Dame i gospodo, poštovani gosti, otvaram 37. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa današnje sjednice su najavili poslanici Saša Magazinović, Sadik Ahmetović, Asim Sarajlić i Željko Komšić koji je najavio kašnjenje. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 36 poslanika. Znači, konstatujem da postoji kvorum za rad sjednice. Kao što je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima je omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Sa nama je Savjet ministara koji će dati odgovore na vaša postavljena pitanja i sad možemo početi sa postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja prema redosljedu pristizanja. Riječ dajem poslanici Maji Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje upućeno je gospodinu Zvizdiću, predsjedavajućem Vijeća ministara, a odnosi se na odnose, odnosno reviziju Ugovor o korištenju hidroakumulacije Buško jezero sa Republikom Hrvatskom. Dakle, Buško jezero koje je najveće umjetno jezero u Evropi očito još uvijek nije riješeno pitanje. Bosna i Hercegovina godišnje na račun Buškog jezera izgubi desetke miliona KM, a već dugi niz godina iz Kantona 10, na čijem prostoru je ovo jezero, navodi kako Hrvatska elektroprivreda kod plaćanja ionako mizernih naknada provodi samovolju. 2011. godine općinama Livno i Tomislavgrad uplaćeno je tek nekoliko hiljada maraka uz obrazloženje da je Hidroelektrana Orlovac na remontu, te da voda nije korištena. Naknade koje Hrvatska elektroprivreda plaća navedenim općinama na čijem je prostoru je oko 0,010 maraka po kilovat satu proizvedene energije, što će reći da se zaradi 70 miliona KM godišnje, dok Bosni i Hercegovini se tek uplaćuje mizerija. Moje pitanje je – Šta je poduzeto po ovom pitanju i da li Vijeće ministara, koje je već najavilo da će imati posjetu Vladi Republike Hrvatske, će inicirati ovo pitanje, odnosno kada čujemo iz medija da gospodin premijer Republike Hrvatske navodi da se neće miješati u unutarnje odnose Bosne i Hercegovine, što i ne treba i ne može da se miješa? Mi ga pozivamo sa ovog mjesta da se umiješa kako bi riješio ovo pitanje, kako bi se izvršila revizija ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, a sve kako bi se ova mizerija koju oni uplaćuju 2 upotrijebila na način novih zapošljavanja, novih razvojnih projekata u općinama Livno i Tomislavgrad, odnosno Kantonu 10 gdje je iseljavanje najdrastičnije u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovano predsjedništvo, uvažene dame i gospodo zastupnici, sve vas lijepo pozdravljam. Prije nego odgovorim na ovo pitanje samo jedna mala kratka digresija ili napomena. Ovo pitanje je jedino pitanje koje imam danas, a da je zaista definirano i postavljeno u skladu sa članom 171. Poslovnika o radu Predstavničkog doma. Dakle, ono je vrlo jasno formulisano i omogućuje odgovor unutar dvije minute. Sva druga pitanja unutar jednog pitanja imaju u prosjeku pet drugih pitanja i sasvim je ambiciozno i neodgovorno očekivati da u roku od dvije minute odgovorimo na pet pitanja koja po svojoj sadržajnosti bi zahtijevala najmanje 20 ili 25 minuta. Zbog toga ćemo danas odgovarati vrlo taksativno, kratko sa da ili ne, na ostala pitanja koja u jednom pitanju imaju tri, četiri ili pet podpitanja. Na pitanje koje je postavila uvažena zastupnica Gasal-Vražalica mogu kazati da je Hrvatska elektroprivreda u skladu sa dozvolom i propisima u Federaciji BiH osnovala privredno društvo Crpna stanica „Buško Blato“ d.o.o. Livno sa zadatkom da upravlja akumulacijom „Buško Blato“ i drugim objektima u sistemu Hidroelektrane Orlovac na teritoriji Federacije BiH, odnosno Bosne i Hercegovine. Isto tako 23.05.2011. godine Agencija za vodno područje Jadranskog mora u Mostaru je izdala vodnu dozvolu prirodnom društvu Crpna stanica „Buško Blato“ d.o.o. Livno. Prema tome, to je trenutno stanje. Što se tiče Vaših konkretnih pitanja u vezi sa revizijom ugovora mogu kazati da između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske još uvijek nije zaključen međudržavni sporazum koji bi se odnosio na korištenje hidroakumulacije Buško jezero, tako da nije mogao ni biti pokrenut postupak revizije ovakvog ugovora, ali ovo je jedna od tema ili jedno od pitanja koje ćemo mi kandidovati za narednu zajedničku sjednicu između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske. I ako se zajednički dogovorimo da to bude dio dnevnog reda onda ćemo takve stvari i pokrenuti, kako bi do kraja razriješili odnos po ovome pitanju između naše dvije države. Hvala.
Hvala Vam. Komentar, izvolite.
Zahvaljujem. Budući nije mi jasno unutar odgovora gospodina predsjedavajućeg da je nešto izdato iz, jel, neke institucije u Mostaru kad je ovo jedino, odnosno mjesto gdje treba da se razgovara jeste Vijeće ministara i jedino Buško jezero je izuzeto iz Federalnog ministarstva energije, rudarstva i 3 industrije Vlade Federacije BiH. 2011. ovo je pitanje bilo postavljeno u ovoj sali gdje je gospodin, tadašnji ministar, Erdal Trhulj dao odgovor na način da Vijeće ministara treba što promtnije poduzeti aktivnosti. Dakle, to je bilo prije pet godina. Vijeće ministara ni u prošlom sazivu ni u ovom sazivu nije smatralo, ili ne smatra još uvijek, da je ovo tema o kojoj se treba pričati sa susjednom državom Republikom Hrvatskom, odnosno da se skrene sa huškaške politike, da se konačno u Bosni i Hercegovini pokrenu razvojni projekti, odnosno da se revizija ugovora izvrši na način da Bosna i Hercegovina dobije ono što joj sljeduje. Tako da ne mogu biti zadovoljna sa odgovorom gospodina Zvizdića koji kaže da će biti stavljeno na dnevni red. Do sada ste se bezbroj puta sastali sa premijerom Vlade Republike Hrvatske pa ne znam zašto već niste inicirali ovo pitanje, nego to stavljate za buduće neke teme između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Ja samo da napomenem da je prema Poslovniku dva minuta predviđeno za postavljeno pitanje, dva minuta za odgovor predstavnika Savjeta ministara i jedan minut za komentar poslanika. Sljedeće je pitanje, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je upućeno ministru pravde, a vezano je za neizvršene odluke Ustavnog suda BiH. Dakle, prema informacijama Ustavnog suda od 2005. godine do danas doneseno je 94 rješenja o neizvršenju odluka Ustavnog suda, od kojih nije izvršeno njih 13, kako kaže Ustavni sud. Od 13 neizvršenih odluka pet su u vezi sa zahtjevima za ocjenu ustavnosti, a osam odluka je iz apelacione nadležnosti Ustavnog suda. Molim vas da taksativno navedete kojih je tačno 13 neizvršenih odluka Ustavnog suda BiH, o kojima se radi, od kada datiraju i na koga se odnose. Hvala.
Hvala. Izvolite ministre.
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, uvažene zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Kako je uvažena zastupnica i rekla da je ukupan broj neizvršenih odluka Ustavnog suda BiH 13, od čega je pet odluka doneseno u predmetima ocjene ustavnosti zakona i osam odluka doneseno u apelacijskim predmetima. Od pet odluka koje se odnose na ocjenu ustavnosti tri odluke su u obvezi izvršiti Parlamentarna skupština BiH, jednu odluku Parlament Federacije BiH i jednu odluku Narodna skupština Republike Srpske. U svih pet predmeta utvrđena je neusklađenost zakona sa odredbama člana II Ustava BiH koje se odnose na ljudska prava i osnovne slobode, zbog čega su donositelji zakona obavezni neusklađene odredbe uskladiti sa Ustavom BiH. S obzirom da tijela koja su bila dužna uskladiti zakonske odredbe sa Ustavom 4 BiH nisu izvršila svoju obvezu u ostavljenom roku Ustavni sud BiH u svih pet predmeta donio je rješenje o neizvršenju odluke. U osam apelacijskih predmeta donesene odluke se odnose na povrede Ustava BiH iz člana II/3 Pravo na pravično saslušanje, zatim Pravo na osobnu slobodu i sigurnost, te Pravo na imovinu. Zbog navedenih povreda izvršenje odluke je naloženo različitim tijelima. S obzirom da tijela koja su bila dužna otkloniti povrede Ustava BiH nisu izvršila svoju obvezu u ostavljenom roku Ustavni sud BiH je u svih osam predmeta donio rješenje o neizvršenju odluke. S obzirom da je Vaše pitanje bilo da taksativno navedem koje su to odluke bile i u kojem vremenskom periodu, zbog kratkoće vremena dopustite da Vam to dostavim u pisanom obliku. Hvala.
Hvala. Gospođa Majkić, komentar. Izvolite.
Nemam drugi izbor nego da prihvatim ponuđeno.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, odnosno Vijeću ministara BiH, a odnosi se na to – Šta je Vijeće ministara BiH u okviru svojih nadležnosti učinilo da omogući nesmetan plasman hemijskih proizvoda koji se proizvode u bh entitetu Federacija BiH na teritoriji cijele države Bosne i Hercegovine? Bosna i Hercegovina je jedinstvena država u kojoj postoji jedno tržište i apsolutno je neprihvatljivo da bilo koji dio te države narušava jedinstven ekonomski prostor Bosne i Hercegovine. Nažalost svjedoci smo da je Vlada entiteta Republika Srpska svojim jednostranim potezima onemogućila proizvođače hemijskih proizvoda, kao što su DITA iz Tuzle, kao što su neki proizvođači iz Tešnja, Busovače, itd., da nesmetano plasiraju svoje proizvode na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Na današnjem vremenu svima bi trebao biti cilj borba za svako radno mjesto, jer gubitak svakog radnog mjesta je gubitak za sve nas u Bosni i Hercegovini. U tom smislu voditi politiku na račun radnika u ovoj zemlji je zaista politička nepravda, da ne koristim još teže riječi. U tom smislu želim pitati i državno Vijeće ministara BiH, na čelu sa gospodinom Zvizdićem, šta je ono učinilo da se ovakve stvari ne događaju na teritoriji države Bosne i Hercegovine?
Hvala. Odgovor, predsjedavajući Zvizdić. Izvolite. 5
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Dakle, plasman hemijskih proizvoda iz bh entiteta, ili iz bosanskohercegovačkog entiteta Federacija BiH u ovom slučaju, na teritoriji cijele države Bosne i Hercegovine nije pitanje vanjsko-trgovinskog prometa koji je u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, već je pitanje unutrašnjeg prometa u okviru Bosne i Hercegovine koji je u nadležnosti entiteta. Iako, dakle, u tom smislu nemamo nadležnost, evo, pokušali smo se malo detaljnije informirati o Vašem pitanju i dobili smo informaciju da je Vlada Federacije BiH inicirala donošenje privremene mjere na ovakvu odluku, te da je pokrenuta izrada Nacrta zakona o hemikalijama koji bi se urgentno uputio u Parlament Federacije BiH na usvajanje. Već ranije ove godine Parlament je usvojio ovaj Zakon u formi prednacrta tako da se očekuje da bi u jednoj hitnoj i ubrzanoj proceduri ovaj Zakon bio usvojen. Paralelno s ovim biće potrebno izvršiti i izmjene i dopune određenih propisa i u bh entitetu Republika Srpska kako bi se registrirali proizvodi, jer proizvođači iz Federacije u bh entitetu Republika Srpska moraju imati ili novu firmu ili svoju poslovnu ispostavu, što naravno iziskuje neplanirane velike troškove, a same proizvođače i njihove proizvode čini nekonkurentnim. Dakle, ispred Vijeća ministara mi, naravno, iako ovo pitanje nije u našoj nadležnosti, možemo samo pozvati nadležne entitetske organe da hitno pristupe rješavanju ovoga pitanja i ovoga problema, jer ovakvo postupanje direktno ograničava slobodu kretanja roba, ljudi i kapitala, čime se narušava, kao što ste i sami kazali, jedinstveno ekonomsko tržište, a što nije u skladu sa principima demokratije ili tržišne ekonomije kojoj Bosna i Hercegovina pripada. Naravno, ako ovaj Parlament u budućnosti u ovoj oblasti da veće ingerencije, veće nadležnosti Vijeću ministara onda bi mi mogli garantovati da se ovakve stvari više ne bi dešavale na teritoriji Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Komentar, Denis Bećirović. Izvolite.
Nekoliko stvari u komentaru. Prvo, želim javno pozvati i predsjedavajućeg Vijeća ministara i Vijeće ministara da iskoriste i svoj uticaj i svoj autoritet kako bi se ovo pitanje što prije razriješilo, bez obzira na ograničene nadležnosti Vijeća ministara BiH. Drugo što želim reći u komentaru jeste da je obaveza i nas, i u zakonodavnoj i u izvršnoj vlasti na nivou države Bosne i Hercegovine, da svima vrlo jasno skrenemo pažnju da svi moramo poštovati i Dejtonski mirovni sporazum i Ustav BiH koji je precizno normirao četiri ekonomske slobode. To je potpuna sloboda kretanja roba, kapitala, lica, usluga i da to ni na koji način ne može i ne smije biti ugroženo u Bosni i Hercegovini. I na koncu u komentaru na odgovor želim pozvati i poslanike, evo ovdje i SNSD-a, ima tu i visokih dužnosnika, čini mi se da je kolega Špirić i potpredsjednik SNSD-a, da i oni razgovaraju sa nadležnim u entitetu Republika Srpska kako ni jedan radnik zbog ovakve mjere ne bi ostao bez posla. Jer, nije pošteno da politiku vodimo preko leđa radnika u ovoj državi, a sa ovakvim mjerama sasvim sigurno ostajemo bez radnih mjesta i u tom entitetu i u cijeloj državi Bosni i Hercegovini. Hvala. 6
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanica Monika Tomić. Izvolite.
Pozdravljam sve nazočne. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu sigurnosti. Ja bih ga onako možda malo preformulirala, obzirom na Ministarstvo sigurnosti, i ono bi glasio – Kakvo je stanje istražnosti problema otuđenja motornih vozila u Bosni i Hercegovini i koliko to stanje utiče na sigurnosno stanje u Bosni i Hercegovini? Kada vidimo podatke koje dobivamo iz mediji onda će biti jasno zašto je ovo pitanje interesantno, zašto je sad aktuelno. Ja ću samo navesti par referenci a to je da je prošle godine u Federaciji BiH ukradeno 1.100 automobila, a u Republici Srpskoj, onako što je vrlo interesantan podatak koji sam ja dobila, ako je točan, da je to negdje otprilike samo 172(?) automobila, što je šest puta manje u odnosu na Federaciju. Evo, moje pitanje je upućeno Ministarstvu sigurnosti da vidim kakav odgovor mogu dobiti na ovo. Hvala.
Hvala. Da li ima neko da da odgovor na ovo pitanje? Nema nikoga iz Ministarstva sigurnosti, znači nemamo odgovor na ovo pitanje. Za sljedeći put onda očekujemo da dobijete odgovor.
/nije uključen mikrofon/
Ok, znači slaže se poslanica da odgovor bude u pisanoj formi. Sljedeći za postavljanje pitanja je poslanik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobar dan. Gospodine predsjedavajući pozdravljam vas i Vaše supredsjedavajuće, koleginice i kolege, kolege iz Vijeća ministara, sve nazočne u dvorani. Dakle, moje pitanje je bilo postavljeno na ovaj način prošli put. S obzirom da gospodin ministar nije bio u mogućnosti nazočiti toj sjednici, dakle iskoristio sam mogućnost da to uradim danas. Vama je ovo moje pitanje, u kojem se nalazi četiri, pet pitanja, zapravo već poznato od ranije i znate kako sam ih postavljao, tako da Vam to ništa nije novo. Dakle, – Zašto Tužiteljstvo BiH ne odgovara na postavljena pitanja zastupnika? Da je tako navodim ... postavljenih pitanja koja sam vam dostavio, mislim na Ministarstvo pravosuđa, pa pod jedan, pitanje u svezi istrage ubojstva povratnika i policajaca u 7 Općini Travnik. Prošlo je više od decenija i pol od ubojstva oca i sina ... od gospodina Domića, policajaca Valjana i Bilića, interesira me pravni status tih predmeta i jesu li istrage završene. Pitanje je postavljeno 07.07.2015. godine. Pitanje o svjedocima koji daju informacije o mjestima gdje se nalaze posmrtni ostaci, je pod broj dva, ostaci osoba nestalih u posljednjem ratu za koje se ustanovi da su netočni, provodi li se istraga zbog čega i na temelju čega je određeni svjedok dao informacije, postavljeno je 07.09.2015. Treće, ponovljeno pitanje o tijeku istrage i statusu predmeta ubojstva povratnika Hrvata u Travnik '98. godine postavljeno 02.12.2015. Četvrto, urgencija na pitanje o kredibilnosti svjedoka i njihovih iskaza i pitanje o istrazi o nestalim hrvatskim zatočenicima u logorima stadiona u Bugojnu postavljeno 18.12.2015. Sljedeće pitanje, pitanje o tijeku istrage o zločinima u Općini Travnik ubijanja petorice Hrvata iz sela Miletići u travnju '93. i ubijanje 32 zarobljenika pripadnika HVO i civila u selu Bikoši u lipnju '93., postavljeno 28.12.2015. I pitanje o ubojstvu Ive Ivoša da li je slučaj ikad procesuiran, u kojem tužiteljstvu i da li je vođen postupak za utvrđivanje odgovornih za isti, postavljeno 13.01.2016. Tražio sam da mi se na ovo pitanje dostavi odgovor bez ikakvih namjera da inzistiram na odgovoru koji bi eventualno remetio ili ugrožavao sudski postupak. Ja mislim da nije ni potrebno da objašnjavam, dakle, koliko sam puta ovo tražio i zbog toga sam bio prinuđen da uputim inicijativu prošli put na sjednici da se i Poslovnik mijenja o tome da se postigne jedan zaključak, a moja inicijativa je upućena radnom povjerenstvu da se taj dio Poslovnika mijenja kada su u pitanju dobijanje odgovora. Pa evo, molim odgovor danas ako je ministar u mogućnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Ministar pravde. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče odgovore na Vaša pitanja smo dobili sinoć kasno i moram Vas informirati da su odgovori, s obzirom da imate šest pitanja, tako su i odgovori vrlo opširni, da ih sada ovdje ne iznosimo, molim Vas da Vam pošaljemo u pisanoj formi.
Hvala. Komentar, izvolite.
Dakle, zahvaljujem, međutim zbog svega što mi se događalo u godinu dana i više ja moram ovo prokomentirati. Dakle, poštovane kolegice i kolege svjedoci ste da nema sjednice, nakon srpnja 2015. godine, na kojoj nisam tražio odgovor na pitanja koja i danas ponavljam. Na moje pitanje o uhićenju šest pripadnika HVO iz Kiseljaka koje sam uputio VSTV-u na koncu sam dobio odgovor od disciplinskog suca da mogu pravdu potražiti tužbom kao da sam ja stranka u postupku. Podsjetiću, nakon neprimjerenog uhićenja ovih osoba, prema mojim informacijama, svi su pušteni bez ikakvog dokaza za ono za što su terećeni, a polovica ih je bila oslobođena u procesu podizanja optužnice. Svjedoci ste također, poštovane kolegice i kolege, da su prigodom razmatranja izvješća Tužiteljstva BiH izvršene brojne primjedbe na rad istog i da su 8 isti zbog tih primjedbi najčešće odbijani. Nakon silnih ... i traženja odgovora za ono što se u Tužiteljstvu događa uslijedila je inspekcija rada Tužiteljstva BiH na prijedlog OSS-a, o čemu je Izvješće napravila gospođa Korner u lipnju 2016., na temu Procesuiranje ranih zločina u Bosni i Hercegovini. Tako u tom Izvješću gospođa Korner npr. ... sljedeće konstatacije, u točci 34 i 55 konstatirano je da je po mišljenju sudaca glavni tužitelj opsjednut samouspješnim rezultatom u statističkom ... a ne kvalitetnom optužnicom. U točci 38 i 94 konstatira da je sud višestruko u nekim slučajevima vraćao optužnice na doradu zbog nedovoljnog iskustva većine tužitelja, dok glavni tužitelj smatra da je problem u sudijama koje ne poznaju pravo. U točci 39 i 40 Izvješće govori [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da tužitelji rade ono što im se kaže kada ... tužitelja nije ... donošenjem bilo kakvih odluka. Ja se ispričavam, samo malo, još jedno pet, šest rečenica. U točci 51 govori se o nepostojanju politike rada unutar Tužiteljstva na temelju kojeg bi se utvrđivali prioriteti i kriteriji za zaključivanje predmeta, itd. Ako je ikome stalo do pravne države i pravde i jednakopravnosti onda sam siguran da je to hrvatskom narodu. Najnoviji događaji – uhićenje 10 pripadnika HVO iz Orašja zbog toga nikako ne možemo prihvatiti sa povjerenjem i nakon svega što sam prethodno iznio i puno toga što nisam. Na koncu, poznato vam je da je disciplinski sudac pokrenuo stegovni postupak protiv glavnog tužitelja što samo zapravo potvrđuje sve ono izrečeno i neizrečeno u ovom pitanju. Jasno mi je da ovo stanje neće riješiti nikakva moja pitanja, na koja evo ne mogu dobiti ni kurtoazni odgovor, te sam siguran da to može riješiti samo strukturalna reforma u ovoj oblasti i pronalaženje načina za reguliranje odgovornosti rada pojedinih [[poslanik se upozorava na vrijeme]] tužitelja i ocjene njihovog rada, što, prema mojim informacijama, već duže pokušava učiniti i VSTV. Kao zastupnik u ovom Parlamentu mogu samo reći da ćemo bdjeti nad slučajem koji je najnoviji zbog svega ovog što sam rekao i što nisam, a, dakle, jasno je iz ovog kratkog obraćanja što se sve događa u Tužiteljstvu. Dakle, i ne stoji nikakva priča, dakle, ovih dana koja iznosi se da, dakle, se neutemeljeno skreće pozornost na rad Tužiteljstva. Hvala lijepa.
Gospodine Lovrinoviću imamo tačku dnevnog reda – Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta pa možete ...
Da ponovim? Pa evo, ponoviću.
Ja Vas molim da se držite propisa jer imamo jako puno pitanja, trajaće ovo dva sada ako budemo nastavili da prekoračujemo vrijeme. Sljedeći je poslanik Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Dakle, ja ću biti vrlo kratak. Moje pitanje je postavljeno Predsjedništvu BiH i Vijeću ministara BiH, vrlo je jednostavno – Kada možemo očekivati donošenje Zakona o vanjskim poslovima Bosne i Hercegovine? 9 To obrazlažem sljedećim. Dakle, mislim da smo jedina zemlja u svijetu koja nema Zakon o vanjskih poslovima. To je s jedne strane. S druge strane revizorski izvještaji koji su vođeni od 2003. godine do 2015. godine svake godine su naglašavali nedonošenje ovog Zakona. Nedonošenje ovog Zakona je, dakle, uslovilo i niz drugih zamjerki koje je revizija uočila, pa evo, ja bih volio da vidim, odnosno da čujemo kada će ovaj Zakon vidjeti, odnosno doći na svjetlo dana. Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Ono je ustvari upućeno na pravu adresu a to je Predsjedništvo BiH, ali obzirom da nema niko ispred Predsjedništva BiH, evo, ja ću probati odgovoriti na to pitanje u najkraće njegovo ... sadržajnim elementima. Kao što ste i kazali Ministarstvo vanjskih poslova BiH već dugi niz godina funkcioniše bez Zakona o vanjskih poslovima što zaista predstavlja veliku prepreku u radu i Ministarstva i kompletne diplomatsko-konzularne mreže Bosne i Hercegovine u čitavom svijetu. Na ovo su, i Vi ste to i sami podvukli u Vašem pitanju, upozoravali i državni revizori u svojim izvještajima. U nedavno objavljenom Izvještaju Ureda za reviziju institucija BiH za 2015. godinu koje se odnosi na Ministarstvo vanjskih poslova skrenuta je posebna pažnja na potrebu donošenja Zakona o vanjskim poslovima BiH. Pod tačkom 3 tog Izvještaja navedeno je da u toku 2015. godine nije bilo novih aktivnosti u procesu donošenja Zakona o vanjskim poslovima, dok je u prethodnim izvještajima konstatovano da je Ministarstvo u 2013. godini sačinilo Prijedlog koji je upućen Predsjedništvu BiH na dostavljanje komentara, ali nije bilo nekih daljih aktivnosti u vezi sa tim Prijedlogom. Aktuelni sastav Predsjedništva BiH pa i Vijeće ministara u sklopu sa svojim nadležnostima, ponovo su pokrenuli pitanje izrade Zakona i zaista postoji vrlo jasna opredijeljenost da se ovo pitanje u narednom periodu riješi, jer činjenica je da Bosna i Hercegovina je praktično jedina zemlja u regionu koja nema ovaj Zakon i to treba da imaju u vidu svi sudionici i akteri koji rade na izradi ovoga Zakona. Istovremeno treba imati u vidu da je trenutna vanjska politika Bosne i Hercegovine utemeljena na dokumentu kojeg je Predsjedništvo BiH usvojilo davne 2003. godine pod imenom Opći pravci i prioriteti za provedbu vanjske politike Bosne i Hercegovine. Zbog toga kao pozitivan momenat mogu naglasiti činjenicu da je sredinom 2016. godine formirana radna grupa koja se, čiji je zadatak da izradi ovo zakonsko rješenje. Sva tri člana Predsjedništva BiH, kao i Ministarstvo vanjskih poslova, imaju predstavnike u toj radnoj grupi i date su vrlo jasne smjernice radnoj grupi šta bi trebala uraditi u jednom ... vremenskom periodu. A ona ne samo da treba da pripremi Zakon o vanjskim poslovima nego da, nego i da analizira u kom dijelu treba osvježiti naše smjernice vanjske politike kako bi došlo do nove vanjsko-političke strategije Bosne i Hercegovine, ali isto tako i pripremiti materijal za jednu ozbiljniju analizu funkcioniranja naše diplomatsko-konzularne mreže. Ja podsjećam da Bosna i Hercegovina ima 44 ambasade, 6 konzulata, 6 stalnih misija i zaista ovakav veliki sistem mora biti vrlo jasno zakonski regulisan. 10 Što se tiče Vašeg odgovora na pitanje kada možemo očekivati donošenje Zakona o vanjskim poslovima ne možemo u ovome trenutku potpuno precizno odgovoriti o samom terminu jer je on uvjetovan sa dva faktora. Prvi je efikasnost ove radne grupe u smislu sačinjavanja Nacrta zakona, ali mislimo da će to biti u narednih [[predsjedavajući se upozorava na vrijeme]] nekoliko mjeseci, najdalje do marta sljedeće godine, a drugi faktor je, i tim završavam, je političke prirode i potreba da svi akteri u Bosni i Hercegovini shvate značaj donošenja ovoga Zakona, a zatim da se i u Vijeću ministara i u Parlamentarnoj skupštini BiH obezbijedi dovoljna većina glasova koja bi usvojila ovako važan strateški dokument za funkcioniranje DKP-a Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Komentar, gospodin Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Mislim da je odgovor bio zaisa potpuno iscrpan i ohrabrujući, po meni, ali ja moram da istaknem jednu stvar da, dakle, očekujući pitanja od EU kojih otprilike će biti 3.000 zasigurno će biti i jedno od ovih pitanja. I druga stvar moram reći da je ovdje zabilježeno taj Zakon nije regulisao i niz drugih propusta koje je, koje su uočene, koje je revizija uočila, a koje se isto tako vuku pa najmanje 10 i 12 godina, 10, 12, 11, itd., itd. Mislim da će Zakon, da je potrebno što prije da dođe i da se usvoji što prije. Hvala lijepo, ali ću zamoliti da ovo bude i u usmenoj formi kako bi se mogli nekad pozvati, odnosno pismenoj formi kako bi se mogli pozvati na ovaj Zakon.
Hvala Vam. Poslanik Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Moje pitanje je ministru Bevandi, ali ovaj put u funkciji predsjedavajućeg, odnosno predsjednika Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Naime, na posljednjoj sjednici Komisije za carine i spoljnu trgovinu predstavnici FIPA-e su prezentirajući Izvještaj o direktnim stranim ulaganjima u Bosni i Hercegovini apostrofirali problem izdavanja PDV broja kao jedan od ključnih problema koje odvraća strane investitore od ulaganja u Bosnu i Hercegovinu. Naime, ta procedura, evo prema izjavi predstavnika FIPA-e, traje po nekoliko mjeseci. Gospodine Bevanda, ako ste znali za ovaj problem da li je nešto poduzeto, a ako niste evo ja Vas molim i pozivam da, koristivši svoj autoritet predsjednika, zajedno sa menadžmentom riješite ovaj problem koji svakako ne bi smio biti problem u procesu koji se zove direktna strana investiranja u Bosnu i Hercegovinu.
Hvala Vam. 11 Ministar Bevanda. Izvolite.
Predsjedatelju, dopredsjedatelji, uvaženi zastupnici, kolege ministri, gosti, mediji, sve vas pozdravljam i želim uspješan rad. Vrlo kratko ću biti, jer pitanje je bilo jednostavno i direktno. Na 12. sjednici Upravnog odbora Uprave za neizravno oporezivanje, održana 02.09.2016. godine, usvojen je Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o registraciji i upisu u jedinstveni registar obveznika neizravnih poreza i isti je stupio na snagu 21.09.2016. godine objavljivanjem u „Službenom glasniku BiH“, broj 68/16. Izmjenama i dopunama pomenutog Pravilnika u cilju ubrzanja postupka registracije i upisa u Jedinstveni registar neizravnih poreza, između ostalog, izvršeno je usklađenje sa propisima koji reguliraju oblast rada i boravka stranaca u Bosni i Hercegovini, te su s tim u vezi brisane odredbe koje zahtijevaju da strani državljani, odgovorna lica ili poduzetnici trebaju dostavljati dozvolu za rad i prijavu boravka, i istim je omogućeno da dostave dokument nadležnog organa u skladu sa propisima koji se odnose na strane državljane. Takođe je stranim državljanima koji su odgovorna lica ili vlasnici podnosioca zahtjeva za registraciju i upis u Jedinstveni registar omogućeno da umjesto putovnice dostave drugi identifikacijski dokument koji je validan za putovanje u inozemstvu. Napominjemo da je izmjenama i dopunama predmetnog Pravilnika brisana i odredba kojom su propisani uvjeti za dobrovoljnu registraciju ... PDV-a i na taj način omogućen jednostavniji postupak dobrovoljne registracije za PDV novoosnovanim subjektima ukoliko se ne utvrdi postojanje okolnosti koje zahtijevaju poduzimanje određenih mjera osiguranja. I na kraju u svezi postavljenog pitanja takođe napominjemo da u nekim slučajevima postupci registracije posebno neizravnih poreza traju dulje od zakonom propisanog roka iz jednostavnog razloga što strani državljani koji su odgovorne osobe ili vlasnici pravnih lica koji podnose zahtjev za registraciju dostavljaju u Upravu nepotpunu dokumentaciju i zahtjeve i to traje duže. Evo, hvala Vama na pitanju, a ja ću ovo dostaviti i FIPA-i, jer je ona i trebala biti upoznata da smo mi ovo donijeli dosta davno. Hvala vam.
Hvala. Poslanik Mešić, komentar. Izvolite.
Pa evo, zadovoljstvo je kada na direktno postavljeno pitanje dobijete i direktan odgovor. Zahvaljujem se.
Hvala. Sljedeća poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 12 Moje pitanje je upućeno ministru civilnih poslova, gospodinu Adilu Osmanoviću. Naime, ovih dana smo u medijima mogli pročitati da je Komisija za žalbe BiH poništila dva tendera u Agenciji za identifikaciona dokumenta. Jedan tender se odnosi na izgradnju zgrade u Banja Luci i njegova vrijednost je 15,2 miliona. Neke informacije kojim ja raspolažem, voljela bih da ministar kaže da li su tačne, kažu da je nažalost prošli Savjet ministara dao saglasnost da se napravi jedna zgrada od 9.000 kvadrata samo za tu Agenciju, iako ona koristi svega 2,5 hiljade kvadrata i u 9.000 m² možete smjestiti sve agencije, sve institucije Bosne i Hercegovine koje se nalaze u Banja Luci. Drugi tender koji je poništen se odnosi na nabavku obrazaca za pasoše i njegova vrijednost je 20 miliona. Imajući u vidu šta se sve u prošlom periodu dešavalo u Agenciji za identifikaciona dokumenta i da je to epilog dobilo u vidu istrage Tužilaštva BiH, koja evo još uvijek nije izgleda okončana, ja bih zamolila ministra da nam da detaljne informacije o ova dva tendera. I odmah unaprijed da kažem da ima našu punu podršku da sprovede i detaljnu istragu o ova dva tendera. Hvala vam.
Hvala. Ministar Osmanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni zastupnici. Na ovo postavljeno pitanje koje je uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević postavila zahtijeva zaista jedan detaljan odgovor. Kao što ste kazali već duže vremena vodi se istraga Tužilaštva BiH po pogledu javne nabavke pasoša, zatim interesovanje javnog mnjenja i građanstva kad je u pitanju nabavka takođe ovih isprava. Mi smo juče popodne dobili odgovor od Agencije za identifikacione dokumente na tri gusto kucane stranice, ja bih zamolio da Vam ovo proslijedim u pisanoj formi, jer za dva minuta zaista ne bih mogao dati precizne odgovore onako kako ste Vi to tražili. Hvala.
Hvala ministre Osmanoviću. Gospođa Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se ministru. Ja bih zamolila, evo, da mi proslijedite taj odgovor koji ste dobili. U svakom slučaju zavisno od odgovora, ukoliko se ispostavi, želim da kažem, da ima odgovornosti aktuelnog menadžmenta, da ćete imati punu našu podršku da pokrenete i pitanje njihove odgovornosti i da vidimo, da utvrdimo jer su, ponavljam, riječe je o ogromnim finansijskim sredstvima, a posebno je zabrinjavajuće što se u pasošu, u tenderu za nabavku obrazaca pominje firma koja je bila i u čuvenoj aferi lične karte. Mislim da ove stvari trebamo raščistiti i presjeći stvari i postaviti ih na svoje mjesto, a bila bih zadovoljna da mi proslijedite odgovor koji ste dobili. 13
Hvala. Sljedeća poslanica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Srdačno pozdravljam sve koji prate ili učestvuju na današnjem zasijedanju. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu prometa i komunikacija, a odnosi se na postavljanje oznaka za granične prelaze i blizinu državne granice Bosne i Hercegovine. Dakle, riječ je o sljedećem. S obzirom na činjenicu da su naši granični prelazi u izuzetno lošem stanju, o tome je i ovdje bilo u više navrata riječi, pa i u vezi sa ovim obilježavanjem, mislim da je dopredsjedavajući, gospodin Džaferović jedanput pitao, ja sam pitala u nekoliko navrata, no znamo da gazduje graničnim prelazima Uprava za indirektno oporezivanje, no ovaj put nije riječ o njima u ingerenciji je Ministarstva prometa i komunikacija ovaj problem, ovo pitanje njima zato postavljam i ono glasi – Zašto do sada nije realiziran projekat zamjena i obnova oznaka i druge prometne signalizacije kojima se označavaju granični prijelazi i njihovo područje, blizina granične linije, kao i način postavljanja tih oznaka i signalizacija, odnosno zašto uprkos svim ostvarenim preduvjetima još uvijek za taj posao nije čak ni tender raspisan? Iako se zna, prvo da je prije četiri godine, dakle 2012., donesen Pravilnik koji to reguliše, drugo, da je nakon toga na osnovu Pravilnika prije dvije godine, '14., izrađena i plaćena projektna dokumentacija pod istim nazivom, da su za realizaciju ovog projekta prije više od jedne godine osigurana i finansijska srestva u visini gotovo 800.000 KM, te da je najzad nakon toga, a i to prije gotovo jednu godinu, čak i pripremljena sva tenderska dokumentacija. Dakle, sve je završeno do faze raspisivanja tendera i tu se stalo. Ne propitujući u čijoj je ladici i zašto sve što je do sad urađeno pod ove četiri tačke ostalo zaključano, ipak ostaje pitanje šta se čeka, iz kojih razloga i s kojim ciljem? Hvala lijepa.
Hvala. Ministar Jusko. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući i zamjenici, uvaženi zastupnice i zastupnici srdačno vas pozdravljam. Zahvaljujem se na ovom pitanju uvaženoj zastupnici. Rekli ste jednu činjenicu koja me prati u zadnjih pet mjeseci, a da je dosta stvari bilo u ladicama i vjerujte mi da 70% našeg radnog vremena, kad kažem našeg, kolega u Ministarstvu, radimo upravo na realizaciji stvari koje već godinama stoje u ladicama. Projekat koji ste naveli nije jedini koji je izvučen i Vaše pitanje me posebno raduje zbog toga što smo upravo prije 15 dana na Kolegiju dali instrukciju vezano upravo za ovo o čemu ste Vi sada govorili, pa ću Vam ja dati jedan kratak i sažet odgovor na Vaše pitanje. Vremenski okvir za realizaciju ovog projekta je do kraja 2018. godine. Uzimajući u obzir postupak razrješenja prehtodnog ministra, te vrijeme do okončanja imenovanja novog ministra komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine, kao i donošenje Naredbe o provođenju istrage od strane Tužilaštva BiH, zbog čega su u nadležnom sektoru suspendovani pomoćnik ministra i državni službenici, realizacija ovoga projekta je u određenoj fazi kašnjenja, što je kompenzirano hitnim imenovanjem novih članova Komisije za provedbu ovoga postupka, a što 14 se očekuje u najkraćem mogućem roku, ja vjerujem već u toku iduće sedmice. Mi ćemo ovaj tender pokrenuti što prije i biće nam drago da i Vas i ostale zastupnike i zastupnice informišemo o dinamici ovoga rada. Nećemo čekati, u potpunosti ste u pravu, ovo već čeka drugo vremena, bez obzira što je to planirano do kraja 2018. godine, i kao što sam najavio mi ćemo ovo gledati da realizujemo što prije. Hvala.
Hvala ministru. Komentar, poslanica Vajzović. Izvolite,
Hvala uvaženom ministru Juski. Sigurno je, budući da traje ovo od 2012. da ne može neko imenovati njega kao kočničara, no zar nije puno da se uradi i Pravilnik i sve ovo što sam nabrojala a da je rok 2018. Od 2012. do 2018. je šest godina da bi se postavile table, da je tu i tu granica Bosne i Hercegovine ili ne znam već koja signalizacija, a i onako znamo kako i Uprava za indirektno oporezivanje se gotovo maćehinski odnosi prema graničnim prelazima i naprosto ne mogu vjerovati da treba šest godina da se takve table postave uz sve probleme i na prelazu i u terminalima. Hvala.
Hvala Vam. Sljedeće pitanje, poslanik Šemsudin Mehmedović. Gospodine Mehmedoviću, Vaš je red za pitanje.
Zahvaljujem. Moje pitanje je upućeno ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Šaroviću – Šta je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH konkretno napravilo u pogledu pripreme projekata iz oblasti energetike i njihovo kandidovanje prema fondovima EU, te o kojim se konkretno projektima radi bez obzira na fazu pripreme? Obzirom da sam u nekoliko navrata medijski popratio na nekim međunarodnim skupovima bilo je govora o kandidiranju projekata iz oblasti infrastrukture i energetike gdje su navedeni neki kapitalni projekti iz oblasti infrastrukture, npr. ovaj epohalni projekat izgradnja autoputa Beograd-Sarajevo, pa me interesuje – Koji su to konkretno projekti iz oblasti energetike koji su kandidirani i u kojoj su fazi realizacije?
Hvala. Ministar Šarović. Izvolite.
Koristim priliku da vas sve pozdravim. 15 Uvaženi poslaniče, Evropska komisija kao svoju bazu za kandidovanje za finansiranje iz evropskih fondova, odnosno fondova EU koristi tzv. PECI listu. To je lista koju formira Energetska zajednica čiji je član, punopravni član Bosna i Hercegovina i na kojoj se trenutno nalazi 35 projekata, regionalnih projekata. Za Bosnu i Hercegovinu vezano je pet projekata, govorim samo o regionalnim projektima svi ostali projekti su na nekim drugim listama, odnosno entiteti, Federacija BiH i Republika Srpska samostalno formiraju svoje liste za energetske projekte jer su za iste i ovlašteni. A na posebnoj listi za energetske projekte za tzv. platformu Kina „16+1“ pravi se posebna lista, ali je Vaše pitanje se odnosilo samo za one projekte vezane za fondove EU i ja ću ih pročitati, one projekte koji su u različitim fazama obrade i koji su prošli NIK, odnosno Nacionalni investicioni komitet BiH koje je finalna, finalno mjesto gdje projekti idu dalje za kandidovanje, a to je: Gasna interkonekcija Lička Jasenica – Tržac – Bosanska Krupa, Bosna i Hercegovina – Hrvatska. Gasna interkonekcija ... – Posušje – Novi Travnik sa ogrankom za Mostar, takođe regionalni projekat Bosna i Hercegovina i Hrvatska. Zatim 400 kV interkonekcija Višegrad – Bajina Bašta – Pljevlja, regionalni projekat Bosna i Hercegovina – Srbija – Crna Gora, za projekat je možda i najviše pripremljen, urađena je Studija izvodljivosti i prošao je, rekao bih, sve faze, kao i sljedeći projekat 400 kV interkonekcija Banja Luka – Lika, to je projekat regionalni Bosna i Hercegovina i Hrvatska, i on je trenutno u fazi izrade studije izvodljivosti. Na ovoj PECI listi od 35 projekata nalazi se i projekat Jadransko-jonskog gasovoda, IAP, odnosno TAP IAP za koji je Bosna i Hercegovina, uz Albaniju, Crnu Goru i Hrvatsku, izrazila interes. To je što se tiče projekata za evropske fondove. Hvala vam.
Hvala. Komentar gospodin Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodinu Šaroviću na odgovoru. Ja sam zadovoljan odgovorom i ja bih zamolio ako je moguće da mi se u pisanom obliku dostavi. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Predrag Kožul. Izvolite.
Dobar dan svima. Pitanje koje ću postaviti odnosi se na Tužiteljstvo BiH, ali zbog poslovničkih okolnosti postavljam ga Ministarstvu pravde BiH, odnosno ministru Grubeši. Moram kazati zbog vremena kad sam pitanje postavio, ali i obima tog pitanja, da ne očekujem ovdje validan usmeni odgovor, ali Vas molim da ga proslijedite Tužiteljstvu kako bi eventualno dobio pisani odgovor, što mi je vrlo važno. U privitku ovog pitanja dostavio sam popis logora i zatvora u kojima su hrvatski branitelji, pripadnici Hrvatskog vijeća obrane i civili bili zatočeni u prošlom ratu. Popis je rezultat rada Hrvatske udruge logoraša u Bosni i Hercegovini, to je Udruga koja je uredno registrirana i ima svoju adresu, telefon i web stranicu na kojoj se ovo može naći, ona okuplja više tisuća branitelja i civila zatočenika u ovim logorima. Na popisu se nalazi preko 400 različitih 16 lokacija u kojima je bilo zatočeno oko dva do tri tisuće ljudi, dakako različite nacionalnosti. Pitanje za Tužiteljstvo glasi – Imate li saznanja o lokacijama iz ovog popisa, imate li saznanja o eventualnim zločinima počinjenim na navedenim lokacijama i koliko se istraga vodi, postoji li i koliko je podignutih optužnica vezano za ove lokacije, postoje li i koliko je presuda vezano za ove lokacije? Naravno da je ovo moje pitanje u kontekstu aktualnih događanja i u Orašju, ali i prije Orašja, rekao bih zbog strukture državnih pravosudnih institucija, ali još više entitetskih državnih institucija koje se bave različitim istraživanjima i istragama na temelju kojih se podižu različite optužnice bh Hrvati općenito, a posebno pripadnici Hrvatskog vijeća obrane i stradalnici osjećaju strah i nepovjerenje. Mislim da ste svi svjedoci ovih dana tog straha i nepovjerenja. Tu se radi o naj, rekao bih, o najdrastičnijem i najbolnijem primjeru institucionalnog debalansa i neravnopravnosti Hrvata i BiH. Nadam se da ovo moje pitanje neće se shvatiti kao pritisak na pravosuđe, niti ugrožavanje istraga, čini mi se da je vrlo važno za Tužiteljstvo da promijeni način komunikacije s javnošću, uključujući i ovaj Parlament, i percepciju te javnosti o svome radu. Dosadašnju komunikaciju pratila je prilično velika doza autizma, arogancije i bahatosti, toga smo bili svjedoci i u ovom Parlamentu. Obzirom na personalne promjene nadam se promjeni i ove prakse. Zahvaljujem.
Hvala. Ministar pravde. Izvolite.
Hvala lijepo. Znači, uvaženi zastupniče Ministarstvo pravde je odmah po prijemu Vašega pitanja to proslijedilo Tužiteljstvu BiH, koje nam je jučer, elektronskim putem, odgovorilo, citiram – Nakon prijema zastupničkog pitanja i priloga pod nazivom „Logori pod upravom Armije RBiH i logorom pod nadzorom Vojske RS“ obavještavamo vas da na pitanje gospodina Kožula ne možemo odgovoriti u kratkom vremenskom roku, obzirom da iz dijela priloga koji su čitljivi proizlazi vršenje pretrage za preko 400 lokacija i velikom broju podataka. Napominjemo da je potrebno da nam gospodin Kožul dostavi čitljivije dokumente i shodno tome da nam ostavite rok dovoljan za davanje odgovora na zastupničko pitanje, a koji ne može biti kraći od sedam radnih dana. Hvala.
Hvala. Gospodin Kožul, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. Svakako ću, da ću dostaviti čitljivije taj materijal, on je dostupan na web stranici koju sam spomenuo i zahvaljujem se na odgovoru, zahvaljujem se na ažurnosti Tužiteljstva u ovom dijelu odgovora. Čini mi se da je važno kazati da pravosudne institucije, a posebno Tužiteljstvo 17 mora raditi neovisno, nepristrano i kvalitetno, ali je zbog osjetljivosti ovog posla, posebno pitanju ratnih zločina, isto skoro, rekao bih, važno da komunikacija s javnošću vezano za ove teme zbog uznemirenja javnosti bude i kvalitetna i dobra, dakako u granicama onoga što se može komunicirati. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Fehim Škaljić. Izvolite.
Predsjedavajući Bosiću, predsjedavajući Zvizdiću, ministri, dame i gospodo poslanici pozdravljam vas. Pitanje upućujem s razlogom Vijeću ministara, a ne Direkciji za evropske integracije, i ne očekujem danas odgovor, to je Bosna i Hercegovina IPA fondovi. Razlog za pitanje je sljedeći – malo zahvatamo, neefikasno trošimo i o cijeloj toj proceduri, efektima i nadzoru ne znamo ništa. Interesuje me – Koji su to u zadnjih godina pojedinačni projekti koji su finansirani iz IPA fondova, kako su odabirani ti projekit i ko je vršio nadzor? Kakvi su efekti uopšte toga i zašto Bosna i Hercegovina dozvoljava sebi da ne zahvata onoliko koliko može, a pogotovo gdje je odgovornost što se ne troši ono što je dostupno kad znamo danas da ovim prostorima treba investicijskih sredstava i da je to jedan kvalitetan izvor za tako nešto? Posebno bih želio reći da i ovaj Parlament u tim procedurama ima odgovornost, u dokumentima ovog Parlamenta stoji da vršimo nadzor nad utroškom sredstava iz IPA fondova, a mi smo u poziciji da ne znamo ni koji su to projekti, ni kako se odvijaju. I molio bi u tom smislu pisani odgovor. Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić. Izolite.
Hvala vam. Pitanje koje je postavio uvaženi zastupnik Škaljić, naravno, zahtijeva malo dužu elaboraciju. Ja ću pitanje dostaviti u pisanom obliku detaljnije, sada samo u par vrlo kratkih jasnih napomena. Kada govorimo o IPA sredstvima lociranim za Bosnu i Hercegovinu onda govorimo o IPA državnom programu za period 2007.-2013. i za period 2014.-2017. Kada govorimo o IPA sredstvima za period 2007.-2013. zaključno sa 1. martom 2016. godine ugovoreno je ukupno 449 miliona eura ili 88% od predviđenog iznosa takvih sredstava. U momentu kada je prezentiran ovaj Izvještaj, to je bio 16. mart 2016. godine, u procesu implementacije za IPA-u I se nalazilo 85 projektnih ugovora koje realizuju kompanije koje su odabrane na tenderima koje raspisuje, provodi i zaključuje Delegacija EU u Bosni i Hercegovini. Što se tiče programa IPA II indikativni strateški dokument za IPA II za Bosnu i Hercegovinu odnosi se na period od četiri godine umjesto na period cjelokupnog trajanja instrumenta IPA od sedam godina, odnosno za period 2014.-2020. i on u ovome periodu uključuje četiri sektora za moguću podršku IPA II, to su: demokratija i unutrašnji poslovi, 18 vladavina prava i ljudska prava, konkurentnost i inovacije i četvrti sektor je obrazovanje, zapošljavanje i socijalne politike. Nažalost, IPA nije proširena u tom periodu 2014. za period 2014.-2020. jer je izostala predviđena podrška za ključne investicione sektore kao štu su: transport, okoliš, energija i poljoprivreda, jer, zbog nepostojanja strateških dokumenata na državnom nivou. U međuvremenu jedan od ovih doklumenata je usvojen, to je transport, počinjemo izradu na strategiji, energetskoj strategiji, tako da ćemo stvoriti pretpostavke da proširimo IPA-u za periodi 2018.-2020. i da ih proširimo i na ove sektore. Što se tiče iznosa za IPA-u II 2014.-2017. riječ je o 165,8 miliona eura, od čega za period od '14. i '15. otpada po 39,7 miliona eura, za 2016. godinu to je 42 miliona eura i za 2017. godinu je 43,7 miliona eura. Što se tiče osnova za formiranje liste projekata u okviru instrumenta IPA II kao indikativni strateški dokument ... Bosnu i Hercegovinu, takve osnove priprema Evropska komisija, a one podrazumijevaju definisanje prioriteta za korištenje i programiranje instrumenata za predpristupnu pomoć Bosni za period 2014.-2018. Kada govorimo o nadzoru nad utroškom sredstava, nadzor nad utroškom sredstava iz IPA programa vrši Evropska komisija, obzirom da Bosna i Hercegovina još uvijek nije preuzela upravljanje sredstvima EU prije zadovoljenja određenih preduvjeta. Hvala.
Hvala. Gospodine Škaljiću, komentar. Izvolite.
Hvala doktore Zvizdić. Ja sam to postavio zbog činjenice da Bosna i Hercegovina najmanje zahvata u regionu, ne zato što nema sredstava, nego zbog toga što je ukupan mehanizam takav da nismo imali dovoljno koordinacije. I Evropska komisija ovdje ima svoj dio odgovornosti, a ne radi potpuno samostalno, u koordinaciji je sa lokalnim vlastima. I moj cilj je bio da odgovorom na ovo pitanje pokrenemo procedure koje će omogućiti da budemo u tom smislu efikasniji. Kad bude pisani odgovor ja ću se sa njim konsultirati u našoj Komisiji za evropske integracije, mi smo već o tome govorili, vjerujem da ima tu prostora za unapređenje. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Pitanje upućujem ministru komunikacija i saobraćaja Bosne i Hercegovine. U procesu finansijske revizije Ministarstva komunikacija i saobraćaja BiH konstatovano je da je BHDCA, to je bosanskohercegovačka Direkcija civilne aviacije, u periodu 2012.-2015. nije ostvarila prihod od naknade koju plaćaju putnici u odlasku sa aerodroma u Bosni i Hercegovini i naknade koju plaćaju operatori avion po toni tereta prevezene robe, to je teret u civilnom vazdušnom saobraćaju. Prema procjenama u navedenom periodu nisu naplaćeni značajni iznosi, primjera 19 radi u 2015. godini oko 2 miliona maraka. Iako je BHDCA donijela i u „Službenom glasniku“ 2012. godine objavila Odluku o visini naknade koju plaćaju operatori po prevezenom putniku u odlasku i naknade koju plaćaju po toni prevezene robe operativno provođenje odredbe ove Odluke nikad nije obezbijeđeno, kako se navodi, zbog različitih stavova Ministarstva finansija i trezora i Ministarstva komunikacija i saobraćaja BiH po predmetnom pitanju. Napominjem da je obaveza donošenja ove Odluke propisana odredbama Zakona o vazduhoplovstvu koji je usvojen 2009. godine u maju mjesecu. Obzirom da je neprovođenje ove Odluke kršenje zakona Bosne i Hercegovine, pitam ministra komunikacija i saobraćaja: 1. Da li je u 2016. godini došlo do implementacije predmetne Odluke? 2. Ako jeste, koliki je ostvareni prihod u periodu januar – septembar 2016. godina, a ako nije smatra li se odgovornim za kršenje Zakona o vazduhoplovstvu i nastaloj finansijskoj šteti po Bosnu i Hercegovinu zbog neplaćanja predmetne naknade? Hvala.
Hvala. Ministar Jusko. Izolite.
Uvaženi zastupniče Sokoloviću hvala na postavljenom pitanju. Još jedna stavka koja datira od perioda prije mog imenovanja, ali i na njoj radimo, kao što sam rekao i u prethodnoj tačci. Obzirom na različite stavove nadležnih entitetskih ministarstava i aerodromskih preduzeća, sa jedne strane, i BHDCA, sa druge strane, o navedenoj Odluci izrada iste je u završnoj fazi. Naime, izvršene su korekcije Prijedluga odluke u odnosu na prijedlog koji je pripremila BHDCA, koji se sastoji u tome da je predviđen prelazni period za primjenu ove Odluke, te je novim Prijedlogom odluke predložena naplata naknade kako slijedi: u 2017. godini – 1 KM po putniku i 20 KM po toni tereta, u 2018. godini – naknada će biti 2 KM po putniku i 30 KM po toni tereta, a od 2019. godine – naknada bi se naplaćivala u punom iznosu i to 3 KM po putniku i 40 KM po toni prevezenog tereta. Ovako korigovan Prijedlog odluke upućen je na mišljenje institucijama Bosne i Hercegovine u skladu sa Poslovnikom o radu Vijeća ministara BiH i očekujemo da bi Vijeće ministara Prijedlog odluke moglo razmatrati u narednih mjesec dana, te ukoliko bi došlo do saglasnosti na isti primjena ove Odluke mogla bi početi od 01.01.2017. godine. Po pitanju planiranih prihoda na osnovu na, po ovom osnovu potrebno je naglasiti da su isti planirani iako su nadležna entitetska ministarstva i aerodrumska preduzeća izrazila protivljenje sadržaju Odluke. Takođe prema Prijedlogu odluke naknade predstavlja prihod BHDCA, a ne budžeta Bosne i Hercegovine, te ih BHDCA koristi za sljedeće namjene: zapošljavanje, specijalističko osposobljavanje vazduhoplovnog osoblja, finansiranje određenih projekata u oblasit civilnog vazduhoplovstva, tehničko osposobljavanje, plaćanje naknade operaterima aerodromima za prikupljanje prihoda o prevezenim putnicima i robi, te odlasku sa aerodroma u Bosni i Hercegovini. Kao što sam rekao radi se o problemu koji postoji već dosta dugo i na njegovom rješavanju mi intenzivno radimo i upravo smo imali jedan sastanak sa predstavnicima BHDCA prije 10 dana i želim u najkraćem periodu da riješimo ovaj problem da ne ulazimo u 2017. godinu sa onim što nam je revizija stavila, da tako kažem, na zadatak da riješimo. Hvala. 20
Hvala ministru. Komentar gospodin Sokolović. Izvolite.
Pa dobro, ja se zahvaljujem gospodinu ministru na datoj informaciji. Drago mi je da se ovaj problem u Ministarstvu uočio i krenuo realizovati. Nadam se da će upravo po ovom hodogramu, koji je ministar sada rekao, ta priča biti pokrenuta, pratićemo rad i vidjećemo da li je ovo što je danas ministar rekao moguće realizovati. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, članovi Vijeća ministara. Moje pitanje je postavljeno, ustvari postavljam Ministarstvu finansija BiH, ustvari ministru Vjekoslavu Bevandi, jer su finansije uvijek aktuelne i zaista tu ima jedan set pitanja, ali evo ja ću za danas jedno kraće pitanje. – Koliko je sredstava za realizaciju višegodišnjih kapitalnih projekata u 2015. godini realizovano, te koliko je prenešeno u 2016. godinu, te zašto je ovolika sporost u realizaciji ovih kapitalnih projekata u nekim institucijama Bosne i Hercegovine? Komentarisaću kasnije odgovor.
Hvala. Izvolite, ministar Bevanda.
Još jednom pozdrav svima. U 2015. godini ukupno raspoloživa sredstva iz Proračuna institucija na ime višegodišnjih projekata su iznosila 189.395.345,45(?) maraka, od čega 152 miliona su redovna proračunska sredstva, tzv. fond 10, zatim 191 tisuća namjenska sredstva iz viška prihoda RAK-a – fond 20, 3 miliona 200 iz prihoda UMTS dozvola – fond 50, kao i iznos od 17 i 200 iz sredstava kredita – fond 40, dok su raspoloživa sredstva donacija IPA grantova – fond 30 iznosila 15.896.000 Ukupno izvršenje višegodišnjih projekata iz Proračuna institucija u 2015. godini bez donacija IPA grantova iznosio je 44 miliona, što čini samo 23,5% u odnosu na planske veličine, od čega se 34 miliona financira iz redovnih proračunskih sredstava, a 10 miliona iz namjenskih sredstava od UMTS dozvola i 10 miliona financirano iz donacija IPA grantova – fond 30. U izvještajnom razdoblju nije bilo realizacije namjenskih sredstava iz akumuliranog viška prihoda RAK-a i namjenskih sredstava iz kredita. U okviru realiziranih sredstava na ime višegodišnjih projekata za 2015. godinu najveća izvršenja se odnose na projekat implementacije tzv. NCTS sustava, čiji je nositelj Uprava za neizravno oporezivanje, u iznosu od 9 miliona 300, izgradnju državnog zatvora, jedinice za implementaciju, u iznosu od 8 miliona 370, od čega je najveći iznos 21 finaciran iz IPA granta, odnosno iz fonda 30, izgradnja i opremanja graničnog prelaza Gradiška, čiji je nositelj Uprava za neizravno, u iznosu od 7 miliona i 700 ukupnom od čega iz fonda 10, znači redovnih prihoda, rashoda i iz fonda UMT dozvola jedan manji iznos, kupovinu objekta za smještaj institucija u okviru Službe za zajedničke poslove u vrijednosti od 6 miliona i 500, informatizacija i jačanje kapaciteta pravosudnih institucija u Bosni i Hercegovini, nositelj aktivnosti Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće, u ukupnom iznosu od 3 miliona i 600, od čega iz proračunskih sredstava miliona i 800 i milion i 800 iz fonda 30. Projekat SDH sustav prijenosa IDDEEA-e u iznosu od milion i 700, kupovina specijalne opreme za OSA-u u iznosu od milion i 300, izgradnju objekta za trajni smještaj Agencije za školovanje i stručno usavršenje kadrova milion i 200, projekat rekonstrukcije objekta u Ulici Maršala Tita u Sarajevu za smještaj institucija u okviru Službe za zajedničke poslove u iznosu milion iz fonda 10 uz napomenu da je projekat trajno završen. Izgradnju i opremanje objekta za Regionalni centar Uprave za neizravno oporezivanje u Sarajevu od 909 tisuća, popis stanovništva, domaćinstava i stanova Agencija za statistiku 700, [[ministar se upozorava na vrijeme]] izgradnju baze za smještaj i obuku jedinica za specijalnu podršku Državnoj agenciji za istrage i zaštitu 440, sjedište Službe za poslove sa strancima i Terenskog centra Sarajevo 418, granični prijelazi Vardište, Uvac, Gorica, Ivanica, Deleuša, Užljebić 279, prva faza ... u unutrašnjosti dvorišta u okviru Ministarstva vanjskih poslova 264, Azilantski centar Ministarstva sigurnosti [[ministar se upozorava na vrijeme]]
Ako možete napismeno, ako ima još.
Mogu ja, kako hoćete, evo i samo da kažem da je, prenešeno je u, neiskorištena prenešena sredstva za ove namjene u 2016. godinu 144.816.656 tisuća maraka. Na vrijeme je došlo pitanje, mi smo pripremili detaljan odgovor i dostavićemo u pismenoj formi.
Hvala Vam. Gospodin Fazlić, komentar. Izvolite.
Ma, ja sam zadovoljan i mi poslanici znamo za ove cifre, pitanje sam postavio iz drugog razloga da skrenem pažnju na veliki broj neutrošenih sredstava. Zadovoljan sam da dobijem i u pisanoj formi da ga možemo dalje komentarisati. Još ste zaboravili napomenuti da Fond za povratak, što je veoma bitno, ima realizaciju samo 35% i to me je ponukalo da postavim ovo pitanje. Velika se sredstva prenose i ovdje mi je cilj da Vijeće ministara i oni koji planiraju kapitalne projekte to bolje planiraju, da se ova sredstva brže utroše, jer zaista u ovakvoj situaciji ekonomskoj imati ovoliko neutrošenih sredstava je zaista luksuz za ovakvu zemlju kao što je Bosna i Hercegovina. Znači, zadovoljan sam odgovorom, ali da bi bio potpuno zadovoljan očekujem da dobijem i u pisanoj formi. Hvala.
Evo ministar kaže da je imao pripremljen odgovor, ali zbog vremena nije stigao do kraja, pa će poslati sve to u pismenoj formi. 22 Sljedeće pitanje, poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja sam nekoliko puta dosada htio da čujem šta je sistemsko rješenje vezano za onaj ravnomjerni razvoj i ulaganje na prostoru cijele Bosne i Hercegovine, nije bilo mogućnosti da imamo fizički prisutnog predsjedavajućeg tako da nisam dobio odgovor. Ja bih zamolio da se on, na neki način, pripremi u pismenoj formi, a obnoviću ga ponovo evo na narednoj sjednici to pitanje. A danas evo idem sa pitanjem – Šta je Vijeće ministara dosad konkretno uradilo da realizira inicijative koje sam ranije uputio, a vezano za status graničnih prelaza u Unsko- sanskom kantonu, izgradnju novih traka i smanjenju gužve na graničnom prelazu Maljevac, prekategorizaciju i otvaranje malograničnih prelaza Tržačka Raštela, Hadžin Potok i Plazikur, sprečavanju izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada u Trgovskoj Gori, te stavljanje u funkciju Unske pruge i šta je od ovih tema konkretno tretirano, kao i šta su zaključci sa sastanka sa novim premijerom Republike Hrvatske koji je nedavno održan ovdje u Sarajevu i njegov susret sa predsjedavajućim Vijeća ministara i drugim zvaničnicima Bosne i Hercegovine?
Hvala. Izvolite, ima li ko? Predsjedavajući Zvizdić. Izvolite.
Zahvaljujem se zastupniku na ovih šest pitanja, ja ću pokušati da u dvije minute zaista sadržajno odgovorim na ova pitanja. Dakle, Ugovorom između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim prijelazima, granični pelaz Velika Kladuša – Maljevac je određen kao granični prelaz za međunarodni saobraćaj putnika i roba, takođe Ugovorom između Bosne i Hercegovine i Repuboke Hrvatske o zajedničkim lokacijama ovaj granični prelaz je definisan kao zajednička lokacija koja je smještena na teritoriji Republike Hrvatske. Obzirom da nadležne granične službe Bosne i Hercegovine na ovom prelazu koriste lokaciju i objekte graničnih službi Republike Hrvatske Uprava za inirektno oporezivanje BiH, kao služba koja je nadležana za izgradnju, opremanje i održavanje graničnih prijelaza, u ovom slučaju nije nadležna, niti ovlašćena da poduzima bilo kakve aktivnosti na navedenom graničnom prelazu na teritoriji druge države. Međutim, zbog, naravno, potrebe ubrzanja protoka ljudi i roba na ovom graničnom prelazu Uprava je zajedno s Graničnom policijom BiH i graničnim službama Republike Hrvatske već poduzela aktivnosti na razmatranju mogućnosti uvođenja reverzibilne trake, odnosno da jedna od postojećih saobraćajnih traka da se aktivira kao traka izlaza ili ulaza za putnička motorna vozila ili teretna vozila zavisno od perioda frekvencije putničkog ili robnog saobraćaja i te aktivnosti su u završnoj fazi svoje realizacije. Što se tiče prekategorizacije graničnih prelaza sa susjednim zemljama, u ovom slučaju sa Republikom Hrvatskom, to je pitanje zajedničkog rada mješovitih komisija koje su zadužene za praćenje provođenja ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim pelazima i sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o pograničnom saobraćaju. Inicijative su pokrenute i mi čekamo izvještaj mješovitih komisija poslije njihovog zasjedanja koje treba da uslijedi najdalje do kraja ove godine. 23 Kada govorimo o mogućem odlagalištu nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska Gora, taj proces se prati od strane našeg resornog ministarstva i od Agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost. U skladu sa zaključkom Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH formirana je radna grupa koju čine delegati sa svih nivoa vlasti, 13 članova, mi smo već postali potpisnici bitnih konvencija i u tom smislu mislim da ćemo uspješno riješiti ovo pitanje koje neće biti realizirano na bilo kaku štetu Bosne i Hercegovine. Imamo takva obećanja, a i ovo pitanje će svakako biti ono koje ćemo predložiti za dnevni red zajedničke sjednice između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske. Što se tiče Unske pruge, održano je par sastanaka, prvi 19. aprila, poslije toga i naš uvaženi ministar Jusko se sastao sa resornim, odnosno kolegom iz Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske i konstatirali su da je u oblasti željezničkog prometa, zaista, prioritet će biti sama Unska pruga, izvršiće se izmjene i dopune postojećih sporazuma, poslije čega će se ući u projektnu fazu, a onda i plan za njenu realizaciju. Dakle, svako od ovih pitanja će svakako biti prijedlog ispred Vijeća ministara na zajedničkoj sjednici između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske. O svim ovim pitanjima smo razgovarali i mislim da oni idu u pozitivnom pravcu, u pravcu međusobnog razumijevanja, dobrosusjedske saradnje i nikako u pravcu koji može na bilo koji način po bilo kojem pitanju naštetiti jednoj ili drugoj državi.
Hvala. Komentar, poslanik Šepić. Izvolite.
Pa evo, ja bi volio zaista, a posebno građani naši bi voljeli da su naše institucije toliko efikasne da se ne mora dva puta ponoviti pitanje, a kamo li pet puta ga postaviti pa da onda moramo tražiti šest odgovora, kako ste kazali, dati šest odgovora na šest pitanja. Dakle, ključna je stvar, evo sad kad čujemo i ovo danas Vaše izlaganje, najviše je tu u Vašem izlaganju nekih deklarativnih opredjeljenja koja smo evo slušali proteklu godinu. Ja stvarno ne mogu da razumijem da nismo u stanju da otvorimo jednu dodatnu traku da ljudi ne moraju na graničnom prelazu čekati dva sata da pređu granicu. Pa mislim ako je, ako do te mjere govorimo o stvarima da to imamo, tu vrstu problema da ih mi ne možemo riješiti u Bosni i Hercegovini ili napraviti neku vrstu dogovora sa našim susjedima, onda se stvarno trebamo zapitatišta mi svi skupa ovdje radimo. Dakle, tačno je da, jer toliko puta sam podnosio te inicijative, ali isto tako meni je nezgodno kad se moram toliko ponavljati sam sebi, ponekad sam sebi postanem, da ne kažem, a i pozivam da institucije u tom smislu prihvate ovo kao prioritet, da u tom smislu vidimo da su naši predstavnici otišli u Zagreb, otišli kod naših susjeda, institucija u susjednu zemlju i konačno se pojavili među tim ljudima tamo, onaj, kad su u pitanju ovi granični prelazi, posebno oni, dakle pojavili se pred tim ljudima, preuzeli odgovornost i konačno riješili tim ljudima problem. Dakle, predsjedavajući, bio bih najsretniji da Vam više nikad ne moram postaviti ovo pitanje, ali ja ću nastaviti ovo raditi sve dotle dok to u konačnici ne završimo. Hvala.
Dobro, hvala. 24 Evo ja ću vam samo pročitati član 167. stav (3) – poslanik može postaviti jedno poslaničko pitanje u trajanju do 2 minute. Pitanje mora biti kratko i jasno formulisano i u pravilu takvo da se na njega može odgovoriti odmah i bez pripreme. Pa molim i poslanike da u svojim pitanjima imaju u vidu ovu odredbu Poslovnika. Sljedeće pitanje, poslanik Damir Bećirović. Izvolite.
Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Zvizdiću i nadam se da je dovoljno jasno i da se može odgovoriti na ovo pitanje. Mene zanima da li je na upravo završenom Samitu „16+1“ u Rigi potpisan finansijski dio Ugovora za izgradnju Bloka 7 Termoelektrane u Tuzli i ukoliko je taj Ugovor potpisan volio bih da mi kažete ko daje garancije za isti, te da li ste tim potpisom prihvatili da Bosna i Hercegovina vraća kredit ukoliko zbog niske cijene električne energije projekat bude nerentabilan ili ste prihvatili onaj nezakoniti dio kompletnog projekta koji je radila bivša Vlada Federacije BiH i Elektroprivreda BiH? Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić. Izvolite.
Zahvaljujem se zastupniku na postavljenom pitanju. Vrlo kratak i taksativan odgovor, nisam prisustvovao potpisivanju finansijskog dijela Ugovora za izgradnju Bloka 7 u Rigi zato što su to bila dva potpuno odvojena procesa Samit premijera Kina+16 i potpisivanje ovakvih i sličnih sporazuma i ugovora, zbog toga i samim tim nismo ispred Vijeća ministara dali bilo kakve garancije, prihvatili bilo kakve kredite ili bilo koje druge odrednice koje se tiču izgradnje Termoelektrane u Tuzli. To rade nadležni organi, u ovom slučaju entitetske vlade koje, u skladu sa njihovim zakonima, o dugu, zaduženju i garancijama će dati potrebne garancije na ovakve infrastrukturne projekte. Zadatak Vijeća ministara, odnosno ono što ćemo mi, što smo radili i što ćemo i dalje raditi jeste da ćemo, u skladu sa našim nadležnostima, davati podršku onim projektima koji budu kandidirani od strane nižih nivoa vlasti za koje se u smislu same podrške zatraži pomoć ili podrška Vijeća ministara i koji su u skladu sa strateškim planovima izgradnje projekata u oblasti transportne infrastrukture, energetske infrastrukture ili bilo kojim drugim važnim projektima bitnim za održavanje ukupnog sistema na nivou čitave Bosne i Hercegovine. Koliko znam sama Tuzla je zamjenski termoblok i u tom smislu Vijeće ministara samo u tom smislu podrške daje podršku izgradnji takvih objekata, ali u vezi sa svim drugim pitanjima, dakle nismo ni prisustvovali, niti bilo šta potpisivali.
Hvala. Komentar, poslanik Bećirović. Izvolite.
Pa evo, ja mogu reći da sam djelimično zadovoljan odgovorom, ali nadam se zbog toga što se radi o kapitalnom projektu za Bosnu i Hercegovinu, onaj ko to ne shvata griješi, ovo je 25 zamjenski blok koji će proizvoditi skoro 30% električne energije u Bosni i Hercegovini i blok koji će dovesti do toga da ostanemo energetski neovisni. Vi, predsjedavajući Zvizdić, kao i ja znate da Federacija BiH nema usvojenu energetsku strategiju i zbog toga ne možemo donijeti strategiju na nivou osne i Hercegovine, što zna i gospodin Šarović, ta strategija je donesena u Republici Srpskoj. Nadam se da ćete iskoristiti svoj uticaj da se završi sa mešetarenjem i oko Bloka 7 i oko podizanja privatnih termoelektrana u kojekakvim rudnicima i da ćete ovaj projekat, ali u skladu sa zakonima i države Bosne i Hercegovine i Federacije, dovesti do kraja i obezbijediti da građani Bosne i Hercegovine ostanu energetski neovisni i obezbijediti posao za hiljade rudnika mimo onog stranačkog rudnika vašeg kolege za koji gurate određene strateške projekte. Nadam se da će ovja projekat biti na vrhu liste Vijeća ministara i da ćete to shvatiti malo ozbiljnije. Hvala.
Hvala. Poslanik Lazar Prodanović, pitanje. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara, ministrice, ministri. Moje pitanje upućeno je, dakle, Savjetu ministara BiH, ministru bezbjednosti, ... kako je Savjet ministara odredio, odnosi na to – Zbog čega je već duži period prisutno dugo zadržavanje putnika pri prelasku, dakle ulasku i izlasku iz Bosne i Hercegovine na Međunarodnom graničnom prelazu Šepak? Ovo traje već više godina. Jednom sam postavljao to pitanje, nažalost ništa nije učinjeno. Ovo je izuzetno važan granični prelaz za, prelazi i za, dakle ne samo za građane opštine Zvornik, ovaj problem je, dakle, raspravljan i na Gradskoj skupštini grada Zvornika, on je izuzetno važan za građane istočnog dijela Republike Srpske, za građane područja Tuzlanskog kantona i Sarajeva i mislim da bi bilo izuzetno važno ubrzati ove procedure, svakako ne ugrožavajući ili onemogućiti bilo koji ulazak koji bi bio zloupotrijebljen. Smatram da Granična policija i Uprava za indirektno oporezivanje mora naći odgovor u ovom smislu, obzirom da značajan broj djece uči srednju školu, sa područja opštine Zvornik u Loznici i obrnuto, a jedan značajan broj radnika takođe putuje, i da ovo stvara negativan imidž Bosne i Hercegovine na ovom međunarodnom graničnom prelazu koji je, dakle, registrovan kao međunarodni granični prelaz za prelaz samo putnika a ne roba. Hvala vam.
Hvala. Evo pošto nemamo predstavnike Ministarstva bezbjednosti, već je data informacija o tome i možete ili da zatražimo u pisanoj formi ili da postavite na sljedećem pitanje.
Ja očekujem, hvala vam, ja očekujem odgovor u pisanoj formi, nakon toga ću biti, opredjeliću se da li da postavljam, ovaj, direktno pitanje ili da imam komentar na to. 26
Hvala. Poslanik Nikola Špirić, pitanje. Izvolite.
Pa moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, konkretno Ministarstvu finansija, gospodinu Vjekoslavu Bevandi, zapravo pitanje glasi – U kojoj fazi je izrada inoviranog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH u skladu sa primjedbama nadležnih parlamentarnih komisija oba doma ovoga Parlamenta, zapravo gdje smo danas, u kojoj smo fazi ka tom inoviranom rješenju kako bi se, dakle, ne zaustavio trend pojedinačnih zahtjeva ili ... u zakonu, nego kako bi se omogućilo lakše provođenje tog sistemskog zakona? Dakle, zašto do sada nismo dobili taj prijedlog? Ja ne priječim da poslanici trebaju pojedinačno da podnose zahtjeve, ali čini mi se da to cjelovito rješenje koje očekujemo od Savjeta ministara, odnosno Ministarstva bi, dakle, riješilo probleme u primjeni zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ministar Bevanda. Izvolite.
Još jednom pozdrav svima. Malo ću ja brže sad govoriti, samo ću kraće iznositi činjenice imam potrebu. Na 20. sjednici Vijeća ministara 25.08.2015. donesena je Odluka o usvajanju politike plaća i nakanda u institucijama za '15.-'18. i to je bio naš osnov za izradu zakona, izmjena Zakona o plaćama. Zastupnički dom Parlamenarne skupštine na svojoj 15. sjednici 22.07. usvojio je zaključke kojim se od Vijeća ministara traži da izradi i dostavi sveobuhvatan sustavan prijedlog zakonskog rješenja kojim se reguliraju pitanja plaća i naknada i sve ovo kao i izmjene koje reguliraju oblasti i usklađenja ostalim zakonom, znači pored Zakona o plaćama, Zakona o državnoj službi, Zakona o radu u institucijama BiH i Zakona o sukobu interesa u institucijama. Vijeće ministara na 18. sjednic, održanoj 03.08.2015., upoznato je sa zaključkom. Zaduženo je Ministarstvo financija da izradi ovaj Zakon i naglašena potreba da se u Zakonu posebno reguliraju situacija u kojoj se Direkcija za koordinaciju policijskih tijela nalazi, faktički to je upravna organizacija koja je osnovana nakon usvajanja postojećeg Zakona o plaćama i uposlenici ove Direkcije nemaju prava na dodatke kao što to ima SIPA, Granična policija, itd. i tako bliže. Na ovu predmetnu problematiku ukazivao je Ured za reviziju institucija u svojim izvješćima i davao stalno preporuke da se to riješi. Što se tiče dalje kronologije, Vijeće ministara na 32. sjednici 19.11. utvrdilo je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona i Prijedlog je utvrđen i proslijeđen u dalju proceduru. Nakon mnogih opstrukcija na tom putu do Parlamenta tako utvrđen Prijedlog je upućen Parlamentu 09.01.2016. uz raznorazne igre i igrice, tažilo se da se pribavi mišljenje ..., mada se zakon ne usklađuje sa pravnom stečevinom. I onda je na Ustavnopravnom povjerenstvu taj Zakon vraćen. Nakon toga predložene su raznorazne izmjene o kojima znate, Zakon o plaćama koji je predlagalo i Vijeće ministara i pojedini zastupnici. Na Domu naroda na prošloj sjednici usvojen zaključak – Da Vijeće ministara se zadužuje za izradu sveobuhvatnog Zakona. Vijeće 27 ministara, odnosno Ministarstvo financija je na Vijeću ministara zaduženo za to i rok za završetak toga je kraj godine prema onome što je zaključilo, ovaj kako se zove, Dom naroda. Smatramo potpuno racionalan zahtjev Doma naroda za izmjenu Zakona. Hvala na upućenom pitanju, jer posebno medijski se vrlo često spinuje i radi i optužuje posebno Ministarstvo financija koje se protivi „bijelom hljebu“ i ne znam čemu sve ne. Sve ono što je ovdje usvojenu u Parlamentu ono je u primjeni, a ja sam iznio činjenično stanje kako je to išlo. I nije mi jasno zašto se ovaj Zakon poslije godinu dana ponovo vraća na povjerenstva, o njemu se raspravlja kao da je juče upućen, a on je upućen, već sam rekao, prije tačno godinu dana iz Vijeća ministara. Hvala.
Hvala ministre. Gospodin Špirić, komentar. Izvolite.
Ma evo, zahvaljujem ministru, ja sam dakle upoznat sa hronologijom, dakle, iz najboljih namjera sam postavio pitanje. Zapravo svako pojedinačno, s obzirom da se radi o sistemskom zakonu, svaki pojedinačni zahvat na tom Zakonu, vezano za vojsku, za policiju, za pojedine kategorije, će dovesti do destrukcije budžeta, i Vijeće ministara će se s tim suočiti i mi iz Parlamenta. Dakle, ako je zaključak da Vijeće ministara do kraja godine uradi taj inovirani tekst zakona, onda treba obustaviti sve druge inicijative, jer će se doći u dezavuisanje pojedinih stavki u budžetu. Nije logično da se stalno rade prestruktuiranja, čak i na onom dijelu gdje ne bi trebala. Danas ćemo imati set tih zakona koji se odnose na plate i prinadležnosti u različitim institucijama, to je direktna destrukcija budžeta. Ja bi molio da Parlament donese zaključak, ako je rok do 31.12. da znamo da je rok do 31.12. da raspravljamo, a da se lišimo ambicija da pojedinačno rješavamo policiju, vojsku i ne znam koje druge sve kategorije, ili Parlament, ili Sud i Tužilaštvo, ili danas što imamo Pravobranilaštvo, itd. Dakle, iz najboljih namjera, kako god Parlament zključi meni je svejedno. Hvala vam.
Hvala. Ovim smo završili postavljanje usmenih poslaničkih pitanja. Zahvaljujem se Savjetu ministara na odgovorima koje je dao, zahvaljujem se i poslanicima koji su postavili pitanja. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda želim da vas upoznam sa sljedećim. Sa dnevnog reda skinute su: Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 93/16, od 17.02.2016. godine (prvo čitanje), u skladu sa zaključkom Ustavnopravne komisije. Tačka 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Šemsudin Mehmedović, zakon broj: 01-02-1- 2610/16, od 10.10.2016. godine (prvo čitanje), u skladu sa zahtejvom Ustavnopravne komisije. 28 Tačka 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u oblasti zaštite životne sredine i održivog razvoja, broj: 01,02-05-2-2638/16, od 13.10.2016. godine, u skladu sa obavještenjem Komisije za spoljne poslove. Na dnevni red dodata je: Tačka 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 01.11.2016. godine. Otvaram raspravu po dnevnom redu. Nema prijavljenih, Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. ... da se tačka 3., dakle Zahtjev Savjet ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku skine sa dnevnog reda. Naime, ovaj Zakon djelimično je usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa. Ovaj Zakon je direktan prenos nadležnosti, dakle, sa entiteta na Bosnu i Hercegovinu, dakle nisu obavljene potrebne konsultacije. Ovaj Zakon je najmanje pitanje o kome treba raspravljati kada je u pitanju Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima u odnosu na ukupnu problematiku. Da podsjetim samo poslanike ovaj Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima usvojen je prije više od sedam godina, dakle juna 2008. godine, i bilo je logično da Savjet ministara, u skladu sa svojim nadležnostima, odnosno nadležno ministarstvo pokrene inicijativu analize provođenja Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, a ne da sada parcijalno, potpuno iz nekih, potpuno nepoznatih interesa predlaže izmjenu, a i iz poznatih interesa, predlaže izmjenu Zakona u smislu imenovanja članova Stručnog savjeta. Podsjetiću vas da su sve komisije u ovom Zakonu na identičan način regulisane, da u Bosni i Hercegovini mnogo veću zabrinutost mora da izaziva registracija, dakle davanje dozvole za saglasnost za registraciju cimavax, odnosno tzv. kubanske vakcine koja je jedino u Bosni i Hercegovini od svih evropskih zemalja registrovana, niti nije ni u Rusiji. Dakle, to je mnogo veći problem. Mnogo veći je problem procedura u načinu izbora direktora Agencije za lijekove gdje imenovani direktor nije imao niti dana rukovođenja u tom smislu, a imenovan je, i to je vaš problem, i sam način provođenja ovog Zakona treba da stoji, dakle, na direktoru Agencije. U tom smislu smatram da ovaj Zakon treba povući sa dnevnog reda. Istovremeno, dakle kompletno zdravstvo, uključujući i farmaceutski sektor, se finansira, dakle direktna je nadležnost entiteta i finansira se iz direktnih poreza, odnosno doprinosa. Način odlučivanja Stručnog savjeta, na način kako je predloženo, može potpuno da isključi Ministarstvo zdravlja Federacije BiH, da se svaka odluka bez njihovog, bez stava tog donese i Ministarstva zdravlja Republike Srpske. Istovremeno Savjet ministara može, može dakle, da prihvati ili ne prihvati kandidate za članstvo u Stručnom savjetu i da traži od nadležnog ministarstva imenovanje kompetentnih osoba. To je jedno od pitanja, i u tom smislu smatram da ovakav pristup je zabrinjavajući. Ja razumijem generatora ovog Prijedloga ali taj generator Prijedloga nema niti jednog poslanika niti u Predstavničkom domu niti u Domu naroda Bosne i Hercegovine i ne mogu shvatiti i da li je moguće da su ministri iz SDS-a podržali na Savjetu ministara ovakav Prijedlog. Dakle, šta to sada znači? Daćemo nadležnost državi Bosni i Hercegovini, a stvoriti predpostavku da entiteti 29 snose puni dio odgovornosti i da ni o čemu o tome kao regulatori treba ... Postoji potreba da o Zakonu o lijekovima i medicinskim sredstvima se ozbiljno raspravlja u smislu njegovih izmjena i stvaranja potpuno nezavisne, nezavisne dakle, institucije. Ali vam moram reći ovo je ovladavanje nizom drugih stvari [[poslanik se upozorava na vrijeme]] koji su protiv interesa bilo kog građanina u Bosni i Hercegovini, ovo je protiv interesa Republike Srpske. Vlada Republike Srpske, uvjeren sam, da neće pristupiti načinu imenovanja članova Stručnog savjeta, odnosno predlaganja Savjetu ministara. I u tom smislu smatram da bi bilo potpuno razumno povući, obaviti raspravu i doći do, dakle, Prijedloga izmjena Zakona koji bi bili u interesu ovih, svih građana Bosne i Hercegovine, a ne u interesu različitih lobističkih grupa.
Molim vas da vas napomenem da je ovo obavezna tačka dnevnog reda prema Poslovniku. Znači, neće biti glasanja o njoj. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Mislila sam da kažem upravo ono što ste rekli. I zaista moram reagovati na tvrdnju uvaženog kolege Prodanovića da je riječ o prenosu nadležnosti. Ako je prenosa nadležnosti bilo on se desio 2008. godine uz saglasnost tadašnje Vlade Republike Srpske na čelu sa tadašnjim premijerom Miloradom Dodikom kada je donijet ovaj Zakona i kada je nadležnost koja pripada entitetima prenijeta na nivo Bosne i Hercegovine. Sada je riječ samo o izmjeni i dopuni Zakona čiji je cilj da se deblokira rad Savjeta. Ja ću podsjetiti da je postojeći Savjet u tehničkom mandatu od 2012. godine, to Vi bolje od mene znate uvaženi kolega Prodanoviću jer ste Vi član Savjeta od 2008. godine, znači punih osam godina. Ja znam da Vam ne pada baš lako da više možda nećete biti tu jer su u tom Savjetu pozamašna primanja i da taj Savjet više neće biti mjesto gdje će se smještati članovi porodice funkcionera SNSD-a. Pa smo onda imali spregu između Savjeta i bivšeg Savjeta ministara gdje je vršena kompletna blokada. Znate, imate s jedne strane strica, s druga strane bratanicu, pa jedno blokira u Savjetu, drugo blokira u Savjetu ministara, bivšem Savjetu ministara. Zahvaljujem se.
Hvala. Eh, sad imamo ispravak krivog navoda. Prvo Damir Arnaut. Izvolite.
Samo u vezi ..., ne bih ulazio u ovu entitetsku raspravu, ovaj, između dva kluba, ali ispravka krivog navoda da su u Savjetu, odnosno bilo kojem vijeću, upravnom odboru, komisiji, itd., pozamašna primanja. Na prijedlog Kluba SBB-a, ovaj, sva primanja u takvim tijelima su ograničena na maksimalno 475 maraka mjesečno. Zahvaljujem.
Hvala. 30 Dobro, mislim da je ovo, molim vas da se držite dnevnog reda, ovo očito nije bilo na dnevnom redu. Ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović. Izvolite.
Hvala Vam uvaženi kolega Arnaut. Aleksandra ja Vas smatram jednom časnom i poštenom osobom i ispod nivoa je to što govorite. Sav novac koji sam po bilo kom smislu primio po tom osnovu spreman sam da Vam dam. Dakle, nemojte govoriti nešto što je neodbranjivo. Vi javno govorite da se borite protiv bilo kakvih kriminalaca i hoštaplera, a sada mijenjate teze. Uopšte me ne zanima bilo kakvo članstvo u bilo kakvoj instituciji koja ... dio. Ja sam svoj afinitet i afirmaciju stekao van bilo kakve zarade unutar političkog djelovanja. Dakle, ali ovdje moram reći jednu stvar, to nema nikakve veze sa članstvom Lazara Prodanovića, ma uopšte me ne zanima. Kad bih Vam rekao ko bi me, ko je sve pokušavao da uradi pa nije. Neka vam upre prstom neko da sam ja u javnom djelovanju provodio bilo koji privatni interes u bilo kom smislu. Ovdje sam vidio vrlo sumnjive osobe sa svih strana, nemaju nikakve veze sa političkim djelovanjem, nemaju ničeg izuzev isključivo cilja pljačkanje naroda Bosne i Hercegovine, pljačkanje ovih građana, ako mi sad govorite ..., uključujući čak i ovaj mehanizam. Ja ne govorim o tome, uopšte me ne zanima to i nemojte, ja Vas na taj način nikada ne bih, kad bih ja tako nešto govorio onda bih Vas vrijeđao. Nemate niti jedan ..., recite Lazar Prodanović to radi za interes takav i takav. Ne radim. Dakle, govorim o nečemu što je sasvim jasno. I kada govorite o Zakonu, pa da, stvorili smo Agenciju zna se na koji način i kako, stvorili smo mehanizme i način odlučivanja, bilo kakvo, kakav način odlučivanja ovdje, dakle direktan prenos. Da li Vi želite da imate samo ovdje sve? Ne vjerujem, nadam se da želite u Republici Srpskoj. Da li želite kroz [[poslanik se upozorava na vrijeme]] stvarate ljušturu od Republike Srpske u smislu ...? Ok. Odmah Vam moram reći – ne stojim ... bilo koga. Recite mi jedno ime u bilo kom smislu. Tako je rekao neki dan jedan od ministara kako ja ne znam šta govorim. Znam ja šta govorim [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ali znam vrlo dobro šta i on govori. Reći ću Vam za tog direktora isto o kome Vi govorite. Kad iz te Agencije ...
Gospodine Prodanoviću nije ovo, nije rasprava ...
sve pravnike i platiš 6.000 maraka ugovor da bi se pravili određeni pravilnici i dovede ga iz potpuno druge agencije onda da li je to institucija Bosne i Hercegovine i u čijem interesu on radi.
Hvala. Molim vas da ove diskusije koje bi se mogle odnositi na raspravu o tački ostavite za raspravu po tački dnevnog reda. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma, ja sam sad sigurna da uvaženi kolega Prodanović uopšte nije pročitao ovaj Prijedlog, posebno kad pomenu pravljenje ljušture Republike Srpske. Ovim Prijedlogom je tako 31 cimentirano način glasanja u Savjetu da ne postoji ni jedna odluka koja se ne može donijeti bez Vlade Republike Srpske, uvaženi kolega Prodanović. Znači, sam način glasanja je takav da je neophodan glas i entitetskih, predstavnika entitetskih vlada. Druga stvar, od 2008. do danas, žao mi je ali sami ste počeli tu temu, kažete da naknade nisu razlog, od 2008. do danas kroz članstvo u Savjetu primiti preko 70.000 maraka ja mislim da je to pozamašan iznos za sve nas ovdje u Parlamentu. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ne želeći ulaziti u uzajamne polemike, kao što je rekao i kolega iz, sa moje desne strane, Damir, ali neophodno je da učinimo korak naprijed kako bismo građanima obezbijedili ono što im stvarno pripada a to je da nisu pljačkani. Vjerovatno ljudi znaju, a ja ću navesti primjer samo jednog malog Bayer-ovog ljekića ...
Gospodine Backoviću, vidite to je rasprava pod tačkom dnevnog reda koja je obavezna tačka dnevnog reda.
... cijenama, ali dobro, ..., vrlo će biti zanimljivo.
Ispravak krivog, Mirsad Đonlagić, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja bih zamolio kolege, ovdje se radi očito, kao što ste Vi napomenuli, o obaveznoj tačci dnevnog reda i ja ne znam čemu sad ova rasprava. Naravno, ne kažem da je neutemeljena ta rasprava, ali sve ovo o čemu se sad raspravlja može se koristiti kad ta tačka dnevnog reda dođe. I ja bih zamolio kolege da se u tom smislu orijentiramo ka prihvatanju ili odbijanju dnevnog reda, kao što ste to Vi predložili. Hvala.
Hvala. Da li postoji spremnost da prekinemo ovo, jer je obavezna tačka dnevnog reda?
[[nije uključen mikrofon]] 32
Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Nije tačno da se ne može odluka donijeti, možete donijeti, pročitajte Zakon, i molim Vas ako Vi pogrešno nešto gledate nemojte to imputirati drugom. Ja sam to sasvim jasno pročitao da je sa dva glasa člana Stručnog savjeta iz Federacije BiH i jednim iz Brčko Distrikta i jednim koga imenuje Savjet ministara da je iz drugog entiteta od ...
Ma, vidite, to je za raspravu gospodine Prodanoviću.
Dakle, to je apsolutno donešena odluka. Drugo, nije tačno o iznosu o kome govorite, donijet ću Vam potvrdu da vidite, ali Vam moram reći moj motiv za bilo kakvim političkim angažmanom, uključujući i ovo, da sam ja znao, ali mi je drago što sam tu bio, saznao sam mnogo, saznao sam, molim Vas nemojte se uvrijediti, gori ste od nas deset puta, ništa smo kao dio vlasti ... Evo, toliko.
Hvala. Damir Arnaut, molim Vas samo oko ovog, oko aktuelne tačke dnevnog reda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ispravka krivog navoda, pogledajte Poslovnik. Dakle, kad jedan poslanik nešto kaže što drugi poslanik smatra krivim navodom onda taj drugi poslanik ima pravo da to ispravi u trajanju od dvije minute. Poenta te odredbe je da poslanici ne pričaju napamet i da pričaju samo utemeljeno, jer onda će, ako pričaju napamet, ako pričaju ...
Hajte već ste potrošili, onda pređite, molim Vas pređite na ispravak krivog navoda.
Dobro, Vi ste osporavali moje pravo da odgovaram, zato kažem pročitajte Poslovnik prvo.
Pa dao sam Vam riječ.
Dakle, ispravka krivog navoda, konkretno gospođa Pandurević kaže od 2008. do danas da je potrošeno 70.000 maraka. To je neophodno ... zato što od kraja 2015. godine, zahvaljujući SBB-u, maksimalna naknada u tom Vijeću i u svakom drugom je 475 maraka. To su činjenice, jer gospodin Bevanda priča o nekim trikovima, itd., vi pričate o ovome kao činjenici da se i dalje 33 troši. Ne troši se zahvaljujući našem prijedlogu, i to pokazuje opravdanost pojedinačnih zakonskih prijedloga, jer da smo čekali Vijeće ministara da dostavi te izmjene i dopune, prvo ne bi to predložili, a i da predlože čekali bi još godinu dana. E onda bi bilo 70.000 maraka do danas.
Hvala. Vi ste sad pričali o stvarima koje nemaju veze sa ovom tačkom dnevnog reda, ali evo, pustio sam Vas da govorite. Izvolite gospođo Majkić.
Vezano za tačku broj 11., dakle ona nije sporna kao tačka, ali nije dobro formulisana. Dakle, trebalo bi da stoji – Izvještaj o reviziji učinka na temu Praćenje preporuka revizije učinka, pa onda podnosilac Kancelarija za razmatranje ... Znači, nije dobro ova tačka definisana, znači jel jasno? Dakle, molim da se to promijeni.
Hvala. Pa evo, mislim da svi prihvataju ovo kao argumentovano i promijenit ćemo to. Gospodin Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, mislim ne odustajete, 76., stav (2), član Poslovnika kaže da poslanik može zatražiti riječ kako bi ispravio, po njegovom mišljenju, krivi navod koji može biti razlog nesporazuma ili koji traži objašnjenje. Dakle, nije moje da govorim o dnevnom redu, ja sam i rekao neću govoriti o dnevnom redu, o tački dnevnog reda, govoriću o krivom navodu Vaše stranačke kolegice. I to je moje pravo i nemojte konstantno potencirati nešto na što imam pravo. Zahvaljujem.
Hvala. Sad bih ušao s Vama u polemiku, izbjeći ću to, zaključujem raspravu. Znači, nemamo prijedloga osim ovoga oko obavezne tačke dnevnog reda koji ne dopušta glasanje o sebi. Prema tome ostajemo pri dnevnom redu koji ste dobili. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 36. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 01.11.2016. godine; 34 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-1950/16 od, 18.07.2016. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2091/16, od 02.08.2016. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2194/16, od 05.08.2016. godine (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02- 02-1-2509/16, od 28.09.2016. godine (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16, od 11.10.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak; 10. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2015. – podnosilac: Visoki sudski i tužilački savjet BiH, broj: 01,02-08-2601/16, od 07.10.2016. godine; 11. Izvještaj – Praćenje realizacije preporuka revizije učinka – podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-16-1-2008/16, od 25.07.2016. godine; 12. Informacija o direktnim stranim investicijama u Bosni i Hercegovini u 2015. i Izvještaj o aktivnostima Agencije za unapređenje stranih investicija na promociji direktnih stranih investicija u Bosni i Hercegovini u 2015., materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01-50-1-15-24/16, od 16.09.2016. (realizacija poslaničke inicijative usvojene na 24. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 03.02. 2016. godine); 13. Materijal Direkcije za evropske integracije BiH: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu, b) Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2015, DIO A – Obaveze institucija Bosne i Hercegovine, c) Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2015, DIO B – Obaveze institucija entiteta, Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine i kantona, d) Izvještaj o napretku u sprovođenju Akcionog plana za realizaciju Reformske agende za nivo Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-853-1/15, od 21.09.2016. (realizacija poslaničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015. godine, i na 19. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 28.10.2015. godine); 14. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 30.06.2016. godine, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-2639/16, od 14.10.2016. godine; 15. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred 35 Sudom BiH (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine); 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju Programa razvoja konkurentnosti u ruralnim područjima (RCDP) između Bosne i Hercegovine i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj, broj: 01,02-05-2-2243/16, od 18.08.2016. godine; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum o finansiranju (Projekat registracije nekretnina) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-2462/16, od 21.09.2016. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju državnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu između Evropske unije koju predstavlja Evropska komisija i Bosne i Hercegovine koju predstavlja Direkcija za evropske integracije Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-05-2-2640/16, od 14.10.2016. godine; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum o finansiranju (Projekat hitnog oporavka od poplava) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-2641/16, od 14.10.2016. godine; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Republike Srbije i Bosne i Hercegovine za IPA II Program prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina 2014 – 2020, broj: 01,02-05-2-2642/16, od 14.10.2016. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju programa aktivnosti prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Srbija za 2015. godinu, između Bosne i Hercegovine, Evropske komisije i Vlade Republike Srbije, broj: 01,02-05-2- 2643/16, od 14.10.2016. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu za projekat „Razvoj infrastrukture u Goraždu“ između Saudijskog fonda za razvoj i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2-2658/16, od 17.10.2016. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Maroko o uzajamnom ukidanju viza za nosioce diplomatskih, službenih i posebnih pasoša, broj: 01,02-05-2-2683/16, od 19.10.2016. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o trgovinskoj i ekonomskoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Maroko, broj: 01,02-05-2-2732/16, od 26.10.2016. godine. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 36. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja imam primjedbe, na stranici drugoj gdje u Zapisniku stoji šta sam ja govorio kada su u pitanju određeni odgovori, pa bih molio da se briše riječ „izrazio nezadovoljstvo“. Dakle, ja sam samo rekao, ako ćete baš tako, da mi je utekao i ministar. Dakle, treba brisati to, ja 36 nisam izrazio nezadovoljstvo jer je bilo očito da ministar nije mogao zbog preuzetih obveza tu biti. Tražim da se to izbriše. I na stranici 10-oj, samo malo da pronađem, ispričavam se, dakle kada sam govorio o odgovorima i predlagao određeni zaključak za izmjenu Poslovnika, pa ste me uputili da se to ne može na taj način uraditi nego se mora predati ovoj radnoj skupini, povjerenstvu, koje će na tome raditi, ja bih samo molio da ovdje iza riječi „također je predložio usvajanje zaključaka“ da se navedu tamo ona tri, četiri zaključka u Zapisnik koje sam ja predložio, koji će biti upućeni tom povjerenstvu. Ništa više. Hvala.
Hvala. Evo, prihvatamo primjedbe. Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Do danas nisam reagirao a sada reagujem. Obzirom da se zapisnici rade na osnovu stenograma živo me zanima kako se radi zapisnik ukoliko u pola nečije diskusije piše „isključen mikrofon“, pa se onda nastavi diskusija pa ponovo „isključen mikrofon“, pa ponovo nastavi diskusija. I primijetio sam da nekoliko nas poslanika ovdje vrlo često ima isključen mikrofon. Uzeo sam i otprintao sve stenograme svih sjednica koje je ovaj saziv održao i to vam je otprilike ovako ovoliki, od početka ... dovde ... papira. Sa najvećim brojem „isključen mikrofon“ je Zaim Backović i gospodin Bojić. Da znate Bojiću. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne znam što smetam. Ja želim da mi se odgovori kako je moguće da nekome nikada mikrofon nije isključen, da drugim poslanicima uredno, redovno, na svakoj sjednici mikrofon isključen i radi se onda zapisnik. Hvala.
Znači, zvono koje šaljem kao upozorenje na prekoračeno vrijeme ukoliko se ne poštuje završetak diskusije moguće je isključiti mikrofon. Zašto nekim poslanicima je isključen mikrofon, a vrlo rijetko, ja ne znam da li je to bilo jedan ili dva puta, možda je mikrofon isključen iz nekog drugog tehničkog razloga, ali predsjedavajući ima mogućnost da isključi mikrofon ukoliko poslanik ne prihvata da je isteklo vrijeme i da završi svoju diskusiju. Znači, ja Vas molim da se držimo Poslovnika, to se dešava samo kad se zaista prekorači vrijeme. Tačno je da u nekim slučajevima, ja sad govorim u svoje ime pošto sam ja predsjedavajući, a rotiramo se, u decembru će gospodin Džaferović ponovo preuzeti mjesto predsjedavajućeg, ja uzimam sebi diskreciono pravo da ukoliko smatram da u tom trenutku ne treba prekinuti diskusiju zbog neke važne informacije da dopustim 10, 20 sekundi ili minutu da se produži ta diskusija. Eto, to je suština stvari. Znači, nije ništa na ličnoj osnovi, možemo izvršiti analizu ovoga što ste rekli i vidjeti gospodine Backoviću da li zaista postoji tu nešto i drugo osim ovoga što sam ja rekao. Evo sekretar Doma Vam je na raspolaganju da zajedno to uradite. 37 Gospodine Backoviću izvolite, ispravak krivog navoda.
Svaki put kada ste prekinuli rekli ste, i stoji iza prekida isključenog mikrofona Vaš komentar, ali ne samo Vaš, nego bilo kojeg od predsjedavajućih ovog Doma. Ja ne govorim o tim slučajevima, govorim o slučajevima uredne diskusije koja je recimo iscijepana na tri dijela. Tri rečenice pa prazno, pa rečenica pa prazno, i uopšte nemate suštinu onoga što je zastupnik ovdje rekao. Ja govorim o tome. I rekao sam vam ištampao sam, nakon ove prošle sjednice sve stenograme odštampao ih sebi i uzeo malo da to, jer sam zapazio da mi se to pojavljuje. I onda sam gledajući, nisam samo ja, ne govorim samo o sebi, ima tu još poslanika, ali je interesantno da nekome nikad a gospodinu Bojiću i meni najviše, najviše. To je vrlo zanimljivo.
Dobro, pa vidite, molim Vas, evo dogovorili smo sa sekretarom Doma da zajedno s Vama utvrdi o čemu se radi i ispravi eventualne nepravilnosti. Imamo li dalje diskusija? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanoj formi postavili su sljedeći poslanici: Denis Bećirović uputio inicijativu Kolegiju Doma; Senad Šepić postavio pitanje Zajedničkom kolegiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH, Centralnoj izbornoj komisiji i uputio inicijativu Vladi Federacije BiH; Damir Arnaut postavio pitanje ministru pravde BiH i ministru spoljnih poslova BiH; Saša Magazinović postavio pitanje Ministarstvu civilnih poslova BiH, Agenciji za rad i zapošljavanje i Savjetu ministara BiH; Maja Gasal-Vražalica uputila urgenciju Ministarstvu zdravstva Federacije BiH na pitanje postavljeno u pripremi 35. sjednice Doma; Dušanka Majkić postavila pitanje ministru finansija i trezora BiH; Aleksandra Pandurević postavila pitanje rukovodstvu BHRT-a i Nikola Lovrinović postavio pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara BiH. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: Na pitanje Aleksandre Pandurević, postavljeno u pisanoj formi, odgovore dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Maje Gasal- Vražalica, postavljeno u pisanoj formi u pripremi 36. sjednice, odgovor dostavilo Ministarstvo inostranih poslova BiH i obavještenje po poslaničkoj inicijativi dostavio Savjet ministara BiH, po urgenciji za dostavljanje odgovora, na pitanje postavljeno na 35. sjednici, odgovor dostavilo Federalno ministarstvo zdravlja; na pitanja Nikole Lovrinovića, postavljena u pisanoj formi na 36. sjednici, odgovor dostavili Institucija ombudsmena za zaštitu potrošača u BiH i Savjet ministara BiH, na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 27. sjednici odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Mirsada Đonlagića, postavljeno u pisanoj formi na 31. sjednici, odgovor dostavila Vlada Federacije BiH; na pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanoj formi na 36. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Šefika Džaferovića, postavljeno u pisanoj formi na 35. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje 38 Senada Šepića, postavljeno u pisanoj formi na 35. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Dušanke Majkić, postavljeno u usmenoj formi na 36. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo odbrane BiH. Imamo za komentar prijavljenih više poslanika. Prva je Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Dakle, odgovor na pitanje koji sam dobila od strane Ministarstva zdravlja Federacije BiH treba napomenuti da sam ja to pitanje uputila 1. septembra, da sam ga dobila tek jučer, dakle prekršili su sve odredbe člana 170. da mi u roku od 30 dana daju odgovor. I tek po mojoj urgenciji, dakle nije ni sekretar ovog Doma, niti iko, nego sam ja lično poslala urgenciju kako bih dobila odgovor od ovog Ministarstva. Odgovor je stigao tek jučer u poslijepodnevnim satima tako da ću ja zadržati pravo da ovaj odgovor koji sam dostavila, koji je jako iscrpan, a koji nije, opet, u skladu sa mojim postavljenim pitanjima, ću pismeno da, u skladu sa članom 171., uputim ponovo kao dopunsko zastupničko pitanje. Što se tiče odgovora Ministarstva vanjskih poslova, gdje sam ja postavila pitanje vezano da mi se da odgovor sukladno bazi DKP-a kojim raspolaže Ministarstvo vanjskih poslova BiH, da mi da informaciju koliko naših diplomata u DKP-u govori jezikom zemlje prijema, te engleskim i francuskim jezikom. Na tako važno pitanje, a navodeći informaciju da Bosna i Hercegovina ima 56 diplomatsko konzularnih predstavništava u kojima radi ukupno 184 imenovanih lica i državnih službenika, dali su mi odgovor da 119 diplomata Bosne i Hercegovine govori jezikom zemlje prijema, 171 diplomata govori engleski jezik, dok francuski jezik govori ukupno 57 diplomata. Što želim reći? U jednoj rečenici dati ovakav odgovor je sasvim neprimjereno za Ministarstvo vanjskih poslova. A zašto? Evo, čuli smo iz postavljenog pitanja uvaženog kolege Isakovića, a i odgovora uvaženog predsjedavajućeg Zvizdića, koliko je važno donošenje Zakona o vanjskoj politici koji bi regulirao i ova pitanja, s kojim bi se ustvari samanjila mogućnost jednog vida korupcije od strane Predsjedništva BiH gdje se imenuju ljudi na način da su politički i stranački podobni, a ne da imaju određene diplome koje bi potvrdile njihovo znanje. Tako da ću se, i u skladu sa Poslovnikom i člankom 171., ponovno obratiti sa dopunskim pitanjem i tražiti od Ministarstva vanjskih poslova da mi dostavi informaciju u skladu sa dosijeima diplomata i njihovim priloženim diplomama. Dakle, ovako navesti, bez da se dostavlja tabelarni prikaz koje su to diplomate, šta su u svojoj biografiji naveli, da li imaju određene diplome koje to potvrđuju, je sasvim neprimjereno. Ono što me zanima jeste da sam ja, u skladu sa članom 8. Poslovnika Zastupničkog doma, uputila inicijativu koja se tiče da svako pojedinačno ministarstvo, u sklopu Vijeća ministara BiH, u sklopu svog izvještaja o radu da informaciju o stanju ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini. Da je uvaženi predsjedavajući, odnosno cijelo Vijeće ministara BiH, meni odgovorilo u jednoj rečenici da će to raditi u budućnosti na način da će mi dati informaciju koliko je žena uposleno u pojedinim ministarstvima i na kojim pozicijama. Dakle, ja molim uvaženu gospodu u Vijeću ministara da prvo prostudira šta znači tema ravnopravnosti spolova i da ja nisam, tražila sam i to, ali pored toga da svako ministarstvo u sklopu Vijeća ministara da politiku, odnosno polisi peeper šta oni rade u sklopu svog ministarstva kako bi unaprijedili položaj manje zastupljenog spola, odnosno da li se bave ravnopravnošću spolova, jer gaf koji je izrađen od strane Agencije za ravnopravnost spolova navodi da imamo u sve i jednom ministarstvu zaposlenu osobu koja je dužna da ovu informaciju transparentno dostavi javnosti. Hvala. 39
Hvala. Sljedeći komentar, poslanik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dobio sam odgovor od Vijeća ministara i Uprave za indirektno oporezivanje na postavljeno pitanje u pisanoj formi – koje aktivnosti su vođene u ovoj godini, šta je urađeno, te u kojoj je fazi postupak otvaranja graničnog prelaza Tržačka Raštela – Kordunski Ljeskovac. Koristim priliku da izrazim nezadovoljstvo dostavljenim odgovorom iz sljedećeg razloga: Uprava za indirektno oporezivanje je u odgovoru navela, a Vijeće ministara samo ponovilo, nekoliko radnji koje je Uprava poduzela u ovom postupku. Ja sam provjerio sadržaj odgovora Uprave i utvrdio da većina navedenih radnji i postupanja nije u skladu sa postojećim stanjem postupka otvaranja navedenog graničnog prelaza. Potpuno je pogrešan navod Uprave da je ista obezbijedila osnovne uvjete za početak rada ovog graničnog prelaza. Ja sam posjetio predmetni granični prelaz i uvjerio se da su u toku tek zemljani radovi i iskopi, te da za početak rada ovog graničnog prelaza tek treba obezbijediti uvjete, odnosno tek treba pribaviti urbanističko- građevinsku dokumentaciju. Budući da nisam zadovoljan odgovorom, a da sve ne komentiram, postavit ću dopunsko pitanje, te ću dostaviti Upravi na znanje očitovanje Općine Cazin, koje sam tražio radi provjere stanja postupka pribavljanja urbanističko-građevinske dokumentacije. Molio bih Upravu i Vijeće ministara da odgovornije i ozbiljnije pristupe realizaciji predmetnih zaključaka, ove zaključke je usvojio Predstavnički dom, te bih molio Upravu da vjerodostojnije i kompletnije odgovara na postavljena poslanička pitanja. Hvala.
Hvala. Sljedeći komentar, poslanik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam dobio odgovor na tri pitanja koja sam postavio, pa ću ih nastojati kratko prokomentirati. Dakle, odgovor koji sam dobio od Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača u Bosni i Hercegovini, moje pitanje je glasilo, dakle, može li se RTV pristojba, otprilike da ga prepričam, naplaćivati na istom računu sa računom za telefon, dobio sam odgovor i želim ga samo zguštom ovdje pročitati zato što smo donosili zakone i propise davno, nedavno kad je u pitanju ovo pitanje – Tehnika naplate mjesečne takse preko računa telekom operatera je u suprotnosti sa pravima potrošača i njihovim interesima. I oni daju preporuku da se naplata RTV pristojbe naplaćuje odvojeno od ekonomskih usluga od općeg interesa. Dakle, to je stav ombudsmena, a mi smo stalno radili suprotno tome. Odgovorom sam zadovoljan, ne treba mi dalje. Dalje sam postavio pitanje, dakle, na koji način je regulirano pitanje prijevoza zaposlenika, svih, dakle, na razini Bosne i Hercegovine ovdje koji rade u Sarajevu, sa posebnim 40 osvrtom na odredbu da se to plaća do 80-og kilometra. Dobio sam odgovor s kojim sam zadovoljan jer je donesen tako kako je donesen, međutim, iz odgovora stoji da se radi novi pravilnik. I ja bih volio da ipak ova diskriminirajuća odredba o 80-om kilometru bude na neki drugi način zamijenjena, a ne, dakle, razmišljanjem u pravilniku da onaj koji je preko 80 km neće više biti sposoban za rad pa se to dalje ne priznaje. Znači, možete onda govoriti što nije 81., što nije 87. kilometar, 90. Vi imate situaciju da recimo ljudi u Središnjoj Bosni iz Viteza imaju na to pravo, a iz Novog Travnika nemaju pravo, razlika su dva kilometra, ili možda pola kilometra. Znači, nije u redu ovako to postavljati ali s obzirom da se radi o novom pravilniku, koliko sam ovdje informiran u ovom odgovoru, nadam se da će to pitanje biti na neki drugi način riješeno. I zadnji odgovor koji sam dobio od Ministarstva ljudskih prava i izbjeglih osoba je bilo na tragu mog upita poodavno o statusu gospođe Nevenke Filipović, odnosno njezinom stanu koji je uništen tijekom ovog rata. Ona nije dobila ništa kao rješenje i kao izbjegla iz svog stana. Ja se zahvaljujem Ministarstvu koje se angažira na ovome pitanju i koliko sam vidio ovdje oni će i dalje o tome raditi. Ja bih doista volio, i ja ću, evo, pustiti Ministarstvo do konca godine da proba nešto napraviti, jer je doista, ova žena godinama, ako ne i dvije decenije, traži, vrlo je neodgovorno ponašanje Općine Novo Sarajevo i prema njima koliko sam vidio, jer u tijeku sam svih, sve korespondencije koju oni vode. Tako da mi je žao što je ta gospođa dovedena u tu situaciju ali se ja nadam da će ipak Ministarstvo od Ureda za žalbe, i već sve što je pokrenula, dobiti odgovor i da će meni moći odgovoriti, a prije svega riješiti to pitanje te gospođe. Pa zbog toga ih neću više dirati do konca godine. Nadam se da ću uspjeti to završiti, ako ne vjerovatno će morati tu ići i tužba ili ne znam što drugo, ali je neprimjereno da se tako prema toj osobi ponaša ovdje u Općini Novo Sarajevo. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći komentar, poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Dobio sam odgovor od Vijeća ministara, konkretno od Ureda agenta za zastupanje Bosne i Hercegovine pred Evropskim sudom za ljudska prava i ponavlja se situacija na koju sam i ranije upozoravao. Ovo je drugi put da sam tražio odgovor od ovog Ureda agenta. Prvi put su napisali da ne žele da dostave informaciju. Onda sam drugi put se pozvao na Zakon o upravi. E, ovaj put su napisali da su meni nešto ranije dostavili kada sam bio uključen u predmet Sejdić- Finci, te s obzirom da su traženi materijali već ranije dostavljeni gospodinu Arnaut smatramo da nema potrebe da ih se ponovo dostavlja. Ja podsjećam na član 171. stav (4) Poslovnika koji kaže da kad predsjedavajući Doma primi odgovor kopiju dostavlja svim poslanicima, jer vidite svrha, jedna od svrha poslaničkih pitanja je da se svi ovdje edukujemo. Ja konkretno pročitam većinu odgovora koji moje kolege dobiju. E sad, šta proizilazi onda iz ovog odgovora Ureda agenta za ljudska prava? Da ja sada trebam ono što sam od njih dobio prije osam godina, kada sam bio uključen u predmet Sejdić- Finci, ja sad to trebam iskopirati pa vama svima ovdje podijeliti. Ali pazite, ovdje se radi o jednom zaista neprihvatljivom, nedopustivom odnosu da državni službenici sebi uzimaju za pravo da se bave politikom, da oni procjenjuju šta trebaju poslaniku dostaviti a šta ne trebaju 41 dostaviti, i zašto, i kada, itd. Dakle, ja zaista tražim, insistiram da rukovodstvo Doma obavijesti Ured da je ovo neprihvatljivo, da ih obavijesti o ovom članu 171. stav (4) Poslovnika, te da dostave iole tražene materijale, jer neću ja praviti kopije pa dijeliti svojim kolegama već ima procedura kako se to radi. Zahvaljujem se.
Hvala. Sljedeći komentar, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, prije nego što kažem koliko sam zadovoljan ili nezadovoljan sa odgovorom koji sam dobio, a postavio sam pitanje vezano za sanaciju šteta nastalih u poplavama, dakle radi se o jednoj elementarnoj nepogodi, želim samo da ukažem svima nama na situaciju koja je, recimo, a kad su elementarne nepogode u pitanju jedino moguće rješavati uz pomoć helikoptera, situacija sa helikopterima u Bosni i Hercegovini je dramatična, prijetnja postoji čak da 2017. i ostanemo bez tih helikoptera, a i u najnovijem Zakonu o plaćama vidim tamo primjer jedan koji dovodi do degradacije tih ljudi koji upravljaju tim helikopterima. Ali, dakle, to će biti jedno od mojih pitanja koje ću ja postaviti Ministarstvu odbrane za sljedeću sjednicu Parlamenta. A želim da kažem da, što se tiče pitanja koje sam postavio u vezi poplava, da sam vrlo zadovoljan, temeljit je odgovor, mada u sredstvima informiranja se može i čuti da postoje određena nezadovoljstva sa načinom, odnosno sa sporošću rješavanja tih problema. Dakle, ovo što sam ja dobio, ponavljam, ja sam time zadovoljan, ali evo ipak bih zamolio nadležne institucije u Bosni i Hercegovini da o tom pitanju povedu računa što je moguće više i da se to što je moguće prije eventualno sanira da nas neke sljedeće poplave ili neka klizišta sljedeća ne bi zatekla a da nismo tim ljudima pomogli da riješe ni one probleme koje su im prethodne poplave i prethodna klizišta učinili. Hvala velika.
Hvala. Komentar, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja bih htjela da zamolim, s obzirom da sam kasno dobila odgovor na ovo pitanje, da zadržim pravo da isto komentarišem na sljedećoj sjednici. Hvala.
Dobro, hvala. Sljedeća, poslanica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. 42 Ja zapravo nisam dobila odgovor pa ću iskoristiti priliku samo da se požalim što nisam. Riječ je o pitanju koje sam postavila na prošloj sjednici i budući da nije niko od onih pozvanih ili prozvanih bio tu da odgovori, uvaženi ministar Šarović je izvinio se što je kasno dobio pitanje, je, naravno, vrlo kompetentno, kako to inače on radi, dao neke odgovore, ali je u međuvremenu jedno lokalno ekološko, jedan lokalni ekološki problem nadišao te granice i prerasta u državni problem. U medijima smo mogli saznati da o uvozu smeća u Neum ne zna ništa Uprava za indirektno oporezivanje, ograđuje se Granična policija, imamo Komisiju za integrisano upravljanje, itd. Voljela bih da sam dobila, obećano mi je da ću dobiti, takav odgovor u pisanoj formi. Eto toliko sam samo htjela, hvala vam lijepa što ste mi dozvolili.
Dobro, uputićemo urgenciju nadležnom ministarstvu, odnosno Savjetu ministara. Sljedeći za komentar, poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Vrlo kratko, komentar je vezan za inicijativu za donošenje ovoga Zakona o sprječavanju govora mržnje. Mi smo ovdje imali jednu zajedničku inicijativu, skupa sam sa nekoliko kolega parlamentaraca podnio to kad smo imali one aktuelne teme napada na novinare, i sad da se ne vraćam, da ne trošimo vrijeme na to, i tad nam je kazano da je u Programu rada Vijeća ministara to stavljeno, da će biti najkasnije usvojen, odnosno pripremljen i poslan u parlamentarnu proceduru Zakon do polovine godine. Sad u ovome, ovaj, u ovome odgovoru imamo informaciju da se nešto tamo radi, međutim nema nikakvih rokova, pola godine je davno prošlo i ne postoji nikakva unutra, nikakav odgovor koji nam otprilike može jasno kazati u kojoj je to proceduri, kad ćemo mi ovdje u Parlamentarnoj skupštini moći imati taj Zakon. Tako da je moja urgencija ponovo apel da se pridržavajući onih inicijativa koje smo imali i dogovora koje smo imali, jer smo mi htjeli ovdje da podnesemo zakon sami, ali je nama tad kazano da sačekamo s tim jer to, na tome radi Vijeće ministara, dakle da to što je i bilo obećano od stane i Vijeća ministara i institucija da se to konačno, dakle da imamo tu vrstu urgencije da nam se odgovori na to. Ako oni to nemaju spremni da mi ovdje u Parlamentarnoj skupštini radimo s naše strane.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Šefik Džaferović, komentar. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam dobio odgovor na pitanje vezano za učešće policije Republike Srpske u zajedničkoj policijskoj vježbi sa pripadnicima policije Republike Srbije 28.08. ove godine na teritoriji Republike Srbije u zoni graničnog prelaza Šepak. Ja bih zamolio Vijeće ministara kada ubuduće bude davalo odgovore na ovakva pitanja da se detaljno pozabavi analizom. Ja sam dobio odgovor u kojem se, na neki način, pokušava opravdati to učešće policije entiteta Republika Srpska iz Bosne i Hercegovine sa, u vojnoj vježbi sa policijom Republike Srbije. Ja mislim da stvari nisu ovakve kakve su napisane u odgovoru, i molim da Vijeće ministara ovu stvar detaljno provjeri. Postavio sam dva pitanja, prvo je pitanje bilo – da li su ispoštovane granične procedure vezano za Zakon o graničnoj kontroli? I kazano je da jesu. I ja u pogledu tog 43 dijela odgovora nemam primjedbe, rekli su da su pregledali svakog policajca, oružje, materijalno-tehnička sredstva koja su izlazila u skladu kako je to propisano Zakonom. Ali pazite mi imamo Zakon koji govori o učešću pripadnika vojske, policije i državnih službenika u misijama van Bosne i Hercegovine, taj Zakon nije ispoštovan. Meni se kaže u odgovoru da mora postojati odobrenje Predsjedništva BiH i Parlamentarne skupštine BiH ukoliko je to operacija podrške miru i druge operacije među kojima se nabraja nekoliko njih među kojima su i vojne vježbe. Ne govori se o policijskim, ali se govori o vježbama, govori se o vojnoj vježbi. A onda se kaže pošto ovo nije bila operacija podrške miru nije bilo potrebe da se poštuje taj Zakon. Ja mislim da to nije tačno, nema pravo da ode u međunarodnu misiju bilo koji pripadnik iz ovih struktura bez odobrenja Predsjedništva BiH i Parlamentarne skupštine BiH. Ja bih molio da se tom dijelu odgovora posveti posebna, dužna pažnja. Pozivate se na Ugovor između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije o policijskoj saradnji i na Konvenciju o policijskoj saradnji u Jugoistočnoj Evropi, a nema odobrenja, po tim konvencijama, ni jednog organa Bosne i Hercegovine. Ja nisam ustao da ovo komentiram onako reda radi, ovo je jedna opasna praksa koju treba u budućnosti da zaustavimo i zato tražim da se ovo pitanje od strane Vijeća ministara detaljno izanalizira i da mi se dostavi po tom pitanju informacija. Hvala vam.
Nemamo više prijavljenih za komentare na poslanička pitanja. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 01.11.2016. godine Zakonodavno-pravni sektor je 07.11.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma, te je djelimično usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ja moram da vas napomenem da ćemo otvoriti dvije rasprave i da se prva rasprava odnosi na raspravu o zahtjevu za hitnu proceduru i ukoliko u glasanju podržimo zahtjev za hitnu proceduru otvaramo raspravu po Zakonu. Znači, molim vas da se usredsredimo na, u ovom trenutku, raspravu o zahtjevu za hitnost procedure. Izvolite, otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih. Glasamo o zahtjevu.
Lazar Prodanović ... 44
Izvolite, znači raspravljamo o hitnosti procedure.
Dakle, predsjedavajući, maloprije sam govorio, smatram čak da je bila namjera Savjeta ministara da ga uputi trebalo je ići u redovnu proceduru. Zbog čega? Dok u hitnoj proceduri nemoguće je bilo šta mijenjati, odmah moram reći da ovaj, ove izmjene Zakona govore o tome da je u većini u načinu odlučivanju u Stručnom savjetu potrebno jedan glas Savjeta ministara, glas entiteta, predstavnici u Stručnom savjetu, za nas je neprihvatljivo u bilo kom smislu njegova promjena u tom smislu, ovaj, glas entiteta, oba entiteta i većina glasova u odnosu na ukupan broj glasova, dakle od sedam, četiri glasa za. Mislim da ovdje potpuno nije jasno, čak ... da pod pretpostavkom da ide ovakav zakon on bi morao da podrazumijeva da glasovi podrazumijevaju glas Savjeta ministara, po najmanje jedan glas predstavnika konstitutivnih naroda, kako je i do sada bilo, i ponajmanje jedan glas nadležnih entitetskih ministarstava. Dakle, ovdje to nije rečeno, tako da recimo glas predstavnika Savjeta ministara koji iz jednog entiteta mogao bi biti računat, i to je inače i namjera, kao glas iz entiteta. U tom smislu smatram da hitna procedura nije opravdana, čak pod pretpostavkom da se ovaj Zakon razmatra on je za nas apsolutno neprihvatljiv. I drugo pitanje koje ću kasnije kad budemo o principima, to ću reći koji su razlozi. Dakle, mi smatramo da hitna procedura apsolutno nema nikakvo opravdanje. Ukoliko se budemo izjašnjavali tražim u ime Kluba 10 minuta pauzu.
Hvala. Predrag Kožul, rasprava. Izvolite.
Moram kazati da i ja imam skepse za hitnu proceduru ovog Zakona iz jednog jednostavnog razloga, sad moram kazati i ući u jedan stavak ovog Zakona. U stavku (8), čini mi se, nemam sad to na monitoru, spominje se, barem u mom tekstu, „konstituirajući narod“. Ne znam kako je na dva druga jezika, to je izraz koji se, koji je upitan, ne poznaje se, ali nije samo to problem u istom tom stavku se govori o načinu odlučivanja gdje se spominje da treba biti po glas iz svakog konstitutivnog naroda u načinu odlučivanja. U načinu izbora ovog Vijeća ne spominje se model na koji će se u Vijeće izabrati predstavnik svakog konstitutivnog naroda. I to ostavlja strašan, strašnu dilemu o načinu izbora članova Vijeća kako bi mogli kasnije primjenjivati stavak (8) Zakona, glasati na taj način. Dakle, nije definirano kako će se izabrati predstavnici konstitutivnog naroda, jednog, drugog, trećeg. Možda je teško riješiti taj model, ali ga je potrebno riješiti kod Zakona. Zato kažem ima ta jedna, jedna skepsa prema ovom hitnom postupku, jer, ma minimalno moramo riješiti ove i, pa ako ne i formalne probleme. Zahvaljujem.
Hvala. Dobro. Diskusija, Dušanka Majkić, o hitnosti procedure. Izolite. 45
Dakle, očito da svaki put nije moguće govoriti o proceduri, a ne dirnuti u samu suštinu Zakona. I evo, sad vidimo ko god se javi ne može da se samo zadrži, jer mora da kaže zašto je za ili protiv ovakve procedure. Dakle, evo ko god je do sad govorio na tu temu svaki put je ušao u meritum. Mislim da poslovnički moramo nešto uraditi na tome ili da pustimo, kao što smo radili ranije, da govorimo o suštini stvari iz čega će se svako izjasniti o proceduri, pa na kraju samo glasati o tome. Inače je nemoguće, do sad nije bilo, ne samo na ovom Zakonu, nego na bilo kojem, držati se samo, drži se procedure i reci jesi li za ili nisi. Zašto sam za ili zašto nisam, pa moram to objasniti, a onda moram dirati u suštinu Zakona. Dakle, ja vas molim kad bude sad izmjena Poslovnika da se na tu temu napravi dogovor i da se mnogo bolje uredi ova oblast. E sad kad je već tako onda moram nekoliko riječi reći kad je u pitanju ovo. Zašto je uopšte došlo do ovog Zakona? Zašto je došlo i ovako iznenada? Kakva je potreba bila da jedno rješenje koje smo imali u osnovnom Zakonu koji kaže da se prijedlog iz stava (2) ovog člana sadrži da će tri kandidata iz svakog entiteta i jednog kandidata iz Brčko Distrikta činiti ovaj Savjet? Šta je tu problematično? Ja sam mislila da nikada više nećemo pokušavati da jedni drugima uzimamo ono što nije uredu da uzimamo, da nećemo više birati jedni drugima izabrane predstavnike, da nećemo jedni drugima otimati rješenja i predlagati ono što ne stoji. Otkud potreba Ministarstvu civilnih poslova da on predlaže dva člana i da predstavnika Republike Srpske predlaže gospodin Adil Osmanović? Pa, dajte ljudi o čemu se radi, kakav kredibilitet može imati takav zahtjev? Ko sebi može dozvoliti da predstavnika Republike Srpske bira Adil Osmanović? Sa svim poštovanjem ministre, ali je to nedopustivo da Vi to činite, ostavite Republici Srpskoj da ona, njene institucije predlažu njene članove. A dalji je način odlučivanja, dakle taj član koga predloži Ministarstvo civilnih poslova je presudan, jer u tom slučaju ona druga dva člana koja dolaze iz Republike Srpske su nebitna, njegov glas je dovoljan, jer će on odlučiti i u ime naroda i u ime entiteta. Pa stanite malo, ja sam mislila da smo mi prestali s tim, ja sam mislila da smo nešto sazreli u tome,. Kakva je potreba da to činite? Treće je pitanje kakva je potreba srpskih ministara da glasaju o tome? Kakva je potreba da to uradimo? Napravićemo opet lom, napravićemo sukobe, svađe. Zašto smo to morali, pa nek se smijeni Lazar Prodanović iz Savjeta, ako to, ako vam je to cilj, ali ne možete oduzimati da, da Ministarstvo civilnih poslova nalazi podobnog iz Republike Srpske koji će odlučivati kako mu kaže ministar. Nemojte, dakle to prelazi sve granice, molim vas budimo korektni jedni prema drugima i nemojte da činite drugima ono što nebiste voljeli da drugi čine vama. Hvala.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Mislim, s obzirom da ste dozvolili da se ulazi u sam sadržaj Zakona, ja zaista moram reagovati na netačne navode uvažene koleginice Majkić, da tobože ministar civilnih poslova gospodin Adil Osmanović treba da predloži predstavnika Republike Srpske. Svako ko je pročitao Zakon zna da to nije tako, jer članove Stručnog savjeta, dva koja predlaže Savjet ministara i koji dolaze iz dva entiteta, imanuje Savjet ministara, ne gospodin Osmanović, nego Savjet ministara. Listu predlaže Ministarstvo civilnih poslova, ali opet na prijedlog Savjeta ministara. Dakle, ovdje 46 izgleda nije, gospodin Osmanović je možda samo žrtva, ovdje je sporan Mirko Šarović i Dragan Mektić i ovdje je sporno što neko ne želi da SDS i Savez za promjene imaju svog člana u Savjetu kako bi konačno stali u kraj farmaceutskoj mafiji. A ove diskusije danas ovdje nažalost govore da farmaceutska mafija u Bosni i Hercegovini ima i svoje političke patrone. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepo. Imala sam potrebu samo reagirati na diskusiju gospođe Majkić tragom njenog apela da budemo korektni i njene iskazane narodne mudrosti – ne čini drugome ono što ne bi htio da drugi tebi čine. Hoću raći samo, čak i da jest ministar civilnih poslova taj koji imenuje dva člana, a ne Vijeće ministara, onda to sigurno ne čini Adil Osmanović. Mislim da je nekorektno ovdje govoriti – ko je Adil Osmanović da to imenuje, on je ministar civilnih poslova, danas on, sutra neko drugi i mislim da nije u redu tako diskutirati. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda Lazar Prodanović. Izvolite.
Uvaženoj koleginici Pandurević. Dakle, odmah moram reći i do sada je Savjet ministara imenovao članove Stručnog savjeta na prijedlog nadležnih ministarstava. I još jednom da kažem samo, dakle nemam nikakve dileme da Ministarstvo zdravlja Republike Srpske imenuje tri člana Stručnog savjeta koji uopšte ne pripadaju većini u Republici Srpskoj, ali da koristi svoje zakonsko ovlaštenje. I reću vam još jednu stvar koju vi sigurno, neki od vas sigurno znaju, u ..., i to ministar Bogdanić, dakle znam njegovo razmišljanje prethodno koje je bilo, nije, da takođe mislim da je prirodno da Savez za promjene ili SDS ima člana u Stručnom savjetu, mislim tu ja nemam nikakve dileme, ali molim vas valjda ćemo se složiti u jednom, da član Stručnog savjeta ne treba da bude po zanimanju član PDP-a, NDP-a, SDS-a ili SNSD-a, molim vas, ili govorim sada, govorim slučajno o Republici Srpskoj, dakle mora biti osoba i ličnost koja će imati određene kompetencije. Još jednu stvar, dakle u prethodnim razgovorima sa ministrom zdravlja pouzdano znam da je supruga jednog visokog funkcionera opozicije u Republici Srpskoj bila planirana za člana Stručnog savjeta. Nije mi to uopšte smetalo i takođe odmah vam moram reći, ma uopšte me ne zanima Stručni savjet, ali nemam pravo da ćutim na nešto što nije pošteno, nemam pravo da ne govorim ništa ako je prenos nadležnost, izabran sam iz svoje izborne jedinice iz Republike Srpske, imam odgovornost u tom smislu. I lično ću kao čovjek reći, da nemam nikakve dileme da se svakako imenovanje podrazumijeva i odgovornost. Tako da raščistimo to, uvažena koleginica Majkić što je rekla, ma na pamet mi ne pada, to me ne zanima, pa da li mislite da mi je to posao da ..., imam hiljadu poslova koje mogu da radim, ali nemam pravo da se nepošteno bavim javnim poslom i imam punu odgovornost da, dakle, da odgovaram, da radim u interesu građana, jer sam javno izabrana ličnost, a ne u interesu bilo kakvih lobija. 47 Recite mi ime, kad govorite o tome, recite mi ime. I još jedva čekam dan da pravosuđe sankcioniše one koji zloupotrebljavaju bilo kakve javne poslove u privatne svrhe.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, ja sam fino rekla, i ne želim da pojedinačno repliciram, jer ovdje doslovice piše prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH iz stava (2) ovog člana sadržaće dva kandidata Savjeta ministara koji dolaze iz različitih entiteta. I ne bi to bio problem, ali slijedi nastavak u tački 10. koja kaže – da će, moraju biti zastupljeni glasovi kod odlučivanja po jednog predstavnika iz Savjeta ministara i oba entiteta. Dakle, čim je taj ko dođe na prijedlog Ministarstva civilnih poslova, dva druga predstavnika Republike Srpske koja budu u tom Savjetu će biti nebitna. Dakle, molim vas mi u SNSD-u nemamo mogućnost da ovo srušimo, ali imamo mogućnost da obavijestimo javnost, i to ćemo učiniti. Molim vas, nemojte da nepotrebno komplikujemo situaciju, učinimo da se ovakve stvari ne dešavaju, nepotrebno komplikujemo ionako komplikovane odnose i nađite načina da iz Savjeta ministara povučete ovaj prijedlog prije nego što se to pretvori u još jednu ujdurmu. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Borislav Bojić. Izvolite.
Uvažene kolege. Pa, vrlo kratko. Dakle, ovdje očito da je pitanje pozicije SNSD-a ugroženo, to je ustvari suština svega onoga što ja mogu da primijetim iz ovih diskusija koje su se ovdje čule. I na kraju krajeva kad insistirate, gospodine Prodanoviću, recite ime, itd., a kažete supruga jednog od visokopozicioniranih vođa opozicije, pa kad već insistirate na tome kažite ko je i koja je to, čija je to supruga, evo i ja bih volio da čujem ko to od kolega iz opozicije ima suprugu koja ima ambicije o kojima ste Vi govorili. Dakle, ovdje je potpuno jasno da ukoliko je predstavnik iz Republike Srpske iz SNSD-a to za vas ne predstavlja problem, a ukoliko je predstavnik iz Republike Srpske neko iz Saveza za promjene to za vas predstavlja problem, to je ustvari cijela suština. I sve ono što je kolegica kazala ja, naravno, smatram da je to nešto što je kao činjenica potpuno jasno i nedvosmisleno da ni u jednom smislu neće biti oštećena Republika Srpska, jer predstavnik koga će birati Savjet ministara u kome sjede predstavnici iz Republike Srpske u Savjetu ministara sigurno će zastupati interese Republike Srpske kvalitetno i kvalifikovano. Ja sam u to potpuno uvjeren.
Hvala. Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite. 48
Prijatelju Bojiću uopšte nisam rekao vođa opozicije, rekao sam člana opozicije i, pa dozvolite, ali ste čuli da ja nemam apsolutno nikakve dileme, nama trebaju kompetentne ličnosti. Odmah moram reći što se mene tiče ni jedan ne mora biti član Stručnog savjeta iz parlamentarne većine iz Republike Srpske, neka svi budu kao dio, pa vi morate razgovarati. Mi se možda jedni drugima ne sviđamo, ali moramo doći do zajedničkog rješenja i evo dolazimo, odmah vam moram reći, nikoga ne štitim, kažite mi, za drugog nikoga nisam govorio, ja sam samo rekao da smatram da dio odgovornosti svakako treba preuzeti u svakom smislu i nemam nikakve dileme o tome. Ja smatram da je ovo značajno prenošenje nadležnosti i kršenje, dakle, isključive nadležnosti entiteta. Kao što uvažavam, što je uvaženi kolega Kožul rekao, ma normalno, ako govorimo takav model glasanja da li je on dobar ja ne znam, ali on je u skladu sa Ustavom, ali se mora obezbijediti kompetentna zastupljenost predstavnika na način kako je rečeno. Ja sam rekao prethodno zbog čega smatram kako, kako je moguće ovaj Zakon usvojiti po hitnom postupku čak da ima kvalifikovanu većinu, a da nije definisano da se mora imati zaštita nadležnog ministarstva koje u stopostotnom iznosu učestvuje u finansiranju zadravstva, uključujući u ovom slučaju i ovaj farmaceutski sektor. Pa to je nemoguće uraditi i to vama, molim vas pa Republika Hrvatska, Republika Slovenija, Republika Srbija, Republika Crna Gora imaju svi ove agencije. Odluke od vitalnog interesa koje se budžeta tiče donose nadležna ministarstva zdravlja, donijeću vam kopije i dati, pošto na nivou Bosne i Hercegovine, ako vi predložite da se osnuje ministarstvo zdravlja na nivou Bosne i Hercegovine, odmah moram reći ja sam legalista, to nemam ništa protiv toga, ali neću glasati za to. Glasajte nek se na taj način odlučuje i to je ok, to je ovaj model samo [[poslanik se upozorava na vrijeme]]
Hvala. Nepridržavanje dnevnog reda, gospođa Hanka Vajzović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući imamo istu situaciju kao pri usvajanju dnevnog reda, glasamo, izjašnjavamo se i imamo raspravu hoćemo li hitni postupak. Sada slušamo čija supruga će se prijaviti i ostalo. Pa evo, samo toliko, reakcija.
Ja se potpuno slažem s Vama. Što sam mogao apelovao sam, pokušavam da izbjegnem oduzimanje riječi poslanicima, mislim da je ova diskusija, ovakav način oko hitnosti procedure je zloupotreba prava na diskusiju po ovoj tački dnevnog reda. Gospodin Nikola Špirić, rasprava. Izvolite.
Ma gospodo predsjedavajući žao mi je što dolazimo u ovakvu situaciju. Ja mislim da smo kolege druge mogli poštediti međusrpskim glupostima, valjda je svima jasno da se ide na izmjenu zakona jer je nova parlamentarna većina, da se kadrovski riješe stvari. Ja mislim da za to ne treba prenositi nadležnoti. U posljednje dvije godine, zato su uvijek predviđene pauze u Parlamentu, dokle ćemo mi u ovom Parlamentu Srbi međusobno ganjati inat jedni drugima, hoće li nekom pasti kruna s glave da zatraži pauzu i da pokuša u okviru istoga zakona implementirati 49 parlamentarnu većinu i ako to ne ide onda bi shvatio da se ljudi bore na drugi način i opterećuju i druge kolege. Zato vas ja molim, dakle, da danas ne idemo po hitnoj proceduri, suviše je zle energije prosuto na nebitnim stvarima. I tačno je da odlučivanje prenos nadležnosti, u imena neću da ulazim da bilo koga povrijedim. Ali ja mislim da se u sklopu postojećeg zakonskog rješenja, gospodo neka šefovi klubova sjednu, neka pokušaju za 10 dana da implementiraju rješenja koja zadovoljavaju ... kroz postojeći Zakon, da ne bude mjesec dana optuživanja ko prenosi ko ne prenosi nadležnosti. To je moj savjet bratski i zato sam htio da kažem, hajte dajte da napravimo pauzu, po prvi put za dvije godine da dva kluba iz Republike Srpske sjednu zajedno, to je interes i Bosne i Hercegovine. Zašto bježimo, zašto pauze služe, zašto se ganjaju inati. Ako se usvoji ovakav Zakon po hitnoj proceduri, to možete imate većinu, to je prenos nadležnosti
/nije uključen mikrofon/
Ja sam i do sad pozivao Bojiću, nema veze možete tjerati inat, ja to ne predlažem, mislim da nije u redu, mislim da naše gluposti međusobne ne možemo sakriti, a ljudski bi bilo, ljudski. Neće ništa biti ako bude među tri iz Republike Srpske u ministarstvu da dva budu iz Saveza za promjene. Jeste li pokušali? Niste. Zašto silimo i mjenjamo zakone koji će se tumačiti kao prenos nadležnosti. Izvinjavam se ostalim kolegama i zato predlažem da se danas ova tačka, da se ne izjašnjavamo, hajte da pokušate, hajte da pokušate ljudi da razgovarate. Pa ako ne ide razgovor, ali niste ni pokušali, vi idete u promjenu zakona u koje znate kako će tumačenje biti. Zato evo nisam, ne pozivam nikog na repliku, nikog ne optužujem, ali ako mislite da možemo naći rješenje hajte da napravimo pauzu i da razgovaramo. Hvala vam lijepo.
Hvala. Znači, koliko sam shvatio tražena je pauza prije glasanja o hitnosti procedure. 10 minuta pauza. Evo, nastavićemo odmah sjednicu samo da dobijemo informaciju oko zamjenice Krišto, ona daje izjavu, pa smo odlučili da sačekamo. Molim vas nastavljamo sa radom. Sada prelazimo na glasanje o hitnoj proceduri. Molim vas da se pripremite za glasanje. Za 13, protiv 17, uzdržanih 7. Ne postoji opšta većina, znači odbijen je zahtjev za hitnu proceduru. Idemo na glasanje o skraćenoj proceduri. Za 16, protiv 15, uzdržanih 6. Ne postoji entitetska većina. Hoćemo li odmah glasati u drugom krugu? 50
Kakvo nam je stanje? 16, 15, nema entiteta Republika Srpska je li tako? Idemo u drugi krug odmah.
Glasamo u drugom krugu o zahtjevu za skraćenu proceduru. Za 17, protiv 15, uzdržanih 5. Ne postoji entitetska većina iz Republike Srpske. Znači Zakon se šalje u redovnu proceduru. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-1950/16 od, 18.07.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u pravom čitanju na 35. sjednici Doma, održanoj 30.08.2016. Komisija fa finansije i budžet dostavila je 21.10.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavio poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo da naglasim, u skladu sa obavezom iz člana 75. stav (2) ustvari obrazlažem Prijedlog zakona, a zadržavam pravo da učestvujem i u raspravi ukoliko bude potrebe u skladu sa prethodnim stavom tog člana. Dakle, ovaj Prijedlog zakona je prošao komisijsku fazu u Ustavnopravnoj komisiji i dvije komisijske faze u nadležnoj Komisiji za finansije i budžet. U Komisiji za finansije i budžet bio je i prijedlog amandmana koji je značajnom većinom na toj Kosisiji odbačen i značajnom većinom su podržani prvo principi Prijedloga zakona u prvoj komisijskoj fazi, a zatim i sam Prijedlog zakona u drugoj komisijskoj fazi. Dakle, ...
Molim vas za pažnju dok poslanik izlaže.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, po onome, po onim rezultatima glasanja kako smo vidjeli do sada ovaj Prijedlog zakona bi trebao i danas dobiti potrebnu većinu, i opću i entitetsku, i time bi bio usvojen na Predstavničkom domu. Da podcrtam, dakle, s obzirom da trenutno izlažem kao predlagač držaću se detalja samog Zakona. Prema trenutnom zakonskom rješenju u Zakonu o plaćama i 51 naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine svaki zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine, i to se ne odnosi samo na izabrane i imenovane zvaničnike, dakle ne odnosi se samo na poslanike, ministre, itd., već sve zaposlene u institucijama Bosne i Hercegovine, dakle svaki zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine ima pravo na otpremninu pri odlasku u penziju u iznosu svojih šest mjesečnih plaća, bez obzira koliko je ta, koliko ta plata iznosi. I onda imamo situacije da neko ko, recimo, obnaša najvišu funkciju u platnom razredu člana Predsjedništva može dobiti minimalno 30.000 maraka, mada kad na to dodate minuli rad i sve ostalo što ulazi u osnovnu platu, u neto platu te naknade iznose i preko 36.000 maraka u pojedinačnim slučajevima. Takvi enormni iznosi su takođe u slučaju poslanika, u slučaju ministara, ali i u slučaju značajnog broja rukovodećih državnih službenika koji imaju plate koje su znatno iznad prosjeka u Bosni i Hercegovini. Ovim, dakle, ne samo izabrani i imenovani zvaničnici imaju ove enormne naknade, prema trenutnom zakonskom rješenju, već i dobar broj državnih službenika, dakle svi rukovodeći državni službenici imaju otpremnine koje zaista ne ispunjavaju svrhu otpremnine. Svrha otpremnine po definiciji je da nekome olakša tranzicijski period pri odlasku u penziju, a ne da ga nagradi sa nekom enormnom naknadom. Ovaj Prijedlog zakona, dakle, vraća otpremninu u njenu svrhu, na njenu svrhu. Maksimalan iznos otpremnine koji će se moći isplatiti će biti, po ovom Zakonu, 9.960 maraka, minimalan iznos će ostati kao i do sada na 4.980 maraka. Dakle, najmanje plaćeni radnici u institucijama Bosne i Hercegovine neće biti oštećeni. Također značajan broj radnika u institucijama Bosne i Hercegovine neće biti oštećen. Također ono, bilo je to predmet jednog amandmanskog pokušaja, policijska i vojna lica neće biti oštećeni, njima će otpremnine ostati na istom nivou na kojem su sada. Dakle, samo rukovodeći državni službenici, počev od šefa odsjeka i naviše, uključujući i, naravno, izabrane i imenovane zvaničnike, će biti dovedeni na jednu mjeru, razumnu. I to je čitava poenta ovog Prijedloga zakona i čitava poenta Prijedloga zakona koje sam ja i SBB predlagali, da se neke mjere uvedu, jer, zaista je ovo otišlo van svih mjera, jer kada neko uzme otpremninu u iznosu od preko 25 ili 30 hiljada maraka to izaziva opravdan revolt javnosti. Međutim, ja sam i prije isticao, i opet ću to istaknuti, mislim da treba biti fer i priznati činjenicu da zakonski, trenutni zakonski okvir ne dozvoljava nikome da odbije otpremninu. To nije kao rad u komisiji ili troškovi za mobitel, gdje možete nadležnu službu obavijestiti da ne želite naknadu za rad u komisiji, da ne želite naknadu za mobitel koja vam pripada kao predsjedavajućem komisije, itd., ovaj, ovo je jednostavno nešto što neko ko ima pravo na otpremninu i penzioniše se, jer zakon tako zahtijeva, ne može odbiti. I onda smo imali situacije gdje pojedini poslanici, iako nisu želili da to uzmu, su bili prisiljeni da uzmu otpremninu i bili su izloženi sudu javnosti. Imamo situaciju gdje je jedan naš kolega bio prisiljen prihvatiti otpremninu, donirao kompletan iznos u humanitarne svrhe, a sada se njegovo ime povlači po raznim listama ljudi koji su uzeli otpremninu. I ta lista nije lažna, čovjek jeste uzeo otpremninu jer nije imao izbora da je odbije, ali ta lista nikad neće prikazati da je čitav iznos dao u humanitarne svrhe. Stoga smatram da ovaj Zakon takođe postiže još jednu svrhu, a to je da omogući svima da se ponašaju u skladu sa moralnim načelima tako što neće uopšte ni moći uzeti enormne otpremnine. Procjene su da će biti ostvarene značajne uštede. U svakom slučaju samo na izabrane i imenovane zvaničnike u protekle četiri godine potrošeno je preko 300.000 maraka za otpremnine. Dakle, ta statistika ne uključuje rukovodeće državne službenike i uštede će sigurno biti milionske kao što su bile i, ovaj, u slučaju prethodnih zakona koje je SBB predlagao. Ja sam naglasio da ću se u ovom dijelu držati člana Poslovnika, kao predlagač Zakona da obrazložim sam sadržaj Zakona, a ovisno od dalje rasprave onda ću uzeti učešće u samoj raspravi. Zahvaljujem se. 52
Hvala Vama. Dakle, ovo je rasprava u drugom čitanju. Ona se sastoji od rasprave i glasanja o predloženim amandmanima. Ja bih zamolio, dakle, da imamo tu činjenicu u vidu kada vodimo diskusiju o zakonima. Za riječ se javio gospodin, gospođa Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Samo hoću da zamolim da odnos prema poslanicima bude jednak. Ako je rasprava o principima onda je rasprava o principima i znamo šta to znači, ako je zakon u drugoj fazi nema priče o principima zakona. Dakle, pojedini poslanici koriste dva puta da bi govorili iste stvari jer su onda ... događaja. Ja vas molim, ja nemam ništa protiv toga, ali onda imate da omogućite svima da govore dva puta. Dakle, nemamo više amandmanske samo faze koja, nema rasprave, nego se samo raspravlja o amandmanima, da, molim vas, da zauzmete isti kriterij prema svima nama. Ja nikad nisam mogla da govorim o principima kad je bila amandmanska faza. I zato molim da ujednačite kriterij prema svim poslanicima.
Ma, nije baš tako bilo gospođo Majkić uvijek, mislim znamo se mi ovdje, pa znamo, nismo se držali toga i znate dobro da se nismo držali toga, ali evo ja pozivam Parlament da se držimo, dakle, striktno Poslovnika. Kada je rasprava u drugom čitanju raspravljamo o amandmanima i glasamo o zakonu, naravno, glasanje je na kraju dnevnog reda. Molim vas da to poštujete. Ovdje nema amandmana, logično bi bilo da nema ni diskusije. Ali evo, gospodin se Zaim Backović javio, ja ne mogu, ovaj, da uskratim. Izvolite, ako imate nešto oko amandmana gospodine Backoviću.
U skladu sa onim što je predloženo, o amandmanu, znate da nemam, ali obzirom da je predlagač iznio i obrazložio dozvolite mi da dvije dileme iznesem, ako može. Vrlo je važno, vjerujte mi ...
Hajte kažite molim Vas brzo. ZAIM
kako ne bi sutra dolazilo do nečega što se zove sudski proseci. Mi u ovom Domu smo iz dva entiteta, prijavljeni smo, kad je radno zakonodavstvo u pitanju po dva zakona, Zakon o radu Republike Srpske i Zakon o radu Federacije BiH, nadležnim institucijama u Federaciji i u Republici Srpskoj. U segmentu ovoga o čemu govori ovaj Zakon, ovaj Zakon zadire u radno zakonodavstvo Republike Srpske i Federacije. Da li je ovo, e to pitam predlagača, znači ja sam za i glasaću za, da ne bi bilo dileme, ali da li je ovo usklađeno sa radnim zakonodavstvom Federacije i radnim zakonodavstvom Republike Srpske? Jako je to važno, jer ono tretira ovu 53 problematiku. I radno zakonodavstvo po kojem smo mi uposleni je iznad ovakvog Zakona. Mi to moramo znati, jer mi Zakon o radu na nivou države nemamo. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Molim vas, dakle, ovo je diskusija za prvo čitanje i tamo se to treba raspraviti. Došli smo u fazi kada je prvo čitanje usvojeno, amandmana nema. Gospodine Arnaut Vi ste predlagač znate da, ako ćemo poštovati Poslovnik, da treba da zaključim raspravu. Da li insistirate na diskusiji?
Insistiram iz samo jednog razloga što je kolega Bosić rekao da mogu dobiti riječ kao predlagač.
Ma evo, dajte molim Vas, pa ja sam dobio upozorenje ovdje od zastupnika i mislim da su u pravu kad su skrenuli pažnju na Poslovnik. Ja moram da vodim računa o Poslovniku, ali evo, izvolite molim Vas, ne mogu ostanem nijem na to.
Ali evo, ako mogu olakšati, član 125. stav (3) koji govori o drugom čitanju kaže da predlagač zakona dobije riječ kad god zatraži, tako da zaista imam ...
Hajte, izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, molim vas.
Vidite, zista neću dugo. Dakle, kad je u pitanju ovo što je gospodin Backović govorio, ovaj, to je elementarna stvar. Postoji Zakon o radu u institucijama Bosne i Hercegovine i on se odnosi na sve zaposlene u institucijama Bosne i Hercegovine. Dakle, to je bezpredmetna stvar. Danas je, ja ne znam hoćemo li danas imati entitetsku većinu, da budem iskren, uzimajući u obzir komentare određenih poslanika, kako u medijima tako i na sjednici Doma unutar dugih tačaka dnevnog reda. Čuli smo razna obrazloženja, čuli smo da, čuli smo ustvari niz izgovora, čuli smo da nekada poslanici ne trebaju biti predlagači. Ja ću podsjetiti da je to nekada neophodno. Čuli smo priču o destrukciji budžeta. Ja ne znam kako može biti destrukcija budžeta ukoliko se uštedi nekoliko miliona u budžetu. Ja sam siguran da će Vijeće ministara naći način da te novce potroši, nadam se da će to uraditi na neki kvalitetan način. Čuli smo da treba dati 54 dodatno vrijeme Vijeću ministara, ali smo isto tako čuli gospodina Bevandu da on od jula 2015. godine, ovaj, kupuje vrijeme. Prema tome, zaista nema potrebe za bilo kakvo dodatno vrijeme. Ja mislim da samo još nismo čuli da će ovo biti prenos nadležnosti ukoliko se ovaj Prijedlog zakona danas usvoji. Međutim, da budem potpuno jasana, danas je samo jedna jedina suštinska stvar na stolu, a to je da li će se otpremnine i dalje isplaćivati u enormnim iznosima od preko 25 i 30 hiljada maraka ili će one biti dovedene u neku razumnu mjeru na maksimalnih 9.900. To je jedina suština cijele stvari. Kada je predlaganje zakona od strane poslanika u pitanju ja ću podsjetiti da je Zakon o ukidanju „bijelog hljeba“ i ograničavanje naknada za rad u komisijama već uštedio milione. Prema priznanju gospodina Bevande, koji je bio protiv zakona u komisijama, dva miliona je ušteđeno na godišnjem nivou. Prema tome, apsolutno je samo jedno pitanje ovdje bitno. Podsjetit ću također, kada je resorni ministar u prošlom sazivu odbio biti predlagač Zakona o zabrani odlaska na strana tratišta, jer je to bila izmjena Krivičnog zakona, onda je Klub SBB-a u tom sazivu predložio taj Zakon. Da je tada važila ...
Molim vas, molim vas, molim vas malo pažnje, gospodine Arnaut rekli ste da ćete kratko, molim Vas. Dakle, ovo je na granici Poslovnika, dajte molim Vas završite Vašu diskusiju, neću da Vam uskratim misli koje treba da kažete, kažite, ali morate da znate ovo je drugo čitanje, stav (1) člana 125. određuje obim rasprave, a stav (3), na koji se Vi pozivate, govori o tome ko učestvuje u tom obimu. Dakle, tačno je da Vi imate pravo tražiti riječ kad god mislite da trebate ali u pogledu amandmana. Dajte, nisam htio, dakle, da pravim problem, završite molim Vas, nemojte me dovoditi u nezgodnu poziciju.
Gospodine predsjedavajući, evo ja ću samo ovo reći, ja bih završio puno brže i prije nego što je trajalo Vaše izlaganje i zbog toga ću sad zaustaviti.
Hvala Vam lijepo. Gospođa Maja Gasal-Vražalica, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući, ja bih da se zapisnikom konstatuje da Vi ste koalicijski partneri i da Vi sasvim imate jedan drugačiji stav prema onome ko je iz Vaše koalicije a i prema onima koji nisu dio koalicije. Šta to znači? Za nekoga ko non stop opominje druge osobe ili zastupnike i zastupnice da krše Poslovnik to je gospodin Damir Arnaut, a sam ga krši pozivajući se na član 125., evo i sami ste rekli da prije tog 125. ima 124. koji govori o amandmanima. Kad su drugi ljudi bili u pitanju i kad su u drugom čitanju željeli da promoviraju, kao što gospodin Arnaut radi, ovo je predizborna kampanja SBB-a za 2018. koliko smo uštedjeli na nivou Bosne i Hercegovine, Vi to sve dozvoljavate. Dakle, neravnopravan status vas kao Kolegija prema nama dovodi do ove situacije da mi na ovoj tački stojimo 20 minuta zbog predizborne kampanje Vašeg koalicijskog partnera. Dakle, nije u redu. 55
Hvala Vam lijepo. Molim da se ovo naravno zapisnički konstatira, ne treba bježati od toga. Ja, naravno, odbacujem bilo kakve insinuacije. Zaključujem raspravu povodom ovoga, molim vas da odustanete od ove rasprave. Prelazimo na ... ____________(?) Ispravka krivog navoda. Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja zaista nemam namjeru da raspravljamo uopšte ni o čemu ovdje sad, ali želim samo da opomenem kolege kad su u svojim diskusijama, recimo konkretno ovaj puta bili principijelni da se te principijelnosti pridržavaju u svim tačkama dnevnog reda, jer mi mnogo više diskutujemo za neke stvari koje nisu vezane za dotičnu tačku dnevnog reda, nego o suštini tog dnevnog reda. Prema tome, ja molim i kolegicu Gasal-Vražalica da dobro upamti šta je rekla, jer će svaki put biti u narednim, na narednim sjednicama opomenuta, kao i svi drugi koji će biti opomenuti tim povodom.
Molim vas, dakle, Kolegij će voditi računa o tome. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Kolegici Maji Gasl-Vražalica. Ja sam uvjeren da sam bio u skladu sa članom 125. stav (3) i sa članom 175. stav (2), ali krivi navod, mislim da je izuzetno apsurdna tvrdnja optuživati nekoga, stranku, koja je počela sa ukidanjem „bijelog hljeba“ dan nakon konstutisanja ovog saziva Parlamenta, dakle četiri godine pred izbore, pa onda sa ukidanjem naknada u komisijama tri godine pred izbore, pa ovo radimo dvije i po godine pred izbore, da mi vodimo predizbornu kampanju. Jeste li Vi uopšte svjesni koliko je to apsurdno.
Hvala lijepo. Gospođa Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Prvo da gospodina Đonlagića pitam da li to on meni prijeti? Ovo su izjave prijetnje da će on svakog puta mene da opomene. 56 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, molim vas, dozvolite da se, nemojte molim vas, nemojte. MAJA
Ja mislim da imaju službe koje će to činiti. To je prvo. A drugo, stenogram će pokazati koji ćemo dobiti, i zapisnik, na narednoj sjednici da Vi gospodine Arnaut u svojoj diskusiji niste pomenuli ni jedan amandman, niste se pozvali na amandmane, pričate 20 minuta o principima, a otpočetka današnje sjednice Vi govorite koliko je SBB doprinio uštedama u Bosni i Hercegovini. Dakle, danas pričamo o amandmanima, Vi u svojoj diskusiji apsolutno ništa od toga niste spomenuli, nego činite samo promociju. Ovdje mi svi treba da budemo tihi i sretni i zadovoljni da slušamo Vašu promociju 20 minuta.
Hvala. Gospođa Borjana Krišto, zamjenica predsjedavajućeg Doma. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, svi nazočni gosti, sve vas srdačno pozdravljam. Razmišljala sam dugo da li bih se javila po ovakvim nekim stvarima, mislim da ne treba nikom komentar niti sud na sve ovo što se događa na sjednici Parlamenta. Da ne bih dalje govorila ja tražim pauzu od pola sata da se neki pojedinačno ispričaju, itd., pa ćemo nastaviti u nekakvoj korektnoj i fer atmosferi, jer imamo puno stvari bitnijih. Mislim da svakom kome je svaka druga riječ Poslovnik, itd., a i sam se toga ne pridržava, mislim da ne zavrjeđuju oni čije mi povjerenje uživamo ovdje, pa na bilo koji način. Hvala lijepa.
Hvala Vam. Dajem pauzu do 14:15. Nastavljamo u 14:15.
Molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo sa radom.
Imamo kvorum nek niko ne izlazi.
Nema više prijavljenih za diskusiju. Zaključujem raspravu po 4. tački. 57 Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2091/16, od 02.08.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 36. sjednici Doma, održanoj 19.10.2016. Ustavnopravna komisija dostavila je, 03.11.2016., Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavio poslanik Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Ma, pošto je ovo drugo čitanje, zapravo ovdje sam razmišljao da li se može ovaj Zakon amandmanski popraviti, ali uglavnom postoje dvije zmjerke ovome Zakonu koje su strateške. Dakle, cilj Zakona je regulisanje samo dvije stvari, to je uvođenje Instituta vansudske nagodbe i status pomoćnika pravobranioca što u ranijem zakonu nije bilo. I ovdje se, dakle, u članu 3., član 3. koji se odnosi na dopunu člana 13. uvodi se Institut mirnog rješavanja sporova kao nadležnost Pravobranilaštva, odnosno postizanje dogovora o nagodbi i kaže se dalje da do 10 hiljada je usmena nagodba, a preko 10 hiljada, dakle, traži se saglasnost Savjeta ministara. I mislim da je ovdje kroz ove izmjene i dopune Zakona otvorena jedna velika mogućnost za korupciju, jer, i zapravo namjeru, namjera se potvrđuje i članom 2. koji se odnosi na dosadašnji član 5. Zakona kojim je regulisan status pomoćnika pravobranioca i oni imaju status kao ustavne sudije, dakle, neograničen mandat, a u ranijem zakonu oni su bili u rangu rukovodećeg državnog službenika, a sada im se dodjeljuje poseban status po kojem mogu vršiti funkciju bez ograničenja mandata, te da ne mogu biti krivično gonjeni, hapšeni ili zadržani u pritvoru, niti mogu odgovarati u građanskom postupku. Pa, zašto ovo govorim? Ovo je iz razloga kad pogledate budžet i prestruktuiranje budžeta onda ćete vidjeti zašto se ovo govori. Dakle, izdaci za pravosnažne sudske presude rastu iz godinu u godinu što znači da pravobranioci ne brane kvalitetno interes institucija Bosne i Hercegovine, ako budu i po ovom smislu branili na način slobodne nagodbe onda teško budžetu. Dakle, u 2014. godini bio je planiran iznos od 5 miliona maraka za pravosnažne presude, a 2015. godine 6 miliona, a izvršeno je 7 miliona i 600 KM, za 2016. – 5 miliona ali nedostaju sredstva da se isplate, a za 2017. – 8 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, da, amandmanski, ne može se ovo amandmanski popraviti, jer je suština u ovome, znači nema smisla ovo što pričam. 58
Ne, ne, ovo je drugo, gospodine Špiriću, molim Vas, ne, nego ima smisal sve, znači nije u tome stvar, nego je stvar što je drugo čitanje i amandmanska faza i rasprava o amandmanima, a nemamo amandmana, a Vi pričate o suštini za koju je namijenjeno prvo čitanje. Znači, prvo čitanje zakona je o tome što Vi pričate.
Ja hoću samo da kažem šta je razlog zašto nećemo podržati ove izmjene i dopune Zakona i svi koji podrže moraće jednog trenutak da pravdaju zašto prestruktuiranje u transferima za ove namjene. I ove godine se ne mogu isplatiti sve sudske presude, to znaju ovi koji vode računa o budžetu. Dakle, od 5 na 8,5 miliona, ako se uđe u slobodne nagodbe onda računajte da će biti mnogo više ... budžetu i to je razlog zašto mi nećemo podržati ovaj Zakon u drugom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala. Pa pretpostavljam da ste te pare i od svih, i od ovog sadašnjeg Savjeta ministara, ali i zbog odluka ranijih Savjeta ministara. Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista nije Vama, s obzirom dok ste Vi vodili sjednicu kad sam ja obrazlagao svoj Prijedlog zakona bili ste korektni i dali ste mi riječ kao predlagaču i sve je išlo jednim brzim tempom. Međutim, onda su Vaše dvoje kolega se počele pozivati na ovaj Poslovnik i mislim da je sve postao jedan nepotreban formalizam, čak je iz ovog kluba došla kritika da ne mogu govoriti. Dakle, pozivam se konkretno na član 125., dajte onda da vidimo šta je član 125., ali je meni neshvatljivo da je meni oduzeta, prije pauze, riječ i to kao predlagaču zakona jer je u drugom čitanju zakon bio, a ovdje pustimo čovjeka koji nije predlagač zakona da obrazlaže suštinu zakona, niko ga ne prekine, a čak je u prošlom kad sam ja obrazlagao svoj zakona, dakle kao predlagač imam po drugom članu pravo da govorim, onda je gospođa Krišto čak i pauzu tražila. Dakle, zaista imamo jedan nekonzistentan odnos, ali ono što mi najviše smeta je kad formalizam preuzme tempo i zbog tog formalizma smo mi izgubili sat vremena umjesto da ste me pustili da završim kao predlagač svoj izlaganje prošli put. A evo sad imamo potpuno drugu kontradiktornu situaciju.
Hvala. Diskusija, poslanik Zaim Backović. Izvolite.
Obzirom da nemam drugog načina ili da se pozovem na Poslovnik, samo nisam znao da će gospodin Špirić govoriti o ovome što je govorio. I mi smo poslanici i mi imamo i tako dalje, ali odgovaramo krivično-pravno i prosto je nejasno da se u članu 2. stav (3) kaže da neće 59 eksplicite, odnosno da imaju puni imunitet u ovoj državi. Zamislite pravobranioca koji da imovinu Bosne i Hercegovine ne znam kome i mi ćemo reći – to je u redu, to je u sklopu njegovih nadležnosti, a ispostavi se kao što je recimo trenutni spor oko luke u Šibeniku koja je nesporno bosanskohercegovačka i sad pravobranilac potpiše da to više nije basanskohercegovačko. Mislim moramo voditi o tome računa. Nema čovjeka koji, čak ni Predsjedništvo države, odnosno članovi Predsjedništva, ne mogu krivično-pravno odgovarati, ne postoji čovjek i nigdje to na svijetu nema, evo mi imamo ovdje i tako donosimo zakone. To je razlog zbog čega je Bosanskohercegovačka patriotska stranka donijela stav da glasa protiv. Hvala.
Dobro, hvala. Gospodine Arnaut, Vi ste rekli da se protivite formalizmu koji je doveo do komplikacija u sjednicama. Evo, ja sam pustio zarad toga da bi tekla sjednica nekim ustaljenim tokom da poslanici govore, možda čak i mimo Poslovnika, ako se budemo hvatali za svaku riječ Poslovnika ko je izašao iz teme i kako, bojim se da nećemo nikad završiti sjednicu. Izvolite.
Pa evo, ja ću biti do kraja fez, ovaj, s obzirom da niste mi Vi oduzeli riječ, bili ste zaista korektni kad sam ja kao predlagač izlagao, niste bili tu kad mi je oduzeta riječ, kad se dvoje, dva člana Kolegija uključila da mi onemoguće dalje da govorim, kad je nekoliko klubova se pozivalo na član 125. Poslovnika i sad se niko odjednom ne poziva. Zaista onda ne mogu da se suzdržim, ali s obzirom da ste Vi bili jako korektni sad ću se suzdržati. Zahvaljujem se.
Hvala Vam. Završavamo raspravu po 5. tački. Idemo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-2194/16, od 05.08.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 36. sjednici Doma, održanoj 19.10.2016. Ustavnopravna komisija dostavila je, 03.11.2016., Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila Prijedlog zakona sa osam amandmana. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem 6. tačku dnevnog reda. Prelazimo na sedmu, 60 Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine (drugo čitanje)
Ja se moram osvrnuti na ovaj Zakon koji je definitivno potreban, jer smo prije imali određeni dio stvari koje nisu bile regulisane ovim Zakonom, a koje se sada ubacuju u ovaj Zakon. Prije svega to, osvrnuo bih se na ovaj članak 5.a) i ukojem je malo, mislim nešto što je potrebno, ova odredba koja kaže – da bliže odredbe o ispunjavanju uvjeta za izdavanje licenci, izvoda licenci i kvalifikacione kartice, stručnom osposobljavanju upravitelja prevoza, početnom i periodičnom stručnom osposobljavanju vozača, uvjetima koje trebaju ispunjavati organizacije koje provode stručno osposobljavanje upravitelja prevoza i vozača, uvjetima za davanje u najam vozila drugim ... i vođenje evidencije o izdatim licencama Pravilnikom potpisuje ministar nadležnog ministarstva. Neke od ovih stvari bi definitivno trebali utvrditi, urediti Zakonom. Ove stvari koje se ovdje daju, određene ovlasti osobama, pa tako imamo situaciju sada da imamo da pravilnike donosi si se, ti pravilnici se donose npr. u međuprostoru kada nema ministra. Imate situaciju da u tom ministarstvu, evo npr. jedan pravilnik koji se ovdje kaže, koji govori o Pravilniku o uvjetima i postupku izdavanja licenci i kvalifikacijskih kartica vozača za obavljanje međunarodnog cestovnog prevoza, koji dozvoljava npr. tim institucijama koje su određene, i to ne znam na koji način, da li i u sprezi sa ljudima koji rade u ministarstvima, pa tako da imamo 61 slučajeve da su rukovodeći državni službenici, uposlenici ili predaju u toj školi, da te ustanove određuju cijenu tih kvalifikacionih kartica, znač, ne određuje ministarstvo. Imate situaciju da je predlagač kriterija uopšte za to formiranje cjena, koje bi trebalo po mom mišljenju da vrši ministarstvo, jer ovo je definitivno materija u kojoj bi trebalo, koja bi trebala da se odredi zakonom a ne pravilnicima, i ovo su stvari do kojih ne bi trebalo, po mom mišljenju, da dolazi. Ovaj Zakon mora se proširiti na neke od ovih pravilnika, da ne bi imali situaciju da se o ovom ministarstvu priča i u negativnom svjetlu, o vezama pojedinih rukovodioca sa ovim institucijama koje vrše npr. ove ispite, koji izdavanje kvalifikacionih kartica, izdavanja licenci, da to ne bi vodilo u probleme u koje možemo doći što se tiče ovog ministarstva. Zakon koji je dobar, ali koji treba definitivno umjesto pravilnika i nekih od ovih odredbi zakonski odrediti, tako da ne bi imali situaciju da neke privatne ustanove vrše obuku vozača, a da imamo situaciju da sabraćajni fakulteti, ili neke druge ustanove koje se bave tim poslom, ne mogu to vršiti. I po meni ja mislim da je ovo problem koji ćemo u budućnosti tek još više osjetiti.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na devet tačku dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16, od 11.10.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak Zakonodavno-pravni sektor je 14.10.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma, ali nije usklađen sa članom 145. stav (2) Poslovnika. Što se tiče usklađenosti Prijedloga zakona sa Jedinstvenim pravilima, svojom strukturom, formom i stilom ne prati tekst Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine koji je usvojen 2005. godine u smislu označavanja stavova. Kolegij Doma je na 38. sjednici, održanoj 18.10.2016., kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna Komisija je 09.11.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija je 03.11.2016. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Otvaram raspravu. Poslanik Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici. Prvo ću vas podsjetiti na hronologiju događaja kad je u pitanju regulisanje plata i nakanada sudiocima, tužiocima za sve nivoe vlasti u Bosni i Hercegovini. Naime, poznato je da je visoki predstavnik 2005. godine nametnuo zakone o platama sudija i tužilaca u institucijama Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Federacije BiH i Brčko Distrikta. Zakon je nametnut 62 obrazlažući potrebu donošenja tih zakona na način da se u apsolutnim iznosima utvrde, za to vrijeme, visoke plate sudija i tužioca i da se izbalansiraju odnosi plata između svih upravnih nivoa vlasti. Takvim postupkom utvrđene su najveće plate u Ustavnom sudu, Sudu i Tužilaštvu BiH, a onda entitetskim vrhovnim sudovima, te dalje kantonalnim, okružnim i opštinskim sudovima. Visoke plate podrazumijevale su da su ukupna primanja jasna i transparenta te da nema dodatnih naknada po bilo kojem osnovu. To je tad bio smisao zakonodavca. Prvi koji je srušio taj sistem, zamislite, bio je Ustavni sud BiH, koji je samostalno, koji se samostalno izuzeo iz primjene ovoga Zakona i utvrdio plate i naknade po vlastitom nahođenju. Dakle, nema zakona po kojem su regulisane plate i naknade Ustavnom sudu. Nakon ovoga logično je bilo da su predstavnici Suda, Tužilaštva i na nivou Bosne i Hercegovine vršili pritisak na Ustavni sud i putem apelacija dobijali presude, i sad se nalazimo u situaciji u kojoj jesmo. Podsjećam vas da je ovo pitanje Savjet ministara pokušao riješiti na sistematski način tako što je Zakonom o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, pored plata svih ostalih zaposlenih, regulisao i plate sudija i tužilaca. To je bilo u prošlom mandatu i onda su bili snažni pritisci je li to političko uplitanje, nije političko uplitanje i taj zakon nije usvojio ni jedan dom Parlamentarne skupštine BiH. Sad, šta se sada dešava? Po tužbama sucija i tužilaca sa državnog nivoa Sud BiH sada donosi presude u njihovu korist, što nimalo ne čudi, jer sami sebi obezbjeđuju veća primanja. Sudije i tužioci iz Federacije BiH sa državnog novoa dobili su sva prava na dodatne naknade odlukama Ustavnog suda, dok sudije i tužioci iz Republike Srpske ne mogu ostvariti ova prava, dakle sada su sudije i tužioci iz Republike Srpske u nepovljnijoj poziciji. A ako je namjera zakonodavca da niveliše, kao što je bila namjera odluke visokog predstavnika, onda bojim se da zakonodavac nije postigao cilj. Dakle, ovdje je prvu destrukciju napravio Ustavni sud jer je sebe izuzeo i onda su lancem svi drugi se žalili i ulazi se u izmjenu. I ja vas ubjeđujem da se ovdje ne radi o iznalaženju sistemskog rješenja, već se pokušava spasiti budžet od presuda Suda BiH protiv kojih ne postoji nikakav pravni lijek. I ja mislim da ćemo mi vrlo brzo doći u situaciju da ćemo vršiti kritičku analizu, jer neće biti sredstava u budžetu za isplatu. Dakle, ja mislim da ovaj Zakon treba vratiti predlagaču da, ako radi, da donese jedinstveni kriterij za pravosudne isntitucije, jer odvojeni život i ostalo ne poznaje pravosuđe u Republici Srpskoj. Dakle, nismo ništa postigli sem što ste pokušali zaustaviti trend presuda u korist ljudi koji su po odluci Ustavnog suda svoje pravo iskoristili. I ja bih volio da mi predlagač objasni na koji način postiže cilj u ovome Zakonu, evo sad ga, sad je u prvom čitanju. Ja mislim da je ovo destrukcija budžeta i da treba dobro o tome razmisliti. Nemam ništa protiv da se ova oblast uredi, ali na ovakav način ja mislim da, ne znam ko je autor ovih izmjena, ali ja se bojim da, i zato ćemo mi glasati protiv ovog Zakona u prvom čitanju. Dakle, ... prave najviše pravosudne institucije. Ako je nametnut zakon po kojem osnovu se izuzima Ustavni sud, ali ako se izuzeo Ustavni sud zašto se ne bi izuzeli i ostali. Prateći tu logiku došli smo u situaciju da se svaki dan vrši pritisak na budžet putem presuda, ali ovim to nije riješeno. Hvala lijepo.
Hvala. Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Znači, činjenica je da imamo presude koje nas koštaju, koštaju nas jer plaća, iz budžeta se plaćaju i zatezne kamate. Ustavi sud je rekao to što je rekao i na nama je sad da sprovedemo tu 63 presudu. Međutim, ovdje generalno ima jedan problem, i meni je žao što ovdje nemamo resornog ministra, jer ne znam onda kome ovo govorim, imamo sljedeći problem, dođe sudija ili tužilac u Tužilaštvo BiH, Sud BiH iz, ne znam, evo Bihaća, iz Banja Luke i on je tu u radnom odnosu, može tu čitav svoj radni vijek provesti u Tužilaštvu BiH i čitav radni njegov vijek mu mi plaćamo odvojen život, a on pri tom, evo svi mi znamo, ovdje nas ima dosta iz Istočnog Sarajeva, da većina sudija i tužilaca koji rade tu u Tužilaštvu imaju, i svoje stanove su kupili, dolaze iz drugih krajeva, a mi im plaćamo odvojen život, naknadu jednu, drugu. To trebamo zakonom regulisati, ako je već neko izabrao da radi u Tužilaštvu BiH i da tu nastavi svoju profesionalnu karijeru onda je valjda logično i da promijeni svoju adresu prebivališta, a ne da 30 godina mi ovim teorijski, znači pun njegov radni staž mu možemo davati naknade za odvjen život, što je potpuno besmisleno. I meni je žao što ovdje nema ministra pravde da vidi na koji način i to pitanje riješiti, jer ovo je zaista postala jedna vrlo loša potpuno besmislena praksa koja služi samo eto tom da se nagomilaju primanja, a da je stvarno stanje nešto sasvim drugačije. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Evo recimo ja se potpuno slažem sa ovim što je gospođa Pandurević rekla, da to pitanje treba zakonski riješiti, međutim ja vam isto tako garantujem, pošto vi zagovarate da Vijeće ministara dostavi sveobuhvatne izmjene Zakona o platama i naknadama, ja vam grantujem da ministar Bevanda nikad neće to staviti u bilo kakv prijedlog zakona da se taj odvojeni život reguliše na ovaj način. Ja ako predložim reći ćete šta ima poslanik predlagati, dakle potpuno ste nekonzistentni. Ne možemo čekati ministra koji ne želi predložiti određene uštede da to uradi, jedino što nam ostaje je da pojedinačni poslanici predlažu te uštede. I evo, ako vi to predložite ja vam garantujem da će Klub SBB-a to podržati, da će glasati za to, ali vi, vi ne želite podržati i glasali ste protiv smanjenja otpremnina. Dakle, to je prazna, isprazna priča i potpuno ignorišete suštinu.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
... ako je ministar Bevanda mogao predložiti Pravilnik o uštedama gdje smo samo u Budžetu za 2015. uštedili 23,3 miliona maraka ja ne vidim zašto ministar Bevanda ne bi predložio i ovu vrstu ušteda. Što se tiče otpremnina, da, mi smo za sistemska rješenja, jer ona rješenja koja su predložena vezana za rad u upravnim i nadzornim odborima nas već jako mnogo koštaju, jer nažalost nije dobro napisano, pa imamo blokadu rada čitavih institucija. I da ne bismo dolazili do takvih situacija ja mislim da jedino sistemsko rješenje može predložiti Savjet ministara. I moj najdobronamjerniji saziv(?), znajući autoritet gospodina Radončića, ja vjerujem da će on na 64 sastanku lidera vrlo lako postići dogovor i sa ministrom Bevandom, odnosno gospodinom Čovićem, da bez problema dođemo i do tog rješenja.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Evo opet, dakle, priča bez činjenica i priča napamet. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH za 2015. godinu, koji je potpisao, između ostalog, i zamjenik glavnog revizora, koji je bio prijedlog SDS-a, na strani 11. je pohvalio donošenje zakona koji je, koji ste sad citirali, dakle onaj kojim su umanjene ili potpuno ukinute naknade za rad u komisijama za vrijeme radnog vremena. To je jedna od samo sedam izvršenih preporuka Ureda za reviziju institucija BiH, samo sedam izvršenih preporuka i jedina koja je zakonom izvršena. Znate koliko na idućem, nekoliko stranica ima neizvršenih preporuka 52. Dakle, Vi kad kažete da je taj zakon nanio štetu ja Vam garantujem da ne citirate niti jedan zvanični dokument, niti jedan izvještaj, ništa ne citirate, samo pričate nešto što apsolutno ne stoji, što je apsolutno neutemeljeno, ničim nije utemeljeno. A ovo što ja pričam je zvaničan Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH gdje su pohvalili donošenje tog zakona, gdje su konstatovali da su ostvarene značajne uštede i konstatovali da su time izvršene njihove preporuke, a to je samo jedna od sedam izvršenih preporuka, a onda idu na 52 koje nisu izvršene. Dakle, ja Vas zaista pozivam kad iznosite takve tvrdnje da je nešto napravilo štetu, da je zakon neki napravio štetu, onda ste Vi u obavezi prema građanima Bosne i Hercegovine, na kraju krajeva i ovim poslanicima, da to opravdate, ali Vi nemate ništa, ni na šta se ne možete pozvati.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
E vidite uvaženi kolega, kad smo mi donosili taj zakon rekli smo pravo na naknade nemaju oni ukoliko rade u toku radnog vremena, koji rade, koji primaju plate iz budžeta institucija BiH i entitetskih budžeta. I dobro se sjećam na toj sjednici komisije smo svi zajedno rekli da tu treba izostaviti kantonalne i opštinske nivoe vlasti, da se to ne odnosi na te ljude jer oni i tako nemaju visoka primanja. I onda smo, možete provjeriti ovdje u Parlamentu, imamo komisije gdje su imenovani ljudi koji rade, evo odlično znam, jer muku mučim zbog te žene, koju je imenovala, imenovao Savez za promjene, koja radi u Opštini Gradiška za platu od 700 maraka i nema pravo na naknadu, tako je tumačenje Ministarstva finansija, i žena treba bez ikakvog prava znači iz Gradiške da dolazi dva puta mjesečno ovdje u Sarajevo zato što Ministarstvo finansija kaže, znate šta je uradila na kraju, tužila, i dobiće. Hvala.
Hvala. Zatvaram raspravu po 9. tački. 65
Nećeš zatvoriti imaš prijavljenog još ...
Da, Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Baš ćemo fino završiti ovu sjednicu. Znači sva ova priča je zbog jedna žene kojoj je umanjena naknada.
Deseta tačka dnevnog reda, Ad. 10. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2015. – podnosilac: Visoki sudski i tužilački savjet BiH, broj: 01,02-08-2601/16, od 07.10.2016. godine Kolegij Doma je na 38. sjednici, održanoj 18.10.2016., kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija je 03.11.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je Izvještaj primila k znanju. Predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Milan Tegeltija poslao je dopis u kome kaže – zbog održavanja sjednice Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, te komemoracije i sahrane bivšeg člana Visokog sudskog i tužilačkog vijeća gospodina Amira Jaganjca, obavještavamo vas da predstavnik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća nije u mogućnosti prisustvovati 27.(?) sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja se održava 09.11.2016. godine. Znači, nemamo nikoga od predstavnika Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Prijedlog Kolegija je da odložimo raspravu po ovoj tački do iduće sjednice na kojoj očekujemo da se pojave predstavnici. Stavljam na glasanje prijedlog Kolegija. Za 30, protiv 1, uzdržano 8. Postoji entitetska većina, znači odložili smo ovu tačku do sljedeće sjednice. Idemo na tačku 11., Ad. 11. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu – Praćenje realizacije preporuka revizije učinka – podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-16-1-2008/16, od 25.07.2016. godine
Hvala. Dakle, mislim da je dobro reći nekoliko riječi i ne preletiti ovaj Izvještaj zato što Komisija za finasije i budžet se ovih dana intenzivno bavila revizorskim izještajem, ali nikad ovaj Parlament, a ni sama Komisija, nije se intenzivno ovako bavio izvještajima o reviziji učinka. Zahvaljujući potrebi, očito je Kancelarija za reviziju osjetila da nema odgovora od strane Parlamenta kao njenog prvog partnera, donesena je odluka da se, znači, na nivou Bosne i Hercegovine za period od 01.07.2013. do 30.06.2014. analizira osam izvršenih revizija učinka i da se vidi šta ustvari se dešava, zbog čega se ne ispunjavaju preporuke revizije. To postaje alarmantno, jer praktično onog momenta kad Parlament donese odluku, odnosno prihvati revizorsko mišljenje tog momenta prestaje svaki interes za reviziju učinka. Znači, za reviziju, finansijsku reviziju još nas to drži budnim, češće se javljamo i raspravljamo o tome, ali revizije učinka su totalno ostale van interesovanja Parlamentarne skupštine. E sad, koliko je to strašno nekoliko podataka. Paralmentarna skupština je znači usvojila izvještaj i obaveze institucija da provedu preporuke revizije i sad pazite kakvo je stanje, od objave posljednjeg revizionog izvještaja, a to znači jedno godinu dana, preko 47% datih preporuka nisu preduzete nikakve aktivnosti da bi se one realizovale, 45% preporuka je implementirano djelimično i potrebno je dalje raditi na njima, a samo 8% peporuka je procijenjeno da su implementirane u potpunosti, dakle otklonjeni su nedostaci revizije. Šta to znači? Pogledajte kakvu alarmantnu konstataciju daje revizija. Najviše preporuka upućeno je Savjetu ministara, koji još nema razvijene mehanizme i kapacitete za aktivno praćenje i analizu preporuka. Zamislite vi takvu konstataciju, poslije toliko godina rada na reviziji da imamo konstataciju da Savjet ministara još uvijek nema niti razvijene mehanizme, niti kapacitete, niti znamo kad će početi razvijati te mehanizme i kapacitete i hoće li uopšte to uraditi, jer u suprotnom revizije učinka su postale same sebi svrha. Zašto da Kancelarija za reviziju, kojoj za reviziju učinka treba mnogo više znanja, mnogo više specijalističkih i specijalista u toj Kancelariji, da se odnosi tako sa ozbiljnošću svakom od ovih problema koja je analizirana, da ona doživljava to da kad Parlament to totalno ne interesuje, a Savjet ministara pogotovo. Dakle, Savjet ministara ne interesuje to zato što se Parlametn ovako odnosi. Kad bi interesovanje Parlamenta bilo ozbiljnije i Savjet ministara bi drugačije to radio. Ali još jedan podatak, da više od 30% institucija nije ni dostavilo informacije Kancelariji za reviziju uopšte šta se dešava na tom planu i zašto nisu ništa učinili da se pomjere na reviziju učinka. Dakle, totalna nebriga. Dakle, ono što mislim da treba Parlament da uradi to je neki put ka mijenjanju stanja, u okviru radnih tijela Parlamenta treba razmotriti mogućnost da one, ona radna tijela koja nemaju dovoljno aktivnosti, može da se razmotri da se Komisija za finansije i budžet odvoji u dva dijela, jedna komisija da se bavi samo budžetom, finansijama i budžetom, a druga da se bavi revizijom, a to bi omogućilo konstantnost rada, jer komisija za reviziju bi imala zadatak ne samo da prezentuje ovdje revizorski izvještaj, nego imala zadatak da insistira i prati realizaciju revizorskih preporuka. Ako ništa ne učinimo i ako ovaj Parlament ne pokaže sluh i zanimanje i za tako nešto onda imamo revizione institucije koje rade posao koji nikog ne zanima. Na nama je da pomognemo da ono što Kancelarija za reviziju nađe da mi istrajemo da se te preporuke ispune. Hvala. 67
Hvala. Poslanik Zaim Backović. Izvolite.
Danas su se diskusije ipak svele na malo kraće, je li to tematika ili ne znam više šta. Jedina stvr koju želim reći da mi kao poslanici ukoliko smo pročitali ovaj Izvještaj jasno nam je da je ono za što mi dižemo ruke nešto što je ništavno i niko ga ne poštuje. Ukoliko smo mi digli ruke i usvojili takav izvještaj, a mi spadamo u zakonodavnu vlast, odnosno one koji su naredbodavci, kako god hoćete, i nama je Vijeće ministara podčinjeno, institucije podčinjene, oni su dužni da sprovode ono što smo mi usvojili. Kako koji izvještaj dolazi tako vidimo da sve ono što smo mi usvajali je pomnoženo sa nulom, odnosno mi smo pomnoženi sa nulom. Je li to stvarno odnos onih koji se zovu izvršna vlast prema onima koji su, ne postavljeni, nego izabrani i oni kojima je dužnost da se bave nečim što se zove ustrojstvo, nečim što se zove zakonitost, nečim što se zove red, nečim što se zove rad, nečim što se zove boljitak ove zemlje? Kada se, može se analizirati stranica po stranica, tabela po tabela, dijagram po dijagram i vidjećemo da smo mi dizali ruke u prazno. I ja predlažem da ubuduće više ne usvajamo izvještaje, jer mi onda snosimo dio krivice za ono što smo usvojili, a nismo pratili da li je usvojeno realizovano. Očito kako koji izvještaj dolazi tako se ispostavlja da sve ono za što smo mi glasali ne predstavlja ništa. Prema tome ja predlažem da se usvoji zaključak – da nam se od dana našeg mandata dostavi šta smo mi to usvojili i šta je to, po onome što smo usvojili, realizovano. Jer mi usvajamo, ali se ne realizuje. Hvala.
Hvala Vam. Poslanik Nikola Špirić, diskusija. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući. Ja imam pomalo različito mišljenje kada su revizorski izvještaji u pitanju, ja mislim da ..., bio sam i vršio vlast, sad sam i opozicija, i bojim se kad Parlament kad nema mnogo posla, kad nema zakona onda bi svi da istražuju, da budu istražitelji, da budu sudije, da budu tužioci, da je ovo ili da je ona, ali hoću da kažem da ljudi ulože mnogo truda da naprave revizorski izvještaj. Prolazi kroz Parlamentarnu skupštinu da bi mu se dao veći značaj i mi taj izvještaj ne možemo mjenjati, mi ga usvajamo. Sve institucije u ovoj zemlji treba da rade svoj posao, ukoliko sudstvo i tužilaštvo taj javni dokument čita i vidi da u njemu ima nečega što liči na kriminal ono će to da procesuira, ne mora svaki izvještaj sa rezervom biti izvještaj u kojem je bilo kriminala. Ne mogu da se načudim poslanicima koji vape da su u istražnim komisijama, ja naprosto to ne mogu da vjerujem, pa bismo mi htjeli i da budemo revizori, i da budemo sudije i da budemo tužioci. Ljudi su poslali revizorske izvještaje, kad ih usvoji Parlament znači da im daje na značaju kao najviša instanca i da su oni javni dokumenti da nadležne institucije treba da čitaju. To je način na koji se mi ponašamo kao da ljudi hoće da budu osvetničke horde, ne dopada im se neko tamo u nekoj agenciji, ministarstvu i kaže – aha, evo ga s rezervom, mi ovo tražimo da tužilaštvo procesuira. 68 Ne, tužilaštvo mora biti toliko odgovorno, da mu ne kažeš, da to radi. Zato ja mislim da bi dobro bilo da se bavimo suštinom zakonskih projekata i da svak radi svoj dio posla. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Nemamo više, imamo Nikola Lovrinović, diskusija. Molim vas ...
Ima Zaim Backović prvo.
Dobro, samo da vas obavjestim da ograničavam diskusiju na pet minuta, mada niko nije ni prešao do sada pet minuta, hvala vam na tome. U 16:30 ima već zakazana obaveza Kolegija koja bi onda morala praviti pauzu od sat vremena, pa molim vas pošto nemamo previše tačaka dnevnog reda da imate u vidu to da bi bilo dobro ukoliko bi mogli završiti do 16:30. Prelazimo na 12., ne, ne, izvinjavam se, ima ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Naravno ne želim ni replicirati, ni biti grub u formulaciji, naime, Nikola, nisam mislio nikakve istrage, nego mislio sam sprovođenje odluka. Možda su neki stavovi takvi da su nesprovodivi, pa bi onda oni koji su dužni, bili dužni da nam kažu – stav (11) preporuka je nesprovodiv i razlog taj i taj, stav (34) je nesprovodiv, razlog taj i taj. Ovako je vakum prostor, ovamo imamo nije sprovedeno, sa druge strane imamo ćutnju, ne znamo zašto nije sprovedeno. Naravno, ja znam da ono sve što je navedeno u revizorskim izvještajima nije kriminal, ja to dobro znam. U poslovanju i radu štošta onaj ko ne zna može da prihvati kao nečasnu radnju ne znajući da se u toku rada takva operacija mora izvršiti da bi uopšte moglo da se nešto napravi. Ja samo tražim da ta međuspena između Parlamenta i Vijeća ministara ipak bude da imamo povratnu informaciju nakon što nešto usvojimo. Prema tome ništa drugo, a ne da se formiraju nikakve komisije, nikakve, jer ukoliko oni kažu ne može, mi ćemo pogledati zbog čega ne može, pa ćemo možda reći nije tačno, ovo može ili ovdje su u pravu. Hvala.
Hvala Vam. Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, da bi bio konstruktivan, na tragu onoga što su kolege prethodno diskutirale o ovoj temi, ja predlažem jedan zaključak, a on bi glasio: – Zaključke na stranicama 19, 31, 46 i 59 od Vijeća ministara treba provesti do narednog izvješća, a u suprotnom pokrenuti odgovornost za nositelje ovlaštenih funkcija. 69 Jer oni su tamo rekli šta nije izvršeno, šta je trebalo biti izvršeno, itd., oni imaju smisla kad se dadnu neki rokovi, onako su samo opisni. Hvala lijepo.
Hvala. Znači, evo dobio sam informaciju da je pristiglo od Savjeta ministara analiza izvršavanja naših zaključaka i u kojoj su fazi, pa će biti distribuisano poslanicima da mogu da pogledaju. Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Vrlo kratko, samo dvije rečenice. Ja sam zahvalan instituciji, glavnoj službi za reviziju zaista na jednom korektnom izvještaju u kome je tačno navedeno onako kako to je, dakle ovdje nema nikakvog friziranja, stanje je upravo ovako kao je napisano u ovom Izvještaju. Ono što ovdje, po meni, nedostaje je pitanje parlamentarnog nadzora. Dakle, to dobro radi Komisija za odbranu, recimo na primjer, da to isto tako radi i ova druga komisija čini mi se da bi se ovdje stanje putem Parlamenta moglo poboljšati, jer bi poslanici imali priliku da pitaju sve one koji ne izvršavaju obaveze iz ovog Izvještaja iz kojih razloga to ne rade i oni bi bili u obavezi da to rade putem, ne istraga nikakvih, o kojima je govorio Nikola Špirić, nego onoga što mi imamo kroz Poslovnik kao mogućnost, a to je pitanje parlamentarnog nadzora. Evo to je samo jedna kratka sugestija, ništa drugo.
Hvala Vam. Nema više prijavljenih za diskusiju. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda, Ad. 12. Informacija o direktnim stranim investicijama u Bosni i Hercegovini u 2015. i Izvještaj o aktivnostima Agencije za unapređenje stranih investicija na promociji direktnih stranih investicija u Bosni i Hercegovini u 2015., materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01-50-1-15-24/16, od 16.09.2016. (realizacija poslaničke inicijative usvojene na 24. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 03.02.2016. godine) Kolegij Doma je na 38. sjednici, održanoj 18.10.2016., kao nadležnu za razmatranje Informacije odredio Komisiju za spoljnu trgovinu i carine. Nadležna Komisija je 03.11.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je Informaciju primila k znanju. Otvaram raspravu. Prvi za diskusiju se javio poslanik, Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. 70 Ja sam shvatio da će neko od predstavnika Vijeća ministara biti danas prisutan i da će čuti bar, ako ništa, ovo što će kolege zastupnici reći o Informaciji koju je zatražio naš kolega Bećirović, i hvala mu što je to zatražio, jer je to stvorena prilika da diskutujemo o ovoj stvari. Naime, Komisija za vanjsku trgovinu i carine je, između ostalog, rekla i da ovo može poslužiti kao dobra osnova za raspravu u Zastupničkom domu, a ta rasprava je trebala biti danas, evo i da Vijeće ministara čuje zapravo šta to smeta stranim investitorima da bi nivo direktnih stranih investicija u Bosni i Hercegovini bar se vratio na onaj od 2006., '07. godine kada je bio dvije milijarte i 600 ili 700 miliona. Danas je to na veoma niskom, poražavajućem čak šta više, nivou iz vjerovatno nekoliko razloga, a neki od razloga su bili, evo i u raspravi Komisije za vanjsku trgovinu i carine. I mi nismo mogli da postignemo saglasnost u pogledu ocjena šta su zapravu sve uzroci tolikog drastičnog pada direktnih stranih investicija u Bosni i Hercegovini, iako, istini za volju, ukoliko bi ušli u strukturu direktnih stranih investicija vidjeli bi zapravo da u Bosni i Hercegovini i nema ozbiljnih direktnih stranih investicija, kažem obziljnih. Ovo što smo imali nagli skok 2006., '07. godine to je zapravo rezultat prodaje jednog telekom operatera u Bosni i Hercegovini ili rezultat prodaje nekih od banaka koje su došle da izvuku kapital iz Bosne i Hercegovine. Stoga, evo jedna moja ocjena zapravo šta to sprečava strane investitore da investiraju u Bonu i Hercegovinu, između ostalog loša politička situacija. Znate svaka naša ekstremna ili da ne kažem desničarska politička poruka, pa i u Parlamentu, je sigurno jedna od prepreka direktnom stranom investitoru da investira u Bosnu i Hercegovinu. Zatim loš imidž Bosne i Hercegovine u svakom pogledu, i u pogledu borbe protiv korupcije, u pogledu pravne sigurnosti, u pogledu svega onoga što je mjerljivo i što mjere evo oni koji su zainteresirani da investiraju u Bosnu i Hercegovinu. Zatim nepovoljan ambijent za direktne strane investicije, zapravo loš poslovan ambijent. Nedovoljna promocija i uvjeta za investiranje u Bosnu i Hercegovinu, o čemu treba da vodi računa naša Agencija za promovisanje investicija. Bilo je pominjanja da se nedopustivo dugo čeka čak PDV broj od Uprave za indirektno oporezivanje, što je zapravo naša stvarnost, a to su te naše administrativne prepreke. Mi u eri informatizacije društva imamo situaciju da nemamo elektronsku upravu, o čemu je bilo govora čak i u prošlom mandatu u ovom Domu, ali je očigledno da ne postoji politička volja da se takvo što implementira na svim nivoima, što bi u mnogome spriječio i evo korupciju koja je evidentna, nažalost, na svim nivoima u Bosni i Hercegovini. Zatim nedostatak poticajnih mjera kad su u pitanju strani investitori, direktni strani investiro ne želi investirati u zemlju u kojoj nema koristi zbog čega bi on investirao u jednu, evo po prirodi stvari, veoma nesigurnu zemlju, sa nesigurnim ambijentom. Zbog toga je neophodno da Vijeće ministara konačno utvrdi investicijsku strategiju, odnosno da definiše politike investiranja u Bosni i Hecegovini, u koje segmente bi to strani investitor investirao. Očigledno je da to nema, ali evo izgleda nema ko ni da čuje od strane Vijeća ministara osim evo naše agilne ministrice Borovac koja je cijeli dan s nama. I naravno neadekvatna komunikacija sa javnošću kad su u pitanju promocije mogućnosti i kapaciteta u Bosni i Hercegovini za strano investiranje. To su neke od ocjena koje su se čule i na Komisiji za vanjsku trgovinu i carine, kao evo nadležnoj Komisiji, ali u svakom slučaju potrebno je da Vijeće ministara zapravo kaže šta hoće i šta želi, i gdje želi da se investira, i naravno da obezbjedi ambijent za i očuvanje i umnožavanje evo kapitala, ako hoćete, koji se investira u Bosnu i Hercegovinu. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanik Nikola Špirić. Izvolite. 71
Gospodo predsjedavajući. Ja ću samo ukratko da kažem, govorio sam i na Komisiji, ja mislim da je FIPA kao Agencija za promociju ino-investicija formirana u vrijeme tobože provođenja velikih reformi, kada je manifastaciono trebalo stvoriti što više državnih adresa i stvorena je tada i FIPA, jedna agencija bez kompetencija. Dakle, i kolega Mehmedović je govorio šta su sve razlozi da imamo ovakve izvještaje FIPA-e. I pošto je ona budžetski korisnik, dakle niko se ne bavi suštinom ino- investiranja, a Agencija je u tom smislu bez kompetencija. Ja mislim da je skupo za ovu zemlju da godišnje gotovo milion i po budžeta se daje u izvještaje kako su ino-investicije u padu i da o tome treba ozbiljno razmisliti. Kad čovje na ovakav način gleda onda oni kažu – pa da, on je protiv Bosne i Hercegovine i on bi da ukine FIPA-u. Ali ja mislim da FIPA je neproduktivna sa naslovom koji ima, bez obzira ko je sjedio, sadašnji menadžment, prošli menadžment, itd. U Bosni i Hercegovini nema ... investicija, ima investicija koje su vezane za privatizaciju, toga više nema. I ja mislim da ćemo doći u situaciju da će budžet FIPA-e biti veći od obima ino-investicija ako se ovakav trend nastavi. Ali da bude još ..., i dakle ja ne zamjeram ništa menadžmentu na Izvještaju, i nije ovo nelogično što je proslijeđeno Vijeću ministara, ali je sramota da je proslijeđeno Parlamentu, a da Vijeće ministara ne pokaže nikakvu kompetenciju da pomogne FIPA-i u tom njenom osnovnom zadatku, ako uopšte je ona moguće da može da to uradi po kompetencijama koje ima. I onda smo dobili Program mjera, i evo vidite od 19 planiranih aktivnosti za narednu godinu na održavanje sastanaka odnosi se sedam aktivnosti koje podrazumijevaju samo službena putovanja, a svaka od ovih aktivnosti drugačije je formulisana npr. jedna aktivnost je učešće na specijalizovanim poslovnim forumima, susret na konferencijama, pa druga učešća najznačajnijih specijalizovanim investicionim sajmovima, treće je učešće na okruglim stolovima, susret na terenu, itd. Sve te aktivnosti neće pojačati investiciona ulaganja u Bosni i Hercegovini. Četiri aktivnosti govore o promotivnim materijalima, pisanje brošura, pa onda nova brošura je prevod na engleski i na francuski, treća da joj se u logu ugradi Ministarstvo spoljne trgovine ili Ministarstvo vanjskih poslova. I onda je to krucijalni, dakle, doprinos FIPA-e promociji ino-investicija u korištenju Fejzbuka i Jutjuba u promovisanju ino-investicija u Bosni i Hercegovini. Ja ništa neću da govorim, dakle, o menadžmentu znam u kakvoj su situaciji, a ovo smo gospodo mi, ovo je Vijeće ministara i ovo je Parlament, i ovo su vam ino-investicije, i dok mi ne sjednemo u ovoj zemlji i ne sagledamo šta je problem za ino-investicije, ono što je samo stidljivo napomenuo kolega Mehmedović, i dok Vijeće ministara to ne uradi dobivaćemo izvještaje koji koštaju milion i po maraka budžeta ubuduće. Hvala vam.
Hvala. Sljedeći, poslanik Zaim Backović. Izvolite.
Pa evo, svi smo kratki pa da pokušam i ja opet ponovo biti kratak. Sam naslov naše Agencije je, on ima tri naziva Agencija za promidžbu, Agencija za unapređenje i kad prevedete engleski, ako neko zna šta znači tamo, tamo je Agencija za promociju, odnosno predstavljanje stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini, potpuno različito znače. No, hajmo se vratiti na ovaj mali kratki Izvještaj koji imamo i pokušati mi, kao oni koji su i dužni uostalom da stvaraju ambijent 72 za neka ulaganja, proanalizirati i onda ćemo doći do vrlo čudnih podataka, naravno ne krivnjom onih u Agenciji, jer oni, ja to vidim jer komuniciram s njima, velike napore, komuniciram s njima, ali oni nisu podržani sa naše strane i strane entitetskog i dalje lokalnih nivoa kad je u pitanju strano ulaganje. I mi imamo situaciju, o kojoj je govorio gospodin Šemso, ova dva nagla skoka koja su ustvari rasprodaja imovine, i tih sredstava, tih para više nema, ali nema ni u vlasništvu države, i to su danas izvoznici novca iz Bosne i Hercegovine. Mi izvozimo novac za ono što je neko kao uložio u unapređenje poslovanja i stvaranja miljea boljeg poslovanja u Bosni i Hercegovini. Dva su tu primjera, to je primjer telekomunikacija, jednog operatora, i drugi primjer je bankarski sektor. Da li se iko ozbiljno uhvatio u koštac da nam da izvještaj koliko je novca građana, firmi, itd., izvezeno kroz ono što se zove dobit ovog sektora, a koliko je realno uloženo u taj sektor i čiji se novac danas plasira i nama građanima i firmama, ako znamo da je štednja preko 10 milijardi KM. Čiji je onda novac u opticaju? Bili smo vrlo revnosni u uništavanju i rasprodaji domaćeg bankarskog sektora, najbolji primjer za to je, evo ovdje gdje mi sad sjedimo, u Federaciji, nešto što nigdje na svijetu nije propalo, Poštanska banka sa ekspoziturama, ne samo u svakoj opštini, nego na mjestu, na više mjesta u svakoj opštini u Federaciji. I ona propadne, to je vrlo zanimljivo. Druga stvar, nametnuti modeli poslovanja i to je ustvari ono što je učinilo da nemamo nikakvu kontrolu. Zašto nije ukinut platni promet u Hrvatskoj, zašto? Zašto nije ukinut u Srbiji, zašto nije u Crnoj Gori? Samo je ukinut u Bosni i Hercegovini. I na svaku transakciju banke uzimaju proviziju i mi klimamo glavom, umjesto da je postojao sistem platnog prometa uzajamnog plaćanja i ona bismo imali i izvore sredstava i praćenje, i ne bismo imali fantomske firme i ne bismo imali nema više šta ne. Ali vrlo brzo i lagano smo prihvatali ono što su nam drugi nametali. U ukupnoj analizi, ja se nadam da će doći trenutak da o tome razgovarmao, jer ovakav Izvještaj daje mogućnost samo da spomenem, pogledajte koliko je ovdje u trgovačkom sektoru, opet izvozniku novca, ne nekom ko produkuje novac i daje višak vrijednosti, nego izvozi, trgovački lanci, trgovački lobiji. Da li je moguće da mi ne preferiramo nešto što je domaće, pa četiri pivare uništavamo, pa Tvornicu za [[poslanik se upozorava na vrijeme]] proizvodnju hmelja u Rogatici uništili, nema, slada, izvinjavam se, pa, i ja tako mogu da nabrajam do neba. Da li je moguće da ne razmišljamo šta će nam se dešavati sa naraštajima, od čega će oni živjeti. Ne ne razmišljamo, te, nije problem ako ne mogu završiti.
/nije uključen mikrofon/
Neophodno je Agenciji dati inpute, učiniti da od lokalne zajednice realne projekte, da zaboravimo na izvoz novca, da počnemo razmišljati o izvozu proizvoda i stvaranju viška vrijednosti. Drvna industrija je uništena, poljoprivredna industrija je uništena, metalna industrija je uništena. Šta nam ostaje? Zrak, od zraka nikad niko preživio nije. Da je tako u Namibiji bi [[poslanik se upozorava na vrijeme]] najdeblji ljudi na svijetu bili. Hvala.
Hvala Vam. Ovo je bila proširena rečenica. Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite. 73
Zahvaljujem i pozdravljam. Zbunjuje me da u situaciji kad nas investitori zaobilaze Parlament tu činjenicu prima znanju, za mene je to alarm, ne primiti znanju, nego poduzeti sve što je potrebno da budemo prostor u kojem investitori vide motiva da ulažu. Pokazuje se da padamo, da je 2015. godina jedna od najgorih godina u desetogodišnjem periodu, gora je bila samo '09. i '13., a vjerovatno da će '16. biti gora od '15. I mi primili k znanju i preuzeli na sebe odgovornost da ta informacija koja je došla kod nas jednostavno je dovoljno informacija da bude. Ovo je za mene činjenica, hvala na informaciji Agenciji, da bude vanredno zasijedanje Parlamenta, da Vijeće ministara pripremi poseban pristup oko toga šta da radimo. Kad pogledamo ko je ulagao u ovih deset godina onda vidimo da su to ulagale zemlje čiji ekonomski potencijal nije baš posebno veliki osim Rusije, Austrija, Srbija, Hrvatska i Rusija, ali najveća ekonomija Evrope nas zaobilazi. Za 20 godina Nijemci su uložili 326 miliona ili 5,4% ukupnih investiranja. Pa nisu oni nesposobni da prave vrijednost, oni su pokazali da znaju i umiju, a zašto nas zaobilaze, ko je i na koji način sjeo da razgovara s njima, šta to treba da mjenjamo. Hoću da kažem da ima tu puno stvari koje traže od nas aktivnu ulogu. Sramotno je da u situacijama kad imamo kontinuitet pada da se mi zadovoljavamo činjenicom primili k znanju, to je formaliziranje naše odgovornosti u smislu šta mi je brige i to nije poduzimanje onih stvari koje su nužne da bi ovaj prostor imao bolji život, bolji život za pojedinca i za skupine, jer se investira, ima radnih mjesta. Ulazimo u novu godinu, već smo s ovom činjenicom prilično zakasnili, razvijeni zapadni svijet je već isplanirao šta će raditi u narednoj godini. A šta smo mi poduzeli da bude ambijent za bolje investiranje? Agencija za promociju je samo jedna o perifernih poluga cijelog tog posla vlasti da bude prostor povoljan za investiranje. Pogledajte u kakvoj je poziciji Republika Makedonija u ocjenama podobnosti za investiranje, vrh svijeta. A gdje smo mi? Skroz negdje na začelju i rekacija naša primili znanju. Ja se protivim tome.
Hvala. Diskusija, poslanik Predrag Kožul. Izvolite.
Ma, ja ću vrlo kratko diskutirati vezano za ovo Izvješće. Htio bih reći da je ono za mene zaista nepotpuno, rutinski napravljeno, ne daje nam puno informacija, piše otprilike ovdje – podaci o direktnim stranim ulaganjima iz platnog bilansa Bosne i Hercegvoine nisu dostupni po zemljama ili djelatnostima. Nakon toga mi imamo opisnog teksta ovoliko i onoliko koji govori zašto je to problematično strano ulaganje, a iz ova dva podatka po zemljama i po djelatnostima dobili bismo vrlo zanimljive i važne parametre za eventualno buduće djelovanje, ili možda da vidimo po zemljama ko nam je to zaista partner i prijatelj Bosne i Hercegovine. I nije problem, evo što mi u Parlamentu nemamo u ovom Izvješću taj, u ovoj informaciji taj podatak, ali ako taj podatak nije dnevno dostupan svima koji se ovim poslom bave mi smo u problemima, jer ne znamo s kime ćemo bilateralno ozbiljno surađivati ili razgovarati o budućim ulaganjima, s kim se to isplati razgovarati i ne znamo, što je posebno važno, o kojim se djelatnostima radi, kako ćemo forsirati ili unapređivati one djelatnosti koje su nam propulzivne, a ne one koje su nam možda i kontraproduktivne u tim direktnim stranim ulaganjima. Zato, evo bez tog podatka, da ne govorim dalje, imamo jednu manjkavu informaciju nastala na temelju zahtjeva zastupnika, dobili smo je, možemo je primiti na znanju, nije nam pružila puno relevantnih informacija. 74
Hvala. Poslanik Safer Demirović. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Pozdravljam naravno sve prisutne. Možda je i najvažnija tačka današnjeg dnevnog reda iz dva razloga. Prvo što kroz strane investicije možemo da imamo određenu sliku o eventualnim radnim mjestima, ono što je za život bitno za naše građane, i drugo jeste da vidimo kako nas ljudi, koji su spremni da investiraju u našu državu, vide, da li nas vide kao sigurnu uređenu državu, neku sredinu gdje smiju i hoće da ulaže svoj novac ili bježe u širokom luku od nas. Ono što piše u ovoj Informaciji je stvarno poražavajuće vezano za obim stranih investicija i naravno da definitivno mi jako malo radimo na, da bi ovaj trend negativan poboljšali. Što se tiče samog Izvještaja Agencije, ovog dijela koji se odnosi na njen rad, Agencija je predložila tamo neke mjere šta bi mi trebali da uradimo u budućnosti da bismo pospješili strane investicije, ona je detektovala te eventualne probleme i dala nam taksativno šta su i entiteti i država uradili do sad vezano za uklanjanje ovih barijera za strane investicije i tamo se, čini mi se, radi po dvije mjere za svaki entitet i za državu, što je jako, jako malo. Jutros smo kroz, ustvari danas kroz jedno ... pitanje, a što usložnjava ove strane investicije i ono što mi dodatno komplikujemo stvari, imali vezano, recimo, evo za DITA-u, gdje ako u ovom vremenu kad tražimo potencijalnog investitora za DITA-u kako dovesti čovjeka koji je kupi sutra ne može taj svoj proizvod prodati preko samo Majevice u Bijeljinu. Naravno nije ni s druge strane ništa bolje, imamo iz Republike Srpske primjedbi vezano za transport gasa, znači imamo opšte jedno neuređeno stanje u državi. Ako znamo da nam države u okruženju sve čine i sve rade da bi privukle strane investicije, da imamo našu državu uređenu ovakvu kakvu imamo mislim da imamo jako, jako puno posla da uradimo i učinimo da bismo podigli investicije na viši nivo. Nije ni jedan kod nas entitet u boljoj poziciji od drugog, niti je kanton neki uspješniji od drugog, imamo, moramo to reći, imamo lokalnih zajednica, par lokalnih zajednica koje znaju privući investicije i koje se znaju izboriti sa svom ovom mašinerijom i dovesti ljude koji su spremni uložiti pare u tu sredinu, i naravno ne trebamo ni osuđivati takve ljude, a imamo prilike i danas smo to čuli o nekim privatnim projektima i tako te stvari. Ja se zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći poslanik Mirsad Isaković, Damir Bećirović, izvinjavam se, ima ispravak krivog navoda, pa ima prednost.
Ja moram samo kratko kolegi Emriću(?) replicirati, znači to što oni rade, mislim to nije investiranje, to je kreditiranje i ništa drugo.
Poslanik Mirsad Isaković. Izvolite. 75
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma, ja zaista neću dugo iz prostog razloga što su kolege već rekle osnovne stvari koje bi trebalo reći, je li, o ovom investiranju, ali ono što je bitno napomenuti da kapital traži političku stabilnost. Dakle, očito je da u, od 2007. godine gdje je bilo 2 milijarde i 600 ulaganja, u 2015. godini imamo svega 473 miliona, dakle dolazimo u situaciju da ne postoji politička stabilnost gdje bi direktni investitori uložili kapital u Bosnu i Hercegovinu. S druge strane je takođe bitan i ..., odnosno ambijent, ... ambijent za privređivanje. U Bosni i Hercegovini ga očito nema, jer nemamo firmi koje su reinvestirale ponovo u Bosnu i Hercegovinu, dakle ko je jednom došao ili je ostao mukom ili je hitno se vratio. Dakle, ono što je bitno je da jake privrede, svjetske privrede, pa i evropske, je li, nisu prisutne u Bosni i Hercegovini. Primjetićemo da njemački kapital je vrlo malo zastupljen, sa svega nekih 374, pet miliona, dakle vidimo da dok su privrede poput Slovenačke, Austrijske ili nekih drugih susjednih ili bližih zemalja jako prisutne. Nešto što je, po meni, jako bitno je da nam nedostaje puno projekata, nemamo dovoljno, dakle, projekata, odnosno nemamo ideja za privlačenje stranih investicija. Ovdje bih još napomenuo da smo i zemlja koja vrlo malo aplicira, u prethodnim tačkama smo to konstatovali, i prema IPA fondovima. Dakle, napomenuću da je samo Hrvatska u godini u kojoj je ušla u EU, dakle, imala 800 do 1.000 ljudi koji su bili angažovani na izradi projekata. Dakle, zaključak je jednostavan nemamo ambijent, politička stabilnost je nesigurna i nemamo ideja za privlačenje stranih investicija. Evo ja toliko, mislim da nisam bio dug.
Hala. Poslanica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, iz same dostavljene informacije Agencije ništa se novo nije saznalo, niti je bilo što drugačije što je dostavljeno u samom Izvještaju o radu Vijeća ministara za 2015. godinu, za koju mi od strane vas dobijemo pet minuta da diskutujemo, pa ne stignemo u tih pet minuta da komentarišemo nešto što je vrijedno pažnje. To je sada druga tema. Ja želim napomenuti da ako se usporedi ova dostavljena Informacija sa Izvještajem o radu Vijeća ministara, gdje je Agencija dala svoj Izvještaj, sve je isto osim što su u Izvještaju naveli da je veliki doprinos promociji investicionih potencijala, daje posjeta japanskog novinara Nišihame koji o pozitivnim pričama iz Bosne i Hercegovine piše u japanskim medijima. Samo ta rečnica nakako je se izgubila u ovom sada Izvještaju, sve ostalo je isto. Što želim reći? Želim reći da Agencija koja bi za Bosnu i Hercegovinu, koja bi, ideja ustvari te Agencije kad je osnovana 2004. godine bila je jako dobra, no kako to biva u Bosni i Hercegovini sve završi nekako, ode u pogrešnom smjeru zato što nikme nije, ili onima koji obnašaju vlast onda ili sada nije baš u cilju da se Bosna i Hercegovina promovira ili da se radi na njenoj promociji. Dakle, ljudi se imenuju, upošljavaju, zapošljavaju po stranačkim iskaznicama, a ne po kompetencijama. Zašto je to tako? To se vidi i iz Izvještaja, a vrlo je dobro da mi danas na dnevnom redu imamo i Ured za reviziju, odnosno izvršene preporuke gdje su oni baš dali osvrt o Agenciji, odnosno o FIPA-i i tu ćete više informacija saznati o FIPA-i, o stanju u FIPA-i nego što je to sama FIPA napisala o sebi. Pa tako Ured za reviziju njima preporučuje već dugi niz 76 godina da izvrše objektivnu procjenu strateškog plana koji su imali sve ove godine i šta je se implementiralo, zašto smo u zastoju, zašto nema stranih investicija u Bosni i Hercegovini. A oni u svom Izvještaju sada se pozivaju da su oni poslali ovom sazivu Vijeća ministara novi strateški dokument '16-'20. čekaju na njegovo usvajanje, pa znate u tom čekanju sada oni su izgubljeni i u vremenu i u prostori. Tako da se ja ne mogu složiti sa gospodinom Backovićom koji kažu – oni nemaju podršku od nas. Kakvu oni podršku trebaju da imaju od nas kada oni u svom Izvještaju niti su dovoljno iskreni, niti su dovoljno kompetentni da napišu zašto je stanje takvo kakvo jeste. Dakle, oni imaju zakon po kojem su osnovani i u tom zakonu, odnosno misija i uloga Agencije je sasvim nešto drugo nego što oni ovdje navode. Dakle, oni ne ispunjavaju ni svoje zakonske obaveze. Da je to tako svjedoči i preporuka Ureda za reviziju koji kaže da nedostaje baza podataka o domaćim kompanijama po sektorima djelatnosti i sa njihovim osnovnim podacima. Šta to znači? Ja sam radila u Njemačkoj privrednoj komori koja je neovisna o FIPA-i i vrlo dobro znam kako FIPA funkcioniše. Njihovo pripremanje da Bosnu i Hercegovinu promovišu negdje u svijetu je jako čudna i jako zaprepašćujuća, njima je najbitnije da se spreme da ode, ponesu par onih svojih promotivnih materijala, na nekom štandu stoje gdje su, naravno evo u cijelom Izvještaju sve se svodi kako su oni bili negdje vani, promovirali su Bosnu i Hercegovinu, ali nigdje nema povratne informacije šta se desilo ako su oni otišli na neki sajam i ako su oni izvršili promociju Bosne i Hercegovine. Ima li daljnjih konkretnih koraka koje su oni poduzeli da bi neki strani investitori došli u Bosnu i Hercegovinu? Dakle, njihov Izvještaj se svodi da oni idu vani kako bi privukli strane investicije, ali se postavlja pitanje – šta su ovdje na terenu uradili da bi se Bosna i Hercegovina u cijelosti promovisala kao jedno pozitivno ili mjesto za ulaganja od strane stranih investitora? Toga nema. Dakle, FIPA ne zaslužuje da njeni izvještaji uopće budu usvojeni kao što su se usvajali ili informacije primale k znanju. Ovdje treba da se svi mi obavežemo da nešto promijenimo u samom zakonskom ili u njihovom izvještajnom, kroz neke zaključke da ih obavežemo da sprovode zakonske odredbe zbog čega su i osnovani. Dakle, da danas mi nismo imali ovaj, prethodnu tačku Ureda za reviziju i više informacija koje su dale šta je problem u FIPA-i mi bismo danas vjerovatno prešli preko ovoga i rekli – pa eto, šta će, nije povljna klima, eto pad investicija, mi nemamo ove informacije. Dakle, moje ključno pitanje je – zašto FIPA od 2004. godine od kad je osnovana do dana današnjeg nije radila o bazi podataka, o domaćim i firmama u Bosni i Hercegovini raspoređene po djelatnostima? Hvala.
Hvala. Poslanik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Malo mi šejtan ne da mira, ova tačka dnevnog reda mi dođe kao lajt motiv. Je li uključeno ovo, jeste. Otprilike mi smo, ja, potegni, je li, znam, otprilike smo svi prihvatili matricu ocjene Bosne i Hercegovine, pa evo čak i mi to govorimo, ne samo na ovoj sjednici, počesto mi to svi spominjemo, da nismo dobra država, da nismo dobri za ulaganje, da nismo dobri momci, da nam nije dobar kreditni rejting, da nam nisu ove investicije, itd., itd., Sad, ne govorim ja to uopće ne želeći da kažem da li je to tačno ili nije, naravno ne mogu ja, onaj, tako mudre zaključke, onaj, izvoditi, previše je to za mene, ima mudrijih glava, ali šta hoću da kažem. Ako je to sve tako, ako je sve to tako onda pitam sebe i sve nas, dakle ako smo mi loši momci, 77 loša država, nije dobra klima, nije nam dobro okruženje, nije nam ..., ništa nam ne valja, kako to da ti strani investitori iz demokratskih zapadnih zemalja u tako lošoj Bosni i Hercegovini dođoše i uzeše banke. Zašto uzeše banke, jer mi smo zaboga loši momci, nije dobro okruženje ovdje, zašto uzeše osiguranja, zašto uzeše telekom operatere, i trude se i druge uzeti, zašto hoće energiju, svim silama se trude uzeti energiju iz bilo kojeg potencijala, itd., itd.? Zato što je to njihov interes, zato što su ogromni novci u pitanju, a mi mala i, nažalost, neorganizovana država i bavimo se sami sobom. Tad kad izvlače novce, milione i desetine miliona mi šutimo, tad smo mi dobri momci. Kad naivno smatramo da će oni doći ovdje uložiti, ... naša egzistencijalna pitanja, naša socijalna pitanja, naše fondove, naivno mislimo da će ikad iko od njih doći i rješavati ta pitanja. Zašto naš novac iz Bosne i Hercegovine mi moramo dati u njihove banke i on tad vrijedi, u kamatnom smislu, 0,0, neki kažu 6%, ne mora biti tačno šta ja govorim, a kad taj isti novac njihove banke uzmu i vrate u Bosnu i Hercegovinu oni nam ga daju za kamatu 4, 5, 6, 7, koliko, 8%. Jesmo li mi to naivni, ludi? Naš novac za njih vrijedi toliko, a taj isti novac kad ga oni uzmu i nama plasiraju onda vrijedi, koliko, desetina ili stotina puta više. Jedan moj prijatelj mi je ispričao priču vezano za ove, i kreditore naravno, jedno su investicije, jedno su krediti, ali negdje poslije rata on je radio u državnim institucijama, razumije se u taj sektor, u bankarstvo, i došli su kod njega sa namjerom ugovaranja da se uzimaju novi krediti s pričom kako oni pomažu zemljama, kako ih razvijaju, kako izvuku iz krize, itd., a on onakav kakav je malo se napravio naivan i pitao ih, imao je neku kartu svijeta u svojoj kancelariji, i pitao – de bogati uprite prstom koju zemlju svijeta ste vi izvukli iz krize, ili pomogli, ili razvili, ili sve te koje ste uprli prstom su skoro došle u dužničko ropstvo. Nesporno je da oni dolaze samo onda i samo onda kada imaju svoj interes u smislu jeftine radne snage, jeftine energije i izvlačenja visokih stopa dobiti. A ono što bi mi trebali je da okrenemo se sami sebi, bolje se uredimo, više radimo, štedimo i ulažemo i poštujemo domaće investitore. Hvala.
Hvala. Poslanica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo. Ja moram reći da kao dugogodišnja parlamentarka sam vrlo razočarana Izvještajem koji je dostavljen, ovo je oskudan Izvještaj. Mi koji smo zastupnici bili barem u jednom mandatu u državnom Parlamentu znamo da ovaj Izvještaj kad se čita nema realne veze i dodira sa svim onim što je izrečeno u prethodnom sazivu Parlamentarne skupštine BiH. Ja imam osjećaj da predstavnici FIPA-e nikad nisu bili na sjednici Doma naroda BH Parlamenta a ni Predstavničkog doma. Vodeći računa o činjenici šta oni predlažu, koje su aktivnosti koje treba preduzeti, oni kao da ne znaju da ne postoji politička volja u Bosni i Hercegovini da se poljoprivreda stavi na nivo države. Zbog čega? Samo jedino i isključivo iz interesa da bismo mogli privući strane investicije iz evropskih fondova, iz ... Nema političke volje i ne znam što to pišu onda ovdje u papirima. Ali, i to se isto odnosi i na energiju, ne plaši me to. Plaši me činjenica, zar je moguće da oni nisu nikad čuli na našim diskusijama na Parlamentu da su zastupnici, mnogi od nas koji smo ovdje, više puta diskutovali o potrebama podizanja ekonomske diplomatije na viši nivo. Vi se, gospodine predsjedavajući, sjećate toga, pa su nas ubjeđivali da to nisu nadležnosti Ministarstva vanjskih poslova. Ja mislim itekako da jesu, s tim da ne mislim da se iz redova ovih koje FIPA predlaže treba da motivišu ljude, jer postoje, odnosno ljudstvo koje će ići po DKP-ovima da 78 lobira, postoji oblast koja se zove ekonomsko lobiranje, ekonomska diplomacija. Imamo mi vrsne stručnjake iz oblasti ekonomske diplomacije, evo uvažene profesorice dr Azre Hadžiahmetović koja je nekad bila zastupnica i profesorica na katedri, dakle koja je generacije studenata postdiplomaca izvela i naučila kako se može lobirati za svoju državu u ekonomskom smislu. Mislim da je naprosto neozbiljna njihova, njihovo obećanje da će njihove aktivnosti na generisanju novih investicija obuhvatati, pa zamislite ironije stavili su na treće mjesto učešće na svim forumima, sajmovima, konferencijama investicionim u svijetu. Mi znamo kako je izgledala njihova ekspedicija u Kinu, a ja njih odavde s ovog mjesta pitam – a zašto nisu učestvovali na sajmu EXPO II, EXPO u Turskoj ove godine. Bosna i Hercegovina, na našu sramotu, nije imala svoj štand. Kako ćemo promovirati svoje proizvode kada je važnije da se ode, recimo, u Kinu, a, recimo, taj dio svijeta, taj dio Evrope zaboravljamo. Dakle, pod tri su stavili učešće na značajnim konferencijama i sajmovima, a tek negdje na 10., odnosno na 11. stavku – izrada promotivnih materijala koji će, zamislite, biti napisan na engleskom i njemačkom, pa umjesto da se, dakle prate li oni uopće gdje mi treba da izvozimo, koje su za nas zemlje izazova. Jesu li oni svjesni da Bosna i Hercegovina je država, ja ću ovo po nebrojeni put reći, država koja uz razvijenu poljoprivredu u Bosni i Hercegovini baca domaće proizvode a kupuje bijeli luk iz Kine i mrkvu iz Grčke. To je naša sramota, to je naša sramota. Ovi materijali ne treba da budu pisani primarno na engleskom i njemačkom nego na jezicima svih zemalja koje za nas jesu ekonomski interesantne, a vrhunski znalci, a imamo znalce iz ekonomske diplomatije u oba entiteta, na nivou države, u Distriktu Brčko, treba da kažu gdje je to. Takođe, ponovo se vraćamo na jačanje ekonomske diplomatije, mislim da je hitno neophodno i da Parlamentarna skupština BiH opet odavde s ovog mjesta treba da uputi zahtjev, apel Predsjedništvu BiH i Ministarstvu vanjskih poslova da sav svoj fokus intelektualni koji imaju stave u pogon da se hitno donese Zakon o vanjskih poslovima. Jer, mene plaši činjenica da u nekim diplomatskim predstavništvima Bosne i Hercegovine se ne pije voda iz Bosne i Hercegovine, pije se voda iz Grčke, pije se voda iz nekih zemalja koje čak nemaju niti veze apsolutno sa zemljom u kojoj se ambasada nalazi, a mi znamo da imamo najbolju vodu u svijetu. Dakle, mi se stidimo onog što imamo. Ne možemo privući strane investicije imamo jako loš marketing. Mene brine uistinu činjenica da se ne koriste kapaciteti bosansko-hercegovačke dijaspore koja jeste spremna da se ulaže, nisu mediji spremni još uvijek da glasnije progovore o potrebi lobiranja Bosne i Hercegovine na vanjskom planu, pa i u smislu ekonomske diplomatije, a takođe i one dobre stvari koje se dešavaju u BH privredi i koje mogu da budu poziv potencijalnim investitorima ne budu često medijski obznanjene. Ja jesam za slobodu medija ali mislim da bi trebalo više emisija na televiziji, a vjerujte da strani investitori to sasvim sigurno gledaju, ako ništa gledaju predstavnici zemalja iz DKP-a koji su u Bosni i Hercegovini akreditovani. Mislim da se ne treba najcrnje baš sve predstavljati vezano za Bosnu i Hercegovinu. Ima pomaka unutar privrede Bosne i Hercegovine ali moramo glasnije i jasnije govoriti o njima. Lično mislim da ovo sve što su oni napisali u smislu svojih novih investicija u prethodnom periodu je nedostatno, malo i da hitno mora uključiti ekonomske znalce iz oblasti ekonomske diplomatije i staviti kompletnu diplomatsko-konzularnu mrežu na lobiranju za državu Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Hvala. Poslanik Damir Bećirović. Izvolite. 79
Ja moram reći da sam ja sada u dilemi nakon svih ovih diskusija, nakon ovog Izvještaja što čujem i onoga što slušam ovih dana od članova Predsjedništva, lidera vladajuće većine, o tome u kakvoj se situaciji nalazimo. Ja koliko sam čuo neki dan jedan od članova Predsjedništva je izjavio da smo u situaciji koja je nikad bolja u zadnjih 10 godina, da je obim stranih investicija, zapošljavanje, da dolaze investitori, da čak očekuje nas investicioni zamah, gradnja, ali po ovome što čujemo ovdje i u ovom Parlamentu i od FIPA-e u ovom Izvještaju vidimo da situacija rijetko može biti gora. Znači, ne znam šta više da mislim. A čini mi se da rijetko ko u ovom Domu još uvijek može misliti da mi možemo privući strane investicije, gdje jedan član Predsjedništva ode u susjednu zemlju i kaže da ode da podnese izvještaj svojoj predsjednici, dok drugi član Predsjedništva priča o političkim ubistvima, dok lideri političkih partija pričaju o državnoj mafiji, i onda mi treba da pričamo o zamahu u investiranju u infrastrukturne projekte u Bosni i Hercegovini. Kakav zamah, kakvo investiranje. Ovo što trenutno se događa to je održavanje na vlasti političkih korporacija koju vode lideri političkih stranaka, koji nemaju nikakav interes ni u stvarnom investiconom zamahu, ni u poboljšanju života građana Bosne i Hercegovine, jer vidimo, neko je fino rekao da smo poboljšali zaposlenost naših građana ali u Njemačkoj, jer imamo iseljenih otprilike oko 80 do 100 hiljada građana samo u zadnjoj godini. Znači, gdje su sve oni infrastrukturni projekti koje obećavaju ovi lideri, gdje su ti sastanci na visokom nivou gdje se dogovaraju svi ti projekti, kad vidimo da su investicije, pored onakvih, znači ne možemo dostići nivo prošle godine, a kamoli bilo šta drugo. Ne možemo dostići nivo 2014. godine kada smo imali poplave katastrofalne i gdje se kao pravdanje za rast, ono što priča predsjedavajući Zvizdić da imamo određeni rast od 3%, gdje se u dokumentima državnim kaže da taj rast dolazi zbog toga što smo imali katastrofalne poplave i ništa nije funkcionisalo i da je to normalan rast. O kakvim mi investicijama pričamo i ulaganjima u Bosni i Hercegovini? Drago mi je da čujem ovakva zapažanja kao kolege Rančića, kolege Backovića, pa mislim da je možda i sazrelo vrijeme da u ovom Parlamentu postavimo neki kamen temeljac za jedan novi odnos prema bankarskom sistemu npr. u Bosni i Hercegovini. Zašto ne donesemo zaključak npr. da samo, da Vijeće ministara izradi zakonsku regulativu kojom će regulisati ulaganje depozita državnih institucija, agencija, ministarstava samo u domaćim bankama. Znate kad će uraditi takav prijedlog jedan? Nikada. Zato što godinama rade, posluju sa stranim bankama, zato što su oni kreirali propise kojima su dozvolili ulazak stranih banaka nekontrolisan i zato i ne čudi što su najveći, najbolji gosti na prijemima banaka stranih političari iz Bosne i Hercegovine. I ne čude vas izvještaji koji kažu, stranih banaka, da rijetko koja zemlja, postoji rijetko koja zemlja u regiji pruža ovakve uslove za poslovanje banaka. Pa, naravno da pruža kada ljudi uzimaju sve što je moguće uzeti i, naravno, kad imate u Pismu namjere Međunarodnom monetarnom fondu opet ta ista vlast npr., evo, ovdje ću se zadržati na Federaciji BiH, kaže sama da će ukinuti Razvojnu banku, funkcije Razvojne banke Federacije BiH kojom se vrši kreditiranje privrednika u Federaciji BiH i da će se od Razvojne banke Federacije BiH praviti komercijalna banka sa komercijalnim stopama kredita, iako svi znamo zbog koje svrhe je ta banka i formirana i napravljena. I o čemu mi pričamo ovdje? Koje su to snage koje će dovesti do investicionog ciklusa u Bosni i Hercegovini? Ja sam ubijeđen i znam da to nisu oni koji trenutno vode Bosnu i Hercegovinu, da su oni doveli do toga da imamo samo na godišnjem nivou, u prošloj godini, četiri, preko 4.000 osoba koje su uzele ispis iz državljanstva Bosne i Hercegovine, već sam naveo podatak od 80 do 100 hiljada ljudi koji su se iselili iz Bosne i Hercegovine. Imate negativan trend u zapošljavanju, priče i bajke o zapošljavanju u Bosni i Hercegovini su samo priče i bajke jer se radi o ljudima koji odlaze, koji se skidaju sa evidencije biroa, i ne postoji zaposlenost, postoji smanjenje nezaposlenih osoba ali nema i zaposlenih. Kada uđete u strukturu zaposlenih osoba u Bosni i Hercegovini vidjet ćete da je preko 40% tih osoba 80 zaposleno u području trgovine na veliko i malo, zaposleno u uslugama, u području usluga, u javnim institucijama, da je broj ljudi, osoba zaposlenih u privrednom, realnom sektoru između 16 do 18% [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Znači, nema u ovoj državi, sa ovom vlašću, način na koji oni posluju i vazalskom pristupu, znači samo da bi se došlo do određenih finansijskih sredstava kojima će se pokriti budžetske rupe i nastaviti uhljebljavanje svojih stranačkih kadrova, ne postoji budućnost i ne postoji oporavak Bosne i Hercegovine, nažalost.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, malo bih se osvrnuo na ono što je kolega Bećirović govorio, dakle na način da bih rekao – ovako to rade oporbene stranke. To je samo mahalska priča, dakle uglavnom ovo sve što je rekao, a s druge strane dobro im dođe da ovako kad su negdje na skupovima ili televizijskim kamerama ka kažu – znate, odlaze mladi, nemamo to, nemamo ovo. Dakle, prvo nije točka dnevnog reda, točka je izvješće FIPA-e, ali otišlo je daleko. Međutim, što ne kažu da je laž da nikad Bosna i Hercegovina, nikad, ja bih volio da ja ne budem u pravu sad ovog trenutka, neće biti Njemačka. Dakle, ako Njemačka treba mlade radne snage, ili Švicarska, šta ćemo to mi sa nekim mjerama, ne znam to kojim, stići te države. Ja bih volio da to tako bude. Mi, naravno, trebamo stvoriti jednu socijalnu klimu, jednu osjetljivost, jedan društveni položaj ljudi ovdje bolji nego što je sad i tražiti i raditi na tome. Ali da mi pričamo – vidite odoše nam ljudi, pa ići će nam vazda u Njemačku, ići će nam vazda u Njemačku zato što je ne možemo stići nikada, i Švicarsku, i Austriju. I ne znam, ne znam koje su to priče, dakle ja bih volio da vidim koje su to mjere da gospoda kaže te i te ćemo mjere poduzeti pa da, evo, signemo mi da budemo Njemačka za 10 godina. Evo, da vidim tu vlast koja će doći ... Mi trebamo raditi da ovo bude država prihvatljiva, socijalno osjetljiva, da ljudi ostaju u njoj, da za nju mora biti emotivnih vezanosti više nego što je sada, a da ih mi tješimo s time da ćemo mi, i da neki nesposobnjakovići sad, ili neki sposobljakovići sutra će napraviti takvu državu da ih ona zadrži zato što neće ići u Njemačku jer nema boljeg posla tamo, ma to su priče za malu djecu. Dakle, dajte jednom, nemojte koristiti te floskule, dakle, i te paušalne ocjene i podatke koje ste skloni iznositi. Naravno, dobro vam dođe, ali napretka određenog ima, FIPA, ja mislim da FIPA-i takođe treba pomoći, s nekim bih se složio ... bio, jer u zakonu nije ona postavljena onako kako treba. Neki joj ne daju, ne neki, mnogi joj ne daju uoće podatke, ne znaju ni šta rade, ne daju ni informacije, neće da joj daju podatke o sebi, o svojim poslovima. Kako će ljudi ..., kako, dakle, koliko ja znam? E sad, jesam li u pravu ili nisam, ja mislim da bi se trebalo nešto ... u zakonu i da se FIPA-i da jedna bolja pozicija, da ona bolje može, ako ništa da ovi koji investiraju u mala poduzeća razne vladine i nevladine organizacije imaju obvezu izvješćivati makar FIPA-u šta to rade. U suprotnom, dakle, oni imaju nekakav novac, ulažu, rade, Gospodarska komora, FIPA je izbačena iz toga. Ja mislim da smo mi tome krivi, ja bih se složio sa gospodinom Backovićem ili ne znam ko je još tu govorio. Ali evo, vidjet ćemo, dakle, šta će dalje biti. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Bećirović. Izvolite. 81
Meni je žao po drugi put, znam na koje se gostovanje referirate, ali po drugi put da podatke Agencije za statistiku BiH Eurostat-a nazivate mahalskim podacima. To je Vaš problem što Vi sjedite u Parlamentu BiH i onda podatke institucija Bosne i Hercegovine nazivate mahalskim.
Hvala. Ispravak krivog navoda, poslanica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Prvo, meni je drago što je gospodin Lovrinović javno iskazao svoju nezabrinutost zbog odlaska mladih ljudi iz bilo kojeg dijela Bosne i Hercegovine. A da je to mahalska priča, dakle, to morate gospodine Lovrinoviću dokumentirati. Da nije mahalska priča ja ću Vam navesti samo dva slučaja. Prvi je da sam ja se obratila svim ministrima i ministricama obrazovanja da mi dostave podatke koliko to u školskoj godini 2015.-2016. je zatraženo ispisa, da bi roditelji ... svoje dijete i napustili Bosnu i Hercegovinu. Od svih ministarstava sam dobila odgovor osim onih ministarstava na čijem je čelu neko iz HDZ-a. Dakle, to je jedna politika da se ništa ne obavještava, da se ti podaci transparentno ne podijele sa javnošću i da se ovako sada neko od prisutnih može pozvati da je to mahalska ili kafanska priča. A druga stvar, kako možemo zadržati naše građane i građanke, osobito mlade da ne napuštaju Bosnu i Hercegovinu je upravo ono zastupničko pitanje koje sam ja, gospodine Lovrinoviću, danas imala, a koje bi se trebalo prvenstveno ticati SDA i HDZ-a, da ne kažem više HDZ-a nego SDA, jeste da vi zaustavite iseljavanje iz Kantona 10 kako bi se, je li, sa vašom susjednom ili matičnom državom, više ne znam je li vam susjedna ili matična Republika Hrvatska, da konačno napravite reviziju ugovora kako bi se ono što Bosna i Hercegovina treba da naplati zbog svoje hidroakumulacije a ne da dobiva mizeriju, usmjerili te pare i novac u razvojne projekte, u zapošljavanje, pa onda ti mladi ljudi neće, znate ne ide niko od dragosti trbuhom za kruhom u neku Njemačku, Švicarsku, niti je poenta da mi budemo kao Švicarka. Mi čak nismo ni u rangu susjednih zemalja. Dakle, sedam godina mi zaostajemo za Crnom Gorom na putu ka EU, da ne spominjem Srbiju i Hrvatsku, koja je manja troduplo nego Bosna i Hercegovina. I Vi sada pričate da ovdje mi treba da se poistovjećujemo sa Njemačkom i Švicarskom. Dakle, kada već se pozivate na mahalsku ili kafansku morate imate jake argumente da to odbranite. Hvala.
Hvala. Imamo prijavu direktora FIPA-e Gordana Milinića, koji želi da prokomentariše to. Zaključujem raspravu, i molim Vas imate pet minuta kao i poslanici, budite konkretni u izlaganju. Izvolite.
Dame i gospodo. Pokušaću da odgovorim na neka od ovih pitanja. Izvještaj se odnosi na 2015. godinu, ja sam u FIPA-i od 2016. Mogu vam reći da sam po svom dolasku u FIPA-u zatekao ekipu 82 sposobnih ljudi koji govore strane jezike, koji su obučeni za pravilno provođenje svih propagandnih aktivnosti, odnosno promocije investicionih potencijala Bosne i Hercegovine. Međutim, što se tiče same FIPA-e bila je u užasno lošoj materijalnoj situaciji, ljudima je nedostajalo i malo organizacije, nastojao sam da to sve dovedem u red. Neko je ovdje pominjao da treba da štampamo brošure na svim svjetskim jezicima. Ja vam mogu reći kad sam došao u budžetu sam zatekao novac za ovu godinu, predviđeno štampanje 200 brošura, 200 brošura. Ja sam protestvovao u Savjetu ministara zbog toga, jer ja sam uveo pravilo da dnevno držimo od tri do šest sastanaka sa potencijalnim investitorima u Bosni i Hercegovini, i rekao sam našem ministru finansija – ministre, znači mi smijemo da potrošimo samo jednu brošuru svaki drugi dan, a dnevno držimo od tri do šest sastanaka. Zatekao sam također da su terenske kancelarije u Banja Luci i u Mostaru ostale bez auta, jer je nekim propisom koji je donio Savjet ministara ta su vozila oduzeta. I pitao sam isto tako ministra finansija, kad me zove moj predstavnik iz Mostara i kaže – direktore imam stranog investitora, treba da ga vodim u Ljubuški ili u Trebinje, ja mu mogu jedino reći – uzmi ga za ruku i vodi ga pješke. Dakle, sredstva, i pozvao sam odmah i ministra spoljne trgovine u FIPA-u, koji je konstatovao takođe da FIPA ima sredsta samo za plate i to je sve. Ja sam jednostavno rekao da ne želim ljude koji će sjediti za stolovima i primati plate, mi treba da se razletimo po svijetu i svugdje gdje možemo da nađemo strane investitore i da ih dovedemo u Bosnu i Hercegovinu. Mislim da smo u ovoj godini napravili značajan pomak, odmah smo angažovali sva diplomatsko-konzularna predstavništva koja se nalaze u Sarajevu. Dobili smo podršku od svih ambasadora i svih ambasada i napravili sa njima planove rada šta i kako u ovoj godini treba raditi. Uspjeli smo po prvi put da dobijemo investitore iz Japana, jer je ambasador to obećao i ostvario. U oktobru smo imali 15-ak firmi iz Japana koje su zainteresovane za investiranje u Bosnu i Hercegovinu. Takođe smo imali i prve dogovore sa investiranjem iz Brazila, to je po prvi put da se o tome razgovara. Dakle, u jednoj opštoj situaciji u prvom kvartalu smo uspjeli da napravimo prebačaj investicija u odnosu na prošlu godinu više nego duplo, 114%. A onda smo dobili jednu političku situaciju koja nas je dosta obeshrabrila, znate nije jednostavno kad dođe investitor i prvo mi pitanje postavi – gospodine direktore šta se dešava u Vašoj zemlji, hoće li ovdje biti rat, šta je ovo, šta se radi, bi li Vi svoj novac u mojoj poziciji uložili u Bosnu i Hercegovinu? Ja sam tu nastavio smirivati situaciju i reći da se radi o predizbornoj kampanji, da će to nakon izbora sve biti drugačije, da neće biti nikakvog pominjanja rata, ni sličnih situacija i nastojao sam po svaku cijenu zadržati te investitore. I oni su ostali i dalje sa nama u vezi i držimo sa njima periodično sastanke, oni dolaze. Dosta toga što radimo ostaje u domenu poslovne tajne. Imamo, evo vama kao poslanicima mogu reći da imamo korejsku firmu „Jura“ koja ima 5.000 radnika u Srbiji i koja želi da proširi svoj biznis u Bosnu i Hercegovinu. Mi smo ih dosad vodili na pet lokacija i pregovarali sa njima o proširenju njihovog biznisa, ali oni ne žele u javnost. Oni kažu – molimo zadržite ovo radi naše konkurencije, ovo je poslovna tajna. Imamo dosta takvih kompanija sa kojima FIPA radi, naročito iz Njemačke, koji žele da zadrže poslovnu tajnu i koji neće da idu u javnost. Znači, period nakon prvog kvartala je dosta problematičan, čitavo ljeto i ovaj period do izbora sa investitorima nismo imali većih konkretnih rezultata. Imali smo nekoliko investicija po 10-ak miliona, imali smo Kineze koje smo doveli, koji, da vam pravo kažem, jedini ne pitaju o političkoj situaciji nego žele da rade, doveli smo Kineze u termoelektranu Bugojno, na taj projekat koji vrijedi negdje milijardu i 400 miliona. Razgovori su u toku sa Elektroprivredom Federacije i sa Vladom Federacije. Imamo takođe Kineze investitore za termoelektranu Kongora kod Tomislavgrada. To je isto veliki projekat ... 83
Direktore, moram da Vas zbog vremena opomenem, ovo je priča o Izvještaju za 2015., prema tome hvala Vam. Ako imate nešto oko tog Izvještaja kažite pa da završavamo.
Pa dobro, još bih trebao napomenuti recimo, neko je rekao da investitori ne žele da reinvestiraju, u anketama 73% investitora se izjasnilo da žele da reinvestiraju. Hoću samo da kažem, pošto je pominjano ovo oko diplomatsko-konzularnih predstavništava, zadatak FIPA-e je da koordinira i Ministarstvo inostranih poslova, i Ministarstvo spoljne trgovine i Spoljno- trgovinsku komoru. Počeli smo sa obukom ekonomskih diplomata, to je jedan od rezultata, imali smo prvi dio obuke, i nakon te obuke oko 15-ak obučenih ekonomskih diplomata će biti upućeno u 15-ak destinacija za koje ocijenimo u svijetu da su nam potrebne. To je bila jedna od mojih primjedbi i ministru inostranih poslova. Ja od njega tražim u svakom mjesecu svaka ambasada da pošalje po jednog potencijalnog investitora, kažem potencijalnog koji će doći na razgovore u Sarajevo, nek 10% od njih uloži to je situacija koja je jako povoljna za Bosnu i Hercegovinu. Što se tiče uslova investiranja u Bosni i Hercegovini FIPA je sačinila analizu i predložila 41 mjeru koju treba da provedu svi organi u Bosni i Hercegovini. Te naše preporuke usvojio je Savjet ministara BiH, preporuke su poslate na sve organe u Bosni i Hercegovini. Da vam ne nabrajam sve koje su prepreke, počev od građevinskih dozvola i priključaka, i radnih dozvola i, neko je pomenuo, PDV broja koji u nekim slučajevima oduzme po 36 dana. Znači, mi investitoru kad dođe u FIPA-u obećamo punu podršku, da neće biti usamljen, da ćemo ga pratiti od prvog dana investiranja i dalje njegovog rada i da ćemo sve prepreke koje se pred njim pojave mi otklanjati zajedno sa organima vlasti u Bosni i Hercegovini. I mi se toga striktno držimo i nastojimo da svakog investitora zadržimo i pomognemo mu u njegovim aktivnostima. Pošto se, neko je pominjao i podatke Centralne banke, zaista se slažemo da podaci Centralne banke dosta kasne i da nisu konkretni. I nedavno smo i na Upravnom odboru FIPA-e zaključili da pokušamo da se izborimo da u Centralnoj banci dobijamo prave i tačne podatke i blagovremeno. I tu se dosta pominje institut poslovne tajne, ali nastojat ćemo da dobijemo informacija što je moguće više.
Hvala Vam. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, Ad. 13. Materijal Direkcije za evropske integracije BiH: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu, b) Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2015, DIO A – Obaveze institucija Bosne i Hercegovine, c) Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2015, DIO B – Obaveze institucija entiteta, Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine i kantona, 84 d) Izvještaj o napretku u sprovođenju Akcionog plana za realizaciju Reformske agende za nivo Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-853-1/15, od 21.09.2016. (realizacija poslaničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015. godine, i na 19. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 28.10.2015. godine); Sastavni dio ovog materijala su razni izvještaji koje ste dobili uz materijal. Ja sad moram da se konsultujem, hoćemo li morati sad prekinuti? ____________(?) Hoćemo.
Zahvaljujem. Evo probaću biti što je moguće brži. Kako ste pročitali mi smo to razmatrali na Povjerenstvu, kao predsjednik tog Povjerenstva govorim, ovu Informaciju pod jednom točkom dnevnoga reda i danas ovdje na dnevnom redu, a i kod nas je bila na sjednici. Međutim, ja sam ustao radi toga da kolegama, a i nama je to malo na Povjerenstvu bio problem, zapravo objasnim, ovdje se radi o tri dokumenta faktički. Prvi je, dakle, Informacija koju ste dobili po zaključku, ako se sjećate, da zadužimo svaka tri mjeseca Vijeće ministara da nas izvješćuje, to vam je hajmo reći uvjetno prva točka. Druga vam je, dakle, kao što ste danas dobili ovo Mišljenje o 85 napretku, pa na temelju tog Mišljenja se pravi akcijski plan, dakle to je taj Akcijski plan je druga točka razmatranje i njegove provedbe. I treći je naša Agenda i Akcijski plan i Informacija o trenutnom stanju provedbe Akcijskoga plana. Tako da su to zapravo tri dokumenta, međutim tako ste vi iz Kolegija nam poslali i stavljeno je to pod jednom točkom, zapravo je pitanje može li to biti pod istom točkom dnevnog reda, ali zato smo mi Informaciju primili k znanju sa eto zaključcima koji se odnose na, možemo reći tako, na sve tri ove, na sve tri ova materijala i ti zaključci uglavnom odražavaju raspravu na našem Povjerenstvu. Jedino moje, sad jedan moj prijedlog i nije, neće biti zaključak nego sugeriram Kolegiju i Vijeću ministara da ovo sljedeće put kada bude ovako razmatrano da to ili budu posebne točke ili na posebnim sjednicama. Jeste ovo materija koja se uglavnom dodiruje, vidjeli ste u onoj prvoj informaciji, onoj o Agendi da ima sličnih nalaza, mišljenja, rokova, itd., tako da ponekad to malo može zbuniti, ali u suštini oni zaključci odražavaju raspravu, mislim da zadovoljavaju ono što smo mi našli u materijalu. I evo prijedlog jedan da ubuduće vodite računa da ovo budu ako ništa, ako ovako dođu bar posebne točke dnevnog reda, bilo bi bolje da budu možda i na odvojenim sjednicama. Neću predlagati zaključak, mislim da nema potrebe, nego evo da ovo primite ovako k znanju. I ja predlažem da se ovo prihvati, evo kao Informacija.
Dobro, hvala. Različita su mišljenja oko naziva ove tačke, da li treba zajedno ili razdvojiti. Prošli put je upravo iz Komisije za evropske integracije došao prijedlog da se to ovako formuliše. Slažem se sljedeći put treba razdvojiti i pod a), b), c), d) i kako već ide tu tačku. Sljedeća, poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo ja ću nastojati takođe vrlo kratko da se osvrnem na zaključke Komisije koja se bavila ovim materijalom. Kao što vidite ispred sebe i oni koji su čitali su mogli vidjeti da je materijal vrlo obiman i da sadrži veliki broj informacija, ali takođe i podataka o onome što se do sad uradilo, odnosno što se nije uradilo. I ono zašto sam se ja najviše javila jeste da potenciram ono što je, da kažem predstavljeno i naglašeno i u zaključcima Komisije, a to je jedna zajednička konstatacija, nakon provedene diskusije na Komisiji, da institucije i svi oni koji su bili zaduženi da provedu određene mjere, odnosno da urade svoj dio posla evidentno po izvještajima koje smo dobili, po onome što je dostavila Direkcija za evropske integracije, da veliki broj tih aktivnosti nije urađen, a za one koje je napisano da su u toku može se vidjeti iz tabelarnog pregleda da je za te aktivnosti davno prošao rok, recimo u februaru, u martu ove godine. Evo, danas smo dobili Izvještaj i za 2016. godinu i evidentno je da će se nakon tog, razmatranja tog Izvještaja da će se napraviti novi paket obaveza i dužnosti koje treba da se provedu i da se urade, pa bih ja naglasila, dakle, samo još da kažem to da smo na Komisiji, dakle gdje je bio, gdje su bili prisutni predstavnici Direkcije za evropske integracije na naše pitanje – zašto tako sporo stvari idu i zašto se tako sporo aktivnosti odvijaju rečeno je – zato što te institucije same sebi daju rok za obavljanje tih aktivnosti. I sad oni daju rok koji sami odrede, a ako ih u međuvremenu niko ne pita, i ne prozove, i ne ukaže na to da to previše sporo ide, to znači da oni u tom roku svom mogu da traju i traju dok se nekad neko ne sjeti i ne kaže zašto je to tako sporo i zašto je tako inertno. Dakle, mislim da su ovi zaključci na tom fonu ispred Komisije. Ja očekujem da će danas Dom da usvoji te zaključke, a onda naravno u određenim intervalima i u narednom periodu te aktivnosti teba pratiti. 86 I ja ću sad reći nešto što se možda odnosi na prethodnu tačku današnjeg dnevnog reda, ne treba mi, bez obzira koliko stvari loše išle ili koliko se loše radilo na nekim zadacima i obavezama u ovoj zemlji, naročito kad su u pitanju evropske integracije, a evo i strane investicije u Bosni i Hercegovini, ako je situacija i ako su stvari loše mi ne smijemo zatvarati oči pred tim i ne smijemo gurati glavu u pjesak i reći – eto, to sad opozicija priča da je loše zato što je za njih sve loše. Nije tačno, dozvolite da neko ukaže da stvari zaista ne idu u dobrom pravcu kao što mislim da na ovim zaključcima puno stvari je moglo do sad da se uradi, ali se nije uradilo. I ono što bi bilo dobro za neki naredni izvještaj koji se bude radio, a to je Komisija takođe tražila, da se te neurađene aktivnosti koje nisu izvršene da se prikažu komparativno, dakle da vidimo ko to nije na kom nivou uradio koji dio posla i koji su razlozi zašto se to nije uradilo. Jer evo postoji najava da će se u decembru dobiti upitnik koji će sadržati nekih, kažu, tri ili preko tri hiljade pitanja, ako stvari budu išle ovakvim tempom kao što ide ovo što smo vidjeli u ovim materijalima i ovim izvještajima onda naravno da se postavlja pitanje da li ćemo mi zaista za šest mjeseci, kako su rekli predstavnici Direkcije za evropske integracije, da li ćemo mi zaista za šest mjeseci moći da odgovorimo na ta pitanja, da ih dostavimo tamo onome ko treba da se bavi njima i da ih ocijeni, da ocijeni te naše odgovore, jer je izjava direktora Direkcije za evropske integracije na Komisiji bila da on očekuje kada mi dostavimo odgovore na tih, recimo, tri hiljade pitanja, da je praksa da se dostavi još negdje između 200 ili 300 dodatnih pitanja za pojašnjenje, dakle još određena skupina pitanja na koja treba odgovoriti? Dakle, naš apel iz Komisije jeste da se mora ažurnije pratiti izvršavanje ovih obaveza i dužnosti, a tu je prije svega pozvan Savjet ministara da radi na tome i da to prati i da izvještava ovaj Parlament, naravno Direkcija kao njihova, kao institucija nad kojom je, za koju je nadležan Savjet ministara i da se stvari malo ažuriraju, ubrzaju, jer priznaćete da ne rade svi baš istim tempom u ovoj zemlji kada govorimo o nivou entiteta, Brčko Distrikta, kantona, pa i naravno institucija Bosne i Hercegovine. Praksa je pokazala, i materijali koje smo dobili, da ne rade svi istim intenzitetom i ne rade svi na isti način. Vlada Republike Srpske kada ispuni svoje dužnosti i obaveze koje ima na evropskom putu Bosne i Hercegovine onda se očekuje da i drugi u ovoj zemlji rade sinhronizovano i istim tempom i istom dinamikom. Dakle, to može dati neki dobar rezultat, sve ostalo će biti na čekanju i, da kažem, gubljenju vremena i energije. Eto toliko, hvala.
Hvala. Diskusija, poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja mogu da kažem u ime Kluba SBB da ćemo mi podržati ovaj ovakav Izvještaj. Naravno, nije Direkcija za evropske integracije jedina ta institucija koja je odgovorna za sve procese koje smo mi obavezni da realiziramo u procesu euroatlanskih, ili bolje da odvojim evropskih i atlanskih integracija, obzirom da se u Bosni i Hercegovini vezano za to čuju disonantni tonovi. Ja mislim da je, kako bih rekao, Direkcija za evropske integracije jedna isntitucija koja, ukoliko sve druge institucije i svi drugi nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini rade dobro i rade kako treba, radiće i Direkcija za evropske integracije. Prema tome, znatno veća odgovornost je na svim institucijama i svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini više nego na Direkciji za evropske integracije. Zato ja mislim da bi bilo, žao mi je što je gospodin Vigemark došao ovdje i predao Kolegiju Parlamenta Izvještaj i odnosno pitanja ta koja treba da se 87 odgovori, a da recimo nismo mogli mi da budemo prisutni ili da, obzirom da smo imali sjednicu Parlamenta, nije moglo to da se upriliči da to bude ipak, na neki način, kao i svečani dio ove sjednice, da gospodin Vigemark to uradi zajedno i s nama koji smo prisutni danas na ovoj sjednici. Ja ne vjerujem da je on tražio isključivo da bude Kolegij, nego jednostavno to je propust, o tome se nije razmišljalo. Ali evo, bilo kako bilo, ali zaista ja ako mogu da apelujem na, ne znam kako bih to rekao, ne znam da li mi možemo uopšte da apelujemo, ne znam neku odluku da li možemo da donesemo, ali da se te sve aktivnosti vezano za procese približavanja EU ne svode samo na ta pitanja i na te odgovore koji će se dati, nego da se istinski radi na ubrzanju procesa i rješavanju problema koji su evidentni u Bosni i Hercegovini. Za to treba puno više volje, puno više energije, puno više znanja nego što objektivno ove institucije na svim ovim nivoima imaju da bi se ovim zadacima odgovorilo. Evo, hvala.
Hvala. Znači, Vigemark je tražio sastanak sa Kolegijom, bila je ovakva ista rasprava i prošli put, da li je trebalo to uraditi u Parlamentu. Taj dokument nije još ni preveden, znači, a sama priča o tome da Vigemark to radi ovdje u Parlamentu je prošli put otvorila dilemu da li ambasador EU treba ovdje Parlamentu da se obraća sa nivoa ambasadora, jer nije baš uobičajeno. Poslanik Fehim Škaljić. Izvolite.
Ako vam je nešto prevažno kao što je evropski put Bosne i Hercegovine onda to morate biti posvećeni direktno na svim nivoima sa jasnim određenjima obima, vremena i nadzora. Dojam je moj, učestvujem u radu Komisije za evropske integracije, da je Parlament na periferiji tog toka. To nije dobro. Puno toga mi prepuštamo izvan odgovornosti koje stoje pred nama. Institucija Direkcije je odličan servis, osposobljena da radi servisne poslove i treba nam takva, međutim politička odgovornost za procese koji stoje pred Parlamentom kao zakonodavcom države mora da ima, između ostalog, i plan aktivnosti Parlamenta na evropskom putu, precizno šta, kako, na koji način. Mi gubimo vrijem, između ostalog, i na osposobljavanju nečega čemu smo se opredjelili da se servis u Parlamentu za parlamentarne potrebe evropskih integracija postavi na noge i funkcioniše, gubi se tu vrijeme, mudrujemo. Jesmo li mi posvećeni uopšte tom putu ili ga formaliziramo? I drugo, imamo li mi rezervno vrijeme koje možemo nadoknaditi ako izgubimo ovo? Apeliram i tražim da Parlament o tome na poseban način raspravlja. U našim dokumentima koji stoje, dokumentima ovoga Parlamenta, dokumentima Zajedničke komisije za evropske integracije stoje precizna određenja koja, između ostalog prema Poslovniku, ukazuju i na to da imamo odgovarajuću kontrolnu ulogu. Čega to kontrolnu ulogu? Sveli smo se na konstataciju, primili znanju. Nije to ono na čemu moramo ostati, suviše je važno i bitno za građane ove zemlje evropski put, ta perspektiva mora da se otvori praktičnim potezima. Govorili smo mi na Komisiji mnogo o tome, izostalo je ono što se zove ubjeđivanje građana da je taj put dinamiziran, da se realizira po planu i da se ostvaruju naše namjere. Puno toga je ostalo zamagljeno i ... raste kod ljudi. Mi smo dužni otvoriti perspektivu. Parlament je predstavnik građana i zato ja zagovaram da na Parlamentu definišemo naše rokove i zadatke na ovome putu. Vjerujem da je to nužno. Hvala. 88
Hvala. Poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa evo, zaista i jedan i drugi kolega koji su govorili prije mene najveći dio ove ideje koju sam htio kazati su već rekli. Dakle, Parlamentu se u tom, u tom suštinskom smislu treba vratiti kapacitet jer treba Parlament se izboriti za tu svoju vrstu kapaciteta da on promovira, vodi i da bude motor, ovaj, ovih procesa. Tačno je da ne rade svi isto, u pravu je kolegica Marković, dakle imate neke nivoe vlasti koji su jako efikasni na, u ispunjavanju svojih obaveza, imate mnoge druge koje, koji su tromi i spori, ali sveukupno proces u Bosni i Hercegovini nije u onoj dinamici u kojoj bismo mi trebali to vidjeti i u kojoj bi to građani Bosne i Hercegovine željeli vidjeti. Postoji jako puno, kako bih rekao, nekih inicijativa, želja, interesa da se nešto u tom smislu radi, međutim ne postoji još uvijek sistemsko, ne postoji ključna politička volja da se napravi taj sistemski pristup i da mi to svi, rekao bih, politički stavimo kao prioritet u našem djelovanju i da to se može osjetiti da to daje određenu vrstu rezultata. Jedna od aktivnosti koju sam evo i ja kao poslanik u zadnje vrijeme radio i koju sam evo danas i informisao, ovaj, sve nas ovdje, je na neki način pravljenje jednog šireg, rekao bih, nadstranačkog bloka, grupe ljudi koja istinski želi da se bavi ovim pitanjima, jer vidimo, evo danas kroz nekoliko ovih prethodnih diskusija, mi govorimo istim jezikom, samo je važno da u tom smislu imamo tu jednu platformu u kojoj ćemo, osim toga što jesu izabrani zastupnici na svim nivoima, otvriti mogućnost da u ovaj proces bude uključeno u najširem smislu društvo, dakle civilno društvo, nevladine organizacije, mediji, akademska zajednica. Jer tačno je da, pogotovo u zadnje vrijeme, kako ljudi ne osjete konkretno ..., ne osjete konkretnu korist od ovoga našeg, od ova naše velike priče o evropskim integracijama, počinje na neki način da i u njima se rađa neka vrsta euroskepticizma, pa ljudi kažu – pa dobro, to nije ono što smo se mi nadali, to nije ono što smo mi očekivali. Ljudi žele da kroz tu, kroz to naše, našu priču i približavanje EU vide konkretnije, da imaju više pravne države, da imaju više posla, da imaju bolji status, da bolje žive. Tako da u tom smislu je potrebno da nađemo način kako ćemo te ljude, dakle cjelokupno društvo, uključiti u ove sve procese. I evo, ja sam, onaj, spomenuo sam već to da se, na neki način, evo rađa i platforma u kojoj ćemo imati jednu vrstu nadstranačke aktivnosti u kojoj ćemo imati mogućnost da budu uključeni svi oni koji istinski žele da rade na ovim pitanjima i da se otvori mogućnost da oni koji znaju ove procese dobiju platformu gdje će moći doći i na jednom mjestu ponuditi to svoje znanje, kapacitete, iskustva. Recimo to su predstavnici ovih važnih nevladinih organizacija, civilnog društva, akademske zajednice, itd. I ono što bi, evo kao zaključak ovdje predložio, vi znate da sam ja na početku ovoga mandata, išao sam daleko, pa sam ono tražio da se na svakoj sjednici Parlamenta napravi informacija dokle smo, šta smo uradili između dvije sjednice. Na kraju je to ostalo da imamo svako tri mjeseca jednu informaciju. Dakle, ja bih podržao ovu inicijativu, odnosno ovaj prijedlog o kojem je govorio kolega Škaljić, da barem sad na početku, recimo, 2017. godine na prvoj sjednici koju ćemo imati u 2017. godini ugradite jednu posebnu tačku dnevnog reda, ako već nećemo napraviti posebnu sjednicu, da prodiskutujemo kako ćemo napraviti program rada na ispunjavanju uvjeta na evropskom putu i šta je tu uloga Parlamenta. Dakle, da svako od nas preuzme na sebe tu vrstu odgovornosti i da ustvari to nam bude neki hodogram, da se njega pridržavamo i da na kraju, ako ne možda na pola godine, barem onda da na kraju 2017. godine ponovo vidimo gdje smo, šta smo, ko je šta uradio i ko bi trebao, koje bi se stvari trebale 89 posebno afirmisati. Tako da, evo predlažem taj zaključak, ako treba mogu ga i napisati, ali mislim da je jasno to. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ispravak krivog navoda, nemam drugačije kako, dakle ja sam vidjela danas ovaj jedan dokument koji se zove neformalna grupa, ili mi se čini. ____________(?) Blok za Evropu. Da, pa dobro, neformalna grupa pod nazivom – Blok za Evropu. E sad bi, ovaj, volila zaista da mi o tome malo progovorimo ovdje. Dakle, imamo Komisiju za evropske integracije i vidimo da ona ima problema u svom radu, i da je treba ojačati, i da joj treba pomoći, i da bi trebalo to da bude jedno od značajnijih mjesta za odlučivanje o ovim stvarima. Imamo drugu grupu koja je vezana za ... zajedno sa Evropskom komisijom, imamo, znači na ruci nam je Direkcija za evropske integracije i sad gospodin Šepić, ja bi voljela, pošto se u dva navrata pomenula se ta nova grupa, ko su ti ljudi, kako se oni, je li to, šta je, kakav je sistem odlučivanja, čime se oni eksplicite bave, kako, to je neformalna grupa ... može da priđe ko god hoće? I vrlo je zanimljivo imamo neiskorištene postojeće kapacitete koje smo formirali za ovo, a formiramo nove grupe. Da vidimo, da se ne rasplinimo ionako nismo još sistematizovali poslove na ovome. Dobro je imati što vijše tijela koja tretiraju određenu materiju, ali ne treba imati previše da budu smetnja jedni drugima. Ja bih zaista zamolila da Vi kažete nekoliko riječi o tome, tim prije što vidim da ste Vi lider te neformalne grupe ... /smijeh u sali/
Hvala. Pošto nemamo više prijavljenih prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 90 Molim?
Hajmo dalje ...
Pa ništa, vidite radi se o neformalno, to nije nikakva institucionalna stvar, znači to je do gospodina Šepića hoće li se javiti da odgovori ili ne, nije, znači nema nikakvu institucionalnu težinu. Tačka 14., [[zajednička diskusija]] Molim vas za pažnju. Ad. 14. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 30.06.2016. godine, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-2639/16, od 14.10.2016. godine
Poštovani predsjedavajući. Obzirom da, evo rijetko mi diskutujemo po ovim tačkama, ni danas ja nemam nešto, onaj, ali imam po pitanju ovog, ove 16. tačke, znači – Davanje saglasnosti vezano za razvoj konkurentnosti u ruralnim područjima, pogotovu što smo jutros, odnosno danas imali nekoliko pitanja vezanih za povlačenje sredstava iz IPA fondova. Ja ne znam kako bih nazvao ovaj naš rad, da li je ovo u redu, nije u redu, u kojoj fazi. Pazi, mi dajemo danas saglasnost za dizanje kredita za ruralni razvoj, a trebamo da usvojimo par strategija i da onda omogućimo dobijanje sredstava ili apliciranje prema IPA fondovima gdje za ruralni razvoj i poljoprivredu svake godine gubimo između 15 i 20 miliona maraka. Ne znam kako bi ovaj naš ..., doista ovaj naš postupak nazvao, razumijem sve da su to i riječi, dosta će biti stvari oko prenosa nadležnosti, ali jednostavno ovo, u najmanju ruku, nema smisla, dižemo kredite za nešto što možemo dobiti džaba samo da ispoštujemo određene propise. Zahvaljujem se.
Hvala Vam. Ima li, nemamo dalje prijavljenih za diskusiju. Ovim zatvaram sjednicu i za 15 minuta ćemo pristupiti glasanju. [[zajednička diskusija]] Za 15 minuta ćemo pristupiti glasanju.
Samo riječ kratko povodom 5. tačke. Imam jedan prijedlog povodom 5. tačke.
/nije uključen mikrofon/
Nemoj, nemoj da ga srušimo. Daj samo kratko, molim te.
Srušićemo ovo.
Nemoj, nemoj da rušimo ... amandmansku fazu ponovo, da ga vratimo u amandmansku fazu ponovo.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, nema veze. 93
Dobro, idemo nas tačku 5. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2091/16, od 02.08.2016. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 5, protiv 31, uzdržanih 3. Znači ne postoji opšta većina, Prijedlog zakona nije usvojen u drugom čitanju. Tačka 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-2194/16, od 05.08.2016. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 28, protiv 6, uzdržanih 5. Postoji entitetska i opšta većina, usvojili smo Prijedlog zakona. Tačka 7. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 26, protiv 1, uzdržanih 12. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Prijedlog zakona. Idemo na tačku 8. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2509/16, od 28.09.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 26, protiv 5, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Tačka 9. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16, od 11.10.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 21, protiv 9, uzdržanih 9. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Je li idemo odmah u drugi krug glasanja? Idemo u drugi krug glasanja. Za 22, protiv 9, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, prošao Zakon u prvom čitanju. Tačka 11. – Izvještaj – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu – Praćenje realizacije preporuka revizije učinka – podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-16-1-2008/16, od 25.07.2016. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 94 Za 33, protiv nema, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Izvještaj. Sada glasamo o usvajanju prijedloga zaključka poslanika Nikole Lovrinovića. Za 28, protiv 6, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, zaključak je usvojen. [[zajednička diskusija]] Je li ima zahtjev za ponavljanje? Ne. Tačka 12. – Informacija o direktnim stranim investicijama u Bosni i Hercegovini u 2015. i Izvještaj o aktivnostima Agencije za unapređenje stranih investicija na promociji direktnih stranih investicija u Bosni i Hercegovini u 2015., materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01-50-1-15-24/16, od 16.09.2016. (realizacija poslaničke inicijative usvojene na 24. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 03.02. 2016. godine). Glasamo o primanju k znanju Informacije i Izvještaja. Za 20, protiv 12, uzdržanih 7. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Informaciju i Izvještaj, odnosno primili smo k znanju. Tačka 13. – Materijal Direkcije za evropske integracije BiH: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu, b) Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2015, DIO A – Obaveze institucija Bosne i Hercegovine, c) Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2015, DIO B – Obaveze institucija entiteta, Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine i kantona, d) Izvještaj o napretku u sprovođenju Akcionog plana za realizaciju Reformske agende za nivo Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-853- 1/15, od 21.09.2016. (realizacija poslaničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015. godine, i na 19. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 28.10.2015. godine). Glasamo o primanju k znanju Informacije i izvještaja. Za 27, protiv 2, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Informaciju, odnosno primili smo k znanju Informaciju i izvještaje. Sada glasamo o usvajanju prijedloga zaključka Zajedničke komisije za evropske integracije. Za 29, protiv 1, uzdržanih 9. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo prijedlog zaključka Komisije. 95 Idemo na glasanje o usvajanju prijedloga zaključka poslanika Senada Šepića, koji glasi: – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Kolegijum Doma da u pripremi Plana rada Doma u 2017. godini na početku godine organizuje posebnu sjednicu ili tačku dnevnog reda posvećenu planu rada Parlamentarne skupštine BiH u 2017. o temi „Uloga Parlamentarne skupštine u ispunjavanju uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu“. Znači glasamo o prijedlogu zaključka. Za 17, protiv 13, uzdržanih 9. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li u drugi krug glasanja? Idemo u drugi krug glasanja. Za 11, protiv 14, uzdržanih 14. Ne postoji opšta većina, zaključak nije prihvaćen. Idemo na tačku 14. – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 30.06.2016. godine, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-2639/16, od 14.10.2016. godine. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Za 26, protiv 3, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina, primili smo k znanju Informaciju. Tačka 15. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine). Glasamo o imenovanju Nikole Lovrinovića, Damira Arnauta i Đorđa Krčmara u Zajedničku komisiju. Za 22, protiv 7, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo imenovali Zajedničku komisiju, odnosno predstavnike iz Predstavničkog doma. Sada glasamo o prijedlogu da se o tačkama od 16. do 24. izjasnimo u paketu. Za 31, protiv 5, uzdržanih 3. Postoji opšta i entitetska većina, znači da glasamo o tačkama od 16. do 24. u paketu. Znači sada glasamo o tačkama od 16. do 24. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume. Za 33, protiv 1, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo tačke od 16. do 24. Zaključujem 37. sjednicu i napominjem da je sljedeća sjednica 30. novembra. Hvala vam. Sjednica završena u 18:40 sati.