Dame i gospodo izaslanici, uvaženi gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 7. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici Institucije ombudmena za ljudska prava u BiH, Ureda za reviziju institucija BiH, Agencije za zaštitu osobnih podataka, te predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našega Doma. Na sjednici je nazočno svih 15 izaslanika – 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, sukladno članku 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu izaslanicima će biti omogućeno postavljati izaslanička pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 7. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijesti o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 7. sjednici Doma naroda također je upućen predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu sa člankom 156. stavak (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: kolega Denis Bećirović za predsjedatelja Vijeća ministara, kolegica Lidija Bradara za Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, kolega Lazar Prodanović za predsjedatelja Vijeća ministara i kolega Mladen Bosić za predsjedatelja Vijeća ministara. Člankom 155 . stavak (1) Poslovnika Doma naroda propisano je da izaslanici postavljaju usmeno izaslanička pitanja, najavljuju ih i u pisanom obliku najkasnije 24 sata prije početka sjednice Doma. Konstatiram da smo zaprimili najavu usmenog izaslaničkog pitanja izaslanika Zlatka Miletića izvan propisanog roka, tako da isto nije moglo biti proslijeđeno Vijeću ministara za ovu sjednicu sukladno Poslovniku Doma naroda. Ovo pitanje može biti planirano za prvu sjednicu Doma naroda koja je planirana već za 25. lipnja, znači za 15 dana. Molim izaslanika, kolegu Zlatka Miletića da se obrati ukoliko smatra potrebitim vezano za ovo.
[[nije uključen mikrofon]] 2
Ne smatra. Hvala Vam. U skladu sa člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom radiotelevizijskom servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 155. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo započeti sa postavljanjem usmeno izaslaničkih pitanja i davanja odgovora. Riječ dajem kolegi Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Tegeltiji. Pitanje glasi – Kada nadležni organi države Bosne i Hercegovine planiraju otvoriti državnu granicu Bosne i Hercegovine za građane Evropske unije? Ovo se posebno odnosi na stotine hiljada ljudi koji su porijeklom iz Bosne i Hercegovine i koji se jako zanimaju kako i na koji način će reagirati Vijeće ministara u vezi s ovim pitanjem. Podsjećam da je ovo izuzetno važno pitanje i sa ljudskog i sa psihološkog, naravno i sa zdravstvenog i ekonomskog aspekta. Kolega Ahmed Husagić iz Socijaldemokratske partije Austrije i ja smo početkom maja javno pokrenuli jednu inicijativu s ciljem da ovo pitanje što prije na adekvatan način reguliramo. Podsjećam, u pojedinim državama Evropske unije, pogotovo kao što su Njemačka, Austrija, Švicarska, Danska itd. žive stotine hiljada građana koji su porijekolom iz Bosne i Hercegovine, koji žele ovo ljeto da provedu sa svojim porodicama, da posjete svoju domovinu Bosnu i Hercegovinu i mislim da država Bosna i Hercegovina tim ljudima treba poslati jasnu poruku kada, na koji način mogu doći u Bosnu i Hercegovinu. Također, želim vrlo jasno reći da je naša obaveza da vodimo računa i o tim ljudima, a o ekonomskom aspektu ovog pitanja da ne govorim, o tome smo već govorili tako da ovdje prije svega ističem ovaj ljudski, psihološki aspekt, da ljudi, dakle, imaju pravo da dođu u BiH. Dakle, pitanje je upućeno predsjedavajućem.
Hvala kolega Bećiroviću. Hvala Vam. Predsjedavajući Tegeltija, izvolite. Vi takođe imate dvije minute za odgovor tako da ...
Prekinite me ako produžim. Poštovani članovi Kolegija, gospodo delgati, gosti, predstavnici medija. Želim da kažem da problem upravljanja granicom, odnosno kontrola ulaska, izlaska u jednu zemlju pokazao se kao od izuzetno važnih mjera za kontrolu pandemije, koja se desila i u našoj zemlji i svim drugim zemljama. Kada smo kontrolisali ulazak u našu zemlju vodili smo računa, prije svega, o stavovima zdravstvenih radnika, onih epidemiologa i drugih koji su 3 utvrđivali mjere, vodili smo računa o interesima privrede i naših građana i naposlijetku pokušali smo pratiti naše susjede i Evropsku uniju kao najznačajnije naše spoljnotrgovinske partnere. U tom procesu najvažniju ulogu imali su ljekari i zbog toga smo najviše se i pridržavali njihovih prijedloga i mjera zbog čega su naše mjere bile u jednom trenutku, možda, nepopularne kada smo uveli karantine na našoj granici, ali procjena je da su te mjere dale dobre rezultate. Kada je u pitanju otvaranje granica, naših granica, u onom trenutku kada su počeli procesi oslobađanja kretanja ponovo smo slijedili, prije svega, preporuku epidemiologa, zatim naše poslovne zajednice i građana BiH. U tom smislu znate da smo dali mogućnost ulazak poslovnih ljudi sa određenim ograničenjima, našim ljudima koji imaju dvojna državljanstva i pratili smo da ne uradimo ništa što bi u ovome trenutku moglo da naruši epidemiološku situaciju i naravno slijedili smo situaciju da smo prvo omogućili našim susjedima da mogu da uđu bez ikakve kontrole. Što se tiče našeg odnosa sa Evropskom unijom, za građane Evropske unije, prije svega, pratićemo ponovo ono što kažu epidemiolozi, zatim interesi privrede i građana i naposlijetu slijedićemo ovo što radi, takođe, Evropska unija. Prema onome kako sada stoje i kako je sad stav epidemiologa nije realno da granice BiH budu otvorene za građane Evropske unije prije kraja šestog mjeseca, s tim što je moguće da će se za pojedine zemlje ili pojedine regione iz Evropske unije uvesti određene restrikcije, odnosno ograničenja. To sve moći će samo da urade naši krizni štabovi, koji se bave epidemiološkom situacijom. Još samo rečenicu vezano za naše građane koji su uzeli državljanstva u drugim zemljama, napravili smo nekoliko izuzetaka za naše građane, jer imamo naše građane čija djeca imaju državljanstva drugih zemalja, maloljetna, njima smo omogućili da ulaze u zemlju sa svojim roditeljima. Imamo situaciju da imamo jednog bračnog druga koji ima državljanstvo Bosne i Hercegovine, a drugi ima državljanstvo neke druge zemlje, prihvatili smo takođe da mogu da uđu u našu zemlju. Prema tome, radićemo, pratićemo prije svega prijedloge epidemiologa, zatim interes privrede i na kraju pratićemo kako će se ponašati i zemlje Evropske unije prema Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolega Bećirović, jeste zadovoljni odgovorom?
Ja sam i na prošloj sjednici, evo i na ovoj, javno rekao da nisam zadovoljan sa onim što čini Vijeće ministara BiH u vezi sa ovom problematikom. Mislim da je i danas bila prilika da malo preciznije, jasnije pošaljemo jedan ozbiljan i konkretan odgovor, ali ljudi ni danas nisu čuli konkretan odgovor na ovo pitanje, a mislim da ti ljudi očekuju odgovor i na neka logična pitanja. Pitanje, recimo, na koje treba odgovoriti jeste – zašto smo otvorili državnu granicu BiH prema nekim državama koje se nisu još uvijek izborile sa ovom pandemijom, a s druge strane jesmo zatvorili državne granice prema nekim državama koje se relativno uspješno bore s tim? To, prije svega, nije logično. Ja očekujem da o ovom pitanju, prije svega, svoje mišljenje da struka, a ne politika, iz ovoga što sam čuo čini mi se da je bila više dominantna politika. I da završim, dakle još jednom koristim ovu priliku da pozovem Vijeće ministara BiH da barem danas, 11. juna 2020. godine, pošalje jasnu poruku koji je to datum kada ti ljudi mogu da dođu u Bosni i Hercegovinu i pod kojim uslovima. 4
Hvala kolega Bećiroviću. Riječ dajem kolegici Lidiji Bradara.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedatelju, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege, uvaženi gosti, predstavnici medija sve vas lijepo pozdravljam. Moje pitanje je upućeno Uredu za veterinarstvo BiH, a odnosi se, znači molim vas da mi odgovorite – Koliko je osoba trenutačno u Uredu za veterinarstvo angažirano po osnovu ugovora o djelu? Odgovor treba sadržavati podatke o ukupnom broju osoba angažiranih po ugovoru o djelu sa srednjom i visokom stručnom spremom i Uredu u Sarajevu, kao i svim područnim odjeljenjima, uključujući Agenciju za označavanje životinja u Banja Luci i granične prijelaze. Visinu iznosa ugovora o djelu, nacionalnu pripadnost osoba angažiranih po osnovu ugovora o djelu i koliki broj se plaća iz proračuna, a koliko iz sredstava projekta – Cijepljenje malih preživara protiv bruceloze. Hvala.
Hvala Vama. Je li ima potrebe da ministar, odnosno neko iz ministarstva odma odgovori na ovo pitanje uz ovaj pisani što će doći?
Sačekaću pisani odgovor budući da nitko nije spreman odgovoriti. [[nije uključen mikrofon]]
Hvala uvaženi predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege delegati, predsjedavajući Savjeta ministara i ministri u Savjetu ministara, poštovani prisutni. Moje pitanje postavljam, dakle, Savjetu ministara ili predsjedavajuće ili nekom od ministara – Koliko sredstava je uplaćeno na račun Fonda za reformu javne uprave od njenog osnivanja, a kolika su ugovorena ... vrijednost projekata do danas za koje su isplaćena sredstva na račun Fonda, koliko sredstava stoji rezervisano na računu Fonda duže od jedne godine, odnosno sredstava za projekte koji nisu pravovremeno i na jasan način implementirani i u kojoj mjeri je Savjet ministara izvršio preporuke iz Izvještaja o reviziji učinka na temu „Efikasnost pripreme projekata reforme javne uprave u Bosni i Hercegovini“, odnosno Kancelarije za reviziju institucija BiH? 5 Ovo je važna oblast, mislim da Kancelarija koordinatora za reformu javne uprave je od izuzetnog značaja za sve u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Hvala Vama, kolega. Hoćete Vi predsjedavajući ili neko? Izvolite predsjedavajući Tegeltija.
Poštovani članovi Kolegija, gospodo delegati, pa ovo je vrlo složeno pitanje i traži više odgovora, ovo je više od jednog pitanja i iskreno nismo imali dovoljno vremena da prikupimo ove podatke vezano o preporukama Glavne službe za reviziju, odnosono Kancelarije za reviziju institucija BiH o tome šta se uradilo, ali možda ovaj dio pitanja o kome je govorio delegat Prodanović vezano za finansijska sredstva kako to izgleda od početka, a kako je danas stanje na računima ovoga Fonda. Ukupno uplaćena sredstva na račun su 32.353.000,00 KM od čega su sredstva donatora 29.830.000,00 KM, a domaće vlasti, različiti nivoi vlasti u taj Fond su uplatili 2.515.000,00 KM. Koliko je utrošeno, a da vidimo od ovih 32 miliona jedva 50% ili 16.460.000,00 KM. 31. marta 2020. godine na računima ovoga Fonda bilo je nešto manje od 16 miliona ili tačnije 15.892.700,00 KM. Ono što je jako loše, što šalje jako lošu poruku vezano za to kako se radilo u prethodnom periodu jeste zahtjev naših donatora da im se vrate uplaćena sredstva, na šta oni imaju pravo po osnovu sporazuma, ukolika ta se sredstva ne utroše u određenom vremenskom periodu. Na osnovu zahtjeva donatora, Švedske i Danske, bila, Fond je bio primoran da vrati donatorima 5.333.345,00 KM. Kada smo ta sredstva vratili donatorima na raspolaganju Fondu je ostalo 11.127.520,00 KM. O preporukama i zašto se ne troše sredstva iz ovog Fonda vjerovatno će biti prilike da razgovaramo na nekoj drugoj sjednici. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolega Prodanović, jeste zadovoljni odgovorom?
Ako mogu samo.
Hvala.
Veoma sam zadovoljan ovim informacijama, nažalost nezadovoljan sam stvarnim stanjem i zabrinut za ovim kakva je ukupna situacija, da smo u situaciji da vraćamo donatorska sredstva. Molim Vas, predsjedavajući, ako je moguće da mi i ovaj treći dio, dakle, kad je u pitanju ovaj, implementacija preporuka Glavne službe za reviziju dostavite. Molim Vas, da Vaš kabinet i Savjet ministara o ovome pitanju u narednom periodu posveti značajno veći stepen pažnje, uključujući prije svega, dakle, Kancelariju predstavnika za reformu javne uprave pri 6 Savjetu ministara, mislim da je ovo izuzetno važno pitanje za sve i da se mora mnogo više učiniti. Hvala vam.
Hvala Vama. Riječ dajem kolegi Mladenu Bosiću, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je postavljeno predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodinu Tegeltiji i odnosi se na neusvajanje budžeta institucija BiH i pitanje glasi: Dana 30.04.2020. ste izjavili da će novi prijedlog budžeta biti usvojen i prije 31. maja – ko snosi odgovornost što je vlast na nivou BiH nefunkcionalna, s obzirom da ne može usvojiti budžet ni nakon protekle pola budžetske godine? Da li se može očekivati usvajanje budžeta prije isteka tekuće godine?
Hvala. Predsjedavajući izvolite.
Poštovani članovi Kolegija, gospodo delegati, gosti. Pa prije svega radi javnosti da kažem da je Savjet ministara usvojio budžet za 2020. godinu, uputio ga Predsjedništvu BiH i mislim početkom aprila, 03. ili 04. aprila taj budžet je bio na sjednici Predsjedništva BiH. Predsjedništvo BiH je u dogovoru sa Savjetom ministara procijenilo da su uslovi u kojima se našla Bosna i Hercegovina drugačiji od onih u trenutku kada smo usvajali budžet i vraćen je budžet Savjetu ministara sa određenim brojem prijedloga i sugestija Predsjedništva i zaključkom da se budžet usvoji do 31. maja i dostavi Predsjedništvu ponovo na usvajanje. Nekoliko puta sam, gospodine Bosić se pozivan na 30. april, ja sam nekoliko puta izjavio da mislim da ćemo budžet imati prije 31. maja, moje izjave su se temeljile na osnovu onoga što smo već radili, na mojim razgovorima sa Ministarstvom finansija i trezora. Nažalost, neki od budžetskih korisnika koji su, našli se u značajno težoj situaciji nego što je bila prije pandemije, su polvinom mjeseca maja tražili izmjenu svojih budžetskih zahtjeva, što je zakomplikovalo odnose Ministarstva finansija i trezora koje nije do 31. maja pripremilo novi budžet u skladu sa preporukama i Predsjedništva. Prema informacijama koje sam dobio iz Ministarstva finansija budžet će biti spreman za sledeću sjednicu Savjeta ministara. Odgovoran, ko je odgovoran, ova Vaša ocjena oko nefunkcionisanja vlasti, to u ovom trenutku ne želim da govorim. Da li će budžet biti usvojen prije isteka tekuće godine? Ja želim da podsjetim da o toj proceduri usvajanja budžeta pored Savjeta ministara su Predsjedništvo BiH, Parlamentarna skupština i Savjet ministara. Ono što je do Savjeta ministara ja sam siguran da ćemo mi svoj dio posla završiti prije kraja mjeseca juna, a siguran sam da će biti podrške i u drugim institucijama da se budžet usvoji u što kraćem vremenskom periodu. Hvala lijepo. 7
Hvala Vama. Kolega Bosić, jeste zadovoljni odgovorom?
Pa nisam svakako zadovoljan odgovorom, bar ovim dijelom ko je odgovoran, jer čini mi se da je Predsjedništvo juče reklo direktno da je odgovoran Savjet ministara i da traži od Savjeta ministara hitno da dostavi budžet i na takav način prebacilo jasno odgovornost na Vas. Ja sad od Vas čujem da je odgovorno Predsjedništvo što mi nemamo budžet do sada, da ste ga vi bili spremili, pa je Predsjedništvo imalo svoje primjedbe, pa je budžet vraćen. Ali ovdje nema odgovornosti svakako, mislim svi smo mi, svi mi znamo kako ovaj sistem funkcioniše, šta god da se desi, šta god da urade funkcioneri, kakvu god odluku da donesu, ma koliko ona bila štetna po građane u čije ime predstavljaju, vrše ove funkcije, oni neće snositi nikakve odgovornosti, tako da ne očekujem da će biti bilo kakve odgovornosti i po ovom. Ovo je izborna godina i taj budžet ima dodatnu težinu u odnosu na obaveze u demokratskom procesu izbora koji su pred nama, samo neusvajanje budžeta i ... odluka da se odlože izbori za mjesec i po dana je dovoljan pokazatelj da stvari ne idu kako bi trebale ići. Hvala.
Hvala Vama. Ovim činom smo iscrpili ova usmena pitanja. Za raspravu se prijavila i kolegica Marina Pendeš, izvolite.
Zahvaljujem predsjedatelju. Uvažene kolegice i kolege, nazočni na ovoj sjednici, obzirom da sam na prošloj sjednici iskoristila Poslovnik i članak 156. i ministru sigurnosti postavila pitanje koje je vezano na koordinirajuću ulogu Ministarstva sigurnosti u BiH da mi od nadležnih institucija Federacije i BiH i Kantona Sarajevo pribavi odgovor – Jesu li poduzeli nešto protiv onih koji su nelegalno 16.05.2020. godine organizirali prosjede protiv kardinala, katolika i svete mise, čime su prekršili međunarodni sporazum, Sporazum sa Svetom Stolicom, Zakon o slobodi okupljanja, nisu imali dozvolu nadležne institucije, odluke Vlade Federacije, Vlade Kantona Sarajevo, koje su vezane za sprejčavanje širenja COVID-a, misli se na okupljanje u javnom prostoru? Obećano mi je da će na sljedećoj sjednici, a to je sukladno članku 157., a to je današnja, da ću dobiti odgovor. Obzirom da nisam dobila odgovor, obzirom da je u međuvrmenu ministar sigurnosti dao ostavku, ja ovo pitanje proslijeđujem na ima predsjedatelja Vijeća ministara, a obzirom da sam i u pisanom obliku postavila dva pitanja ministru sigurnosti, ja ta dva pitanja ću sad pročitati i upućujem Vama kao predsjedatelju Vijeće ministara, a tiču se – Da mi se dostavi tabelarni prikaz sporazuma ili memoranduma o razumijevanju koji definiraju međusobne aktivnosti i odgovornosti kad su u pitanju odgovori na prirodne katastrofe i nesreće između Bosne i Hercegovine i zemalja potpisnica, s kojom državom BiH ima sporazum, kad je sporazum potpisan, tko je potpisnik? 8 I drugo pitanje, tražim informaciju – Šta je se poduzelo kako bi se ranije odluke Vijeća ministara, kojima su definirane obveze odgovornosti pojedinih institucija u cilju zaštite od ilegalnog ulaska u Bosnu i Hercegovinu implementirale i da li ste pripremili novi akcioni plan, bez obzira na političko djelovanje pojedinaca koji zloupotrebljavajući svoju poziciju, ne poštivajući zakone i sigurnosnu i obrambenu politiku ugrožavaju sigurnost građana BiH, bez obzira na nacionalnu i vjersku pripadnost? Hvala.
Hvala Vam lijepa. Očekujete u pisanoj formi svakako odgovor od Vijeća ministara, tako da to onda ostavljamo Vijeću ministara. Time smo iscrpili rasprave i sve vezano za ova prethodna pitanja. Sad prelazimo na dnevni red. Za 7. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 6. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne potpore u BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 1694/19 od 25.09.2019. i 28.02.2020.; 3. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-2615/18 od 27.02.2020.; 4. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-2141/19 od 27.02.2020.; 5. Izvješće o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provedbu Aneksa VII. Daytonskog mirovnog sporazuma za 2017. godinu, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2701/18 od 10.12.2018.; 6. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, dostavljeno od Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01-02-04- 1616/18 od 13.07.2018.; 7. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, dostavljeno od Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01-02-04- 1243/19 od 08.07.2019.; 8. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2017., broj: 01,02-37-776/18 od 19.03.2018.; 9. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2018., broj: 02-12-1-620/19 od 20.03.2019.; 10. Izvješće o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 03-37-2034/18 od 06.09.2018.; 11. Izvješće o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-18-1916/19 od 04.11.2019.; 12. Specijalno izvješće o nacionalnoj i spolnoj strukturi zaposlenih u policijsko- sigurnosnim agencijama u Bosni i Hercegovini, podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-19-1413/18 od 11.06.2018.; 9 13. Specijalno izvješće o stanju prava osoba s intelektualnim i mentalnim poteškoćama u Bosni i Hercegovini, podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02,03-37-1459/18 od 18.06.2018.; 14. Specijalno izvješće o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini, podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-170/19 od 17.01.2019.; 15. Specijalno izvješće o zabrani fizičkog kažnjavanja djeteta u Bosni i Hercegovini, podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1- 2257/19 od 26.012.2019.; 16. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje procesom realizacije ugovora o javnim nabavama u institucijama BiH“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-2432/18 od 08.11.2018.; 17. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1- 2433/18 od 08.11.2018.; 18. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-10- 2261/19 od 26.12.2019.; 19. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Utvrđivanje carinske vrijednosti rabljenih motornih vozila“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: broj: 02/3-16-1-51/19 od 03.01.2019.; 20. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje strategijama na razini Bosne i Hercegovine“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3- 16-1-52/19 od 03.01.2019.; 21. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Aktivnosti institucija BiH u procesu donošenja pravilnika o unutarnjim ustrojstvima“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4,02/3-16-1-118/19 od 11.01.2019.; 22. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Spremnost institucija BiH da odgovore na preuzete obveze iz Programa održivog razvoja do 2030. godine“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-10-1866/19 od 25.10.2019.; 23. Godišnje konsolidirano izvješće unutarnje revizije za 2018., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1422/19 od 07.08.2019.; 24. Konsolidirano izvješće o sustavu financijskog upravljanja i kontrole u institucijama BiH za 2018. godinu, podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1423/19 od 07.08.2019.; 25. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zaključku iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH koji glasi: „Nužno je stvoriti odgovarajuću logističku podršku za rad u punom kapacitetu i afirmiranje prava nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini, sukladno zakonskim nadležnostima“; 26. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2018. godinu, broj: 05/7-39-1-382/19 od 19.02.2019., 27. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2019. godinu, broj: 05/7-39-1-289/20 od 31.01.2020.; 28. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene 10 sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-548/19 od 27.02.2020.; 29. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 05/6-50-18-293/20 od 03.02.2020.; 30. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2018. godinu, broj: 05/1-50-13-26-55-9/19 od 21.01.2019.; 31. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Odbora za žalbe građana PSBiH za 2018. godinu, broj: 05/2-50-12-237/19 od 29.01.2019.; 32. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2018. godinu, broj: 05/3 -37-4- 227/19 od 28.01.2019.; 33. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-747/19 od 04.04.2019.; 34. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19- 1645/18 od 18.07.2018., 35. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18- 1273/19 od 11.07.2019.; 36. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o izdanim ispravama i odbijenim zahtjevima za izdavanje isprava za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme i roba posebne namjene za 2017. godinu i Izvješću o realizaciji izdanih isprava za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme i roba posebne namjene u 2017. godini, podnositelj: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-50-18- 1623/19 od 12.09.2019.; 37. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Informaciji o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i postrojbi Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2019., podnositelj: Ministarstvo obrane BiH, broj: 03/1-03-2146/18 od 25.09.2018.; 38. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o potvrđivanju Odluke o sudjelovanju pripadnika policijskih službi iz BiH u Stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih naroda u Demokratskoj Republici Kongo, podnositelj: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-50-18-1222/19 od 02.7.2019.; 39. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i vlada ostalih članica Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Europi o aranžmanima zemlje domaćina za Tajništvo Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Europi, broj: 01,02-21-1-897/19 od 26.04.2019.; 11 40. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti za ratifikaciju Konvencije o uzajamnoj administrativnoj pomoći u poreznim stvarima (MAC), broj: 01,02-21-1-345/20 od 06.02.2020.; 41. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka Kluba izaslanika bošnjačkog naroda prilikom razmatranja točke 47. sjednice Doma: Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o suradnji na realizaciji Projekta autoceste/brze ceste Sarajevo – Beograd - Sarajevo,broj: 01,02-21-1-498/20 od 20.02.2020.; 42. Izvješće povjerenstva Kolegija o materijalu s oznakom „povjerljivo“, broj: P- Pov-07-03-10-5-38/18 od 27.02.2020.; 43. Izvješće povjerenstva Kolegija o materijalu s oznakom „povjerljivo“, broj: P- POV-07-03-10-12-97/18 od 27.02.2020.; 44. Izvješće povjerenstva Kolegija o materijalu s oznakom „povjerljivo“,broj: P- POV-07-03-10-12-71/19 od 27. 2. 2020.; 45. Izaslanička inicijativa Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od deset dana od dana usvajanja ove izaslaničke inicijative, u suradnji s drugim nadležnim organima i agencijama, Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH dostavi cjelovitu informaciju o razmjerama migrantske krize u Unsko-sanskom kantonu i Bosni i Hercegovini s prijedlogom konkretnih mjera za rješavanje migrantske krize, broj: 02-50-6-1814/19 od 16.10.2019.; 46. Izaslanička inicijativa Denisa Bećirovića za uvrštavanje, u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u dnevni red Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, točke pod nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o zabrinjavajućem iseljavanju stanovništva Bosne i Hercegovine, s posebnim osvrtom na odlazak radno sposobnog stanovništva, broj: 02-50-6-576/19 od 14.03.2019.; 47. Izaslanička Inicijativa Zlatka Miletića, koja glasi: „U vezi s aktom Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02/1-50-8-22-3/20 od 22.01.2020., i preporuke članova Ustavnopravnog povjerenstva, a nakon obavljanja rasprave o izaslaničkoj inicijativi, veza broj: 02/a-50-6-2025/19, ponovno podnosim, u skladu s člankom 9. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, inicijativu Vijeću ministara BiH – Ministarstvu pravde BiH (radnoj skupini za izmjenu i dopunu Zakona o VSTV-u) da u roku od 120 dana od dana usvajanja ove inicijative u Domu naroda izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom Vijeću Bosne i Hercegovine. Još jednom napominjem da ovu inicijativu podnosim u ime Foruma građana Tuzle, Pravosudne mreže Bosne i Hercegovine i Helsinškog odbora za ljudska prava u Republici Srpskoj koji su izradili Prijedlog preporuka za izmjene i dopune Zakona o Visokom sudbenim i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine, koji je u srpnju 2017. dostavljen nadležnim institucijama BiH, a o kojem se one nisu očitovale. Prijedlog dostavljam u privitku ove inicijative“, broj: 02a-50-6- 2025/19 od 28.01.2020.; 48. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Europske investicijske banke - Mjere zaštite od poplava RS, broj: 01,02-21-1-642/20 od 10.03.2020.; 12 49. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o financiranju (Vodovod i kanalizacija u Republici Srpskoj II.) između Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Europske investicijske banke, broj: 01,02-2-1-707/20 od 24.03.2020.; 50. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (GrCF2 W2- Projekt javnog prijevoza Sarajevo) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-21-1-708/20 od 24.03.2020.; 51. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o financiranju (Koridor Vc - srednji dio) između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, broj: 01,02-21- 1-796/20 od 15.04.2020. Ovo je usuglašeni izmijenjeni dnevni red Kolegija Doma naroda koji ste dobili. Javlja li se netko za riječ? Kolega Bećiroviću, izvolite.
Gospodine predsjedavajući predlažem da dopunimo današnji dnevni red sa novom tačkom dnevnog reda i dostavljam odgovarajuće materijale za tu tačku. Naslov tačke je – razmatranje skandaloznih i uvredljivih zaključaka Skupštine bh. entiteta Republike Srpske usvojenih 2. juna 2020. godine prilikom razmatranja Informacije o Rezoluciji poštovanja žrtava fašističkih režima i pokreta. Dom naroda je svakako jedan od najpozvanijih organa u državi BiH koji treba da skrene pažnju entitetskoj Skupštini najmanje na dvije stvari, prvo da se napokon prestane miješati u stvari za koje je potpuno nenadležna, a drugo da prestane kolektivno vrijeđati i diskreditirati i Bošnjake i Hrvate u tom entitetu. Smatram da nama u BiH treba jedan cjelovit, pošten, objektivan i istinit prikaz i Drugog svjetskog rata, a ne ovako jednostran i tendenciozan prikaz kako je to uradila jedna grupa poslanika u entitetskoj Skupštini 2. juna. U tim zaključcima od 2. juna sadržane su brojne uvrede i protiv države BiH, recimo u zaključku 5. stoji – BiH nije postojala u Drugom svjetskom ratu, i ide dalje konstatacija, to je notorna glupost. S druge strane, kao da neka fašistička okupacija može uticati da li BiH postoji ili ne postoji. S druge strane. U entitetu Republike Srpske štampaju preko 50.000 primjeraka kvazi knjigu Kecmanovića i Antića – Istorija Republike Srpske, u kojoj prvo poglavlje počinje od Kamenog doba. Ispade Republika Srpska po njima postoji od Kamenog doba, a BiH koja je imala svoju državu i u Srednjem vijeku nije bilo četrdesetih godina XX stoljeća. Zaključak 6., kaže se revizionizam, da to tačno citiramo – revizionizam je i navođenje Bošnjaka kao stradalnika u Drugom svjetskom ratu koji kao nacija nisu ni postojali tada. Pa ne radi se ovo 25 godina poslije Dejtona. To je apsolutno neprihvatljivo. To što neki režimi nisu prihvatili zvaničan naziv ili naziv nekog naroda nikako ne znači da on nije postojao. Uvrede na račun Hrvata su možda još teže u ovim zaključcima. Citiram – hrvatski narod nikada nije prihvatio odgovornost za genocid koji je počinjen u njegovo ime. Prvi put da čujem da cijeli narod može biti odgovoran za genocid. Ili da, recimo, zahtjeva Skupština Republike Srpske, citiram – treba prihvatiti Republika Hrvatska historijsku i svaku drugu odgovornost za genocide u NDH. Pazite, kakvi su to zaključci i sa kakvim posljedicama. Ja ovdje očekujem u najmanju ruku od svih delegata iz Kluba Bošnjaka, Kluba Hrvata, ali i kolega i Kluba srpskog naroda da ovo uvrstimo u dnevni red i da se ogradimo ...
Hvala kolega Bećiroviću, vidno ste probili vremenski predviđeno ... 13
... jer Dom naroda je zaista prava prilika da kažemo nešto o tome. Dostavljam u pisanoj formi.
Kolega Bećiroviću, ja ću Vas zamoliti samo da ne idemo ovako drastično u probijanje vremena koji možete poslovnički koristiti. Hvala lijepo. Druga dopuna ili razmišljanje, kolega Zlatko Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Imajući u vidu činjenicu da se javljam prvi put sve vas srdačno pozdravljam, pogotovo kolege prisutne i ljude i Vijeća ministara, službenike iz naših stručnih službi i predstavnike medija. Ono što želim da kažem, a imajući u vidu činjenicu ja neću o ovoj dalekoj prošlosti kao kolega Denis, ja ću o prošlosti i o našim sjednicama Doma naroda i već sam vas ja na tu stvar ili tu stavku upozoravao dosad najmanje dva puta. Imajući u vidu, je li, da ste, evo, odbili na početku ovo izaslaničko pitanje sa kojim sam ja zakasnio 45 minuta, mislim da je vrlo neprimjereno i ovo se radi treći put i odgovornost je tu na vama kao članovima Kolegija da nam treći put pred samu sjednicu dostavljate izmjene i dopune dnevnog reda. Da odmah dvije stvari kažem na tu temu, znači ja našu sekretarku uvažavam kao vrlo stručnu i profesionalnu osobu, kao i sve službenike našeg Sekretarijata, ali ja vas molim da uvažavate činjenicu da, pogledajte koliko je papira na ovoj sjednici danas, da mi te papire dobijemo dan, dva ranije, nakon što komisije i povjerenstva daju mišljenja o određenim pitanjima. Ja vas molim, s obzirom da ja nisam namćor, ja ću svakako glasati za ovaj dnevni red, ali malo da vodite računa o tome zaista. Ako se već, i ako cjepidlačite u tome ko je kad šta dostavio, ja vas molim da vodite računa o tome, makar ovakve stvari da se ne dešavaju. Hvala.
Hvala. Shvatio sam da to nije dopuna dnevnog reda, nego komentar. Hvala Vam. Obzirom da nema više prijavljenih po dnevnom redu, raspravi o dnevnom redu, ja predlažem da se izjasnimo o incijativi kolege Bećirovića za točku dnevnog reda kao dopunu, pod nazivom – „Razmatranje skandaloznih i uvrijedljivih zaključaka Skupštine bh. entiteta Republika Srpska usvojenih 2. juna, kako ovdje piše, 2020. godine prilikom razmatranja Informacije o Rezoluciji poštivanja fašističkog režima i pokreta. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – za 6, protiv 8. Federacija BiH – 6 za, 4 protiv. Republika Srpska 4 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prihvaćen. Hvala vam lijepo. Obzirom da dnevni red nije pretrpio nikakve izmjene, o njemu se ne glasuje sukladno članku 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda, 14 Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 6. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Kako se niko nije prijavio, a i ne vidim interesa za prijavu, zaključujemo raspravu. Glasujemo o Zapisniku 6. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 13. Federacija BiH – 9, svi za. Republika Srpska – 4, svi za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo Zapisnik 6. sjednice Doma naroda usvojili. Prelazimo na točku dva današnjeg dnevnog reda, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne potpore u BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 1694/19 od 25.09.2019. i 28.02.2020.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Zastupnički dom je na 8. sjednici održanoj 15.05., 19.05. i 20.05. ove godine usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne potpore BiH u drugom čitanju. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ako ima potrebe. Nema, hvala vam lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Obzirom da se niko ne javlja, ne vidim ni neku potrebu za javljanje kod vas, zatvaram raspravu. 15 Glasujemo o Prijedlogu zakona o o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne potpore BiH u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – za 12, 1 suzdržan. Federacija BiH – 8 za, oprostite ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hoćemo li ponoviti? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Glasujemo o Zaključku... 18
/nije uključen mikrofon/
Oprostite. Kolega Miletiću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Vrlo ću kratko iako smatram da je degutantno da raspravljamo, evo, izvješća ili izvještaje koji su stari skoro tri godine, hoću da skrenem pažnju na jednu vrlo bitnu činjenicu i ovo je jedan od segmenata Ustava BiH ili ako hoćete Dejtonskog mirovnog sporazuma koji nikad nismo uspjeli implementirati da ne ulazimo u političke ... razloge zašto je to tako. Zašto želim da ovo prokomentarišem? Prije svega, neće se kolege iz Vijeća ministara na mene ljutiti, hoću da skrenem pažnju na samo dva podatka iz ovog Izvješća, a to je da smo u '17. godini imali čak 96.000 raseljenih lica i čak 17.600 izbjeglih lica van BiH kojima nismo u stanju obezbijediti adekvatan smještaj. Ja vas molim, prvenstveno vas iz Vijeća ministara da ovo pitanje uzmete kao prioritetno i naravno, da pokušate da se u budžetu i svim drugim proceduralnim stvarima ovaj problem pokuša riješiti, jer gledam iz ovog Izvješća, bio je zemalja, evo, navest ću primjer pozitivan Republike Hrvatske, da recimo u pojedinim vremenskim intervalima više stanova ili stambenih jedinica napravi Republika Hrvatska, nego institucije BiH. Znači, evo, ako hoćete shvatite me u dobronamjernom smislu i zaista vas molim, jer imajući u vidu da ja vjerujem da ove cifre nisu ni do dan danas promijenjene, da zaista ovo bude jedan od prioriteta u radu Vijeća ministara, da ove ljude konačno zbrinemo. Hvala ljepo.
Hvala Vama. Kolegica Pendeš, izvolite.
Zahvaljujem predsjedatelju. Obzirom da se radi o Izvješću koje je za 2017. godinu, ja imam samo sugestiju prema Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice da ako nije predvidjela za ovu godinu u proračunu sredstava, da ih predvidi. Obzirom da dolazim iz Srednjobosanske županije i da je veliki broj kuća na području općina Travnik, Bugojno, Jajce, govorim o hrvatskim kućama, uništen tjekom rata, smatram da u posljednjih nekoliko godina ovo Ministarstvo nije vodilo računa o tome i u tom smislu očekujem da se iznađu značajna sredstva da bi se ovih nekoliko tisuća objekata u narednom periodu obnovilo. Hvala.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih, ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu. 19 Glasujemo o Zaključku Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Znači, prvo glasujemo o Zaključku. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 8, protiv 4, 1 suzdržan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo isprika još jednom, molim vas poništite ovo glasovanje. Pokrenite novu proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 9, protiv 4. Federacija BiH 9 – svi za. Republika Srpska 4 – svi protiv. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako je potrebito. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ, ne vidim interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Zaključku Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 13 – svi za. Federacija BiH – 9 za, Republika Srpska – 4 za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram, Zaključak je usvojen. Hvala lijepo. Prelazimo na Izvješće. Glasujemo o Izvješću o zaštiti osobnih podataka u BiH za 2017. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – 8 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH – 8 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako je potrebito. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Za raspravu se niko nije prijavio. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Zaključku Zajedničkog povjerenstva. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 13 – svi za. Federacija BiH – 9 za, Republika Srpska – 4 za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram, Zaključak je usvojen. Prelazimo na Izvješće o zaštiti osobnih podataka u BiH za 2018. godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – 8 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Federacija BiH – 8 za, 1 suzdržan. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. 22 [[usuglašavanje Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, ne vidim ni interesa. Zaključujemo raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja o Godišnjem izvješću o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava za 2017. godinu. Hvala vam. Nazočno 13 – 9 za, protiv 4. Federacija BiH – 9, svi za, Republika Srpska – 4 svi protiv. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu ako ima potrebe. Nema, niko se ne prijavljuje. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Godišnjem izvješću o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava za 2018. godinu. Hvala. Nazočno 13 – 9 za, protiv 3, 1 suzdržan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? 25 Nema prijavljenih, nema interesa. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 10 za, protiv 4. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 4 protiv. Postoji opća, ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
Nema. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Otvaram raspravu. Niko se nije prijavio niti namjerava koliko vidim. Hvala lijepo. Zaključujemo raspravu. 26 Glasujemo o Izvješću o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 10 za, protiv 4. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 4 svi protiv. Postoji opća, ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
Nema. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Kolega Sarajlić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, mi smo na sjednici Kluba zaključili da ćemo podržati ovaj Specijalni izvještaj i zahvaljujemo se Instituciji ombudsmena na jasnom prikazu. Imamo, također, Prijedlog zaključka koji smo također, jednoglasno na Klubu Bošnjaka ustanovili i ja predlažem ovom 27 Domu da ga usvojimo. Dakle – zahtjevamo da na osnovu Specijalnog izvještaja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2018. godinu svi odgovorni u policijskim i sigurnosnim agencijama BiH poštuju prije svega Ustav BiH i Zakon o policijskim službenicima BiH, posebno član 4. pomenutog Zakona. Tu se govori o nacionalnoj zastupljenosti i poštivanju, mogu vam ako hoćete i citirati, član 4. koji kaže – struktura policijskih službenika u policijskim organima uopšte odražava nacionalnu strukturu stanovništva BiH prema Popisu stanovništva iz '91. godine. Da ne bih sada ulazio u analizu i detalje, analitiku koju je Institucija ombudsmena pripremila, dakle, mi predlažemo ovaj Zaključak da ovaj Dom usvoji. Hvala lijepo.
Molim Vas, dostavite ga u pisanom obliku. Kolegica Pendeš. Izvolite. Jeste li povukli?
/nije uključen mikrofon/
Povukli. Kolega Nović, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Savjeta ministara. Dozvolite da samo učinim kratak osvrt na ovaj Specijalni izvještaj o nacionalnoj i polnoj strukturi. Čini mi se da prevashodno treba reći da je nesporno od strane ombudsmena učinjen ogroman napor da se napravi kakav takav materijal, bez obzira da li smo ili nismo zadovoljni s njim, ali je činjenica da već je ovaj materijal star dvije godine od kada je završen, njegova izrada, a praktično se odnosi na tri godine od današnjeg dana. Šta se sada dešava u svim ovim agencijama, naravno, svi možemo pretpostavljati ili u pozitivnom ili u negativnom, sasvim je to svejedno. Prvo, mislim da čak i da prihvatimo ovakav Izvještaj kakav jeste, on ne daje stvarno stanje nacionalne niti polne strukture unutar ovih agencija, i to je nesporno. Pogledajte samo kako mi možemo kad hoćemo da prikažemo nešto što je dobro ili nešto što nije. Recimo, govorimo u sve i jednoj agenciji o rukovodnim radnicima i sve je tamo jedan dva tri, jedan dva tri, to se odnosi na direktore, njihove zamjenike i ništa dalje. Šta je sa unutrašnjom strukturom svake od ovih agencija, pa i tamo su rukovodni radnici, nisu tamo valjda samo zaposlenici i državni službenici. Ja neću da otvaram pitanje sada po agencijama gdje je više i gdje je manje, jer to vidite svi i vidjeli smo to svi, kako je negdje drastično narušena nacionalna struktura, negdje je ona u korist jednih, drugih, trećih, da sada ne otvaram to dosta teško pitanje, ali ono sa čime niko od nas ovdje ne raspolaže, podacima, šta je sa nacionalnom strukturom unutar agencija? Vi imate agencija u kojima odelenja, sektori nemaju nijednog zaposlenog iz druge nacije. To vam niko ovdje nije prikazao, odnosno vi to niste mogli, jer vi to niste ni dobili. Shvatio sam da ste dobili materijale na bazi kojih ste radili ovaj Izvještaj. To vam odgovorno tvrdim, da ima agencija u kojima odelenja u ma kojem sjedištu, je li to Sarajevo, je li Banja Luka, je li to negdje drugo, nijednog zaposlenog iz druge nacionalnosti nema. O rukovodnim 28 radnicima je drastično narušena nacionalna struktura kad govorimo o rukovodiocima, riječ o načelnicima odelenja, načelnicima sektora, načelnicima uprava itd., itd. Ja zato mislim da se tom pitanju mora posvetiti ozbiljna pažnja ako je ovo zemlja u kojoj želimo da koliko toliko ravnopravno, nacionalno budemo raspoređeni u agencijama, institucijama, a ovo su agencije za provođenje zakona. Meni bi bilo drago da je ovaj materijal, a pretpostavljam da nije, jer ne vidim iz njega, da li je Savjet ministara slučajno razmatrao ovaj materijal, iako on čak ne može biti kao ovakav, čini mi se, predmetom rasprave u Savjetu ministara, jer ne bi odrazio ono što mi trebamo da uradimo. Dakle, mi moramo natjerati, da tako kažem, ili tražiti od rukovodilaca ovih agencija da ukoliko žele zbog svih nas u BiH da oni moraju da vode računa o nacionalnoj strukturi svakog zaposlenog, odnosno odelenja. Ne možemo mi ići na to da sada samo jedni druge kritikujemo, da jedni drugima upućujemo, mi možemo danas ovdje koliko god hoćete, i mi u Domu naroda, ali i negdje drugo, govoriti jedni protiv drugih, ovi su oštećeni, ovi nisu, ovi su manje, ovi su više, ali svijest direktora, njihovih zamjenika, rukovodnog kadra mora da bude takva da mora da ispoštuje nacionalnu strukturu koliko je god to moguće. Naravno, niko ne može govoriti o nacionalnoj strukturi 100% da odražava Popis stanovništva jer zato je zakon i zakonodavac i rekao, okvirno zakon, da se nacionalna struktura po Popisu stanovništva mora ispoštovati, ali Boga mi ovdje, u nekim agencijama ima i drastično, više od drastičnog odstupanja. Da ne bih detaljisao, ja još jednom kažem, obdusmen nam je dao samo ono što je on raspolagao, ja predlažem da se usvoji jedan Zaključak ovog Doma, da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da bez odlaganja razmotri nacionalnu i polnu strukturu zaposlenih u policijskim institucijama i agencijama na nivou BiH rukovodećih radnika, državnih službenika i zaposlenika po zvanjima, po odjeljenjima, sektorima i drugim organizacionim jedinicama, da tim povodom zatraži u okviru svoje nadležnosti od institucija da se u roku od šest mjeseci nacionalna i polna struktura zaposlenih uskladi sa zakonskim odredbama koje se odnose na tu oblast. Nama je lijepo reći nacionalna stuktura u toj i toj agenciji odgovara 32% ovih, 40% onih ili 20% trećih, to vam je jednako kao kad bismo rekli svi jedemo u prosjeku sarmu, a neki meso, a neki kupus. To nije pristojno u najmanju ruku i nije korektno za ovu zemlju ako želimo da gradimo koliko toliko povjerenje unutar agencija. Bio sam rukovodilac u nekim od tih agencija i vrlo dobro znam kakvo je stanje unutar zaposlenih kad se naruši nacionalna struktura i kad oni vide da u nekim od odelenja nema nikakvih, pod navodnicima, njihovih ljudi, jer koliko god mi bili kosmopoliti, koliko god mi bježali da kažemo da nacionalna struktura eto, pa nije to toliko važno, pa znate itd., mislim da treba izbjeći svaku špekulaciju i onemogućiti to i zato, evo, u tom smislu predlažem Zaključak ovom Domu koji ... Hvala.
Hvala. Molim Vas u pisanoj formi da nam donesete taj Zaključak. Kolega Miletiću, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, pokušat ću da budem kratak i da se ne ponavljam. Ja uvažavam zaista činjenice koje su iznijeli i kolega Asim i kolega Sredoje Nović. Vrlo je važno i bitno iz koje perspektive 29 gledate na ovo pitanje, ali evo, prije nego što kažem ono što mene zabrinjava, prvo da se zahvalim gospodi, vidim da su prisutni ovdje, na izradi ovog Izvješća s obzirom da ja znam koliko je teško dobiti precizne podatke od policijskih agencija u BiH imajući u vidu činjenicu da su službenici IPTF-a i EUPM-a znali po godinu dana da to skupljaju pa ne mogu da skupe. Znači, što bi ljudi rekli, evo, sve što je gospodin Nović rekao ja bih bio spreman da potpišem i razumijem da su Bošnjaci pogotovo u pojedinim područjima Republike Srpske frustrirani što nema dovoljan broj, ne znam, rukovoditelja Bošnjaka u policijskim i drugim agencijama i to je ok, ali isto tako kolege Bošnjaci moraju shvatiti il nek mi kažu koliko ima glavnih inspektora hrvatske nacionalnosti ili srpske nacionalnost u Gradu Sarajevu. Znači, Grad Sarajevo je glavni grad BiH, znači, kad razmatramo ovo pitanje, a ja zaista ne želim da idem u isključivo nacionalni koncept, slažem se u potpunosti sa kolegom Novićem da ovo pitanje treba delegirati Vijeću ministara, prvenstveno s tog aspekta, a Boga mi i s aspekta spolne zastupljenosti. Zašto? Kolega Nović, imajući u vidu činjenicu da se on bavio ovim poslom dugo godina, mi smo čak '96. i sa tim ću završiti, imali jedan dokument koji se zvao – komesarove smjernice. On je nastao kao produkt potpisivanja Vašingtonskog sporazuma i u njemu je bilo propisnao da svi rukovoditelji policijskih agencija, govorim o policijskim službenicima, moraju imati najmanje 10% policijskih službenica u svojim agencijama. Zakonom o policijskim službenicima taj se broj pomjerio do 30%. to je znači, maltene 1/3. Kad pogledate, evo, podatke koje imamo o državnim agencijama, vidite da polovina nije ispunila taj broj, čak u pojedinim je sramota da imamo 5% žena policijskih službenika koji obnašaju određene dužnosti u policijskim agencijama. Šta to zapravo meni govori? Meni govori da mi nemamo u toj oblasti strateško planiranje. Mi nemamo niti jedne žene da je policijski rukovoditelj, niti jedna žena nije policijski komesar, nijedna nije ravnatelj ili direktor neke od policijskih agencija iako ja smatram da ima žena koje su vrlo sposobne i koje bi možda puno bolje taj posao radile od muškaraca. Zato vas molim, ali u svakom slučaju ja ću se složiti sa prijedlogom kolege Novića i naravno glasat ću za ovo Izvješće, ali zaista molim, je li, predstavnike Vijeća ministara, pogotovo kad dobijemo novog ministra sigurnosti da se o ovim stvarima povede računa. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolegica Bradara.
Zahvaljujem predsjedatelju. Pa, prije svega, zahvaljujem se našim ombudsmenima koji su nam ovo pripremili, s tim što sam ja sigurna da je ova situacija za ove protekle tri godine sigurno drugačija. I ima ovdje zanimljivih stvari, zanimljivih podataka, evo, Vi kolega ste uzeli jedan dio rasprave i svi moji prethodnici. Ono što je meni izuzetno interesantno s pozicije s koje sam ja došla, a to je predsjedateljice Doma naroda Parlamenta Federacije, jako je zanimljivo gledajući strukture po županijskim institucijama unutarnjih poslova kako to usvari izgleda i kako je to i kroz ovaj dokument prikazano i ustvari kako izgledaju pojedine naše županije, koliko ima negdje zaposlenih po nacionalnoj strukturi, kako ona ustvari izgleda, a kako izgleda sastav Doma naroda, kako mi biramo izaslanike, kako smo neke odluke donijeli suprotno ovome i kako ustvari negdje nemate nijednog policajca, policijskog službenika u županiji, ali zato možete imati jednog izaslanika u Domu naroda. Ja znam da nema to veze u ovom trenutku, ali je onako 30 zanimljivo za promatrati i zanimljivo je što se kroz cijeli naš koncept cijelog ustrojstva Federacije vidi da se Županija Središnja Bosna i Hercegovačko-neretvanska županija ustvari jedine istinske županije koje imaju multietničnost i u kojima možete vidjeti da su one bile županije s posebnim režimom jer su u sastavu policijskih službenika kroz ovu stukturu vidi. Ja bih zamolila sada dvojicu kolega, kolegu Sarajlića i kolegu Novića ako možete, da se ne bi oko ovih zaključaka, budući da su vam slični, čini mi se da je od kolege Novića zaključak širi, ako možete se dogovoriti da to bude jedan zaključak da ne idemo sa dva. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Kolegice Pendeš, izvolite.
U potpunosti podržavam predsjedateljicu Kluba s tim da predlažem sad, bez obzira ko je predlagač tog zaključka, da se doda još jedan zaključak, a on može biti i posebno predložen Vijeću ministara da poduzme sve kako bi se izvršila izmjena zakona kada govorimo o policijskim i sigurnosnim agencijama u cilju reguliranja nacionalne i spoljne zastupljenosti u najmanjim organizacijskim jedinicama o kojima je gospodin Sredoje Nović pričao na način da se izmjeni zakon i da ta zastupljenost bude minimalno 10%. ... manje zastupljenog i spola i ...
Hvala kolegice Pendeš. Također, Zaključak molim Vas donesite u pisanoj formi što prije. Više prijavljenih za raspravu nema, zaključujemo raspravu. Idemo redom. Kolega Sarajlić je predložio Zaključak, ja ću ga sada pokušati pročitati, obzirom na rukopis – zahtjevamo da na osnovu Specijalnog izvještaja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2018. godinu svi odgovorni u policijskim i sigurnosnim agencijama BiH poštuju Ustav BiH i Zakon o policijskim službenicima BiH, posebno član 4. pomenutog Zakona. Evo nastojao sam lagano pročitati. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja o ovom Zaključku. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 9, protiv 5. Federacija BiH – 9 za, 1 protiv. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]] Molim vas pokrenite i drugi krug glasovanja o zaključku kolege Sarajlića. Hvala. Nazočno 14 – za 9, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 8 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 1 za, 3 protiv. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram, zaključak kolege Sarajlića .. Kolegice Majkić, izvolite. 31
/nije uključen mikrofon/
Molim vas poništite ovu proceduru. Pokrenite novu proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 8, protiv 4, 2 suzdržana. Federacija BiH – 8 za, 2 suzdržana. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ne postoji entitetska većina. Konstatiram, ovaj zaključak nije usvojen. Hvala vam lijepo. Evo, izvježbali smo sve oblike glasovanja na ovom zaključku. Sada idemo na zaključak kolege Novića. Zaključak je glasio – Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da bez odlaganja razmotri nacionalnu i polnu strukturu zaposlenih u policijskim institucijama i agencijama na nivou BiH rukovodećih raznika, državnih službenika i zaposlenika po zvanjima, po odjeljenjima, po sektorima i drugim organizacijskim jedinicama, da tim povodom zatraži u okviru svojih nadležnosti od institucija da se u roku od 6 mjeseci nacionalna i polna struktura zaposlenih uskladi sa zakonskim odredbama koji se odnose na tu oblast. Nadam se da sam korektno pročitao. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 10, protiv 1, 3 suzdržana. Federacija BiH – 6 za, protiv 1, 3 suzdržana. Republika Srpska – 4, svi za. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da je ovaj zaključak prihvaćen. Hvala vam lijepo. I imamo treći zaključak koji je opet pisan rukom pa ću je sad pokušati to pročitati, kolegica Pendeš – predlažem Vijeću ministara da se izvrši izmjena zakona koji reguliraju nacionalnu i polnu zastupljenost u policijskim i sigurnosnim agencijama na način da u odjelima ili najmanjim organima jedinica osigura minimalno 20%, ako ja mogu pročitati ovo, 10%, oprostite, 10% nacionalne zastupljenosti, ali i 10% manje zastupljenosti pola. Jesam li uspio iščitati ovo? Hvala vam lijepo, nadam se da je bio jasan Prijedlog zaključka. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 11, suzdržana 3. Federacija BiH – 7 za, 3 suzdržana. Republika Srpska – 4, svi za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram, ovaj zaključak je podržan. Hvala vam lijepo. E sad glasujemo o Specijalnom izvješću o nacionalnoj i spolnoj strukturi zaposlenih u policijsko-sigurnosnim agencijama u Bosni i Hercegovini. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja za Izvješće. Nazočno 14 – za 10, protiv 4. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća ali ne i entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]] Molim vas pokrenite. Hvala. Nazočno 14 – za 10, protiv 4. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća ali ne i entitetska većina. Konstatiram, Specijalno izvješće o nacionalnoj i spolnoj strukturi zaposlenih u policijsko-sigurnosnim agencijama u Bosni i Hercegovini nije usvojeno. 32 Prelazimo na točku 13., Ad. 13. Specijalno izvješće o stanju prava osoba s intelektualnim i mentalnim poteškoćama u Bosni i Hercegovini, podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02,03-37-1459/18 od 18.06.2018.
/nije uključen mikrofon/
Nema. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu po ovom pitanju. Niko se nije prijavio, a i ne vidim interesa. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Specijalnom izvješću o stanju prava osoba s intelektualnim i mentalnim poteškoćama u Bosni i Hercegovini. Procedura glasovanja pokrenuta, molim vas glasujte. Nazočno 14 – 10 za, suzdržana 4. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 4 suzdržana. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Kolegice Pendeš, izvolite.
Zahvaljujem. Prije svega, želim kazati da je zbilja ovo Izvješće kvalitetno napravljeno, ali na stranici 62. postoje generalne preporuke koje su upućene prema Vijeću ministara i ja bih samo sugerirala ombudsmenima da za sljedeće izvješće, kada budu pravili specijalno izvješće za 2019. godinu da na neki način naprave tabelu koje su preporuke od strane Vijeća ministara usvojene. Kada govorimo o povećanju broja kadrovskog osoblja, odnosno jačati kapacitete institucionalnih mehanizama, govorim o Sektoru za azil, Graničnu policiju BiH i Službu za poslove sa strancima, ja želim samo sve upoznati, a i javnost, da je u ladicama bivšeg ministra sigurnosti, ne ovoga sadašnjeg iz novoga saziva Vijeća ministara, Pravilnik o unutarnjem ustroju Granične policije dvije i po godine bio u ladici gdje je sprečavano znači da se na Vijeću ministara usvoji Pravilnik koji bi omogućio zapošljavanje većeg broja graničnih policajaca, a samim tim bi omogućeno bilo bolje aktivnosti u cilju sprečavanja ilegalnih ulazaka u BiH od strane ilegalnih migranata. I u tom smislu ja predlažem, znači, da takva jedna tabela bude u sljedećem izvješću.
Hvala Vama. Kolega Miletiću, izvolite. 34
Neću dugo, hvala lijepo predsjedavajući. Hoću samo da kažem jednu stvar koja je vrlo bitna, gospođa Marina mi je oduzela u biti jedan dio diskusije, i ja sam htio govoriti o toj strani 62., ali imajući u vidu činjenicu, ako se ne varam, da imamo tačku dnevnog reda 45., da ćemo govoriti o migranskoj krizi, a na osnovu incijative gospodina Denisa Bećirovića možda je najbolje da ostavim taj komentar za tad, iako smatram da je ovo jedno od najbitnijih pitanja trenutno u BiH. I ja vas molim, znači, da prvo ovo Izvješće koje imamo, da ga prihvatimo i da prihvatimo, naravno, i zaključak ove Komisije, ali evo, ujedno da vas informišem da smo sigurno na Komisiji razmatrali i razgovarali smo o ovom pitanju gotovo dva sata. Ovdje ima jako ozbiljnih problema koji zaista zaslužuju našu pažnju, ali evo, ja ću se suzdržati od komentara, čekat ću ovu tačku 45. s obzirom da je Izvješće, je li, staro 3 godine pa evo, na određeni način pomenut ću i ovo Izvješće kad budem komentarisao tu tačku dnevnog reda. Hvala vam lijepo.
Hvala. Više nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Predlažem da otvorimo proceduru glasovanja. Glasujemo o Specijalnom izvješću o zabrani fizičkog kažnjavanja djeteta u BiH. Oprostite, ja sam otišao korak dalje. Zaključujemo raspravu, nakon ove rasprave kolege Miletića. Glasujemo o Specijalnom izvješću o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini zajedno sa preporukama sadržanim u Izvješću. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Ponovit ćemo glasovanje. Evo, sad vam je pokrenuto, glasujte kolege. Izvolite. Nazočno 14 – 10 za, protiv 4. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]] Pokrenimo molim vas drugi krug glasovanja. Nazočno 14 – za 9, protiv 4, 1 suzdržan. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća ali ne i entitetska većina. Konstatiram, Specijalno izvješće o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini zajedno sa preporukama sadržanim u Izvješću nije usvojeno. E sad prelazimo na točku 15., Ad. 15. Specijalno izvješće o zabrani fizičkog kažnjavanja djeteta u Bosni i Hercegovini, podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37- 1-2257/19 od 26.012.2019. 35
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju zahtjeva ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Niko se nije prijavio, ne vidim ni ... Kolega Miletiću, izvolite.
... a imajući, evo, aktuelnu situaciju u Središnjoj Bosni, vjerovatno ste upoznati s problemom nasilja djece prema djeci. Iako je, po meni, i to pitanje važno i mislim da je ovdje trebalo zaista makar jednu rečenicu napisati o tome. Znači, pored toga što se uvjetno rečeno čitave ove procedure odnose na nasilje kad je u pitanju prije svega u obitelji, ali mi sve češće imamo nasilje nad djecom u školskim ustanovama, odnosno školskim objektima i mislim da zaista ima jako puno takvih slučajeva i u Federaciji i u Republici Srpskoj i možda, evo, na određeni način, ja ću svakako glasati za ovaj prijedlog dokumenta, ali možda, evo, na određeni način da potenciramo i to po pitanje i da ga pomenemo na izvjestan način i svakako da ono nađe svoje mjesto u čitavom ovom dokumentu. Hvala lijepo.
Hvala vam. Više prijavljenih za raspravu nema, zaključujemo raspravu. Molim vas, glasujemo u Specijalnom izvješću o zabrani fizičkog kažnjavanja djeteta u BiH zajedno sa preporukama sadržanim u Izvješću. Pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 14 – za 10, suzdržana 4. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 4, svi suzdržani. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje Kolegija]] 36 Molim vas pokrenite drugi krug glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – 10 za, protiv niko, suzdržana 4. Federacija BiH – 10 svi za. Republika Srpska – 4, svi suzdržani. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram, Specijalno izvješće o zabrani fizičkog kažnjavanja djeteta u BiH zajedno sa preporukama sadržanim u Izvješću je usvojeno. Prelazimo na 16. točku, Ad. 16. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje procesom realizacije ugovora o javnim nabavama u institucijama BiH“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-2432/18 od 08.11.2018.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, ni interesa. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću o provedenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje procesom realizacije ugovora o javnim nabavama u institucijama BiH“ zajedno sa prepoukama sadržanim u Izvješću. Pokrenite proceduru glasovanja. Hvla vam lijepo. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, nema entitetske većine. Molim vas pokrenite drugi krug glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, nema entitetske većine. 37 Konstatiram, Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi „Upravljanje procesom realizacije ugovora o javnim nabavama u institucijama BiH“ nije usvojeno. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 17. točku, Ad. 17. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1- 2433/18 od 08.11.2018.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o ovom Izvješću. Hvala. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, nema entitetske većine. Pa ćemo ići odmah, usuglašeno, u drugi krug glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Nema entitetske većine, opća postoji. Konstatiram, Izvješće pod točkom 17., o reviziji učinka, nije usvojeno. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku 18. današnjeg dnevnog reda, Ad. 18. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16- 10-2261/19 od 26.12.2019. 38
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu i po ovom Izvješću. Niko se ne javlja. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o reviziji učinka pod točkom 18. Hvala. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, nema entitetske većine. I evo, usuglašeno, pokrenite odmah i drugi krug glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Konstatiram da ovo Izvješće o provedenoj reviziji učinka pod točkom 18. nije usvojeno. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku 19. današnjeg dnevnog reda, Ad. 19. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Utvrđivanje carinske vrijednosti rabljenih motornih vozila“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: broj: 02/3-16-1-51/19 od 03.01.2019.
/nije uključen mikorofon/
Nema, hvala lijepo. Izvjestitelj? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu i po ovom Izvješću. Nema niko prijavljen. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o provedenoj reviziji učinka pod točkom 19. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – 8 za, protiv 4, suzdržana 2. Federacija BiH – 8 za, 2 suzdržana. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Idemo u drugi krug glasovanja i po ovoj točci. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 7 za, protiv 4, suzdržana 3. Federacija BiH – 7 za, 3 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Konstatiram, Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Utvrđivanje carinske vrijednosti rabljenih motornih vozila“ zajedno sa preporukama sadržanim u Izvješću nije usvojeno. Hvala vam. Prelazimo na točku 20. dnevnog reda, Ad. 20. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje strategijama na razini Bosne i Hercegovine“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16- 1-52/19 od 03.01.2019.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala lijepo. 40 Izvjestitelj? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Imamo prijavu kolege Bećirovića pod replikama. Je li to greška? Izvolite kolega Bećiroviću.
Gospodine predsjedavajući. Ja mislim da se mi svi u ovom Domu moramo držati Poslovnika i procedura i da sve ono što nije sadržano u Poslovniku na neki način trebamo odmah na licu mjesta razjasniti. Moje je pitanje da zvanično protumačite ovdje u skladu sa našim Poslovnikom da li je moguće, kao što to rade neki delegati ovdje, da se potpuno isključimo, da sjedimo, a da uopšte ne učestvujemo u glasanju. Da čujemo, dakle, zvanično tumačenje Kolegija Doma.
Hvala kolega Bećiroviću. Upravo sukladno tom Poslovniku na kojeg se Vi pozivate svatko od vas može u miru i tišini sjediti ovdje koliko želi, ako ne ometa ostale kolege koji sjede u ovoj dvorani. Hvala vam. Obzirom da smo u raspravi bez prijavljenih za raspravu od ovog dodatka kolege Bećirovića, ja pokrećem proceduru glasovanja o ovom Izvješću. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 15 – evo ga sad 15 – 9 za, protiv 4, suzdržana 2. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 protiv i 1 suzdržan. Postoji opća ali ne i entitetska većina. Usuglašeno ćemo pokrenuti odmah i drugi krug glasovanja. Molim vas glasujte. Hvala. Nazočno 14 – 8 za, 4 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH – 8 za, 2 suzdržana. Republika Srpska – 4 protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Konstatiram da Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje strategijama na razini Bosne i Hercegovine“ nije usvojeno. Prelazimo na točku 21. današnjeg dnevnog reda, Ad. 21. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Aktivnosti institucija BiH u procesu donošenja pravilnika o unutarnjim ustrojstvima“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4,02/3-16-1-118/19 od 11.01.2019. 41 Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun koje je prihvatilo Izvješće zajedno sa preporukama. Zastupnički dom na 8. sjednici održanoj 15., 19. i 20. svibnja ove godine je usvojio Izvješće. Riječ dajem kolegici Majkić ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu i po ovom Izvješću. Nema prijavljenih, ne vidim ni interesa. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o provedenoj reviziji učinka na temu “Aktivnosti institucija BiH u procesu donošenja pravilnika o unutarnjim ustrojstvima“. Pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 8 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Pa ćemo, evo dogovorono, pokrenuti odmah i drugi krug glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 8 za, protiv 4, suzdržana 2. Federacija BiH – 8 za, 2 suzdržana. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Konstatiram, Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Aktivnosti institucija BiH u procesu donošenja pravilnika o unutarnjim ustrojstvima“ nije usvojeno. Hvala vam. Prelazimo na točku 22., Ad. 22. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Spremnost institucija BiH da odgovore na preuzete obveze iz Programa održivog razvoja do 2030. godine“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-10-1866/19 od 25.10.2019.
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaramo raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o provedenoj reviziji učinka pod ovom točkom 22. Hvala. Nazočno 14 – 8 za, protiv 4, suzdržana 2. Federacija BiH – 8 za, 2 suzdržan. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Evo usuglašeno, molim vas pokrenite i drugi krug glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 9 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržana. Republika Srpska – 4, svi protiv. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Konstatiram, Izvješće o provedenoj reviziji učinka pod ovom točkom 22. nije usvojeno. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku 23., Ad. 23. Godišnje konsolidirano izvješće unutarnje revizije za 2018., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1422/19 od 07.08.2019.
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala lijepo. Riječ dajem izvjestitelju. 43 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, hvala Vam lijepo. Otvaramo raspravu. Kolega Miletiću, izvolite.
Vrlo kratko, samo da skrenem pažnju na nekoliko stvari ili uvjetno rečeno ovih preporuka koje su ovdje napisane. Molim vas, apsolutni rekorder po preporukama koje su date za ispravljanje raznih nezakonitih stvari je Ministarstvo vanjskih poslova sa 63 preporuke, 63. Kad pročitate na šta se ovo sve odnosi ispada da tamo ništa ni sa čim nije svezano. Od ugovornih usluga, međunarodne pravne pomoći, putnih troškova, zaključivanje i čuvanje međunarodnih ugovora, bilateralni ... da ne nabrajam, da vas ne smaram. Što me još više zabrinjava? Znači, apsolutni rekorder, ovo je četri, pet puta više nego ostale institucije koje rade na državnom nivou. Recimo, interesantno je VSTV koje treba biti pokazatelj toga kako se radi na zakonit način ima 10 preporuka, i da ne nabrajam redom. Znači, zaista kad pogledam ovo Izvješće u smislu broja datih preporuka, a koje, a znam pouzdano za neke, nisu implementirane ni dan danas, ja vam moram reći da je ovo Izvješće vrlo, vrlo zabrinjavajuće. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih za raspravu, zaključujemo raspravu. Otvaramo, molim vas pokrenite prceduru glasovanja o Godišnjem konsolidiranom izvješću unutarnje revizije za 2018. godinu. Hvala. Nazočno 14 – 8 za, protiv 1, suzdržanih 5. Federacija BiH – 8 za, 2 suzdržana. Republika Srpska – 1 protiv, 3 suzdržana. Imamo opću, ali nemamo entitetsku većinu. Usuglašeno, pokrenite odmah i drugi krug glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – 9 za, protiv niko, suzdržanih 5. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska 4 suzdržana. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram, Godišnje konsolidirano izvješće unutarnje revizije za 2018. godinu je usvojeno. Hvala vam. Prije prelaska na točku 24. da vas informiram da smo se na Kolegiju dogovorili da ćemo pauzu napraviti sukladno našem Poslovniku u 12sati i 25 minuta, sat vremena, pa da možete to planirati. Točka 24., Ad. 24. Konsolidirano izvješće o sustavu financijskog upravljanja i kontrole u institucijama BiH za 2018. godinu, podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1423/19 od 07.08.2019. 44 Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće. Zastupnički dom na 8. sjednici održanoj 15., 19. i 20. svibnja ove godine je usvojio Izvješće. Ponovo riječ dajem kolegici Majkić, ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Konsolidiranom izvješću o sustavu financijskog upravljanja i kontrole u institucijama BiH za 2018. godinu. Hvala. Nazočno 14 – 9 za, protiv niko, suzdržanih 5. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4, suzdržana. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. Idemo odmah na drugi krug glasovanja, molim vas. Hvala vam lijepo. Nazočno 14 – 9 za, protiv niko, suzdržanih 5. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 suzdržana. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram, Konsolidirano izvješće o sustavu financijskog upravljanja i kontrole u institucijama BiH za 2018. godinu je usvojeno. Prelazimo na točku 25., Ad. 25. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zaključku iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH koji glasi: „Nužno je stvoriti odgovarajuću logističku podršku za rad u punom kapacitetu i afirmiranje prava nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini, sukladno zakonskim nadležnostima“
[[nije uključen mikrofon]] Samo malo, samo malo. Konvencija o poreznim stvarima, možemo li ponoviti glasanje? Samo malo, koja je to tačka?
40
/nije uključen mikrofon/
Evo, oprostite samo za malu konsultaciju oko problema.
[[nije uključen mikrofon]] Ok, ok. U redu je.
Znači, u redu je. Ja vam se zahvaljujem i sad pravimo pauzu od sat vremena. Vidimo se za sat vremena. Hvala vam lijepo i nastavljamo sa točkom 41. [[PAUZA]]
Dame i gospodo, evo, da nastavimo sa radom. Kolega Čović je spriječen da nastavi vođenje ove sjednice, mene je zamolio kao prvog zamjenika, nadam se da nemate ništa protiv. Prelazimo na 41. tačku dnevnog reda, Ad. 41. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka Kluba delegata bošnjačkog naroda prilikom razmatranja tačke 47. sjednice Doma: Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara 52 Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o saradnji na realizaciji Projekta autoceste/brze ceste Sarajevo – Beograd - Sarajevo,broj: 01,02-21-1-498/20 od 20.02.2020. Na 6. sjednici Doma naroda održanoj 28.05.2020. godine razmatrali smo Prijedlog zaključka Kluba delegata bošnjačkog naroda prilikom razmatranja tačke 47. sjednice Doma, Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara i Vlade Republike Srbije o saradnji na realizaciji Projekta autaceste/brze ceste Sarajevo – Beograd – Sarajevo koja glasi – zadužuje se Ministarstvo komunikacija i saobraćaja BiH, kao i Savjet ministar BiH da u provođenju ovog Sporazuma i konkretnih ugovora koji proističu iz njega na realizaciji Projekta autoceste/brze ceste Sarajevo – Beograd – Sarajevo posebno vodi računa o putnoj infrastrukturi u dijelu prelaska državne granice, konkretno međudržavnog mosta na rijeci Savi kako bi država BiH planirala određena sredstva za izgradnju i buduće održavanje predmetne infrastrukture na svojoj teritoriji. Prilikom glasanja navedeni Zaključak nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usaglašavanje Kolegija Doma kao komisiji. Dobili ste Izvještaj komisije Kolegija Doma naroda. Članovi Kolegija Doma naroda kao komisija nisu postigli saglasnost o Prijedlogu zaključka Kluba delegata bošnjačkog naroda. U skladu sa članom 75. stav (4) Poslovnika Doma naroda glasamo o Prijedlogu zaključka Kluba delegata bošnjačkog naroda. Napominjem da se o ovoj tački dnevnog reda ne vodi rasprava. Molim da pokrenete proceduru glasanja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala. Riječ dajem podnosiocu incijative ako ima potrebe. Kolega Bećiroviću, izvolite.
Zahvaljujem. 55 Dakle, ako usvojimo danas ovu inicijativu, mi bi u roku od 10 dana trebali dobiti zvaničnu i cjelovitu informaciju Vijeća ministara o razmjerama migrantske krize i u Unsko- sanskom kantonu i u cijeloj BiH i to s prijedlogom konkretnih mjera. Ova incijativa, dakle, podrazumijeva da u rješavanje ovog pitanja uključimo i Parlamentarnu skupštinu BiH i Vijeće ministara BiH. Problemi sa kojima se suočava BiH po ovom pitanju su ogromni, svaki dan smo svjedoci toga. Mislim da je krajnje vrijeme da kao najviši zakonodavni organ u BiH uozbiljimo ovo pitanje. Ja sam ovu i delegatsku incijativu dostavio u parlamentarnu proceduru 16. oktobra 2019. godine. Dakle, trebalo je gotovo osam mjeseci da prođe da bismo o ovome danas raspravljali. Da je sretne sreće u roku od pet dana bi raspravljali o tom pitanju s obzirom na stanje i u Krajini i u cijeloj BiH. Mislim da kroz ovu raspravu moramo vrlo jasno reći kako i na koji način se čuva državna granica BiH, da li tu ima krijumčarenja, ko ilegalno ulazi na državnu teritoriju BiH, da li smo sve učinili da to onemogućimo? Moram reći da je pogođena cijela BiH i danas je jedan svojevrstan test i za nas delegate u Domu naroda, da li ćemo iskazati prema problemima ljudi i ove zemlje jednu pasivnost i hroničnu nezainteresiranost za jedan od ključnih problema u našoj zemlji, ili ćemo pokazati spremnost da na jedan ozbiljan, odgovoran, argumentiran način razgovaramo o tome. Stoga smatram da zaista smo svi danas na svojevrsnom ispitu. Mislim da nije u redu da nemamo elementarne solidarnosti u BiH kada je ovo pitanje na dnevnom redu. Nije ni pošteno ako, recimo, Bihać, Unsko-sanski kanton, Tuzla, Sarajevo i neki drugi dijelovi BiH podnose sami sav taj teret krize. Zašto to ne bismo ravnomjerno rasporedili na cijelu BiH? Ili ako nećemo da čujemo koji su razlozi da to nećemo, mislim da nemamo pravo biti pasivni i moram reći da očekujem podršku po ovom pitanju od sva tri kluba u Doma naroda. Oni koji eventualno odbiju da uopće raspravljamo o tome i da raspravljamo o mjerama Vijeća ministara, moraju snositi odgovornost za eskalaciju eventualno ovog pitanja u narednom periodu. Ja mislim da treba, dakle, na argumentiran način osvijetliti ovo pitanje, sagledati njegov zdravstveni aspekt, ljudski aspekt, humanitarni, sigurnosni i svaki drugi i donijeti odgovarajuće mjere kako da ublažimo, ako ništa drugo, ovu migrantsku krizu. Naravno, ima još puno stvari o kojima bi se moglo govoriti o tome, ali nadam se da ćemo usvojiti ovaj prijedlog i da ćemo na prvoj narednoj sjednici imati priliku i sa konkretnim mjerama Vijeća ministara da razgovaramo o ovoj temi.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Malo molim strpljenja. Za riječ se javio Zlatko Miletić. Kolega Miletiću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Obećao sam da ću se javiti kad ova tačka dnevnog reda bude na razmatranju. U svakom slučaju podržavam incijativu kolege i hoću ovdje da kažem nekoliko stvari koje se vrlo bitne. Evo, maloprije i novinari su me pitali i oni će očekivati od vas sviju odgovor u tom smislu šta će institucije BiH u narednom periodu uraditi, po meni, o jednom od najvećih sigurnosnih izazova s kojim se trenutno susreće BiH. Meni je zaista žao što je ministar Radončić, bar je tako rekao, iz formalno-pravnih razloga je razlog njegove ostavke bio, što nije mogao postići konsenzus u kontekstu rješavanja tog problema. Ja ovdje da bih bio do kraja precizan, a da me ni neko pogrešno shvatio, ja vas molim da ovdje razlikujemo dvije kategorije ljudi. Znači, prvo, ova izbjegla i raseljena lica koja dolaze iz ratom zahvaćenih područja, to je Sirija, Jemen, Libija i da ne nabrajam dalje, i po meni, s obzirom na sudbinu koju smo mi doživljeli svi, od '92. do '95., a mislim i na Srbe, Hrvate i Bošnjake, i da su nama mnoge zemlje pomagale, našim 56 građanima, da se snađu u toj situaciji, znači govorim za ove ljude koji dolaze iz ratom zahvaćenih područja, da mi moramo pokazati svoju humanost i empatiju i pružiti im svaku potrebnu pomoć. Međutim, kad su u pitanju ovu migranti koji dolaze iz ekonomskih razloga u BiH, ja ću nabojati samo neke zemlje poput Iraka, Irana, Pakistana, Afganistana, Bangladeša, zemalja Magreba, Alžir, Maroko, Tunis itd., da ne nabrajam, do Bogojavljenja, evo po informacijama koje je čini mi se jučer dao ravnatelj ili direktor Službe za strance, gospodin Ujić, trenutno imamo oko 6.000 tih osoba u BiH. Otprilike njih svega je 5% zatražio azil, što je poseban problem i o njemu neću govoriti, ja u svakom slučaju stojim na stanovištu, bez obzira i pored odgovora koje ćemo eventualno dobiti od Vijeća ministara, da taj problem moramo riješiti na taj način da te osobe deportujemo iz BiH. Zašto? Oko 4 miliona izbjeglica i raseljenih lica ima samo u Republici Turskoj, oko 100.000 ljudi u Grčkoj čeka kako da uđe na područje Balkana. Ne do Bog da nam se to desi, ne da će u pitanje doći opstanak ekonomski BiH, ja mislim da bi to pitanje bilo od presudnog značaja za čitavu EU, ja mislim da bi se i ona raspala. Ja vas molim zaista, sve vas, da zaista prihvatimo incijativu ovog kolege i da vidimo, iako dobijemo informacije, je li, od Vijeća ministara, nadležnog Ministarstva, da se zaista planski i studiozno pozabavimo ovim pitanjem i da pomognemo tim ljudima da riješe svoje probleme, a Boga mi i da riješimo problema građane pogotovo kad je u pitanju Unsko-sanski, Tuzlanski i Sarajevski kanton. Hvala lijepo.
/nije uključen mikrofon/
... predsjedatelju. Kad je u pitanju inicijativa i ono što je kazao kolega Bećirović, da budemo odgovorni, ja za sebe smatram, a i za svoje kolege iz Kluba, da smo jako odgovorni. Odgovorni smo bili i danas, odgovorni smo bili i jučer kroz Vijeće ministara kad smo usvojili akcione planove na 142. sjednici Vijeća ministara gdje je jasno definirano da ministar vanjskih poslova i ministar sigurnosti moraju obaviti razgovore sa svojim kolegama u Republici Hrvatskoj, Republici Srbiji i Crnoj Gori što tadašnje kolege to nisu ništa uradile. I ja mogu izreći zahvalnost gospodinu Radončiću koji je imenovan u prosincu prošle godine, da je on u kratkom periodu obavio ono što oni neki nisu htjeli nekoliko godina, i ova kriza migrantska nije kriza otkako je gospodin Bećirović podnio incijativu, to je kriza koja već dugi niz godina je zabilježena u BiH. Institucije BiH pokušavaju raditi svoj posao ali je meni zanimljiv i razlog zbog koga je ili zbog čega je gospodin Radončić dao ostavku i u tom smislu smatram da je jako bitno da Vijeće ministara da odgovore. Imali smo točku dnevnog reda gdje su ombudsmeni za ljudska prava podnijeli Specijalno izvješće za 2018. odnosno 2019,. godinu, '18. ali sa preporukama za 2019. i gdje se jasno vidi šta je potrebno uraditi, a potrebno je uraditi, povećati proračun Graničnoj policiji, povećati proračun određenim agencijama koje se bave azilantima. Oni koji pokušavaju da kroz određene, po mom mišljenju, benifite od strane ilegalnih migracija imaju za sebe i da to spočitaju nekome drugom, da ne želi biti solidaran, ja to odbijam. Smatram, a kroz Izvješće također ombudsmena za ljudska prava smo vidjeli dau centrima u kojima su smješteni ljudi koji su izrazili potrebu za azil i u 2018., odnosno 2017. nije broj prešao 100. Šta to znači? Da se mi ovdje susrećemo sa problemom ilegalnih migracija i da se taj problem rješava na istočnoj granici BiH na način da se poveća broj ljudi koji će biti zaposleni u Graničnoj policiji. Ova incijativa u roku od 10 dana, da Vijeće ministara u kome nema ministra sigurnosti, koji mora po dubini sa ostalim kantonalnim, bar kad je u Federaciji riječ, ministarstvima 57 unutarnjih poslova imati informaciju, pa između ostalog i Unsko-sanskom kantonu, po meni, je neobiljno i neodgovorno i u tom smislu ne želim podržati ovakvu incijativu jer ja ne mislim da rješava stvar. Ima Vijeće ministara, imaju odgovornost i u tom smislu ćemo tražiti odgovornost onih koji sjede u Vijeću ministara, a koje smo birali.
/nije uključen mikrofon/
Pa, evo, tema zaista aktuelna, ali je inicijativa po onoj francuskoj „lar pur lar“, umjetnost radi umjetnosti, odnosno incijativa radi incijative. Zašto? Pa zato što obavezati Savjet ministara u kome nema ministra bezbjednosti da u roku od 10 dana od usvajanja delegatske incijative u saradnji sa nadležnim organima napravi cjelovitu informaciju o razmjerama migrantske krize i to samo u Unsko-sanskom kantonu, a da, i BiH, nije ozbiljna stvar. Podsjećam vas da od 2016. godine prvu ozbiljnu informaciju na temu, ozbiljniju, ne dovoljno ozbiljnu, ali ozbiljniju, dobili smo 2018. godine i tada je, na Predstavničkom domu nije ta informacija usvojena, nego je traženo da se doradi, jer ono što je tamo napisano nije moglo biti implementirano. Od tada nikada Ministarstvo bezbjednosti u prošlom mandatu nije smatralo da treba uraditi potez na osnovu koga bi se mogao zauzeti stav i raditi na planu da se s ovim problemom izborimo, odnosno da se s njim suočimo na način kako su se suočavale mnoge zemlje do tada. Predsjedništvo je jednog momenta donijelo odluku da zadužuje Ministarstvo bezbjednosti da napravi cjelovit prijedlog mjera i šta se desilo? Ništa. Moja procjena je da najveću odgovornost za ovakvo stanje i nose Bošnjaci. Zašto? Zato što prva nada i vjera da će se na tom planu nešto uraditi, to je pokazao bivši ministar Radončić. On je zaista uložio izuzetnu snagu i energiju da pokuša da ovo pitanje počne sa rješavanjem, ali očito je, vidjeli smo, nije imao podršku Bošnjaka. Dakle, veću podršku kad su u pitanju ilegalni migranti, recimo iz Pakistana imao je pakistanski ambasador, nego što je to imao ministar bezbjednosti ove zemlje. Ako ministar ne može da sprovede nijednu od onih namjera koju je imao sprovesti da bi protjerao one koji dolaze sa ratnih područja, da učini da proglasi persone non grata sve osobe koje se suprotstavljaju vraćanju, odnosno pronalaženju o kojim ljudima se uopšte radi, ko su ljudi koji su došli ovdje u BiH, i nije imao podršku Bošnjaka. Šta sad, kakva incijativa može da odgovori na to i ko hoće to insistirati? Kolega, ovaj, Bećirović je opozicioni delegat i on ima, podrazumijeva se njegovo pravo, ali koliko su njegove i želje svi nas ostvarive, to zavisi od ključne bošnjačke političke partije koja nije stala iza ministra bezbjednosti. Ko će napraviti za 10 dana, ko će napraviti za šest mjeseci, a ne zna 10 dana? Dakle, stav Republike Srpske je poznat, ljudima koje zateknemo tamo pomoći ćemo, nahraniti ih, pružiti medicinsku zaštitu i vratiti ih jer smo od početka rekli, nema zaustavljanja, mi nismo zemlja koja može da bude utočište, neće to da bude Evropska unija, što bismo bili mi? Ako neko računa da će od toga postati glasači jednog dana u nekim okolnostima, onda to, to je nešto drugo. Dakle, nema šanse da se taj izvještaj uradi i mi nećemo podržati ovu incijativu. Hvala.
Hvala. Izvolite. 58
Ja bih volio kada bismo se mi vratili sadržaju ove incijative, dakle, onome što je predloženo i da o tome razgovaramo. Mislim da je krajnje neutemeljeno i besmisleno govoriti o tome da odgovornost za migrantsku krizu u BiH snose Bošnjaci ili bilo koji narod u BiH. Pa nije ovo Srednji vijek niti je ovo plemenska država. Ovdje imaju organi države BiH, u tim organima BiH participiraju različite političke stranke. Etiketirati i kolektivno optuživati bilo koji narod zaista da se klonemo toga u najmanju ruku. Druga stvar, ovo nije rasprava o ministru sigurnosti. Ovo je prijedlog da se na jedan ozbiljan način uključimo u ovu problematiku. Ja mislim da to očekuju svi građani, a od Vas konkretno, recimo, očekuju možda i povratnici u Bosanskom Petrovcu srpske nacionalnosti koji imaju niz problema i vi danas treba da im pošaljete poruku koju, nećemo da raspravljamo, nećemo nikog ništa da zadužimo, nećemo nikakve mjere? I ona šta, poslije ćete govoriti kako su ljudi ugroženi. Pa ne možemo tako rješavati probleme ljudi ni u jednom dijelu BiH. Ja mislim da nama zaista treba ozbiljna rasprava, ozbiljne mjere i odgovoran pristup. 4 miliona ljudi, migranata je u Turskoj, pitanje je dana kad mogu krenuti prema jugoistočnoj Evropi i Evropskoj uniji. Vrijeme je da se uozbiljmo. Kad je riječ o roku dostavljanja izvještaja, pa ja vjerujem da u tom i Ministarstvu sigurnosti s obzirom na problem koji traje već mjesecima i godinama ljudi u roku od 24 sata mogu dostaviti određene informacije, ali ako vam je to problem 10 dana, da je kratak rok, evo, predložite neki drugi, prihvatićemo tu sugestiju, ali da se napokon uključimo u rješavanje ovog pitanja. Mislim da je vrhunska neodgovornost ako bi se kojim slučajem danas dogodilo da delegati u Domu naroda ne žele čak ni informaciju, ni raspravu, ni mjere. Podsjećam, odgovornost je zakonodavnih organa, u ovom slučaju države BiH, koja je birala Vijeće ministara BiH. Pa zašto ne bismo tražili informaciju šta je dosada urađeno? Nema nijednog argumenta zašto o tome ne bi raspravljali. Tako, dakle, da zaključim, ovo je pitanje koje je apsolutno u interesu svih građana i naroda u BiH. Predložili smo ovaj prijedlog, neprejudicirajući ni mjere, ni sadržaj informacije. Evo, Vijeće ministara, evo, ima i parlamentarna većina, kakva takva, da dobijemo jednu informaciju, da stvari pokrenemo s mrtve tačke. Nije istina da i zakonodavni organ, u ovom slučaju Parlamentarna skupština BiH, nema svoj dio odgovornosti. Nemamo pravo ni mi prespavati ovakva iskušenja pred kojima se nalazi cijela zemlja.
Hvala gospodine Bećirović. Ispravka krivog navoda, gospođa Majkić. Kolegice Majkić, izvolite.
Kolega Bećiroviću, ovo se zove sabotiranje zainteresovanih za rješavanje ovog problema. Kad je ovako složen problem, onda se gleda prvo kako će se to riješiti. Vi ste to postavili kao osoba koja bi voljela da kaže nešto o tome, i volite da budete nosilac jedne od bezbroj incijativa, a ja kad posmatram ovaj problem, gledam kako ćemo ga riješiti. Dakle, nismo mogli da ga riješimo u momentu kad smo imali sve predispozicije da je lice koje je došlo na čelo Ministrastva pokušalo da učini sve da se to uradi. Ja zaista sam rijetko kada, a durgo sam u Parlamentu, i rijetko mi se kad pružila prilika da povjerujem da neko ima snagu, volju i želju da tako ozbiljno pitanje počne rješavati. Praznih incijativa i onih koji su htjeli o tome da 59 govore, a ne to i da se riješi, je bilo bezbroj. Nametnuti sad rješavanje na bazi ničega, dakle nemamo nikakav materijal osim, Savjet ministara treba pripremiti materijal, ko da pripremi materijal? To je jedna stvar, materijal se treba napraviti na bazi konsenzusa. Trebamo imati koncenzus kako ćemo rješavati pitanje ilegalnih migracija. Imamo li ga? Pa nemamo ga, od 2016. nismo ništa napravili ni sada 2020. i ko zna koliko ćemo. Mi smo zemlja koja čeka da nam sva ta nevolja, da nam dođe na leđa i na vrat. Nemamo snage da to uradimo. Ja neću formu, poslati nekome zahtjevati, de pošaljite za 10, 20 dana. Pa nema, ko će to uraditi, nema ko. Mi ne znamo ko će nam biti ministar bezbjednosti još, svi ostale koji rade oni čekaju, Ministarstvo bezbjednosti vrši koordinaciju između bezbjednosnih agencija BiH koje su u njegovom sastavu. Dakle, neko treba da dadne prvi impuls. Ko će dati impuls? Problem je strašan, ali kako iz njega izaći to nije ovakva incijativa. Hvala.
Hvala Vama kolegice Majkić. Kolega Izetbegović.
Dakle, Vi jedan čitav narod optužujete koji nosi 99% tereta ove krize da je kriv za krizu. Ja neću reći za srpski narod da je kriv koji iz Republike Srpske gura te ljude u Federaciju, odnosno tamo gdje žive Bošnjaci, ali ću reći da to rade vlasti u Republici Srpskoj. Konačno, rekli ste da je da je pakistanski ambasador nešto kriv u ovoj čitavoj situaciji, samo recite nam šta. Ja znam da je čovjek optužen, čak su nešto govorili da će ga proglasiti personom non grata, zašto, šta je uradio čovjek? Znate li Vi šta je uradio?
[[nije uključen mikrofon]] Znam.
Pa eto recite, da i ja znam. I šta to nisu pratili bošnjački, ovaj, ljudi iz bošnjačkog establišmenta i bošnjačka stranka? De nam recite pa da i ja znam, jer meni nije jasno o čemu se radi, da Vam pravo kažem.
Kolegice Majkić, samo pritisnite ..
... nije data saglasnost. Znači, nije postojala saglasnost, vjerovatno SDA kao najveće političke partije ...
[[nije uključen mikrofon]] 60
Tako je. Da je način rješavanja vraćanje tih ljudi u zemlje odakle su došli. To rade svi, zašto ne bismo radili mi? Nije prihvaćeno da se napravi dokumentacija, da se napravi dokumentacija i da se pripremi i da se pošalje i da se dobije informacija ko su ti ljudi, koliko njih ima terorističkih spavača koji spavaju u BiH i čekaju šansu? Mi ne znamo, mi smo sve prigrlili, ko dolazi sa ratišta i šta je sve radio prije toga, to neka niko ne zna. Ministar ni za to nije dobio saglasnost. Na kraju, ono što je vezano za Ministarstvo inostranih poslova, odnosno ministarku direktno, i ona i član Predsjedništva iz SDA su požurili da ugoste amabasadora Pakistana i ja sad sumnjam s pravom da su s njim i dogovorili da Parlament Pakistana donese odluku da neće da prime nikoga ko je otišao iz te zemlje i da ne dolazi u obzir povrat. I kad sve vi to čujete, pazite, to ne izgovaram ja, to je rekao ministar Radončić, bivši ministar. Rekao je – ne mogu raditi jer sve što sam pokušao, sve što mi je bila namjera, nisam dobio podršku. Što da radim ja to kad nemam podršku da riješim pitanje migranata? I onda mi dođe incijativa Denisa Bećirovića da on to, vidi se da nije uopšte, da ga ne zanima to. Onaj ko ga zanima, ponašao bi se drugačije. Zato kažem, bošnjačka partija, zna se ko može biti, nije to, ne znam koja partija druga, znači ona koja može da kaže – e neće tako. Pozove, zamisli, ne prime ministra bezbjednosti, član Predsjedništva i ministar inostranih poslova, a prime pakistanskog ambasadora, kaže – ništa ti ne brini, to ćemo mi riješiti. Jer vidite na šta to liči, dakle, to je sve prisutno ovdje, prisutno u javnosti, zašto niste dali podršku ministru koji je imao ambicije da se ovim problemom pozabavi? Onda ne bismo trebali mi ovakve incijative, to bi radilo Ministarstvo bezbjednosti i počelo je da radi na tome.
Hvala. Kolega Izetbegović, druga ispravka krivog navoda.
Dakle, Vi kažete vjerovatno SDA, onda Vi sumnjate da su se tu dogovorili i dali neka svjetla, i na bazi toga što Vi nešto pretpostavljate i što Vi nešto sumnjate, i na bazi toga što je član Predsjedništva primio ambasadora kojem je pripriječeno da će biti persona non grata pa se čovjek najavio da objašnjava da to nema veze, ovakve stvari izgovarate i ovakve kvalifikacije.
/nije uključen mikrofon/
Pazite, Vi ste to danas isponavljali i pojašnjavali i nikakvog konkretno niste, osim što Vi nešto sumnjate, što Vi nešto pretpostavljate, što je neko nekoga primio. Ja Vam kažem, 99% problema nose Bošnjaci, naročito gore u Krajini, jer su drugi svi izgurali taj problem. I onda ih još optužite da su oni krivi za to što se to dešava. Pa je li kriva Srbija što su svi ti ljudi krivi kroz nju i Hrvatska kroz koju će svi ti ljudi proći, je li, jesu li oni krivi? Samo što u BiH imamo jedan nehumani princip prema ljudima, neće u Hrvatskoj reći – idite vi tamo, znate gdje ima Bošnjaka i muslimana, neće to nigdje reći osim u BiH, to samo ovdje radite, takav je nacionalistički pristup, šovinistički i ovakve rasprave kakve Vi sad imate, diskvalifikacirajuće. 61
Hvala kolega Izetbegoviću. Idemo na rasprave. Kolega Jusufović.
Moja je namjera da podržim kolegu Bećirovića i da se priča o ovom neovisno od toga da li je realan rok koji je on dao, ja ću više govoriti o suštini, a ne o formi, jer smatram da je ovo forma. Tačno je da su desile okolnosti da nije moguće za ovo kratko vrijeme apsolutno, s obzirom na sve što se dešava, dati neku iscrpnu informaciju, odnosno početi se baviti tamo tim pitanjem, ali suštinski ko god da je u bilo kojoj formi ovo pitanje otvorio ono zaslužuje izuzetnu pažnju. Onda ćemo se dogovarati šta, kako i koji su najbolji putevi i najbolji mehanizmi da se evenutalno suprotstavimo nadolazećem problemu, odnosno posljedicama. Što se tiče, samo da ispravim svoj lapsus, nije nadolazećem problemu, samo se pojačava, a on je već prisutan otkad, i samo dobija jači intenzitet. Ovo pitanje da li ga mi stavljali pod tepih ili ne stavljali, koliko god mi od njega bježali, ono ne bježi od nas, počet će nas sve više daviti. Korona prilazi, i drugi talas ako bude, biće žrtava, ali će proći. Ovo pitanje ostaje, trajat će, dugo će trajati. Nisam siguran da i ovdje ni bilo ko ko se bavi mnogo dubljim i strateškim i bilo kakvim analizama, da zna sad procijeniti koje sve konsekvence i posljedice može ovo izazvati. Ja sam siguran da će izazvati i izaziva. Evo vidite, samo što se pomene ovo pitanje, već varnice. Korisnije bi bilo, ja lično mislim, ja neću uopšte ulaziti, imam, o svakom ovom pitanju ja imam svoje mišljenje, ali ja se neću time baviti. Više mi je bila namjera da ovo pitanje se uozbilji i da se krene nekim putevima, da se traži rješenje, a posljedice sad je, sad se slažem sa gospodinom Izetbegovićem, 99%, 100% teret činjenica je, snose bošnjački i snosiće posljedice i dalje. Ali posljedice, ovo je pitanje vitalog interesa i Bošnjaka i Srba i Hrvata, i BiH, ja bih rekao malo i šire. Ja mislim da Evropska unija, da podcjenjuje takođe, ili ovaj problem podcjenjuje, mora se uključiti debelo, debelo da podrži ili možda svjesno pravi problem BiH, da napravi, a već na određeni način jeste, da će napraviti neki lager u, prije svega evo geografski kad gledate, Unsko-sanski kanton. Nije to slučajno, zašto? Zato što je na pragu EU, normalno je, Hrvatska je u EU i računaju tamo kad dođu da će nekako najprije prelaziti tamo. Međutim, mi još nismo, trebali bi prije svega dobiti detaljnu informaciju iz Unsko-sanskog kantona, da mi vidimo stvarno koliko je ostalo stanovništva tamo. Ako ovako nastavi, ispraznit će se. Pa je udar sad na Tuzlanski kanton, pa je u Sarajevu jedno vrijeme, evo, da li je zahvaljujući koroni, nekoroni, bilo potisnuto prema ovim imigracionim centrima, imate na svakoj raskrsnici, vi vidite šta se ima. Prema tome, ali da budem do kraja jasan, ja sam pravnik i dugo godina bavim se evo i ovim, i svim, bavio se isključivo pravnim poslom i politkom, ali stvarno mi nešto nije jasno, kako za svakog moraju važiti nekakvi zakoni, pa za one foke tamo na sjeveru izmisle zakon. Mora postojati zakon i ne može niko u jednoj zemlji se ponašati kako hoće. Dolazim u zemlju, nikakvi zkaoni ne važe za mene. Može hodati, krstariti, raditi, mi ne znamo uopšte ko su ti ljudi. Zašto nismo pribjegli primjeni, ako eventualno nemamo dobra rješenja u zakonu, zašto ih ne mijenjamo? Drugo, imaju svugdje procedure, oni traži azil, u redu, proći ćeš kroz tu proceduru, čekati, ali nećeš mi hodati po državi kako ti hoćeš. To se pretvara u anarhiju i normalno da možemo na osnovu toga praviti različite kalkulacije, različita razmišljanja itd., itd. Drugo, šta god radili, neću se vraćati na ovo ali ono je težak lapsus, bez obzira što je možda napravljen proceduralno lapsus kad nek kaže – ja ću protjerati ove, imaju procedure, ali mislim da su najviši zvaničnici ove države napravili tešku grešku iz razloga što šta god bilo daje se ohrabrenje 62 ljudima, ovo je bilo dobro da jednostavno ne da im se pozitivan signal da ovamo dolaze. Desilo se obrnuto, ali evo ja neću, ja stvarno nemam namjeru ulaziti u to ko je kriv zašto, ko nije, nećemo se mi, bolje da se ne bavimo tim, nego šta, udruženim snagama, kako naći modus, a morat ćemo, vidjet ćete da ćemo morati uključiti sad, e zato ja mislim da je dobro što se otvorila priča, pa daj na ministra, daj organe, daj ministarsko vijeće, šta raditi, je sad zasad još nekako se to podnosi, ali vrijeme je lijepo. Evo, svaki dan podaci su da negdje samo na zvorničkoj strani, otprilike ... vrate ih 70, 80, 150, ma ne mogu, vrati ti njih jednom, oni će ponovo dolaziti. Znači, realno kad gledate Srbija je takođe blizu granice, oni normalno nastoje da prođu. Dakle, sva ona priča, ovaj, treba osposobiti policiju, treba vidjeti i tu šta se može uraditi, znači, sve moguće načine. Evo, to je, ja malo i oduljih, čak i uđoh u neku raspravu, diskusiju. Ulazit ćemo mnogo puta više u budućnosti, budite sigurni, u to sam, kamo sreće da nisam u pravu. Neću da otvaram ovu priču, jer ja imam u glavi nekakve, ovaj, čudan strah od ovog, vrlo čudan, ali evo, danas samo namjera mi je bila da podržim ovo da, kroz neku formu, ne da li će za 10 dana, ne može normalno, nego čisto problem da se ovaj otvori, kako da se uključe svi mogući organi. Toliko, hvala.
Kolega Špirić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege delegati i uvaženi gosti. Ono što nije dobro, ja mislim da migrantska kriza nadrasta sve unutrašnje snage u BiH, sve zajedno. Mnogo je podjela u ovoj zemlji i ne bi dobro bilo da nas migrantska kriza dodatno dijeli, jer ćemo svi trpiti posljedice migrantske krize. One su socijalne, bezbjedonosne, humanitarnog karaktera i ko god ovih dana ima priliku da obilazi BiH vidjet će da to nije problem samo jednog entiteta ili samo jednog kantona, nego da je to problem kompletne BiH. Ima ljudi iz bezbjedonosnog sektora koji upozoravaju da je veća temperatura sada u Tuzlanskom kantonu, nego u Unsko-sanskom kantonu. Pitanje je samo gdje će pasti prva žrtva i proizvesti ozbiljnije probleme. I zato bi ja danas da se ne optužujemo, ja želim da kažem da se o ovom razgovara i da svaka incijativa je vrijedna pažnje, nijedna nije, pretpostavljam i vjerujem da nije zlonamjerna i ova kriza je jednako opasna kao bježanje od nje, nesuočavanje sa krizom. Pretpostavljam i mi moramo pokazati neku unutrašnju snagu da bi obezbijedili međunarodne resurse da izađemo na kraj sa ovom krizom na najbolji mogući način. Ja često putujem i do Kantona 10. u Federaciji, ja mislim da nema prostora na 100-200 metara gdje nećete sresti grupu migranata, to su živi ljudi, ljudi sa takođe nekim svojim pravima koje moraju uživati u zemlji gdje su došli sa dokumentima, bez dokumenata. Problem je što mi nemamo sinhronizovanu aktivnost da pogledamo problemu u oči. Migrantska kriza koja razvija unutrašnje nepovjerenje u zemlji će biti snažan posticaj za seljenje iz BiH. Neće dobro doći ni Srbima, ni Hrvatima ni Bošnjacima, nikome. Znači, jeste to zajednički problem i ja mislim da mi nemamo, to nije problem koji se može riješiti jednom aktivnošću, nije to blitzkrieg pa sutra neće biti migrantske krize. Zato ja mislim i, evo, spreman sam da danas ne ostajemo satima, da se ne suprotstavljamo. Mislim da na ovome ne bi trebali biti suprotstavljeni, da predložim zaključak da Dom naroda pokreće incijativu za održavanje plenarne sjednice oba doma Parlamentarne skupštine BiH posvećene migrantskoj krizi i posljedicama iste, a materijal za tu sjednicu da pripremi Savjet ministara. Da ne budemo pretenciozni i kažemo za deset dana, petnaest ili mjesec, odgovor na migrantsku krizu mora biti dobro proučen, osmišljen i svi koji imaju nadležnosti da budu u tom izvještaju da vidimo na koji način se suprotstaviti ovom 63 problemu. Dugo će migrantska kriza trajati. Posljedice još niko ne može da sabere, već ih vidimo na prostoru BiH i zemlje u okruženju se, takođe, bore sa migrantskom krizom. I evo, umjesto ove incijative za koju neko misli da je kratak rok Vijeću ministara, da ne treba razgovarati, da treba da se podijelimo na migrantskoj krizi, ja mislim da treba održati plenarnu sjednicu, da treba pozvati i druge nivoe vlasti ukoliko žele da kažu s čim se suočavaju ljudi i da vidimo šta može biti zajedničko i koje su to mjere koje mogu biti stavljene na raspolaganje Savjetu ministara da se uspješno bori. Dakle, evo, zaključak jednostavan – Dom naroda pokreće incijativu za održavanje plenarne sjednice oba doma Parlamentarne skupštine posvećene migrantskoj krizi i posljedicama iste, a da materijal za tu sjednicu pripremi Savjet ministara i da nam on kaže u kojem vremenu može ponuditi validne materijale za raspravu. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo ispravke krivog navoda. Druga ispravka, gospodin Bećirović.
Ja želim ispraviti nekoliko netačnih stvari prije svega od ovoga o čemu je govorila gospođa Majkić. Prvo, danas niko nikome ništa ne nameće ovdje, niti, s obzirom na način glasanja može bilo ko bilo kome šta nametnuti, ali možemo određene teme ozbiljno otvoriti i dogovoriti se barem oko nekih stvari u ovoj državi. Drugo, nije tačno da nema ko predložiti ovakav materijal. Evo, sada Vam je i Vaš kolega Špirić rekao da postoje ti kapaciteti, a ja moram reći da sam potpuno fleksibilan, ne mora to biti u roku od 10 dana, nek to bude u bilo kojem adekvatnom roku naspram ove situacije. Mislim da ne treba, također, da ostane u stenogramu da mijenjate teze. Rekli ste – Denisa Bećirovića ne zanima ova tema. Ja osam mjeseci ovo predlažem, tražim informaciju, rasprave i mjere i sada mene to ne zanima, a Vas kao to zanima. Dajte da govorimo, dakle, o činjenicama. Slažem se da migrantska kriza treba biti nešto što će nas okupiti, između ostalog i to. Danas trebamo napraviti taj prvi korak. Pažljivo sam saslušao ovo o čemu je govorio kolega Špirić i mislim da to odgovara ovome što jeste dnevni red i što jeste moja incijativa. Moj prijedlog u suštini je bio da otvorimo tu raspravu na sjednici Doma naroda. Kolega Špirić je rekao da osim Doma naroda imamo zajedničku plenarnu sjednicu, odnosno da uključimo i Predstavnički dom, ja takav prijedlog mogu prihvatiti. Takođe, u pogledu roka, mislim da trebamo biti fleksibilni i danas doći do nekog zajedničkog zaključka koji bi odrazio suštinu ove rasprave i onoga što jeste ovaj prijedlog.
Hvala. Kolega Izetbegović, ispravak krivog navoda, treći.
Evo, po treći put. Ne mogu da dopustim jednostavno da jedna besmislica ostane ovdje izrečena, a da joj se ne odgovori. Dakle, za migrante koji su prošli preko Turske, preko Europske unije odnosno Grčke, preko Srbije, Makedonije itd., koji samo prolaze kroz BiH, pa 64 će proći kroz Hrvatsku i dalje u Evropsku uniju svaki od njih, nijedan neće ostati ovdje. Izrečeno da su bošnjački predstavnici krivi, da su ih oni pozvali da dođu ovamo, pa je li iko optužio predsjednika Grčke, predsjednika Srbije, predsjednika Hrvatske da je on kriv, ili bilo ko u tome sistemu zato što ti ljudi prolaze? Je li se iko ovako šovinistički odnosio prema ovim ljudima kako se odnose neki u BiH, da kažu – to je muslimanski problem, hajte vi kod Bošnjaka. U Srbiji to nije Vučić rekao, hajte kroz Sandžak, znate. I onda optužite jedan narod da je kriv i njegove predstavnike. To je jedna potpuna besmislica, ja ne mogu jednostavno ostaviti da ta stvar ostane tako da visi u zraku.
Kolegica Majkić, ispravka krivog navoda, treći put. Izvolite kolegice.
Od 2016. godine gospodine Izetbegoviću nikada ovo pitanje nije pokrenuto na ozbiljan način da bi se bar otvorio problem, ne da bi se riješio, nego bi se otvorio. I sada kada je izgledalo da prvi put u rukama imamo konkretne alate za njegovo rješenje, a to je javno iznosio gospodin Radončić on nije dobio saglasnost, znači, svog naroda. O čemu se radi tu? Zanimljivo je bilo da niko nije ni iz jednog, ni iz drugog Doma upitao SDA zašto vi to radite, zašto ne date podršku? Zašto taj čovjek mora da ode kad je pokazao konkretan primjer da može i hoće nešto da uradi? Zato kažem Bošnjaci, ne kažem slučajno, znači, argumentovano. I rekao je – ljudi moji ne mogu ništa, nemam podršku, moram da idem. I šta sam ja tu sad rekla? Krivica, je li krivica do najveće bošnjačke stranke? Ona mu nije dala saglasnost, ona je radije prihvatila da preko svojih ministara, odnosno svojih ključnih ljudi u Predsjedništvu da razgovara sa paksitanskim ambasadorom nego sa ministrom ove zemlje koji je zadužen da to riješava. U čemu sam ja, šta sam ja to rekla? Ja sam ponovila ono što, čovjek se žalio se na to. Hoću da radim, nije mi teško da radim 20 sati, ali nemojte mi, omogućite mi da radim. Ako se ne slažete sa ovim načinom, to znači da nemam vašu podršku. I sad ćemo mi kad je on otišao, kad još se ne može SDA dogovoriti ni ko će sjediti na tom mjestu, e dajte vi to na brzinu napravite neki materijal pa ćemo mi ovdje glodati da bismo ličnu afirmaciju pravili. Pa apsurd je stvarno. Žao mi je što je gospodin Izetbegović otišao da ne čuje.
Hvala kolegice Majkić. Kolega Asim Smajić, izvolite. Sarajlić, oprostite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kratko ću repliku, odnosno ispravku krivog navoda gospođi Majkić, da ne bi dalje polemisali, a da ne bi ostalo nedorečeno. Nećemo mi danas ništa ovdje gledati i cijenim incijativu gospodina Denisa Bećirovića koji je dio Kluba bošnjačkog naroda ovdje u ovome Domu, ali nije predstavnik SDA, niti smo mi o ovoj incijativi raspravljali na Klubu. To je, dakle, njegova lična incijativa, incijativa, evo, koju ćemo mi podržati. Podržat ćemo incijativu gospodina Špirića, ali nemojte molim vas, ovaj, ostavku uvaženog ministra gospodina Radončića i aktuelne probleme trpati pod nešto što to danas nije, da ne bi otvorili i druga pitanja, da ne bi odmakli se od teme i od vjerujem sigurno jedne časne incijative i dobre namjere da se da se pokušaju stvari realnije sagledati i da se pokušaju stvari u BiH rješavati. Tačno je ono što je gospodin Izetbegović kazao i mi to svi jako dobro znamo, imali smo mi podatke i od ministara 65 i od direktora agencija, takođe i kroz Komisiju za odbranu i sigurnost i vidimo mi koliko tih ljudi ostaje i koliko njih završava negdje u Evropi gdje pokazuju svoje lične dokumente, a našim agencijama ih ne pokazuju. I bore se, dakle, Ministarstvo unutrašnjih poslova i u kantonima, i u entitetima i na državnom nivou, ali jedan tako širok, globalan problem, dakle, nije, migrantska kriza nije problem Ministarstva sigurnosti BiH ili nekog Ministarstva unutrašnjih poslova na entitetskom nivou, to je problem kojim se bavi cijela Evropa i čitav svijet. Ne možete reći danas da je neko iz Pakistana teleportiran na rijeku Drinu danas, granicu između BiH i Srbije i naravno, o čemu je gospodin Munir govorio, da gledaju da se uhvate gore Bihaća i Unsko-sanskog kantona i idu preko tih brada, dakle, definitivno, gledali smo dokumentarce, i kroz Hrvatsku i kroz Sloveniju i njihova je namjera negdje zapadnije u Evropu, dakle, Austrija, Njemačka i ostale zemlje EU. Stoga mislim da trebamo spustiti tenzije i trebamo, dakle, podržati ovu incijativu u kojoj ja vidim časnu namjeru i dobru želju i volju da se pokušaju stvari riješiti, a naravno, o gospodinu Radončiću i njegovom radu u Ministarstvu je kazao šta misli i predsjednik SDA, a evo, i ja kao predsjednik Kluba Bošnjaka, dakle, nama je čast što smo davali podršku takvom čovjeku. I naravno, pojedinac ne može sve sam, ali svoditi to na problem jedne ambasade ili jedne zemlje, kažem, i svih ovih zemalja koje je kolega Miletić nabrojao, a jako dobro ih je nabrojao i detektovao, jer većina onih koje srećemo na sarajevskim semaforima su upravo iz ovih zemalja Magreba, iz jedne Kraljevine Maroka, iz Alžira, iz Tunisa itd., dakle, došli su, idu trbuhom za kruhom. Nekad su i odavde i u vrijeme one Jugoslavije, dakle, ljudi išli trbuhom za kruhom prema Zapadnoj Njemačkoj i sticali određena dobra i vraćali se u tadašnju Jugoslaviju i gradili sve porodice, gradili svoje domove. Dakle, pozivam da se vratimo na incijativu i da u nekom normalnijem ambijentu sagledamo sve aspekte onoga što se zove migrantska kriza u BiH. Hvala.
Hvala Vama. Vraćamo se na raspravu. Kolega Bosić.
Hvala predsjedavajući. Pa prije svega, ova incijativa se odnosi na to da bi mi trebali da pričamo o migrantskom problemu, ne na ovoj sjednici nego da napravimo uslove da politički razgovaramo o jednom od dva najveća problema koja imamo. Znači, korona je najveći problem, ne BiH, neg za svijet. Način na koji treba voditi raspravu o problemima građana ove države i ovog društva je nešto što bi mi trebali prije svega među sobom da raspravimo. Da li mi treba da vodimo rasprave takve vrste u Parlamentu ili ne? Za šta služi Parlament? Da li to treba da bude pitanje samo izvršne vlasti, a Parlament treba samo da glasa ...? Znači, ja sam ubijeđen da ovdje treba raščistiti prvo neke stvari kako ovaj sistem funkcioniše i hoće li Parlament ovdje biti Parlament ili će ovo biti i dalje sistem gdje se odluke donose negdje iza zatvorenih vrata gdje se u javnosti ne diskutuje na pravi način, osim populistički po medijima, ili po, ne znam, nekim emisijama, ili ćemo vratiti politički život i sukobljavanje političkih stavova u institucije, a ovdje je suština čitave priče oko institucija, ko treba ovo da radi, da li je to posao samo ministra bezbjednosti? Ako je to posao samo ministra bezbjednosti, ništa mi nismo uradili. Znači to, ta stvar je unaprijed osuđena na prospast, ako to sve zavisi samo od jednog čovjeka i od njegove ideje. Zato mislim da je dobra incijativa, kao što mislim da bi tu incijativu trebala da inicira vlast, odnosno Savjet ministara, ili bar predstavnici skupštnske većine u Parlamentu da se o tome 66 priča, kao što mislim da bi trebali da inicirate o tome da se priča, i o koroni i o načinu na koji su se organi za koji je ovaj Parlament zadužen ponašali i šta treba uraditi da se bolje postave u odnosu na ove probleme koje imamo sad. Drugo što bi želio, znači ne želim da uđem u raspravu, nadam se da ćemo raspravljati o ovom brzo, da vam skrenem pažnju na stvar koju često zaboravljamo. Radi se ipak o ljudima, radi se o ljudima kojima niko od nas ne bi bio u koži. Često se ovdje to zaboravlja i, evo, ja kolegama skrećem pažnju da biraju riječi o toj situaciji. Tačno je da sve nas prođu razne misli kad vidimo da su to neki mladi, recimo, vojno sposobni ljudi, svi odmah stvarno priču oko toga, ali bez obzira šta je to, mi moramo pričati o tome, moramo dobiti podatke i moramo napraviti zajednički plan i svi učestvovati u tome, kao korona, to je zajednički problem. To je zajednički problem i Hrvatske i BiH i Srbije i Crne Gore. Što se tiče BiH, i bez saradnje jedni sa drugim ne možemo ništa riješiti. Znači, podržavam mada neću glasati, gospodin Bećirović je htio da me izbaci zato što ne učestvujem u glasanju sa sjednice, mislim da bi trebalo podržati možda čak i incijativu gospodina Špirića koja otvara prostor da se u javnosti raspravi o tome, ali se bojim da postoji već na osnovu ove kratke rasprave, postoji jasan signal da bi ti nesretnici mogli da posluže za skupljanje političkih poena koji, to nije samo ovdje, to je svugdje u svijetu, od Amerike, Mađarske, Hrvatske, Srbije, svi na toj nesreći gledaju kako da uhvate koji politički ... Hvala.
Hvala Vama. Kolegica Majkić, ispravka krivog navoda, četvrti put.
... Vi ste u prošlom sazivu bili predsjedavajući Predstavničkog doma. Da je nešto od ovoga što ste rekli, da ste učinili da bude na dnevnom redu, da je Vaš ministar nešto od ovoga ispunio, da se pokrene na bilo kom nivou slična priča, onda bi ovo što ste sad rekli bilo za povjerovati kao vaša dobra namjera. Ovako, sad Vam je zgodnije da nekom drugom utrpate ko nije, ko je došao poslije svega toga, ko je došao na zapušteno stanje u Ministarstvu, zapušteno stanje u zemlji, ima li smo, koliko govorimo za Graničnu policiju koliko im treba ljudi, od kad to govorimo? Nikada se glas Vaš nije čuo. Što niste pokrenuli raspravu na Domu da se pokrene to pitanje kad ste imali mehanizam i polugu vlasti u rukama? Nemojte sad, ovo nije korektno.
Hvala. Kolega Bosić, ispravka krivog navoda.
Pa kad sam pričao da će neki pokušati da ovu nesreću zloupotrijebe za sitne političke poene, upravo ovo što je gospođa Majkić, na to sam mislio otprilike. Nadam se da neće otići u i u budućnosti rasprava u tom smislu. Hvala.
Gospodin Čović traži riječ. Izvolite. 67
Pa, evo, poštovane kolege tema je takva da se evidentno moramo svi pomalo uključiti, a ja ću to oslikati na jedan način da i današnja i sve druge incijative koje budu dolazile kao današnja da neće dati apsolutno nikakvog rezultata. Kriza o kojoj mi pričamo nije od jučer, kriza o kojoj mi pričamo ima svoje dimenzije koje smo mi s početka doživljavali kao, prije svega, humanitarne, pa su postale na neki način sigurnosne, pa su onda postale političke. U najvećem dijelu svijeta, ... u Evropi. Ako gledamo samo ovu godinu Evropska unija je primarni zadatak imala i čitavu aktivnost novog vodstva Evropske unije je bilo oko toga kako se iznijeti sa ovom krizom i onda je sustigla korona virus, pandemija, i onda smo preselili na to polje. Čim popusti malo pandemijski ambijent evidentno ćemo mi opet pričati o ovome. E sad, kad se naslušamo ovih ideja različitih i političkih poena, naravno, kod svake teme u Parlamentu, pošto imate i poziciju i opoziciji, to su teme za ubiranje moguće za nekoga i poena, ali vrlo iskreno, da se mi vratimo na početak priče o korona virusu i kako smo se prema njemu odnosili, i kad smo svi stali oko toga na neki način smo riješili problem i nije nam trebala nijedna incijativa. Pojavio se globalni problem. Kad je u pitanju ova kriza koja je takođe globalnog karaktera, mi imamo potpuno različite interese i pristupe ovom problemu. Problem migranata u BiH nije problem bošnjačkog naroda i ko god kaže da je to teret bošnjačkog naroda, to ne odgovara stvarnosti. Istina da područja gdje žive većinom Bošnjaci najviše ispaštaju zbog ovoga, to je točno. Istina je također da najveći broj ili skoro svi migranti koji ulaze u BiH su iz područja zemalja koje možemo povezati na neki način sa islamskom vjeroispovjesti, unosi opet također nekakve šepekulacije o kojima mi ne bi trebali danas raspravljati, nego tražiti rješenja. Kako riješiti probleme, pazite sada, prije dvije i po godine na Predsjedništvu imamo jednu raspravu, drugu raspravuk, treću raspravu, pozivamo predstavnike Vijeća ministara, sve institucije države koje se bave sigurnosno-obavještajnim i ostalim poslovima i zaključimo, pazite prije dvije i po godine, tad smo se još igrali sa par tisuća migrantske populacije u BiH. Moje pitanje je, od tada danas, koliko smo zakona promijenili, a tada je ključni zadatak bio na Vijeću ministara odmah izmijeniti zakonodavnu regulativu da niko ne može preći granicu, a da se ne zna ko je prešao, pod kojim uvjetima i kakav mu je status kad pređe granicu. Ja ću kazati, nijedan. Drugi zaključak je bio da osposobimo institucije države koje štite granice BiH da se brojnošću, tehnikom, osposobljenošću, uvežbanošću nose sa ovim problemom kako radi čitav svijet, primarno evropska zajednica, Evropska unija. Recite mi šta smo od toga uradili? Koliko imamo danas uposlenika više u Državnoj graničnoj službi, a tada nas je izvijestio ravnatelj Državne granične službe da mu nedostaje bar 2.000 uposlenika. Pazite, u dvije i po godine mogli smo ih primiti 5.000, osposobiti ih, a ne da špekuliramo sa kojekavim osobama, institucija koje nisu osobljene za ovo da improvizira u tom poslu, jer ovo uz sve drugo najmanje je danas humanitarni problem kad je u pitanju migrantski val i to moramo biti vrlo jasni oko toga. Sjetite se slika prije tri ili četri godine, kad su ti ljudi dolazili i u BiH, dočekivani su kao gosti, dobrodošli gosti, kojima se donosi hrana, pomogne da se smjeste itd. Isti ti ljudi koji su bili tada izvrsni domaćini danas govore da je to prešlo svaku mjeru. Na isti način se djelovalo u Njemačkoj, u Hrvatskoj, u Austriji itd. Sjećam se slika kad su taxije ljudi uzimali da bi prevozili te ljude od destinacije do destinacije, u Austriji recimo. Danas se Evropska unija zatvrila što se ovog tiče, Hrvatska čisti svoje šume, granice, čak neki optužuju da prelaze malo i na jednu i na drugu granicu, je li, kako bi se mogao vršiti nadzor da se ne bi stavila žica prema BiH, prema prvoj zemlji, prema nama upravo, jer u konačnici, budu li slijedili sva pravila ovih zemalja zapadnije od Hrvatske, jasno je, to je hermetičko zatvaranje granice. I da se mi ne bi špekulirali oko ovoga, je li ovo sad bošnjački, hrvatski ili srpski problem ili neki drugi, ako mi 68 želimo nešto u BiH uraditi, to nije pitanje ovih inicijativa. Ok, imat ćemo plenarnu raspravu itd., međutim kasnimo već jedno tri godine i ako mi nismo opredjeljeni da žurno, a to je naš posao ako neće niko drugi, izmijenimo zakone, jer danas tvrdim da 90% ljudi ... u BiH ne znamo ko je došao, sa kakvim nakanama, čak odakle je došao jer namamo osnovnih podataka o tim ljudima i recite mi o čemu mi pričamo uopće? Činjenica je da glavnina tih ljudi prolazi kroz BiH u pokušaju da odu negdje dalje. Neki su uspjeli, neki se po pet, deset puta vraćaju različitim izloženostima, i to možemo medijski špekulirati, pa se dokazuje je li netko primjenjuje silu nad njima. Moje pitanje je kako mi čuvamo granicu, hajmo sad gledati prema Srbiji i prema Crnoj Gori, kao dva susjeda odakle glavnina tih ljudi dolazi. I stoga ja predlažem ovdje da mi upravo me skupljamo, bilo ko, od mene pa nadalje bilo kakav poen, iako Bože moj, neko može neko može to pretočiti čak u neke poene, ja sam uvjeren da ih niko ne može na tome stvarno zaraditi kad su u pitanju bilo kakve izborne aktivnosti, a pogotovo ne sad ove lokalne, ali da mi trebamo na razini države, sustavno, odgovoriti na ova pitanja, a ne pojedinačno kroz različite institucije, pogotovo na nižim razinama vlasti u BiH koji formalno prema Ustavu čak i imaju određen nadležnosti kad je u pitanju policijski aparat, pravni aparat. Mi to danas moramo uraditi na ovj razini, a kasnimo tri godine. Da li želimo nisam siguran, prije bi rekao da ne želimo nego da želimo, to je moj iskreni stav ovdje, jer da smo to željeli, evo, nabrojao sam sve institucije ove države, prije dvije i po godine, nismo se pomakli nijedan korak. Upravo ja i kolega Izetbegović smo bili u tom Predsjedništvu i želja je bila stvarna, donijeli smo zaključak, pazite, da u roku od sedam dana u parlamentarnoj proceduri zajedno idemo sa zakonima koji će regulirati upravo dolazak tih ljudi u BiH. Do danas ja mislim da niko nije stavio ozbiljno jedno slovo na papir da bi se ta zakonska reglativa prilagodila ovom problemu. Ja osobno držim da je ovo problem za narednih 10 godina i da će se samo intenzivirati i pojačavati. Mi ovako organizirani sa svim sustavima vlasti, maloprije smo pričali o nacionalnoj i spolnoj strukturi u policijskim i ostalim agencijama, ali slično je to svugdje drugo, mi ćemo se baviti samo sa sobom i jednog dana ćemo prepoznati da oko nas imam stotinjak tisuća tih ljudi koji imaju svoje probleme, svoje izazove i svoja iskušenja, a da ne budemo naivni, među tim ljudima ima i onih koji imaju drugačije ambicije od tog traženja svoje egzistencije negdje na zapadu. Hvala vam. Ispravak krivog navoda, kolega Bećirović.
Cijenjeni kolega Čoviću, evidentno je i Vama i svim delegatima u Domu naroda da imamo problem i da Vijeće ministara i svi drugi nisu riješili ovaj problem. Da mi imamo rješenje ili da imamo rješenje i na vidiku, ovakva incijativa ne bi ni bila podnesena u parlmentarnoj proceduri, međutim jasno je u kakvoj smo situaciji. Nisam ohrabren sa Vašim porukama jer u suštini Vaša poruka je da ne terbamo o tome raspravaljati u Parlamentu, da nam ne treba informacija i da nam ne trebaju mjere. Vaša poruka je da ne treba aktivirati Parlamentarnu skupštinu BiH. Ja želim vrlo jasno reći, zakonodavni organ je birao izvršnu vlast. Ima i obavezu i pravo da traži određene informacije po određenim bitnim pitanjima. Suština čitave ove rasprave je u tome da pokušamo smoći snage danas da raspravu o oovm pitanju, kao i o drugim važnim pitanjima vratimo u Parlamentarnu skupštinu BiH koju su birali građani BiH i da o ključnim pitanjama za ovu zemlju ne odlučujemo na malim sastancima bilo kojih lidera, da ne odlučujemo po kafanama, motelima i hotelima, već ovdje gdje i jeste mjesto. I ovo je prilika da promijenimo taj kurs i da napravimo jednu ozbiljnu raspravu u kojoj će učestvovati i 69 Parlamentarna skupština BiH koja neže biti pasivna i nezaiteresirana za ono što su problemi građana na cijeloj teritoriji BiH.
Ispravka krivog navoda, predsjedavajući Čović. Izvolite.
Pa prije svega, Vi ste, što nije neuobičajno zaključili kako sam ja rekao nešto što stvarno nisam ni pomislio, a kamo li rekao ili uradio, ali dobro, Vi imate to pravo kao kolega ovdje i sa Vašom infulacijom ideja koje plasirate u Parlamentu, naravno da onda skrenete pozornost na sebe, pa ljudi baš i ne vjeruju svakoj Vašoj ideji i incijativi. Recimo, ja sam jedan od tih, ja upravo želim da institucije ove države isključivo riješe ovaj problem, a ne bilo kakve incijative koje služe za neku dnevnu političku svrhu. Bez obzira što ćete se Vi javiti deset puta za još neki komentar, jer evidentno, Vi ste u jednom uspijeli, da mi danas pričamo o temi koju ste vi nametnuli kao incijativu umjesto da su to uradile institucije ove države čiji je to posao bio, koji su trebali prepoznati ovaj problem i na granici i unutar države, a nema resora u Vijeću ministara koji ne bi smio biti isključen, odnosno koji bi mogao isključen iz ovog problema, koji već nije trebao pokrenuti incijative za nešto ovako, bez obzira je li u pitanju sigurnost, evo mi ministar sigurnosti je to pokrenuo. Jedan od razloga zašto je otišao je problem migrantske krize, jedan od razloga, i to ga je vrlo snažno naglasio, vrlo ga je jasno ilustitrao u javnosti u posljednje vrijeme. Međutim, na taj način mi ćemo samo ući u raspravu i moja želja nije bila da uopće vodimo raspravu sa Vama ili s bilo kim na ovu temu, nego da vrlo jasno naglasim da institucije ove dražve sukladno našem isključivo Ustavu, isključivo Ustavu, ne nekom improviziranom ustavu, nego Aneksu IV Dejtona, to nam je sustav, i zakonima koji definiraju oblast da uredimo ovo stanje i da možemo skrbiti o svakom pedlju moje domovine BiH. E, to je moja incijativa, a definirati da ja hoću nešto ili neću, nemojte. Ja ću to dovoljno jasno kazati za sebe i za svu javnost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, kolega Bećirović.
Pa kolega Čoviću, nije vjerujte nikakve inflacija ideja ako prije osam mjeseci predložite da obavimo ozbiljnu raspravu i dobijemo ozbiljne mjere vezane za ovaj problem. Ja mislim da mi imamo hiperinflaciju nerada i da bi trebali biti puno aktivniji, da mi imamo prijedloge onih koji treba da predlažu određene stvari, i zakonski i na drugi način u skladu sa Ustavom i zakonima naše zemlje, i vjerovatno ovakve incijative delegati ili u drugom Domu poslanici ne bi ni pokretali. Nažalost, situaicja nije takva, ovaj Vaš dio u kojem govorite koliko nam ljudi vjeruju ili ne vjeruju, to mislim da nije pametno da govorite ni Vi ni ja, to ćemo ostaviti građanima kad oni odlučuju o tome koliki i kakav stepen povjerenja imamo. Na zadnjoj provjeri prije dvije godine i Vi i ja bili smo kandidati za Predsjedništvo koliko ja znam, Vi ste dobili oko 150.000, a ja oko 200.000, toliko o tome koliko nam vjeruju ili ne vjeruju. 70
Hvala kolega Bećiroviću. Nećete mi uvući u dalje rasprave na ovu temu, već ste dovoljno dobili prostora za Vaše ideje. Ispravka krivog navoda, kolegica Bradara. Izvolite.
Nisam imala namjeru se javljati, budući da su kolege raspravljale o ovoj točki, ali kolega Bećiroviću baš ste me sad u zadnjem trenutku o tome, o povjerenju građana koje ste dobili ili nije dobili, o brojanju glasova koje ste imali ili niste, i o položaju i, evo, rezultatu Vaše stranke, govori broj izaslanika u Domu naroda, a i rezultat stranke kojom predsjedava gopsodin Čović govori o broju nas koji sjedimo s ove strane. Znači, jako je nekorektno, ja od početka vas slušam i cijeli dan, i kad god je Vaša neka incijativa, mi smo krivi, odgovorni, trebamo se stiditi, sramiti ako nešto ne podržimo. Ja mislim da mi imamo Vijeće ministara, pitanje je koliko ćemo mi njima pružiti šansu da oni dišu uopće ili nešto rade i mislim da, bila sam sudionikom raznih tematskih sjednica koje se pokušavaju napraviti, ad hoc, onako reda radi, pa da se o tome nešto malo priča. Ja mislim da je ovo ozbiljan problem kojeg trebamo rješavati i da sukladno tome institucije nama trebaju pripremiti infomaciju, ne znam, mjere i zakone, a Vi sad govorite o tome kako, evo, Vi imate incijativu koja traje osam mjeseci, a Vama dojučerašnji član Predsjedništva BiH kaže da su imali naputke koje su uputili Vijeću ministara da to izrealiziraju i da oni to nisu uradili, imali smo malorpije Izvješće o radu Vijeća ministara u kojem vidimo da je Vijeće ministara predložilo osam zakona u parlamentarnu proceduru za jednu godinu, a vjerovatno bi u tom Vašem setu mjera bilo puno toga više, onda bi mi dugo dugo mogli raspravaljti. Znači, ja nemam ni grižu savjesti niti problem s tim kako ću glasovati o Vašim incijativama i molim Vas da nam ne tumačite, ne preprečavate naše misli, riječi i ideje koje ovdje iznesemo. Hvala.
Hvala. Kolega Nović.
Poštovanje gospodine predsjedavajući. Ne znam da li neko od vas, a pretpostavljam da neki koji vole narodnu muziku su čuli za pjesmu – eh da je sreće i da ima Boga. Tako i danas, da je sreće ovdje bi sjedili Savjet ministara ili cio ili bar dio na koga se ova problematika odnosi i nikakva incijativa ne bi ni značila ništa nego bi to neko uzeo, pa bi to pribilježio i uradio ono što treba uraditi. Nemamo institucija, ovo je peta, šesta ili ne znam već koja godina gdje ja bar ne znam još uvijek da je u ovoj zemlji donesena strategija o pitanjima migracije. Neka mi neko kaže da li je i proglašeno u Bosni i Hercegovini, da li su migranti humanitarni, bezbjednosni ili neki treći problem. Mi se svi, da ne kažem ružan izraz, varakamo i svak sa svog nekog aspetka, što je i razumljivo, je li, izvodimo priču o ovoj teškoj problematici. Danas raspravljamo ovdje baš kao da smo zadnji par mjeseci otvorili i dogodilo se nama u BiH ovo čudo, kao da mi ništa nismo znali o migracijama, o migrantima, o ulascima, o problemima. Evo, od prije par mjeseci da li je to posljedica što je uvaženi ministar bio, bezbjednosti, gospodin Radončić pa je nešto glasnije, nešto jasnije, nešto drugačije nastupio i javno, ali više u institucijama i ja mu sa tog aspekta 71 skidam kapu, što je znao odnose odlično, odlično odnose je on znao u Savjetu ministara, i ovom i onom prethodnom, i nek se niko ne skulpira u tome i zato je teret ovaj prebacilo na Predsjedništvo. Zato je on otišao u Predsjedništvo BiH znajući gdje želi ključ problema ili misleći, bolje reći, evo, da ne zaključujem ništa, tražeći o dnjijh podršku za rješavanje ovog izuzetno krupnog problema. Ja mislim da BiH iz nekoliko razloga, ovo pitanje da je muči, prije svega, rekao sam, nedostatak strategije. To istovremeno podrazumijeva i nedostatak zakonskih propisa, propisa koji bi upravo, što je kolega Munib govorio, onemogućio ono što danas BiH jedina u svijetu nije uradila, onemogućila, ne slobodno kretanje, već hodanje i šetanje svih koji u ovu BiH ulaze iz ovih ili onih razloga. Drugo, odsustvo državne spoljne politike godinama, potpuno odsustvo, šta god ko mislio o ovom problemu, ovdje mi možemo govoriti šta hoćemo, ali nedostatak državne politike već nekoliko godina nas je dovelo u ovu situaciju. Danas bi se mi mogli ovdje svi optuživati postepeno, ovi koji su bili do jučer, ovi koji su danas, ovi koju su nekada isto bili, koji će sutra biti, ali je zna mene teška činjenica koju je iznio predsjedavajući, da su prije nekoliko godina prepoznali, vidjeli taj problem u cijelom teretu koji nas opterećuje, tražili od nadležne institucije, žao mi je samo što niste istrajali na tom, što niste bili mnogo uporniji, pa čak i tražili da se smijene, je li to pojedinac, je li to cijeli Savjet itd., sad da ne ulazim u sve to ili ste i vi vidjeli da ste i vi bili nemoćni pred takvom jednom teškom činjenicom. Ovdje institucije sistema ne funkcionišu i to moramo da kažemo, i ono malo što funkcioniše, funkcionišu institucij pojedinaca, a mi ovdje u ovom Parlamentu, kako god mi danas zaključili, ja vas uvjeravam da nećemo ovo riješiti pitanje. Žao mi je, evo, danas smo otvorili raspravu i možda i kad bismo bili za deset dana, mjesec dana, i dobili materijale što traži gospodin Bećirović, s pravom, ja mislim da mi nikakvu drugačiju raspravu ne bismo vodili. Ako nam neko ne ponudi konkretna rješenja, bez konkretnih rješenja nema rješenja u ovoj zemlji, a to su institucionalna rješenja. I da zaključim, čini mi se da bi kolega Bećirović mogao od svog zahtjeva odustati jer je subsumiran u Prijedlogu zaključka gospodina Špirića, zbog toga što bi se na dva doma raspravljala ista problematika i ništa ne bi gubilo na svom značaju. Ako se mi u budućnosti ne budemo okretali institucijama i u ovoj zemlji ne pravili institucije, ja mislim da mi možemo doživljeti mnogo, mnogo težu situaciju. Ja neću da špekulišem o migrantima i njihovoj tragediji i njihovoj nesreći, i nisu tu samo migranti, u ovoj zemlji je mnogo teških pitanja o kojima mi ne želimo da čujemo, ne želimo da sjedamo, institucionalno raspravljamo bez naboja, bez tereta nacionalnog, bez tereta nacionalističkog bolje reći, sa željom da rješavamo neka pitanja, bez obzira koliko se ne slagali, možemo o svakom pitanju naći rješene, sjedimo danima, danima, mjesecima, pa raspravljamo, rješavamo dio po dio pitanja. Ključ je odsustvo političke volje.
Hvala kolega Nović. Više prijavljenih za raspravu nema. Zaključujemo raspravu. Imali smo, evo, sadržajne rasprave korištene za ovu i slične neke druge teme, a u konačnici imamo jedan zaključak, jednu incijativu kolege Špirića, ja ću je pročitati kao zaključak, poslovnički moramo prvo nju raspraviti – Dom narod pokreće incijativu za održavanje plenarne sjednice oba doma Parlamentarne skupštine BiH posvećene migranskoj krizi i posljedicama iste. Materijal za tu sjednicu treba da pripremi Savjet ministara BiH, kako ovdje piše. Mislim da sam pročitao Vaše u osnovi što je trebalo i ja pokrećem proces glasovanja vezano za ovaj zaključak. 72
/nije uključen mikrofon/
Kolega Bećiroviću, evo, dopustit ćete mi da sukladno Poslovniku idemo prvo sa onim korekcijama koje idu uz Vašu točku dnevnog reda, jer to nalaže točno Poslovnik, uzmite ga i čitajte, Vi ste tu dosta vješti. Pokrenite proceduru glasovanja vezano za zaključak kolege Špirića. Hvala lijepo. Nazočno 13 – 13 za. Federacija BiH – 9, svi za. Republika Srpska – 4, svi za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili ovaj Zaključak. A sada ...
/nije uključen mikrofon/
Oprostite?
/nije uključen mikrofon/
Prijavite se samo za raspravu, pa ćemo... Vi ste se javili za repliku. Izvolite.
Dakle, meni uopće nije bitna forma, bitna mi je suština. Ono što sam danas predložio i želio postići, to je realizirano, ne u cijelosti ali u najvećem dijelu. Stoga, nema potrebe da se izjašnjavamo o ovoj incijativi, ona je već na neki način usvojena kroz ovo.
Hvala kolegi Bećiroviću. Opet, sukladno Poslovniku tačka ili točka o kojoj raspravljamo, kojoj smo posvetili ovoliko vremena, je točka dnevnog reda, glasali smo o Zaključku kako to predviđa Poslovnik, prije Vaše točke dnevnog reda, a sad pokrećemo proceduru glasovanja za Vašu točku dnevnog reda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – 5 za, 8 protiv. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv. Republika Srpska – 4 protiv. Ne posotji opća većina. Konstatiram da prijedlog kolege Bećirovića nije prošao. Hvala vam lijepo. Idemo na točku 46. današnjeg dnevnog reda, 73 Ad. 46. Izaslanička inicijativa Denisa Bećirovića za uvrštavanje, u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u dnevni red Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, točke pod nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o zabrinjavajućem iseljavanju stanovništva Bosne i Hercegovine, s posebnim osvrtom na odlazak radno sposobnog stanovništva, broj: 02-50-6-576/19 od 14.03.2019. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlametnarne skupštine. Povjerenstvo je podržalo izaslaničku incijativu. Riječ dajem kolegi Prodanoviću ako ima potrebe. Ima li potrebe?
[[nije uključen mikrofon]] Nema.
Hvala Vam lijepo. Riječ dajem podnositelju inciajtive. Izvolite kolega Bećiroviću.
Ja bih sada trebao zamoliti kolegu Špirića da pripremi još jedan zaključak, dobro je krenulo, bitno je da suština prolazi, evo, kao i na prethodnoj tački dnevnog reda. Povodom te incijative usvojen je Zaključak koji odražava suštinu te incijative, tako da zahvaljujem na takvoj vrsti glasanja. Kada je riječ o ovoj temi, mislim da je to trebala biti prva tačka dnevnog reda današnje sjednice i da ona zaslužuje najveću moguću pažnju. Mislim da teško da postoji važnije pitanje od pitanja iseljavanja stanovništva iz BiH, pogotovo radno sposobnog stanovništva. Svaki put za rješavanje nekog problema počinje prvim korakom. Mi danas imamo priliku da napravimo taj prvi korak. Želim podsjetiti da sam ovu incijativu podnio čak 14. marta 2019. godine, ali eto, sticajem okolnosti danas se dogodilo da ide prvo migrantska kriza, a onda ova tačka dnevnog reda koja se odnosi na iseljavanje stanovništva iz BiH. Itekako su organski povezane ove dvije teme, ovdje na sjednici Doma naroda želim vrlo jasno reći da ako neke stvari radiklano ne promijenimo u BiH, prijeti nam demografski slom, koji neće pogoditi nikoga pojedinačno, već sve zajedno nas u BiH. Malo je zamalja koje na ovakav broj stanovnika kao što je BiH između dva popisa stanovništva su ostale bez gotovo 1.400.000 ljudi. Samo u 2019. godini i ovoj 2020. kada pogledate broj upisanih u osnovne škole, dakle, u zadnje dvije godine kada to analiziramo imamo podatak da je 5.179 učenika manje upisano u osnovne škole, samo za jednu godinu. Kada bih sada navodio trend kako je to bilo u prethodnim godinama, podaci su još gori. U srednje škole je upisano 4.831 učenik manje, i to gotovo ravnomjerno po cijeloj BiH. 7.662 studenta su manje upisana samo u jednoj godini kada kompariramo. Ukupan broj učenika i studenata je 466.000, a došli smo u situaciju da je, recimo, broj penzionera 691.000. Zar ti i brojni drugi podaci ne traže od nas da najozbiljnije ovo pitanje postavimo i da se ozbiljno ophodimo prema tome? 40% i onih koji su zaposleni je starije od 50 godina. Kada imate takve podatke i brojne druge, svako odgovoran mora postaviti pitanje u kojem pravcu ide BiH? Svi zajedno u njoj? Da li je moguće da se ponašamo po principu nek je dobro samo nama, a šta nas 74 briga za buduće naraštaje i generacije? Najnovija istraživanja više agencija pokazuju i to je ono zbog čega bi mi ovo prije svega trebali uvrstiti u dnevni red, pokazuju da ljudi više ne idu iz ekonomskih razloga, većina tih ljudi kažu – nećemo više da trpimo političku neizvjesnost, nećemo da trpimo nesigurnost, različite vrste prijetnji i različite vrste političkih blokada itd., idemo tamo gdje je sigurnije. Mislim da je bavljenje politikom u BiH potpuno obesmišljeno ako nismo u stanju da ovo pitanje otvorimo najozbljnije i da zaustavimo taj negativan trend. Nećemo ga zaustaviti odmah, ali sasvim sigurno možemo za početak pokazati dobru volju da hoćemo da se bavimo tim pitanjem i da imamo snage, znanja i volje da počnemo predlagati i političke mjere, i ekonomske i demografske, i druge, kako bi bar taj proces ublažili. Mi smo i u ovoj tački kao i u narednoj tački, odnosno prethodnoj, mogli i predložiti neka rješenja, ali onda bi bilo šta predlažete pojedinačno, zašto iz opozicije itd. Ovo je kompromisan prijedlog da zajedno po pokrenemo, da Vijeće ministara otvori tu raspravu, da se svi zajedno suočimo sa istinitim činjenicama. Ja mislim da nam je to obaveza, evo, mi smo ovdje u Domu naroda, ovo je apsolutno vitalni interes i bošnjačkog i sprskog i hrvatskog naroda i svi h drugih građana u BiH. Moj prijedlog je, dakle, da pokažemo volju da raspravljamo o ovim pitanjima. Ja sam ubijeđen, kada bi mi u Parlamentarnoj skupštini na svim drugim nivoima više razgovarali o onome što su istinska životna pitanja, poput migrantske krize, popust iseljavanja stanovništva, da bi i ovih političkih sukoba bilo manje. Prečesto smo svjedoci da se na političkoj sceni bavimo apsolutno efemernim političkim pitanjima, a da nam ovako najkrupnije moguće pitanje ostaje potpuno netaknuto, da mi upošte o tome ne razgovaramo, jer mi ako pogledamo kakva je statistika, kakvi su trendovi, pa nemoguće je da iz te rasprave ne izvučemo nešto konstruktivno, nešto što bi bilo od koristi za svakog čovjeka u ovoj zemlji. Tako da otvaranje ove teme i vraćanje te teme iz Parlamenta prema Vijeću ministara da nam pripreme adekvatan materijal je na neki način pokušaj da i političku scenu u ovoj zemlji vratimo na pravi kolosjek, na kolosjek rješavanja najvažnijih, najvitalnijih, najuregentnijih pitanja za ovu zemlju.
Hvala. Za raspravu se nije prijavio niko, ne vidim ni interesa za prijavljivanje za raspravu. Zaključujemo raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja o ovoj incijativi. Hvala. Nazočno 13 – za 5, protiv 8. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv. Republika Srpska – 4 protiv. Ne postoji opća većina. Konstatiram, izaslanička incijativa kolege Bećirovića nije usvojena. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku 47., Ad. 47. Izaslanička Inicijativa Zlatka Miletića, koja glasi: „U vezi s aktom Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02/1- 50-8-22-3/20 od 22.01.2020., i preporuke članova Ustavnopravnog povjerenstva, a nakon obavljanja rasprave o izaslaničkoj inicijativi, veza broj: 02/a-50-6-2025/19, ponovno podnosim, u skladu s člankom 9. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, inicijativu Vijeću ministara BiH – Ministarstvu pravde BiH (radnoj skupini za izmjenu i dopunu Zakona o VSTV-u) da u roku od 120 dana od dana usvajanja ove inicijative u Domu naroda izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom Vijeću Bosne i Hercegovine. Još jednom napominjem da ovu inicijativu podnosim u ime Foruma 75 građana Tuzle, Pravosudne mreže Bosne i Hercegovine i Helsinškog odbora za ljudska prava u Republici Srpskoj koji su izradili Prijedlog preporuka za izmjene i dopune Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine, koji je u srpnju 2017. dostavljen nadležnim institucijama BiH, a o kojem se one nisu očitovale. Prijedlog dostavljam u privitku ove inicijative“, broj: 02a-50-6-2025/19 od 28.01.2020. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo nije podržalo izaslaničku incijativu. Riječ dajem kolegi Čolaku ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju incijative. Kolega Miletiću, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Uzvažavajući činjenicu da već radimo čitav dan, da ste umorni, ja ću zaista pokušati da iznesem ustvari sadržaj ove incijative i da budem što kraći, ali kad bih pročitao, evo, ja vam se zahvaljujem na trudu, kad bih pročitao sve ovo potrošio bih, je li, dvije minute da pročitam sam naslov. Šta želim da kažem, imajući u vidu da ste vi već pomenuli ove tri udruge koje su ustvari mene iskoristile za servis, a da bi, je li, ja ustvari došao do tog momenta da podnesem vama incijativu moram prvo da izrazim svoje žaljenje da je Ustavnopravno povjerenstvo ili komisija, kako god hoćete, da su ovu incijativu odbili prvenstveno sa aspekta dvije činjenice,a ja ću biti slobodan da vas napomenem da evo prije neliko dana između ostalog i PIK je razmatrao ovo pitanje, i između ostalog, da je zaključeno da se u ovom pravcu, znači kad je u pitanju rad VSTV-a nešto mora promijeniti. Podsjećam vas također, na činjenicu da je, da smo od strane, je li, kad je u pitanju pristupni put BiH, onih famoznih 14 tačaka koje trebamo ispuniti jedna od tih tačaka upravo bila posvećena ovom pitanju, znači da bi došli u situaciju da pristupimo EU mi u svakom slučaju moramo reformisati VSTV, ne na način kako je ovdje napisano, ja ne tvrdim da je on, pod navodne znake – Bogom dat, i da se to mora prihvatiti, ali šta je moja intencija bila i ne mogu da vjerujem da je Ustavnopravna komisija to odbila, znači jedinu stvar koju sam ja od Komisije tražio je sledeća – da ovu incijativu uzme Ministarstvo pravde BiH i u radnoj grupi, a čuli smo od gospodina Tegletije da ta radna grupa postoji, da uzme i da na ozbiljan način da ovaj materijal razmotri. Ja vjerujem da u ovom materijalu ima jako dobrih stvari, pa po potrebi neke stvari da uzme, a po potrebi neke stvari i da odbaci. Ja vas molim, iako ja vjerujem da će glasanjem ova incijativa biti odbačena, da imate u vidu aktuelnost ovoga trenutka i da zaista i ako odbacimo sad ovu incijativu i njen sadržaj, vi da znate i mi ćemo očekivati u narednom periodu, to pitanje će neko svakako u ovoj zemlji morati riješiti, samo je pitanje dana kad ćemo dići svoju političku šapu sa VSTV-a. Hvala. 76
Hvala Vama. Otvaram raspravu. Prva se za riječ prijavila kolegica Majkić. Izvolite.
Tema o kojoj takođe često pričamo, ali malo činimo da ona bude okončana. Ja sam nedavno na ovoj temi govorila pokušavajući da objasnim kako ustvari nećemo da to pitanje riješimo. Ministarstvo pravde Republike Srpske je svojevremeno uputilo pismo ministru pravde Federacije i ministru pravde u Savjetu ministara i tražio sastanak njih trojice da bi se usaglasili principi na kojim bi trebalo da se pristupi izradi zakonskog rješenja. Znači, ili izradi sasvim novog zakona, ili izmjenama i dopunama postojećeg, vjerovatno novog rješenja. Ja u svojim dokumentima poslaničkim sam nekoliko rješenja čuvala koji su dolazili od kojih nikada nijedno nije imalo podršku. Ministar Kasipović mi je rekao da, dakle, ako se govorimo o principima na kojima taj zakon treba da počiva lako ćemo se dogovoriti za zakone, nekoliko puta je urgirao. Ne, nemoj da mi sad pravimo, ovaj, da radimo to na bazi principa, hajde da mi formiramo radnu grupu, pa ćemo onda rješavati to u radnoj grupi. To podsjeća na ono kad nećeš stvari da riješis onda napraviš radnu grupu i ona, normalno, nikad ne završi posao. Sastanak, posljednji sastanak je bio 19.02. radne grupe koja treba da radi na izmjeni zakona i atmosfera koja vlada djeluje poprilično obeshrabrujuće. Dakle, nema šanse da se brzo dođe do toga. Možemo mi pisati šta god hoćemo, ali ja vam govorim kakvo je stanje unutar radne grupe koja treba da ponudi rješenjeovog Zakona. Sljedeći sastanak je zakazan za 25.06., nemam nijednog razloga da ne vjerujem da će se završiti kao i ovaj prethodni. Dakle, da je održan i da je usaglašen ovaj prvi i da su se tri ministra našla i dogovorila ključne stvari, šta mi hoćemo, hoćemo li ostaviti da funkconiše VSTV, hoćemo li ga razdovojiti na visoki savjet sudstva i tužilaštva, šta mi to hoćemo? Ovako ko god šta predloži ne može obezbijediti konsenzus. Bez te, bez tog prvog slučaja, znači sastanka tog prvog kojim bi se precizno definisali principi na kojima ovaj Zakon treba da počiva, nema rješenja za donošenje ovog Zakona. Dakle, mi ne možemo prihvatiti ovakvu incijativu jer to nije želja da se to riješi. Ja predlažem, možda, zaključak da se traži da ministri pravde zauzmu stav kad su u pitanju principi i da nakon toga se pristupi, onda će lako biti zakon uraditi. Eto, hvala.
Hvala Vama. Naredni za raspravu se prijavio kolega Čolak. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, poštovane kolegice i kolege. Evo, kratko ću se referirati na ovu incijativu, malo sam govorio o tome i na samoj Ustavnopravnoj komisiji, Ustavnopravnom povjerenstvu. Nije sporno da je Zakon o VSTV-u jedan od zaista izninmno važnih zakona, kao što nije sporno ni da je samo VSTV kao tijelo, kao glavni regulator našeg čitavog pravosuđa, ne samo na razini BiH, nego u BiH, iznimno važno tijelo koje je zaduženo za uspostavu profesionalnog, neovisnog, nepristranog pravosuđa, jednakog pristupa pravdi, jednakosti građana pred zakonom itd., itd. Bilo je raznih incijativa, ali evo, da se samo skoncentriram na ovu. Dakle, incijativa sama kao incijativa nije opće sporna, 77 međutim, njen sadržaj, dakle, nedvojbeno ovo implicira da mi prihvaćanjem ove incijative, prihvaćamo i sadržaj, a sadržaj je predložen od strane tri neovisne, odnosno tri nevladine organizacije i ja i ovom prilikom ću reći kao što sam rekao na Ustavnopravnom povjerenstvu, da ovdje ima jako dobrih rješenja, međutim postoje neka rješenja koja potpuno korespondiraju sa rješenjima koja već imamo u Zakonu o VSTV-u. Ja mislim da na taj način opet nećemo riješiti problem koji imamo. Referirat ću se samo na dvije stvari, zaista po ovom rješenju, kao pi po sadašnjem rješenju nije uopće moguće da netko iz malog, suda koji je manji, dakle, bio to Općinski sud u Federaciji ili Osnovni u Republici Srpskoj, ili Okružni, manji sud u Republici Srpskoj ili obrnuto, je li, ovamo županijski, kantonalni, Federacija, jednako se tako odnosii i na Tužiteljstvo, uopće dođe da može biti izabran, dakle, samo teoretski može, ali praktično ne može, jer znamo da su veći sudovi, veći centri takvi koji imaju po pet i deset puta više mogućnosti da izaberu članove VSTV-a. Da ja ne govorim o nacionalnoj zastupljenosti, danas je bilo kroz neke druge točke dnevnog reda o tome također riječi, čak kad bismo potpuno ignorirali činjenicu da su se pojedinici, je li, prije 10, 15 godina izjašnjavali na jedan način, danas se izjašnajvaju na drugi način, ovaj, tako da naprosto te stvari će se morati definirati vrlo precizno jer ovo je krovno tijelo na razini BiH, vrlo važno. I još jedanput, nisam siguran da sam rekao na početku, ovu incijativu, ovakvu, već ima Ministastvo pravde, dakle, ona je već dostavljena, i radna skupina koja, evo, radi, nažalost još uvijek neuspješno jer nisu uspjeli usuglasiti stavove o kojima je bilo riječi, i gospođa Majkić je o tome govorila, iz tih razloga nisam mogao, naravno, prihvatiti ovu incijativu i, evo, naravno niti danas mogu dići ruku za ovo. Hvala.
Hvala Vama. Kako nema više prijavljnih za raspravu, a ne vidim ni interesa, ja zaključujem raspravu. E sad, možemo, Vi ste kazali gospođo Majkić da imate zaključak. Obzirom da ga niste definirali je li to bila samo ideja? A ja bih Vam, evo, samo dodao malo, ako mogu, samo da zajednički do prokomentiramo, na zadnje tri sjednice Vijeća ministara skida se sa dnevnog reda, ministrica vanjskih poslova to skida, incijativu da ovaj Zakon ide u raspravu na Vijeću ministara, što znači da incijativa ima, treba je samo pustiti da ide, tako da ne vidim potrebe ... ako ostajte pri zaključku da stavimo na dnevni red?
/nije uključen mikrofon/
Ne, hvala vam. Onda molim vas pokrenite proceduru glasovanja za ovu incijativu. Hvala vam. Nazočno – 13, za 4, protiv 8, 1 suzdržan. Federacija BiH – 4 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 protiv. Nema opće većine. Konstatiram da incijativa kolege Miletića pod točkom 47., da je ne čitam čitavu sada, nije usvojena. Hvala vam lijepo. 78 Po dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora. Predlažem da obijedinimo raspravu o izjašnjavanju o točkama 48. do 51., uključujući i točku 51. dnevnog reda koje se odnose na davanje suglasnosti za ratifikaciju amandmana, sporazuma, konvencija i protokola. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu da spojimo sve točke dnevnog reda. Nema niko da se prijavljajuje, zaključujem raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja za spajanje ovih, ili objedinjavanje rasprave o ovim točkama. Hvala. Nazočno 13 – 13 za. Federacija BiH – 9, svi za. Republika Srpska – 9, svi za. Posoji opća i entitetska većina. Konstatiram da je ovaj prijedlog usvojen. Ad. 48. – ad. 51. Davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za Vanjsku, trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Riječ dajem gospodinu Fazliću ako ima potrebe kao predstavnik Povjerenstva.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu, tko se javlja za riječ? Nema prijavljenih, ne vidim ni interesa za raspravu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o davanju saglasnosti za ratifikaciju ugovora iz točke od 48. do 51. dnevnog reda, uključujući i točku 51. dnevnog reda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno – 13, za 13. Federacija BiH – 9, svi za. Republika Srpska – 4, svi za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram, dali smo suglasnost za ratifikaciju ugovora iz tačka a 48. do 51. dnevnog reda, uključujući i točku 51. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red i time zaključujem 7. sjednicu Doma naroda. Još jednom, informacija, Kolegij se dogovorio da naredna sjednica bude 25.06. u 10 sati. Hvala vam lijepo. Sjednica završena u 15 i 30 sati. 79