Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 24. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednicu, potpredsjednika i nadležne članove Vlade. Ovom sjednicom ujedno započinje i redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje traje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i poslovnika, započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovinom.". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino". – Ujedno vas pozivam da odamo minutom šutnje počast svim palim za Hrvatsku, palim za domovinu, braniteljima Domovinskog rada i svim civilnim žrtvama Domovinskog rata u borbi i za slobodu Hrvatske. - Minuta šutnje. – Hvala vam. - Slava im. – Zapisnik 23. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 23. sjednice. Gospođe i gospode zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. U Konačnom prijedlogu dnevnog reda izostavio sam i jednu točku i to: - Prijedlog Zakona o gradnji građevina namijenjen održavanju Svjetskog rukometnog prvenstva za muškarce 2009. godine sa Konačnim prijedlogom zakona. Jer je navedenu točku predlagatelj povukao iz procedure. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam tri nove točke i to: 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice o interoperabilnom pružanju europskih prekograničnih elektroničkih usluga javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima (IDABC), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 616., 2. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti, drugo čitanje P.Z. br. 516., 3. Prijedlog Zakona o popisima birača, prvo čitanje P.Z. br. 615. Članak 205. poslovnika određuje da se najprije određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U Konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama, 1., 2. i 9. i pod točkama 11. i 24. navedeni su zakoni za koji se predlaže donošenje po hitnom postupku. A to su: 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju godišnjeg Sporazuma o financiranju za 2006. godinu između Komisije europskih zajednica u ime Europske zajednice i Vlade Republike Hrvatske, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 611., 2. Prijedlog Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 612., 3. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o suradnji u sprječavanju širenja oružja za masovno uništenje, sustava njegove isporuke i materijala vezanih uz to morskim putem, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 507. Četvrto, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice o interoperabilnom pružanju europskih prekograničnih elektroničkih usluga javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima (IDABC), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. I peto, Prijedlog zakona o izjednačavanju mirovinskih primanja, državna mirovina, s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Napominjem da za zakon naveden u konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 2. nosi oznaku P.Z.E.-a pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo, a to je Prijedlog zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, s Konačnim prijedlogom zakona. Isto tako o primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o suradnji u sprječavanju širenja oružja za masovno uništenje sustava i njegove isporuke i materijala vezanih uz to morskim putem odlučili smo na 20. sjednici. Dakle imamo raspraviti o primjeni ili ne primjeni hitnog postupka za tri preostala predložena prijedloga zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona, ova tri? Nema. Molim ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ova preostala tri zakona predložena po hitnom postupku? Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, bez obzira što se ne glasuje o zakonu pod točkom 2. on dovodi u pitanje egzistenciju svakog drugog geodeta i mislim da bi bilo dobro da ide u redovnu proceduru.
Ne može se ići u redovnu proceduru kada je to rekao sam, članak 161. Molim uključimo se radi glasovanja. Prvo da u tvrdimo kvorum. 85 nazočno, dakle imamo kvorum. Možemo glasovati. Prvo ćemo glasovati za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu između komisije europskih zajednica u ime Europske zajednice i Vlade Republike Hrvatske. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 86 glasova za, 5 suzdržanih, ovaj zakon ide po hitnom postupku. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice o interoperabilnom pružanju europskih prekograničnih elektroničkih usluga javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 84 glasa za i 2 suzdržana i ovaj prijedlog zakona ide, uvršten je po hitnom postupku. I treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izjednačavanju mirovinskih primanja, državna mirovina koji je predložio Klub zastupnika SDP-a. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 36 za primjenu hitnog postupka, 3 suzdržana, 50 protiv, ide u redovni postupak. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu podnio je 22. siječnja ove godine Klub zastupnika HSP-a. Klub zastupnika HSP-a 4. srpnja 2006. godine dostavio mi je interpelaciju o radu Vladi i drugih mjerodavnih tijela Hrvatskog sabora o sankcioniranju utvrđenih nezakonitosti u pretvorbi i privatizaciji od 15. prosinca 2005. godine. Pismom od 14. srpnja 2006. godine obavijestio sam Klub zastupnika HSP-a da navedenu interpelaciju ne mogu uputiti u proceduru jer nije sačinjena u skladu sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora, jer interpelacijom se može otvoriti rasprava samo o radu Vlade u cjelini ili pojedinim odlukama Vlade ili ministarstva ako one odstupaju od općeg stajališta Vlade ili bi ministarstvo u provođenju zakona ili utvrđene politike, a interpelacijom se ne može otvoriti rasprava o radu drugih tijela što je Klub zastupnika HSP-a predložio u svom prvom prijedlogu za interpelaciju. Sukladno članku 190. stavak 2. Poslovnika, interpelacija se može podnijeti i kada zastupnik nije zadovoljan ni naknadnim dopunskim pisanim odgovorom Vlade ili člana Vlade na postavljeno zastupničko pitanje. Uz predloženu interpelaciju dostavljena su i dva odgovora Vlade na zastupnička pitanja zastupnika Pere Kovačevića i to na dopunsko zastupničko pitanje u svezi pretvorbe i privatizacije Tvornice duhana Zagreb i odgovor na zastupničko pitanje u svezi pretvorbe i privatizacije "NAMA"-e d.d. u stečaju. Zastupnik Pero Kovačević nije izrazio nezadovoljstvo dobivenim odgovorom na dopunsko zastupničko pitanje ni odgovorom na zastupničko pitanje. Napominjem da Klub zastupnika HSP-a unatoč pismo koje sam obrazložio zašto ne mogu interpelaciju uputiti u saborsku proceduru na 22. sjednicu stavlja prigovor na dnevni red zbog neuvrštavanja u dnevni red te točke. Tada sam zatražio mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav o tome da li je podnesena interpelacija podnesena u skladu sa Poslovnikom. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav dostavio je mišljenje 17. listopada 2006. godine u kome navodi da interpelacija nije podnesena u skladu sa Poslovnikom. Ovo mišljenje Hrvatski sabor je prihvatio na 23. sjednici. Iza toga Klub zastupnika HSP-a u 3 navrata upućuje mi interpelaciju o radu Vlade na provedbi zaključaka Hrvatskog sabora o sankcioniranju utvrđenih nezakonitosti u pretvorbi i privatizaciji od 15. prosinca 2005. godine i to 18. listopada 2006. godine, 31. listopada 2006. i 12. siječnja 2007. godine. Svaki puta upozorio sam Klub zastupnika HSP-a zašto po mom stajalištu interpelaciju ne mogu uputiti u saborsku proceduru jer navedeni akti nisu bili sačinjeni u skladu sa člankom 190. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora na koji se je klub zastupnika pozivao. Članak 190. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora utvrđuje da se interpelacija može podnijeti i kada zastupnik nije zadovoljan ni naknadnim dopunskim pisanim odgovorom Vlade ili člana Vlade na postavljeno pitanje. Klub zastupnika HSP-a kao razlog podnošenja interpelacije navodi nezadovoljstvo zastupnika Pere Kovačevića odgovorom Vlade na dopunsko zastupničko pitanje koje se ne odnosi na provedbu zaključaka Hrvatskog sabora od 15. prosinca već 2005. već na pretvorbu i privatizaciju tvornice duhana "Duhan". Osim navedenoga, uz interpelaciju koju ste dostavili 12. siječnja 2007. godine nema originalnog potpisa zastupnika i u njemu se nalazi i ime preminulog zastupnika Josipa Sudeca koji je bio svojedobno potpisao ranije interpelaciju. Iz navedenih razloga po mom stajalištu prigovor na dnevni red je, nije opravdan jer ne postoje poslovničke pretpostavke da se ova točka uvrsti u dnevni red. Poštovani zastupnik Pero Kovačević u ime predlagatelja interpelacije. Izvolite.
A poštovani gospodine predsjedniče, u ime Kluba HSP-a moram kazati da ovo što ste kazali nije točno. Naime, mi smo dali prigovor i na neuvrštavanje interpelacije i za prošlu 23. sjednicu. Niti ste odgovorili niti je dato Odboru za Ustav i Poslovnik. Prema tome, interpelacija je napravljena prema odredbama Poslovnika. U odgovoru je bilo rečeno da Vlada ništa nije, dakle, nijedan postupak nije pokrenut prema zaključcima Hrvatskoga sabora vezano za poništenje privatizacije u cjelini. I ne mogu prihvatiti vaše proizvoljno tumačenje. Očito je vaša nakana da ta točka ne dođe na dnevni red i tražim u ime kluba da o tome raspravi Odbor za Ustav i Poslovnik. Jer interpelacija koja je predviđena za 23. sjednicu napravljena prema stajalištu Odbora za Ustav i Poslovnik i vaše obrazloženje ne mogu prihvatiti. Hvala.
Hvala. U redu, prihvaćam. Molim da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav arbitrira u ovom prijeporu oko primjene Poslovnika. Drugih pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku Poslovnika, članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Pod točkom 12. uvršten je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti, drugo čitanje. I pod točkom 13. uvršten je Prijedlog zakona o popisima birača, prvo čitanje. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje neke od predloženih točaka u dnevni red? Neke od predloženih točaka u dnevni red? Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Naime, mi nemamo prigovor na neke od točaka koje su uvrštene kao Klub HSS-a nego predlažemo jedan prijedlog zaključka kojim bi se Vlada Republike Hrvatske obavezala na podnošenje detaljnog izvješća o zagađenju zraka u Sisku i broju ekoloških incidenata iz rafinerije. Ali jednako tako i za donošenje mjera za sprječavanje istih. Naime, Zakon o zaštiti zraka je donijet 2004. godine. Opće je poznato kako su brojni ekološki incidentni se dogodili u Sisku. Taj Zakon također i omogućava da se onaj koji zagađuje zrak onemogući na način da mu inspekcija zabrani rad. Svjedoci smo kako su se brojne udruge organizirale i civilno društvo u Sisku. Ja mislim da bi tome se trebao posvetiti i Sabor jer je 2005. godine 51 put došlo do prekoračenja koncentracije srednje dnevne vrijednosti sumpornog vodika. Ove prošle godine čak preko 100 puta. Mi smo taj prijedlog zaključka uputili sa obrazloženjem. Smatramo da bi nas Vlada trebala upoznati sa stanjem i da bi trebala predložiti mjere za sprječavanjem istih. Sakupili smo i potpise saborskih zastupnika kako bi ovaj prijedlog zaključka bio uvršten u ovu sjednicu po hitnoj proceduri pa ću vam ja to sada i predati.
Dobro. To je sada primljeno. Ovo trenutka se ne može o tome odlučivati istog trenutka. To ćemo naknadno, naknadno ćemo raspraviti o ovom prijedlogu. Što je sada? Je li sad u redu? Naknadno ćemo ovaj prijedlog zaključka predložiti na uvrštavanje u dnevni red. Molim da ga se distribuira. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bi sad trebao objaviti cijeli predloženi dnevni red. Predlažem ako se slažete kao što je uobičajeno da ne čitam cijeli dnevni red, nego da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu zakona. Hvala. Dnevni red je usvojen. Gospođe i gospodo zastupnici ja bih prvo sukladno članku 204. stavak 2. predložio dopunu dnevnog reda sa dvije točke. Jedna je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. To je hitni postupak. I drugo je Prijedlog zaključka kojom se Vlada RH obvezuje na podnošenje detaljnog izvješća o zagađenju zraka u Sisku i broju ekoloških incidenata iz rafinerije nafte te donošenje mjera za sprečavanje istih. Predlagatelj Klub zastupnika HSS-a. Sukladno 205. Poslovnika odlučuje se da se o prijedlogu, da se pojedini zakon donese po hitnom postupku odlučujem. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka ovog Prijedloga zakona oko, izmjeni i dopuni Zakona o pravima državnih dužnosnika? Nema. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 77 glasova za, 1 suzdržanim i 2 protiv i ovaj Prijedlog Konačni zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na Prijedlog ovog zaključka Kluba zastupnika HSS-a za uvrštenje u dnevni red? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Predlažem gospodine predsjedniče da se zbog velikog broja amandmana na neke ovdje predložene zakone da se glasuje dizanjem ruku jer ide brže. To je mnogo efikasnije.
Hvala. Je. Što je je. Gospođe i gospodo molim uključimo se da utvrdimo kvorum. Neki se nisu uključili. Sada imamo izgleda kvorum. Molim? Da čujem. Recite. Polako, polako. 79, dobro. gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavak 2. poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda sljedećim točkama. I to 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o financiranju usuglašenog između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske o dodjeli pomoći iz instrumenta za pretpristupnu strukturnu politiku za sljedeću mjeru pripreme liste projekata za instrument za pretpristupnu pomoć u sektoru zaštite okoliša u Zagrebu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, 2. Prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o financiranju usuglašenog između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske o dodjeli pomoći iz instrumenata za pretpristupnu strukturnu politiku za sljedeću mjeru regionalni centar za gospodarenje otpadom Bikarac u Šibensko-kninskoj županiji, 3. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o financiranju usuglašenog između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske o dodjeli pomoći iz instrumenta za pretpristupnu strukturnu politiku za sljedeću mjeru pripreme liste projekata za instrument za pretpristupnu pomoć i sektoru prometa, 4. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provođenju odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske od 12. svibnja '98. s Konačnim prijedlogom zakona, 5. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor i 6. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu. To je dakle 6 prijedloga za donošenje po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja nekoga od predloženih zakona? Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Pa imam primjedbu u ime kluba HSS-a u vezi hitnog postupka kod Zakona o izboru zastupnika. Prema svim naznakama mi smo u izbornoj godini i prema Ustavnom zakonu u izbornoj godini, tj. najmanje godinu dana prije izbora takove zakone ne bi smjeli razmatrati u Saboru. Pa da li to znači da se izbori odgađaju za iduću godinu ili smo mi u koliziji sa ovim rokom kada govorimo da ne bi trebali zakone koji direktno utječu na izbore u izbornoj godini mijenjati, odnosno donositi?
Prema članku 4. Ustavnog zakona za provedbu Ustava iz 2001. godine intervencija u izborno zakonodavstvo nije dopuštena, bila bi protuustavna, bila protiv Ustavnoga zakona ako bi se te intervencije pokušale napraviti ili napravile godinu dana prije održavanja izbora redovnih izbora za Hrvatski sabor. Ovaj hrvatski, saziv Hrvatskog sabora konstituiran je 12. prosinca, 22. prosinca 2003. godine i 20. veljače 2008. godine i u skladu sa Ustavnim zakonom člankom 4. je moguće održati izbore najkasnije 20. veljače 2008. godine. Stoga i intervencija u izborno zakonodavstvo je u skladu sa člankom 4. Ustavnog zakona za provedbu ustavnog zakona do 20. veljače ove godine. Sada je, danas, 2. Dakle do 20. veljače Hrvatski sabor će se kretati u okviru Ustavnog zakona za provedbu Ustava i Ustava za donošenje izbornog zakonodavstva. Nakon toga kada bi nakon 20. veljače ove godine ne bismo smjeli ići u nikakvu intervenciju u izborno zakonodavstvo. Izborno zakonodavstvo je Zakon o izborima zastupnika, Zakon o izbornim jedinicama. Može se u šire smislu podrazumijevati i oko, Zakon o popisu birača, Zakon o Državnom izbornom povjerenstvu koje je sada na dnevnom redu. Zakon o popisu birača bio je u prvom čitanju. Vlada bi trebala ako danas usvojimo zaključak da ide u drugo čitanje idući tjedan pripremiti taj zakon i idući tjedan bi ga mi i konačno usvojili Zakon o popisima birača. Ima li dakle još netko primjedbu na? Nema. Onda moramo glasovati. A izbori će biti u studenom ove godine. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma o financiranju usuglašenog između Europske komisije i Vlade o dodjeli pomoći, ja ću to malo skratiti, za, ja ću to malo, bolje da skratim, to je za Prijedlog zakona broj 620. Jer. Možemo glasovati. Rezultat? 76 za, 4 suzdržana. Ide u dnevni red po hitnom postupku. Drugi je isto taj prijedlog zakona o potvrđivanju, odnosni se na tu strukturalnu pomoć u Šibensko-kninskoj županiji broj 621. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 83 za, 2 suzdržana. Ide. Onda 622. Možemo glasovati. Rezultat? 73 glasa za i 4 suzdržana. Hitni postupak. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provođenju odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske od 12. svibnja 98. Molim glasovati. Rezultat? 78 glasova za, 5 suzdržanih, 2 protiv. Ide po hitnom postupku. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 74 glasa za, 6 suzdržanih, 7 protiv. Ide po hitnom postupku. I konačno, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu Republike Hrvatske. Molim uključimo se. Rezultat? Sa 77 glasova za, 3 suzdržana i 5 protiv. I ovaj zakon ide po hitnom postupku. Dopuna dnevnog reda time je utvrđena. Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici za čas ćemo prekinuti raspravu o ovom izvješću o uredbama pa bih predložio dopunu dnevnog reda ove sjednice sa 4 točke: Konačni prijedlog zakona o popisima birača, drugo čitanje, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt integracije trgovine i transporta, hitni postupak, Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnim stečevinama Europske unije za 2007. godinu, dodatak a) Nacionalnom programu Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji u 2007. godini. I 4. Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e. Imamo samo u pogledu jednog Prijedloga zakona prijedlog da se donese po hitnom postupku. To je ovaj Zakon o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt integracije trgovine i transporta. Predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a Luka Bebić, izvolite.
Predlažem gospodine predsjedniče da se glasovanje obavi oko uvrštavanja u dnevni red dizanjem ruku jer mnogi zastupnici su prijavili da nisu ponijeli ili su zaboravili ponijeti ključiće.
Dobro. Prijedlog je tu. Molim, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 85 glasova uvršten u dnevni red ovaj Prijedlog zakona po hitnom postupku. Ima li tko primjedbi na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Ove 3. Nema. Napominjem da je u dnevni red uvršten Prijedlog o iskazivanju nepovjerenja ministru gospodarstva, rada i poduzetništva Vlade Republike Hrvatske Branku Vukeliću. Predlagatelj je 31 zastupnik Kluba zastupnika SDP-a. I sukladno članku 113. Poslovnika po sili Poslovnika se odmah drži da je uvršten takav prijedlog u dnevni red i o tome ćemo u skladu sa Poslovnikom raspraviti i glasovati u nastavku ove sjednice koju zakazujem, koju nastavljamo za idući tjedan iz toga razloga što imamo još, u, niz prijedloga zakona za koje postoji pretpostavke da se rasprave od onih izvješća pa do Zakona Kluba zastupnika SDP-a: izjednačavanje mirovinskih primanja radnika, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o političkim strankama Kluba zastupnika HSP-a, Zakona o osnovnom školstvu predlagatelja zastupnika Željka Pavlica. Izmjeni i dopuni Zakona o hrvatskom državljanstvu zastupnika Nikole Vuljanića, Zakona o strancima također istog zastupnika, izmjeni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga Kluba zastupnika HSP-a. Izmjene zakona, dopune zakona obiteljskoga Kluba zastupnika HSS-a, Izmjene i dopune Zakona o radu zastupnice Đurđe Adlešić, Zakona o pravobranitelju za umirovljenike i starije osobe i tako dalje i tako dalje. Još ima dakle zakona koje bi, koje treba raspraviti osim ovoga, rasprave i glasovanja o iskazivanju nepovjerenja ministru gospodarstva. Gospodo i dame, uključimo se da utvrdimo kvorum. Hvala. Imamo kvorum. 89 nazočnih. Imamo kvorum. Prvo bih sukladno članku 204. poslovnika predložio dopunu dnevnog reda sa jednom točkom. To je Prijedlog liste kandidata za izbor suca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Ima li tko od zastupnika primjedbe na uvrštenje ove točke na dnevni red? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sad idemo na, prelazimo na glasovanje.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, premijeru, članovi Vlade. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa koje je u prosincu objavilo rang listu prihvaćenih znanstvenih projekata za čije je financiranje u 2007. godini predviđeno 142,5 milijona. Iako je najavljena stroga selekcija i povećanje znanstvenog rada, jasnoća i transparentnost znanstvenici upozoravaju na nepravilnosti, propuste, sukobe interesa i sumnjive kriterije vrednovanja. Postupak evaloacije znanstvenih projekata bio je opterećen flagrantnim sukobom interesa, članovi prosudbenih skupina, dakle oni koji su vrednovali i rangirali projekte ujedno su i voditelji prihvaćenih za financiranje projekata. Recenzija na osnovu kojih su projekti odobravani rađena je po principu ja tebi ti meni jer su zaista projekte dobili doslovce svi članovi povjerenstva i ljudi oko njih. Kako polučiti interakciju znanosti i gospodarstva i povećati izvoz ako takvi projekti nisu prepoznati i financirani? Šećerna repa. Cijeli dan u Parlamentu smo tvrdili da je to kultura u ratarstvu bez koje će seljaci i šećerane propasti. Šećer najznačajniji izvozni proizvod, EU ga planira kao temelj proizvodnje bioetanola. Istovremeno prosudbena skupina profesora iste katedre proglašava nekompetentnim i nedovoljno stručnim iako iza njega stoji višegodišnji selekcijski rad s više priznatih u praksi primijenjenih kultivara koji su danas na 50% površina. Kako to nije jedini primjer ministre pitam kako mislite ispraviti štete nanijete ovakvim dugogodišnjim projektima dvostruko namijenjenih izvozu jer se izvozilo sjeme i izvozi se šećer i što ćete poduzeti protiv onih za koje je više nego očito da su u sukobu interesa?
Hvala. Ministar Dragan Primorac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Ja ću vam kao i sam znanstvenik odgovoriti vrlo jasno i mislim da nakon ovoga, da će biti saborskim zastupnicima jasno sve glede znanstvenih projekata u Republici Hrvatskoj. Ovo je prvi put od samostalnosti Hrvatske države da su znanstveni projekti i recenzije odvojeni od politike. Kao prvi ministar koji nije sudjelovao u radu niti jednog tijela, niti jednu odluku donio, niti je član državnog, državni tajnik ili pomoćnik sudjelovao u recenzijama projekata. Ono što je Hrvatska napravila, napravila je ono što je tražila od nje Europska unija, a to je prosudbene skupine koji su potpuno neovisni politički od bilo koje strukture, pogotovo od ministarstva koji su formirani ja bih rekao kroz šest znanstvenih vijeća su znanstvenici neovisni iz Republike Hrvatske po kriterijima koje je postavilo Nacionalno vijeće, znači saborsko tijelo, Nacionalno vijeće za znanost. Znači ministarstvo je samo služilo kao servis provodeći jedan postupak koji je potpuno isti postupcima koji se provode u bilo kojoj zemlji zapadne demokracije. Što se dogodilo? Jedan od ključnih problema i možda najvećih napredaka hrvatske znanosti što je broj odbijenih projekata gotovo došlo do 30%. Hrvatska je tijekom recenzije, prošle recenzije imala prolaznost gotovo 90% što je bila jedna od najvećih zamjerki cjelokupnoj znanstvenoj zajednici u Republici Hrvatskoj. Znači sad smo uspjeli sniziti prolaznost i odbiti gotovo 30% projekata što je Hrvatsku stavilo otprilike na prolaznost 70%, ali treba ići dalje još otprilike 10% posla ako želimo biti otprilike kao neke članice Europske unije. Ono što je iznimno važno reći je da niti ministarstvo, niti bilo tko od nas ne može sudjelovati u recenzijama. Tamo negdje otprilike 2002. godine kad je rađena prva velika recenzija znanstvenih projekata većina znanstvenih projekata imala je jednu recenziju. Sada je svaki projekt imao najmanje dvije recenzije, a oko 30 do 40% čak tri recenzije. Ono što je napravilo ovako veliku selektivnost, što je dalo veliku glavobolju hrvatskih znanstvenicima je uključenje 30% inozemnih recezenata Amerikanaca, Kanađana, Izraelaca, Nijemaca koji naravno da su jači, selektivniji i odbijali su ono što nisu prema svjetskim kriterijima. Ako se dogodilo da netko iz prosudbene skupine je bio sam recezent i dao sam sebi projekt on će odgovarati. Mi sada to tražimo i nismo uspjeli naći jedan jedini slučaj da je sam sebi netko radio recenziju. I sad se postavlja ključno pitanje što raditi sa najboljim znanstvenicima u Hrvatskoj? Da li oni mogu sjediti u prosudbenim skupinama? Ako neće sjediti u prosudbenim skupinama to znači da će sjediti neki drugi koji su lošiji od njih i odlučivati o sudbinama hrvatske znanosti. Međutim, ovdje se postavlja još jedno pitanje. Vi imate u Americi nobelovce koji sjede u prosudbenim skupinama, ali ne odlučuju o svojim vlastitim projektima. Tako je bilo u Hrvatskoj i mi radimo jednu internu, jer naravno ljudi koji su nezadovoljni je dio njih koji nije prošao znanstveni projekt i oni ne usmjeruju svoje strelice prema ministarstvu jer znaju da ministarstvo nije sudjelovalo u recenzijama, ali bez obzira mi smo napravili unutarnju ja bih rekao jednu evaloaciju i ako se nađe da je bilo tko bio, znači ne iz ministarstva nego iz prosudbenih skupina koji su sastavnice hrvatskih sveučilišta ili akademske zajednice on će za to biti odgovoran. Evo, to je moj odgovor na vaše pitanje.
Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Ministre hvala lijepo, ali mislim da predsjednici i članovi prosudbenih skupina ne bi smjeli biti nositelji programa. Osim toga greške su rađene da se tražila kandidatura programa, a onda su se izvlačili pojedini projekti iz tih programa i zaista moralo bi se voditi računa. Ne tvrdim da je ministarstvo u tome krivo, da zaista razdvojimo to i da se uvažavaju recenzije i da se vodi računa tko su recenzenti jer imam radove gdje su strani recenzenti dali odbijenicu, ali uprkos toga su zaista ti projekti prošli u Hrvatskoj jer se onda tražila domaća recenzija, brza recenzija koja je dala prolaznost takvim projektima. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Pitam ministricu pravosuđa gospođu Anu Lovrin. Poštovana ministrice, poznato je da su zgrade sudova u Hrvatskoj u relativno lošem stanju pitam sad, odnosno pitam vas što se čini kako bi sudovi mogli raditi u uvjetnijim prostorima nego sada? Osobito me zanima a u sklopu cjelovite obnove Vukovara dokle je došlo s obnovom tamošnjeg suda? Hvala.
Ministrica Lovrin!
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, gospodine zastupniče! Naravno da je jedan od glavnih poslova Ministarstva pravosuđa osiguranje materijalnih uvjeta za rad sudova i državnih odvjetništava. Naravno i da su potrebe za uređenjem zgrada sudova velike i da se provodi uređenje zgrada sudova i osiguranje materijalnih uvjeta sukladno mogućnostima proračuna. Posebno se iskazuju velike potrebe u izgradnji i jačanju instalacija u zgradama sudova obzirom na snažnu i jaku informatizaciju sudova koju ova Vlada i ovo ministarstvo podržava zato što informatizacija pridonosi učinkovitosti rada pravosuđa i transparentnosti rada pravosuđa. A znamo da su učinkovitost i transparentnost i informatizacija jedan od glavnih alata rekla bih u antikoruptivnoj borbi odnosno u prevenciji korupcije. Naravno i same zgrade u građevinskom smislu u proračunu za 2007. godinu predviđeno je uređenje Trga pravde u Splitu i obnova, temeljita obnova zgrade suda u Osijeku. Što se tiče Vukovara, u Vukovaru je u tijeku uređenje zgrade suda. To je projekt koji je, koji iznosi otprilike 27 milijuna kuna. Projekt koji je vrlo zahtjevan, koji je bio srušen kao i cijeli grad Vukovar do temelja u ratu. Projekt zaštićen kao spomenik kulturne baštine čija je obnova bila vrlo zahtjevna ali moram sa zadovoljstvom ovdje reći da radovi teku prema planu i programu i da ja očekujem da ćemo mi u svibnju ove godine svi zajedno nazočiti otvaranju zgrade suda u Vukovaru, što grad Vukovar svakako i zaslužuje. Hvala.
Zastupnik Ivan Bagarić.
Poštovana ministrice! Zahvaljujem na vašem odgovoru a osobito me raduje da je završetak zgrade suda u Vukovaru pred samim krajem jer grad simbol Vukovar zaslužuje i reprezentativne državne institucije. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Irena Ahel. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministrice. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Kosor. Nedavno ste govorili u javnosti o pravima hrvatskih branitelja o povratu duga. Međutim, evo ja moram ispred branitelja Primorsko-goranske županije prenijeti da ono što su mediji o tome rekli da nije bilo dovoljno rečeno, da nije bilo definirano, da nije bilo dovoljno jasno preneseno pa stoga eto, u njihovo ime želim vas pitati da li će se ova godina početi sa prevođenjem prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja? I isto tako najavljeno je povrat duga hrvatskih branitelja prema zakonu iz 2001. godine stoga vas pitam doklen se s tim stiglo? Hvala vam lijepo.
Hvala. Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite!
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo zastupnice! Počet ću odmah sa izravnim odgovorom na vaše pitanje. Dakle, usklađivanje odnosno ono što mi zovemo prevođenje prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članova njihovih obitelji dakle, prevođenje prava prema zakonu koji je stupio na snagu 1. siječnja 2005. godine počinje ove godine, točnije u mjesecu svibnju. Dakle, sve u zakonskom roku. Budući da zakon propisuje da se to prevođenje mora obaviti u roku od 3 godine. Dakle, u ovoj godini su za to osigurana sredstva i prevođenje će se izvršiti kako rekoh u svibnju ove godine. Što se tiče povrata duga prema zakonu iz 2001. Zbog neispunjavanja odredbi toga zakona, vi znate da smo mi podijelili i u dogovoru sa braniteljima povrat toga duga na nekoliko godina. Prošle godine, ove godine također osiguran o 187 milijuna kuna u proračunu Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. I povrat toga duga ponavljam, prema zakonu iz 2001. za 2003. i početak 2004. dok je na snazi još bio taj zakon mi ćemo obaviti u dva dijela tijekom ove godine. Dakle, jedan dio u prvom polugodištu, drugi dio u drugom. Sve naravno u dogovoru sa Ministarstvom financija. Inače evo, za mirovinske i invalidske odnosno obiteljske mirovine osigurana su sredstva u iznosu od 3 milijarde 622 milijuna kuna u ovoj godini. I u taj iznose se ubraja naravno i sve ono, odnosno sve one obveze Vlada Republike Hrvatske prema Sporazumu o zbrinjavanju pripadnika HVO-a dakle, invalida odnosno obitelji, sporazumu koji smo potpisali sa Bosnom i Hercegovinom. Dakle, za sva ta prava odnosno za sve te obveze Vlada i ministarstva osigurana su sredstva i sve će biti izvršeno u roku kako je i predviđeno zakonom. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zastupnica Irena Ahel.
Zahvaljujem zaista na vrlo jasnom odgovoru i vjerujem da će s tim odgovorom biti zadovoljni svi branitelji. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Nevenka Majdanić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođo i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici! Pitanje upućujem ministrici Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva gospođi Marini Matulović-Dropulić. Poštovana gospođo ministrice, u posljednje vrijeme u javnim glasilima se često govori o kvaliteti zraka u pojedinim dijelovima Hrvatske. Zanima me osječko područje gdje je zahvaljujući mjerenju zraka poraslo zanimanje građana za kvalitetu zraka kojeg udišu. Možete li mi nešto reći o tim mjerenjima i uopće o tome što sve vaše ministarstvo poduzima na zaštiti zraka u Hrvatskoj?
Ministrica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa eto, ja moram reći da zainteresiranost građana što se tiče zaštite okoliša a isto tako i kvalitete zraka raste iz dana u dan proporcionalno mjerama koje se poduzimaju u našoj Vladi. Činjenica je da naše ministarstvo mjeri kvalitetu zraka na osam mjernih postaja koje je i postavljeno u Hrvatskoj ali je isto tako istina da pratimo i mjerenja na još 130 mjesta u Hrvatskoj. Mi preko PHARE programa do kraja 2008. godine imamo namjeru izgraditi još 14 tih mjernih postaja i te mjerne postaje sagradit će se i u gradovima i u nacionalnim parkovima i parkovima prirode ali i kraj velikih potencijalnih zagađivača. Ono što je važno reći to je da smo donijeli Zakon o zaštiti zraka, da smo donijeli trinaest podzakonskih akata što uredbi, što pravilnika i da je u izvješću Europske komisije za 2006. godinu napisano i jasno izviješteno da je što se tiče kvalitete zraka u Hrvatskoj učinjen znatan napredak. Prema tome, mi smo usuglasili i sve direktive koje smo morali riješiti i usuglasiti sa europskim pravilima i zbog toga i radi tih donesenih naših podzakonskih akata mi smo u 2006. godini počeli mjeriti i lebdeće čestice do 10 mikrona. To se sada prvi puta radi u Hrvatskoj jer naravno radilo se i u Europi a mi smo se sada s tim propisima usuglasili i to se događa sada, znači mjeri se i na mjernoj postaji u Osijeku. Radi se o prašini koju mi udišemo i koja se na svim mjernim postajama pojavljuje u određenim godišnjim periodima. Znači, radi se o kad je dugo suša, kad je velika koncentracija automobila jer se sve naše mjerne postaje nalaze na najosjetljivijim mjestima u pojedinim gradovima. Prema tome, događa se da kad nije bilo dugo kiše, kada se prašina skupila na cestama ili na pločnicima prometom se događaju se takve stvari. Tako i u Osijeku se dogodilo, međutim to samo u određenim periodima. Tu nema druge nego jednostavno se držati kad imamo sušne mjesece moramo prati ulice, moramo se držati čistoće i to je jedini način sprječavanja tih lebdećih čestica do 10 mikrona. Ostalih zagađenja što se tiče Osijeka nema. Najveći problem danas nam je u Sisku. To svi znamo i to traje već određeno vrijeme. Mi smo puno akcija poduzeli u tijeku tri godine ali jasno je da se ne može sve riješiti od danas do sutra i ukoliko će biti uvršteno u dnevni red zahtjev gospodina Peceka mi ćemo pripremiti kompletno izvješće. Na području Siska puno toga se radi ali naravno za sve treba određeno vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Hvala gospođo ministrice. Zadovoljna sam odgovorom.
Hvala. Poštovani zastupnik Ratko Gajica. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ću pitati predsjednika Vlade. Gospodine predsjedniče, prije puno vremena smo zaključili da je povrat imovine koja je bila na privremenom korištenju više-manje riješen iako je bilo zaostataka za koje smo se nadali da će biti brzo riješeni. To se nije dogodilo zbog razloga koji su neprihvatljivi i zbog podrške u institucijama zbog koje u konačnici ja postavljam ovo pitanje. Ja ću radi ilustracije navesti tri, četiri primjera. U biskupiji čovjek koji se zove Cvitak neće u svoju novu kuću tražeći da mu se priključi voda a u naselju niti vodovoda ima niti će u dogledno vrijeme biti građen. U Smilčiću dvojica ljudi Blažević i Trtak neće u svoju kuću jer ima neku svađu sa suprugom, drugi ne plaća struju, nije mu priključena jer ne plaća struju ni ovdje. U Donjoj Stubici čovjek izađe iz kuće, mjesecima čeka gotova kuća. S obzirom kažem da to ne može bez podrške ja pitam dokle će u ovako osjetljivim pitanjima barabe biti zakon s podrškom institucija ili pojedinaca iz tih institucija?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici! Vi ste dobro rekli na početku vašeg pitanja da smo to odavno riješili. I jesmo. Pitanje imovine, vlasništva jest neupitno. Ono je Ustavom zajamčeno. Hrvatska je demokratska pravna država koja to poštuje i koja to primjenjuje u praksi. Ovih par slučajeva koje ste vi nabrojili meni nisu poznati, pa bih vas ja molio s obzirom da i spadate u parlamentarnu većinu da sukladno našoj dosadašnjoj praksi kroz kanale kroz koje surađuje a to je znači ministarstvo ministra Kalmete, ako treba negdje pravno reagirati gospođe Lovrin da sukladno našoj dosadašnjoj praksi koja je dobro funkcionirala rješavamo te probleme ljudi. Ja ću reći ovdje, ako ste vi iskoristili ovaj aktualni sat da još jedanput propitkujete stajališta Vlade onda ću ja vrlo jasno reći. Pravna država se mora poštovati i ako netko ima riješeno pitanje ovdje a iz nekih osobnih razloga što ste rekli, nisam shvatio, sa ženom ili nema vode itd. to nećemo tolerirati. Ali tražim od vas ne da mi to na aktualnom satu kažete na što imate pravo nego sukladno našoj praksi da nas uputite, da donesete primjere koji ne funkcioniraju i mi ćemo to riješiti. Prema tome, još jedanput apsolutno privatno vlasništvo je neupitno i svako privatno vlasništvo bez obzira o kome se radi treba poštovati i to će institucije poštovati.
Zastupnik Ratko Gajica.
Ja razumijem gospodine predsjedniče vašu sugestiju ali ja sam mislio da ovo zaslužuje javno pitanje zbog nepodnošljivih ucjena koje se javljaju i zbog podrške takvim ucjenama.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite!
Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade gospođi Kosor. Kada ste preuzeli funkciju ministrice onda ste imenovali za svoje pomoćnike ljude koji su imali kaznenu prijavu. Vi ste za to znali, međutim tek onda kada je stvar došla u javnost odlučili ste smijeniti te ljude. Prije nekog vremena u ovom domu od strane zastupnika iz reda SDP-a upozoreni ste da donosite jedan zakon koji nije usuglašen sa Ustavom, dakle koji je protuustavan. Vi ste se na to uredno oglušili, zakon donijeli. Nakon toga vam je Ustavni sud rekao da je zakon protuustavan. I sada, na kraju imamo priču sa gospođom Cigelj. Njoj ste očigledno naredili da zatraži protuzakonitu obradu dijela udruga a onda ste nakon pritiska javnosti smijenili. To je pitanje glasa do kada će gospođo Kosor drugi plaćati zbog vaših grešaka.
Potpredsjednica Vlade ministrica Jadranka Kosor. Izvolite!
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče! Gospođo zastupnice, pa evo radom kako ste postavljali pitanje. Što se tiče pomoćnika koji su postavljeni na početku moga mandata odnosno mandata Vlade vi znate da su oni bili 5, 6 dana na toj funkciji. Čim smo doznali odnosno čim sam ja doznala naravno da su smijenjeni. Što se tiče pitanja o Zakonu, Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji je predložila Vlada a donio je Hrvatski sabor. Prema tome potpuno je netočno naravno ovo što tvrdite da sam ga donijela ja jer to je apsolutno u demokratskom društvu još uvijek nemoguće da jedna osoba donese zakon. Prema tome, ali i vi dobro znate da cijelo to vrijeme nije bilo prigovora na … [[Govornica je isključena, ne razumije se.]] djece dragovoljaca, djece hrvatskih ratnih vojnih invalida i djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. Ja vas podsjećam, dakle nije bilo primjedaba iz akademske zajednice. Vi ste koliko se sjećam kod glasovanja o tome zakonu izašli iz dvorane i niste htjeli biti ni za ni protiv. Prema tome mislim da prigovarati oko nečega o čemu se većina u Hrvatskom saboru izjasnila je sada apsolutno deplasirano. Dakle niste htjeli čak ni dići ruku kojom biste poduprli Zakon o pravima hrvatskih branitelja nego ste izašli van. Ali to je naravno vaše pravo. Ja vas podsjećam da u Zakonu koji ste vi donijeli 2001. protiv čega je HDZ bio žestoko je bila odredba o upisu, ovom istom upisu djece hrvatskih ratnih vojnih invalida, djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja koja je prenesena iz prethodnoga zakona. Međutim tada nitko nije dizao ustavne tužbe. Što se tiče rješavanja inače problema oko upisa i pomoći djece branitelja ja vas želim izvijestiti, vjerujem da će vas to jako radovati da mi problem rješavamo. Da unatoč odluci Ustavnoga suda koju naravno moramo poštovati dogovaramo moguće modalitete kako toj djeci ipak pomoći. Vjerujem da će vas jako razveseliti što smo dodijelili i prve stipendije, njih oko 3000 ovih dana. Sigurno ste to jako, jako poduprli i tako ćemo nastaviti i dalje jer mi smatramo da djeca hrvatskih dragovoljaca, djeca poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja i djeca invalida zaslužuju svu potporu hrvatske države jer su njihovi roditelji najzaslužniji za slobodnu, samostalnu, neovisnu, demokratsku i europsku Hrvatsku u kojoj sjedite vi u ovom Parlamentu jer da nije bilo njih ne bi danas ovdje o tome raspravljali. I to je stajalište hrvatske Vlade. I dalje i stajalište većine u ovome Saboru. Ja se nadam da će to biti većina i dalje i da ćemo nastaviti s poslom. Što se tiče gospođe Cigelj ja nisam znala za njen nalog za sigurnosne provjere članova Savjeta za razvoj civilnoga društva. Ja sam za to saznala u srijedu poslije podne prošli tjedan i ja sam se nad tim konstenirala jer mislim da u demokratskom i civiliziranom društvu je nedopustivo da se na taj način provjeravaju predstavnici civilnoga društva, udruga od HVIDRA-e, od predstavnika HVIDRA-e do predstavnika Udruga za zaštitu ljudskih prava žena. Za mene je to nedopustivo. Za mene je to skandalozno. Reagirala sam iste sekunde. Reagirala sam drugi dan. Reagirat ću uvijek jer dopustite da je nedopustiva i to vrlo jasno stoji u Uredbi istraga odnosno provjera ljudi na taj način budući da tamo jasno piše tko se može provjeravati na temelju te Uredbe? Članovi udruga sasvim sigurno ne. Stajalište hrvatske Vlade, ove Vlade jest da mora njegovati iskreni partnerski odnos sa udrugama bez obzira čime se oni bavili i zaštitom čijih i kojih prava se oni bavili. To je tako bilo od početka i sasvim sigurno jedan ovakav incident ne može narušiti temeljna načela ove Vlade. Osim svega željela bih vas podsjetiti da je upravo u Saboru 2005. bilo velikih upita, velikih pritisaka od strane udruga ali i zastupnika za smjenu gospođe Cigelj koja je javno izjavila u intervjuu da se srami većine udruga u Hrvatskoj. Da su one većina veleizdajničke. Za nas je to neprihvatljivo. Naravno bilo je i inače puno drugih propusta u radu, ali nije sada ovo mjesto da o tome govorim. Prema tome na vaše pitanje gospođo zastupnice, ne, nisam znala za provjere. Ne, nisam ih naložila. To je laž. Postoje dokumenti. Postoji njezin dopis Obavještajnoj zajednici u kojem se jasno vidi da ga je ona potpisala. Prema tome to je jedina istina. A o svemu drugom više naravno ne želim raspravljati niti dovoditi tu raspravu na osobnu razinu. Za nas su udruge partneri gospođo Opačić [[Upadica: Hvala.]] Hvala vam lijepa.
Zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Gospođo potpredsjednice i ministrice ja vam moram reći da je činjenica i istina to da ste vi dio tajnih službi stavili u funkciju obračuna sa političkim protivnicima. Već mjesecima gospođo Kosor ti ljudi njuškaju po našim životima kako bi iznosili neistine o nama i političke obračune [[Upadice se ne razumiju.]] Manji je problem, manji je problem što smo mi dio takvih radnji. Puno je veći [[Upadice se ne razumiju.]]
Znam, molim vas.
Dakle puno je manji problem što smo mi predmet takvih radnji. Puno je veći problem [[Upadica: Ta su vremena prošla, hvala Bogu.]] [[Govornica je isključena, ne razumije se.]] gospođo Kosor što god vi ovdje rekli sinoćnje glasanje na emisiji «Otvoreno» je pokazalo da vam narod više ne vjeruje.
Poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade nedavno ste u jednom svom intervjuu prošli tjedan kao jedno od najvećih uspjeha svoje Vlade istaknuli transparentnost javnih financija. Nakon toga nažalost nabavku vozila i odjeće u MUP-u proglasila je vaša Vlada državnom tajnom, ali to vjerojatno ne spada u transparentnost javnih financija. Međutim moje pitanje se odnosi na to zašto pred hrvatskom javnošću tajite izvješće odnosno rezultate izvješća europskog Odbora za socijalna prava koje je katastrofalno za Hrvatsku. To je najlošije, po tom izvješću Hrvatska je najlošija ocjenjena država od svih potpisnica europske socijalne povelje, a osim što je dostava podataka Vijeću Europe kasnila 8 mjeseci iz izvješća je vidljiva Hrvatska neusklađenost i u zakonodavstvu i u praksi sa odredbama Europske socijalne povelje posebno onih dijelova Europske socijalne povelje koji se odnose na pravo na rad, pravo na pravične radne uvjete, pravo na pravičnu plaću, pravo radnica na zaštitu. Pravo na profesionalno usmjeravanje i još neka druga prava koja su malo manje, lošije ocjenjena. … [[Upadica se ne razumije.]] Da.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče ja bih vas molio da nas upoznate s tim dokumentom jer taj dokument u Vladi ne znamo i ne znamo zašto bi mi i kako bismo mi to tajili od hrvatske javnosti dokument jednog europskog tijela. Ajde zamislite jedno europsko tijelo izda neki dokument. Kako ga Vlada može tajiti od javnosti kad nije niti njezin niti Vlada ima pravo taj dokument distribuirati, niti komentirati. Osobno ga nisam vidio, a najveća kontradikcija da ga mi tajimo od javnosti je to što ga vi imate.
Zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Vlade što ste me proglasili hrvatskom javnošću. No, izvješće ste ja ću vas informirati, vašu Vladu da ste izvješće primili prije dva mjeseca. Ono je doduše u obliku ja vam ga mogu dati u engleskom tekstu. Možda ga niste stigli dva mjeseca prevesti i staviti na internetske stranice ili bilo gdje drugdje zato što je to obveza, zato što je to vaša obveza kao Vlade da podnesete izvješće i da ono izvješće koje je Europska komisija, odnosno Europski odbor za socijalna prava donio da ga objavite hrvatskoj javnosti. Ono je, da jel je, ha neće ga ona prevoditi na hrvatski gospodine predsjedniče Vlade, Europska unija. No, u svakom slučaju vaša je Vlada na žalost gospodine predsjedniče osim što ne znate da ste primili takvu katastrofalnu ocjenu zapravo hrvatskih usklađenosti zakonodavnih i inače poznata po ažurnosti uvođenja europskih mjerila koja idu na štetu hrvatskih građana, ali onih europskih mjerila kao što su iz ovaj iz Socijalne povelje, Europske socijalne povelje da tu niste toliko ažurni da ta pravila i te standarde Europske unije što prije primjenjujete.
Hvala. Poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Imamo pitanje za ministra znanosti. Od Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta proteklih smo godina imali prilike čuti da je ova Vlada naslijedila dugovanja u sustavu školstva koja su iznosila nekoliko stotina milijuna kuna. Prvi dug se iznosio na isplatu regresa iz 2001. godine za zaposlene u sustavu srednjega školstva. Drugi se pak dug odnosio na isplatu smjenskog rada za zaposlene u osnovnim i srednjim školama za 2002. godinu, a treće na isplatu 50% uvećane plaće za zaposlene u osnovnom i srednjem školstvu u hrvatskom Podunavlju po odredbi članka 19. Zakona o područjima od posebne državne skrbi. Prema dostupnim informacijama ova je Vlada ta dugovanja gotovo u cijelosti podmirila. Međutim, sada se otvara pitanje novih dugovanja prema zaposlenicima na hrvatskim sveučilištima, a riječ je o božićnici za 2001. godinu. Ovaj se dug procjenjuje na iznos između 80 i 140 milijuna kuna. Pitamo hoće li Vlada, odnosno resorno ministarstvo tijekom ove godine isplatiti taj dug i jesu li za to osigurana sredstva i na koji način putem kredita ili nešto drugo. Hvala.
Ministar Dragan Primorac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjsedniče. Poštovani zastupniče vi ste u pravu! Točno. Milijardu i 200 milijuna kuna smo naslijedili duga u cijeloj vertikali obrazovanja uglavnom božićnice, smjenski rad, regresi i u pravu ste da smo uspjeli vratiti gotovo 600 milijuna kuna. Kad kažem 600 milijuna kuna onda smo kroz nagodbu sa socijalnim partnerima, nastavnicima i profesorima uspjeli to uštedjeti jer su se ljudi odrekli zateznih kamata, a ukupno smo isplatili negdje oko 380 milijuna kuna. Dakle, pitanje je osnovnog i srednjeg školstva uz velike muke. Ali naravno, to je bila potrebna redukcija nekih drugih programa. Ali pitanje visokog obrazovanja i pitanje znanosti je dug prema našim informacijama negdje oko 140 milijuna kuna za visoko obrazovanje i za znanost negdje oko 61 milijun kuna i on je vezan za božićnice iz 2000. godine i 2001. godine. Pitanje je kako ćemo taj dug riješiti. Mi smo osigurali dio proračunskih sredstava koji može pokriti jedan manji dio dugova jer postupanjem na različitim sveučilištima, na fakultetima je bilo različito. Neki su fakulteti i sveučilišta platili prije nego što su krenule tužbe tako da su iznosi bitno manji ali na žalost veliki broj fakulteta je pokrenuo naravno njihovi djelatnici tužbe i mi smo sada krenuli sa isplatama tamo gdje je najurgentnije. Ali ćemo naravno morati dobiti potporu, jer morate se složiti krenuti sa prvim danom mandata u ovako velikom ministarstvu sa milijardu i 200 milijuna kuna dugova. To je u najmanju ruku rizik jer je bila potpuna blokada ako hoćete i pravosudnog sustava. Jer je 40 000 tužbi bilo i naravno ovaj dug. Ja očekujem da do konca ove godine ćemo riješiti sva pitanja na svim hrvatskim sveučilištima i radimo vrlo usko sa rektorima i dekanima.
Hvala. Ono što je zapravo vrlo važno to je da je ovaj segment odgoja i obrazovanja također pokušao uhvatiti ritam sa nekim drugim segmentima kao što su pravosuđe i zdravstvo, jer teško možemo doista govoriti o modernoj i europskoj Hrvatskoj ako upravo na taj segment bude podcijenjen kao što je to na žalost ovih petnaestak godina ipak moramo priznati određenog zaostajanja. A eto, pohvaljujemo ove napore da se taj ritam uhvati. Hvala.
Poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade gospodinu Damiru Polančecu. Poštovani gospodine potpredsjedniče, u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji još uvijek postoji određen broj poduzeća koja nisu do kraja privatizirana, a u najnovijim podacima u portfelju Hrvatskog fonda za privatizaciju još se uvijek nalaze dionice oko 800 poduzeća. Hrvatski građani ali i suvlasnici tih tvrtki u kojima je i država suvlasnik, isto tako uprave, a posebno radnici s pozornošću prate što se događa i kada bi njihova tvrtka trebala doći na red za privatizaciju. S obzirom na vašu najavu novog Zakona o privatizaciji, te posebice uređenja pitanja radničkog dioničarstva moje pitanje glasi kada možemo očekivati da bi novi Zakon o privatizaciji mogao biti upućen u Hrvatski sabor, što on donosi radnicima i općenito Hrvatskoj i kako se odvija privatizacija danas.
Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine zastupniče. Pa kao što ste sami rekli negdje oko 800 tvrtki još uvijek imamo u portfelju Hrvatskog fonda za privatizaciju, odnosno o tzv. objedinjenom državnom portfelju. Ako znamo da smo u privatizaciju krenuli sa nešto više od 3000 tvrtki iz ovoga ispada da još uvijek imamo dovoljno posla na privatizaciji. Ali privatizacija danas ili privatizacija prije nekoliko godina ili privatizacija prije desetak godina potpuno je drukčija, puno je transparentnija nego prije. Novi Zakon o privatizaciji će je učiniti još transparentnijom. On će imati nekoliko glavnih segmenata. U prvom dijelu drukčije ćemo dakle definirati portfelj Fonda za privatizaciju, odnosno tzv. objedinjeni državni portfelj. Isto tako, uredit ćemo i na drugi način oblike i načine prodaje dionica. Ali ono što je posebno važno posebno ili najvažnije poglavlje u tom zakonu bit će poglavlje koje tretira organizirano radničko dioničarstvo. Što je cilj organiziranog radničkog dioničarstva? Prije svega dati mogućnost da oni koji su tvrtke stvarali, oni koji najviše brinu i skrbe o razvoju tih tvrtki mogu sudjelovati i u donošenju ključnih odluka u tim tvrtkama. Radnici će se moći organizirati, moći će osnovati svoju tvrtku minimalnim osnivačkim kapitalom i ta će tvrtka moći kupiti dionice od Fonda za privatizaciju do 25% od ukupnog portfelja i uz diskont od 40%. Minimalno 5 godina je predviđeno vrijeme u kojima te dionice neće moći biti prodavane trećim osobama. Na taj način će se radnici drukčije, organiziranije uključiti u upravljanje nadzornim odborima i naravno u proces donošenja ključnih odluka u njihovim tvrtkama. S obzirom da sam na početku rekao da se privatizacija danas na potpuno drukčijim principima odvija nego nekad. Dozvolite da nas sve skupa podsjetim da su svi naši natječaji u potpunosti javni, objavljuju se u svim dnevnim listovima, da se od ponude po javnim natječajima otvaraju u prisustvu medija i u prisustvu javnog bilježnika koji notira i evidentira da li su ponude u skladu sa natječajima. Dozvolite mi da nas sve skupa podsjetim da su i sjednice Upravnog odbora Fonda za privatizaciju otvorene. Dakle na tim sjednicama sjede predstavnici medija i slušaju rasprave i elaboracije svih koji na sjednicama sudjeluju. I dozvolite da još jedanput podsjetim da će Upravni odbor biti i promijenjen. Da upravo na inicijativu premijera i predsjednika naše Vlade dakle se jedno mjesto u Upravnom odboru Fonda za privatizaciju je ponuđeno sindikatima. Sindikalne središnjice ovih dana utvrđuju tko će to biti i jedan predstavnik sindikata će sjediti zajedno s nama u Upravnom odboru i na taj način će naši socijalni partneri još više dobiti na značaju i imati će mogućnost da sudjeluju u procesu donošenja ključnih odluka. Sljedeći tjedan upućujemo novi Zakon o privatizaciji na Gospodarsko-socijalno vijeće na raspravu sa našim gospodarskim i socijalnim partnerima. Nakon što ćemo njihove primjedbe ugraditi, a vjerujem da ih neće biti previše jer smo zakon itekako pripremali u suradnji sa njima. Zakon ide u vladinu proceduru. I po mojoj osobnoj procjeni u nekakvih 20-ak dana će biti u Parlamentu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupnik Gordan Jandroković.
Ja se zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. S obzirom na važnost privatizacije, jer to je jedna od tema koja iznimno zanima hrvatske građane, i s obzirom nažalost na negativne konotacije koje nosi iz prošlih vremena ja se nadam da će ovaj zakon zaista što prije doći u saborsku proceduru i da će omogućiti jasnu i transparentnu privatizaciju. Htio bih podsjetiti samo da je ova Vlada imala nekoliko sjajnih privatizacija, od INA-e, BELJE-a, PIK Vrbovca. A ovaj zakon trebao bi donijeti još tako uspješnih priča. Meni je posebno važno kao predstavniku i Bjelovarsko-bilogorske županije kakva je situacija sa tvrtka "ZDENKA" i "ČAZMATRANS". I o stanju njihove privatizacije ja bih molio i pismeni odgovor. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine premijeru pitanje upućujem vama. '98. godine afera "Dubrovačke banke" tresla je hrvatsku javnost. Tada je bilo poznato tko je 5. ortak ali ni danas se ne zna gdje su novi iz "Dubrovačke banke". Sada je 2007. godina ali kao da je sve isto. I model, ili obrazac se ponavljaju, ali u ovom slučaju na aferi "Brodosplit". Ova afera "Brodosplit" potresa hrvatsku javnost već punih godinu dana, a da ozbiljnih rezultata istrage u ovom slučaju nema. Do sada smo najviše informacija mogli čuti od austrijske policije, austrijske a ne hrvatske. Saznali smo iz medija da su u ovom aferi već, da u ovoj aferi postoje već 4 ortaka, 3 su poznata, a za 4. se špekulira da je visokopozicioniran u vlasti. Ja podsjećam da istraga traje godinu dana, a pravih rezultata od strane hrvatske policije nema. A iz novina iskaču ortaci jedan za drugim, i to sve imenovani od ove Vlade. Mene čudi da Vlada koja je toliko odlučna da se bori protiv korupcije što je ne smeta da istraga u ovoj aferi toliko dugo traje, što se sumnja sa na pranje novca, što su u te sumnje uključeni i neki, neke osobe iz politike. I sad se ja pitam hoće li rezultati istrage biti poznati do parlamentarnih izbora. To pitam sebe. A vas pitam gospodine premijeru da li znate tko je taj 4. ortak, a navodno je visokopozicioniran u hrvatskoj vlasti.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Pa vjerojatno nije tako da vam nije poznato tko je 4. ortak ili tko je 5. ortak jer vi ste se bavili ortaštvom i bila je vaša zadaća dok ste bili ministrica pravosuđa. To je jedna od zadaća u vašem resoru. A i mene jako zanima kako to da vi do jučer dok ste obnašali tu visoku dužnost niste ništa znali, a sada odjedanput sve znate i postavljate tako lijepa retorička pitanja kojima se hrvatska javnost smije. Jer i vi i ja i cijela hrvatska javnost zna da istragu treba dovesti do kraja i da svi mi čekamo ne samo u tom slučaju, nego i u slučaju prije toga što je bilo u splitskom škveru u slučaju "Viktora Lenca", u slučaju prodaje "Excelsior"-a, u slučaju bilo čega drugoga što ste i vi trebali kao ministrica obaviti, a niste.
Vesna Škare Ožbolt. Izvolite.
Slab vam je odgovor gospodine premijeru. Ministar pravosuđa ne provodi istrage. Provodi policija, Državno odvjetništvo. A vama gospodine predsjedniče koji ste na čelu izvršne vlasti šef ste ministru policije mora biti važno da se rezultati istrage objave što prije. Nažalost ovako prebacivati i ovakav davati odgovor mene dovodi u sumnju. I ponovo si postavljam pitanje ne krijete li vi 4. ortaka. Naime, nemojte se ljutiti, ali uz sve ove satove koje imate vi nažalost ne znate koliko ima sati kada je riječ o raščišćavanju korupcije u Hrvatskoj.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Gotovo sve zemlje u svijetu suočavaju se sa sve većom prijetnjom koju nosi jedan od najsirovijih oblika kriminala, a to je trgovina ljudima. Zato ja svoje pitanje postavljam ministru unutarnjih poslova, gospodinu Kirinu. Gospodine ministre kako se provodi Nacionalni program za suzbijanje trgovanja ljudima Vlade Republike Hrvatske i pripadajući operativni plan. Što konkretno poduzimate u borbi s ovom vrstom kriminala?
Ministar Kirin, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče gospodine Čuljak, naime danas Republika Hrvatska može se pohvaliti da ima cjelovit i učinkovit sustav suzbijanja trgovine ljudima. To se vidi i po ovim i zadnjim aktivnostima koje se provode, a prije svega moram reći da je osnovan Nacionalni odbor za suzbijanje trgovina ljudima na čijem čelu se nalazi potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske, nadležna za društvene djelatnosti i ljudska prava te je imenovan nacionalni koordinator, znači to je predstojnik Ureda za ljudska prava Republike Hrvatske i ono što je najvažnije, formiran je operativni tim za suzbijanje trgovine ljudima. Ono što je bitno kod tog operativnog tima u čemu naravno po prirodi posla najviše sudjeluju predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova, članovi operativnog tima dužni su 24 sata biti pripravni za koordinaciju poduzimanja konkretnih aktivnosti prilikom svakog pojedinog slučaja identifikacije, žrtava trgovanja ljudima te pružanja pomoći i zaštite. U cilju provedbe Nacionalnog programa za suzbijanje trgovanja ljudima i njemu pripadajućih operativnih planova, MUP Republike Hrvatske izradio je provedbeni plan kojima je usmjeren na intenziviranje mjera i radnji u cilju sprječavanja te je u tom smislu i intenzivirao suradnju sa nevladinim udrugama iz Republike Hrvatske, Crveni križ, Rosa iz Zagreba, Organizacija za integritet i Posperitet Split, Korak iz Karlovca, Udruga žena Vukovar i drugi, kako bismo dobili što kvalitetnije informacije sa terena i mogli djelovati prije svega preventivno i na taj način ipak pokazati se u pravom svjetlu, a ono što je najvažnija stvar sami rezultati obrada i kriminalističkih obrada nad pojedinim slučajevima trgovina ljudima govori da je Republika Hrvatska što se toga tiče vrlo visoko ne samo što se tiče ovog dijela regije nego što se tiče i Europske zajednice po broju prijavljenih kaznenih djela. Naime moramo reći da je do sada do 2002. godine do danas identificirano 52 žrtve trgovanja ljudima pri čemu je samo u ovoj godini 2006. otkriveno i prijavljeno 6 kaznenih djela. Ono što je bitno vrlo, Ministarstvo unutarnjih poslova redovito provodi specijaliziranu obuku policijskih službenika u trajanju od tri godine i do sada je osposobljeno 26 policijskih službenika koji su raspoređeni po određenim dijelovima ministarstva kako bismo upravo se bavili tom problematikom. Naravno ono što je vrlo bitno i što se tiče nacionalnog zakonodavstva, u tom dijelu smo se potpuno usaglasili sa zakonodavstvom Europske unije te time ispunili sve zacrtane obaveze. Od brojnih aktivnosti istaknuto je evo i nedavno realiziran projekt Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske međunarodne organizacije za migracije koji je proveden od 15. do 17. siječnja 2007. godine u Vodicama pod nazivom "Osnaživanje suradnje policije i Državnog odvjetništva sa nevladinim organizacijama na području identifikacije žrtava trgovanja ljudima te pružanja pomoći i zaštite". Naravno za 2007. godinu da sada ovdje možete dobiti u pisanom obliku da ne navodim koje su sve operativne mjere koje priprema Ministarstvo unutarnjih poslova, kako bi se spriječila ta pošast koja još uvijek je prisutna na našim područjima, ali moram reći prije svega zbog toga što je Hrvatska tranzicijska zemlja, što relativno imamo velike granice koje su sada u fazi zatvaranja tih granica i kontrole zapravo ljudi, prolaska roba i trgovina pa se često puta dešava da … Republike Hrvatske se pomoću organiziranog kriminala još uvijek vrši nezakonita migracija ljudi u svrhu njihovog trgovanja. Stoga mogu reći na kraju kao zaključak, da hrvatska policija radi dalje svoj dobro posao, da nije podložna raznim pritiscima nego da se radi u skladu sa kriminalističkom strukom i tako će biti i u ovom i u svim ostalim dijelovima u borbi organiziranog i gospodarskog kriminala. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Tomislav Čuljak.
Gospodine ministre drago mi je da se i hrvatska djelatna uključila u suzbijanje trgovine ljudima i da daje svoj doprinos u borbi protiv tog oblika kriminala. Hvala.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, članovi Vlade. Imam pitanje za ministra Ljubičića. Naime ministar Ljubičić, ministar Primorac se prvo prepao pa onda i zabrljao unatoč svim … [[Ne razumije se.]] unatoč svim instrumentima, unatoč svim zahtjevima koje je imao preko dvije godine u rukama, nije još uvije donesen sadržaj nastave spolnog odgoja u školama. Ukratko da skratimo priču. Preko dvije godine ministar Primorac se petljao i petljao dok se nije potpuno spetljao i na kraju je prebacio rješavanje problema na vas i rekao je da će poštovati svaku vašu odluku. E pa mene sada zanima poštovani ministre zdravstva, kakva će biti ta vaša odluka. Prihvaćate li vi mišljenje pravobraniteljice za djecu da program seksualnog odgoja i obrazovanja mora biti u skladu sa standardima poštovanja i zaštite ljudskih prava ravnopravnosti spolova i suzbijanja svih vrsta diskriminacije i homofobije. Jer ako te stavove prihvaćate, što ćete poduzeti u slučaju programa Udruge "Grozd" koja sadrži i stavove potpuno suprotne tim načelima, stavove suprotne znanosti, ali i hrvatskom Ustavu, a ja ću se usuditi dodati i zdravoj pameti. Tamo se primjerice djecu želi učiti po tom programu da je seks prihvatljiv jedino u braku i jedino u svrhu reprodukcije, a kontraceptivna sredstva se pazite dobro, proglašavaju protivnima prirodi spolnog čina. Ja se slažem da se neki mogu zanositi obiteljskim pastoralama i uzvišenim vrijednostima, no međutim taj pristup u potpunosti negira svakodnevnicu mladih u Hrvatskoj. Prosječno stupanje u spolne odnose danas u Hrvatskoj je 17 godina, prosječna dob stupanja u brak je 26 godina. 15 do 18% seksualno aktivno studentica je zaraženo klamidijom, a 10 do 12% HPV-om. Stoga vas ja pitam i molim vaše osobno, ako hoćete i stručno mišljenje kao liječnika koje zasigurno imate oko samog tog programa sa stajališta posebno javnog zdravstva i samo mi molim vas nemojte odgovoriti da ste oformili povjerenstvo, odnosno da nemate osobno mišljenje jer da imate povjerenstvo. Hvala lijepo.
Ministar Neven Ljubičić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana gospođo zastupnice, prvo ću reći da je ministar Primorac obavio odličan posao kao što je uostalom i javnost dakle ocijenila, jedan vrlo zahtjevan posao ali nevezano uz seksualni odgoj, jer ovdje razgovaramo o zdravstvenom odgoju. Ja moram priznati kao ministar nadležan za zdravstvo neću se zapravo osvrtati na seksualni odgoj, to ćemo prepustiti nekim drugima da ovako žargonski zapravo barataju. Zdravstveni odgoj je jedan vrlo široki pojam. On djecu uči kako prati ruke, uči zapravo djecu prvim spoznajama o svom "ja", o svome zdravlju, uči i zdravoj prehrani i sličnim stvarima, a ne seksualnom odgoju. I mislim da zapravo pitanje apsolutno je otišlo u krivo. Očito se tematika, dakle, nije shvatila. Drugo što želim jasno, dakle, kazati, ovaj problem mora biti u rukama struke. Mi smo dobili jasnu i lijepu podlogu na kojoj će zapravo točno, lijepo ste rekli, stručni ljudi, a to su ljudi koji su, dakle, sazdani iz portfelja školske medicine, dječjih psihologa, svih dakle profila koji će sudjelovati unutra, u konačni dakle to ocijeniti i naravno donijeti jedan konačni sud o svemu skupa. Dakle, pustimo seksualni odgoj i bavimo se zdravstvenim odgojem, a ove druge, dakle, stvari nemojmo mijenjati.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Ministre, ja nisam očekivala od ministra zdravstva u hrvatskoj Vladi i posebno od liječnika da će negirati tolike aspekte epidemije spolno prenosivih bolesti kod mladih ljudi u Hrvatskoj. Ja sam mislila da nisam dobro čula kad ste vi meni rekli da se nećete osvrtati na seksualni odgoj i ponajmanje sam se nadala od ministra zdravstva u hrvatskoj Vladi koji je zadužen za javno zdravstvo u ovoj državi da će se zanositi kao nekakvi vjerski fanatici zajedno obiteljskim pastoralama i uzvišenim vrijednostima. Ja vas molim pisani odgovor na pitanje tko će biti odgovoran u ovoj državi za povećanje značajno spolno prenosivih bolesti u Hrvatskoj, odnosno za te nove izražene javno-zdravstvene probleme, odnosno za znatno povećani broj neplodnosti kao rezultat neliječenih klamidijskih i HPV infekcija.
Pisani odgovor. Poštovana zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem u Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija. Evo, gospodin državni tajnik će mi odgovoriti. Svi znamo, dakle, da je u ovom periodu koji je pred nama intenzivirano pregovaranje s Europskom unijom, da se ide intenzivno na usklađenje svih hrvatskih propisa i da su neka poglavlja otvorena i zatvorena. Da će se intenzivno otvarati nova. Pa mene zanima očekujete li vi da će u nekima od njih biti možda poteškoća i u kojima bi to bilo i eventualno nešto što bi nam u tom dijelu još približilo ono što nismo do sada u Saboru čuli? Hvala vam lijepa.
Državni tajnik Hido Biščević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice. Drago mi je da sam u prilici odgovoriti na ovo pitanje jer ono zapravo zadire u srž trenutnih aktivnosti, ne samo Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracije nego de facto pregovaračkog tima, a dakle iza njega i svih Vladinih resora. Da pregovori su teški, pregovori su složeni, pregovori su otežani i samom činjenicom, da pokušam biti, u najkraćim crtama reći, pregovori su otežani i samom činjenicom da je Hrvatska danas zemlja koja pregovara na drugačiji način nego kada se pregovaralo u posljednjem krugu proširenja, da su postavljeni i neki novi pregovarački uvjeti. Ali isto tako da se i sa strane Europske unije su stečena u dosadašnjim pregovorima neka nova iskustva koja se, kažem u navodnicima, primjenjuju sada i na Hrvatsku. Teško je reći da su ova ili ona poglavlja zahtjevnija. Sva su ona jednako zahtjevna, sva traže punu našu aktivnost da bismo osigurali i kvalitetu i brzinu pregovora. Ono što je pred ovim Visokim domom važno reći, pregovori zahtijevaju punu i aktivnu koordinaciju i Vladinih resora i svih institucija naše države. Najveće teškoće i najveću pozornost koju ćemo morati posvetiti vidim u onim poglavljima gdje ćemo zbog stanja u pojedinim ovlastima hrvatskog društva, hrvatskog gospodarstva morati tražiti najveća i najduža prijelazna razdoblja. Ja mislim da je javnosti već poznato da je zapravo riječ o poglavljima da pojednostavljeno kažem, koja se dodiruju u područja poljoprivrede, okoliša, pravosuđa, promet i prometne politike. To je otprilike tih 5 ili 6 poglavlja u kojima će trebati pojačana pozornost radi osiguranja što kvalitetnijih prijelaznih razdoblja. Zaključno još rečenica, dvije. Da bismo vodili pregovore na način koji osigurava i kvalitetu i brzinu potrebna je, ponavljam, što veća i što viša aktivna koordinacija svih institucija države i usudio bih se reći, što manje strančarenja i politike. Hvala.
Hvala. Zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec.
Zahvaljujem. Zadovoljna sam odgovorom i očekujem, naravno, od svih odgovornih što je do sada bio slučaj, da će štiteći hrvatske nacionalne i gospodarske interese se prilagoditi europskim stečevinama. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Gospodine predsjedniče, tijekom siječnja ove godine u Sisku je izmjerena koncentracija kancerogenoga benzina u zraku 2 i pol puta veća od dopuštene. Istodobno je količina sumpornog dioksida skočila sa dopuštenih 8 na čak 38 mjernih jedinica. Za ovako sustavno trovanje građana Siska odgovorna je rafinerija INA koja kasni sa modernizacijom te rafinerije u Sisku. No odgovornost za sustavno trovanje građana snosi i hrvatska Vlada kojoj ste vi na čelu. Vlada ima svog predstavnika u nadzornom odboru INA-e i u skupštini dioničara INA-e, i na to su mogli upozoriti i upravu INA-e i samu rafineriju. Pored toga, Vlada i Ministarstvo zaštite okoliša mogli su već davno kroz inspekcije Ministarstva naložiti saniranje ovog izvora zagađenja zraka u Sisku. Stoga vas pitam, koji je razlog, gospodine predsjedniče Vlade, da niste to do sad učinili? Odnosno, zašto se ovako neodgovorno odnosite prema zdravlju građana Grada Siska. Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Suprotno vašoj ocjeni i vašem pitanju upravo 100% suprotno vašim kvalifikacijama. Vlada se ponaša odgovorno i kad smo čuli prvu informaciju zatražili smo očitovanje uprave INA-e o svemu onome što se događa. A kad ste spomenuli da kasni modernizacija rafinerije koja će bitno pridonijeti zaštiti okoliša i prije svega, kvalitetnom zraku i okolišu, to onda nije točno. Ona je kasnila do sada i ova je Vlada upravo svojim odlukama koje smo donijeli omogućila da modernizacija sisačke i riječke rafinerije bude gotova u idućih nekoliko godina. Rokovi se poštuju, sve radnje koje idu u modernizaciji se poštuju. Prema tome, apsolutno i odlučno odbacujem vaše kvalifikacije koje ste izrekli na račun Vlade jer Vlada ova upravo svojim svim aktivnostima na zaštiti okoliša u Hrvatskoj, na očuvanju prostora, na uvođenju reda jer svi smo odgovorni za prostor, svi smo odgovorni za zaštitu okoliša, a to su pokazali i nedavni izbori u Rogoznici gdje je tzv. lista bespravnih graditelja doživjela poraz, a stranka koja vodi ovu Vladu osvojila apsolutnu većinu mandata. Pa ja pitam vas pitajte te ljude dolje u Rogoznici zašto su glasali za ovu Vladu ako ne zato jer upravo ova Vlada najbolje čuva okoliš gospodine zastupniče.
Zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Vlade nisam ja ovdje da vama odgovaram na pitanja nego vi meni i građanima za koje sam pitao, a ja ću vam samo jednu stvar u svezi ovoga slučaja reći, a to je da u zadnjih 10 godina je u Gradu Sisku 10 puta više ljudi obolilo od raznih karcinoma. Predviđanja su ako u idućih 10 godina ništa se ne učini po pitanju zagađivanja zraka doći će do pomora stanovništva u Gradu Sisku i ja sam vas pitao iz razloga zabrinutosti, a Vlada ima instrumente da učini da se taj problem u Gradu Sisku riješi. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Tonino Picula. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pitanje upućujem gospodinu Kirinu, ministru unutarnjih poslova. Citiram: "Gospodo vi ne volite Hrvatsku, nikada je niste ni voljeli.", kraj citata. To ste ministre rekli novinarima koji su pisali o novogodišnjoj tučnjavi u kojoj je sudjelovao i sin našeg kolege saborskog zastupnika gospodina Josipa Đakića. Istodobno u vašem resoru se događa svašta. U jednom od najnovijih slučajeva Ministarstvo unutarnjih poslova trošenje novca poreznih obveznika proglašava službenom tajnom. Naime, upravo ste na taj način nabavili četiri presretača i još šest automobila za obavljanje očevida. Na taj ste način nabavili 65 motocikala. Po istom principu nabavljena je u MUP-u informatička oprema, ali i jakne. S druge strane gospodine ministre u prošloj godini u prometnim nesrećama u Hrvatskoj poginulo je 613 osoba više nego godinu dana ranije. Broj prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama povećan je za čak 21%, a poginulih je gotovo 3% više. Osobito boli činjenica da je poginulo čak 23, a ozlijeđeno 26% više mladih vozača nego godinu dana ranije, a na vaš prijedlog Vlada je 27. prosinca 2006. godine suspendirala zakonske odredbe o zaštiti mladih vozača. Gospodine ministre, ako je pisanje novinara dokaz da oni ne vole Hrvatsku pitam vas je li neprozirnost u trošenju novca poreznih obveznika i nebriga za živote mladih vozača možda ispravan način na koji se pokazuje poštivanje javnosti i ljubav prema Hrvatskoj? Hvala.
Ministar Ivica Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupniče i gradonačelniče Velike Gorice i drago mi je da ste otvorili ovo pitanje. Prvo, kada sam rekao i izjavio, izjavio sam u jednom kontekstu, a očito da vi volite čitati samo kontekste. I vi ste imali nekoliko izjava oko novinara u vašem mandatu koliko se sjećam, a rekao sam kada novinari napišu da ministar Kirin ili ministar policije štiti lokalnu bandu to prenose strani mediji i možete misliti kako to vani zvuči dok se mi borimo zajedno i svi članovi Vlade i vi svi skupa da bi ušli u Europsku uniju prenoseći izjave ljudi koji imaju dosje i više kaznenih prijava nego ja godina. To je jedno bilo pitanje. Ti isti novinari tri dana prije izbora u Pitomači pišu kako u slučaju Đakić se terorizira narod, narod je u strahu, pritom uzimajući izjave onih koji su u kaznenim prijavama MUP-a i nitko se neće baviti s time što je stvarno problem u Pitomači. Dolaze izbori i isti taj narod daje apsolutno povjerenje listi Hrvatske demokratske zajednice i listu koju je predstavljao gospodin Đakić i nitko se o tome više nema u novinama niti riječi, ali nije završio priču što se stvarno u Pitomači dešavalo. Što se tiče trošenja novca u MUP-u, drago mi je da ste to pitanje postavili vi. Koliko se ja sjećam i u Ministarstvu vanjskih poslova dok ste bili ministar kupovala se protokolarna odjeća nekima itd., a sada, a novinarka piše zašto Ministarstvo unutarnjih poslova kaže ne uzima robu koja se može naći na slobodnom tržištu? Jedan policijski presretač, taj auto nije bitno koje marke opremljen posebnom opremom koja se direktno ugrađuje u tvornici ne može se naći na hrvatskom tržištu. Isto tako dobro znate i tu je i na kraju krajeva član vaše stranke bivši ministar koliko nam je natječaja propalo da su policajci na kraju ostajali i bez osnovnih sredstava za rad i jednostavno i ravnateljstvo policije se uključilo u taj posao. Danas u javnim nabavama, u MUP-u sudjeluju svi, a naročito krim policija kako se ne b i više dešavalo da imamo i na kraju krajeva bio je nalaz revizije koji možete svi dobiti na uvid da vidite kakvo je stanje što se tiče financija u samom ministarstvu da se više ne bi dešavalo, ali to nema veze sa politikom da se nabavom bave oni koji na kraju kada prođe natječaj u javnoj nabavi dobe duplo skuplje cijene nego što se može naći na slobodnom tržištu. O nabavi i specifikacija oprema koja se nalazi u Ministarstvu unutarnjih poslova postoje zakonske odrednice i vjerujte mi da svi u MUP-u, ne samo ministar je samo tu zadnji koji potpisuje da oni ljudi ispod mene koji rade, počevši opet napominjem i članovi i predstavnici i krim inspektori sudjeluju upravo u nabavama kako bismo sigurni bili da smo dobili najkvalitetniju opremu i mogu vam reći da u prošloj godini što se tiče nabava uštedili smo višemilijunske iznose o čemu vam mogu sve dokumentirati, ali na žalost mi smo to i dokumentirali, nije interesantno bilo baš svim medijima da prenesu što se sve u Ministarstvu unutarnjih poslova radilo. O samim nabavama, mene je zasmetalo jer mi znamo odakle vjetar puše. Ljudima … [[Govornik se ne razumije.]] posao, koji su dosad grabili iz MUP-a naravno najlakše je pozvati i reći evo kriminal je u MUP-u, a da prilikom toga nisu tražili naše očitovanje, ali to je stvar nekoga drugoga i nek se netko drugi bavi s time, mi sve podatke ćemo dati javnosti koji ih budu zanimali i koje možemo dati. A što se tiče Centra za sigurnost vozila i ovo što pričate za mlade to je još jedna neinformiranost onoga tko je donio članak. Mi smo naime u najboljoj namjeri da treba mlade vozače dodatno educirati u centrima za sigurnu vožnju donijeli takav Zakon, tj. donijeli iz tog razloga kako bi dodatnim satima mlade vozače na poligonima za sigurnu vožnju dodatno educirali da ne stradavaju u prometu, ali na žalost u Republici Hrvatskoj nema niti jednog centra izgrađenog, evo sada je prvi pred gradnjom i šta bi to značilo? To bi značilo da svakog mladog vozača kandidata moramo slati u Zagreb da dodatno održi sate vožnje kao što bi uveliko poskupilo cjelokupno i školovanje kandidata, a ovo praktično bi bilo neizvedivo i dobili bi prijepor od javnosti. Naravno da smo uredbu povukli iz jednog razloga što ju nije bila mogućnost realizirati i mi se nadamo da ćemo upravo kroz HAK i kroz zainteresirane subjekte ove godine potaknuti da se napravi nekoliko centara sigurne vožnje na kojima će se osim mladih vozača obučavati oni vozači koji učestalo rade prekršaje, a i oni koji su zainteresirani za profesionalni rad rade, znači rade kao profesionalni vozači tako da je ta uredba donesena sa ciljem. Meni je žao što niste postavili nama kao Ministarstvu unutarnjih poslova i pismeno pitanje ili se obratili meni da vam damo kompletno odgovor što se to radi? Ne možemo sa takvim insinuacijama optuživati instituciju koja se upravo bavi organiziranim kriminalom i gospodarskim… … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodarskim, da se bavi, da ima kriminal u vlastitim redovima. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Zastupnik Tonino Picula. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Ministre, vašim odgovorom naravno nisam zadovoljan kao i vjerujem velika većina hrvatske javnosti. Dapače umjesto da neke upite razjasnite mislim da ste uveli dodatnu zabunu. Međutim, ovo je naravno i prilika da se ukoliko javnost iz bilo kojeg razloga nije dobro obaviještena pisanjem novinara, vrlo jasno odgovori na postavljeno pitanje što se nažalost ovom prilikom nije dogodilo. Dopustite da samo kažem da je do 2000. godine u hrvatskoj Vladi bilo 5 osobito zaštićenih ministarstava nad čijim radom hrvatska javnost gotovo pa nije imala nikakvog uvida. I nakon 2000. godine sva su ta ministarstva postala kao i sva druga, to znači da javnost ima pravo znati što se događa. I inače time i završavam svoj komentar, posao vas i vaše Vlade jest da radite na sigurnosti javnosti a ne da se kritički izražavate o onima kojima je i posao da kritički preispituju vaš rad. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite!
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine premijeru sa članovima Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje je ministru unutarnjih poslova gospodinu Ivici Kirinu. Ono glasi, gospodine ministre, nedavno je gospodin Tomurad, načelnik Policijske uprave zagrebačke izjavio kako je u Gradu Zagrebu manjka policijskih službenika. No, navodno se radi o širem problemu koji se odnosi na čitavu Hrvatsku. Kako planirate riješiti problem kroničnog nedostatka kvalitetno educiranih policajaca te očekujete li problem zbog prilično niskih plaća s obzirom na težinu i odgovornost obavljenih poslova? Hvala.
Ministar Kirin!
Zahvaljujem se na ovom pitanju. Da, pitanje popunjavanja kadrova Ministarstva unutarnjih poslova je naročito izraženo zato što još uvijek dan i danas moramo rješavati posljedice znači koje su nastale tijekom Domovinskog rata a jedna od stvari je što jedan određeni broj djelatnika upravo sa dijagnozom PTSP-a evo ga sada je u fazi da odlaze polako u mirovine i rješavaju svoj status. Odlaskom tih djelatnika ali isto tako nekvalitetnim znači ne selektivnim popunjavanjem policijskih kadrova došli smo do toga da danas na pojedinim upravama imamo i manjak ljudi u odnosu na sistematizirana mjesta te smo stoga mi prije dvije godine nazad pokrenuli Policijsku akademiju gdje smo sa prekvalifikacijom određenih struktura znači, ljudi koji imaju završeno srednje školsko obrazovanje upravo pokrenuli prekvalifikaciju sa ciljem da dobijemo nove policajce. I tijekom ove godine i prošle godine smo raspisali natječaj gdje je bilo primljeno negdje oko 330 novih službenika policijskih, a ove godine evo, sada je u tijeku natječaj gdje se prima novih 600 vježbenika. Isto tako u planu je i prijem oko 300 što više, što visoke najviše znači u strukturi zvanja kriminalista kako bismo upravo pojačali borbu protiv svih oblika kriminala i na taj način dali u Hrvatskoj policiji još jedan novi impuls i povukli te mlade ljude da se svakodnevno bore sa zadaćama koje se pred njih stave. Želim reć' da Hrvatska se sada nalazi u jednoj fazi gdje zbog svog pristupanja Europskoj uniji, moramo se pripremati i na one obaveze koje nosi Europska unija ja jedno od njih je i Schengenski akcijski plan te je stoga, ovih dana i na Vladi donesen dokument oko integriranog upravljanja granicom gdje je definirano što će to Hrvatska u sljedećih četiri do pet godina napraviti što se tiče prijema i novih policijskih službenika i službenika koji će raditi na čuvanju granice, jer moramo istaknuti da granica prema Bosni i Hercegovini je tisuću i jedan kilometar i jedna je od najdužih u Europi. Imamo 980 kilometara tzv. male granice i još oko tristo i nešto kilometara prema Srbiji, što je veliki i zahtjevni zadatak Hrvatske policije. Naravno, da optimalnim uzimanjem broja ljudi i popunjavanjem struktura gdje sada fali ljudi, ja moram napomenuti i ovdje za hrvatsku javnost da u Istarskoj upravi recimo i Dubrovačko-neretvanskoj i u Splitskoj, ljudi sa tih područja ne žele ići u policiju, iz razloga što više imaju veće plaće u nekakvom ugostiteljskom segmentu nego što bi zaradili kao zvanjem policajaca. Ali ono što imamo je vrlo bitno bez obzira na plaće i na status policijskih djelatnika o kojima se često raspravlja u hrvatskoj javnosti, još uvijek je veliko zanimanje za zvanje policajaca i to smo vidjeli po zadnjem natječaju gdje se za 330 mjesta javilo tisuću 750 kandidata. I ja se nadam da ćemo mi u skorašnje vrijeme kroz upravo raspolaganje kadrovskim resursima popuniti policijske postaje na adekvatan nivo. Danas nam je vrlo bitno reć' da danas klasičan policijski posao se više ne radi samo prekomjernim ljudstvom nego se radi korištenjem najbolje tehnike i uzimanjem najboljih iskustava znači iz drugih zemalja i to danas učinkovito radimo. Što se toga tiče mislim da danas zaključna konstatacija, Hrvatska policija je danas sa ovim brojem ljudi koje ima spremna izvršiti sve ove zadaće koje se pred nju stavljaju i sa planom koji imamo, koji prihvatili su na kraju krajeva i Komisija iz Europske unije, Hrvatska policija će u dogledno vrijeme izvršiti sve ono što je stavljeno pred nju i na taj način ćemo mi ispuniti ovaj uvjet što se zove sigurnost i ispuniti one uvjete koje se stavljaju pred nju za ulazak u Europsku uniju. Hvala lijepo.
Hvala. Vladimir Štengl. Izvolite!
Hvala. Činjenica je da su osporavanja ove izjave gospodina Tomurada uglavnom dolazila i dolaze van policijskih krugova. Pravo stanje koje jeste vi ste mi sada odgovorili i ja se zahvaljujem na odgovoru.
Poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje bi postavio predsjedniku Vlade. Do sada sam uvijek postavljao konkretna pitanja i uglavnom dobivao nesuvisle odgovore. Danas zato pitam premijera jednostavno pitanje. Gospodine premijeru, koliko ima sati?
Dobro.
Točno je po saborskom satu, točno je 11 i 15.
Poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite!
Nisam zadovoljan zato što taj saborski sat se uglavnom zna i zaustaviti kad je bitno da sjednica traje i završi u jednom danu. Očekivao sam da ćete me vi informirati o vremenu jer zahvaljujući vašem hobiju mislim da bi trebali bit daleko bolje vremenski informirani i zbog toga tražim pisani odgovor.
Dobro. Pisani odgovor o tome koliko je sati. Poštovana zastupnica Željka Antunović. Izvolite!
Pitanje imam za ministra zdravstva gospodina Ljubičića. Prije nekoliko dana obratila mi se znanica koja je svog bolesnog oca smjestila u jednu zagrebačku bolnicu. Učinila je to zato što je od nje zatraženo da za potrebe boravka oca u bolnici donese toaletni papir, pelene za inkontinenciju i dovoljnu količinu svih lijekova koje koristi. Uz to zagrebačke bolnice stalno apeliraju na pacijente da im pomognu različitim donacijama. Osim toga, službeni podaci ukazuju na stalni rast lista čekanja. Za osnovne dijagnostičke preglede kao što su ultrazvuk, CT ili magnet čeka se mjesecima. Za složeni kardiovaskularni zahvat čeka se nažalost do dvije godine. Zbog takvog stanja pacijenti su prisiljeni vlastitim novcem plaćati preglede u privatnim ordinacijama ili pak korumpirati liječnike kao što se to dogodilo u poznatom slučaju Šimić iako plaćaju ne male iznose za svoje zdravstveno osiguranje koje im na papiru garantira sve ono što oni u praksi moraju dodatno plaćati. Od kako je vaša Vlada preuzela vlast plaćaju pacijenti i 30 kuna takse svaki put kad se upute po recept ili uputnicu. Od nedavno kronični bolesnici više ne mogu na jednu uputnicu dobiti dozu lijekova za dva mjeseca što ih dodatno košta najmanje 180 kuna. Po službenim podacima pak o stanju unutarnje nelikvidnosti i rokovima plaćanja bolnice račune plaćaju nakon proteka 200 do 500 dana. To znači da kasne u plaćanju od pola godine do skoro dvije godine. Sustav financiranja postao je apsurdan zbog administrativnog utvrđivanja cijene usluga i potcijenjene cijene rada a kao posljedica sve uočljivi nedostatak zastara i smanjenje njege bolesnica. … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] stanje alarmantno i neodrživo i zato vas pitam. Koje mjere poduzimate da promijenite ovakvo stanje, osigurate normalno funkcioniranje bolnica i pravovremenu uslugu pacijentima te kad ćete konačno platiti medicinske sestre koje vam prikupljaju zdravstveni harač od 30 kuna mjesečno što ste im gospodine ministre obećali pred više od godinu dana.
Ministar Neven Ljubičić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora! Poštovana gospođo zastupnice! Dozvolite prije nego što odgovorim konkretno a moramo to radi informacija vezanih za našu javnost jasno reći da ovo što ste rekli velikim dijelom ne stoji. Nije istina. Pođimo redom. Pa upravo je vaša Vlada bila ta koja je srezala plaće. Vaša Vlada je bila ta koja je potjerala gomilu mladih ljudi, stručnih ljudi da odu trbuhom za kruhom jer ovdje nisu mogli dobiti posao. Upravo vi ste bili ti koji ste napravili ogromne dugove u zdravstvu koje naravno vučemo sada i postupno vraćamo jer je nemoguće to zaokružiti. Govorite o listama čekanja. Prva analiza listi čekanja u Hrvatskoj izvršena je 2004. godine. Svaku godinu radimo analizu listi čekanja i 2006. godine smo uspjeli smanjiti listu čekanja gotovo u svim segmentima. Točno je, negdje nismo uspjeli, reći ću to. Nismo uspjeli u kukovima i nismo uspjeli to riješiti na području kardijalne kirurgije. I upravo zato radimo na tome da Kliniku za ortopediju u Lovranu povećamo kapacitete kako bi omogućili da se i tu lista čekanja smanji, uvodimo dvije nove kardijalne kirurgije u Splitu i Osijeku koji će početi funkcionirati već u lipnju ove godine i time ćemo i tu smanjiti listu čekanja. Što se tiče dugova a evo sami ste svjedoci, čujete, čitate. Milijardu i pol kuna naše bolnice su dužne prema veledrogerijama. Tako je bilo 2004., tako je bilo 2005., tako je bilo 2006., tako će biti sa još nešto manjim iznosom i ove 2007. godine. Pa odakle su ti dugovi? Ako smo ih dobili 2004., ako su danas isti kao što su bili 2004. znači da smo ih naslijedili. Od koga? Od vas. Međutim, naravno ne želim gledati u prošlost, hoću gledati u budućnost. Ono što je bitno i upravo zato poduzimamo čitav niz mjera koje nazivamo trošenje sa razumom. Po prvi puta u Hrvatskoj lista lijekova sadrži sve lijekove koje možete naći u Austriji, Belgiji, Francuskoj, bilo kojoj zemlji. Svi lijekovi, evo primjer Herceptin. U dvanaestom mjesecu prošle godine američka agencija za lijekove FDA je stavila Herceptin na svoju listu. Hrvatska će slijediti, pa možda evo i za vas jedna ekskluzivna informacija, za nekoliko tjedana i Herceptin će biti na našoj listi lijekova. Hrvatska ide suvremeno u trendovima a to je u krajnjoj liniji prepoznala i Svjetska zdravstvena organizacija je u svom godišnjaku za 2005. godinu hrvatski zdravstveni sustav stavila među trideset i pet najprestižnijih sustava u svijetu. Uz nas u tranzicijskim zemljama samo dvije zemlje su još u toj skupini, Slovenija i Češka, a izvan Europe svega osam zemalja. To je veliko dakle priznanje za Hrvatsku, veliko priznanje svim onima koji rade u tom sustavu i mislim da je apsolutno neprilične vaše riječi a to je gdje je prozvali sustav radi korumpiranosti. Naravno, ta javno stručna javnost sasvim sigurno neka to čuje pa neka vas i sama osudi.
Zastupnica Željka Antunović.
Meni je jako žao gospodine ministre što se vi uporno odbijate suočiti sa činjenicama i istinom u zdravstvu. Vi niste odgovorili zašto pacijenti moraju donositi sve što je potrebno za normalan boravak u bolnici. Niste odgovorili na činjenične stvari a to je da se sve duže čekaju elementarni pregledi. Svima koji površno prate stanje u zdravstvu, a ja s vama uopće ne želim polemizirati, jasno je da bolnice funkcioniraju isključivo zato što ne izvršavaju svoje obaveze prema svim dobavljačima, ne samo lijekova nego svim dobavljačima. Naprosto se preko toga prelazi. Međutim, ja vam nisam pitanje postavila zbog tih dobavljača koji iz raznih i različitih razloga šute najčešće zato što su poslovno ucijenjeni ili naprosto naplaćuju visoke kamate pa im se i to isplati, jedino se ne isplati onima koji to plaćaju a to su porezni obveznici. Ja sam vam pitanje koje vi ne želite akceptirati postavila zbog toga što ovakvo stanje sve više ugrožava i kvalitetu i dostupnost liječenja onima kojima je to potrebno. I to su činjenice koje vi možete ignorirati ali koje pacijenti koji u bolnicu dolaze znaju i znaju da su istinite ove riječi koje sam ja izgovorila a ne one koje ste izgovorili vi. Tri godine slušamo isto … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] stanje, tri godine slušamo istu priču a svaki put nažalost stanje je sve lošije i dugovi sve veći. Međutim vaš odgovor ukazuje vrući krumpir odlučili ste ipak zajedno … [[Govornica je isključena, ne razumije se.]] nekoj budućoj vladi.
Poštovani zastupnik Krešimir Čosić.
Pitanje za potpredsjednika Vlade gospodina Polančeca. Pitanja koja se odnose na energetsku sigurnost i energetsku budućnost među najvažnijim su političkim i strateškim pitanjima suvremenog svijeta pa ima mnogo razloga da tako bude i u Hrvatskoj. Energetska budućnost Hrvatske zaslužuje dakle sve veću pažnju hrvatske javnosti no nažalost to nije slučaj. Na sreću prošlogodišnja duga i hladna zima upozoravala je na moguće energetske probleme pred kojima bi se Hrvatska dugoročno mogla naći. U to vrijeme izgradnja plinovoda Pula-Karlovac bila je gotovo u potpunom zastoju sve dok osobno predsjednik Vlade doktor Sanader nije preuzeo koordinaciju i nadzor nad izgradnjom tog važnog energetskog infrastrukturnog objekta. Nakon toga činjenica je da se mnogo toga promijenilo. Brža plinifikacija Hrvatske postaje realnost i važan prioritet hrvatske Vlade. U završetak izgradnje plinovoda Pula-Karlovac do samo pred godinu dana malo tko je vjerovao zbog niza objektivnih, tehničkih, graditeljskih, ali i drugih problema te vrlo kratkih rokova. Bio je to pravi izazov, ujedno i dobra prilika za iskazivanje stvarnih mogućnosti i potencijala hrvatskog gospodarstva. Posebne zasluge pripadaju, treba naglasiti INA-i Naftaplinu i Plinacro-u. Hrvatski plin danas iz sjevernog Jadrana izravno stiže do hrvatskih potrošača a ne više preko Italije i Slovenije. To je sigurno najveći energetski infrastrukturni objekt koji je izrađen u Hrvatskoj posljednjih nekoliko godina. Pitanje: Možete li nešto više reći gospodine potpredsjedniče o daljnjoj plinifikaciji Hrvatske jer ona je preduvjet snažnijeg gospodarskog razvoja i rasta Republike Hrvatske kao i kvalitetnijeg života hrvatskih građana. Hvala.
Potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine zastupniče na vašem pitanju. Da. Doista ste u pravu, energetska neovisnost je danas tema rasprava svih nacionalnih ekonomija. Usudim se reći da je jedna od ključnih pitanja i same Europske unije, napokon njome se bave i Lisabonska agenda koja je recimo to tako strategija gospodarskog razvoja Europske unije. Ona ne može biti ništa drugo nego predmet rasprava i u Hrvatskoj i sigurno da ova Vlada tome posvećuje dužnu pažnju i interes. Upravo stoga smo i donijeli strategiju plinifikacije Hrvatske i kao jedan od ključnih projekata u toj strategiji bilo je ubrzano dovršenje plinovodnog sustava između Pule i Karlovca. Zašto je to bilo nužno učiniti? Hrvatska je danas sa međunarodnim, sa europskim plinskim sustavom povezana samo preko plinovodnog sustava, preko Slovenije, Austrije i Slovačke sa ruskim dobavnim pravcima i kapacitet tog plinovodnog sustava je apsolutno premali za potrebe već današnje Hrvatske i zbog toga je trebalo osigurati si alternativne dobavne pravce. S obzirom na činjenicu da već niz godina postoje istraživanja i crpljenje plina i u sjevernom Jadranu koje zajednički provode hrvatske i talijanske tvrtke dovršenjem ovog plinovodnog sustava konačno smo došli u situaciju da plin iz tih bušotina, plin iz tih plinskih polja dolazi do hrvatskih potrošača direktno, a ne zaobilaznim putem preko Italije. Samim time sa naravno smanjuju i troškovi i imamo pod kontrolom konačnu cijenu. No to nije sve. Sa plinifikacijom moramo nastaviti i dalje. Ono o čemu u ovom trenutku, na čemu u ovom trenutku radimo jest priprema izgradnje dva nova podzemna skladišto. To su Okoli 2 i Beničanci koji bi također trebali uvelike pripomoći uspostavljanju energetske odnosno plinske neovisnosti Hrvatske. Isto tako u pripremama su i zapravo provode se radovi na povezivanju plinskog sustava Hrvatske sa mađarskim preko Donjeg Miholjca što će još uvelike povećati našu energetsku neovisnost. No i to nije dovoljno. Mi moramo nastaviti sa plinifikacijom Hrvatske i zbog toga je kad govorimo o radovima u Hrvatskoj u ovom trenutku u prioritetu plinovodni sustav koji će povezati ovaj već spomenuti plinski sustav Pula-Karlovac preko, od Bosiljeva do Ploča dakle krećemo odnosno već su u tijeku radovi na izgradnji novog plinskog sustava. Jedinice regionalne samouprave odnosno županije imaju zadatak da izgrade sekundarne mreže i zbog toga potičemo još jedanput i sve župane na raspisivanje natječaja za koncesije kako bi se i tu radovi dovršili. Do 2010. godine plan je, cilj je, želja je da plin bude do Splita a dalje nastavlja prema Pločama. Plin je danas najjeftiniji energent. Mi imamo obvezu da osiguramo mogućnost upotrebe tog energenta u svakom domu u Hrvatskoj. Paralelno s tim samo dvije, tri rečenice radimo analize koje će pokazati opravdanost izgradnje terminala za ukapljeni plin i naravno koje će pokazati optimalnu lokaciju za izgradnju takvog terminala. Zahvaljujući takvom terminalu Hrvatska dobiva jednu potpuno novu dimenziju i ulogu u energetskom sustavu Europske unije a posebice sustavu energetskom i jugoistočne Europe. Sve su ove aktivnosti u tijeku. Intenzivno se na njima radi. A sama činjenica da smo dovršili ovaj plinovod Pula-Karlovac osigurava Hrvatskoj mirniju budućnost sljedećih nekoliko godina, budućnost bez opasnosti da će biti iskapčanja kako za građanstvo tako i za velike potrošače kao što je Petrokemija ili INA. Dakle na dobrom smo putu i osiguravamo energetsku budućnost i neovisnost Hrvatske. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Ćosić.
Hvala vam lijepo na odgovoru. Svakako ponovit ću i ono što sam rekao na početku. Energetska budućnost Hrvatske zaslužuje sve veću pažnju hrvatske javnosti i iz ovih razloga koje ste vi jasno naglasili. Izgradnja jedinstvenog energetskog europskog prostora je važna zajednička zadaća u kojoj i Republika Hrvatska daje značajan prilog. Pored svega ovog što ste naglasili plinovod Bosiljevo-Split, izgradnja distribucijske mreže nudi jednu veliku šansu izgradnje jednog snažnijeg plinskog termoenergetskog objekta koji bi mogao stabilizirati gospodarstvo srednje Dalmacije dugoročno. Radi se o TLM-u. Pojavljuju se problemi nedostatka struje i u mnogim drugim gospodarskim objektima i zaista je važno prepoznati da je ukupna gospodarska strategija energetskog sektora jedan od važnih segmenata hrvatske Vlade i hvala vam lijepo na odgovoru.
Hvala. Još ćemo jedno pitanje pa onda ćemo stanku napraviti. To je dvadeseto da završimo sa polovicom. Poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, pitanje želim postaviti ili premijeru ili ministru financija. Naime, eto nedavno je Švicarska počela vraćati dio blaga sa tajnih računa koji su razni diktatori od Nigerije, Čilea itd. opljačkali od svog matičnog naroda i do danas je u razne zemlje vraćeno milijardu 546 milijuna dolara. Imaju blokiranih još preko milijardu dolara tih i takvih sredstava. Nedavno je predstavnik Ministarstva vanjskih poslova Švicarske Roberto Balzareti istakao da se bankarska tajna može otkriti u svim onim slučajevima u kojima jasno postoji osnovana sumnja da je novac povezan s bilo kojim dijelom koji upisuje Kazneni zakon. Jasno, treba istaknuti da do povrata novca ne može doći sve dok matična zemlja iz koje je novac pokraden ne donese pravomoćnu presudu. Znači, prva faza je zahtjev zemlji za povratom. Druga, ako švicarske vlasti ocijene kao to utemeljeno dolazi do zamrzavanja potom povrat. Moje je pitanje, da li je Republika Hrvatska zatražila da joj se vrati i jedan dolar. Predsjednik Mesić je recimo 2000. godine spominjao 8 milijardi dolara iznesenog novca iz Republike Hrvatske. Ja osobno smatram da je to pretjerivanje, jer bi to odgovaralo dvjema ratnim recimo proračunima. Ali da je puno stotina milijuna dolara izneseno iz ove novce bilo po osnovu pretvorbe, bilo po osnovi pranja novca vis a vis nabavke oružja, brodogradnje itd. u to uopće ne treba sumnjati. Znači, da li je i jedna hrvatska Vlada zatražila povrat i jednog dolara iz trećih država Austrije i Švicarske i da li se po tom pitanju nešto čini. Ovo je usuđujem se reći moralno, civilizacijsko pitanje. Ovo je daleko više od financijskog pitanja. Jednom riječju pitanje moralne higijene. Što je po tom pitanju učinjeno u ove četiri godine i da li je i jedna Vlada i jedan dolar zatražila da joj se vrati.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Pa vi ste postavili jedno prije svega prvorazredno političko pitanje u zadnjih nekoliko godina u Republici Hrvatskoj. I kad se sjetimo 1999. i koncepta na kojem je bivša koalicijska Vlada radila svoju izbornu pobjedu je bilo upravo ovo da znaju gdje su novci i da će je vratiti. Dapače, u četverogodišnjem mandatu nije ništa niti otkriveno, niti napravljeno. Ali vrlo interesantno da je dokumentacija izuzeta iz matičnih ministarstava i sad kad je na nivou države oformljeno jedno tijelo od svih relevantnih čimbenika koji se trebaju baviti sa tim poslom najveći je problem gdje se nalazi ta dokumentacija. Istovremeno, točno se znaju putevi kojim novci mogu izići van. Dva su. Jedan da se iznese u kešu, a drugi je da ide klasičnim, platnim prometom i preko poslovnih banaka jer u to vrijeme su poslovne banke vršile devizni platni promet. Dakle, one su bile dužne dvije godine čuvati te dokumente. Nakon toga ih preuzima Hrvatska narodna banka. Danas je pri Državnom odvjetništvu formirano kažem tijelo koje je sastavljeno od svih relevantnih čimbenika u Republici Hrvatskoj koji bi eventualno mogli po tome nešto napraviti podnesti zahtjev za povrat novca. Morate najprije doći do činjenice da ih je netko iznio van i da se nalaze na tom žiro računu i da se u Hrvatskoj vodi proces protiv toga tko je to napravio i normalna stvar da će onda ta država zamrznuti imovinu na tom računu i ti novci se neće moći koristiti. Međutim, ako mi to koristimo samo za političke obračune u pojedinim momentima kad nam treba, a ne poduzme se do kraja ništa onda su rezultati ovakovi kakovi jesu jer u te protekle četiri godine su vjerojatno i mnogi od tih računa ispražnjeni i pitanje je da li su baš svi nosioci tih računa bili sa predznakom jedne političke stranke ili više političkih stranaka.
Zastupnik Damir Kajin.
Činjenica je da nije ništa učinjeno i činjenica da se ništa neće učiniti sigurno nas ne ohrabruje i to nas čini nezadovoljnim. Eto, pred tri mjeseca ovdje imam na primjer “Nacional“ je čak izašao sa šiframa tajnih računa za obje. Mi imamo svjedočanstvo Terezije Barbarić da je na strani račun uplatila 2 milijarde dolara. Zemlja je obranjena, a neki su se silno obogatili i sad je samo pitanje da li je nešto moguće učiniti ili nije ili je sve prohujalo s vihorom. “Papala maca to! Tko se nije skrio, magarac je bio!“ Isto je sada sa Brodosplitom. Slušam jučer Vidoševića pa provizija u brodogradnji je normalna stvar, ali jedan posto provizije je 400 000 dolara ili 500 000 dolara. Ja bih vas stvarno molio ministre da se objave ti tajni računi iz devedesetih godina pa da vidimo koliko je novaca gdje završilo i tko je bio ovlašten da se njima koristi.
Hvala. Prekidamo sjednicu. Nastavak u 12,00 sati. Na redu je poštovani zastupnik Ivica Pančić, pa Ljubica Lalić. Nastavljamo sa aktualnim prijepodne. Molim.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uočio sam kako se tijekom aktualnog sata dijele pisani odgovori na pitanja zastupnika. Prema poslovniku Vlada, odnosno ministar treba odgovoriti u roku od 13 dana. Ja sam 13. rujna prošle godine postavio zastupničko pitanje ministru poljoprivrede. Od toga su prošle dvije sjednice Vlade, odnosno prošlo je 132 dana. Znači 100 dana više od roka na koji sam trebao dobiti odgovor na zastupničko pitanje. Pitanje je zapravo jednostavno. Da mi napravi popis 100 najvećih korisnika poticaja u prošlog i pretprošloj godini sa iznosima koje su oni primili u poljoprivredi. Pa neobično je da ministar u roku od 132 dana mi ne može dati odgovor na tako jednostavno pitanje. Ja vas molim da me zaštite kao saborskog zastupnika jer rokovi, napominjem, u poslovniku su 30 dana, a ja odgovor na to pitanje nisam mogao dobiti u 132 dana. I još uvijek ga očekujem.
Poslovnik je vrlo precizan u kojem roku treba dati član Vlade, ministar odgovor na zastupničko pitanje. I to uvijek na kraju prijepodneva imamo obavijest, izvješće Saboru da li Vlada je duži odgovor na neko pitanje. Ovo ćemo provjeriti. Ako ovog pitanja nema onda jasno da odgovora nema da se mora dati objašnjenje zašto ga nema i da se mora dati odgovor na to pitanje. Ali to ćemo na kraju aktualnog prijepodneva. Poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Moram reći da sam isto poslao pismeno pitanje na koje nisam dobio odgovor. Pa evo sada to pitanje je, slično pitanje postavljam premijeru Sanaderu. Znači, to je pitanje čisto za utvrđivanje gradiva. O tome je u Hrvatskom saboru već govoreno, a tada ste gospodine premijeru izjavili da će Vlada sve poduzeti da zaštiti interese Republike Hrvatske. Radi se o projektu "Gornji horizonti". Taj projekat Republika Srpska, da podsjetim, predviđa gradnju nekoliko hidroelektrana na način da se pritoci Neretve preusmjere ka rijeci Trebišnjici. Znači umjesto vode da idu na lijevo prema Mostaru i Metkoviću one bi išle na desno na istok prema Trebinju. A sa takvim dotokom vode većina stručnjaka upozorava na veoma izglednu ekološku katastrofu rijeke Neretve i posebno njezine već ugrožene delte. Iako ste obećali da ćete nešto poduzeti do dana današnjeg poduzeli niste ništa. Osim što ste ovlastili svoje najbliže suradnike da krenu u pregovore oko "Gornjih horizonata" i hidroelektrane "Dubrovnik II", projekata koji su uvjetovani jedan drugim. Da li je razlog vaše spremnosti da podržite ovaj krajnje upitan projekat u pritiscima neke strane Vlade. Jer inozemni kapital leži iza "Gornjih horizonata" ne znam i ne bih želio spekulirati. Ali činjenica je da su najmanje dva sastanka vaših suradnika sa predstavnicima vlasti Republike Srpske održana, a u hrvatskoj javnosti su prešućena. Znači ponovo stara praksa rada Vlade. Skrivanje informacija, a potom kada se tajna otkrije demantiranje očitog, sve u cilju kupovanja vremena i dovođenja javnosti pred svršen čin. Ali taj naum hvala Bogu nije uspio. Međutim, jedna stvar u svemu tome nije ni jasna i zbog toga pitam. Što je uzrok naše opčinjenosti projektom Republike Srpske "Gornji horizonti" koji će Republiku Srpsku pretvoriti u najvećeg izvoznika električne energije, a dolinu Neretve pretvoriti u slanu pustinju. Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, očigledno ste vi veliki stručnjak za "Gornje horizonte" i za zaštitu okoliša, kao što ste bili veliki stručnjak za branitelje pa ste donijeli zakon kojim ste pokušali, ali niste u tome uspjeli jer postoji HDZ, pokušali ste uništiti dostojanstvo hrvatskih branitelja. Pa vas je zbog velikog uspjeha u braniteljskoj karijeri i ministarskoj karijeri predsjednik SDP-a vjerojatno stavio sada za ministra zaštite okoliša u sjenu. Ja se bojim, naravno da to neće biti slučaj, ali ukoliko bi bio slučaj da vi dođete u mogućnost da se bavite zaštitom okoliša da biste jednako tako uništili zaštitu okoliša u Hrvatskoj kao što ste uništili i sva prava branitelja i ono čime ste se bavili u prošlom mandatu. Toliko o tome. A sad da vam kažem što smo mi napravili. A vi hodate okolo, zujite, tražite neke teme o kojima, s kojima ne možete ništa napraviti u političkom smislu. Jer da je vama stalo do toga onda biste podržali prije dvije i pol godine Nacionalno vijeće za vode koje je na svojoj sjednici u Opuzenu, a u kojoj je višestranačko, samo vas nije bilo tamo, odlučilo oštro se suprotstaviti, a to je Vijeće za vode koje predstavlja i Vladu i Sabor, oštro se suprotstaviti svim tim planovima Republike Srpske. To smo mi učinili prije dvije i pol godine. Upućeno je i pismo resornog ministra prema Sarajevu, prema Vladi u Sarajevu da biste vi danas praveći se kao da ništa toga nije bilo ni Nacionalnog vijeća za vode, ni našeg, došli u Sabor i upućivali sukladno vašoj praksi u SDP-u klevete prema Vladi i meni osobno da smo mi opčinjeni. Mi smo opčinjeni samo ako možemo to tako reći samo glupošću nekih ljudi, ali ja neću reći kojih.
Zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Sada vidim da je gospođa Ankica Tuđman bila u pravu kada je rekla da ju je, da vas je … [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] kada je rekla da vas je otpustio predsjednik Tuđman zato što niste ništa radili, pa samo vi isključujte, da niste ništa radili već ste pisali pjesmice. Pa sam ja onda pomislio da je možda uzrok opčinjenosti ovome projektu pjesnički, jer "Gornji horizonti" su pobudili pjesnika … [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] pa ste zbog pjesničkih razloga ušli u deal sa premijerom Republike Srpske. Pitanje je da li ste vi premijer Republike Srpske. A što se tiče …
Dajte, nemojte molim.
A što ste nervozni?
Dobro.
A što se tiče hrvatskih branitelja i Zakona o braniteljima. Pa nije moj Zakon o braniteljima pao na Ustavnom sudu već je pao vaš. A zašto? Zato što ste nesposobni i zato što ste manipulirali braniteljima, a sada vratimo se …
Mir.
Ne samo da ćete Neretvu pretvoriti u pustinju …
Mir, molim vas!
Već želite … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Dobro. Ako se izražava zadovoljstvo i nezadovoljstvo sa odgovorom na zastupničko pitanje, člana Vlade onda zašto treba ići na onakve komparacije i uporedbe sa … … [[Upadica se ne čuje.]] Zašto? Dobro, hvala lijepo.
Jel' mogu završiti?
Završite molim vas. Mir, molim vas!
Ne samo da želite od Neretve napraviti pustinju već vam je namjera i od Hrvatske napraviti europsku saharu, ali u tome nećete uspjeti.
Mir, molim vas! Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite. Mir, molim vas!
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, prema stavku 1. članka 214. našeg Poslovnika, zastupniku se izriče opomena ako svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika u nastupu. Ja predlažem da hrvatska javnost ocijeni koliko se puta kolegi Pančiću upalo u njegovo postavljanje pitanja. Ako je netko nezadovoljan pitanjem, to je drugi problem. Ali ja vas molim, vi kontrolirajte je li govori u skladu sa Poslovnikom, ali zabranite upadice. Hvala lijepo.
Slažem se s vama da ne treba upadati u riječ, ali nemojmo to primjenjivati i tražiti od mene da ja to selektivno primjenjujem jedanputa da, jedanputa ne. Molim vas nemojte upadati poštovani zastupnici jedni drugima u riječ i nemojmo stvarati klimu jednu u kojoj se i kod ovih zastupničkih pitanja stvara zla krv u kojima se dovodi do situacija u kojima se dolazi do upadica, dolazi do različitih ocjena, kvalifikacija. To redovito u pravilu donese uvijek do ovakve situacije. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Telegrafske žice bruje. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, zbirka pjesama uvijek je korisna. Poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, imam pitanje i postavljam pitanje ministru gospodarstva. Prema izvješću FINA-e danas u Hrvatskoj poslodavci ne uplaćuju doprinose na mirovinsko i zdravstveno osiguranje za ukupno 35 tisuća radnika. Prema izvješću državnog odvjetnika u stečajne mase prijavljeno je 20 milijardi kuna s osnova neuplaćenih poreza i doprinosa i nema izgleda da bude uplaćeno. Neplatiše nisu samo privatni poslodavci nego na žalost i država. Evo jednog zornog primjera. Tijekom 2001. godine izgrađena je, a početkom 2002. godine počela je s radom prva i jedina u Hrvatskoj sušionica povrća i voća u Vrpolju. Prema unesenom temeljnom kapitalu najveći joj je pojedinačni vlasnik Republika Hrvatska. Radi finalizacije proizvoda i time osiguranja pozitivnog poslovanja, koalicijska Vlada ili Račanova Vlada, u studenome 2003. godine donijela je odluku o dokapitalizaciji sa 8 milijuna kuna, a tu odluku Sanaderova Vlada nikada nije provela, a niti iznašla neko drugo rješenje te sušionica posluje s gubitkom koji danas iznosi 29 milijuna kuna. Zbog nemogućnosti isplate plaća koncem 2004. godine sredstvima intervenira država, ali samo u visini iznosa neto plaća tako da za radnike nisu uplaćeni porezi i doprinosi za mirovinsko osiguranje od listopada 2004. godine pa do danas. U Hrvatskoj nije neuobičajeno da država intervenira, ali je tada rješavala i pitanje mirovinskog staža što nije slučaj s vrpoljaškim radnicima. Ako Vlada kao zastupnik najvećeg vlasnika ne želi riješiti problem sušionice, pitam kada će riješiti problem neuplaćenih doprinosa i na taj način vrpoljačke radnike izjednačiti sa svim drugim radnicima koji su primili plaću intervencijom državnih sredstava. Obveza je države zaštititi realizaciju prava radnika koja su im zakonom dana unatoč toga gospodine mnistre što vi možda i drugačije mislite.
Hvala. Ministar gospodarstva, Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana gospođo saborska zastupnice nije t očno da Vlada ne želi rješavati niti kada su u pitanju prava radnika niti umirovljenika to je ona pokazala puno puta u ovih tri godine. Vaše pitanje odnosi se konkretno na sušionicu koja je u resoru drugog ministarstva i mog kolege ministra Čobankovića. Ono što vam ja mogu reći problem će se riješiti, Ministarstvo poljoprivrede zajedno sa županijom formiralo je i povjerenstvo, o tome imam toliko informacija, a za sve druge detalje što i u kojoj fazi je to rad tog povjerenstva i na koji način će se problem ove sušionice riješiti, vjerujem da će povjerenstvo i resorno ministarstvo vas izvijestiti. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Nisam zadovoljna s odgovorom gospodine ministre i zbog toga tražim pisani odgovor, jer ja vas nisam pitala za rješenje sušionice nego sam vas pitala za uplate doprinosa. Vi tvrdite da je netočno da Vlada želi zaštititi pravo radnika, međutim brojke govore da vi ne govorite istinu. Brojka od 12 milijardi kuna blokade radi naplata poreza i doprinosa u ovom trenutku, odnosno 20 milijardi kuna nenaplativih potraživanja u stečajnim postupcima, govore o broju radnika kojima se ne uplaćuju mirovinsko i invalidsko i zdravstveno osiguranje, a to znači da im se i ne priznaje mirovinski staž. Naši radnici su izloženi razno-raznim šikaniranjima od poslodavaca. Meni je razumljivo kad je u pitanju privatni kapital, ali kad je u pitanju država kao poslodavac i država kao poslodavac ne uplaćuje 2 godine u jednom slučaju, a posebice u drugim slučajevima to je nedopustivo. Ja sam vas pitala o sustavu mirovinskog osiguranja, a ne pitanje sušionice, te molim pisani odgovor.
Poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje je za ministricu pravosuđa, gospođu Anu Lovrin. Ovih dana puno se govori o načinu popunjavanja obrazaca imovinskih kartica. Osobnim uvidom u blizu tisuću 500 obrazaca imovinskih kartica ugledao sam potpuno nestandardizirane i nepotpune popise te imovine iz kojih je vidljivo da nitko nije unio u te popise niti antikvitete, niti krzna, niti satove, niti nakit, HI-FI uređaje. I zbog toga molim vas gospođo ministrice da mi precizno odgovorite je li u obrascima imovinskih kartica trebalo navesti i rubrike u kojima bi to trebalo navesti, sve ove vrijednosti koje nisu nigdje vidljive niti unešene. Hvala lijepa.
Ministrica Ana Lovrin, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče. Evo bojim se da ja nisam baš prava adresa na koju je ovo pitanje upućeno. Naime, ovo pitanje nije u domeni poslova Ministarstva pravosuđa ali evo vjerojatno kao i vi tako i neki od ovih tisuću 500 gotovo dužnosnika koji su popunjavali imovinske kartice i nisu to držali potrebnim upisati mi se obratilo istim upitom. Stoga ću ja iskoristiti ono što Zakon o sprječavanju sukoba interesa i predviđa. Tim Zakonom osnovano je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa i, kaže Zakon, da u slučaju sumnje u postojanju sukoba interesa se o tome upit upućuje Povjerenstvu. Stoga ću i ja kao dužnosnik i potaknuta upitima drugih dužnosnika, moram naglasiti iz redova mnogih političkih stranaka i vanstranačkih, uputiti ovaj upit Povjerenstvu za sukobe interesa. Ali ako je tisuću 500 upitnika ispunjeno krivo kako to sad možda možemo čuti iz nekih izjava, iz izjave čelnika Povjerenstva za sukob interesa onda očito nešto sa naputkom i sa obrascom nije u redu. Koristi možda ovdje, evo, da kažem ja o ovome pitanju, naime, mogu govoriti i to je nešto što spada u moj djelokrug rada, a to je pitanje sprječavanja sukoba interesa prema programu borbe protiv korupcije čiji sam ja koordinator. Naime, da nije sasvim dobro nešto u tom Zakonu je predvidio i program za borbu protiv korupcije koji je predvidio da se ovaj Zakon treba donijeti jer nije pridonio u dovoljnoj mjeri i jačanju povjerenja u tijela javne vlasti. I jedno od mjera jest i izmjena ovog Zakona, jedno od mjera jest i detaljnije propisivanje postupaka za prijavu u imovinskim karticama i jednako tako snaženje i transparentnost sankcija, predviđanje moguće političke odgovornosti i nositelj ovih zadataka iz antikoruptivnog programa jest Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa. Ali evo, koliko ja znam do danas od Povjerenstva, prema mi imamo, ja ovdje koristim priliku da kažem, izvanrednu suradnju u provedbi antikorupcijskog programa sa svim tijelima javne vlasti, sa civilnim društvom, sa udrugama civilnoga društva. Evo u slučaju ovoga Povjerenstva zaista to nemamo. Evo toliko, mi ćemo i dalje raditi u sklopu antikorupcije i na ovom Zakonu o sprječavanju sukoba interesa, a za ovo ćemo upit uputiti Povjerenstvu koje odlučuje o mogućem sukobu interesa. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Leko, vidim da ste digli pločicu za ispravak netočnog navoda. 187. članak, stavak, 180. stavak 7. piše, tijekom aktualnog prijepodneva zastupnik ne može zatražiti riječ da bi odgovorio na navod ili ispravio netočni navod iznesen u zastupničkom pitanju drugog zastupnika ili koji je u odgovoru na zastupničko pitanje iznio predsjednik ili član Vlade. … [[Upadica se ne razumije.]] E znam, ali … … [[Upadica se ne razumije.]] Velimir Pleša, zastupnik. Izvolite.
Evo ja zahvaljujem gospođo ministrici na ovom odgovoru i u svakom slučaju, budući da moje pitanje nije do kraja postiglo pravu adresu, ja ću isto onda ovakvo pitanje uputiti kao član ovog Hrvatskog sabora Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa, ali također moram reći da ću to pitanje uputiti kao član Nacionalnog vijeća za praćenje antikorupcijskog programa. Jer mislim da na tom Vijeću također se može postaviti takvo pitanje i da će "Transparency International" naći povoda da se konačno i ovo pitanje, znači sistematizacije pitanja u imovinskoj kartici konačno razriješi. Jer inače ćemo doći u tu situaciju da, postavit ćemo si kroz izvjesno vrijeme pitanje učinkovitosti sustava imovinskih kartica. Da li one jesu potrebne, nisu, ovakve kakve jesu.
Hvala. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem ministru gospodarstva, gospodinu Vukeliću. Naime, na početku mandata naše Vlade obećala je da će pokrenuti Hrvatsku. Sada na kraju mandata pa niti optimisti ne mogu uočiti značajniji napredak, posebno ne upravo na ovom gospodarskom planu. Da je kritika Vladine gospodarske politike opravdana i točna potvrđuje ovih dana objavljeno izvješće "The Wall street Journala" koji je Hrvatsku po ocjenama ekonomskih sloboda svrstao na 109. mjesto od 157 ocjenjivanih zemalja. Ova loša vijest, odnosno pad Hrvatske sa 55. na 109. mjesto na ljestvici ekonomskih sloboda, obrazložena je sa dosta kritika i to visokim porezima, opterećujućom regulativom, birokracijom, nedostatkom zaštite vlasničkih prava, ograničavajućim radnim zakonodavstvom, rasprostranjenom korupcijom, netransparentnim Vladinim odlukama koje često dovode do sukoba interesa ili loših odluka, izostankom svake veće ekonomske reforme. Vrlo neugodne i oštre ocjene i za državu i Vladu koja joj je na čelu. Pa vas pitam hoćete li o navedenim ocjenama i problemima tražiti raspravu na Vladi i predložiti uz jučer predočenu izvoznu i još nekoliko ofanziva u izbornoj godini kad to već niste učinili u tri godine mandata?
Hvala. Ministar Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo saborsko zastupnice ne samo da su i građani Republike Hrvatske ove tri godine mogli vidjeti da se ipak kreće i u gospodarskom i u drugim segmentima u našem društvu, vidjele su to i mnoge međunarodne institucije. Prema tome, ja bih zaista volio da ste i svih prošlih mjeseci i prošlih godina spominjali i komentirali mnoge rekao bih ocjene međunarodnih institucija koje su pokazivale značajan trend napretka, napomenut ću samo pitanje koje ja mislim pitanje svih pitanja kad je riječ gospodarstva. To je pitanje konkurentnosti. Kada smo po tim ocjenama konkurentnosti, globalne konkurentnosti naše zemlje sa 60 i nekog mjesta došli na 50 i neko mjesto. Dakle, ja mislim da puno toga dobroga učinjeno jeste, da je to tako i ocijenjeno od svih međunarodnih faktora do sada, a sve ono što ova hrvatska Vlada je učinila u pokretanju hrvatskog gospodarstva i kroz projekte malog i srednjeg poduzetništva, kroz potpore raznim industrijskim granama, kroz povećanje pokrivenosti uvoza i izvoza, nastavlja se jasno i novim akcijama kao što ste spomenuli i najnovijom akcijom projekta hrvatske izvozne ofenzive, dakle projekta koji ustvari ima za cilj podići hrvatsku konkurentnost i na domaćem i na stranim tržištima i povećati naš izvoz koji mislim da je svima nama jasno i meni je posebno drago da smo se oko toga suglasili u našoj javnosti da je izvoz ustvari preduvjet za gospodarski rast i razvoj i za rast naše proizvodnje prije svega. Prema tome, i ova analiza o kojoj ste vi govorili i izvješće kao i sva druga izvješća uvijek su itekako pažljivo razmatrana i razmotrena, ali ono što je sigurno jasno svima Hrvatska je napravila značajan iskorak u razvoju hrvatskog gospodarstvu u uvjetima poslovanja hrvatskim kompanijama nitko ne želi reći da su riješeni svi problemi i poteškoće koje postoje u Hrvatskoj i kada je riječ o pravosuđu, o korupciji itd. i za te poteškoće postoje konkretni projekti ove Vlade i zbog toga sigurno je da će se i u ovoj godini vidjeti kao što se vidjelo i prošle godine daljnji trend rasta i gospodarstva, rasta poduzetništva, a time jasno i rasta zaposlenosti koju smo imali i u prošloj godini.
Hvala. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa kako smo krenuli s početkom godine sa prvom izvoznom ofanzivom možda dođemo i do 8. Čopićeve ofanzive, ali ako gledamo zadovoljstvo građana onda sigurno ne mogu biti zadovoljni sa stagnacijom plaća, sa padom mirovina u prosječnoj plaći, sa sve većim obvezama u zdravstvu, u školstvu itd. Što se tiče konkurentnosti pa i domaći poduzetnici i gospodarstvenici kažu da im je veći problem poslovati na domaćem tržištu nego na stranom, a ako gledamo dalje podatke iz ovog izvješća onda oni kažu da su europske države ostvarile dojmljive rezultate, a u međueuropskim državama iza Hrvatske su samo Bosna i Hercegovina, Rusija, Ukrajina i Bjelorusija, a ovih dana su nas i neki međunarodni političari sa visokom reputacijom ocijenili kao gnjecavim … [[Govornik se ne razumije.]] Europe što zaista mora biti zabrinjavajuće za sve naše građane, a posebno za hrvatsku Vladu.
Poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospodinu Čobankoviću, ministru poljoprivrede. Posljednjih dana se iz, pa evo i danas na žalost iz SDP-ove tvornice laži i obmana pokušava plasirati još jedna lažna afera pod nazivom gornji horizont. Mogli smo čuti iz nedvosmislenih izjava gospodina predsjednika Vlade da ne postoji nikakva suglasnost niti da bi je tko želio dati vezano za projekt "gornje horizonte", a isto tako je poznato da je Nacionalno vijeće za vode još prije dvije i pol godine u Opuzenu održalo svoju sjednicu i razgovaralo o ovom problemu i jasno dalo upute ministarstvima na koji način da reagiraju i da se ne dozvoli bilo kakva izmjena vodnog režima koje bi moglo utjecati negativno na dolinu Neretve. U tom smislu gospodine ministre ja vam postavljam pitanje što je vaše ministarstvo budući je zaduženo za i hrvatske vode poduzelo po ovom pitanju i na koji način ćete reagirati u budućnosti? Hvala lijepa.
Ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, poštovani gospodine zastupniče. A evo dozvolite mi da kažem da ova Vlada itekako vodi računa o nacionalnim interesima Republike Hrvatske u svim segmentima pa tako isto i u vodnom gospodarstvu. Ovdje je već rečeno da je nacionalno vijeće kao najviše tijelo za vodno gospodarstvo u Republici Hrvatskoj još prije dvije godine raspravljalo o toj problematici na svojoj sjednici upravo rekao bih i tematskoj sjednici u Opuzenu gdje se raspravljalo o kompletnoj problematici sliva Neretve, raspravljalo i negativno se odrazilo na najavu višenamjenskog korištenja voda sliva gornji horizont. U tom kontekstu ja bih želio naglasiti da pošto Bosna i Hercegovina nije stranka ESPO konvencije o procjeni utjecaja na okoliš prekodržavnih granica iz 1991. godine Vlada Republike Hrvatske i Vlada Bosne i Hercegovine su 1996. godine potpisale ugovor uređenju vodno-gospodarskih odnosa. Radi ostvarivanja ciljeva ugovora imenovano je Povjerenstvo za vodno gospodarstvo Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. To Povjerenstvo osniva svoja potpovjerenstva i jedno od potpovjerenstava je Potpovjerenstvo za sliv Jadrana i u sklopu upravo kroz ovo Potpovjerenstvo hrvatska strana je na sastanku koji je bio u srpnju prošle godine zatražila kompletnu vodnu dokumentaciju vezano za najavu uređenja gornjih horizonata i hrvatska strana itekako dobro i pažljivo prati sve što se dešava. Hrvatska strana neće pristati na dogovorno rješavanje nečega što nije u interesu Republike Hrvatske i upravo iz tih razloga mi smo uspostavili i monitoring na Neretvi, pratimo situaciju, pratimo kretanje voda i dalje ćemo itekako pažljivo pratiti sve što se dešava u slivu Neretve.
Zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Pa želim se zahvaliti gospodinu ministru što je još jedanput nedvosmisleno rekao o čemu je riječ i sasvim sigurno će žitelji neretvanske doline biti zadovoljni sa ovim odgovorom i znat će procijeniti zapravo zbog kojih je razloga ova lažna afera plasirana u javnost upravo u ovoj predizbornoj godini. Doista je nepotrebno da se na ovaj način, ova problematika koja je od izuzetnog značaja za Dubrovačko-neretvansku županiju, za Neretvansku dolinu, da se putem lažnih afera zapravo pokušava naštetiti i samim interesima Republike Hrvatske. Stoga ja vjerujem da građani itekako prepoznaju mjesto u kojem je nastala a kažem to još jednom to je tvornica laži u SDP-u.
Poštovani zastupnik Kruno Peronja.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine hrvatske Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege! Pitam gospodina Branka Vukelića, ministra. Naime, svjesni smo činjenice da je vanjsko trgovinska bilanca Republike Hrvatske i dalje loša, te da su proizvodi i usluge koje Republika Hrvatska izvozi niže dodane vrijednosti. Da li su poduzete konkretne aktivnosti u smislu stvaranja pretpostavki za povećanjem izvoza i promjenom strukture izvoza budući da to neophodno je potrebno za povećanje ukupnog gospodarskog rasta.
Poštovani zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite! A da, treba i odgovoriti da. Ministar gospodarstva Branko Vukelić.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče evo, pa i ovaj, i ovo pitanje i ovaj odgovor ustvari nadovezat će se na prethodnu raspravu u kojoj je bilo pitanja i raznorazna, raznorazna izvješća međunarodnih institucija. Ponovit ću još jednom, napredak Hrvatske sa 64 mjesta kada je pitanje konkurentnosti globalne na 51 svjedoče o tome da je ova Vlada od prvih trenutaka u gospodarskom svom programu definirala jasne ciljeve i poduzela niz konkretnih akcija da popravimo našu proizvodnju, naše gospodarstvo jer to je preduvjet i većeg izvoza i veće zaposlenosti i svega onoga što hoćemo ostvariti. Prema tome, u ove tri godine mi smo uspjeli preokrenuti trendove koji su nas dočekali koncem 2003. Tada smo naime imali pokrivenost uvoza – izvoza na razini negdje 43%. Ona je danas, ovih godina došla na tih 47, 48%. Dakle, značajno brži rast izvoza nego uvoza poboljšao je tu robnu bilancu ili pokrivenost ali to nije jasno dostatno. Mi smo u jačanju proizvodnje koja je preduvjet jačanja izvoza i bolje pokrivenosti uvoza izvozom, postigli i druge dobre trendove u Hrvatskoj tako da smo prošle godine ostvarili po prvi put i veći broj novootvorenih obrta proizvodnog karaktera. Isto tako prvi put i veći broj novih tvrtki koji su proizvodnog karaktera. Isto tako prvi put većeg broj investicija u ulaganja u Hrvatsku koja su okrenuta, orijentirana ka proizvodnje. Dakle, jačanju upravo naše proizvodnje, jačanju naše konkurentnosti, preduvjeta za izvoz. Sigurno je da to nije dostatno i da želimo još jedan brži tempo i zbog toga je prošle godine, negdje u travnju u razgovoru sa izvoznicima, udruženjem izvoznika dakle, konkretnim kompanijama i poslodavcima koji itekako su prisutni na svim tržištima razgovarano i dogovoreno i krenulo se u izradu jedne strategije koja će ustvari imati za cilj povećanje izvoza. Ta strategija je nazvana Hrvatska izvozna ofenziva. Ona je rađena od polovice prošle godine do konca prošle godine. I evo, ovaj tjedan smo je na Konvenciji izvoznika i predstavili. To je dakle, jedan niz mjera, 20 konkretnih, operativnih mjera koje treba poduzimati u naredne tri godine kako bismo ostvarili cilj. Cilj je pokrivenost uvoza izvozom u konačnosti. Ne kažem da će se to uspjeti u tri godine i 100% ali u svakom slučaju povećati broj izvoznika za 25% ove tri godine, povećati i udvostručiti naš izvoz u ove tri godine i promijeniti strukturu našeg izvoza. Dakle, izvoziti robu sa višom dodatnom vrijednošću. Isto tako ta strategija je jasno definira kako i na koji način će funkcionirati sve institucije koje su vezane uz izvoznika. Po prvi put ovakova izvozna strategija je i napravljena u hrvatskoj državi. Ali po prvi put na takvoj strategiji radili su kao partneri i Ministarstvo gospodarstva dakle, Vlada i jedna druga komora i Gospodarska komora obrtnika, Obrtnička komora, Udruga poslodavaca, radila je Hrvatska banka za obnovu i razvoj, do stotinjak stručnjaka i eksperata razno-raznih i izvoznika samih, stvaralo je dakle, ovakvu strategiju koja jasno uređuje sustav i način na koji će funkcionirat u službi poduzetnika, izvoznika potičući i jasno otkrivajući određene programe, projekte, usluge, bilo da su to kreditne, bilo da su to garancijske, bilo da su to i potpore, grantovi, u toj strategiji i ove godine negdje u jesen će i krenuti projekat PHARE koji ustvari nudi 100 do 200 tisuća eura bespovratnih potpora samo izvoznicima. Dakle, cilj je ojačati našu konkurentnost, naše gospodarstvo. U ovoj strategiji predviđeno je 6 novih klastera za one robe koje smatramo da imaju tu višu dodanu vrijednost, da imamo kapacitete u Hrvatskoj, da ih možemo ojačati kapacitete, da u klasteru udružene poduzetnike možemo osnažiti i učiniti konkurentnima. Prema tome, ova izvozna ofenziva ustvari je nastavak svega što je ova Vlada činila u ove tri godine. Objedinila sve aktivnosti, u nju je uključen i HITRORez i HITRO.HR, dakle, one stop shopovi za izvoznike. I reći ću na kraju, meni je drago da je i stručni svijet Hrvatske pa rekao bi i politički konsenzusom suglasan da je izvoz nužnost i da izvozu se treba orijentirati. Pa onda ću reći ako je i evo, ekonomski stručnjak upravo iz SDP-a gospodin Jurčić, a znamo da SDP uvijek smanjuje efekte što bi moglo biti sa ovakvom izvoznom ofenzivom, dao mogućnost kroz nju kratkoročno, u kratkom vremenu 20% povećanja izvoza i 10% supstitucije uvoza sa izvozom dakle, 30% uravnoteženje robne granice onda ako to udvostručimo sa 60% ja ću zaista biti zadovoljan i tvrdim i uvjeren sam da ćemo mi za tri godine zaista ostvariti odlučne rezultate sa ovakvom izvoznom strategijom. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Kruno Peronja.
Gospodine ministre zahvaljujem i ohrabrujem da ova strategija će upravo dati rezultate u poboljšanju vanjsko trgovinske bilance Republike Hrvatske. I ono što nas još više čini optimističnim jesu upravo i do sada rezultati u poduzetničkom zonama, u izvoznim djelatnostima poput ugostiteljstva i turizma subvencioniranjem i male flote ribarstva. A također, to je i potvrda i nedavno na Kelnskom, na sajmu nautike da je upravo jedan mali brod dobio visoke i dobre ocijene. Stoga hvala hrvatskoj Vladi i ovi mali koraci rezultiraju boljom vanjsko trgovinskom bilancom ali i povećava broj zaposlenih i jača razvoj gospodarstva na području Dalmacije čitave.
Hvala. Poštovani zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođo potpredsjednice, štovani ministri, kolegice i kolege! Moje pitanje upućujem ministru mora, turizma, prometa i razvitka gospodinu Božidaru Kalmeti. U ime građana grada Vukovara molim odgovor na pitanje koje je za Vukovar život znači. Temeljem odluke o otkupu stanova na području grada Vukovara kao područja od posebne državne skrbi moli se odobrenje Vlade Republike Hrvatske da se odrekne uplaćenih sredstava za otkup spomenutih stanova te iste prenamjeni za razvoj i obnovu područja grada i cjelokupnog razvoja gospodarstva iz kojeg će proisteći povećanje broja uposlenih, otvaranje novih radnih mjesta i sveopći napredak u odnosu na ostala područja Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, ova vaša ideja i ovaj vaš prijedlog je po meni dobar i hvale vrijedan. Međutim, takve stvari i takve odluke se ne mogu rješavati odlukama nego je to pitanje zakona i to bi se trebalo riješiti zakonom. Naime, još '92. godine je bio donesen Zakon o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo. On je nekoliko puta mijenjan i defacto je on danas pa se prema tome mi imamo analize, mi znamo točno i kad je u pitanju Vukovar jasno koliko čega i što ima. Ja vas pozivam da evo zajednički sjednemo predstavnici grada Vukovara i vi kao inicijator ovoga da sve skupa sa svih aspekata to pogledamo i ako se tako dogovorimo da napišemo novi zakon i onda ga uputimo prema Vladi odnosno poslije prema Hrvatskom saboru.
Zastupnik Petar Mlinarić.
Štovani ministre, znam da Vlada ima dobre namjere kada je u pitanju grad Vukovar i do sada je ova Vlada pokazala senzibilitet prema gradu Vukovaru a vjerujem, uvjeren sam da će Vlada ako treba izmijeniti zakon da bi pomogla Vukovaru da stane na tvrdo tlo, Vukovar je to uistinu i zaslužio. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, svoje pitanje upućujem premijeru Sanaderu. Glasnogovornik Vlade nespretno vas braneći u onoj aferi s basnoslovno vrijednom kolekcijom vaših ručnih satova izrekao je stav Vlade kako se ljudi koji nemaju kuću, dva auta i barem 50 tisuća eura ušteđevine ne bi smjeli baviti visokom politikom. To uvođenje imovinskog cenzusa za bavljenje politikom prevedeno na običan jezik zapravo znači sirotinjo, bijedo hrvatska pa nećeš se valjda ti tako siromašna baviti politikom. Politika je djelatnost rezervirana za nas koji imamo kuće, koji imamo kolekcije satova, koji imamo dva auta i barem 50 tisuća eura ušteđevine. Nije politika za vas koji ste gubili svoja radna mjesta dok smo mi kupovali tvrtke u kojima ste nekada radili. Nije politika za vas koji ste krvarili u ratu dok smo mi u Austriji stjecali svoja bogatstva kao uspješni poduzetnici. Nije politika za vas koji ste izgubili svoju budućnost jer smo vam je ukrali mi koji smo zamislili i proveli privatizacijsku pljačku. I nećete sada valjda vi tako siromašni htjet se još baviti i politikom. Začudo, ne ispunjavaju svi vaši ministri zadani kriterij. Iako se potpredsjednik Polančec, valja priznati, nedavno izvukao kupovinom dionica Podravke. Pitam vas kada ćete smijeniti one ministre koji ne ispunjavaju kriterij imovinskog cenzusa vaše Vlade? Hvala.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Gospodine zastupniče, vi ste vjerni svojim vrlo maštovitim pitanjima, formulaciji tih pitanja i to je apsolutno dobro jer pridonosi još jednoj veselijoj ljepšoj atmosferi koju svi želimo, jednoj atmosferi u kojoj želimo relaksirano i odnose u Saboru i ja mislim da je to dobro. Zato vas podržavam i molim da svaki put uvijek budete ovako maštoviti, da budete ovako kreativni. Nažalost, ta kreacija i ta mašta nije utemeljena u zbilji nego upravo u nečemu izvan zbilje a to je u vašoj mašti. Jer kad vi sada danas a između ostaloga se rekli, ja bih mogao sada secirati pa odgovoriti na svaku vašu maštovitu rečenicu. Kad bih ja to išao a nije potrebno jer će gledatelji procijeniti zaista koliko u toj mašti ima mašte a koliko zbilje, ja tvrdim da nema ništa zbilje ali da ima puno mašte. Ali jedna rečenica me posebno potakla i moram na nju odgovoriti, a to je rečenica u kojoj ste vi rekli i uzeli branitelje, eto jadni branitelji koji su branili Hrvatsku, oni nemaju pravo biti u politici, oni nemaju pravo ući u politiku jer oni ne ispunjavaju ono što je tobože rekao glasnogovornik a što nije točno da je rekao. Ja ću vam reći jednu stvar, samo jedno oko toga. Vi kad je trebalo dići ruku za Hrvatsku koju su onda branitelji branili napustili ste Sabor. Ako je sada ovo danas drugačija naknadna pamet ja to pozdravljam i drago mi je da svi danas ustajete u obranu branitelja. Bilo bi mi puno draže da ste vi ustali u obranu branitelja i na način da ste glasovali za Zakon o pravima hrvatskih branitelja ono što smo danas već čuli u jednom odgovoru. Ne, vi ste zakon izmijenili koji ste naslijedili, ukinuli ste im prava govoreći da su to borci za privilegije a kad smo mi išli ispraviti tu nepravdu kao i niz drugih nepravdi koje ste vi donijeli zakonskim pravom jer ste imali većinu onda vas nije bilo u Saboru. Prema tome, nemojte liti krokodilske suze nad braniteljima nego učinite nešto konkretno za njih.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Predsjedniče Vlade, u igri mašte i zbilje zbilja je to da je glasnogovornik Vlade rekao to što je rekao bez obzira što vi danas tvrdite da on to rekao nije. To što je on rekao prenijeli su svi mediji. Prema tome, nema nikakvoga smisla poricati istinu. U igri mašte i zbilje zbilja je to da je u Vladi premijera Račana bilo pet branitelja. Pokažite koliko ih je u vašoj Vladi. U igri mašte i zbilje zbilja je to da SDP se zalagao za prava branitelja ali nije se zalagao za to i bio je protiv toga da oni koji se proglašavaju braniteljima vuku neka prava na uštrb pravih branitelja.
Poštovana zastupnica Lucija Čikeš. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima moje pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Nevenu Ljubičiću. Moje pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Nevenu Ljubičiću. Hepatitis predstavlja jedan od vodećih javno-zdravstvenih problema pa nije ni čudo što je svjetska zdravstvena organizacija prošlu godinu 2006. godinu posvetila upravo borbi protiv ove opake bolesti. Posebno mjesto u ovoj virusnoj zaraznoj bolesti koja se širi ako se ne prevenira zauzima hepatitis C. Koliko je, zauzima posebno mjesto u tome zbog toga što u najčešćem postotku slučajeva ima jako progresivan tijek. I gotovo 70% slučajeva kronične ciroze jetre je upravo uzrokovana i ima osnove u hepatitisu C kao što 60% slučajeva hepatocelularnog karcinoma ima osnovu u hepatitisu C pa i 30% slučajeva indikacije transplantacije jetre ima osnovu u ovoj bolesti. Vi ste ovaj problem prepoznali i već od 2004. godine tijekom ove tri godine kontinuirano financirate anonimne besplatne testove na hepatitis C. Budući da su se u javnosti pojavile nekakve glasine koje žele ovo opovrgnuti radi javnosti molim vas hoćete li i dalje financirati ovo testiranje? Zahvaljujem.
Ministar Neven Ljubičić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo zastupnice pa evo vi ste jako puno rekli zapravo podacima hepatitisa C međutim ima još jedna činjenica koju moramo svi biti svjesni. 2002. godine, a evo tome već ima poprilično Europska komisija a poslala je to zapravo onda i Hrvatskoj jedan naputak o velikoj pojavnosti hepatitisa C općenito u Europi i zahtjev zapravo za hitnom akcijom. Nažalost te 2002. godine i taj dopis i ta akcija, dopis je završio negdje u ladici. Akcija naravno nije provedena i na neki način mi ispaštamo sada ono što se nije provodilo 2002. godine. Međutim bez obzira na to točno je, prepoznali smo taj problem, dakle kad smo preuzeli odgovornost za sve a među ostalim i za zdravstveni sustav i za javno zdravstvene probleme u Hrvatskoj pokrenuli smo ovu akciju 2004. dakle anonimnog besplatnog testiranja i na viruse hepatitisa B i hepatitisa C. Naravno da s time nastavljamo i u ovoj godini. Nastavit će se kontinuirano. I dapače još jednu stvar. Nažalost danas ne raspolažemo cjepivom. Ne možemo ovu bolest spriječiti. Možemo djelovati na razini edukacije. Pa možda ću se vratiti i na ono prijašnje zapravo pitanje ne bavimo se zapravo nekakvim seksualizmom i sličnim stvarima. Bavimo se zdravstvenim odgojem. Naučimo dakle živjeti sa svojim okruženjem. Naučimo puno o bolestima. Zato i zdravstveni odgoj. Naravno prepoznavajući ono što je bit stvari, a to je jako puno oboljelih u zadnje vrijeme. Evo upravo za, ako se ne varam prekosutra Upravo vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje stavit će i «pegilirani» Interferon dakle jedini lijek za liječenje ove teške i opake bolesti na listu posebnih skupih lijekova. To je vrijednost oko 40 milijuna kuna. Time ćemo listu čekanja uveliko smanjiti i omogućiti da svi naši građani ravnopravno bez obzira na njihov ekonomski ili socijalni status mogu i moraju dobiti taj lijek kao jedinu garanciju da će se izliječiti i da ćemo naravno tu bolest obuzdati.
Zastupnica Lucija Čikeš, izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. U ime svih onih koji su upravo zahvaljujući ovakvom načinu testiranja sačuvali svoju privatnost a ujedno su sebi otvorili vrata i uključili se pravovremeno u terapiju, u Republici Hrvatskoj na nivou godine gotovo 200 slučajeva se liječi. Pretpostavlja se da ih u Republici Hrvatskoj ima virusonoša oko 60 tisuća. 25 tisuća oboljelih. Prema tome vidimo koliki je ovo javni zdravstveni problem. Kažem ne samo u svijetu nego i u našoj državi. Međutim ovu prigodu koristim, znate za problem same terapije. Znate da je terapijom za sada obuhvaćen genotip 1 i genotip 4. Ja se nadam da ćete pronaći mogućnost i u terapiju uključiti i ona dva genotipa koja su bila za sada manje sretna a to genotip 2 i genotip 3. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem premijeru. Gospodine premijeru u ovoj igri mašte i zbilje ja ću vam postaviti jedno dosta ozbiljno pitanje. Vaša Vlada je predložila a onda povukla tzv. «Rukometni zakon». Mislim da je to svjetsko prvenstvno važno za našu zemlju i sigurna sam da će gradovi te dvorane izgraditi i uz javne natječaje. Vi u to niste sigurni. Pa ste prije nekoliko dana dali izjavu da sa zebnjom u srcu očekujete da li ćemo uspjeti sagraditi dvoranu za svjetsko prvenstvo u rukometu. Moje pitanje za vas. Da li ste sa istom zebnjom u srcu pratili kada će se sastati drugostupanjsko tijelo vještačenja za djecu koje se radi vaše bolje informiranosti nije sastalo punih 8 mjeseci?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Ja sam rekao da pratim sa zebnjom u srcu hoće li se realizirati svjetsko prvenstvo u Hrvatskoj i na tome stojim. A sad ću vam obrazložiti zašto je to? Zašto sam to rekao? To sam rekao zato jer gradovi domaćini svjetskog prvenstva su zajedno s Rukometnim savezom došli u Vladu s inicijativom … … [[Upadica se ne razumije.]] Znači ne zanima vas odgovor gospođo … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Pa nije to bilo pitanje.]] Pa što ćete vi meni govoriti kako ću ja odgovoriti na pitanje? Pa prošlo je vrijeme kad ste vi govorili šta će tko odgovoriti i šta će tko reći. Dakle ne zanima vas odgovor? Ako vas ne zanima odgovor možda da gospodin zastupnik Leko kaže predsjedniku Sabora da bi sad trebalo isto tako upozoriti na upadice kao što je malo prije upozorio. Ali sad partija govori [[Upadice se ne razumiju.]] Dobro. Sad partija upada. Dakle ovako sa zebnjom u srcu jer su došli u Vladu, jer su došli u Vladu tražeći pomoć od Vlade. I jer su rekli: «Mi nećemo moći završiti izgradnju dvorana u predviđenom roku.» Nakon toga što su uputili i službene zahtjeve tražili su da se nađemo i da Vlada pomogne. I na prijedlog SDP-a smo išli sa ovim zakonom. Dakle jednog od vodećih gradonačelnika SDP-a, gradonačelnika Zagreba, gradonačelnika Zagreba smo išli sa ovim prijedlogom. Nakon što je i sam sudjelovao u inicijativi pa i davao neke prijedloge, a nije bio jedini na tom jer imamo 6 gradova, nakon toga se distancirao. Mi smo shvatili da će dvorane koje trebaju biti izgrađene u Zagrebu, a to su dvije Arena Zagreb i manja dvorana od 5000 ljudi da će ih izgraditi i bez ovakvog zakona. I u tom smislu smo taj zakon povukli jer su gospoda koja su ga predložili se javno distancirali i rekli taj zakon nam ne treba. Mi smo učinili logično. Kad su rekli da im treba predložili smo ga, kad su rekli da im ne treba mi smo ga povukli. A ovo oko vijeća ne znam kako ste rekli za djecu to ćete dobiti pisani odgovor.
Poštovana zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Što da vam kažem gospodine premijeru dal sam zadovoljna ili nezadovoljna. Naravno da nisam zadovoljna jer niste mi odgovorili na moje pitanje, ali obzirom da vi to zovete da je to mašta i zbilja ja vas ozbiljno pitam. Još jedanput vas ozbiljno pitam uvažavajući ovaj odgovor oko Svjetskog rukometnog prvenstva. Pitam vas dakle, da li ste osjetili zebnju oko srca kada ste ukidali PDV na uvoz automobila za civilne invalide. Da li sada osjećate zebnju oko srca što još nije donesena nacionalna strategija. Oprostite, ja nisam premijera prekidala i molim vas nemojte vi mene. Nacionalna strategija za, a stara više ne vrijedi. Da li vam se srce smrzavalo dok sam protekle dvije i pol godine pitala za Fond o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju. Koji vam je led tek morao zamrznuti srce kada ste ukinuli naknadu za prijevoz za bolesnu djecu i tek na silne pritiske oporbe ove iste, dakle to pravo vratili. No, vi ste predsjednik socijalno osjetljive Vlade, pa su vam neki osjetljiviji ministri na dobri način objasnili te probleme o djeci s teškoćama u razvoju. A o pravoj i stvarnoj zebnji u srcu pitajte roditelje koji nisu osam godina, osam mjeseci mogli doći do, na vještačenje svoje djece. No, mene ne zanima agregatno stanje vašeg srca već neodgovornost vas i vaše Vlade zbog svega navedenog i naravno nisam zadovoljna odgovorom i tražim odgovore na sva ova postavljena pitanja.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Poštovani ministre Ljubičiću pitanju upućujem vama. U Zagrebu na Šalati od 28 godine se nalazi zgrada, zaštićeni spomenik kulture, jedina ortopedska klinika u Hrvatskoj koja vrši tri i pol tisuća operacija godišnje i pruža uslugu za 60 000 stanovnika čitave Hrvatske. Klinika za ortopediju je ujedno i centralna edukativna ustanova. Ona je i referalni centar Ministarstva zdravstva naročito za ozljede velikih zglobova. U tu ustanovu dolaze na edukaciju liječnici iz ostalih bolnica koje su znatno bolje i opremljene i u boljem izdanju, a ujedno je to i ogledalo cijelog hrvatskog zdravstva. Zgrada hidro terapije kao što znate danas je srušena zbog trošnosti i oronulosti uz izuzetak adaptacije bivših štala i stanova za pomoćno osoblje uz Mesićevu ulicu i dogradnju jednog odjela. Na toj zgradi se od dvadeset osme dogodilo ništa, a od '85. do '98. samo su se radile studije i projekti. '92. godine Medicinski se fakultet upisao na cijeli kompleks u gruntovnicu. '98. godine je putem MMF-a došao kredit, odnosno bio je ponuđen kredit od 118 milijuna eura za rekonstrukciju ove zgrade. No međutim, tada počinju naše poznate čarke koje traju od '98. do 2000. sa realizacijom projekta i povlačenjem ovog kredita. Na inzistiranje Ministarstva zdravstva tada projekt je radio ekskluzivni dvorski projektant APZ koji u isto vrijeme dobiva i posao na projektiranju bolnice Rebro. KBC, Ministarstvo zdravstva i APZ predlažu da se ortopedija i njezin kredit alociraju na “Rebro“. Europska unija poučena sličnim iskustvom nenamjenskog trošenja sredstava povlači kredit i ortopedija se više ne spominje niti u okviru “Rebra“, a niti u Hrvatskoj. I tako Hrvatska ostaje prikraćena za 118 milijuna kreditnih sredstava iz Europe. Gospodine ministre, kada i kako namjeravate osigurati sredstva za izgradnju nove ili dogradnju ove postojeće Klinike za ortopediju koja funkcionira na donjem održivom standardu kad smo u maniri nenadmašivog talenta već jednom odobrena kreditna sredstva vlastitim intrigama uspjeli izgubiti ili možda nismo, ali smo ih preusmjerili, a pacijenti i ortopedi i dalje po svoju konzilijarnu uslugu odlaze taksijem na “Rebro“. O uštedama pružanja ostalih usluga da i ne govorimo. Svakodnevno se u neugodnu situaciju dovode razne inspekcije koje bi ovu zgradu prema zakonu i pravilnicima morale djelomično ili u cijelosti zatvoriti od kotlovnice do crnog gustog dima koji kulja na zadovoljstvo običnih građana, da ne govorim o pružanja sve ostalih usluga. Ujedno građani se s pravom pitaju što je stav Ministarstva zdravstva oko dovršenja bolnice Blato za koju su mukotrpno desetak godina izdvajali sredstva kada se svaki čas u neku od bolnica angažiraju stotine milijuna eura kreditnih sredstava. Vodi li uopće netko cjelovitu investicijsku politiku u zdravstvu pogotovo u Zagrebu? Hvala lijepo. Gospodine Hebrang nisam vama postavila pitanje!
Ministar Neven Ljubičić. Molim?
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana saborska zastupnice. Naime, problem oko strategije lijepo ste zapravo kronološki posložili ali radi informiranja naše javnosti treba ipak reći tko i kada. Točno je da je 1999. godine a nositelj toga projekta u smislu izrade glavnog projekta izvedbene dokumentacije je bio APZ. I on je napravio kompletan projekt, vrlo dobar projekt, koji je tada i recenziran i ocijenjen kao takav. Novci su postojali koje 1999. godine praktično osigurani iz zajma Svjetske banke, MMF s time nema veze, Svjetske banke točno i u vrijednosti koju ste rekli. Međutim 2000. godine i 2001. godine i to treba jasno naglasiti ondašnja Vlada “revocira“ sredstva, zatvara projekt ortopedije, preusmjerava sredstva u drugu stranu. Mi znamo gdje su ona preusmjerena. Preusmjerena su dominantno jednim velikim dijelom u naknadi pojedincima za intelektualne usluge. O tome nebrojeno puta smo i govorili, javnost je upoznata s time, a drugim dijelom je preusmjerena u investicije koje nisu bile planirane prema projektu Svjetske banke. To naravno je poslije i došlo kao negativna recenzija toga projekta i naravno značilo da smo u našem skoru konačnom kao kreditnu osnovu prema Svjetskoj banci izgubili dosta. Međutim bez obzira na to opet ću reći nećemo gledati u prošlost. Ne želim ovog trenutka nikoga optuživati. Želim jasno kazati da apsolutno mi taj projekt prihvaćamo s time da je on na jednoj doradi. Zašto? Pa u međuvremenu se ipak struka razvijala, otišla dakle korak dalje i naravno da želimo taj projekt ponovno revitalizirati u smislu da se unutra otvori i sustav dnevne kirurgije. Na tome radimo i sasvim sigurno je da ćemo zapravo imati dovoljno snage da taj projekt i izvedemo do kraja. Što se tiče bolnice u Blatu vi znate da je bio zapravo sastanak na kojem, kojega je vodio i osobno predsjednik Vlade. Predsjednik Vlade je zajedno sa gradom, zapravo gdje su bili nazočni svi ministri pokrenut je čitav niz projekata. Među njima je pokrenut i projekt dakle bolnica u, Blatu. Bolnica u Blatu je vlasništvo Grada Zagreba, dakle osnivač te bolnice je Grad Zagreb. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, a sukladno dakle onome za što smo bili zaduženi za taj sastanak sve smo i napravili. Mi smo oformili dakle stručne skupine, izradili smo nositelje svake pojedine, svakog pojedinog medicinskog dijela koji će biti inkorporiran u bolnicu u Blatu. Napravili smo praktično kompletan medicinsko-tehnološki elaborat i naravno to je gotovo. Što se tiče financiranja i koraka dalje to ostaje na Gradu Zagrebu jer je Grad Zagreb dobio to zaduženje.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Pa zahvaljujem se gospodine ministre. Ja sam samo djelomično zadovoljna odgovorom. Naime, u mojem pitanju su naravno sadržana dva pitanja, ali su ona kompleksno vezana. Naime, ulažemo u nove bolnice, ulažemo velika sredstva, a tamo stoji jedan nedovršeni objekt kojeg dakako Grad Zagreb po svom trošku ne može dovršiti. To mora postati pitanje čitave države. To na kraju krajeva i liječe se ljudi u bolnicama koji su iz čitave države. Prema tome i o tome treba promisliti. Svi razgovori i sva administriranja do sada u ovih 3 godine vaše vlasti nisu dali rezultate ili ih ja možda ne vidim. Pa bih vas molila ukoliko vi možete dati na to jedan pisani odgovor.
Hvala. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, imam pitanje za ministricu pravosuđa, gospođu Anu Lovrin. A poznato je da smo mi narod koji se rado sudi, a i teško donosi odluke, da ne kažem presude. I zbog toga nije ni čudo da je na sudovima ogroman broj predmeta koje je evo ministrica naslijedila i koji se posljednje vrijeme i dosta brzo rješavaju. Najavljeno je i poboljšanje cijelog sustava uvođenjem jedinstvenog upravljanja sudskim spisima, ICMS, koje bi trebalo omogućiti, koje očekujemo da će omogućiti brže rješavanje predmeta na sudovima i precizan uvid u stanje predmeta, transparentnost rada i odluka sudova, dostupnost podataka iz registara koje vode sudovi i Ministarstvo pravosuđa, efikasnije uredsko poslovanje, povezivanje i razmjena podataka. Dakle, sve ono zbog čeg su danas prigovori da nije dovoljno transparentno. Moje je pitanje za gospođu ministricu glasi, u kojoj smo etapi uvođenja elektroničkog sustava ICMS-i koja je budućnost tog sustava. Hvala.
Hvala. Ministrica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, kao što ste i primijetili, ali evo i projekt informatizacije hrvatskog pravosuđa je svakako jedan od posebnih programa i projekata ove Vlade u sklopu strategije reforme pravosuđa. Već sam rekla zašto je informatizacija izuzetno bitna u reformi pravosuđa. Bitna je zato što se njome puno efikasnije rješavaju dvije osnovne boljke hrvatskoga pravosuđa, a to je smanjenje zaostalih predmeta i brže rješavanje sudskih sporova. Iza toga naravno dolazio i ne manje važan efekt informatizacije, a to je transparentnost u radu koja onda ta transparentnost osim što prevenira korupciju i smanjuje samu sumnju na korupciju zato što je sve jasno vidljivo. Što se tiče samog projekta ICMS-a moram još reći nešto da se vidi koliko je uloženo uopće u informatizaciju sudova i koji su već vidljivi efekti. U zadnje dvije godine sredstvima Svjetske banke, europskih fondova i sredstvima iz pravosuđa uloženo je 200 milijuna kuna u informatizaciju pravosuđa, a proračunom je predviđeno daljnjih 100 milijuna kuna izvanproračunskim sredstvima. Dakle, što se tiče ICMS-a to je izuzetno važan sustav, jer će biti raširen na sve sudove u konačnoj fazi na sve sudove u Republici Hrvatskoj i omogućiti će jedinstveno upravljanje sudskim spisima, što znači praćenje predmeta od njegovog početka do kraja, omogućit će efikasnije upravljanje u sudovima i omogućit će efikasnije dodjeljivanje sudskih predmeta i što je još važnije automatsko dodjeljivanje i neće više biti moguće da se voluntarističkim odlukama dodjeljuju predmeti pojedinim sucima, već će se obzirom na opterećenost i na veličinu i složenost predmeta automatski dodjeljivati predmeti. U ovoj fazi projekti su ICMS sustavi ili sustav integriranog upravljanja sudskim predmetima jest dovršen, sustav je dovršen. Implementiran je kao pilot program u sudu u Puli i tamo je već apliciran. U tijeku je edukacija i aplikacija na sudu u Splitu, što se očekuje tijekom 2. mjeseca. A do 6. mjeseca se očekuje aplikacija u Općinskom sudu u Zagrebu i na Trgovačkom sudu u Zagrebu. I dalje se predviđa implementacija ovog programa na 70 sudova, uključujući i županijske sudove u Hrvatskoj do kraja 2008. Naravno, već smo u razgovorima i iskazan je interes i Svjetske banke i UNDP-a za daljnje, za daljnja sredstva na proširenje mreže sudova koji će biti obuhvaćeni ICMS-om. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Evo zahvaljujem na odgovoru. I vjerujem da će uz informatizaciju, odnosno e-sustav uvođenje u zemljišne knjige, katastar, sigurno i ovo pomoći upravo transparentnosti. Uz pohvalu ministarstvu što je počelo sa razrješenjem sudaca koji vode predmete u zastaru. Ja vjerujem da će ovaj sustav pomoći da napravimo i rang listu takovih sudaca i da će trebati stvarno još žešće krenuti na to. Hvala.
Poštovani zastupnik Miroslav Čačija. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade sa ministrima, kolegice i kolege zastupnici. Postavljam pitanje gospodinu ministru Božidaru Kalmeti. Strategijom prostornog uređenja i prometnog razvitka Republike Hrvatske koju je donio Sabor '97. i '99. godine predviđena je izgradnja brze ceste Vrbovec-Bjelovar-Virovitica, dakle Zagreb u okviru izgradnje kontinentalnog ipsilona u prvoj skupini prioriteta u cestovnoj mreži Hrvatske. Pri tome se pod brzom cestom podrazumijevalo isključivo četverotračna cesta, bez zaustavnog traka, tzv. visoke razine služnosti, kao što je izgrađena na dionici Sveta Helena-Vrbovec. Pitanje glasi: Da li će Hrvatske ceste nadležne za izgradnju cesta i odgovorne Vladi ispoštovati navedene dokumente, kada i u kojem roku će se realizirati dionica Vrbovec-Bjelovar pravac prema Virovitici koji je istina trebao biti izgrađen do 2005. godine, kojim cestovnim pravcima konstatiram, putuje preko pola milijuna stanovnika, a ono posebno i još u kojem profilu ceste. Da li se pri izboru profila ceste, a u zadnje vrijeme u pojedinim medijima zbog navodne štednje spominje dvotračna cesta, može zanemariti sigurnost prometovanja tom cestom i tko će biti odgovoran ako novoizgrađena cesta postane cesta smrti kao ona na koju se spaja podravski pravac. Da li Vlada namjerno izgradnjom državne dvotračne ceste kakvu već istina i imamo, u vezi sa metropolom Zagrebom i nadalje želi i s kojim razlogom grad Bjelovar kao jedan od 12 velikih gradova i Bjelovarsko-bilogorsku županiju zajedno sa Virovitičko-podravskom i Koprivničko-križevačkom držati u prometnoj i gospodarskoj izolaciji, iako svojoj geografskoj i vremenskoj udaljenosti od grada Zagreba, grad Bjelovar bi mogao biti, a nije suburbani centar metropole. Udaljen je manje od 100 kilometara, a vremenska distanca je do jednoga sata. U redu gradi se, sagrađen je Istarski ipsilon, ali tamo se gradi i dalje. U kontinentalnom dijelu ne gradi se gotovo ništa. Obećava se i promptna izgradnja mosta na Pelješcu koji je daleko skuplji od izgradnje navedenih prometnica bez kojeg je nezamisliv gospodarski razvoj Hrvatske.
Ministar Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče ja se sa svim onim što ste vi rekli u ovom dijelu vezano za izgradnju brze ceste apsolutno slažem i ja ću vam samo potvrditi da je povezivanje Zagreba sa Bjelovarom i Viroviticom, odnosno Koprivnicom jedan od prioriteta ove Vlade i da je taj program u četverogodišnjem programu. Ne samo to, nego prva dionica Vrbovec-Gradec to znate, koja je duga nekih 15 kilometra i investicija koja je vrijedna oko 350 milijuna kuna je pri kraju i bit će gotova do ljeta ove godine. Dalje, od Gradeca se to kao što ste sami rekli, taj ipsilon se račva u dva kraka, jedan je prema Bjelovaru i prema Virovitici, a drugi ide prema Koprivnici. U ovom trenutku se već projektiraju ti krakovi i odgovor na ovo pitanje koji je profil ceste, dakle projektira se četverotračna cesta koja će spojiti Gradec sa Bjelovarom i to je negdje čini mi se 23 kilometara. Taj projekt ide u kontinuitetu i neće biti zaustavljanja i bit će završen kao što je i zamišljeno i planirano, a to je da bude četverotračna cesta skroz do Bjelovara.
Poštovani zastupnik Miroslav Čačija.
Sigurno da sam bio i zadovoljan kada je prije tri mjeseca to isto, na isto pitanje gotovo odgovorio. Ali pazite u javnosti se ipak štošta toga čuje, a mi to pomalo sve više i vjerujemo kada to dolazi od ljudi koji su visoko pozicionirani. Ni, dobro, što je tu je. Ja se slažem da će, odnosno pristajem da na ovaj odgovor da će četverotračna cesta biti nastavljena prema Bjelovaru. Iako moram iskazati pomalo ipak jednu bojazan, jer putujem svaki dan ovom cestom i vidim da se nešto čudno dešava sada upravo na ovoj obilaznici oko Vrbovca, jer se ništa ne radi. Ne vidim nikoga tamo već nekoliko, da ne kažem već sigurno jedno dva mjeseca. A istovremeno postoji i ona uredba o zabrani prometovanja cestom Podravskom magistralom teškim kamionima. Svaki dan ih vidimo u ogromnom broju pa me zanima da li su te sve specijalne dozvole zaista trebale biti izdane ili se to radi onako kak' se veli, ko' kome se bolje svidi, pa da se onda tu nešto napravi dok ne počne izgradnja ceste u ovakvom profilu koji eto tražimo.
Hvala. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, članovi Vlade Republike Hrvatske, kolegice i kolege. Zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske, gospodinu Ivi Sanaderu. Gospodine predsjedniče broj ovrha nad mirovinama u 2006. godini povećao se za dodanih 30 tisuća u odnosu na 2005. godinu i dosegao brojku od 177 tisuća mirovina, odnosno 30% od ukupno 600 tisuća ovrha nad primanjima svih građana Hrvatske. Čak 173 tisuće 209 umirovljenika je ostalo bez dijela ili cijele mirovine zbog neplaćenih rata za kredite koje su umirovljenici prisiljeni podizati ne bi li ostali živi. Dižu ih najviše radi plaćanja režija, za hranu i lijekove ili za zamjenu dotrajalih kućanskih aparata. Osim teške socijalne situacije trendu proširenja dužničke krize kod hrvatskih građana doprinose i vrlo liberalne odredbe članaka 178. i 179. Ovršnog zakona koje unatoč ograničenju ovrhe na jednu trećinu, odnosno jednu polovinu plaće ili mirovine što je definirano pak člankom 149. dopuštaju po pristanku ovršenika zapljenu cijele plaće odnosno mirovine. Ove odredbe uvedene u pravnu praksu Republike Hrvatske novelom Ovršnog zakona 2005. godine omogućavaju potpunu zaštitu vjerovnika, a to su u 95% slučajeva banke i ostale financijske institucije, istovremeno za dužnike stvaraju veliku socijalnu nesigurnost bez ikakve zaštite. Budući da ovakva institucija nastavno omogućava razne financijske malverzacije od zelenaštva do reketarenja i dovodi do produbljenja dužničke krize, moje pitanje glasi: Što i kada Vlada Republike Hrvatske misli učiniti kako bi se odredbe Ovršnog zakona uskladile sa ustavnim odredbama koje govore o socijalnoj državi te o socijalnoj pravdi i poštivanju prava čovjeka kao najvišim vrednotama ustavnog poretka Republike Hrvatske. Mi u hrvatskoj stranci umirovljenika smatramo da se nitko u socijalnoj državi Hrvatskoj ne može u potpunosti odreći prava na plaću ili mirovinu i time ugroziti svoju egzistenciju, odnosno egzistenciju obitelji.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, mislim da ste istakli jedno važno pitanje, ali ne samo u svezi s umirovljenicima nego i sa drugim skupinama u hrvatskom društvu, razumljivo da vi govorite o umirovljenicima jer predstavljate njih u Saboru, ali riječ je o činjenici da nitko nije u takvu situaciju koju ste vi točno opisali, doveden protivno svoje volje nego da je doveden svojom voljom. On je dao suglasnost za takvu situaciju. Ono što mi možemo napraviti jest i ja ovo vaše pitanje rado prihvaćam kao inicijativu da zajednički pokrenemo izmjene i dopune zakona, Ovršnog zakona i da spriječimo da se netko slobodnom svojom izjavom može odreći i 100%-tne mirovine, odnosno plaće jer to traže kreditne odnosno financijske institucije. To je jedini način, ali tu država, onda moramo biti svjesni da ćemo, i vi ste u pravu, to jest jedan liberalni zakon koji, na čiju, bilo je dakle različitih grupacija hrvatskog društva koje su tražile da idem sa takvim Ovršnim zakonom i takvim odredbama. I Hrvatski sabor je donio taj Zakon. S obzirom da naši ljudi upadaju u poteškoće, i umirovljenici i drugi jer se zadužuju i preko, ali su sami suglasni sa ovakvom odredbom jer inače se ne može doći do ovrhe, možda bi bilo dobro razmotriti inicijativu da zaista idemo u izmjene i dopune, odnosno izmjene zakona, Ovršnog zakona i da mi ograničimo kao što je bilo i prije, do 30%, a ne kao sada do 100%, pa ćemo razmotriti to.
Zastupnik Silvano Hrelja.
Ja sam zadovoljan vašim odgovorom i razumijevanjem ovog problema i mislim da je u redu da se pristupi jednoj analizi ovog problema i da se u duhu europskih socijalnih iskustava postave tzv. socijalna sidra koja onemogućavaju prezaduživanje građana. Mislim da je to u duhu te europske socijalne tradicije kojoj mi težimo jer mislim da je u redu da ostanu ograničenja ovrhe koja su bila i prije novele 2005. godine. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Pitanje je za premijera. Predsjedniče hrvatske Vlade, evo afera "BrodoSplit" ide prema svome kraju i to je dobro. To je zahvaljujući prije svega Interpolu i rečeno je dosta toga i ovdje u Saboru oko toga i u ovim našim pitanjima, odgovorima. Ne bi se vraćao na to, ali želim vas upozoriti na nešto. Na skandalozno ponašanje policije koja radi istragu. Prije svega Policijske uprave Splitsko-dalmatinske je ovaj zadnji slučaj, da je 9. studenog prošle godine obavljen tzv. informativni razgovor, jer do sad se nikad tako nije odvijao, gdje su zajedno u prostorima uprave "BrodoSplita" bili 2 inspektorice policijske uprave, Odjela za gospodarski kriminal, brodovlasnik Veselc koji je naručio brodove, 3 člana uprave škvera i gospodin Drago Maček, to je onaj koji je digao sa svog računa u Grazu gotovo 6 milijuna dolara. To je skandalozna činjenica. Ja dakle sada neću govoriti o onome što je sve izgovoreno. Afera, nazovimo je tako, ide prema svom kraju. Teško će se Hrvatska oprati ukoliko policija na takav način se ponaša. Zašto to govorim? Ja govorim o jednoj policijskoj upravi i samo nekim ljudima. Ne daj Bože da mislim na časne ljude koji obavljaju jedan od najtežih poslova u Hrvatskoj za nevelike pare. Ali vidite, gospodin Mehun, glasnogovornik Ministarstva unutarnjih poslova je, ovo je bilo 9. studenog prošle godine, a on je u petak, dakle, 19.1. ove godine na Hrvatskoj televiziji u onom dnevniku koji ide iza onoga u 19 i 30 izjavio, ja sam ovu činjenicu iznio u petak ujutro, on je navečer izjavio da to nije istina, da je laž. Evo, ja ovdje pred hrvatskom javnošću tvrdim, znam sva imena koja su bila. Da je to istina što ja govorim i od vas očekujem kao premijera da istražite to jer je glasnogovornik za mene ministarstvo. Kad je on to rekao za mene je to reklo ministarstvo i ministar, a vi ste njima šef, da to istražite i ako je to tako pitam vas da li će snositi konzekvence i ministar Kirin i svi oni koji na ovako skandalozan način po meni opstruiraju istragu koja će doći do kraja. Koja će doći do kraja. To je moje pitanje na osnovu mojih spoznaja. Uvjeravam vas da su one istinite, bez obzira na to što je glasnogovornik rekao. Čini mi se da je to skandalozno za sve nas. Evo, to je moje pitanje.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, prije svega izražavam svoje zadovoljstvo što ste za razliku do sada zaista spustili loptu na zemlju i što idete prema meritumu stvari, a to je da se, da želimo svi u Hrvatskoj istragu, da se završi i da vidimo rezultate te istrage i da vidimo šta je tu, tko je činio nečasne radnje, tko je činio kriminal i da se oni kazne, bez obzira o kome je riječ i bez obzira o kome se radilo. To vrijedi za ovo i to vrijedi za ono prethodno razdoblje. I ja bi htio da jednako takvim žarom kao što se zauzimate da se ovo riješi gdje imamo zajednički stav da se riješi sve. Jer brodogradilište "Split" kao i sva brodogradilišta iznimno važna i stalo nam je da sačuvamo brodogradnju i radna mjesta i da ostane jedna od najvažnijih izvoznih grana. O ovom slučaju ja ne znam ništa i ja ću naravno tražiti da ministar Kirin vidi o čemu je riječ, ali je zanimljivo zašto danas, zanimljivo je zašto onaj koji je prvi to doznao, zašto nije izvijestio ministra. A da to, jer da ne radimo od toga samo, dobro je, može se naravno uvijek postaviti i u javnosti i u Saboru i sve, ali ajdemo riješit to. Zašto nije to postavljeno ministru pitanje pa da to razriješi?
Ovako, prvo bi napomenuo da nismo baš imali iste stavove u tijeku ove diskusije i razgovora o ovoj temi. Ja sam dobio i pismo Vlade na moj pisani upit koje je potpisala, mogu kazati ni kriva ni dužna, gospođa Kosor. Da nema nikakvih nečasnih radnji nit protuzakonitih što je u skladu sa dobrim običajima, što se tiče ove transakcije i pisalo je, premijeru, da se 6 milijuna dolara ne mogu smatrati nestalim. Ja to smatram prikrivanjem. Ja se nisam htio vratiti na to, ali to je prikrivanje istine po meni bilo. Sada idemo di jesmo, odavde di jesmo. Ja ne govorim, sada govorim o ovoj aferi i možemo mi pričati o čemu god hoćemo, ali ja vas konkretno pitam za ovo. Gospodin Mehun se oglasio. Može bit da nije u ovoj ili onoj emisiji, oglasio se javno. Gospodin Mehun u ime ministarstva je rekao da to nije istina. Za mene je on ministarstvo. Ne govori on svoj stav, nije mu doma žena rekla ne. Nego je dobio instrukcije u ministarstvu. Vi ste premijer, vaše je ministarstvo u pitanju. Moja je teza da policija vrši opstrukciju istrage u škveru, a provodi je. To je katastrofa jer konzekvence toga onda mogu govoriti o priči [[Upadica: To su teške riječi.]] Jesu teške optužbe na osnovu ovoga. Ukoliko se ovaj sastanak odvio, i gospodine ministre, ukoliko se sastanak odvio gdje su svi bili u istoj prostoriji. Po meni je to dogovaranje, a ne vršenje istražnih ili ne znam kakvih, informativnih radnji. A vi ispitajte, ja vas molim pisani odgovor za 30 dana to ispitajte.
Pisani. Kad se splitska srca slože i brod plivati može. Poštovani zastupnik Željko Kurtov. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje postavljam ministru Primorcu. Ravnatelji, odnosno školski odbor ima zakonske ovlasti 60 dana prije natječaja zaposliti nove učitelje, nastavnike ili profesore. Kakva su vaša saznanja o eventualnoj zloporabi ovog instituta jer u pravilu tako primljeni djelatnici budu i potvrđeni na javnom natječaju pa taj onda javni natječaj nema nikakvog smisla.
Ministar Dragan Primorac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Hvala lijepo na pitanju gospodine saborski zastupniče. Ukratko, mi smo u zadnje tri godine zbog svih reforma, procesa koje smo poduzeli od uvođenja hrvatskog nacionalnog … [[Govornik se ne razumije.]] standarda, državne mature i Bolonjskog procesa ukupno zaposlili oko 4 tisuće i 300 osoba. Od toga ukupno negdje pisanih zahtjeva da bi trebalo napraviti određene evaloacije odobrili smo njih oko 30-tak i to su bile žalbe, primjedbe ljudi koji smatraju da je netko zlorabio svoj položaj ili svoju poziciju. Mi smo vrlo jasno sukladno Zakonu o osnovnom školstvu koji kaže da na određeno vrijeme kad obavljanje poslova ne trpi odgodu do zasnivanja radnog odnosa koji se temelji na osnovu natječaja ili na neki drugi propisan način može se izbjeći natječaj, ali ne da osoba radi dulje od 60 dana i to je ono što ste vi rekli sa prava. Nakon toga je procedura vrlo jasna i ako vi imate bilo koji konkretni primjer, evo ja vam kažem mi smo dobili od 4 tisuće i 300 otvorenih radnih mjesta otprilike 30-tak komentara, na svaki je izašla prosvjetna inspekcija, u glavnini slučajeva je pokazano da je rađeno opet na osnovu natječaja, ali imamo da je drugačije vi budite slobodni se obratiti, ja vas uvjeravam sljedeći dan je prosvjetna inspekcija u toj školi i utvrdit ćemo tko je taj koji ima hrabrosti kršiti zakon. Evo, hvala vam lijepa.
Zastupnik Željko Kurtov. Izvolite.
Gospodine ministre i kroz ovaj vid ponašanja na terenu dolazi do revolta i beznađa naših građana, a što izravno utječe na percepciju korupcije u Hrvatskoj, a posebno mislim na političku korupciju na što i Europa ozbiljno upozorava. Zato se iskreno nadam da ćete ovo shvatiti ozbiljno. Zašto nema žalbi? Pa vrlo jednostavno je. Svi ovi ljudi koji se natječu ne mogu od straha se žaliti jer onda pogotovo neće biti primljeni. Mislim da je ovo dosta važno pitanje i iskreno se nadam da ćete vi i ja i svi mi na zadovoljstvo svih građana Hrvatske po tom pitanju napraviti što možemo.
Poštovani zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Moje pitanje ću postaviti gospodinu Bišćeviću iz Ministarstva vanjskih poslova. Znamo koliko je bitno da Hrvatska uđe u NATO, znamo da bi sljedeće godine vjerojatno Hrvatska bila primljena u NATO savez, ali isto tako znamo koliki postoji otpor u hrvatskoj javnosti protiv ulaska Hrvatske u NATO, znamo da je ta potpora ispod 50% danas i moje pitanje glasi vama što Ministarstvo vanjskih poslova radi u smislu objašnjavanja građanima Hrvatske prednosti ulaska u NATO o tome da je to vojni savez, ali da je to i politički savez jer bilo bi dobro da se i preko medija i preko televizije objasni stanovništvu, građanima Hrvatske koje su prednosti ulaskom Hrvatske u NATO pa vas molim da mi kažete što?
Hvala. Poštovani državni tajnik Hidajet Bišćević.
Gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče ja se zahvaljujem na ovom pitanju jer pruža mi mogućnost da gotovo u nastavku odgovora na ono pitanje o pregovorima o Europskoj uniji zapravo na neki način sumiramo dva rekao bih glavna strateška cilja Vlade koja će omogućiti ostvarenje kojih će omogućiti i gospodarski napredak Hrvatske i trajnu sigurnost Republike Hrvatske, dakle kombinacija Europske unije i NATO saveza, odnosno NATO-a jeste gospodarska sigurnost, gospodarski napredak i sigurnost, a to je svakako u interesu ne samo cijele zemlje nego svakog pojedinog građana, građana ove zemlje. Što se tiče programa pristupanja NATO-u vi znate da postoji nacionalna strategije, znate da je nedavno osnovan nakon summita u Rigi osnovan Državni odbor na čelu sa predsjednikom Republike, predsjednikom Vlade i predsjednikom Sabora, da su u tom Odboru i dva saborska potpredsjednika iz redova oporbe. Naglašavam to iz jednostavnog razloga zato što i sastav odbora odražava ono što nam se na političkoj sceni u Hrvatskoj čini izuzetno važno, a to je jedan potpuno jasan, čvrst parlamentarni konsenzus oko tog važnog strateškog pitanja. Nakon početnih sastanaka Državnog odbora počeo je sa djelovanjem i tzv. provedbeni odbor kojega vodi veleposlanik, naš veleposlanik pri NATO-u, veleposlanik Božinović i pripremljen je jedan vrlo cjeloviti plan, plan aktivnosti i Ministarstvo vanjskih poslova i glavnog stožera i Ministarstva obrane i ostalih sektora javne administracije koji će biti, odnosno jesu nosivi potpornji cijele operacije pristupanja Hrvatske NATO-u. Ja želim reći ovdje da sami ste to spomenuli sa pozitivno, izuzetno pozitivnom ocjenom i političkih i gospodarskih, ali i vojno-sigurnosnih reformi koje je Hrvatska poduzela, dakle sa pozitivnom ocjenom koja je primljena na nedavnom summitu u Rigi da očekujemo rekao bih, usudio bih se reći u rano proljeće sljedeće godine i formalni poziv Republici Hrvatskoj za punopravno članstvo u NATO savezu i dakako da sama ta činjenica dosad pozitivnih ocjena ne samo da odražava uspjehe Vlade nego obavezuje da ubrzamo svoje aktivnosti. Završavam sa konkretnim nekim planovima i idejama. Osnovni cilj rekao bih jedne javne aktivnosti, javne kampanje biti će u narednim mjesecima pružanje građanima pune, potpune, cjelovite informacije o tome što NATO savez danas jeste, kakav je to savez, kakvu je transformaciju doživio da bismo se suočili ili da budem izravniji da bismo otklonili neke od na žalost prisutnih stereotipa nerazumijevanja pa i netočnosti koje postoje u svezi NATO-a u hrvatskoj javnosti. U tom smislu kreće vrlo cjelovita informacijska kampanja, kreće rad sa pojedinim ciljnim društvenim skupinama, kreće rad sa poslovnim sektorom, kod nas se prečesto zaboravlja da hrvatsko gospodarstvo može doživjeti izuzetan napredak i kroz suradnju sa NATO-om, odnosno djelovanjem u NATO-u kreće kampanja sa medijima, odnosno rad sa medijima, informiranje građana itd. Zahvaljujući, ponavljam još jednom čvrstom političkom parlamentarnom konsenzusu taj će rad biti olakšan svim nadležnim tijelima i uvjeren sam uspješan do ostvarenja tog cilja. Zahvaljujem.
Zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam postavio ovo pitanje kako bi potaknuo da se što više u javnosti govori o NATO savezu i pristupanju Hrvatske NATO-u zato što kod jednog dijela stanovništva postoji bojazan da će naši vojnici odlaziti na neke druge, u neke druge zemlje, u neka krizna žarišta i želio bih da kroz te vaše programe se objasni da hrvatski vojnici neće odlaziti u takova krizna područja. Hvala.
Poštovani zastupnik Nikola Ivaniš. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine premijeru i uvaženi članovi Vlade. Pitanje je za poštovanu ministricu Marinu Matulović-Dropulić. Pitanje na poticaj pravnih i građevinskih stručnjaka iz jedinica lokalne samouprave Gorskog kotara a u vezi sa obračunom komunalnog doprinosa pri gradnji auto-ceste Zagreb-Rijeka. Naime, mi smo do 11. prosinca imali Pravilnik o načinu utvrđivanja građevine za obračun komunalnog doprinosa po kome se postupalo i u vezi aktuelne gradnje po tome su se pravilniku pokrenuli postupci. 11. prosinca donijeli ste novi pravilnik koji je bitno primijenio stvari. Jedinica lokalne samouprave Gorskog kotara su po starom pravilniku planirale prihode od komunalnog doprinosa kao i temeljem toga gradnje različitih objekata komunalne infrastrukture. Novi pravilnik prepolovljava iznose komunalnog doprinosa i smatramo da je donesen prema interesima dakle, možda i instrukcijama tvrtke koja je investitor dakle, auto-ceste Rijeka-Zagreb d.d. Tu se sada rukovodi visinom davanja kao jednim od kriterija dok se kod svih ostalih investitora u Republici Hrvatskoj obračunava prema pravilima struke. Člankom 14. stavkom 2. Ustava kaže se da su svi pred zakonom isti. U ovom slučaju držimo da se uspostavljaju nejednaki položaji investitora. Isto tako novi pravilnik govori da se primjenjuje retrogradno a članak 89. Ustava govori citiram: "Zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koji imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje." Dakle, mislimo da novi pravilnik otvara pitanja ustavnosti kao što otvara i pitanja zakonitosti zato što prema nekim stručnim ljudima definira na drugi način pojmove građevine nego i što to čine članak 4. Zakona o gradnji i članak 3. Zakona o javnim cestama. Na primjer u građevinu ne ulazi nasip ili ne ulazi svod tunela. Postavljamo pitanje, koji su bili motivi za ovaj pravilnik i čemu novi pravilnik koji otvara probleme zakonitosti i ustavnosti te onda eventualni sudski sporovi koji iz toga mogu proizaći a temeljem zaštite interesa investitora naspram interesa jedinica lokalne samouprave? Hvala lijepo.
Hvala. Ministrica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, nije točna tvrdnja da je isključivo na zahtjev investitora izgradnje odnosno rekonstrukcije ceste, dogradnje ceste Zagreb-Rijeka napravljen novi pravilnik. Mi već skoro godinu dana imamo razno-razne primjedbe raznih investitora. Znači, radi se o svim cestama ali isto tako radi se i o ljudima koji grade svoje kuće da najedanput od 2006. do sada, do prije recimo jedno par mjeseci nije bilo nikakvih problema sa tim obračunavanjima, da sad najedanput su počele jedinice lokalne samouprave obračunavati komunalni doprinos na drugačiji način. A naime šta se događalo. Imamo i primjere. Na primjer, što se cesta tiče, nadvožnjak su oni računali kao zatvoreni objekat. Kao da je kuća negdje napravljena i na temelju toga po toj kubaturi izračunat je komunalni doprinos. Ili drugi primjer, da je na primjer na cesti obračunata širina ceste ne od bankine do bankine nego od ograde do ograde, bez obzira što se tamo nalazi zeleni pojas ili slično. Ili kod terasa ili kod balkona obiteljskih kuća gdje su oni računali neke jedinice lokalne samouprave kubaturu tog balkona bez obzira što je balkon otvoren i na temelju toga i naplaćivali komunalni doprinos. Zbog toga smo mi odlučili napraviti novi pravilnik i točno definirati što se može uzeti u kvadraturu ili u kubaturu pojedinog objekta. Pa ne samo da se radi o cestama ili o tunelima, nego se radi i o obiteljskim kućama. Ovo što sam spominjala balkonima, terasama i slično. I sad je to definitivno jasno i definirano. Što se tiče samog iznosa komunalnog doprinosa u ovom pravilniku ništa novoga ne piše nego što je i u zakonu a to je da jedinice lokalne samouprave utvrđuju jedinične cijene. Oni utvrđuju cijenu a mi moramo propisati na koji način se može vršiti obračun. Prema tome, to je tako. Što se tiče retrogradnog djelovanja to nije točno jer radi toga svi oni koji su dobili rješenje o komunalnom doprinosu i to rješenje vrijedi i dalje. Ali, oni koji su podnijeli zahtjev a rješenje im nije izdato to ide po ovom pravilniku. Znači, to je točno po ZUP-u i po zakonu i nema nikakvih mogućnosti da je ovo protuustavno ali isto tako mi ne možemo dozvoliti da u svakoj općini i u svakom gradu se komunalni doprinos računa na drugačiji način. Prema tome, vjerujte da ovo nije bio onaj, imamo mi zahtjev i od ceste, mislim od investitora ceste Zagreb-Rijeka, ali imamo i od svih ostalih zahtjeve a naročito velim i od ljudi koji su čak i upite jedinica lokalne samouprave. Bez obzira na to što smo mi dobili od njih upite, mi smo napisali naputke. Međutim, oni se tih naputaka nisu držali. Prema tome, mi smo morali ići sa novim pravilnikom i mislimo da je sada to stvarno riješeno na način da u cijeloj Hrvatskoj se na isti način obračunavaju površine ili ti kubici na temelju kojih se onda množi sa jediničnim cijenama i dobije se komunalni doprinos. Hvala lijepa.
Zastupnik Nikola Ivaniš. Izvolite!
Hvala lijepa na odgovoru gospođe ministrice. Ja s tim nisam zadovoljan temeljem toga što mislim da ja nisam pitao za privatne kuće. Ja sam to ciljano rekao, tu se radi isključivo za auto-ceste, a pitanje je bilo vezano na auto-cestu Rijeka-Zagreb. I mislim da je i u jednom dijelu vašeg odgovora nešto što ostaje otvoreno pitanje. Pa nije valjda cesta samo kolnik. Valjda je i onaj nasip ono što, cesta je ono što je uzeto od prostora. Mislim da se za uzimanje u prostoru plaća komunalni doprinos. Cesta i ova priča oko tunela i obračuna tunela. Ja samo mogu konstatirati da žalim jer mislim da će ovo imati sudski epilog. To je potpuno jasno, jer te lokalne samouprave misle da su u pravu. Isto tako, pitanje ovog retrogradnosti je dosta jasno u članku 89. napisano i sve što se retrogradno temeljem nekog pravilnika primjenjuje mislim da se podvodi pod protuustavnost. S obzirom upravo na sve to i s obzirom na interes tih lokalnih samouprava, ja vas molim da mi vaš se odgovor dostavi i u pisanoj formi da bi oni koji su zainteresirani onda temeljem svojih stavova postupali. Hvala lijepo.
Možete ministrice, da odgovor u pisanoj formi. Poštovana zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Jadranki Kosor. Od 1. siječnja 2007. godine u primjeni su izmijenjene odredbe Zakona o doplatku za djecu. Molim vas da konkretno objasnite što donose te novine te pojasnite o dodatku za treće i četvrto dijete s obzirom na brojne upite o tome što ovaj dodatak može ostvariti.
Potpredsjednica Vlade ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice! Pa kao što ste sami rekli od početka ove godine počinje se primjenjivati izmijenjeni Zakon o doplatku za djecu a to je tek dio sveukupne populacijske politike Vlade Republike Hrvatske s kojom smo zapravo počeli na početku mandata 2004. ali smo naravno dobra iskustva uobličili u novi projekt s kojim smo krenuli od početka ove godine. Dakle, jedan od tih važnih projekata jest i izmjena u sustavu doplatka za djecu. Najvažnije što smo učinili ili što mislim da je iznimno važno i da je dobro zbog toga što se prije svega novim sustavom obuhvaća veći broj djece ali se i povećava doplatak jest da smo podignuli dohodovnu granicu za ostvarivanje prava za doplatak za djecu na taj način da smo to podignuli sa 40% proračunske osnovice koja je zajamčena odnosno određena Zakonom o izvršenju proračuna na 50%, znači konkretno sa tisuću 330 kuna na tisuću 633 kune. Mi smo također uveli i tri dohodovna razreda za doplatak za djecu, tako da ono što je najvažnije dakle da sada ne idem u objašnjavanje u detalje najvažnije u tome je da otprilike 63 tisuće djece dobiva od 1. siječnja veći doplatak za djecu, da je otprilike 50 tisuća djece više obuhvaćeno doplatkom za djecu nego što je to bilo do kraja prošle godine. A što se tiče pronatalitetnog dodatka, dakle 500 kuna za svako treće i četvrto dijete odnosi se naravno na obitelji odnosno na djecu koji imaju pravo na doplatak za djecu. Dakle, uz svoj nazovimo ga redoviti doplatak za djecu obitelji primjerice sa četvero djece, tako mi je najlakše objasniti, gdje svako dijete na primjer ima pravo na najniži doplatak, to je sada otprilike 200 kuna, znači to je četiri puta 200 i još za treće i četvrto dijete dva puta po 500. Dakle, to pripada trećem i četvrtom djetetu. To su mjere na koje se Savjet za populacijsku politiku Vlade Republike Hrvatske koji je radio na tom dokumentu odlučio zbog toga što te mjere tako kažu i demografi i drugi stručnjaci daju dobre rezultate. Nama je naravno prije svega u interesu dati potporu u skladu sa ustavnim odredbama obiteljima sa djecom, mladim obiteljima koje žele imati djecu ali s druge strane naravno preokrenuti negativan trend u Hrvatskoj, katastrofalan trend i time smo ponavljam počeli na početku mandata. Ja vas podsjećam da smo tada povećali rodiljne naknade. Isto tako da smo uveli program besplatnih udžbenika za obitelji sa osmero i više djece. Na temelju dugogodišnje suradnje sa Udrugom osam plus, dakle udrugom na čijem je čelu gospodin Trbuk, udrugom koja okuplja obitelji sa osmero i više djece gdje smo i kao oporbena stranka davali potporu, kupovali udžbenike, to je tada pokrenula zajednica žena Hrvatske demokratske zajednice Katarina Zrinski ali smo onda to sve pretočili u projekte Vlade, dakle upravo na temelju tih dobrih iskustava u projekte Vlade na početku mandata 2004. a onda smo išli kao što znate u ovoj godini na proširenje toga projekta za besplatne udžbenike za sve učenike koji su obuhvaćeni obveznim školovanjem. U ove mjere koje su stupile na snagu 1. siječnja ove godine naravno ide i povećanje nakon dvanaest punih godina naknade koja se daje obiteljima odnosno svakom rođenom djetetu ali isto tako i vezivanje rodiljne naknade za proračunsku osnovicu. I isto tako te naknade jednokratne za proračunsku osnovicu ona sada iznosi 70%. To je početak, mjere se naravno nastavljaju. I u ovoj godini će biti još dodatnih mjera ali naravno i u 2008. i u 2009. godini. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa. Posebno zahvaljujem gospođi ministrici na detaljnom obrazloženju prava koja proizlaze iz primjene ovog zakona. Naime, često smo svjedoci krivog tumačenja ove promjene i želi se umanjiti ova mjera kao nešto što ne pridonosi između ostalog i nacionalnoj populacijskoj politici. Ja osobno smatram da ova mjera itekako pridonosi a i sve one mjere koje je do sada Vlada donijela i da se one dobro i uspješno provode u nacionalnoj populacijskoj politici. Hvala vam lijepa.
Hvala. I posljednje pitanje poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Štovane kolegice i kolege, članovi Vlade! Moje pitanje upućeno je predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Sanaderu. Naime, još uvijek se ja vjerujem i hrvatska javnost mada je prošlo tri i pol godine sjeća one uzrečice, krilatice "Pokrenimo Hrvatsku", bilo je riječi ovdje danas o tome ali posebno skrećem pozornost i podsjećam na ono. Hrvatska je jaka koliko su jaka njena rubna područja. Pa i Osječko-baranjska županija je rubno područje, grad Osijek kao četvrti grad po veličini je u tom rubnom području. Više od tri i pol godine je proteklo u mandatu ove Vlade, pa dopustite mi da pitam i postavim pitanje vezano za grad Osijek uz nekoliko napomena. Područje grada Osijeka je minirano u toj mjeri da je za razminiranje ovom dinamikom i ovim tempom potrebno pedeset godina. Željeznički koridor 5C a na što smo bezbroj puta upozoravali, molili, kumili, tražili jeste i prolazi kroz grad Osijek. Znate kako? Da ga sijeca na tri mjesta u središtu grada. Tražili smo denivelacije, međutim ni u narednih deset godina te denivelacije nema. U središtu grada jedan veliki prostor, građevinski prostor koji nam je uz saznanje odgovornih ljudi Hrvatski fond za privatizaciju silom uzeo mada smo upozoravali na krivotvorinu. Sudski spor se još vodi. Zemljište za gospodarske zone Grad Osijek nema niti jednu jedinu gospodarsku zonu registriranu u nadležnom ministarstvu. U rujnu 2005. godine dogovor je bio sa predsjednikom Vlade gospodine predsjedniče sa vama da država dodijeli zemljište za gospodarsku zonu. To nije učinjeno. Ponuđen nam je nebulozni ugovor izrazito nepovoljan za gospodarstvenike i ne može se očekivati ni jedan poduzetnik da uđe u tako nešto. Dakle, nije ispoštovan dogovor. Osijek danas još i danas nema gospodarsku zonu. Ja vas molim i pitam da li ćete učiniti nešto da se ispoštuje dogovor, a posebno sukladno onom projektu hrvatske Vlade o razvitku gospodarskih zona od 2004. do 2007. Hvala lijepa.
Hvala. Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, vi ste spomenuli moto ove Vlade. Na tom motu ste vi ušli u Hrvatski sabor, “pokrenimo Hrvatsku“ i pokrenuli smo je. Prema tome, činjenica je da vi kao zastupnik iz Osijeka da smo očekivali da ćete ne samo ove projekte koje ste spomenuli, nego i druge projekte, čitav niz projekata koje Vlada realizira u Osijeku kroz različite resore da ćete ih podržati. Na žalost od te potpore nije bilo ništa. Kad smo tražili od vas da podržite projekte hrvatske Vlade u Osijeku vi ste glasovali protiv toga, glasovali ste protiv proračuna i to je istina. Tražili smo od vas da glasujete i da podržite proračun u kojemu su ti projekti o kojima vi govorite, vi ste glasovali protiv, a sad pitate Vladu hoćemo li mi to učiniti. Da, ja ovdje govorim učinit ćemo i sve one projekte koji su u proračunu u različitim resorima. Riješit ćemo ih. Ističete posebno gospodarsku zonu. Pa nije valjda da Vlada treba otvarati gospodarsku zonu u Osijeku. Pa nije valjda da je Vlada otvorila gospodarsku zonu u Dugopolju ili 200 gospodarskih zona u Vukovaru dvije otvara grad uz potporu Vlade. I tu vam kažem, imate našu potporu i sve što treba što je u Vladinoj domeni mi ćemo to učiniti. Ali nemojte očekivati od nas da mi dođemo u Osijek i mi radimo vaš posao tamo u gradu.
Zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Gospodine Sanaderu, vi niste odgovorili ni na jedno jedino moje pitanje. Odgovarate floskulama kao i puno puta, obmanjujete hrvatsku javnost… /Govornik se isključio i ponovno uključio./… ali isto tako sam izašao iz Hrvatske demokratske zajednice ne slažući se sa vašim proračunom, projekcijama ove Vlade. A što se tiče proračuna to je još jedna obmana javnosti jer ja osobno nisam glasovao protiv proračuna. Ja sam tražio projekte ne samo za Grad Osijek nego i sa Osječko-baranjsku županiju. Vi ste u rujnu 2005. godine čvrsto obećali sukladno zakonima i propisima da ćete dati zemljište u državnom vlasništvu kao preduvjet za osnutak gospodarske zone, a još i danas dopuštate da tamo raste šikara, da je ono neobrađeno, a držite u svom vlasništvu tu istu zemlju… [[Govornik se ne razumije.]] da odugovlači sve ove procese. Dopuštate Hrvatskom fondu za privatizaciju i njenom čelnom čovjeku da rupu kod hotela “Osijek“ u središtu grada, građevinsko zemljište i dan danas temeljem krivotvorine da se odugovlači i godinama vodi sudski spor.
Hvala. Aktualno prijepodne je završeno. Nastavak u 15,00 sati sa dnevnim redom. U 15,00 sati gospodine potpredsjedniče.
Nastavljamo sa radom sjednice. Prelazimo na 1. točku dnevnog reda: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu između Komisije europskih zajednica u ime Europske zajednice i Vlade Republike Hrvatske, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 611. Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka. Prijedlog akta primili ste poštom sukladno članku 159. Poslovnika. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, financije i državni proračun i Odbor za poljoprivredu i šumarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Državni tajnik Ante Žigman. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici Ministarstvo financija je zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede i vodnog gospodarstva zajedno sa Europskom komisijom pregovaralo o Godišnjem sporazumu o financiranju SAPARD programa što je među, zapravo međunarodni ugovor koji sklapaju Europska komisija i Vlada Republike Hrvatske. Ovdje pred vama nalazi se dakle Prijedlog zakona o potvrđivanju Godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu između dakle komisije europskih zajednica u ime Europske zajednice i Vlade Republike Hrvatske. Ono što sam na početku ovog izlaganja htio reći i dati jedan kratki pregled predpristupnih programa, dakle ovaj Godišnji sporazum o financiranju je zapravo dio predpristupne pomoći koju Hrvatska dobiva na putu u Europsku uniju. Prije svega radi se o tome da uz SAPARD program koji znamo da je program za potporu poljoprivrede, imamo i Hrvatska koristi i CARDS program, koristi PHARE program i ISPA program. Ono što je važno za reći dakle da provedba ovog SAPARD programa je moguća zahvaljujući pozitivnoj akreditaciji sustava za provođenje ovog programa, SAPARD programa u kojem nam Europska komisija dodjeljuje bespovratnu pomoć u iznosu od 25 milijuna EUR-a. Agencija koja u Hrvatskoj upravlja tim sredstvima je locirana u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva pod, kao SAPARD agencija i u tom smislu zajedno sa državnom riznicom u Ministarstvu financija nad odjelom Nacionalnog fonda koristi i raspoređuje ova sredstva sukladno svim propisima koji su tijekom akreditacije u potpunosti verificirani. Htio sam reći dakle da je Hrvatska u predpristupnom programima zapravo do sada od 2001. godine, da CARDS programi koji su krenuli za 2002., 2003. i sada za 2004. godinu su vrlo uspješno apsorbirani. Hrvatska je gotovo u potpunosti iskoristila sve fondove, primjerice CARDS 2002. u iznosu od 94%, CARDS 2003. 97%. Trenutno je u završnoj fazi ugovaranje CARDS programa za 2004. Ove godine također završava i CARDS za 2005. godinu. Dakle radi se o iznosima godišnje od otprilike 60 do PHARA 2005. koji iznosi 85 milijuna EUR-a. Dakle radi se o vrlo značajnim sredstvima. I uz to naravno imamo i ISPA programe. Znamo za tri vrlo velika infrastrukturna programa koji se financiraju iz pretpristupnih programa a to su dakle programi za željezničku, dio željezničke pruge između Vinkovaca i državne granice, dakle i Tovarnika odnosno državne granice. Zatim kolektora za vodu u Karlovcu i odlagališta otpada u Bikarcu. I u tom smislu također korištenje tih sredstava moguće je zahvaljujući uspješnoj akreditaciji pretpristupnih, pretpristupnog sustava. Hrvatskoj je dakle u sklopu SAPARD programa posebna predpristupna pomoć kao što sam rekao za poljoprivredu i ruralni razvoj, u proračunskoj godini namijenjeno 25 milijuna EUR-a na što se još dodaje nacionalno sufinanciranje. Sredstva će zapravo biti dostupna nakon što Sabor donese i potvrdio ovaj zakon o potvrđivanju godišnjeg sporazuma za financiranje i naravno SAPARD agencija je sukladno tome već počela sa raspisivanjem natječaja za dodjelu navedenih sredstava i u tom smislu naravno očekujemo da se i domaći poduzetnici iz poljoprivrede jave na ovaj program i naravno iskoriste u potpunosti odnosno u što je god moguće većoj mjeri ovaj iznos. Ono što je važno za reći je zapravo da iza ovog iznosa koji možda ne izgleda tako značajno, 25 milijuna EUR-a, dolaze puno veća i puno značajnija sredstva iz programa kada Hrvatska uđe u Europsku uniju i kada će iz strukturnih fondova za poljoprivredu povlačiti daleko veća sredstva. Treba napomenuti dakle da kada Hrvatska uđe u Europsku uniju oko 3 i pol posto bruto domaćeg proizvoda potencijalno mogu iznositi sredstva koja Hrvatska može povući u jednoj godini što prevedeno u realne brojke znači oko 10 milijardi kuna bezpovratnih sredstava iz fondova Europske unije. Naravno sve predradnje za uspješno provođenje i povlačenje tih sredstava se zapravo potvrđuju kroz akreditacije za ove sve predpristupne fondove uključujući i SAPARD program kojeg je ovaj godišnji sporazum jedan vrlo važan odnosno završni dio. Ono što treba napomenuti je naravno da početkom 2007. godine se Hrvatskoj otvara program IPA. Očekujemo da će u tom programu godišnje biti značajnija još sredstva, dakle oko 150 milijuna EUR-a što će reći recimo do ulaska u Europsku uniju ako to bude 2009. godine u sljedeće 3 godine dakle dodatnih 450 milijuna EUR-a bezpovratne pomoći. I za to je naravno također preduvjet sustav koji je u mogućnosti tako nešto podržati i apsorbirati. Ono što je važno za istaknuti dakle vezano za ovaj Godišnji sporazum o financiranju da su pregovori pokrenuti 12. srpnja 2006. godine kada je odlukom Vlade imenovano izaslanstvo za vođenje pregovora. Pregovori o Godišnjem sporazumu o financiranju su uspješno završeni te je Ministarstvo financija od Europske komisije 14. kolovoza prošle godine zaprimilo konačnu verziju koja je od strane Europske komisije usvojena 27. srpnja u Hrvatskoj. Dakle Hrvatska je potpisala taj sporazum odnosno Vlada potvrdila nakon što je dakle Europska komisija potpisala. Vlada je potpisala odnosno sporazum je potpisan 25. listopada 2006. godine i Ministarstvo financija je pripremilo nacrt prijedloga zakona o potvrđivanju godišnjeg sporazuma te ga dostavila na mišljenje zainteresiranim tijelima državne uprave. Nakon što su sva mišljenja uključena odnosno prihvaćena nacrt prijedloga je krajem studenog proslijeđen u Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija da uputi u saborsku proceduru ratificirane, dakle potvrđivanje Godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu. Budući da se radi o zakonu čija je primjena vrlo važna Vlada je predložila donošenje ovog zakona po hitnom postupku i u tom smislu predlažemo da Sabor usvoji ovaj prijedlog godišnjeg Sporazuma, prijedlog Zakona o potvrđivanju godišnjeg sporazuma o financiranju između Republike Hrvatske i Europske komisije. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a, uvaženi zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče mi iz Kluba zastupnika SDP-a ćemo podržati ovaj prijedlog Zakona o potvrđivanju godišnjeg sporazuma. Međutim, u ovoj raspravi želimo ukazati na nekoliko pitanja u kojima mislimo da bi trebalo u budućim razgovorima o pristupanju sredstvima fondova Europske unije voditi računa da se na kvalitetniji način zapravo pokuša zaštiti interese određenih subjekata u Republici Hrvatskoj, pa i Republike Hrvatske ako je to naravno i u kojoj mjeri je moguće, s obzirom da se radi o dvostranom aktu između nas i Europske unije. Zahtjev ćemo podržati, pa i hitni postupak. Zato što je ovaj sporazum, odnosno za 2006. godinu praktički potpisan 25. listopada. On bi se trebao primjenjivati i realizirati do kraja 2008. godine. I praktični je posve jasno da vrijeme curi i treba čim prije pristupiti ostvarivanju višegodišnjeg Sporazuma o financiranju koji imamo, a na temelju je kojeg je na kraju krajeva i izrađen program na koji se sufinancirao od strane SAPARD-a u ovom dijelu. Drugo što bismo htjeli naznačiti u vezi sa ovim jeste jedno veoma interesantno pitanje koje se može iščitati, osobito u odjeljku H. Prvo na što želim upozoriti jeste zapravo pitanje članka 2., 4. i 5. kao zajednički problem. Naime, ako pogledate onda ćete vidjeti da sudjelovanje u dodjeljivanju ugovora o nabavi ili ugovora o pomoći je prije svega otvoreno fizičkim i pravnim osobama sa područja zemalja članica Europske zajednice ili koje pripadaju tzv. europskom gospodarskom području, a da mi još nismo odredili šta za nas znači europsko gospodarsko područje niti je Europska zajednica posebice to riješila, prema nama naravno. Zatim u stavku 2. da se govori i o popisu zemalja koje je utvrdio odbor, a koji se zemlje u razvoju, kako je to utvrđeno popisom … [[Govornik se ne razumije.]] E sad, šta je interesantno? Interesantno je da su time htjeli mi to ili ne htjeli čini neravnopravnost u odnosu na poduzetničku aktivnost i na području našeg gospodarskog investicionog tržišta. Po našem Ustavu u članku 49., a sukladno na kraju krajeva i Međunarodnoj konvenciji o ekonomskim pravima i slobodama koju je prihvatile sve članice Europske unije zapravo je nemoguće ograničavati, osim Ustavom utvrđenih uvjeta poduzetničku slobodu. I ona se kaže da je temelj gospodarskog ustroja Republike Hrvatske. Država treba osigurati svim poduzetnicima jednaki pravni položaj na tržištu za obranu zloupotreba. A htjeli ne htjeli ovdje zapravo imamo izrijekom propisano međunarodnim sporazumom ograničenje ovakve poduzetničke slobode i svi poduzetnici nisu u jednakom položaju i u tom kontekstu je sasvim jasno da se članice, odnosno fizičke i pravne osobe sa područja zemalja Europske unije apsolutno favoriziraju. Favoriziraju se naravno sa područja tzv. europskog gospodarskog područja. I one koje su stavljene od strane Odbora Europske unije kao zemlje u razvoju na posebni popust. Ili još preciznije, sve druge se osim njih isključuju, osim za slučaj, članak 5. o čemu ću posebice nešto reći. U takvoj situaciji se postavlja pitanje da li to često puta nije samo pitanje problema suprotnosti sa pravnim pravilima nego i pitanje zapravo ekonomske racionalnosti i opravdanosti jer to ne znači da u tom trenutku sa područja neke druge zemlje ne bi mogla doći fizička ili pravna osoba sa ponudom koja je povoljnija i kvalitetnija za Republiku Hrvatsku. Doduše, tu se sada stavila mogućnost da u članku 5., da je iznimno u odgovarajuće potkrijepljenim slučajevima komisija može proširiti prihvatljivost subjekata i zemalja koje nisu članice, to je ta iznimka, ali sada imamo jednu vrlo interesantnu situaciju. Sa 25 milijuna eura Europska unija praktički kroz SAPARD program prati kompletan ovaj naš program u ovom segmentu, a u isto je vrijeme sasvim jasno da prateći taj program ni izbliza nije osigurala sva sredstva koja će isfinancirati cjelokupni program nego taj dio sufinancira i Hrvatska, dakako svojim ulaganjima. I u takvoj situaciji se sada postavlja pitanje zapravo kako je moguće da samo jedna, jedan subjekt ovog sporazuma odlučuje, odnosno jedna strana odlučuje o tome kad je iznimka prihvatljiva, a kad nije. Druga strana nema mogućnost sudjelovanja u odlučivanju, iako se njenih interesa tiče, niti ima mogućnost zaštite svojih prava, nego praktički ona se nalazi u poziciji da samo mora opravdati potkrijepljeno odgovarajuće, odgovarajući iznimni slučaj da bi uopće mogao doći u obzir da ga komisija podupre. Mi smatramo da je ovo vrlo važno pitanje o kojem bi trebalo u budućim sporazumima, njih će biti u ovom prijelaznom razdoblju za vrijeme dok vodimo pregovore sa Europskom unijom, puno i o tome će trebati jako voditi računa da se to pitanje ubuduće pokuša dodatno precizirati. Naravno mi ne postavljamo uvjete, ali bi trebalo skrenuti pozornost na činjenicu da u ovom segmentu često puta i sami predstavnici Europske unije kroz ovakve fondove zapravo postavljaju se kao monopolisti i negiraju jedno od temeljnih načela, jednakopravnosti svih subjekata na europskom tržištu. Drugo, za nas socijaldemokrate posebno značajno pitanje na koje želimo posebice naglasiti je članak 6. ovoga dodatka, osobito stavak 2. gdje se kaže da ponuditelji koji su dodijeljeni ugovori poštuju međunarodne dogovore temeljem standarda, temeljne standarde rada, npr. temelje standarda rada prema Međunarodnoj organizaciji rada itd., itd. Mi bi bili puno zadovoljniji kada bi ovdje pisalo ne da se radi o međunarodno dogovorenim temeljnim standardima rada nego kad bi se radilo o međunarodnim konvencijama u okviru međunarodne organizacije rada jer je to puno širi pojam i puno obuhvatniji pojam nego što su samo međunarodni standardi rada, tu su onda i slobode o radu i na temelju rada i iz rada i u takvoj situaciji to je daleko daleko važnije imati u vidu. Iako ovdje doduše postoji jedna kvalifikativna ograda to je npr. pa onda se može uzeti da se i sve ostalo podrazumijeva, iako to nije tako jer podvlačimo ne radi se o dokumentima pravnim nego se govori o standardima i zbog toga bi bilo jako dobro da se to pitanje ugradi dodatno da bi se zapravo zaštitili što kvalitetnije socijalna prava naših zaposlenika i radnika ne samo kada rade u našim fizičkim i pravnim osobama, kada kažem fizičkim osobama nije lapsus na naše obrtne radnje ovdje nego i kad rade kod stranih pravnih i fizičkih osoba koje bi eventualno kao pravne osobe sa područja zemalja Europske unije, odnosno europskog ekonomskog prostora mogle raditi na ovom prostoru itd. obavljati poslove. Ja bih ovdje htio spomenuti da imamo i apsurdnih stvari u praksi koje se dešavaju, a mogu se desiti i to na projektima koji su vezani uz naše financiranje poduzetničke aktivnosti, a kamoli onog gdje će se javiti u sufinanciranju sa Europskom unijom, da imate recimo na području Republike Hrvatske strane pravne osobe u kojima su zaposleni dakako naši ljudi itd. koji rade, pogotovo u oblasti tekstilne industrije gdje predstavnici menadžmenta kažu primjerice kada su državni pravnici, blagdani Republike Hrvatske, kažu da to u njihovoj zemlji nije pa se na taj dan raditi mora, a kada je u njihovoj zemlji taj gdje sjedište ima firma, blagdan, naravno oni rade, jer kažu kod vas to nije praznik, ali nikada ljudi ne dobiju nadoknadu zbog toga što rade na odgovarajući način. Prema tome ovo je veoma važno pitanje da se zapravo ispoštuju međunarodne konvencije koje uređuju pitanje položaja prava radnika i rada i to na temelju rada i iz rada i to u cjelini. Treću stvar koju želimo naznačiti je vezano uz članak 6. stavak 1. a gdje se kaže ovako, citiram: "U svrhu ubrzavanja iskorištavanja siromaštva promicanjem lokalnih kapaciteta, tržište i nabava, posebna pažnja daje se lokalnoj i područnoj nabavi u Republici Hrvatskoj." Sada postavljamo pitanje šta sad ovo znači. Mi imamo Zakon o javnoj nabavi koji je jednak i jednako obvezuje i jednako utvrđuje prava i obveze svih pravnih subjekata u Republici Hrvatskoj pa i o lokalnoj i o područnoj zajednici, odnosno lokalnoj i područnoj nabavi. Postavlja se pitanje zapravo zašto se sada izdvaja posebno lokalna i područna nabava u odnosu na Republiku Hrvatsku. Smatramo da ovdje treba precizirati stvari kada se to odnosi na lokalnu i regionalnu samoupravu s jedne strane i s druge strane precizirati da takav položaj mora biti jednak za cijelo područje Republike Hrvatske i ovako bi se moglo iščitati da će se na temelju ovog sporazuma moći zapravo zaštititi ili favorizirati kako god hoćete, pojedine partikularne interese ovisno od područja do područja u Republici Hrvatskoj, ovisno od interesa do interesa i u takvoj situaciji da se zapravo kroz nekakav oblik federalizma pristupa ostvarivanju određenih ekonomskih interesa na području Republike Hrvatske. Zbog toga smatramo da bi to trebalo jednostavno precizirati, da ostane ovako nedorečeno da se ne bi moglo na dvostruki način ili višeznačajni način tumačiti. Zašto ovo posebice sve naglašavam? Zato što je ovo sporazum koji je ratificirao Sabor koji preuzima financijske obaveze i koji je po svojoj pravnoj snazi u odnosu na naše zakonodavstvo iznad naših zakona i on mora, naši zakoni moraju biti u skladu s njime. Prema tome primjenjivati će se u slučaju suprotnosti ovaj zakon, a ne naš Zakon o javnoj nabavi i u tom pogledu se onda odjedanputa postavlja pitanje, a zapravo s čim mi usklađujemo naše pravno zakonodavstvo, s kojim pravnim aktima s Europskom unijom, našim zakonima za koje dobivamo u razgovorima i dogovorima pozitivnu ocjenu ili sada izmjenama i dopunama ovakvih sporazuma, između ostaloga mijenjamo i sami naše zakone. Ja pitam da li ćemo na temelju ovih stajališta primjerice morati mijenjati djelomično i Zakon o javnoj nabavi. Nisam siguran da bi ga baš nužno bilo potrebno, ali također postoje elementi koji upućuju da bi se i to pitanje moglo otvoriti. I naravno zadnju stvar koju bi htjeli posebice naznačiti, jeste pitanje zapravo ovoga dijela koji se odnosi na ostvarivanje samog sporazuma. Gledajte ovdje se jasno kaže da će zajednica automatski ukinuti obvezu svakog dijela obaveze iz članka 2. ovog sporazuma ako se to odmah ne fakturira da bi se naplatilo, a najkasnije do 31.12.2008. godine. Zašto na ovo posebice skrećemo pozornost? Zato što iskustvo svih ostalih zemalja kandidata u fazi pristupa Europskoj uniji koji su pristupali različitim fondovima pa i SAPARD fondu nakon što je on osnovan, su pokazale da su zapravo ta sredstva veoma slabo iskorišten. Između ostaloga ne samo zbog nedostatka programa, manje-više sve su zemlje imale programe, ali često puta izvedbene projekte, kadrove, nisu imali. Ono što mi imamo do sada, imamo programe, imamo volju i osigurali smo sredstva u državnom proračunu za sufinanciranje ovih projekata, mi bi morali jako brzo i kvalitetno početi raditi na tome da se zapravo stvore stručne ekipe koje će pomoći svim našim zainteresiranim fizičkim i pravnim osobama da u skladu sa pravom i mogućnostima pripreme kvalitetne projekte na koje će moći biti financirani i koji će moći biti realizirani da ova sredstva iskoristimo radi gospodarske obnove, rasta i razvoja naše zemlje i njenog što bržeg približavanja Europskoj uniji. Naravno to su značajna zapravo akumulativna sredstva koja se stavljaju od strane Europske unije nama kao kandidatu zemlji koji praktički bitno poboljšavaju našu akumulativnu sposobnost, investicionu sposobnost zemlje i u takvoj situacji je veoma važno da na ovim područjima što kvalitetnije radimo. Što hoću završno reći u ime našeg kluba? Nije dostatno formalno pravno naravno resorna ministarstva moraju biti zadužena da provode ovaj sporazum, ali nije dostatno stati samo na tome. Mi moramo očigledno zatražiti kroz programe gospodarskog rasta i razvoja zemlje zapravo mogućnost da se koristeći ova sredstva, da se iskoriste ova sredstva, angažiraju državna tijela i osobito stručne organizacije i zajednice i agencije da pomognu fizičkim i pravnim osobama Republike Hrvatske prvo da razumiju kvalitetu ovih sredstava i drugo, da kvalitetnije pristupe izradi projekata i programa koji moraju imati i svoju formalnu dimenziju da formalno odgovaraju onome što traži i propisuje europska komisija da bi uopće bili uzeti u razmatranje i da bi se mogla ova sredstva naravno tim projektima odobriti, a onda još važnije ti projekti se moraju realizirati da bi mogli biti ta sredstva realizirana i naplaćena. Bilo bi zapravo vrlo pogubno da nakon sve ove političke, pravne i svake druge igre, rada, zahtjeva i svega ostaloga, na kraju krajeva što je uspjela i Vlada i njena resorna ministarstva zajedno sa Saborom napraviti, a da onda ne realiziramo ova sredstva i da nam zapravo ta sredstva propadnu. Zbog toga na to upozoravamo i molimo, preporučujemo ministarstvima da poduzmu sve što mogu da zapravo se to ostvari i realizira. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a, uvaženi zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa, uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva. Dopustite da ispred Kluba HSS-a pokušam naše viđenje približiti ovoga Prijedloga zakona o potvrđivanju godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu između Komisije europskih zajednica, u ime Europske zajednice i Vlade Republike Hrvatske. Pretpristupnom strategijom koju je usvojila Europska komisija te uredbom Vijeća EU određeno je da Republika Hrvatska može u razdoblju od 2005. do 2006. koristiti sva 3 pretpristupna fonda. To smo čuli, PHARE, ISPA i SAPARD programa Europske unije i to u iznosu od 245 milijuna eura. Sada govorimo o SAPARD programu koji je posebni pretpristupni program za poljoprivredu i ruralni razvitak koje države korisnice priprema za provođenje zajedničke poljoprivredne politike. Već je tu spomenuto da je Hrvatska potpisala 29. prosinca 2004. godine višegodišnji sporazum o financiranju koji je stupio na snagu 6. travnja 2006. godine. Kako bi Republika Hrvatska zaista mogla započeti sa korištenjem SAPARD programa za čiju je implementaciju predviđen iznos od 25 milijuna eura, što je isto ovdje rečeno, osim potpisivanja višegodišnjeg sporazuma potrebno je i potpisivanje sporazuma kojim se određuje visina financijskih sredstava Europske zajednice danih Republici Hrvatskoj za 2006. godinu, te razdoblje njihova korištenja. Vlada Republike Hrvatske svojom odlukom od 12. srpnja 2006. daje ovlasti ministru poljoprivrede, gospodinu Čobankoviću i ministru financija, ministru Šukeru da potpiše sporazum 25. listopada 2006. Potpisivanjem sporazuma tek sad predstavlja pravnu osnovu za korištenje financijskih sredstava, pomoći Europske unije iz pretpristupnog programa SAPARD za 2006. godinu. Mi sad, evo, početkom 2007. godine imamo pred sobom Prijedlog zakona o potvrđivanju godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu. Pa postavljamo neka pitanja. Zašto sada u 2007. godini Hrvatski sabor potvrđuje ovaj Zakon o godišnjem sporazumu o financiranju za 2006. godinu kad je isti sporazum potpisan u listopadu i zar nije mogao biti i ovaj Prijedlog malo ubrzan i tokom zadnjega zasjedanja ili još u listopadu predložen ovom Saboru na potvrđivanje? Tako da bi se malo ubrzali proces jer znamo da je jedna godina prijavljivanja programa tri godine iskorištenje programa. Mi bi u HSS-u rekli "naša posla", imamo vremena, međutim Europska zajednica već i to percipira na drugi način. Čini se da su sredstva potrebna za provođenje ovoga Zakona, ja sad da ne citiram članke, ali ministarstvo znade da je greška, da su maglovita i nejasno određena jer se govori o sredstvima 2006. godine koja su u proračunu osigurana. Znamo da je kalendarska godina i fiskalna završila i da tih sredstava više nema. Bilo bi dobro da je taj novac rezerviran ili sad govorimo o novim sredstvima i mislim da u tom članku treba ispraviti da u 2007. godini da se sredstva osiguravaju u Državnom proračunu za provođenje programa iz 2006. godine. Mislim da to treba i preurediti i da ne treba nas sve skupa u nedoumice stavljati jer treba decidirano u proračunu i govoriti o onom kaj treba, jer znamo da 25% sredstava treba Republika Hrvatska osigurati za to. I sada, postavlja se pitanje na koji način Republika Hrvatska se pripremila za sve ove programe. Naime, ako su mjere koje će se financirati sredstvima SAPARD programa bile definirane planom poljoprivrede i ruralnog razvitka 2005. i 2006. koje nam je odobrila Europska komisija 8. veljače 2006. godine mi smo zapravo, naše Ministarstvo poljoprivrede, šumskog i vodnog gospodarstva imalo je viziju razvitka iz Nacionalne strategije za poljoprivredu i ribarstvo, Narodne novine 89/02. i prevelo je u dugoročne, sektorske, strateške ciljeve razvitka. Naime, i ono govori o poboljšanju konkurentnosti, učinkovitosti primarne poljoprivredne, šumske i ribarske proizvodnje, poboljšana konkurentnost i učinkovitost prerade, tržena poljoprivrednih, šumarskih i ribarskih proizvoda, poboljšanja i kvaliteta higijenskih standarda, dodatne mogućnosti zapošljavanja, da žive u ruralnom području, itd. Da to sve dovodi do ostanka na selu i svih onih vizija koje smo imali. Međutim, za sve to je trebao biti napravljen i akcijski plan a ne samo strateški ciljevi i decidirano navesti kad koja mjera stupa, znači našega ministarstva na djelo da bi ona mogla biti implementirana. Tak da strategija iz 2002. najavljenom planu 2005. gdje su određeni strateški, sektorski ciljevi nije napravljen akcijski plan i sada u 2007. godini mi govorimo o pristupu Europskoj uniji za 2009. godinu, a raspravljamo o 2006. godini gdje su samo prijave eventualno koje budu sada prihvaćene mogle se prijaviti za korištenje SAPARD programa i to ni više ni manje nego 12 milijuna 600 tisuća kuna. Očekujemo čuda, očekujemo restrukturiranje, očekujemo prilagodbe, očekujemo sortiranje voća, ne znam čega, hladnjača, nasada višegodišnjih, svega skupa toga. Čemu prodavati iluzije? Ovdje treba decidirano i iskreno priznati. Niti smo se trsili niti smo spremni za korištenje tih sredstava. Meni je žao da tu ne sjedi ministar poljoprivrede koji bi sve to slušal i potvrdil ili ne potvrdil. Jer koliko je bilo god borbe za akreditacijom i sve skupa, samo jedna komparacija. Da je Ministarstvo vanjskih poslova koje je ministarstvo pod navodnicima bilo rečeno da je dječji vrtić naspram Ministarstva poljoprivrede i šumarstva uspjelo to napraviti ekspres a oni su se borili cijelu jednu kalendarsku godinu da bi došli do takve nominacije. I sada, ja ne znam koji je to nacionalni dužnosnik koji bude to ovjeraval, takve programe i to, jer ga ima ili ga nema. Je li on imenovan? Jeste, vi ste Žigman. … [[Upadica se ne razumije.]] Odlično, evo, bilo je dobro da i to znamo i da je to decidirano i rečeno nego tek tam naznačeno. Znači da je potvrđeno to i to je već nekakva sigurnost i imamo da … [[Govornik se ne razumije.]] Nadalje, iz plana za poljoprivredu i ruralni razvitak između ostaloga govori da SAPHARD mjere će nadopuniti provedbu nacionalne strategije, znači koja se priznaje manjkava za poljoprivredu i šumarstvo i one će se usredotočiti na potporu razvoju komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava, dobro slušajte, 12 milijona 600 tisuća kuna je prijavljeno, ona će se veli za razvoj i potporu komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava konkurentnih poduzeća za preradu hrane pomoću poboljšanja tržišta, tehnološke kvalitete i infrastrukturne itd. strateška ulaganja u Republici Hrvatskoj. Ja se sada pitam je li te mjere koje su predviđene da bi se financirale uopće imaju ikakve šanse da se ostvare i koji rezultat s tih 12 milijona 600 hiljada kuna sadašnjih i ako Bog da ako nam se ovaj SAPHARD prizna i 2007. da 2008. mogel biti realiziran uopće se nekaj dogoditi. Nadalje, govori se da su to specifični ciljevi po odobrenom prioritetu i za divno čudo razvitak ruralnoga gospodarstva specifični je cilj jačanja i unapređenje kapaciteta poljoprivredne proizvodnje na koju mjeru ulaganje u poljoprivredno gospodarstva. Sad me interesira koje je to poljoprivredno gospodarstvo s 500 tisuća, 600 tisuća more napraviti neki iskorak ako jedna obična farma vrijedi 2 milijona kuna, 40 krava i ovoga časa vas uvjeravam je nerentabilna ovakvom poljoprivrednom politikom i upitno je njezini opće vraćanje toga kredita. I ja sada sam sebe i strah me uopće govoriti o razvitku poljoprivredne proizvodnje na ovom stupnju naše razvijenosti i ekonomskog opravdanja ili druga mjera, ona je prioritet unapređenje pristupa tržištu, specifični cilj opet jačanja i unapređenje kapaciteta za preradu, trženje poljoprivrednih i ribarskih proizvoda. Tu mislim da je omaškom opet ministarstvo napravilo jer nije školjkaše, kao da to nisu ribarski proizvodi neg je nekakva druga kultura i onda unapređenje prerade i trženje poljoprivrednih i ribarskih proizvoda je ta jedna jedina mjera za njih ili u ruralnom razvitku gdje se ruralna infrastruktura stvaranje boljih životnih uvjeta u ruralnim područjima unapređenjem ruralne infrastrukture, kilometar vodovoda ko nije gradil kilometar ceste, ko nije gradil nogustupa ili nekaj drugo more to govoriti nekomu, međutim čelnici lokalne uprave i samouprave znaju kaj znači unaprijediti uopće život jednom mjestu gdje je potrebna škola, ambulanta, vrtić, sve ono kaj još tome treba. I sada sve te mjere su kao glavni instrument programa SAPHARD, tak su navedene kao prioritetne. Unutar SAPHARD plana za 2005. i 2006. godinu za poljoprivredni i ruralni razvitak subvencionira se gle za divno čudo cijelo područje Republike Hrvatske ako nije drugačije određeno. Međutim, u planu ovoga trebalo je i zapravo prigovoriti da Zakon o poljoprivredi članak 21. koji govori o obvezi Vlade Republike Hrvatske da izradi propis kojim se određuju kriteriji za ustanovljenje poljoprivrednih regija u Republici Hrvatskoj s iskazom poljoprivrednih proizvoda koji imaju proizvodnu konkurentnost u pojedinoj regiji. To je bila obaveza Republike Hrvatske spram Europske unije da bi se uopće mogli kandidirati i takovo nekaj napraviti. Međutim, mi dok donosimo naše ministarstvo solomunsku mjeru cijelo područje Republike Hrvatske bez provođenja ciljanih mjera i svega skupa toga. Ja vas pitam kakav je to prioritet dok smo svi isti na isti način i dok ne znamo koji su to kriteriji? I sad takav bi se primjer, a da su regije uspostavljene znal gdje se proizvodi voće, gdje se proizvodi žito, gdje se proizvodi nekaj drugo, ali je sad i pitanje da li naša javnost ima uopće podataka koliko smo voćnjaka podigli, koliko smo povrtnjaka ne na 2000. godinu, nego '95. godinu da ne bi prozivali, da me netko ne bi zločesto prihvatil da prozivam neke Vlade ili nekoga, nego čisto kaj se u Republici Hrvatskoj u strategiji događalo cijelo vrijeme i kad se to. Dalje, u planu stoji da je mehanizacija u prioritetu i oprema za sortiranje, pakiranje i preradu voća i povrća, skladišta i sušare. Mene interesira, a ja vjerujem i vas sve skupa kad će ta oprema koja bi se eventualno i koja se nabavlja proraditi punim kapacitetom, koji su to kapaciteti itd. Oni koji proizvode po svojoj procjeni, a nisu ušli u taj program nemaju siguran plasman jer se tek sredstvima i iz ovog SAPHARD programa trebalo bi planirati, tak stoji unaprijed citiranoj odredbi unaprijediti pristup tržištu i zajamčiti sigurnost proizvodnje. Sigurnost proizvodnje se jamči onoga časa kad se zna ciljani kupac, kad je zajamčena cijena, kad su svi relevantni podaci rečeni. Dalje, da ne bi sad taj članak 21. zlorabil, uglavnom naša Vlada, naše ministarstvo taj članak zakona ne poštiva i ona se boji regionalizaciju Hrvatske naći i reći da se u tom članku mora znati u kojoj regiji se koja kultura proizvodi, pod kojim uvjetima i na koji način. I sada da još malo karikiram taj doprinos SAPHARD programa je namijenjen i za pomoć prerađivačima poljoprivrednih proizvoda kako bi investirali u standarde Europske unije za sigurnost i kvalitetu hrane. Ovo je dobra stvar. Vjerujte mi prvo kupujemo tehnologiju, kupujemo konzalting, njihovu opremu nakon toga i pitanje je jel za više kaj imamo novca? Oni su sebi osigurali tržište, osigurali su si plasman i oni uredno svoja sredstva plasiraju kod nas, a mi kak nam Bog da. Ako nam da jer nikad nisu ta naša sredstva dovoljna proračuna nego i svoja vlastita sredstva morate osigurati. To je ona primjedba koja je već načelno i sada rečena, ali to tak valjda mora biti da onaj tko daje da maslo i kupi. I sada mene bi još interesiralo i nas sve skupa Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji se ne provodi, a koji je isto u ovom prioritetu zbog čega 6 godina nismo privatizaciju poljoprivrednoga zemljišta donesli jer je to isto uvjet Europske unije da prilikom pristupa i ulaska budu oni ravnopravni, a da mi opet budemo kao mačak oko vruće kaše hodali. Hrvatska seljačka stranka ima jasno rezerve, međutim svaka kuna, svaki dolar je dobrodošel i uz malo više dobre volje i pažnje bili bi bolji gospodari nego da smo samo sluge. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba IDS-a, uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici! Ovdje je riječ o 25 milijuna eura. Međutim, ključna je odredba ovoga članka 14. na strani 10 koji doslovce glasi, da pravila za nabavu usluga, robe i radova od strane javnih tijela u Hrvatskoj transparentna su, nediskriminirajuća i ne daju povoda ikakvom sukobu interesa. Zatim se dalje navodi, ista su dosljedna pravilima utvrđenim u priručniku komisije naslovljenom Pravila i postupci za ugovore za usluge, robe i radove koji se financiraju iz općeg proračuna europskih zajednica u svrhu suradnje sa trećim zemljama. Međutim, zahtjevi za prethodnim odobrenjem od strane komisije uključeni u isti ne primjenjuju se. I pod 262. kaže se, roba i materijali koji su predmet nabave potiču iz zajednice ili zemalja navedenih u odjeljku H-a. Međutim, postupci nabave koji se pokreću nakon pristupanja Europskoj uniji vode se u skladu s zakonodavstvom jasno zajednice. Znači, naglasak čitavog ovog Zakona o potvrđivanju godišnjem sporazuma o financiranju za 2000. godine između Komisije europskih zajednica u ime Europske zajednice Vlada Republike Hrvatske je na transparentnosti javne nabave koje ne bi smjeli dati povoda nikakvoj diskriminaciji prema bilo kome. Govorim to na neki način i u kontekstu tzv. rukometnog zakona, pitajući se da li Republika Hrvatska može ostati bez nekog od ovih zajmova ako vodi diskriminacijski postupak javne nabave na primjer, prilikom dodjele poslova za gradnju od nekih dvorana. Da ne bih bio neprecizan ja sam 100% za rukometni zakon koji bi skratio rokove gradnji, koji bi skratio žalbene rokove, odgovore po prigovorima te da se jasno čak i unese odredba da će posljedice neosnovano osporavanog natječaja pasti na teret podnositelja prigovora. Ali sam i 100% protiv izbjegavanja bilo kojeg postojećeg segmenta javnog nabava, nabave nesporeći s druge strane da su gradonačelnici tj. da je izvršna vlast za što veće slobode u disponiranju novca. Znači, što bih predložio? Da se postojeći rokovi smanje a ne da se vrše neke posebne intervencije u nekim novim zakonima. Ja neću više o tom zakonu osim što ću reći da je sigurno u ovom času održavanje Svjetskog prvenstva u rukometu u Hrvatskoj pod znakom pitanja i da će najvjerojatnije 2009. Atena, a ne Zagreb, Varaždin, Osijek, Split, Poreč, Zadar biti domaćin tog svjetskog spektakla a trebalo je samo kao što rekoh uskratiti rokove i krenuti u pisanje ne posebnog nego prepisivanje postojećih zakona sa skraćenim rokovima. Dobro. Sad pustimo to. Hrvatska kao što vidimo u ovom zakonskom tekstu u ova tri predpristupna fonda ima prava na 245 milijuna eura. Znači, 245 milijuna eura puta 7,4. To je milijardu i 800 milijuna kuna. To sigurno nije beznačajan novac. To je recimo vrijednost šest ovih kontraverznih dvorana, čak i više, sa svom pratećom jasno infrastrukturom. Vidimo ovdje da iz PHARE programa u 2005. i 2006. Republika Hrvatska može računati ili bolje rečeno povući ovih 80 milijuna eura iz ISPA programa može povući 35 milijuna eura a iz SAPARD-a može povući 25 milijuna eura. To je znači ukupno 245 milijuna eura ili milijardu i 800 milijuna kuna. Na strani 1 ovoga prijedloga Zakona o potvrđivanju ovogodišnjeg sporazuma o financiranju između Europske komisije i Hrvatske doslovce se kaže, da ovim memorandumom uređuju se obveze i odgovornosti nacionalnog fonda, međusobni odnosni nacionalnog fonda i provedbenih tijela te prava i obveze tijela i osoba koje sudjeluju u provedbi programa predpristupne pomoći Europske unije. Nadalje, memorandumom se propisuje nadležnost nacionalnog fonda za ukupno financijsko upravljanje sredstvima dobivenim iz Europske unije, obveze osiguranja, sufinanciranja projekta, obveze izvještavanja o iskorištenim sredstvima, nadzor rada provedbenih tijela kao i mnoga druga pitanja važna za upravnu, tehničku provedbu ovih programa pomoći, gotov citat. Znači, da li odustajanje od recimo to tako uobičajene procedure može Hrvatskoj osporiti već odobrena sredstva? Mislim da je to suština. Želim vjerovati da ne jer se možemo ne znam govorim sad o rukometu, od toga se sad odustalo, inače pozvati na Grčku a i sama Europska unija vjerojatno je vjerodostojnija kada je netko drugi u pitanju a ne ona sama pa je tako recimo Vlada Velike Britanije na čelu sa Blairom otvoreno prebacujući 12 milijuna dolara u Švicarsku na tajne račune Tanzanijske Vlade svjesno korumpirala tu vlast i nikome ništa ali ono što je dobro Švicarci ali ne samo oni, već nekoliko godina rade na vraćanju opljačkanog i deponiranog novca u njihovim trezorima. Pa zašto recimo i Hrvatska ne bi zatražila povrat onog što je opljačkano sa ovih prostora? Sve u svemu ovaj zakon koji je danas pred nama nije sporan, Hrvatska treba novac, Hrvatskoj treba i ovih 25 milijuna eura. To je sigurno nešto kada već sve uspoređujem sa tim rukometom. To je recimo dvorana u Osijeku ili dvije dvorane u Zadru, ili dvije dvorane u Poreču. Međutim, bit je u sljedećem. Hoće li taj novac iz SAPARD-a, tih 25 milijuna eura konačno biti pošteno raspodijeljeni. Kada kažem pošteno onda mislim da te investicije tretiraju na neki način manje-više, više regija a ne da se sve isključivo i samo slijeva u jednu ili dvije. Dobro je što se radi i o bespovratnom novcu. To je nabolje što se može dogoditi da dobijete takav zajam ali onda nakon toga neka bude pošteno.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo, učestali krivi navod da Hrvatska država vodi diskriminacijski postupak za provođenje natječaja za gradnju sportskih dvorana. Sto puta smo čuli da Hrvatska država uopće neće provoditi natječaje, da dvorane grade gradovi u kojima će se održati svjetsko prvenstvo, ali ja ne znam koji je cilj zapravo učestalog iznošenja krivih navoda. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba HSP-a, uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče! Pa Klub HSP-a smatra da je dobro što se pojavio Prijedlog zakona o potvrđivanju Godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu između Komisije Europske zajednice u ime Europske zajednice i Vlade Republike Hrvatske s konačnim prijedlogom zakona. Naime, analizirajući ga pomno vidljivo je da konačno moramo nekakve pouke izvući kod ovoga nazovimo pregovaranja i sklapanja ovakvih sporazuma. Prvo što je vidljivo i na što se trebamo pitati kad se analizira prijedlog toga sporazume je pitanje je li mi uopće što pregovaramo u svezi svega toga ili je ovaj slučaj kao u svima ostalim uzmi ili ostavi. Čini mi se da je ovo situacija uzmi ili ostavi. Komisija je u ime Europske zajednice dala svoje uvjete, svoja pravila. Hoćemo li i ako hoćemo onda možemo doći u situaciju do sredstava iz tih pretpristupnih fondova. Naime, to je točno vidljivo kad se analiziraju odredbe. I drugi problem se odmah stvara vezano za ovu prvu tvrdnju. Znači, druga pouka koju moramo izvući. Vidljivo je kako komisija štiti interese članica Europske unije. Ako daje sredstva onda se zna koja su to pravila ponašanja i to tako da bi zaštitila interese svojih članica i da će se dogoditi mahom da u svim tim situacijama gdje je potrebno bilo da je to konzalting, bilo da su to kadrovi, druge stvari da će se koristiti njihovi državljani odnosno kadrovi, pravne osobe, firme znači koje su u okviru članica Europske unije i ništa drugo ne može prema njima ni doći u obzir. Treće što je vrlo bitno tu, mi s jedne strane usklađujemo pravne propise, znači naše zakone s pravnim stečevinama Europske unije i gdje imamo točno utvrđena pravila kako i na koji način napravi ti. I s druge strane sklapamo ovaj sporazum, potvrđujemo ga ovdje u Hrvatskom saboru. Taj sporazum ima snagu iznad zakona i vidljivo je što je Damir krivo zamijetio za one rukometne dvorane. Ovdje je vidljivo kako Europska zajednica odnosno komisija štiti taj dio da će reći da će pravila u svemu tome biti drukčija i od pravila koja su u zemljama tima članicama i koja je Hrvatska kao takva prihvatila recimo u svom Zakonu o nabavkama ili drugim zakonima koji su kao takvi usklađeni sa pravnim stečevinama Europske unije jer oni u ovome sporazumu gdje kažu možete koristiti sredstva pod tim našim uvjetima ali oni u punom smislu riječi štite interese svojih članica i onda za njih u tome dijelu kad daju ta sredstva, onda oni ne vode računa o tome da li su naši zakoni u tome dijelu usklađeni s pravnim stečevinama Europske unije, nego dapače oni nama daju pravila da će njihove firme odnosno pravne osobe ili pojedinci koji se budu javljali da će biti zaštićeni od pravnih propisa koje Hrvatska kao takva u svom zakonodavstvu ima, koja je kao takve i uskladila sa pravnim stečevinama Europske unije o čemu je i gospodin Arlović govorio vezano i za radnike i za sve druge situacije. I najgore sad još jedna pouka koju moramo izvući na kraju da više ne možemo dobivati ovakve prijedloge zakona bez jednog jamstva oko povlačenja sredstava a to znači da točno u prijedlogu zakona imamo u ocjeni stanja što je napravljeno, što treba napraviti da bi se ta sredstva iz predpristupnih fondova mogla povući jer su oni točno, određeni su rokovi ovisno o kojem je programu riječ do kad možeš povući i pravila su dosta rigorozna, ako prođe rok nemaš fakture, gotovo je, piši kući propalo je. U odnosu na ono što je bilo na Odboru kod nas za zakonodavstvo državni tajnik je malo šire izložio onaj dio o kojem sam ja u ime Kluba Hrvatske stranke prava govorio. Naime, dogodit će nam se vjerojatno kod korištenja mogućnosti, pazite moramo biti svjesni da ovo je mogućnost da možemo koristiti sredstva iz predpristupnih fondova. Ali od mogućnosti, ovo je veliki korak, znači mogućnost je kao takva ovdje utvrđena. Sad treba puno napraviti stvari da bi se ta sredstva i povukla. To znači programi dobri, izvedbeni programi, sve ono što je potrebno napraviti. E sada, šta će se dogoditi ukoliko se sve ovo natječaji su tu, ali ukoliko se to sve ne uspije napraviti dogodit će se da mi ta sredstva onda nećemo moći povući, kao što je situacija jasna i sa drugim sadašnjim članicama Europske unije koje iste te probleme, bili smo u Slovačkoj i svagdje drugdje pa smo vidjeli kako i na koji način, koji su problem imali i u Sloveniji pa moramo znači ta iskustva iskoristiti i kad idemo u onaj dio osmišljavanja sa razine zakona za razinu nas unutar Hrvatske, znači odmah sve točno predvidjeti kako i na koji način sve obvezati da se ne bi događale situacije imaš ali ga nećeš moći iskoristiti jer nisi napravio sve što trebaš napraviti. A poglavito je ovdje bitno kad se govorio o ovome programu SAPARD vezano za stanje u hrvatskoj poljoprivredi, i sami znamo kakva je situacija, da smo zemlja uvoznica hrane a ne zemlja izvoznica hrane, da je odnos recimo negdje od 16 milijardi kuna koliko se godišnje potroši u Hrvatskoj za potrebe hrane, znači oko 12 milijardi se odnosi na uvezenu hranu. Prema tome, ovakvim načinom nećemo daleko dogurati jer mi moramo s jedne strane stvarati i pretpostavke za jačanjem hrvatske poljoprivrede. Uvjet je da hrvatski poljoprivrednik se može ponašati na tržištu. Tu kasnimo i onda će se to poglavito vidjeti u okviru mogućnosti koje imaš ali nećeš moći iskoristiti vezano za ove programe. I mislim da bi u buduće bilo bolje da recimo ovakve sporazume ipak brane iz matičnog ministarstva koje će imati višu ulogu u zadaći i provedbi nego samo Ministarstvo financija jer bi onda mogli razgovarati još malo šire i dublje i provedbeno vidjeti što se tu napravilo, znamo gdje su problemi i što je za očekivati da se ne bi dogodile one varijante da ćemo imati pravo, dobiješ pravo ali ga nećemo moći iskoristiti jer nismo napravili ono što komisija odnosno Europska zajednica traži od nas. To je taj problem i mislim da je dobro da iz ovoga jednoga sporazuma izvučemo te pouke kako u buduće ne bi dolazili u ovakvu ili sličnu situaciju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice uvažena zastupnica Nevenka Majdenić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. U Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice razmatrali smo Prijedlog ovog zakona i Sporazum između Europske komisije u ime Europske zajednice, Vlade Republike Hrvatske o visini i načinu korištenja financijskih sredstava Europske zajednice za SAPARD program i smatramo da su ispunjeni svi uvjeti kako bi Sabor mogao potvrditi ovaj sporazum. Naime kako bi Republika Hrvatska zaista mogla započeti s korištenjem sredstava iz SAPARD programa za koji je predviđeno 25 milijuna EUR-a koji bi se trebali potrošiti u ove dvije godine, 2007. i 2008. godine, bilo je neophodno potpisati Sporazum o financiranju. To je i učinjeno i Sporazum je potpisan 25. listopada 2006. godine. Potvrđivanje Sporazuma predstavlja pravnu osnovu za korištenje financijskih sredstava Europske unije koja bi, koja bi mi svakako trebali u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti. To pogotovo zbog toga što je Vlada Republike Hrvatske do sada izvršila sve predradnje kako bi sustav provedbe Sporazuma mogao funkcionirati sukladno pravilima Europske unije. U tu svrhu osnovana su sljedeća radna tijela i odbori. Prvo, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje koji je odgovoran za financijsko upravljanje predpristupnim sredstvima Europske unije. Zatim Nacionalni fond koji je organizacijska jedinica pri Ministarstvu financija i zadatak mu je da učinkovito upravlja financijskim sredstvima sukladno preuzetim međunarodnim obvezama. Zatim SAPARD agencija unutar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva koja obavlja poslove propisane odredbama Sporazuma. Zatim tijelo koje je osnovano kao odjel pri Ministarstvu financija koje ovjerava financijska izvješća o sustavu upravljanja i kontrole te provjerava elemente sufinanciranja i koja je neovisna o SAPARD agenciji. Zatim osnovana je Upravna direkcija koja je odgovorna za učinkovitost i točnost izvješćivanja o evaluaciji plana poljoprivrede i ruralnog razvitka a djeluje u sastavu Ministarstva poljoprivrede. I Odbor za praćenje koji je zadužen za praćenje učinkovitosti i kvalitete provedbe programa. Osnivanje i zadatke ovih tijela potrebno je navesti zbog toga da bi se moglo sagledati što je do sada već učinjeno kako bi se mogla iskoristiti sredstva iz predpristupnih fondova Europske unije i kako moramo učiniti sve da to i realiziramo. Moramo biti realni i ne dozvoliti da nam zbog proceduralnih ili bilo kakvih drugih razloga ova sredstva Europske unije izmaknu ili se ne iskoriste u najbolje mogućim okvirima. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanje međunarodnih ugovora iz Sporazuma kojim država i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorima te da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne vrše izmjene ugovora predlažemo da se ovaj Prijedlog zakona prihvati po hitnom postupku objedinjujući prvo i drugo čitanje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Želi li završnu državni tajnik? Izvolite, Žigman, Ante Žigman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Zahvaljujem se na vrlo plodonosnoj raspravi i na podršci ovom zakonu. Ja bih htio ukratko zapravo se osvrnuti na ono što su zastupnici tijekom rasprave se osvrtali na dijelove ovog zakona odnosno sporazuma koji se potvrđuje. Prije svega kada govorimo o javnoj nabavi, o korištenju predpristupnih sredstava logično je zapravo da Europska komisija koja bezpovratno dodjeljuje sredstva Republici Hrvatskoj ovdje u iznosu od 25 milijuna EUR-a, rekao sam ta sredstva će se u trenutku kad Hrvatska uđe u Europsku uniju kao dio strukturnih i kohezijskih fondova popeti na milijardu i pol EUR-a. Logično je dakle da nameće određena pravila vezano za provođenje postupaka nabave odnosno način kako će se određeni projekti i prihvaćati i koja će biti njihova kvaliteta i sadržaj? Naravno u tom smislu treba reći dakle da je iskorištenost EU fondova u prvom redu ovisno o kvaliteti sustava koji se ispostavlja u određenoj zemlji, to je dakle nužan dio, a dovoljan dio zapravo za korištenje predpristupnih programa je dio kvalitete, mogućnosti da sustav odnosno građani odnosno poduzeća i pojedinci mogu se prijaviti na natječaj i zadovoljiti uvjete. Naime tu se radi o sljedećim stvarima. Zašto su SAPARD programi slabo iskorišteni? Prvo, vrlo često zbog toga što nema dovoljno informiranosti. Zbog toga što agencija i sustav nisu dovoljno kvalitetno postavljeni i kao 3. razlog vrlo često su neuređeni papiri i nedostatak kvalitetnih projekata. U ovom slučaju Hrvatska je poduzela niz mjera. Prije svega uspostavljen je sustav. Sustav je akreditiran. Postoje dakle svi relevantni čimbenici u sustavu od provedbene agencije koja je SAPARD agencija do upravljačkog tijela koje je također u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva do Nacionalnog fonda u Ministarstvu financija koji je sposobno apsorbirati i koristiti sredstva iz Europske unije. Što je potrebno napraviti? Na upit zastupnika ja ću odgovoriti dakle da je potrebno što je moguće više pozitivno informirati javnost o tim mogućnostima. Natječaj će biti kontinuirano otvoren. Rok, kao što ste vidjeli je vrlo decidiran, 31. prosinca 2008. godine, koliko god se danas činilo daleko, vrlo brzo dođe ako se poštuju sve te procedure i želi se napraviti kompletan posao po pravilima. Stoga da bismo iskoristili ta sredstva, a kasnije iskoristili i sredstva iz strukturnih fondova važno je dakle da se ne pripremi samo administracija i sustav što je država već učinila odnosno Vlada. Bitno je dakle da su svi građani i svi pojedinci odnosno sva poduzeća koja su uključena u taj sustav i koji trebaju iskoristiti ta sredstva zapravo spremni za korištenje tih, tih sredstava. Ministarstvo poljoprivrede je na inicijativu i Ministarstva financija dakle koje je, to bih isto odgovorio zašto se ovdje pojavljuje Ministarstvo financija? Zato što je Ministarstvo financija sveukupno odgovorno za korištenje predpristupnih sredstava i prema tome je nadležno tijelo SAPARD agenciji. I u tom smislu je zatraženo da se što više i na lokalnoj razini i dakle na razini niže i na dakle i kroz razne ostale aktivnosti u javnosti, mislimo na novinske članke, radijske emisije i tako dalje što je god moguće više propagira i promovira SAPARD program i da se odaziv na natječaj koji će objavljivati Ministarstvo poljoprivrede bude što bolji. I naravno da se u tom smislu na što kvalitetniji način unutra od prve sastave projekti koji će biti prihvatljivi i po pravilima koje propisuje Europska unija. Da li se treba mijenjati Zakon o javnoj nabavi? Ne. Zakon o javnoj nabavi nije potrebno mijenjati. On će biti mijenjan u drugoj deraciji u kontekstu promjene zakona oko prilagodbe aquisu, dakle pravnoj stečevini Europske unije ali ne zbog SAPARD programa. U svakom slučaju zahvaljujem se na raspravi i zahvaljujem se na tome što će većina klubova, a u ovom slučaju ja se nadam da će to biti u konsenzusu Sabor podržati u cijelosti ovaj zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Idemo na glasovanje kod zakona raspravljenih. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju godišnjeg sporazuma o financiranju za 2006. godinu između Komisije europskih zajednica. U ime Europske zajednice je Vlada Republike Hrvatske. Amandmane se podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnica Nevenka Majdenić. Državni tajnik Ante Žigman, molimo izvolite se očitovati na amandman zastupnice Nevenke Majdenić.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio Zakona. Amandman Odbora za zakonodavstvo.
Vlada ne prihvaća amandman uz obrazloženje da je prethodnim amandmanom ispravljena greška koju predlaže Odbor za zakonodavstvo s time da je prethodnim amandmanom obuhvaćena i 2008. godina što je bilo ključno budući da se SAPHARD program koristi i u 2007. i u 2008. godini pa je stoga … [[Govornik se ne razumije.]] da se i u proračunu osiguraju sredstva za 2007. i 2008. godinu.
Hvala. Nema predstavnika Odbora pa ćemo glasovati. Tko je za taj amandman? Uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 10 za, 5 suzdržanih, 64 protiv. Hvala lijepa. Amandman nije prošao. Idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 84 glasa za i 3 suzdržana donesen predloženi Zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na drugu točku dnevnoga reda 2. Prijedlog zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 612; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, za prostorno uređenje i zaštitu okoliša, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe, Odbor za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu i Odbor za europske integracije. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Državni tajnik Davor Mrduljaš. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo, pred vama je nakon sedam godina novi Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Znači, 1999. godine ovaj Dom je donio Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina kojim smo nakon 25 godina uredili, počeli uređivati pitanje katastra, prevođenje katastra iz katastra zemljišta, poreznog katastra u jedan moderni katastar, katastar nekretnina i započeli u povojima sa projektima usklađivanja katastra i zemljišnih knjiga. Tim zakonom, tj. i danas važećim zakonom uređene su bile i druge oblasti osnovane u to vrijeme Hrvatski geodetski institut. Uveden je ovlašteni inženjer u geodeziji sukladno Zakonu o komori koja je isto u to vrijeme osnovana i prateći primjenu zakona došli smo do saznanja i imajući u vidu još i neke druge promjene koje su se dogodile u društvu mijenjanjem razno raznih zaklada naprednog tehnološkog procesa u katastru, porastom tržišta nekretnina naročito na nekim područjima koja su interesantna investitorima da je ovaj zakon potrebno osvježiti, izmijeniti, dopuniti. Imajući u vidu opseg kojim je zakon osvježen i dopunjen išlo se u novi zakon što je puno bolje i preglednije i zbog samih njihovih korisnika i građana. Tako ovaj zakon sada detaljno uređuje postupak katastarske izmjere i tehničke reambulacije, te postupanje državnih službenika i ovlaštenika kao i prava i obveze svih sudionika u tom postupku. Posebno se razrađuje postupanje tijekom izlaganja podataka katastarske izmjere, odnosno tehničke reambulacije. Propisuje se izraz za održavanje katastarskog operata katastra. Nadalje, zakonom se uvodi i pojedinačno po preoblikovanju jedna ili više katastarskih čestica iz katastra zemljišta u katastar nekretnina, kriterij i način tog preoblikovanja kao i postupanje prema zemljišnim knjigama u cilju osiguravanja jedinstvenosti postupka. Ova novina je vrlo značajna u ovome zakonu i ona je posljedica i povezivanje sa ovom nedavnom izmjenom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima koje je ovaj Sabor donio na svom posljednjem zasjedanju prošle godine kada je uvedeno sporadično povjerenje u Zemljišne knjige kako bi ga sada ubrzali, a katastar je podrška tome jer list A u gruntovnici je uvijek u, je po ovom zakonu i u buduće ili u jedinstvenoj bazi podataka je u nadležnosti katastra dok za listu B i listu C znači vlasništvu i teretima brine gruntovnica. Danas smo išli na jedan način ubrzati to da ne moramo čekati svaki put da se donose odluke za nove izmjere za čitave katastarske općine već se može i pojedinačne čestice na zahtjev fizičkih osoba, pravnih osoba ili jedinica lokalne samouprave jedna, dvije, tri ili deset čestica možemo ići u preoblikovanje i unositi odmah u jedinstvenu bazu podataka koja se uspostavlja sukladno ovom projektu uređena zemlja koja je evo ove prošle godine vrlo uspješno ocijenjen i od Svjetske banke i stvarno se provodi na sve načine. Kao što možete vidjeti već možete pristupati i portalu i vidjeti podatke o vašim nekretninama. Jedna od novina, a skladu sa inspar direktivom je i uvođenje nacionalne infrastrukture prostornih podataka kao skup mjera, normi, specifikacija, servisa koji imaju za cilj u okviru uspostave E-Vlade omogućiti učinkovito prikupljanje, vođenje i vremenu korištenja raznih prostornih i ostalih podataka koji su danas nužno potrebni u svim granama naročito prostornog uređenja, pomorskog dobra, planiranja, provođenja i investicija. Znači, nadalje uređuje se i pitanje obavljanja poslova ovlaštenih geodeta, uređuju se ustroj Državne geodetske uprave i Hrvatskog geodetskog instituta i oni su usklađeni sa trenutkom vremena i potrebama koje su se, koje se javljaju u praksi i na terenu pa smo tako zamijetili u ustroju same Državne geodetske uprave da je pored područnih ureda potrebno stupnjevati i ispostave tako da će pojedine ispostave obavljati u pojedinim dijelovima kompletne servise, one koje inače radi područni ured. A negdje ćemo se ograničiti samo na to jer nije potrebno, jer nije takav opseg poslova, a teško je doći do državnih službenika. Moramo reći da je geodetska struka sada jedna od najzaposlenijih u Hrvatskoj, da je tu sto postotna zaposlenost naročito u ovim firmama koje su na tržištu, pa će te ispostave obavljati jedan manji dio poslova ovisno o teritoriju i potrebama teritorija. Uređuje se čuvanje podataka državne izmjere i katastra nekretnine. Postoji posebna uspostava baze podataka digitalnog katastarskog plana kao jednog od dijela budućeg informacijskog sustava zemljišnih knjiga i katastra, jača se nadzor nad radom katastarskih radova i daju se veće ovlasti geodetskoj inspekciji u cilju kvalitete pružanja njenih usluga na terenu i to je zamijećeno. Također, još su neke stvari precizirane kao jedna od bitnih stvari koje do sada nismo imali u zakonu. Ona je vrijedila više kao pravilo struke. Ali evo, sad smo je ozakonili. Zakonom je točno određeno kad se pojedina građevina može upisati u katastar. Do sad su se upisivali i temelji i svega i svačega i u pravilu nismo znali ni šta je da li je temelj, da li je zgrada, kad je upisano. Sad se točno zna da je to kad je izgrađena prva etaža naravno sa građevinskom dozvolom i ako netko stanuje u takvom objektu onda će se taj objekat po prvi put unositi u katastar. Isto tako, daje se obveza što do sada nismo imali u zakonu, a to je da svi nositelji prava na nekretnine su dužni prijaviti promjene u katastru u roku od 30 dana od nastale promjene na nekretnini. To nam je vrlo važno, vrlo važno da bi ubuduće imali konzistentan sustav i mogli voditi podatke. Znači na vlasnicima, posrednicima nekretnina je da u tom roku od 30 dana sami prijave promjenu na nekretnini. Ukoliko to oni ne učine onda će to po saznanju učiniti nadležni katastarski ured o trošku tog vlasnika, odnosno posjednika te nekretnine. Nadamo se i mislimo da ćemo time i pojačati odgovornost svih građana, jača i oko vlasništva i oko svih ovih podataka jer ljudi postaju sve ažurniji. Ali mislimo da ćemo i na taj način potaknuti naročito pravne osobe, ove velike pravne osobe koje posjeduju puno, puno nekretnina, a dosta su nemarne u odnosu na svoju evidenciju u katastru i zemljišnim knjigama. Evo, to bi bilo ukratko o zakonu. Ja se nadam da ćete ga podržati. On je usklađen sa svim onim što smo ga trebali uskladiti sa Europskom unijom i jednim modernim zakonom mislim da možemo krenuti u daljnje uređenje ovoga područja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Uvaženi zastupnik Širac.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolege i kolegice zastupnici. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša na temelju svoje nadležnosti iz članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predmetni zakon kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istakao je kako predloženi zakon, kako se predloženi zakon donosi i s njime niz značajnih novina, posebno u dijelu koji se odnosi na katastar nekretnina i katastar zemljišta, pojedinačno preoblikovanje podataka katastra zemljišta u katastar nekretnina. Uspostavom nacionalnom infrastrukture prostornih podataka, te definiranje organizacijskih i kvalifikacijskih preduvjeta koji moraju ispuniti pravne i fizičke osobe ovlašen je za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina. Predloženim zakonom ujedno se stvaraju preduvjeti za provedbu odredbi članka 33., 388. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima iz čega proizlazi potreba donošenja ovoga zakona po hitnom postupku. Odbor je raspravio i, raspravio o prijedlogu amandmana Hrvatske obrtničke komore na članak 103. i članak 161. Navedenim amandmanima predlaže se izjednačavanje fizičkih osoba, obrtnika kao gospodarskih subjekata sa pravom, pravnim osobama, odnosno trgovačkim društvima u obavljanju poslova državne izmjere i katastra nekretnine, te proširuju opseg poslova koje bi fizičke osobe ovlaštene sa obavljanje državne izmjere i katastra nekretnina prema važećem zakonu, a koji nisu ovlašteni inžinjeri mogle nastaviti trajno obavljati. Predložene amandmane predlagatelj nije prihvatio. U raspravi na odboru podržano je donošenje ovog zakona kojim će se otkloniti niz problema uočenih u primjeni važećeg zakona, te ujedno izvršiti usklađenje sa pravnom stečevinom Europske unije. Vezano uz predložene amandmane Hrvatske obrtničke komore izraženo je stajalište kako se predloženim zakonom dijelu obrtnika sa srednjom stručnom spremom koji su inače geodetski tehničari ne uzima pravo na rad i ne smanjuje poduzetnička sloboda istaknuto je kako je nužno definirati uvjete i to kako kvalifikacije tako i organizaciju kojima treba udovoljiti za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina, jer se time jasno definira odgovornost, osigurava stručan rad, te geodetska djelatnost ustrojena prema europskom standardima. U tom smislu ocijenjeno je kako nije prihvatljiv prijedlog Hrvatske obrtničke komore o proširenju opsega poslova koji bi mogli nastaviti trajno obavljati fizičke osobe ovlaštene za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina prema važećem zakonu, a koji nisu ovlašteni inženjeri geodezije. Sjednici odbora prisustvovalo je i nekoliko geodeta koji su vezano za definirane uvjete, te opseg poslova koje fizičke osobe, koji nisu ovlašteni inženjeri geodezije mogu obavljati, predložiti uvođenje pojma ovlaštenika u pravnoj osobi registriranoj za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina. Navedenim ovlaštenicima omogućio bi se da nastave obavljati poslove za koje su trenutno ovlašteni uz obavezu potpisivanja obaveznog osiguranja od odgovornosti od štete. Izraženo je stajalište kako iz odredbi 122. kojim su definirani poslovi koje će Državna geodetska uprava obavljati u područnim uredima za katastar proizlazi da će navedena uprava izaći na tržište. Dok se s druge strane ograničava poduzetništvo stavljanjem obrtnika u neravnopravni položaj na tržištu. Tijekom rasprave postavljeno je pitanje rokova i troškova provedbe reforme katastra nekretnina te ukazano na potrebu redovitih revizija katastra u cilju povećanja kvalitete i točnosti pruženih usluga. Istaknuto je da ovim prijedlogom zakona nije van snage stavljena Uredba o izmjeni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina koja je inače objavljena u "Narodnim novinama" 142. od 2006., te se, te je u tom smislu potrebno urediti izričaj u prijelaznim i završnim odredbama. Ujedno je uočeno da je u obrazloženju članka 161. u odnosu na tekst predloženog članka pogrešno naveden rok u kojem fizičke osobe koje su stekle pravo na obavljanje poslova državne izmjere i katastar nekretnina, a koji nisu ovlašteni inženjeri geodezije mogu nastaviti i trajno obavljati točno određeni dio poslova. U raspravi dio članova odbora zastupao je stajalište kako bi zbog navedenih odredbi koje nije, za koje nije postignut konsenzus svih zainteresiranih strana o predloženom zakonu trebalo zakon raspraviti u dva čitanja, ali je većina članova odbora podržala donošenje zakona po hitnom postupku. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 6 za i 4 glasa suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o državnoj izmjeni i katastru nekretnina. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora na 72. sjednici održanoj 23. siječnja 2007. godine raspravio je Prijedlog zakona o državnoj izmjeri i katastru, s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 21. prosinca 2006. godine. Odbor je rečeni prijedlog zakona raspravio na temelju nadležnosti iz članka 57. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Odbor je u raspravi podržao rješenja iz konačnog prijedloga zakona, posebice ona kojima se usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Nakon rasprave odbor je jednoglasno sa 7 glasova za, predložio Hrvatskom saboru da donese Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u tekstu u kojem ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Odbor za pravosuđe, uvaženi zastupnik Emil Tomljanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospodo državni tajnici, Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora razmotrio je na 51. sjednici održanoj 23. siječnja 2007. godine Prijedlog zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, s Konačnim prijedlogom zakona. Odbor je predmetni zakon raspravio u svojstvu zainteresiranog radnog tijela, ali u dijelu koji se odnosi na djelokrug rada odbora. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je da je šestogodišnja primjena zakona o državnoj izmjeri i katastru ukazala na potrebu zapravo usklađivanja zakona osobito u segmentu provođenja, prevođenja podataka katastra zemljišta u katastar nekretnina, uspostave informacijskog sustava katastra i zemljišnih knjiga, prilagodbe brojnim propisima koji imaju utjecaj na geodetsko katastarski sustav prilagodbe zahtjevima Europske unije. S obzirom na količinu promjena pristupilo se izradi novog zakona. Predloženim zakonom uređuju se najvažnija pitanja, dakle razrađuje se postupak katastarske izmjere, propisuje se izrada i održavanje katastarskog operata katastra nekretnina usklađena sa drugim propisima. Propisuje se preoblikovanje katastarskih čestica iz katastra zemljišta u katastar nekretnina, uvodi se nacionalna infrastruktura prostornih podataka, propisuju se poslovi koji se povjeravaju pravnim i fizičkim osobama ovlaštenim za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina, propisuje se ustroj i poslovi Državne geodetske uprave i Hrvatskog geodetskog instituta, uspostava se baza podataka digitalnog katastarskog plana kao dijela budućeg zajedničkog informacijskog sustava zemljišnih knjiga i katastra te se jača rad geodetske inspekcije. U raspravi je većina članova podržala donošenje zakona istaknuvši naravno njegovu važnost. Nakon provedene rasprave Odbor za pravosuđe je sa 7 glasova za i jednim uzdržanim glasom odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba IDS-a, uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Gospodine potpredsjedniče, cijenjeni državni tajniče, a sad možda je ovaj zakon malo preuranjen, prvo idemo ovako bivši članak 120. iz prvog čitanja, postao je sada članak 122. sada da ne navodim šta sve to, kako glasi u područnim uredima za katastar obavljaju se sljedeći poslovi i sad se kaže osnivanje i vođenje održavanje katastra nekretnina, provođenje nadzora, obilježavanje granica zemljišta pa onda izdavanje podataka iz katastra nekretnine, katastra zemljišta, izvodi i prijepisi, potvrde i uvjerenja područnih registara prostornih jedinica i katastra vodova, pružanje geodetskih usluga itd. itd. ali ono što je daleko bitnije, članak 123. koji glasi da ispostave područnih ureda za katastar mogu obavljati poslove iz članka 122. zakona određene od točke 1. do 10. a u stavku 3. uredbom iz stavka ovog članka određuje se koji se od poslova iz stavka 1. ovog članka obavljaju u pojedinoj ispostavi. To je zasigurno daleko bolje od onoga što smo imali u prvom čitanju, da područni uredi npr. evo jedan Buzet, jedan Buje ili šta ja znam, Poreč, mogu obavljati samo poslove iz stavka 1. točke 8. članka 122. To bi bilo izdavanje podatka iz katastra nekretnine i katastra zemljišta izvode prijepise, potvrde, uvjerenja područnih registara prostornih jedinica i katastra vodova što bi ih de facto pretvorilo u najobičnije pisarnice. E sada što to znači ova odredba članka 123. stavka 3. da će se uredbom iz stavka 2. ovog članka odrediti koji se poslovi iz stavka 1. obavljaju u pojedinoj ispostavi. Da li to npr. može značiti da se npr. jednom Buzetu ili jednome Poreču ili jednim Bujama može uzeti ili da ih se može svesti samo na ono što predviđa ova točka recimo 8. stavka 1. članka 122. Ako bi se to dogodilo, mislim da bi to bila katastrofa, jednom riječju to se ne smije dogoditi. Jedan buzetski, bujski itd. katastar ne smije se svesti na jednu običnu pisarnicu i želim vjerovati da se to neće dogoditi iako je mnogo tih voditelja tih katastara nazivalo me u međuvremenu i upozoravalo na takvu mogućnost. Tvrdim da između ostalog i ovi uredi za katastar su omogućili neki napredak, ja bih rekao na pojedinim prostorima. Reći ću samo jedan podatak, da u ukupnom poslovanju u Županiji istarskoj graditeljstvo i trgovina nekretnina sudjeluje sa 8,8%. I jesam i nisam zbog toga radostan ili zadovoljan, ali to dovoljno govori koji je to obim poslova, ako imamo podatak da je turizam prema podacima Gospodarske komore u ukupnom prihodu Županije istarske zastupljen s 10%. Trgovina sa 29%, industrija apsolutno na prvom mjestu sa milijardu i 50 milijuna dolara izvoza s 33%. Znači, želim reći, nemojte dirati u mrežu katastra, bilo da je riječ o Županiji istarskoj, Primorsko-goranskoj ili nekoj drugoj. Osobno, isto tako želim vjerovati da se to neće dogoditi jer bi to bila katastrofa, ali imajući sad na umu onaj Zakon iz prvog čitanja možda treba puhati i na hladno. No ima tu još jedan, ne znam, problem na kojega upozoravaju pojedini geodeti glede ovlaštenog inženjera. Eto tako, dobio sam nedavno jedan mail od gospodina Šimunovića, čini mi se, sa Cresa i onda kaže da oko 250 firmi i obrta morat će zatvoriti, tako on kaže, urede jer nemaju ovlaštenog inženjera, a s druge strane ovlaštenih inženjera u ovom času nema ni na tržišta. Kaže on dalje, kako smo do sada radili svi smo sa 20, 25 godina staža sa državnim ispitom, odjednom gubimo pravo na rad, Ustavom zagarantiranom. Nadalje, u Republici Hrvatskoj uopće nema dovoljno geodeta da bi napravili transformaciju iz katastra zemljišta u katastar nekretnine i druge probleme u Republici Hrvatskoj. Imam potpise oko 400 geodeta koji su protiv ovog Zakona a to je oko 50% ukupne geodezije. Ako možete pomoći, puno vam hvala. Srdačan pozdrav, Šimunović, u prilogu amandmane i sad ću otprilike preći i na njih iako se doslovce u članku 161. stavku 2. kaže da fizičke osobe ovlaštene za obavljanje poslova državne izmjere katastra nekretnina prema Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina a koji nisu ovlašteni inženjeri geodezije iz članka 104. stavka 2. mogu nastaviti trajno obavljati poslove iz članka 104. stavka 2. ovoga Zakona navedene pod brojem 3, 5, 7 i 8, a to su onda sljedeći poslovi. Izradu parcelecionih i drugih geodetskih elaborata katastra zemljišta, izrade elaborata katastra wordova, izrada situacijskih nacrta za objekte za koje ne treba izgraditi geodetski, izraditi pardon, geodetski projekt i iskolčenje građevina. Međutim, čitav niz tih poslova im se ovakvim Prijedlogom zakona onemogućuje. Što gospodin Šimunović ispred ovih 400 geodeta doslovce navodi? On kaže sljedeće: "U Republici Hrvatskoj postoji oko 780 ovlaštenih inženjera geodezije. Od toga oko 200 ovlaštenih inženjera u mirovanju, oko 120 ima ureda ovlaštenih inženjera geodezije, oko 350 ih posluje putem tvrtki "d.o.o.", te oko 110 ih je zaposleno u državnim službama. Ukupan zbroj pojedinačnih kategorija znači iznosi 780." Dakle, toliko je ukupno ovlaštenih inženjera. Nadalje, na tržištu posluje 87 društava s ograničenom odgovornošću od kojih manji dio ima za poslovno ovlastite inženjere geodezije, obrta bez zaposlenog ovlaštenog inženjera geodezije ima oko 125. Iz gore navedenog proizlazi da za otprilike 50-ak društva s ograničenom odgovornošću nema mogućnosti iznalaženja ovlaštenika na tržištu rada. Također svih 87 tvrtki imaju nestabilan status time što su vezane uz ovlaštenog inženjera na način da iste tvrtke prestaju postojati po novo predloženom zakonu ukoliko ovlašteni inženjer ode ili mu na drugi način prestane radni odnos u tvrtki. Trenutno oko 37 tvrtki ima takav nestabilan položaj, a ostalih 50 nema uopće mogućnost zaposliti ovlaštenog inženjera iz čega proizlazi da bi njih 50 po novom Zakonu morale ugasiti svoju djelatnost. Izvor podataka "Geodetski informator". I dalje kaže: "Smatramo da bi se gašenjem predmetnih tvrtki dogodilo neprihvatljiv, neželjen presedan te bi došla u pitanja pravna nesigurnost pojedinca u vremenu u kojem se svakodnevno poziva na privatnu inicijativu samozapošljavanje, itd., itd. Na kraju bismo željeli skrenuti pozornost da je Državna geodetska uprava RH upoznata poimence s članovima neformalne grupe geodeta koji tražu prihvaćanje ovih amandmana na Prijedlog zakona o državnoj izmjeri katastra nekretnina". Sad, da li ima smisla čitati sve amandmane. Ja bi gospodine potpredsjedniče zamolio da nam date malo duži rok da ih podnesemo ne do kraja rasprave po ovoj točci dnevnog reda nego da to bude do sutra ujutro, ali ja ću ih ovako otprilike makar ne pročitati nego zapravo pročitati ovo obrazloženje. Da u slučaju, kaže, ne prihvaćanje gornjih amandmana, da ne idem sada amandman po amandman, kaže još jedanput ponavljam, doći ćete u situaciju u kojoj je oko 50 vlasnika firmi koji obavljaju geodetske djelatnosti biti će prisiljeno otpustiti svoje zaposlenike. Kako svaka od navedenih firmi ima oko 5 zaposlenika radi se o oko 250 ljudi koji će ostati bez posla. Predmetna brojka predstavlja gotovo polovicu ukupnog broja zaposlenih u privatnim hrvatskim tvrtkama u području geodetskih djelatnosti. Ukoliko uzmemo u obzir da su to uglavnom očevi koji prehranjuju svoje obitelji, postaje jasno da će biti dovedena u pitanje egzistencija gotovo tisuću ljudi. Strukovni razlozi, ukupno postoji i djeluje oko 450 do 500 pravnih subjekata koji se bave geodetskom djelatnošću, a u toj brojci su uključeni i fakulteti i vodoprivrede i šumarije i slično. Prijedlogom novog Zakona ugroženo je još jedanput kažem 50 trgovačkih društava. Nadalje, ovlaštenih inženjera ima oko 650. Od te brojke potrebno je odbiti one sa statusom u mirovanju kojih ima 2 stotine i znači dolazimo do toga da negdje oko 250 ljudi iz 50-ak tvrtki može računati da će ostati na neki način bez posla. Ja znam da se ovaj Zakon poziva na P.Z.E., znači da se radi o tom europskom zakonu. No isto tako ova pod navodnicima, kako sama sebe naziva, neformalna grupa geodeta spominje da Slovenija je svoje geodete zadržala u onom statusu u kakvom su bili u trenutku usvajanja Zakona. Spominju i to da je to učinila Njemačka, Savezna Republika Njemačka u trenutku inkorporiranja DDR-a. Prema tome, ne znam što reći. Razmislimo jasno što činimo. Nitko nema prava ugasiti 50 urada, dovesti u pitanje možda egzistenciju ili sudbinu 250 geodeta. Nitko ih ne smije ostaviti bez kruha, nitko im ne može oduzeti posao iako treba biti pošten, spomenuti članak 161. stavak 2., odnosno ove točke 3., 5., 7. i 8. kojima se njima omogućuje dio tih geodetskih nazovimo ih tako poslova, a to su izredba parselacijskih i drugih geodetskih elaborata katastra zemljišta pod 5. izrada elaborata katastra vodova, izrada situacijskih nacrta za objekte za koje ne treba izgraditi geodetski projekt … [[Govornik se ne razumije.]] građevina, međutim sad je pitanje da li je to dovoljno za ovaj pod navodnicima "preživljavanje" na tržište i da li će oni uspjeti sačuvati te svoje djelatnosti. Ako to ne garantira tim ljudima ovaj Zakon onda mislim da bi bilo pametnije ga prolongirati za neko buduće izvjesnije razdoblje kada ćemo dati tim ljudima neku novu šansu.
Zahvaljujem. Glede amandmana morate ih ipak podnesti do kraja rasprave kaže članak 164. Poslovnika. Trajat će rasprava dva, dva i pol sata tako ćete imati vremena. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi zastupnik Marko Širac.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolege i kolegice. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice smatra da se Prijedlogom Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina uređuju poslovi od interesa za Republiku Hrvatsku čije uređenje ne treba odgađati jer bi odgađanje donošenje ovoga Zakona otežalo provedbu drugih zakona koji uređuju pitanje vlasništva i drugih prava. Pored toga taj se Zakon istovremeno usklađuje sa pravnom regulativom Europske unije, stoga mi podržavamo njegovo donošenje u hitnom postupku. O stanju u sustavu državne izmjere i katastru nekretnina i provedbi važećeg zakona ukazao bih na sljedeće. Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina Hrvatski sabor donio je 1999. godine s ciljem da bi državna izmjera i katastar postali efikasna državna infrastruktura i pokretač promjena za izradu katastra nekretnina kao osnove za uređenje zemljišnih knjiga, odnosno uređenje vlasništva i registraciju u zemljišnim knjigama kako se to inače uobičajeno svagdje u svijetu, a i kod nas iz davnih, davnih vremena radilo. U proteklih sedam godina važeći zakon je omogućio da se učini značajan iskorak u reformi sustava državne izmjere i katastra nekretnina i pokrene reforma zemljišnih knjiga. Tako je u proteklom razdoblju temeljem prvenstveno programa državne izmjere i katastra nekretnina za razdoblje 2001./2005. koju je donio ovaj Hrvatski sabor, odnosno donio tadašnji Hrvatski sabor ostvareno sljedeće: pokrenute su katastarske izmjere za područja u kojima je stanje katastarskih operata i zemljišnih knjiga bilo tako loše da je potrebno temeljito obnoviti operate. Odabir lokacija proveden je po nekoliko osnova. Izmjera je … [[Govornik se ne razumije.]] u županijskim središtima, važnijim gradovima, na otocima, u obalnom pojasu, u dolini rijeke Neretve, zatim je izmjera vršena radi sređenja državnog poljoprivrednog zemljišta te za lokacije posebno odabrane za projekt sređenja zemljišnih knjiga i katastra sufinanciran iz zajma Svjetske banke. Po svim ovim osnovama pokrenute su katastarske izmjere za 164 katastarske općine na 300 tisuća hektara zemljišta. Riječ je samo o 6% teritorija Republike Hrvatske. Ja to namjerno ističem u našoj raspravi da će ovi problemi Republiku Hrvatsku držati u ovakvom stanju još narednih 15 do 20 godina. Mi nemamo niti financijskih sredstava, niti kapaciteta da bi cijelu državu u jednom srednjeročnom razvoju izmjerili, napravili katastar nekretnina i obnovili sve zemljišne knjige. Samo da vas upoznam da u Republici Hrvatskoj ima 3 tisuće i 350 katastarskih općina u kojima ima 17 milijona katastarskih čestica. Dakle, radi se o jednoj ogromnoj i statističkoj, ali ovdje katastarskoj ili zemljišnoj evidenciji koju je nemoguće preko noći niti raspoloživim snagama, a i da angažiramo firme iz inozemstva vjerujem da ne bi polučili bolje rezultate od onoga što polućujemo radeći sa vlastitim snagama i vlastitim sredstvima. Dakle, sređenje stanja državnoj poljoprivrednog zemljišta obuhvaća narednih 100 tisuća hektara najvrednijeg poljoprivrednog zemljišta koje se do sada nije moglo efikasno koristiti. Uspostavljena je središnja baza pisanog dijela katastarskog operata u uredu državne uprave za cijelo područje Republike Hrvatske što je omogućilo puštanje u rad preglednika katastarskih podataka na Internetu. Koliko je to važan napredak dovoljno je naglasiti da prosječno dnevno tu bazu podataka koristi oko 15 tisuća korisnika verificirano, registrirano. Pokrenuta je vektorizacija katastarskih planova kojih mi u Republici Hrvatskoj imamo 56 tisuća. Do sada je vektorizirano preko 30 tisuća. Osnovan je novi hrvatski geodetski referentni sustav i kartografska projekcija usklađena sa europskim okvirima i potrebama modernog društva. Ubrzana je topografska izrada te izrada, izrađeno je 448 od 594 lista topografskih karata u mjerilu 1 naprama 25 tisuća. Posljedica je to jer bivša država je jako malo na prostoru Republike Hrvatske obavljala ovih izmjera i radila karata i mi smo zapravo preuzeli samo minimum tih podataka, a zapravo sve što je napravito, napravito je za vrijeme ove države. Pokrenuta je izrada digitalne orto-foto karte u mjerilu 1:5000 koja je pokazala, koja se pokazala kao izuzetna korisna podloga u svim projektima, prostorima planiranja i izradi gospodarskih osnova. Do sada je dovršeno oko 80% toga posla. Skenirane su sve postojeće katastarske podloge za koje odgovara Državna geodetska uprava tako da se danas sve one mogu dobiti u digitalnom obliku. Nema nikakve potrebe više da nosite nekakve velike planove ili liste ili evidencije. Dobijete jednu disketu i unosite ju u svoj kompjuter u svom uredu nastavite raditi a modernim aparatima i sredstvima koji danas stoje na raspolaganju. Republika Hrvatska aktivno sudjeluje i pridonosi u zajedničkim projektima Europskih geodetskih uprava kao što su izrada karti administrativnih granica u mjerilu 1:1000 000 i karte regija Europe u mjerilu 1:250 000. Svi ovi pokazatelji govore o izuzetnoj aktivnosti na sređenju stanja u državnoj izmjeri i u katastru. U svrhu osiguranju da se sve te aktivnosti mogu provesti reorganizirana je Državna geodetska uprava i katastarski uredi, uspostavljen Hrvatski geodetski institut i uveden sustav licenciranih fizičkih i pravnih osoba za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina. Danas Državna geodetska uprava, Hrvatski geodetski institut i oko 500 ovlaštenika a to je siguran podatak predstavljaju dobro uređen dio državne uprave i dio gospodarstva iz područja geodezije. Primjena zakona u proteklih sedam godina pokazala je da je bilo teškoća u provedbi nekih njegovih dijelova. To se prvenstveno odnosi na brzinu prevođenja podataka katastra zemljišta u katastar nekretnina, uspostavu informacijskog sustava katastra nekretnina i zemljišne knjige, prenošenje određenih poslova jedinicama lokalne samouprave, učinkovitost rada geodetske inspekcije. U proteklih sedam godina donijeti su novi i dopunjeni ili izmijenjeni zakoni koji imaju značajni utjecaj na geodetsko katastarski sustav te se ukazala potreba za usaglašavanjem važećeg zakona sa tim zakonima. To se naročito odnosi na Zakon o zemljišnim knjigama i Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima u kojim je odredbama članka 388. uređeno pitanje djelomičnog povjerenja u istinitost i potpunost zemljišnih knjiga za one katastarske općine za koje je otvorena EOP zemljišna knjiga kao i za nekretnine koje su prema Zakonu o zemljišnim knjigama unesene u bazu zemljišnih podataka. Da bi se te odredbe mogle primijeniti potrebno je izmijeniti odredbe važećeg Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina koje se odnose na vođenje katastra nekretnina i katastra zemljišta. Veći dio tijela naše državne uprave potaknuta aktivnostima u Europskoj uniji za uspostavu infrastrukture prostornih informacija u Europskoj uniji pokrenuo je aktivnosti na uspostavi geografskih informacijskih sustava kojima namjeravaju podići svoju učinkovitost kroz uspostavu sustava za prikupljanje, obradu, vođenje i upravljanje podacima iz svoje nadležnosti koji se temelje na geoverificiranim prostornim podacima čija je temeljna podloga su podaci Državne izmjere i katastra nekretnina. Stoga se nametnula potreba za zakonskim uređenjem ovog novog područja koje inače u zakonu nazvato Nacionalna infrastruktura prostornih podataka. Reforma katastarskog sustava provodi se ubrzanim usklađivanjem stanja katastra sa stanjem u naravi. Istovremenim usklađenjem stanja katastra i zemljišnih knjiga stoga se nametnula potreba da se u ovom zakonu razrade postupci koji će omogućiti da se reforma zaista i provede i ostvari sređenje evidencije o nekretninama i vlasništvu nad nekretninama. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice drži da je predlagatelj dobro postupio što je predložio novi tekst Zakona o državnoj izmjeri u katastru nekretnina jer se ovako značajna pitanja mogu urediti samo cjelovitim zakonom. Što se tiče sadržaja pojedinih poglavlja i članaka prijedloga zakona ukazao bih na treće poglavlje koji nosi naslov katastar nekretnina. Člancima 18. do 76. u odnosu na važeći zakon to je poglavlje u novom prijedlogu zakona prošireno i presloženo. To se posebno odnosi na odredbe kojima se uređuje provedba katastarskih izmjera i tehničkih reambulacija kao tehničkih mjera koje jedine omogućuju sustavnu obnovu katastra ali i zemljišnih knjiga te na odredbe koje uređuju pitanja pojedinačnog prevođenja katastarskih čestica u katastar nekretnina. U ove izmjene će omogućiti učinkovitu provedbu i pravnu sigurnost nekretnina. Naime, u praksi se pokazalo da za one gradove i naselja gdje imamo izmjeru, državnu izmjeru u tzv. Gaus-Krigerovoj projekciji ali je u međuvremenu nastalo, nastale su djelomične promjene koje se tehničkom reambulacijom mogu vrlo brzo napraviti da nema potrebe da radimo cijelu izmjeru od početka već samo da se postojeća dokumentacija kako numerička tako i planska i statistička dopuni. Da, moram još reći par riječi o članku 161. stavak 2. kojem je uređeno da fizičke osobe ovlaštene za obavljanje poslova Državne izmjere i katastra nekretnina prema važećem zakonu a koji nisu ovlašteni inženjeri veći su osobe sa srednjom stručnom spremom mogu nastaviti trajno obaviti povjerene poslove iz članka 104. ovog zakona. Tom odredbom uklonjene su bojazni 154 osobe koje danas obavljaju određene poslove izmjere da će im biti oduzeto pravo na rad. Naprotiv, predlagatelj im osigurava trajno obavljanje poslova koji su i do sada obavljali. Na kraju bih istakao da će za provedbu ovog zakona u državnom proračunu iz drugih izvora uključujući i izvore iz naših gradova, općina, građana i zainteresiranih pravnih osoba morati se osigurati određena sredstva kako bi se ovaj zakon mogao provoditi u praksi, kako bi se uspostavilo za cijelo područje Republike Hrvatske katastar nekretnina i uredila zemljišna knjiga. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovog zakona.
Zahvaljujem. U ime Kluba SDSS-a uvaženi zastupnik Ratko Gajica.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče! Ja ću najprije reći nešto što sam izvukao iz ovih obrazloženja koji su sadržani u ovom prijedlogu. Dvije stvari ću tu. Prvo, namjere kojima se obrazlaže potreba da se ovaj zakon donese i tu imate slijedeće teze da sada ne obrazlažem šire, preciziranje postupka katastarske izmjere, preoblikovanje katastra zemljišta u katastar nekretnina i prenošenje dijela geodetskih poslova na jedinice lokalne samouprave. Mogao sam naravno pobrojati i neke druge ali ostat ću samo na tome. Druga stvar koja je za to vezana to je ovo očekivane posljedice. Predlagatelj očekuje reformu katastra i zemljišnih knjiga, usklađivanje stanja u naravi s upisima u registrima ili u registre i na taj način se postiže povećanje sigurnosti vlasništva. To jeste nešto s čim se ja suglašavam i to jeste razlog zbog čega ovaj zakon treba podržati. E sada, ja ću u nastavku reći nešto zbog čega moram biti malo oprezan. U obrazloženju se ističe nekako hitnost ili potreba za hitnošću pojedinačnog prevođenja katastra zemljišta u katastar nekretnina. Kad govorimo o hitnosti onda je logično da podrazumijevamo jedno kraće vrijeme a ja bih se odmah na ovom mjestu složio s mojim prethodnikom da je ovo posao za mnogo godina, za izrazito dugo vrijeme. Prema tome, skoro da je nemoguće govoriti u kategorijama hitnosti kad o ovome govorimo. Druga stvar koja je tu važna i zbog koje imam izvjesnu rezervu to je u jednom članku piše: "sudovi i tijela državne vlasti će dostaviti rješenje i presude koje utječu na podatke u katastru". Malo sam reducirao ali to je jasno. Dakle, one odluke državnih tijela koje mijenjaju stanje u katastru ili koje mijenjaju stanje na terenu ili u pogledu parcelacije, u pogledu vlasništva itd. treba o tome obavijestiti katastar da on to uvede u evidenciju, to je logično ali tu dodajem još nešto što mi se čini da se olako uzima zdravo za gotovo. Znate, vi ste, ovaj zakon uspostavlja shemu u kojoj katastarska evidencija treba biti usklađena sa stanjem u naravi. To je dobar stav. I ja mislim koliko znam stanje u naravi uvijek je nešto malo ispred evidencija ali katastarska evidencija u dobroj mjeri prati stanje u naravi i tu je u velikoj mjeri usklađena. Ali tu dolazi i drugi dio ove vage koji se zove katastarska evidencija treba biti usklađena i sa onim što piše u zemljišnim knjigama. U tom pogledu dobijamo izvjesnu proturječnost, stanje u zemljišnim knjigama na prostorima i u mjeri koliko ja znam su u velikom zaostatku u odnosu na stanje u naravi. I ako katastar stavite pred zadatak da uskladi stanje svoje evidencije s onim što je u naravi i s onim što je u zemljišnim knjigama onda ga dovodite u nemoguću misiju. Ja sam potpuno, znate sad tu je jedna stvar važna koju ja naravno ne mogu pobiti a to je što se vlasništva tiče u pogledu evidencije najstarija je ona evidencija i onaj papir ili onaj podatak koji piše u zemljišnim knjigama i ako katastar bude stavljen u poziciju da svoju evidenciju usklađuje sa stanjem u zemljišnim knjigama onda će se odmaknuti od stanja u naravi i pisat će u svojoj evidenciji nešto što je potpuno daleko od života, što je destruiranje stvarnoga stanja i u pogledu vlasništva, što je na kraju i povreda nečijega prava. Ja ne znam situacije u kojima ovo što govorim jeste nelogično ali znam puno situacija u kojima ovo što govorim jeste upravo tako. Sad spominjem jer je ovdje spomenuto ovu obavezu iz Zakona o vlasništvu. Ja znadem da je Zakon o vlasništvu zadužio državna tijela, na primjer Državno odvjetništvo da ono što spada u vlasništvo Republike Hrvatske nakon transformacije prethodnih vlasništva knjiži na njeno ime. To je nesporno. Ali na prostorima koje su nominalno u vlasništvu Republike Hrvatske nikle su zgrade i kuće i dvorišta koje su u privatnom vlasništvu koje su tamo napravljene, ajde da budem malo slobodan, inercijom i dozvolama recimo nekakvih mjesnih odbora ili mjesnih zajednica bez da je to uknjiženo u zemljišne knjige. Formalno to ne bi trebalo biti vlasništvo tog pojedinca koji je napravio kuću, ali nije od osobite koristi ni inzistiranje da taj djelić prostora bude u vlasništvu Republike Hrvatske jer od toga nema koristi a destruira ono što je u životu. Naravno, ja ne stavljam ovo na dušu ovom zakonu jer ovaj zakon to regulaciju uspostavlja po pravilima struke i uspostavlja u mjeri kako je to nužno, ali vraćam se na ono što sam ovdje rekao očekivanje da se to napravi brzo i bojim se da se onda na toj platformi regularan postupak, regularan upravni postupak koji za ovo vrijedi, koji mora biti precizan, za što treba vrijeme, za što treba suglasnost stranaka u postupku, za što treba strpljenja. To se ne može razriješiti na način da pribijete obavijest na oglasnu tablu. I onda ćete ljude dovesti do, ljudi će biti raspamećeni. Znate, ljudi neće ni znati da njegova kuća više nije njegova kuća. Ponavljam, govorim o onim kategorijama i onom komadiću prostora koji nije izraziti interes Republike Hrvatske i nema velike štete da to bude privatno jer je tamo kuća, a da ne bude vlasništvo Republike Hrvatske. Još jednu stvar ću ovdje reći, zapravo dvije stvari koje su spominjane i nešto ranije, a spominjane su i danas. Ovo pitanje tehničkoga opremanja ovih službi i onih u sudu i onih u katastru. Nesporno je da je tehničko opremanje dobra pretpostavka da se to bolje radi, ali se bojim da često polazimo od toga da novi kompjutor razrješava problem podatka. Kompjutor će pomoći da lakše nađemo podatak. Ali ako je u njega ušao krivi podatak on će neprestano biti krivi i neprestano proizvoditi posljedice zbog toga što je krivi i nemojte da o tome, dakle da iz toga pravimo velika očekivanja i velike bajke. To je prva stvar. Druga stvar. Iako nemam pouzdane podatke ja bih bio sklon složiti se da ono što ovaj zakon određuje da mogu napraviti ljudi kategorije inženjera da to vjerojatno u ovoj situaciji mogu napraviti ljudi koji taj rang nemaju, a znaju posao. Ja ne sporim da u konačnici to mora biti tako, ali s obzirom na potrebno vrijeme, s obzirom na potrebno strpljenje u ovoj stvari čini mi se i u ovoj podjeli posla trebalo bi biti nešto kompromisa. Uz ove ograde koje sam ja izrekao izrekao sam ih radi očekivanja kako će ta stvar ići. Ona ne dovodi u pitanje moje određenje da se zakon podrži. Zahvaljujem.
U ime Kluba SDP-a uvaženi zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je Konačni prijedlog zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, zakon koji nosi oznaku P.Z.E., zakon kojim usklađujemo svoje postupanje sa zakonodavstvom Europske unije vrlo važan i bitan zakon, zakon čiji bi učinci ali i posljedice a čuli smo i od mojih prethodnika trebale biti dalekosežne. Upravo iz tih razloga svjesni odgovornosti za učinke ovog zakona mi iz Kluba SDP-a izražavamo žaljenje što ovaj bitan zakon upućen u saborsku proceduru na ovaj način po hitnom postupku noseći oznaku P.Z.E. Mi u Klubu SDP-a odmah da otklonim bilo koju sumnju ne smatramo upitnim potrebu donošenja ovoga zakona. Dapače, ali držimo da bismo u dva čitanja a ako je bilo potrebno i u kraćem vremenskom roku od ovog kojeg je uobičajen i Poslovnikom našim riješen zbog usklađenja sa europskim zakonodavstvom u nekih razumnih 30 dana bolje sagledali sve pravne učinke koje proizvodi ovaj zakon, a siguran sam prijedlozima doprinijeli kvalitetnijim zakonskim rješenjima ovo tim više što iz pouzdanih izvora znamo da je iz žurbe izostala uobičajena široka prethodna rasprava u stručnim krugovima kako u postupku izrade nacrta prijedloga ovoga zakona tako i kod već konačnog prijedloga zakona. Na koncu, svjedoci smo da je i danas prije početka ove sjednice od strane i Hrvatske udruge poslodavaca ali i Hrvatske komore arhitekata i drugih inženjera u graditeljstvu upućena zamolba predsjedniku Sabora a i svim klubovima da se ovaj zakon ako je moguće doista uputi u dva čitanja. Razlog je znan. Zbog toga sam i rekao da nismo sretni što evo danas donosimo ovaj zakon na brzinu rekao bih i bez onih koji su itekako puno toga imali što reći i doprinijeti da zakon bude kvalitetniji. Za nas je i proglašenje ovog zakona oznakom P.Z.O. kao obrazloženje za donošenje zakona po hitnom postupku u najmanju ruku zbunjujući, pa mi dozvolite da pročitam ono što ovdje piše na stranici 5. i kaže se da je donošenje zakona po hitnom postupku od posebnog državnog interesa iz slijedećeg razloga, da se promjenom zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima koji je Hrvatski sabor donio 15. prosinca 2006. godine i to izmjenom članka 388a. kojim se predlaže uvođenje naglašavam djelomičnog povjerenja u istinitosti potpuno, u potpunosti zemljišnih knjiga za one katastarske općine za koje je otvorena elektronska obrada podataka itd. itd. Držimo i osobno smatram da je i ovaj puta u pitanju uobičajena a neshvatljiva i nepotrebna brzina upućivanja zakona u saborsku proceduru razlogom ovakvog obrazloženja, djelomičnog povjerenja u istinitost i potpunost zemljišnih knjiga. U protivnom ukoliko je obrazloženje točno i dobro svi mi imamo velikog razloga za ozbiljnu zabrinutost. Vjerujem da je u pitanju jedna nesmotrenost ili zakon koji se citira i članak koji je ovdje naveden izrijekom kaže slijedeće. Iznimno od odredbe stavka petoga ovoga članka zaštita povjerenja u istinitost i potpunost zemljišnih knjiga primjenjuje se od 1. siječnja 2007. godine a nekretnine u katastarskim općinama za koje je otvorena elektronska obrada podataka, zemljišna knjiga kao i na nekretnine koje su prema posebnim odredbama Zakona o zemljišnim knjigama unesene u bazu zemljišnih podataka. Pa evo ja predlažem da gospodine državni tajniče, da se i vi očitujete. Ja se nadam da sam dobro iščitao ono što smo donijeli koncem prošle godine i da tako bude na koncu i upisano u ovaj Konačni prijedlog zakona. Nadalje se u obrazloženju potrebe donošenja ovoga Zakona ocjenjujući postojeće stanje kaže, citiram: «Šest godina primjene ovoga Zakona pokazalo je da je u svojim osnovnim postavkama on uspješno primijenjen i da je bio ključna poluga u pokretanju aktivnosti sređivanja evidencije u nekretninama prije svega misli se na katastar te nastanu evidencije o vlasništvu na nekretninama zemljišnim knjigama.» Uredivši na nov način obavljanje poslova državne izmjere i katastar nekretnina, reorganiziravši katastarsku službu uspostavivši Hrvatski geodetski institut, omogućivši donošenje programa državne izmjere i katastra nekretnina za razdoblje od 2001. do 2005. godine kao što su govorili moji prethodnici zakon je omogućio prihvaćanje novih hrvatskih geodetskih datuma i katastarskih projekcija ali što je vrlo bitno i uspostavu organiziranog i kontroliranog sustava ovlaštenih fizičkih i pravnih osoba za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina. Zahvaljujući tome ubrzana je izmjera zemljišta, prevođenje zemljišne knjige iz analogne u digitalni oblik i tako dalje. Danas svima vama su stigli, stigle zamolbe od kolega koji su u praksi i koji će na ovaj ili onaj način biti dovedeni u jednu vrlo nezgodnu poziciju kad je u pitanju tržište ali o tomu ću nešto kasnije. No u pojedinim segmentima provođenja postojećeg zakona potvrđene su i značajne manjkavosti o čemu je već prije bilo riječi. Prije svega veliko zaostajanje u prevođenju katastra, zemljišta u katastru nekretnina. Zaustavljena je optimalna, ja bih rekao nužno potrebna uspostava informacijskog sustava katastra i zemljišne knjige. Izostalo je preuzimanje poslova od strane jedinica lokalne samouprave i to iz njihove nadležnosti. Naime i po postojećem Zakona jedinica lokalne samouprave su imale u nadležnosti iste ove poslove koje im i ovaj novi zakon omogućava. Jedini je problem što je relativno malo jedinica lokalne samouprave bilo pripravno tehnički ili bilo kako drugo, stručno osposobljeno da preuzme te poslove pa je za njih to radio katastar. Sada znajući da će vjerojatno ostati gotovo identično stanje katastar samo u jednom od članaka traži mogućnost da se to na neki način legalizira i da se taj posao koji su do sada besplatno radili, da se naplati kako je to rečeno u članku 126. na temelju Sporazuma o međusobnim pravima i obvezama. Malo čudno ako govorimo o tržišnom gospodarstvu, ako govorimo o onom čemu svi zajedno gledajući u pravcu zapada težimo. Zbog svih tih razloga a posebno usuglašavanje sa Zakonom o zemljišnim knjigama, definiranjem elemenata za uspostavu zajedničkog informacijskog sustava iz baze zemljišnih podataka i baze podataka digitalno-katastarskog plana evo ja se usuđujem reći da imamo ovaj Prijedlog zakona. Zbog ogromnih problema sa kojima smo sučeljeni i potrebe da na drugi način jednom kvalitetnijom legislativom uredimo odnose. Unatoč uvjerenju da je intencija predloženog zakona dobra, da u pojedinim segmentima kvalitetnije uređuje odnose, ali i postupanja, da prateći razvoj tehnologije i uvažavajući postojeću organizaciju, znanje i mogućnosti primjereno zakonodavno uredima. Prije svega misli se na nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka, na geografski informacijski sustav i tako dalje i tako dalje činjenica je da su veliku rezervu i to je ono što nije dobro, a ja ću reći i veliko nezadovoljstvo ovim Prijedlogom zakona iskazali i Hrvatska komora arhitekata, inžinjera u graditeljstvu. Prije svega razred inžinjera geodezije, Hrvatska udruga poslodavaca, Hrvatska obrtnička komora, ali i obrtnici i vlasnici obrtničkih društava mahom geodeti sa srednjom stručnom spremom. O tomu smo raspravili i na matičnom odboru. Čuli ste što je kolega Širac prenio u ime, u ime Odbora. Struka dakle se tako očitovala. Struka kojoj nije svejedno kako će zakon koji je od iznimne važnosti za gospodarstvo i gospodarske subjekte, ali i sve druge naravno urediti odnose u kojima će struka biti u centru zbivanja. Struka kojoj je potpuno jasan teret odgovornosti, koliko još velikog i zahtjevnog posla očekuje na sređivanju katastra i zemljišnih knjiga sa stvarnim stanjem na terenu. Mi smo prevođenjem zemljišnih knjiga iz analognih u digitalni oblik dobili isti podatak samo na drugom mediju. Sadržaj je ostao isti. I to je ono što nije dobro i što će svakako biti potrebno ubrzati ukoliko želimo u dogledno vrijeme, ono bi trebalo biti znatno kraće od ovoga o kome je govorio kolega Širac. Imamo katastar nekretnina, imamo pouzdanu bazu podataka koja će biti u funkciji svih nas, a gospodarstva primarno. Ja ću iskoristiti priliku pa samo nekoliko opservacija, nekoliko citata iz očitovanja Državnoj geodetskoj upravi pročitati od, evo Hrvatske komore arhitekata i inžinjera u graditeljstvu u kojem između ostalog kažu da oni predmeti Nacrt prijedloga zakona koji se predlaže za donošenje po hitnom postupku ne mogu prihvatiti kako koncepcijski tako niti sadržajno. Stoga Hrvatska komora arhitekata i inžinjera u graditeljstvu ne podržava donošenje ovog Nacrta prijedloga zakona i traži da se isti povuče iz procedure donošenja te da se pristupi temeljitoj raspravi o predloženju normativnim rješenjima u koje trebaju sudjelovati izabrani predstavnici Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu. Naravno oni su dali 20-ak svojim primjera i primjedbi i to uputili na gotovo sve relevantne adrese. Isto tako i Hrvatska udruga poslodavaca kaže sljedeće da je Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina jedan je od propisa koji bitno utječe na uvjete poslovanja poslodavaca goedetske i geoinformatičke struke i izuzetno je važno za njihov gospodarski i socijalni položaj. Udruga poslodavaca geodetske i geoinformatičke struke nije bila uključena u proces izrade nacrta zakona premda su predstavnici udruga u više navrata nudili suradnju. Udruga smatra da izrada nacrta zbog njihovog velikog značaja kako za budućnost struke trebalo uključiti i ovu udrugu i mnoge druge uključivo i Hrvatsko geodetsko društvo. Vidim da mi vrijeme žestoko curi. Postavlja se osnovno pitanje zašto ovoliko nezadovoljstvo. Po našem sudu nije u pitanju sujeta pojedinaca već opravdanost, zabrinutost i nezadovoljstvo zbog izostanka kvalitetnih zakonskih rješenja za niz područja iz djelokruga rada struke, zaustavljanje određenih procesa, sužavanja područja rada, centralizacije poslova od strane uprave, te unatoč tomu što je na proračun u nastojanju da Državna geodetska uprava izađe i na tržište. Mi naravno dijelimo zabrinutost. Podržavamo većinu prijedloga i Udruge poslodavaca i Komore, malih poduzetnika i obrtnika, te smo zainteresirani da se donese što kvalitetnije i naravno dugovječnije rješenje. Iz tih razloga je klub SDP-a uputio u proceduru amandmane. Ja sad očekujem da će ih predlagatelji i prihvatiti. A ono što je osnov što ovdje u ovom zakonu nije rečeno odnosi se, izostali su naime radovi na komasaciji, bilo ubranoj ili poljoprivrednoj, izostao je katastar zgrada vezano za etažne nacrte koji su u postojećem zakonu uobzireni, izostao je geodetski nadzor na izvođenju radova u graditeljstvu. A posebno predloženo zakonsko rješenje to je nadležnost jedinica lokalne samouprave za obavljanje geodetskih poslova te onemogućavanje tvrtki ovlaštenih za ovu djelatnost, ali i pojedinaca da iste obave na tržišnim principima katastra, to kaže da će u posebnim odnosima to riješiti. U svakom slučaju mi iz kluba smo zabrinuti i za sudbinu ovih naših kolega koji se nalaze na tržištu koji su sa srednjom stručnom spremom. I očekujemo da ćemo u konačnom očitovanju i glasovanju povesti računa o njima i da ćemo voditi računa prije svega da zakoni budu u funkciji naših građana … [[Govornik se ne razumije.]] pukom formu već sadržaj, da poštujemo život i realnost čovjeka prije svega. Pa evo ja i ovaj puta pozivam u ime kluba da prihvatite bar jedan dio amandmana kroz prijelazno razdoblje kako bi ovaj veliki posao koji nas očekuje što prije priveli kraju, naravno uz veliku potporu svih. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HSP-a, uvaženi zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Puno toga je rečeno. Ja ću nastojati u ime kluba HSP-a ne ponavljati, barem ne ponavljati teme, a još manje ponavljati rješenja. Međutim, govoreći o zakonu koji regulira katastarske poslove, odnosno katastar nekretnina doista treba reći neke stvari koje su međusobno povezane, iako nisu predmet ovog zakona, ali se spominju u osnovnim pitanjima, odnosno posljedicama koje će proizaći donošenjem ovog zakona. To je prije svega stanje zemljišnih knjiga ili kako bismo mi popularno rekli gruntovnice. Naime, notorna je činjenica svakoga tko se ponešto razumije u stanje katastra nekretnina u Hrvatskoj da sagledavajući u trokutu kojem je, spominjali su neke kolege, a to su katastarska evidencija kao jedna točka, zemljišne knjige ili gruntovnica kao druga točka i ono što je najvažnije stvarno stanje kao treća točka. Kada uspoređujemo te tri točke onda je najbolje usporediti katastarsku evidenciju i gruntovnicu, odnosno zemljišne knjige sa stvarnim stanjem. Pa ćete dobiti ovakvu sliku. Katastarska evidencija otprilike je negdje oko 80% u suglasnosti sa stvarnim stanjem. Dakle katastarska evidencija negdje prikazuje 80% kao što stvarno stanje jest, a 20% nije dakle u katastarskoj evidenciji posve precizno i točno. Kad gledate gruntovnicu prema stvarnom stanju, odnosno zemljišne knjige onda dobivate zrcalnu sliku te priče. 80% onoga što piše u zemljišnim knjigama nije u suglasnosti sa stvarnim stanjem vlasništva i svega ostalog, dakle upravo suprotno od katastra. Pametne zemlje, pa i u Europi su to riješile u jednom momentu neke od njih su imale istu takvu situaciju, primjerice Češka, koja je to riješila na onaj način kako je HSP to predlagao prije ako me sjećanje ne valja 5 ili 6 godina u ovom Hrvatskom saboru kada se donosio zakon kojeg sad mijenjamo, kada smo predložili ono što su učinili Česi. U ovakvom stanju katastarske evidencije i stvarnog stanja gdje se 80% poklapa, a gruntovne evidencije koja se 80% ne poklapa sa stvarnim stanjem oni su naprosto učinili to da su katastarsku evidenciju u jednom momentu proglasili zemljišnim knjigama i dali rok ljudima da se očituju o tome onih koji smatraju, dakle da zapravo se žale na postojeće stanje samo onih 20%, onih koji nisu u stvarnom, gdje stvarno stanje nije onakvo kao u katastru. Kod nas međutim mi tvrdoglavo ustrajemo na tome da ovih 80% ljudi vlasnika ili zemljišnih čestica koje nisu u skladu sa gruntovnicom da oni istjeruju pravdu, tih 80%, dakle da oni ažuriraju gruntovne knjige i to između ostalog putem katastarske evidencije. Na taj način mi zapravo radimo jedan puno veći posao koji će puno duže trajati, koji je puno zahtjevniji s potpuno neshvatljivih razloga. Jer i jedno i drugo treba usklađivati pa onda je bolje usklađivati 20% sa stvarnim stanjem nego 80% sa stvarnim stanjem. Ali to je takva politika i takva se politika vodi posljednjih godina u Hrvatskoj iz nama i meni osobno nepoznatih razloga. Zašto ja o tome pričam? Ja o tome pričam zato što se pred koju godinu, mislim čak još prošle ili pretprošle godine u hrvatskoj javnosti govorilo o ogromnom uspjehu bivše ministrice pravosuđa koja je uspjela srediti zemljišne knjige, a ona je zapravo uspjela samo jednu stvar, prenijeti podatke u drugi medij, prenijeti podatke u elektronički medij i time je njezin veliki uspjeh bio sveden samo na jednu stvar, da ste sada i mi možemo puno brže dolaziti do netočnih podataka nego što smo to mogli prije. Eto to je sav uspjeh. Naravno sada odete na kompjuter, uđete u zemljišne knjige i za čas dobijete netočni podatak. Prije ste morali dugo čekati da dobijete taj netočni podatak, podnositi prijedlog, pa ovo, pa ono, pa dok se napiše rješenje itd. itd. to je jedina razlika. Što se tiče odnosa katastarske evidencije i zemljišnih knjiga, nije se promijenilo ništa. No, ja bih ovdje volio govoriti u ime kluba o dvije stvari koje kažu da su osnovna pitanja koja se uređuju ovim zakonom. Prije svega ovdje piše pod točkom f) osnovnih pitanja, da se ovim prijedlogom zakona na novi način precizno i diferencirano po skupinama i onda piše u zagradi trgovačka društva, obrti i uredi ovlaštenih inžinjera geodezije, propisuju poslovi koji se povjeravaju pravnim i fizičkim osobama posebno ovlaštenim za obavljanje poslova državne izmjere katastra nekretnina te postupak za stjecanje ovlaštenja itd. itd. Ovdje se međutim u zagradi ne spominje još jedna institucija, a to je područni ured za katastar. Na žalost, moram priznati na žalost, na nov se način precizno i diferencirano po skupinama propisuju poslovi za trgovačka društva, za obrte, za urede ovlaštenih inžinjera, ali gospodine državni tajniče i za područne urede za katastar jer u članku 122. pod točkom 9. Članak 122. kaže u područnim uredima za katastar obavljaju se sljedeći poslovi i onda osnivanje, vođenje, održavanje katastra nekretnina, provođenje nadzora, 9. točka pružanje geodetskih usluga. I sada si ja postavljam ovako pitanje. Ovdje se je vodila rasprava o tome mogu li geodetski tehničari sa srednjom stručnom spremom da ili ne, obavljati sve poslove koje mogu i ovlašteni geodetski inžinjeri. Neki su za, neki su protiv, prijedlog je po mom osobnom sudu dobar, ali postavljam ovakvo pitanje. Bilo je rečeno izgubit će 50 ljudi posao. A sada ja vas pitam, a smije li područni ured za katastar ne imati zaposlenog ovlaštenog inženjera nego samo geodetskog tehničara i pružati geodetske usluge? Prema ovom prijedlogu zakona da. Znači obrt će mu ukinuti jer nije ovlašteni inženjer geodezije nego ima samo srednju stručnu spremu, ali će područni ured slobodno raditi i dalje isti onaj posao koji smo njemu zabranili. Dakle molim vas gospodine državni tajniče dajte to usaglasite i obzirom da ja mislim da smo mi kao klub na tragu onoga što vi predlažete, ja vam upravo iz tog razloga predlažem da usvojite naš amandman na članak 122. koji kaže da se točka 9. iz članka 122. briše. Drugim riječima da područni uredi za katastar za mogu obavljati svih ovih 14 odnosno 13 nabrojenih dužnosti i poslova koje mogu osim pružanja geodetskih usluga. Obrazloženje je vrlo jednostavno. Sve geodetske usluge, svim geodetskim uslugama u Hrvatskoj bave se uslužne geodetske tvrtke i obrti kao što i vi sami navodite u osnovna pitanja koja se rješavaju. Dakle trgovačka društva, obrti i uredi ovlaštenih inženjera. Svi oni bez obzira da li su trgovačka društva, da li su obrti, da li su uredi ovlaštenih inženjera obavljaju te poslove, te poslove uredno naplaćuju i na te poslove uredno plaćaju PDV. Područni ured za katastar, ali PDV ne plaća, nije obveznik. Naravno da to područne urede i one koji tamo rade za te poslove odmah stavlja u jednu bolju poziciju. Oni su već za 22% jeftiniji u startu. U startu su jeftiniji. Zašto, kakvo je, mislim da je to posve nelogično rješenje. Naime, neprihvatljivo je dakle da te geodetske usluge pružaju jedinice tijela državne uprave i to iz razloga i iz drugih razloga, a to je kontrola izvršenih poslova. Naime, u točki 6. istog članka 122. navodi se da je posao područnih ured pod točkom 6. pregled i potvrđivanje parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata. Pazite sada vi ovu situaciju. Područni ured za katastar izradi jedan elaborat i onda si ga sam pregleda i potvrdi, dakle izvrši recenziju svog vlastitog elaborata, vjerojatno isti čovjek koji je uz to još samo geodetski tehničar. Pa to je jednostavno nelogično, nemoguće da ostane tako. Dakle ako područni uredi za katastar obavljaju pregled i potvrđivanje parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata s čime se mi u klubu HSP-a slažemo, onda ne mogu istovremeno i pružati geodetske usluge kao što piše u točki 9., to je nedopustivo. Zato vas molim da razmislite o našem amandmanu, da ga prihvatite, jer se njime neće promijeniti intencija zakona odnosno predlagača kako ste željeli urediti te odnose doista i to mi podržavamo taj vaš napor da uredite te odnose između trgovačkih društava, obrta i ureda ovlaštenih inženjera. Isto tako ima šta raditi područni uredi za katastar, imaju još 13, po 13 točaka nabrojane poslove koje mogu raditi ali ne pružati geodetske usluge zato što nisu, naime zato što jednostavno su puno povoljniji u startu, u cijeni svojih usluga prema svima ostalima koji od toga žive i s druge strane zato što bi trebali vršiti reviziju samih svojih elaborata. Slična stvar molim vas, se dogodila, slična se stvar dogodila u članku 153. jedna nelogičnost, koja u zadnjem stavku kaže, u prvom stavku kaže: "u obavljanju inspekcijskog nadzora geodetski inspektor ili ovlašteni državni službenik pisanim će rješenjem odrediti", itd., itd. Dakle, bilo otklanjanje nepravilnosti, bilo privremenu zabranu obavljanja poslova, itd., itd. I onda kaže se u zadnjem stavku tog članka: "žalbu protiv rješenja geodetskog inspektora ili tog ovlaštenog državnog službenika rješava posebno povjerenstvo Državne geodetske uprave kojeg imenuje ravnatelj". To vam u prijevodu s hrvatskog na hrvatski i u našem mentalitetu znači zapravo ovo: ja kao državni inspektor izdam određenu zabranu poslovanja ili rješenje o otklanjanju nepravilnosti. Čovjek kojem sam to izdao, to trgovačko društvo se žali, kome se žali? Žali se mom kolegi koji sjedi sa mnom u sobi. Naime, ravnatelj mog zavoda gdje ja radim kao državni inspektor, a to je Državni zavod za geodetske poslove osnuje ad hoc komisiju koja će ocijeniti žalbu na moje rješenje, a tko će ocjenjivati tu žalbu? Moj kolega koji sjedi sa mnom u sobi ili kolega iz susjedne sobe, ako nećemo ili bilo tko drugi. Dakle, netko od mojih kolega također koji radi sa mnom zajedno u istoj Geodetskoj državnoj upravi. Dakle, to je, to nije drugostupanjsko rješenje. Znate, na sudu kad idete na drugi stupanj idete sa općinskog na županijski. Pa neki drugi sudac to rješava. Ovdje bi to bilo kao da u sudu, na općinskom sudu donese se rješenje u sobi 153, a žalba se rješava u sobi 154 istoga suda. To je naprosto nelogično, nemoguće bez obzira jesu li to ad hoc ili nisu pa ja u ime Kluba HSP-a predlažem da se zadrži rješenje o drugostupanjskom postupku kako je u sadašnjem zakonu. To jest, nema ga. Bolje da ga nema nego da od njega radimo farsu jer doista nigdje ne piše da mora postojati drugostupanjsko rješenje jer se protiv svakog rješenja državnog inspektora može povesti upravni postupak koji se danas u pravilu i provodi kad netko nije zadovoljan ili bilo šta drugo. Ili postoji neko treće rješenje, a to treće rješenje je da drugostupanjski ne bude Državna geodetska uprava koja je i prvostupanjsko rješenje donijela nego da ta drugostupanjska bude Ministarstvo vašeg graditeljstva i zaštite okoliša i sve ostalo. Onda je to neko drugostupanjsko rješenje. Ako ne želite da sami preuzmete te poslove, onda neka barem tu ad hoc povjerenstvo za drugostupanjsko rješavanje žalbe imenuje ministarstvo a ne sama državna uprava. Jer dolazit ćemo doista u ovom našem društvu koje nije naviknuto na mito, korupciju, veze i poznanstva u smiješne situacije. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a uvaženi zastupnik Željko Ledinski.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, dozvolite nekoliko riječi o Prijedlogu zakona o državnoj izmjeri katastra nekretnina sa Konačnim prijedlogom Zakona u ime Kluba HSS-a. Počeo bih evo o ovome Zakonu sa time što bi trebao biti cilj ovoga Zakona. Pa u svakom slučaju cilj bi trebao biti u konačnici da dobijemo brzi, točan i jeftin podatak za naše građane. Da bi se to ostvarilo jasno da je potrebno učiniti dosta toga da se dođe do jednoga kvalitetnoga zakona, a bojim se da sa ovime Prijedlogom koji imamo danas to se neće ostvariti već da će doći do onoga što sam nekad imao priliku vidjeti kao mladi šumar kad sam pre 20 i nešto godina počeo raditi i dolazio u katastar i onda mi je jedan stari geometar rekao, slikovito da ja shvatim šta rade geodeti, a šta rade šumari. Veli, vidiš, veli, mali ovu tanku liniju crtu. Reko vidim. Ne vidiš mi živimo od te linije, a od ovoga svega okolo živite vi šumari. Tako da se bojim da ćemo sa ovim Zakonom dovesti do još jednoga takvog monopola gdje će, a i do sada je on bio prisutan. O tome sigurno da, evo i do sada je već bilo rečeno dosta toga. Iz Prijedloga je vidljivo da bi bilo najbolje da ovaj Prijedlog zakona ide u drugo čitanje jer ima dosta nedorečenosti u njemu. Tako da mislim da bi to bilo najbolje rješenje, a on ima pretpostavke da uz određene popravke da bude na kraju i kvalitetan. S obzirom da stanje u samome katastru i oko njega je evo regulirano od 99. godine na ovamo sa zadnjim zakonom. I on je uveo dosta pozitivnih stvari u odnosu na ono stanje koje je bilo prije. No nakon 6 godina primjene pokazalo se da evo treba očito dovesti još određenih popravki toga zakona da bi se mogle bolje i kvalitetnije i brže dobiti određene evidencije. A pogotovo danas pred ulazak u Europsku uniju gdje se od nas postavlja imperativ da imamo točan katastar i točan iskaz nekretnina. A sjećam se, evo nedavno, prilikom razgovora sa gospodinom Borelijem koji je bio ovdje u Saboru, da je jedino pitanje njegovo bilo zašto smo mi protiv toga da stranci kupuju zemljišta. A da bi netko morao kupovati, jasno, mora imati određenu bazu podataka koja bi trebala biti točna. U Prijedlogu zakona dalje navodi se da je on usklađen sa dosta drugih zakona koji su u međuvremenu doneseni ovdje u Saboru. Ali, recimo, zanima me zašto nije usklađen i sa Zakonom o šumama koji je evo prošle godine donesen ovdje. Koji isto ima određene stvari koje su definirane i upravo se tiču na katastar šumskog zemljišta. Mislim da se moglo i to uskladiti isto tako sa tim zakonom. Isto tako posljedice koje se predviđaju da će stupiti ovim Zakonom, što sigurno on predviđa da će biti znači veća sigurnost vlasništva nekretnina i u pravnom prometu. Omogućit će brži gospodarski razvoj, itd. I ja se nadam da ćemo nakon usvajanja ovog Zakona doći u poziciju da nemamo više onih svih mogućih instrumenata kojima smo se ne tako davno služili, od pantografa i ostalih koje smo koristili u našim katastrima. U nekima više u nekima manje. Neki su bili već i prije toga digitalizirani. Tako da možemo očekivati da on omogućit jedan pravi protok informacija. Rečeno je i na odboru da će sve ove izmjene koje se predviđaju trajati dugo i ovdje u raspravi 20-ak i više godina da bi dobili kompletno digitalizirani oblik. Pa se onda pitam čemu žurba za donošenje Zakona kad se on može još doraditi i popraviti u roku 30 dana. Ako ćemo nešto raditi po tom zakonu pretpostavka je po zadnjem smo radili 6 godina, po onome prije daleko duže, onda mislim da bi bilo dobro da se upravo ne žuri sa hitnim postupkom nego da se još jednom pročešljaju sve ove primjedbe koje su bile rečene na odborima u pisanim oblicima, od naših komora, od obrtničke, od graditeljske i ostalih komora. Mislim da su to ljudi koji su dovoljno stručni da smiju predlagati određena rješenja i u tom dijelu mislim da će biti najbolje ono što sam rekao na početku da prijedlog zakona kao takav ode u drugo čitanje. Dalje, u prijedlogu ovoga Zakona kao i u mnogim drugima koje donosimo puno tema iz tog sadržaja zakona se ostavlja na donošenje podzakonskih akata. Te podzakonske akte će donositi geodetska uprava sama za sebe rekao bih. Evo drago mi je da, čini mi se da imamo dva geodeta u Saboru koji to vjerojatno daleko bolje poznaju nego ja, ali gledajte ako mi puno stvari dozvolimo da ih propisuje poslije kasnije ravnatelj jasno da će onda on sam gledati da svojoj upravi u nekom smislu … [[Govornik se ne razumije.]] i onda onaj osnovni smisao da dobijemo brz i jeftin podatak se neće desiti, nego ćemo i dalje plaćati skupo tlo jer samo ako idete nekakav običan podatak tražiti od posjedovnog lista u katastar 75 kuna biljega plus usluga itd. Za svaki podataka nema jeftinije usluge od toga biljega od 75 kuna. Prema tome, u današnjim uvjetima kad imamo digitalan brzi podatak onda je po meni logično da se mora toliko plaćati taj podatak ako ga onaj radnik koji radi može za minutu, dvije izvaditi jel' i dati stranci. Čini mi se da na ovakav način sa ostavljenom mogućnosti da će to poslije propisati ravnatelj način prikupljanja, pohranjivanja, ostalo čini mi se da, a to imamo slučajeva i u čitavom nizu drugih zakona, sjećate se onoga Zakona o vodama za kojega smo svi glasali i poslije smo sa uredbama doveli do toga da moramo platiti skupo sve te, tu papirologiju koju običan građanin mora dobiti i mi sami kad nešto u tom dijelu tražimo. I zbog toga mislim da prije svega je trebalo omogućiti da taj podatak za građanina običnoga bude što jeftiniji i brži. Brzinu ćemo možda dobiti, ali čini mi se da će i dalje ostati podatak jako skup. Dalje, danas da ne ponavljam ovo što je bilo već u prijedlozima kolega koji su govorili od strane Obrtničke komore, prijedlozi koji su došli. Čujte ako mi danas nekog ograničavamo da li će on biti registriran kao d.o.o. ili kao zadruga ili kao obrt mislim da je to u jednom zakonu apsurd da se to dešava u Parlamentu. Pravni subjekti mogu poslovati i kao obrt i kao d.o.o. i kao zadruge i kao d.d. i zašto bi mi u jednome zakonu sada, čini mi se po prvi puta to ograničavali da obrt ne može biti kao takav? Zašto jedan geodeta koji može biti slučajno vlasnik npr. jednog hektara voćnjaka ne bi mogao te dvije stvari raditi preko svoga obrta ako je on sam zaposlen ili čak može i zaposliti? Nema razloga da to ne bude. Ako sve drugo možemo raditi na taj način jel. Ako može biti obrt registriran za liječnika, za ostalo ne vidim razloga zašto bi vi to ograničavali ovdje, a on ako želi raditi poslove koje trebaju raditi ovlašteni inženjeri mora biti, imati to ovlaštenje jel. Tako da tu na jedan način ograničavamo poduzetničku slobodu ljudi i to me ne može nitko uvjeriti da to nije tako i zbog toga prihvaćam prijedlog Obrtničke komore da se to promijeni. Isto tako slažem se i sa prijedlogom kolege Rožića koji je govorio o člancima, o članku 122. i mislim da se isto tako treba brisati članak 9., a isto tako prihvaćamo i prijedloge koje je kolega Širac dao i dao si truda da popravi ovaj Zakon sa jedno 10-tak, 11 amandmana što znači da vjerujem da ćete i većinu njih usvojiti da ima dosta nedorečenosti koje se mogu popraviti u ovome Zakonu. Inače što se tiče većine članaka ja mislim osobno ih mogu podržati, ali kažem na ove nekakve nedorečenosti sam imao potrebu da iznesem određene primjedbe. Isto tako iznio bih primjedbe koje su vezane na geodetske poslove u lokalnoj samoupravi koji su propisani člancima od 95. do 100. Mi ovdje donosimo često puta i sa tim prijedlogom isto tako nekakve obaveze o lokalnoj samoupravi gdje će ona morati određene poslove voditi kao katastar vodova i ostalo što slijedi po tim člancima, a nismo propisali tko će to platiti, a od tamo '93. kad smo uveli lokalnu samoupravu smo mnogo takvih zakona donijeli i onda se sa pravom naši načelnici općina pitaju tko će to sve isfinancirati jer to lokalna samouprava na taj način ne može isfinancirati, isto tako i gradovi i županije. Prema tome, bilo bi dobro da u svakom donošenju zakona kad kažemo tko to donosi kad se nešto prenosi nekakva ovlast, zaduženje da se kaže to će se naplatiti iz toga i toga. Ja mogu reći osobno iz mojih primjera dok sam bio u Hrvatskim šumama gdje sam imao jako dobru suradnju sa geodetskom upravom gdje smo puno podataka od njih dobili, ali smo te sve podatke morali platiti kao državno poduzeće jer tada smo još u početku bili javno poduzeće, poslije tek trgovačko društvo. Prema tome, naši geodeti vrlo dobro znaju svaku tu crtu, liniju o kojoj sam na početku govorio naplatiti, a čini mi se i da sa ovim sada Prijedlogom zakona ako se ovakav usvoji da će to biti još daleko skuplji. Zbog toga na kraju bih zaključio klub HSS-a predlaže da ovaj Zakon ide u redovitu proceduru, da se ove primjedbe koje su bile rečene da se one lako mogu ispraviti sa određenim postavkama i onda ćemo vjerujem dobiti jedan kvalitetan zakon koji neće biti skup za naše građane. Evo time bih završio. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a, uvažena zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ja bih se u ovoj raspravi pridružila na način na koji su de facto raspravljali i moji prethodnici. Naime, isto tako kao što je već rečeno večeras moram reći da mi se čini da je ovaj Zakon donesen prebrzo, odnosno da nema potrebe da ide u hitni postupak iz razloga što bi mu regularna procedura dala više mogućnosti da se primjedbe koje ste večeras čuli i koje ste danas ovdje imali prilike čuti razmotre, u krajnjoj liniji da se možda i provedu još dodatni neki razgovori po komorama, po obrtničkim komorama, Komori inženjera i geodeta. U krajnjoj liniji sa samim ljudima koji imaju poslovnice geodetske te da se na neki način dobije izvjestan konsenzus. Moram reći da '99. godine kad je donesen prvi zakon odnosno Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina da su se tada s tim zakonom se puno poboljšala situacija u toj struci od toga da su se reorganizirale katastarske službe, omogućila se uspostava Hrvatskog geodetskog instituta, donošenjem Programa državne izmjere i katastra nekretnina koje je išlo od 2001. do 2005. I zakon se pokazao dosta uspješnim i mislim da smo ga pozdravili. Dobro je došao i u sređivanju same evidencije nekretnina a time se nastavila i nastavno i sama evidencija o vlasništvu tih nekretnina odnosno o zemljišnim knjigama. Uslijedio je iza toga, negdje 2004. uslijedio je zaključak Vlade o stanju i pripremi za uspostavu zajedničkog informacijskog sustava katastra nekretnine iz zemljišnih knjiga. Međutim, poznato je da je bilo problema oko primjene onog prethodnog zakona i ti problemi su se, uglavnom bi se mogli svesti na problem brzine provođenja podataka katastra zemljišta u katastre nekretnina, uspostavu GIS-a odnosno informacijskog sustava katastra zemljišta i katastra zemljišnih knjiga, a lociranje pojedinih poslova u jedinice lokalne samouprave kao što su recimo katastri vodova, evidencija ulica, trgova, kućnih brojeva itd., i svakako neučinkovitost rada geodetske inspekcije te napokon kaznene odredbe. Ovaj zakon direktno je utjecao na izmjene mnogih drugih komplementarnih zakona. Dakle, mijenjali su se i Zakon o gradnji i Zakon o zemljištu i cijeli projekt Programa državne izmjere i katastra nekretnina je financiran u tom proteklom periodu praktički iz sredstava koja smo dobili od Europske unije odnosno uglavnom iz … [[Govornik se ne razumije.]] što je se pokazalo potrebnim i da se ta usaglašavanja sa drugom zakonskom regulativom provedu u potpunosti. Ono što je svakako važno spomenuti da je rezultat toga ustvari definiranje zajedničkog informacijskog sustava i to, za baze zemljišnih podataka i za baze podataka digitalnog katastarskog plana. Međutim, ono na što bi i dalje željela ukazati je skepsa prema usklađenosti podataka katastra i podataka zemljišnih knjiga a pogotovo na razini dva sustava registra katastra i sudova pa time i izuzetna preuranjenost instituta povjerenja, istinitosti i potpunosti zemljišnih knjiga. Naime, Zakonom o vlasništvu kojeg smo krajem prošle godine kao što znate prihvatili, člankom 388. prihvatili smo taj institut. Moram priznati da u našim nesređenim zakonskim i zakonodavnim uvjetima će to dovoditi do velikih, mislim da će to dovoditi do velikih problema i da će često puta završiti upravo suprotno od onoga što smo željeli. Još jedna tema koju bi isto tako također večeras htjela s vama raspraviti je i ono što su prethodnici rekli a odnosi se na obavljanje geodetskih poslova od strane ljudi koji imaju završen u srednju stručnu spremu ili sa višom stručnom spremom. Naime, u hrvatskom društvu postoje otprilike 6,7% osoba sa višom i visokom stručnom spremom. Općenito dok zakon prihvaća samo osobe sa visokom stručnom spremom odnosno selektira određene poslove koje mogu raditi oni koji imaju srednju stručnu spremu. U slučaju … [[Govornik se ne razumije.]] geodeta sa srednjom stručnom spremom doći će do situacije u kojoj oko 50 vlasnika firmi koje obavljaju geodetske djelatnosti će biti prisiljeni otpustiti svoje zaposlenike. Kako svaka od navedenih firmi ima otprilike oko 5 zaposlenih de facto radi se o 250 ljudi koji će ovim novim načinom odnosno ovim zakonom u roku od godinu dana kad se on počne, do kad se može taj prelazni period će ostati bez posla. Predmetna brojka predstavlja gotovu polovicu ukupnog broja zaposlenih u privatnim hrvatskim tvrtkama u području geodetskih djelatnosti čime se posredno dovodi u pitanje cca. egzistencija oko tisuću ljudi. U Hrvatskoj djeluje oko 450 do 500 pravnih subjekata koji se bave geodetskom djelatnošću a u taj broj su uključeni i fakulteti, znači i uprave vodoprivrede, šumarija i sve moguće druge institucije. Prijedlogom zakona ugroženo je oko 50.-tak trgovačkih društava. Nadalje, ovlaštenih inženjera ima oko 650. Od te brojke potrebno je voditi one sa statusom koji imaju status u mirovanju, to su upravo ti koji rade po raznim institucijama državne uprave, njih je otprilike oko 200.-tinjak. Ponovno jednostavnom računicom dolazimo do zaključka da ovlaštenih inženjera nema dovoljno za sve postojeće poslovne subjekte koji se bave geodezijom. Zbog toga predlažemo da se ide na proširenje kruga poslova koje bi obrti mogli obavljati i bili ovlašteni još neko produženo vrijeme, ja ovdje neću reći trajno ali jedno produženo vrijeme, da li je to 2013. godina ili u svakom slučaju na jedno desetak godina, koji bi oni mogli obavljati na način da se predmetni krug poslova dopuni onime što je ja mislim najviše i tangira, a to je točka 8. odnosno članka 104. koja kaže, pardon točka 6. izrada parcelacijskih i drugih geodetskih elaborata katastra nekretnina. Dakle, vi ste u diferencijaciji poslova koje oni mogu obavljati ostavili četiri točke odnosno četiri vrste poslova koji se smiju obavljati, isključili ste od svih ukupnih 11 preostalih 7. Međutim, mislim da se ustvari radi o, da je najbolnija upravo ta točka 7., pa predlažem predlagatelju da još jedanput dobro promisli da li je uputno da ide na tako drastično sužavanje iz dva razloga. Prvo, zato što u jednu ruku ćemo smanjiti i nećemo imati dovoljno inženjera pa će se i cijena usluga strašno povećavati. A u drugu ruku, ćemo dovesti u nezadovoljan položaj one geodete koji imaju srednju stručnu spremu i koji zbog toga moraju zatvoriti svoje obrt. Naravno ne mislim pri tom da to pravo treba biti nasljedno. Dakle, ne mislim da se treba obrt prebacivati sa oca na sina, ali se treba omogućiti starijim geodetima koji pogotovo imaju preko 50 godina da svoj radni vijek završe sa mogućnošću da obavljaju svoj posao i svoj obrt do kraja. U prilog tome rekla bih i nekoliko stvari a koje idu u prilog njima. Naime, ti ljudi su naučili dobro komunicirati na terenu. Vrlo često su to tereni na koje inženjeri često puta ni ne žele izaći. Dakle, to su tereni gdi kako se kaže kokoši voze u rikverc, jer su to takvi tereni da se inženjerima tamo uopće neće ić', i ti ljudi su navikli na upravo na takve poslove. Prema tome, ja znam da ste vi njima ostavili tu vrstu poslova u mogućnosti rada, međutim zašto im prikraćujete ono što je očito ipak jedna slatka zarada koju si jedna privilegirana skupina ovdje želi zadržati za sebe. Mislim da ćemo biti svi sretni ako će broj ljudi koji to obavlja biti veći a da su oni bili do jučer za to sposobni a od danas nesposobni isto tako ne vjerujem. Ako su to znali raditi jučer vjerojatno će znati raditi i sutra. Dakle, govorim o starijoj populaciji koja nije u stanju bila u ovih šest godina završiti fakultete pogotovo kad fakultete ne završavaju niti u redovnom roku studenti kako će onda završiti stariji ljudi koji još pritom rade i zaposleni su, dakle u radnom su odnosu i nemaju prilike da se, nemaju takvih prilika da se školuju. Dakle, što se tiče komore u komori ima mislim oko 400 članova. Svakako bi bilo dobro porazgovarati u ovim svim institucijama od obrtničke komore, komore inženjera i arhitekata itd. Spomenula bih još nešto. Vrlo često i to se danas isto moglo u ovoj raspravi čuti, pitanje same informacije nije, informatizacija se treba promatrati kao olovka, to je sredstva a sadržaj kojeg vi unosite je ono što vam daju geodeti. Dakle, nije cilj samo transformacija iz papirnatog u elektronički nego je cilj napraviti nove kvalitetne izmjere za što ne znam da li smo kadrovski u potpunosti spremni pa da nam ne znam tko iz Europe da ne znam koja sredstva nisam siguran, da nam daju neograničena sredstva ja mislim da mi sa operativom koju imamo i sa inženjerima koje imamo ne bismo to tako brzo mogli učiniti. Nadam se ipak da je optimizam malo veći nego što je izrekao gospodin Širac i da ćemo to u jednom doglednom roku ipak uspjeti vidjeti. Dakle, ako promatramo prevođenje podataka u elektronički medij kao olovku važnije je u šta pretvaramo taj medij. Važna je izmjera, pa znate barem u Zagrebu, neću reći da je tako u Dalmaciji ali barem u sjevernoj Hrvatskoj, sjeverno-zapadnoj Hrvatskoj mi još dan danas imamo kao što znate izmjere u klastrima odnosno 2 tisuće 880. Mislim da bi takve stvari imale prioritete da se barem svedu na metrički sustav a da ne kažem da nije samo pitanje, i to nisu tako neki ruralni krajevi da se razumijemo. Veliki dio grada Zagreba, recimo Čučerje a do nedavno i Markuševac ne biste vjerovali je bio u takvoj izmjeri 2 tisuće 880. Fizički kad biste vidjeli te karte vi bi se ustvari začudili. Njih su pojeli miševi, nagrizli su štakori itd. Dakle, i sad vi iz tog medija to pokušavate prevesti u nekakav digitalni medij. Nije rješenje. Rješenje je napraviti izmjeru i po novoj izmjeri provesti tada to u digitalni oblik. Digitalni oblik GIS kojeg stalno tu spominjemo je samo olovka odnosno samo sredstvo kojem to prebacujemo. Važniji je sadržaj, važnije je što je prebacujemo. A to da bismo mogli napraviti što prebacujemo nije nam dosta ni 750 ljudi bez obzira zvali se oni inženjeri ili se zvali samo geodeti, obrtnici sa SS spremom ili nečim. Kažem, ako su znali mjeriti zemljište jučer vjerojatno će ga znati mjeriti i sutra neovisno da li imaju diplomu ili nemaju. I možda samo još za kraj nešto. Što se tiče stvaranja ovih registra i samog vođenja, možda ovo i nije predmet baš ovog zakona ali isto bih željela malo napomenuti. Dakle, vodit će se jedinstvena nekakva izmjera u zemljišnim knjigama pod A, B i C s time da će A voditi katastar, izmjeru formiranja parcelacije i sve skupa. B će evidentirati vlasništvo a u C ćemo upisivati terete. Što se tiče parcelacija i onoga što je govorio kolega Rožić jako puno parcelacija stoji po zemljišnim knjigama pa i po desetak raznih parcelacijskih elaborata neprovedenih. Mislim da je jedan od razloga i jedna od potreba na koju ćemo sigurno naići je upotpunjavanje sudova odnosno gruntovnica ne samo sa pravnicima koji vrlo često ne znaju pročitati nijednu tehničku kartu nego i sa geodetima a bome i sa ostalim inženjerima jer su takvi izvori koje oni moraju interpretirati i provoditi takve naravi da nažalost pravnici to ne znaju. Evo toliko. Što se tiče našeg kluba mi smo dali četiri amandmana vezanih upravo na ovo, na mogućnosti zapošljavanja srednje stručne spreme i na djelokrug njihovog rada i ukoliko će naši amandmani barem u djelomično biti prihvaćeni tada ćemo ići na podržavanje ovog prijedloga zakona, a ukoliko ne tada mi to nećemo podržati kao klub. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Završili smo raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvaženi zastupnik potpredsjednik doma Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani kolege i kolegice, državni tajniče! Ma zapravo je šteta što ovaj zakon se ne raspravlja u dva čitanja, bez obzira na neke novosti koje se mogu pozdraviti ima dosta pitanja koja bi trebalo još raspraviti, doraditi, korigirati i promijeniti i to iz nekoliko razloga. Jedno su ustavno-pravne naravi, drugo su procesne naravi, treće su ekonomske naravi a ima i onih koji imaju karakter socijalne naravi pa ako hoćete i jedan dio pitanja koji se odnose i na međunarodno-pravni položaj Republike Hrvatske. Dopustite, dakako o svim tim pitanjima neću moći govoriti jer ću imati premalo vremena u deset minuta ali nekoliko sam odabrao. Prvo, vezano uz članak 103. a u vezi sa člankom 161. Naime, posve je jasno da se ovim člancima praktički isključuju formalno pravno naši obrtnici jer se u članku 103. kaže: "Poslove državne izmjere" itd. "mogu obavljati pravne osobe i ovlašteni inženjeri". Šta je sa obrtnim radnjama i obrtnicima? Oni tu nisu navedeni. Nisu navedeni ni u članku 161. i sukladno tome ja sam podnio dva amandmana da se o tome raspraviti eventualno i glasati a tim amandmanima bi se postiglo zapravo izjednačavanje fizičkih osoba obrtnika kao gospodarskim subjektima sa pravnim osobama trgovačkim društvima. Time bi se ispoštovalo ustavno načelo jednakosti svih poduzetnika na tržištu, ispoštovalo bi se načelo između ostaloga koje proizlazi i iz samoga Ustava, dodatno iz Ustava članka 49. da prava stečena ulaganjima kapitala ne mogu se umanjiti zakonom niti drugim pravnim aktom. A valja reći da čitav niz naših obrtničkih radnji kao što znate je već dobilo suglasnost Državne geodetske uprave, rade te poslove itd. i negdje prema procjeni je oko 8 stotina ljudi zaposleno na tim poslovima oko 259 čini mi se koliko sam dobio iz obrtničke, 265 obrtnika koliko sam dobio podatke iz Obrtničke komore su dobili ovakvu suglasnost. Prema tome, očigledno je da ona odredba gdje se pokušava to malo popraviti u članku 161. kad se kaže u, u stavku 2. da fizičke osobe mogu trajno obavljati ove poslove ne znači puno jer zapravo nemaju ovlaštenje osim ako nisu inžinjeri. A tehničari i tako dalje mogu raditi vezano za taj dio, ali ako su obrtnici, a to su oni u pitanju oni to ne mogu raditi jer nisu navedeni u zakonu. Prema tome to treba popraviti. Mora biti jasno navedeno da bi se to pitanje moglo izvrsno raditi. Druga primjedba je vezana uz članak 109. prije svega. Upitno je sa aspekta članka opet 49. Ustava i članka 14. Ustava Republike Hrvatske da li se ovako može ograničiti poduzetnička prava i slobode stranim inžinjerima odnosno osobama koje su u Republici Hrvatskoj registrirane i … [[Govornik se ne razumije.]] dozvolu. Ovdje posebice ograničenje je dvostruko. Prvo, to se ograničenje neće odnositi na strane državljane ako su pripadnici Europske unije ili europskog ekonomskog prostora kako ovdje piše, ali naravno tek ako mi stupimo i kad stupimo u Europsku uniju. E sad ja postavljam pitanje. Prije ove točke smo raspravljali sporazum odnosno zakon po kojem prihvaćamo Sporazum o financiranju određenih projekata SAPARD-a u poljoprivredi gdje će između ostaloga trebati utvrđivati i granice pojedinih posjeda. Šta je tad? Hoćemo tada reći tek kad uđemo u Europsku uniju, će oni stranci koje po onom zakonu moramo angažirati … [[Govornik se ne razumije.]] sporazum moramo angažirati će raditi o tome? Pa jasno da nećemo. Prema tome posve je jasno da takvo jedno ograničenje ne stoji i to treba uskladiti, treba riješiti prije nego što ovo pitanje, ovaj zakon donesemo između ostaloga makar i onom formulacijom da ako to nije međunarodnim ugovorom i sporazumom riješeno drugačije. Drugo je naravno pitanje šta zapravo u konkretnom slučaju u našem zakonu znači europski ekonomski prostor. U nekim sporazumima se to navodi između ostaloga da će to urediti posebno tijelo odnosno Odbor Europske komisije međunarodnim sporazumom. A šta je kod nas ekonomski europski prostor? Čekajte, čekajte. Po našem zakonu. Ne govorim ja o onome što je utvrdila Europska unija. Mi govorimo o našem ekonomskom, europskom ekonomskom prostoru a ne ovaj drugi dio. Prema tome posve je jasno da to pitanje treba dodatno urediti i precizirati da bismo bili jasniji o čemu se radi? Treća moja primjedba je vezana uz članak 113. Naime valja podsjetiti na jedno neuobičajeno pravilo koje se počelo dešavati da kod nas upravna tijela i upravne organizacije kad donose upravni akt, kad rješavaju o konkretnom pitanju polaze od vrlo jednostavne pretpostavke. U prvom stupnju mi smo riješili. Tko je zadovoljan zadovoljan, tko nije nek se izvoli suditi. I onda jednostavno kažu tko naravno nema drugo stupanjsko postupka ali ako nije zadovoljan nadležno, naknadu štete može tražiti pred nadležnim sudom. Prvo, to je suprotno Ustavu. Ustav jasno kaže da ima pravo svatko da ulaže žalbu i takvu mogućnost. Iznimno se pravo na žalbu može isključiti. Prema tome dajte napravite iznimku kad se to isključuje a ne kao pravilo da je isključeno. I to nije dobro. Treba utvrditi zapravo koje će biti drugostupanjsko tijelo pri Državnoj geodetskoj upravi ili će se povjeriti taj posao Državnom institutu i tako dalje. Ne znam, sasvim je svejedno ali dajmo riješimo da ljudi to u upravnom postupku mogu normalno rješavati jer vi znate to ako završe na sudu to će trajati po nekoliko godina, a štete mogu biti ogromne i nepopravljive u pojedinim slučajevima. Četvrto, vidite u članku 117. se između ostaloga navodi i to da odgovorne osobe su dužne položiti stručni ispit. I sad onda se u stavku 2. tog istog članka kaže da stručni ispit naravno podrazumijeva provjeru poznavanja propisa na snazi iz područja koje uređuje ovaj zakon i drugih propisa koji su važeći. Pa ljudi moji valjda stručni ispit prije toga treba propisati da moraju poznavati ove djelatnosti iz članka 104., članka 101. i tako dalje kojim se bave geodetske uprave i geodeti kad rade. Pa prvo to trebaju znati. A uz to onda moraju znati primjenu propisa oko toga. I zbog toga to treba korigirati, napraviti kako treba. Ako je to ono poznavanje samo propisa onda smo mi došli u situaciju da od njega pravimo upravnog činovnika a ne geodeta. A onda to nema nikakvog smisla, pogotovo onda još to nema smisla vezati samo za inženjera geodezije. Peto. U članku 118. a inače se ponavlja to i u članku 123. se događa nešto što je za mene zaprepašćujuće jer se između ostalog kaže. U stavku 3. recimo u članku 119. između ostalog: «Ustrojstvo državne geodetske uprave te okvirni broj službenika i namještenika uređuje se Uredbom Vlade Republike Hrvatske.» Drugo, između ostaloga, u članku 123. ispostave područnih ureda za katastar ustrojava se Uredbom iz članka 119. stavak 3. ovog Zakona. A u Ustavu lijepo piše u članku 116. vrlo jasno i potpuno nema, nema mogućnosti drugačijeg tumačenja. «Ustrojstvo», naglašavam riječ ustrojstvo, a tako počinje ovaj stavak … [[Govornik se ne razumije.]] «i poslovi državne uprave», znači njihovog obavljanja «uređuje se zakonom». Prema tome nikako ne može uredba Vlade Republike Hrvatske izričito Ustavom zabranjuje. I treba zakonom propisati koji su to poslovi, kakvo je to ustrojstvo ovim ili ako hoćete drugim zakonom, sasvim je svejedno. Ovim zakonom to treba reći. A onda ne znam, provedbenim aktom reći načine i funkcioniranje ostvarivanja tih poslova kako se to radi. E sad ako tome doda između ostaloga još i posebni slučajevi i kada bi se dodatno moglo i moralo poslovno preispitati i određene stvari gdje između ostaloga u članku 166. se kaže i ovo, gle sad čuda: «Ravnatelj po potrebi može donijeti i druge propise za provedbu ovog Zakona». Pa za, propise za provedbu zakona donosi Vlada. Ravnatelj može donijeti samo one propise za koje je izričito ovim zakonom ovlašten jer se radi o upravnoj organizaciji. Prema tome upravna organizacija može raditi samo ono što je zakonom ovlaštena i nikako ne može raditi nekakve druge poslove kao da je recimo jedinica lokalne samouprave ili nekakva druga javna ustanova i tako dalje. Radi se o upravnoj organizaciji. Prema tome trebalo bi biti posve jasno da to, u takvoj situaciji se daje jedna generalna ovlast koja može dovesti do toga da se izigrava zakon, a osim toga radi se sasvim jasno o mogućnosti zakonske osnove sukoba interesa. Nemojte zaboraviti da Geodetska uprava može obavljati i konkretne poslove na tržištu ovim zakonom koji to omogućuje. Sad zamislite taj isti ravnatelj treba donijeti provedbene propise koji omogućuju njemu ili neko drugi posao. Pa znat se kom će, kako je kazalo ono «Bog je prvo sebi bradu napravio» jel'? Onda recimo isto pitanje koje je dosta interesantno je vezano primjerice u članak 168., stavak 2. gdje se kaže da obvezuju se jedinice lokalne samouprave da u roku od godine dana do dana stupanja na snagu ovoga Zakona ustroje upravna tijela nadležna za geodetske poslove. Poštovane kolegice i kolege, ajte vi sad meni objasnite kako će pojedina jedinice lokalne samouprave, kao, a ima 165 stanovnika kao što je općina Civljani, ustrojiti geodetsku upravu? Pa znam na nekom mjestu ima mogućnost da se pobire, ali ovdje ste napravili generalnu obavezu da su dužne ustrojiti. Pa za to treba jednostavno reći da jedinice lokalne samouprave ustrojavaju, a ako ne mogu ustrojiti dvije ili više jedinica lokalne samouprave na području jedne županije mogu zajednički ustrojiti ili međusobno povjeriti poslove. To treba napisati. To treba napisati a ne ovako propisati obavezu jer je to veliki, veliki problem. Slična je situacija i sa ovim člankom 161. jer neke dobre namjere koje su usmjerene između ostaloga prema fizičkim osobama, osobama sa nižom stručnom spremom nego što je diplomirani inženjer koji će dobiti odgovarajuće ovlasti zapravo nisu do kraja izvedene i onda ostaje nedorečeno pitanje koje bi trebalo poglavito dodatno riješiti kao što je i ostalo pitanje članka 172. u kojem se, završavam, u kojem se popravljaju svi akti, provedbeni propisi koji će se primjenjivati nakon stupanja na snagu ovog zakona. Ali u isto vrijeme ovim zakonom prestaje važiti onaj stari zakon i sad fali dodatna odredba da će se oni primjenjivati ukoliko nisu u suprotnosti sa ovim zakonom inače taj zakon bi moralo poštivati i biti drugačije od Pravilnika [[Upadica Milinović: Zahvaljujem.]] Zbog toga mislim da bi trebalo doraditi i predlažem predlagateljima da o ovom zakonu glasamo na kraju naše sjednice, a da oni svojim amandmanom sukladno ovim i drugim primjedbama poprave ovaj prijedlog zakona da bi on bio još bolji nego što je … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Replika. Uvaženi zastupnik Ante Bagarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo slušajući sve iskaze naših klubova nisam mogao odreagirati ni replikom niti ispravcima navoda, a dozvolit ćete mi da sam ipak struka. Ovaj puta ću se reterirati na ovo što je gospodin uvaženi zastupnik Mato Arlović rekao u svojoj raspravi svrstavajući zapravo ustavne kategorije, ekonomske kategorije, socijalne kategorije u jedan problem koji zapravo nije problem u razgraničenju ovlasti rada srednje spreme u geodetskoj struci. Moje je samo pitanje u ovoj cijeloj replici gospodine Arloviću i svi vi kolege koji ste raspravljali da li bi dozvolili ako ste te i te struke, evo recimo primjera radi medicinskoj sestri koja ima registriran obrt da napravi kirurški zahvat u jednoj operaciji koju traži visoka sprema ili čovjek koji mora to poznavati i znati i to je cijela replika o ovome. Ja vas molim dajte prihvatite da geodetska struka postoji, da ljudi visoke naobrazbe postoje, da imaju svoju nadležnost i posao za rad i da im tu poziciju treba osigurati. Zna se ovdje točno po zakonu je postavljeno što je to ovlašteni inženjer, što će raditi naši obrtnici srednje spreme. Evo ponavljam vam može me demantirati i naš državni tajnik ovdje. 95% poslova ostat će i dalje po opisu poslova u njihovoj nadležnosti, nadležnosti rada.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bagarić o čemu se radi? Ja sam govorio o potrebi da se omogući obrtnim radnjama, obrtnicima da obavljaju taj posao. Obrtna radnja ili obrtnik ima status zaposlenika odnosno radnika, ali on može zaposliti i druge, pa i inženjera sa ovlaštenjem da to kod njega radi. Ono što je ključni problem u ovom zakonu obrtnici su isključeni jer on govori samo u članku 103. pažljivo pročitajte. U članku 103. govori o pravnim osobama i ovlaštenim inženjerima. Nema obrtnika niti drugih fizičkih osoba i to morate voditi računa, a obrtnici su izjednačeni sa fizičkim osobama. To je broj jedan. Broj dva. U članku 161. se između ostaloga u stavku 2. kaže. Fizičke osobe ovlaštene za obavljanje, a to su po članku 103. ovlašteni inženjeri a ne obrtne radnje jer i nisu napisani izmjere za katastar mogu nastaviti trajno obavljati posao iz članka 104. E sad pazite, sad se postavlja pitanje o čemu se radi? Sve ove osobe koje su fizičke osobe, a one se nalaze u obrtnim radnjama kao obrtne radnje neće moći raditi, a kao fizičke osobe će moći raditi. Što to zapravo znači? Zapravo nesređenost zakona. Ja sam o tome govorio da bi trebalo prihvatiti amandman koji popravlja članak 103. u vezi sa člankom 161. koji omogućuje i obrtničkim radnjama da mogu obavljati ove poslove i onim osobama koji su dobili u skladu sa zakonom ovlaštenje da to mogu raditi. Ja ne ulazim u razgraničenje koje poslove treba raditi diplomirani inženjer, koje treba raditi viša stručna sprema, koje treba raditi geodetski tehničar. Jer, na kraju krajeva to nije moja struka da bih se ja u taj dio poslova upuštao. Ja se upuštam samo u pravne aspekte tog položaja, iako mislim da nije logično u situaciji kad na našem tržištu je velika potreba za ovakvim strukama jer su svi praktički koji su i te struke završili zaposleni onemogućiti ovo našim ljudima, a u isto vrijeme imati u susjednoj primjerice Sloveniji zakon koji to omogućuje ljudima sa srednjom i visokom stručnom spremom, a onda po zakonu onemogućujemo da se zaposlenici sa ovlaštenjima iz zemalja Europske unije to mogu raditi. Pa oprostite, onda mi dovodimo naše vlastite građane u odnosu na njih u nepovoljan položaj [[Upadica Milinović: Zahvaljujem.]] To treba popraviti i mora se riješiti radi nas sviju, a ne radi formalnosti.
Riječ ima uvaženi zastupnik Ante Bagarić. Izvolite.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] vezano za raspravu očito je on ovdje strpao opet onu ekonomsku i ustavnu kategoriju sa ovim, a što se tiče inženjera, ovlaštenih inženjera izvana oni će isključivo raditi ili će moći raditi na onim poslovima koji se odnose na mrežu stalnih geodetskih točaka na našoj granici. A vi da razumijete malo struku razumjeli bi da se vezujemo za druge sustave, zapravo za jedan jedinstveni sustav po Gaus Krigeru i da ćemo morati koristiti i znanja i tih ljudi u obavljanju ove djelatnosti koju imamo. Ja sam shvatio kao odgovor na ovo. Evo ja ću u svojoj raspravi pokušati iz ovog svega što je rečeno sublimirati i reći evo nekoliko zapravo sijaset dobrih i pozitivnih stvari vezano za donošenje novog Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Podsjetit ću malo na našu prošlost. Mislim da se treba toga prisjetiti u bivšoj državi. Na žalost važio je Zakon o katastru zemljišta evo sve do '99. godine. Razumljivo i zašto je važio i zašto ga se nije mijenjalo. U onom vremenu i onom društvu je odgovaralo tako. Tako su i mogli prikazivati kada su koristili sredstva iz primarne misije za kreditiranje poljoprivrede, svu netočnu evidenciju koju je vodio katastar, pa da ne kažemo o svemu onome drugome što se moglo bazirati od porezne politike na jednom loše evidentiranom prostoru i prostora kojeg smo imali, pa do onih drugih ako hoćete političkih motiva zašto baš Hrvatska je u tom prostoru ostala bez totalne i prave izmjere. Zna se iz kojih razloga tko je želio na koji način gospodariti pojedinim područjem, ali očito gospodariti na netočnoj evidenciji koju nisu željeli učiniti točnom. Stoga i mislim da je ovaj Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina koji je usvojen '99. godine na jedan novi način uredio obavljanje poslova državne izmjere i katastru nekretnina gotovo od stare Jugoslavije po prvi puta je to doneseno i pozdravit je bilo dapače i taj zakon i ja vam se zahvaljujem kao čovjek iz struke da ste ga '99. godine ipak donijeli, uspostavili. A on je u biti omogućio uspostavu Hrvatskog geodetskog instituta, donošenja programa državne izmjere i katastra nekretnina, onaj poznati evo i prethodnoj Vladi 2001. i 2005. godine kao i uspostavu organiziranog, kontroliranog sustava ovlaštenih fizičkih i pravnih osoba za obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina. Znači, u tih 6 godina on je zasigurno bio jedan dobar osnov za stvaranje preduvjeta za jedan novi zakon kojeg danas imamo evo i u prvom i u drugom čitanju koji se usklađuje prema standardima zakona, sličnih zakona Europske zajednice koju hoćemo i u koju želimo unići i smatram da ga apsolutno kao takvog treba podržati. Zasigurno treba razmotriti i pojedine amandmane koji su ovdje rečeni i koji možda i stoje, dijelom su opravdani, ali neka o tome kaže struka svoje. A ja ne sumnjam, poznajući svoje kolege geodete da će oni zasigurno reći što od toga treba prihvatiti odnosno ne prihvatiti. Isto tako u ove nove izmjene, odnosno u novi potpuno zakon ukombinirane su i sve izmjene koje su se ticale i drugi zakona, kako Zakona o poljoprivrednom zemljištu, Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, Zakona o zemljišnim knjigama itd. Programom državne izmjere i katastra nekretnina 2001.-2005. i projektom sređivanja zemljišnih knjiga i katastra, a podsjetit ću koji je bio sufinanciran iz zajma Svjetske banke i CARDS program i državni proračun definirani su elementi za uspostave zajedničkog informacijskog sustava sastavljenog od baze zemljišnih podataka i baze podataka digitalnog katastarskog plana. Pa je dostignuti stupanj usklađenosti na nov način nametnuo izmjene ovog zakona ili bolje rečeno potpuno novi zakon kojeg nam naše ministarstvo predlaže. Konačno sukladno programu Vlade Republike Hrvatske za razdoblje 2004.-2007. pokrenute su ozbiljne aktivnosti na uspostavi geografsko-informacijskog sustava, IS-a, kako ga mi geodeti zovemo čija temeljna podloga su državna izmjera i katastar nekretnina, što je i nametnula potreba zakonskog uređenja područja nacionalne infrastrukture prostornih podataka tzv. NIP, kako ga mi geodeti zovemo. Sređivanje evidencije o nekretninama i vlasništva nad nekretninama jedan je od glavnih zahtjeva i Europske unije spram Hrvatske. Vlada Republike Hrvatske je zaključkom od 1.4.2004. godine dala je snažan poticaj rješavanju ubrzanog usklađenja katastra sa stanjem u naravi, kao i katastra i zemljišnih knjiga. Međutim, isti nije dostatan. Zato pozdravljam ovo novo donošenje i ovaj novi zakon kojeg imamo danas priliku ovdje raspravljati. Mislim da on detaljno razrađuje izradu službenih karata različitih mjerila, osnovne mreže stalnih geodetskih točaka, državne granice. Prisjetimo se samo evo svojih netom donesenih prostornih planova na razinama županija, podloga na kojemu su morale biti rađene. U osnovnoj državnoj karti 1:25000 naših prostornih planova jedinica lokalne samouprave, znači općina i gradova. Osnovne državne karte 1:5000. Ovim zakonom se točno definira na kojoj podlozi, kako na kakav način se donose prostorni planovi, ne da se crtaju kako su to neki znali reći na škarniclima i onda se kaže evo to je prostorni plan, a iz njega su se izvodili generalni urbanistički planovi i svi drugi planovi. Pa s kojom točnošću je onda geodeta mogao prenijeti na teren odredbe tog prostornog plana ili generalnog urbanističkog plana možete i sami nagađati. Postupak katastarske izmjere, tehničke reambulacije, postupanje državnih službenika i sudionika, kao i postupaka izlaganja na javni uvid poslije obavljene izmjere ili poslije obavljene tehničke reambulacije. Propisuje se izrada i održavanje katastarskog operata, katastra nekretnina sa posebnim naglaskom na Zakon o građenju. Propisuje se preoblikovanje jedne ili više katastarskih čestica iz katastra zemljišta u katastar nekretnina. Uvodi se i razrađuje uspostava NIP-a, odnosno nacionalne infrastrukture prostornih podataka. Na novi način precizno i diferencirano po skupinama, trgovačka društva, obrti, uredi ovlaštenih inženjera geodezije propisuju se poslovi koji se povjeravaju pravnim i fizičkim osobama posebno ovlaštenim za obavljanje državne izmjere i katastra nekretnina gdje ovdje danas smo podosta pobrkali te stvari. I zna se točno s koje razine koja pravna osoba ili obrtnička radnja može obavljati poslove. Ja mislim da mi to kao kolege geodete, bar ovdje koji sjedimo u Saboru razumijemo. Propisuje se i ustroj i poslovi Državne geodetske uprave i Hrvatskog geodetskog instituta, kao i odredbe koje trebaju omogućiti preuzimanje geodetskih poslova u jedinicama lokalne samouprave. Ovdje želim, evo iako mi vrijeme već teče, naglasiti jedan interes naših jedinica lokalne samouprave i za ovu digitalizaciju podataka koje katastarske općine i evidencije katastara koje imamo kroz katastar vodova i svega ostaloga što njima treba, evo i utvrđivanja ako hoćete najobičnije komunalne naknade do svega onoga što koriste u planiranju svoga prostora. Mislim da se ovdje vrlo jasno definira i inspekcija unutar obavljanja rada geodetske djelatnosti, njezin nadzor, uvjeti rada u kojima će raditi i obavljati ovu djelatnost. Stoga ne sumnjam da će ove temeljne odrednice doista na pravi način prezentirati zakon, ne samo našoj javnosti već svima onima koji su zainteresirani obnoviti, izmjeriti svoju zemlju. Kolega Širac je rekao, čuli ste podatak. Nažalost, nije negdje 6%, malo više od 6% recimo izmjerene i uređene zemlje znači usklađene i po katastru i po zemljišnim knjigama. A šta ćemo i koliko ćemo još vremena pretočiti ili potrošiti da bi to uskladili u onih 100%. Mislim da vremena za čekanje nemamo. Utoliko i podržavam ovaj hitan postupak donošenja zakona, jer očito vrijeme za ovu struku, za poslove koje smo obavljali je davno, davno isteklo. Ali sam rekao i razloge zbog kojih nije ova struka bila potencirana na jedan pravi način. Stoga apsolutno evo u svojoj raspravi podržavam ovo donošenje zakona sa svim odrednicama koje su ovdje iznešene i rečene. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Jagoda Martić. Oprostite, replika, oprostite, replika, uvaženi zastupnik Mato Arlović.
Poštovani kolega potpredsjedniče, kolegi Bagariću ste dopustili i repliku na moj odgovor na repliku, a ne samo ovo. Meni skoro uskratiste repliku. Tko šta razumije, ne razumije ne znam kolega Bagariću. Ali po ovom članku 109. strani inženjer može raditi veoma veliki broj poslova osim onih koje ste vi naveli. Pa tako može raditi topografsku izmjeru i izradu državnih karata iz članka 7. stavak 2. Pa iz članka 101. može izradu posebnih geografskih podloga za prostorno planiranje, graditeljstvo, projektiranje. Izradu geodetskog projekta, izradu elaborata i … [[Govornik se ne razumije.]] građevine, kontrolu geografske, geodetskih mjerenja pri izgradnji i održavanju građevina, izradu situacija, nacrta itd., itd., sve što piše u 101. Ali ono što je najvažnije. Po istom tom članku 109. strani državljanin u smislu ovog zakona ne smatraju se državljani zemalja članica Europske unije i europskog ekonomskog prostora. To je 27 članica Europske unije plus Norveška, plus Švicarska. Prema pravilima Europske unije, 29. Dopustite još nešto da vam kažem. Mi smo pokušali ovim zakonom i ja sam rekao ne samo protuustavno nego suprotno sporazumima koje smo već međunarodnim prihvatili ili ćemo već prihvatiti u članku 161. to isključit pa smo rekli da se stavak 5. članka 109. neće primjenjivati dok Hrvatska ne uđe u Europsku uniju, a evo vam sada prijedlog sporazuma, odnosno zakona kojim mi usvajamo sporazum danas da ne govorim o drugima koji su već objavljeni. Kaže se između ostaloga. Svrha ovih odredbi jeste uspostavljanje pravila za pristup vanjskoj pomoći zajednice za pretpristupne mjere za poljoprivredu i ruralni razvoj u okviru SAPARD-a itd. i onda u članku 2. se između ostaloga kaže, otvoreno je svim fizičkim i pravnim osobama koje su osnovane … članicama Europske unije i europskog ekonomskog prostora. Po čemu mi ovim zakonom možemo isključiti ovaj sporazum kojeg je izglasao? Pa ovaj sporazum je po sili Ustava iznad ovog zakona i ja to tražim da se riješi, a ne … [[Ne razumije se.]]
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Ja sam samo govorio o mogućnostima da i strani inženjer može kandidirati o međunarodnom natječaju, znači po svim pravilima za odradu određenih poslova iz geodetske djelatnosti na prostor Republike Hrvatske. Nije to tajna. I do sada smo koristili tu varijantu tamo gdje nismo imali ni tehniku, niti ljudstvo da bi se određeni poslovi u pripremi geodetskih podloga za određeni projekat radili, a ovaj dio pravni makar je sada to uvaženi zastupnik Arlović je nadogradio u ovoj varijanti pa nemam odgovora na što se tiče sporazuma i ostale …
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Jagoda Martić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. U uvodnom dijelu ovog prijedloga zakona između ostalog piše, citiram: "Šest godina primjene ovog zakona pokazalo je da je u svim svojim osnovnim postavkama on uspješno primijenjen i da je bio ključna poluga u pokretanju aktivnosti sređivanja evidencije o nekretninama katastar te nastavno evidencije o vlasništvu na nekretninama zemljišne knjige. Također temeljem ovog zakona provedena je uspješna reorganizacija geodetskog katastarskog sustava u Republici Hrvatskoj." Tu je i projekt sređivanja zemljišnih knjiga i katastra koji su financirani iz zajma Svjetske banke i uz pomoć Europske unije, znači preko programa CARDS te državnog proračuna. Ova Vlada je kao jedan od svojih uspjeha naglašavala i sređivanje stanja u zemljišnim knjigama. Nadalje u uvodnom dijelu ovog prijedloga zakona piše i to da je Vlada Republike Hrvatske svojim zaključcima od 1. travnja 2004. godine dala snažan poticaj rješavanju problema u okviru postojećeg zakonskog okvira i konstatira se da isti nije dostatan da bi se riješili svi nagomilani problemi i zbog toga se predlaže donošenje novog zakona o državnoj izmjeni i katastru nekretnina, prijedlog koji je predmet ove današnje rasprave. A kako to u praksi izgleda pokušati ću ilustrirati na jednom primjeru. Obratili su mi se vlasnici zemljišta iz Makarske kojima je njihova zemlja bila oduzeta u bivšem sistemu. Na toj zemlji nekad je bio autokamp, danas autokampa nema, znači zemljište nije privedeno svrsi, zemlja je prazna. Ti vlasnici su na temelju zakona o naknadi povrata za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, znači pravilnik iz, odnosno zakona iz "Narodnih novina" 92/66. podnijeli zahtjev za povrat zemljišta u vlasništvu ili da im se plati naknada po tržišnoj vrijednosti, pardon 96. godine "Narodne novine". Postupak se vodi kod ureda za imovinsko-pravne poslove ispostavu u Makarskoj i još nije okončan. Samim tim stavljena je zabrana raspolaganja na tim česticama zemlje. Međutim i pored te zabrane njihova zemlja se u međuvremenu prodaje, preprodaje, pa se iz izvadaka iz zemljišnih knjiga koji su mi oni dali na uvid, vidi da je 2004. godine navodni vlasnik, to je sada neko novo ime koje se pojavljuje. Navodni znači novi vlasnik te zemlje istu prodao jednom poduzeću iz Splita pa se onda pojavljuje Hipo Alpe Adria Banka u Mostaru, onda se novci sele sa računa Hypo Alpe, na račun Hypo Alpe Adria Banka u Klagenfurt. Zatim se ta zemlja ponovo vraća prvom navodnom vlasniku, znači onom sa početka ove cijele priče, da bi on iza toga tu zemlju prodao novom vlasniku jednom poduzeću iz Makarske i sve se to dešavalo u 2004. godini. Znači upravo u onoj godini kada je kako u uvodnom dijelu piše, Vlada dala snažan poticaj sređivanju stanja. I mislim da danas nekoga pitate u makarskom katastru tko je zadnji vlasnik ove zemlje, da vam na to pitanje ne bi znali dati točan odgovor. Ne trebam naravno niti napominjati da je kroz čitavo ovo vrijeme su stvarni vlasnici zemlje tražili, stalno obnavljali i tražili zabranu raspolaganja česticama njihove zemlje do okončanja postupka. Bilo bi naravno jako lijepo kada bi ovo bio jedini primjer iz stvarnog života koji ilustrira kakvo je stanje u katastrima i zemljišnim knjigama, međutim to je samo jedan u nizu, a takvih primjera uvjerena sam da ima i u mnogim drugim gradovima. Svatko bi iz svoje sredine vjerojatno nešto ovakvo slično mogao ispričati i to su problemi koji egzistiraju godinama, nered, a mislim da neću upotrijebiti tešku riječ jer uvijek nastojim da ne kažem ništa teško, ako kažem i korupcija caruju u zemljišnim odjelima i nikome ništa. Krivci za ovakvo stanje se ne sankcioniraju, odnosno sada su započele smjene nekih sudaca, uvjerena sam da se za njihove sumnjive poslove znalo i ranije ali se nije ništa poduzimalo. Doduše i u zemljišnom odjelu u Makarskoj su također izvršene neke smjene, u zemljišnik je dovedena i osoba koja je trebala, prvenstveni zadatak je bio da sredi stanje, ali kada se vidjelo da je ta osoba, odnosno da je gospodin postao previše revan u obavljanju svog posla onda je maknut na drugu dužnost. Što hoću reći svim ovim što sam ispričala? Naime Vlada očekuje da će se donošenjem novog zakona riješiti svi problemi i nered s kojim se u praksi susrećemo. Činjenica je da mi možemo imati ne znam kako dobar zakon, ali da li će on biti uspješan ili ne ovisi prvenstveno o onima koji taj zakon provode. Ako se njihov rad koji često puta nije u skladu sa postojećim zakonom ne sankcionira na vrijeme onda se problemi gomilaju i na kraju imamo jedan veliki nered u kojem se ne zna tko pije a tko plaća ili možda bolje da kažem zna se tko plaća, a tko dobiva. Činjenica je da je sređivanje evidencije o nekretninama i vlasništvu nad nekretninama jedan od glavnim zahtjeva Europske unije na putu Hrvatske da postane punopravnom članicom. Na kraju krajeva neosporno je da je to jedan od ključnih pokazatelja uređenosti i sređenosti jedne zemlje. Zbog toga je ključni zadatak Vlade ne smo ove nego i bilo koje druge Vlade da se ozbiljno i energično uhvati u koštac sa svim lošim pojavama i ponašanjima u katastrima jer bez stvarne političke volje za sređivanje stanja neće biti niti rezultata. Ponavljam još jednom, bez obzira koliko Zakon bio dobar. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda.
… [[Govornik naknadno uključen.]] rekla je da Vlada nije dala jak poticaj upravo sređivanju katastra i zemljišne knjige i njihovih evidencija. Ja tvrdim suprotno. Vlada je dala jak poticaj, izdvojila značajna sredstva, iskoristila je ovaj kredit Svjetske banke i preko Geodetske uprave, Državne geodetske uprave definirala program izmjera pojedinih katastarskih općina tamo gdje je bilo stanje najkritičnije. Evo ja samo govorim iz svog primjera, Požeškoj županiji 7 katastarskih općina je dobilo novu izmjeru, znači, i potpuno usklađenost katastra i ovoga. I drugi navod, evo zlorabit ću malo vrijeme, rekli ste da postupak povrata imovine uzetog za vrijeme komunističke vladavine vjerojatno je završen postupak. To još uvijek nije završen postupak. Da li će biti obeštećenje u smislu povrata zemlje ili povrata na neki drugi način to će vjerojatno se odlučiti kako i na koji način.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Ingrid Antičević.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kao što su to mnogi govornici pa i iz pozicije i opozicije govorili i posebno istakli, mislim da se svi zajedno možemo složiti da postojeći Zakon kojeg evo sada nastojimo promijeniti ovim novim zakonskim prijedlogom, dakle, koji je, datira iz studena, koji je stupio na snagu 2000. godine i kao, kažem i ponavljam, posebno istaknuto da je na jedan posve novi način od starinjskih vremena uredio obavljanje poslova državne izmjere i katastra nekretnina na zaista jedan suvremeni način. Možda bih odmah mogla reći da i današnje vrijeme čitav niz izmjena zakona koji su nakon toga uslijedili a neki u isto vrijeme kao Zakon o izmjeni Zakona o zemljišnim knjigama, zatim Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, nikako ne bih se složila s ocjenom da je ovaj Zakon koji je na snazi prevaziđen. I da ga je potrebno izmijeniti, a pogotovo ne na ovakav način gdje se određeni standardi koji su upravo tu već bili saživili sada ih na neki način relativiziramo. Ovo upravo, što su upravo kolege iz struke o tome govorile, doduše i sa različitih pozicija, braneći struku i samog Uprave za katastar ili oni koji zastupaju samostalno na tržištu boreći se za svaku stranku. Mislim da to ne bi ni smio biti nikako osnov, odnosno glavni motiv donošenja zakona, a izgleda da je tomu ipak tako. I da se vratim ovo uvodno što je posebno dobro istaknuti i oko čega se svi slažemo i onda zbog čega to prekidati? Pa nismo se valjda prestrašili dobrih, zajedničkih stvari koje datiraju još od 99. godine, suvremenom tehnologijom koja evo nam je omogućila i unazad par godina gotovo neshvatljivom brzinom kako se stvari uz samu tehnologiju i malo dobre volje pa i malo sredstava može stvar vrlo brzo privesti kraju. Pa nismo se valjda toga uplašili. Moram napomenuti, dakle, osim ove odlične zakonske podloge koju je donesen, dakle, Zakona i prije 2000. godine a koji je stupio na snagu 2000. godine i koji je omogućio zaista dobar program državne izmjere ovaj program od 2001. do 2005. godine i zatim ono što je omogućilo istinsku realizaciju da se krene u reformu zemljišnika i katastra. Dakle, osim ove normative, to je bila godina 2002. kada je zaključen ugovor, kada je Vlada zaključila ugovor sa Svjetskom bankom, kada smo podigli kredit od 27 milijuna eura. Osim toga, te iste godine i sljedećih godina preko 7 do 8 kako kada milijuna kuna je u državnom proračunu osigurano sredstava upravo za izmjeru i usklađenje katastra i zemljišnih knjiga. Često se kaže ovdje, i kako bih odmah iako kolege Rožića nema, ali da vam svima bude jasno zašto nije bilo moguće u tim ranim godinama početka reforme primijeniti jedan od načina koje su druge tranzicijske zemlje imale i počesto krivo kažemo. Usklađenje katastra i zemljišnika. To pretpostavlja da je jedan od njih točan, međutim i dan danas nažalost, a pogotovo u tim počecima imali smo situaciju da ni katastar a još manje zemljišnik jesu odgovarali stvarnom stanju. Da je upis u zemljišniku bio jedne vrste, u katastru druge a da je stvarno stanje bilo sasvim treće. I to je ta bila jedna nevolja zbog čega nismo mogli prenijeti ni ovaj češki model koji je u pravilu u ostalim, kako kaže kolega Rožić, bio takav da je u pravilu odgovarao stvarnom stanju. Istina je da je katastar imao bolje podatke i dan danas nego zemljišnik. Međutim, i danas nažalost mi imamo situacija da je zadnji upis u zemljišnoj knjizi izvršen prije stotinu godina. I za ludu onda da smo ga mi oblikovali, preoblikovali taj upis u elektronski oblik i što je i ovdje već bilo rečeno, da brzo dobijemo jedan netočan podatak. Bit i smisao, na kraju krajeva, i ova sredstva su podignuta da se uskladi stanje, odnosno da se zemljišnik i katastar imaju pravu evidenciju stvarnog stanja i da ta sredstva koja su bila povoljna, a koja ipak će doći skupo na naplatu ukoliko ne budu potrošena u adekvatnom roku i čini mi se da smo tu već nešto kaskali, ako vidimo izvršenje državnog proračuna, da se ta sredstva nisu onako trošila niti povlačila kako je to bilo ispočetka i zamišljeno. I utrošili smo dosta sredstava u prepisivanju pogrešnim neusklađenih podataka. To je nešto čime se ne bi trebali hvaliti. Moram napomenuti da 2003. godine imali smo ali potpuno točne i stvarne podatke 8%. Nije puno, ali sljedećih to je trebalo ići jednom geometrijskom progresijom. Mi smo prije godinu, dvije dana imali upis od 15% oblikovano, preoblikovano u zemljišnu knjigu u elektronski oblik. Međutim, dosta od toga nisu točni podaci. Nisu podaci koji su usklađeni niti s katastrom. Prema tome, mislim da i taj program, dakle, ovaj sa Svjetskom bankom negdje se pomalo i zagubio jer nije smisao preoblikovanja zemljišne knjige na način da se prepisuju stari podaci. Međutim, ostaje i dalje nešto što je odmah treba zapaziti i što je nedostatak ovog Zakona koji ne govori ništa o komasaciji, dakle, o, a pravog rješenja problema našega nema. Bez pogotovo i na vlastito urbane komasacije. Ja znam da je to dosta bolno za svaku vlast učiniti, ali to je nešto što je neophodno i što ćemo kad-tad trebati učiniti. Jednako tako mi moramo se zamisliti da smo zemlja koja ima veliki broj čestica, da zemlje koje su tri i pet puta veće od Hrvatske imaju isto toliko broj, manji broj čestica i da je naravno veliki ovdje posao koji je pred katastrom i pred samim zemljišnikom. Austrijanci, naravno problem je to i nasljeđivanja, naravno da je to jedno od osjetljivih i bolnih pitanja, ali to su već druge mnoge zemlje riješile upravo da ne bi došlo do usitnjavanja parcela isključivo u svojim zakonima o nasljeđivanju određuju da samo jedna osoba ukoliko, da ne bi došlo do smanjenja parcele određene veličine može naslijediti samo jedan nasljednik. Dakle, to je također nešto što mnoge, odnosno svaka vlast gotovo bježi od ove situacije. Međutim, treba napomenuti nešto u što smo se zapleli, a što se ovdje niti ne spominje. Ovdje se spominje da eto u ovim razlozima za donošenje po hitnosti postupka da je to jedan od osnovnih razloga, da eto trebamo se uskladiti sa Zakonom o vlasništvu koji je eto izmijenjen prije nešto više od mjesec dana te izmjene su se dogodile, a koje u biti relativiziraju osnovno načelo zemljišnika, načelo potpune istinitosti i povjerenja u zemljišnu knjigu i relativiziramo stvar i sada eto opravdamo donošenje ovog Zakona sa tom relativizacijom. Pa to nije razlog donošenja uopće ovog Zakona, a kamoli ne po hitnom postupku. Prema tome, zec je izgleda negdje drugdje. Nisu ovo razlozi niti biti razlozi za donošenje zakona po hitnom postupku. Ali napominjem nešto što je nama se dogodilo da smo svi skupa to propustili, ako to nije Vlada uočila morali smo mi zastupnici. Naime, u Zakonu o zemljišnim knjigama stoji odredba. Tu smo odredbu upravo mijenjali nekoliko puta da zemljišnik mora biti preoblikovan do 1.1.2007. godine. To se nije dogodilo. Najprije je bilo do 2005. pa smo produljili taj rok. To se dva ili tri puta se mijenjao taj rok i mi ove godine, odnosno prošle godine nismo promijenili tu odredbu, odnosno i to treba hitno napraviti. Istina tamo ne stoje pravne posljedice za subjekte koji to nisu učinili, ali dolazimo do jedne apsurdne situacije i dovodimo u nedoumicu ljude koji moraju postupati po tom zakonu. Dakle, nema nikakvog razloga da se ovaj Zakon donese po hitnom postupku. Jednako tako neshvatljivo je da ovaj zakonski prijedlog ima oznaku P.Z.E. kad tu oznaku P.Z.E. mogao je slobodno imati postojeći zakon jer s ovim Zakonom upravo norme i ti standardi na neki način se relativiziraju. Ono što je bilo posebno istaknuto i što ja evo, crveno je samo ću jednu rečenicu reći, o tome treba ozbiljno promisliti. Pa ne mogu ljudi koji rade geometri u državnom zavodu, odnosno upravi i kretati slobodno na tržište, ugrožavati konkurenciju privatnim, a imaju osiguranu svu infrastrukturu i pitanje je pod jednim sredstvima će se koristiti. To je osnovni problem i to je nešto što je protivno normama i standardima Europske unije, a ne se još pozivati uvodeći ovu glavnu … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Bagarić. Izvolite.
U niz netočnih navoda, evo pokušat ću samo jedan, a i za uvaženoj zastupnici reći neka samo navrati u Ured za katastar u Gradu Zadru iz kojeg dolazi i vidjet će da je katastar na suvremen način uredio svu svoju evidenciju koju ima, a vi ste rekli da katastar nije uredio na suvremen način evidencije koje ima. Ja vam tvrdim neki katastri i u vremenu kada je bio još jugoslavenski zakon su prešli na automatsku obradu podataka, uredili svoju evidenciju na jedan pravi način. I ako mi još vrijeme dozvoljava, rekli ste također i pozvali se na jednu tezu koji je gospodin Rožić, a nisam imao prilike da mu repliciram gdje je išao na češki model kojeg vi potvrđujete ovdje da se uskladi praktički katastar sa zemljišnom knjigom, a vi ste kao pravnik i svi vi kao pravnici trebali bi se zalagati ono što je ustavna kategorija da je vlasništvo neprikosnoveno, a što se nije dešavalo ažuriranju vlasništva kroz vremena to je drugo pitanje.
Povreda Poslovnika. Izvolite.
Ma kratko, povreda Poslovnika odredba članka 209., kolega je to povrijedio jer je ispravljao nešto što ja uopće nisam rekla. Ja sam upravo i kritizirala i rekla sam da kod nas ni katastarska, odnosno podaci ne odgovaraju do dana današnjega stvarnom stanju što je počesto i greška stranaka koje ne prijavljuju promjene, pa onda. Na vlastito ovdje sada ima i nekih intencija da se to učini i po službenoj dužnosti, a nitko nije govorio ni sporio o pravu vlasništva, ali vlasništvo jednako tako i obvezuje pa upravo i prava vlasništva se ovdje sada i reguliraju njihove obveze nositelja stvarnih prava.
Zahvaljujem. Nemojte raspravljati pod ovom institucijom ispravka, odnosno povrede Poslovnika. Riječ ima uvaženi zastupnik Anton Peruško.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Evo svi u ovoj raspravi koja je bila vrlo konkretna i u kojoj su istupali predstavnici klubova i zastupnici u pojedinačnoj raspravi gotovo zbog važnosti materije, iz važnosti zakona koji, prijedloga zakona koji je pred nama ukazivalo se na dužnost da se to ne donosi po hitnom postupku, već da se uputi u drugo čitanje što je i moj temeljni stav jer mislim da je materija toliko značajna da se u ovako jednoj ishitrenoj raspravi bez provedene kvalitetne, ako hoćete i javne rasprave ne donosi ovakav Zakon koji nema u sebi političkih konotacija velikih, već rješava životna pitanja i u tom očekivanju obzirom da je već i naš predstavnik kluba dovoljno govorio o stavu našeg kluba, a i čuli smo primjedbe ostalih zastupnika i klubova. Ja ću sa ciljem da ukoliko predlagač odustane od hitnog postupka i eventualno se prihvati da ide u drugo čitanje ili pak ukoliko ne da ga dobronamjerno upozori i problematizira usklađenost ovog Prijedloga zakona sa Zakonom o hidrografskoj djelatnosti, pa ukoliko ovo moje problematiziranje u tom pravcu ima osnove ili predlagač smatra da bi bilo vrijedno ih razmotriti onda ima vremena do petka do glasanja, odnosno do glasanja o amandmanima i o kompletnom tekstu zakona da eventualno i sam intervenira u određene članke zakona ja amandmane podnosit neću. Naime, zakonodavac je Zakonom o hidrografskoj djelatnosti propisao obvezu ustrojavanja katastra pomorskog dobra ili kako hoćete pomorskog katastra. Prema članku 15. Zakona o hidrografskoj djelatnosti pomorski katastar i evidencija koja sadrži podatke o moru, morskom dnu i morskom podmorju značajna za sigurnost plovidbe osim podataka od interesa za obranu, a utvrđeno je između ostalog što pomorski katastar sadrži, kako se ustrojava i vodi. E sad, ako malo pogledamo prijedlog Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina koji je danas pred nama, prešao bi na članak 103. i 104. predloženog teksta zakona napominjući pri tom, da je Zakonom o hidrografskoj djelatnosti naročito člankom 5. koji ima više točaka, ali ja ću citirati samo točku 5. Zakona o hidrografskoj djelatnosti koja kaže: "Opisivanje i ucrtavanje geodetsko određene granice suvereniteta Republike Hrvatske na moru uvažavajući druge propise kojima se regulira državna granica, održavanje i praćenje baze službenih podataka o moru iz područja navigacije, hidrografije itd., da to ne citiramo i da je to nadležnosti Hrvatskog hidrografskog instituta. E sad, u članku 7. prijedloga zakona stavak 1. točka 3. kaže, da poslovi državne izmjere obuhvaćaju izmjeru i označavanje državne granice na kopnu. To se izričito navodi u ovom prijedlogu. A istovremeno se u članku 103. između ostalog je propisano da ovlaštena osoba ne može obavljati djelatnosti iz članka 104. bez prethodne suglasnosti Državne geodetske uprave što znači, da Državna geografska uprava je ovlaštena vršiti izmjeru i označavanje državne granice na kopnu jer to proizlazi iz točke 3. članka 7. ovog prijedloga zakona, ali je zato ovlašten za davanje suglasnosti pravnim osobama za započinjanje izvođenja djelatnosti izmjere, označavanje i održavanje državne granice jer se izričito kaže, u članku 104. točka 2. državne granice. Prema tome, bi analogno tome bi značilo i na moru jer je to decidirano rečeno člancima 103. stavak 2. i člankom 104. stavak 1. točke 2. I mislim da je to neusklađenost pa treba ili u članku 7. točka 3. izmijeniti i ne reći da izmjeru i označavanje državne granice na kopnu, nego samo državne granice ili pak u članku 104. stavak 1. točka 2. dodati izvođenje geodetskih radova za potrebe izmjere i označivanje i održavanje državne granice samo na kopnu kako je to navedeno u članku 7. ili pak izmijeniti da budu usklađeni jedan sa drugim. I zaključno u članku 25. nije jasno gdje se govori katastarsko područje na moru obuhvaća obalno more, unutarnje morske vode i teritorijalno more, epikontinentalni pojas Republike Hrvatske i onaj dio morske obale koji je u režimu pomorskog dobra. Meni barem nije jasno pa zato i to problematiziram, što je sa ZERP-om, odnosno zaštićenom ekološko-ribolovnim pojasom ili sutra eventualno gospodarskim pojasom? Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evidentno je da pitanje zemljišnih knjiga i katastarskih izmjera je tema koje se najčešće referira ili koja je vrlo često prisutna u kritici i razlozima koji govore od konkurentnosti hrvatskog gospodarstva o uvjetima koje Europska unija propisuje radi usklađivanja istih. Obično se upravo taj kriterij navodi kao glavni argument da bi se kazalo da upravo za ustrajanje određenih gospodarskih aktivnosti ali što je i vrlo interesantno onih gospodarskih aktivnosti koje su vezane za ino svijet. Kritike znači gotovo izrijekom ako bi se pokušale klasificirati dolaze izvana i oni se pokušavaju na neki način nametnuti čak iznad 'ajmo to tako pokušati kazati hrvatskih potreba i stvarnog osjećaja što trebamo napraviti da bi mogli u okviru hrvatskih pravnih normi pa i hrvatskih interesa doći do određenog kvalitetnog katastra i kvalitetnih zemljišnih knjiga. Prema tome, ja osobno ocjenjujem da su neke kritike preuveličane, da su i razlozi koji se navode nesumnjivo vrlo upitni. Zašto upitni? Naime, možda će zvučati paradoksalno ali ja vam tvrdim makar kad je u pitanju Jadranski bazen, otoci da je upravo ovakvo stanje zemljišnih knjiga bila u ovih proteklih 15 godina najveća zaštita brze, sigurne i trajne rasprodaje svih resursa nekretnine i zemljišta. Naravno da ta činjenica a to činjenica jeste ne može biti niti valjani razlog da se ne nastavi, a zakonom od '99. godine se 'ajmo tako kazati postavio jedan pravilan i ispravan put u kom treba krenuti kad je u pitanju državne izmjera i katastar nekretnina i naravno taj put s obzirom na ovu činjenicu o kojoj sam govorio a to je da je nažalost u okolnostima u kojima se nalazi Hrvatska 'ajmo to tako kazati atraktivnošću svoga teritorija nesrazmjerno moći u Hrvatskoj i van Hrvatske, da je ponekad sporiji put bolji put. Da naprosto brzina, žurba, ne donosi očekivani profit ako ga to tako možemo nazvati, niti korist koju hrvatski građanin niti Hrvatska država može zasigurno uknjižiti u tom dijelu. Jedan dio nesporazuma se nalazi i u činjenici da je Zakonom o vlasništvu i drugim stvarnim pravima kojega smo donijeli a u kome se pokušalo riješiti pitanje turističkog zemljišta kao jednog od najosjetljivijih elemenata koji je raspravljan već gotovo tri, četiri godine, mislim da se vuče od daleke '93. godine na ovamo, a istovremeno se u tom smislu događaju svakodnevno izmjene, jer sudovi rade svoj posao. One donose ovakve ili onakve odluke, presedani postanu pravila. Uglavnom jedan ogromni potencijal koji ova zemlja ima i u metrima kvadratnim i u kilometrima kvadratnih i u vrijednosti se nalazi u jednom bespravnom odnosno u jednom sustavu za kojega ne možemo ili makar pravni stručnjaci nisu se uspjeli složiti ni na razini Upravnog suda ni na razini Vrhovnog suda niti kroz razno razne tematske konferencije na kojima sam i sam sudjelovao oko toga kako, na koji način i koji je sadašnji pravni status onog zemljišta koje nije ušlo u procjenu temeljne vrijednosti kapitala a koje su turističke ili druge tvrtke koristile, koriste ga i u sklopu zakonskih smjernica da se riješi pitanje zemljišnih knjiga i katastara pokušavaju riješiti onaj dio prostora na kojima obavljaju svoju djelatnost. Znači, imamo na neki način dvije manjkavosti. Prva je manjkavost da razvoj gospodarstva je zaustavljen jer se ne može nešto riješiti, a druga je manjkavost možda i veća, da će se i on će se riješiti protupravno pa će netko postati vlasnik zemljišta a da za to nije platio. Prema tome, svako rješenje je bolje od rješenja koje je dvojbeno i rješenja gdje se može doći u posjed bilo nekretnine bilo određenog posjeda na način da za to ne platite. I mislim da po meni upravo vrlo značajan utjecaj koji će Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima imati kod realizacije nastavka reforme u ovom dijelu katastra i vlasničkih knjiga je jedna od izrazitih opasnosti i nedvojbeno je da bi se upravo djelomice i ovaj zakon u svojim normama trebao makar sa osobitom pažnjom i sa razmišljanjima koja trebaju naći odgovore na ovo što sam postavio kao otvoreno pitanje, pokušati naći način kako da se to riješi. Po meni je to uz pomorsko dobro koje je i dalje ostalo vrlo dvojbeno, posebno u smislu načina na koji ćemo napraviti katastar pomorskog dobra, posebno u smislu katastar nekretnina na pomorskom dobru što je također jedna od vrlo zahtjevnih zadaća i u smislu stvarnog života ali i u smislu kako pozicionirati ovu ukupno napredovanje u pravnoj normi a da pritom se ispune i oni ciljevi koje možemo nazvati društvenim, zajedničkim ili nacionalnim u pogledu načina korištenja tog najkvalitetnijeg dijela ako tako mogu reći našeg teritorija. Prema tome, sve ovo ukazuje, bez obzira ja znam da se zakonodavcu žuri jer su neki rokovi propušteni upravo oni koji proizlaze iz Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima da se uklopi i ako se već kasni tih dvadesetak dana, međutim ako se kasni možda ne bi bilo loše porazmisliti da ipak radi ove složenosti materijala pa implikacije koje će izazvati da se ide u dva čitanja i po meni je to jedan možda razuman način da ovo donesemo kao koncenzus jer mislim ne možemo se sporiti oko toga što nam je potrebno, nemamo razloga se sporiti na način koji naprosto nikome ne koristi. Prema tome, ako i dodatnih dvadeset dana uzmemo predaha da se pokušaju upravo ova otvorena pitanja kvalitetnije riješiti ili s posebnom pažnjom pokušati riješiti da bismo donijeli jedan kvalitetan prijedlog zakona u redovnoj proceduri koji bi trebao imati puninu funkcije i da se nastavi kvalitetni razvoj na ovom polju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Pet minuta u ime Kluba SDP-a uvaženi zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa evo, samo kratko jer mi je iscurilo u onom prvom dijelu pa nisam stigao sve niti reći ali da je ovo vrlo zahtjevan zakon o kojem štošta imamo reći. Ja ću još jednom izraziti žaljenje što ovaj zakon nismo donijeli u redovnoj proceduri u dva čitanja bez obzira na dobra rješenja pojedinih područja. Usuđujem se ustvrditi da će ostati gorak okus i da ćemo dugoročno svi skupa imati posljedice koje neće biti dobre. Još jednom napominjem da i naprosto pozivam predlagatelja da uvaži amandmane koje smo podnijeli a odnose se na ona područja koja su u zakonu ispuštena od urbanih odnosno komasacija na poljoprivrednom zemljištu, od katastra zgrada, dakle etažnih nacrta i svega ostaloga, da posebno akceptira i geodetski nadzor, da drugačije uredi odnose između jedinica lokalne samouprave iz onog djelokruga poslova koji su u njihovoj nadležnosti, koji su i sada u postojećem zakonu. Govorim o tržišnoj orijentaciji pa je neprimjereno da isključivo taj dio problema rješavamo unutar jedinica lokalne samouprave ili poveznica samo sa Državnom geodetskom upravom. Isto se odnosi i na namjeru predlagatelja da Državna geodetska uprava izađe na tržište. Mi iz SDP-a smatramo to neprihvatljivim. Riječ je naprosto o nelojalnoj konkurenciji. Riječ je o možebitnom i koruptivnom djelovanju jer gdje god otvorite, malo otškrinete vrata, ne govorim ciljano govorim generalno, mogućnost je da ode u drugom smjeru. Dakle, sve skupa nije u duhu tržišne ekonomije. I ono što je najbitnije da u ovim uvjetima kad vodimo računa o svakom radnom mjestu povedemo još dodatno računa o kolegama koji su sada u poziciji zbog nemogućnosti da ili završe fakultet i dobiju ovlaštenje ili da zaposle ovlaštene inženjere da ostanu van sfere rada. Ja znam da predloženim rješenjima djelomično su im otvorena vrata i mogu raditi jedan dio poslova ali riječ je samo o jednom malom segmentu, prije svega o katastru zemljišta i svemu ostalome što se može nazvati pratećim djelom u graditeljstvu. Naravno da je i nama svima znano koliki su napori bili uloženi u proteklom vremenskom periodu da bismo došli do ovoga što imamo danas a fakat je da smo napravili strašan otklon od '90. godine na ovamo i držim da svi mi koji smo u geodetskoj struci na to možemo biti ponosni. Upravo iz tih razloga nema razloga da se odričemo usluga tih ljudi a da istovremeno otvaramo prostore za dolazak bilo stranih inženjera, bilo stvaranja zle krvi da tako kažem i one podjele za koju sam ja bio siguran da smo davnih dana nadrasli, podjela na mi, vi, oni koji su danas na tržištu i one koji su u uredima državne uprave. Dakle, sudbina naših amandmana ovisi kako ćemo glasovati o ovome zakonu a još jednom pozivam da povedemo računa i o socijalnoj osjetljivosti i o zakonima koje donosimo za rad naših građana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I zaključno državni tajnik Davor Mrduljaš. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo samo kratko bih se osvrnuo. Ja bih zahvalio na ovakvo dugoj, ali i konstruktivnoj raspravi. Čuli smo dosta sugestija, primjedbi na zakon, predloženo je i poprilično amandmana. Mi ćemo sve to do glasovanja kao predlagatelji razmotriti, ali bi, pa ćemo vidjeti što ćemo usvojiti, što ne da bi se tekst zakona poboljšao, ali bi rekao samo par, par stvari. Vezano za etažiranje, za komasacije i ovo. To nije predmet ovog Zakona. Etažiranje je predmet Zakona o vlasništvu. Tu smo se usaglasili i sa sudovima i u 7. mjesecu prošle godine je bila izvršena izmjena Zakona o vlasništvu koja je detaljnije i bolje uredila pitanje uspostave tzv. etažiranja. To se sad zove uspostavljanje posebnog dijela, posebnih dijelova. Što se tiče komasacija one su predmet patrijarnih zakona i kod njih će biti propisan postupak. Normalno da će u njima sudjelovati geodeti. Ovo Ministarstvo osobno priprema novi Zakon o prostornom uređenju i građenju koji će ujedno sadržavati i odredbe o urbanoj komasaciji i malo prije ono što je rekla, meni je žao što nema gospođe Antičević ali to moram reći nema straha ni ova Vlada ni ovo Ministarstvo da se uhvati u koštac sa urbanom komasacijom. Sa svim instrumentima koji su potrebni da se provedu prostorni planovi. Stanje koje smo zatekli s prostornim planiranjem, sjećate se kakvo je bilo? 157 planova donesenih. Danas ih imamo 499. Mi računamo do ja mislim 4., 5. mjeseca ove godine da ćemo imati 99% Hrvatske pokrivene prostornim planovima. To ovi 15 godina nisu imali. Prema tome ovo Ministarstvo, ova Vlada nema straha i ušlo je u koštac i sa bespravnim graditeljima i sa, i sa nepravilnostima u katastru koje smo utvrdili naročito kad smo ulazili u postupke rušenja bespravne gradnje i ovoga, i provodimo postupke i državna geodetska uprava i geodetska inspekcija provodi postupke i provedeni su, dosta postupaka provodi se u Zadru, Zagrebu. Svugdje, gdje smo god naišli na nepravilnosti, a mi jako dobro nepravilnosti vidimo i mimo Geodetske uprave kroz postupke lokacijskih dozvola. Prema tome i naša inspekcija i građevinska i geodetska inspekcija to vidi. Prema tome propuste znamo, znamo koji ih ljudi čine, znamo kvalitetu rada i ovoga i sva ova rješenja i nije predmet ovog zakona isključivo tko će obavljati koje poslove. To je jedan od uvjeta. To smo mi već riješili i zakonom iz 1999. godine. Ovim se to na jedan način ovo prijelazno razdoblje završava kako bi rekao i ovi ljudi nitko neće ostati bez posla. To sam ponovio i na par odbora. Nitko od njih neće ostati bez posla jer mogu raditi i dalje neke poslove samo u okviru svoje stručne spreme i svoga znanja koje daje stručna sprema. Ja ne kažem da ti ljudi možda nemaju neka veća iskustva od nekih koji će steći nakon određenog uvjeta, 3 godine staža i ne znam čega, položenog ispita, titulu ovlaštenog inženjera da jedan tehničar nema, ali je ovaj ipak završio fakultet. To moramo poštivati. Ovdje se radi o tome tko je odgovorna osoba. I kad netko kao fizička osoba radi sam onda je on odgovorna osoba i potpisuje to. U pravnoj osobi uvijek će postojati neka ovlaštena osoba ovlašteni inženjer koji će to potpisati. Drugi su stručni suradnici. Mi u Hrvatskoj moramo shvatiti jednom da ne možemo svi biti šefovi. Mi čak ako gledamo ukupnost Hrvatske komore arhitekata i inženjera po svim strukama, imamo previše ovlaštenih inženjera. Jedna Njemačka ima puno manje nego mi. Mi imamo 7 tisuća članova u toj komori. Od toga 737 ovlaštenih inženjera geodezije. Prednjače građevinari, onda su arhitekti pa ostali. 737 to su točni podaci dobiveni iz komore. 512 je, pošto državna geodetska uprava daje suglasnosti, 512 je što fizičkih što pravnih osoba. Od tih 512, 178 ih je u obrtu mahom sa srednjom stručnom spremom. Tih 178 obrta će nastaviti raditi po ovom Zakonu ove poslove koji su ovim Zakonom određeni. Ti poslovi koje oni rade to je 95% poslova koje geodeti danas najviše rade. Najviše rade. Najviše imaju … [[Govornik se ne razumije.]] po katastru zemljišta. Dok mi sve to prebacimo u katastar nekretnina oni će svi imati posla i da ga neće stići. Što se tiče ovoga da će Geodetska uprava konkurirati na tržištu ja se ne bih složio s time. Možda je to nespretno napisano. Mi ćemo pokušati naći možda bolji izraz, ali radi se o sljedećem da često puta i svi ovi i srednja sprema i visoka sprema koji imaju tvrtke, obrt ili u bilo kojem obliku rade nama ne žele otići u neke općine. Neke općine koje su daleko na nekakvim područjima da jedva dođeš. Mi smo imali masu zahtjeva od općina. Državna geodetska uprava je tražila od određenih ovlaštenih pravnih osoba da obave tamo posao. Geodeti neće da idu. Jel' on bio obrtnik, jel' on bio ovlašteni velečasni ili ne znam koji. Ne žele ići. Mi moramo tim ljudima pružiti uslugu. Mi ne možemo te ljude ostaviti na cjedilu zato što njemu jedan geodeta, ne znam, iz Zagreba, Osijeka, Splita, Rijeke neće otići. Hoće otići u Gospić ali neće otići tamo ne znam u neko selo jer se mora penjati preko, preko Velebita. Neće ići. Netko mora otići. Netko mora otići, netko mora izmjeriti. Netko mora to napraviti. I to je to. I to nije konkurencija da će sada Državna, Državna geodetska uprava ima previše posla da bi se ona bavila tržištem i konkurirala na tržištu. Što se tiče ispostava. One će biti uređene Uredbom o ustrojstvu Državne geodetske uprave ko što su i do sad uređene, ali smo rekli da ćemo ih stupnjevati prema obimu posla. Prema tome ono što je govorio gospodin Kajin da ćemo sad po Istri zatvoriti sve uspostave, to sigurno nije istina. U Istri ima posla. Tamo gdje ima posla, gdje imamo ljudi tamo će svugdje biti ispostave. I radit će sve one poslove koji su iz zakona. Tamo gdje se ocijeni, a u ovih 7 godina je to u ovom novom ustroju utvrđeno i viđeno i zna se, tamo gdje nema toliko posla zašto da tamo sad morate angažirati cijeli aparat a ima možda 1 predmet dnevno. Nepotrebno je. To je čista racionalizacija. A onda se to može obaviti u područnom uredu. Nije potrebna ispostava. Ili u nekoj susjednoj ispostavi koja ima po 50, 60 predmeta dnevno. A da držite ljude i plaćate ljude u nekoj ispostavi da ima sve ovlasti po zakonu, a radi jedan predmet dnevno to nema smisla. Evo to bi bilo u naj, najkraćim crtama. Kažem ja se još jednom zahvaljujem na svim amandmanima. Mi ćemo ih pomno razmotriti. Vidjet ćemo što se može prihvatiti, što ne, ali mislim da ovaj zakon u odnosu na važeći. Važeći je i ne kažem da je loš. Ne bi ga mijenjali. Mi smo, ja kažem da je tu negdje 40% izmjena u odnosu na važeći zakon ali i zbog tih 40% možda bi bilo bolje složiti novi zakon nego raditi izmjenu i dopunu pa onda da budemo u kaosu šta je izmjena i dopuna, šta je zakon … [[Govornik se ne razumije.]] To je zakon koji geodeti sa sobom nose na terenu, koji uvijek kad se štampa onda se štampa u onoj maloj plavoj knjižici i možete ga vidjeti, inženjeri imaju u pravilu to, vole držati u džepu pa onda da im je pri ruci. Što se tiče određenih stvari vezano ovdje je bilo i za Zakon o vlasništvu i ovo. To nije predmet ovog Zakona. Katastar je u budućem, katastar nekretnina je podrška gruntovnici. On se ne bavi vlasništvom. On se bavi listom A, znači promjenama stanja nekad kulture, danas to zovemo pravnih režima i onoga što slijedi i ono što je činjenično stanje na određenoj nekretnini, tko je vlasnik toga, izvod iz posjedovnog lista koji ćemo izdavati i koji sad izdajemo i danas to piše u zakonu. To nije dokazno vlasništvo. To je dokaz o posjedu i određenom pravnom režimu i podatak o nečemu što se nalazi na određenoj nekretnini, da li je to oranica, da li je tamo kuća i zemljište danas jedinstvene nekretnine pa je to, a gruntovnica je drugo. Međutim, spajanjem u tu jedinstvenu bazu podataka dobit ćemo to. Možda ćemo i brže ići nego što je to gospodin Širac rekao. Ja znam da su to obimni poslovi. I sam sam nekada radio na dijelu tih poslova katastarskih. Ali mislim da ćemo ovim pojedinačnim preoblikovanjem čekajući velike izmjere na onim žarištima i mjestima gdje se očekuje jak investicijski ciklus, gdje znamo da je tržište nekretnina vrlo živo poboljšati situaciju i imati na kompjuterima točne podatke, ne kakve imamo sad da onda moramo gledati malo katastar pa ovo. Imat ćemo jednu bazu podataka koja će nam davati sve. Evo ja bih se zahvalio. Prilično je kasno.
Zahvaljujem. S ovim zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Sutra nastavak u 9,30 Prijedlog zakona o zaštiti potrošača.
Konačni prijedlog Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Tu imamo puno amandmana na ovaj Zakon. E sad ćemo ovako. Idemo na tablicu s amandmanima. Državni tajnik Davor Mrduljaš. Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Evo dijeli, evo. Luka je prvi dobio, to je privilegija jedna, ali ta privilegija ima osnova u autoritetu obzirom da je on već 5 mandata u Saboru, pet mandata, pet mandat je u Saboru. Evo, a kolega Radin on je četiri, on ima malo manju stopu privilegija. On je najmanji. Je li imamo svi ove tablicu? E onda idemo redom. Amandman jedan Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga jer se radi o pitanjima koja se uređuju posebnim zakonima kao što je Zakon o komasaciji, Zakon o vlasništvu.
Predlagatelj zastupnik. Dobro. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče! Mi smo predložili ove dvije stavke dakle komasaciju zemljišta i katastar zgrada. Smatramo da je to dio poslova koji bi trebao biti obuhvaćen ovim zakonom i da to spada svakako u poslove koje će odraditi ovlašteni inžinjeri, bez obzira u kojem svojstvu bili. Doista ne vidimo niti jednog racionalnog razloga zbog čega se ovi poslovi ne obuhvate i ovim zakonom unatoč tomu što će podrobnije odredbe biti riješene drugim zakonom. Ja tražim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman drugi. Zastupnik Marko Širac.
Djelomično se prihvaća na način da se riječ broj zamjenjuje riječju broja.
Zastupnik Širac prihvaća ovu izmjenu. Dakle, amandman u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona i prihvaćen. Treći amandman, također zastupnika Marka Širca.
Prihvaća se.
Prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Četvrti, Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Peti, zastupnika Marka Širca.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Šesti, istog zastupnika Marka Širca.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Sedmi, zastupnika Marka Širca.
Ne prihvaća se jer je prihvaćen kroz amandman šest a radi se o duplom amandmanu. Naime, dva puta amandman na istu odredbu zakona.
Suglasan. Povučen amandman sedam. Osam, istog zastupnika.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Deveti, Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Naime, geodetski nadzor kao posebna kategorija nije propisana kao pojam niti kao takav postoji. Pitanje stručnog nadzora povezuje se na određene geodetske poslove a one su već riješene kroz zakon.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite!
Hvala lijepo. Ja bih molio gospodine državni tajniče da nam svima evo ovdje objasnite kojim zakonima je riješen geodetski nadzor? Naime, ovdje se vrlo precizno govori koji su to geodetski radovi prema posebnim potrebama. Jedan od tih je svakako i geodetski nadzor koji naravno ima refleksiju u ovom drugom.
Nadzor može biti…
Tajniče! Znate to sad ne ide Poslovnički, jel?
Ne ide, ali on… … [[Upadica se ne razumije.]]
Glasati?
Ako ne tražim glasovanje mada nije, ja bio milio gospodine predsjedniče da dobijemo jedan suvisli odgovor.
Šta mu ja mogu kad… Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Deseti, zastupnika Marka Širca.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Jedanaesti, Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se. Ne prihvaća se iz razloga što je u suprotnosti sa već uspostavljenim sustavom obavljanja inžinjerskih poslova sukladno Zakonu o Hrvatskoj komori arhitekata i inžinjera, graditeljstva te smjernice Europske unije o načinu obavljanja arhitektonskih i inžinjerskih poslova pod koje se ubrajaju i inžinjeri geodezije a i sam sustav već je uspostavljen sada važećim zakonom iz 1999. godine. Prema tome, mislim da se radi o kontinuitetu i nema razloga za prihvaćanje ovog amandmana.
Zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite!
Pa jeste da nisam razumjela potpuno, ne potpuno nego uopće nisam razumjela obrazloženje kako zbog žamora u dvorani tako i zbog nerazumljivosti gospodina državnog tajnika ali nisam sa obrazloženjem uopće zadovoljna. Ovim amandmanom se predlaže izjednačavanje obrtnika sa pravnim osobama i zaista nema logičnog obrazloženja zašto obrtniku u tom dijelu nije izjednačen sa svakom drugom pravnom osobom jer obrt je sasvim … [[Govornik se ne razumije.]]
Neće ćuti se.
I diplomirani inženjer geodezije može bit obrtnik. Stoga… … [[Upadica se ne razumije.]] Stoga gospodine predsjedniče, ja ću tražiti samo glasovanje jer očito niti se ima namjera da se mene razumije baš kao što ni ja nisam uspjela razumjeti državnog tajnika, ali nisam zadovoljna sa njegovim obrazloženjem i tražim glasovanje.
Bruje žice, bruje žice tako da se, ali nije to ono što su oni neki napisali u nekom znamenitom listu da se svaka blesa čuje. Iz toga lista, pa kad nam imputiraju da se četničke pjesmice tu u Saboru citiraju, odnosilo se na nešto drugo, odnosilo se na maršala a ne na četnike, jel'. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman dvanaesti već je identičan je kao i prethodni pa o njemu ne glasujemo. Trinaesti, zastupnika Marka Širca.
Prihvaća se.
Trinaesti.
Prihvaća se.
A je, hvala. Postaje sastavni dio zakona. Četrnaesti, Kluba zastupnika SDP-a.
Četrnaesti se amandman ne prihvaća. Naime, predloženim amandmanom predlagatelj smatra da se žele izjednačiti osobe visoke stručne spreme, diplomirani ovlašteni inžinjeri i srednje stručne spreme čime se derogira već uređeni sustav obavljanja poslova sukladno stečenom obrazovanju te se uvodi novi pojam ovlaštenik za kojeg nije jasno tko mu daje ovlaštenje, za koji rad, koji su uvjeti, kome odgovara za razliku od ovlaštenih inžinjera koji su članovi komore…
Zdenka, daj tamo zastupnike ove uredu da se smire jer ti si tu najpozvanija za to. Je, je, jel' smo obrazložili…
Je, je.
Dobro onda. Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ima isti smisao kao i prethodni amandmani. Naime, osnovno htijenje je bilo da se fizičkim osobama odnosno obrtnicima omogući daljnji nastavak radova. Ovako će u ovom odnosu snaga i ovako kako zakonodavac odnosno predlagatelj a zakonodavac će reći predlaže i te pravne osobe će ostati izvan sfere rada i to vrlo brzo. Naime, evo čujemo kontradiktorne izjave. Ja sam tražio da se reflektiram na prethodno o komasaciji da uđe u okvire ovoga zakona. Ne ulazi ni pod jednom točkom. Odbacujete ga, ali mi je drago da ste prihvatili amandmane kolege Širca koji se odnosi na isto, pa očekujem da bar budete dosljedni u mjerilima bez obzira tko predlaže pojedine zakone. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Petnaesti, zastupnika Antuna Kapraljevića.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao i amandman četrnaest, zapravo to je u biti skoro ista stvar.
Nema zastupnika. Moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Šesnaesti, zastupnika Damira Kajina.
Ne prihvaća se iz razloga koji su navedeni uz amandman 14. Radi se zapravo o istom amandmanu.
Glasovati. Tko je za ovaj amandman? … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Lesar, trebate nam, nemojte ići, ostanite s nama. Vi ste nam dragocjeni. Vi ste nam jedan od najdragocjenijih zastupnika u ovom cijelom sazivu Sabora. Ja vas molim da ostanete s nama. U fonogram je ušlo. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 17 Kluba zastupnika SDP-a?
Ne prihvaća se iz razloga navedenih uz amandman 14.
Kolega zastupnik Mato Gavran.
Ništa. Ima istu sudbinu. Povlačim amandman.
Povučen amandman. 18 zastupnika Antuna Kapraljevića.
Ne prihvaća se isto iz razloga navedenih uz amandman 14.
To je isti?
Da.
Onda ne glasujemo o njemu. A povučen je da, glasujemo o njemu. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 19.
Ne prihvaća se isto iz razloga.
To je isti, taj je već konzumiran od zastupnika Kajina.
Da.
20 kluba zastupnika.
Ne prihvaća se iz razloga navedenih uz amandman 14.
Zastupnik Mato Gavran.
Glasovanje.
Glasovanje. Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 21 je identični, to je konzumirano.
Ne prihvaća se.
22 ne moramo glasovati.
Ne prihvaća se isto iz razloga navedenih uz amandman 14.
Treba glasovati. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 23 zastupnika Mate širca.
Prihvaća se.
Sastavni dio zakona. 24 Kluba zastupnika SDP-a.
Djelomično se prihvaća na način da se iza riječi: "geodetske usluge" dodaju riječi: "koje se odnose na obavljanje geodetskih poslova vezanih za promjenu načina uporabe zemljišta i … [[Govornik se ne razumije.]] u postupcima rješavanja imovinsko-pravnih odnosa za tijela državne uprave i obradu službenih podataka za tijela državne uprave područne (regionalne) i lokalne samouprave".
Kolega Gavran.
Ja nisam uspio s obzirom na žamor čuti sve obrazloženje. Ali nisam zadovoljan i tražim glasovanje.
A možda je ako niste čuli, dajte probajte još jedanputa obzirom radi žamora.
Mijenja se na način da se iza riječi: "geodetske usluge" dodaju riječi: "koje se odnose na obavljanje geodetskih poslova vezanih za promjenu načina uporabe zemljišta i … [[Govornik se ne razumije.]] u postupcima rješavanja imovinsko-pravnih odnosa za tijela državne uprave i obradu službenih podataka za tijela državne uprave područne (regionalne) i lokalne samouprave". Znači, striktno su specificirani koji su to poslovi tako te geodetske usluge o kojima je bilo, samo te tri vrste posla koje bi trebao raditi područni ured.
Prihvaćam. Povlačim amandman.
Zastupnik Gavran u tom dijelu povlači amandman. U drugom dijelu je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. 25.
Prihvaćeno kroz amandman 24.
Tako je, da. Ali treba budući da Klub zastupnika HSP-a je li se slaže s time? Slaže se. Dobro. Onda postaje sastavni dio zakona u izmijenjenom obliku. 26 Klub zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se iz razloga jer se ne radi o djelatnosti da bi jedinice lokalne samouprave vodile katastar već o upravnim poslovima vođenja evidencija i izdavanja uvjerenja i potvrda o vodovima, naime snimanje i izradu elaborata katastra vodova izrađuju tvrtke vlasnici tih vodova i dužni su ih dostaviti nadležnom tijelu jedinice lokalne samouprave koja vodi katastar, evidenciju katastra vodova sukladno Pravilniku o katastru vodova.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Da, ali to je u koliziji sa ovim što stoji u članku 95. u kojem stoji gospodine državni tajniče da jedinice lokalne samouprave, da su nadležne za obavljanje slijedećih poslova pa između ostalog osnivanje i vođenje katastra vodova. To nema veze sa izmjerom, izmjera je nešto drugo. Dakle, ovdje je vrlo jasno rečeno, da državna uprava ne treba raditi te poslove i to naročito na temelju Sporazuma o međusobnim pravima i obvezama. Mi se zalažemo za tržišnu ekonomiju u kojoj imamo dovoljno stručnjaka na tržištu pravnih i ovlaštenih osoba ali one su onemogućene temeljem ovoga prijedloga zakona. Ako ja nisam dobro shvatio onda molim pojašnjenje ponovo jer iz ovoga proizlazi da će samo ili jedinice lokalne samouprave ili nadležni državni uredi voditi te poslove, nitko drugi. Da li je to točno?
Kako ćemo sada?
Ja znam da je to mimo poslovnika. Ali gospodine predsjedniče, ovdje je toliko žamora da ja naprosto ne čujem što državni tajnik veli. U prethodnom smo prihvatili.
Dobro. Ajmo radi žamora dajte još jedanputa onda, ali dajte onda kolegice i kolege.
Naime, ne prihvaća se iz razloga jer se ne radi o tome da će jedinica lokalne samouprave na tržištu mjeriti i raditi izmjere nego će voditi katastar vodova kao operat katastra vodova u koji se dostavljaju podaci i izdaju uvjerenja i potvrde sukladno što je posao i lokalne i državne uprave o tim vodovima. Naime, snimanje, izradu elaborata katastra vodova izrađuju tvrtke vlasnici tih vodova i one su ih dužne dostaviti tom nadležnom tijelu koje će voditi tu svu evidenciju o katastru vodova. Prema tome, dalje što piše u zakonu je slijedeće da dvije ili više jedinica mogu uspostaviti zajednički odjel koji će voditi tu evidenciju. Ako ne mogu, a to je sada situacija na terenu još uvijek onda će te poslove vođenja i te katastarske operate kod sebe voditi Državna geodetska uprava kao što ih vodi i sad jer smo i važećim zakonom bili dali prijelazno razdoblje da se jedinice lokalne samouprave konstituiraju u tom dijelu još 99. godine pa je vrlo mali broj jedinica to napravio, pa i dan danas to mora za neke jedinice raditi te upravne poslove odnosno poslove lokalne uprave rade područni uredi za katastar u pravilu.
Kolega Mato Gavran. Izvolite.
Shvatio sam. Naravno, ne možemo prihvatiti ovakvo obrazloženje jer je ovdje vrlo jasno rečeno da katastar će raditi ove poslove bez obzira što je osnivač i zadaća vođenja tih poslova jedinica lokalne samouprave. Dakle, jedinica lokalne samouprave može te poslove povjeriti drugoj jedinici ili katastru ali ne može ići na tržište što je za nas neprihvatljivo. Tražim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 27 Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Sastavni dio zakona. 28 Kluba zastupnika SDP-a postaje sastavni dio zakona. 29 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 30 istog odbora?
Prihvaća se. Postaje sastavni dio zakona. 31 Kluba zastupnika SDP-a.
Zastupnik Mato Gavran.
Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 32. Kluba zastupnika HSS-a?
Ne prihvaća se iz razloga navedenih uz amandman 31.
Zastupnica Ljubica Lalić.
E pa ja onda tražim glasovanje.
Glasovanje. Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 33. isti … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]] Ne treba, ne treba glasovati jer je već glasovano o njemu. 34. zastupnik Antun Kapraljević.
Ne prihvaća se iz razloga navedenih uz amandman 31. Zapravo radi se o istom amandmanu … [[Govornik se ne razumije, govornici govore uglas.]]
Glasovati. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 35. ?
Ne prihvaća se iz razloga navedenih uz amandman 31. odnosno to je isti amandman kao i … [[Govornik se ne razumije, govornici govore uglas.]]
Isti pa ne treba glasovati jer je identičan a odbijen je. 36. Odbor za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Sastavni dio postaje. 37. istoga Odbora?
Prihvaća se.
Sastavni dio. 38. istoga Odbora?
Prihvaća se.
Sastavni dio. 39. zastupnika Marka Širca?
Prihvaća se.
Sastavni dio. 40. istog zastupnika?
Prihvaća se.
Sastavni dio. 40. istog zastupnika?
Prihvaća se.
Sastavni dio. 41. istog zastupnika? [[Upadica: Odbora za zakonodavstvo.]]
Odbora za zakonodavstvo.
Odbor za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Sastavni dio. 42. Odbora za?
Prihvaća se.
I 43. Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Hvala lijepa. Hvala lijepo državni tajniče. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 67 glasova za, 7 suzdržanih i 12 protiv donesen predloženi zakon u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da obavi redakciju teksta ovog zakona prije njegove objave u Narodnim novinama. Molim uključimo se. Molimo glasovati. Rezultat? Sa 76 glasova za, jednim suzdržanim, jednim protiv donesen predloženi zaključak. Zaključak koji je podnio Klub zastupnika HSS-a nije u skladu sa člankom 161. Poslovnika jer se radi o EU zakonu pa o njemu, povućen. Hvala lijepa.