ugled i znači i da li je HANFA ili HNB u sklopu svoje nadležnosti to propisala dobro. Što se tiče ovoga članka 157.g slažem se sa vama da odredbe izgledaju dosta strogo. Što kaže jedan političar, povjerenje je dobro, kontrola je još bolja, dobro je da kontrolni mehanizmi imaju mogućnost da pregledaju sve zapise. Ono što vam ja u ovom času mogu obećati, da prilikom ovih izmjena i dopuna zakona ćemo detaljno pogledati taj represivan alat koji, zapravo prilikom donošenja novog zakona ćemo detaljno pogledati koji taj represivan alat stoji regulatoru prilikom provjere da li je, prilikom svojih akcija da li je sve bilo u skladu sa zakonima i propisima. No međutim, kada govorimo o osiguranju, evo čisto životni primjer, ukoliko telefonski prijavljujete, pretpostavljam da se to tako misli ali kažem provjerit ćemo još do kraja, ukoliko telefonski prijavljujete određenu štetu na automobilu ili slično onda u tom kontekstu se razmatra da se ti razgovori snimaju. Otprilike kao što je zaštita potrošača kad zovete one automatske telefone T-Coma ili bilo kojeg drugog operatera, da ih ne reklamiram pa onda vam kažu razgovor se snima. Tako i u ovom kontekstu, a znate da u osiguranju mogu nastati određeni nesporazumi, uostalom da su se događali nesporazumi i da je regulacija sa te strane dobra, onda bi se u tom kontekstu snimao taj telefonski razgovor. Barem sam ja to tako shvatio i u ovome što sam do sada dobio informaciju. Ali evo sa govornice i sa pozicije nove odgovornosti koju nosim mogu vam obećati da ćemo do donošenja novog zakona u prvom tromjesečju sljedeće godine detaljno razmotriti taj članak i u ovome i u dva-tri druga zakona u kojima dajemo ovlasti konkretno HANFA-i. Evo hvala vam još jednom svima i iz svega izrečenog vjerujem da će ove izmjene i dopune biti jednoglasno izglasane. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo repliku Gorana Marića.
Hvala lijepa. Gospodine zamjeniče, to što ste rekli da i u drugim zakonima ima termin dobar ugled, ima, na to sam i upozorio, ali to nije još uvijek dokaz da to treba stajati u bilo kojem zakonskom prijedlogu. Iako će se on i definirati pobliže, ali ga je nemoguće, kažem nije mjerljiv ni u jednom slučaju niti je provjerljiv ali ono što je najgore jeste promjenjiv, a nešto što je promjenjivo ne smije biti uvjet, o tomu se radi. Dobar ugled je promjenjiva kategorija i što se događa s njim onda, nevažeći postaje, a ne možemo ga mjeriti. Zato je ovo meni bila prigoda, ne zbog ovog zakona nego da takve definicije ne bi trebale stajati niti u jednom zakonskom prijedlogu pa zato sam rekao i u ovom, ali nije on razlika od drugih u tom pogledu. Što se tiče snimanih telefonskih razgovora, nitko nema pravo snimati telefonske razgovore, a ako netko kaže ovaj razgovor se snima onda ja prestajem razgovarati jer on nema pravo mene snimati ako ja ne želim. I oni koji se jave na telefonske sekretarice i upozoravaju da snimaju, nije ovaj dužan nastaviti razgovor, on može prekinuti. Ali štete na automobilima se ne prijavljuju telefonski, prema tome nema se šta snimati tko u osiguravajućim društvima i nema pravo na to nitko. I ne znam što je u pozadini da se traže snimke telefonskih razgovora. Pa nećemo se pretvoriti u nešto što je neprirodno i ne odgovara ovim vremenima u kojima živimo. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Evo vrlo kratko. U ovoj svojoj prethodnoj ulozi ovih dana sam bio dosta u tim telefonskim razgovorima i u medijima i u svemu i apsolutno se s vama slažem da sa te strane moramo jasno odrediti pravila igre itd. Kažem, konzultirajući se i sa gospođom pomoćnicom i s onim što smo u ovom času mogli vidjeti to je taj model, … na modelu zaštite potrošača. Naravno da se konačna prijava dodjeljuje i zapravo prijava osiguranja mora pisano dakako podnijeti, ali očigledno postoje neki razlozi ali kao što rekoh detaljno i temeljito ćemo to provjeriti pa ćemo ovih 6 mjeseci to zasigurno vidjeti. Ja vjerujem da i kolege iz HANFA-e i sve drugo, s obzirom i na ovu saborsku raspravu, pozvat ćemo ih i direktno će možda to pravo koje imaju ovim zakonom daleko efektivnije primjenjivati nego što bi možda učinili, a da i vi ovdje i mi svi zajedno nismo na to upozorili. Što se tiče dobrog ugleda, da li ga je moguće, nije ga moguće definirati. Rekoh da, upravo iz Zakona o leasingu je HANFA ove godine u 2. mjesecu donijela pravilnik u kojem evo u članku 6. detaljno opisuje što taj dobar ugled bi trebao značiti ili ne bi trebao značiti. Pozivam evo i vas u nastupu vaše dobre volje da konkretno i pozitivno doprinesete ovom zakonu, da također pogledate i taj pravilnik, dostupan je naravno i javno pa da vidimo da li je taj dobar ugled ipak sa te strane dobro definiran, a ukoliko nije da ga možemo i dati svoj doprinos i da ga još bolje možemo definirati. Evo hvala još jednom.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 686. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka predviđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. tog Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Ima. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 85 glasova za, 5 glasova protiv i 17 suzdržanih glasova prihvatili da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika poštovanog zamjenika ministra Igora Rađenovića, i mogu ga prvi put pozdraviti sa ovog stola kao zamjenika ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo zastupnici amandmanom Vlade dakle se u članku 76. kojim je dodan članak 175.g mijenja stavak 3. na način da se više ne propisuje obveza subjektu nadzora da ovlaštenoj osobi nadzornog tijela na njezin zahtjev mora uručiti zapise o telefonskim razgovorima i snimke telefonskih razgovora budući da subjekt nadzora nije obavezan niti ovlašten snimati telefonske razgovore te je ujedno upitna providnost i zakonitost propisane obveze. Na jednak način smo riješili zapravo … [[Govornici govore istovremene, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu Vlada Republike Hrvatske. Ocjenjujem da nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo. Tko ja za amandman Vlade Republike Hrvatske? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 86 glasova za i 3 glasa protiv i 18 suzdržani glasova prihvatili amandman Vlade Republike Hrvatske, time je postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 87 glasova za, 21 suzdržanim glasom donijeli zakon P.Z.E.br.686 u tekstu kako je ga predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Moramo se vratiti, ja se ispričavam svima. … [[Upadica se ne čuje.]] sve ćemo ponoviti, ispričavam se, sve ćemo ponoviti. Dakle, o amandmanu Vlada Republike Hrvatske smo se izjasnili, ali molim da se vratimo na amandman Odbora za financije i državni proračun. Poštovani zamjeniče ministra. Amandman broj 1 na članak 110.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Tri su amandmana, ako mogu olakšati, sva tri prihvaćamo.
Sva tri?
Da, da.
Hvala lijepa. Postali su sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Nova je okolnost pa molim novo izjašnjavanje. Tko je za konačni prijedlog zakona nakon usvojenih amandmana Odbora za zakonodavstvo, molim da dizanjem ruke se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 86 za i 22 suzdržanih donesen zakon P.Z.E.br. 686 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Još jedan put isprika.
Prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o faktoringu, drugo čitanje, P.Z. br. 621. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Također će nam prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra financija Igor Rađenović. Izvolite.
Zahvaljujem još jednom gospođo potpredsjednice. Evo sad će bit puno lakše, led sam probio. Ovo je već drugi zakon. Radi se o drugom čitanju, pa evo dozvolite uvodno nekoliko minuta ipak da kažem da u Hrvatskoj do sada nije postojao i vi to znate, nije postojao zakon koji to, koji dakle ovu djelatnost regulira. Da je zaključkom Hrvatskog sabora, dakle sa 3. sjednice ove godine zapravo zadužio Vladu da donese ovakav zakon, da je Ministarstvo financija uz tehničku pomoć EBRD-a osnovalo radnu skupinu i u uz pomoć njihovih konzultanata upravo izradila, dakle Nacrt prijedloga zakona. Da je prvo čitanje provedeno u travnju ove godine, da ga je Sabor, dakle prihvatio većinom glasova i da su, dakle u sklopu dakle standardne vladine procedure sa plenarne sjednice provedene dakle i prihvaćeni svi komentari i provedene dakle u sklopu drugog kruga očitovanja sve propisane procedure za donošenje zakona. Da li je potrebno, planirao sam uvodno da možda nešto više kažem o faktoringu. Ali evo nekoliko o faktoringu trenutno u Hrvatskoj. Možda evo samo skratit ću najvažniji niz podataka, da je dakle na dan 31. ožujka trenutno u Hrvatskoj aktivno 15 faktoring društava. Da je tih 15 faktoring društava ostvarilo 17,3 milijarde kuna prometa 9,6% više nego u dvanestoj, da je to relativno malo u odnosu na neke druge zemlje ali dobro. Da je neto dobit djelatnosti iznosila 178 milijuna kuna i da faktoring društva, dakle u ožujku su imali aktivu oko 8,6 milijardi kuna. Evo ugrubo, čisto da dobijemo slike o tome kako govorimo. Kažem djelatnost faktoringa u nekim drugim zemljama je puno veća. U Belgiji ako se ne varam, dakle ovo je oko 2 milijarde eura, u Belgiji je oko 40 milijardi, u Grčkoj 15 milijardi čisto radi usporedbe. No, koje su to razlike između prvoga i drugoga čitanja kojega vam dakle danas u ime predlagateljice Vlade Republike Hrvatske prenosim. Određene nomotehničke primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora su prihvaćene i ugrađene u tekst. O tome ste dobili informaciju na klupe. Također prihvaćene su i primjedbe Odbora za financije i državni proračun tako da su članci u kojima su uređena pitanja faktoring posla uređena na daleko jasniji i razumljiviji način. Najznačajnija primjedba ili primjedba o kojoj se možda ponajviše govorilo to je oko samog imena i naziva zakona. Prijedlog je bio, da dakle se ovaj zakon ne zove Zakon o otkupu potraživanja pa crtica faktoringu. Mi smo se ipak odlučili da dakle ne mijenjamo ime ovome zakonu, da budući je otkup potraživanja širi pojam, dakle i sadržajno širi pojam od pojma faktoring što otkup potraživanja u tom smislu bi dakle obuhvaćao otkupe svih vrsta tražbina i dospjelih i nedospjelih tražbina. Ovdje se radi, dakle u pravilu o nedospjelima, a faktoring dakle predstavlja financijsku instituciju koja govori isključivo o nedospjelim tražbinama proizašlih iz osnove isporuke dobara ili pružanja usluga. Manje-više kažem sad smo i na zajedničkom tržištu. U svim zemljama se barem koliko je meni poznato permutacije tog imena se provode na jednak način, prema tome prilagodljivo i usporedivo, dakle na zajedničkom tržištu Europske unije. Ono što jesmo promijenili, jesmo promijenili to slovo u faktoringu. Dakle, dobili smo hrvatsku inačicu, nemamo više factoring nego je dakle faktoring i to je dakle izmjena koja je u tom pogledu napravljena. Kao što rekoh prihvaćen je čitav niz primjedaba, odredbe članaka 4. do 6. su propisane puno preciznije. Pojam faktor zamijenjen je koji je bio nejasan i to je evo da se nadovežem na prethodnu točku bio prigovor, zapravo prijedlog u raspravi na prvom čitanju od kolege Marića koji smo prihvatili da se pojam faktor, dakle zamijeni sa pružateljem usluga faktoringa, da se u članku 6. odredba stavka 2. o obavljanju poslovne djelatnosti na kontinuiranoj osnovi dorađena i premještena u članak 21. gdje tamo logično i pripada, te da je pojam predmet faktoringa iz članka 5. premješten u članak 2. a gdje su definirani pojmovi ovoga zakona. Dakle, na sami početak. Nije moja zasluga. Napravili su to kolege i bez prijedloga, dakle bez mog prelaska prije, prije nego što sam prešao tako da ovaj dio prijedloga Sabora su uvažili i vjerujem da ćemo tako nastaviti i u buduće. Ono što nije prihvaćeno, a što sam govorio i u razdoblju, a o čemu je također bilo puno riječi u prvom čitanju to je ovaj dobar ugled o čemu sam upravo sad govorio, dakle u replikama. Na isti način je propis dobrog ugleda da smo mi ovdje donijeli u zakonima o kreditnim institucijama Zakon o leasingu. U Zakonu o leasingu HANFA je dakle propisala taj pravilnik i kažem pozivam i sve nas zajedno da vidimo da li je to dobro ili nije. Zaključno, usluge faktoringa dakle nisu regulirane na razini EU, pa se faktoring kao takav se spominje u nekoliko direktiva, ali kažem tržište faktoringa, važno tržište faktoringa osobito za male i srednje poduzetnike mislim da je dobro da se sa te strane razvija i donese zakon koji će daleko bolje regulirati to tržište. Dakle, faktoring transakcijama znate da se poboljšava likvidnost poslovanja, a onda to dakako može pozitivno utjecati na rentabilnost i kreditnu sposobnost osobito malih i srednjih poduzeća. Dakle, ne radi se o otkupu nekih teško otkupljivih potraživanja, ne radi se o potraživanjima koja su davno dospjela, o nekim drugim metodama, batinašima. Eto, pripremajući za ovu raspravu vidio sam i takve rasprave u prvom čitanju. Dakako da se ne radio o tome, radi se o financijskom instrumentu koji pomaže da prije nego što ste ugovorili dođete do određenog daha i da financijski osobito mali i srednji dakle lakše dođu do svog novca, ubrzaju svoj novčani tijek, a time dakako i bolje posluju. Stoga mi u Vladi očekujemo da će izmjene i dopune ovog zakona pridonijeti pozitivnom učinku na financijske subjekte i cjelokupno gospodarstvo, da će se dakle podići pravna sigurnost o faktoring transakcijama da će se bolje regulirati ovo dosad neregulirano područje te uspostaviti i kvalitetan i primjeren nadzor. Dame i gospodo zastupnici očekujem da ćete i ovaj zakon prihvatiti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ah, kolega Šuker izvolite replika.
IVAN ŠUKER: Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra meni nije jasno zašto mi radimo, oprostite mi na izrazu, sprdačinu? Faktoring ne znači ništa. To nije engleska riječ, a na hrvatskom to ne znači ništa. I tko je nama dao pravo da mi napišemo faktoring? Jer to ovako kako je napisano ne znači ništa. A faktoring kako je bilo napisano factoring to točno znači na engleskom i ima svoj prijevod. Prema tome, ne možemo mi zbog toga što se nekome nešto ne sviđa raditi bedastoće. Jer oprostite, riječ faktoring ovako kako je napisano u prijedlogu zakona na hrvatskom ne znači ništa, na engleskom ne znači ništa. Vuka nećemo u hrvatske zakone uz puno poštovanje njegovom doprinosu opismenjivanja srpskog naroda ali po Vuku nećemo pisati u Hrvatskom saboru. Prema tome, kažem uz puno poštovanje prema svima, ali nemojmo raditi cirkus od države, nemojmo raditi cirkus od ovoga Visokog doma jer ova riječ kao što je napisano u zakonu ne znači ništa. Jer ako je izvorno bilo onda ste mogli ostaviti da je ovo Zakon o dospjelim, nedospjelim potraživanjima međutim ovako iskreno govoreći mene čudi i Vladin Ured za zakonodavstvo a čude me i hrvatski jezikoslovci koji naprosto nisu reagirali na ovo.
Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Evo, hvala lijepa. A kolega Šuker nisam očekivao od vas da ćete sad to nazvati sprdačinom, naprosto smo tražili kompromis između onoga što je izrečeno u raspravi. Kažem pripremajući se za ovu raspravu dobar dio smo nažalost potrošili u tome da li da, da li ne faktoring a onda i ta od strane više zastupnika rečena ako i jest faktoring onda to ne može biti bez hrvatske abecede itd., itd. Ali, evo uz pomoć mojih dragih bivših kolega rječnik hrvatskog jezika novog … [[Govornik se ne razumije.]] faktoring baš sa k, dakle hrvatski rječnik. Prema tome riječ faktoring je … [[Upadica se ne razumije.]] Upravo to, čita se jednako ali mislim da ovaj Dom sad ne zaslužuje to. Ono što jest riječ faktoring se spominje u više zakona RH i sa te strane u nekim stoji k, u nekim stoji c, i takve isto šlampavosti smo otkrili nažalost prije i promijenit ćemo ako nismo dosad promijenit ćemo svagdje u k i svagdje će stajati k i bit će to sukladno hrvatskom pravopisu. Mislim da to nije ključno za ovaj zakon i evo pozivam sve vas da se vratimo meritumu. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Ingrid Antičević-Marinović. A vi razjasnite izvan dvorane ako je potrebno.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava ovaj Konačni prijedlog Zakona o faktoringu. Iako nisam mislila govoreći u ime kluba SDP-a osvrnuti se i na sam naziv izgleda da je to potrebno. Pa evo ovoliko, mislim da svi toliko imamo elementarnog znanja iz hrvatskog jezika da znamo da riječi koje se ne mogu u punom smislu i u sadržaju prevesti na hrvatski jezik onda se preuzimaju onako kako se izgovaraju a ne kako se pišu iz stranog jezika. Takvih pojava, odnosno takvih riječi ima bezbroj u našem govoru. … [[Upadica se ne razumije.]] Mislim jel' vas zanima što ja govorim kolegice Lugarić i kolega Šuker? Ja ću ovo ponoviti što sam rekla.
Kolegice nemojte vi se obraćati zastupnicima, vi govorite.
Ja imam pravo na to.
Nemate pravo.
Da, da me slušaju jer ću ja zastati [[Upadica Šuker: Ali ja ne moram slušati vaša razmišljanja.]] Ne jer mene oni ometaju, a vi ste dužni meni osigurati mir da ja mirno govorim. Tako je bar po Poslovniku pa se to svidjelo kome ili ne. Dakle, ja ću to ponoviti. To nam je u interesu, možda ćemo se susretati i sa više takvih riječi. Dakle, kada se neka riječ koja se ne može prevesti na hrvatski jezik u punini svog sadržaja bez obzira je li ona uža ili šira u smislu zakona kad pokriva to je druga stvar, onda ona se piše hrvatskim jezikom na takav način onako kako se izgovara. Takvih riječi imamo iz tehničkih nauka, puno, puno. Pa i televizija. Dakle, čitav niz stvari i otkrića koja dakle nisu postojala ranije, gdje mi nemamo svoju riječ, ukoliko ne možemo prevesti na hrvatski jezik ili bi pak to opisno zahtijevalo puno, puno riječi onda to se čini ovako. Mi smo to pokušavali i ta je primjedba bila dok se upravo nije došlo do toga da mi jednostavno adekvatnu riječ za ono što pokriva i sadržaj ovog zakona jednostavno nemamo. Pa ću time i početi ono što je možda i za sve čitatelje zakona najvažnije, ne samo što je, nego koje su to djelatnosti faktoring društva? Dakle, što je to što sve podrazumijeva ovaj zakon? To se lijepo navodi u članku 21. u stavku 2. Međutim, ono što je najviše zabrinjavalo, ne samo naše građane, naša društva pogotovo ona i manja koja su dolazila u različite probleme, a to je bio ovaj otkup dospjelih tražbina. I zato možemo reći, konačno i ja se upravo ovdje govoreći u ime kluba SDP-a zahvaljujem Vladi na ovom prijedlogu jer je pravo čudo kako takvog jednog prijedloga, kako takav prijedlog godinama nije stizao i čiji su to bili interesi da nemamo mi ovaj prijedlog zakona gdje se manipulira novcem, gdje nije bila transparenti nadzor, gdje se moglo činiti više-manje što god se hoće. Zapanjujuće je, mnogi su ljudi ostajali bez kuća, ja ne znam da li je točno da je nekada prije nekolik godina, prije 6, 7 godina i Vlada prodavala svoja potraživanja koristeći se faktoringom koji nije uređen. Prema tome, evo srećom da imamo ovaj prijedlog zakona. I ja bih počela od onoga čime je u biti poštovani predstavnik Vlade gospodin Rađenović govorio, što je prihvaćeno do drugog čitanja, što nije do ovog konačnog prijedloga. I mislim da je odabrana prava mjera da se uvaži ono što je bilo opravdano i što je unaprijedilo i nomotehničku strukturu ovog prijedloga zakona, ali jednako tako i sadržajno, a pogotovo se također zahvaljujem i zbog onoga zbog čega koji prijedlozi nisu prihvaćeni, pa makar su dolazili od pojedinih odbora. Tako u pogledu tražbine i potraživanja, pa mi imao toliko problema, počesto i onda sa Ustavnim sudom u konačnici i opravdano, što govorimo neujednačenim jezikom kada se govore o zakonskim pojmovima. Prema tome, evo dobro da niste uvažili ovu primjedbu da se potraživanje, da se tražbina zamjeni riječju potraživanje jer upravo je to pojam koji još uvijek egzistira i srećom da egzistira radi čistoće vjerovničkih, dužničkih odnosa o čemu govori detaljno i Zakon o obveznim odnosima. Dakle, dobro da nismo narušili sadržajnost pa i naziv tog pojma. Ono što se i u obrazloženju navodi, htjela bih posebno istaknut dakle da je taj faktoring alternativni oblik i financiranja, ali evo i otkupa. Da on na ovakav način kada je nadgledan može biti od koristi i za obje strane, dakle i za pružatelja faktoring usluge i za davatelja, dakle za sva ona mala, srednja, pogotovo za mala srednja poduzeća koji dospiju u financijski škripac da tako kažem. I kao što je gospodine Rađenović rekao, istakao na razini EU ne postoji jedinstvena definicija faktoringa i različito je on u biti, i čim ne postoji jedinstvena definicija on nije niti jedinstveno reguliran. Postoje, postoji nekoliko direktiva. Ako je, ako je ne Hrvatskoj, nego ako je Europi igdje potreban AK onda je upravo to u ovoj domeni, u ovoj domeni. I ja mislim da Hrvatska ima bez obzira na svoje ekonomske poteškoće iz kojeg mislim da se i polako nalazi puta da izađe iz toga, ima toliko i samosvjesnosti ali i opravdanja da se ova pitanja na razini Vijeća ministara izlože kao jedna od naših inicijativa. To je dobro radi više stvari. Posebno ću napomenuti kako nadzor kreditnih institucija koje obavljaju poslove faktoringa unutar svoje registrirane djelatnosti su nadležnosti Hrvatska narodne banke i ove ostale nadzor Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Sigurno je da će ovaj zakon doprinijeti i daljnjem razvoju upravo faktoring usluga koje bez obzira na opasnosti, ako nisu regulirane, ako su dobro regulirane mogu koristiti i davateljima i primateljima ove usluge, a na kraju krajeva pomažu u gospodarstvu u cjelini. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče sa pomoćnicom, kolegice i kolege. Dakle, dosta smo mi opširno raspravljali o ovome zakonu 4. travnja 2014. smo donijeli zaključak kojim se prihvaća prijedlog Zakon o faktoringu. Zakon, kako je uvodno rečeno nema potrebe da se ponavljam, je iznimno bitan jer dosada nije se pokrivalo sa zakonskom regulativo faktoring u onom segmentu koje je to trebala, funkciji trebala raditi HANFA, radila je Hrvatska narodna banka po svom pitanju i nadzoru bankarskog sustava, ali ovaj drugi segment koji je ostao van toga nije bio kontroliran. Čuli smo da su to milijarde koje se vrte, okreću i posebno sad ulaskom u EU i uključivanje i ravnopravnim statusom, i inozemnih faktoring agencija potrebno je napraviti jedan dobar zakon, dobar okvir koji bi se trebao primjenjivati. I naravno uvijek je to s jedne strane radi razvoja i tržišta gospodarstva i razvoja tržišta kapitala, u biti i razvoja gospodarstva, s druge strane sigurnosti da ne dođe do poremećaja jer se radi zaista o velikim iznosima, i naravno jednome lancu povezanom kad se radi o otkupu potraživanja. Ono na što bih htio dati naglasak, a to je kod ovih prijelaznih i završnih odredbi u prvom čitanju imali smo prijedlog gdje je navedeno sve od strane predlagača, odnosno svi pravilnici koji bi se trebali donijeti, nekih 18, koliko vidim iz prvoga prijedloga, a sad je to navedeno člankom 16., svedeno da samo treba se ići po člancima zakona kako bi se izvuklo koji su to sve pravilnici. Smatramo da u biti iznimno je bitno da se jasno navede i puno je kvalitetnije kad postoje pravilnici koji su navedeni, koji se trebaju donijeti, da možemo pratiti da li čitljivije je, jasnije je kad piše točno koje pravilnike moramo donijeti, a ne da tražimo po člancima uzbrdo i nizbrdo što bi rekli, da pratimo da li će to HANFA jer HANFA, Hrvatski sabor je nadređen Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga, da li će u roku od 6 mjeseci donijeti te pravilnike. Isto tako, svima onima koji rade na hrvatskom tržištu i radit će na hrvatskom tržištu, što onim koji će se osnovati kao faktoring društvo, što oni koji će doći iz inozemstva, a posebno ona društva koja već rade ili dionička ili d.o.o. društva na hrvatskom tržištu, oni moraju se uskladiti, znači oni koji rade, oni se moraju uskladiti u roku od 6 mjeseci s ovim zakonom koji ćemo vjerujem donijeti. Ali isto tako u roku od 6 mjeseci se moraju donijeti novi pravilnici po ovom zakonu. I mislim da onda ova društva koja sada u ovom trenutku rade po ovome, po postojećem zakonu, ako pravilnici se donesu pri kraju godine kako ti obično biva, a oni se moraju uskladiti s ovim zakonom isto do kraja godine, onda dovodimo ta faktoring društva koja u ovom trenutku rade opet u situaciju i dodatne troškove da moraju se usklađivati i temeljem određenih pravilnika kojim ovaj zakon to radi. Znači, ne možete očekivati od nekog koji sada radi da se uskladi sa ovim zakonom ako mu pravilnik nije donesen. Oni se teško mogu sa ovim zakonom usklađivati ako nemaju pravilnike jer ako vidimo, imamo 18 pravilnika iznimno bitnih koji su potrebiti da bi se uskladilo sve skupa s ovim zakonom. Znači i ugovori i kapital faktoring društva i zahtjev za izdavanje suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela i sadržaje programa vođenja poslova faktoring društva i uvjete kojima moraju … članovi nadzornog odbora faktoring društva. Dakle, to su sve pravilnici koji se moraju donijeti u roku od 6 mjeseci, a onaj koji sada radi mora se uskladiti s ovim zakonom, a ne može se uskladiti sa pravilnikom. Prema tome trebalo bi faktoring društvima koji u ovom trenutku rade i posluju, a i posebno oni koji će doći izvana, dati prostor bar od 3 mjeseca od donošenja svih obaveza HANFA-e da donose svoje pravilnike da se usklade s ovim zakonom jer ako HANFA ne donese jedan od ovih pravilnika, onda ni jedno društvo se ne može uskladiti s ovim takoreći pravilnikom jer će raditi po postojećim pravilnicima koji nisu u skladu s ovim zakonom. Znači, tu dolazimo u koliziju pa bih molio predlagača, a ima još dovoljno vremena, ako postoji mogućnost da se prolongira rok, neću sada pisati amandman, ali da se prolongira, može Vlada ići sa svojim amandmanom da se prolongira ili da se skrati rok HANFA-i ili da se prolongira rok postojećim društvima za usklađenje s ovim zakonom jer uskladiti se sa zakonom je zavisno od 18 pravilnika iznimno bitnih da bi oni mogli raditi i funkcionirati. Inače, isto tako još jedanput neovisno o usvojenom amandmanu, odnosno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo, ne bi bilo loše da ipak u članku 116. se nabroje svi pravilnici koje HANFA može, mora, treba donijeti jer je iznimno teško i komplicirano, stalno govorimo da pojednostavljujemo zakone, ako ih pojednostavljujemo, onda ih pojednostavimo na način da točno se piše koji sve pravilnici postoje, da netko tko i uzme zakon može točno i po, naravno web stranici HANFA-e sutra tražiti na koji način radi jer ovako skačući od zakona do zakona nije jednostavno, nije prezentabilno, nije adekvatno. Ja znam da je manje, kad članak 116. je samo ovdje jedna rečenica, a u izvornom prijedlogu kad su bili navedeni svi pravilnici to je pola stranice A4, ali bolje imati pola stranice A4 gdje točno i jasno piše svima onima koji se bave faktoringom, a mislim da će i Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga biti, neće joj se moći dogoditi propust pa da zaboravi kroz jedan članak jedan od ovih pravilnika koje mora donijeti. Ovo je iznimno bitan zakon, ovo je jedan od onih novih, potrebitih zakona koji jasno nisu vezani za usklađenje s EU, ali su usklađenje sa životom, sa potrebama, sa tržištem, sa razvojem gospodarstva pa kad ga već prvi put donosimo, ajmo ga pojednostavniti na način da, što kažem, dopustimo onima koji rade da imaju prostor od bar 3 mjeseca u odnosu na HANFA-u koja donosi pravilnike koji su direktno vezani za usklađenje s ovim zakonom i probajmo te sve pravilnike navesti tako da HANFA točni i jasno zna koji su to pravilnici. Klub HNS-a će podržati ovaj zakon u vjeri i nadi da ćete vi kao predlagač dati u skladu sa pravilnikom Vlade i amandmanima ipak pojednostavljenje i bolji i kvalitetniji način čitanje ovoga zakona u biti. Hvala lijepa.
U ime kluba HDZ-a, kolega Goran Marić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom cijenjene kolegice i kolege. Kad god postoji neuređeno područje na kojemu se događaju poslovni ili neki drugi događaji, njega je nužno urediti i iz toga i u prvom čitanju, sjećam se, zamjenik ministra je tada bio u klupama kada je replicirao meni i rekao da sve to što je slušao da mu se čini razumnim i racionalnim i vidim da ste ugradili sve sugestije tada iznešene, skoro sve, pa se i zahvaljujem na razumnom pristupu pri izradi zakona. Pokazuje se svaki puta koliko koristi dva čitanja. Koliko je potrebno da svaki zakon, a nema neozbiljnog zakona traži prvo i drugo čitanje, a nekada i treće ako bismo kvalitetno htjeli urediti bilo koje područje, a posebice koje je financijski osjetljivo kao što je ovo. Neću o dobrom ugledu po ovom pitanju više zakona, dovoljno sam govorio jer je sada važniji ovaj sami zakon. ali moram odgovoriti nekima na pojam faktoringa. Faktoring je ekonomski pojam. I kako je izazvao u prvom čitanju dosta oprečnih razmišljanja, napravio sam jedan test pitao sam 50 studenata što je faktoring i pitao sam 10 odraslih osoba uglednih ili poslodavaca, neki čak i profesora svi ekonomske struke, vjerovali ili ne nitko točno nije znao što znači faktoring. Ima riječi tuđica kojima nema zamjena u hrvatskom jeziku pa se uvriježi hrvatska riječ, ali u ovom slučaju nikako ne može biti. A bojim se da se riječ faktoring forsira da bi se pod tim moglo provesti nekada i nešto što nije obuhvaćeno riječju faktoring. Naime, nesporno je da je faktoring otkup nedospjelih potraživanja i to je nesporno i to samo ulazi u faktoring. I po ovom zakonu je definirano da je samo to i to je dobro definirano. Zašto onda ne bismo nazvali ovaj zakon u duhu hrvatskoj jezika i ekonomskog značenja, zakon o otkupu nedospjelih potraživanja, a možemo i crticu pa staviti faktoring, nemam ništa protiv. Ali nema smisla imati zakon za koji struka ne zna što znači u većini slučajeva naravno, specifično oni koji se time bave naravno da znaju. On je stvarno doista alternativni oblik vrlo često i financiranja. On može i mora biti koristan ali ne može i ne smije biti reket, a nisam siguran da nekada do sada to i nije bio u nekim slučajevima. Ako sada donosimo zakon onda ovaj zakon mora biti jamstvo da takvog eventualnog reketa nikada više ne smije biti u hrvatskim poduzetničkim zonama, vodama i okružju i nadam se da će tako i biti da će ovaj zakon pridonijeti zato sam i u prvom čitanju toliko toga sugerirao da se prihvati i zahvaljujem još jedanput što je prihvaćeno. Imam još i nekoliko nedoumica koje sam i obliku amandmana složio pa bih i ovom prilikom preporučio gospodinu zamjeniku da se malo razmisli o tome i da se ako može prihvate ti prijedlozi. Jedan je ovo što sam već govorio u svezi naziva samog zakona. Drugi amandman koji je sličan koji je sličan kao i u onom prethodnom zakonu o kojem smo raspravljali gdje se ponovno spominju snimke telefonskih razgovora. Na brzinu sam pokušao izučiti i Zakon o kreditnim institucijama koje obuhvaćaju malo složeniji dio financijskog posla, svijeta i znatno odgovorniji, ali nisam siguran da ne, ali nisam vidio da u Zakonu o kreditnim institucijama stoji ovakva klauzula i odrednica da je nadzornom tijelu dužna kreditna institucija dostaviti telefonskih razgovora. A mislim ako toga nema u kreditnim institucijama da ne bi nikako smjelo biti pogotovo ni u osiguravajućim društvima, a pogotovo u faktoring društvima koji su zapravo jedan mali, mali dio financijskog svijeta. Pa evo u tom kontekstu sam predložio da se briše dio članka koji govori o snimanim telefonskim razgovorima i zabilješkama o telefonskim razgovorima i svemu drugom. Još jedan tehnički amandman, zamjeniče ministra, u članku 116.ispušteno je kada se govori da će agencija u roku 6 mjeseci stupanja na snagu donijeti pravilnike, samo je omaškom ispušteno i članak 64.jer postoji i pravilnik o korištenju i kriteriju i načinu upravljanja rizicima koji isto tako agencija može donijeti, a nije ovdje upisan u članak 116.pa sam dao amandman da se i to naknadno ubaci. I članak 117.stavak 2.koji kaže pravne osobe iz stavka 1.ovog članka dužne su u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona uskladiti i navode se da ne ponavljam sve poslove koje trebaju uskladiti. U pravilu dolazimo u situaciju da zadajemo rokove koji se ne mogu poštivati i onda donosimo izmjene da produžavamo takve rokove. I danas smo imali jedan na Odboru za zakonodavstvo isto takve slučajeve. Predlažem i dao sam amandman da se umjesto 6 mjeseci propiše 12 mjeseci i u tom roku stvarno svi mogu bez ikakvog opterećenja napora i mogu svi uskladiti poslovanje sa ovim zakonom, a mislim da nema razloga da ih se rokom stišće, a onda neće to uspjeti uskladiti sve da je 12 mjeseci sasvim razuman rok koji ništa ne šteti, a dobiti će donijeti. A kada god nešto ne šteti, a može dobrobit biti onda nema razloga da tako i ne prihvatimo. Evo samo ako te dvije, tri opaske još dodatne kao prilog još kvalitetnijem zakonu koji je iznimno kvalitetan ali sa ove još tri, tri dodatka bio bi doista kvalitetniji, na visokoj razini, onda nema nikakvog razloga ni da klub HDZ-a ne podrži takav zakon i doista će ga podržati. Hvala lijepa.
Hvala. I prelazimo na pojedinačnu raspravu, ne, Domagoj Hajduković replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjedniče. Pa kolega Marić dozvolite mi prvo da izrazim svoje zadovoljstvo vi ste pripadnik oporbe koji zna pohvaliti ono što valja a ne samo ponekad i bezrazložno kritizirati. No nisam se javio zbog toga na repliku nego čisto doprinos jezičnoj raspravi. Dakle kao i u prošlom zakonu imam, prošlom čitanju, pardon, imam potrebu to ponoviti. Dakle istražio sam malo kako su riječ, odnosno termin faktoring drugi jezici upotrijebili inkorporirali u sebe. I tako sam došao do rezultata da su recimo engleski, njemački, talijanski, češki, makedonski, poljski i slovenski svi rabe ovaj izraz faktoring, u jednoj ili drugoj varijanti dakle sa c ili sa k. Razlike koje sam našao u europskim jezicima su samo u nekima i to je dakle prilagođavanja ovoga izraza duhu jezika to smo upravo činili i mi ono što je zamjenik ministra izložio dakle ne factoring nego faktoring a to su mađarski i fracunski, da ponovno ne čitam njihove izgovore. Što se tiče samih tuđica, ako govorimo samo o poslovnom svijetu, evo navesti ću vam neke, biznis, investicija, ček, greenfield, goodwill itd., itd., dakle sve izraze koji se koriste u svakodnevnom jeziku, pa čak i u nekim ugovorima za kojih jednostavno nema prijevoda, nema hrvatskog termina. Prema tome meni faktoring kao takav treba ući u hrvatski jezik i treba, ono što ste vi rekli dakle da mnogi poduzetnici i studenti to ne znaju to je nažalost ali to je recimo jedna nova pojava u hrvatskom biznisu koja tek čeka da bude prepoznata i do strane studenata. Hvala.
Goran Marić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kažu, često sam čuo da nitko tako ne kritizira kao ja, sada čujem da fali. Mi svi iz oporbe, kolege moje, znaju i kritizirati ali i znamo i pohvaliti kada je nešto dobro pogotovo ako se nešto i prihvati što se sugerira. Zašto ne. Ali kada govorite da ne postoji zamjena u hrvatskom jeziku, zašto onda je nužno objašnjavati što znači faktoring, da to znači otkup nedospjelih potraživanja? A otkup nedospjelih potraživanja znate od kada to u hrvatskom jeziku, ja pamtim to 36 godina otkada sam počeo studirati. Toliko to funkcionira u ekonomskoj kategoriji što ja znam a gdje je to još više u povijesti. Prema tome, nema potrebe zamjenjivati hrvatsku riječ koja postoji, odnosno nije riječ nego pojam, kategorija, otkup nedospjelih potraživanja to je faktoring. Ako baš želite vi još dodavati, dodajte, nemam ništa protiv toga ali neka se ne briše hrvatski pojam, nema razloga kada svi to znaju da je to. I nije se to pojavilo jučer, otkup potraživanja funkcioniranja funkcionira već godina samo što nije bio zakonski uređen. I svi ali svi zovu faktoring društva a svi govore o otkupu potraživanja, nitko ne govori o faktoringu. Nitko nije došao u tvrtku i rekao ja bih od tebe faktoring, ja bih otkupio tvoja potraživanja, nedospjela. Ne vidim u čemu upornost u nečemu što ne može se braniti nikako činjenicama nego samo tezom nekakvom koja nema argumenta, nema uporišta nikakvog. Ne vidim zašto to se radi. Hvala lijepa.
Pa mi na svim razinama iskrivljujemo svoj jezik. Možda ste zamijetili reklamu LG G3. Pojedinačna rasprava Nadica Jelaš.
Hvala poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ovaj Zakon o faktoringu je još jedan od zakona kojima ova koalicijska Vlada uvodi red. Naime, faktoring kao alternativni oblik financiranja poslovnih subjekata putem otkupa potraživanja, eto još jedna definicija faktoringa, do sada nije bio reguliran posebnim zakonom i to je naravno stvaralo i pravnu nesigurnost za tvrtke koje ga obavljaju ali i prostor za netransparentno poslovanje. U Hrvatskoj faktoring obavljaju zapravo dvije skupine institucija. S jedne strane su to kreditne institucije a s druge strane su to društva upravo registrirana za poslove faktoringa. Pa smo onda upravo zbog toga imali i svojevrsni dualizam u nadzoru poslovanja. Dakle kreditne institucije su u nadležnosti Hrvatske narodne banke dok su društva registrirana za poslove faktoringa pod nadzorom HANFA-e. S time da treba obavezno naglasiti da ta društva upravo zbog izostanka pravne regulacije poslova faktoringa niti su podlijegala obvezi licenciranja, niti obvezi odobrenja za članove uprave, niti pravilima o minimalnom temeljnom kapitalu ni obvezi izvješćivanja. Drugim riječima nadzor HANFA-e nad ovim društvima bio je ograničen, odnosno svodio se samo na provjeru usklađenosti poslovanja po Zakonu o trgovačkim društvima ili recimo Zakonu o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma. Što znači da se zapravo kontroliralo samo po zakonima koji općenito vrijede za kontrolu poslovnih subjekata. I zbog toga je zapravo bilo prilično prostora da se odradi ono što nije dopušteno. Dakle ako nije bilo zabranjeno onda je zapravo bilo dopušteno. Doduše usluge faktoringa nisu regulirane niti na razini Europske unije. Čak ne postoji niti jedinstvena definicija faktoringa na razini Europske unije iako se spominje u nekoliko direktiva. Međutim, postoje dobri primjeri definicija faktoringa u nacionalnim zakonodavstvima pojedinih europskih zemalja. Tako je dobar primjer Njemačka, recimo dobar primjer uređenog tržišta faktoringa sa jasno uređenim pravilima od 2008. godine i faktoring je u toj zemlji zapravo vrlo značajan izvor financiranja malog i srednjeg poduzetništva. Faktoring industriju zakonski imaju regulirane i Austrija, Mađarska, Italija i još neke zemlje. U Hrvatskoj je za poslove faktoringa registrirano 15 društava koje u 2013. s aktivom od 8,6 milijardi kuna ostvaruju 825 milijuna kuna ukupnog prihoda i čistu dobit u iznosu od gotovo 180 milijuna kuna, što je dvostruko više od ostvarenja čiste dobiti u 2012. godini. Po obujmu prometa upravo je 2013. godina bila najbolja poslovna godina otkad faktoring društva posluju u Hrvatskoj. Dakle ostvarene su transakcije u opsegu od preko 17 milijardi kuna. Dakle možemo reći da u godini u kojoj je gospodarstvu bilo izuzetno teško, nažalost još uvijek jest, dakle u toj su godini faktoring industriji u Hrvatskoj cvale ruže. Između ostalog, ovako visoko povećanje opsega ukupnih transakcija determinirano je velikim povećanjem opsega eskortiranih mjenica, pa i sama ta činjenica govori o tome koliko se zapravo hrvatsko gospodarstvo suočava s teškoćama, pogotovo eto u održavanju tekuće likvidnosti. Što se samog teksta zakona tiče, nemam namjeru ponavljati stvari koje smo izrekli u prvom čitanju jer se konačni tekst zapravo i ne razlikuje bitno od prvobitno predloženog. Najviše primjedbi u prvom čitanju ionako se, a evo i sada odnosilo na upotrebu terminologije, prije svega eto na taj izraz neću reći nesretan faktoring, međutim predlagač je vrlo argumentirano obrazložio zašto ostaje kod upotrjebljenog izraza, ne samo faktoringa nego i još nekih drugih izraza. Dakle konačnim prijedlogom dodatno se propisuju zahtjevi u pogledu sustava upravljanja rizicima i postupka obavljanja nadzora, obzirom da su to zapravo i bile najslabije točke dosadašnjeg funkcioniranja društava za faktoring. Time će se povećati pravna učinkovitost faktoring transakcija i osigurati stabilnije tržište faktoringa, sve s ciljem poticanja razvoja tog do sada nereguliranog područja. Hvala lijepa.
Goran Marić, replika.
Samo kratko. Kolegice Nadice, kazali ste da je predlagatelj vrlo argumentirano objasnio zašto ostaje pri ovom nazivu. Evo maloprije sam obrazložio zašto sam predložio amandman i naziv Zakon o otkupu nedospjelih potraživanja. Hoćete reći da moje obrazloženje nije argumentirano? Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Nadica Jelaš.
Samo je zapravo jedan problem, niste zakonodavac.
Zapravo je zakonodavac. Je zakonodavac, jedan od, ima jedan glas. Igor Rađenović, završno.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo dvoumio sam se da li završno, da ili ne, ali ova završna replika me ponukala. Da, gospodin Marić i svi vi jeste zakonodavci i mislim da je ovo dobar primjer zakona koji je u dobroj dijelu uvažio primjedbe saborskih zastupnika i saborskih klubova zastupnika i sa te strane zahvaljujem eto svim diskutantima na tome doprinosu koji smo učinili. Razmotrit ćemo još ove amandmane, mislim da jedan ili dva bi možda mogli i prihvatiti, ali evo ostavimo Vladi da još razmotri do glasovanja u utorak. Zahvaljujem još jednom svima na pohvalama ovom zakonu i kao što rekoh i za prethodni očekujem jednoglasnu podršku. Hvala vam lijepa.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo u utorak.
Idemo na Konačni prijedlog Zakona o faktoringu, drugo čitanje, P.Z.br. 621. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je završena. Amandmane koje je dostavila Vlada Republike Hrvatske na članak 2., 47., 50., 62. i 97. dostavljeni su poslovničkom roku Hrvatskog sabora pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Vlada je podnijela amandman na članak 79. nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika molim glasovanje o prijedlogu da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 86 za i 21 suzdržani glas prihvatili da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim zamjenika ministra, poštovanog Igora Rađenovića da obrazloži i amandman Vlade Republike Hrvatske.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, intencija je jednaka kao i u Zakonu o osiguranju. Brisana je propisana obveza ovoga puta faktoring društva, da ovlaštene osobe agencije na njen zahtjev odlučuju o zapisu o telefonskim razgovorima i snimke telefonskih razgovora. Jedino što se ovdje radi o članku 79. stavak 3. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade Republike Hrvatske na članak 79. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske na članak 79. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 86 glasova za, 20 suzdržanih glasova prihvatili amandman Vlade Republike Hrvatske, time je postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Poštovani zamjeniče ministra idemo na amandmane Odbora za zakonodavstvo. Amandman broj 1 na članak 2.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora svi amandmani su ugrađeni dakle u redovitome roku, po poslovničkom roku tako da su postali sastavni dio, svih 5 amandmana Odbora za zakonodavstvo.
Ne, ne, ovo su amandmani Odbora za zakonodavstvo poštovani zamjeniče ministra. Imaju drugi proceduralni tijek i tok.
Dobro, ispričavam se.
Amandman broj 1 na članak 2. ako prihvaćate sve to dobro došli.
Tako je, onda kucam na otvorena vrata. Prihvaćamo sve. Hvala lijepa.
Da, hvala lijepa. Postali su sastavni dio konačnog prijedloga zakona. A amandmani poštovanog zastupnika Gorana Marića, amandman broj 1.
Amandman broj 1 ne prihvaća se. Dakle, faktoring se kao termin uvriježio u Hrvatski jezik i smatramo nepotrebnim proširenje naslova zakona.
Poštovani zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Pa neobična je ovakva vrsta prijepora između Vlade Republike Hrvatske i zastupnika, a još je neobičnije da je potrebno polemizirati, ali kad se stvari dovedu do apsurda da je potrebno ulagati amandman da se zakonski prijedlog koji se donosi u Hrvatskom saboru mora nositi naziv na hrvatskom jeziku, to je doista apsurd. Ali ja mislim da je on logičan i naravan i država u kojoj se donosi taj zakon i na koji se odnosi taj zakon je Hrvatska država i ovo je Hrvatski sabor i nema nikakvog razloga da zakonski prijedlog nije na hrvatskom jeziku, odnosno mora biti na hrvatskom jeziku jer je zahtjev i dovoljno afirmativan i Ustavno utemeljen, a i pozitivno je višestruko …. Riječ faktoring je tek jedna tehnička riječ prihvaćena u financijskoj komunikaciji, ali ona upravo označava otkup nedospjelih potraživanja što sam im predložio da se zove ovakav zakonski prijedlog i … jedna vrlo apsurdna situacija da moramo objašnjavati naziv zakonskog dokumenta i prevoditi na hrvatski jezik. Nisam dežurni higijeničar, ali ovo je doista neprihvatljivo i tražim glasovanje. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 1 poštovanog zastupnika Gorana Marić kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu, ocjenjujem. Amandman broj 2 istog poštovanog zastupnika Gorana Marić.
Amandman broj 2 je prihvaćen u izmijenjenom obliku, naime upravo usvojenim amandmanom Vlade na članak 79., stavak 3, … je prihvaćena intencija … amandmana.
U ime, ništa, povučen? Ocjenjujem da je povučen amandman. Hvala lijepa poštovani zastupniče. Amandman broj 3 istog zastupnika.
Amandman broj 3 se ne prihvaća budući se ovim člankom zakona nabrajaju članci zakoni za koje je predviđeno donošenje pravilnika, no članak 64. koji govori o kriteriju i načinu upravljanja rizicima ne podrazumijeva nužno i donošenje … nego ostavlja takvu mogućnost HANFA-i pa bi prepisivanje … u tom slučaju bilo neprimjereno.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Očekivao sam ovakvo obrazloženje predlagatelja, međutim za sve i drugi pravilnike isto tako stoji u člancima da nije obvezan donijeti i da može donijeti. Pročitajte prvi članak na koji se odnosi, vidjet ćete da je isti takav pravilnik da kaže da se agencija može donijeti, a da ne mora, tako i za ovo. Mislim da ste propustili, a ne želite priznati grešku, ali u redu. Hvala lijepo, tražim glasovanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 3 poštovanog zastupnika Gorana Marića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 4 istog zastupnika Gorana Marića.
Amandman broj 4 gospodina zastupnika Marića smo ocijenili dobrim i prihvatili smo ga.
Nisam razumio.
Prihvaća se, prihvaća se amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Time smo iscrpili amandmane sve. Hvala lijepa zamjeniče ministra. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona, molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 102 glasa za, 2 glasa protiv i 2 suzdržana glasa donesen Zakon P.Z. br. 621 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na - a/ Prijedlog odluke o razrješenju predsjednice, zamjenice predsjednice i članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave b/ Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenice predsjednika i dijela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave c/ Prijedlog odluke o imenovanju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave Predlagateljica odluka je Vlada Republike Hrvatske. Odredbom članka 8. Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave određeno je da Hrvatski sabor imenuje i razrješava predsjednika, zamjenike predsjednika i članove Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. U ime predlagatelja, želite? … [[Upadica se ne razumije.]] Evo ja ću vam dati riječ.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Ja bih molio gospodine zamjeniče ministra da nam kažete koliko u ovom trenutku sa ovim novim imenovanjem će komisija za postupak javne nabave imati članova.
Izvolite za govornicu pa obrazložite prijedlog. Zamjenik ministra gospodarstva gospodin Alen Leverić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Znači imat će 8 članova jer se čeka još jedna provjera i … sjednici Vlade još dodatno jedan član da bude imenovan i da se onda predloži Saboru.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Sad bih vrlo rado citirao svoju raspravu u ime kluba, međutim kolegice i kolege ovaj zakon je stupio 15.2.2013. U članku 21. u stavku 3. kaže da će Vlada Republike Hrvatske predložit u roku od 60 dana članove komisije u punom sastavu. 60 dana je bio ako se ne varam, ako ovo sve skupa zbrojim, 15.5.2013., a danas je 11.7.2014., znači promašili smo rok za 14 mjeseci. Ako je ovaj zakon naišao na opću podršku u ovom Visokom domu kad se donosio, ako smo svi izrazili podršku Vladi zbog toga što osnivamo praktički tri komisije koje će rješavati žalbe, ako smo svi isticali da u ovom trenutku na komisiji, Državnoj komisiji za … [[Govornik se ne razumije.]] postupak javne nabave ima negdje oko 6 milijardi kuna ako ne i veći iznos. Ako nemamo praktički ni jedne investicije u Republici Hrvatskoj značajnije, ako od tih 6 milijardi kuna to su pretežito sredstva državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne samouprave to znači projekti i radovi koji bi u ovom trenutku zaposlili nekoliko stotina ili nekoliko tisuća ljudi. I što Vlada radi? Ja ću to otvoreno reći. Čeka da neka gospoda koja nisu imala uvjete steknu uvjete da postanu članovi Državne komisije za nabavu. Druga stvar, ako ćemo se držati zakona kojega smo mi donijeli onda je vrlo interesantno i pogledati pod kojim uvjetima prestaje mandat članovima Komisije. I mene bi zanimalo s obzirom da predlagatelj planira da se razriješi i predsjednica i zamjenica predsjednice Komisije što to oni nisu ispunili sukladno zakonu da oni ne mogu biti imenovani. Jer ovdje je točno navedeno pod kojim uvjetima ne mogu biti imenovani još jedan puta. Ali vrlo interesantno da jedan prijedlog koji smo dobili prije tri, četiri dana, pa je on sad izmijenjen, maknut je prijedlog dotične osobe jer se u međuvremenu otkrilo da postoje nekakvi problemi u isto jednoj državnoj tvrtki i ovo naprosto nije dobro. Ako Vlada nije u stanju temeljem zakona koji je sama predložila i koji su podržali svi klubovi, svi zastupnici u ovom Visokom domu imenovati 9 ljudi. Ako opet imenujemo od ovih četvero ljudi dvoje ljudi nema skoro nikakve veze sa javnom nabavom. Kolegice i kolege, javna nabava je 2003. bila u Ministarstvu financija i prve četiri godine i pregovora i usklađivanja zakonodavstva sa EU to se radilo u Ministarstvu financija i znam koje smo silne probleme imali da uopće dođemo do zakonodavnog okvira. I nije nam padalo na pamet u tom trenutku smijeniti niti jednog od pet članova Komisije koji smo naslijedili od prethodne Vlade. Pa zašto? Iz jednostavnog razloga u trenutku kad usklađujete sa zakonodavstvom onda treba koristit ljude koji nešto o tome znaju i ti ljudi koji su u toj Komisiji radili su znali nešto, a mi sada mijenjamo cijelu Komisiju. Od ova četiri člana uz puno poštovanja, neću nikoga osobno prozivati jer ne bi bilo pošteno, niti korektno, uz puno poštovanja prema dvojici članova koji su i prisutni u tom poslu. Međutim, dvoje predloženih praktički osim nekakvih sitnih nabava u nekakvim malim jedinicama nisu se praktički uopće susretali sa javnom nabavom, a sutra bi trebale donositi odluku da li je postupak javne nabave proveden sukladno zakonima. Da li je taj postupak proveden kad imate onu rigidnu odluku da je najpovoljnija ponuda najbolja ponuda, financijski najpovoljnija, a u većini slučajeva investicija prvenstveno tu mislim na prosvjetu koji u ovom trenutku stoje, a stoje zbog toga što oni koji su ponudili najpovoljniju, najnižu ponudu nisu u stanju napraviti taj posao po tim cijenama. To kolege koji su tu u klupama koji su gradonačelnici, načelnici najbolje znaju. Dakle, ako takva žalba dođe takvim ljudima koji se nikad u životu s nečim sličnim nisu susreli, ako nemaju osnovno znanje iz pravne i ekonomske struke onda kolegice i kolege nemojte se čuditi zašto ćemo imati 6, 7 ili 10 milijardi neriješenih predmeta. Zašto to radimo? Pa zar stvarno nije dosta tog stranačkog uhljebljivanja. Pa ima nekih stvari da naprosto pustimo stranke, pustimo sve, dajmo stavimo ljude koji mogu taj posao kvalitetno odraditi na dobrobit prije svega Republike Hrvatske. Jer ovo je smiješno, ovo je toliko stranačka, kadrovska križaljka da je to naprosto smiješno. Kažem neću, iz pristojnosti neću o imenima govoriti. Ali vidjet ćete kad budemo razgovarali o izvješću o radu Komisije vidjet ćete koji će biti rezultati ove Komisije tim više što kažem na neke stvari smo upozoravali i kad smo raspravljali o ovom zakonu. Kolegice i kolege, zar uz tolike nezaposlene pravnike, diplomirane pravnike, ekonomiste mi stavljamo da nama u Komisiji može biti uz puno poštovanje netko sa tri godine visoke ili više škole samo zbog toga da bi se netko stranački uhljebio i to u trenutku kad je donošen zakon. U jednoj od najbitnijih komisija, pa pogledajte koliko imate sudskih procesa i svega oko postupka javne nabave. Pa kad bi ta Komisija ocijenila i procijenila postupak javne nabave … [[Govornik se ne razumije.]] da je to sve čisto onda nema tu više šta tko rovati i kopati po tome. Ali ako imate ekipu koja to nije radila, pogledajte si u životopisu kolegice i kolege. Kako će netko tko je nabavljao 2 hanzaplasta ili nešto slično sutra odlučivat o tome da li je postupak javne nabave, recimo danas smo govorili o Pelješkom mostu. Uz sve tehničke, zahtjevne stvari najpovoljniji. Kako će ta Komisija za javnu nabavu sutra ocjenjivati i procjenjivati da li su procesi kod korištenja sredstava EU fondova koje će koristiti jedinice lokalne samouprave i država provedeni sve u skladu sa svim. Ista priča vam je neki dan sa Narodnim novinama. Pa nisu Narodne novine nekakav tamo burekdžinica ili nešto slično da može svatko raditi. Ali ne, kad je stranačko uhljebljivanje onda može ići. Ili Plinacro? Plinacro je najveće svoje investicije napravio sa jednim članom uprave. Danas kad taj Plinacro praktički ne investira skoro ništa ima pet članova uprave. Ali ovo sa Komisijom nije dobro, nije dobro gospodine zamjeniče ministra iz jednog razloga. Nemojte tjerat oporbu da na svaki zakon gleda sa rezervom. A zašto vam to govorim? Zato što kad smo govorili o ovom zakonu dali smo vam podršku i rekli smo ako treba i još tri člana si stavite da bude efikasno. Izrazili smo određenu rezervu prema uvjetima za članove Komisije i što se sad događa. Prvo kasnite 14 mjeseci. I druga stvar, sva ta rezerva koju smo izražavali se nažalost pokazala opravdana. To nije dobro. Jer zašto oporba ne bi podržala jedan zakonski prijedlog ako je on dobar? Ali ako nam se događa ovo da provedba tog zakona nas vodi u nekakvom drugom smjeru onda to nažalost nije dobro. I šaljemo jednu totalno krivu poruku. Pa hrvatski građani nas tako i tako doživljavaju na jedan pomalo ružan način, a kakvu mi poruku šaljemo? I ovo je razlog dakle ne želeći ulazeći, tim više što sam sa nekim ljudima koji su ovdje predloženi surađivao i o njima imam izuzetno visoko mišljenje, ne želeći ulaziti u osobne karakteristike ljudi ali sam princip i sve ovo skupa što je klub HDZ-a ne može prihvatiti niti prijedlog razrješenja, a pogotovo ne prihvatiti prijedlog imenovanja. Hvala lijepa.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Šuker s pravom ste upozorili na jednu neprihvatljivu pojavu, ali to već pokušava se uvesti na takav način da postane pravilo. Ekonomska struka se potpuno zapostavlja i prezire se. Ako stalno se umjesto osoba koje zahtijeva i koja završi Ekonomski fakultet stalno na njeno mjesto može kandidirati neka osoba koja nije završila Ekonomski fakultet sa višom stručnom spremom ne podcjenjujem višu stručnu spremu ali ona je za neke druge razine i za neke druge poslove, ali ne za financijske organizacije, ne za voditi osiguravajuća društva, ne za voditi leasing društva, ne za voditi banke, ne za Komisiju za javnu nabavu. Svak ima svoje mjesto ali se uporno ekonomska struka degradira i zatire. Svatko tko bilo koju završi tri godine nakon srednje škole on jednako kandidira za bilo koje mjesto za koje se traži ekonomska struka. Pa zbog toga i jesmo u ekonomskoj situaciji u kakvoj jesmo jer su nam zamjenici ministra bili građevinari, jer su nam šefovi javnih poduzeća bili tehničari, umjesto da rade svoj posao. Nitko ne radi svoj posao za što se školovao. A jadna je država u kojoj ljudi ne rade ono za što su se školovali. A mi smo preplavljeni takvima, školuju se za jedno, kvalificira za jedno, a obavlja drugo. Šteta i na jednoj strani što nije upotrijebljen tamo što je završio, a šteta još veća što radi ono za što nije osposobljen. Hvala lijepa.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Mariću. Ako u ministarstvu niti načelnik odjela ne može biti osoba koja nije završila visoku stručnu spremu, govoreći po onom starom ili po ovom novom 5 godina, onda sad možete misliti ona provodi javnu nabavu a o tome da li je tu javnu nabavu proveo sukladno zakonu odlučuje netko tko ima višu stručnu spremu i tko ima tri godine, tri godine je mirisao javnu nabavu ali nije radio u javnoj nabavi. Jer pojam javne nabave je širok. Ali ovo što sam ja vidio u životopisu ovo je mirisanje javne nabave. A proučiti dokumentaciju kod jedne složene investicije od nekoliko desetaka milijuna kuna trebate itekako imati prije svega životno iskustvo. Jer nažalost, tu se krije jako puno zamki. A zašto to govorim? Pa to govorim zbog svih naših kolega koji rade i u javnim poduzećima i koji rade u izvršnoj vlasti da kad mu Komisija za javnu nabavu kad prođe žalba i kad mu oni potvrde u redu da budu sigurni da je posao u redu da ga sutra nitko ne može zbog toga prozivati. Ja mislim da nijednom gradonačelniku, načelniku niti ministru nije u interesu da radi inkriminirane radnje. Ali ako mi u tako jednoj važnoj instituciji uhljebljujemo stranačke ljude, ovdje piše nije pripadnik stranke. Pa točno se zna koji su pripadnici koje stranke bili imenovani u komisiju 2002., 2003. godine, točno po stranačkoj pripadnosti. Ali ni ta stranačka pripadnost meni nije toliko sporna, meni je ovdje isključivo sporno struka. Pa na kraju krajeva ako je Kukuriku koalicija na vlasti pa nek si imenuje svoje ljude, ali ne mimo kriterija. Jer ako u državnim javnim službama za obično praktički službeničko mjesto ne možete kandidirati ako nemate određenu razinu stručne spreme, a ovdje za mjesto gdje vas imenuje Sabor i u tih 5 godina ako praktički ne ubijete nekog čovjeka ili ne napravite nekakvo izuzetno kriminalno djelo nitko vas u tih 5 godina ne može smijeniti vi možete doći uz nekakve uvjete koji su smiješni. Nažalost, zato i jesmo tu gdje jesmo.
Zaključujem raspravu. O prijedlozima odluka glasat ćemo u utorak kako je sada planirano.
a/ Prijedlog odluke o razrješenju predsjednice, zamjenice predsjednice i članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave; b/ Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenice predsjednika i dijela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave; c/ Prijedlog odluke o imenovanju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Rasprava je o prijedlozima odluka je zaključen. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 92 glasa za i 10 glasova protiv donešena odluka o razrješenju predsjednice, zamjenice predsjednice i članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave u tekstu kako ju je predložila Predlagateljica. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenice predsjednika i dijela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za i 16 glasova protiv i 4 suzdržana glasa, donešena odluka o imenovanju predsjednika, zamjenice predsjednika i dijela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave u tekstu kako ju je predložila Predlagateljica. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za i 12 glasova protiv i 8 suzdržana glasa, donešena odluka o imenovanju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave u tekstu kako ju je predložila Predlagateljica.
I još ćemo raspraviti A) prijedlog Odluke o razrješenju člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije B) prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije Predlagatelj odluke je Vlada Republike Hrvatske. Odredbom članka 23. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti određeno je da Hrvatski sabor imenuje i razrješava predsjednika i članove Upravnog vijeća HERA-e. Prijedlog akta ste primili. Želite li? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a kolega Đuro Popijač.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Izgleda da vas jedino ja dijelim od kraja današnje sjednice jel' pa ću biti … [[Upadica se ne razumije.]] Da evo kolega koji će davati replike, ali neka. Opet će moja biti zadnja što se tiče rasprava. Pa moram reći evo u odnosu na prethodnu temu i raspravu oko struke ja zaista ovdje moram reći da se ipak čini da bi ovo trebao biti pravi čovjek na pravom mjestu, barem što se tiče kompetencija i referenci. Dakle, gospodin Jureković je dipl.ing. strojarstva sa ozbiljnom profesionalnom karijerom iza sebe i 2011. godine je i bio imenovan kao član Upravnog vijeća. Dakle, ima i već 3, 4 godine a i dosadašnji je ravnatelj odnosno predsjednik Upravnog vijeća HERA-e pa nam se čini naravno da je i primjereno da, odnosno da nema razloga da nismo vidjeli, jer to ne bi bio i ubuduće. Tim više što je, što se tiče same regulacije energetskog sektora u proteklom višegodišnjem periodu dominantno je se događali procesi u smislu usklađivanja s pravilima, uvjetima energetskog tržišta EU i prvenstveno preuzimanje zakonskog okvira, jedinstvenog unutrašnjeg tržišta EU što je manje više i prošla Vlada, a i u toku ove 2,5 godine učinjeno. Isto tako praktičnom otvaranju tržišta električne energije i prirodnog plina, i uključivanju ekspanzije obnovljivih izvora u praksu tržišta električne energije. Da, previše ne raspravljamo sada samo o, i uopće o stanju energetskog sektora, o tome bi vjerojatno trebalo jedna posebna saborska rasprava što se u ovom segmentu događa, ali važno je dosjetiti pogotovo što se tiče liberalizacije. U području tržišta električne energije, a na cijelom tom sektoru nažalost, osim regulatornog okvira koje je manje-više prepisan ili usklađen formalno sa smjernicama i onim što se moralo učiniti nije se dogodilo ništa, niti se provela daljnja transformacija hrvatske elektroprivrede niti je hrvatska elektroprivreda ozbiljnije pripremljena za tržišnu utakmicu, već je ovog momenta preko 20% trgovine u rukama drugih operatera, a o investicijama ne treba ni govoriti. Dakle, od bombastičnih cunamija investicija u sektoru električne energije osim zamjena drvenih bandera sa betonskima, u Hrvatskoj elektroenergetici se ne događa ništa. Dakle, niti novi izbori, osim onih dio privatnih investicija, nešto u obnovljive izvore, a od velikih investicija u elektroenergetiku naravno velika, velika 0. Što se tiče liberalizacije, moram podsjetiti, pogotovo tržišta plina, na dvije stvari, jedna je da smo deregulirali tržište plina 2012. godine da bi ga ponovno za godinu i po dana čini mi se zadnjim izmjenama Zakona o tržištu plina ponovno regulirali. I opet se je uveo monopol za kućanstva, ali sad umjesto prirodnog plina dali smo taj monopol Hrvatskoj elektroprivredi. I umjesto da Hrvatska elektroprivreda razvija energetski sektor, sad će se baviti uvozom plina. Osim one kompanije koja je to dosada 50 godina radila. I rezultat je toga da su odlukom Vlade prodali rezerve plina iz skladišta u Koli po cijeni koja je direktno prouzročila trošak preko, kako to kažu 200 milijuna kuna do sadašnjem opskrbljivaču odnosno uvozniku, odnosno proizvođaču INA-i, odnosno prirodnom plinu. Iz kog razloga se to čini i zašto se to radi možemo i samo pretpostaviti s obzirom na sve okolnosti i događaje da u 2,5 godine se nije uspjelo ništa dogovoriti sa MOL-om oko INA-e kao strateškim partnerom, a izgleda da i sva petljavina oko cijelog tog sektora i naftnog i plinskog i energetskog sektora u cjelini ćemo imati u budućnosti vrlo vrlo velikih problema. Ali što se tiče ovog djela Hrvatske energetske regulatorne agencije, imenovanja upravnog i predsjednika upravnog vijeća mislim da nema razloga da i mi to ne podržimo. Hvala.
Srđan Gjurković, replika.
Poštovani kolega, ne mogu biti zadnji, vi imate pravo na odgovor na repliku pa ću vam zadovoljit to za današnji dan da odete na vikend sa zadnjom raspravom. Dakle, kad vi kažete već 2,5 godine ta petljavina oko INA-e nije riješena, mislim o čemu mi pričamo opće? Mislim nakon predaje upravljanja MOL-u, nakon presude Vrhovnog suda, nakon, sasvim jasno da je bilo korupcije i davanja u tom segmentu u odnosu na MOL. I sada, i sada vi kažete da mi petljavimo, a Vlada Republike Hrvatske se postavila i jasno i čisto, i to je apsolutno nedvosmisleno i u javnosti, i zaštiti nacionalnih interesa. A vi kažete da je to petljavina, pa to je u odnosu na ono što ste vi radili je petljavina.
Ajde dat ćemo vam da odgovorite na repliku. Đuro Popijač.
Hvala lijepo. Pa ne zato da mi bude zadnja. Ali u skladu sa ugovorom kakav god da je bio od 2009. godine, stajalo je da se tek nakon isteka dvije godine pregovori oko kondicije ugovora mogu otvoriti. I mi smo to u 6 mjesecu 2011. učinili. Meni je naravno žao što ja iza toga sam bio ministar još samo nekoliko mjeseci, ali koliko se sjećam ostavljena je cijela platforma, to je dokumentirano u prepiskama između Ministarstva i MOL-A na kojoj se je u ovom vremenu moglo to i završiti neovisno naravno o samim sudskim procesima koje vi s pravom i spominjete. Ali čini mi se da ipak, evo skoro 3 godine bilo dovoljno vremena da se to sa MOL-om dogovori jer na kraju krajeva vidimo koliku katastrofalnu štetu je pretrpjela ta naftna kompanija i još uvijek sa nepoznatim završetkom. Hvala lijepa.
I još sad nekoliko informacija. Pročišćeni dnevni red vam je objavljen na stranicama Hrvatskog sabora. Radit ćemo u ponedjeljak, nastavit ćemo u ponedjeljak 14. srpnja u 9,30 sa prijedlogom odluke u povodu zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative Stožer za obranu Hrvatskog Vukovara i radit ćemo točke koje smo danas uvrstili u dnevni red. Ugodan vikend. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 15,45 SATI.
a/ Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije; b/ Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Rasprava o prijedlozima odluka je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju. Molim da se izjasnite tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 96 glasa za i 8 glasova protiv donešena odluka o razrješenju člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije u tekstu kako ju je predložila Predlagateljica. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju. Molim da se izjasnite tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 94 glasa za i 6 glasova protiv i 2 suzdržana glasa donešena odluka o imenovanju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije u tekstu kako ju je predložila Predlagateljica. Hvala lijepa. Sada ćemo se zamijeniti malo. Izvolite potpredsjednice.