Dobro jutro, kolegice i kolege evo nastavit ćemo sa radom i kao što je jučer najavljeno, prvo ćemo raspravljati o, prva točka biti će: - Izvješće o Uredbi koju je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakone ovlasti Podnositelj je Vlada RH temeljem Članka 3. Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti izvješće? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, gospodin Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, Vlada RH donošenjem Uredbe o dopuni Zakona o tržištu toplinske energije osigurava da prije početka nove ogrjevne sezone kupci toplinske energije iz kategorije kućanstva koja kupuju toplinsku energiju proizvedenu iz plina budu u jednakopravnom položaju u odnosu na krajnje kupce plina iz kategorije kućanstvo koji direktno koriste plin u obvezi javne usluge. Svrsishodno je da mehanizam nabave plina za kućanstva vrijedi i za proizvođače toplinske energije odnosno opskrbljivače toplinskom energijom sve dok tržišni mehanizmi ne funkcioniraju na isti način za sve krajnje kupce. Naime, koristeći mogućnost Direktive o općim pravila za unutarnje tržište prirodnoga plina da države članice mogu nametnuti energetskim subjektima za plin u općem gospodarskom interesu obveze u pogledu javnih usluga, a koje se mogu odnositi na sigurnost uključujući i sigurnost opskrbe, redovitost, kvalitetu i cijenu opskrbe u Zakonu tržišnog plina donešenom 2018. godine omogućeno je pravo na javnu uslugu kupcima iz kategorije kućanstva. Pri tome se do 31. ožujka 2021. imenovanim opskrbljivačima o obvezi javne usluge propisuje obveza pružanja javne usluge kupcima iz kategorije kućanstvo koji se odluče za korištenje ove usluge te se opskrbljivačima o obvezi javne usluge daje pravo nabavljanja plina u količinama potrebnim za opskrbu kućanstava koja koriste javnu uslugu od opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina. Do toga datuma opskrbljivači na veleprodajnom tržištu plina ima obvezu opskrbljivati po reguliranim uvjetima opskrbljivače plinom u obvezi javne usluge koji ga odaberu u dijelu u kojim oni isporučuju plin kupcima iz kategorije kućanstava. Kućanstva koja kupuju toplinsku energiju proizvedenu iz plina nisu obuhvaćena javnom uslugom. Kako bi se ujednačilo postupanje prema istim kategorijama kupaca te kako se opskrba plinom u općem gospodarskom interesu obavlja po reguliranim uvjetima, a radi osiguravanja sigurnosti i redovitosti kvalitete i cijene opskrbe kućanstvima predlaže se ova dopuna Zakona o tržištu toplinske energije. Ovom se uredbom proširuje obveza javne usluge opskrbljivaču plinom u obvezi javne usluge na opskrbu energetskih subjekata za proizvodnju toplinske energije za kućanstva. Također se opskrbljivaču na veleprodajnom tržištu plina stavlja dodatna obveza prodavati plin namijenjen za takve proizvođače toplinske energije opskrbljivaču u obvezi javne usluge pod istim uvjetima pod kojim je opskrbljivač na veleprodajnom tržištu dužan prodavati plin za potrebe opskrbom plinom kupaca iz kategorije kućanstva. Pri tome proizvođači toplinske energije koji kupuju plin za potrebu opskrbe toplinskom energijom kupca iz kategorije kućanstva imaju pravo taj plin nabaviti po reguliranim uvjetima do trenutka do kada se u potpunosti ne deregulira tržište plina odnosno do 31. ožujka 2021. Predmetnom uredbom se dakle osiguralo da prije početka nove ogrjevne sezone kupci toplinske energije iz kategorije kućanstva koji kupuju toplinsku energiju proizvedenu iz plina budu u jednakopravnom položaju u odnosu na krajnje kupce plina iz kategorije kućanstvo koji direktno koriste plin u obvezi javne usluge. Ovime je izbjegnuto povećanje cijene toplinske energije radi usklađenja cijene plina za proizvodnju toplinske energije s tržišnom cijenom plina za oko 18 i pol tisuća krajnjih kupaca kategorije kućanstvo odnosno 18% krajnjih kupaca toplinske energije što je otprilike 65.000 građana koji koriste tu istu energiju na ovakav način, koje opskrbljuju znači proizvođači toplinske energije. Da predložena uredba nije donesena odnosno da je obveza javne usluge prestala važiti, opskrbljivači toplinskom energijom bi zatražili primjenu novih značajno uvećanih tarifnih stavki za proizvodnju toplinske energije i te bi se na promjenu ulaznih parametara cijela plina vjerojatno bila mijenjala, a ovako će cijena plina ostati svima ista. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Mene zanima jedno elementarno pitanje, a to je s obzirom da se ovdje radi o uredbi koju je Vlada donijela za vrijeme dok je sabor bio u stanici, a s obzirom da ovo nije tematika za koju Vlada nije trebala biti spremna odnosno to se znalo da se mora korigirati, da se može korigirati i prije, nije mi jasno zbog čega se čekao 9. mjesec, zbog čega to nismo imali u nekoj normalnoj proceduri u 5, 6 mjesecu pa i pod uvjetom znači da se, da se pripremimo bolje za, za, za ovo što ste maloprije rekli da se ne osjeti razlika u cijeli koja će by the way rasti, cijena grijanja će rasti bez obzira na ovo što ste rekli vi maloprije jer je i cijela plina rasla u travnju mjesecu, tako da, zanima me zbog čega je Vlada iskoristila ovu mogućnost, a zašto to nije išlo u redovnu proceduru? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala uvaženi zastupniče Maras, Vlada jednostavno zbog kratkoće vremena je iskoristila ovu mogućnost, a otklonila mogućnost da ne bi došlo do neravnopravnosti kupaca, posebno ove kategorije od 18 i po tisuća kupaca.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na klubove zastupnika, prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, pomoćnice ministra, kolegice i kolege, odredbom direktive 73/2009 definirano je da države članice mogu nametnuti energetskim subjektima za plin obvezu u pogledu javnih usluga koje se mogu odnositi na sigurnost uključujući i sigurnost opskrbe, redovitost, kvalitetu i cijenu opskrbe, zaštitu okoliša uključujući i energetsku učinkovitost, energiju iz obnovljivih izvora energije i zaštitu klime. U ovom smislu je odredbama Zakona o tržištu plina omogućeno pravo na javnu uslugu kupcima iz kategorije kućanstvo i stoga opskrbljivači na veleprodajnom tržištu plina imaju obvezu opskrbljivati po reguliranim uvjetima sve one opskrbljivače plinom koji njih odaberu, a u obvezi su davati javnu uslugu svim krajnjim kupcima iz kategorije kućanstva. Međutim, kućanstva koja toplinsku energiju proizvode iz plina, nisu obuhvaćena ovom opisanom javnom uslugom. Zbog toga se uredbom koju danas ovdje imamo pred sobom želi osigurati da prije početka nove ogrjevne sezone kupci toplinske energije iz kategorije kućanstvo koja kupuju toplinsku energiju proizvedenu iz plina budu u jednakopravnom položaju u odnosu na krajnje kupce plina iz kategorije kućanstva koje direktno koriste plin. Bez ove uredbe povećala bi se cijena toplinske energije za 18 500 krajnjih kupaca kategorije kućanstvo, što čini 18% krajnjih kupaca toplinske energije odnosno za 65 000 građana i zbog toga da se to ne dogodi, mi naravno podržavamo ovu uredbu. Hvala vam.
Hvala lijepa. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa, kolegice i kolege, poštovani predstavnici ministarstva, građani koji nas gledate, danas govorimo o jednoj uredbi koju je Vlada donijela ove godine 12. rujna, a radi se o dopuni Zakona o tržištu toplinske energije i ono što sam rekao uvodno ponovit ću još jednom, znači hrvatski parlament je mjesto gdje se donose zakoni i usklađuju propisi gdje za važne stvari koje naši sugrađani osjećaju svakodnevno na svojim životima, moramo donositi odluku ovdje, moramo biti ažurni i spremni, Vlada mora predlagati, ukoliko ne predloži Vlada može predložiti netko od klubova, mogu predlagati i zastupnici, drugim riječima moramo pratiti što se dešava i moramo omogućiti da naši ljudi žive što jednostavnije. Kako to izgleda u praksi, vidimo svaki dan, znači naši ljudi su svaki dan u sve većem i većem problemu, mnogi od njih strahuju od sezone grijanja s obzirom na povećane troškove i slušaju šta će Vakula reći, razvesele se kada čovjek kaže da će biti toplije vrijeme nego šta je to ikad bilo u proteklim desetljećima zbog toga što znaju da će tada troškovi za grijanje biti manji i zbog toga što znaju da će tada imati mogućnost barem mjesec dana ili malo manje živjeti lakše nego što im se inače to sprema. Sa te strane kada vidite da je to tako važna tema i kada vidite da građani jednostavno prebrajaju svoje mirovine i plaće da vide da li će moć uopće platiti grijanje, nevjerojatna nonšalancija i neažurnost vas iznenadi kada ste svjesni da Vlada uopće nije bila spremna korigirati taj Zakon o tržištu toplinske energije, nego se jednostavno to prespavalo i na kraju se u zadnji čas donosi na, na sjednici Vlade u, u rujnu mjesecu i to vam pokazuje u biti koliko Vlada RH vodi računa o stotinama tisuća domova koji se griju na, na plin odnosno na taj energent i koliko je u biti važno Vladi RH da se ta stvar riješi na vrijeme, da se ljudi upozore, da se ta procedura kroz HS provede. Ja moram reći naravno da, nećemo biti protiv ovog zakona, ali da ovo zbilja već prevršava svaku mjeru, da Vlada normalne procedure koje može poštivat ne poštuje, nego se, da se uredbama usvajaju u zadnji čas određene stvari i da se jednostavno HS stavlja pred svršeni čin i to pokazuje jedan odnos Vlade i prema HS i prema građanima RH. I vjerujte mi nije čudno što se predsjednik Vlade RH svaki dan čudi kako su svi protiv njega. Te su protiv njega umirovljenici, te su protiv njega medicinske sestre, te su protiv njega zaposleni u obrazovanju, u školama, koalicijski partneri, ovi, oni, svi su protiv njega, njega nitko ne razumije, protiv njega su i neki iz njegove stranke. Znači čovjeku je užasno teško, prošlo je 3 godine mandata a rezultata nema nikakvih, samo problemi na sve strane. I kada vidite kako se odnosi prema ovako jednom teškom problemu i bitnom problemu za hrvatske građane jer nije ljudima svejedno da li će plaćati mjesečno 50 ili 100 kuna više grijanje svog stana ili manje. Znači sa te strane jasno je da se ovdje radi o nečemu što je trebalo i pripremati i razmišljati puno ranije. Onda se ne treba čuditi niti šta ne razumije da hrvatski učitelji su u štrajku zbog toga što su svjesno izigrani od Vlade Andreja Plenkovića i zbog toga što svjesno Andrej Plenković ima prioritete koji ne odgovaraju 90 i više posto hrvatskih građana u RH. Znači ne odgovaraju prioriteti na šta on troši novac onome šta bi hrvatski građani htjeli odnosno ono šta hrvatski građani misle na što bi trebalo potrošiti novac. Znači umjesto da imamo nakon rata 25 godina 3 tisuće novih branitelja koji će sutra vjerojatno pretvoriti to u braniteljske mirovine, mi ne ulažemo u učitelje i one koji odgajaju našu djecu. I ponosan sam na one koji su jučer štrajkali, koji će danas štrajkati i koji će ustrajati na tome do kraja zbog toga što ovakvo ponašanje i donošenje ove uredbe pokazuje da naša Vlada uopće ne vodi računa o građanima i onima o kojima bi trebala voditi računa a to su oni koji će danas sutra morati razmišljati da li će platiti mjesečno 50 ili više kuna za grijanje za svoje stanove, odnosno za energente. I postavlja se pitanje pošto smo imali u travnju mjesecu ove godine poskupljenje plina i sad govorimo evo da se uzme samo relacija o povećanjima mirovina, hvali se Vlada kako su značajno povećane mirovine a mnogi umirovljenici koji me sretnu na cesti govore neka uzmu tih svojih 40, 50 kuna jer mirovine su i dalje nedostojne života i većina naših umirovljenika nema mirovinu ni 2,5 tisuće kuna. Znači kada govorimo o tim povećanjima, plin je poskupio skoro 7% u travnju ove godine a sada premijer govori da je 4% za učitelje, učiteljice, profesore, profesorice u hrvatskim školama dovoljno. To vam pokazuje totalan gubitak realiteta i odnosa prema stvarnošću, prema trenutku u kojem se živi. To vam pokazuje da predsjednik Vlade RH se ponaša kao Alisa u zemlji čudesa, kao Pale sam na svijetu kojega nitko ne razumije. Njega nitko ne razumije, pogledajte svaki dan te komunikacijske poruke koje on šalje. I kada imate takvog čovjeka na čelu Vlade onda nije ni čudo šta se uredbe koje pokrivaju desetke tisuća naših kućanstava, znači 50 ili 100 tisuća hrvatskih građana uopće ne doživljavaju i donose se u 5 do 12. I dobro da tamo to netko nije prespavao jer moguće da bi ljudi našli se u nepravednoj situaciji odnosno u nemogućnosti da ispunjavaju određene obveze koje bi inače imali. I danas, evo danas kada raspravljamo o tome i vidim da je dnevni red i tu opet potpredsjedniku Sabora, mi ga molimo ispred Kluba zastupnika SDP-a da se važne teme stavljaju na dnevni red. Jučer smo opet u kasnim večernjim satima imali temu o mirovinskom sustavu koju je vrlo mali broj hrvatskih građana mogao pratiti a danas po interesu i po odazivu zastupnika vidim da će sjednica biti opet vrlo ekspresna i da će se završiti prije 11h. Znači napravite nešto što nije u vašem interesu da građani čuju koji su problemi u RH ali napravite to ekonomično, napravite to da ljudi mogu sudjelovati i mogu vidjeti o čemu mi ovdje, ovdje diskutiramo. A diskutiramo danas o vrlo važnoj stvari, znači o Zakonu o tržištu toplinske energije gdje još jednom kažem nedopustivo je da Vlada RH to donosi u tako kasnom roku i nedopustivo je da to prolazi mimo Sabora jer nije bilo nikakvog razloga. Mi smo mogli to raspraviti u 5., 6., 7. mjesecu. Mogli smo i ono što smo i predlažemo iz opozicije, uopće nam nisu ni potrebne stanke od 15.7. do 15.9. Znači da budemo ovdje vrlo jasni prema hrvatskim građanima, upravo oni koji ne žele zasjedati nisu u opoziciji nego na vlasti. To se vidi i po tome da smo tražili raspravu o ministru Kujundžiću tijekom 8.og mjeseca a HDZ je to izbjegao i sakrio se iza Ustavnog suda. Znači ukinimo stanke, raspravljajmo o problemima građana, napravimo sve što je u našoj moći da ljudi žive bolje, da osjećaju da imaju podršku u zastupnicima u Hrvatskom saboru a ne da se ovako nonšalantno ponaša Vlada RH prema njima, da se ovako nonšalantno ponašaju vladajući u RH i da se onda naš premijer čudi, čudom čudi kako su svi protiv njega i kako mu ništa ne polazi za rukom. I kako će na kraju to završiti znamo svi, građani će ocijeniti taj mandat koji je on odradio negativno jer i ovakav prijedlog i uredba koja pokazuje da se de facto prespavalo a to je recimo, to je isto tako moramo ovdje napomenuti njegov najbliži suradnik, g. Čorić je najbliži suradnik i osobni prijedlog za više ministarskih mjesta g. Plenkovića. Koliko oni vode računa o hrvatskim građanima, hrvatskim umirovljenicima, hrvatskim učiteljicama i učiteljima toliko će i oni na sljedećim svim izborima voditi računa o njima. Ono što želim još ovdje jednom istaknuti i mislim da je to da na ovaj način klub zastupnika upozorava vladu SDP-a, upozorava Vladu RH da se konačno trgne i da počne se ponašati odgovorno odnosno da zakone i uredbe o kojima ovise ja bih rekao egzistencije deseci tisuća naših obitelj ne donesu u zadnji čas da se te stvari rasprave da ne bježe od te rasprave. Jer ja vjerujem da se tu radi i o strahu da se raspravlja o povećanju cijena energenata. Znači ljudi se de facto griju na rate, znači ono što imamo u RH je paradoks. Najosnovnije životne potrebe grijanje, hrana sve ono što građanima treba, ljudi se griju na rate. Znači oni će sada grijanje u 10., 11., 12., 1. mjesecu plaćati narednu godinu kao da se radi o nekom posebnom luksuzu, kao da se radi o nečemu što građani nemaju pravo i nemaju sigurnost da će ima država osigurati na najdostupniji i najjeftiniji mogući način. Znači to je Hrvatska u današnjem danu i u današnjem vremenu, znači u sadašnjem vremenu, to je Hrvatska zbog koje stotine tisuća naših sugrađana odlazi u druge zemlje, to je Hrvatska u kojoj se premijer Plenković bavi više kako nije problem nove blagdane predlagati. Zamislite šta je prioritet gospodina Plenkovića, nije grijanje, nije plin, nisu učitelji, nisu umirovljenici, nisu penzioneri odnosno nisu oni kojima je najviše potrebno pomoć, njemu je prioritet koji će blagdan biti koji dan. Pa to je oprostite mi to je skandalozno. I ukoliko to naši građani neće sankcionirati na sljedećim predsjedničkim izborima, a nakon toga i na sljedećim parlamentarnim izborima, ne znam kuda će to našu zemlju dovesti, a ja sam siguran da hoće. Jer ukoliko je nekome važno koji će biti datum praznik koliko mu je to centar njegovog političkog aktivizma i djelovanja, a ne to da ljudi imaju jeftinije grijanje, da imaju veće mirovine, da nema korupcije u RH ukoliko mu to nije prioritet, nego da li će biti ovaj ili onaj dan i oko toga zabavlja javnost i prebacuje javnosti da razmišlja i vodi diskusije i da se na temelju toga vode ključne političke rasprave, normalno je da Hrvatska sa te strane nema neku svjetlu budućnost. I što prije to shvatimo, što prije to promijenimo vjerujem da će svima biti bolje pa i građanima koji danas slušaju o tome da moraju sa zebnjom i strepnjom očekivati kakva će biti zima s obzirom na uvjete u kojima žive, s obzirom na umirovljenike sa dvije i nešto tisuće kuna normalno da ljudi se nadaju, što je paradoks, gledaju u vremenske karte, vremenske prognoze i nadaju se da će zima biti toplija kako bi mogli na neki način to jednostavnije preživjeti. Još jednom vas molim gospodo iz Vlade RH, nemojte se igrati i poigravati sa hrvatskim građanima, nemojte biti aljkavi kada su u pitanju životi desetaka tisuća naših sugrađana, te uredbe nisu potrebne, procedura najave sve može biti napravljeno u zakonskim okvirima i u onim okvirima u kojima Hrvatski sabor zasjeda. Mada još jednom ovdje pred hrvatskom javnošću kažem da zastupnici SDP-a, SDP niti je želio imati stanku preko ljeta niti misli da je stanka presudna odnosno mislimo da je u ovom trenutku čak i kontraproduktivna s obzirom da ljudi u Hrvatskoj zaslužuju Sabor koji će raditi energično non stop na novim rješenjima i novim idejama kako bi ljudi živjeli bolje. Evo hvala vam lijepo i nadam se da više nećemo imati ovakve prijedlog u obliku uredbe nego u obliku normalnih zakonskih rješenja kao što bi to trebala biti procedura i zbog čega postoji Hrvatski sabor. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu pa će prvi biti poštovani zastupnik Damir Felak. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnikom, cijenjene kolegice i kolege. Pred nama je Uredba o dopuni Zakona o tržištu toplinske energije koju je hrvatska Vlada donijela 12. rujna 2019. godine sukladno svojim zakonskim ovlastima. Ovom uredbom ukratko da kažem omogućava se svima onima koji se griju na toplinsku energiju, a izvor za tu toplinsku energiju je plin da kupuju tu toplinsku energiju pod istim uvjetima kao i oni koji se griju direktno na plin. Mislim da je to nešto što je trebalo učiniti, što je hrvatska Vlada dobro učinila, na vrijeme učinila sa željom da se sa ovih 18.500 koliko smo čuli otprilike kućanstava i blizu sedamdesetak tisuća ljudi koji se koriste tom energijom da im se omogući da ovu sezonu grijanja provedu odnosno da cijene koje će platiti budu iste kao i one koji dobivaju taj plin direktno iz sustava. Isto tako evo da kažem par riječi i o nekim stvarima koje smo čuli u dosadašnjim izlaganjima, pa kolega Maras i svima onima koji su zabrinuti za prognozu, čisto da vam kažem prognoza je narednih mjesec dana vrlo dobra što mene veseli, vas možda ne, ali bit će lijepo vrijeme i sigurno da smo svi sretni da će se nešto manje potrošiti za grijanje. Ali nije grijanje baš nešto oko čega većina hrvatskih građana baš vodi takvu brigu i o tome im ovisi život kako biste vi htjeli ovdje prikazati, niti je općenito u našoj državi baš tako loše kako vi to u svojim izlaganjima uporno želite uvjeriti hrvatsku javnost. Ne znam baš koji vam je povod i nakon jednog vrlog sretnog događaja kada je danas cijela Hrvatska, barem oni koju Hrvatsku ja vjerujem poštuju i vole, u dobrom raspoloženju nakon jučerašnje pobjede u nogometnoj utakmici, da vi danas saborsku raspravu krećete sa ovako crnim temama i želite nametnuti jednu tezu koja jednostavno ne stoji da hrvatska Vlada radi nešto što ne bi smjela, ona radi sukladno odredbama zakona i ništa se posebno nije dogodilo, danas u konačnici govorimo o jednoj uredbi, koliko se ja sjećam za vrijeme kad ste vi bili ministar, uredbe Vlade su se donosile puno češće i zaobilazio se Hrvatski sabor. Što se tiče stanke o kojoj govorite da bi ju trebalo ukinuti u Hrvatskom saboru, ona je propisana Ustavom a koliko ja vidim, SDP-u bi dobrodošla produžena stanka jer vas je samo koliko vidim ispred SDP-a, dvoje danas nazočno u ovoj sabornici kad se govori o ovoj kako vi kažete za vaš klub prevažnoj temi, a ja bi onda očekivao da ste barem u većem djelu popunili sabornicu i došli na ovu raspravu ali ne želeći se baviti više ovim, još jednom ću napomenuti da ova uredba ide na korist hrvatskim građanima, 70-ak tisuća hrvatskih građana i da ova hrvatska Vlada ne samo ovom uredbom nego i inače svojim postupanjem nastoji zadovoljiti što više hrvatskih građana i omogućiti im život u normalnim uvjetima i da im bude što lakše ali isto tako vodi i računa o tome da se prema svima postupa koliko toliko jednako i da se ne izdvaja jedna skupina građana eventualno nauštrb nekih drugih jer upravo to bismo dobili ako bismo išli povećavat recimo plaće ili nešto samo pojedine skupine korisnika državnoga proračuna, uvijek treba gledati cjelinu onoga što imamo pored sobom, ja znam da su to neki put i teške odluke i nije ih lako donositi ali najlakše je iz pozicije oporbe gdje ništa ne odgovarate, davati rješenja parcijalno jednoj grupi, drugoj grupi, trećoj grupi a nikad ne morate vodit, jasno ne morate voditi računa o tome otkuda naći sredstva za isplatu takvih davanja. U svakom slučaju mislim da ovom uredbom je učinjeno nešto dobro i da ju treba pozdraviti i kao takvu podržati i mislim da nije ništa napravljeno mimo onoga kako se to i do sada radilo u praksi. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo tri replike, prva je poštovanog zastupnika Marasa, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Do sada smo doživjeli nevjerojatnu bešćutnost jednog saborskog zastupnika prema hrvatskim građanima. Čovjek je ovdje izgovorio da hrvatskim građanima nije bitna cijena grijanja, da je to nevažna tema u potpunosti i ponudio im je spasonosno rješenje. Kaže bit će lijepo vrijeme narednih mjesec dana, nemate problema ljudi. evo to vam HDZ nudi. Vrijeme, anticiklona iz Afrike će nas spasit, znači to je ono na šta igra HDZ i zastupnici HDZ-a ali nije ponudio samo to rješenje, ponudi i još jednu veliku utjehu, gledajte ljudi, dobili smo jučer 3-0 Mađarsku, ma baš vas briga šta nemate za grijanje, šta nemate novaca da bi potkrijepili najosnovnije svoje potrebe, imamo 3-0 protiv Mađarske. Sram vas bilo g. Felak, sram vas bilo!
Odgovor poštovanog zastupnika Felaka.
Poštovani g. Maras, nema se ja čega sramiti, vas možete biti sramota kako se ponašate u ovom Saboru a to su u konačnici hrvatski građani i prepoznali, dali su vam dobru poruku na izborima za Europski parlament kad ste dobili koliko, 1000, 2, ovih preferencijalnih glasova kao predsjednik gradske organizacije SDP-a, kad ste vili uvjereni da ćete i sa 7. mjesta na listi ući u Europski parlament gdje vas je stavio vaš predsjednik koji vam očigledno baš ne vjeruje kad vas je stavio na to mjesto pa ste dobili tih par tisuća i iz toga se jasno vidi koliko hrvatski građani drže do vas, do vaših razmišljanja i do vašeg gledišta na svijet. Ja sa, vrlo jasno rekao oko prognoze, vi ste se krenuli igrati sa prognozama i sa time kako su hrvatski građani sretni valjda zato što će biti dobra prognoza, ja znadem da je stavka grijanja u budžetu svakog građana ali sigurno da nije nešto presudno zbog čega velika većina hrvatskih građana će ocjenjivati rad ove Vlade ovakvim dobrim ili lošim. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Sladoljeva, izvolite.
Hvala. Poštovani g. Felak, vi se često javljate kad je u pitanju energetika, ja imam jedno pitanje u vezi same teme. Dakle kako komentirate činjenicu da otkada je HNS preuzeo sektor energetike u ovih zadnjih 5, 6 g., plinske firme naplaćuju na jednom plinomjeru dvije cijene plina što je kršenje općih uvjeta za plin i tarifnih sustava za plin koja je donijela HERA? Znači cijena plina za kućanstvo je bila regulirana i na nju je došlo isporučiti i naplatiti jedna PPD forma dok je cijena plina u istoj kotlovnici u Vukovaru, dakle radi se na jednom plinomjeru velike kotlovnice u Vukovaru, na toj istoj kotlovnici i na istom plinomjeru bila je i 40% skuplja za vrtiće, škole i domove zdravlja, pa kako komentirati tu činjenicu?
Odgovor poštovanog zastupnika Felaka.
Kolega zastupniče Sladoljev, ja zahvaljujem na ovom pitanju no mislim, raspravljam po temi energetike ali nisam toliko upoznat sa nekim stvarima u sustavu pa mislim da je to pitanje koje biste trebali uputiti državnom tajniku ili onima kojima su isporučitelji plina a i ne znam da li je to vezano s time što je HNS došao ili neki čovjek koji je član HNS-a na nekakvo rukovodeće mjesto u nekom državnom poduzeću, mislim da se to rješava nekim drugim stvarima ali ako se nešto tako događa mimo zakona, postoje institucije ove države koje bi trebale u takvom slučaju djelovati pa i vi ste dužni kao saborski zastupnik onda to upozoriti. U svakom slučaju, velim, mislim da je pitanje upućeno na krivu adresu, hvala lijepo.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Nisam mislio sudjelovati u raspravi, ali kad sam čuo ovu izjavu gospodina Felaka da hrvatskim građanima nije bitna cijena grijanja, da to nije nekakva velika tema, da je to nešto nevažno, da su kolege u saboru jutros počele o nekim lošijim stvarima u hrvatskom društvu nakon pobjede hrvatske reprezentacije, pa to, kakva je to priča. Pa nama je svima drago da je Hrvatska dobila, ali nisu time riješeni problemi hrvatskih građana, mi ovdje od jutra te probleme, o tim problemima trebamo govoriti, Vlada ih treba rješavati, uopće ne shvaćam vašu raspravu. Ne znam ovaj koji je bio smisao, znači ustvrdili ste da nije problem cijena grijanja, da nakon pobjede hrvatske reprezentacije nikakvih problema u hrvatskom društvu nema i da o njima ne treba raspravljati, ja bih vas molio da to pojasnite malo.
Odgovor poštovanog zastupnika Felaka.
Zahvaljujem. Pa kolega Grmoja niste bili od početka u saboru, pa niste čuli onu raspravu. Dobro, u svakom slučaju gledajte ja nisam rekao da grijanje kućanstava i ovoga nije, da je to nebitna tema, ali rekao sam da nije tako bitna da bi oko toga trebali stvarati nekakvu famu da će svi biti u problemu ako dođe, ako se dođe do poskupljenja plina što je u konačnici ovom uredbom i spriječeno. Ali jednu stvar da vam kažem, vi ste bili kao MOST u dvije hrvatske vlade, imali ste prilike iznutra uključiti se u rješavanje svih problema hrvatskih građana. Hrabro ste pobjegli iz oba dvije vlade i sada jasno s pozicije oporbe lakonski možete dijeliti savjete, rješenja kako bi se nešto riješilo jer za njih ne morate odgovarati niti nalaziti sredstva. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Dosta puta sam raspravljao u ovom Hrvatskom saboru, ali rijetko kada imam tremu kao što imam sada, jer govorim pred zastupnikom Felakom koji je dobio 1.200 glasova na zadnjim izborima, ja sam dobio 10 puta više od njega i koji sad hrabro bježi iz sabornice, nakon što se proslavio sa izjavama o lijepom vremenu i o tome kako hrvatski građani nemaju problem plaćajući najosnovnije režije kao što su grijanje i pokazujući nevjerojatnu bešćutnost koja je nažalost svojstvena našoj vladi odnosno HDZ-u koji u ovom trenutku obnaša odgovornost za upravljanje Hrvatskom, koji se manifestira na svim, gotovo na svim područjima društvenog života od klime u društvu do korupcije u Vladi, do toga da su troškovi života svakim danom sve veći i veći, sve viši i viši, pa tako i ovi troškovi vezani uz grijanje odnosno vezani uz tržište i Uredbu o dopuni Zakona o tržištu toplinske energije. Znači sve ono što hrvatske građane muči, HDZ i premijera Plenkovića ne muči. I nude im jednostavna rješenja, sve je super, bit će lijepo vrijeme, Hrvatska je pobijedila u nogometu, to je ono šta jedino mogu ponuditi HDZ hrvatskim građanima i odgovori koje oni daju na probleme hrvatskih građana su jedino ti. I onda još jednom kažem se čude kada svi osjećaju tu nepravdu i traže da se ta nepravda ispravi. Još jednom kažem, ponosan sam na 750.000 koji su potpisali referendum da se ukine sramotna reforma mirovinskog sustava, koja je ukinuta, ponosan sam na sve one koji danas štrajkaju u školama i jučer su štrajkali svi u RH tražeći da se isprave nepravde prema učiteljicama i učiteljima i ja svoju djecu nisam odveo u školu i podržavat ću zaposlene u obrazovanju do zadnjeg trena dok se ne ispune uvjeti i ono šta oni traže, kao roditelj, kao zastupnik, kao građanin ove zemlje. Podržavat ću i umirovljenike i sve one koji nas danas ovdje gledaju i slušaju o tome da plin u 4. mjesecu ove godine je poskupio 7%, pred nama je najskuplja sezona grijanja koju smo imali u RH. Umirovljenici sa mirovina do 2.500 kuna kojih je velika većina u RH koje su zaradili i koje su nedostojne normalnog života strepe da li će imati i koliko će imati za grijanje. I moram vam reći da nisam imao neku pretjeranu potrebu sada dodatno još raspravljati ali ovo me malo i uzrujalo, kada vidim da HDZ zastupnici HDZ-a bez obzira da li su marginalni, kao gospodin Felak ili imaju neku veću vidljivost govore na ovaj način, govore na način da je super, da hrvatski građani žive dobro, da umirovljenici nemaju nikakvog straha zbog sezone grijanja jer će biti lijepo vrijeme narednih mjesec dana. Skandalozne izjave i ja mislim da se od njih treba ograditi, od njih se treba ograditi. Očekujem, evo vidio sam nekolicinu zastupnika HDZ-a ovdje u sabornici, neki su digli i repliku, očekujem da se ograde od izjava gospodina Felaka, koji je citiram rekao da nema straha za sezonu grijanja, ima dobre vijesti da će narednih mjesec dana biti toplo, kao rješenje, kao rješenje za tešku materijalnu situaciju naših umirovljenika i obitelji koji su, koja, koja nas u ovom trenutku gledaju. Umjesto da ponude rješenje koje bi moglo pomoći ljudima, nude im nažalost ono na šta nemaju utjecaja i nažalost ono na šta hrvatski građani, od čega hrvatski građani nemaju ništa. Još jednom, evo na, na kraju ove rasprave apeliram na Vladu RH da s ovim važnim temama bavi, da se ovim važnim temama bavi na vrijeme, mislim da je kolega državni tajnik već u nekoliko navrata bio po pitanju ovog zakona i to se moglo već odavno definirati prije da vidimo kako se može pomoći našim ljudima, da nemamo lakonske rasprave HDZ-ovaca ovdje koji govore da su umirovljenici nevažni sa tim porukama, to je apsolutno takva poruka, kada kažete ljudima da je super i da vrijeme će riješiti sve, da neće bit grijanja, da će bit toplo, šaljete poruku umirovljenicima i onima koji teško žive da su, da im nisu, da nisu prioritet, da nisu važni, ja upravo suprotno mislim da je to najvažnija tema i da se za njih isplati boriti, pa makar i u praznoj sabornici da se za njih isplatiti boriti i dok god sam zastupnik nitko me neće ušutkati da o takvim problemima govorima, u praznoj sabornici, u punoj sabornici kad je glasanje, ne znam jel danas glasanje u 12, najviše volim govoriti u punoj sabornici kad je ovdje 150 zastupnika onda najviše volim govoriti, nažalost nemam dosta često tu sreću da me tako puno ljudi ovdje sluša, ali kada nema nikoga, kada ljudi kao g. Felak govore da su to nevažne teme, ja i dalje govorim jer to je moj posao i zato se borim za ljude koji teško žive, koji ne žele slušati vremensku prognozu da znaju dal će moć i imati sredstava da upale grijanje i da plate svoje režije i da mirovine koje su narasle 40-50,00 kn budu pojedene samo sa poskupljenjem plina koji je bio, koje je bilo u travnju mjesecu ove godine, tu smo iznivelirali sve, pa i ove plaće šta traže učiteljice i učitelji, oni će biti u minusu ako se poveća 4% plaća bit će u minusu samo na osnovu povećanih troškova života i svega onoga šta inflacija nosi u proteklih nekoliko godina. Ako je inflacija 2% godišnje, pa pogledajte koliko je to, u 3.g. je više od 4% i s te strane još jednom, izdržite ljudi, svi ćemo vam dat podršku, skeptičan sam prema HNS-u vjerujte da će oni izdržati i da će izaći iz koalicije ukoliko predsjednik Vlade Plenković i HDZ ne popusti, ali mislim da treba izdržat, za ovo se treba borit i treba vratiti dostojanstvo učiteljicama i učiteljima da meni nije neugodno nekada razgovarati sa njima kada vidim koliko niske plaće imaju, koliko nakon 35.g. staža pred mirovinu moraju razmišljati o ovoj uredbi i o tome koliko će cijena grijanja poskupiti ispod prosječne plaće naših učiteljica i učitelja pred mirovinu, to je sramota i protiv toga se treba boriti i za to se treba založiti i HDZ-u se treba suprotstaviti i nijedna tema nije manje važna, niti je bitno dal je jučer Hrvatska dobila 3 ili 5:0, svi smo mi sretni bili zbog toga, ali nažalost danas ujutro smo se probudili u Plenkovićevoj RH, u RH iz koje ljudi iseljavaju, preko 100 i nešto tisuća ljudi samo zadnjih godinu dana, u mandatu skoro 200 000 ljudi, katastrofa, nemojte me molim vas gospodo iz HDZ-a g. Felak na ovaj način vrijeđati i ne samo nas ovdje, nego sve one koji nas gledaju danas na HRT-u, koji slušaju šta ovdje govorim, katastrofa, idemo se pokušat izborit za te ljude, a ne govoriti o stvarima kao da živimo u bajkovitoj zemlji, a ne u Plenkovićevoj RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Totgergeli je dignuo pločicu, ne znam, nisam shvatio jel je to replika ili povreda Poslovnika.
Pa povrijeđen je Poslovnik g. potpredsjedniče jer je kolega Maras povrijedio čl. 238. vrijeđajući zastupnike nazivajući jednog zastupnika marginalnim zastupnikom u HS. Svi zastupnici u HS vrede isto, vrede kao 1 od 151 i ja i kolega Maras i vi, svi vredimo isto i potpuno je neprimjereno u HS nekog zastupnika zvat marginalnim zastupnikom.
Dakle ovako, ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik iako se potpuno s vama slažem, potpuno se s vama slažem i mislim da je to na svakom od zastupnika da ne vrijeđa drugog zastupnika, ali nije po, procjenjujem da ipak nije povrijeđen Poslovnik. Idemo, molim lijepo? S čim u svezi?
Dakle, u vezi vaše reakcije na povredu Poslovnika, il je Poslovnik povrijeđen ili nije. Naime, nazvati nekoga marginalnim zastupnikom je retorička figura kao reći recimo…
Kolega, kolega, kolega Bauk, ajde nemoj, nemoj, kolega Bauk ne možete tako govorit…
…g. Kovaču da utječe na politiku ko građanin Finske, to je isto … [[Govornik se ne razumije]] u tom smislu.
…to vi znate jako dobro, dobro? Slijedeći put ćete dobit opomenu ako mi tako krenete govoriti. Ovaj, nemojte dobacivat iz klupe kolega Maras, naravno da ne možete govoriti tako da se ustanete i počnete pričat nešto i to vi dobro znate, ako ne znate pročitajte si konačno nakon tolko godina Poslovnik. Idemo na replike, prva je poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, dakle ja bi ovu raspravu od g. Felaka možda opravdao južinom današnjom, ali ja ću se obratiti vama i vašoj raspravi, a to je o pravim problemima građana, pogotovo grada Zagreba. Mi smo nedavno imali izvješće HERA-e gdje je gospodin iz HERA-e utvrdio da mi imamo prosječne cijene energenata odnosno plina u RH, međutim nije rekao da smo po kupovnoj moći pri dnu EU, dakle radi se o odcijepljenosti od hrvatske stvarnosti. A u Zagrebu je to posebna priča jer Gradska plinara Zagreb ima ogromnu dobit otprilike 100 milijuna kuna godišnje, a građani grada Zagreba ne vide to na svojim cijenama plina.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Nažalost puno stvari u Hrvatskoj se možemo mjeriti sa EU, a obično su to cijene i energenata i hrane i standarda i svega ostalog. Plaće i mirovine, nažalost ne. Znači bilo bi super imati ove cijene energenata u Zagrebu kada bi imali naši ljudi mirovine kao što ih imaju u Njemačkoj ili plaće kao što ih imaju u Austriji. Hrvatska nažalost i Vlada RH o tome ne vodi uopće računa, a posebno o tome ne vodi ovaj fejker iz Zagreba Bandić, on o tome uopće ne vodi računa. To se vidi i na ovom prijedlogu od 17% za učitelje u razrednoj nastavi koje se sjetio sada kao da taj problem ne postoji već odavno. I on će biti, ne neće biti HNS zadnji koji izlazi iz koalicije … [[Govornici govore u isto vrijeme ne razumije se.]]
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Kirina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Uvaženi zastupniče Maras. Slažem se da povišenje cijene grijanja će pogoditi neke građane, posebno one koji žive u hladnijim dijelovima i zato nije dobro ili popularno spominjati vremensku prognozu. A nije možda popularno spominjati da je HDZ bešćutan. Kakav je SDP u Rijeci gdje je toplo kada je Rijeka prva povisila grijanje i kada je u Rijeci započela velika afera oko razdjelnika? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Gospodine Kirin drago mi je čuti da se ne bi neko uvrijedio, ja sam rekao marginalan zastupnik zato što vjerujem da u Hrvatskom saboru je to zbilja marginalno da i u HDZ-u ljudi ne misle da je vrijeme bitno, evo sada ste me vi potvrdili. Znači gospodin Felak je marginalan sa te strane jer je jedan od rijetkih zastupnika u Saboru koji misli da je hrvatskim građanima spas ukoliko mjesec dana bude lijepo vrijeme. Znači s te strane je izraziti marginalac i ja vjerujem da u HDZ-u nema tih ljudi koji na taj način promišljaju. I dobro je da ste se i vi ogradili od gospodina Felaka jer ovo je jedna od najbizarnijih izjava koje sam ja ikada čuo u Hrvatskom saboru. Ne znam da li to još uvijek prate ovi youtuberi neka stave ovu izjavu, vjerojatno će dobiti puno klikova. Čovjek je rekao da imamo sreće jer će narednih mjesec dana biti toplo, pa nije bitno kolika će biti cijena grijanja. Hvala vam lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Felaka. Izvolite.
Poštovani, prevažni zastupniče Maras ja se duboko ispričavam što sam se uopće usudio replicirati i nešto govoriti o vašem izlaganju jer očigledno mi marginalci u ovom Saboru nemamo ta prava po vama. Ali reći ću vam da ste izrekli mnogo laži ovdje, pa ste me krivo i citirali jer upravo ste vi spominjali vremensku prognozu, gospodina Vakulu i isto tako ste rekli da se svi mole da bude lijepo vrijeme. Pa sam vam ja govorio da gledajući prognozu na AccuWeatheru u narednih mjesec dana će stvarno biti lijepo vrijeme, na vašu žalost, a na našu sreću i na sreću vjerujem svih građana RH. A dalje o vašem raspravljanju o toj katastrofičarskoj teoriji koju vi ste jedno 20 puta rekli riječ katastrofa u svojem obrazlaganju, mislim da ne treba govoriti da svi građani koji gledaju i slušaju ovaj Sabor mogu procijeniti koja je težina vaših riječi i koliko vi značite u ovom Saboru. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Gospodine Felak, nemojte se ispričavati meni. Meni se nemate što ispričavat. Ispričajte se hrvatskim građanima za ono što ste rekli i za ono kako nastupate i za brigu koju im poklanjate. Meni se ne morate ništa ispričavati i ja s tim nemam problema da vi mene ocijenite da li je moja izjava dobra, loša, da sam ovakav ili onakav, da sam dobio ovoliko ili onoliko glasova na izborima. Znači ja obično dobivam 10 i više tisuća na izborima kada nastupam, znači to je malo više od 1200 koliko ste vi dobili, a to uopće sada u ovoj situaciji nije bitno. Bitno je reći da hrvatski građani zaslužuju zastupnike koji vode računa o njima, koji neće govoriti o tome da je nebitno kakva će biti cijena nego da je bitno kakvo će biti vrijeme. I sa druge strane, da je super situacija u Hrvatskoj zato što smo pobijedili jučer Mađarsku u nogometu.
Hvala lijepa. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Zaključujem raspravu i glasovat ćemo o ovome kada se steknu uvjeti.
Izvješće o Uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Podnositelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o Uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 96 za i 9 protiv donijet zaključak kako ga je predložilo saborsko radno tijelo.
A sljedeća točka na koju prelazimo bit će: - Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2018. godinu Podnositelj je Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave temeljem članka 18. Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana predsjednica Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave gospođa Maja Kuhar. Izvolite.
Hvala. Evo, cijenjeni potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora pred vama se znači nalazi Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2018. godinu. Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave samostalno je i neovisno državno tijelo nadležno za rješavanje o žalbama u postupcima javne nabave, davanja koncesija i odabira privatnog partnera u projektima javno-privatnog partnerstva. Državna komisija za svoj rad znači odgovara Hrvatskom saboru te saboru podnosi godišnje izvješće o radu. Pred vama se znači nalazi Izvješće o radu državne komisije za 2018. godinu koje sadrži podatke o financijskom poslovanju, razvoju ljudskih potencijala, antikorupcijskom djelovanju državne komisije te naravno statističke pokazatelje rada državne komisije na samim žalbenim postupcima. Izvješće sadrži podatke o najčešćim razlozima za izjavljivanje žalbi i najčešćim nepravilnostima koje je državna komisija utvrdila u žalbenim postupcima, kao i zasebnu analizu žalbenih postupaka vezano uz predmete nabave financirane iz fondova EU. Ključni dio ovog izvješća predstavlja ocjena stanja u pravnoj zaštiti i u javnoj nabavi općenito, a ta ocjena stanja se zapravo referira na iskustva o primjeni Zakona o javnoj nabavi iz 2016. godine. Zbog svoje važnosti te činjenice da imaju značajan utjecaj na postupke javne nabave u izvješću se posebno analiziraju i određeni instituti iz Zakona o javnoj nabavi, poput planiranja u sustavu javne nabave te razvoja ekonomski najpovoljnije ponude kao kriterija za odabir ponude. Pored navedenog, u izvješću smo ukratko se osvrnuli i na razvoj i unapređenje sustava javne nabave putem Uprave za politiku javne nabave Ministarstva gospodarstva koja je nositelj uloge upravnog nadzora nad provođenjem postupaka nabave i nositelj aktivnosti edukacije u sustavu javne nabave. Upravo upravni nadzor i edukacija sudionika sustava, a pogotovo javnih naručitelja prema ocjeni državne komisije, a sukladno preporukama Europske komisije o nužnosti i profesionalizaciji javnih naručitelja predstavljaju najznačajniji korak u daljnjem razvoju sustava nabave u RH. Počevši od 1. siječnja 2018. godine stupanjem na snagu Pravilnika o elektroničkoj žalbi u javnoj nabavi, gospodarski subjekti imaju mogućnost izjavljivanja žalbe putem međusobno povezanih informacijskih sustava državne komisije i elektroničkog oglasnika javne nabave. Primjena elektroničke žalbe dovela je do određenih pozitivnih učinaka u smislu skraćivanja rokova odlučivanja na što se također referiramo i detaljno analiziramo te podatke u izvješću za 2018. godinu. U okviru antikorupcijskog djelovanja državna komisija je bila aktivni sudionik izrade i provedbe strategije suzbijanja korupcije te nositelj aktivnosti u pratećem akcijskom planu. Također u 2018. godini nastavljen je i rad na jačanju suradnje sa žalbenim tijelima u drugim državama članicama, a čemu je znatno doprinijelo i sudjelovanje u ekspertnoj grupi revizijskih tijela u javnoj nabavi na razini EU gdje je državna komisija zapravo bila jedan od najistaknutijih članova. U dijelu koji se odnosi na financijsko poslovanje državne komisije u 2018. godini treba istaknuti da je sa osnove naknade za pokretanje žalbenog postupka uplaćen u Državni proračun iznos od više od 15 milijuna kuna što predstavlja za gotovo 5 milijuna kuna veći iznos od sredstava koja su planirana za rad same državne komisije za tu istu godinu. Ujedno je i uočen blagi pad proračunskih prihoda po toj osnovi u odnosu na 2017. godinu ponajviše iz razloga primjene novog zakona koji je u jednom dijelu smanjio visinu naknade za pokretanje žalbenog postupka. Što se tiče osnovnih statističkih pokazatelja u 2018. godini državna komisija imala je u radu 1261 predmet što predstavlja 25%-tno povećanje u odnosu na broj žalbi u 2017. godini. Uzrok navedenog porasta može se pripisati logičnoj posljedici primjene novog Zakona o javnoj nabavi koji je stupio na snagu 1. siječnja 2017. godine što znači da se tek u 2018. godini nakon što se ustalila praksa i postigao određeni stupanj pravne sigurnosti dogodio i blagi porast od 25%, zapravo značajan porast broja izjavljenih žalbi pred državnom komisijom. Što se tiče samog trajanja žalbenih postupka, tijekom 2018. godine žalbeni postupak prosječno je trajao 34 dana računajući od zaprimanja žalbe pri državnoj komisiji do donošenja odluke, a prosječno vrijeme rješavanja predmeta od kompletiranja dokumentacije žalbenog postupka do donošenja odluke iznosi je 14 dana. Znači u 2017. godini došlo je do skraćivanja prosječnog trajanja žalbenog postupka za 2 dana unatoč povećanju od 25% u broju žalbi koje su pristigle u državnu komisiju. Kao što sam već spomenula, a spomenula sam znači i mogućnost elektroničkog izjavljivanja žalbe, treba posebno istaknuti ono što je naglašeno u samom izvješću da je izjavljivanje odnosno mogućnost izjavljivanja elektroničke žalbe dovela do skraćivanja rokova rješavanja, prosječnih rokova rješavanja predmeta u takvim žalbenim postupcima, tako da se u izvješću iznosi podatak da u postupcima u kojima je izjavljena elektronička žalba da je žalbeni postupak trajao prosječno 28 dana umjesto 34 od podnošenja žalbe do donošenja odluke te da je isto tako taj isti žalbeni postupak trajao prosječno 11 umjesto 14 dana od dana kompletiranja dokumentacije žalbenog predmeta do donošenja odluke državne komisije. U 2018. godini znači više od 28% žalbenih predmeta započeti su izjavljivanjem žalbe u obliku elektroničkim putem u obliku elektroničke žalbe. Obzirom da se često čuju prigovori u javnosti vezano za duljinu trajanja postupaka, žalbenih postupaka pred državnom komisijom treba istaknuti da je prema rokovima rješavanja žalbenih predmeta državna komisija među najbržim takvim tijelima u Europi u posljednjim godinama. Struktura, što se tiče same strukture, odluka državne komisije tijekom 2018. godine vrlo kratko, znači u odnosu na ukupan broj predmeta žalba je usvojena kao osnovana u 51,2% slučajeva što predstavlja blagi pad u odnosu na prošlu godinu, žalba je odbijena u 26,5% predmeta što predstavlja blago povećanje od 4%, dok je žalba odbačena zbog nedostatka procesnih pretpostavki u gotovo 16% slučajeva. U 2018. nastavljen je i trend povećanja broja žalbi na dokumentaciju o nabavi koji je iznosio 29,9%, a koji učinak se veže uz primjenu novog Zakona o javnoj nabavi i smanjenju iznosa naknade za pokretanje žalbenog postupka, a što je zapravo na neki način i bila intencija zakonodavca motivirano željom da se osigura kvalitetnija podloga za provođenje postupaka nabave u narednim fazama tog postupka. Ovo izvješće isto tako sadrži i dijelove koji se odnose na sudsku zaštitu, statistiku trajanja upravnih sporova o pravu javne nabave i strukturu samih odluka upravnih sudova. Počevši od 2018.g. Visoki upravni sud RH postao je nadležan za odlučivanje o tužbama protiv državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave s obzirom na to da je Visoki upravni sud po zaprimanju prve tužbe pokrenuo pred Ustavnim sudom RH postupak za ocjenu ustavnosti Zakona o javnoj nabavi u tom dijelu, u svim predmetima je isto tako odredio i zastoj postupka do donošenja odluke Ustavnog suda. Budući da je Ustavni sud RH znači tek u veljači 2019.g. donio odluku kojom odbija zahtjev za ocjenu suglasnosti, tek tada je zapravo Visoki upravni sud počeo sa otpremom i dostavom odluka koje se odnose upravo na ovo izvještavano razdoblje. Znači, tijekom 2018.g. trajao je svojevrsni zastoj u funkcioniranju drugostupanjske pravne zaštite obzirom da je Visoki upravni sud zastao sa rješavanjem tužbi protiv odluka državne komisije, tako da ćemo zapravo pravu sliku te drugostupanjske pravne zaštite imati tek u izvješću za 2019.g. U 2017. pokrenuta su 72 upravna spora protiv odluka državne komisije, što znači da je 7% otprilike, znači 7% odluka državne komisije osporavano pred upravnim sudovima. Državna komisija je zaprimila i 148 odluka upravnih sudova i može se reći da i strukture tih odluka vidljivo da su odluke državne komisije potvrđene u visokom postotku od 86% slučajeva. Glede same državne komisije treba istaknuti da temelj učinkovitosti rada državne komisije predstavlja stalnost ljudskih resursa na stručnim poslovima visoke složenosti koja omogućava razvoj stručnosti i znanja, a što dovodi do skraćivanja rokova odlučivanja, veće efikasnosti i kvalitete odluka. Državna komisija kao kvazi sudbeno tijelo i autoritet u području javne nabave je kreator pravne prakse i svojim odlukama, mora se napomenuti, značajno utječe na provođenje postupaka javne nabave, ne samo izravno donoseći odluke, već i posredno na način da su njene odluke izvor znanja u provođenju postupaka na koje se svi sudionici postupaka oslanjaju. Državna komisija je iz tog razloga i tijekom 2018.g. nastavila sa svojim kontinuiranim ulaganjem u usavršavanje i unapređenje razine znanja svojih stručnih osoba putem upućivanja službenika na usavršavanje na postdiplomskim programima Sveučilišta Torggata u Rimu, kao i u razmjenom iskustava sa drugim žalbenim tijelima u EU i suradnjom sa Europskom komisijom i njenim stručnim službama. Upisnik žalbenih predmeta, odluke državne komisije i zaključci o pravnim shvaćanjima javno su objavljeni u realnom vremenu na stranicama državne komisije, što dovodi do predvidivosti pravne zaštite i veće dostupnosti rada institucije. Sve navedeno u velikoj mjeri doprinosi pravnoj sigurnosti i transparentnosti cijelog sustava javne nabave. Tijekom 2018.g. državna komisija obilježila je 15.-tu godišnjicu rada koja je obilježena međunarodnom konferencijom koja je okupila renomirane stručnjake na području javne nabave iz RH, te inozemstva, kao i predstavnike akademske zajednice. Organizacijom jednog ovakvog stručnog skupa, državna komisija je nedvojbeno doprinijela razvoju i boljem razumijevanju kako pravne, prava javne nabave, tako i samog rada državne komisije u općoj javnosti. Od svojeg osnutka do danas državna komisija razvijala se i kao institucija i kao autoritet u području javne nabave u nastojanju da uvijek bude usmjerena ka 3 osnovna cilja, transparentnosti, učinkovitosti i neovisnosti. Državna komisija uživa visoki ugled u hrvatskoj općoj i stručnoj javnosti, kao i u institucijama Europske komisije i to prije svega po pitanju učinkovitosti i pravne dosljednosti. Usporednim pokazateljima u pravnoj zaštiti u državama članicama EU, Europska komisija visoko rangira upravo učinke pravne zaštite u RH. Slijedom svega navedenog pozivam vas dakle da podržite izvješće o radu državne komisije za 2018.g. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. Gđo. Kuhar, spominjali ste antikorupcijsku ulogu vaše komisije, ono što vas ja ovdje želim pitati, recite mi kakva je uloga Antikorupcijska komisija ukoliko imamo javnu nabavu u Zagrebu vezanu uz izgradnju sljemenske žičare koja je vrijedna skoro 500 milijuna kuna, a proračunski novac nije osiguran u, u proračunu Grada Zagreba i gradonačelnik mrtav hladan potpiše takav ugovor, zakon uopće ne predviđa da je to bitna povreda postupka o javnoj nabavi, nitko ne reagira, gradonačelnik preuzima obvezu u ime grada bez suglasnosti skupštine i govori da će se novac osigurati u proračunu rebalansima. Pa to je najkoruptivnije moguće ponašanje, zašto ne možete zaustaviti takva ponašanja koja prebacuju teret financiranja projekata koje vrši Grad Zagreb i koja su prenapuhana i preskupa na leđa građana da skupština o tome nije rekla niti A. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane državne, predsjednice državne komisije, izvolite.
Da, evo znači radi se očito o postupku koji je bio tijekom 2018.g., ovo izvješće je načelno izvješće koje se odnosi na sve postupke koji su provođeni tada. Ne bi htjela ulaziti sad u komentiranje nekakvog postupka koji se, koji se, koji se tada dogodio, znači ako možemo da se skoncentriramo evo na ove, na ove predmete koji su, znači predmet je izvješće o radu državne komisije za 2018.g. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Hvala g. predsjedniče. Dakle, poštovana gđo. Kuhar, ja isto imam pitanje u vezi Zagreba, dakle kakva su vam iskustva što se tiče javne nabave i žalbi u javnoj nabavi u Gradu Zagrebu? Ovaj predmet koji ću sad pokazati ne odnosi se vjerojatno za prošlu godinu, nego za sadašnju. Dakle, ovo je kanta za smeće koju građani grada Zagreba plaćaju 3800 kn, dakle ja nisam stručnjak estetski za kante za smeće, dakle ja smatram da ona baš nije estetski lijepa ali me ovdje više brine cijena koju plaćaju građani grada Zagreba. Dakle, naravno da je bio samo jedan ponuđač, dakle jedan koji je ponudio tu cijenu, tih kanti u Zagrebu ima na tisuće, sad zamislite koliko su ovih građani grada Zagreba platili ove kante ali ne radi se samo o kantama za smeće, radi se o stupićima i dr. stvarima koje u gradu Zagrebu su višestruko preplaćene.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Znači ja mislim da je problem javne nabave, javna nabava male vrijednosti. U 2017. g. ona je iznosila negdje oko 7 milijardi kuna našeg novca koji se potrošio direktnim pogodbama, svi smo svjesni da se na ovim nižim razinama ovi lokalni šerifi dijele te postupke javne nabave u nekoliko manjih iznosa i time se pogađaju sa svojim prijateljima poznanicima i kad bismo mogli kontrolirati, to bi bilo negdje oko 2% BDP-a. Slovačka ima dobar model, uvela je e-registar tih postupaka manje vrijednosti, do 1000 eura se mora odnosno iznad 1000 eura se sve mora staviti u e-registar i tome bismo možda barem malo mogli kontrolirati taj proces pa evo, to predlažem i vama da predložite Vladi a ako ne, onda ćemo mi ovdje iz Sabora ići s tim prijedlogom.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predstojnice gđo. Kuhar. Dakle, učinkovitost Državne komisije za kontrolu javne nabave je definitivno i njen rad pohvaljen je kao javan, transparentan i neovisan i prepoznat je od institucija EU-a, kada uđete na njihove mrežne stranice, zapravo i oni sami pišu kao u jednom primjeru u EU-u s pravom. Ali u javnosti je još uvijek jedna velika predodžba korupcije vezana za javnu nabavu, ne shvaćajući da vi radite po žalbenom djelu vezano za javnu nabavu. Međutim, uprihodujete oko 50% sredstava više potrebitih za rad. Je li moguće jedan dio tih sredstava preusmjeriti za određene publikacije, brošure ili nešto kako bi se ta društvena svijest i percepcija o korupciji vezano kroz javnu nabavu, mogla promijeniti? Hvala.
I slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Poštovana gđo. Kuhar sa suradnicima, ja očekujem već nekoliko godina da ću u izvješću komisije za provedbu javne nabave, da će bar netko spomenuti problem profesionalnih žalitelja. Da li oni postoje u Hrvatskoj i li ne postoje. Poduzetnici tvrde da postoje. Ako postoji taj problem, onda se to u izvješću naprosto treba spomenuti iz jednostavnog razloga da ovaj Visoki dom promijeni zakon. Uzmimo zadnji primjer recimo oko Pelješkog mosta. Koliko se razvukao taj natječaj, da li ima, ja neću reći da onaj tko se žali nema nekakvo pravo se žaliti itd., ali zaustavljati većinom projekte koji se financiraju iz proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave i državnog proračuna samo zbog toga što netko misli da bi trebao nešto dobiti i razvlačiti tu priču na nekoliko godina pa osobito kad se radi o projektima koji se financiraju iz EU-a, mislim da to naprosto morate spomenuti u svom izvješću ako postoji.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. Kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, tražim stanku u ime kluba MOST-a kako bismo se konzultirali upravo oko problema u javnoj nabavi a to je problem javne nabave male vrijednosti, kao što sam rekao, ona je u 2017. g. iznosila 7 milijardi kuna javnog novca, znači novca građana, postupci se cjepkaju kako bi onda lokalni šerifi direktno pogodovali, direktno dogovarali sa svojim poznanicima i prijateljima. MOST ima rješenje, predlažemo slovački model gdje bi imali e-registar tih postupaka odnosno te javne nabave manje vrijednosti iznad 100 eura. Zamislite ako bi se neki poslovi rascjepkali na desetak postupaka manje vrijednosti, to bi značilo da neki lokalni šerif mora 10 puta unijeti to u e-registar. Bilo bi sve puno dostupnije, transparentnije, smanjilo bi mogućnost korupcije i evo mi tražimo i od komisije, od predsjednice da to predloži Vladi RH a isto tako znači da ako do toga ne dođe, do tog prijedloga iz Vlade onda smo mi iz opozicije spremni odnosno iz MOST-a, to predložiti. Znači tu se radi o 2% BDP-a koji nam prođe kroz ruke, koji je izvan kontrole, koji se dogovara direktno pogodbom i tu je ogroman prostor korupciji. Tražim stanku u ime kluba MOST-a.
Hvala lijepo. Kolegica Jelkovac je također digla ruku, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Klub HDZ-a također traži stanku kako bi sa ovdje prisutnim zastupnicima HDZ-a još jednom istaknuli kako javna nabava funkcionira sukladno zakonu i kako u postupcima javne nabave pogotovo male vrijednosti, nema nikakvih malverzacija pogotovo u jedinicama lokalne samouprave, sve se evidentira, postupci se moraju evidentirati, postoje posebne evidencije, objavljuje se, da ne kažem da svake godine revizija posebno češlja postupke i evidencije javne nabave, sve se transparentno mora objaviti, očito kolege iz MOST-a koji je također tražio stanku se mora dogovorit sam sa sobom jer vidim da ih drugih zastupnika niti nema, ne znam s kim će se konzultirat u svom klubu, a očito da ima kompleks toga što nikada nije bio izabran za lokalnog čelnika pa nema niti saznanja kako javna nabava u lokalnoj samoupravi, a i u ostalim tijelima javne uprave funkcionira. Hvala.
Kolega Grmoja digli ste povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik 238. iznose se ne istine. Ja sam bio izabran. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … za zamjenika gradonačelnika i upoznat sam sa svim i … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Dajem vam drugu opomenu. Naravno da ću dati stanku. Vidimo se u 11,00 sati ponovo. STANKA U 10,48 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana predsjednice Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovo Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave u 2018. godini klub HDZ-a će podržati. Naime, prema članku 10. Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupka javne nabave Državna komisija je dužna jedanput godišnje Hrvatskom saboru podnijeti svoje izvješće o radu. Još jedanput bih podcrtala da je Državna komisije za kontrolu postupka javne nabave samostalno i neovisno tijelo nadležno za rješavanje žalbi i u postupcima javne nabave i davanja koncesija i postupcima odabira privatnog partnera u projektima javno-privatnog partnerstva. Ono je utemeljeno na europskom konceptu kao kvazi sudbeno državno tijelo. Međutim, iskustva Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave je nama svima iznimno značajno i mislim da bi nas u ovoj sabornici trebalo biti daleko više da vidimo koji su to problemi u sustavu javne nabave koji možemo riješiti mi novim zakonskim prijedlozima ili ne znam Vlada svojim uredbama ili pak samo oni koji rade na javnoj nabavi kako bi taj sustav bio što racionalniji, transparentniji i kako bi imali što manje predmeta svake godine. Posebno je dobro jer se ove odluke donose u žalbenim postupcima pred Državnom komisijom, javno se objavljuju na internetskim stranicama, što svakako pomaže u transparentnosti, a ide i u prilog antikorupciji. Pohvalno je kako i stoji u ovom izvješću javno dostupna pravna praksa što postupak pravne zaštite čini predvidivim. Dostavom odluke javnom objavom na mrežnoj stranici čine se i znatne financijske uštede. Ono o čemu bi ja danas posebnu pažnju obratila je korištenje sredstava EU i žalbe u tim postupcima i toj javnoj nabavi koji se nalaze i dolaze do Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave. Naime, od ulaska Hrvatske u EU događa se intenzivnije korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova. Predmeti te javne nabave financirani iz eu fondova po prvi put su u postupcima pravne zaštite javljaju u 2014. U 2018. njihov broj je 130 postupaka u kojem je doneseno 184 odluke čija je vrijednost preko 6 milijardi kuna. Ukupan broj postupaka javne nabave kojima je prva objava bila u 2018. godini je 11.847, a od toga broja je 1257 postupaka vezano za financiranje iz fondova EU. Znači da otprilike 10% postupaka javne nabave ukupno objavljene u RH odnosi se na one projekte koji se financiraju iz fondova EU, a ponovno 10% svih tih projekata i svih tih javnih nabava dolazi do Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave što znači da postoje žalbe na te predmete. Trajanje postupka u žalbenim predmetima financiranim iz fondova EU može se vidjeti iz izvješća i 14 dana od kompletiranja do donošenja odluke, 25 dana od urednosti žalbe do donošenja odluke i 34 od zaprimanja žalbe do donošenja odluke. Kada to usporedimo sa vremenom trajanja žalbenog postupka za sve predmete, znači sada ne samo one koji se odnose na eu fondove, financirane iz sredstva iz eu fondova, već na sve ostale javne nabave ponovno vidimo da je prosječno vrijeme od zaprimanja žalbe do objave odluke 34 dana, a prosječno vrijeme od datuma kompletiranja žalbenog predmeta do donošenja odluke 14 dana. Mislim da bi svi zajedno, a time i Državna komisija za kontrolu postupka javne nabave morala dati još veći akcent i prioritet upravo na ove projekte jer smo svi zajedno prozivani ako iskorištenost sredstava EU nije na onom nivou u kojem bi mi željeli, znači sada ulazimo u 2020. godinu znamo da sva sredstva moramo povući do 2023. godine i svi moramo imati isti cilj. Svjesni smo činjenice da su to iznimno zahtjevni postupci, složeniji, da tu je potreban daleko veći oprez, ali evo i sa ove govornice zamolba da se ipak ovim projektima da još veći značaj i prioritet, naravno na uštrb kvalitete. Velika poboljšanja postoje kritike da još uvijek postoje problemi i neke nedorečenosti što dovodi do upravnih postupaka, odugovlačenja i slično, međutim upravo kroz ova izvješća bi mi svi trebali vidjeti koje su to točke na koje moramo svi zajedno dati više pažnje. Korištenje europskih sredstava vezano je uz vremenske rokove, visoka je procjena vrijednosti nabave, izuzetno su složeni postupci, opsežna i složena dokumentacija u postupku u pravilu sudjeluju konzorcij s ekonomskim operaterima iz država članica EU te postupci javne nabave su pod nadzorom EU i nakon njihova dovršetka po kriterijima koji su različiti od kriterija u domaćem zakonodavstvu i sa mogućnošću opoziva sredstava. Tu je povećano i učešće stručnih savjetnika, uključujući odvjetnike u postupcima javne nabave što svjedoči u sve većoj profesionalizaciji i visokom stručnom nivou. Tako u 2018. godini imamo žalitelje koji su samo u toj godini imali 27 izjavljenih žalbi. To je ono što je spomenuo maloprije kolega Šuker, zaista postoje tvrtke koje se isključivo bave podnošenjem žalbi i njihove žalbe su jako dobro kvalitetno napravljeni i evo imamo samo jednog žalitelja koji ima u 2018. čak 27 podnešenih žalbi. RH je stigla sada do prosjeka u korištenju sredstava EU, te smo sad u rangu sa Njemačkom i Slovačkom, međutim još uvijek ne možemo biti prezadovoljni i moramo još uvijek jako puno raditi. Naime, prošle godine smo bili u ovo vrijeme ispod prosjeka EU po iskorištenosti europskih sredstava na 52%, dok ove godine europski prosjek je 77%, a RH je ugovorila 78%. Jedan od razloga stoji kašnjenja novaca na račune je u procesu javne nabave gdje žalbe na provođenje postupka usporavaju projekte. Točno je to, stoji u izvješću koji smo dobili ovaj tjedan iz Brisela, pa evo molba da i državna komisija za kontrolu postupka javne nabave da svoj doprinos kako bi to vrijeme bilo što kraće. Državna komisija se sastoji od 9 članova, imamo zaposleni 34 iako je uredbenom predviđeno 48 radnih mjesta. Važno je napomenuti da složenost poslova ovog tijela stalno i značajno raste što je uvjetovano predmetima javnih nabava upravo koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, a što sve više utječe na potrebu primjene i međunarodnog prava u žalbenom postupku, pa je kontinuirano prisutna i potreba jačanja administrativnih kapaciteta, možemo vidjeti da je planirano i utrošeno za plaće 7,5 milijuna kuna, za materijalne troškove 2 milijuna kuna, od toga čak 36% sredstava utrošilo se za najam prostora, sve je to izdvojeno iz državnog proračuna, međutim istovremeno treba reći da se više sredstava slilo po osnovi naknada za pokretanje žalbenog postupka i upravnih pristojbi, te je tako u državnom proračunu u 2018. uprihodovano 15 milijuna kuna. Ako usporedimo sa ranijim godinama 2016. smo imali još više, čak 21 milijun kuna. Broj zaprimljenih žalbi u 2018. bio je 1170 predmeta, od toga 787 na odluku o odabiru, dok je 345 na objavu i dokumentaciju za nadmetanje, što je mnogo više nego ranije. Može se vidjeti da je na dan 31. prosinca ostalo 156 predmeta neriješenih, ali uglavnom se radi o onim predmetima koji su zaprimljeni u prosincu. Uvećan je postupak usvajanja žalbi, naime sada on iznosi preko 51%, najviše čak 305 odluka imamo o odabiru koje su trebale biti poništene, dok npr. nije donesena nijedna odluka o poništenju ugovora o javnoj nabavi ili okvirnog sporazuma. Ponovno po broju usvojenih žalbi prednjači HEP, ima čak 43, međutim veći je problem onih institucija čiji je broj usvojenih žalbi u odnosu na ukupan broj postupaka riješenih žalbi, viši. Imamo npr. slučaj da čak 100% žalbi koje su riješene su i usvojene, kao npr. kod HZJZ iz Zagreba. 2016.g. usvojen je novi Zakon o javnoj nabavi, pa je državna komisija tu po službenoj dužnosti pazila na određene postupovne i osobito bitne povrede i reagirala, pa tako je i u 2018. utvrdila postojanje takvih povreda u 76 odluka i to je razvidno smanjenje broja odluka u kojim je utvrđena osobita bitna povreda. Uvedena je mogućnost da se žalbe podnose elektroničkim putem na što se odlučilo preko 28% žalitelja i što govori da je relativno brzo se prihvatila ta mogućnost, međutim i tu se već utvrdilo da postoje brojne manipulacije, možda čak i više, dok je vrijeme trajanja takvog postupka kraće i to i za 6 dana. Zakon o javnoj nabavi omogućava i pokretanje upravnog spora protiv odluke državne komisije i to žurne naravi, tu treba također reći jednu posebnost, naime takvih je upravnih tužbi podignuto u 2018. i 100, što je 7% ukupnih odluka. Međutim, u 2017. Visoki upravni sud RH postao je nadležan odlučivati u prvom stupnju. Kako je po zaprimanju prve tužbe u 2017. visoki upravni sud pokrenuo pred Ustavnim sudom RH postupak u svim predmetima je odredio i zastoj postupka do odluke ustavnog suda. Budući je ustavni sud u 2019. donio odluku kojim se odbija zahtjev u ovim predmetima, bit će više sigurno napisano onda u izvješću za 2019.g. Donošenjem novog Zakona o javnoj nabavi koji je stupio na snagu početkom 2017. nastojalo se u izvjesnoj mjeri popraviti sve ono što je komisija predložila i što je temeljeno na iskustvu zasnovanom na analizi nedostataka i preporuka koje su između ostalog sadržane i u prethodnim izvješćima državne komisije. I u ovom izvješću imamo i navode se najčešće nepravilnosti, specifične pogreške, najčešće žalbeni navodi, bez obzira što svega 2.g. imamo, nešto više od 2.g., koristimo ovaj Zakon o javnoj nabavi, vjerujem da državna komisija ako ima nove konkretne prijedloge koje naravno se nisu u suprotnosti sa uredbama i direktivama EU, da će resorno Ministarstvo gospodarstva, Vlada RH, a time i ovaj HS, usvojiti one izmjene koje bi mogle donijeti do ubrzanja postupka, racionalizacije i transparentnosti čitavog postupka, evo ja bi još jedanput tu podcrtala da nam je od velike važnosti rješavanje predmeta koji se odnose na projekte financiranje iz sredstava EU, pa time i molba da se tim projektima da i tim žalbama prioritet. U svakom slučaju Klub HDZ-a podržat će ovo godišnje izvješće. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa kolegice i kolege zastupnici, kolege iz Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave, evo na početku da kažem nekoliko riječi i o samoj komisiji i o tome o izvješću koje smo dobili za 2018. godinu, a koje je potpisano od predsjednika Gorana Matešića koji nije ovdje, naravno jer se desila promjena na čelu komisije i sada raspravljamo o izvješću o proteklom razdoblju gdje je kolega bio predsjednik, ali dobro radi kontinuiteta normalno je da, da sada to nastavlja i nova, nova čelnica, nova predsjednica tog tijela. Ono što mogu u startu reći radi se o području koje je vrlo važno, znači 6 milijardi kuna se kontroliralo u tim postupcima, radi se o tijelu koje bi trebalo spriječiti pojedinog koruptivnog ponašanja koje nažalost u javnoj nabavi dosta ima, pa čak i zakon koji smo donijeli ja bi rekao ne otklanja u potpunosti mogućnost da se koruptivno djeluje ne samo u smislu da se nekome pogoduje, nego koruptivno je djelovanje i nezakonito djelovanje. I ako ja ovdje kažem što moram priznati da me malo šokiralo prilikom replike kolegici iz komisije da se odvila jedna nabava vrijednosti skoro 500 miliona kuna, a da zakonom kako je to definirano sredstva moraju biti osigurana u proračunima odnosno projekciji, znači na takvu, na takvu informaciju ja očekujem kao zastupnik da ljudi koji se bave javnom nabavom i tijelo su koje to kontrolira reagira po službenoj dužnosti i da kaže da se oglasi, da kaže da li je nešto ok ili nije ovdje u saborskoj raspravi je to vrlo jednostavno moguće. Ja pozivam još jednom gospođu Kuhar da mi kaže da li je normalno da Grad Zagreb raspiše javni natječaj, ovaj napravi posao i ugovori posao od 500 milina kuna, a da novaca u gradskog proračunu za to planiranog nema, niti u godini 2019., niti u '20. kada bi trebala biti žičara završena. Znači radi se o žičari, radi se o tome, a o tome ću nešto govoriti u svojoj raspravi, imamo projekt u Gradu Zagrebu koji naravno Zagrepčani željno iščekuju, znači želimo nakon 12, 13 godina imati mogućnost da na Medvednicu kao što se to i 50 godina prije toga radilo ode se žičarom, ali naš gradonačelnik to koristi da jednim netransparentnim poslom zadovolji i neke privatne interese. Imamo duplo skuplju žičaru nego šta bi je trebali imati i na kraju će to ili kroz proračun ili kroz cijenu karte plaćati Zagrepčani desetljećima. I onda ja kažem ovdje u hrvatskoj sabornici, pred svima vama, pred hrvatskom javnošću da nije planiran novac u proračunu, zakon to definira, a gospođa Kuhar koja je čelnica tog tijela me uputi da raspravljam ovaj o postupcima javne nabave koji su u ovom izvješću mada je i taj postupak se provodio u 2018. godini, o tome ću također nešto reći kako nije sumnjivo ljudima iz komisije za javnu nabavu da žalbe koje su dobili upućuju na određene stvari koje baš nisu normalne i transparentne jer se u tim žalbama vidi da su za radove angažirani određena mehanizacija koja nije bila ni registrirana firma umjesto da ima svoju mehanizaciju, da angažira od onih koji to mogu obavit ona ide od pojedinačno od ljudi znači sve u toj nabavi smrdi, kako bi se reklo. I o tome bi se dalo pričati danima, ali ono šta ja načelno očekujem da mi ovdje kaže predstavnik komisije, predsjednica, da li je prihvatljivo ponašanje potpisati ugovor o javnoj nabavi na milion, 10, 100, 400 ili 500 u ovom slučaju bez da su sredstva osigurana i šta misli komisija o tome da se na taj način vodi javna nabava u Gradu Zagrebu i troši proračunski novac i zadužuje građane Grada Zagreba i stavlja pred svršen čin ovaj gradsku skupštinu. I ne očekujem odgovor da to nije bitan dio postupka javne nabave pa to po službenoj dužnosti komisija ne kontrolira. Ako je to tako onda izvolite predložiti izmjenu zakona o tome ili inicirajte i preko Ministarstva gospodarstva da se to promijeni jer to je gospodo izvrgavanje volje građana i stavljanje izvršnih tijela odnosno predstavničkih tijela pred svršen čin i to se ne smije raditi. Znači, očekujem odgovor kolegice tijekom ove rasprave i da kaže stav po pitanju toga da je Grad Zagreb potpisao ugovor vrijedan više stotina miliona kuna, a da novce planirane u gradskom proračunu niti projekcijama za buduće razdoblje nema. Znači, tih novaca nema, odgovor gradonačelnika je bio da će rebalansima rješavati situaciju. A sada kada krenemo konkretno na ovo izvješće i na ono što je upisano u njemu, ono što ja izvlačim kao zaključak znači prvenstveno ja nemam dojam da se neki javljaju samo zato da bi se javili jer postoje određene nakade koje moraš uplatiti da bi se uopće mogao žaliti i one nisu male. Znači kreće se od 5.000 kuna za one najmanje postupke pa sve do 100.000 kuna za vrijednost nabave više od 60 miliona kuna. Znači nitko neće ukoliko misli da nije u pravu uplatiti 50 ili 30 tisuća kuna i onda iščekivati što će se desiti i na kraju taj novac utrošiti bez veze. To se pokazuje i u relativno visokom postotku usvojenih žalbi šta sugerira naravno i na problematično ponašanje pojedinih institucija. Znači kada pogledate ovih 60 institucija koje su imale 5 i više žalbi na određene svoje postupke javne nabave, mislim, to može biti slučajnost ali u svim ovim institucijama, odgovornost nosi vladajuća stranka odnosno većini, ima nešto i HNS-a malo ali kad pogledate svih 60, nevjerojatno da se netransparentnost najviše odvija pod okriljem HDZ-a. Znači 60 institucija i ja nisam mogao naći niti jednu koja nije iz vladajuće koalicije. Tu naravno se ističe i grad Zagreba kao jedna od onih institucija koja je imala čak najviše riješenih žalbi, znači 72od kojih su usvojene 27 što vam govori samo po sebi bez obzira što ima jako puno postupaka javne nabave, govori vam samo po sebi gdje i na koji način stvari ne štimaju, u kojoj instituciji stvari ne štimaju. HEP koji također dominira ne samo kao jedna firma, tu ima nekoliko tvrtki iz sustava HEP-a, znači HEP operator distribucijskog sustava ili HEP proizvodnja koji također imaju jako puno postupaka i šta je još lošije, čak 71% usvojenih žalbi. I kada bi čovjek ovako na prvi pogled rekao, vidi se da su najveći problem velike državne tvrtke gdje se to politički vjerojatno raspodijeli tko će šta raditi, u HEP-u sam imao jako puno i anonimnih pisama, čak sam neka proslijedio dalje da se vidi o čemu se radi i neka su i potpisana sa sumnjama na netransparentni rad. Znači svih tih 60 tvrtki rekao sam, ima odgovornost, imaju ljudi iz vladajuće koalicije, nisam mogao naći niti županiju niti u vlasništvu neke županije gdje je sadašnja opozicija na vlasti odnosno gdje bi se moglo reći da postoji netko drugi tko nije iz vladajuće koalicije Andreja Plenkovića. Žalitelji i ovo šta je rekla kolega maloprije iz HDZ-a, da postoje profesionalci, ja tu vidim nekoliko tvrtki koje, mislim, ljudi se žale, ne, očito se javljaju na jako postupaka ali vidim jako veliku uspješnost nekih, znači Siemens, Shimatzu i Croatia osiguranje i osiguranja druga se žale i velik je broj žalbi kojim im prolaze odnosno koji su uspješni i to vam sugerira gdje su postupci javne nabave problematični, po ovome šta ja vidim iz ovoga, to su ili u zdravstvu, znači od ovih prvih 22, ima barem 6, 7 tvrtki koje se javljaju na natječaje u zdravstvu, znači lijekovi i oprema. To vam također opet govori gdje je problem i gdje je izvor potencijalne korupcije. Znači na koji način se nabavlja oprema, kako se guraju određeni ponuđači itd. i osiguranje koje također evo dominira sa nekoliko tvrtki koje su se žalile. Znači, ja bi volio kada bi netko, možda Državna revizija, napravila reviziju tih postupaka u području zdravstva i obrazovanja u i ministarstvu i u bolnicama jer vidimo i da je jako puno ovih koji imaju puno žalbi i kojima je puno prihvaćeno žalbi, upravo u općim bolnicama ili kliničkim bolnicama u gradovima Zagrebu, Rijeci i dr. gradovima di su kliničke bolnice. Znači, tu se jasno vide područja u kojima potencijalno može vladati najveća korupcija i tko odgovara za ta područja odnosno kome leži najveća odgovornost. Što se tiče brzine rada, mi nemamo nikakav prigovor, mislim da su ovo rokovi s obzirom na količinu posla koja postoji primjereni, s druge strane što se tiče broja žalbi koji prolaze u upravnom postupku na upravnom sudu, dobro je da on pada iz godine u godinu i što se tiče samog broja upravnih postupaka i što se tiče postupaka koji se prihvaćaju, znači sa te strane je to iz godine u godinu sve manje i manje ali opet postoji i sa te strane bilo bi dobro da postoji, da taj broj bude manji, znači da odluke državne komisije budu korektnije odnosno da sudovi ne korigiraju njihove odluke, naravno to nikada nije u 100%-tnoj mogućnosti da se ostvari jer uvijek netko može pogriješiti i na kraju krajeva, sud je tu kao kontrolno tijelo i ono tijelo koje će na kraju donesti konačnu odluku ali trendovi su po meni zadovoljavajući što se tiče i toga i što se tehničkog rada državna komisije. Što se tiče dorade zakona odnosno da pokušamo detektirati koji su najveći problemi i područja u točke korupcije koja se možda dešava u sustavu javne nabave, tu komisija nažalost po meni ne radi dovoljno i kada se ukaže na problem, morala bi biti glasna i jasna i javno ne samo koristiti ulogu svoju u postupcima, donositi rješenja. Ja ne vidim nikakav problem da gđa. Kuhar zauzme svoju poziciju u javnosti i nekim javnim djelovanjem pokuša unaprijediti cijeli sustav i ukazati na potencijalne probleme u samim zakonskim rješenjima jer ako vidite da nešto u zakonu nije ok, ako vidite da to netko svjesni krši, a još jednom ću reć, gradonačelnik grada Zagreba je svjesno potpisao znajući da nema novac planiran u proračunu ugovor niti u projekcijama proračuna, ugovor za sljemensku žičaru koju ćemo plaćati iz proračuna i kroz cijenu karte još desetljećima, onda ima pravo i reagirati pa makar i u Saboru ovdje reć da to nije u redu i to je već neka vrsta reakcije. Ako se šuti, onda se tolerira takvo ponašanje i na neki način šalje vrlo krivo poruka hrvatskim građanima i svima onima koji sudjeluju u postupku javne nabave a to je da mogu kršiti zakon i da ih baš briga, da neće nitko to ni spomenuti a kamoli da će se na ozbiljni način time pozabaviti. Tako da evo, mi ćemo podržati izvješće s time da se nadam da će se u budućnosti stvari na ovim područjima koje sam maloprije istaknuo, popraviti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolege iz komisije za javnu nabavu, kolegice i kolege. Pred nama je evo Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave za 2018. godinu. Kad imate ovako jedno izvješće onda ga uvijek treba gledati u kontekstu prethodnih, treba vidjeti koji su tu pomaci napravljeni jer je riječ o komisiji koja je 2003. g. osnovana, dakle ovo izvješće govori o rezultatima 15 g. rada komisije i tu treba gledati da li su napravljeni nekakvi pomaci, da li stvari koje se dešavaju su nešto bolje, kako komisija radi i u tom kontekstu kad ocjenjujemo ovo izvješće, mi ćemo u klubu GLAS-a ga podržati. Dakle riječ je o komisiji, riječ o tome koja ima kvazi sudbene naravno, to je neovisno i samostalno tijelo. Onoj je prvenstveni zadatak je zaštita tržišnog natjecanja i učinkovito trošenje javnih sredstava i ono što je važno nakon 15 g. rada komisije, da tu komisiju i kroz ovo izvješće vidimo i njen rad kroz tri elemenata. Jedan element je transparentnost, drugi element je učinkovitost i treći element je neovisnost. Kad govorimo o transparentnosti, to je ono što sve institucije zaista pokazuju jedan napredak ali ne dovoljan a to je o radu da sve vidimo na mrežnim stranicama, da možete vidjeti rezultate tog rada i u tom smislu zaista vidite jedan određeni napredak. Kad govorimo o učinkovitosti, kad to uspoređujemo sa nekim drugim izvješćima koji su bili prošlih godina i kad vidite u proteklim godinama, to je uvijek predmeta negdje oko 1000, neke godine nešto više, neke godine nešto manje i vidi se zapravo da je zaista rad komisije učinkovitiji i to je dobro. Naravno da bi mi htjeli da bude još brže, naravno da bi htjeli da se rješenja donose još brže, naravno da bi htjeli da na upravnom sudu se broj predmeta koje komisiji se poništava, bude manji ali ako vidite da tu postoji određeni napredak, da tu postoje elementi, to jednako tako treba cijeniti. I sad imamo ta neovisnost. Nama je uvijek upitna ta neovisnost ali ajdemo nekako to gledati u kontekstu da zaista treba omogućiti da rad komisije bude neovisan. Kad malo gledate sve ove tablice, vidite da je najviše predmeta bilo u gradu Zagrebu kad je riječ o javnoj nabavi, vidite da je grad Zagreb imao koliko je žalbi imao i koliko je riješeno odnosno koliko je žalbi prihvaćeno, negdje oko 35%, u HEP-u je to 75% i to je alarmantno. Jednako tako je zgodna ova tablica sa tzv. profesionalnim žaliteljima pa možete vidjeti da taj prvi profesionalni žalitelj ima 27 žalbi, dakle to je netko tko se apsolutno profesionalno s tim bavi i to je nešto što bi iz ovog izvješća možda bilo zgodno da neka druga tijela se pozabavi radom te tvrtke i da vidi s čim se ta tvrtka zapravo bavi, koliko ima zaposlenih. Ja slučajno znam o kome je riječ. Koliko ima zaposlenih, s čim se bavi, da li je te poslove na kojima su žalbe za poslove da li je uopće radila, nije radila jer jednostavno mi imamo profesionalne žalitelje i tu je vrlo jasan odgovor zašto to oni čine. No međutim meni ono što mi je interesantno u ovom izvješću i što mislim da treba biti i jedan od elemenata rasprave, a to su dobro popisane specifične pogreške naručitelja. To je nešto što tijela koja zaista su u postupku javne nabave i sve ostalo, to je nešto što bi bilo zgodno voditi računa, to je nešto o čemu moramo voditi računa kroz izmjenu zakona, to je nešto o čemu se treba voditi računa i čelnici tih tijela da vide šta je, pa bih ja dozvolite mi i malo o tome raspravila. Kaže, nejasna i kontradiktorna dokumentacija o nabavi. Zamislite ako dobijete nejasnu i kontradiktornu dokumentaciju o nabavi, kakav rezultat može biti. Jednako tako, nejasan i kontradiktoran. Zatim narušavanje integriteta i jasnoće dokumentacije o nabavi brojnim izmjenama i objašnjenjima. Zaista, ako krenete u postupak javne nabave i ako onda imate barem 4 ili 5 objašnjenja ili izmjene, naravno da više nitko ne zna što je na snazi. To vam je kao ona priča kad imate zakon pa ga mijenjate svake godine i na kraju jedan pročišćeni tekst zakona više nitko ne zna gdje je i što je. Zatim, neopravdano ograničavanje tržišnog natjecanja propisivanjem detaljnih tehničkih specifikacija. To je ono što imamo prilike u javnosti vidjeti. Kad netko uđe u nabavu, ne znam, automobili su uvijek vrlo interesantni, onda jedino valjda u dokumentaciji ne piše koja je boja automobila, piše sve ostalo. Dakle to su nekakvi elementi o kojima treba voditi računa i o kojim treba voditi račun i kod zakona ali o kojem bi trebalo voditi računa i Državna revizija kad ima u reviziji pojedine ustanove da vidi što se je tu dešavalo. Zatim, propisivanje kriterija za odabir gospodarskog subjekta kojim se prelaze minimalne razine sposobnosti. To vam je dakle nekako jednostavnim rječnikom, to su vam oni postupci kad u tim postupcima napisani su za određenog, za određenu tvrtku, Grad Zagreb je uvijek interesantan, interesantan je iz jednostavnog razloga što tu zaista imate vrlo interesantnih situacija, ja neću upotrijebiti neke grube riječi, ali mogla bih upotrijebiti. Pa onda vidite recimo neki postupak javne nabave u Gradu Zagrebu gdje je propisano da mora biti 3 zaposlenih određenih specifičnih znanja i znate da postoji recimo samo jedna tvrtka u Zagrebu koja to može ispuniti i onda vam je sve jasno, sve vam je nacrtano. Zatim, nepravilno određivanje kriterija za odabir ponude, kriterij ekonomski najpovoljnije ponude. Kad smo imali opći Zakon o javnoj nabavi, vi dobro znate cijeli taj postupak odnosno vezan uz Zakon o javnoj nabavi i rad ove komisije je usko vezan s tom, s tim i izuzetno je dobro da kad se mijenja zakon, kad se donosi novo, da se konzultiraju kolege koji rade jel oni mogu svojim znanjima, svojim iskustvima, doprinijeti da propis bude bolji. Prvo, prvi kriterij koji smo imali, koji nam je bio najjednostavniji je bila, bio kriterij cijene. Zašto? Zato što nam je to nekako najjednostavniji u smislu odabira, a i najjednostavniji vam je u smislu kasnije kad dobijete žalbu da imate jedino kriterij cijeni onda vam je to vrlo jednostavno. No ono što je pokazano, pokazano je da to jednostavno nije dobro, da se trebaju uključiti i neki drugi kriteriji i dobro da su uključeni. Ti drugi kriteriji uvijek su vam nekako rubni, s jedne strane ona izreka da je put do pakla popločen dobrim namjerama kad uvedete sve te druge kriterije onda vam se tu otvori mogućnost zaista da i to ono što ljudi ne vole, znate kad imate egzaktno, kad popunite sve kućice i ono stavite križić onda vam je to vrlo jednostavno, kad uvedete nekakav drugi kriterij koji još treba objašnjavat, onda vam to nije tako jednostavno, ali mislimo da za kvalitetni odabir je izuzetno važno, zatim je odstupanje od uvjeta i zahtjeva iz dokumentacije prilikom pregleda i ocjene ponuda. Stvar je vrlo jednostavna, dakle ti imaš točne elemente koje trebaš pogledati, a ako si odstupio treba znat tko je odstupio, zašto i zbog čega. Zatim prihvaćenje nedostatnih dokaza sredstava kojim se dokazuje nepostojanje osnova za isključenje, zatim nepravilna primjena odredba o dopuni i pojašnjenje ponude i manjkavo obrazloženje razloga za isključenje i neispunjavanje kriterija. Dakle, ono uvijek to manjkavo obrazloženje razloga je nešto što definitivno vam je, dakle kad imate egzaktne kriterije, kad su vam oni ne znam matematički, oni su vam jednostavni, kad su vam neki kriteriji u koje vi morate uključiti neke druge stvari onda vam je cijeli taj postupak nešto kompliciraniji, ali budući da mi vidimo da komisija svake godine ubrzava odnosno smanjuje broj dana koji je po prosječno potreban po jednom predmetu, vidi se da su se tu već neke stvari ustabilile i dobro je da su se ustabilile. Ono što kroz rad komisije trebamo jasno pročitati je slijedeće, a to je prvo da zaista se vodi računa i da se kolege koji rade u komisiji aktivno uključe i uključeni su u izradu propisa po kojim oni kasnije djeluju i koji su im važni za njihov rad, ja pri tom prvenstveno mislim Zakon o javnoj nabavi jer kad vidite da je 98 predmeta koji su vezani uz to i dobro je da uvijek budu neke poboljšice koje su zajedno sa komisijom. I nešto što je važno kroz rad ove komisije, a to je njen antikorupcijski učinak. On, komisija jednostavno u izradi strategije za Anti korupciju mora biti aktivan sudionik, mora biti aktivan sudionik iz jednostavnog razloga, kroz sve ove postupke, kroz sve ove tzv. profesionalne žalitelje oni vide manjkavosti, iz tih manjkavosti se vide točno neki elementi kojim se odluči namjerno složiti cijeli postupak da se pogoduje nekom i jednostavno ono što mora biti interes svih nas, a to je kad vidite liste odnosno elemente po kojim se pojedine države ocjenjuje, RH je kad je riječ o antikorupcijskim naporima odnosno situaciji vezano uz Anti korupciju odnosno napore koje radi je vrlo nisko na toj listi, to samo znači da je odlučila se za status quo, pa kako nam je je. To jednostavno nije dobro, to su stvari koje treba mijenjati i ja tu čitam ulogu o radu Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave. Ono što jednako tako kad će biti izvješće za 2019. bilo bi dobro vidjeti da je napredak u onim tzv. kvantitativnim elementima, to znači da se je povećala učinkovitost, smanjen broj dana, to je moguće, to je moguće nekim alatima, moguće je s ljudima koji imaju veće iskustvo, ali ono što treba vidjeti i ovi kvalitativni pomaci, ti kvalitativni pomaci su definitivno sudjelovanje kolega u izmjeni pojedinih zakona ili donošenje novih koji se definiraju ovu problematiku i ono što je, što bi bilo kvalitativno, a to je aktivnije uključenje u dokumente prvenstveno je riječ o strategiji koja je vezana uz Anti korupciju odnosno borbu protiv korupcije, iz jednostavnog razloga što kad malo vidite ove elemente koje sam bila slobodno nabrojiti, malo analizirati, a koji su prvenstveno definirani od strane komisije, a to je specifične pogreške naručitelja. Ako neki naručitelj uvijek ima određenu specifičnu pogrešku iz kojeg vi čitate da samo jedna tvrtka zadovoljava uvjete, da samo jedan tip automobila može biti, da samo jedna tvrtka može raditi radove recimo na održavanju javne rasvjete ili nešto slično, onda apsolutno to ima elemenata Anti korupcije i treba voditi računa da kroz strategiju se nekako sva iskustva koja imaju, a ja sam sigurna da nakon 15.g. rada ove komisije imaju itekako dobra iskustva da se ta iskustva definiraju kroz strategiju i da ih bude manje jer ako su to specifične dakle stvari koje imaju naručitelji, onda to znači da se to ponavlja iz godine u godinu i treba voditi računa da zaista nema elemenata da se ponavlja iz godine u godinu odnosno da kada državna revizija tamo ide i radi jednako tako vodi računa i o stvarima koje su bile kroz komisiju i o vidi, žalba vidi predmeti koliko je u žalbenom postupku bilo prihvaćeno, to znači ako se, da možda još pojasnim da budem apsolutno jasna, ako jedna općina i grad, ako joj kontinuirano padaju predmeti odnosno prihvaćaju se žalbe iz razloga što su na njihovim natječajima odnosno bili uvijek ustanovljena greška kojom se je cijela dokumentacija složena na način da može dobit samo jedna tvrtka, onda je to alarm i za neke druge institucije, kao što sam uvodno rekla mi u Klubu GLAS-a ćemo podržati ovo izvješće za 2018. iz jednostavnog razloga što se kroz njega vidi 15.g. rada ove komisije, vidi se da u onim ključnim elementima, a to je transparentnost, učinkovitost, neovisnost po kojim bi se trebalo ocjenjivati rad jedne komisije, tu se vidi napredak i vidi se da su ta 3 elementa elementa koja su apsolutno zadovoljavajuća. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana predsjednice državne komisije sa suradnicima, kolegice i kolege, uglavnom i u ime Kluba HDZ-a kolegica Branka Juričev rekla i sublimirala zapravo sve ono što je vidljivo kroz ovo izvješće, pa evo i zbog vremena i poštovanja prema kolegama ne želim se ponavljati, ali reći ću nekoliko stvari vezano za državnu komisiju odnosno za ovo, za ovo izvješće i zbog javnosti, a i zbog same komisije. Dakle i kao i neovisno i samostalno tijelo državna komisija isključivo je vezana za rješavanje žalbi u vezi sa postupcima javne nabave. Dakle, često puta ovdje i od kolega govorimo o tome ispada da zapravo se državna komisija bavi javnom nabavom, a ne zapravo rješavanjima žalbi u vezi s postupcima javne nabave. Kao takva Državna komisija za kontrolu javne nabave može podnijeti optužne prijedloge za prekršaje, ali i za neke druge propise što uredno zapravo i čini. Vi ste zapravo racionalni u svom poslovanju i vidi se kroz ovo izvješće, kroz ove brojke, dakle sredstva koja vi rashodujete kroz državnu komisiju odnosno sve ono što uprihodujete i kroz pristojbe u žalbenom postupku u državni proračun, dakle sredstva ne idu državnoj komisiji, već idu državnom proračunu i vi s tim ne možete, ne možete raspolagati. Učinkovitost državne komisije, kao i njen rad, transparentnost, neovisnost u radu zapravo prepoznala su i tijela Europske komisije što se zapravo može viditi i na mrežnim stranicama, njihovim mrežnim stranicama kroz zapravo projekat mreže i na tome je iznimno puno radio i Goran Matešić koji je zapravo bio predsjednik državne komisije, danas je on i u mirovini i mislim da je ovo prigoda da mu se zahvalimo na njegovom predanom radu i na svemu onome što je zapravo učinio kroz državnu komisiju jačajući je kao neovisno tijelo. Umjesto njega danas je tu kolegica naša Maja Kuhar i s obzirom da ja poznajem njen rad od prije, ja ne sumnjam da ćete vi revno izvršavati te obaveze vezano za državnu komisiju i da će svako slijedeće izvješće biti još bolje i još bolje. U prethodnim izvješćima 2017. i 2016.g. često ukoliko ste to pratili kroz fonogramsku raspravu i zapise, mogli ste čuti od naših kolega određene objede vezano za profesionalne žalitelje i ovo što je govorio g. Šuker, ali i za Visoki upravni sud RH gdje se zapravo govorilo da on kroz svoje postupke u upravnom sporu protiv, protiv vaših odluka, ne vaših osobno, nego protiv odluka državne komisije, zapravo je predugo čekanje i to čekanje na neki način onemogućava bolji gospodarski razvoj jer su zapravo stopirana određena sredstva. Treba reći da u tom trenutku se ne blokiraju, ne blokiraju sredstva ponuditelja, već da on s njima za vrijeme trajanja spora može raspolagati. No nešto drugo kod ovog izvješća upada u oči i mi smo o tome govorili i sjećam se da je i bivši predsjednik izražavao nadu da će uvođenjem e-žalbe od 1.1.2018.g. zapravo se određeni, određeni postupci skraćivati odnosno da će ponuditelji oni koji su u postupku žalbe više koristiti taj alat e-žalbe. Kroz samo izvješće ovdje se kaže da je nekih 28 odnosno 29% predmeta samo obuhvaćeno kroz e-žalbu odnosno od nekih 1170 predmeta otprilike 330, 336 predmeta je bilo kroz rješavanje e-žalbu, to sad mi nije jasno ili zapravo, ili oni koji su u postupku žalbe ne koriste, ne koriste taj alat, ali ga zapravo i ne moraju koristit koliko ste mi rekli, dakle oni nisu u obavezi korištenja tog alata, a mogu ga koristit. Dakle, do sada je to bilo skraćivanje sa 34, znači danas je to na 28 dana odnosno prosječno vrijeme od datuma kompletiranja samog žalbenog predmeta do donošenja odluke umjesto 14 dana je sada 11 dana, što je i predsjednica, predsjednica rekla u svom izvješću. S obzirom da sam ja član i Anti korupcijskog tijela odnosno Nacionalnog vijeća za praćenje i provedbu strategije u borbi protiv korupcije, vi ste stalno nazočni na tome tijelu i ja, meni je poznat vaš doprinos u ovom Anti korupcijskom djelovanju, a zapravo svojom javnošću, svojom neovisnošću i svojom transparentnošću pokazujete i drugim institucijama u RH put kako bismo trebali nešto raditi da bi se upravo smanjila ta percepcija korupcije, ja znam često reći i ovdje ću to ponoviti, dakle mi i u društvu kroz društvenu svijest i, stvaramo društvo suspektnosti a to nije dobro jer veliki broj institucija, posebice vaša institucija je javna i transparentna u svom radu i to je vidljivo i tu se ne bi i ne može se nešto prigovoriti. Sve vaše odluke se objavljuju javno preko vaših stranica dkom.hr. Izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi, dakle vama je sad omogućeno da se i objave odluke ovog Visokog upravnog suda RH u sporovima javne nabave što je dodatna transparentnost i zapravo jedan antikorupcijski ... [[Govornik se ne razumije.]] I na kraju zapravo moram reći da predstavnici Državne komisije za postupke javne nabave sudjeluju i u okruglim stolovima a i u radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe borbe protiv korupcije, strategije borbe protiv korupcije u Hrvatskom saboru i vaše preporuke i sugestije su od iznimne važnosti jer vi ste zapravo ono tijelo koje detektira korupcijske probleme, odnosno korupcijsko djelovanje u RH i to je jako bitno. I treba također reći da je Državna komisija za postupke javne nabave i u Vladinom savjetu vezano za Strategiju za suzbijanje korupcije gdje su zapravo vaše aktivnosti od iznimnog značaja i mogu pomoći u tome jer ste vezani i za strategiju u borbi protiv korupcije a koliko sam vidio i u akcijskom planu kroz niz mjera, kroz niz mjera koji su vezani za vašu instituciju, vi uredno sudjelujete, uredno ih dostavljate i zapravo to je put kojim bi trebalo krenuti. Dakle žao mi je što se ovdje više govori o javnoj nabavi a ne zapravo o vama kao instituciji koji zapravo ne sudjelujete u samoj javnoj nabavi na takav način već da se govori o onome što zapravo treba u ovome izvješću jer vi niste adresa za to. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Babiću. Prije nastavka rasprave pozdravljam na galeriji učenice i učenike te njihove profesorice i profesore Ekonomsko birotehničke trgovačke škole iz Zadra, želim vam dobrodošlicu i ugodan boravak u prostorijama Hrvatskoga sabora. Replika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Babiću, pošto naša kolegica iz Državne komisije ne odgovara a može se nakon svake ove rasprave javiti i reći što misli o tome da gradonačelnik Bandić nije planirao sredstva a potpisao je ugovor vi ste čelnik jedinice lokalne samouprave. Recite mi … ... [[Upadica se ne čuje.]] Ili ste bili, OK, dobro. Imate to iskustvo, imate to iskustvo, zanima me šta biste vi napravili da li bi vama ikada palo na pamet da na svoju ruku napravite nabavu koja iznosi desetinu vašeg recimo proračuna i da nemate niti u proračunu niti u projekcijama nikakvu naznaku tog troška ali da svejedno potpišete ugovor o javnoj nabavi i ignorirate zakon koji je po tom pitanju jasan. Zanima me samo vaš stav. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa da je i htjela predsjednica Državne komisije, ona ne može na to odgovoriti jer ona zapravo sudjeluje isključivo za rješavanje po žalbama, dakle ni nema potrebe miješati se u jedinice lokalne uprave i samouprave. A što se tiče ovoga što ste vi rekli, dakle kao bivši čelnik jedinice lokalne uprave i samouprave imate izjavu fiskalne odgovornosti, dakle ne može nitko u jedinici lokalne samouprave provesti postupak javne nabave ukoliko za to nisu osigurana sredstva. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Babić, dakle svima je nama jasno što je javna nabava i jasna nam je uloga komisije. Ali nitko nije otok, nije komisija neovisna od, dakle ona je neovisna u svom postupanju ali u nekakvom sadržaju, ono što je komisija kroz svoja rješenja žalbe utvrdila i ako je utvrdila da se stalno ponavljaju jedno te iste stvari onda je to nešto što treba prevenirati. To se prevenira kroz zakonodavni okvir. Dakle izuzetno je važno i važna je tu uloga komisije da svojim djelovanjem, svojim iskustvom, svojim rješenjem, svojim popisom elemenata koje su ustanovili da imamo zakonodavni okvir koji će to ili regulirati ako nešto nije dovoljno regulirano ili regulirati na drugi način da tog sljedeći put ima manje. I u tom smislu treba gledati rad komisije. Dakle ne možemo gledati rad komisije neovisno od svega ovog ostalog jer ona je, njen rad je i na temelju svega ostalog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, možda ja nisam se izrazio jasno da biste vi izvukli drugačiji dojam. Dakle Državna komisija za postupke javne nabave u Hrvatskom saboru a i kroz Vladin savjet uredno sudjeluje, rekao sam i okruglim stolovima i na svim našim sjednicama i daju određene primjedbe, sugestije i preporuke i prepoznaju određene koruptivne radnje. Razgovarali smo mi to i sa jedinicama lokalne uprave i samouprave i mogućnostima bagatelne nabave i onome što se danas čulo o tome i mogućnostima koruptivnih radnji. Šte se tiče popisa naručitelja koji imaju 5 i više žalbenih postupaka, recimo evo konkretno za grad Zagreb ukupan broj postupaka javne nabave objavljenih u 2018. bio je 1135 a broj postupaka javne nabave u kojima je izjavljena žalba bio je 66, što je nekih 4, 5%. Dakle, evo, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovana kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega inzistirali smo na uvođenju sustava e-žalbi koji se počeo primjenjivati od 1. siječnja 2018. godine. Vi ste se u vašoj raspravi jednim dijelom i osvrnuli na to koliko je se skratio postupak donošenja te odluke i je li možemo taj postupak još skratiti koristeći alate e-žalbe u svemu ovome. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Babić.
Dakle u 2017. godini mi smo posebno se zapravo govorilo o ovoj e-žalbi i mogućnosti da se skrate postupci što se i dogodilo, međutim vidi se da u žalbenom postupku se ona dovoljno ne koristi dakle nekakvih tridesetak posto. Sigurno je da će se u 2019. godini taj broj znatnije povećati. Što se tiče samog skraćivanja postupka, dakle u ovom slučaju s 14 na 11 dana, treba kroz ljudske potencijale koji su vezani za državnu komisiju i po obimnosti određenih predmeta biti iskreni i kazati da je jako teško još više smanjiti sam postupak jer su predmeti takve naravi i takve vrste da zahtijevaju i vrijeme, a i stručnost kod donošenja odluka. Dakle i ovo skraćivanje sa 36 na 29 dana odnosno 14 sa 11 dana u određenim postupcima je iznimno, iznimno veliko što se vidi kroz postupke Europske komisije koja to pohvaljuje.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Babić govorili ste o novinama koje su uvedene Zakonom o javnoj nabavi koji je stupio na snagu 1. siječnja 2017. godine, međutim unatoč tim novinama sa kojima se željelo ukloniti određene nedostatke i u ovom izvješću za 2018. spominju se određene kritične točke sustava. Tu imamo od potrebe jačanja Uprave za politiku javne nabave, planiranja u sustavu javne nabave kao i razvoj ekonomski najpovoljnije ponude kao kriterija za odabir ponude. Treba reći da povećanje cijena u građevinskom sektoru i uslugama je svakodnevno, da postupci od planiranja do objave čitave dokumentacije prilikom e-Savjetovanja koja je također uvedeni novi institut sa gospodarskim subjektima sve dodatno opterećuje odnosno produljuje rok pripreme dokumentacije i iznimno je složeno. Tako da vjerujem da je sada ponovno vrijeme da razmatramo što je to što možemo mijenjati u zakonu.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Babić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice. Dakle vi ste dobro primijetili i znam da ste o tome govorili u vašem izvješću, ali državna komisija nije adresa, ona može biti samo alat koji može takve primjedbe koje se događaju, a one jesu evidentne su, evidentirati i kroz novu izmjenu i dopunu Zakona o javnoj nabavi to implementirati na bolji način kako bi bili ekspeditivniji u samom postupku javne nabave. Što se toga tiče zaboravili smo jednu činjenice kod planiranja i kroz ekonomski najpovoljnije cijene, kao kriterija, zaboravili smo reći da i direktiva EU o tome govori i oni su možda u tom dijelu, neću reći zakomplicirali cijelu jednu situaciju, već i kod samih ponuditelja stvaraju jednu dodatnu konfuziju. Međutim, ponuditelji su se itekako dobro na to navikli i privikli i uredno tu dokumentaciju dostavljaju i na to je najmanja primjedba … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Evo razgovaramo o jednoj važnoj temi, rekao sam 6 milijardi kuna je tu obrađeno, a država je nažalost istraumatizirana mnogobrojnim netransparentnim postupcima, kriminalom u javnoj nabavi i svime onime što nažalost smo morali ili možda nismo morali da smo imali dobre zakonske propise i odgovorne ljude koji su provodili javne nabave. Tu se sada kolegica Mrak Taritaš nadovezala i na grad Zagreb i na određene druge situacije koje smo imali i koje nisu trebale biti takve. Recimo, grad Zagreb je jedan egzemplar te cijele situacije i kada vidite broj nabava koje su u gradu Zagrebu prijavljene odnosno broj koje su usvojene žalbe, a vjerujte mi oni su tamo kako mi to kažemo u Zagrebu ušemirani. Znači sa te strane vrlo paze kako se provode postupci i obično se tu igraju određene igre. Na kraju ta količina poništenih postupaka odnosno usvojenih žalbi je izrazito visoka 37,50%. Znači da je vjerojatno da je iznos pristojbe manji od ovih 1135 žalbi 200, 300 postupaka bi došlo vrlo vjerojatno u pitanje. Jer ipak ljude destimulira kada morate uplatiti 20, 30 tisuća kuna da se žalite, a ishod je neizvjestan i morate onda ulaziti u te pravne određene stvari kako bi ostvarili svoju žalbu. A sa druge strane imate osjećaj da je već sve unaprijed dogovoreno i da su neke stvari već unaprijed definirane. I sada bi se htio vratiti na ovu famoznu žičaru, to je nešto šta moram još malo pošto sam gledao dokumente iz komisije i žalbe koje su bile podnesene na postupak javne nabave, vezano je uz izgradnju i sa te strane imamo žičaru u gradu Zagrebu evo da kolege koje nisu iz grada Zagreba nego iz nekih gradova RH znaju, znači u Zagrebu je žičara funkcionirala čitav niz godina znači pedesetak skoro godina i 2007. godine je nažalost ta praksa prekinuta jer nije bila više adekvatna, niti je održavana, niti sigurna itd. i već 12 godina u gradu Zagrebu nemamo žičaru koju bi naši sugrađani i svi oni brojni turisti koristili da bi posjetili najljepšu planinu u RH Medvednicu. Znači sa te strane svi smo mi u Zagrebu iščekivali da se to što prije napravi ali da to bude u nekim realnim granicama, realnim određenim iznosima i prilagođeno potrebama grada, građana i turista i na kraju krajeva potrebama planine, zato šta nije baš svejedno kada vidite kako sada planina izgleda i kako je razrovana i kako je uništena i nadam se da će je vratiti u barem 90% prvobitnog stanja u odnosu na ono kada su, kada su radovi krenuli. Čovjek bi očekivao kada uspoređuje druge takve projekte po EU da ćemo prvo iskoristiti sredstva EU, a ne novce iz zagrebačkog proračuna i drugo da će cijena biti tu negdje. Nažalost naša žičara u Gradu Zagrebu će biti najskuplja žičara u EU, čak i žičare koje se grade na nadmorskim visinama po austrijskim i švicarskim Alpama i talijanskim Alpama su nekoliko puta jeftinije od zagrebačke koja je na nadmorskoj visini koja kreće od 200, 250 m, završit će na 1030 odnosno nešto niže od samog vrha Medvednice, ali je jeftinija nego šta su neke koje su građene na visinama od 2500-3000, 3000 m. Imamo još jedan ovaj moment, a to je da žičara ima, u biti to su dvije žičare, jedna koja će ići od, od, od Gračana do Blizneca i onda stara koja će ići po trasi do gore i u biti zato je projekt duplo skuplji nego šta bi trebao biti i zato imamo sada recimo jednu garažu od 400 mjesta koja je još također niknula gore na Gračanima i u biti vidite da je taj projekt nabildavan da tako kažem jednostavnim rječnikom, za određene interesne skupine, interesne lobije koji tu onda mogu više zaradit jer svi znamo, a to je i matematički vrlo jednostavno dokazat da je 10 ili 20% od 200 manje, nego 10 ili 20% od 500, to je vrlo jednostavna matematika, znači, znači sa te strane vidimo kome je bio interes da žičara bude što skuplja i da bude što kompliciranija za izvest kako bi taj trošak bio građanima veći, a onima koji rade zarada isto tako velika i još veća. I onda sam pogledao te dokumente gdje su se jedni drugima žalili, to su obično 2-3 firme koje rade u Zagrebu i spomenike i rotore i žičaru, sve iste firme rade ne, to je vjerojatno koincidencija, slučajno se to dešava ne, da baš iste, to nikad nitko nije recimo u komisiji se začudio kako baš da 2-3 firme uvijek iste poslove dobijaju, stotine milijuna kuna građevinskih poslova i vrti se sve u krug, novine pišu, kumovi, ne kumovi itd., ali nitko ne trza, HDZ podržava gradonačelnika u tim, u tim stvarima i stvari idu tako unedogled. I onda sam pogledao dokumentaciju i vidio sam da su se recimo ljudi žalili na ponude drugih firmi gdje se recimo specificira za odvoz građevinskog materijala da će firma koja treba napravit, pazite ovo, posao 200-300 milijuna kuna, angažirati po jedan kamion od ovog obrtnika, od ove firme, od one firme, kao da nije moguće na tržištu naći nekoga tko će ti obaviti odvoz građevinskog materijala sa svojim kamionima ili sa nekom firmom koja raspolaže sa adekvatnom mehanizacijom i dosta tih tvrtki je bilo neregistrirano odnosno nisu uopće radile i žalili su se ljudi da jednostavno ponuda koja je bila dana, nije bila adekvatna jer ne mogu obavit posao koji se stavlja pred njih i onda sam se pitao a zašto je to tako i došao sam do zaključka da je to zato tako jer svako ima nekoga sa jednim kamionom i na taj način zadovolji 100-tinjak ili 50 svojih sitnih interesnih krugova i svako uzme svoj dio kolača. Evo tako vam funkcionira, nažalost, nabava u Gradu Zagrebu i zbog toga Zagrepčani i Zagrepčanke plaćaju žičaru umjesto 150-200 milijuna kuna, 500 i zbog toga curi na sve strane i zbog toga ćemo plaćati 50,00 kn po osobi prijevoz na Medvednicu i Sljeme, što znači da kada ode jedna prosječna obitelj sa dvoje djece da ćete samo da se odvezete gore platiti 200,00 kn zbog toga da bi ti interesni krugovi mogli crpsti novac i zarađivati ogroman novac na projektima koji su nabildani nepotrebno i koji su na taj način i koji na taj način služe, služe za osobne interese, a ne za interese građana. Žao mi je što postoje političke stranke i pojedinci koji to podržavaju i rekao sam u Gradu Zagrebu su to HDZ i, i gradonačelnik Bandić. Uopće se se ne bi začudio da neki od lokalnih HDZ-ovaca ima nekoga od tih kamiona kao svog partnera, uopće se ne bi začudio. Nažalost to tako funkcionira u Gradu Zagrebu i s time moramo konačno jednom prekinuti i konačno reći da tome je dosta, a pogotovo kad se još radi nezakonito i na taj način da taj novac uopće nije osiguran u gradskom proračunu i sa te strane ovo što g. Babić kaže očito ne zabrinjava nikoga, Zakon o fiskalnoj odgovornosti ne zabrinjava nikoga, evo kažem vama, kažem ministru Mariću, ministru bivšem Šukeru ovdje da gradonačelnik Bandić nije imao osiguran novac, šta ćete poduzet, vi ste vlast, pokažite mu da se tako ne smije ponašat i ne može ponašat. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega, kolega Šuker, lijepo bi vas molio nemojte…
Pa vi trebate reagirat.
Nemojte molim vas upadat kolegi dok raspravlja, imamo replike poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite. Molim vas kolega, izvolite kolegice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras. Nema nijedne teme, nema nijednog zakona koji može doći u ovaj Dom, a da mi pri tom ne možemo spomenuti primjer grada Zagreba. Kada ste krenuli u svojoj raspravi onda ste rekli da je dosta važno da imamo zakone, da je dosta važno da ti zakoni budu dobri, ali onda ste spomenuli ljude. Nema tih zakona kojim se gradonačelnik grada Zagreba ne može domisliti, jednako tako kada je riječ o ovom što je sada ovdje tema, a to je Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave. Taj postupak kada će ga se kontrolirati će se pokazati da je uvijek u redu, ali iza toga stoji sve ono što ste vi naveli. Dakle, ono što kada govorimo o javnoj nabavi govorim o gradu Zagrebu forma će biti zadovoljena, ali iza sadržaja ćemo vidjeti sve ovo o čemu vi govorite da su tu uvijek iste firma, ista priča i imam osjeća da sam kao u onom filmu „Beskonačni dan“ da se svaki put probudim i svaki put sve isto. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani kolega Maras. Ja bih vas lijepo molio nemojte docirati i prozivati tu kolege u sabornici.
Ne, ne to je bila pohvala gospodine Brkić, pa pohvalno je što je gospodin Šuker non stop ovdje na sjednici. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … I svaka čast i kolegi Šukeru i svima koji ovdje sjede. Svaka vam čast jer malo je zastupnika evo pogledajte oko sebe, gospodin Šuker je jedan od najredovitijih ovdje i ne vidim zbog čega se on ljuti kada ga čovjek pohvali. Gospođo Anka Mrak Taritaš, znači Spomenik domovinske zahvalnosti, Spomenik Franji Tuđmanu, obilaznica, žičara gdje god se zakopa lopata, doduše ne za posao ispod 20, 30 milijuna se vrte iste firme, dvije, tri, pa mislim da je svima sve jasno. I možda ja sebe izlažem ovdje riziku šta o tome govorim, ali neću prestat govoriti o tome i neću prestati dok se na taj način uzimaju veći novce nego što se treba od građana grada Zagreba. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras vi ste govorili kako u gradu Zagrebu dvije, tri iste firme u pravilu dobivaju poslove. Ja ću spomenuti jednu pojavu koja se dešava, ne znam da li je to u gradu Zagrebu tako, ali u ostatku Hrvatske ima sredina, kada je recesija onda se na državne projekte javljaju svi. A u vrijeme kada je ajmo reć financijska situacija dobra, a država u pravilu ima najveće projekte u Hrvatskoj, često se dogode natječaji da se javi samo jedan ponuditelj sa 30% većom cijenom od početne odnosno na drugi natječaj se javi druga firma, treći natječaj treća firma i može se govoriti o svojevrsnom pa ja ću se usuditi reći kartelu, da firme u situaciji kada je dobro onda se i dogovore tko će se točno javiti na koji natječaj, a onda jedni druge uzimaju za kooperante. I to je recimo isto ako se usporedi ta situacija došlo bi se do zanimljivih podataka.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Maras.
Hvala lijepo. Vraćam se ponovo na ovaj slučaj. Garantiram vam nakon prve žalbe nakon što je malo došlo do očito kako bi rekao ne dogovora oko podjele kolača, figurativno rečeno, u slučaju Sljemenske žičare, dam se kladit i garantiram vrlo vjerojatno je tako, ne mogu reći sa 100%-tnom sigurnošću, ali firme koje su se žalile sada sudjeluju u radovima jer opet se radi o dvije, tri firme. Vrlo vjerojatno je tako. I tu je problem, znači mi odrađujemo formu, ali stvari cure kroz prste. I sa te strane trebamo vidjeti kako da tu netransparentnost zaustavimo, kako da zaustavimo nezakonito ponašanje što se tiče zagrebačkog proračuna. Taj ugovor nije smio biti potpisan. Nažalost je potpisan i plaćat ćemo desetljećima više nego što trebamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pa što se tiče samog izvješća, ja želim napomenuti da je Zakon o javnoj nabavi od kada je prvi puta osnovan vaš ured doživio nekoliko promjena. Zadnja promjena koja je bila prije nekoliko godina mi se čini je išla k poboljšanju efikasnosti sustava javne nabave. Dakle mi smo prijašnjih godina imali probleme da u pravilu onaj koji nije dobio na natječaju se automatski žalio na natječaj, da bi usporavao te projekte, otezalo se, dolazilo se u pitanje izvršenje samih postupaka javne nabave i zadnje izmjene su dosta popravile tu situaciju. Dakle uvođenje plaćanja takse prilikom žalbe je bio jedan dobar potez koji je onda uvelike i smanjio sam broj žalbi. Vidimo da su postupci ubrzani, međutim mislim da je sada vrijeme možda za promjenu ponovo zakona i uvođenje nekih stvari koji sa samom komisijom nema toliko veze. Dakle komisija radi po postojećem zakonu po kojem je i čak neke stvari nadilaze vaše ovlasti koji su problemi danas u sustavu javne nabave i u koje vi ne možete ulaziti. Ali mislim da je ovo prilika da se o tim određenim problemima progovori i da možda mi koji donosimo zakone razmišljamo o promjenama zakona kako bi se poboljšao sustav javne nabave i sami procesi i kako bi se vama olakšao posao. Dakle jedan od problema koji se nameće je i ovo što sam govorio maloprije kolegi Marasu u replici, dakle sada kada nema recesije i nema krize ja sam svjedok u određenim sredinama u Hrvatskoj kada su u pitanju građevinski projekti koji u pravilu financira država, često se dogodi da se na te natječaje javi samo jedan ponuditelj sa 30% većom cijenom od početne, a na drugi projekt u istom okruženju javi se neko drugi itd. Imamo tri, četiri firme koje u pravilu rade, ali stječe se dojam da su se između sebe dogovorili točno tko će se javiti na koji posao. Ja sam zadovoljan da svi rade i da svi imaju posla, ali u konačnici u pravilu lokalnu samoupravu i lokalne firme to košta 30% više. Nekad su i oni nerealni u svojim cijenama, tako da to je jedan problem koji se nameće gdje trebamo svi zajedno vidjet kako, kako ga probat ajmo preci bajpasirat. Druga stvar je što u ovom izvješću se ne vidi i to nije predmet žalbi dodatni radovi, oni su zakonom limitirani koliko može biti cijena dodatnih radova, ali neke firme idu sa cijenom svjesno ispod znajući da će kasnije imati 10, 15 ili maksimalnih 20% dodatnih radova i onda u pravilu dobiju posao možda za par 10-taka tisuća kuna, a kasnije imaju 2, 3 ili 10, 20 miliona dodatnih radova i u pravilu kad se pogleda nisu bili povoljniji u odnosu na prvog ponuđača što u početku samog odabira izvođača nije bilo vidljivo i nije se na to moglo utjecati. Drugo jedan problem koji se zadnje vrijeme nadzire, dakle to su određeni projekti financirani iz sredstava europskih fondova. Dakle, vi imate koje sufinancira EU u većinskom dijelu 80, 90% ali su zadani određeni rokovi na koje onaj koji koristi ta sredstva ne može utjecati zbog postupka javne nabave, zbog žalbi itd. i u samim tim ugovorima su ugovoreni određeni penali ako se rokovi ne ispoštuju prema EU. I sad imamo problem da jedna određena lokalna samouprava ili neki grad ili općina ili neka pravna osoba u vlasništvu lokalne ili regionalne samouprave ugovori posao od ne znam 10, 15 miliona EUR-a, a sama ima proračun par miliona kuna, ali je dobila posao jer ima dobar projekt zbog postupka javne nabave izvođenje tog projekta kasni i ona mora platiti par posto iznos projekta što nekad zna biti 3, 4 puta veći iznos od samog proračuna te institucije koja provoditi javni natječaj. U biti dovodimo u opasnost funkcioniranje i gradova i općina određenih, ali i određenih pravnih subjekata u vlasništvima gradova i općinama koji koriste sredstva europskih fondova. I sada se prvi puta to pojavljuje i kamo to vodi, to vodi da određene institucije ili gradovi i općine više ne žele uopće se javljati na sredstva, na projekte koji se financiraju iz sredstava EU u strahu da će možda kasnit zbog utjecaja, zbog stvari na koje oni ne mogu utjecati i da će onda doći u biti postupak financiranja od njihove strane uopće u pitanje. Tako da to je recimo jedan problem koji moramo probat riješit kroz Zakon o javnoj nabavi. Dakle, imamo situaciju s Pelješkim mostom koja je prošla dobro unatoč žalbama vidimo da bi trebali u konačnici rokovi biti ispoštovani, a to je upravo i rezultat zadnjih izmjena zakona koje su omogućile da se taj postupak žalbeni ubrza i da se ne odgađaju sami određeni ugovori, međutim još uvijek postoje određeni problemi, problemi u tom segmentu europskih sredstava. I to su stvari o kojima trebamo probat naći, probat naći izlaz. S druge strane još uvijek u praksi nije zaživjela ona forma iako je zakonom predviđena, najbolja ponuda da je i kvaliteta izvođenja radova bi trebala biti prednost jer određeni ljudi koji odlučuju o tome u strahu od nekakvog kaznenog progona ipak biraju ono što je više mjerljivo, a to je cijena. I onda se odlučuju na najnižu cijenu koja u konačnici nekad, ne nekad nego često i nije najpovoljnija, jer ako imate onda stalne štete, nekvalitetno izvedene radove, dakle pričam o građevini, otklanjanje toga, to u konačnici zna biti skuplje i ako nije sam projekt koji se izvodi u funkciji duže vremena to je skuplje nego sama cijena. Ali zbog nekakvih strahova od ne znam kaznene odgovornosti još uvijek većina ljudi ipak koja odlučuje o postupcima javne nabave bira onaj mjerljivi kriterij, a to je najniža cijena, teško se upuštaju u ovu procjenu šta je najisplativije i šta je najkvalitetnije i koji izvođač ima jače reference tako da možda bi i to trebalo u budućnosti kroz zakonske izmjene više pojačat i možda ne znam naći neki način da se to detaljnije propiše da bi se ljudima koji donose te odluke ipak nekako olakšalo donošenje tih odluka, a sve u interesu opet u konačnici građana RH i gradova i općina koji onda koriste te projekte. Evo, to su neka moja razmišljanja oko ovoga. Što se samog izvještaja tiče tu nemam nekih zamjerki. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike. Poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Đujiću još jednu stvar koju sam htio reći vezano uz postupke javne nabave, a pogotovo uz one koji su, koji su skupi odnosno koji iziskuju puno sredstava, a koji se mogu financirati sredstvima EU imam osjećaj da neki čelnici evo primjerice rekao sam maloprije izbjegavaju te postupke zbog drugačije kontrole. Znači manje se boje kontrole u RH nego kontrole što se tiče europskih sredstava koje dobivamo iz fondova EU. Znači mi smo komotno žičaru mogli financirati sa 85% sredstava iz EU i zbog čega plaćamo taj novac iz zagrebačkog ili ćemo plaćati iz zagrebačkog proračuna? Zbog toga što se na zagrebačkom proračunu može lakše netransparentno odraditi stvari nego na europskom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
To je točno, a i jedan od problema je i pitanje kapaciteta uopće. Koliko mi imamo ljudi koji su educirani i sposobni odraditi jedan složeni europski projekt, to je isto jedno pitanje koje se nameće. Dakle, malo je ljudi u Hrvatskoj koji recimo takav milijunski europski projekt su spremni uopće pripremiti da on prođe, prođe i financijske kontrole EU, da je svaka kuna pokrivena, tu je puno papirologije, tu je puno toga, tako da nekad ljudi svjesno, ljudi, čelnici lokalnih samouprava se i svjesno ne upuštaju uopće u taj projekt jer jednostavno ni nemaju kapaciteta, ni znanja, ni volje, imaju određeni strah od toga, a druga stvar je i ova što ste vi rekli što u europskim sredstvima svaki papir mora biti pokriven i tu nema muljanja ni jedne lopate, a kamoli, kamoli nekakvih miliona. Tako da i to je jedan od razloga zašto se izbjegava i taj put.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak Tartitaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đujić vi ste u svojoj replici kolegi Marasu, a i u vašem izlaganju dosta spominjali temu graditeljstva odnosno građevine i problemi koji se tu javljaju. Dakle, jedan problem koji ste ukazali, a to su kada ima posla, ima posla za sve, a kada nema onda je taj kolač znatno manji. Drugi problem je van troškovnički radovi ili VTR, ali je treći problem koji je u ovom trenutku sigurno izrazito jak, a to je da cijene po kojima je ugovoreno pojedini radovi i cijene koje su danas na tržištu su apsolutno različite. Vi ako ste ugovorili nešto prije tri ili šest mjeseci i danas to izvodite, vi jednostavno to više ne možete dobiti po tim cijenama. Zgodno je o tome raspravljati, ja ne znam koji bi bio model, kako se domisliti rješenju svega toga i tu su jedinice lokalne samouprave u užasnom problemu jer oni su nešto ugovorili, dobili i danas on više jednostavno ne može to dobiti i nalazi se u neizmjernom problemu, ponavljati natječaj, ne ponavljati, završiti dio, kako to riješiti nemamo čarobni štapić.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić. Izvolite.
Upravo tako kolegice Taritaš. I tu je isto još jedan problem, dakle gradovi i općine i jedinice kada pričamo, pogotovo u građevini pa i komunalna poduzeća, lučke uprave itd. oni rade projekte, oni ne čekaju situaciju koja će biti ekonomska itd. dakle oni danas rade projekte, neki, većina i čekaju kako će tu financijsku konstrukciju zatvoriti. Nekada treba dok bude gospodarska situacija dobra dok prođu europski fondovi i po par godina dok oni zatvore određenu projekciju, pa neće čekati situaciju jer i sam postupak projekata pripreme dokumentacije traje. I onda se dogodi još i ovaj problem što ste vi rekli da vi danas imate izračune određenog projekta u međuvremenu se popravi gospodarska situacija nakon pet godina, pa se cijene na tržištu promijene, cijene rada skoče i tu je problem. A u biti onda su oni u problemu kako u konačnici zatvoriti tu financijsku konstrukciju, ali je dobro da o tome razgovaramo pa možda i nađemo neko rješenje.
Zahvaljujem kolegi Đujiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Damjan Vucelić. Izvolite kolega.
Poštovani predsjedavajući, poštovana predsjednice komisije, poštovane kolegice i kolege. Svaka država ima mafiju samo u Hrvatskoj mafija ima državu. Ovo je rečenica koju zna svaki stanovnik naše zemlje. Kako bi zakonski ozakonila ova Vlada pljačku ona je kao i sve prethodne Vlade HDZ-a, ali i SDP-a donijela i zakone kojima će legalizirati tu istu pljačku. Jedan od pljačkaških zakona kojima se namiruju stranački vojnici HDZ-a i SDP-a je upravo Zakon o javnoj nabavi. Preko njega namiruje se od lokalnih šerifa i njihovih kompanjona pa sve do saborskih zastupnika i ministara. Tu nalazimo svega od provizija danih ljudima koje u narodu nazivamo mister 10%, pa sve do firmi koje su registrirane na tuđa imena. Za jednostavno tzv. bagatelne nabave do 200 tisuća kuna odnosno do 500 tisuća kuna za radove, jedinice lokalne samouprave odabiru samostalno tri ponuđača za te radove od kojih biraju jednog najpovoljnijeg. U ovim slučajevima ostale dvije ponude su fiktivne i namještene i to se događa u praksi. Ogroman novac svake godine ode tim kumovima preko 6 milijardi kuna, preko bagatelnih nabava. A da bi kum zaradio više sam posao je i preplaćen z Zagrebu na primjer tri do pet puta. I na kraju je još i loše odrađen taj isti posao jer kumovi naravno kradu i na materijalu. Često se sklapaju razni ugovori, razni aneksi tim ugovorima gdje se iskorištava tzv. viša sila kako bi na kraju rad poskupio čak i do ogromnih 50% više. Znaju se sklapati i naplaćivati dodatni radovi, čak i nakon pet mjeseci nakon što su ti isti radovi i odrađeni. Bandić je tu završio zanat. Rokovi su namjerno prekratki kako bi se na natječaj javio natjecatelj sa već spremnom natječajnom dokumentacijom. Taj natjecatelj je već unaprijed odabran i ima povlaštene informacije. Rokovi znaju također biti za vrijeme praznika i za vrijeme godišnjih odmora, jako često i pod izlikom žurnog postupka. U tako nerazumnom roku spremnu dokumentaciju imaju samo ti povlašteni ponuđači. Osim rokova zna nam se dogoditi da majstori u natječajnoj dokumentaciji navedu i uvjet koji zadovoljava samo jedna tvrtka u Hrvatskoj. Znaju ljudi u šali reći da su natječaji toliko namješteni, da u natječaju traže točnu specifikaciju registarske oznake evo. Ovo je legalan način kako da se preplaćeni posao da opet svome kumu. Kako bi sve ovo prikrili veći radovi znaju se rascjepkavati u više manjih iznosa, taman toliko koliko je potrebno da uđe u zakon o bagatelnoj nabavi. Meni je bilo danas jako simpatično slušati SDP i njihovu brigu naravno o javnim nabavama o tome da se toliko ne pljačka koliko se pljačka, ja bih samo podsjetiti 2013. godine oni su donijeli zakon gdje su povećali sa 70 tisuća kuna na 200 tisuća kuna bagatelnu nabavu kako bi se naravno još par milijardi uzelo. A moram napomenuti da SDP kao i HDZ ima najviše vijećnika, načelnika i drugih stranačkih tijela tj. osoba po tim jedinicama lokalne samouprave, treba sve te ljude i namiriti naravno. Zanimljivo je da se iz eu fondova ne krade. Zašto se ne krade? Eu fondovi se kontroliraju. EU fondovi se kontroliraju i ovo je prava i jedina istina zašto imamo jadnu i nikakvu prijavu za sredstva iz eu fondova, samo to. Evo ako ovo gleda neki novinar, slj. puta kada će pisati zašto Hrvatska ima malu realizaciju u eu fondovima neka se sjeti javnih nabava, neka se sjeti milijardi koliko se ovdje ukrade svake godine. Pročitati ću pismo jednog zaposlenika iz HEP-a upućenog našem predsjedniku. Živi zid zaštiti će njegovu anonimnost naravno kao štitimo i sve svoje zviždače. Napomenuti ću da ste odbili naš prijedlog Zakona o zviždačima da slučajno ne bi bilo naravno više ovakvih informacija u javnosti. Poštovani, obraćam vam se jer vas smatram jednih od rijetko poštenih i korektnih saborskih zastupnika. Nadam se da ćete progovoriti o nepravilnostima i kriminalu u Hrvatskoj elektroprivredi. Upoznati ću vas sa nekoliko detalja jer istina ne može doći u javnost. Barbarić Frane, inače prijatelj Andreja Plenkovića sa Hvara imenovan je za predsjednika Uprave HEP-a. Prije 2 godine iako nije zadovoljio ni jedan od osnovnih uvjeta 10 godina rada na rukovodećim poslovima ali član je HDZ-a i prijatelj Andreja Plenkovića. Barbarić je kupio sve medije i portale. U zadnjih godinu dana preko 60 milijuna kuna plaćeno je za reklame i sponzorstva, sve nepravilnosti se ne objavljuju jer su urednici plaćeni a i ono što se objavi odmah se skine sa portala jer se plati reklama. Barbarić vrši mobing nad zaposlenicima HEP-a, Uprava HEP-a ne funkcionira, nitko s nikim ne razgovara, odluke se ne donose a dobit i prihodi HEP-a su drastično pali. Barbarić je na rukovodeće pozicije stavio nesposobne stranačke prijatelje poput Berislava Glujića na mjesto direktora HEP-a upravljanje imovinom koji reketari sve izvođače radova i svakodnevno besplatno jede u restoranu i doma nosi svakodnevno ručak za cijelu obitelj, naravno besplatno. Krešimira Tomasovića na mjesto direktora sektora za marketinške komunikacije koji je do prije godinu dana ispunjavao putne naloge u Elektri Zagreb i nema pojma o poslu. Milinka Filipovića na mjestu direktora sektora za korporativnu sigurnost koji je stranački dužnosnik nepismen i nekompetentan zajedno sa Barbarićem reketare izvođače radova na sigurnosnim sustavima i ovdje se navodi tehno zavod Marušić. Marina Leku na mjesto direktora sektora za ljudske potencijale koji vrši mobing nad zaposlenicima, 4. kolegica je napustilo sektor. Zaposlio je svoju ljubavnicu Čurić Renatu. Leko je inače kazneno prijavljivan dok je radio u Ministarstvu obrane i uhvaćen je u primanju mita sa označenim novčanicama. Ima toga još jako puno ali za naglasiti je za namještanje javne nabave za kabele koje Barbarić dogovara sa Miljenkom Hacekom vlasnikom Elke Zagreb. Milijun i kuna su u igri. Nakon što su otišli u mirovinu Marko Škrobo, Jure Jozić ostavio ih je nezakonito da rade i Državni inspektorat je završio nadzor i podnesena je prijava i plaćena velika kazna. Škrobo i Jozić su koristili službene automobile 24h a nisu na to imali pravo. Škrobo je razbio u 2 navrata službeni auto Fiat Tipo ZG8741GT u pijanom stanju. Oba popravka u vrijednosti od 30 tisuća platio je HEP, odnosno Elektra Zagreb po nalogu direktora Antuna Marošića. Na računima je napisalo drugo vozilo. Toliko za sada. Barbarić je napravio nepopravljivu štetu za Hrvatsku elektroprivredu u suradnji sa HNS-om izvlači ogromne novce i rade nepopravljivu štetu. Lijep pozdrav. Ostalo mi je još malo vremena pa ću samo na brzinu se još dotaknuti i grada Zagreba, tu kriminal cvjeta kao što bi trebao cvjetati u glavnom gradu jedne korumpirane države. Jadranko Baturić Bandićev čovjek, predsjednik Gradske četvrti Novi Zagreb – zapad, primjer je jednog korumpiranog lokalnog političara. Navesti ću samo jedan primjer drske krađe naših novaca, sve naravno po zakonu i legalno. Baturić je dobio nalog kako da u jednom zamahu uzme 3 do 4 milijuna kuna naših novaca iz gradskog proračuna i dogovorio je unaprijed izvođenje radova sa jednom tvrtkom koja se bavi izradom dječjih igrališta. Tvrtka se zove Regoč d.o.. Posao je dogovoren čak i prije nego što je raspisan natječaj. Sad se pitate kako je to moguće. Pa moguće je jednostavno, baš ovo što sam pričao maloprije, izmišljen je posao za tu tvrtku koja jedini radi projekt mokro-suhih igrališta u Hrvatskoj. Riječ je o projektu koji je vrijedan 2 znači do 3 milijuna za svako igralište. Osim standardnog igrališta vam se još stave i vodene prskalice. Znači vodene prskalice vrijedne recimo par milijuna kuna. Pohlepa tu nije stala pa su ubrzo dogovorena još dva ista projekta i to u dječjim vrtićima Botincu i dječjem vrtiću Trnsko. Koliko ćemo još platiti za ta dva vrtića ne znamo ali očekujemo da sigurno neće biti ispod 10 milijuna jer u tom slučaju ti ljudi ni ne znaju onda dobro svoj posao. Naravno i ovdje je posao određen u fazama i rascjepkan je u više faza kako bi spao u manje ponude i proletio ispod radara. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Bojan Glavašević izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Hvala i vama na izlaganju kolega Vucelić. Bojim se da stvari o kojima govorite da zapravo predstavljaju samo vrh ledene sante i mislim da je to nešto, da je to jedno opće mjesto gotovo koje građani kada je riječ o percepciji korupcije i to po svim indeksima vidimo osjećaju još, mnogo, mnogo intenzivnije. Znam da vrijeme za vašu repliku nije jako opsežno ali stvarno bih volio čuti ako imate nekakav prijedlog kako biste adresirali problem. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Vucelić, izvolite.
Hvala vam na replici kolega. Da, naravno da je jako veliki problem u Hrvatskoj sa javnim nabavama, to je trenutačno najveća pljačka koja se u Hrvatskoj događa. Vi morate znati da se ovdje milijardi kuna godišnje otmu, opljačkaju, uzmu. I to javnost ne zna. Ja gledam ove novinare, oni pišu o nekom stupiću ponekad, malo o klupici, malo o ljuljački, malo o nekoj ogradi, ponekad o wc-u ali ovaj bit stvari se ne spominje. U medijima nema pljačka u iznosu od par milijardi kuna koje rade zajedno HDZ i SDP. Znači to ga nema, to se mora više govoriti. Ovo što ste vi rekli, javnost mora znati da se ovo događa, da nas ovdje baš drsko kradu. Drsko kradu i sve to prolazi ispod radara, nitko ne zna za to. A to rade ovi vojnici, ovi na najnižim položajima, ova građevinska mafija, to su vam sve stranački ljudi koji nisu znali ništa drugo pa su otišli u građevinu, treba te ljude namiriti, treba te ljude zadovoljiti. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Snježana Sabolek. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Kolega Vucelić, moram reći da se jučer dogodila strašna scena, pozadina je upravo tema o kojoj ste govorili. Naime, Tomislav Josić, savjetnik gradonačelnika grada Vukovara prijetio je našem bivšem vijećniku metkom. Metkom je prijetio našem bivšem vijećniku. Ja moram poslati poruku da ih se naši vijećnici ne boje. Ali ima ljudi koji ih se boje i upravo takve pozivam da nam se jave. Ostati će anonimni a mi ćemo biti njihov glas i njihove ruke. Hvala vam.
Poštovana kolegice Sabolek, govorili ste, odnosno replicirali ste kolegi Vuceliću u nečemu što nema veze sa temom, o čemu on uopće nije govorio. Zloupotrijebili ste institut povrede, odnosno institut replike. Izričem vam opomenu temeljem članka 239. Kolega Vucelić, izvolite odgovor, samo nemate na što odgovarati ali recite.
Poštovani predsjedavajući vi niste u pravu jer upravo je prijetnja likvidacijom bila zbog toga što se naš vijećnik bavi istraživačkim radom. Znači osim menadžerskih ugovora on radi i na javnoj nabavi i to je razlog zašto je HDZ-ovac postao malo nervozan, malo je izgubio kontrolu i prijetio metkom našem vijećniku. Kolegica Snježana nije skrenula sa teme, ova replika je na mjestu i tu se ne bih složio sa vama. A HDZ-ovcima mogu samo poručiti da će se ovakve stvari vjerojatno događati i češće osim ako ne obuzdate svoje ljude jer mi ćemo i dalje nastaviti na istraživanju nepravilnosti prokazivanju kriminala. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Vucelić, svašta ste vi u ovoj svojoj raspravi iznijeli pa bih vas molila da to rečete tamo gdje treba reći, prijavite DORH-u, USKOK-u i ostalo. Međutim, između ostalog rekli ste da smo bijedni u povlačenju europskih sredstava zato što tamo nije moguće raditi određene kriminalne radnje koje se mogu raditi i rade se tamo gdje nisu sredstva europskih fondova. Samo bih vam rekla da upravo ovaj tjedan dobili smo obavijest iz Brisela da je RH sada po iskorištenosti sredstava EU u rangu sa Njemačkom i Slovačkom, da smo postigli nešto više od prosjeka, znači 77% iskorištenih, ugovorenih sredstava je prosjek EU a RH je sad trenutno na 78 dok smo raspisali natječaje u gotovo 100%-tnom iznosu.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Vucelić.
Oprostite predsjedavajući, ali ovo uopće nije bila tema što je kolegica govorila. Hvala vam.
Hvala lijepo kolega, ja ću odlučiti da li je bila ili nije, nisam je upozorio. Dakle imali ste priliku na odgovor, niste ništa rekli. Prelazimo na sljedeću repliku poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega puno toga ste vi rekli a mene zanima ako nam možete reći da li ste vi ikada u životu vodili ili ti jedan postupak javne nabave kada ste toliki ekspert o tome. I kažete vi u Živom zidu se bavite istraživanjem, ja vam preporučam da se počnete baviti educiranjem i da se malo educirate o svemu i samo vi klimajte. Cijela Hrvatska javnost kad optužujete druge o namirenjima i o stranci, sve OK, odgovoriti ćete, imate priliku, zato sam vam i rekao, cijela hrvatska javnost je vidjela kako ste se vi pobili između sebe i tako rekoč raspali kada ste dobili prvu malo ozbiljniju funkciju. A sjećamo se vaših početaka, registriranja na abecede, azbuke, itd. radi, a jedini i isključivi motiv vam je bio povlačenje novca i kamo će taj novac iz proračuna dospjeti i kako ćete ga između sebe podijeliti i kako su vaši članovi naplaćivali gostovanja po karnevalima i događajima. Ako je to vaše viđenje politike, evo meni je drago da ste spali samo na vas dvoje a nakon idućih izbora vas više neće ni biti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Vucelić.
Poštovani kolega iz SDP-a, ja sam vam inače, čisto da znate i vijećnik u Gradskoj četvrti Novi Zagreb – zapad, već 2,5 godine se borim protiv tih javnih nabava koje nećete vjerovati ali i SDP u kombinaciji sa HDZ-om i Bandićem radi najnormalnije u gradu Zagrebu. U gradu Zagrebu vam nema veze, nema nikakve razlike između te tri stranke. Pa oni rade zajedno i zajedno pljačkaju. U javnim nabavama vam mi gubimo baš u gradu Zagrebu minimalno 2/3, minimalno 2/3 odu po džepovima. I to idu po džepovima od onih najnižih kriminalaca pa sve do onih na najvišim pozicijama, to su direktori od vodoopskrbe, od Zrinjevca, direktori u Holdingu. Znači ovo što vi govorite da ja ne znam o čemu pričam, nije istina, znam kako funkcionira javna nabava i znam koliko je tu kriminala. A vi iz SDP-a ste 2013. donijeli taj zakon jer ste povećali sa 70 na 200 tisuća. Kradete isto koliko krade i HDZ po tim lokalnim jedinicama.
Zahvaljujem. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238., kolega Vucelić se pogubio, totalno. Znači nije slušao uopće ni mene što ovdje govorim niti opće prati šta ja radim a ja predstavljam SDP u gradu Zagrebu i mene optužiti da ja zajedno sa Bandićem nešto radim može ili totalno neinformiran ili čovjek koji ništa ne razumije. Tako da neka izabere ili je neinformiran ili ništa ne razumije, što god mu paše od toga dvoje. Hvala lijepa.
Kolega Maras, ja znam da vi imate već tri replike, a i vi to jako dobro znate, imate sada završnu riječ pa ste mogli to kazati u završnoj riječi a niste morali zloupotrijebiti institut povrede Poslovnika. Temeljem članka 239. izričem vam opomenu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja se inače držim teme pa nisam htio odgovarati kolegi Vuceliću ovdje ispred kluba zastupnika direktno na ovo što je on izgovorio. Ima čovjek pravo na svoj stav, koji je, naravno svi su svjesni kada se radio o meni i o SDP-u Grada Zagreba u potpunosti krivi, ne. Znači govoriti o tome da SDP surađuje sa gradonačelnikom Bandićem u Gradu Zagrebu, a zna da ja vodim SDP u Gradu Zagrebu može samo neinformiran čovjek i nadam se da će se čovjek malo informirati bolje do slijedeće rasprave i da više to ne bude govorio. A što se tiče Živog zida o njemu govore najbolje birači i ankete i postotak na kojem sada egzistira Živi zid i ok to je njihova stvar i neka to tako bude. Ono što želim ovdje reći volio bi da hrvatska javnost stekne malo veći osjećaj vezano uz to kako ovo izvješće je važno i da kada govorimo o njemu i kada govorimo o nepravilnostima koje uočavamo cijelo vrijeme i kada govorimo o stvarima koje se dešavaju u pojedinim segmentima društva konkretno da li se radilo o vladi, javnim poduzećima ili gradskim firmama ili Gradu Zagrebu, moramo biti svjesni da jako puno novca odlazi kroz prste i na neki način plaćamo neke stvari puno više nego što bi trebali. Znači ta vrsta neracionalnosti nažalost u javnoj nabavi i dalje postoji, vjerojatno i kriminala i netransparentnosti i korupcije itd. Ono što još jednom želim reći, mi ćemo podržati ovo izvješće, mislimo da je izvješće korektno napravljeno, mislimo da komisija radi svoj posao relativno korektno ali nije dovoljno. Znači nedovoljno je to pogotovo kada znamo o kakvim se novcima radi i pogotovo kada znamo, evo danas vidimo kako jedno Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa radi kvalitetno svoj posao i upozorava na nepravilnosti i sukobe interesa hrvatske vlade praktično na svim slučajevima. Danas je, danas je povrijeđeno načelo djelovanja u slučaju kum, znači vidite kum je i u nabavi, kum je i kod premijera Plenkovića. Znači to želim vidjeti kod povjerenstva, da kad vidi neku nepravilnost iako nije dobilo direktni input i žalbu, iako ne mora sukladno zakonu prekontrolirati u toj javnoj nabavi jer zakon kaže šta je izuzetno važno da se prekontrolira i šta komisija mora sama po sebi prekontrolirati, da prekontrolira najosnovniju stvar koju smo malo prije rekli, da li je novac planiran i da li netko radi na svoju ruku i stavlja i izlaže i zadužuje građane Grada Zagreba kao što to radi gradonačelnik Bandić. To je elementarna stvar. Ne bi nitko osudio komisiju kada bi kod takvih, to nisu sitne stvari kojih vjerojatno ima tisuću, ovo je tako jedna krupna, krupno kršenje zakona, pogreška, nedopušteno ponašanje da bi povjerenstvo, da bi komisija trebala imati svoj stav po tom pitanju i moramo to vratiti u zakon da se to mora obavezno prekontrolirati prilikom podnošenja žalbe na pojedini slučaj. Jer ukoliko se to ne mora kontrolirati da li je novac osiguran, ukoliko netko svojim potpisom može zadužiti, grad, županiju, tvrtku, bilo koga bez poslovnih planova itd. i na kraju nemati nikakve sankcije ili doživjeti da ga HDZ podržava bezrezervno i dalje u Gradskoj skupštini o čemu pričamo. Pa ja sam gledao press konferencije gdje gradonačelnik Bandić se smješka i kaže pa radit ćemo rebalans proračuna, a kraj njega stoji predsjednik Gradske skupštine gospodin Prgomet koji bi prvi trebao reći, e nećeš, ne možeš to raditi, mora skupština donijeti odluku da će se to plaćati iz proračuna, imati projekcije za slijedeće godine i onda možeš potpisati ugovor, a on se smješka i klima glavom. I šta da ja sad tu mislim? Ja mogu mislit samo jednu stvar, da su oni u dogovoru, da to HDZ podržava i očito je to tako. Nažalost dok se te svari ne promijene neće se promijeniti niti klima u društvu, niti će biti manje netransparentnosti i kriminala vezano uz javnu nabavu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Završna riječ u ime podnositelja predsjednica Državne komisije za kontrolu javne nabave, gospođa Maja Kuhar. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedničke. Uvaženi zastupnici, uvažene zastupnice zahvaljujem se svima na vrlo konstruktivnoj raspravi o ovoj temi. Govorilo se puno o sustavu javne nabave općenito, o nekim negativnim pojavnim oblicima koji se javljaju u sustavu i zapravo u jednom dijelu i o temama na koje državna komisija, o kojima državna komisija nema izravno mogućnost odlučivati. Ne bi se složila u dijelu u kojem se možda govori o tome da državna komisija ne utječe na sustav i ne daje preporuke i da ne ukazuje na nepravilnosti. I u ovom samom izvješću za 2018. godinu dana je općenito ocjena stanja u javnoj nabavi, dane su, dane su i određene preporuke u tom dijelu i vezano za spominjanje tzv. profesionalnih žalitelja i u samom izvješću se daje napomena o tome da je uočeno da postoje određeni broj žalbi koje se iz izjavljuju bez stvarne namjere da se ostvari određena pravna zaštita. Dakle, u tom smislu državna komisija daje određene poticaje za eventualno određene izmjene zakona i sl. Mislim da je važno da se shvati da sustav javne nabave u Hrvatskoj nije samo Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave. Sustav javne nabave je kompleksan, sastoji se od različitih tijela i ono što smo zapravo danas govorili o tim nepravilnostima i nezakonitostima koje se događaju znači važno je da se podigne razina svijesti o tome da i ostale institucije u sustavu mogu reagirati u takvim situacija. Znači državna komisija, a i vezano za ovaj slučaj na koji ukazuje uvaženi zastupnik Maras nije mi bila namjera govoriti da to nije predmet koji je predmet rasprave bio tijekom 2018. Znači državna komisija je rješavala o tom predmetu u okviru kao što znate znam da s time nećete biti zadovoljni u okviru žalbenih navoda i u okviru službene dužnosti po kojoj i može postupati u konkretnom postupku. Međutim, postoje i druge institucije koje u jednom dijelu mogu odlučivati o određenim nepravilnostima u postupku javne nabave a koje nisu u ovlasti državne komisije, znači Ministarstvo gospodarstva, uprava za politiku i javne nabave kao što sam spomenula u svom uvodnom izlaganju, obavlja nadzor nad provođenjem postupaka javne nabave znači i pokreće isto tako prekršajne postupke u onom dijelu u kojem znači to ne čini državna komisija u okviru svojih vlastitih ovlasti. U tom smislu mislim da trebamo postati i u budućnosti svjesni cjelokupnog sustava javne nabave i kao što sam rekla u uvodnom izlaganju i jačati i te ostale dijelove koji mogu reagirati na određene nepravilnosti u samoj javnoj nabavi. Uvažena zastupnica Juričev-Martinčev se osvrnula vrlo dobro na pitanje postupaka financiranih iz europskih fondova i fokus državne komisije zbilja jest rješavati takve predmete u što žurnijem roku. Oni su i u uredbi označeni kao postupci koji se smatraju žurnima pred državnom komisijom. Međutim, ono što treba istaknuti složenosti i žalbi je sve veća, znači projektna dokumentacija, dokumentacija u tim postupcima je kompleksna i odgovornost državne komisije u takvim postupcima je još veća zbog toga što znači nekakve nepravilnosti koje se događaju u postupcima nabave u pripremi i provedbi mogu rezultirati ogromnim financijskim korekcijama za državni proračun. Tako da ne smijemo u tim postupcima, naravno uvijek trebamo težiti što bržem rješavanju i o tome smo govorili i u samom izvješću međutim to brzo rješavanje nikada ne smije biti na uštrb kvalitete pogotovo u postupcima koji se financiraju iz europskih fondova. Govorilo se i o tzv. profesionalnim žaliteljima, kao što sam rekla a to smo u jednom dijelu i referirali se na to izvješće za 2018., ukazali smo znači da postoji pojavnost žalbi koje nemaju za cilj, odnosno žalitelja i žalbi koje nemaju za cilj isključivo ostvarivanje pravne zaštite već možda nekakve druge, druge ciljeve u okviru samog postupka. Govorilo se i o perspektivama e-žalbe, to je ono što također želim naglasiti, znači e-žalba je nešto što u ovom trenutku nije obvezujuće međutim što dovodi do skraćivanja rokova. Ono što bi trebalo razmisliti u budućnosti možda kroz nekoliko godina u nekakvom narednom periodu elektroničku žalbu učiniti obveznom ukoliko postoji podrška za to u smislu sustava. Tako da u tom smislu možemo još i više skratiti postupak a kažem ne na uštrb kvalitete u samom postupku. Evo vjerujem da sam u tom dijelu obuhvatila sve što je nekako bilo važno, zahvaljujem svima na konstruktivnoj raspravi i uvažiti ćemo sve ove vaše prijedloge koji se konkretno odnose na samo Izvješće o radu državne komisije za 2018. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj predsjednice državne komisije. Imamo repliku, poštovani kolega Saša Đujić.
Hvala lijepo. Sada ste me potaknuli kada ste rekli da odlučivanje u postupcima žalbi na europske projekte su složeni i dugotrajni. Ja bih volio čuti od vas da li vaš ured, odnosno komisija ima dovoljno kapaciteta s obzirom na novo nastale okolnosti. Da li imate dovoljno ljudi, da li imate dovoljno sredstava da to možete pratiti. Ako nemate evo apel odavde da vam se poveća. Dakle i kapacitet i da vam se osiguraju sredstva za povećanje broja ljudi ukoliko je to nužno i ukoliko bi recimo takvo jedno pojačanje ureda dovelo do kvalitetnijeg i bržeg rješavanja tih postupaka. Evo hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor gospođa Kuhar. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Da, to je inicijativa koja je hvale vrijedna. Mi dakle pokušavamo sa ovim brojem ljudi u okviru financijskih sredstava zbilja odraditi maksimalan posao koji možemo. Kao što sam istaknula u uvodnom izlaganju ulažemo u stručne kadrove, znači u prošloj godini su četiri stručna savjetnika, specijalista bila na postdiplomskom studiju koji je baš specijaliziran za javnu nabavu. Mi sami pokušavamo u okviru svojih sredstava podići razinu stručnosti kadrova. Ono što nije na odmet je uvijek i veći broj ljudi i veća financijska sredstava. Evo pokušavamo.
Zahvaljujem na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom predsjednici Državne komisije za kontrolu javne nabave, gđi. Maji Kuhar i njenoj suradnici na podnešenom izvješću. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Godišnje Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2018. godinu. Podnositelj je Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2018. godinu.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 96 za 1 suzdržan i 8 protiv donesen Zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,34 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Pozdravljam ovdje i predsjednika Vlade sa suradnicima, ministrima, potpredsjednikom Vlade, dva odnosno tri potpredsjednika Vlade. Danas će nam predsjednik Vlade usmeno predstaviti Godišnje izvješće Vlade na temelju čl. 128 Poslovnika. Samo na početku podsjećam da govor predsjednika Vlade o izvješću može trajati najdulje jedan sat, na govor predsjednika Vlade nema replika. U raspravi mogu sudjelovati samo klubovi zastupnika s tim da predstavnik kluba zastupnika može govoriti najdulje 20 minuta. Nakon provedene rasprave, predsjednik Vlade podnosi završno izlaganje koje može trajati isto tako najdulje 20 minuta. U sveukupnoj raspravi nemamo replika. Sad bih molio predsjednika Vlade RH da podnese Godišnje izvješće o radu Vlade RH, izvolite.