Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Započinjemo s današnjim radom. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika, preložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa dvije nove točke. To su Konačni prijedlog Zakona o izboru vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, drugo čitanje, P.Z. broj 557; Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjevernoatlantski ugovor o pristupanje Republike Sjeverne Makedonije, drugo čitanje, P.Z. br. 574. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora ne prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice. Sada bismo prešli na prvu današnju točku, a to je: - Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2017. godinu, s financijskim pokazateljima; podnositelj je Vlada RH temeljem čl. 6 Zakona o strateškim robnim zalihama. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, Mario Antolić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Pred nama je, dobro jutro svima, prije svega. Pred nama je redovno godišnje Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2018. godinu sa svim financijskim pokazateljima. Kao što znamo, poslovanje u državnim robnim zalihama u 2017. godini odbijalo se sukladno odredbama Zakona o strateškim robnim zalihama, propisima važećim za proračun i proračunske korisnike te odlukama i zaključcima Vlade RH. Spomenutim zakonom određeno je da se strateške robne zalihe stvaraju za osiguranje osnovne opskrbe i to u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti, jedinstvenosti i opstojnosti RH te u slučaju velikih prirodnih nepogoda i tehničko-tehnoloških i ekoloških katastrofa. Robne zalihe mogu se koristiti i za upućivanje žurne pomoći drugim državama u slučaju katastrofa, humanitarne pomoći te u slučaju sudjelovanja snaga RH u mirovnim i humanitarnim operacijama u inozemstvu. Robne zalihe ne mogu se koristiti za otklanjanje poremećaja i nestabilnosti na tržištu. U 2017. g. ostvareni su ukupni prihodi od 129,9 milijuna kuna, a rashodi od 78,6 milijuna kuna te je ostvareni višak prihoda od 51,3 milijuna kuna, koji s viškom prihoda i primitaka iz prethodnih godina u iznosu od 5,3 milijuna kuna čini raspoloživi višak prihoda u iznosu ukupnom 56,6 milijuna kuna. Navedeni iznos prihoda odnosno višak prihoda upotrjebljen je već većim dijelom za nabavu roba i popunu bilanca strateških robnih zaliha te za tekuća i dodatna ulaganja u vlastita skladišta. U 2017. godini izvršena je nabava roba i popuna bilance strateških robnih zaliha u iznosu od 40,5 milijuna kuna, nabavljanje od prehrambenih proizvoda, 15 tisuća tona kukuruza, 20 tona jaja u prahu, 20 tona brašna, 125 tona svinjskog mesa u .../nerazumljivo/..., 100 tona tjestenine i 100 tisuća litara ulja, a od neprehrambenih proizvoda 5 tisuća komada zaštitnih kombinezona i 5 pumpi velikog kapaciteta. Ukupna vrijednost robnih zaliha na dan 31.12.2017. godine iznosila je 575,6 milijuna kuna. Ravnateljstvo za robne zalihe interveniralo je u 2017. g. sa 18 autocisterni za vrijeme katastrofalnih požara koji su zahvatili Splitsko-dalmatinsku, Dubrovačko-neretvansku, Zadarsku i Šibensko-kninsku županiju u razdoblju od lipnja do rujna 2017. godine. Gradskom Crvenom križu Ogulin predano je na korištenje 20 isušivača prostora kao pomoć u saniranju poplave koje je zadesila Ogulin. U svrhu povećanja spremnosti u požarnoj sezoni, kao i eventualne opasnosti od poplava, sklopljeni su novi ugovori o čuvanju, održavanju i korištenju vatrogasne opreme, opreme za zbrinjavanje stanovništva te agregata i pumpi za vodu. Ugovori su sklopljeni s jedinicama lokalne samouprave, DVD-ima i područnim jedinicama HGSS-a. Također, u svrhu pomoći jedinicama lokalne samouprave, na privremeno korištenje do 31. prosinca 2017. g. predano je iz strateških robnih zaliha više namjenskih autocisterni za prijevoz vode. Iz robnih zaliha interveniralo se isporukom stambenog kontejnera za potrebe zbrinjavanje ugrožene obitelji. Također, dano je na korištenje 10 malih brodica za spašavanje sa auto-prikolicom za transport, 20 strojeva za punjenje vreća s pijeskom te 5 pumpi velikog kapaciteta na područja koja su najviše ugrožena od poplava. Dano je također, redovito kao i svake godine, robna pomoć Caritasu Križevačke eparhije za potrebe najsiromašnijih obitelji kroz isporuku brašna, ribljih i mesnih konzervi, džema, sira, tjestenine, šećera i riže u vrijednosti u nešto više od 7 milijuna kuna. Uslijed elementarnih nepogoda koje nas posljednjih godina pogađaju, u suradnji s Državnom upravom za zaštitu i spašavanje, sve se učestalije koriste strateške robne zalihe te je važna njihova daljnja popuna kako bi se omogućila efikasnija upotreba i veća raspoloživost robnih zaliha. Ovime predlažemo da se izvješće u saboru prihvati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, dvije replike poštovani, prva je poštovana zastupnika Ranka Ostojića.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora ja bi želio naglasiti jednu stvar, a to je da pitanje hrane, robnih zaliha i svega ostaloga je izuzetno bitno, ok i jasno mi je da se usmjerava u pravom pravcu, ali prije svega bi govorio o cisternama o nečemu što se događa kod nas, požari su jedna od stvari koja u Hrvatskoj su konstanta i stoga moja sugestija bi bila u svakom slučaju da pitanje cisterni odnosno svega onoga što robne zalihe nabavljaju treba bit u daleko većoj mjeri. To govorim iz razloga šta trenutni raspored i nikad se one neće potrošit ako se koriste u mirnodopskom razdoblju mislim da je to izuzetno važna stvar, posebno koliko to znači dobrovoljnim vatrogasnim društvima, vatrogasnoj zajednici u ukupnosti i stog razloga …/nerazumljivo/… da se zapravo na iskustvima koja smo do sada imali iskoristi upravo ta činjenica da je to najbolja robna zaliha da bude i aktivirana. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepa uvaženi podpredsjedniče, pa ja bih upitao jest da je izvješće za 2017., mi smo u 2019., a ipak obzirom na sjajne izjave našeg ministra zdravstva Kujundžića koji je rekao da meso u kojem se nalazi escherichia i salmonela zapravo nije opasno ako se termički obradi, a nije naglasio da ga treba dovoljno termički obraditi pa po njemu vjerojatno i to zaraženo meso može i završiti u robnim zalihama. Da li možete garantirati da u robnim zalihama koje ste nabavljali ove godine nema zaraženog mesa iz Poljske?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala lijepo na pitanju, apsolutno možemo garantirati da to meso nije završilo i neće u robnim zalihama pošto mi nabavljamo samo živo meso.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa gospodine državni tajniče, kako možete garantirati da to meso nije zaraženo s obzirom da se ne vrši kontrola i uvozi se meso na jedinstveno tržištu, znači ovdje da se nije radilo o Poljskom mesu i da nisu oni otkrili problem vjerojatno vaše ministarstvo, Ministarstvo poljoprivrede uopće ne bi znalo da je zaraženo meso i da naši građani su pojeli otprilike 500 kila zareženog kebaba odnosno mesa koje se peklo i prodavali su se kebabi i sa te strane me zanima da li se svaki kilogram mesa ili uzorci testiraju u robnim zalihama i sa druge strane nije mi jasno zašto od ovih 51 milion kuna niste izdvojili za vatrogasce više nego svega 2,6 miliona kuna kolko smo vidjeli prije par dana, zbog se cjelokupni taj, ta dobit ne uloži u naše vatrogasce kako bi imali adekvatno opremljene službe prilikom prirodnih katastrofa. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Dakle, hvala lijepo na pitanju, što se tiče mesa ponovit ću, strateške robne zalihe koriste jedino živu stoku, dakle ne prerađeno meso se ne uvozi, a konzervirano meso se nabavlja od renomiranih domaćih proizvođača. Hvala lijepo.
Hvala. Želi izvjestitelj odbora uzeti riječ, ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Sanader.
Hvala gospodine predsjedniče, pozdravljam državnog tajnika i pomoćnicu, evo državne robne zalihe su sigurno prevažno područje i dobro je da Hrvatski sabor raspravlja o izvješću državnih robnih zaliha jer su namijenjene ono u trenucima kriza i svakako strateške robne zalihe su značajne i sa socijalnog aspekta, ali isto tako sa društvenog i humanitarne uloge u svakoj zemlji i dolaze najviše do izražaja njihova organiziranost, pripremljenost u izvanrednim situacijama. Evo, nažalost mi smo u našoj državi imali niz elementarnih nepogoda koje su pogađale državu i tu se vidjelo kvaliteta organiziranosti i popunjenosti robnih zaliha tako da su u suradnji sa Državnom upravom za zaštitu i spašavanje, Hrvatskom vatrogasnom zajednicom se koristile sve te strateške robne zalihe, bilo je i radi zbrinjavanja evakuiranog stanovništva, jer postoje brodice koje su u robnim zalihama. Isto tako opskrba pitkom vodom, evo ovdje već i spomenuto ta nabava cisterni koja je vrlo važna u ljetnim mjesecima za gašenje požara, ali isto tako i za opskrbu pitkom vodom dijela područja gdje ne postoji pitka voda posebno u ovim ruralnim našim područjima. Također izrada nasipa na području zahvaćenih poplavama što je bila i također jedna od važnih aktivnosti i korištenja robnih zaliha. Najviše se to vidjelo 2014. godine kad je bila katastrofalna poplava u istočnoj Slavoniji gdje su robne zalihe evo intervenirale odmah, praktično u roku od nekoliko sati na zahtjev odgovornih ljudi iz tog područja. Preko Državne uprave za zaštitu i spašavanje odmah je upućena hrana, oprema i za zbrinjavanje stanovništva. Aktivno su isporučivale hranu i opremu potrebnu za opskrbu stanovništva i operativnih snaga i tada je isporučeno preko 31 milijun kuna iz robnih zaliha. Također, aktivnost se vidla i kod dolaska migranata 2015. godine kad se angažiralo 18 milijuna odmah, pa 2016. još 2 milijuna. Posebna pohvala je u ono vrijeme velikih požara kad se interveniralo sa 18 autocisterni na područje gdje su bile obuhvaćene katastrofalnim požarima, a i prošlu godinu kad je bila požarna sezona interveniralo se na ona područja kod dolje Lokva, Rogoznica gdje je jedno vatrogasno društvo ostalo bez 2 vatrogasna vozila odmah je bila intervencija, evo i zahvaljujem tu za ekspeditivnost robnim zalihama. Vrlo važno je ovdje voditi računa o razmještaju roba i opreme te davanju na skladištenje i korištenje te iste opreme. Ove sve cisterne su dali na skladištenje dobrovoljnim vatrogasnim društvima i javnim vatrogasnim postrojbama i to je pokazalo najbolji učinak najbolji učinak, najefektniji učinak, ne treba plaćati nikakvo skladištenje nego su ta vozila u funkciji 24 sata, 365 dana, podnosi se izvješće, ima nadzor iz robnih zaliha, ovlaštenih ljudi koji kontroliraju i ispravnost i skladištenje tih vatrogasnih cisterni, tako se pridružujemo svim kolegama koje su već govorili a to je nekako rasprava svaku godinu kad je izvješće o robnim zalihama, da se i više sredstava odvoji za kupovinu novih vatrogasnih cisterni. Nije veliki proračun ovih koji se izdvajaju iz Vlade, treba ovdje uputiti apel i Vladi da se povećaju ova izvorna sredstva proračunska kako bi se iz tog djela i plus ovih vlastitih prihoda moglo pomoći i posebno je to važno u ovim ruralnim područjima, siromašnim područjima koji nemaju snage ni opremit svoja dobrovoljna vatrogasna društva i tu su nam evo i spasitelji praktično, ova sredstva iz robnih zaliha. Svjesni smo da je odgovornost za zaštitu od požara na jedinicama lokalne samouprave i da bi oni trebali i da su po Ustavu odgovorni za zaštitu od požara na svom području ali evo kako su neka područja vrlo siromašna onda je ovo vrlo važna intervencija, ujedno je skladištenje osigurano i tako se te cisterne mogu kvalitetno uskladištiti. Osim toga daljnje stvaranje robnih zaliha na neizravan način predalo bi se i gospodarskoj aktivnosti, jasno, otkup ovih proizvoda koji se drže kao robne zalihe, pomaže i našem gospodarstvu, tako da je to slijedeća vrijedna koju rade robne zalihe. A naglasak u daljnjem poslovanju znači treba staviti na osiguranje sredstava za nabavu roba i daljnju modernizaciju skladišnih prostora što kroz ovaj proračun Vlade, što kroz ostale aktivnosti. Sami proračun je kvalitetno napravljen, evo za pohvalu je ovdje da je, nema gđe. Anke Mrak Taritaš, prošlu godinu, ako se ne varam, to je bilo prošle godine da je predložila izmjenu da se razdvoje ovi prehrambeni i tehnički artikli i to je u ovom izvještaju vidimo napravljeno tako da znači sve dobre ideje su se usvojile i ravnateljstvo je to kroz ovo izvješće jasno prezentiralo i napravilo takvu nabavu u prošloj godini. Vrlo važno je da se plaća u roku svim dobavljačima, to je za pohvalu i ovdje u izvješću je rečeno, znači mjesec za mjesec plaća a isto tako je jedno opterećenje, stari dugovi, vidimo da su veliki dugovi, do 2004. g. ustvari stalni uteg ravnateljstvu i sad bi, ne znam kako se to knjigovodstveno i financijski može riješit da se pokuša to, na kraju da se riješi tih starih dugova, da se ne ... [[Govornik se ne razumije.]] neke tvrtke koje su davno u problemima i sigurno da će bit teško to od njih naplatiti a osim ovih nekretnina gdje je kvalitetno stavljeno na sigurnost plaćanja. Također treba pohvaliti ovo kvalitetno gospodarenje, financijsko gospodarenje, da se osiguravaju financijska sredstva i da više nema mogućnosti da se dođe u probleme, sve to doprinosi tom da možemo konstatirati da je ovo izvješće kvalitetno prezentirano ovdje kroz ovo izvješće u pisanom obliku i da je za pohvalu rad i aktivnost našeg Ravnateljstva za robne zaliha i poticaj da i dalje što kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] a što kroz daljnje traženje iz proračuna, nastojimo ojačati robne zalihe kao vrlo važni segment, evo vidjeli smo pripreme države za krizna stanja a kako je ukupno stanje u svijetu danas takvo da se mogu očekivati i krize raznih vrsta i elementarne nepogode i zbog klimatskih promjena, onda sigurno da moramo dalje ulagati u robne zalihe i nać načina da financijskim sredstvima ojačamo ovaj sektor. Mi ćemo podržat ovo izvješće.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Moram ovdje odmah u startu napomenuti da govorim kao hrvatski zastupnik koji volu svoju domovinu za razliku od nekih koji su u stanju mene uvrijediti na stranačkim skupovima kao što je to g. Sanader prije par dana rekao da je moj govor u Hrvatskom saboru napad na Hrvatsku. Ja volim svoju zemlju, volim i učim tako svoju djecu, radim u interesu svojih birača, građana RH a preporučio bih g. Sanaderu, g. Bobanu da ne potpiruju najniže strasti na svojim stranačkim skupovima ili se možda vraćaju na Karamarkove početke kada je na skupu u Omišu govorio o jamama itd., a ljudi su klicali iz publike. Znači to sam morao reći jer govorim o [[Upadica Reiner: Možemo se vratiti na temu, molim vas?]] Je, sad ću se vratiti na temu ali morao sam to reći da je nevjerojatno da u Hrvatskom saboru ja ovako moram počinjat svoju raspravu zbog toga što neki neodgovorni političari kao što je to g. Ante Sanader na stranačkim skupovima govore da Gordana Maras zato šta misli da HDZ radi loše, ne voli svoju domovinu. To naravno da ljudi generalno ne misle ali ovo sam morao reći zbog digniteta ovog Doma. Što se tiče robnih zaliha i ovoga svega šta smo ovdje dobili u izvješću, postavlja se na neki način pitanje potrebe robnih zaliha i količine robe koju mi čuvamo u robnim zalihama i strukture robe koju čuvamo u robnim zalihama. Znači ovdje se radi kao što je rekao kolega državni tajnik, o 129 milijuna kuna prihoda i 78 milijuna kuna rashoda i 51 milijuna kuna dobiti. I sad kad pogledate cijelu državu i koji je smisao u biti robnih zaliha i šta se u biti drži na skladištu u zalihama, postavlja se pitanje da li one uopće ispunjavaju svoju svrhu. Znači da li će primjerice vrijednost jaja u prahu od milijun i 700.000 kn, brašna od 350.000 kn ili 20 000 kg odnosno 120 000 kg da li će 15 milijuna kg kukuruza pomoći da ukoliko se, ne dao Bog, nešto desi, a to je da nam nestane te robe ili da se izvanredna situacija neka dogodi, da li će ta roba, po meni dosta simbolična, utjecati na određene stvari i trendove u RH odnosno da li bi bilo korisnije da taj novac, jer ja mislim da ta količina robe na kraju služi za eventualno neku prekupnju, prodaju i pitanje je uopće na koji način to funkcionira, prodaj se i kasnije sa njim distribuira ili bi nam korisnije bilo da u robnim zalihama imamo ono što nam zbilja je potrebno i šta nam je svake godine potrebno, svake godine imamo problema sa određenim poplavama, svake godine imamo problema sa požarima, svake godine imamo te vrste prirodne katastrofe. Znači, nisam čuo u zadnjih, nisam čuo uopće, al možda od rata, nisam čuo da je bio problem nestašice nekog prehrambenog proizvoda i onda se postavlja pitanje zbog čega to uopće imamo u robnim zalihama i to u ovakvim količinama, zbog čega ta sredstva ne prebacimo na ono šta zbilja svake godine je potrebno, odijela za vatrogasce, pumpe za vodu, strojevi za ispumpavanje, kamioni kvalitetni za prijevoz vode, kada se dogodi nažalost zagađenje vode, a to je recimo, time bi se g. Sanader trebao dosta baviti jer dolazi iz Splita i Dalmacije, a ne da li je Maras rekao ovo ili ono i da li je on prijatelj ili neprijatelj ovoga ili onoga, znači, trebao bi se baviti s time jer se svaki puta kad padne malo jača kiša u Dalmaciji zamućuju izvori, imamo vodovode još od vremena Dioklecijana i sa te strane nemamo kvalitetnu infrastrukturu i onda cisterne vode razvoze pitku vodu po naseljima u Dalmaciji, pa nerijetko i u sezoni kada već turisti dolaze itd. itd., sa te strane bi trebali voditi računa da imamo dovoljno kvalitetne opreme koja bi mogla premostiti te potrebe koje sigurno hrvatski građani imaju i kojima su zbilja prijeko potrebne. Kada pogledamo poplave, kada pogledamo okolicu Karlovca, Siska, Velike Gorice, svake godine ljudi imaju nedostatak pumpi za ispumpavanje vode, nedostatak materijala za postavljanje nasipa, to je ono što nama kritično treba na robnim zalihama o što bi trebali imati u svakom trenutku da aktiviramo, pa ako treba i dva, tri puta više, nego šta je potrebno, ne mislim da nas 120 000 kg brašna ili 125 000 kg svinja, znači, ili kuruze ili ulja može na bilo koji način pomoći i da nam pomaže jer vidimo da se sa tom robom iz godine u godinu trguje, prodaje, a onda znači da se ona izanavlja odnosno da se nabavlja nova i sa te strane popunjuju zalihe. I kada se postavi pitanje dobiti odnosno 51 milijun kuna koliko su robne zalihe imale dobiti u 2017.g. postavlja se pitanje zašto tu dobit ne usmjeravamo upravo na ove potrebe. Sada smo vidjeli da je ravnateljstvo kupilo nekoliko čamaca i pumpu za vodu u vrijednosti 2 milijuna i 600.000 kn, zbog čega ne iskoristimo cijelost, cijeli taj iznos, sva sredstva da se na taj način pokušamo pripremiti za, siguran sam s obzirom da su klimatske promjene na djelu, sve nepredvidljivije vrijeme i sve veće probleme u smislu poplava, elementarnih nepogoda itd. Tu ne vidim nikakvu strategiju i tražim na neki način od ravnateljstva da se ne ponaša kao da je stalo vrijeme prije 20 ili 25.g. Mi imamo novu situaciju i nove potrebe i sa te strane struktura robnih zaliha u ovom trenutku ne odgovara potrebama RH jer se dešavaju nestašice, rekao je kolega maloprije ovdje, znači, kod vatrogasaca, dešavaju se nestašice prilikom elementarnih nepogoda, kiša, nevremena, poplava, nažalost i Hrvatske vode ne održavaju najbolje odvode, pa se i to djelomično reflektira na naše ljudi koji gotovo praktično iz godine u godinu u pojedinim područjima dolaze u probleme i moraju rješavati svoje kuće, nažalost, to su nemile scene koje gledamo gotovo svake godine. I zato, evo, osim ove statistike koju dobivamo iz godine u godinu ja nigdje ne vidim neku strategiju u kojem smjeru idemo, nije poanta držati neku robu koja nam ne treba, pa je prodati slijedeće godine, pa iz proračuna kupiti novu, pa je opet prodati, nego je poanta imati kvalitetne robne zalihe onoga što nam je u svakom trenutku moguće potrebno. Ja mislim da mi moramo ići iz ovoga dijela koji je vezan uz prehrambene proizvode, kažem još jednom, nisam vidio nestašicu niti jaja, niti brašna, niti svinjskog mesa, niti kuruze, niti tjestenine, niti ulja, s tim nemamo nikakav problem, pa i ukoliko ima potrebe za reagirati u nekom području sa nekom humanitarnom pomoći, to Vlada može iz pričuve riješiti u vrlo kratkom roku i reagirati ukoliko je potrebno. Sa te strane, evo, pozivam i ministarstvo i državnog tajnika da nam kaže te neke odgovore koji su vezani za ono što će nam trebati u budućnosti, zbog čega se to više ne planira u robnim zalihama i da se jednostavno taj koncept promijeni i zbog čega ne iskoristi ovih 50 i nešto milijuna kuna koje ima na raspolaganju već sada jer je dobit tu, da se dodatno naši vatrogasci i ja bi rekao, Službe za gorsko spašavanje svi oni koji se aktiviraju u određenim situacijama kada su elementarne nepogode u pitanju još bolje opreme u odnosu na ono šta su imali do sada. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras, rekli ste da nje nema, nestašice kukuruza, žita i toga. Smatram da su osnovne žitarice bitne u robnim rezervama, no međutim, smatram da su robne rezerve u RH premale, da nisu adekvatno pripremljene i da mi možda čak u ovom trenutku niti ne znamo što je to točno u robnim rezervama. Vidimo iznos nekakve vrijednosti, ali da li su to adekvatne robne rezerve, koje mogu podmiriti nekakvu ugrozu koja se desila u RH. Klimatske promjene su pokazale da možemo računati na sve i svašta što se može dogoditi, a smatram da nismo spremni i smatram da vrlo lako bi se ponovno mogao dobiti onaj slučaj prije nekoliko godina, kada su silosi ostali prazni i za što još danas nitko nije odgovarao. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
To je poseban problem. Znači nerijetko je u prošlosti bilo situacija kada je samo na papiru bilo evidentirano da postoje određene rezerve, ne znam, ne bi bilo loše da nam kaže državni tajnik u kojoj se periodičnom periodu kontrolira stanje na skladištu, sjećamo se da je čak u Hrvatskom saboru bilo jedno povjerenstvo koje se je bavilo nestankom robe iz robnih rezerva, to je bilo povjerenstvo, koje je utvrđivalo kako je '90. to nastalo i bile su ogromne razlike u količinama onoga što se je vodilo i onoga što je na kraju de facto stvarno i bilo tamo. Tako da slažem se s vašom konstatacijom, da ove brojke na papiru ne moraju značiti u praksi ništa, ukoliko nam kolega državni tajnik ne objasni na koji način se kontroliraju te količine u samim robnim rezervama. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Veljka Kajtazija.
Zahvaljujem se uvaženi kolega, spomenuli ste robne rezerve s kojim se u potpunosti slažem s vama i tu ste napomenuli, naročito kada je u pitanju prehrana i sve one ostale. Ja sam htio samo napomenuti isto tako da smo … [[Govornik se ne razumije.]] na kontejnere naročito … [[Govornik se ne razumije.]] nepogode koje su nastale u Rajevu Selo i u Gunji, te određene kontejnere za koje još ništa danas ne znamo, ni šta ni kakve imajući u vidu isto tako da u tim elementarnim nepogodama romska zajednica ih ne dobro, nego odlično koristi. Upravo bi trebali ti kontejneri koji možda stoje sa strane i nisu u dobrom stanju, može se jako dobro primijeniti, poput romske zajednice, koje većina pripadnika romske zajednice živi čak u šumama, u nekim određenim šatorima, gdje je pučka pravobraniteljica upravo u svojim izvještajima u nekoliko navrata napomenula na koji način.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo kolega Kajtazi. Slažem se s vama, za razliku od nekih koji kopiraju najniže strasti na stranačkim skupovima i vrijeđaju svoje kolege iz Hrvatskog sabora, vi se brinete za svoje birače i sa te strane, mislim da apsolutno treba iskoristiti mogućnost da se sve ono što je eventualno izašlo iz robnih rezervi, a možda u ovom trenutku čak ni nije evidentirano ili kako bi rekao, otpisano, da se vidi, da li se može staviti u funkciju i da se može iskoristiti na neki najbolji mogući način. Ovaj vaš prijedlog je nešto što bi ja da sam državni tajnik sada zapisao i odmah nakon ove sjednice, prekontrolirao, pozvao vas, da vidimo što možemo napraviti po tom pitanju, jer jednostavno je šteta. Ukoliko postoji kapacitet da se nešto odradi, da se to ne napravi. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, spomenuli ste u svome izlaganju, da ne sjećate se uopće da li je bilo ili da može biti neka nestašica prehrambenih proizvoda, pšenica, kukuruza itd. ja mogu samo reći hvala Bogu da nije. Da li to znači da nešto nije, da se ne treba biti spreman, ja tu suprotno milim od vas, jer ta logika se može i ekstenzivnije tumačiti, da s obzirom da u nekim zdravstvenim ustanovama, bolnicama, ili bilo kakvim zgradama, nikad nije bio požar, pa onda šta će nam tamo vatro požarna zaštita. Ne daj Bože, samo ću to reći. Mislim da sustav treba biti, da se on pokazao tijekom ovih zadnjih, pogotovo godina, od migranata, do požara, do poplava izuzetno potreban, a zašto? Zato da može biti siguran i brza reakcija, a ne čekati javnu nabavu ili ne znam šta, u trenutku kada su sati bitni. Zahvaljujem.
odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Ja se slažem sa vama gospodine Čuraj i upravo sam o tome govorio, požarima i poplavama gdje mislim da nije adekvatno popunjeno i da bi trebalo to na neki način strukturalno mijenjati, i ići više u tom smjeru, manje u smjeru ovoga što sam maloprije nabrajao o prehrambenim proizvodima, ali slažemo se, ali to vjerujem da će i robne rezerve i raditi s obzirom da vide koje su potrebe i šta im fali u proteklim godinama. Tako da tu smo na istom pragu i vjerujem da s obzirom da podržavate HDZ na glasanjima i da ste prešli iz opozicije u opozicije, na neki način prevarili svoje birače, da za vas gospodin Ante Sanader, misli da ste najveći domoljub i da volite svoju domovinu i da neće nikada reći za vas da ste neprijatelj Hrvatske, na nekom stranačkom skupu. Vjerojatno sada zajedno sa vama će klicati negdje na skupovima. Tako da evo, to vam je recimo, jedan plus, da za vas gospodin Sanader misli da ste domoljub. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem da evo zbilja, kada bi se tako vodili ko što misli o kome, ne bi daleko dospjeli i kada bi se osvrtali na svakog ne da prolazi … [[Govornik se ne razumije.]] da svatko tko baci kamen mislim da nikada ne bi nigdje došli, dakle, da ne paraliziram nešto drugo. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja vas molim da, predsjedavajući da se vratimo na temu. Naime govorim ovdje u izvješću za 2017. godinu i ja bih samo i radi javnosti još jednom ponovio što se tiče najvažnije strukture zaliha. Samo bih ugrubo dakle zapravo 85% zaliha čini 14 glavnih vrsta proizvoda među njima naravno i jesu pšenica, kukuruz kao nešto što je u nekih gotovo četvrtini ukupnih zaliha. Naravno tu su i suhi obroci, cjelodnevni suhi obroci, različite konzerve, različite vrste goriva ali recimo i višenamjenske cisterne kojih ima ako se ne varam negdje 18 koji su raspoređeni, koji su ili u vrijeme poplave ili u vrijeme požara izuzetno korištene i na žalost, ja to moram reći, nažalost u zadnjih 4, 5 godina izuzetno upravljanje robnim zalihama je postalo bitno. To što možda se nije baš pšenica koristila iz zaliha za onu namjenu pa to je dobro, ne daj Bože, da dođe do nečega, da nam to treba. Ali i zato što to nije nikad došlo i reći da nam to nikad neće trebati ili na ne treba, to mislim da nije svrha, onda sami smisao ovoga, samo ove zalihe gube smisao jer mi moramo biti spremni na sve vrste nepogoda, katastrofa, nestašica na tržištu ili bilo kakvih drugih ugroza. Naravno kada govorimo ovdje o zalihama moramo govoriti o strateškom planiranju i obrambenim zadaćama odnosno kod strategije obrane RH. Što se tiče ukupnih iznosa ja vjerujem negdje oko 466 milijuna ako sam dobro iščitao su vrijednosti zaliha koje se praktički dijele prema poljoprivredno prehrambenim proizvodima i ne prehrambenim proizvodima. Dakle nije samo tu prehrambeni proizvodi, spomenuo sam još ove višenamjenske cisterne, koje izuzetno sada su raspoređene po dobrovoljno vatrogasnim društvima, strateški po cijeloj zemlji. I evo samo u zadnjim požarima su kod mene iz Slavonije išle sve cisterne jer su se zvale i sve su išle na teren. I to je bitno jer ona može unutar 24h biti na mjestu gdje je potrebno. Isto tako govorimo o svim ovim ostalim proizvodima, oni mogu u trenutku kada je potrebno, kada smo imali migrantsku krizu, sve su se skoro zalihe iskoristile. Poplave u Gunji, također, znači mi ona ne možemo čekati da li ima na tržištu. A šta se događa kada je velika potražnja na tržištu? Cijene raste. Hoće reći trgovcu koji prodaje cjelodnevne suhe obroke, konzerve, jaja u prahu, bilo šta što treba, mlijeka, svega onoga što treba da odjedanput kada ti kaže neplanirano ili se dogodi nešto takvo, takva katastrofa da ti treba 50 tisuća nečega da će to biti ta najniža cijena. Tržište će diktirati cijenu. I onda će se plaćati nešto po tri puta većoj cijeni i onda uvijek će neka oporba danas, vi sutra, netko drugi nebitno tko reći kako se to loše planiralo, po kojoj cijeni se tada nešto nabavljalo i tražiti odgovornosti. I to će oporba, to je svaka oporba imala pravo za reći jer se nije dobro planiralo, jer se nije predvidjelo, jer nema ništa u zalihama, čemu te zalihe, zašto nemamo zalihe. Znači izuzetno je bitno, možda se čini kao svojevrstan ajmo reći ne dobro alocirana državna sredstva koja bi se mogla negdje drugdje koristiti. Ali kažem, sigurnost nekad nema cijenu. Koliko ulažemo samo u vatro zaštitu i samih građanina i ljudi, osoba itd. i niz drugih stvari sa ciljem daj bože da nam nikad ne treba. I u krajnjoj liniji svaki poduzetnik koji je išta, bilo šta radio, zna šta mora platiti šta mora osigurati od, dobro tu ima i prikrivanja one naljepnice jasno istaknute za aparat, maltene bitnije je da imaš više naljepnicu nego sami aparat, ali to ćemo već nadam se i riješiti tako isto ide na konto možda Ministarstva gospodarstva ili već tko je tu nadležan, čija inspekcija, to će sad biti objedinjeno. Ali da, mora se imati taj aparat koji kao nitko nikad neće koristiti. Pa hvala Bogu da ga neće, ne daj Bože da jednom se i mora. Stoga mislim da tu nije stvar, naravno mi možemo razgovarati o strukturi ali ja mislim da ova struktura nije nekom pala na pamet, da je to nešto što je već daleko u svijetu prepoznato zašto, koji dio suhih obroka, kojoj količini, kojim omjerima, što je potrebno da bi se na prvu reagiralo dok se onda kasnije može obavljati puna nabava svih tih sredstava kada se ugroza nastavi ili vidi kako je. Dakle to uopće nije sporno. I mislim da upravo od 2014., 2015. dakle od migrantske krize, od poplava, od požara, upravo su te robne zalihe odigrale veliku ulogu, na svim sastancima civilnih zaštita i kriznih stožera je upravo i predstavnik da li ministarstva ili netko ispred robnih zaliha kako bi upravo sa svim zajedno znali dobro alocirati i dobro djelovati na terenu gdje je najpotrebnije. I zato kažem imali smo sada najsvježiji primjer raspoređivanja cisterni, odnosno višenamjenskih cisterni za nova opožarena mjesta gdje je to izuzetno bilo dobro. Naravno kod nestašice vode isto tako je bila to situacija i u Slavonskom Brodu kada je bilo zagađenje, dakle uvijek se brzo može djelovati a ne ulaziti u neke procedure tko će dati da li ovaj ne smijemo oslabiti, naravno profesionalnu vatrogasnu postrojbu i uzimati njihova vozila koji su u slučaju intervencija. Znači mi moramo imati tako da kažem na raspolaganju ili onako zdravo seljački kako imaju neki na lageru određene stvari koje moraju biti dostupne unutar najmanje 24h tamo gdje treba. Tako je to i smisao svih ovih zaliha i mislim da prije svega mi ovdje govorimo o sigurnosti, o brzini reakcije i dao bog da nam ni jedna od tih zaliha nikada neće ni trebati. To je cilj svega toga, to je cilj osiguranja bilo kakvog, da li životnog, zdravstvenog, smisao svega, nešto platiš u nadi da ti zapravo nikad neće trebati, zlu ne trebalo. Evo to je ono što treba i treba vidjeti, ja se slažem da stalno treba gledati koja je kurentnost tih zaliha, kako se kreću i na tržištima i cijene pratiti dobro i vidjeti rokove. Dakle ne ponašati se kao pijani milijarder, nego zbilja pratiti te, ajmo reći i svojevrsne i burze ako govorimo o pšenici i kukuruzu itd., da se zna reagirati kada je nešto jeftino da se kupuje, kada je nešto skupo da se zanavlja, prodaje. Da tu se zna, možda povećati ti sami prihodi tih robnih zaliha na tom dijelu. Ali to je, kažem usputno ne smije doći u pitanje da netko tamo mešetari s nečim i da ide zarađivati a da pri tome dovodi se u ugrozu nečega da ne bude bilo. To apsolutno ne. Ako se može super, odgovorno ponašati i općenito upravljati time. To je cilj za što manje troškova, za što većim kurentnim zalihama i sa što kvalitetnijim zapravo stanju robe na zalihi. Evo, mislim da, što se tiče ovog izvješća, naravno i prihvatit ćemo ga kao i svako drugo i mislim da ono zbilja upravo pokazalo svoju pravu sliku, nažalost u tim, nebrojeno slučajevima koje smo imali samo u nekoliko zadnjih godina i mislim da ovdje bi ja zbilja citirao, završio s citatom iz samog materijala, da stalno dostupne zalihe osiguravaju nesmetano i pravovremeno interveniranje i otklanjanje posljedica te isključuju ovisnost o tržištu, sektoru proizvodnje, uvozu i međunarodnoj pomoći. Dakle, neovisnost u pružanju pomoći vlastitim građanima.
Hvala lijepa. Ima začudan niz replika. Prvo je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. G. Čuraj, ne znam da li se slažete sa mnom, ali pogledajte samo strukturu, znači, zaliha od 40 milijuna kn svega na ovo što ste maloprije spominjali, što rade vatrogasci, za što bi se kolega Sanader morao najviše zalagati, ali on se brine o tome tko je što rekao u Saboru i njegovim ocjenama i huškanjima na stranačkim skupovima, ovaj, otpada svega 9 milijuna i 800 tisuća kn, a na hranu otpada 30, skoro 31 milijun kn. Ja govorim da ta struktura bi se u budućnosti trebala mijenjati jer ako imamo samo 5 pumpi velikog kapaciteta, a vjerujte mi, jesen je za ljude u pojedinim dijelovima Hrvatske koje ste vi sami spominjali, svake godine takav stres da gledaju kiše ili proljeće kada se topi snijeg da jednostavno ne mogu doći sebi. Ja govorim da bi se [[Upadica: Hvala.]] ta struktura trebala mijenjati iz ovih potreba.
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Hvala kolega. Vi na svim dobronamjernim spominjanima, dakle, da, ukupno neprehrambeni proizvodi čine gotovo 25%. E sad, treba pitati, koliko puta su korištene pumpe u ovolikom kapacitetu. Koliko, je li znate? Ne znate. Je li moguće da su sve bile iskorištene? Ili je moguće možda da je jedna ili dvije? E sad, to je nešto što treba struka odrediti, to je nešto što se treba vidjeti po različitim mogućnostima ugroze, da li je tih 5 pumpi ikada bilo uključeno, koliko i kada i da li su bile uključene u isto vrijeme. To je ono zapravo, što je pitanje, a mislim da mi ovdje pričamo o stvarima možda o kojima baš nemamo puno informacija nego ovako možemo se samo paušalno njima igrati. Također, imamo 5 tisuća zaštitnih kombinezona. Da li u nekom trenutku korišteno više od 2 tisuće zaštitnih kombinezona odjedanput? Jesmo ikad vidjeli 1000 ljudi kako se šetaju negdje odjedanput, to je bilo ono, kad je bio su poplave, pa navučete ili kad su neke kiše itd., ali ja sad ne sjećam se da je to bilo u tolikoj mjeri odjedanput. Zahvaljujem.
Sljedeća replike, poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. Čuraj, vi ste govorili da su strateške robne rezerve čine pšenica, kukuruz, žive svinje i junad i to je točno, to je najveći dio i ... [[Govornik se ne razumije.]] ciljano. E sad, mene zanima da li vi mislite da bi bilo dobro, da ako tržište treba regulirati cijenu, da li bi bilo dobro i da država bude regulator cijena preko robnih rezervi. U slučaju, a da je situacija tržišta, u ovom momentu imamo izuzetno nisku cijenu svinja, da li država trebala preko robnih rezervi intervenirati da se otkupe dvije, tri tisuće svinja, sad kad je cijena niska, a onda kad bude cijena visoka, otpustiti 3, 4 tisuće svinja, da se opet regulira cijena, da opet ne divlja. Da li mislite da bi se na takav način moglo regulirati tržište, ... [[Govornik se ne čuje.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem. Da, zapravo vaše pitanje je da li bi robne rezerve trebale biti HNB. Ja mislim da to nije njihov cilj, da li bi mi kao država trebali imati jedno tijelo koje će tako regulirati na tržištu, mislim da bi onda time došli u kršenje određenih zakona koje smo implementirali u naše zakonodavstvo vezano za tržišno natjecanje koje zapravo država ne bi trebala intervenirati, mislim da zakonski to ne bi bilo moguće. Kako što je to u financijskom svijetu, evo, kako ste vi rekli, to je direktno posao HNB-a koje regulira s obzirom na tečaj otpuštanjem, povlačenjem, različitih rezervi itd. i tako sukreira cijenu novca na tržištu i količinu u krajnjoj liniji. Da li robne rezerve bi tome išle da se smanjuju, ne, imamo primjer Italije gdje se to nešto na sličan način kod pšenice događa. Ali, naići na širu potrošnju, ako je nešto proglašeno što nije od strukturno, državnog bitno, to ne znam, ali ovaj dio za pšenicu, to bi se moglo razmisliti da li je moguće i to, ja mislim da kroz državne rezerve i kroz neka druga ministarstva.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Lenart ima sljedeću repliku.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Čuraj, vi ste rekli da, eto oporba samo kritizira, a nije zadatak oporbe da kritizira, ja se nadam da kritika oporbe će potaknuti možda da se preispitaju robne rezerve jer na inventurnoj listi sigurno postoji mnogo toga što ima određenu vrijednost, a vjerojatno ne služi ničemu. Robne rezerve trebaju služiti kao regulator na tržištu, kao što to radi narodna banka sa devizama i sigurno nije suprotno zakonu, a nekada su bili interventni otkupi svinja kojima se reguliralo i poticalo uzgajanje, ali i reguliralo tržište. Nažalost, kada se desi neka ugrozba, kao recimo u Kostajnici kada su otišle kuće na klizištu, dođu vladajući, poslikaju se, država, županija i nakon toga narod ostane sam da se bori sa svojim problemima. Robne rezerve ne trebaju se bojati kritike, dapače, to je pozitivno da se proispitaju. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem. Kolega Lenart, nisam možda rekao da oporba kritizira, nego s pravom bi oporba propitkivala i to je zadatak, da kaže, bilo koja, nisam to mislio za sadašnju nego općenito, rekao sam i sutra neko drugi, ako nešto nije dobro napravljeno, planirano, to treba reći. I na to treba korigirati, slažem se. Što se tiče ovog vašeg zadnjeg klizišta, ja mislim da zadnja klizišta koja smo imali upravo i kroz Ministarstvo graditeljstva je velikoj većini ljudi, kuće su već obnovljene, neke su i useljene, tako da to je pozitivan primjer koji ste naveli, a što se tiče ovoga upravljanju i samim tržištem i strukturom proizvoda na tržištu, kao i njihovom cijenom, sad trebamo vidjeti što je strateški zadatak robnih zaliha i rezervi. Mi ovdje govorimo o osiguranju, o strateškom djelovanju, kako obrambenom, tako i u vrijeme ugroze. Naravno da velika nestašica određenog proizvoda može biti i to je smisao, ali redovna djelatnost utjecaja na cijenu mislim da to nije. Evo, to mislim da nije njihov zadatak, ali možemo još pogledati da li bi to netko trebao raditi ili … [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega, zapravo je čudno da neki zastupnici, propituju uopće potrebnost rezervi, bez obzira o kojima se radi, jer to govori o tome, da svaka država ozbiljna mora o tome voditi računa, a mi znamo da najvažnije je zapravo hrana, kada se bilo što dogodi, onda ono što znamo, da naše robne rezerve, zapravo omogućavaju preko 50 tisuća ljudi, da se može hraniti više od 30 dana, što je jako važno i upravo ovo što ste rekli, da ne može se u tom momentu ad hoc nešto tako nabavljati i provoditi javnu nabavu, nego zaista za takve ekstremne situacije, moramo uvijek biti spremni.
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Da, upravo to je i bio ovaj, odgovor kolege Marasa koji govori o strukturi, da bi trebalo biti više nekih neprehrambenih proizvoda, mislim da ništa nije bitnije n ego voda i hrana. Pogotovo ljudima, voda, hrana, krov nad glavom, dakle, to su osnovne, one minimalne životne potrebe i onda možemo raspravljati o nečem drugom, jer džabe nama, … [[Govornik se ne razumije.]] da imamo i 15 velikih pumpi, ako ljudi neće imati što jesti. Onda sigurno s pravom, svatko u ovom Saboru i u društvu i u Hrvatskoj, bi trebao napasti i reći, osigurali ste i kupili ste, ne znam 10 milijuna kuna za različitu opremu koja stoji tamo i negdje je na skladištu i ništa ne radi, a ljudi vam gladni, bosi i hladni, kako god, stoje. Dakle prvo ljudi, onda sve ostalo, onda imovina, zna se koji su prioriteti spašavanja i intervencija i tako trebaju zalihe slijediti te prioritete, koji su u krajnjoj liniji svjetske i to nije nikakva topla voda.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Ante Snadera.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, slažem se s vama i apsolutno ste pogodili u centar, vezano za ovo da se ne uzimaju vozila redovna vozila vatrogasnih postrojbi, profesionalnih i odbravljanih i da tu koristimo ove cisterne robnih zaliha, koji su vam baš za te situacije elementarnih nepogoda spas jer to je pravo rješenje, i zato o onome o čemu sam govorio, da trebamo vidjeti da se maksimalna sredstva ulože u ove cisterne robnih zaliha i da tako ostavimo redovnu djelatnost na miru. A što se tiče ovog vašeg uvodnog dijela, vi svi zastupnici, koji su ovdje korektni i koji nikog ne vrijeđaju, vi ćete imati moju podršku, kao i svih zastupnika, a ovi koji vrijeđaju, kljucaju, gade svakog od nas zastupnika do predsjedavajućeg i do predstavnika ministarstava, ne trebaju cmizdriti, kada njih netko samo spomene. Mislim da je to minimum korektnosti.
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem … [[Govornik se ne razumije.]] da, ja ne znam da li bi meni podrška kolege Marasa uopće nešto dobro donijela, ali svaka podrška dobrom radu je uvijek dobrodošla. Tako da treba uvijek pohvaliti ono što je dobro, eventualno ako netko kritizira, to isto ne trebamo biti strani, trebamo biti imuni na svaku takvu konstruktivnu kritiku, naravno ne ispod pojasa … [[Govornik se ne razumije.]] A ovaj dio sa cisternama, da, pa to je smisao da prvo opremimo one javne profesionalne postrojbe, da im zbilja ništa ne fali, da mogu u adekvatnom, brzom trenutku pružiti ono za što su i za što i postoje, a sustav zaštite upravo i kroz robne zalihe se pokazuje izuzetno dobar i tu možda treba ojačati ne samo sa cisternama, nego i sa drugom opremom, da se to zbilja rasporedi strateški imamo hvala Bogu DVD zajednicu kao jednu od najorganiziranijih i općenito društava u Hrvatskoj, koji su ajmo reći nevladine i neprofesionalne i mislim da to treba koristit i u budućnosti i to zbilja ljudi znaju raditi dobar svoj posao.
Hvala. Prije nego što nastavimo, pozdravimo na galeriji učenice i učenike 10. gimnazije iz Zagreba. … [[Pljesak.]] Evo ga, a sada će u pojedinačnoj raspravi, nastaviti poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, pred nama je izvješće o stanju upravljanju robnim zalihama za 2017. godinu. Mnogi bi rekli, a i ja sam kažem, bilo bi bolje da već imamo izvještaj za 2018. ali i ovi podaci za 2017. nam daju dovoljno materijala da propitujemo, da postavimo sami sebi pitanja i da li smo na dobrom putu. Jer ovi podaci da u robnim zalihama imamo vrijednost od 466 milijuna kuna nekakvih roba na stanju, se postavlja s pravom pitanje, da li smo napravili jedno pravu analizu, pravu procjenu rizika i da li smo strateški promišljali, koje to robe imamo na zalihama, u kakvom su stanje i da li bi bile dostatne, obzirom na prilike oko nas. Jer vidimo da su klimatske promjene takove, da svaki godine imamo sve veći broj elementarnih nepogoda, da iznosi, koji su procijenjene štete su u milijardama, pa je pitanje, da li su ovi iznosi sasvim dostatni. Bilo bi dobro da smo dobili za usporedbu koliko imaju robne zalihe Slovenija, Austrija, ili neke druge zemlje, po slične površini i borju stanovnika Hrvatskoj, da bi se uspoređivali i da li postoji jedna takova suradnja u okviru EU, da se reagira ukoliko dođe do nestašica nekih roba ili do stvarno velikih stradanja stanovništva, opreme i ljudi. Ono što nas iz HSS-a i mene zanima, koje su to firme od kojih se nabava roba u robnih zaliha i po kojim cijenama, da li je to kroz javnu nabavu ili nekakvim političkim dogovorom. Jer sigurno nije dobro da tu neki imaju povlašteni status, nego želja nam je da prije svega nabavljamo od domaćih proizvođača i da domaća proizvodnja ima šansu plasirati svoje robe i robne zalihe, a sigurno da je dobro, da se intervenira i na tržištu kada dolazi do nestašica nekih roba ili kada je u suficitu nekakva roba, pa cijena padne ispod proizvodne cijene. Nekada se to radilo sa interventnim otkupom svinja, evo i sada je u Hrvatskoj dosta … [[Govornik se ne razumije.]] nisu ove jeseni i zime prodani i obzirom na prijeteću opasnost da nam je u okruženju afrička svinjska kuga u Mađarskoj već i da je realno očekivati da će doći u Hrvatsku, što može biti velika ugroza za svinjogojstvo u Hrvatskoj. Mi nemamo nekakve podatke koliko mi imamo svinjskog mesa ili živih svinja u zalihama i da li će to biti dostatno da prehranimo stanovništvo a pogotovo u kontekstu i turizma koji nam raste što je dobro ali je loša informacija za sve nas i moramo se zapitati da mi nemamo samodostatnost u proizvodnji većine poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i ono što je Državni zavod za statistiku objavio da je u prošloj godini ukupan broj goveda u Hrvatskoj smanjen za 8,2%, svinja za 6,6%, ovaca za 3,1%, peradi za 10,6%. To nas stvarno mora zabrinuti jer državni tajnik je rekao da drže robne zalihe, meso u živoj stoci. Ako je ovakav broj pada u proizvodnji, da li mi imamo dovoljno i da li su stvarno te tvrtke koje su, imaju ugovor sa robnim zalihama u takvom stanju da mogu odgovoriti i sa isporukom mesa ako do potrebe dođe. Pogotovo zašto to pitam, što je evo jedan novinar objavio na jednom portalu da je od 2004. do 2017., 53 539 krava se vode kao nestale ili kako oni to kažu stručno, to su plutajuća goveda, da to su ona koja su otpremljena s neke farme a ne završe u legalnoj klaonici, izvoz je na nekoj drugoj farmi. Znači nema ih u evidenciji, negdje su u sivoj zoni. Pa pitam da li ima robnih zaliha takvih grla koja su u evidenciji da su u robnim zalihama a oni su u sivoj zoni, nestale su. Jer imamo podatke iz prijašnjih godina da se često sa robnim zalihama nije gospodarilo marom dobrog gospodara nego da su čak i rađene nekakve pljačke iz robnih rezervi. Podsjetio bi na slučaj Đakovštine gdje se reagiralo tek kad su seljaci reagirali a preko 50 milijuna kuna je bila vrijednost pšenice koja je nestala. To je ogroman broj kamiona kojih nitko nije vidio gdje su odveženi a ono što posebno mene i nas iz HSS-a smeta, što nije za to nitko odgovarao. Pa bi bilo dobro, državni tajnik u završnom izvješću kažu da li postoji još osim Đakovštine, tvrtke gdje je nestala roba iz robnih zaliha, gdje je pokrenut sudski proces i da li je itko osuđen zbog nestanka roba iz robnih rezervi. A isto tako moramo postaviti pitanje da li je Agrokor i njihove tvrtke su imale robe za robne zalihe i što je s tim robama obzirom na situaciju s Agrokorom da je novi vlasnik ili novi vlasnici za koje ne znamo koji su, što je s tim robama i da li će to bit nadoknađeno RH. Spominjana je i pšenica i proizvodnja, i tu smo nažalost u padu, od nekih 150, 160 ha koliko se sijalo u Hrvatskoj prošle godine, posijano je negdje oko 90 000 ha. To dovoljno govori da ili se naši poljoprivredni proizvođači okreću nekim drugim proizvodnjama ili je ona neisplativa a ne zato što naši proizvođači ne znaju proizvest nego zato što je ogroman uvoz preko 60 000 tona smrznutog tijesta se uveze u Hrvatsku. I na te informacije da je 53 000 goveda nestalo, da ih nema u evidenciji, da se smanjuje proizvodnja, ministar ne reagira a kad se s pravom postavi pitanje da li je nešto od mesa iz Poljske, iz tih klaonica koje su klale bolesne krave ili koje su bile pred uginućem, da li je došlo u Hrvatsku, odgovori se nije ga bilo u Hrvatskoj. Nakon tjedan kaže bilo je samo ona tri punkta a jučer objave na 57 mjesta, negdje procjena je od 500 tona do 8,5 tona, ne zna se još ni koliko je. Inspekcije Zavoda za javno zdravstvo su utvrdile da je to meso na 57 punktova u Hrvatskoj bilo. Evo žalosno je da nemamo prave informacije, da ne radimo kontrolu roba koje dolaze u Hrvatsku a još žalosnije je što ne potičemo domaću proizvodnju, ne štitimo je, jedna od uloga je sigurno da ih kroz robne zalihe se dio tih proizvoda može proizvesti za robne zalihe i na taj način čuvati proizvodnja u Hrvatskoj a vidimo ogroman pad u proizvodnji i goveda i peradi i svinja i pšenice a što raste u Hrvatskoj, raste broj onih koji odlaze iz RH i sigurno to nije dobra poruka za ove mlade koji su gore na galeriji. I obzirom da sam se 8 g. ili čak 9. bavio ovom problematikom jer sam načelnik Stožera za zaštitu i spašavanje, znači ne govorim paušalno nego ono što se događalo na terenu. Premalo je svega 2,6 milijuna kuna za vatrogastvo. Inzistiram i tražim da razmislimo o tome da se napravi prava procjena rizika i potreba i da se nabavi oprema za dobrovoljna vatrogasna društva. Da, treba i kamiona i cisterni. Primjerice u Brodsko-posavskoj županiji nismo imali nijednu cisternu za dostavu pitke vode, koristili smo cisternu od vatrogasnih društava koje su za tehničku vodu, nisu smjele bit za dostavu pitke vode, nažalost morali smo ih koristit, nakon tih naših prigovora da je oko Zagreba 8, 9, tako i cisterna, a mi nismo imali nijednu, evo došle su dvije u Brodsko-posavsku županiju, hvala, ali treba napraviti stvarnu procjenu potreba i rizika i onda prema tome distribuirati robe iz robnih zaliha koje su potrebne za ... [[Govornik se ne razumije.]] Ali nije samo u pitanju kamioni i cisterne nego i ona oprema, odijela, lopate, čizme, kabanice jer svega je toga nedostajalo. Ja sam dnevno imao oko 5000 ljudi na nasipima na Savi. I vjerujte da je svega toga nedostajalo. Zato kažem da treba napraviti pravu procjenu rizika i pravu procjenu potreba roba koje trebamo imati u robnim zalihama a ne da ih nabavljamo i kupujemo onda kad su potrebne taj tren onda su i najskuplje. Zbog toga to i govorim i zato tražimo mi iz HSS-a da se napravi jedna prava procjena rizika obzirom na prijeteće klimatske promjene obzirom da u Ministarstvu financija je svega 20 milijuna kuna predviđeno za naknadu šteta od elementarnih nepogoda iako smo mi tražili da to bude puno više ali evo, nije bilo sluha ali onda ajmo povećati i zalihe u robnim zalihama onih roba koje su najneophodnije jer znamo kad je čovjeku poplavljena kuća, kad je ostao bez svega, da kad mu dođeš nije dosta doći samo, i treba doći i reći uz tebe smo, nisi sam, ali mu treba dati i one prve potrepštine koje su mu nestale da preživi, da se obuče, da zbrine svoju djecu itd. I sigurno da se mora razmislit na koji način voditi robne zalihe, da se ne dogodi da nestanu robe iz robnih zaliha kao u Đakovštini i drugim tvrtkama jer to je strateški interes RH i svakako treba razmišljati da i kroz robne zalihe i nabavu roba za robne zalihe potaknemo domaću proizvodnju i zaštitimo naše obrtnike i poduzetnike. Hvala lijepa.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani kolega Vlaović, ma vi ste upotrijebili jednu riječ odnosno pitali ste tko je odgovarao za nestanak žita iz robnih rezervi, ali mislim da ste spomenuli jednu jezičnu nepoznanicu, jer riječ odgovornost u Hrvatskoj baš ne egzistira, a drugo kako bi naši istražni organi mogli pokrenut odgovornost odnosno postupke kad počinitelj nije evidentiran odnosno evidentirano je mnogo počinitelja, ako se sjećate okrivljeni su vrapci. Pa kako možete procesuirat vrapce i pozvat ih na odgovornost da su odnijeli to žito iz ovaj robnih rezervi iz Đakovačkih silosa. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala, kolega Hrelja, uz vrapce bili su i golubovi i veliki broj golubova moguće da su oni tu količinu pšenice i pojeli jel, jer kao u onom vicu jel kad je nestao biber pa kaže miševi pojeli, kaže je jedu i plaču. Tako je ovdje nije nitko plako al mi moramo zaplakati jer očito da smo dali janje vuku na upravljanje jer takva je situacija bila na primjeru nestanka te pšenice u Đakovštini, a znam da je bilo i drugih tvrtki koje su pronevjerile određene količine roba koje su morale čuvati za robne zalihe zato sam i reko da bi bilo dobro da državni tajnik iznese te podatke protiv koliko je tvrtki pokrenut sudski postupak i da li je itko osuđen, jer jedino na taj način možemo vratiti povjerenje u državu i institucije države ako netko odgovara za ono što je protuzakonito učinio. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Križanića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, gospodine Vlaović vi ste govorili pa imamo mi podatke tu u tablici broj 6. koliko je spornih potraživanja i da su pokrenuti određeni sudski slučajevi u takvim situacijama. Govorim o 416 miliona kuna ja bi volio da državni tajnik nešto kaže o tome sigurno da je to vrlo interesantno i da moramo voditi ubuduće računa koje su to tvrtke kojima se daju robne rezerve, jer mi kao državama moramo znati da ih u datom momentu moramo moći povući, a ne da se mi pitamo da li u tom momentu onda robnih rezervi ima ili nema kod njih. Što se tiče regulacije tržišta, ponovo govorim i jesam za to, mislim da bi takva, da bi takva metoda bila dobra u datim situacijama, da u slučaju velikih oscilacija na tržištu nitko nama ne brani da mi ne možemo intervenirati baš u tom momentu otkupiti ne znam 10.000 tona ili 50.000 tona pšenice ili 5.000 svinja baš u tom momentu kad nama odgovara ili u datom momentu ih otpustiti kad nam isto tak odgovara. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo kolega Križanić, slažem se s vama da mi prije svega moramo vodit brigu da naše stanovništvo ima dobru opskrbu poljoprivrednim prehrambenim proizvodima i ukoliko se dogodi nekakav poremećaj na tržištu da država tad mora reagirati iz robnih zaliha. Mi vidimo da, državni tajnik je barem tako rekao da se uglavnom nabavlja od domaćih dobavljača, nadam se da je tako, ali bojim se da nije jer mi nemamo dostatnost u proizvodnji većine poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, kod svinjogojstva smo negdje oko 40% čak kažu neki i do 30% i sigurno da, imali smo primjere prije 10-tak godina da se radio interventni otkup svinja upravo zbog toga što je tržište bilo uvozom i drugim problemima prenapučeno, previše je bilo grla u prometu, jednostavno seljaci nisu mogli prodati i na taj način se spasila proizvodnja i pomogla naše proizvođače. Ne vidim razloga da se to ne čini i u buduće jer to nam nitko ne može zabranit da čuvamo svoje tržište, to rade i Francuzi sa svojim mljekarima jer imali smo primjer kad su oni prosvjedovali i prelijevali [[Upadica: Hvala.]] mlijeko. Hvala.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Kažimir Varda.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani tajniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, ja sam pažljivo slušao sve dosadašnje rasprave, nešto malo možda više od ostalih znam o državnim robnim zalihama pa bi htio istać slijedeće. Prošlo je nažalost vrijeme kada su državne robne zalihe bile regulator tržišta ili kada se preko državnih robnih zaliha kupovao socijalni mir. Kada smo recimo plaćali pšenicu kunu i 20 u otkupu sve što je bilo raspoloživo na, u proizvodnji, iz proizvodnje, a burzovne cijene bile 60, 70 lipa, to vrijeme je prošlo. Dakle, državne robne zalihe ne smiju i ne mogu biti ulaskom Hrvatske u EU regulator tržišta. Međutim, suglasan sam sa kolegama iz dosadašnje rasprave vezano za strukturu državnih robnih zaliha. Tu možemo otvoriti široku raspravu, program državnih robnih zaliha donosi Vlada RH zavisno o raspoloživim sredstvima. Ovo što i vidimo iz izvješća ja ga u cijelosti podržavam, on je korektan, sadržajan, cjelovit. Prikazani su kompletno poslovanje vezano za manjkove, financijska potraživanja od početka do kraja 2017., za 2018. nije ni moglo biti izvješće gotovo jer Ravnateljstvo za državne robne zalihe radi po računovodstvenim standardima kao svako drugo trgovačko društvo tako da kažem. Raspolaže sa sredstvima toliko koliko osigurava iz vlastitog poslovanja ili toliko koliko mu se osigura u državnom proračunu. Što se tiče strukture mislim da su sve dosadašnje kolege koje su tu govorile potpuno u pravu da mi moramo debelo u programu nabave vidjeti što su to strateške robne zalihe. S jedne strane prehrambeni proizvodi za slučaj, za isti slučaj kao što su to i strateške robne zalihe u vatrogasnim vozilima, cisternama za vodu, pumpama itd., itd. Sve je zapravo vezano uz klimatske promjene, požar, poplava, potres itd. Da podsjetimo, ako se sjećate u Starom zavjetu sv. Josip iz Starog zavjeta faraonom povjerenik u slučaju upravo elementarnih nepogoda stvorio od Egipta silu, organizirajući skladištenje žita kroz onih 7 gladnih godina je cijeli svijet, ondašnja civilizacija dolazila i plaćala u zlatu, dakle, to je početak tih robnih zaliha. Dakle, u svakom slučaju elementarne nepogode koje više ne možete čak ni u takvom obimu predviđat jer se klima strahovito promijenila ili se mijenja, treba uistinu debelo, strateški promišljati i osiguravati sredstva za njihovu strukturu. U RH je požar, poplava, osnovi su elementi klimatskih promjena i tu bi trebalo zapravo kroz strateške robne zalihe osigurati ne samo dovoljan broj vatrogasnih vozila, vodonosaca, nego i ovo što je kolega Vlaović govorio, nego i ostale opreme kad se digne, ono da kažem brigada građana, civilna zaštita koja zapravo nema ta sredstva da ih se može opremiti radi uspješnog branjenja od požara i uspješnog branjenja od poplava. Ono što sam ja iz samog izvješća koje je po meni korektno, mislim da bi trebalo posebno naglasit upravo potrebu davanja na korištenje vatrogasnih vozila i ostale oprave DVD-u jer su ova profesionalna vatrogasne jedinice, ajde i da kažem, prilično dobro opremljene, trebalo bi nabaviti više agregata, više velikih pumpi, pumpi velikog kapaciteta u slučaju poplava jer ovo sve skupa kad pogledate vrijednost i strukturu je defakto u odnosu na obujam klimatskih promjena, poplava itd., sve skupa je malo. Što se tiče ostaloga, moram reći, ne da branim državne robne zalihe, rekao sam da oni rade po računovodstvenim standardima kao da su veletrgovine u krajnjoj liniji, pod navodnicima normalno, provodi se inventura svake godine po inventurnim komisijama i normalno da se poduzimaju sve mjere počev od prisilne naplate, osiguranja naplate potraživanja određenim garancijama do podnošenja prekršajnih ili kaznenih prijava, a onda je normalno stvar sudske vlasti. Tu ja moram reći da nisam zadovoljan, to ide sporo i zbog toga nam se eventualno pojavljuju recidivi koji nam nisu potrebni. Dakle, slažem se sa kolegama da bi trebalo, da bi državne robne zalihe trebale Vladi RH, a vjerujem da i oni slušaju ovu raspravu, mijenjati strukturu strateških zaliha, osiguravati veća sredstva upravo za nabavu opreme vezane za klimatske promjene. Što se mene osobno tiče, ja ću podržati ovo izvješće za 2017.g. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo g. Varda, u vašoj ste raspravi spomenuli robne rezerve, analizirali ste situaciju i ono što mene zanima, a vjerojatno i druge zastupnike u HS, da li ste na izborima 2016. kada ste izabrani na listi gdje sam i ja bio prvi na listi, da li ste tada već bili rezerva kolegi Bandiću i HDZ-u koja se samo trebala aktivirati poput pumpe za vodu ili cisterne ili ste to tek postali kasnije? [[Upadica: Kolega Maras]] evo, to je ono što me zanima, hvala vam lijepa.
Mi imamo temu o kojoj raspravljamo, vi danas po treći ili četvrti puta načinjenite neke svoje osobne frustracije i teme, nije to u redu, molim vas da to ne činite. Odgovor poštovanog zastupnika Varde.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Ja nemam običaj ulazit inače u replike, a pogotovo ne frustriranim zastupnicima, pa ih upućujem da izađu na izbore za Gradsku skupštinu Grada Zagreba, pa nek tamo provjere svoja stanovišta. Hvala lijepa.
Kolega Maras je digao ruku, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je čl. 238., kolega Varda me uvrijedio, ja sam samo pitao je li on bio rezerva, a ja sam izašao na izbore, kolega Varda je dobio 13500 glasova, vi ste dobili nekoliko stotina glasova, znači jedno 60 puta manje od mene i odmah ste nakon izbora prevarili tih svojih nekoliko stotina birača i sve one koji su glasali za listu na kojoj smo zajednički bili, a nisam ja samo time frustriran, time su frustrirani građani RH, a najviše Zagrepčani i Zagrepčanke [[Upadica: Dobro, to sasvim sigurno nije…]] je, je, povrijeđen je.
To sasvim sigurno nije povreda Poslovnika, vi zlorabite ponovo instituciju povrede Poslovnika, ja vam dajem opomenu radi toga. Kolega, molim vas nemojte tražit povredu Poslovnika da ne moram i vama dat opomenu. Slijedeći je, replika poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega, spomenuli ste i vi ove pumpe i općenito sav neprehrambene zalihe i zapravo mene zanima ovdje da sada u završno ime predlagatelja ako može nam se reći zbilja točno koliko je puta korištene te pumpe, ajde za cisterne znamo da su gotovo sve bile iskorištene i sve drugi kombinezoni i sve ono što je navedeno, što mi ovdje govorimo da bi možda trebalo biti više. Ja bi volio imati tu informaciju da li je to u potpunosti ikad korišteno, da li ima neiskorištenih, da li je nekad bilo svih 5 u jednom trenutku, onda možemo razgovarati što nam treba više od neprehrambenih zaliha jel ovako mi, nama čini se broj 5 malo, a možda na kraju ni jedna od tih pumpi nije bila korištena, možda su i sve i možda su zbilja u pravu da to treba povećat. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Varde.
Poštovani kolega, ja mislim da sam ja u svojoj raspravi bio vrlo jasan, treba, ovo što ste vi rekli, to je za analizu, ali u svakom slučaju klimatske primjene ne možete, ne možete sve vrste klimatskih promjena predvidjet unaprijed, morate nešto i predviđat u velikom vremenskom razdoblju. Prema tome, činjenica je da se pokazalo da nam trebaju vatrogasna vozila, da nam trebaju velike pumpe, da nam trebaju čamci, da nam treba ova ostala oprema za sprečavanje požara i poplava i to je to. Hvala.
I završno će sada u ime Kluba zastupnika HNS-a govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče ... [[Govornik nije uključen.]] kolegice i kolege. Vrlo kratko, Klub HNS-a naravno će i temeljem i ove rasprave koji smo imali prihvatiti navedeno izvješće, ja bih zbilja samo, puno smo tu stvari čuli, čak i nekih konstruktivnih prijedloga, mislim da ne bi bilo zgorega napraviti prilikom, to je jedan dobronamjeran prijedlog, prilikom sljedećeg izvještaja za prošlu godinu, da se zbilja kaže u zadnjih 5 godina koliko čega je bilo korišteno odnosno koliko sati, jedinica i svega, da mi imamo to u materijalima onda vjerojatno pola ovih ili velika većina ovih kritika, hajmo tako reći ili zabrinutosti, možda ne bi, ne bi se ni raspravljalo. Zbilja, od tih 400 i nešto, 400 koliko li već 26 milijuna kn, sigurno tih 30-ak milijuna kn prehrambenih proizvoda i 10-ak milijuna kn neprehrambenih može se naći nešto što treba. Ono što bi se volio referirati svakako da, i to je vrlo dobro, čak na zadnjoj stranici materijala, tu je zapravo sve i rečeno i zašto su značajne robne zalihe i socijalno društveno humanitarne uloge, i prije svega, da ona pridonose u obrambenom djelovanju, učinkovitijem djelovanju sustava zaštite i spašavanja i tu bi, i kolega Makar je to i spomenula i upozorila zapravo i mene, i to bi volio reći, da u svim državama točan iznos i razmještaj robnih zaliha je tajna jer, zamislite da jedna Njemačka, Francuska, Amerika kaže, mi imamo toliko i toliko toga tu, tu, tu i tu. Što mislite, što bi bila meta nekih eventualnih ili potencijalna ugroza eventualnih terorističkih napada? Dakle, nije baš dobro ni da sve se javno objelodanjuje, bitno je da oni koji trebaju znati, znaju, da je najbitnije da to zalihe funkcioniraju i da u najkraćoj mogućoj jedinici vremena su tamo gdje treba najviše pomoći. Naravno, po prioritetu spašavanja ljudi, životinja, imovine, itd, kako već ide, na taj način se to i strukturirano razdijelilo. Tako da, mislim da apsolutno robne zalihe kao takve trebaju nam, što sam već rekao, zlu ne trebalo i ne daj bože da jednom moramo ikad nešto koristiti, ali najgora stvar je da nam nešto treba, a da nemamo. I onda dolazimo, kad dovodite na takav način u ugrozu i živote i imovinu, onda je zbilja puno veći problem nego to da li imamo 5 ili 7 pumpi ili tako dalje, ako ih nismo nikad koristili, a ja sigurno ne bih volio vidjeti, to možemo na razini i Odbora na nacionalnu sigurnost točno neke pretpostavke, djelovanje ugroza koje smo imali, koliko čega bi bilo adekvatno u kojem vremenu jedinica se može rasporediti i doći na mjesto i na temelju te analize donijeti kvalitetnu odluku, kao što vjerujem da su i strukturirane te zalihe, a mi sad ovdje možemo napamet govoriti da nešto nama se čini malo ili puno, ali ja vjerujem da se o tome vodi itekako računa u nadležnoj služi koji to trebaju. Još jednom, Klub HNS-a će podržati ovo izvješće, i naravno i sva nastojanja da imamo zbilja robne zalihe koje mogu biti, zlu ne trebalo, korištene u svakom dijelu Hrvatske i svaku nepogodu koja snađu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Kolega Bulj je dignuo ruku, čini mi se da želi stanku, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege, tražio bih stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta da se konzultiramo jer robne rezerve su vrlo bitna tema. Robne rezerve su vrlo bitne, poglavito u kriznim situacijama i država treba imati mogućnost intervenirati i pomoći. Međutim, kad govorimo o robnim rezervama, onda najveći potencijal uz robne rezerve je svakako čovjek. Čovjek je onaj koji će ići u rat, čovjek je onaj koji će biti na granici, a čovjek je i onaj koji će gasiti požar i vrlo bitno je imati te robne rezerve. Međutim, što se događa, baš taj čovjek koji gasi požare, koji je stradao, koji je gorio živ, država ga 12 godina terorizira. Baš čovjeka. Kakva je to poruka budućim vojnicima, policajcima, vatrogascima. Pa čak i jedno vatrogasno društvo, Tisno, čini mi se, kaže mi ćemo prodati sve, ali ćemo isplatiti našega čovjeka. Zamolio bih sve, nas kolege zastupnike, da interveniramo koliko god možemo, da Frane Lucić, jedini čovjek koji je preživio, koji je živ gorio, 12 njegovih kolega je izgorjelo gaseći požar, da mu se isplati ono i da normalno nastavi živjeti i da se čovjek koji govori cijelo vrijeme da mu je žao što je preživio zbog ovakvog ponašanja državi. Država jača mišiće na čovjeku Frani Luciću koji je živ gorio i jedva je ostao poruka budućim vatrogascima, policajcima, vojnicima? Zamolio bih državu i sve njene institucije da napokon isprave tu ogromnu nepravdu i zbog samog Frane Lucića kao žrtve, a i svih budućih [[Upadica: Hvala.]] policajaca, vojnika i službi koji [[Upadica: Hvala lijepa.]] će štiti.
Naravno da ću vam dati stanku i vidimo se u 11,02. [[STANKA U 10,52 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Kolegice i kolege stanka je istekla, pa ću sada u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, završno govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvaženi tajniče, kolegice i kolege. Robne rezerve su vrlo značajne i robne rezerve, poglavito u kriznim situacijama, kada je slučaj elementarnih i drugih ugroza a toga je bilo posljednjih godina, a nadam se da neće toga biti, međutim, robne rezerve su vrlo bitna tema i ozbiljna tema, međutim, opet, kako sam i tražio za stanku, ja ću ukazati na jedan problem i sada sam razgovarao još jednom, ukazati ne na problem, nego bit nas saborskih zastupnika i svih nas koji imamo mogućnost donositi oduke na bilo kojoj razini, u centru mora biti čovjek. I poruka, mlađima da se bave sa poslom koji je u interesu zaštite društva. Meni je nejasno, zbog čega država, evo tu je i predsjednik vatrogasne zajednice, nije nazočan, ali evo, naš kolega saborski zastupnik Ante Sanader, zbog čega država na ovaj način se odnosi prema jedinom proživljenom vatrogascu iz najveće tragedije u povijesti, u Hrvatskoj, gdje je izgorilo i umrlo 12 vatrogasaca, a 1 koji je gorio je preživio. Mi moramo slati poruku, da mogu reći svome sinu, vi svojoj djeci, budite vatrogasci, budite policajci, budite vojnici, to je služba, to je u interesu naroda. Na ovaj način, kako država jača mišiće, prema Frani Luciću je strašno loša poruka, strašno loša poruka, prema čovjeku koji je živ gorio i jedini ostao. Zbog toga sam razgovarao sa … [[Govornik se ne razumije.]] kolegama iz različitih klubova, mislim da bi ovaj Sabor trebao učiniti sve, da se prekine ovaj državni teror i ova pravosudna trakavica prema Frani Luciću i da se isplati ono što je trebalo. Nije trebalo ni doći do pravnih ovoliko 12 godina borbe i sada kada je dobio presudu, država se žali i čovjek je izjavljivao da mu je žao što je ostao živ. To je strašno, to je najgora poruka, šta može biti prema ljudima koji rade najčasnije poslove. U razgovorima sa kolegama, bio je tu evo kolega Hrelja, bili su iz HSS-a i drugih klubova, da bi bilo, ja ću vam poslati svima peticiju ili zahtjev da mi solidarno, svi saborski zastupnici, bez obzira bili s desna, s lijeva, na vlasti, oporbi, je potpišemo, sa zahtjevom da se napokon ispravi dijelom ta nepravda prema Frani Luciću, najprije prema njemu kao čovjeku, jer mi smo ovdje prije svega zbog čovjeka, a i kao poruka svima, koji će u budućnosti, u kriznim situacijama gasiti požare, sprječavati poplave i ostale ugroze, da će imati tretman gdje ugrožavaju svoj život, da će imati tragičan tretman u slučaju da im se nešto dogodi, ne daj Bože da im se dogodi, jer na ovaj način, zaista država gubi smisao. Ja ću svim klubovima uputiti, danas ću to napraviti, kroz idući tjedan odmah ćemo to prikupiti, jer sada nema dovoljno kolega i nadam se da ćemo svi jedinstveno stati da se ispravi ova nepravda prema Frani Luciću, to očekujem i vjerujem i vi svi da ćemo biti jedinstveni i da ćemo potpisati ovaj zahtjev koji ćemo uputiti najvišim institucijama, od predsjednika Sabora, od predsjednika Vlade i naravno predsjednice RH, da se pod hitno zaustave ove žalbe, ove trakavice koje traju 12 g. i da napokon kažemo svima koji će u budućnosti se baviti tim poslom u situacijama, kada bude ugrožena ili elementarne nepogode, kada bude ugrožen, društveno dobro, ljudi koji će gasiti požare, koji će braniti domovinu, koji će biti na granici, koji će biti u policiji, da je časno taj posao raditi za društvenu zajednicu. Riješimo ovaj probleme, zaustavimo teror države prema pojedincu koji je radio svoj posao i ugrozio svoj život da bi zaštitio naše javno dobro. Hvala.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja o temi, odnosno, o točci o kojoj raspravljamo, govoriti poštovani državni tajnik Mario Antonić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici. Evo u završnoj riječi u nekoliko rečenica ću istači ono što je bitno, osvrćući se na neke konstruktivne ali i neke druge kritike u raspravama, želim posebno naglasiti da se radi ovdje u izvješću za 2017. g. i količine roba koje su nabavljene u toj godini, a nikako ne odražavaju kompletno stanje i strukturu cijelih robnih zaliha. Ako se referiramo samo na neke vrlo bitne i ajmo reći atraktivne artikle koji se koriste, odnosno, koji su u strukturi robnih zaliha, koriste se prije svega na terenu, govorim o opremi, prije svega vatrogasnoj, ukupno u strukturi robnih zaliha imamo 59 vozila, a u ovoj godini ćemo nabaviti još dodatnih 12. Također nabavljamo šatore, brodice, poplavne brane, visoko protočne pumpe, onda potopne pumpe, pa tako imamo u strukturi 98 visoko protočnih pumpi i 188 potopnih pumpi. Sva ta oprema, naglašavam je na terenu, na korištenju, bilo kod jedinice lokalne samouprave, vatrogasnih društava ili služba za spašavanje Crvenog križa i ostalih organizacija i udruga. Referirajući se na adekvatnost kontrole stanja robnih zaliha, naglašavam da se redovno vrše kontrole redovne i izvanredne ali i godišnje inventure u suradnji sa inspektoratom, ubuduće će to biti sa Državnim inspektoratom. Što se tiče samog planiranja nabavke roba, plan se iz godine u godinu prilagođava zahtjevima i potrebama na terenu, vrše ga stručne službe uz odobrenje dakle tih stručnih službi unutar Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, uz suglasnost i odobrenje ministra ali i Vlade RH. Ono što je potrebno naglasiti da potrebno je više ulagati pogotovo u opremu koja službi za zaštitu i spašavanje ali mora vam biti jasno da su resursi ograničeni kako prirodni, generalno u svijetu tako su i naši ekonomski resursi ove države ograničeni. Da bi resursi bili veći i jači, treba nam prije svega jako i konkurentno gospodarstvo koje će stvarati visoku dodanu vrijednost i generirati višak prihoda u proračun koji se onda može koristiti i između ostalog i za jačanje robnih zaliha za zaštitu i spašavanje svih nas u RH i po potrebi drugim državama. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ivana Kirina, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Robnim zalihama upravlja Vlada. Jednom godišnje Vlada podnosi izvješće Hrvatskom saboru o stanju i upravljanju robnim rezervama, Recite, jer slušamo oporbene kritike, da li su robne rezerve u stanju zadovoljavajuće odnosno propisane popunjenosti?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Mogu sa punom odgovornošću tvrditi da je stanje robnih zaliha sukladno svim dokumentima i propisima i zakonskim regulativama koje je ova država donijela i koje Vlada provodi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2017. s financijskim pokazateljima. Podnositelj je Vlada Republike Hrvatske, a rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2017. s financijskim pokazateljima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 5 suzdržanih i 2 protiv odnesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.
Sada prelazimo na slijedeću točku a to je: - Izvješće o radu Odbora za europske poslove za razdoblje od 28. listopada 2016. do 31. prosinca 2017. godine Podnositelj je Odbor za europske poslove temeljem članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da, predsjednik Odbora za europske poslove, poštovani Domagoj Ivan Milošević.
... [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege, evo u ime Odbora za europske poslove, ja ću nastojati ne predugo iznijeti izvješće. Ono obuhvaća razdoblje od 28. listopada 2016. g. do kraja 2017. g. Odbor za europske poslove osnovan je ulaskom Hrvatske u EU kako bi u skladu sa uobičajenom parlamentarnom praksom u državama članicama izvršavao ovlasti Sabora u europskim poslovima. Ovlasti i djelokrug rada odbora određeni su Zakonom o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima te se saborskim Poslovnikom. Odbor za europske poslove najveće je naše radno tijelo, ima predsjednika, 2 potpredsjednika, 14 članova od kojih 2 potpredsjednika, jedan iz reda vladajućih, drugi iz reda opozicije. Također ima ih 6 članova imenovanih iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika. Od konstituiranja 9. saziva Sabora pa do kraja 2017. g. održali smo ukupno 23 sjednice od kojih je bilo 5 tematskih sjednica te 2 sjednice sazvane na inicijativu 1/3 članova odbora. Na tematskim sjednicama odbor je raspravljao o javnom zdravstvu i sigurnosti hrane u Uniji, sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu između Kanade i EU-a i država članica, izvješće EU-a za Hrvatsku za 2017. g. s detaljnim preispitivanjima o sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža, zajedničkoj trgovinskoj politici EU-a te o 5 scenarija za budućnost EU-a. Odbor je od tih 5 scenarija za budućnost EU-a donio i zaključke koji su u okviru političkog djelokruga dostavljani Europskoj komisiji, Europskom parlamentu i predsjedavajućim vijećem. Odbor se u zaključcima osobito založio za jednakopravnost država članica te se usprotivio ideji Europe više brzina. Također smo pozvali na zadržavanje politike proširenja, među prioritetnim politikama EU-a. Najopćenitije govoreći, obavljanje europskih poslova podrazumijeva aktivnosti Sabora koje proizlaze iz članstva Hrvatske u EU-u. Ovisno o tome postupa li Odbor za europske poslove izravno prema Europskoj komisiji i ostalim institucijama Unije ili prema Vladi koja potom sudjeluje u donošenju odluka o europskim institucijama, obavljanje europskih poslova može se podijeliti na posredno i na neposredno. Posebno obavljanje europskih poslova odnosi se na postupke putem kojih Sabor nadzire djelovanje Vlade u europskim institucijama a prvenstveno je riječ o razmatranju stajališta RH o dokumentima EU-a kao i nacionalnih stajališta za sastanke Vijeća EU-a. Na temelju radnog programa za razmatranje stajališta RH za 2017. odbor je u suradnji sa matičnim radnim tijelima našeg Sabora, raspravio i donio zaključke ukupno 38 stajališta RH. Odbor je također održao 4 sjednica na kojima je raspravljao o sastancima Vijeća EU-a, a hrvatska stajališta za sve sastanke Vijeća redovito su se dostavljala te se i dalje dostavljaju matičnim radnim tijelima kao i svim članovima o Odbora za europske poslove. Neposredno obavljanje europskih poslova odnosi se na izravnu komunikaciju između Sabora i institucija same EU. Tu je u okviru političkog dijaloga Odbor za europske poslove uputi europskim institucijama već spomenute zaključke o Bijeloj knjizi o budućnosti Europe. U politički dijalog mogu se uključiti sva radna tijela i svi naši zastupnici te je 2017. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku uputio jedno mišljenje Europskoj komisiji vezano uz Direktivu o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu. Od ostalih oblika izravne suradnje s europskim institucijama vrijedi navesti da je Odbor za EU poslove također zajedno sa radnim tijelima matičnim za pojedine resore Europske komisije tijekom 2017. održao sastanke sa ukupno 7 članova Europske komisije uključujući i visoku predstavnicu za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federicu Mogherini. Što se tiče međunarodne suradnje Odbor za EU poslove član KOZAK-a. KOZAK je konferencija Odbora za poslove Unije parlamenata država članica EU te su izaslanstva Odbora sudjelovala na svim sastancima KOZAK-a održanim u izvještajnom razdoblju. KOZAK se sastaje 4x godišnje po dva puta u svakoj od državi predsjedateljica. Jednom u formatu sastanka predsjednika Odbora a jednom na plenarnom sastanku. Tijekom nadolazećeg hrvatskog predsjedavanja Vijećem EU, Odbor za EU poslove biti će domaćin također tih dvaju KOZAK sastanaka. Osim ovog multilateralnog formata odbor je bio aktivan i u bilateralnim aktivnostima. Izaslanstvo našeg odbora boravilo je u travnju 2017. godine u službenom posjetu Crnoj Gori, u studenom iste godine u posjetu Turskoj. Bilateralna suradnja sa komplementarnim odborima nacionalnih parlamenata nastavljena je i nakon 2017. godine. I naglašavam ovom prilikom važnost ovog oblika suradnje i ostvarivanja bilateralnih kontakata ne samo sa državama članicama EU. Od ostalih aktivnosti kao što znate u posljednjih nekoliko godina Unija se suočila sa nizom izazova kao što je Brexit, migrantska kriza i usvajanje novog višegodišnjeg financijskog okvira. Odbor za EU poslove aktivno sudjeluje u raspravama o navedenim temama i sudjeluje u formiranju i zastupanju hrvatskih stajališta. Osobito se zauzimamo za zadržavanje razine financiranja kohezije i zajedničke poljoprivredne politike u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru čije bi konačno usvajanje moglo obilježiti hrvatsko predsjedavanje Vijećem EU u prvoj polovici 2000. godine. Ovdje moram naglasiti da je dosta zanimljiv pristup da ne kažem potpuno neprihvatljiv da se u tom 7.-godišnjem sljedećem okviru planira povećati sredstva za recimo Afriku a smanjiti sredstva za koheziju u državama članicama manje razvijenima unutar EU. Zalažemo se i za nastavak proširenja EU na države jugoistočne Europe osobito za nastavak europskog puta BiH-a kao i osiguranje poštovanja stvarne konstitutivnosti Hrvata u BiH-a. Osobno se također zalažem za podizanje svijesti na razini cijele Unije o ključnoj važnosti unutarnjih migracija za stabilnost EU. Smatram da je, da su zapravo unutarnje migracije na kratki rok možda i veći izazov za stabilnost ne samo Unije nego i mnogih država članica, prije svega onih koji gube stanovništvo i to ne samo na ovoj demografskoj društvenoj razini nego i na političkoj i ekonomskoj razini. Eto i zaključno, za kvalitetan rad Odbora za EU poslove posebno je važna suradnja sa ostalim radnim tijelima u Saboru te zahvaljujem svim kolegama koji se redovito uključuju u obavljanje EU poslova i pridružuju aktivnostima koje organizira Odbor za EU poslove. Želim se također ovdje zahvaliti našoj tajnici Jeleni Špiljak i svim ostalim kolegicama bez kojih bi rad odbora, kvalitetan rad odbora i moj osobno bio puno, puno teži. Najvažnija zadaća za odbor u narednom razdoblju je sudjelovanje u provedbi parlamentarne dimenzije predsjedavanja Vijećem EU u prvoj polovici 2020. godine i domaćinsko već navedenim sastancima KOZAK-a. Ja sam siguran da će Odbor za EU poslove doprinijeti uspjehu hrvatskog predsjedavanja. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prvo pozdraviti učenice i učenike XIII. Gimnazije iz Zagreba koji nas prate sa galerije. [[Pljesak.]] A repliku će na vaše izlaganje imati poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem. Vrlo kratko, samo bih još jednom apostrofirao da je dobro i bitno da imamo ovakva izvješća. Nažalost i tu je dobro navedeno, razloge zašto sada govorimo od kraja 2016. i cijele 2017. s dvoje izbora za ovaj Parlament, konstituiranja silnih odbora, ... [[Govornik se ne razumije.]] članova i znamo da smo to tek prošle godine napravili. I to je mali problem jer sad gledamo malo previše unatrag. Ali završio bih s ovim što ste rekli upravo pred ovaj odbor i pred sve nas je veliki izazov predsjedavanja EU i mislim da kao i matični odbor će tu imati jednu veliku zadaću i upravo i zbog nas svih zastupnika ovdje dobro da budemo upućeni i da znamo jer to nam je velika prilika koja znate da je svakih 6 mjeseci se rotira pa onda možete računati kad ćemo sljedeći put doći u priliku imati, nametati teme i sigurno odraditi na vanjsko političkom polju ili unutarnjem europskom nešto što je bitno za našu zemlju. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Hvala kolega Čuraj. Pa ja ću samo reći da mislim da je izrazito, izrazito važno bez obzira na različite stavove ne samo u Uniji samoj nego i temama kojima se bavi Unija ili države članice da se o svemu tome raspravlja u Hrvatskom saboru, ne samo na Odboru za EU poslove i da se čuju ti različiti stavovi i naravno po mogućnosti uz što više argumenata. Dakle treba uvažiti i pozvati kolege na raspravu ali uglavnom treba se držati argumenata. Ono što ja nekako volim istaknuti a to je da uz dužno poštovanje tim različitim stavovima s kim god sam pričao posebno na ovom euroskeptičnom dijelu kada gledate sve najveće izazove koji stoje pred svima nama i EU, hoćete da su oni migrantski, sigurnosni, tehnološki i ekonomsko društveni, mislim da će se svaka pa i najbogatija država članica sa tim izazovima ipak lakše nositi unutar EU.
Hvala. I repliku ima i poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Gospodine Miloševiću, evo jučer smo imali i Jourova gospođa je bila, povjerenica za pravosuđe EU. Činjenica je da je ona jučer u jednom trenutku rekla da će se ukidati i smanjivati kohezijski fondovi a to su fondovi za izranjavanje i to je najveća šteta za RH i to je jedna strašna poruka gdje mi nećemo imati, ne samo kao sad stanje nego gore, nećemo imati konkurentne i ni na tržištu naše gospodarstvenike niti poljoprivredu. To je jedan strašno loš rad, jedan katastrofa za RH, nećemo biti konkurentni u ničemu. Tu se treba oduprijeti snažno jer oni žele da se financiraju projekti iz proračuna EU, tako je kazala, jer Hrvatska apsolutno nema ni gospodarstvo, ni poljoprivreda, apsolutno nikakve šanse sa razvijenim zemljama i to trebamo zaustaviti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ivana Domagoja Miloševića.
Hvala kolega Bulj. Prvo ne bih se složio da Hrvatska nema nikakve šanse. Tu se ne slažem. Nikako se ne slažemo, a dakle, nitko ne raspravlja o ukidanju kohezijskih fondova nego u smanjenju. Ja sam rekao i u uvodnoj raspravi, da je potpuno neprihvatljivo da se za ozbiljno razmatra, da se u štednji smanjuje kohezijska politika, prema svim neto primateljicama, državama članicama, a da raste novac koji se šalje u Afriku. Dakle, oko toga nema dileme. I također, ja dosta često govorim o tim unutarnjim migracija, upravo zbog toga, s obzirom na odljev mladih iz nekih država članica, pa tako i iz Hrvatske, mislimo da je važno zadržati razinu kohezijske politike i konvergencije, ubrzati, a ne usporavati konvergenciju. Upravo zato što ako ćemo za ozbiljno raspravljati o stabilnosti EU, onda valjda počiva ta stabilnost, na stabilnost svake države članice, tako i na naše zemlje. A naša zemlja i kada gledajte i društvo na ekonomski i demografski, mislim da europski fondovi i ta kohezijska politika može samo doprinijeti nastojanjima naših vlada.
Hvala. Sada ću otvoriti raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnik HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo predsjednik Odbora za europske poslove je već detaljno izvijestio o radu odbora u ovom razdoblju od 28. listopada 2016. do 31. prosinca 2017. g. detaljno objasnio koje su sve funkcije i izvijestio o obavljenom poslu u tom periodu. Stoga ja se neću ovdje ponoviti, međutim, mislim da je dobra prilika da otvorimo neke teme općenito o raspravi o europskim poslovima, o europskim tema ovdje u Hrvatskome saboru i u kontekstu toga, onda naravno i uloga Odbora za europske poslove. Kao što se možda i neki sjećaju koji su bili još u 7. sazivu Hrvatskoga sabora, tada prije ulaska RH u EU donesen je i Zakon o odnosima Vlade i Hrvatskoga sabora, koji uređuje kako će se tretirati europski poslovi. Bilo je tu i nekih amandmana, tadašnje oporbe, ja sam tada kao zastupnik iz oporbenih redova, predlagao određene amandmane, oni jesu odbijeni, ali dio toga je i, barem u onom sadržajnom smislu, ušlo u taj zakon, koji i dan danas nevažeći a i na temelju toga se podnio i ovo izvješće naravno i Poslovnika Hrvatskog sabora. Naime, tu su bili različiti modeli, npr. u Švedskoj imamo Odbor za europske poslove, koji ima vrlo značajnu ulogu, gotovo da vlada ne može ništa u EU, prezentirati a da prethodno nije dobila suglasnost Odbora za europsku politiku ili europskay pitanja. Neke druge države imaju takav sustav, on je naravno vrlo transparentan, ali isto tako traži i jednu visoku razinu organiziranosti, da bi se moglo učinkovito djelovati u europskim institucijama i traži jednu visoku razinu dijaloga unutar političkih stranaka, da brzo dođu do određenih dogovora. Većina država EU stoga nema takav model, imate onaj drugi ekstrem. Dakle, u nekim državama članicama, gdje Odbor za europska pitanja i općenito parlament je u post fastum, dakle, kada se sve već dogodilo samo eventualno informiran, ali nema gotovo nikakav utjecaj na formuliranje politike, stavova, stajališta, država članice prije nego što se one usuglase na razini EU. Hrvatska je pronašla tu jednu sredinu, to je ajmo reći duh tog našeg zakona i u krajnjoj liniji i onda i okvir u kojem djeluje i ovo radno tijelo, dakle Odbor za europske poslove u Hrvatskome saboru. Dakle, nakon što se ogleda program rada određenog predsjedništva, onda se određuje koja će stajališta Sabor htjeti monitorirati na jedan specifičan način, tako da predstavnici izvršne vlasti, moraju doći pred odbor, objasniti i odbor onda mora se usuglasiti. I to je evo predsjednik odbora objasnio i u izvješću možete pročitati, koja su to bila stajališta, na koji način i kako onda je Hrvatski sabor sudjelovao u oblikovanju stajališta RH, prije nego što su ta stajališta prezentirana, usuglašena eventualno i ostvarena na europskoj razini. Dakle, negdje između ovih dvaju modela jedan gdje imate vrlo značajnu ulogu Odbora za europsku politiku u nekim državama članicama i onu drugu gdje gotovo pa nema nikakvu težinu u Hrvatskoj smo našli jedan model, koji odgovara vjerojatno našim potrebama, barem u ovom trenutku, gdje postoji određena, jedna razina nadzora parlamenta nad radom izvršne vlasti, a opet da bude to odrađeno na učinkovit način i današnji predstavnici u europskim institucijama, mogu imati iz glavnoga grada instrukcije i stajališta kako postupiti. Da li se to može i unaprijediti? Ova vladajuća većina, nije išla time, da promijeni zakon, ali u praski jest unijela određene novine. Dakle, po zakonu nije potrebno da predsjednik Vlade izvijestiti Hrvatski sabor o tijeku sastanka Europskoga vijeća, svaki put kada se on održi nego je dovoljno da to učini jedanput godišnje. Međutim u praksi se uvelo da svaki put nakon Europskoga vijeća imamo raspravu ovdje na plenarnoj sjednici Hrvatskoga sabora. Naravno i u odboru, evo u ovom barem većem dijelu ovog izvješća bio sam i kao ministar, dolazio na sjednice odbora kada su bila sigurnosna pitanja onda je to bilo i Odbor za vanjsku politiku i morao na taj način izvijestiti koji su planovi, što Vlada želi učiniti i za to dobiti naravno potporu i suglasnost Hrvatskoga sabora, odnosno nadležnoga odbora. Ponavljam to nije bilo uvijek nužno po sadašnjem zakonskom okviru međutim to je bila politička volja i odluka da se na taj način bez obzira što nemate zakonsku obvezu učini posao i obavljanje tih europskih poslova transparentnije prema i hrvatskoj javnosti i veća naravno uloga i tu Hrvatskoga sabora u nadzoru rada Vlade. Rekao bih da iskustvo i u radu sada Odbor za europske poslove upućuje to da su puno sadržajnije i konstruktivnije rasprave unutar odbora nego što su na plenarnoj sjednici. Mislim da će se mnogi time i složiti što ne znači da ne moramo imati i dalje ovu praksu rasprava na plenarnoj sjednici. Međutim, čini mi se da i zbog naše javnosti i zbog hrvatskih građana bilo bi dobro da i oni koji su vrlo aktivni i na tim raspravama na plenarnim sjednicama te ideje eventualno pokušaju ugraditi u trenutku kada se i definiraju stajališta RH a to je rad u odborima, dakle u ovom slučaju Odbor za europske poslove. Dakle imaju prilike tada doista utjecati na stajališta RH, međutim često takvih zastupnika koji su vrlo glasni na plenarnim sjednicama kada se treba raditi, konkretno predložiti i definirati neka stajališta u odboru nema. Što ne znači da nisu te rasprave na razini odbora doista ponekad i vrlo konstruktivne i kvalitetne, naravno o tome se uvijek može raspravljati i naći načina da se i to unaprijedi. Ali mislim da taj okvir rada unutar odbora pokazuje da se može doći i do određenih kvalitetnih rješenja. Ali bi bilo dobro možda i ovdje pronaći načine, pogotovo tijekom našeg predsjedanja a iskustva koja će nam ostati i nakon predsjedanja 2020. da se ojača i ona stručna podloga. Ako mogu ovdje dodati i određeno iskustvo rada u jednom drugom parlamentu, u Europskom parlamentu, kvaliteta te podloge i to ne zbog toga što naše stručne službe nemaju kvalitetne osobe nego jednostavno količina toga što dolaze, način na koji trebate pristupiti traže naravno određene i ljudske resurse i određene kapaciteta koji u ovom trenutku čini mi se naš Hrvatski sabor nema u toj istoj mjeri. I tu se može vidjeti eventualno jedan način gdje bi se moglo poboljšati. Zašto? Jer taj parlamentarni nadzor nad radom hrvatske Vlade bez jedne dobre stručne podloge jednostavno ostaje isključivo na nekoj površini. Dobro je naravno imati zastupnike koji će politički raspravljati, to im je dužnost, zato su i hrvatski građani nas izabrali. Ali to ne znači da artikulacija političkih stavova ne mora biti temeljena i na određenom stručnom znanju određene tematike. I zato je potrebna isto i ponekad i bolja podloga. Dakle, to je jedan vid ajmo reći rada ili jedan oblik, jedna dimenzija koja sasvim sigurno po mom mišljenju ima u tom segmentu prostora još za unapređenje našega rada a uvijek s ciljem da taj nadzor bude kvalitetniji i da onda se može doći do i boljih rješenja i da bolje iskoristimo to naše članstvo u EU. U svakom slučaju ovo izvješće detaljno opisuje što radi odbor, što je učinio, koje su sve aktivnosti obavljene i klub HDZ-a će ga podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Stier je govorio o odnosu odbora i Vlade, izvršne vlasti i smatram da bi se trebalo razgovarati puno više o ovim, o problemima u EU koje ima RH i da odbor ima tu značajnu ulogu. Mene osobno kao saborskog zastupnika iz kluba MOST-a nezavisnih lista posebno razočarava šta je Hrvatska jedna od pet država koja nema niti jedno sjedište, niti jednu agenciju, sjedište EU, ona je od 5 država uz Slovačku, Bugarsku, Rumunjsku i Cipar što znači da Hrvatska se nije izborila unutar EU i jednostavno tu odbor treba na tome raditi, treba prisiljavati izvršnu vlast, treba sazivati da i u Hrvatskoj ako smo mi članovi europske, ravnopravne EU zbog čega, uvaženi predsjedniče Miloševiću ako možete se skoncentrirati, jedino je Hrvatska jedna od 5 država koja nema sjedište agencije EU ni jedno. Znači uz Slovačku, Bugarsku, Rumunjsku i Cipar. To samo govori kakav je odnos naših političara koji bi se trebali boriti i kroz izvršnu vlast i Europski parlament da u RH ne bude, kao što sam jučer rekao, da bude punopravna članica već ako se pozivamo, a ne kolonija. Odbor je odradio, što je odradio, vi ste dali, uvaženi kolega Miloševiću svoje izvješće i zasigurno izvršna vlast bi trebala što više imati komunikaciju poglavito resorno ministarstvo s vama, kao predsjedniku odbora i članovima odbora i saborskim zastupnicima o svim temama značajnim za Hrvatsku unutar EU ili unutar EU događanja. Ja sam jučer bio, načuo sam to iz medija, da će biti smanjivanje i pomalo gašenje kohezijskih fondova ili fondova za izravnavanje. Tu će Hrvatska ostati, to ću još jednom ponoviti, ne samo što će biti nekonkurentna nego to će biti napravljena nepravda prema RH, znamo da smo po plaćanju EU fondova na dnu, a gašenjem kohezijskih fondova pomalo ili smanjenjem, kako je rečeno, da će se pomoći zbog migrantske krize dio sredstava prebaciti Africi. Znači, tu nemamo oko tih migrantske krize nemamo nikakav, osim što ćemo dobiti manje sredstava kroz kohezijske fondove, to, na to moramo bit i o tome trebamo glasno i jasno govoriti i protiv toga se treba protiviti, ja sam se jučer protivio na odboru gdje je bila povjerenica jer moramo jasno kazati da dvije trećine Hrvatske su prazne, da ravnomjeran razvoj jednostavno ne postoji, da imamo previše nerazvijenih krajeva, dvije trećine Hrvatske su prazne, a koje su gospodarski potentne poglavito bile po pitanju razvoja poljoprivrede. I mi od kada smo ušli u EU mi smo u poljoprivredi u padu. Da li je to samo greška hrvatske politike, hrvatskih agencija, što se ili ministarstva regionalnog razvoja, ja ne znam, ali je činjenica da brojke govore, da smo imali 64 tisuće OPG-ova koji su se bavili proizvodnjom mlijeka, a sad imamo oko 4 tisuće. Da uvozimo 70% mlijeka, ako ne i više sada, a dok imamo izgrađene farme koje su bile modernizirane, koje su bile, da imamo prazne, ljudi se odselili. Što to znači? Da kohezijski fondovi, ako se bude Hrvatska kao i druge jake države kandidirale, za projekte iz proračuna EU, da jednostavno mi tu nećemo imati šansu ili vrlo malu šansu. Ako ne možemo iz kohezijskih fondova, ako smo na dnu po povlačenju sredstava, onda kako ćemo biti ako budemo imali ravnopravne natječaje sa Njemačkom, sa Francuskom gospodarstvo, poljoprivredi ili ne znam, ili infrastrukturalnim projektima, znači, vrlo su nam male šanse, mi smo sada, borimo se za zadnje mjesto sa Maltom po povlačenju EU fondova. Sve one priče, potpisani ugovori za EU fondove, ono to su potpisani. A koliko je povučeno sredstava, o tome bi se, to znamo da je to nekoliko postotaka. I moramo razgovarati o jednom problemu kojega sam naglašavao premijeru, nije na zastupničko pitanje htio ni odgovoriti, a to je pitanje teleoperatera koji imaju u RH najveću dobit, a mi smo po fiksnom internetu na dnu. Po svim istraživanjima, u EU, pa i u Europi. Ja ne znam zbog čega je to, zbog čega se premijer boji javno odgovoriti na ovaj upit, zbog čega se u RH teleoperateri ne ponašaju isto kao u zemljama odakle dolaze ili u drugim zemljama EU. Pa tako je dobit HT koji je u Deutsche Telekom grupaciji 42% marža, a prosjek u EU i u Europi, znači i van EU, je ravno 20% i čak manje u nekim državama. Kod nas ne plaćaju pravo služnosti ili pravo puta, to smo mi tražili, zahtijevali amandmanima jer nam nisu riješene kao vlasničke knjige, mi smo dali tada i rješenje da teleoperateri upraviteljima nekretnina uplaćuju. Prošlo je, evo savjetovanje, preko noći se sastao premijer sa direktorom, ravnateljem i direktorom HT-a i to je izbrisano. I taj amandman kojega su davali mi u ime kluba MOST-a, on nije prihvaćen. Zbog toga je ta dobit za bazne stanice i antenske stupove. Ne treba im građevinska dozvola. U svim državama EU, ne samo EU, nego Europe, Srbije, CG im treba građevinska dozvola. U nas im ne treba niti suglasnost. Postavljaju ih gdje im god padne na pamet. Ja o tome pričam i dao sam zakon o proceduri da imaju građevinsku dozvolu, isto kao u Austriji, isto kao u Njemačkoj odakle dolaze, isto kao u Švedskoj. Ni više ni manje. E naravno da je u medijima jedanput su dali priopćenje, svi teleoperateri, kad sam ja ovo spomenuo, zaustavite Bulja, vraća nas u kameno doba. Ja samo tražim da bude isto kao u Njemačkoj. Da budu potpuno isti uvjeti, a ne da dobit se izvlači, ne ulaže u Hrvatsku nego HT ulaže u Crnu Goru. I najlošiji fiksni telefon, zato oni rade ovu mrežu bazne stanice rade da tako iskontroliraju cijeli sustav. To je najprije i nacionalna sigurnost. A ima sredstava za optičke kabele, digitalnu mrežu, ma, ali to bi trebala graditi RH. Nikako strana tvrtka. To bi trebala biti infrastruktura u vlasništvu RH, pa to je nacionalna sigurnost. Ali ne, to u Hrvatskoj ne može. Ja ne mogu nikako dobiti odgovor uvaženi predsjedniče od premijera. Ja ga pitam kroz zastupničko pitanje, zbog čega se teleoperateri zbog svih ovih razloga ne ponašaju u RH kao što se ponašaju u država odakle dolaze i ostalim državama EU? Pa je li smo mi kolonija? Imamo, jesmo li mi članica ravnopravna EU-i? Pa imamo li mi to pravo tražiti? Ništa manje ni više, evo, točno kako se u Njemačkoj ponašaju teleoperateri, neka se ponašaju u Hrvatskoj. Ako smo otvoreni da tržište, strana kompanija, nebitno, nećemo ulaziti kako je bila prva ta privatizacija, kako je preuzeta infrastruktura, nećemo, ali ponašajte se u skladu i ulažite, neka se ulaže u skladu kako treba. Ne na način da je Hrvatska tu stvarno kao kolonija, e. Da u Srbiji koja nije u EU te kriterije imaju. Jučer sam napomenuo i štedne Raiffeisen kreditne zadruge koje su u Austriji proglašene ništetni ti ugovori, njihovo državno odvjetništvo ih proganja. U Mađarskoj je zabranjen rad međutim mi smo izglasali zakon sa 134 glasa za, dvotrećinskom većinom. Ja mislim da je jedino Ustav donesen većim brojem glasova i sad Europski sud kaže ne, to je nezakonito, to je protupravna, tko štiti sad te ljude a koji se žale, tko je dao prigovor na Europski sud, dala je sutkinja, gđa. Rodin koja bi trebala samo suditi samo s onim što je ona dala prigovor a o tome bi se dalo pričat, sad nemam kad, o tome sam imao ovu stanku i o tome ću govoriti. Štose tiče migracija, Hrvatska je na ovaj način kao što je bilo dosada, mi smo jednostavno oni koji izvozimo ljude i radnu snagu a uvozimo njihovu lošu hranu i uvozimo njihovu tehnologiju. Mi smo dali što se tiče energetike, mikrosolare, Zakon o mikrosolarima, da na taj način potaknemo i poduzetnike jer svaki dio mog mikrosolara, MOST je dao taj zakon koji stoji tamo u ladici. Svaki dio se može proizvoditi, treba postaviti na krovove onoliko koliko ulažemo za poticaje stranim vjetroelektranama, obnovljive izvore stranim vlasnicima, dasmo to ulagali u mikrosolare u roku 3 g. bi imali na svim domaćinstvima mikrosolare, imali bi neovisne obitelji, imali bi gospodarstvo jer svaki dio se mikrosolara može napraviti, u RH imamo stručne ljude koji odlaze i rade te iste stvari u drugim državama. Mi se moramo izboriti da se ovdje otvaraju radna mjesta a ne da se izvlači novac kroz subvencije kao što su vjetroelektrane, poticaji, da se stranim vlasnicima i ne ulaže se u RH. Mislim da mi to imamo pravo se boriti i da razvijamo na taj način gospodarstvo. Što se tiče migracija, također sam jučer povjerenici postavio pitanje da mi je nejasan stav kako oko Marakeša može članice države odlučiti kako god žele oko Marakeškog kompakta. Što znači da su naše susjedne zemlje nisu podržali taj kompakt a Hrvatska je. I šta tu mi govorimo sad mislim? Znači tu nema jedinstvenog stava, baš ga Hrvatska prihvatila odlaskom ministra unutarnjih poslova, prihvatila je taj kompakt a svi naši susjedi nisu. Znači šta naša Vlada, koja je to poruka naše Vlade, koje je ona razgovore vodila, s kime vodi razgovore? Da li razgovara sa susjedima? To bi trebalo na odboru raspravljati i ovdje raspravljati. Također, imamo mi neriješene odnose, trebamo se boriti naravno za naše ljude u BiH-u za Hrvate, to je naša obveza i po Ustavu ali imamo mi problem i sa Srbijom. Zašto otvoriti poglavlja o pravosuđu Srbiji gdje ostaje jurisdikcija, zašto uopće otvarati nad hrvatskim braniteljima? Znači šta su oni, mali Haag? Gdje su nestali? Gdje su mrtvi? Gdje je ratna šteta? A ne da Predsjednica Republike dovodi ovdje, ja moram reći, četnika Vučića koji je huškao, koji se nije ispričao, koji nije donio niti jedna popis naših nestalih a on to ima i da se ruga sa nama. A mi kad smo pristupali EU-u, zaista morali smo uhititi, locirati i transferirati sve generale, svu dokumentaciju iz Domovinskog rata, trebali smo se Sloveniji pokloniti, neriješena granična pitanja sa Srbijom i ostala pitanja. Znači mi moramo unutar ovog okvira štititi hrvatske nacionalne interese. Mi nismo imali snage proglasiti isključivi gospodarski pojas nego smo nekad ekološko-ribolovni pojas, to vam je isto kad idete kupiti auto pa skinete vrata, haubu, retrovizor i onda kupite tu auto, to je ekološki pojas. Znači prilagodili se jer je veliko prijateljstvo našeg premijera, bivšeg premijera sa Tajanijem koji je fašist, koji poziva da talijanska Dalmacija, nije nego hrvatska, Istra je hrvatska, znači imamo previše dodvoravanja. Mi moramo unutar ako smo već u EU-u, ja sam bio skeptičan prema EU-u, ja nisam glasao za ulazak u EU, to je moje pravo bilo, ali ovo ponašanje hrvatske države, jednostavno napih vlasti, naše izvršne vlasti je katastrofalno, evo i po pitanju Bosne i po pitanju stranih kompanija koje imaju privilegiran položaj u Hrvatskoj a nemaju takav u svojim državama, govori o tome da smo mi njihovo eksploatacijsko polje, da smo njihova kolonija. Mi ako smo već u toj, članica EU-a. onda moramo imati i agenciju i bar jedno sjedište. A ne mi i Cipar nemamo i Bugarsko niti jedno sjedište agencije. Šta to govori? Da o tome treba pričat a ne hvalit se ja sam prijatelj Junkeru, Trusku, Merkelici, slušam njenu direktivu, tamo se štipkaju pred kamerama svim, kao velik prijatelji, Tajanija se poziva, u izbore ga se voda, poziva se, a on kao predsjednik Europskog vijeća poziva, Europskog parlamenta, poziva, huška da je Dalmacija talijanska. Jel' to EU? Jel to zajednica? On je fašist, čisti. Znači na čelu jedne institucije, Parlamenta je fašist Tajani. Tu se treba oduprijeti snažno. Znači naša politika, naša politička elita, hrvatska, prema briselskim elitama se ponaša sluganski. Nema partnerstva, nema zajedništva, osim mi smo prijatelji, mi smo dobri, sad će bit na predizbornim skupovima javljanje uživo Tajanija, ovih, onih, ono u stilu Sanadera, moj prijatelj Shultz ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam lijepo i pozivam da se borimo za hrvatske interese a nikako briselske i njemačke, hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedatelju. Evo čuli smo već da imamo zakonsku osnovu za suradnju Hrvatskoga sabora i hrvatske Vlade o europskim poslovima a to je dobro. I čuli smo od kolega Stiera da su bila razmišljanja kada se zakon donosio da se utječe amandmanima na to da on bude kvalitetniji. I osobno smatram da bismo mogli razgovarati o tome da taj zakon malo i promijenimo, da ojačamo ovlasti Odbor za europske poslove. Ja sam svojedobno i kao član Vlade najavio bio da sam spreman ja ili bilo tko iz vodstva Ministarstva vanjskih i europskih poslova znači državni tajnik, državna tajnica doći prije odlaska na Vijeće za vanjske poslove ili za Vijeće za opće poslove na sastanak u Hrvatski sabor pred Odbor za europske poslove i obrazložiti poziciju Vlade RH. Mislim da je to važno, da je to dobro i da se na taj način ojača uloga zastupnika u Hrvatskome saboru, ojača uloga Hrvatskoga sabora. Isto tako smatram da možemo i na ovom planu izvješćivanja sabora o sastancima Europskoga vijeća napraviti jedan pozitivan iskorak. Ovo što sad trenutno imamo jedan model koji je baziran na dragovoljnom postupanju Vlade i predsjednika Vlade, znači da se dolazi post festum izvijestiti Sabor o tome o čemu se razgovaralo. Međutim imamo modele u EU, npr. i u Njemačkoj da gospođa kancelarka prije odlaska na sastanak Europskog vijeća u Briselu dođe u Bundestag i u obliku jedne izjave Vlade izvijesti Bundestag, tj. njemački parlament o tome što će Vlada, koja će biti pozicija njemačke vlade na sastanku Europskoga vijeća. Smatram da bismo mogli kroz dijalog ići u tom smjeru da bi to bilo vrlo, vrlo dobro i za jačanje uloge Hrvatskoga sabora i za jačanje uloge i hrvatskoga društva u poslovima EU jer mi smo dio EU, imamo svoj glas u EU i važno je da javnost zna o čemu mi tamo odlučujemo kada imamo svoga predsjednika Vlade na sastanku Europskoga vijeća. Znači, to je mislim jedna temeljna misao, najviše ovisi o nama kako mi organiziramo svoj politički život. Znači pitanje efikasnosti naših institucija, naših zakona, našega Ustava. U našemu Ustavu ništa nije razrađeno kada je riječ o tome kako surađuju Hrvatski sabor i hrvatska Vlada kada je riječ o europskim poslovima. U nekim Ustavima to imate gdje stoji da će Vlada uzeti u obzir pri donošenju pozicije mišljenje hrvatskoga, tj. parlamenta te države, mi to još nemamo ali imamo mogućnost to promijeniti smatram to vrlo, vrlo važnim da radimo na sebi i da radimo na hrvatskim institucijama, na hrvatskim zakonima. Najviše ovisi o nama, to smo čuli jučer i od povjerenice Jourove koja je porijeklom iz Češke Republike, povjerenica za pravosuđe. Zašto je Češka recimo danas uspješna ili uspješnija od mnogih drugih zemalja iz srednjoistočne Europe? Zato što očito sustav funkcionira ili funkcionira bolje nego drugdje. Znači najviše ovisi o nama i zato smatram da bismo morali na ovom planu razmisliti što učiniti kako bismo pojačali taj odnos između hrvatske Vlade i Hrvatskoga sabora kada je riječ o europskim poslovima. Ja ću samo jedan primjer isto tako o tome sam razgovarao sa svojim kolegom Tuđmanom. Hrvatske institucije, EU, članstvo u EU, hrvatsko gospodarstvo. Mi nemamo nikakav mehanizam u RH kojim možemo zaštiti ključne sektore hrvatskog gospodarstva. Nemamo, ni nikakvu zakonsku osnovu, nikakvu osnovu u nekakvom propisu koliko barem ja znam. Njemačka to ima, Njemačka se promijenila, uredbu Vlade o stranim investicijama i iznad 10% ako želi jedna strana tvrtka izvan EU ući u vlasništvo, imati više od 10% glasačkih prava to onda njemačko ministarstvo gospodarstva može provjeriti i zapriječiti ulazak te strane tvrtke izvan EU u bitne segmente njemačkog gospodarstva. Znači naoružanje, obrana, mediji, zdravstvo, infrastruktura. Imamo li mi to u RH? Nemamo. Brani li nam netko da to učinimo? To nama nitko ne brani. Na nama je da razvijamo svoje institucije i da mijenjamo svoje zakone na način da budemo što efikasniji. I o tome će ovisiti hrvatska budućnost u kojoj mjeri ćemo se mi znati postaviti svoje interese formulirati i svoje interese znati braniti unutar EU. I ponavljam, ako malo pogledate čisto ekonomski i ove statističke podatke, imate zemlje članice koje su vrlo uspješne, neke su manje uspješne a najviše o tome, najviše o toj, znači ta uspješnost, najviše ovisi o tim zemljama članicama. Primjer Italije, Italija je prije 20 godina imala BDP po glavi stanovnika gledajući kupovnu moć koja je bila vrlo blizu onoj Njemačke, razlika je bila 1000 dolara, danas je razlika 10 tisuća dolara. Zašto? zato što se u Italiji nisu provele tzv. strukturne reforme. Znači nama je važno da unaprijedimo ovaj model, to da imamo sada zadnje 2,5 godine, veći stupanj osviještenosti, da vlada i dragovoljno više surađuje pozitivno. Smatram da moramo i zakonski to potvrditi, te neke stvari, da pojačamo ovlasti Odbora za europske poslove, Hrvatskog sabora, uopće ulogu Hrvatskog sabora. I smatram da je to vrlo važno za naš, za nastavak i emancipacije Hrvatske unutar EU, da bismo mogli zaista braniti svoje pozicije, braniti svoje interese, moramo svi zajedno na planu imati konsenzus, imati diskusiju, imati raspravu između vlasti i oporbe, ali kada je riječ o zaštiti svojih interesa, moramo imati konsenzus o jačanju institucija, o unaprjeđivanju hrvatskih zakona, hrvatskih propisa a možda i hrvatskoga Ustava na tom planu. Ništa bez toga nećemo napraviti, nećemo moći biti emancipiraniji, a mi moramo imati svoj glas, imati svoje razmišljanje, to nam nitko ne brani, ono mora biti fundirano, zato moraju postojati instrumenti. I samo emancipiranija Hrvatska kao i zemlje na istoku koje su ušle među zadnjima u EU, na istoku Europe, koji su emancipiranije, omogućavaju iskreno dugoročno jednu efikasniju EU, koja bi mogla biti igrač na globalnoj razini. To je to, neke stvari mi u Hrvatskoj možemo reći i moramo reći isto kao što je neki dan gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] kojega su neki žuti prsluci napali na ulicama Pariza, napale su ga neki antisvemirskim izrazima, rekao ja im to ne zamjerim, jer sve skupa što se događa u Francuskoj i drugdje, pa i Brexit je rezultat toga, da se donijela kriva odluka o primanju izbjeglice, migranta, bez prethodne diskusije, jer mi tu Hrvatskoj smijemo reći, kao partner unutar EU, imajući u vidu, hrvatski interes, da Hrvatska bude sigurna, snažna, visoko razvijena, a da Hrvatska bude dio jedne EU, koja je snažna, visoko razvijena, koja zna svoje interese štiti u svijetu. I bez tog dijaloga između … [[Govornik se ne razumije.]] i institucija EU i posebno … [[Govornik se ne razumije.]] konsenzusa između istoga i zapada, neće biti stabilne i snažne Hrvatske ni stabilne i snažne EU. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo kolega Kovač, vi ste rekli, nešto s čim se rijetko tko ne slaže. Znači, da Hrvatska treba izboriti svoju poziciju i postaviti se u EU, kao zemlja koja je ušla i koju treba poštovati, koja mora imati sve interese i svoju korist. Ali, problem je sljedeći, mnogi nas ne doživljavaju tako, pa se može vidjeti iz njihovih izjava i ponašanja, da nas ne respektiraju, nego nas smatraju građanima drugog reda u EU, što je jedan primjer i vaš kolega Antonio Tajani, koji je dao jedan revizionistički sud, stav prema Hrvatskoj, koji najoštrije treba osuditi i žao mi je što HDZ nije tražio da se Tajani povuče sa predsjednika mjesta Europskog parlamenta, jer kada je dolazio vama u kampanju u Hrvatsku, hvalio je Andreja Plenkovića, onda ste ga koristili, a sada ne osuđujete ono što on govori.
Odgovor poštovanog zastupnika Kovača.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Gospodin Tajani je kao pripadnik … [[Govornik se ne razumije.]] Italije član europske pučke stranke, međutim, kada je riječ o njegovim izjavama o onome što je rekao o navodnoj talijanskoj Istri, talijanskoj Dalmaciji, vi ste primijetili da smo na tom planu bili odrješiti, pa i moja malenkost i drago mi je da smo na tom planu postigli u velikoj mjeri konsenzus u Hrvatskoj između vlasti i oporbe. Takve stvari su neprihvatljive, mi smo poslali jasnu poruku, osobno sam rekao da tražim i reakciju talijanskih vlasti, to mi je čak puno važnije. Vidjeli smo da je i predsjednik Italije, Motarela, u dopisu koji je išao i prema predsjedniku Slovenije i predsjednici RH se distancirao od neprihvatljivih revizionističkih stavova gospodina Tajanija.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Kovač, vi ste ovdje rekli, da najviše ovisi o nama samima, odnosno, odnos prema EU i hrvatske vlade i Hrvatskog sabora, što je točno, međutim, taj odnos treba biti definiran, ono što se općenito kaže, nacionalnim interesima, međutim, treba vrlo precizno reći, koji su to interesi, koji su ciljevi, koji su strateški planovi i tako da se na tome odnosi, grade odnosi unutar EU i sa EU. Ono što treba shvatiti, a ja mislim da to nije dovoljno jasno nekima ovdje u Hrvatskom saboru, da biti dio EU, ne znači biti 100% poklopljen sa EU nego imati razlike koje naprosto su individualne razlike svake članice. Kada bi sada postavili pitanje, koliko mi ovdje u Saboru znamo koji su to strateški ciljevi, koji su to strateški programi, sumnji da bismo se ovdje uspjeli, jednom anketom suglasiti oko toga što treba sve raditi. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Kovača.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Ja se slažem sa kolegom Tuđmanom da kada je riječ o EU ljudi često misle da je to tamo nešto. EU to smo mi i ugovor o EU, tako na Lisabonskog ugovora to su donijele zemlje članice. Mi smo politički vlasnici EU, mi smo prenijeli neke ovlasti zajedničke institucije, vi ste u pravu, ali, … [[Govornik se ne razumije.]] stvarnost u EU. Mi nismo velika zemlja, članica EU nismo ni mala, ali mi možemo svojim stavovima utjecati na određene procese, dat ću samo primjer ovaj primjer plinovoda sjeverni tok 2, gdje je ipak došlo do jedne, doći će do jedne regulative koja ipak neće ići toliko u korist partnerima u Njemačkoj jer su se pobunile zemlje iz Srednje iz Istočne Europe. Hvala lijepo.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Domagoja Miloševića.
Hvala vam podpredsjedniče, kolega Kovač spomenuli ste i strukturne reforme, jedan od razloga zašto zadnjih godina nakon što smo postali punopravna članica EU naše gospodarstvo, posebno naši poduzetnici nisu dovoljno konkurentni i upravo zato nismo provodili strukturne reforme i tog trebamo biti svjesni. Dakle, tko god mislio, kako god mislio činjenica je jedna, a to je da isključivo hrvatski privatni sektor, dakle poduzetnici svih sektora i veličina su oni koji stvaraju dodatnu vrijednost i koji na neki način proizvode mogućnost da dijelimo i redistribuiramo i socijalnu i svaku drugu pomoć unutar države. Ono što danas posebno muči s obzirom na našu nekonkurentnost unutar EU je pozicija manjka radne snage dakle danas hrvatski poduzetnik i na to ćemo morati ovom visokom domu posvetit pažnju dakle nedostaje danas u Hrvatskoj radne snage.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Kovača.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju, kolega Milošević i s vama se slažem, ali u čemu je stvar, znači mi smo bili u jednoj, imali smo jednu svijest imitiranja prihvaćanja standarda koji su bili definirani od starijih zemalja članica, to je jedan fenomen koji je ovaj bio prisutan i u drugim zemljama članicama EU, znači u srednjoistočnoj Europi i mi tek sa tim ulaskom u EU se opet učimo tomu ili ponovno stvaramo sposobnost definiranja svojih interesa i branjenja svojih interesa. To je jedan težak postupak, to možda i mnogima nije drago, staroj pod navodnicima Zapadnoj Europi, al neminovno je da Hrvatska na tom planu bude efikasnija i da počne mijenjati radikalno svoje ekonomske strukture ako želimo dugoročno biti konkurentni. Hvala lijepa.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Pranjića.
Hvala uvaženi podpredsjedniče, kolegice i kolege, ugaženi kolega Kovač, mogu se složit s jednim dijelom vašeg izlaganja i na nama je samima da pozicioniramo Hrvatsku na razini EU no jesmo li zaista punopravni partneri to isto ovisi o nama, kad sad su kao što je gospodin Bulj rekao u svom izlaganju, jedna smo uz 4 još Europske još države koja nema sjedište Europske agencije, mi smo se aplicirali čini mi se za agenciju za lijekove, doživjeli smo debakl i fiasko, nakon toga nitko nije odgovarao, nitko nije rekao da je falio …/nerazumljivo/… i na nama ovisi poglavito mislim da se izrazito loše pozicioniramo, valoriziramo naš geostrateški položaj, poglavito u smislu prometnih pravaca i energetskih pravaca, malo se priča o Jadransko-jonskom koridoru, povezivanja kompletne Europe s Azijom s najkraćim putem, izbacivanje van prometnih pravaca nekih srednjeeuropskih nama konkurentnih zemalja i nikako se ne pozicioniramo na razini EU baš po tom pitanju. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Kovača.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju, kolega Pranjiću i s vama se također slažem, smatram da je vrlo važno da slijedeće godine kad bude Hrvatska predsjedavala EU, da izbacimo jednu temu koja će biti za Hrvatska važna i važna za EU, a koja može biti upravo ovo prometno povezivanje između juga Europe i zapada Europe, znači mogao bi to biti i ta Jadransko-jonska autocesta uopće putevi unutar EU, znači jedna tema koja je, ta povezanost unutar EU. A isto tako sam uvjeren da bi bilo vrlo važno i za naše društvo i za naše gospodarstvo, ali i za prihvatljivost EU da dobijemo konačno jednu agenciju EU na tlu RH.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Kovač jedna rečenica vaša me ponukala na repliku. Jačanje institucija. I kad govorimo o tom jačanju institucija i povežemo ovaj visoki dom s tim onda se nikako ne mogu oteti dojmu a to je bilo i proteklih dana da se ovdje vrlo često neargumentirano nabacuje blatom na te institucije koje budimo iskreni samostalno nastupaju i predstavljaju RH. A sad gledajte ako mi ih ovdje obezvređujemo kako će se prema njima ponašati. Jedan primjer, neki dan je tu Državni zavod za statistiku podnosio godišnje izvješće oko statističkih istraživanja i sad gledajte, jedna institucija koja je podloga i za to koje će učešće bit Europskih fondova u financiranju pojedinih projekata oko objave makroekonomskih pokazatelja koje obavlja EUROSTAT, njen čelnik ovdje u visokom domu ne može podnest to izvješće nego to mora raditi predstavnik Ministarstva financija. Dakle, ako se mi ponašamo prema tim institucijama tako [[Upadica: Hvala.]] onda kako možemo očekivati da će im netko drugi dat snagu i važnost.
Odgovor poštovanog zastupnika Kovača.
I s vama se slažem, hvala lijepa predsjedatelju i s vama se slažem kolega Šuker i ponavljam svoju tezu, najviše ovisi o nama, o razvijenosti naših institucija, o izgrađenosti naših institucija, o efikasnosti naših institucija na raznim područjima, pa tako i ako hoćete kada govorimo o ponašanju u Hrvatskome saboru, kada govorimo o Poslovniku, mi ga donosimo, ja sam govorio i ponovit ću sada ovdje, ako netko vrijeđa dostojanstvo Hrvatskoga sabora, ako se ponaša nedolično treba tu osobu sankcionirati, ja sam za stroge sankcije, ja sam za novčane sankcije kao što to postoji i u drugim parlamentima svijeta i Europe i ja sam isto tako za rigorozne sankcije isključenja do 30 dana sa sjednica sabora ako imamo grubo vrijeđanje dostojanstva Hrvatskoga sabora. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege zastupnici, ja na početku svoje rasprave vezano uz Izvješće o radu Odbora za europske poslove mogu reći jednu stvar koja se nameće iz samog izvješća da Hrvatska odnosno hrvatski Parlament još uvijek nije počeo po meni funkcionirati na onaj način na koji bi trebao početi funkcionirati i uz zauzimanje stajališta i uz proaktivnost vezano uz donošenje određenog zakonodavstva i sve ono što bi se trebalo ticati i odnositi na naše sugrađane. Znači mi imamo problem da ljudi opravdano danas kad nas gledaju u svojim domovima ili kada razgovaraju sa svojim prijateljima negdje u nekoj situaciji, govore Hrvatska je ušla u EU ali mi od toga previše nemamo, mi ne utječemo na neke stvari, trendove, donošenje odluke dovoljno, naši građani ne znaju šta to u biti EU njima donosi, šta Hrvatska uopće može ostvariti i na koji način se trebamo ponašati. To je činjenica. Kad pogledate izvješće, ja ne optužujem kolegu Miloševića, to možda nije funkcioniralo ni prije dok on nije bio predsjednik odbora ali naš Sabor, naš odbor i mi kao zastupnici ne sudjelujemo dovoljno i nismo dovoljno proakitvni u donošenju određenih akata u komunikaciji, izražavanju stajališta prema određenim europskim temama kako bi utjecali kao predstavnici hrvatskih građana, naših birača prema određenim temama jer primjerice, stajališta koja odbor zauzima i analizira i sa Europskog vijeća i prilikom donošenja određenih zakonodavnih inicijativa uvijek idu unatrag odnosno mi dobivamo informaciju i gotovo nikada ne raspravljamo na način da mi utječemo na određene stvari kako će se odvijati u budućnosti. Znači mi samo primamo određene stvari na znanje koje su već mjesecima nekada i pola godine, godinu iza nas. Nismo svjesni koliko bi hrvatski Parlament mogao a građani to također trebaju znati, biti aktivan i proaktivan i u predlaganju prema određenim stvarima koje se dešavaju u budućnosti, naravno, problem Hrvatske što generalno naš Parlament nema preveliku ulogu u donošenju u donošenju odluka i zakona osim dizanja ruke, znači ukoliko se Vlada, premijer Plenković i vladajuća većina, koalicija s nečim ne složi, nema tu prolaska zakonskih inicijativa, vrlo malo amandmana se usvaja itd. To je ogromna razlika u odnosu na parlamente drugih europskih zemalja ali to ne znači da bi se mi sa time morali miriti. Mi se ne smijemo sa time miriti jer naši građani trebaju znati da mi kada šaljemo svoje mišljenje u Bruxelles, to mišljenje se mora ugrađivati u određene direktive europske i nakon toga se vraća u Hrvatsku i kroz naše zakonodavstvo bi trebalo pomagati građanima RH u njihovom svakodnevnom životu. Mi smo toliko malo involvirani u te europske politike da se zadovoljavamo sa time da sada imamo istu kvalitetu proizvoda u dućanima kao što imaju u Njemačkoj. Zamislite što je za Hrvatsku postignuće, nešto šta je najnormalnije, što bi samo po sebi trebalo biti normalno, mi to gledamo ako neko postignuće. Zbog čega se ne izborimo za neke druge stvari? Zašto Hrvatska ne bi poslala inicijativu i kroz europske direktive donijela određena pravila ponašanja koja su vezana recimo za naše umirovljenike? Zašto na području cijele EU minimalna mirovina ne bi bila 60% prosječne plaće? Zašto je u Hrvatskoj 38% ili 39% a zašto je u Sloveniji 60%, a zašto je u nekim drugim zemljama još i veći postotak nego šta sam maloprije ovdje rekao? Ili sa druge strane, udio minimalne u prosječnoj plaće, zbog čega ti ne bi europska direktiva odredila pa da naši ljudi koji imaju minimalne plaće, imaju 500 ili 1000 kuna više nego što imaju do sada mjesečno? Ili naši umirovljenici da imaju prosječnu mirovinu 500 ili 1000 kuna više nego šta imaju danas? To su teme koje bi Hrvatska trebala otvarati, na kojima bi trebala inzistirati, naravno to je vrlo teško provesti ukoliko ne radiš i reforme u okviru naše zemlje i ukoliko ne radiš reforme i mirovinskog sustava na korist hrvatskih građana a ne ovakve reforme kao što radi ministar Pavić na štetu hrvatskih građana gdje je jedini isključivi razlog da ljudi rade što duže a mirovine da se minimalno ili uopće ne povećavaju. Znači ima stotine tema koje Hrvatska može nametati, ima mogućnost kao zemlja članica EU-a imati inicijativu i ne ponašati kao članica EU-a koja je mala, drugoga reda, koju ne treba ništa pitati, koju Tajani može šutati sa svojim izjavama i onda se ljudi iznenade kada vide da se netko pobuni protiv toga u Europskom parlamentu kao što sam ja to napravio u utorak gdje sam rekao Tajaniju da ima otići, da da ostavku i da Hrvatska je jednako Istra i Dalmacija, da su to dijelovi Hrvatske a ne po njegovim izjavama revizionističkim pozdravlja kao talijanski Istru i talijansku Dalmaciju. Sa te strane Hrvatska mora izgraditi svoj stav, mi se ne smijemo ponašati kao da smo manje vrijedni u EU-u jer nismo, jer smo jednako vrijedni jer Hrvatska ima vjerujte mi puno toga i nudi EU ali to naši ljudi moraju znati iskomunicirati i u Hrvatskom saboru i u Europskom parlamentu i u Vladi RH i svi oni koji su sudionici u određenim poslovima koji su vezani za europske poslove. I zato kažem, izvještaj je takav kakav je, tu nema nekih značajnih stvari koje bi ostale upamćene kao inicijativa Hrvatskoga sabora po određenim pitanjima gdje bi mogli reći evo predložili smo ovo ili ono, odradili smo ovo ili ono. I dok se tako ne prestanemo ponašati, dok ne kažemo da je Hrvatska vrijedna članica EU i dok se za nas same ne izborimo u Europskom parlamentu nećemo od EU imati ništa, zadovoljavati ćemo se sa mrvicama, zadovoljavati ćemo se sa time da plaćamo doprinos koji je jedva nešto niži od onog što povlačimo europskih sredstava. Ali kada se gleda robna razmjena i šta plaćamo sa tim novcima debelo smo u minusu. Hrvatska bi trebala imati 5x veće povlačenje sredstava nego što ima u ovom trenutku da bi mogla reći da ima financijske koristi od EU. I to je gospodo naša odgovornost, prvenstveno odgovornost onih koji su u poziciji da ne klimaju glavom, da se ne boje suprotstaviti moćnicima iz Brisela Tajaniju i društvu bez obzira da li su u istoj kako bih rekao političkoj grupaciji. Ne treba se bojati jer vi ne smijete stavljati EPP ispred Hrvatske. Europska pučka stranka ne smije kolegama iz HDZ-a biti ispred Hrvatske. I sa te strane ograđivanje je dobro ali konkretna akcija je još bolja. Bilo bi super da su europskih zastupnici iz HDZ-a potpisali zahtjev da Tajani da ostavku, onda bi to bilo nešto konkretno i onda bi mogli reći da, zbilja vidiš to je takva akcija. Riječi su jedno, djela su drugo. To zna gospodin Šuker, on je koristio te slogane u kampanji. Sjećam se jednom imali ste to „Ne riječi nego djela“. Tako da s te strane, u Velikoj Gorici, ako se sjećam dobro. Tako da s te strane pređite gospodo u HDZ-u na djela. Tajanija baš briga da li ćete mu nešto reći, njemu kroz jedno uho unutra, kroz drugo van, vjerojatno ovako neće ponoviti mandat u Europskom parlamentu kao predsjednik a vjerojatno ni kao zastupnik pa mu je tako svejedno šta će se u ovom trenutku o njemu govoriti. Još jedna završna poruka, moramo biti svoj na svome i moramo biti jasni i glasni oko toga da je Hrvatska vrijedna EU, da štitimo naše, da gradimo naše i da nas respektiraju jednakima kao šta su i svi ostali u EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Replika poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Kolega Maras, govorili ste o položaju Hrvatske u EU, pa evo sad je izašla vijest da je Vlada jasno rekla da ne želi i neće se kandidirati za sjedište Europske agencije za rad. Napominjem da je to nova agencija koja bi trebala štiti 17 milijuna ljudi koji rade u drugim zemljama, između ostalog i Hrvate i hrvatske državljane koji rade u zemljama EU i sprječavati rad na crno. Očito da Vlada i ono što može ne želi napraviti jer ta agencija bi u Hrvatsku dovela preko 50 milijuna eura budžeta, 150 radnih mjesta, da ne govorimo o ugledu Hrvatske koji bi imao jer opet napominjem to je jedna od vrlo važnih agencija koja štiti građane drugih zemalja koji su na radu u EU. Ne vidim razloga zašto je Vlada odustala, osim toga jedino zato što je nesposobna i očito da je to odgovor.
Zahvaljujem kolega Mrsić. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić, mi smo jedina zemlja, slušajte ovo dobro kolega Bauk i Šuker, mi smo jedina zemlja u EU koja nema sjedište Europske agencije na svojem teritoriju. Jedina zemlja u EU koja nema sjedište agencije europske na svojem teritoriju. Koliko smo članica, zemlja članica? Koliko je prošlo? [[Upadica Brkić: Kolega Šuker i kolega Bauk, ja bih vas lijepo molio da ne ometamo kolegu Marasa.]] Skoro 6 godina smo u EU jedina smo zemlja članica koja nema sjedište agencije na svojem teritoriju. Šta to govori? Da li se ponašamo na način da se borimo za svoje? Da smo se izborili za nešto ili ne? Apsolutno smo trebali odmah kandirati za ovu agenciju i napraviti što god je u našoj moći da takva agencija bude na području RH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Domagoj Milošević.
Kolega Maras, povukli ste me za jezik. Prvo što se tiče odbora čini mi se da niste dobro pročitali izvješće pa ću vam ga ja dostaviti kao i niz materijala iz tog perioda, iz tog perioda koji treba, vjerojatno trebate pročitati i ono što nije u ovom samom izvješću što smo radili. Drugo, nikom s ove strane sabornice u HDZ-u nije Europska pučka stranka ispred hrvatskih interesa. Vi ste bili ministar čini mi se 4 godine. Što se tiče djelovanja Sabora i djelovanja Vlade mislim da ste svjesni gdje su administrativni i ljudski kapaciteti koncentrirani u Hrvatskoj državi, da li u Saboru ili u ministarstvima i Vladi. Drugo, imali ste dovoljno prilike 4 godine kao ministar poduzetništva dokazivati se o ovom o čemu sada govorite, poduzeti sve što je trebalo poduzeti, što nije poduzeto nažalost da bi hrvatski poduzetnici, posebno srednji i mali danas bili u puno, puno konkurentnijem položaju. Dakle ajmo malo ipak imati neki puta neko ogledalo pored sebe.
Zahvaljujem kolega Milošević. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Miloševiću, činjenica je da, bili smo u poziciji, radili smo šta smo mogli, recimo iza mene je ostao, da je bilo još godinu dana vremena imali bi najmoderniji kongresni centar iza Velesajma, ova Vlada ga 4 godine, sada već skoro 4 kada se zbroji Orešković i Plenković, skoro 3 i nešto godine, ne uspijeva završiti nego to zdanje zjapi prazno i sada smo ušli u Hrvatsku nacionalnu knjižnicu, da se tamo preuređuje, imali smo prekrasan centar koje je samo trebalo znati završiti što se nažalost nije napravilo. Da je HDZ-u Hrvatska na prvom mjestu u odnosu na epp u ovom slučaju kada su europski izbori, kada se gledaju određeni interesi, potpisi za smjenu Tajanija bi bili deponirani, u Bruxellesu u Europskom parlamentu i on bi znao što HDZ misli o njemu. Ovo pričala trla baba lan, ne znači ništa.
Zahvaljujem kolega Maras. Sljedeća replika, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolega Maras, rekli ste u svom izlaganju da je Hrvatska ušla u EU, ali današnji ljudi još uvijek ne razumiju što je to EU. No ako uzmete u obzir da naši ljudi odlaze u velikom broju svake godine, upravo u države EU, stječe se dojam da ipak razumiju što je EU i što su to članice EU, a ono što još više razumije je stanje u njihovoj vlastitoj zemlji, na što ne pristaju i zbog čega se ustvari i iseljavaju. Prema tome, želim vas pitati, da li ljudi, ustvari stvarno ne znaju što je EU, ili jako dobro znaju što je EU i kako je tamo a znaju kako je doma, a u stanje za koje je odgovorna, pa tko? Pa hrvatska Vlada. Hvala.
Zahvaljujem odgovor, kolega Maras.
Hvala lijepo. Oni vide EU ala HDZ što vidimo svaki dan u Hrvatskoj, politička trgovina, netransparentnost, uhljebljivanja, sve manje i manje kvalitete života, odnosno, sloboda u RH itd. I vide EU, kakva bi ona trebala biti u nekim drugim zemljama, nažalost, Hrvatske, poput Irske, Njemačke, Austrije, Nizozemske Danske itd. I normalno da birajući između EU ala HDZ, koju vidimo sada, danas na dijelu, nažalost u Hrvatskoj i EU, kakva bi ona trebala biti, sve više i više njih bira odlazak iz Hrvatske, naš zadatak je da ovu EU ala HDZ konačno promijenimo i da u Hrvatskoj imamo pravu EU.
Zahvaljujem kolega Maras. Sljedeća replika, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Maras, rekli ste zbog čega je recimo EU, odnosno, Europskoj komisiji, nije bitno da se povećaju u Hrvatskoj plaće ili mirovine. Pa reći ću vam zašto, zato jer je sveta krava EU povratak kredita. I mi svake godine dajemo otprilike 5 milijardi eura za povrat kredita. I u hrvatskom proračunu piše, da se plaćanja iz proračuna, vrše određenim redoslijedom i onda kažu prioritet, znači prva stvar za koju se mora dati novac je otplata kredita a onda i sve ostalo. I naravno, kada svake godine dajte 5 milijardi eura ili više, znači preko 35 milijardi kuna za otplatu kredita, a naravno da ćete biti kratki sa novcima za plaće i mirovine, znači to je normalna stvar. Ne može se imati novaca za sve, a ako su strani kreditori na prvom mjestu, jasno je na kojem su mjestu naši radnici i umirovljenici, hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar, odgovor kolega Maras, izvolite.
Kolega Pernar, ali pustimo mi što žele neki drugi, recimo što želimo mi i kako ćemo se mi izboriti za naše ljude i zbog čega ne napravimo ovo što sam maloprije rekao. Zbog čega iz EU, zakonodavstvo ne dolazi da prosječna mirovina mora biti 60% prosječne plaće, to se može, to se može predložiti, to se može izgurati, to je ono što bi mi trebali raditi. To što netko drugi želi, iskreno, baš me briga. Ono što žele naši ljudi, to mi je najvažnije. I sa te strane se treba odnositi i postaviti i sa te strane treba ljude zastupati, ne na način da se ne zamjeramo, jer ukoliko se ne zamjeraš, ukoliko ideš niz dlaku, nikada te nitko neće cijeniti. I to je nešto što mi moramo konačno shvatiti, dugo smo bili u nekim zajednicama, gdje su imali drugi više nego što imamo mi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Sljedeća rasprava, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Naš predsjednik Odbora za europske poslove, uvodno je vrlo iscrpno izvijestio o radu odbora i taj odbor ustvari je nastao na osnovu onog nacionalnog odbora za praćenje pristupnih pregovara. Već tada se pokazalo kako jedan konstruktivan rad, stvarno može dati rezultate. Kada postoji političko suglasje oko prioriteta ove zemlje i kada su ljudi koji sjede u odboru i političari odgovorni, onda stvarno potežemo dobre i respektabilne rezultate a rasprave nikada ne razvodnjavamo glupim samodopadnim izjavama ili populističkim floskulama. Moram priznati da se tako nastavilo raditi u ovom odboru i sada, no pod predsjedanjem gospodina Miloševića. No, kao što je kazao kolega Stier u svom izlaganju u ime HDZ-a još uvijek postoje elementi i prostor za unapređivanje rada odbora. Sam odbor, da bi kvalitetno radio, svakako mora imati puno jaču analitičku potporu u svome radu, jer radimo na temama koje su izuzetno zahtjevne i složene a de facto ovisimo isključivo o analitici koja dolazi iz vlade. Kao i u svakom europskom parlamentu, bilo koje države članice, pa tako i onome u Bruxellesu i Strasbourgu, postoje službe parlamenta, koji se upravo bave analitikom, kako bi zastupnike pripremile na jednu kvalitetnu raspravu u interesu građana zbog kojih su i tamo. Prema tome, osnažiti odbor ovakvim dodatnim kapacitetima, siguran sam da je u interesu i samog odbora, sabora i zemlje i siguran sam da će dodatno umanjiti broj besplodnih rasprava. A kada govorimo i o statusu Sabora u percepciji građana, također mislim da bi mogli krenuti, ako od ničeg drugog, od tuda. Dakle, od osnaživanja odbora saborskih, možda počevši s Odborom za europske poslove, kako bi u punom smislu mogao davati svoje mišljenje o temama koje dolaze jer kad nam dolaze, a dolaze nam neprestano, stajalište RH koje treba braniti u Bruxellesu, onda mi de facto nastupamo sa pozicija Vlade, od nje dobivamo papire, uvodničari su nam Vlada, a nemamo neke zasebne mehanizme kroz koje bi mogli provjeriti sve ono što nam je Vlada servirala. Tako nešto bi Sabor kao institucija trebala imati, inače sve to ovisi o pojedinom zastupniku i njegovom raspoloživom kapacitetu ili vremenu. Što se tiče samog predsjedanja, pred nama je veliki izazov. Dakle, predsjedanjem EU-om. Mi do ovog trenutka, a što nije greška odbora, nismo imali niti jednu sjednicu na kojoj bi raspravljali o prioritetima, barem političkim prioritetima hrvatskog predsjedanja EU-om. Mislim da je to nedopustivo. Mislim da je nedopustivo na način na koji Vlada tretira ovaj odbor jer jednostavno ga ignorira u trenucima kad smo vrlo blizu našem predsjedanju. Mi u ovom trenutku još uvijek ne znamo na što staviti fokus u političkom smislu kod našeg predsjedanja. Predsjedanje bi nam moglo, kao i mnoge stvari koje su iza nas, otići u vjetar, u prazno, a ovdje ćemo biti samo da upravljamo sastancima gdje će neki drugi svoje interese zadovoljavati. Prema tome, mislim da bi bilo dobro da predsjednik također odbora zatraži od Vlade jedan tematski sastanak oko predsjedanja, posebice oko političkih prioriteta RH, .../nerazumljivo/... predsjedanje i da nam oni ne budu prezentirani onako široko, općenito da ga ne možete uhvatiti niti za glavu niti za rep. Dakle, morali bi biti prezentirani što točno Hrvatska hoće, od predsjedanja, za sebe, i na koji način ćemo mjeriti uspjeh takvog rada. Bez toga, kažem, sve će to biti jedan lijepi turizam, ugošćavanje gostiju, koji će zadovoljiti svoje interese, a mi ćemo se još uvijek, nažalost, tražiti. Spomenut je bio u današnjoj raspravi i g. Tajani. Moram se na njega osvrnuti. Dakle, gospodin je predsjednik EU parlamenta i evidentno je nastupao na skupu kao talijanski političar. Za ono što je izgovorio nema niti jednog uporišta u niti jednoj raspravi ili niti jednom dokumentu EU parlamenta. Dakle, mandat za tako nešto nije imao. Govorio je u svoje osobno ime, odnosno u kapacitetu talijanskog političara, izrekao niz fašističkih ideoloških floskula, na koje smo oštro odgovorili i pokazali ponovo da možemo napraviti jedno suglasje oko važnih pitanja. No, ono što me, moram priznati razočaralo, to je njegova isprika. On se ispričao za to što nas je povrijedio. Što je povrijedio naše osjećaje, ali nije povukao svoju izjavu. To je ustvari se, svelo na to da se kaže, znate, žao mi je što sam vas povrijedio, ali ja i dalje ostajem kod svoje izjave, zbog svojih unutarnje političkih razloga. I zato je Klub socijalista i demokrata u EU parlamentu i dalje inzistira na njegovoj ostavci i pokreće postupak i pokrenuo je za njegovu ostavku i žao mi je što Klub IPP-a, među kojima su i naši zastupnici, odnosno zastupnici HDZ-a, nije se priključio takvoj akciji, nego je de facto napustio bojno polje na pola puta. Mislim da bi puno primjerenije bilo da čvrsto i jasno damo jednu nedvosmislenu poruku iz Hrvatske svakome tko se pokuša dirnuti u hrvatski teritorij da to neće proći, a da na svoje daljnje međunarodne karijere, ne mogu takvi ljudi očekivati, ali apsolutno nikakvu potporu od hrvatskih zastupnika, bez obzira iz koje stranke dolazi. Prijateljstva su dobra, prijateljstva treba razvijati, na prijateljstvima mnoge stvari se mogu riješiti, ali kad su u pitanju nacionalni interesi, onda ta prijateljstva ne mogu biti iznad njih, odnosno svatko se mora propitati, a kakva su to prijateljstva ako netko poseže za onim što je najsvetije mome narodu i građanima Hrvatske. Prema tome, puno se govori da u EU moramo ići sa svojim vlastitim pozicijama, da se oštro moramo boriti za njih, govori se o tome da moramo izgraditi svoju poziciju u procesu odlučivanja i donošenja odluka u EU, nigdje bolje ne možete poštovanje zadobiti nego kod jasnih nacionalnih interesa za koje se čvrsto i nedvosmisleno borite. Ovo je bila jedna takva situacija, trebali smo zajedno, dakle svi EU zastupnici iz Hrvatske do kraja istrajati na tome da Tajani povuče svoju izjavu ili da se makne sa tog mjesta, no eto, na pola puta neki su odustali i mislim da je to jedna loša poruka koju smo poslali i hrvatskoj javnosti. Ja inače, što se tiče našeg odbora, da se vratim, također mislim da bi bilo dobro da imamo još dodatnih tematskih zasjedanja o važnim temama jer vrlo često, jedanput imamo zasjedanje, ne može se raspraviti do detalja kojih bi se trebalo raspraviti neka politika, tako da možda i kontinuirana rasprava o određenim temama, kao što je, recimo, budućnost Europe jer smo mi kazali da ne želimo Europu u više brzina, to je u redu, ali nismo kazali, a kakvu mi to Europu želimo i da damo neke naputke političkoj Vladi za kakvu Europu se treba zalagati u razgovorima na najvišoj razini. Prema tome, neke teme su vrlo složene i zahtijevaju kontinuirani rad i s obzirom da smo mi vrlo dobro radili u tom odboru, mislim da bi trebali nastaviti tako, osim onih tehničkih stvari, osim onih operativnih stvari koje nam dnevno dolaze u odbor, da malo više stavimo naglasak i na strateške stvari i da pokušamo malo više doprinijeti tom policy makingu u RH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Klisović. Replika, poštovani kolega Ivan Domagoj Milošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolega Klisović i na upozorenjima. Što se tiče priprema i budućeg predsjedavanja, one su u tijeku, ne brinite, sve će biti na vrijeme i bit ćemo i svi mi, pa tako i vi uključeni, posebno u ovaj parlamentarni dio koji se tiče predsjedavanja u prvih 6 mjeseci 2020. Ono oko čega se slažemo, a to je da strateški nacionalni interesi su nam ovdje u ovoj dvorani zajednički i ja sam potpuno siguran upravo na to, bez obzira naše razlike, da ćemo se zajedno boriti kada su kada je u pitanju strateški nacionalni interesi u EU. Do sada smo mislim na našim sjednicama, tako radili i slušali smo jedni druge, odgovor na bijelu knjigu je bio jednoglasno donesen i tako ćemo nastaviti i dalje i slobodno ste u svakom trenutku priložiti bilo koju tematsku sjednicu i ja ću uvažiti i sigurno ćemo sazivati tematske sjednice. Hvala.
Zahvaljujem kolega Milošević, odgovor kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Za nacionalne interese ćemo se uvijek boriti i tu ne treba imati dvojbe. Što se tiče predsjedanja, ja sam očekivao da budem iskren inicijativu Vlade, da sama Vlada shvati da je ovo njezin parlament i da dođe sa prijedlozima politički prioriteta, koji bi se onda u našem odboru raspravili. Dakle, koja je dodana vrijednost takve rasprave? Pa to da imate dakle, sve i koaliciju na vlasti i opoziciju ujedinjenim oko određenih prioriteta ili da su ti prioriteti dovedu argumentirano u pitanje i da se shvati da možda i nije najbolji fokus našeg predsjedanja staviti na tako nešto. Potpora Sabora za prioritete koje vlada misli, ja se nadam da misli utvrditi tijekom predsjedanja je sigurno dobrodošla. Najgore od svega bi bilo da nam Vlada dođe iskrca 5 do 12 prioritete na stol i od nas očekuje da samo to podržimo bez neke supstantivne rasprave ili mogućnosti da utječemo na samo njihovo formuliranje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Klisović na odgovoru. Sljedeća rasprava poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Znači mi bismo se morali u svijetlu ovoga izvješća upitati što je politika HDZ-a unutar EU. Za one građane koji to ne znaju ili ih manje interesira, važno je napomenuti da je HDZ u Bruxellesu član grupacije koja se zove europska pučka stranka, koja je trenutno vladajuća stranka, ali neki to nazivaju mainstream i da je unutar te grupacije se nalazi dakle i gospodin Tajani, koji je bio njihov kandidat za predsjednika Europskog parlamenta, a to je i postao, koji je dolazio ovdje u Zagreb i koji je izjavio da bi on da je živio u Hrvatskoj glasao za HDZ i da taj gospodin Tajani izjavljuje da su Istra i Dalmacija talijanske zemlje. Da li vi gospodo iz HDZ-a znate što je talijanska okupacija Hrvatske i Slovenije donijela ovdašnjem narodu? Da li znate da su Talijani 70 tisuća Hrvata zatvorili u koncentracijske logore? Da li znate da su Talijani organizirali četničke postrojbe na teritorije Hrvatske i da su sjedišta četničkih postrojbi bili okupiranima u Splitu i u Zadru? Da su upravo oni poticali četnike u Kninu i u Lici koji su počinili nebrojene zločine nad civilnim stanovništvom i između ostalog osnovali logor u Kosovu u hrvatskom Kosovu, koji je nosio ime srpski Jasenovac. Da li vi znate da su ti Talijani, prisilili Antu Pavelića da im preda Istru i Dalmaciju Rimskim ugovorima, a da je njihov plan bio da polije završetka 2.sv.rata u kojem su oni mislili da će Hitler pobijediti Hrvatima uzmu još više teritorija nego što su im prvotno uzeli? Da li vi znate da u Istri postoji selo Lipa, jedno od tri sela u Europi u kojem su stanovnici pobijeni sve do zadnjega, znači do brojke nula, i da su taj zločin učinili talijanski fašisti i da vam to selo još uvijek stoji kao strahoviti spomenik tih zločina i da vi dakle, slijepi pokraj zdravih očiju, gluhi pokraj zdravih ušiju, podupirete takvu jednu spodobu, dakle, čovjeka koji podržava fašizam kao svog predstavnika u Europskom parlamentu. I da vi ste sada jedva dočekali da se gospodin Tajani ispriča ispod stola po skrivečki, da i dalje podržavate tu politiku, jer ste mu sada navodno, navodno mu je sada sve oprošteno. Unutar te iste Europske pučke stranke, unutar kojega se nalazi HDZ, nalazi se i stranka Aleksandra Vučića, čovjeka, čija vlada je dopustila rehabilitaciju Dražen Mihajlovića, čija vlada dopušta osnivanje muzeja četnicima na Ravnoj Gori, čija vlada po Srbiji u školama organizira privede u čast Momčile Đujića, ratnoga zločinca, čija vlada u Republici Srpskoj dopušta osnivanje vrtića Ratka Mladića, koji se nikada nije ispričao za svoje izjave da je Karlovac srpski grad, koji dakle, želi odcijepiti Republiku Srpsku od BIH, između ostaloga vidimo, da je aktualni plan te vlade odcjepljenje dijela Kosova, koji stvara stanje u Srbiji, gdje građani danonoćno protestiraju, a gdje su mafijaška ubojstva svakodnevnica, gdje praktički mafija je sastavni dio državnih institucija. I da takvu stranku podržava HDZ i čak se slika s njima, ispijaju zajedno šampanjac. Znači mi u biti možemo zaključiti, da je ova politika HDZ-a samo nastavak politike i 2. svjetskog rata gdje Talijani podržavaju četnike a hrvatska Vlada samo na to sliježe ramenima i mi tu ne možemo ništa, takav je diktat iz Njemačke. Znači to je potpuno suprotno svim hrvatskim nacionalnim interesima Hrvat zdravoga, zdrave pameti podržavati Tajania a niti ima šta podržavati Vučića niti ga uopće zvati u Hrvatsku. Gospodo iz HDZ-a koji ne znate povijest, u četničkom programu javno piše da je velika Srbija do Senja, Karlovca i Virovitice i da u takvoj velikoj Srbiji nema mjesta ni za jednog Hrvata, citiram, ni za jednog Hrvata, ni za jednog Albanca, ni za jednog Bošnjaka, Muslimana. To je klasični rasistički, fašistički program kojega se aktualna Vlada u Srbiji ne samo da nije odrekla nego ga je, ponavljam još jednom, rehabilitirala. Vi ovdje dolazite između ostaloga i prodajete nam priču kako se borite protiv populizma a tko je populist br. 1. u Europi barem prema nekakvom službenom stavu? Viktor Orban. I u kojoj je on političkoj grupaciji? U političkoj grupaciji Europske pučke stranke, odnosno Andreja Plenkovića. Kada će se gospodin Plenković navodno boriti protiv populizma hoće li se boriti protiv gospodina Orbana? neće, nego će mu još pokloniti INA-u, suprotno nekakvim dealovima ispod stola. Iako mi svi znamo da se, da je u Mađarskoj recimo stanje medija takvo da 30 vodećih medija, svih 30 imaju jedno te istu naslovnicu svakoga jutra i da nema nikakve razlike u mišljenjima i da su svi mediji pod državnom kontrolom i da se sva sredstva koja dolaze iz EU i europskih fondova dijeli u obitelji mađarskoga predsjednika, odnosno premijer. Eto, to su pitanja na koja hrvatska javnost očekuje odgovor i to su pitanja gdje se mi imamo s pravom zabrinuti hoćemo li mi u budućnosti izgubiti čak i naš teritorij jer ovo sve što smo imali to smo već podijelili. Podijeli smo tvrtke, podijelili smo infrastrukturu, odrekli smo se bilo kakve samostalnosti, ugleda i sada još dakle sa onima koji nam ne žele dobro HDZ surađuje. U tom svjetlu naravno treba promatrati i ovaj nesretni odlazak veleposlanika BiH-a u Banjaluku i sve ono što se tu dešava, politika neprijateljstva prema službenom Sarajevu a u korist dakle Milorada Dodika itd.. Ja bih htio pitati na koncu konca da mi odgovori gospodin Milošević koja je članica EU danas saveznik RH. Dajte mi recite ime te saveznice, evo da mi znamo na koga se mi možemo osloniti, koja zemlja nam je prijateljska ako takva uopće postoji. Nekad je Franjo Tuđman govorio da nam je bar Vatikan prijatelj. Jesu li nam oni bar ostali prijatelji iako nisu članica EU ako već nitko drugi nije. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo došao sam ovdje danas bez odijela, bez košulje, bez kravate, bez cipela. I razlog zašto sam došao nije da bi držao govor kao i svaki drugi dan već zato da bih povodom ovog izvješća o našim europskim poslovima ukazao na jedan aspekt europskih poslova koji će doći glave naše građane. Naime, vjerojatno svi znate da je europski sud srušio Zakon o ništetnosti kredita koje su davali strani neovlašteni vjerovnici odnosno kreditne zadruge, manje-više iz Austrije a koje su to činile bez odobrenja HNB-a. I što znači taj zakon za naše građane? Taj zakon zapravo pokazuje prijezir EU spram našem zakonodavstvu. Jednostavno europski sud kaže a šta ćete vi Hrvati kao donositi neke zakone kojima ćete štiti svoje građane od stranih kreditora. Pa ne možete vi takav zakon napraviti. I posljedično se događa što? Događa se to da dolazi nužno do toga da sve tužbe za ništetnost tih ugovora o kreditu koje su građani podizali na osnovu tog Zakona o ništetnosti će biti odbačene. I ako pođete od pretpostavke da je samo tisuću takvih tužbi, odnosno tisuću takvih obitelji jasno vam je da će se raditi o milijunskim troškovima. U te troškove građane je uvalio zapravo Europski sud koji je prekršio osnovno načelo na kojem počiva suverena država a to je da ona sama bira svoje zastupnike, sama određuje svoj Ustav i zakone. Mi danas u EU više ne odlučujemo o svojim zakonima. Naši zakoni za EU ne vrijede ama baš ništa. I ne samo da oni ne priznaju naše zakone kao u ovom slučaju nego nam na dnevnoj bazi stižu novi zakoni iz Brisela, tzv. europske direktive koje mi moramo provoditi u naše zakonodavstvo. I dvije trećine svih zakona koji dođu ovdje na stol dolaze iz Brisela. Međutim za razliku od Bruxellesa mi ne možemo iz Zagreba slati u Bruxelles zakone koje bi Bruxelles treba prihvatiti. Znači, direktive su jednosmjerne. One dolaze iz Bruxellesa u Zagreb, a ne iz Zagreba u Bruxelles. Nekada u Jugoslaviji, da bi neki zakon važio za sve republike, odnosno bio na razini cijele Jugoslavije, prvo su ga morale sve republike prihvatiti u svoje zakonodavstvo. Međutim, u Bruxellesu, odnosno EU, to funkcionira na način da se prvo neki zakon donese u Bruxellesu, a onda ga sve republike, odnosno države članice moraju prihvatiti, odnosno prevesti u svoje zakonodavstvo. Gubitkom suvereniteta, građane se uvjeravalo u slijedeće, govorilo se recimo, kao, ha dobro g. Stier, npr. odreknite se neke svoje slobode, samostalnosti, individualnosti, a zauzvrat ćemo mi vama dati nešto dobro, evo, građani, koji su podržali EU, a koji su imali kredite u tim RBA zadrugama iz Austrije koje su bez odobrenja HNB-a u Hrvatskoj poslovale, neki od tih građana su se odrekli suvereniteta svojoj zemlji, glasali su za priključenje EU. I danas, što im se događa, danas im se događa to da će EU da će im skinuti gače i da će zapravo dati tim stranim kreditorima da ih ovrše i u konačnici da ih deložiraju. Žao mi je što Vlada koja je upravljana iz Bruxellesa, znači, koja je marionetska i sluganska, nije u stanju razumjeti ovaj enorman problem za naše građane. I ovom prilikom želim reći da podržavam sutrašnji prosvjed pred Vrhovnim sudom čiji je cilj upozoriti na katastrofalno stanje dužnika u Hrvatskoj, koje se nije poboljšalo ulaskom u EU već se kao u slučaju RBA zadruga čak i pogoršalo. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar. Završna riječ u ime podnositelja. Poštovani kolega Domagoj Ivan Milošević, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa želim reći nekoliko stvari. Kao prvo, nije mi prihvatljiv defetizam. Defetizam ne treba nitko danas u Hrvatskoj, trebamo optimizam, naravno utemeljen u nekakvim činjenicama, planovima i ciljevima. Dakle, defetizam ne treba našoj djeci koju želimo da ostane u Hrvatskoj i nije mi prihvatljiva niti jedna današnja rasprava koja ovdje širi defetizam. Bez obzira da li se slagali ili se ne slagali oko samog članstva Hrvatske u EU. Samo članstvo, ja osobno, gledam kao na veliki i moćan alat koji Hrvatska danas ima. Nerado pričam zapravo o EU fondovima, pa neću niti danas, međutim, reći ću jedan mali primjer koji je nekako izmaknuo proteklih godina. Hrvatska je bila u najdužoj recesiji unutar EU. Izašli smo iz recesije, ne zbog tadašnje lijeve Vlade i njezinih postupaka, nego isključivo zahvaljujući ulasku u članstvo EU i rastu izvoza proizvoda i usluga, prije svega srednjih i malih poduzetnika u Hrvatskoj. Rekao bih čak, usprkos sadašnjim naporima Vlade Zorana Milanovića. Kolega Bunjac je spomenuo prijatelje. Pa, ja sam se dosta naputovao proteklih dvije godine kao šef Odbora za europske poslove. Hrvatska ima mnogo prijatelja. Međutim, mi moramo u Hrvatskoj shvatiti da kao i u životu, prijatelji dolaze i odlaze, u političkom životu, prije svega postoje interesi. Zajednički interesi s nekim državama, s nekima ne. I ti interesi se mijenjaju s vremenom. A kao i u životu, imate što ste jači i moćniji sami po sebi i sigurniji, imate i više prijatelja. Tako treba gledati na neki način našu poziciju ubuduće u EU. Spomenuli ste Tajanija, mislim da nema apsolutno nitko u ovoj sabornici, bez obzira na naše inače razlike koje postoje, koji nismo osudili njegove izjave kao potpuno neprihvatljive. Što se tiče Srbije, HDZ i Vlada HDZ-a ima stav i cijela parlamentarna većina da je za Hrvatsku dobro da cijeli prostor tzv. zapadnog Balkana ima europsku perspektivu. Mislimo da je to važno za Hrvatsku, mislim da je to važno za našu sigurnosnu, pa i za našu gospodarsku budućnost, ne samo iz pozicije turizma, ali i iz pozicije turizma. Posebno kad govorimo o toj sigurnosti. Srbija na tom putu, Boga mi, će morati puno toga učiniti, da. I oko toga ćemo se svi složiti u ovoj sabornici. Možemo neki imati neki žešći izričaj, netko manje žestok, međutim svi ćemo se složiti oko toga, da je za hrvatsku budućnost i za našu sigurnost i za našu ekonomiju dobro da sve države imaju perspektivu i da s vremenom i to isključivo individualnim pristupom, kad-tad uđu u EU, a ja ću nadodati, nadam se, većina njih i u NATO savez. Mislim da jedan mali pomak u pravom smjeru, dobar korak bez obzira na zaista visoku cijenu, dakle, promijeniti ime vlastitoj državi iz Makedonije u Sjeverna Makedonija, to je ultimativna cijena koju može platiti bilo koja politička stranka ili neko političko vodstvo. Međutim, ipak taj mali pomak na tom prostoru i korak bliže Makedonije prema NATO savezu i EU mislim da je bitan za cijeli naš ovaj prostor. Da se vratim još malo na Srbiju, dakle, taj put je tek počeo. Ja sam se u hrvatsku politiku uključio tek na sam kraju hrvatskog puta pregovaranja za ulazak u EU, ima tu u ovoj sabornici, kao što je kolega Stier puno pozvaniji da govore o tom putu. Taj put je bio zaista mukotrpan i HDZ je uložio ogroman politički kapital, tada sam bio s druge strane, reći ću, barikade, bio sam tada na strani poduzetnika, gledao sam to, međutim iz prilične blizine iz pozicije Hrvatske udruge poslodavaca, taj put je zaista bio težak, trnovit, dugačak i HDZ je platio, poneki puta i dosta veliku političku cijenu. S čvrstim uvjerenjem da članstvo Hrvatske EU-i garantira sigurniju budućnost nama i našoj djeci. Isti put, ja bih rekao s obzirom da razgovaram s tim europskim političarima i ne samo u Bruxellesu, nego širom država članica, još je teži i duži put, izazovniji put pred Srbijom. Posebno sa vodstvom koje danas ima. I da, put Srbije prema EU-u će proći preko Vukovara i Škabrnje. Oko toga nema dileme. Na kraju mi samo dozvolite još jednu rečenicu a to je bez obzira na to što se možemo koji puta ne slagati ili slagat oko toga kako funkcionira Bruxelles, kako bi to moglo bolje, drugačije, ja sam zadnji koji će bilokoju birokraciju ikad branit, neću branit niti mi pada na pamet branit niti briselsku birokraciju. Međutim ono što nije dobro i što je pogrešno, fundamentalno pogrešno, stvari koje su u našoj domeni, teme isključivo ovise o nama, ovom Saboru i hrvatskim Vladama, trpat nekom na teret u Bruxelles, to nije dobar put. Moramo imati argumente, moramo baratat činjenicama i moramo našu javnost koja nas ovdje gleda i sluša i očekuje od svih nas odgovore o svojoj budućnosti, budućnosti svoje djece, znat ispravo informirat, koji puta i educirat. Eto na kraju ću samo reći da članstvo u EU-u s obzirom na izazove koji su pred svakom državom članicom, cijelom Europom, očito da su oni migrantski, dakle vanjske migracije, sigurnosni, obrambeni, tehnološki, demografski, ekonomski, društveni, niti najbogatija Njemačka izvan EU-a neće se lakše nego će se teže nositi sa svim izazovima koji su pred svakom državom članicom i Unijom u cjelini u slijedećih 10, 20, 50 g. a HDZ jest i nastavit će se borit za hrvatske nacionalne interese unutar EU-a. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Domagoju Ivanu Miloševiću. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo kolega Milošević, danas se čulo kritike na račun uredbi direktive koje dolaze iz EU-a. Ali Hrvatska sudjeluje u donošenju tih direktiva i uredbi, dakle predstavnik Hrvatske mora glasovat o tome a stajalište Hrvatske se određuje između ostaloga na sjednicama odbora kojim vi predsjedavate. Pa vas ja želim pitati da li ti koji kritiziraju te uredbe i te direktive dolaze na sjednicu Odbora za europske poslove i daju svoj doprinos da kažu kakvo treba stajalište RH. Što naši predstavnici u tom Bruxellesu trebaju reći? Čime trebaju se usuglasiti a što ne? Dakle mi kao Hrvatski sabor sudjelujemo u tome da definiramo koje je stajalište Hrvatske a Hrvatska onda sudjeluje u donošenju tih europskih direktiva. Da li to zastupnici dolaze na sjednicu odbora?
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stieru. Odgovor kolega Milošević.
Hvala, potpredsjedniče. Pa nažalost ne, kolega Stier. Ja moram reći danas sam se trudio zadnjih evo nekoliko sati ne prozivati nikoga međutim sad kad ste rekli dakle ne samo da ne dolaze, ne da ne sudjeluju nego čak i kada su nam u gostima a to je u prosjeku kad zasjeda Hrvatski sabor jednom mjesečno, dolazi jedan povjerenik Europske komisije. Znate koji je interes? Zanemariv. Dakle lako je ovdje dizat palicu, kritizirat, pričat bezveze, kad moram tako reći. Dakle uvažavam svakog tko ima neki argument, različiti stav od nas na ovoj strani, dobro ste došli bez obzira, rijetko tko je to iskoristio, tu i tamo čini mi se jedanput kolega Pernar, svi ste dobro došli na sjednicu odbora posebno kad su tamo povjerenici, pitat i slušat. Međutim onda baš taj puta kada je bio i kolega Pernar, treba odslušati i odgovor s druge strane, nije dovoljno samo reći, treba i poslušat, naravno da se najčešće nećemo složit ali nema veze, razgovaramo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miloševiću na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujemo raspravu. Zahvaljujem se još jednom predsjedniku Odbora za europske poslove g. Domagoju Ivanu Miloševiću na obrazloženjima i odgovorima i na podnošenju izvješća o radu odbora. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Izvješće o radu Odbora za europske poslove za razdoblje od 28. listopada 2016. do 31. prosinca 2017. godine, podnositelj je Odbor za europske poslove, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Odbora za europske poslove za razdoblje od 28. listopada 2016. do 31. prosinca 2017. godine, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 97 za, 1 suzdržani i 2 protiv, prihvaćeno izvješće u tekstu podnositelja. Idemo sada na raspravu poštovanog kolege Vlahe Orepića koji govori kao nezavisni zastupnik, izvolite.