Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom na 8. sjednici Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Sada ćemo raspraviti: - Konačni prijedlog Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E. br. 312; Predlagatelj je zakona Vlada Republike Hrvatske a prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovoga Zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ratne veterane i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Prije nego što pozovem predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog jedna informacija da ćemo danas raditi bez stanke zbog velikog broja prijavljenih. Sada molim zamjenika ministra financija gospodina Borisa Lalovca da dade uvodno obrazloženje. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog zakona o PDV-u koji se razlikuje od Prijedloga Zakona o porezu na dodanu vrijednost koji je bio na prvom čitanju u Hrvatskom saboru u tome što su djelomično prihvaćeni prijedlozi izneseni tijekom rasprave u Hrvatskom saboru te prijedlozi i primjedbe koji su upućeni od strane javnosti i strukovnih udruženja. S obzirom da su djelomično prihvaćeni prijedlozi i primjedbe u Konačnom prijedlogu zakona izmijenjene su pojedine odredbe kako slijedi. Članak 38., znači predloženo je propisivanje PDV-a od 5% na novine, novinskog nakladnika koji ima statut medija, otisnute na papiru koje izlaze dnevno i skupno objavljuju programske sadržaje namijenjene kontinuiranom informiranju javnosti u aktualnim, društvenim, odnosno političkim, gospodarskom, kulturnom životu i drugim zbivanjima u Republici Hrvatskoj i svijetu osim onih koji su u cijelosti ili u većem dijelu sadrže oglase ili služe oglašavanju. Također je prihvaćena, prijedlog za snižavanje stope PDV-a na 10% za ulaznice za koncerte. Te također je predloženo propisano primjenu snižene stope PDV-a 10% na usluge smještaja u plovnim objektima nautičkog turizma, tzv. čarteru. … [[Govornik se ne razumije.]] na članak 78. predložene su odredbe da se porezni obveznik nije obvezan izdavati račun za obavljene usluge koje su oslobođene PDV-a prema članku 40. stavku 1. točkama od A do G, konačni prijedlog zakona osim u slučaju obavljanja mjenačkih poslova u tuzemstvu. Također člankom 79. su poboljšane jezične i općenito propisane odredbe o obvezi izdavanja računa kada se radi o transakcijama između poreznih obveznika iz Republike Hrvatske i neke druge države članice na način da se izdavanje računa obavlja prema pravilima Republike Hrvatske. Te je također članak 139. gdje je predloženo propisivanje obračuna PDV-a prema primljenim naplaćenim naknadama za obveznike poreza na dohodak uvaženi na način da se propisuje da porezni obveznik koji je obveznik poreza na dohodak PDV može obračunavati na temelju primljene ili naplaćene naknade za isporučena dobra i obavljene usluge do 31. prosinca 2014. godine. Znači u ono što je zapravo moglo se je prihvatiti kroz samu raspravu, vidjeli ste, znači od smanjenja PDV-a za 10% za koncerte te zapravo usluge, usluge smještaja u plovnim objektima za čartere, one druge gdje nismo zapravo uspjeli prihvatiti određene primjedbe iz razloga što zapravo direktive to nisu bile dopuštale ili zbog toga što je taj određeni efekt bio puno veći nego što zapravo trenutno proračun može izdržati. Pogotovo kada govorimo o nekim prehrambenim proizvodima gdje je Vlada Republike Hrvatske razmatrala smanjivanje PDV-a na određene prehrambene proizvode. Međutim, kako smo ove godine i prošle godine provedena određena mini porezna reforma gdje je značajno smanjenje što se tiče poreznih davanja u proračunu Republike Hrvatske, prvenstveno se misli na doprinose gdje je efekt manji od 2,5 milijarde kuna. Također ove godine je primjena reinvestirane dobiti gdje se već pokazuju prvi efekti, gdje je preko milijardu, milijardu i pol kuna manjeg poreza na dobit po osnovi reinvestirane dobiti jednostavno s obzirom na fiskalnu konsolidaciju koju trebamo provesti Vlada Republike Hrvatske u ovoj godini i znamo da je bio i PDV za ugostiteljske usluge 10%. Znači značajna su bila, znači ne porezne presije nego upravo rasterećenja privrede u tome dijelu, u poreznome dijelu. Tako da ćemo sljedeće godine probati i vidjeti kako će se zapravo izvršavati proračun. Pa ćemo zapravo ukoliko, ukoliko se postavlja mogućnost da se za određene prehrambene proizvode zapravo taj dio PDV-a i smanji. I ono što je jako bitno za obrtnike je produženo do 31. prosinca 2014. godine. Ono što je ovdje bitno reći je da na snazi je Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi koji i zapravo rokovi plaćanja, ulaskom u Europsku uniju moramo se pridržavati direktive rokovima plaćanja koja govori zapravo o tih 60 ili 30 dana plaćanja. Tako da u ovome dijelu smatramo da ukoliko u ovoj godini stabiliziramo rokove plaćanja i rješavamo problem nelikvidnosti onda neće biti ni taj problem za obrtnike gdje ima još godinu i pol da naplaćuju po svojim, da realiziraju PDV po naplaćenim realizacijama. Ali svakako pratiti ćemo šta se događa u privredi, pogotovo što se tiče rokova plaćanja i naplate. Tako da evo, ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] od godinu i pol dana svakako daje prostora Vladi da još uvijek probleme koji jesu u naplati da ih probamo riješiti zapravo drugim zakonskim rješenjima a ne PDV-om. Ali ako zapravo ne uspijemo onda ćemo vidjeti zapravo do toga vremena još imamo vremena. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu su Hrvatski laburisti, stranka rada i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Kao što je proračun prvorazredno političko pitanje, tako je i pitanje PDV-a isto tako i političko pitanje. kada je hrvatska Vlada donijela odluku da se povisi PDV s 23% na 25 ona je najviše pokazala kuda smjera i ona je zapravo građanima pred njih podastrla politički program. Povećanjem stope od 23 na 25% veliki dio tereta krize koja je u Hrvatskoj još uvijek na djelu, mi smo jedna od rijetkih zemalja koja nije izašla iz recesije, prebačen je na leđa hrvatskih građana. Drugi smjer koji je bio određen, to je bila štednja, rezovi, rezanje. Umjesto da smo radili ono što su radile zemlje u Europi koje su izašle iz krize i koje su ponovo stale na noge, Hrvatska se odlučila za drukčiju politiku. Recimo na primjeru Grčke vidimo da nije važna slijepa poslušnost već mjere za ozdravljenje ekonomije. MMF ovih dana procurilo je pita se jesu li na leđa građana Grčke postavili preveliki teret jer Grčka je danas puno bolesnija nego na početku tobožnjeg ekonomskog liječenja. U Grčkoj se uništava sve ono što se može uništiti. 60% mladih je bez posla. Sve mjere koje je MMF propisao, sve mjere koje je Europska unija propisala, sve mjere na koje su preporučili ekonomski stručnjaci nisu urodile plodom. Mjere štednje, pokazalo se, nanijele su veliku štetu Grčkoj. Međutim, najciničnija izjava ovih dana koja je dana od strane svih tih ljudi koji su se itekako militantno opredjeljivali upravo za rezove, za stavljanje tereta na leđa građana je sljedeća: politikom socijalnih rezova u Grčkoj kupljeno je vrijeme potrebno za ograničavanje razmjera krize u ostalim članicama eurozone. Grčka je bila pokusni kunić, njoj su naložili da to radi. Hrvatska nije pokusni kunić, ona se sama javila, ona je dobrovoljac pokusni kunić. U Hrvatskoj vlasti nitko ne sumnja u vlastitu njihovu znači politiku koja je MMF-ovska. Hrvatska Vlada koja sada vlada, koja upravlja državom jest MMF-ova sljedba. Bila je velika pogreška, pokazalo se, a to govore svi gospodarski pokazatelji, povećati PDV. Umjesto da ga se poveća za 8,7%, odnosno za 2 indeksna poena trebalo ga je smanjiti, trebalo je poticati potrošnju. Međutim godinama, a prije je to radila i prijašnja Vlada, jedino što se zna poručivati narodu, to se i nekad govorilo, koji su stari sjećaju se, stezanje remena, a stezali su remen samo oni koji ne rade, stezali su remen koji imaju male plaće i stezali je remen srednja klasa. Znamo dobro da trgovina na malo pada, a pada zbog toga što je uvođenjem veće stope, druge po redu u Europi, a s drugom stopom u Europi zemlja u recesiji sasvim sigurno neće izaći iz recesije, izbijeno je građanima iz novčanika 5 milijardi kuna.
Kolega Vukšiću, ja nemam nikakvu namjeru vas ili bilo koga drugog ograničavati u raspravi ali ja moram voditi računa o Poslovniku. Mi imamo pravila o raspravi u drugom čitanju zakona, ja ću vam pročitat: Drugo čitanje zakona obuhvaća raspravu o tekstu konačnog prijedloga zakona, stajalištima radnih tijela, raspravu o podnesenim amandmanima, odlučivanje o amandmanima i donošenje zakona. Ova rasprava je primjerena za prvo čitanje kad se govori o kontekstu donošenja nekog zakona, ali mi ili se držimo ovih pravila ili sad mijenjamo Poslovnik pa ih izmijenimo. Ali nemojmo, stvarno ja nemam niša protiv toga, vi sad vrlo lijepo govorite, argumentirano govorite ali nažalost govorite izvan Poslovnika.
Mislim da je vaša intervencija nepotrebna. Valjda mi neće i ekspoziciju skraćivati, radim ono što trebam raditi, radim svoj politički posao.
Da, morate to raditi u okviru Poslovnika.
Ja mislim da niste u pravu jer mi hoćete oduzeti riječ.
Ne, ne, samo vas upozoravam da se koncentrirate na konačni prijedlog zakona.
Ovo je, ja govorim o zakonu, pa o čemu govorim, jel govorim o kruškama i jabukama.
Govorili ste o Grčkoj.
Da, da, o Grčkoj, pa šta mi smo izolirani otok pa ne možemo govorit o Grčkoj?
Ne, ali imamo konačni prijedlog zakona.
Sad ću govoriti o konačnom prijedlogu zakona, ali ovo sve je dovelo do tog zakona. Mislim da je vaša intervencija i netrpeljivost prema opoziciji sve očiglednija. Dajte molim vas smirite se, nemojte gubiti živce. Trgovina na malo pada što je rezultat povećanoga PDV-a i ovaj zakon govori o stopama PDV-a. Ako nema tko kupovati proizvedenu robu roba se neće proizvoditi i na taj način se gube radna mjesta. Po špeceraj ćemo ponovo odlaziti u Mađarsku, Italiju, Austriju i tko će onda puniti državnu blagajnu, tko će plaćati robu sa PDV-om od 25%. Nije bilo hrabrosti za pravu reformu, preustroj, promjenu i političke, ali bogme i ekonomske paradigme. Bit će nam zato recimo da smo na početku kazali bit će nam godinu, dvije loše, napravit ćemo poteze ekonomske pa se nabroje ekonomski potezi i nakon dvije godine sa smanjenim PDV-om počet ćemo rasti, stimulirat ćemo potrošnju. Tada bi danas imali rezultate. Međutim, na djelu je kukavičluk Vlade pritisnute grabežljivim MMF-om i reketarskim rejting agencijama. Kasnimo sa ovim Zakonom o PDV-u. I u prvom čitanju smo govorili o tome da je Zakon o PDV-u trebao biti ranije donesen zbog toga da se ono malo privrednika koji su ostali mogu pripremiti na nove okolnosti, na novi način poslovanja. Naročito je to trebalo onim privrednicima dati više vremena za prilagodbu koji posluju sa članicama i EU i članicama CEFTA-e. Naročito je trebalo Zakon o PDV-u donijet prije i zbog onih koji su vezani uz poslovanje slobodnih zona koje se ukidaju. Još jedna od zabluda o kojoj treba govoriti je nulta stopa PDV-a, a o tome sam govorio i mnogi drugi su govorili u prvom čitanju Zakona o PDV-u. Jer znamo da u EU postoje i u bogatim zemljama i nulte stope PDV-a i postoje stope PDV-a manje od 5% recimo čak i u jednoj zemlji koja ima najviši standard na svijetu. To je Luxembourg gdje postoji stopa od 3%. Ovaj konačni zakon, Prijedlog zakona o PDV-u govori o oporezivanju građevinskog zemljišta što je već konstatirano da će dovesti do smanjenja građevinskih aktivnosti. Dobro je što je u Zakonu o PDV-u u drugom čitanju ugrađeno što je javna rasprava iznjedrila da se PDV na koncerte plaća po manjoj stopi i to po stopi od 10%. Pošto mi je ostalo malo vremena govorit ću pri kraju o PDV-u na dnevne novine, odnosno PDV-u na tiskovine. Znamo da je čini mi se 2006. ili 2007. ne sjećam se točno smanjena stopa PDV-a sa 23% na 10% za tiskovine. Ova odredba je diskriminirajuća zbog toga što ima nekoliko sasvim sigurno neutemeljenih odluka. Zašto se ne primjenjuje visina PDV-a od 5% na sve tiskovine, informativne tiske? Zašto se ne primjenjuje i na tjednike? Zašto se ne primjenjuje stopa od 5% na tjednike, ja ću recimo spomenuti jedan tjedan koji ima skandinavsku čitanost. Recimo u Međimurju kojeg kupuje svaka druga obitelj, koji je glavni izvor informiranja Međimuraca. On će biti u diskriminirajućem položaju u odnosu na druge tiskovine. Ako ne proširimo taj PDV od 5% na ostale tiskovine, na tjednike bojim se da skoro vrijeme tih tiskovina neće biti, da će nestati s tržišta jer su u odnosu na druge medije u nelojalnoj konkurenciji. Upitna su radna mjesta. Znamo dobro da u ovom trenutku je na burzi rada 700 novinara. Proračun gubi ovu odluku o smanjenju PDV-a 25 milijuna. Međutim, gašenjem bi mogao izgubiti daleko više. Ako se proširi ova klauzula o PDV-u od 5% i na ostale tiskovine izgubit će proračun nešto manje, ali će u konačnici dobiti. Ima jedna u potpunosti nelogična definicija što je to zapravo dnevni tisak. Kaže ovako. Odredba PDV-a se obračunava po sniženoj stopi od 5% na novine, novinskog nakladnika koji ima statut medija, otisnut na papiru koje izlaze dnevno i kao opće informativni tisak objavljuju najmanje 25000 riječi u primjerku dnevnog izdanja. Mislim da je to upereno protiv samo jednih novina u Hrvatskoj koje nemam zbog čega braniti jer su te novine itekako dobro se znale obračunati sa mojim stavovima ovdje u Saboru. Borim se za princip i u novinama sa 50000 riječi i u novinama sa 500000 riječi može se napisati toliko žutila, daleko više nego što je to u novinama sa 25000 riječi u jednom, u primjerku dnevnoga izdanja. Prema tome, mislim da je ova odredba pogrešna i da ne smije stajati u ovome zakonu jer pitanje tko će određivati, tko će brojati riječi u dnevnim novinama, tko će odrediti što su to autorski tekstovi. Jesu li tekstovi vanjskih suradnika autorski, jesu li tekstovi pisma čitatelja koji su također čitatelji, autori. Jesu li to autorski reci? Druga stvar, može li se informacija koja je korisna za javnost okarakterizirati kao nešto što šteti dnevnoj novini, a to su sve one obavijesti koje dnevne novine objavljuju. Prema tome, formulacija da informativni tisak koji objavljuje manje od 25000 riječi u primjerku dnevnog izdanja je diskriminirajući, on se odnosi samo na jedan medij. I mislim da su se debelo upleli klanovi kako bi pokušali istisnuti iz tržišta jednu novinu ili možda jednu izdavačku kuću. Prema tome, mislim da bi trebalo odnos prema dnevnome tisku preformulirati i da bi trebalo sve ono što je ustvari dnevni tisak da se ne bi vratila ponovno cenzura, da ne bi neki cenzuri brojili autorske retke svakoga dana i pitanje kome će se oni koji smatraju da su ti brojači autorskih redaka ili riječi pogriješili kome se mogu žaliti, u kojem roku se mogu žaliti. Mislim da je neprimjereno da u ovom kompleksnom zakonu stoji ta formulacija. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšiću spomenuli ste u kontekstu štednje i rezanja i odluke prošle Vlade i … [[Govornici isključen mikrofon, ne razumije se.]] [[Upadica se ne razumije.]] Da, hvala, da je i prošla Vlada tjerala građane na stezanje remena, osobito one sa malim plaćama. Pretpostavljam da ste mislili među ostalim na poseban porez koji su mnogi evo i u ovoj sabornici nazvali haračem. To naprosto nije točno. Dakle, mi smo posebnim porezom koji je živio nešto malo više od godinu dana, dakle prva stopa otprilike godinu dana, a druga stopa do kraja 2010. godine, obuhvatili sve one koji su imali prihode veće od 3 tisuće kuna. Dakle, 900 tisuća umirovljenika je bilo oslobođeno toga poreza i 600, otprilike oko 600 tisuća zaposlenih je bilo oslobođeno od toga poreza. I to je činjenica. I ponavljam, zbog teške situacije, jer vas podsjećam 2009. godine BDP je pao gotovo 7%, bili smo naravno zbog stabilizacije proračuna prisiljeni donositi hitne mjere i sve to u relativnom suglasju i sa sindikatima i sa poslodavcima. Dakle, u socijalnom dijalogu. A što se tiče načelno teme štednje mislim da je došlo vrijeme bez obzira rastao PDV, rastao oprostite BDP 6% ili padao 6% da je došlo vrijeme štednje, a to znači da nikako kao država a onda i sve jedinice lokalne uprave i samouprave nikada ne možemo trošiti više nego što imamo, dakle više nego što zaradimo. To načelno postaje jedno pravilo, zato se jako veselim da ulazimo 1. srpnja u EU jer je to temeljno načelo na kojem žive i sve druge članice [[Upadica Stazić: Hvala lijepa.]] Uostalom donijeli smo i Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara poštovani Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Kosor sličnu repliku vodili smo i u prvom čitanju isto tako. Da, treba štedjeti rekli ste. Zapravo trebamo se ne razbacivati novcima, a često se razbacujemo novcem, ne znamo u što uložiti. Da, ne smijemo trošiti više nego što imamo, ali trebamo znati stvoriti da imamo. Stvar je u tome na koji način, da li ćemo štednjom, stezanjem remena, povećanjem PDV-a stvoriti uvjete da pokrenemo proizvodnju i da taj BDP bude viši ili ćemo to smanjiti? Vaša Vlada je radila pogrešno po mom mišljenju. Osam godina, oprostite ja ne znam te granice koja je vaša, koja nije vaša Vlada, osam godina HDZ-ove Vlade ne bi tu granicu jer su mnogi sjedili u toj Vladi koji su bili i kasnije u Vladi gospođe Jadranke Kosor pa su bili u Vladi Ive Sanadera pa su podržavali, ja to ne znam. To su vaši unutrašnji, gledam kao cjelinu Vladu, 8 godina vladavine HDZ-a. Prema tome, vi to znate mačem rezati ili žiletom odrezati tko je za što odgovoran. Vi niste priznavali krizu kad je cijeli svijet brujio o krizi, tad je HDZ rekao kakve krize. Ministar financija je bio gospodin Šuker koji je rekao koja kriza, nema krize, kakva kriza. Mi smo bili tad usamljeni otok i bili su oko nas gotovo podignut zid da ne dođe kriza k nama. Prihodi, rekli ste oporezivali ste one koji su imali više od 3 tisuće kuna. Pa zar je 3500 kuna čovjek ne živi u siromaštvu? Znate koliko košta sindikalna košarica? Ono najmanje što treba jedna obitelj imati? Itekako vlade dosadašnje nisu znale obuzdati krizu i nisu znale potaknuti proizvodnju.
Drugu repliku iznosi poštovani zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Vukšiću govorili ste o članku 38. i različitom tretmanu dnevnih novina. Pa svaka zakonska odredba bi morala biti jasna i utemeljena na racionalnim razlozima. Što je potaknulo da se između dva čitanja ova promjena dogodi? U prvom čitanju ovakav prijedlog nije bio, nitko to nije ni predlagao u raspravi u prvom čitanju i sad se u međuvremenu dogodila ta promjena. Različiti porezni tretman bi morao biti društveno opravdan. Koja je društvena opravdanost da se različito tretira porezno novina dnevna koja ima 24500 riječi i novina koja ima 25501 riječ? Nikakva nema, razlozi nisu ni navedeni a jedino mogu i biti iracionalni. A to ne smije biti u zakonu nikako, iracionalnost, pogotovo nejasnoća. Što znači termin statut medija? Taj termin ne postoji, a ako postoji nanovo ga žele unijeti i onda se mora obrazložiti što je to. Međutim, naknadno će se objasniti što znači statut medija. To ne postoji u hrvatskom jeziku uopće taj pojam, a on se koristi u svim člancima. I zakon koji podrazumijeva termine kao što je znatno narušavanje načela tržišnog natjecanja, potpuno nejasne termine kao što je obavljanje djelatnosti u zanemarivom opsegu koji ne može nitko utvrditi što je to, to ne može biti dobar zakon nikako. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara Branko Vukšić.
Rekli ste gospodine Mariću da su iracionalni razlozi za uvođenje ove definicije što je dnevni tisak, da dnevni tisak nije novina koja ima manje od 25 tisuća riječi u jednom primjerku, da su iracionalne. Nisu, ja mislim da su itekako racionalni i da su se kao što sam rekao upleli klanovi i rekli su ajde vi ugradite pa da mi ovu novinu manje od 25 tisuća riječi, valjda su pomno pobrojali jer bi bilo 30 tisuća riječi. Bez brige, nije ovo upalo unutra samo zbog toga što onako netko se sjetio, netko je rekao ajmo mi neku granicu napraviti. Prvo, to je tragikomično to nije samo komično ovo je tragikomično. I ovo se vidi da se ni od čega ne preže da postoje favoriti na političkoj sceni i da postoje oni koji politički igrači i oni koji podržavaju te političke igrače i čak su u stanju upregnuti jedan zakon o porezu da bi maknuli konkurenciju sa političke scene. Točno je po čemu je dnevna novina koja ima 25 tisuća riječi i plus jednu riječ i novina koja ima 24999 riječi? Po čemu se one razlikuju? Što ako ta novina tuži, koga će tužiti? Brojača riječi, a to je vjerojatno Vlada. Kako će se utvrditi? Možda su jednu riječ krivo uračunavali. Mislim da je ovo suluda definicija odredba dnevne novine. Mi koji smo se dugo godina bavili medijima znamo što su mediji i ovo je jedan od najperfidnijih pokušaja da se eliminira sa scene jedan medij koji opet kažem koji se itekako prije obračunavao, samo prema tome ne spominjem imena medija ali borim se za princip.
Nastavljamo raspravu po klubovima, u ime Kluba nezavisnih zastupnika govorit će poštovani kolega Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministra, uvažena gospodo zastupnici. Da, zbog ulaska u EU a to će se dogoditi za nekoliko dana 1.7.2013. Hrvatska mora donijeti novi Zakon o PDV-u ali isto tako mora donijeti i novi opći poreski zakon. Znači Zakon o PDV-u donijeli smo kad? '95.godine, počeo se primjenjivati sa 1.1.1998. Sjećam se da smo još '95.godine gospodin Lutenberger i ja predlagali diferencirane stope tada PDV-a 5% na hranu, bez nulte stope 11% turizam tj. 2% opća stopa. Ministar Šuker 2006.uvodi 10%-tni PDV na smještaj i doručak, polupansione, 2012.ta vrsta oporezivanja protegnuta je na hranu u turizmu i doista nakon toga više nitko ne bi barem trebao varati na smještaju i na hrani. Pitanje je možda da li bi bilo pametnije da se sa 10% oporezuje izvozna ekonomije npr. drvoprerađivačka industrija ili proizvodnja autodijelova. Točno je i to da 2009. PDV je dignut sa 22 na 23%, 2012.sa 23 na 25%, ali je uveden onaj 10%-tni PDV na šećer, ulje, mast, dječju hranu. Šteta što je ukinut pretporez prije svega za automobile. Ja neću reći da je zbog toga prodaja s 88 tisuća pala na 30 tisuća ali to se je dogodilo nakon ukidanja ovog pretporeza i jasno da bi svatko od nas volio da je PDV što je moguće manji a ne veći. Ukinut je i pretporez na reprezentaciju ali opet vidimo da fiskalne kase doprinijele su da se državna blagajna u tom dijelu puni znatno brže nego prije uvođenja PDV-a od 10%. Također obrtnicima je PDV sa 80 tisuća kuna dignut na 230 tisuća kuna što je hvale vrijedno i bilo je logično očekivati i to vidimo ovom zakonskom intervencijom ukidanje nultih stopa PDV-a jer taj institut da se tako izrazim nitko ne poznaje. Poznaje oslobađanje PDV-a kao što je učinjeno člancima 39.pa dalje do 45. Što je bit? Znači od 1.1.2015.građevisnko zemljište postaje predmet oporezivanja. Hrvatska vidimo ovdje ostaje bez slobodnih zona koje ionako nisu zaživjele, šteta. Branitelji će plaćati PDV na uvoz automobila, vjerske zajednice neće biti oslobođene donacija, plaćat će PDV itd. Točno je da je PDV prihod državnog proračuna da je to najizdašniji porez. Samim time možemo reći da je ovaj zakon o PDV-u na neki način zakon svih zakona. Zašto? Jer po osnovu PDV-a proračun se puni sa gotovo 40%. Činjenica je isto tako da u Hrvatskoj istinske decentralizacije neće biti dok se jedan dio da li će to biti 2, 3, 5, 6, 7, 8% PDV-a ne bude propuštalo ili spuštalo lokalnoj samoupravi da li za bolnice, škole, socijalu itd. Kada govorimo o članku 3.onda vidimo da je čitav niz zemalja naprosto izuzela pojedina područja od primjene PDV-a pa tako vidimo da se to dogodilo i u Saveznoj Republici Njemačkoj i u Španjolskoj i u Italiji, LIvigno, CAmpione d'Italija, talijanske vode jezera Lugano, Republici Francuskoj, u Helenskoj Republici prije spomenutoj Grčkoj, u Republici Finskoj pa čak i u Ujedinjenom Kraljevstvu Velike Britanije i Sjeverne Irske, tzv. Kanalski otoci. Znači i Njemačka i Italija i Francuska i Finska i Grčka i Španjolska imaju određene izuzete zone. Nažalost rekoh te slobodne zone u Hrvatskoj nisu profunkcionirale. Međutim, zašto to govorim? Govorim to prije svega jer će po tom novom ustrojstvu i izvoznici doći sada u situaciju da će plaćati PDV. Gospodarski parametri manje-više znamo kakvi su, imamo pad i bruto proizvoda, i industrijske proizvodnje, inflacija je nešto veća, trgovina na malo. Strana ulaganja su također znatno manja. Ali bez obzira na sve ono što je činjenica je Ministarstvo financija u ovome trenutku jedno od najpopularnijih ministarstava, ili ministar Linić najpopularniji ministar. Naši građani osjećaju da naprosto pojedinci imaju tu viziju i da naprosto jednostavno znaju što im je činiti. Kada govorimo o izvoznoj ekonomiji ili izvoznicima to je konkretno ovaj članak 45 gdje su pri izvozu plaćanja PDV-a oslobođenje određene transakcije. Na primjer isporuke dobara koju iz Republike Hrvatske otpremi ili preveze isporučitelj ili neka druga osoba na njegov račun izvan Europske unije isporuka dobara osim isporuke goriva i dobara za opremanje, opskrbu bilo kojeg prijevoznog sredstva, isporuke dobara ovlaštenim tijelima koje ih izvoze iz Europske unije itd.. Ali što znači to konkretno da će ostali naši izvoznici koji će nastupati na tržištima Europske unije jasno doći u situaciju da plaćaju PDV. Bojim se da će to na neki način ionako mali izvoz ali znam da je to posve logična odredba i dalje pogoditi. Recimo izvoz 2008. bio je 9,5 milijardi kuna, 2012. 9,6 milijardi kuna. Deficit prošle godine u usporedbu sa 2008. evo 11 milijardi kuna. I bojim se da će znači izvoz biti možda još i manji. Međutim, kao što rekoh jednostavno nemamo drugoga rješenja. Mi smo znači od 1. 7. 2013. dio jedinstvenog europskog tržišta. Za ulazak u Europsku uniju borili smo se da se tako izrazim brat bratu 20-ak godina. Ja vjerujem da će nam Europa biti to jedno novo tržište koje će nam pomoći da ćemo povući i određena sredstava. Iako isto tako moramo biti pošteni i priznati da će i Hrvatska u proračunskoj kasi Bruxellesa itekako participirati. Ono što je zanimljivo u ovom zakonskom rješenju to su i ova oslobađanja. Znači prije sam spomenuo pri izvozu ali ima i oslobađanja plaćanja PDV-a za neke druge djelatnosti, transakcije, osiguranja, reosiguranja, odobravanje kredita zajmova, transakcije uključujući posredovanje u vezi sa štednim tekućim i žiro računima. Članak 41. govori o oslobađanjima za isporuku dobara unutar Europske unije. 42. govori o nekim drugim nekim tim vrstama oslobađanja itd.. Zašto to govorim? Hrvatska gubi od 1. 7. pravo na pogodnosti CEFTA-e. Da se i mene pita, vjerojatno bi ili bilo koga od vas da smo na mjestu Sarajeva reagirali bi na isti način. Ali je činjenica da ćemo izgubiti jednu od najizdašnijih i najzahvalnijih tržišta. Jednom riječju nema nam tržišta do Bosne i Hercegovine. Bojim se npr. da i neke tvrtke u Istri najavljuju da će sigurno u roku od 2, možda 3 godine put Bosne i Hercegovine. Prijenos električne energije, također vidim ovdje da je oslobađano tih naknada a ključ zakona je sigurno ovaj članak 38. koji govori o stopama PDV-a. Pa se onda govori za šta se obračunava stopa od 25% i na što se naprosto primjenjuju ove diferencirane stope od 5% odnosno 10%. Znači 5% za kruh, knjige, lijekove, kino ulaznice, 10% hotelijerstvo. I ovdje bih samo primijetio ili možda bih trebalo to amandmanima u tom dijelu intervenirati da se i brodari uključe ili tretiraju kao hotelijeri. Pa i oni su na neki način ja ću reći ploveći hotelijeri, nema potrebe da sada varaju na tim kartama, dajmo im 10%. I mislim da ćemo na taj način profitirati svi, da će na taj način profitirati i državni proračun. Članak 39.-ti govori o oslobađanju PDV-a na primjer na isporuke organa, krvi, zubne pripravke, zatim tu su neke druge usluge, sport itd.. No, kao što rekoh na PDV su oslobođene banke, osiguravajuća društva iz članka 40. PDV je porez kojeg razumljivo plaća konačni kupac itd.. Sve u svemu što reći ovo je sigurno jedan od cjelovitijih zakona. Nije ni čudno, porezi su ono što neku državu vjerojatno i najviše zanimaju no zakon je ključan i po činjenici ili zbog činjenice da će se temeljem upravo ovakve politike puniti državni proračun i sigurno u dogledno vrijeme biti će daleko teže eskivirati obveze, ali se nadam da će naši poreski obveznici lakše poslovati no što je bio slučaj do sada. Sve u svemu novo vrijeme, novi zakoni i slažem se da bi 5%-tnu stopu trebalo protegnuti ne samo na dnevne novine, nego i na neke druge tiskovine, recimo tjednike ili mjesečnike. I još jedanput želim posebno apostrofirati slučaj ovih malih brodara koji organiziraju ta kružna putovanja oko Kornata, Brijuna i tome slično, razgledavanju obale. Mislim da bi i njih trebalo ili amandmanom Vlade ili zastupnike na neki način tretirati na način kao i ostale hotelijere i da bi PDV na njihovu djelatnost trebao se obračunavati po sniženoj stopi od 10%. Ako je to učinjeno za usluge smještaja ili smještaja s doručkom i polupansionom ili punim pansionom u hotelima, ako je recimo taj 10%, ako se plaćaju usluge pripremanja hrane i obavljanje usluga prehrane u tim ugostiteljskim objektima, ako se naprosto i na ostale djelatnosti vezane uz turizam odnosi ta smanjena stopa od 10% onda mislim da bi i te brodare koji se dnevno obraćaju i nama zastupnicima, vjerojatno ljudima iz Ministarstva, trebalo uključiti u ovakvo diferencirano obračunavanje PDV-a. Sve u svemu, razumljivo da nemamo kuda nego podržati jedan ovaj Zakon o PDV-u.
Zahvaljujem. Sad ćemo čuti stajališta kluba SDP-a i kolegu Ivu Jelušića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj zakon naravno ima oznaku E, znači da je u glavnom dijelu usklađivanja sa direktivama Europske unije, no i pored toga mimo uobičajene prakse mi smo s ovim zakonom išli u dva čitanja što je dobro. Imali smo dovoljno vremena jer se pokazalo da je to zaista izazvalo, da je ovaj zakon izazvao dosta rasprava i dobro je da se ide u dva čitanja, ako ništa drugo da se o nekim stvarima i dvaput kaže da se bolje čuju. Ovaj zakon je jako bitan jer PDV, odnosno Zakon o PDV-u dodiruje svakog građanina Republike Hrvatske, svi mi na neki način plaćamo usluge i dobra, svaki dan se susrećemo s tim PDV-om i zato je on bitan i zato je jako bitno dakle kako procijeniti koliku stopu PDV-a odrediti u onom dijelu gdje manevarskog prostora ima, a manevarskog prostora baš puno i nema jer direktivama Europske unije koje moramo naprosto ugraditi u ovaj naš zakon su mnoge stvari definirane. Dakle taj suženi prostor koji ostaje nama na volju kako to urediti naprosto je tema ovih rasprava i u prvom čitanju, a i sada. Naravno da kad god je riječ o porezima svi se ponašamo ovako, svako bi htio da se njegova roba i njegova usluga, bilo da je proizvodi bilo da je kupuje, bude što manje oporezovana, da porez bude što manji, a s druge strane htio bi da iz proračuna koji se puni uglavnom iz poreza povuče što više za sebe, svoju djelatnost itd. Dakle svatko bi htio da da što manje, a da uzme što više. Naravno, to je legitimno ali je zato Vlada tu koja mora naprosto odrediti granicu koliko tko treba dati, a koliko tko treba dobiti. Rekao sam dakle da u mnogim stvarima nema manevarski prostor da mijenjamo kad je riječ o poreznim stopama jer je direktivama tako određeno. Bilo je prijedloga u prvom čitanju i inače u raspravi da se za neke usluge, za neke uvoze itd., oslobodi uvoznike PDV-a, a to naprosto u direktivama Europske unije nije prihvatljivo. Ja razumijem ako su ljudi to predlagali jer su neinformirani, prije sveg mislim tu na dvije stavke o kojima je bilo riječi prije, riječ je bila o uvozu automobila za branitelje i oko plaćanja PDV-a za crkvena dobra koja uvoze, za vjerske zajednice. Dakle ako ljudi to nisu znali ili nisu imali informaciju da to naprosto nije moguće u skladu sa direktivama Europske unije to razumijem, ali ukoliko su to znali a i dalje predlagali eto kako i jednim ili drugima podilazili onda to nije u redu i pomalo je to nekorektno. No dobro, sada barem znamo da to nije moguće i ja se nadam da više u tom smislu neće biti manipuliranja sa takvim prijedlozima i takvim stavovima. Naravno, mi ne možemo spriječit nikoga da govori što hoće, ali isto tako mi imamo pravo reći ono što je istina. Kroz primjedbe koje su bile u prvom čitanju, a bilo ih je dosta, mislim da prije svega bi htio pohvaliti Vladu, odnosno Ministarstvo financija i resorno Ministarstvo da su u svojim obrazloženjima osvrnuli se na sve prijedloge, bez obzira koje uvažavaju, koje ne i ako ne uvažavaju dali obrazloženje zašto ne uvažavaju. U tom smislu mislim da je dobro dobar pristup napravit tako da svatko može vidjeti kako je prošao njegov prijedlog i zašto je prihvaćen, odnosno zašto nije prihvaćen. Doduše moram reći to, pritom bi trebalo zaista korektno navoditi tko je iznio određeni prijedlog ili do kraja korektno jer po tome ispada da klub SDP-a nije imao nijedan … a ja znam da ih je imao jer sam ih ja u ime kluba SDP-a iznosio barem tri, a po ovome ispada da nismo dali nijedan prijedlog da se neke stvari mijenjaju. Naravno kroz poreznu politiku, pa i ovaj porez o PDV-u se očituje i politika Vlade. I zato u ovom Zakonu o porezu na PDV nema velikih i bitnih izmjena u odnosu na dosadašnja rješenja porezna koja je ova Vlada uvela, jer je ista Vlada i politika se u tom dijelu nije ni mijenjala. A ona je prije svega bila kad je riječ o PDV-u usmjerena na stimuliranje razvoja gospodarstva, dakle da se omogući da gospodarstvo bude što manje opterećeno i da bude konkurentnije. Na primjer, snizili smo poreznu stopu na usluge u turizmu ne samo na smještaj i prehranu, dakle nego na ukupnu ugostiteljsku ponudu osim na alkohol jer smo htjeli učiniti to da naša turistička privreda, naši hotelijeri, ugostitelji budu konkurentni ili konkurentniji od okruženja, da država sa svojim visokim PDV-om ne povisuje njihove cijene nego naprosto da otvori prostor za ili snižavanje cijena ili da ostavi sredstva njima za nove investicije, nova ulaganja itd. A ta sredstva nisu mala. Ove godine procjenjuje se da će turističkoj privredi ostati negdje oko milijardu kuna, a toliko manje u proračun jer je stopa PDV-a snižena sa 25 na 10%. Doduše, bilo je ovdje nekih i nepreciznosti, kolega Kajin mislim da sad tu nije. Rekao je da bi trebalo kroz PDV stimulirati izvoznike, bolje spominje drvnu industriju itd. Naprosto svi izvozni bez obzira što izvoze bilo koju robu u izlogu i tako su oslobođeni PDV-a jer svaka usluga i roba koja se izvozi nije opterećena PDV-om i nema na fakturi PDV-a, pa ne znam to mu je vjerojatno promaklo. Ali istine radi, korektnosti radi da ne ostane visjeti u zraku. Dakle, išli smo i građanima u onom dijelu gdje je to moguće pomoći maksimalno pa smo snizili u prethodnom periodu i stopu PDV-a na šećer, ulja, masti, vodu, dječju hranu itd. Sada u ovom prijedlogu između prvog i drugog čitanja, dakle snižena je stopa i za neke druge stvari gdje je bilo ozbiljnih primjedbi na primjer oko cijena ulaznica za koncerte. I to je isto bio stav SDP-a da se ta stopa snizi sa 25 na 10%. Jer uvažavamo činjenicu da je u svim zemljama u našem okruženju to tako. Prema tome, da ne bismo naše priređivače koncerata učinili nekonkurentnijima i da kod nas te cijene ulaznica budu za toliko skuplje išli smo naprosto da to izjednačimo sa svima u našem okruženju kako bi stavili u isti gospodarski položaj i jedne i druge. Ono što nije korektno bilo u cijeloj toj raspravi jer svi ti koji se tim bave, svi ti koji su na estradi, dakle oni imaju veću moć i priliku doći do medija, do mikrofona, do kamera nego to što imaju obični građani, pa onda mogu više galame dignuti nemam ništa protiv. Samo pri tome treba biti korektan. Sjećam se vrlo dobro neću o imenima govoriti, ali poznati naši estradni umjetnici ili umjetnice su izlazile pred kamerama i govorili Vlado ne uvodi nam taj porez na koncerte od 25%. Iako Vlada ništa nije uvodila taj porez na koncerte je bio i do sada, nikad nije mijenjan, nego je zahtjev da se on snizi. Šta hoću reći? Bila je i jedna nekorektnost u smislu da se maltene optužuje nekoga da uvodi nekakav novi ili povećani porez iako to nije bilo točno. Ali bez obzira na tu korektnost, evo mi smo u ovom prijedlogu išlo se u susret tim da se to napravi ne zbog nekorektnosti njihove, nego naprosto zbog izjednačavanja tih djelatnosti sa onima koji se tim bave i u našem okruženju da naprosto se dovede u isti konkurentski položaj. Bilo je zahtjeva, naravno i oko nekih drugih djelatnosti. Međutim, postavlja se pitanje a gdje je tu kraj, zar nema te robe ili usluge ili malo ima roba i usluga za koje se ne može dati suvislo ili pod navodnicima suvislo obrazloženje zašto je to potrebno sniziti stopu sa 25 na 10 ili na 5%, jer se uvijek može naći obrazloženje, pa i opravdanje. Međutim, pitanje je naprosto da li je to sve moguće uvažiti i pitanje je zašto bi se to, ako bi se to sve prihvatilo koliko bi uopće bilo na kraju PDV-a. Jer spomenut ću ovo ovdje bilo je prijedloga i od frizera, cvjećara itd. Međutim, može se postaviti i drugo čitanje zašto ne obućari, mesari, zašto ovi da, ovi ne. Prema tome, tu se negdje naprosto mora postaviti granica jer pri tome se mora voditi računa dvije stvari. Prvo, da se zaštiti standard građana i s druge strane da se ta djelatnost ne dovede u nepovoljan položaj. Tamo gdje je djelatnost izložena bitno konkurenciji, a sad u EU apsolutno je konkurencija na tržištu EU naravno da treba uvesti stopu PDV-a onakva kakva je u okruženju da ne bi tu djelatnost doveli u nekonkurentan položaj. Ali za one usluge gdje bez obzira na PDV to nećemo dovesti u nekonkurentan položaj, to baš i nema nekog velikog gospodarskog smisla. Tim više što imamo u vidu da i kada dođe do sniženja stope PDV-a često puta se to ne odrazi na snižavanje cijena, nego porezna stopa se snizi, cijene prema građanima ostanu iste, a razlika ta ostane gospodarskom subjektu koji to radi. E sad šta on sa tim novcima napravi? Da li poboljša svoju likvidnost, da li da u plaće ili stavi sebi u džep to je ono što mi ne znamo. Ali zato kažem često puta treba voditi računa i o tim aspektima što se događa u konačnici kada se i snizi taj PDV. Ja sam govorio o turizmu. Dakle, milijarda kuna koja je politikom ove Vlade ostavljena turističkoj privredi ja bih htio i voli da se ona odrazi kroz nove investicije, da investicije budu u tom dijelu povećane, da kroz novi razvoj, kroz povećanje konkurentnosti, u tom dijelu što ćemo imati bolje hotele, bolju uslugu. Ali ako to završi u dobiti ili u džepovima vlasnika onda ta mjera nije polučila svoj rezultat. Ja se nadam da će rezultat upravo biti onakav kao što sam maloprije govorio, a to je da se ta sredstva upotrijebe za poboljšanje i za razvoj djelatnosti, a ne za osobnu korist vlasnika. Kod ovih usluga dakle obrtničkih o kojima se govori naravno treba uzeti u obzir da svi oni koji imaju prihod na godišnjoj razini ispod 230 tisuća kuna i tako ne moraju biti u sustavu PDV-a prema tome pa ne moraju ni na svojim uslugama uračunavati PDV. Jedino dakle oni koji imaju veće prihode, oni su to obvezni. Također je bilo puno rasprave i stav kluba SDP-a u prvom čitanju je bio kad je riječ o obrtnicima i to je izazvalo puno rasprave oko njihovog načina plaćanja PDV-a, odnosno kada treba plaćati PDV. Dosada je bila praksa da ga plaćaju po naplaćenoj realizaciji, u prvotnom prijedlogu u prvom čitanju je to bilo da to bude po fakturiranoj realizaciji, po fakturi dakle a ne po naplati. Imajući u vidu ukupnu situaciju u obrtništvu, a i općenito u gospodarstvu dakle napravljena je promjena između dva čitanja i odgođena je ta primjena te odredbe za narednih godinu i pol dana kada očekujemo da će doći do bitnih promjena u gospodarstvu i u načinu plaćanja i u likvidnosti itd. Osobno smatram da nema nikakvog razloga u stabilnijim uvjetima da se i po čemu razlikuje tretiranje u poreznom smislu kad je riječ o PDV-u malog obrtnika od malog poduzetnika jer su oni manje-više u sličnoj poziciji. Prema tome, osobno smatram da dugoročno ako budemo tražili bilo kakva rješenja da ona moraju ići ka tome da izjednače status i malog poduzetnika i obrtnika do određene razine prihoda koje o tome se može razgovarati. Dakle, zahvaljujem na razumijevanju predlagatelju što je mnoge opravdane razloge iz prvog čitanja koje smo ovdje iznosili prihvatio, a na one koje nisu prihvatili dali su valjano obrazloženje, odnosno dovoljno jasno obrazloženje da se vidi zašto nisu prihvatili. I mislim da je ovaj zakon spreman za prihvaćanje u drugom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo prijavljene tri replike. Prvo poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Jelušiću u potpunosti se slažem s vašom rečenicom kad ste rekli treba voditi računa da se zaštiti standard građana. Mislim da nema čovjeka u ovoj sabornici koji se ne bi složio s tom rečenicom, ali standard se neće zaštititi povećanjem PDV-a i recimo primjerice cijenom energenata. Tako se ne štiti. Izgovorili ste jednu mantru koja će se vjerojatno ponavljati u ovom Saboru mjesecima, godinama kao što se u proteklom razdoblju prije '90-e isto izgovarala mantra ali tako su odlučili u Beogradu, a ovdje će se tako su odlučili u Bruxellesu. Rekli ste kad ste govorili o tome, o izuzeću od PDV-a branitelja i sakralnih objekata, odnosno da to nije bilo moguće. Mislim da je zapravo se događala u medijima manipulacija. Sakralni objekti u Hrvatskoj su u specifičnom statusu jer je u Hrvatskoj bio rat. Prema tome, da su pregovarači ispregovarali mnogo toga se moglo dogoditi drukčije i sve je moguće. Vidjeli smo na primjerima mnogih zemalja kada se ovdje nama serviralo da ne postoje nulte stope, da postoje nulte stope, da postoje smanjene stope na hranu. Prema tome, ovisi o tome kako smo pregovarali i što nam je bilo u interesu. Možda smo imali, ja ne tvrdim da nisu naši pregovarači bili vješti. Možda su bili vješti, možda su vještiji nego što mislimo jer su mislili kako će se puniti blagajna, što treba oporezovati. Znali su sasvim sigurno više mogućnosti nego moja malenkost što se može, što se ne može, ali su tako odlučivali u ime građana. Pa prema tome mislim da nije nemoguće, da je moguće samo ako postoji volja i da mi o svom statusu ipak trebamo odlučivati u Zagrebu.
Na repliku odgovara Ivo Jelušić.
Kolega Vukšić ja sam rekao da dakle kad se određuju stope PDV-a mora se voditi računa o dvije stvari, o standardu građana i interesu gospodarstva. Dakle, učiniti gospodarstvo konkurentnim višim ili većim stopama PDV-a, ne učiniti gospodarstvo konkurentnim, ali isto tako voditi računa o standardu građana pa sam naveo točno neke stvari koje vi namjerno niste čuli gdje je snižena stopa, a koje su svakodnevne potrebe građana. Od šećera, ulja, masti, vode, dječje hrane itd. To je ova Vlada snizila. Prema tome, ja o tome govorim. Što se tiče vjerskih objekata, namjerno ovaj puta nisam htio govoriti o onima koji su vodili pregovore pa reći zašto nisu nešto ispregovarali bolje ili ne. Zato što je to svršeno, gotovo, popraviti se ne da. Što je ispregovarano je ispregovarano, mora se ugraditi u sve naše zakone i oko toga više rasprava nema. Ja se s vama slažem da su se mnoge ili neke stvari mogle i bolje ispregovarati. Nismo bili na vlasti kad su vođeni pregovori, na vlasti je bio HDZ ali ne želim ih i ovaj puta kritizirati. Ispast će da samo stalno kritiziramo HDZ, oni su svoju kritiku doživjeli na izborima. Nadam se da je to i zbog lošeg načina rada. Hvala.
Repliku iznosi i poštovani kolega Domagoj Ivan Milošević.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa kolega Jelušić mnogo puta ćete još čuti sljedeću rečenicu, a to je činjenica da 2011. HDZ-ova Vlada je imala drugi i treći kvartal gospodarski rast 0,6 i 0,8%. Upozoravali smo vas u ovoj sabornici da će dizanje PDV-a na 25% prije više od godinu dana djelovati prorecesijski i da će donijeti novi gubitak radnih mjesta. Sve to skupa se desilo. Međutim, ova Vlada se odlučila da na kratki rok spasi državni proračun ne vidjevši da će upravo urušavajući gospodarski rast i hrvatsko gospodarstvo u cjelini ugroziti i sam državni proračun. To se danas dešava. Nažalost, Hrvatska država nije industrijski visoko izvozna ekonomija, dao Bog da jest, ako to želimo postati trebat će godine i godine i vjerojatno više mandata truda i rada više vlada. A što se tiče onog što ste rekli da je milijardu kuna što se tiče PDV-a u turizmu zapravo dano u turistički sektor da li je to onda poruka ove Vlade da se u Hrvatskoj vrijedi isključivo koncentrirati na turističke djelatnosti, da domaći i strani poduzetnici zapravo uopće ne trebaju razmišljati u što bi trebalo ulagati i o čemu bi trebalo razmišljati kada se u Hrvatskoj ulaže, pa mislim da ne. Dakle svjedočimo da su danas najneuspješnije zemlje EU nažalost one koje isključivo ovise o turizmu. Dakle da, svaka čast turizmu, turizam se pokazao kao perjanica i raste čak i u vrijeme krize. Ostaje otvoreno pitanje, da nije bilo Arapskog proljeća da li bi naš turistički sektor bio tako uspješan? Hvala Bogu da jest, mislim uspješan na stranu Arapsko proljeće. Ali sve svoje snage svaka mudra vlada mora usmjeriti na razvoj cjelokupnog gospodarstva, naše danas još uvijek ovisi o potrošnji, a industrija koju treba razvijati u koju treba ulagati najbolje svjedoči nažalost Gredelj koji je poslan u stečaj usred poslova i to izvoznih poslova koje je mogao raditi. Hvala.
I na ovu repliku odgovara Ivo Jelušić.
Kolega Milošević nemamo vremena ne pada mi na pamet da sada ulazim u makroekonomske rasprave oko pozicije turizma u privredi, neke zemlje ili općenito u Europi ali samo jedna rečenica, mislim ne da ja branim turizam, a vi ga napadate. U krizi ljudi kada nemaju para prvo čega se odriču? Odriču se putovanja i turizma onoga bez čega može. A onoga bez čega ne može toga se ne može odreći pa zbog je pad turizma uvijek u krizi nije to stvar od jučer. Ali da se vratim oko gospodarskog rasta. Rekli ste da ste vi u dva kvartala imali rast gospodarski ne znam koliko ste rekli ali nebitno. Međutim kada čovjek ovo promatra ispada pa stvarno pa šteta što niste ostali na vlasti kada ste već započeli kada ste imali rast kada je sve dobro bilo. E kada bi to bilo tako. Dobro da niste počeli izvlačiti kako ste jedna dan imali rast pa sada naći par dana kada ste imali rast. Činjenica je sljedeća da od kada je kriza krenula od 2008.godine da Hrvatska ima ukupni pad BDP-a dakle ne rast nego pad da negdje 10 ako ne govorim točno 10,5%. Od tih 10,5% pada hrvatskoga 1,5 % se samo dogodio za vladavine SDP-a a sve ostalo za vrijeme vaše vladavine. Dakle od onog našeg pada koji je enorman 90% vi imate zasluga za taj pad. Toliko o vašem rastu.
Treću i posljednju repliku iznosi kolega Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Jelušiću govorili ste o nekim apsurdnim situacijama, da nekada i smanjenje porezne stope odnosno PDV-a ne dovodi do smanjenja cijena. Nijedan zakon ne bi smio dovoditi do apsurdnih situacija, ali to se može izbjeći samo ako se zna što se želi postići kojom mjerom. Što se želi postići nekom mjerom kojom se tretira porezno jedan sektor ili jedno dobro ili jedna usluga drukčije od drugog, povoljnije od drugog sektora od druge usluge ili drugog subjekta. Kazali ste da potiče konkurentnost, upravo suprotno. Većina zakonskih odredaba poreznih do sada je poticala nekonkurentnost i ne često nego nikada dovela do smanjenja cijena. Ne postoji niti jedan slučaj kada se porezno rasteretio neki subjekt ili neki sektor ili neka djelatnost, a da je došlo do smanjena cijena. Nikad to hrvatski građanin nije osjetio pozitivno na sebi. Onda se postavlja pitanje zašto je to tako? Zato što je mnogo neracionalnosti. Primjerice jedna, uvjeti za odbitak pretporeza članak 60. Na pravo za odbitak pretporeza ima onaj tko ne plati i račun. Znači mora platiti porez onaj tko se zbog nenaplaćenog računa mora zaduživati i platiti u cijelosti porez, a onaj tko nije platio račune ulazne nijednom dobavljaču on ima pravo na odbitak tog PDV-a iz tog računa, samo da se unese odredba uvjeti za odbitak pretporeza u stavku f da se može odbiti ako je primjer račun izdan u skladu sa člankom 78.stavkom 1.ovog zakona iako je račun plaćen. Toliku bismo napravili ravnopravnost na tržištu i izbjegli sve poteškoće koje dolaze i po pitanju proračuna i poduzetništva. Da nema pravo na odbitak pretporeza onaj tko nije plati taj račun, a to nikako riješiti već godinama, a tu je ključ rješenja.
Kolega Mariću. I na ovu repliku odgovara Ivo Jelušić.
Kolega Marić od početka primjene poreza na dodanu vrijednost '98.godine ovakvo je određenje s kakvim se vi ne slažete. I da ste vi vaša vladavina vlada HDZ-a uveli odmah u startu to nikad to nitko ne bi promijenio jer to je razumno rješenje. međutim danas kada su nam se naakumulirale silne nelikvidnost u kojem ste i vaša vlada dobro doprinijela teško je to sada odjednom za cijelo gospodarstvo za cijeli sustav promijeniti način obračuna PDV-a. to je moguće za male poduzetnike i zato sam to govorio da treba drugačije tretirati male poduzetnike. Ali tko vam je branio da u startu kada je uvođen PDV uvedete takav sustav, ne bi bilo nikakvih velikih lomova i bilo bi dobro. Dakle svoje grijehe sada nama predbacujete ali dobro da ste barem svjesni svojih grijeha.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Stavove kluba HDZ-a približit će nam poštovana zastupnica Martina Dalić.
Poštovani kolege. Pa evo zakon o kojem danas raspravljamo i to u drugom čitanju kao što su već mnogi prethodnici kazali predstavlja u najvećoj mjeri usklađivanje i u ovom dijelu sada i posljednje tehničko usklađivanje potrebno za članstvo u EU. Međutim iako se radi o opsežnom zakonu očigledno je da najviše prijepora i rasprave u ovoj sabornici ustvari izazivaju oni dijelovi zakona gdje to usklađivanje ostavlja slobodu samoj državi da odlučuje onako kako smatra potrebnim. Već je ovdje bilo govora o tome da li se je u pregovorima moglo, trebalo kao što je rekao kolega Jelušić, to je vrijeme prošlo, o njemu se može razgovarati i podijeliti još jednom razloge zašto je nešto ispregovarano na način na koji je. Međutim, svaka europska direktiva ostavlja, a posebno ova u segmentu poreza ostavlja državi članici dio odluka da ona o njima odlučuje sama i na način kako je primjereno njezinim individualnim gospodarskim okolnostima. Jedna od tih odluka je i pitanje broja i vidine stopa. Iako dakle direktiva o kojoj se radi preporuča da država koja primjenjuje PDV ima jednu stopu, da može imati više stopa i da ta najniža stopa ne može biti niža od 5%. Sve ostalo ostaje ustvari na odlučivanju same države. I upravo jedan od prvih i mislim i najvećih prijepora i za nas u Klubu HDZ-a vezano uz ovaj Prijedlog zakona jest način na koji su neke usluge i neki proizvodi razvrstani na niže porezne stope. Odnosno točnije radi se ustvari o pitanjima tretmana poreznim stopama, novina, medija. Ali ja bih ustvari rekla i u širem kontekstu, pitanje poreznog tretmana općenito tiskovina. Naime, onoga trenutka kada poreznik krene u razvrstavanje jednog generički identičnog područja u različite porezne stope onda se ustvari dešava upravo ono što u ovom zakonu vidimo. Pojavljuju se nesuvisli, oprostite na izrazu ali stvarno nesuvisli kriteriji koji se vezuju npr. uz broj riječi. Prema mom saznanju to nigdje ne postoji. Ali takvi kriteriji ustvari posljedica su želje poreznika, želje predlagača zakona da poreznim instrumentom nekome pogoduje nešto malo više a nekome malo manje. I ne radi se ustavi ovdje samo o pitanju medija koji izlaze na papiru i koji imaju statut medija i tekstove od najmanje 25 tisuća riječi u tome izdanju. Radi se ustvari o jednoj široj slici na koju bi vam željela skrenuti pozornost. Jer na stopi od 5% osim ovako predloženog tretmana dnevnih medija nalaze se npr. znanstveni časopisi. Ali se časopisi za kulturu i umjetnost nalaze na stopi od 10% zajedno sa drugim tiskovinama. Knjige su na stopi od 5% to je ako hoćemo iskreno i razumno pogledati prostor tiskanih medija, prostor očuvanja kulture, kulturne baštine, znanosti i svega onoga što u tržišnom svijetu ponekad se teško probija i teško opstaje opravdanje za ovakvo razlikovanje je teško naći. Zašto bi časopisi koji promiču kulturu i umjetnost bili više oporezovani od znanstvenih časopisa ili od dnevnih medija koji imaju u jednom dnevnom tiskanom izdanju najmanje 25 tisuća riječi. Apsolutno je relevantno pitanje kako će to porezna uprava nadzirati pa se tome i veselimo. Ali ovo otkriva volju, želju i ambiciju predlagača zakona da ide točkasto, pojedinačno prema nekim pojedinačnim medijima ili nekim pojedinačnim dijelovima društvenog prostora onako kako vjerojatno predlagač zakona smatra potrebnim i kako je sukladno njegovom ideološkom okviru. A to mislim da u zakonu ne smije biti i da se zakonom ne smije raditi. I porez na dodanu vrijednost je ustvari oblik poreza koji nije pogodan za takva određenja. Naravno. Mnogo je ovdje bilo riječi o tome da je potrebno čuvati standard građana i jasno je, porez na dodanu vrijednost je porez koji po definiciji snose građani. I promjene u oporezivanju idu ili u teret ili na korist standarda tih građana. A znate šta je poruka ovakvog određivanja poreznih stopa? Poruka je da je porez na dodanu vrijednost podignut na 25% zato da bi se onda moglo pojedinačno ići prema pojedinim industrijama i pojedinačno odlukom zakonodavca, odlukom porezne uprave, tim nekim industrijama ili njihovim dijelovima stavljati ih u povoljniji položaj. I to na teret građana. Jer oni snose osnovnu stopu. Izražena je ovdje želja i nada da bi porez na dodanu vrijednost mogao biti niži. Ne može biti niži i neće biti niža osnovna stopa poreza na dodanu vrijednost sve dok se kroz ove niže stope ovako svaki puta sa svakom promjenom zakona širi primjena nižih stopa. I to ide na teret hrvatskih građana i oni to moraju znati. Da bi dakle ovi mediji do 25, od 25 tisuća riječi, da bi sve ovo moglo biti na nižoj poreznoj stopi, osnovna porezna stopa jest 25. Naravno da se onda u ovome kontekstu sa pravom javljaju i hrvatski branitelji jer ulaskom u Europsku uniju ukida se i dio povlastica poreznih koje su uživali hrvatski branitelji. Međutim, to ne znači da hrvatski branitelji trebaju ostati i bez tih prava. Ona se samo mogu realizirati kroz druge instrumente. A da li će se realizirati kroz druge instrumente pravo je i odluka naše države. I jasno je da hrvatski branitelji onda postavljaju pitanje a zbog čega se ne mogu zadržati njihova prava ako je moguće dati prava nekim drugima čiji je položaj u društvu sasvim drugačiji i njihovo ishodište sasvim drugačije nego hrvatskih branitelja. Konkretno instrument kojim se može osigurati da se zadrže prava hrvatskih branitelja koja su do sada bila realizirana kroz porezni sustav nalazi se naravno na rashodnoj strani. Kao što Hrvatska država snosi troškove nabave automobila i nekih drugih pomagala za HRVI-e 1. skupine moguće je i nitko nam ne brani da neka od postojećih prava koja su bila davana kroz poreze se i u vrijeme članstva realiziraju kroz same rashode, međutim takvog prijedloga nemamo. Imamo neke druge prijedloge koji su pretpostavljam sadašnjoj vlasti puno važniji. I konačno, druga bitna primjedba na ovaj zakon koju imamo tiče se naravno tretmana malih poduzetnika. Po sadašnjem uređenju obrtnici, odnosno obveznici poreza na dohodak imaju pravo plaćati PDV u trenutku naplate računa. Željela bih podcrtati, plaćanje PDV-a u trenutku naplate računa ne znači ne platiti PDV i posve je nejasno zbog čega se predlagač protivi i opire uvođenju u naš pravni sustav mogućnosti koje daje direktiva za sve male poduzetnike, posebno ako se predlagač hvali svojim uspjesima u naplati poreza. Ne postoji onda nikakav strah ako su uspjesi u naplati poreza tako dobri, ne postoji nikakav strah od toga da bi takva mjera koja je moguća, koja postoji u Europskoj uniji bila ovdje zloporabljena jer 2010. godine Europska unija je također donijela direktivu koja kaže da u državama članicama je moguće omogućiti i uvesti plaćanje PDV-a po naplaćenim računima, dakle u trenutku naplate računa, za sve male poduzetnike čiji je godišnji promet manji od 500 000 eura. Dakle, Unija je tu mjeru donijela kako bi poboljšala konkurentski položaj malih poduzetnika, svih. Pustimo da li su oni obveznici poreza na dohodak kao što mi imamo danas ili su moguće obveznici poreza na dobit. Ovo je ponovo primjer da Vlada nije voljna prenijeti u naše zakonodavstvo odredbe koje su važne za konkurentnost, a postoje u direktivama. Takav smo slučaj imali i u vrijeme kada smo raspravljali o industriji fondova, takav smo slučaj imali sjećate se kada smo raspravljali o Zakonu o trošarinama koji smo uspjeli svojim amandmanima ipak korigirati Vladu da se trošarine na električnu energiju primjenjuju po istoj stopi kao u Europskoj uniji, a ne po dvostruko većoj stopi i ponovo ovdje sada treći puta Vlada ne želi uključiti u zakon nešto što je direktivama moguće. Nije to dakle sve samo pitanje što je bilo, naše članstvo u Europskoj uniji je puno više pitanje toga što će biti, a odbijanje prihvaćanje i uključivanjem ovakve mogućnosti jednostavno se umanjuje konkurentnost Hrvatskih poduzetnika. I nije to samo pitanje likvidnosti i nelikvidnosti, to je općenito pitanje položaja malih poduzetnika na tržištu zato jer mali poduzetnik je uvijek taj koji je objektivno suočen s opasnošću da njegov položaj na tržištu, da njegov odnos u ugovoru bude nepovoljan jednostavno zato jer je malen i jednostavno zato jer je njega lakše staviti na stranu nego velikog poduzetnika. Nadam se da će predlagač odgovoriti zašto i zbog čega odbija omogućiti hrvatskim poduzetnicima nešto što imaju mali poduzetnici u drugim državama članicama Europske unije. Je, direktiva kaže može i baš zato što kaže može ostavlja mogućnost da to sama država odluči za sebe. Tako da usklađivanje i prilagodba sa Europskom unijom nije samo skup rigidnih i mehaničkih pravila, unutar tih rigidnih i mehaničkih pravila postoji mnogo instrumenata i postoji i sloboda naravno kao što i treba biti, da država određuje svoj porezni sustav i njegova pravila na način sukladan individualnim okolnostima pojedine zemlje. A rezultat upravo svega toga, rezultat upravo takve rekla bih i tvrdoglave politike vidljiv je u našoj svakodnevici, vidljiv je u gospodarskim pokazateljima, vidljiv je u stanju u našem društvu. Iako nisam pobornik rasprave mi i vi, vi ili oni, nažalost kolega Jelušić svi ćemo biti jako sretni kada vaša Vlada ostvari rast u dva uzastopna kvartala. Bit ćemo jako sretni. Hvala lijepo. HDZ neće prihvatiti ovaj zakon.
Prelazimo na replike kojih je točno pet. Prvi se javio Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Dalić, evo na samom kraju ste ustvrdili ono zapravo što ponavljamo često u Saboru, prilagođavanje i usklađivanje nije skup rigidnih pravila, znači nema imperativa u mnogim slučajevima, mada mi želimo predočiti hrvatskoj javnosti da sve što Vlada poduzima tako mora biti jer je tako rečeno u Bruxellesu. Govorili ste o tretmanu tiskovina, o nesuvislim kako ste vi rekli kriterijima. Jedan od kriterija je broj riječi koje isto tako ne znam da postoji negdje u Europi da se mjeri brojem riječi nešto što bi se trebalo oporezovati višom stopom, a nešto manjom stopom. Postoje novinari kao što sam prije rekao koji su kadri s više od 25000 riječi ispisati laži, izmisliti, zažutiti, izmisliti intervjue a da ta tiskovina ima ukupno 50000 riječi, 100000 riječi i da bude oporezovana nižom stopom. Prema tome, rekli ste da je ovo pravilo koje nadam se će biti odbačeno posljedica želje poreznika da se pogoduje određenim nakladnicima. Ja mislim da je to posljedica ako smatrate poreznikom državu, odnosno Vladu, da je to posljedica želje određenih političkih krugova da se oporezuje nešto što njima nije sklono. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara Martina Dalić.
Hvala lijepa. Pa da istina sve što ste vi kolega Vukušić nabrojili ja sam manje-više rekla. Ono što možda nisam rekla, a u stvari odgovor je na vašu repliku jest da zdrav razum jasno pokazuje da ovakvo razvrstavanje tiskovina i časopisa i tjednika kroz dvije porezne stope na temelju arbitrarnih kriterija je besmisleno. Sve to mora biti na jednoj stopi da li je ona pet, da li je ona 10, HDZ će sukladno tome predložiti amandman. A ako se ovdje radi o poticanju i kulture i tiska i komunikacija i javnog govora onda je sasvim jasno da bi to trebala biti stopa od 5%. Hvala lijepo.
Ivo Jelušić iznijet će drugu repliku.
Kolegice Dalić, rekli ste da ćete vi iz HDZ-a biti sretni kad budu dva kvartala pozitivna. Vjerujem vam to, kao što vi meni vjerujete da sam razočaran što u vašoj zadnjoj vladavini, vašem četverogodišnjem mandatu, zadnje četiri godine vašeg mandata smo imali pad od 9%. Ne govorim ja to zato što sam protiv vas, nego što mi je žao što je Hrvatska u takvom stanju i što ste je u takvom stanju predali nama. Mi sad kad bi imali 2% rasta, e dao Bog, treba nam pet godina da anuliramo taj pad koji ste vi stvorili u zadnjem mandatu, pet godina, pet godina po dva posto. Prema tome, takvo stanje ste ostavili, prema tome ja samo hoću da se stvari kažu jasno i glasno. Što se tiče porasta PDV-a rekli ste otprilike ovako. Da smo povećali PDV za dva postotna poena građanima kako bi mogli pogodovati nekom dijelu, određenom dijelu gospodarstva i industrije. Ja razumijem kad u ime kluba HDZ-a se govori o pogodovanju, jer izgleda da vi jedino razumijete da vlast za to služi da bi se nekome pogodovalo. Mi nikome ne pogodujemo i upravo smo napravili ovo. Dakle, svima smo, povećali smo stopu PDV-a za dva postotna poena, ali smo svima, svima doslovce svima u gospodarstvu snizili stopu doprinosa za zdravstvo za 2%. Ne nekima, nego svima. I otprilike efekat u proračunu je isti. Da nismo povećavali poreznu stopu PDV-a, a ostavili stari porezni doprinos isto bi novaca bilo u proračunu. Nismo bili politikanti, dakle nismo podilazili građanima nego smo rekli hajmo razvijati gospodarstvo, opteretiti građane ali ne sve isto. One koji imaju veće plaće i više troše oni će više PDV-a platiti, one koji imaju manje, manje PDV-a plate. I još jedna stvar. Oni koji imaju manje plaće njima smo snizili porez na dohodak za dva postotna poena. Dakle, njima smo anulirali ovaj gubitak koji će izgubiti zbog povećanja PDV i tom dijelu povećanja cijena. Njima se ništa nije promijenilo. Ali onima koji imaju veće plaće, nama koji imamo veće plaće jesmo povećali trošak i to je socijalno, pravedno i u redu i zato smo socijaldemokrati.
Na repliku odgovara poštovana kolegica Martina Dalić.
Gledajte kolega Jelušić, vi odnosno Vlada predvođena Socijaldemokratskom partijom raspolaže svim instrumentima ekonomske politike već godinu i pol dana. Prema tome, ja vam želim da te instrumente ekonomske politike koristite na način da stope godišnjeg rasta budu 5 i više posto. Nitko vam to ne brani. Jedini je maleni problem što instrumente ekonomske politike koristite na način da se ekonomija nalazi kontinuirano u minusu i ne vidi se kraja. A što se tiče većih ili manjih plaća i tko koliko snosi PDV-a. Morate znati da je obilježje PDV-a takvo da sve ovo što ste sada stavili na nižu stopu da od toga, koristi od toga uživaju i oni koji su siromašni, ali i oni koji imaju najveće plaće. Jer se to tko ima kakvu plaću ne gleda u dućanu. Prema tome, ja vam i dalje želim da instrumente ekonomske politike koristite tako da dođete do barem dva uzastopna kvartala rasta, a sve ono što se u ovoj sabornici zbiva i sva ova rasprava koja ide već godinu i pol dana vam kontinuirano kazujete ne radite dobro, ne upravljate dobro tim instrumentima i rezultat je zato kontinuirani minus.
Sad ćemo čuti repliku poštovane kolegice Sunčane Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Dalić, osvrnut ću se samo na onaj dio vašeg izlaganja gdje ste spominjali medije. Nešto oko toga rekao je kolega Vukšić. Dakle, o tome smo raspravljali i na saborskom Odboru za medije pitajući se zapravo i ne dovodeći u pitanje odluku da se nekome od nakladnika smanji ili da ima povlaštenu stopu PDV-a. Međutim, problematizirali smo u tom trenutku jednu drugu činjenicu, a to je da u Hrvatskoj postoje lokalni tjednici koji posluju sukladno Zakonu o medijima, koji sukladno Zakonu o medijima jedini izvještavaju o onome što se događa na lokalnoj razini dok nacionalni mediji vrlo rijetko to čine. Mogu uzeti primjer treće izborne jedinice primjerice Varaždina, Međimurja, ako hoćete Krapinsko-zagorske županije, dakle, zašto i ti nakladnici nisu mogli dobiti smanjenu stopu PDV-a. Podsjetit ću jednako tako da ovi nakladnici koji su sada to dobili već su imali manju stopu PDV-a i prijašnjih godina, međutim zbog toga nisu pojeftinile novine, zbog toga nije zaposleno više novinara, zbog toga oni nisu dobili bolje uvjete za rad. Jednako tako pitam što je sa HINA-om? HINA iz državnog proračuna izravno dobiva 21 milijun kuna, HINA ima najveću stopu PDV-a i možemo se samo zapitati pa tko je tu lud? Zašto agencija koju izravno država financira iz proračuna ne može ući u kategoriju manje stope PDV-a? I jednako tako pitam što je sa 150 radijskih i tv postaja koje dobivaju 0,3% iz pristojbe HRT-a dakle nas poreznih obveznika? Zašto se njima ne smanji i zašto se ne omogući i tim ljudima, a to su mali poduzetnici ako hoćete, da oni mogu na tržištu normalno funkcionirati? Dakle, to su pitanja koja si postavljaju nakladnici, koji nikako ne mogu doprijeti do javnosti i koji se s pravom pitaju isplati li se njima uopće raditi u ovoj zemlji i hoćemo li osim 500-njak novinara imati još više nezaposlenih novinara u Hrvatskoj? Hvala lijepa.
Da čujemo i odgovore na ova pitanja. Martina Dalić.
Pa pitanja je mnogo, odgovore na sva ta pitanja nije moguće dati. Međutim, upravo onaj tko uređuje porezne zakone bi trebao znati da u ekonomiji i u gospodarskom prostoru na koje se taj porezni zakon odnosi postoji mnoštvo između ostalog i ovakvih subjekata koje vi spominjete, postoji mnoštvo koje poreznik u datom trenutku ne može sve vidjeti, znati i prepoznati. Ali on se zbog toga time ne treba niti opterećivati, to i nije njegov posao. Njegov je posao odrediti pravedne, pravilne i efikasne uvjete oporezivanja koji će se na jednak način primjenjivati na sve te sudionike konkretno u ovom slučaju u medijskom prostoru. Kada to poreznik ne čini nego pokušava misliti da je svevideći, sveznajući i svepametan onda nastaju ovakve anomalije kakve su trenutno u ovome prijedlogu zakona. To je tako, to je iskustvo porezne teorije. Ne zato što bih ja to sada ovdje izmislila ili rekla nego je to jedno od temeljnih pravila načina vođenja porezne politike. Jer jedino što je unaprijed sigurno jest da poreznik ne može poznavati sve detalje ekonomskog života, a da je vrlo velika vjerojatnost gotovo sigurno da će pogriješiti ukoliko krene u ovakvo administrativno razvrstavanje bez obzira koliko to godilo njegovom egu i osjećaju važnosti.
Sad ćemo čuti repliku kolege Gorana Marića.
Hvala lijepa. Kolegice Dalić kad se govori o različitom poreznom tretmanu onda moramo imati na umu da je kriterij najvažniji čimbenik u tom različitom tretmanu, a kriterij mora biti utemeljen na općem dobru i društvenoj korisnosti. A kad je u pitanju opće dobro i društvena korisnost onda je uvijek važnija kvaliteta od kvantiteta. A ovdje je glavno mjerilo za razliku poreznog opterećenja u dnevnim novinama kvantiteta, broj napisanih riječi. To je zapravo neprihvatljivo i postoji opasnost da od različitog poreznog tretmana prijeđemo u diskriminaciju na vrlo lagan način. Međutim, meni nije uopće jasno ako je dnevni list onda bi dnevni list trebao biti okosnica razlike u odnosu na mjesečnik, na tjednik, a unutar dnevnog lista zašto nije podjela na broj zaposlenih, na visinu prosječne plaće, na broj prodanih primjeraka, a ne na broj napisanih riječi. Ma tko je taj um, volio bih znati, tko je izmislio tu graničnu i magičnu brojku od 25 tisuća riječi? Ako se radi o mlađoj osobi predložio bih ga odmah za znanstvenog novaka, a ako se radi o osobi srednje dobi predložio bih odmah da dobije nagradu za doprinos za znanost, a ako se radi o nekome tko je u poodmakloj dobi njemu doista treba dodijeliti orden, nagradu za životno djelo. Hvala lijepa.
I na ovu repliku odgovara poštovana Martina Dalić.
Pa evo jedna, u pravu ste kolega Marić, pitanje kriterija je ovdje naravno iznimno važno pitanje. E sada pretpostavimo da će ova odredba ovako kako je napisana biti usvojena s obzirom da predlagač ima većinu. E sada, zamislimo kako ide taj život, što se zbiva s tim urednikom kojem glavna funkcija cilja sada postaje brojanje broja riječi u konkretnom dnevnom izdanju. Dakle, on više nije usmjeren na svoj glavni cilj informiranja javnosti, daj Bože objektivno, širenje informacija o javnom interesu ili eto to su barem neke stvari kako ja zamišljam što bi trebao biti zadatak urednika dnevnog tiska, ne, on je fokusiran na brojenje riječi. Štoviše, pretpostavljam da prije nego što te novine idu u tisak taj nekakav elektronički medij, nekakav cd, nekakav e-mail putuje u Poreznu upravu koja onda također broji riječi jer velika je odgovornost na uredniku s obzirom ako promaši kriterij broja riječi ta će se tiskovina valjda taj dan naći na stopi od 10%. Pa ja ne vidim drugo ako se primjenjuje zakon! Besmisleno i smiješno! Ali to je logična posljedica ove odredbe.
I posljednja replika, Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kada su neke druge kolege govorili u ime kluba, a nisu toliko financijski potkovani nisam želio uzeti zapravo iskoristiti pravo za repliku, ali budući da je gospođa Dalić govorila u ime kluba HDZ-a a ponajviše rasprave evo i u ovim replikama se zapravo povelo oko dakle tog PDV-a na dnevne novine i to one dnevne novine koje imaju sadržaj za razliku od onih koje nemaju. Čisto da kažem nekoliko riječi gospođo Dalić i vi ste svjesni da se radi o minornom prihodu za državni proračuna, dakle najizdašnijem prihodu poreza na dodanu vrijednost koji se broji preko 50 milijardi. Ovdje se radi o nekoliko milijuna a to je kada bi u promilima govorili onda bi se govorili o iza zareza još 2, 3 nule pa kako to dalje ide. Vi ste u svojoj raspravi ustvrdili da je zbog tog puštanja i da je SDP dignuo PDV a o tome vam je dobro odgovorio gospodin Jelušić, digao PDV da bi mogao pogodovati nekim poduzetnicima. To naprosto nije istina i dajte da razbijemo tu tezu kada to očigledno najviše zanima javnost. Dakle ovdje se radi o dnevnim novinama koji izdaju određene izdavačke kuće ali one izdaju i ove druge časopise, tjednike itd. Jedne od njih izdaju i ovaj drugi dnevni list koji će biti pogođen ovim zakonom i platiti porez 10% tj. ostat će mu porez isti. Ovo rješenje je pronađeno i zato je nezgodna situacija kolegama iz Ministarstva financija da praktički brane tu situaciju, pronađena je u suradnji sa Ministarstvom kulture. Ministarstvo kulture je predložilo takav prijedlog, vjerojatno se on operativno može i provesti i vidjet ćemo što on nosi. Ja vjerujem da ćete se vi složiti sa mnom da je stanje informiranja dnevnih novina i kvalitete danas vrlo, vrlo loše i da je ovo pokušaj da se stvari riješe. Kažem ne pogodovanjem, pogodovanjem bi bilo neka sasvim druga priča oko ovog neplaćanja poreza oko interne nelikvidnosti koja je dovela zemlju u ovu situaciju i razlog da je vrlo teško izvlačimo iz krize. Hvala vam lijepo.
I posljednji odgovor na posljednju repliku Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa ja se s vama slažem da ovdje bit ove rasprave nije uopće financijski učinak. Financijski učinak jest važan, ali mi ovdje raspravljamo o principima, raspravljamo o kriterijima i načinima na koji se može primjenjivati porez na dodanu vrijednost. Digli ste branu, ako se mediji mogu oporezivati razlikovanjem broja riječi, oprostite zašto onda ne bi bila različita stopa za mlijeko s obzirom na količinu masti u mlijeku što je objektivniji kriterij lakše utvrdiv nego broj riječi. Apsurdno, ali otvara takva pitanja i niz drugih. A da li se ovime pogoduje ili ne, ja mogu reći sljedeće, kada se u onoga dana kada se snizi porezna stopa onome za koga se porezna stopa snizi to za njega ima pozitivan likvidonosni učinak. Umjesto 10 milijuna kuna koje mu je možda u razdoblju prije toga bila potrebna za ispunjavanje obveze poreza na dodanu vrijednost sada će mu biti potrebno dvostruko manje. dakle htjeli ili ne htjeli stavili ste ga jednokratno, slažem se, u bolji poslovni položaj u odnosu na one druge. Međutim šta god bilo da bilo i to nas vraća na onu prvu raspravu o rastu i općem gospodarskom stanju, mediji i ukupna ta industrija kao i mnoge druge nalaze se u teškom stanju radi opće ekonomske situacije. I neće se njihov položaj poboljšati sve dok stanje u gospodarstvu generalno ne bude bolje pa će ljudi moći kupovati između ostalog i više novina itd. i to nas vraća na ukupne rezultate u gospodarstvu.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima pa pozivam poštovanog kolegu Srđana Gjurkovića da nas upozna sa stajalištima HNS-a.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Ja u ime klub HNS-a mogu reći da ćemo podržati ovaj Konačni prijedlog Zakona o porezu na dodanu vrijednost. A ono što me je zaista iznenadilo ali ugodno, a to je rasprava o ovome drugom čitanju u kojem se većina rasprava do sada odnosila na tretman tiskovina i medija odnosno poreze koji su vezani za tiskovine i medije. Naravno mogu u ime kluba reći da određene primjedbe imaju temelje elemenata ali zato u drugom čitanju postoje amandmani, a uvidjeli smo da nakon i prvog čitanja i amandmani i prijedlozi i primjedbe su u znatnoj mjeri usvojene kao što se inače usvajaju u mandatu ove Vlade koliko god govorili da se neki amandmani odnosno primjedbe posebno opozicije ne usvajaju. A to znači kada su samo primjedbe najveće vezane za tiskovine što sam rekao da je otvoreno za raspravljati i imati primjedbe sa amandmanima koliko znam i kolega Beus nešto po tom pitanju priprema, ali ono što je suština ovoga zakona da je ovaj zakon dobar. I slažem se isto tako da ovaj zakon ne samo tehnički dovodi usklađenje sa pravnom stečevinom odnosno direktivama EU nego on zaista i otvara prostor koji mi zovemo i stalno o njemu govorimo konkurentnost našeg gospodarstva. Da li je taj prostor dovoljan? Nije i nikad ne može biti dovoljan jel konkurentnost gospodarstva je nešto što je iznimno dinamično i što je danas konkurentno sutra već nije jer posebno na europskom tržištu gospodarstvo ima svoje dinamike a i druge zemlje i države rade svoje propise kojim osiguravaju svom gospodarstvu u okviru direktiva mogućnost da budu konkurentnije posebno kod izvoza. S obzirom da turizam u Hrvatskoj definitivno je izvoz i sve usluge koje su turističke jasno je da je ova Vlada po tom pitanju postavila i kriterije i kada se govori i strategiji i strateški se odnosi prema turizmu da mu osigura konkurentnost na europskom ali i na svjetskom tržištu. I to je ono što je ključno za ovaj zakon. Naravno da samo govoreći o Zakonu o porezu na dodanu vrijednost pa onda, slažem se raspravljajući i o samom pitanju kada se plaća PDV. Da li se on plaća po izdanom računu, odnosno u valuti 30 dana ili da li se plaća po naplaćenom računu je jedno pitanje koje ćemo vjerojatno riješiti u onom trenutku kada riješimo nelikvidnost u Hrvatskoj. Zato i postoji Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi koji je preduvjet u biti da bi mi imali situaciju u kojoj se svaki račun plaća uredno u valuti 30 dana odnosno maksimalno 60. I to je ono šta mi sada kao ova koalicija, ova Vlada transformiramo društvo, odnosno gospodarstvo, odnosno onaj dio koji je vezan za direktna plaćanja. I to ne ide preko noći. U ovom trenutku i sami znati da su u tijeku predstečajne nagodbe, da su desetke milijardi što državnih, što gospodarskih kuna u rješavanju u prolongiranju ili otpisivanju kako bi se spasilo gospodarstvo, naglašavam spasio privatni sektor. I to je ono šta ova Vlada radi za konkurentnost koja je zajedno sa Prijedlogom zakona o porezu na dodatnu vrijednost, koju moram reći zaista još jedanput ponoviti da sam iznenađen da se samo po pitanju tiskovina i medija raspravlja. Jer to u biti pokazuje da ovaj zakon u ovim trenucima, u ovim uvjetima dobar. Nikada ne može biti savršen i neće biti savršen jer uvijek može biti, ali dobar da ovo nije samo tehničko usklađenje. A treba podsjetiti još jednom da smo i u registar obveznika poreza na dodatnu vrijednost upis u prag podigli na 230 tisuća kuna. A za sve one kada govorimo o malim poduzetnicima čija je vrijednost isporučenih dobara i usluga uključujući i PDV u prethodnoj kalendarskoj godini manja od 800 tisuća kuna, obračunsko razdoblje od prvog do posljednjeg dana u tromjesečju. Znači napravljeni su iskoraci i značajni u tom segmentu. Koliko ova Vlada vodi računa o konkurentnosti, koliko se vodi računa o poruci i gospodarstvu i osiguranju gospodarstva imamo, prije neki dan smo čitali, ono što smo donijeli odluku da je uvedena stopa od 5% na plovila za sport i razonodu koja se stavljaju u carinski postupak puštanja u slobodan promet do 31. svibnja 2013. godine a koja su prethodno bila u postupku … [[Govornik se ne razumije.]] uvoza imamo više od 4 tisuće plovila, nekih …. [[Govornik se ne razumije.]] kuna u proračunu. Ali ono što je ključno osiguralo se svima onima koji su vezani za taj nautički turizam, za ta plovila, za servise, za sve te usluge da dobiju dodatne poslove, odnosno da se novi ljudi mogu zapošljavati. Dakle, to su bitne stavke ne samo poreza na dodanu vrijednost nego ove politike porezne koje opet naglašavam ona je dobra, nije savršena, ali u svakom slučaju radi na fiskalnoj konsolidaciji i proračuna, urednom plaćanju obaveza prema državi. Ne zaboravimo koliko je radnika a to je u obrtima i poduzetnicima bilo negdje oko 60 tisuća, prošle godine, koje nisu primali plaće ili se im nisu ni plaćali doprinose nije postojala obaveza. Sve je to dio sustava, neću reći poreza na dodanu vrijednost ali porezne politike. Mi možemo raspravljati o ekonomskoj politici i ekonomskoj teoriji a znate da često znanost voli i radi na temelju određenih procjena proračuna, pokušaja i promašaja. Porezna politika se ne može temeljiti na takvim stvarima, ona se radi na simulacijama, na iskustvu i na znanju i ona nema mogućnost i nema niti smije imati način pokušaja i promašaja. Ona ima, mora imati strategiju i promišljenu politiku. Ova Vlada radi strateški sa promišljenom politikom a jedan od takvih zakona je i ovaj poreza na dodanu vrijednost. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Time smo završili raspravu po klubovima, pa prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se prijavio uvaženi kolega Josip Kregar.
Poštovane dame i gospodo, sigurno je da nije lako biti poreznik u vremenima krize kada ima sve manje a treba uzimati da bi se omogućilo funkcioniranje države i društva. To je moguće i uspijevate u tome. Samo ako imate jaku vjerodostojnost i ako ste dosljedni u svojoj politici. PDV je jedan snažan instrument porezne politike. Najjači po izdašnosti poreza od svih. On je isto tako i jedan snažan instrument ekonomske i socijalne politike. Zbog toga sljedeći onu raspravu koja se ovdje odvijala, ja zapravo želim podsjetiti da je on korišten upravo zato da bi se pomoglo onim slojevima društva koje imaju najmanje. Tako da PDV na izvjesne prehrambene proizvode i slično zapravo je smanjen do minimuma. Snažan poticaj u tome da PDV bude jedan instrument ekonomske politike izaziva naravno i želju mnogih skupina, interesnih grupacija u Hrvatskoj da se na njih primjene izuzeci. Zbog toga svaki izuzetak mora biti izrazito dobro argumentiran da bi se zadržala vjerodostojnost i povjerenje. Ja ću se, pa i zbog toga što je rasprava išla u tom smislu zadržati samo na pitanju snižavanja porezne stope za tiskovine. Mi smo već imali u prošlosti pred nekoliko godina isti takav slučaj. Sa minimalnim negativnim ili lošim čak efektom. Ovog puta čini mi se da je situacija ponešto drukčija i da će efekt biti bolji. Sredstva javnog informiranja nužan su sastojak demokracije i bez njih se ona ne može zamisliti. Poticanje koje ovdje se predlaže rezultat je opće krize koja postoji. Tiraže padaju, gledanost pada, oglasni prihodi padaju. Prema tome, te djelatnosti nalaze se posebno ugroženim, a budući da su važne, budući da trebaju da bi se izrazila mišljenja ljudi, budući da bi se formiralo mišljenje ljudi, budući da bi se znalo o čemu se odlučuje, tada mislim da je politika poticanja dobra politika. Ja naravno na umu imam to da se izvjesna korekcija ostvari kroz druge mehanizme, poticanje pluralizma mišljenja, zato postoji posebni fond kojim se potiču sredstva javnog informiranja, ali ovdje u globalu mislim da je i namjera i način na koji se to pokušava provesti koristan i dobar. Jedna međutim kritika je u ovom smislu izrečena u Saboru od više govornika. Mislim da bi trebalo razmišljati o tome da se izmijeni u članku 38. stavku čini mi se 2. točka g) formulacija koja zapravo može biti tehnički problematična u izvedbi, a može stvoriti izvjestan dojam nejednakosti medija na medijskom tržištu. Brojanje riječi nije dobar način zbog toga što on uvijek može bit samo naknadan, inače je cenzura ako je prethodan. A onda se otvara pitanje da li imamo jednakost poslovanja na tržištu, zahtjev za ustavno-sudskom zaštitom i slično koji je po svojim konsekvencama nepredvidiv. Ja ću uložiti amandman i predlažem da se taj kriterij brojanja riječi ukloni. Ali bih htio istaknuti nešto što u tom stavku predstavlja izvjestan napredak, izražava želju novinara, izražava želju onih koji od ovoga ustupka ili poticaja možda ne bi inače imali nikakve koristi, a to je formulacija u kojoj se kaže da novinski nakladnik mora imati statut medija. Takvo određenje postoji i u drugim zakonima, ali do sada nije bilo mehanizma koji nakladnike prisiljava na to. Ovim i ovom odredbom mi imamo instrument koji nakladnike navodi ili im sugerira da se ponašaju kako zakon od njih traži tj. da imaju status medija. Dozvolite malo patetike, bez medijskih sloboda rekao sam nema demokracije, ali pitanje to nije samo demokracije nego i jedinstvenog jedinstva statusa i tretmana tiskovina na tržištu. Tiskovine se prodaju, zbog toga ne možemo imati različite kriterije. Suprotno, slažem se s onima koji su rekli da, nisu više u dvorani, da treba poticati male, regionalne i lokalne časopise. Doista, jer oni ne samo da predstavljaju neku vrstu garancije da će na lokalnoj razini biti razmijenjene informacije nego predstavljaju neku vrstu škole ne samo za novinare nego i za građanstvo. Naravno, može se reći i suprotno, npr. jedan ozbiljni prigovor bi bio činjenica nejasnog vlasništva medija, osobito na lokalnoj razini. Mogući prigovor bio bi i to da nema smisla snižavati PDV za one tiskovine koje zapravo po svom sadržaju se tiču ili potiču mržnju, pornografiju ili slično. No ne bi bilo dobro da zbog takvih prigovora promašimo ili ne uzmemo u obzir glavnu intenciju koju zakonodavac ima, a to je da se potakne demokratska rasprava u društvu, da se medijima da izvjesna porezna sigurnost i bolji položaj. Ukupno gledavši, meni se čini da su vlade, osobito ova Vlada dobro iskoristile PDV kao mogućnost da se potaknu ekonomski procesi i zaštite standard i solidarnosti u društvu, zaštite najslabije plaćene ili po prihodima najslabije društvene slojeve. Zbog toga uz ovaj amandman koji predlažem svakako mislim da zakon treba usvojiti.
Hvala lijepa. Repliku ima Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Kregar, ja sam podnio isto amandman na članke koje ste spominjali. Nadam se da će zakonodavac uvažiti naše sugestije. Uglavnom svi govornici koji su dosad govorili zalagali su se za isto, znači protiv su različitih, nejednakih kriterija. Brojanje riječi kao što ste rekli sasvim sigurno nije dobar kriterij i ja kažem da jest to jedan oblik pokušaja cenzure, zapravo jedan oblik pokušaja eliminiranja jednih novina, a znamo da postoje samo jedne novine koje su toga tipa, a sad je netko rekao možda nije namjera, mislim da je netko iz kluba vašega rekao, nije namjera jer taj nakladnik ima i druge novine. Te novine "24 sata" su u pitanju, imaju višu nakladu od svih ovih novina kad se zbroje skupa. Prema tome, jest klanovska borba oko tog. Slažem se u potpunosti i dao sam amandman časopisi za kulturu i umjetnost moraju isto tako biti oporezovani za stopom od 5%. Mislim da je stvarno nerazumljivo zbog čega časopisi za kulturu i umjetnost, to su krhke biljke, možemo biti sretni da uopće postoje i moramo im omogućiti najnižu stopu kako bi i to malo časopisa ostalo i kako bi to malo publike imalo prilike pročitati ono čemu teži u svom životu. Statut medija. Sasvim sigurno da mediji, odnosno zaposleni u medijima moraju imati zaštitu, a može i zaštititi statut ali treba dati rok od 3 ili 6 mjeseci kako bi se taj statut izradio i kako bi mogao štititi zaposlene novinare.
Odgovor na repliku, Josip Kregar.
Poštovani kolega, budući da se u većini slažemo dozvolite da istaknem neke sitne razlike. Prije svega, malo je upalo u oči da se raspravlja o jednoj odredbi jednog članka, a ne o cjelini zakona. To je doista onda zapravo kompliment predlagaču da je u cjelini napravio dobar prijedlog, ali da u nekom detalju nije uspio pogoditi sve ono što može. U svom izlaganju nisam spomenuo i tu odredbu kojom se predviđa da će ministar svojim pravilnikom urediti tehničke elemente provedbe. Vrlo teško. Mislim da će se postići smisao zakona ako se ne definiraju zakonom kriteriji tako da pravilnik bez obzira što će biti operativni akt ne bi im mogao zamijeniti zakon u tom pogledu. Što se tiče pak statuta novinari u svojim zahtjevima su ukazali na to da su statuti trebali biti doneseni, usvojeni davno prije zato spominjanje bilo kojeg roka ja mislim sada je već malo zakašnjelo. A ovaj zakon prisiljava sve izdavače nakladnike da statut usvoje u dogovoru sa svojim uposlenicima.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Kregar, rekli ste da bez medijskih sloboda nema naravno ni prave demokracije. Apsolutno se slažem i otvorili ste, nemamo sada dovoljno vremena u replikama, za tu raspravu, otvorili ste zapravo jedno jako važno, zanimljivo ali važno i rekla bih kad se govori o slobodi medija pitanje svih pitanja, a to je vlasništvo medija. Vjerujem da se sjećate da sam kao predsjednica Vlade tražila da se sazove o tom pitanju vlasništva u medijima sjednica Vijeća za nacionalnu sigurnost. Nakon toga se zapravo nije dogodilo ništa. Dakle, ja sam inicirala da otvorimo raspravu o stvarnom vlasništvu hrvatskim medijima, dakako na temelju nekih indicija koje sam imala. I čini mi se da danas to pitanje vlasništva hrvatskih medija ne zanima gotovo nikoga. Mi danas ovdje raspravljamo o PDV-u. Međutim, ponavljam pitanje svih pitanja kad govorimo o slobodama novinara, urednika, novinara prije svega onda naravno moramo znati tko je vlasnik do u detalja svakog pojedinog medija. I s pravom ste konstatirali sjećajući se snižavanja PDV-a u nekim prošlim vremenima također prije svega na novine. Efekt je bio zapravo nikakav. Dakle, niti je smanjena cijena novina, a to treba biti glavna intencija da ljudi kupuju novine, da čitaju novine. Niti su se dogodili neki drugi pomaci. Tako da, apeliram da pokušamo jednog dana otvoriti i to pitanje i tu raspravu ovdje u Hrvatskome saboru tko u konačnici ima svaki, pa i najmanji postotak u hrvatskim medijima i tko zapravo na neki način ili na svaki način vrlo često upravlja i političkim procesima.
Odgovor na repliku Josip Kregar.
Zahvaljujem se što ste u replici omogućili da neka pitanja naglasimo ponovo, a dva su takva. Prije svega, naravno radi se o za proračun dosta sitnom iznosu koji se mjeri promilima. Ali se ovdje radi i o radnim mjestima i o sudbinama ljudi zaposlenih u novinskim kućama. Ne bi bilo dobro kako se ranije desilo da ovakva jedna mjera zapravo urodi povećanjem profita i otpuštanjem novinara. to je nešto gdje mislim da se sasvim slažemo. Slažemo se i u činjenici da je uvijek važno, da je zapravo najvažnije pitanje pitanje vlasništva nad medijima. O tome postoje u sadašnjem svijetu mnogi načini da se ono prikrije i mnogi načini da zapravo mi nikada ne saznamo tko je onaj tko ima presudni i odlučujući utjecaj na medije. Međutim, još jednu stvar vaše pitanje otvara, a to je da je sada sve više vlasništvo medija u rukama stranaca, u rukama kompanija za koje ne znamo kako i u čijem interesu posluju. Zbog toga je tim važnije da osiguramo nezavisnost i objektivnost medija.
Hvala. Nastavljamo raspravu. Na redu je kolega Ivan Domagoj Milošević.
Hvala gospođo potpredsjednice, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa krenimo redom. Na žalost prvi kvartal 2013. godine svjedočimo padu gospodarskog rasta od 1,5%. Nakon što je taj pad u prvom kvartalu 2013. bio 1,3%. to nam na žalost, na žalost naglašavam jamči da ni 2013. godine hrvatsko gospodarstvo neće vidjet rasta, a to znači da ne možemo sanjat o smanjenju, niti sanjat o smanjenju nezaposlenosti. E sad to također znači da će Hrvatska uz Grčku koja je zemlja tehnički u bankrotu biti jedina zemlja koja petu godinu neće imati gospodarski rast u EU, petu godinu za redom. Često me pitaju, mislim da svatko od nas se treba pitati pa zašto je tomu tako. Zašto je Hrvatska uz Grčku, neću uopće radit usporedbe jer se ne može uspoređivat koliko je hrvatska pozicija neusporedivo bolja i sigurnija nego što je to Grčke ne može ostvariti gospodarski rast. Pa ja osobno nakon što evo dvije i pol godine ima da sam ušao u politiku iz gospodarstva moram vam reći da vam gotovo jamčim da je odgovor na to vrlo jednostavan, a to je da zapravo hrvatska javna administracija na svim razinama nije iskren, otvoren podupiratelj hrvatskog privatnog sektora. Hrvatska javna administracija na svim razinama ne razumije o čemu ovisi gospodarski rast, pa na kraju dana indirektno i plaće u javnom sektoru i dok god se ne ostvari na svim razinama javne administracije, ovdje ne govorim samo o Vladi ali primarno o Vladi jer Vlada u centraliziranoj Hrvatskoj ima ultimativne alate za podršku privatnom sektoru nećemo moći ostvariti gospodarski rast osim po inerciji ili kao što je premijer nedugo rekao a to je da mi zapravo isključivo ovisimo o stanju u talijanskoj ekonomiji. Mi u 21. stoljeću na pragu ulaska u EU uopće ne trebamo i ne smijemo ovisiti o stanju u talijanskoj ekonomiji. E sad na žalost ta podrška ili ne podrška javne administracije vam ide do te razine da se hrvatski poduzetnici moraju obraćati stranim veleposlanicima, na stranim tržištima ne bi li dobili podršku za izvozne poslove umjesto da se obraćaju hrvatskim veleposlanicima. Znam pouzdano i konkretno postoje hrvatski veleposlanici koji otvoreno kažu pa nije to naš posao vi ste privatna tvrtka. Pa čije su to privatne tvrtke koje pokušavaju na stranim tržištima ostvarivati novi prihod i za hrvatsku industriju na jedini način osigurati gospodarski rast? Ja sam imao tu sreću ili čast 2011. sudjelovati u Hrvatskoj vladi kao potpredsjednik Vlade, vjerujte mi nije bilo sastanka sa nekim veleposlanikom bilo koje države svijeta ili nekim dužnosnikom strane države, a da tema nisu bili konkretni projekti i konkretne tvrtke, privatne naravno tvrtke, iz tih država. E sad, vratimo se na Zakon o PDV-u. Godinu dana otprilike, možda i duže, teče rasprava u Hrvatskom saboru ali i u javnosti o tome na koji bi zapravo način porezno se moglo podržati privatni sektor. Svi ćemo se složiti, ja se nadam, da u sljedećih 5 do 10 godina dominantno novo zapošljavanje u Hrvatskoj može stvoriti dakle srednji, mali poduzetnički sektor naravno i obrtnici. Godinu dana traje rasprave u ovom Saboru i ja sudjelujem najčešće u njoj, a to je zašto i mali poduzetnici kao i obrtnici ne bi plaćali PDV po naplati? To je u općim uvjetima nelikvidnosti jedan od alata kojim država može podržati taj najslabiji i najranjiviji dio hrvatskog gospodarstva. Međutim, ako sam ja dobro pročitao ovaj zakon na kraju usprkos tome što je gospodin Maras ministar obrtništva i poduzetništva rekao doduše kasno, imali smo raspravu tu prošli tjedan za Zakon o obrtu, rekao da će kao i obrtnici i mali poduzetnici imati pravo plaćati PDV po naplati, međutim ako ja dobro čitam ovaj zakon to nije tako. Od 1.01.2015. ne da se to neće desiti nego će i obrtnici morati plaćati PDV odmah. E sad, dakle neću sad ovdje politizirati, nisam spomenuo gospodina Marasa zbog toga nego zbog sljedećih činjenica, a to su činjenice: od 1.07.2013. godine hrvatski će proračun biti uskraćen momentalno na carinjenju robe i pretporezu famoznom kod uvoza. Da li smo svjesni svi zajedno da zapravo u uvjetima opće nelikvidnosti će od 1.07. to biti dodatni motiv za kupnju proizvoda iz uvoza zato što ćete i PDV kad uvozite iz Austrije ili Njemačke plaćati s rokom odgode? Ako je moguće da Hrvatska država, odnosno Vlada, odnosno Ministarstvo financija pronađe novac da premosti tu ajmo reći uvjetno rečeno rupu u nekoliko mjeseci pa da li to onda znači da je to Hrvatska država i Vlada mogla i trebala napraviti puno prije ne bi li osigurala opstanak radnih mjesta i očuvala barem taj dio malih poduzetnika na taj način? Naravno da to se tiče i srednjih i velikih poduzetnika ali sad govorimo prije svega o onim malima u skladu sa europskim direktivama. Da li ste svjesni da postupci predstečajnih nagodbi posebno za velike tvrtke u građevinskom sektoru vuku desetine i stotine malih poduzetnika i obrtnika ne u predstečajne nagodbe nego u stečajeve, u zatvaranje? Dakle, želim reći jednostavno dakle postoji alat. Svaka država, svaka Vlada ima i porezni alat kako može smanjiti taj pritisak. I kad govorimo u HDZ-u o poreznoj represiji ne govorimo samo o visini PDV-a iako je to ozbiljan problem, problem će biti tim veći kad uđemo u EU pa kad posebno oni koji su vični kompjuterima i manje tradicionalni počnu naručivati robu za dostavu iz zemalja EU gdje je taj PDV puno manji i gdje su cijene puno niže pa će se nakon toga naravno naša maloprodaja dodatno urušavati, a neće rasti. Dakle, i o tom treba voditi brigu. Ali ovdje sam prije svega želio upozoriti dakle da Vlada, svaka Vlada ima alate kako može podržati vlastiti privatni sektor, domaće poduzetnike, prije svega ove male i poduzetnike i obrtnike koji su zapravo s jedne strane jedini jamac budućih novih radnih mjesta u značajnoj mjeri i s druge strane su definitivno nakon 5 godina ili 4,5 godine krize najranjiviji dio hrvatskog gospodarstva. Hvala lijepo.
Sljedeći u pojedinačnoj raspravi kolega Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa žalosno je da smo mi već na neki način navikli na ovo kao rekao bih magarac na batine pa onda se ustvari ne raspravlja o onom što je u prijedlogu ovog zakona, nije novina ali je najgore, a to je stopa PDV-a od 25%. Nešto je o tome govorio i kolega Milošević sada. Pa smo se ustvari orijentirali na neke odredbe zakona koje nisu toliko značajne, ali iritiraju načinom na koji se priređuju pojedini naši propisi. O širem kontekstu je govorio uvaženi zastupnik Kregar i dobro je naglasio da ovaj zakon možemo promatrati i u svjetlu ljudskih sloboda, sloboda izražavanja u medijima, iznošenja svojih vlastitih stavova, sprječavanja cenzure itd. a sve negdje sa ciljem da se opravda donošenje ovakvog zakona. I zato se ne slažem s njegovom ocjenom da ako je ovo jedini prigovor da je onda zakon ustvari jako dobar. Jedan je prigovor taj koji se nameće u rješenjima koje predlaže Vlada, a koja se čine isforsiranima, ja bih čak rekao rješenja koja su po narudžbi unesena u ovaj zakon. Žao mi je što nemamo ovdje, a ticalo bi se i ove stope od 25% nešto što Vlada u svojim službama ima, u koliko ja znam okviru Ureda za zakonodavstvo postoji služba koja se bavi procjenom učinka propisa. Pa bi bilo vrlo zanimljivo vidjeti da je netko napravio jedan elaborat kakav će učinak ovog zakona i nadalje s istim stopama biti u odnosu na mnoge grane u društvu i na djelatnosti koje ovom prigodom u raspravi o ovom zakonu nismo spomenuli. Ali zanimljivo je ono što je u nekoliko iskaza bilo ovdje apostrofirano a to su stope PDV-a koje su navedene člankom 38.zakona i u kojem smo vidjeli da postoji nešto što je vjerojatno i ustavno upitno što se tiče zaštite tržišne utakmice svih onih koji se na tržištu nalaze, a isto tako i jednakosti svih pred zakonom koja mi se čini da je ovim ovakvim načinom i ovakvim rješenjem dovedene u pitanje. Podsjetit ću vas da je ova Vlada jedini dnevni list koji je imala u svom vlasništvu ustvari ugasila zbog toga što je on bio nekomercijalan i prema onome što je tada bilo u javnosti naglašavano proizvodio gubitke za koje Vlada nije željela odgovarati. I istovremeno sada nekim palijativnim mjerama Vlada ide štititi sve ostale, ali ne sve ostale medije na isti način. Pa tako ne mogu se jednostavno othrvati toj potrebi da ponovo iščitam da je "stopa poreza na dodanu vrijednost od 5% se primjenjuje na novine, novinskog nakladnika koji ima status medija otisnute na papiru koje izlaze dnevno i kao opće informativni tisak, objavljuju novinarske, autorske tekstove u opsegu od najmanje 25 tisuća riječi u primjerku dnevnog izdanja osim onih koje u cijelosti ili većim dijelom sadrže oglase ili služe oglašavanju". Neki kolege su već govorili o fantastičnoj kreaciji ove norme, ali ja postavljam ovdje pitanje onda predlagatelju. Ako je norma brojanja riječi ono što će lučiti da li ćete plaćati porez po stopi od 5 ili 25% zašto niste isti princip uzeli za knjige, pa da su recimo knjige do 100 stranica oporezivane po stopi od recimo 25%, a one koje premašuju 100 stranica imaju nekakvu povoljniju poreznu stopu. To vam pokazuje koliko je besmislen ovaj kriterij. A još je besmislenije ono što je u ime predlagatelja na radnim tijelima Sabora, a prenesene su iz recimo Odbora za gospodarstvo ili Odbora za financije i državni proračun, obrazloženja iz Ministarstva financija da će te uvjete odnosno kriterije u koji porezni razred spadate za ovu stopu da će o tome voditi brigu odnosno provjeravati broj riječi Porezna uprava. To je mislim dodatno besmisleno tumačenje ove odredbe da Porezna uprava koja ima čitav niz drugih aktivnosti i nadležnosti će još angažirati ljude da svakodnevno broje riječi u dnevnim novinskim izdanjima kako bi utvrdile u koju poreznu stopu trebaju primijeniti na koji dnevni list. Ali kada već govorite o zaštiti sloboda i javnog informiranja onda predlažemo u svakom slučaju da kada već postoje olakšice u oporezivanju tih proizvoda da one vrijede za sve. Ne samo za dnevne novine iznad 25 tisuća riječi i autorski članci kao što te već naveli, nego da to vrijedi i za elektronske medije s obzirom na moderno društvo u kojem se nalazimo. Zašto je od dosega ovakve povlastice recimo osim što su već govorili ranije lokalnih listova, zašto ste izbacili sve elektroničke medije koji vam također rade kao dnevni servis. Meni opet ovdje zabranjeno govoriti odnosno neću govoriti o imenima svih tih portala, ali imate čitav niz portala koji dnevno objavljuju vijesti, objavljuju isto tako mišljenja novinara koji su nekad radili i u tiskanim medijima koji kako kažete se objavljuju na papiru, a sada su oni koji su de facto konkurencija dnevnim novinama stavljeni u puno nepovoljniji položaj od ovih novinara i novina koje se izdaju u papirnatoj formi. Pa ako već postoji potreba za javnim servisom, na neki način upućivanjem javnosti u sve ono što se može doznati putem dnevnog tiska, ostavite mogućnost i konkurenciji u elektronskim medijima da na isti način bude porezno tretirana. Ovo s druge strane jedino na što nas upućuje je da je ovo što je već bilo rečeno u ranijim raspravama, naručena norma samo za neke izdavače kako bi samo neki koristili se posebnom povlasticom pa tko plaćali porez od 5% što je čak recimo niža stopa nego što ste propisali za dječju hranu i prerađenu hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu. Pa ako gledamo i u neku opće društvenu korist vjerujem da bi u svakom slučaju dječja hrana trebala biti oporezovana po nižoj stopi nego dnevne novine i to ovako kako ste predložili. Vjerujem da nitko tko ozbiljno prati zakonodavnu aktivnost i čita vaše prijedloge ne može vjerovati u dobru namjeru predlaganja ovakve norme pa je onda moj prijedlog da je najbolje takvu normu ispustiti i učiniti i to tržište jednakim za sve one koji se na njemu nalaze ili se na njemu natječu. Hvala vam lijepo.
Replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Mlakar netko je prije vas rekao da zapravo najviše govorimo samo o jednom članku, to znači da je zakon dobar. Nije to, nego je ovo toliko nakaradno i toliko nevjerojatno i toliko zapanjujuće i naglo je uskočilo u zakon između dva čitanja, a da nitko o tome nije raspravljao u javnosti, znači nije bilo u javnoj raspravi nametnuto kao jedna od mogućnosti rješavanja nekakvih problema da me zapravo čudi kako i više nije raspravljeno. Međutim, mene je začudilo kako to i ono što ste vi govorili nitko iz vlasti nije rekao niti jednu rečenicu osim jednog opravdanja da ti, taj nakladnik koji ima novine ispod, koja imaju ispod 25 tisuća autorskih riječi, a vjerujte kao novinar ne mogu sve znati što to spada u autorsku riječ kao što i zakonodavac ne zna što spada u tu autorsku riječ. Baš bih volio da pobroji. Da li će biti uključeno Novinarsko društvo koje će isto tako brojati riječi. Ono što sam prije rekao kome ćete se žaliti ako oni izbroje da imate jednu riječ manje a vi tvrdite da imate jednu riječ više. Mislim, naklada je toliko velika da uistinu moramo o njoj razgovarati. I ona zapravo se nadvila nad svim ostalim rješenjima, neka koja su i dobra u zakonu, neka koja su manje dobra. Treba se pitati u ovom trenutku da li se oporezuje i s koliko se oporezuju čitave knjižice koje nam bacaju u sandučiće. To su one reklame. Tko, stotine tona papira se baca. Tko vodi o tome brigu? Prvo, narušeni smo, narušena su prava potrošača time. Znači svakodnevno se to radi. Je li o tome vodi država? Ne. Ali smeta joj izgleda jedan list dnevnik.
Odgovor na repliku Davorin Mlakar.
Hvala vam lijepa. Kolega Vukšić pa vi ste potpuno u pravu zato sam i govorio da je ovo, a nastojao sam biti blag u ocjeni, naručena odredba u zakonu. Jer naprosto je neshvatljivo da si netko može uzeti za pravo, uvrstiti u zakon ovakvu odredbu koja umjesto imena ili prezimena ili firme na koju se odnosi ima ovakav jedan kriterij koji je svima jasan što je a mi cijelo vrijeme izbjegavamo govoriti a kome to ide u prilog i zašto. Međutim to je u stvari dokaz onoga o čemu su neki govorili koliki je utjecaj medija ali naravno samo nekih, kakvo je pitanje vlasništva nad nekim medijima koje ovdje nije razmatrano. Govorio sam o tome da i jedine dnevne novine koje su bile u vlasništvu države više ne postoje. Ali zato pogodujemo svima, odnosno nekima od ostalih i u isto vrijeme želimo zakopati njihovu konkurenciju. Zato sam govorio da je povrijeđeno načelo jednakosti tržišne utakmice. Da je povrijeđeno ustavno načelo jednakosti pred zakonom jer je, a posebno je besmislena odredba da će porezna uprava kako smo dobili tumačenje brojati dnevno, jer se radi o dnevnim novinama sve članke koje opsegom izgledaju da bi mogli dosezati 25 tisuća riječi da bi vas mogli svrstati pod određenu poreznu stopu. I umjesto toga možda je bilo stvarno pametnije da predlagatelj napiše ime firme za koju se piše ovaj zakon pa da riješimo se ovih dilema koje ovako pred sebe podstavljamo. Jer mi se čini da unatoč svim našim nastojanjima predlagatelj ne mislim da je ovo toliko glupa odredba da bi ju trebao obrisati. Hvala.
Prelazimo na završnu riječ klubova. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, rijetke dame i gospodo zastupnice i zastupnici ovdje u sabornici Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče sa suradnicom. Pa ja ću odmah evo ovu završnu riječ početi sa jednim pitanjem, da li u tih 25 tisuća riječi određenim dnevnim listovima za koje je ovaj zakon pisan a obzirom da je nomina sunt odiosa, radi se o 24 sata, da odmah to tako i kažemo, nadam se da se to neće shvatiti kao reklama, ali da li je u tih 25 tisuća riječi, da li se tu nalaze i one neispunjene križaljke koje ispunjavaju sami građani, obzirom da te riječi nisu upisane u samim dnevnim novinama nego građani ispunjavaju. Tako da vjerujem da će oni koji budu brojali to u poreznoj upravi imati jedan veliki problem, odnosno crnu rupu ne u svemiru nego u samom zakonu. To je pitanje svakako i lokalnih medija koje postoje i dnevni lokalni mediji koji nemaju toliki obim iznad 25 tisuća. I ovaj zakon će voditi prema gašenju tih medija koji su prije svega bili možda i jedini da tako kažem način informiranja na lokalnoj sredini. Ali isto tako i elektronski, elektronski mediji. Od radija, od televizije. Ali tu ne mislim na televizije gdje je evo neki dan, a čestitajući ujedno i na izboru, jer su tako građani Osijeka to i prije svega odlučili, gdje se evo nedjeljom u 2 gradonačelnik zahvaljuje osječkoj televiziji, zahvaljuje novinarima, Dragu Hedlu, Mati Radeljiću koji je direktor Osječke televizije, zahvaljuje Sarkanjcu itd… Pa se tu postavlja i pitanje neovisnosti te vrste medija i prije svega način kako je ta televizija nastala iz onih nekih crnih fondova. Ne iz rupa nego i crnih fondova. Dakle, evo to je jedno pitanje koje je upućeno samom ministarstvu. A evo osobno gledajući jučer i izjavu gospodina Lalovca da će se određene stvari koje su vezane za standard života građana ovim Konačnim prijedlogom zakona o porezu na dodanu vrijednost, iako ne vjerujem da je ovo Konačni prijedlog zakona nego su ovo, ovo je niz izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Da će se na određeni način to pokušati nadoknaditi na nekim drugim stvarima. Međutim, imajući u vidu sve ono što se dešava dakle u Republici Hrvatskoj očigledno je sazrela situacija, dakle od ponovnog pada bruto nacionalnog dohotka ovih 6 mjeseci ili u prvom tromjesečju, od pada gospodarske aktivnosti u Republici Hrvatskoj, a očigledno je da to više nema veze niti sa svjetskom niti sa europskom krizom nego ima prije svega veze sa dubokom hrvatskom krizom, krizom hrvatskog gospodarstva, ali i načina prije svega upravljanja. Prijedlog je da prije svega dobro razmislimo obzirom da imamo i primjere, dakle ne u Europskoj uniji nego i primjere kako to neki vole kazat u regiji ili regionu da mnoge zemlje dijele upravo PDV i da isključivo taj PDV, a to je osnovni problem i razvoja Hrvatske obzirom da je ona visoko centralizirana država, da prije svega do ljeta nakon kupanja na Jadranskom moru ili na nekim drugim turističkim destinacijama konačno shvatimo da povećanje PDV-a sa 23 na 25% nije pokrenulo gospodarstvo niti da cjelokupni porezni prihodi ne mogu biti isključivo na računu države u državnom proračunu nego da definitivno ti porezni prihodi moraju biti podijeljeni obzirom i na ulazak u Europsku uniju kako ne bi uništili ono što je bogatstvo Hrvatske, a to je lokalna i regionalna samouprava. Nadam se, završavam, nadam se da znate da od 100 kuna nekih poreznih prihoda 97 ide u državni proračun, a 3 kune idu prema jedinici lokalne i regionalne samouprave. Hvala.
Hvala. Replika, Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vinkoviću, pitali ste u svojoj raspravi spada li u 25000 riječi koje su propisane ovim zakonom kako bi se odredilo što jest dnevna novina, a što nije koja se oporezuje sa stopom od 5% križaljka. Da li u to spadaju neispunjene riječi pa recimo okomito može biti tko je naredio odredbu Milanović, recimo to je jedna riječ sa više slova, vodoravno kome se pogoduje Paviću i tako. Moglo bi se uvažiti ako idemo nekim kriterijima koje ćemo vi i ja odrediti, međutim ako će odrediti Ministarstvo financija onda su možda neki drugi kriteriji, možda se te prazne kućice ne broje, pa … mi čitatelji ih ispunimo. I još je jedna odredba koja je nesuvisla u ovom zakonu, a to je odredba da se od PDV-a izuzima djelatnost javnog radija i televizije pa piše zarez osim komercijalnih. Pa javna televizija se zna koja je javna televizija, ne treba, osim komercijalnih mislim da je stvarno nepotrebno ovo tumačiti. Postoji samo jedna javna televizija i jedan javni radio i točno se zakonom definira komercijalne televizije, nacionalne i regionalne nisu javne televizije. Zakonski nisu po tome. Mislim da je suvišno ovo osim komercijalnih. Hvala.
Odgovor na repliku, Zoran Vinković.
Pa ja doista sam postavio pitanje koje prije svega evo tražim i od Ministarstva dakle u određenim dnevnim listovima imate obzirom da neki jednostavno u svojim hvalospjevima, a nije to samo činjenica ovog vremena, to je bilo i prije, dakle za vrijeme i od '45. pa nadalje ili od 918. pa nadalje. Neke imaju i po 20-tak križaljki, imate i one velike skandinavke ili ne znam šta pa je to jednostavno pitanje da li je to interakcija hrvatskih građana koji plaćaju PDV najveći u Europi od 25%. Na taj način povećanje PDV-a je uzrokovalo i pad gospodarske aktivnosti. Trebali smo se naučit od Savezne Republike Njemačke gdje je ona smanjila PDV, povećala gospodarsku aktivnost, povećala potrošnju, došlo do praktičnog i samog razvoja gospodarstva, dok je ovdje potpuno suprotno. Uostalom to piše i u nekim osnovama ekonomije. A što se tiče javne televizije, pa ja mislim da u Hrvatskoj u ovom trenutku i nemamo javnu televiziju nego imamo televiziju obzirom na sve zakone koje je većina u ovom Saboru donijela, imamo prije svega televiziju koja štiti vlast, samo će biti problem za 4 godine kada ta ista televizija po sličnim zakonima bude štitila neku drugu vlast. E tada će onima koji su donosili takve zakone biti jasno što su napravili od javne televizije koja je trebala biti servis svih građana.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle završno u ime kluba HNS-a, ja sam već naravno rekao da podržavamo ovaj Prijedlog zakona o PDV-u, da nije apsolutno naravno savršen ali u ovom trenutku je primjeren ne samo radi usklađenja nego i nekih odredbi smanjenih poreza koje osiguravaju konkurentnost gospodarstvu. Kad se govorilo o uvođenju 25%, odnosno 2%-tna poena viši porez nego što je bio prije, a bio je 23, onda se u puno rasprava imalo kritika po pitanju neoslobađanja po određenim segmentima, odnosno društvenim djelatnostima. Danas u ovom konačnom prijedlogu uz ono prvo čitanje i konačni prijedlog koji je usvojio prijedloge i primjedbe za određene djelatnosti o smanjenju moram reći opet na žalost rasprava se svodila samo na medije, mada i medij ima smanjenje samo po sebi s obzirom na ulazni PDV od 25% osigurava manje ulazne, dijelom manje ulazne troškove odnosno određene obaveze, bolju likvidnost i mogućnost opstanka na tržištu. Neću ulazit naravno više u rasprave oko 25000 riječi manje ili više jer je previše oko toga bilo, pa imam te amandmane. Ako su argumentirani ne sumnjam da će biti i usvojeni. Ali što želim u ime kluba HNS-a reći da ono što je bitno za gospodarstvo, ono što je bitno za građane, a to je da ove izmjene i zakona osiguraju kvalitetniji razvoj gospodarstva, da sve ove snižene, smanjene stope koje postoje osiguraju kvalitetniji i opstanak posebno u turističkoj djelatnosti, a zato sam želio u ime kluba još naglasit da smo apsolutno zadovoljni da su i usvojene primjedbe po pitanju onih brodara odnosno u onom dijelu nautičkog turizma koji radi jednodnevne izlete jer smo dobili jasno tumačenje da svi oni koji imaju registrirane ugostiteljske djelatnosti imaju odobrenje za rad ugostiteljstva na plovilima isto tako mogu imati uslugu u kojoj je cijena PDV-a kao dio ukupne cijene 10% dok naravno se zadržala za prijevoz roba i usluga 25% jer bi tek onda imali situaciju neravnopravne utakmice na našem tržištu. Ali ovaj segment koji definitivno osigurava i jednodnevnim izletima koji se u biti ne može baš jasno iščitati, nego se on samo tumači u ovome zakonu šta nam je Vlada odnosno ravnateljica Porezne na odboru jasno rekla svima. I Odboru za turizam je bitno, znači jednodnevni izleti imaju uslugu od 10% za ugostiteljske usluge hrane i pića dok ostaje ovaj dio odvojen za promet roba i usluga, odnosno ljudi. Prema tome, to je isto tako ključno u konkurentnosti. Jer u ovom trenutku najpropulzivnija djelatnost ipak nam je turizam i bitno je da u tom segmentu zaista i ulaskom u EU budemo i konkurentni i dostupni i kvalitetni po tom pitanju. Hvala lijepa.
Replika Zoran Vinković.
Uvaženi kolega Gjurković, a ne radi se ovdje o brojanju riječi, nego se radi o tome i o amandmanima na to, nego se radi o tome da je to sastavni dio zakona. I onda od predlagatelja ide odgovor da će netko iz Porezne uprave svakodnevno, a Hrvatska ima ne znam koliko, Republika Hrvatska ne znam koliko tiskovina. Onda si ja postavljam pitanje da li se tu radi o nekim novim zaposlenjima u Poreznoj upravi koji će biti službeni brojači onoga što je upisano u dnevnim novinama. Dakle, da li će brojiti od riječi do riječi ili će to biti stručnjaci za procjenu obzirom na veličinu novina, format novina itd. No, na stranu i to. No, činjenica je da definitivno moramo napraviti sustavnu promjenu Zakona o PDV-u, o porezu na dodanu vrijednost i shvatiti da ova država više ne može ići putem centralizacije, da su gotovo sve jedinice lokalne i regionalne samouprave dovedene pred ja ne bih rekao stečaj, nego pred nemogućnost funkcioniranja. Obzirom da ovim sustavom poreza, poreznih zakona od nekih 100 kuna poreza koje se prikupe u jedinici lokalne samouprave 97 kuna ide u državni proračun, 3 kune idu prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi i tu je potpuna nemogućnost financiranja bilo koje vrste projekata, nemogućnost ulaska u pretpristupne fondove EU jer jednostavno nemate sredstva za to. 2 kune vam ostanu, 1 kuna ode u županiju i to je to.
Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, naravno da se dijelom slažem sa vama, a posebno u onom segmentu decentralizacije. Ali svi mi skupa vjerujem da smo svjesni da niti državna uprava, regionalna ili lokalna samouprava ne mogu funkcionirati bez razvoja gospodarstva i da je to u biti temelj uopće razvoja i lokalne samouprave i cijele Hrvatske. Dakle, da li će država prepustit dio sredstava ali i odgovornosti decentralizirat prema lokalnoj samoupravi, ako gospodarstvo ne bude kvalitetno na čemu apsolutno se radi da se otvore ti investicijski procesi, novo zapošljavanje i stvaranje dodane vrijednosti. Dakle, od maloga kolača i dodatne odgovornosti koje bi vi imali u lokalnoj samoupravi za obavljanje određenih funkcija nitko ne bi imao neke veće koristi osim većih obaveza. Jer kad je mali kolač, kad su mali iznosi onda definitivno ne možete rješavati ono šta vi želite, odnosno svi želimo u lokalnoj samoupravi. Dakle, osnovna je stvar da decentralizacija samo sredstava bez odgovornosti nije sigurno politika ove Vlade i da će decentralizacije biti i sredstava i odgovornosti, a ova Vlada ima odgovornost i cilj da podigne gospodarstvo kako bi ta sredstva za onu odgovornost koja lokalna samouprava treba preuzet bude dostatna da normalno funkcionira, a ne ponovo da se kuca na vrata Vlade odnosno državnog proračuna.
Završna riječ predlagatelja. Zamjenik ministra financija gospodin Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Samo da vam zahvalim na raspravi i razgovarat ćemo sa Ministarstvom kulture koje je predložilo ovakvu formulaciju, pa će se Vlada očitovati na vaše amandmane. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. Konačni prijedlog Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E. br. 312. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmani su vam podijeljeni u posebnoj tabeli. Molim ministra financija Slavka Linića da se izjasni o amandmanima. Amandman broj 1 Kluba zastupnika HNS-a.
Vlada ne prihvaća prijedlog amandmana kluba HNS-a na članak 38. Obrazloženje, u prvoj alineji predlaže se da se iza riječi u svim fizičkim oblicima doda kao i knjige u bilo kojem drugom mediju. S obzirom da je to suprotno Direktivi Vijeća Europe 2006 nije moguće ugraditi u naš zakon. Druga alineja da se iza kino ulaznica uvrsti i riječi ulaznice za koncerte, priredbe, kazalište, muzeje, izložbe i ostale kulturne događaje. Obrazloženje je sljedeće, sve ulaznice Vlada je uvrstila u međustopu na 10%. Ostaje pitanje zašto su kinu ulaznice na 5%?hrvatska je potpisnik Sporazuma sa WTO-om. Jedna od odredbi WTO-a je da se na kino ulaznice računa nulta stopa u svim zemljama potpisnicama tog sporazuma. S obzirom na takav sporazum, a da mi nemamo nultu stopu to je razlog da smo kinu ulaznice ostavili na 5%. Ali ne smatramo da nijedne druge ulaznice treba spuštati na tu najnižu stopu koju mi nazivamo kao socijalnu kategoriju. Pa je to prijedlog zašto Vlada ni drugu alineju ne prihvaća. U trećoj alineji iza riječi časopisi dodati novi podstavak koji govori CD, DVD, nosači zvuka, klasične, jazz, zabavne, pop, rok i etno glazbe. Vlada također ne prihvaća ni ovaj prijedlog iz razloga što smatramo da je to riješeno sa međustopom, a s druge strane sve što se tiče kulture moguće je kroz programe Ministarstva kulture dobiti subvencije pojedinih programa, a ne cijele djelatnosti. I zato smatramo da iako je kultura ne bi trebale ići na najnižu stopu koja znači određene subvencije, već će se to raditi kroz programe Ministarstva kulture. I za četvrtu alineju govori se dodati novi podstavak isporuku dobara i usluga samostalnih umjetnika i skladatelja također smatramo da ne možemo prihvatiti, zapravo isporuka dobara je samo 4.podstavak jer je u suprotnosti sa direktivom Vijeća Europa 2006 pa je nemoguće prihvatiti. A što se tiče pete alineje koja govori o tome da se ograničenje od 320 odnosi na sve osim na autorske honorare, umjetnike, samostalne umjetnike itd. Vlada ne prihvaća iz razloga što smatramo da trebaju dijeliti istu sudbinu kao i ostali samostalni obrtnici. I to je razlog zašto Vlada ne može prihvatiti predloženi amandman Kluba zastupnika HNS-a.
U ime predlagatelja Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujemo na obrazloženju. Povlačimo amandman.
Amandman broj 1 Kluba zastupnika HNS-a je povučen. Amandman broj 2 Kluba zastupnika HDZ-a.
Klub zastupnika HDZ-a također na članak 38. Prijedlog Vlada ne prihvaća. Obrazloženje zašto ne prihvaćamo prijedlog Kluba HDZ-a. Smatramo da izdavači novina i časopisa su svrstani u međustopu od 10% i da je to velika potpora u biti kada gledamo toj djelatnosti. Vlada Republike Hrvatske pri utvrđivanju ovoga Prijedloga bila je suočena sa velikom krizom izdavača u dijelu dnevnih novina. S obzirom na tu veliku krizu Vlada je ocijenila da se može koristiti i najniža tzv. ajde, za Vladu socijalna stopa od 5% da bi pomogla izdavačima u dijelu izdavanja dnevnih novina. Ali isto tako Vlada smatra da tog trenutka moramo imati određenu i ekonomsku logiku. Za nas je bila ekonomska logika da su dnevne novine ogroman posao, da je to nešto što iziskuje ogromne troškove i ugrožava rezultate poslovanja izdavača i pokušala je onda reći a koje su to novine. Ovo je formulacija koju je Vlada predložila iz razloga što smatra da ta formulacija znači visina troškova. Jer ta visina troškova izdavača za dnevne listove zaista je veličina redakcija, novina, dopisnika, tekstova, količine tekstova, nešto što znači i trošak dnevnih novina. I ona je tu pokušala pronaći logiku zašto je predložila ovakav tekst i da samo tima ide ta najniža stopa od 5% kao potpora u ovom trenutku s obzirom na ogromne financijske probleme kod izdavača. To je formulacija koju je Vlada predložila i zato reći samo da je bitno da su dnevne novine koje eto se okreću koliko je oglasa ili nije oglasa, ne smatramo da bi bilo logično. I evidentno da i cijena dnevnih novina je nešto što Vladu itekako interesira, jer ako Vlada ne bi išla sa ovakvim rješenjima, moguće je da bi tada rasla i cijena. Prema tome, znamo da imamo i različitih cijena, poslovnih dnevnika itd. koji jednostavno imaju svoju ekonomsku cijenu i sigurno da kroz tu cijenu treba pokušati načina kako naći sredstva za uspješno poslovanje. Ocjenjujemo da je Vladina formulacija jasnija, da budemo vrlo jasni, nije bitan prihod, bitno je da je to bitka za ekonomski položaj izdavača dnevnih novina i da u tom dijelu želimo pomoći samo onima koji imaju velike troškove radi kvalitete dnevnog tiska.
U ime predlagatelja, Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine ministre, nismo zadovoljni vašim obrazloženjem jer ono je u suštini jednako nelogično kao što je nelogičan i ovaj prijedlog. Osim što sada predlažete da se porez na dodanu vrijednost primjenjuje ovisno o broju riječi, sada ste u obrazloženju kazali da ustvari predlažete razlikovanje stope ovisno o visini troškova pa i vi i ja znamo kako se troškovi kontroliraju a upravo ste vi jedan od najvećih zagovornika kontrole troškova. Mislim da to ustvari nema nikakve veze, ovo obrazloženje koje ste izrekli sa stvarnim razlozima ovoga prijedloga. Ovaj Prijedlog temeljen na broju riječi jest prijedlog koji jasno želi ići u korist jednog dijela dnevnih novina a na štetu nekih drugih dnevnih novina. Štoviše, vaše obrazloženje nije logično i stoga što postoje i lokalne novine koje ne izlaze dnevno a koje su iznimno važne za biti novinstva a to je valjda javno informiranje. Naš amandman ispravlja još jednu anomaliju ovoga vašeg članka a to je da su znanstveni časopisi na stopi od 5% a časopisi za kulturu i umjetnost na stopi od 10%. Pa nećete valjda reći da su časopisi za kulturu i umjetnost profitabilniji i da imaju manje troškove nego znanstveni časopisi. Prema tome, mislim da ovo vaše obrazloženje nema nikakve veze sa temeljnim ciljem koji se deklaratorno postavljao a to je da se izdavaštvo, mediji, javna riječ, porezno stavi u povoljniji tretman. Ovo se ovim načinom ne postiže. Stoga molim glasovanje o amandmanu.
Tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 3. zastupnika Josipa Kregara je povućen. Amandman broj 4. zastupnika Branka Vukšića na članak 38. stavak 2.
Vlada amandman ne prihvaća, a kompletno obrazloženje zašto ne prihvaćamo je dano maloprije kod amandmana HDZ-a. Prema tome, ocjenjujemo da stopa od 5% koje smo predložili da imaju izdavači za dnevne novine je dana prije svega radi toga da se osigura uspješnija bitka izdavača za ekonomski položaj. I to je razlog da ocjenjujemo da sa ovakvim kriterijem kako je Vlada predložila možemo dobiti kvalitetnije rezultate oko toga tko ima kakve troškove kod dnevnih novina. Ocjenjujemo da pomoći kroz stopu od 5% svima ostalima koji izdaju dnevne novine a nemaju troškove niti velikog broja novinara niti snažne redakcije, ni potrebne ja bih rekao opreme i da ne govorimo oko tekstova koji trebaju biti, koje smo ovdje pokušali kroz broj riječi definirat, ne znači tada jednostavno ulaganje samo u dnevne novine i to je razlog zašto Vlada ne može prihvatit ovaj tekst.
Zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani ministre Liniću, mislimo da je kriterij po broju riječi diskriminirajući kriterij. Prije svega, da ste iskreno mislili da je to pravi kriterij tad bi napravili analizu troškova jer ste prije rekli ne samo riječ nego troškovi. Napravili bi analizu tekstova, napravili analizu sastava redakcije. Toga nema jer pretpostavljam da nitko tko je predložio tu odredbu diskriminirajuću od 25000 riječi ne zna kako posluje 24 sata. Smatram da je to borba jednog novinarskog klana protiv drugog i da se zapravo želi pogodovati ovim drugima. Uostalom, jučer je na sjednici Vlade gospodin premijer rekao da rješenje nije savršeno ali je razumno. A zašto je razumno, zato što Vlada ovime potiče pisanje. To je stvarno ironija, vrhunac ironije. Prije svega mi smo isto tako, ja sam u ovom amandmanu predložio da se smanji stopa na 5% časopisa za kulturu i umjetnost zbog toga što su oni najugroženiji. Prema tome, oni imaju zapravo na izdisaju su, njima treba najviše pomoć. Druga stvar, vrlo su važni u informiranju i obavljaju javnu funkciju lokalni tjednici koji imaju strašno važnu funkciju u lokalnim zajednicama. Zato smo tražili da i lokalni tjednici i svi tjednici isto tako tiskani imaju isti tretman kao i dnevne novine. Ovim mislim da ćete napraviti to da će se neke dnevne novine ugasiti, da nećete uštedjeti, da će ljudi ostajati bez posla i da će biti manje priliva u državnu blagajnu nego što je sada. Radi se jedna rabota koja nije dobra. Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu.
Tko je za amandman broj 4 kojeg Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 5 zastupnika Branka Vukšića također na članak 38. stavak 2.
Govori se o tome da se predlaže također da se časopisi za kulturu i umjetnost svrstaju u ovu stopu od 5%. Već sam prije kod amandmana kluba HNS-a vrlo jasno naznačio da ocjenjujemo da i stopa od 10% je međustopa. To je uobičajena regularna stopa je stopa na kojoj mogu biti časopisi za kulturu i umjetnost, a pojedini časopisi imaju po pojedinim projektima potporu Ministarstva kulture i prate se u tom dijelu i smatramo da je međustopa od 10% sasvim dovoljno rješenje i ne mislimo da treba imati posebnu potporu od 5%. Prema tome 5% nije uobičajena, iznimno smo ju dali i pokušavamo utvrdit kriterij po čemu. Sve ostalo smo na međustopi od 10%. Dalje nemam komentara.
Kolega Branko Vukšić.
Pa uostalom država sufinancira časopise za kulturu, umjetnost, znanost i mislim da je nelogično da onda ne spušta tu stopu PDV-a kad već spušta stopu PDV-a na dnevne novine koje puno lakše funkcioniraju na tržištu nego što to funkcioniraju časopisi za kulturu i umjetnost. Posebno zabrinjava jedna rečenica koju je jučer uvaženi premijer Zoran Milanović rekao na sjednici Vlade, a ona glasi budemo li izloženi pritiscima morat ćemo odustati. To je čisto reketarenje, to je pritisak neviđeni politički na slobodu govora, na slobodu izjašnjavanja, na slobodu predlaganja ovdje u Hrvatskom saboru pa smo tako optuženi saborski zastupnici da pripadamo moćnim medijskim klanovima što ako se geneza pisanja u dnevnim novinama o kojima govorimo malo proanalizira tad se vidi da zapravo novine koje potiču upravo velebne uspjehe Vlade će ovime profitirati, a one novine koje su kritički nastrojene prema Vladi te novine se penaliziraju nespuštanjem PDV-a na 5%. Molim glasati.
Tko je za amandman broj 5 zastupnika Branka Vukšića kojeg Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 6 Kluba zastupnika IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina na članak 39. stavak 1.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Amandmanom klub IDS-a je predložio da se pokuša u nultu stopu ubaciti nacionalne i međunarodne znanstveno-istraživačke i tehnološke projekti koji su inače financirani iz državnog proračuna, proračuna Europske unije, međunarodnih pravnih subjekata i isto tako znanstveno-istraživačka djelatnost koja je s njom usko povezana. Razlog zašto ne možemo prihvatiti prijedlog predlagatelja je što oslobađanje od plaćanja PDV-a za nacionalne i međunarodne znanstveno-istraživačke i tehnološke projekte koji su financirani iz državnih proračuna Europske unije i drugih međunarodnih pravnih subjekata, kao i za znanstveno-istraživačku djelatnost i s njom usko povezane isporuke usluga i dobara u znanosti koje obavljaju znanstvene ustanove i druge pravne osobe u znanosti nije propisano Direktivom Vijeća 2006 i to je razlog da se taj prijedlog ne može uvrstiti.
U ime predlagatelja Valter Boljunčić. Izvolite.
Pa dakle, ovim prijedlogom se traži da se oprema koja se kupi, znanstvena oprema preko znanstvenih projekata dobivenih bilo od Ministarstva znanosti ili Europske unije da se na nju ne plaća PDV. To je inače sada situacija takva samo što je za naše projekte bio povratak PDV-a koji je trebalo biti dogovorom ministarstva jednog i drugog i određenim, dakle nalogom. A europske projekte recimo kao što su Tempus vi niste mogli kupit opremu ako prije toga niste dobili potvrdu Porezne uprave da se PDV neće platiti. Postoji cijeli niz dopisa od znanstvenih instituta i drugih institucija koje sad odjedanput će morati 25% više plaćati opremu, a budući da u znanstvenim projektima je inače naveden iznos koji se može trošit na opremu to znači da će taj novac koji se ne plati za PDV utrošit za opremu, a ne za nešto drugo. Smatram da je to jedan velik korak nazad zato što mi govorimo u rebalansu proračuna i o proračunu kako nas znanost i obrazovanje može pomoći, a sad odjedanput 25% stavljamo na znanstvene projekte. Kažem, naše projekte od našeg ministarstva koje u biti država plaća, a od EU pitanje je, sad ćemo ući pa će možda bit druga situacija, ali na europske projekte ni neće se moći kupiti oprema ako se ne dobije da se ne plaća PDV. To je dosta kontradiktorno. Dakle, i čini mi se da je trebalo zadržati situaciju kao što je vrijedila i do sada da se na znanstvenu opremu kupljenu od znanstvenih projekata ne plaća PDV. Ne možemo pričati o tome da nam znanost i obrazovanje može pomoći, a s druge strane da PDV od 25% stavljamo na opremu koja je nužno potrebna za rad. U krajnjem slučaju ministarstvo svake godine dobije na kraju godine izvještaj o projektu. Vidi se koja je oprema kupljena, za što se upotrebljava ta oprema. Isto tako, usluge znanstvene koje se daju mislim da uvođenje PDV-a koje se, dakle desilo prije dvije godine je dosta opterećujuće jer na sve znanstvene projekte koji se rade prema trećim licima u principu svako sveučilište, institut ima odredbu kojom određeni dio, iznos novca se treba već u startu odvojiti za potrebe, rad institucije. To je direktno u kontradikciji sa stavovima o potrebi znanosti. Ja molim glasanje po tom pitanju i ako je netko za znanost koja će nas izvući mislim da će biti za ovaj amandman.
Hvala. Tko je za? [[Upadica Linić: Uz jednu napomenu ne prihvaća direktiva]] Ne može ministre [[Upadica Linić: A ovaj zakon usklađujemo sa direktivom. Prema tome, toliko .]] Tko je za amandman Kluba zastupnika IDS-a kojeg Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 7. Kluba zastupnika HNS-a na članak 44.?
Amandman kluba HNS-a koji se odnosi na uvoz snimljenih nosača, podataka, bušenih kartica, zvučnih snimki, mikrofilmova, prijenos informacija i sve ostalo, uvoz kolekcionarskih predmeta, uvoz opreme i repromaterijala koji služe za obavljanje kulturno-umjetničkih, muzejske i arhivske, restauratorske i arheološke, etnološke, knjižničke, likovne, glazbene, filmske djelatnosti a koje se ne proizvode u Hrvatskoj Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća. Također, vrlo jasno obrazloženje da odredbe članka 44. Konačnog prijedloga zakona o porezu na dodanu vrijednost su u potpunosti usklađene sa Direktivom Vijeća 2006 koja također ne dozvoljava oslobađanje pri uvozu za prijedloge koje je klub HNS-a naveo nismo u mogućnosti ugraditi te prijedloge u članak 44.
Kolega Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujemo na objašnjenju. Povlačimo amandman.
Amandman broj sedam Kluba zastupnika HNS-a je povučen. Amandman broj osam istog kluba.
To je na članak 90. To je pitanje definicije malog poduzetnika. U članku 90. iza riječi: "230000 briše se točka, te se dodaje samostalni umjetnik s prebivalištem u tuzemstvu." Vlada Republike Hrvatske ne može prihvatiti taj prijedlog amandmana iz razloga što također odredbe Direktiva Vijeća Europe 2006 nije propisana mogućnost izuzeća od primjene praga a za upis u registar obveznika poreza na dodanu vrijednost. Prema tome, samo se može po pragu, a ne po djelatnosti.
Goran Beus Richembergh, Izvolite kolega.
Zahvaljujemo na obrazloženju i povlačimo amandman.
Amandman Kluba zastupnika HNS-a broj osam je povučen. Amandman broj devet Kluba zastupnika HDZ-a na članak 139.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća prijedlog kluba zastupnika vezano za članak 139. i to iz razloga što ne prihvaćamo niti, izvinjavam se. To je kluba, znači u članku 139. prijedlog Kluba zastupnika HDZ-a je da je obveznik poreza na dohodak s ukupnim prometom u prethodnoj godini nižim od 3 i pol milijuna kuna taj koji će plaćati PDV po naplaćenoj realizaciji. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman i to iz razloga što većina, a to je preko 80% poreznih obveznika ostvaruje godišnji promet od 3 i pol milijuna kuna što znači da bi se oslobođenje ili prelazak na naplaćenu prebacio na preko 80% poreznih obveznika. Osim toga što bi to značilo određeni problem u naplati, ali za Poreznu upravu je najveći problem nadzora. Porezna uprava se u ovom trenutku mijenja i pokušava porezni nadzor usmjeriti na velika trgovačka društva i smanjiti porezni nadzor na poduzetnicima koji se bave poslovanjem i imaju manji promet. Sa ovakvim načelom da ih oslobodimo plaćanja PDV-a do naplate morali bi prijeći i opet pojačati nadzor nad malim obveznicima, a vidimo da ih je 80, iz razloga problema pretporeza i korektnosti u plaćanju poreza, a mogućnost da se odbije pretporez iako se nije platilo. To je razlog da Vlada predlaže da ne prihvatimo amandman.
Kolegica Martina Dalić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre 3 su ustvari razloga zbog kojih je predložen ovaj amandman. Zato jer je to jedna od odredbi i mogućnosti koja nije suprotna direktivama. Dosta dobar broj amandmana ste odbili zato jer su suprotni direktivama, ovo nije. Drugi razlog je što platiti porez na dodanu vrijednost po naplaćenoj realizaciji ne znači ne platiti porez na dodanu vrijednost. S obzirom da je Ministarstvo financija utrošilo puno energije objašnjavajući i tumačeći rezultate u naplati, u nadzoru i u poboljšanju općenito svih segmenata rada Porezne uprave držim da su upravo ti vaši uspjesi razlog koji omogućava da se ovakva odredba za male poduzetnike uvede. Granica od 3,5 milijuna kuna jest ona koja je propisana direktivom kao najviša granica. Stoga postoji i sloboda u utvrđivanju i neke druge granice ukoliko postoje neki objektivni razlozi da se 3,5 milijuna kuna ne može provesti. Međutim, smisao ovoga amandmana jest upravo zaštititi i pružiti mogućnost zaštite malim i srednjim poduzetnicima koji na tržištu se mogu naći u nepovoljnom položaju jednostavno zato jer su maleni, a upravo ste i u obrazloženjima nekih prethodnih amandmana nepovoljnost tržišnog položaja isticali kao nešto o čemu Ministarstvo financija posebno brine. Stoga mislim da ova obrazloženja koja ste dali nisu valjana i da ovakvu mogućnost je potrebno dopustiti i u hrvatskom zakonodavstvu s obzirom da je to mogućnost koju će imati mali i srednji poduzetnici drugih država članica, a čijem će se tržištu Hrvatska pridružiti za nekoliko dana. Molim glasanje.
Tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a br. 9. koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 10. Odbora za zakonodavstvo na članak 139. stavak 4.
Ne prihvaćamo predloženi amandman na članak 139. stavak 4. iz razloga što je to vezano uz članak 142.a, a Vlada ga također ne prihvaća.
Ingrid Antičević-Marinović.
Namjera je bila nomotehnički uskladiti sa člankom 143. ali sad ćemo vidjeti što će reći predlagatelj u odnosu na treći amandman. Povlači se amandman.
Amandman br. 10. je povučen. Amandman br. 11. Odbora za zakonodavstvo na članak 142., odnosno 142.a.
Radi se o nomotehničkim razlikama gdje se predlaže člankom 142.a da odredbe članka 139. prestaju važiti 31. prosinca, a odredbe članka 135. ovog zakona 1. siječnja. Naše mišljenje je da ne bi trebali prihvatiti taj amandman iz razloga što tada ostaje pitanje što je 31. prosinca? Jer ako zakon prestaje važiti 31. prosinca tada je pitanje da li 31. prosinca treba platiti ili ne treba platiti PDV? Naše mišljenje je da je naš prijedlog kvalitetniji i da je jasniji. I to je razlog da odbijamo.
Ingrid Antičević-Marinović.
Namjera ovih amandmana je bila da se nakon odredbe stupanja na snagu više ne utvrđuje niti jedna od tih odredbi, zato je možda izazvalo ovu sumnju kod predlagatelja i zato ja povlačim ovaj amandman.
Amandman br. 11. Odbora za zakonodavstvo je povučen. I 12. amandman istog odbora.
Isto, s obzirom na ovakve nomotehničke razlike a da su prihvaćene sada naše predlažemo da se odbije i amandman na članak 143. da ne bi bilo nikakvih nejasnoća.
Amandman br. 12. je povučen. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Kolega Ivan Šuker, u ime kluba.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. S obzirom da uvaženi ministar nije prihvatio amandmane kluba HDZ-a ja u ime kluba molim stanku od 10 minuta da se dogovorimo kako ćemo glasati o ovom zakonu.
Određujem stanku do 11,02 sati. STANKA U 10,47 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,56 SATI]] Molim predstavnika Kluba zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru da obrazloži zahtjev za stanku odnosno koji je stav kluba. Poštovani zastupnik Ivan Šuker izvolite u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle klub HDZ-a tražio je ovu stanku iz jednostavnog razloga što smatramo da imamo i moralno i političko pravo na ovaj amandman koji smo podnijeli jer Vlada HDZ-a u trenucima kada su se mediji prvi puta našli u krizi smanjila stopu PDV-a sa 22 na 10%. Ali tada nismo radili nemjerljive kriterije, tada nismo dijelili medije na podobne i nepodobne. Iskreno govoreći nama u klubu HDZ-a nije jasno zašto ova odredba od 25 tisuća riječi jer ja mislim da će uz ovu odredbu od 25 tisuća riječi ministar morati napisati posebni pravilnik kako tko, kada i na koji način će brojati te riječi i što će se dogoditi ako recimo slučajno se dogodi da netko ima 24 tisuće 985 riječi koje su uklapaju u zakon, a onih 15riječi se ne uklapa u zakon i da li će na taj broj ako njegova dnevna tiraža 150 tisuća taj dan se obračuna stopa PDV-a 5 ili 10%. Dakle dovodimo se u poziciju kada obrazlažemo da ne možemo uvesti odredbu da mali i srednji poduzetnici plaćaju PDV prema naplaćenoj realizaciji do 3,5 milijuna kuna ukupnog prihoda opravdavajući se s tim da bi se to povećalo opterećenje za Poreznu upravu, a postavlja se pitanje tko će mjeriti ovih 25 tisuća riječi? Hoće to mjeriti Porezna uprava, hoće to mjeriti Ministarstvo kulture, hoćemo ugraditi na svakom prodajnom mjestu brojače pa ćemo naći dežurne građane koji će brojati riječi i konstatirati možda tražiti referendum da taj broj nema toliko i toliko riječi? Dakle jedna odredba koja je čak možda i u suprotnosti sa direktivama EU. A ono što ja vas razumijem gospodine ministre u potpunosti se slažem s vama da ste rekli ekonomski razlozi su za ovaj prijedlog koji ste napravili. Ekonomski razlog su bili uz onaj prvi prijedlog kada se stopa smanjivala sa 22 na 10%. Ali kolegice i kolege kada bi preračunali koliki je to fiskalni gubitak koji se ne uklapaju ovih 25 tisuća riječi onda je to daleko manje od štete koju će ova odredba zakona proizvesti. Ovo je definitivno mi u Hrvatskoj nažalost smo uveli po nekakvom starom običaju podobne i nepodobne medije. Očigledno oni koji su se usudili malo kritički pisati su spali u ove nepodobne i kažnjeni su na ovakav način, a oni drugi koji pišu kako treba i ovako iako i jedni i drugi su u vrlo teškoj situaciji. Ali mislim da nama kao zastupnicima bi ipak jedna kategorija medija trebala itekako biti bitna a to su lokalni mediji. Lokalni mediji su za građane daleko bitniji od ovih medija na državnoj razini. Zašto? Zato što ove vijesti koje imate na medijima na državnoj razini možete i čuti na televiziji i pročitati na raznoraznim portalima itd. međutim lokalne medije koji se bave isključivo sa lokalnim problemima i ono što svakodnevno interesira naše građane nitko nigdje ne spominje kao da ne postoje. Možda da se u raspravi više govorilo o lokalnim medijima možda bi to razumili. Dakle nije nam jasno zašto uvesti ovu nemjerljivu i diskriminatornu odluku. I druga stvar kada govorimo o ovome iskreno govoreći ostao sam iznenađen sa izjavom predsjednika Vlade jučer. Pa mogao mu je bar netko reći da pročita na stranici 115 obrazloženje Zakona o PDV-u gdje kaže, "primjedbe i prijedlozi zastupnika HDZ-a Ivana Šukera, Željka Reinera, te zastupnika Kluba HSS-a Branka Hrga u vezi uvođenja snižene stope od 10% na svježe meso i određene prehrambene namirnice koje su zdrave dakle sadrže manje soli odnosno na hranu nisu prihvaćeni". Dakle ovo je potvrda samog Ministarstva financija i samog dokumenta koji je u ovaj Visoki dom uputio Zoran Milanović i potpisao on tvrdi da ne piše ono što piše ovdje. Ovdje je jasno da smo mi u im kluba HDZ-a sagledavajući teški životni standard, niska primanja hrvatskih građana, veliku nezaposlenost predlagali da određeni prehrambeni proizvodi budu oporezovani po diferenciranoj stopi. To je najbolji dokaz da oni koji predlažu ove zakone naprosto ne znaju što rade. I na kraju, zašto ova odredba od 3,5 milijuna ukupnog prometa da se plaća prema naplaćenoj realizaciji? Iz jednostavnog razloga ako imamo s jedne strane hvalospjeve da se sjajno naplaćuje da je uveden red da je prije bio nered pa onda u čemu je problem ako je naplaćena realizacija ako je sve sjajno ako se sve na vrijeme naplaćuju. Pa onda bi bila logičan zaključak iz svega toga skupa da nije bitno kada se nešto plaća ako je to tako. Ali nažalost očigledno to nije tako [[Upadica: Hvala lijepa.]] samo jednu rečenicu [[Upadica: Može.]] I zbog toga gospodine predsjedniče, kolegice i kolege klub HDZ-a ne može podržati zakon koji diskriminira pojedine porezne obveznike. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Zaključujemo raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona i molim da se izjasnite dizanjem ruke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 70 glasova za, 21 glas protiv i 5 suzdržanih glasova donesen Zakon o porezu na dodanu vrijednost u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 380. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodno izlaganje će dati zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalaze izmjene i dopune Općeg poreznog zakona gdje se najvećim dijelom usklađujemo sa direktivama Vijeća EU. Ukratko ću vam reći o kojim se direktivama radi. Znači, direktive Vijeća EU, Direktiva br. 16./2011. o administrativnoj suradnji na području oporezivanja. Cilj direktive je obvezati države članice da međusobno izmjenjuju informacije o izravnim porezima, znači sve osim PDV-a i doprinosa, kako zbog imovine ili poslovanja u drugoj državi članici ne bi došlo do izbjegavanja plaćanja poreza. Druga Direktiva br. 24./2010. o uzajamnoj pomoći pri naplati tražbina povezanih s porezima, carinama i drugim mjerama. Cilj direktive je omogućiti naplatu potraživanja u svim državama članica gdje porezni obveznik ima imovinu. I treća Direktiva br. 48./2003. o razmjeni informacija o kamatama na štednju gdje je cilj direktive da se bez obzira u kojoj se državi članici kamate isplaćuju državi rezidentnosti poreznog obveznika omogući saznanje o visini ostvarene kamate, a sve kako bi se mogućilo oporezivanje u zemlji rezidentnosti. Ovdje je bitno reći da banke i drugi isplatitelji kamata u RH obvezni su Poreznoj upravi godišnje do 31.03. za prethodnu kalendarsku godinu dostaviti informacije o kamatama koje su isplaćene državljanima EU. Prva obveza će biti do 31.03.2014. godine za 2013. godinu. Drugo, Porezna uprava obvezna je godišnje do 30.06. za prethodnu kalendarsku godinu državama članicama EU dostaviti i proslijediti podatke o njihovim državljanima kojima je isplaćena kamata u RH. Znači, prva obveza je do 30.06.2014. godine za 2013. godinu. U Republici Hrvatskoj se ne oporezuju kamate na štednju. Međutim, radi obveze države članica koje se odnosi na razmjenu informacija o kamatama ulaskom u EU Republika Hrvatska će godišnje primati informacije o iznosu kamata koje su isplaćene hrvatskim rezidentima u jednoj od država članica. Iznimno RH od Luksemburga i Austrije neće primati informacije o isplaćenim kamatama hrvatskih rezidenata iz razloga što ove dvije države oporezuju kamate u svojim državama, međutim RH će u slučaju znači rezidenata u Luksemburgu i Austriji primati 75% prihoda od oporezivanih kamata hrvatskih rezidenata upravo zbog nemogućnosti razmjene informacija. Također, ono što se usklađuje Općim poreznim zakonom je usklađivanje sa prekršajnim zakonom u dijelu načina propisivanja visina novčane kazne ovisno o težini poreznog prekršaja. Pa se tako usklađuje novčana kazna za porezne prekršaje koji su na način da uvodi se gornja i donja granica novčane kazne za odgovorne osobe usklađene sa Prekršajnim zakonom te su porezni prekršaji grupirani kao lakši, teži i najteži. Za svaku navedenu grupu prekršaja određene su posebne novčane kazne. Te izmjene vezane za gotovinski račun, izmjenama i dopunama propisuju se također izuzeća od izdavanja računa na mjestima za koje se smatra da nemaju adekvatnu infrastrukturu za provedbu istoga, odnosno situacije kada je iznimno teško osigurati neometanu provedbu izdavanja računa putem naplatnog uređaja. Znači, uglavnom kada govorimo o prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Prvi na redu su klubovi. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista – Stranke rada Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je još jedan prijedlog zakona, ovaj puta Zakon o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona s konačnim prijedlogom zakona s tim da se radi o europskom zakonu, uostalom moramo se navići da ćemo od 1.07. zapravo svi zakoni biti europski jer postajemo članicom EU. Zadaća poreza uvijek sam se nadao da je to nekakva definicija je preraspodjela društvenog bogatstva i korektura rezultata djelovanja tržišta. Sad bismo to trebali porezima regulirati. Ovisno o tome kao što sam i prije govorio u izlaganju kada smo raspravljali o PDV-u često su ti zakoni najočitiji politički aktovi. Upravo se po poreznim zakonima zna kuda stremi Vlada pojedine države. Tako sasvim sigurno da i porezni zakoni RH govore o tome da sasvim sigurno nismo država koja prije svega štiti one najsiromašnije i da nismo u tom poreznom zakonodavstvu učinili dovoljno kako bi ta preraspodjela društvenog bogatstva bila čim pravičnija i kako bi se porezima iskorigirali rezultati djelovanja tržišta. I ovaj puta kada sam čitao Opći porezni zakon koji se usklađuje sa direktivama ponadao sam se, ali i ponovno razočarao, ne puno jer sam nešto slično i očekivao, da će možda biti i štiva koje bi, odnosno odredbi koje bi mogle naslutiti da će ova socijaldemokratska Vlada prijeći s riječi na djelo, odnosno da će pokušati preraspodijeliti društveno bogatstvo. Ovaj zakon se usklađuje s direktivama, propisuje se razmjena podataka, pomoć, primjena jednakih propisa u Uniji. Znači, sve ono što su zemlje EU učinile, ali naročito u svojim državnim zakonodavstvima na različite načine opet ovisno o tome kako se odnose prema društvenom bogatstvu. Hrvatski laburisti sasvim sigurno da će podržati ovaj zakon zato što ima oznaku europski ali mislimo da je zadaća i ove Vlade a i idućih vlada da preraspodjelu društvenog bogatstva počinje činiti što prije i da valjda je shvatila i ova Vlada da rezultati djelovanja tržišta sasvim sigurno ne idu u prilog građanima RH. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Nadica Jelaš.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani kolegice i kolege. Uvodno ću podsjetiti na činjenicu da za eto manje od dvadesetak dana ulazimo formalno u EU. Naglašavam to zato jer je ta činjenica onaj primarni razlog zašto se ovaj zakon donosi po hitnom postupku. Naime, glavninu izmjena i dopuna u ovom zakonskom prijedlogu čine upravo usklađenja s pravnom stečevinom EU i to u dijelu administrativne suradnje u području poreza i razmjene informacija o isplaćenim kamatama na štednju, a to je jedan od uvjeta upravo za pristupanje RH EU. Drugu grupu izmjena i dopuna predstavljaju usklađenja Općeg poreznog zakona s Prekršajnim zakonom, a treću grupu predstavljaju izmjene i dopune vezano uz izdavanje gotovinskih računa i uz ovrhe. Pa bih u nastavku rekla o svakoj ovoj grupi po nešto. Već sam naime uvodno naglasila da prva grupa izmjena i dopuna predstavlja usklađenje s novim direktivama EU u području administrativne suradnje i to s Direktivom Vijeća br. 2011/16 o administrativnoj suradnji na području oporezivanja, zatim s Direktivom br. 2010/24 o uzajamnoj pomoći pri naplati tražbina povezanih s porezima, carinama i drugim javnim davanjima, te Direktivom 2003/48 koja je posebno interesantna jer podrazumijeva razmjenu podataka o kamatama na štednju i njenu implementaciju i njena implementacija u pravni sustav Hrvatske trebala bi osigurati da svi oni koji štede u Hrvatskoj, a rezidenti su drugih država članica EU i naravno obveznici poreza na štednju da taj porez i plate i to prema propisima države čiji su rezidenti. Jednom riječju usklađenjem s odredbama ovih direktiva bitno se proširuje administrativna suradnja sa zemljama članicama vezano za poreze i druga javna davanja na način da se preciznije definiraju rokovi za razmjenu informacija da se proširuje pravo korištenja dobivenih informacija i dokumenata, da se utvrđuju uvjeti pod kojima se informacije mogu proslijediti i nečlanicama EU, da se omogućava usporedni nadzor nad osobama u dvije ili više država članica pa i uz prisutnost ovlaštenih službenika određenog poreznog tijela jedne države u drugoj državi članici. Također se propisuje i korištenje standardnih obrazaca te njihova elektronička dostava predviđenim komunikacijskim kanalima. Svi ovi oblici suradnje postati će stvarnost za manje od dvadesetak dana kao što sam rekla dakle od 1.sprnja ove godine, međutim treba reći i to da će se od 1.siječnja 2015.ta suradnja dodatno i proširiti i na razmjenu podataka o određenim kategorijama dohotka i imovine, dakle da budem sasvim precizna na dohodak od nesamostalnog rada, na primitke od članstva u upravnim odborima i upravnim vijećima, na mirovine, na životna osiguranja i na dohodak od imovine i imovinskih prava. Nekoliko riječi htjela bih reći o tome što se podrazumijeva pod proširenjem opsega uzajamne pomoći članica pri naplati stranih tražbina u Hrvatskoj. Konkretno to znači da će hrvatsko porezno tijelo morati pružiti pomoć nadležnom tijelu druge članice pri pokušaju naplate određenih tražbina koje su nastale u toj drugoj članici EU. Te tražbine su svi porezi i sva druga javna davanja, povrati i interventna plaćanja iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivrede i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, nameti u okviru zajedničke organizacije tržišta šećera kao i novčane kazne i upravne pristojbe vezane uz naplatu naprijed spomenutih tražbina. Isto tako u zakonu su precizno navedena i davanja za čiju se naplatu neće pružati takva pomoć. To su doprinosi za obvezna osiguranja, dakle mirovinsko i zdravstveno, davanja ugovorne naravi, te pristojbe i novčane kazne za određena kaznena djela. Kada govorimo o usklađenju odredbi Općeg poreznog zakona s odredbama Prekršajnog zakona najinteresantnija novost je jedinstvena ovršna isprava kao instrument koji omogućava naplatu stranih tražbina u RH. Naime, Prekršajni zakon koji je na snazi od početka ovog mjeseca dakle jednu dekadu, propisuje da su sve odluke donesene u prekršajnom postupku ovršne isprave pa je u tom smislu trebalo dopuniti i ovaj Opći porezni zakon. Cilj je ovog usklađenja kroz učinkovitiju prisilnu naplatu pojačati društvenu disciplinu, osnažiti prevenciju a time i povjerenje građana u prekršajno pravno sankcioniranje. Usklađivanje s Prekršajnim zakonom izvršeno je i za prekršaje u području poreza i financija na način da je napravljena selekcija prekršaja prema njihovoj težini i da su prekršaji potom grupirani u odgovarajuće kategorije dakle od onih najlakših do onih najtežih, a u skladu sa specificiranom težinom prekršaja propisane su i odgovarajuće novčane kazne od onih najnižih do maksimalnih. Interesantan dio predloženih Izmjena i dopuna u ovom poreznom Zakonu čine i odredbe koje se odnose na strategiju upravljanja poreznim dugom. Riječ je o znatno modernijem, racionalnijem, efikasnije pristupu naplati poreznog duga, budući da se propisuju mjere kojima se otklanja to jedno ne produktivno trošenje vremena na praćenje starih obveza i to uglavnom onih koja su nenaplative. U funkciji takve racionalizacije je i sam otpis duga. Naime, predlaže se da se otpišu po službenoj dužnosti svi oni porezni dugovi koji po stanju na dan 31. prosince tekuće porezne godine, ne prelaze 10 kuna po svakoj pojedinoj vrsti poreza. I to mislim da je zaista dobro. Međutim, isto se tako predviđa i ponovno evidentiranje poreznog duga i to u slučaju zloupotrebe prava i u slučaju postojanja pravomoćnog rješenja o brisanju iz sudskog registra. Jednom riječju svrha ovih izmjena je da se pročiste evidencije poreznih dugova da bi se dobila jasnija slika o stvarnom stanju poreznih dugova i njihove naplativosti odnosno da bi se dobila jedna kvalitetnija podloga za kreiranje strategije upravljanja ukupnim poreznim dugom. I još nekoliko riječi o obvezi izdavanja gotovinskih računa. Naime, u prijedlogu su taksativno navedene vrste prometa za koje je propisano izuzeće od obaveze izdavanja gotovinskog računa. Između ostalih izuzeće je predviđeno i za prodaju vlastitih poljoprivrednih proizvoda koji su proizvedeni na vlastitom poljoprivrednom gospodarstvu. I koji se izravno prodaju krajnjem potrošaču bilo u proizvodnim objektima seljačkih ili obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, bilo na tržnicama i otvorenim prostorima. S time da se pod prodajom na tržnicama i otvorenim prostorima podrazumijeva isključivo prodaja na jedan od sljedeća dva načina. Dakle, na štandovima i klupama na tržnicama na malo ili na štandovima i klupama izvan tržnica na malo. Zašto ovo ističem. Želim naglasiti da se izričito podcrtava prodaja u određenim situacijama. Dakle ne samo obavljanje usluge, nego određena mjesta i situacije. Prema tome, neće biti izuzeća od izdavanja računa ako se prodaja obavlja na tržnicama s čvrstim objektima gdje zapravo postoji mogućnost instaliranja opreme potrebne za izdavanje računa. Dakle, izuzeće će važiti isključivo za ona mjesta gdje nema infrastrukturne potpore, odnosno infrastrukturnih uvjeta za instaliranje naplatnih uređaja. I na kraju mislim da nije nevažno naglasiti da za provedbu ovoga zakona nije bilo potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu jer se dio troškova jačanja te administrativne suradnje financira europskim sredstvima, dakle kroz program IPA 2008, dok je dio sredstava osiguran ugovorom između Ministarstva financija, porezne uprave i agencije APIS IT d.o.o. Klub zastupnika SDP-a podržati će ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Poštovani kolege ovaj zakon barem po mišljenju nas iz Kluba Hrvatske Demokratske Zajednice ustvari dijeli jednu osobinu sa prethodnim zakonom. On je ovdje predstavljen kao P.Z.E dakle zakon kojim se obavlja usklađivanje sa Europskom unijom. Međutim, ono na što idu ustvari primjedbe jest onaj dio zakona koji se odnosi na odredbe i odlučivanja koje nemaju neposredne veze sa članstvom u Europskoj uniji. Prva takva jest pitanje tretmana tzv. sporno naplativih dugovanja. Odnosno novi 137.a članak Općeg poreznog zakona. Članak izgleda onako gotovo benigno. Pa kaže da će se sporno naplativa dugovanja, porezno tijelo iz svojih evidencija prenijeti u evidenciju sporno naplativih dugovanja. Nije jasno čija je ta druga evidencija u koju će se sada pretočiti dugovi koje je porezna uprava dužna naplaćivati. Međutim, stvar postaje puno jasnija kada se pogleda u obrazloženje Zakona. I obrazloženje toga članka koji kaže da se ovim člankom propisuju mjere za otklanjanje trošenja vremena i truda na praćenje starih i uglavnom nenaplativih dugovanja. Dakle želim reći, odnosno predlagač je kazao da predlaže zakonski članak kojim će se spriječiti trošenje vremena. Ta, obrazloženje o trošenju vremena i smanjivanju truda i napora porezne uprave možda i ne bi bilo toliko čudno i možda i ne bi toliko upadalo u oči da porezna uprava u proteklom razdoblju nije utrošila puno isto toga vremena, truda i energije tumačeći svima nama i cijelom hrvatskom narodu da će oni sada učiniti sve što je u njihovoj moći i naplatiti sve moguće porezne dugove jer kao eto to do sada nitko nije činio. Tako je porezna uprava davala procjene da se može naplatiti 10, 12, 15 milijardi kuna i da se to sada može naplatiti jer porezna uprava sada više ne radi po političkom diktatu. A vidjeli smo o tome i nešto i u raspravi o prethodnom zakonu. Međutim, ovdje sada stiže OPZ gdje se određeni članci zakona obrazlažu otklanjanjem trošenja vremena i truda na praćenje tih starih dugova. Isto tako u istom tom obrazloženju se kaže da službenici u prisilnoj naplati da im se otežava utvrđivanje i obrada predmeta koji najviše obećavaju osobito u nedostatku sofisticiranih softwarskih stručnjaka koji bi pročistili ogromnu količinu dugova i utvrdili prioritete. To navodi na zaključak, kaže naš predlagač, da su ukupni nenaplaćeni dugovi iskazani u prekomjernom iznosu u odnosu na stvarno stanje ali nije moguće reći za koliko. Da li to onda znači da sve ono što ste govorili proteklih godinu i pol dana nema nikakve veze i smisla, jer ovdje sada kažete da su ukupni nenaplaćeni dugovi iskazani u prekomjernom iznosu. Zaključak je da ovim člankom Porezna uprava u suštini želi prestati se baviti problemom i pitanjima naplate poreznih dugova. Sada im je to teško. Ja mogu razumjeti mnogobrojne probleme koji se u tom postupku javljaju i poznat mi je taj problem i dijelom i njegova struktura i što je to i koji su to sve prepreke sa kojima se Porezna uprava suočava u tom procesu i poznato mi je također da se neki dugovi na žalost ne mogu naplatiti. Sve mi je to znamo. Međutim, podsjećam vas gospodo i dame vi ste cijelu proteklu godinu i pol dana gradili svoju politiku na tome da ćete to učiniti i da je to moguće. E pa sada ne vidim niti jednog razloga da se taj posao proglasi uzaludnim trošenjem vremena kao što vi to činite, a naravno ako bismo još pritom pogledali u izvršavanje proračuna podatke o kojem ste za prva četiri mjeseca danas 11. lipnja objavili neki dan e onda vidimo da ste u prva 4 mjeseca ubrali milijardu i sto milijuna kuna manje poreza nego prošle godine. E pametnom dosta. Drugo pitanje kojim se ovaj zakon bavi jest pitanje izuzeća od obveze izdavanja računa, pa je moguće prilika da progovorimo na ovome mjestu o problemu koji trenutno muči jedan dio poljoprivrednog stanovništva, stanovništva koji živi od poljoprivrede i koji te svoje poljoprivredne proizvode prodaje na tržnicama. Ovdje se kaže da su oni koji prodaju svoje poljoprivredne proizvode iz vlastite proizvodnje na štandovima i klupama na tržnicama da nisu dužni izdavati račun što bi onda shvaćam značilo da nisu obveznici procesa fiskalizacije. I ta je odredba dobra. Međutim, nisu oni jedini na tržnicama koji prodaju vlastite poljoprivredne proizvode. Postoje tu, jer ovdje se isključivo govori o poljoprivrednim proizvodima. Postoje tu i oni koji prodaju proizvode ribarske industrije za koje je iznimno teško reći je li spadaju u kategoriju vlastitog ili ne. Ali ćemo se svi složiti da je na ribarnici bukvalno nemoguće držati opremu za izdavanje takvih računa. Problem je to koji u ovom trenutku sada sredinom 6 mjeseca muči značajan dio stanovništva koji živi od tih djelatnosti, nameće mu se obveza koju je teško ili nemoguće ispuniti i koja će dovesti u stvari kroz neko vrijeme do onemogućavanja u krajnjoj konačnici snabdijevanja upravo tim domaćim izvornim poljoprivrednim proizvodima na tržnicama. Ovaj zakon i članak 54b. bio je izvrsna prilika da odgovorite na te zahtjeve i razmislite o tome problemu. Hrvatska je jedna koja ulazi 1.7. u EU će biti jedna od rijetkih članica EU u kojoj uopće postoje tržnice, u kojoj uopće postoji mogućnost trgovine izvornim i poljoprivrednim i ribarskim proizvodima i predstavlja na neki način vrijednost koju unosimo u EU. Proces fiskalizacije toj vrijednosti prijeti. I sljedeće što je sa ovim zakonom nejasno i koliko god smo iščitavali zakon smisao članka 177. nije jasan. Članak 177. govori o obveznoj automatskoj razmjeni informacija koja kaže da će porezno tijelo, odnosno Porezna uprava dostavljati nadležnim tijelima drugih država članica informacije sljedećeg sadržaja: dohodak od nesamostalnog rada, primici članova odbora upravnih odbora i upravnih vijeća, proizvodi životnog osiguranja, mirovine i vlasništvo nad nekretninama. Ove informacije nisu sastavni dio razmjene podataka vezanih uz dohodak od štednje i kamata zato jer se ta razmjena informacija odnosi na nerezidente drugih zemalja koji ovdje ostvaruju dohotke po osnovi kamata i njima slične dohotke. Razmjena ovih informacija nije također povezana niti sa naplatom tražbina po osnovi poreza i drugih javnih davanja jer se ne nalazi u toj sekciji zakona. Ova razmjena i ova mogućnost da Porezna uprava stranim državama u nejasnim uvjetima, ja te uvjete u ovom zakonu nisam našla opisane, u nejasnim razlozima dostavlja informacije o plaćama, primanjima, mirovinama i vlasništvu hrvatskih građana na nekretninama. Ne razumijem u kojem kontekstu je to, ne razumijem čemu služi. To niti u obrazloženju zakona nije napisano niti je iz zakona razvidno jer se cijelo vrijeme poziva na članak 174. koji kaže da se suradnja odnosi na sve poreze bilo koje vrste koje primjenjuju države članice. Razumijem suradnju i razmjenu podataka u kontekstu poreza, ali ne razumijem suradnju i razmjenu podataka u kontekstu plaća, mirovina i vlasništva nad nekretninama. Niste to gospodine zamjeniče objasnili niti u uvodu. Ako ova odredba ostane ovakva ona pruža mogućnost razmjene podataka sa drugim državama, razmjene osobnih podataka, podataka koji u kontekstu naše Porezne uprave predstavljaju valjda i određenu poreznu tajnu jer su to osnovice na koje se određuje porez koji se valja platiti, nejasno je zašto bi se te informacije razmjenjivale sa drugim državama članicama. Nigdje se ne govori u ovome zakonu da su to možda informacije o nerezidentima koji rade u Hrvatskoj. Ja razumijem da bi moguće matične zemlje stranaca koji rade u Hrvatskoj imale potrebu za ovim podacima, međutim to u zakonu nigdje ne piše. Onako kako u zakonu piše, piše i proizlazi da se odnosi na sve građane koji u Hrvatskoj rade i plaćaju porez, uključujući dakle i hrvatske rezidente. Iz ovih razloga koje sam navela klub HDZ-a neće podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala. I u ime Kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković.
Evo još jednom sve vas pozdravljam. Moram priznat da ja nisam poreznik, ali se evo ponešto ne bih rekao čak ni laički, razumijem ovo što se dešava a i čujem ono što hrvatski građani i hrvatski narod govori, ali isto tako vidim i pratim ono što se dešava i u Europskoj uniji u koju ulazimo 1.7., doduše ne baš uspravno nego ja bih rekao čak i polomljene kičme što nije odgovor na samo ova Vlada nego i niz vlada koje su da tako kažem obnašale vlast u Republici Hrvatskoj, a vi se dogovorile koja je dala veći doprinos toj polomljenoj kičmi i polomljenim koljenima Republike Hrvatske. Pred nama je ponovno jedna izmjena i dopuna Općeg poreznog zakona i u krajnjoj liniji već sada kod poreznog zakona obzirom na evo i ovo, da tako kažem, obrazloženje Ministarstva odnosno predlagatelja da će se osnovna pitanja koja se uređuju predloženim zakonom, da će to biti usklađenje sa zakonodavstvom Europske unije, da će to biti usklađenje sa Prekršajnim zakonom, da će to biti određene ostale izmjene i dopune i da će ovaj zakon proizvesti, da će se omogućiti učinkovita razmjena informacija između država članica u području poreza i naplati stranih tražbina, a u cilju borbe protiv porezne evazije i poreznih utjecaja, povećanje prihoda državnog proračuna te očuvanja financijskih interesa država članica Europske unije. I tu odmah možemo vidjeti i jedan saldo koji smo imali donošenjem određenih poreza u Republici Hrvatskoj, prije svega povećanjem PDV-a, zatim objavom one liste dužnika, naplatom tog duga, krpanjem proračunskih rupa da sve ono što je tada govoreno da očigledno nije sada u ovom trenutku i stvar stvarnosti jer mi i dalje imamo manjak prihoda u državnom proračunu u odnosu na rashode, a to se posebno odnosi na određene vrste poreza. Ukoliko želimo doista spriječiti utaju poreza to svakako nećemo spriječiti da tako kažem naplatom ili izuzećem prodaje na tržnicama i otvorenim prostorima, a posebno što se time smatra isključivo prodaja vlastitih poljoprivrednih proizvoda krajnjem potrošaču koji se obavlja ili na štandovima i klupama na tržnicama na malo, na štandovima i klupama izvan tržnica na malo. Dakle to sasvim sigurno neće napuniti državni proračun, neće pokrenuti Hrvatsku, neće spriječiti utaju poreza. Međutim nije mi jasno, zato i kažem nisam porezni stručnjak, da se izuzetno od članka 54. stavka 1. ovog zakona da se računi ne moraju ispostavljati ako se promet ostvaruje od priređivanja lutrijskih igara, igara klađenja. Dakle to je sve ono što u ovom trenutku ja bih rekao utječe, posebno ove igre klađenja, utječe na izuzetnu dekadenciju u hrvatskom društvu i da je jedna velika većina ne samo mlade populacije u Hrvatskoj nego prije svega jedan veliki i široki spektar stanovništva Hrvatske zahvaćen upravo ovom pošasti, igrama u kasinu te automatima za igre na sreću i zabavu. Zatim, ako se pretežni dio vrijednosti prometa odnosi na maloprodaju dnevnog tiska, duhana, duhanskih prerađevina, marke druge poštanske vrijednosnice. Dakle, što znači maloprodaja duhanskih prerađevina, što znači igre klađenja, što znače automati i to svrstavati u jednaku kategoriju kao i prodaju poljoprivrednih proizvoda. Na tržnici, na štandovima, klupama ili van tržnice, van štandova i klupa. I ovdje je i osnovno pitanje evo ne samo Poreznoj upravi nego i Ministarstvu financija obzirom da često idemo u izmjene i dopune bilo kojih vrsta poreza, od nekretnina, no tu se očekuje još usuglašavanje između koalicijskih partnera. Kolega Gjurković s jedne strane se kaže da će to ići, s druge strane vi klimate glavom. Znači, to treba jasno i glasno reći u Vladi RH da se odustaje od poreza na nekretnine, odnosno na imovinu. Druga je ovo vrsta poreza na promet nekretninama ali jednom zgodom i o tome. Dakle, prijedlog kluba HDSSB-a je da evo krenemo u cjelovitu izmjenu i Općeg poreznog zakona, isto tako i svih zakona koji su vezani za i Opći porezni zakon i da doista i uskladimo sa onime što imamo u EU obzirom da 1.07. ulazimo u EU. Evo npr. ja ću krenuti od stope PDV-a. U Luksemburgu je on 15% i ne treba napomenuti bez obzira što je to mala država da tako kažem, ne u smislu svoje jačine ali je BDP odnosno mogućnost potrošnje po glavi stanovnika 97 tisuća eura, odnosno 112 tisuća eura dok je u Hrvatskoj u Zagrebu 6700 eura a u Vukovarsko-srijemskoj županiji 3200 eura dakle po glavi stanovnika godišnje. Na Cipru je to 18, Malta 18, Njemačka 19, vidi oni nisu povećali na 25, Francuska ima 19,6, onda je jedan čitav niz država Austrija, Bugarska, Estonija, Slovačka, Slovenija, Ujedinjeno Kraljevstvo, Belgija, Češka, Italija, Latvija, Litva, Nizozemska, Španjolska se kreću od 20 do 21 i onda vjerojatno zemlja kojoj tako duboko stremimo Grčka ima čak manji 23. Jedino od nas je zemlja koja ima veći porez na dodanu vrijednost Mađarska te Danska i Švedska koje imaju jednak dakle porez na dodanu vrijednost od 25% ali imaju izuzetno veliki standard života za razliku od Hrvatske koja u ovom trenutku ima i pad BDP-a to su najnoviji pokazatelji zapravo tromjesečje 2013. godine ima pad standarda života, ima i pad potrošnje, ima i pad industrijske proizvodnje, pad proizvodnje općenito. Tako da vežući uz to i priču o potpunoj centralizaciji Hrvatske to je odmah i odgovor onima koji u ovom trenutku da tako kažem sumnjaju, a svi oni koji obnašaju dužnost i u lokalnoj i u regionalnoj samoupravi znaju da je unazad 10-ak godina lokalna uprava doista dobila niz ovlasti ali koji nažalost nisu praćeni i financijskim efektom decentralizacije. I da bez obzira utjecala gospodarska aktivnost i povećanje gospodarske aktivnosti ovakav sustav centralizirane države ne može opstati obzirom da lokalna samouprava i regionalna samouprava u ovom trenutku od onih poznatih 100 kuna prihoda od poreza dobije svega dvije kune lokalna samouprava, a 1 kunu dobije regionalna samouprava a 97 kuna ide u državni proračun. I ukoliko želimo doista i uskladiti i Opći porezni zakon tada treba pogledati ono što se dešava i u zemljama EU u članicama EU gdje taj odnos apsolutno nije takav, da smo mi najviše centralizirana zemlja, da takav odnos dakle prema lokalnoj, regionalnoj samoupravi nije bio ni u onim visoko centraliziranim socijalističkim ili komunističkim zemljama gdje je taj postotak bio negdje oko 15% uzimajući u obzir ono što se dešavalo u tamnici hrvatskog naroda socijalističkoj Jugoslaviji gdje su porezi bili spuštani na one bivše općine, bivše zajednice općina u odnosu do 15, do 20% Dakle od tamo negdje od '93.godine kada je stvorena lokalna i regionalna samouprava u RH po ovom novom modelu sa gradovima, općinama i županijama taj pad prihoda je evidentan i on je upravo sada na ovih negdje 3%. Dakle uz ovaj Opći porezni zakon svakako apeliramo da od 1.7.se krene u potpunu decentralizaciju Hrvatske imajući u vidu ono što se dešava u EU što se dešava u razvijenim zemljama EU gdje upravo jedna visoka stopa decentralizacije koja je praćena ovlastima ali i praćena financijama. Dakle vi možete dobiti ovlast ali ukoliko nemate novaca onda ste bez ovlasti. Tako da ne idemo putem određenih zemalja koji uvijek još uvijek imaju da tako kažem potpuno centralizirani sustav i gdje jednostavno nema mogućnosti razvoja zemlje niti lokalne niti regionalne samouprave. I evo za kraj, a vezano je za pitanje Opće poreznog zakona zanima me obzirom da je prošlo nekoliko mjeseci od jedne najave povezivanja sustava koji je vezan za utaju poreza, da li je Ministarstvo financija ili Porezna uprava došla do onih hrvatskih građana koji su Hrvatsku opljačkali tamo za vrijeme pretvorbe i privatizacije i gdje su taj opljačkani iznos iznijeli iz RH na određena otočja kroz određene tvrtke, obzirom da to ne može i ne smije biti strogo povjerljivo, to ne smije biti tajna i svaki hrvatski građanin mora znati tko se krije iza tih imena, jer nadam se da nismo čekali samo izmjene Opće poreznog zakona kako bi ih uskladili u prvom i drugom čitanju po hitnom postupku, kako bi došli do tih podataka i kako bi praktično Hrvatska država i hrvatski građani naplatili ono što je na jedan bestijalan način oduzeto i Hrvatskoj državi i hrvatskim građanima. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra s kolegicom, kolegice i kolege. Dakle u ime kluba HNS-a izražavam potporu ovom zakonu o izmjenama i dopuna Opće poreznog zakona s konačnim prijedlogom zakona jer osim da ne ponavljam s većino što je izrečeno a vezano za usklađenje s EU, transparentnost samih podataka razmjeni informacija, razmjene informacija vezano za kamate koje fizičke ili pravne osobe ostvaruju u zemljama EU ili u Hrvatskoj u svakom slučaju pokazuje da je Porezna uprava postala ne samo ulaskom Hrvatske u EU sastavni dio EU u onom segmentu koji ona to pokriva nego da je i sa svojim kadrom ali i sa s kompletnom opremom može ravnopravno odrađivati onaj dio posla koji je ključan i bitan a to je osnovno da nema porezne mogućnost oštećenja i države i građana od strane onih koji pokušavaju zaobilaziti sve institucije koje su moguće da bi se ostvario na uštrb plaćanja poreza određeni dohodak odnosno određena dobit i to je u svakom slučaju dobro da se i kaže za Poreznu upravu da je ona i kadrovski i opremljena da može odraditi taj jedan posao i da je to jedna transparentnost u kojem se izbjegavaju kako je već rečeno mogućnosti da se dođe do skrivanja ili prikrivanja određenih ili transakcija ili prihoda. Ono što bih također rekao da je dobro da se po pitanju i rasprave o prekršajima koji su ovdje navedeni, definirani, dobro postavljeni razgraniči onaj od lakog do određenog teškog prekršaja jer naravno ne može se stavljati sve kako bi mi rekli u istu košaru odnosno u istu korpu i po tom pitanju su i različite novčane kazne. A u ime kluba HNS-a dao bi i jednu poruku i apel Vladi RH koja će razmatrati ove prijedloge i amandmane koji budu vezani za ovaj zakon jel ovo P.Z.E. znači samo jedno čitanje, a to je vezano za ovu raspravu koja je vođena o izuzeću od obveze izdavanja računa. Već je spominjano pa mogu reći sigurno da uvjeti tehnički koji postoje na tržnicama na malo gdje se prodaju poljoprivredni proizvodi nisu uvjeti u kojima realno u ovom trenutku se može provoditi niti fiskalizacija i izdavati račune za one za koje ovaj zakon nije u prijedlogu stavio da su izuzeti. Znači osim izuzeća koje je ovdje predviđeno za prodaju vlastitih poljoprivrednih proizvoda krajnjem potrošaču na štandovima i klupama na tržnicama na malo i izvan tržnica na malo mogu reći da bi bilo dobro i predlažem Vladi i Ministarstvu financija da razmisle da se odgodi odluka o uvođenju fiskalizacije i izdavanju računa i onima koji osim svojih poljoprivrednih proizvoda prodaju proizvode svojih susjeda, svojih kolega poljoprivrednika, malih poljoprivrednika jer uvjeti koji oni imaju odnosno nemaju na tržnicama, a mogu to sigurno govoriti po pitanju grada Splita iz kojeg dolazim, nisu takvi da će oni to moći realizirati. Svi dobro znamo da dolazak velikih centara je poprilično ugrozio taj segment prodaje odnosno baš domaće proizvodnje. I jedna odgoda dok se ne stvore uvjeti u kojima bi to bilo zaista bez problema ne samo u smislu onog tehničkog ili novčanog za ulaganje u određene aparate za fiskalizaciju odnosno za izdavanje računa nego svih tehničkih uvjeta koje bi trebali oni koji postavljaju, odnosno iznajmljuju prostore osigurati njima, bilo bi sigurno jedan dobitak za male poljoprivredne proizvođače i mogućnost da nastave dalje raditi. Jer smatramo da u ovom trenutku bi to značilo da bi se dio onih koji prodaje, ne bi mogao više to, u svakom slučaju raditi što nije dobro u ovoj gospodarskoj situaciji ali i za realizaciju same prodaje proizvoda. A ono što je bitno isto tako ne malo to su poljoprivredni proizvodi domaći proizvodi. Prema tome, to apsolutno nisu uvozni. Prema tome, još jedan put bih zamolio u ime Kluba HNS-a da predlagač razmotri da se ovaj segment znači ne samo poljoprivrednih proizvođača koji prodaju svoje proizvode nego oni koji prodaju i proizvode naravno domaće ali i od svojih susjeda proizvođača ili koji nisu u mogućnosti da dođu na, što bi mi rekli banak da im se osigura da i dalje nastave to raditi dok se ne stvore tehnički uvjeti u kojima su najmanje oni krivi šta se to danas ne može realizirati. Hvala lijepa. Sve ovo drugo vezano za zakon apsolutno podržavam.
Replika Marijan Škvarić.
Evo ja bih se u svakom slučaju u vezi Izmjene i dopune Općeg poreznog zakona temeljio još na dvije stvari koje je ovdje spomenuto Klub … [[Govornik se ne razumije.]] Prvo je da zaista članak 8. obveza čuvanja porezne tajne da se … [[Govornik se ne razumije.]] na način kvalitetno izmijenio. Da u onom dijelu što se tiče lokalnih samouprava gdje ćemo raspravljati u svezi izvješća revizije i učinkovitosti naplate bilo rečeno da se ti podaci ne mogu izmjenjivati i dati zato što čine na neki način obvezu čuvanja porezne tajne. Nadam se da je ovim člankom sada to izmijenjeno i da ćemo mi kao gradonačelnici u vezi učinkovitosti i naplate moći sada koristiti te podatke. Tako da i mi možemo u tom dijelu sudjelovati da taj naplata bude kvalitetnija. I posebno bih se zaista nadovezao u vezi izuzeća iz fiskalnog dijela da zaista na placevima, to je naša tradicija, da zaista o tome vodimo računa. Jer ne samo da je otežano izdavanje računa, ne samo to nego i tokom dana, neposrednom pogodbom mijenjaju cijene. Uzmimo u obzir tradiciju i u Europi je tako da se zaista taj dio evo zahtjeva Kluba HNS-a i uvaži. Hvala vam lijepa.
Završna riječ u ime predlagatelja, zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici, zahvaljujem na raspravi. I samo dva, tri pojašnjenja vezano koja su se ovdje kroz raspravu otvorila. Pitanje je bilo o razmjeni informacija, znači ovo je razmjena informacija kako bi se smanjila utaja poreza. Znači u razmjeni informacija između Republike Hrvatske i zemalja članica Europske unije gdje se izmjenjuju zapravo informacije o dohocima, o drugim oblicima kapitala ali za one građane koji su zapravo, hrvatske građane koji rade vani i strance koji rade u Republici Hrvatskoj. Znači ne radimo svim građanima nego samo onima koji rade na različitim područjima. Upravo da ne bi bilo, da bi se smanjila porezna evazija. Jer ovdje se postavilo jedno pitanje na znanje, na koga, na koje te građane se odnosi. Znači da se u tome dijelu jasno razjasnimo. I također ovdje je bilo izrečeno o tome da porezna uprava loše radi i da je ove godine milijardu kuna manje poreza. Da, milijardu kuna manje poreza je ali zbog toga što sam rekao i kod PDV-a zbog toga što je uveden zakon gdje se oslobodilo porez na reinvestiranu dobit i gdje je, imamo milijardu kuna manje poreznih prihoda zbog toga što smo milijardu kuna više ostavili gospodarstvu na ime reinvestirane dobiti u privredi za njihovu likvidnost, za poticanje zapošljavanja, za investicije itd.. Ne zbog toga što je loši rad porezne uprave. Tako da se kada zapravo i govorimo o pokušavaju implicirati o lošem radu porezne uprave upravo obrnuto. I kada govorimo o poreznoj presiji da nema te porezne presije, nego da se zapravo i kroz ovu milijardu kuna što je veliki novac za proračun da se oslobađa privrednike za investiranje. Znači milijarda kuna manje je na osnovne reinvestirane dobiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. O Prijedlogu zakona glasati ćemo naknadno.
Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o Izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 380. Rasprava o tekstu Zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagateljice, poštovanog ministra financija da se očituje o amandmanu br. 1.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio Konačnog teksta. Amandman br. 2. na članak 20.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Postaje sastavni dio Konačnog prijedloga. I amandman br. 3. na članak 44.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv. Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 77 glasova za, 21 glas protiv i 1 suzdržanim glasom donesen Zakon o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmnima.
Kolegice i kolege sada bismo objedinili: - Konačni prijedlog Zakona o obrani, drugo čitanje, P.Z. br. 243; - Konačni prijedlog Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 244; Nakon završene rasprave o ova dva prijedloga nastavili bismo sa zakonima koji se odnose na financije od točke 9. nadalje. Dakle, predlagatelj ovih Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akata primili ste u pretince. Kod donošenja ovih Zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koji se odnose na drugo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu, a izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodno će zakone obrazložiti ministar obrane gospodin Ante Kotromanović.
Gospođo potpredsjednice Sabora, gospodo zastupnici. Evo nakon dugo, nakon skoro dvije godine vraćam se u Sabor ovdje ali u drugom svojstvu. Kao što je rekla potpredsjednica Sabora danas imamo dva Zakona. Znači Konačni prijedlog zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske i Konačni prijedlog Zakona o obrani. Mi smo jutros imali raspravu, jako dobru raspravu u Odboru za obranu i na jedan način smo prošli sve ove stvari i tako da ću biti da kažem relativno kratak. Svakako prije samog prelaska na ova dva zakona moram napomenuti da smo, neka to svi znaju ovdje u Parlamentu, da je, da smo u izradi Zakona o obrani, Zakona o službi, imali sjajnu suradnju sa Odborom za obranu, na kojem je, na čelu toga Odbora je naš kolega Ivić i sa svim zastupnicima, sa svim zastupnicima da smo imali dobru raspravu, da smo više puta komunicirali i prezentirali …, da smo mnoge primjedbe Odbora za obranu uvažili i to nas čini radosnim u smislu da je to bio jedan zajednički rad, jedan transparentan rad, jedan demokratski rad na stvaranju dva zakona koja su nama vrlo važna i bitna radi funkcioniranja Oružanih snaga Republike Hrvatske. Što se tiče Zakona o obrani, znači pred vama se nalazi konačan prijedlog zakona, nakon usvajanja predloženog zakona u prvom čitanju nakon rasprave koju smo proveli o zakonu na sjednicama radnih tijela, na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora, na tematskoj sjednici Odbora za obranu koja je nakon prvog čitanja održana kod nas u Ministarstvu obrane, pripremili smo konačni prijedlog zakona. Predloženi zakon prije svega predstavlja usklađivanje sa promjenama Ustava Republike Hrvatske kojim je redefinirana uloga, zadaća i postupanje Oružanih snaga Republike Hrvatske. Predloženim zakonom uređuje se nadležnost Hrvatskog sabora, predsjednika Republike kao vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga, Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga u području obrane. Kao što znate, ova obadva zakona su zadnji put pisana 2002. i naprosto došlo je vrijeme da se oni usklade sa Ustavom, da se olakša na jedan način funkcioniranje Oružanih snaga na jedan bolji i kvalitetniji način. Zakonskim prijedlogom uređuje se zapovijedanje, uporaba te korištenje Oružanih snaga kao pomoć u protupožarnoj zaštiti, spašavanju i u nadzoru i zaštiti prava Republike Hrvatske na moru kroz Obalnu stražu. Zakonom se propisuje sastav i nadležnosti Vijeća za obranu, kao i nadležnosti Inspektorata obrane, govorim o Zakonu o obrani. Predloženim zakonom uređuje se vojna obveza kao i druge dužnosti i prava državljana u obrani. Radi osiguranja stalnog osposobljavanja odgovarajućeg broja državljana za vojnu obranu uređuje se mogućnost dragovoljnog i vojnog osposobljavanja koji se omogućuje i ženama te im se tako osigurava stjecanje temeljnih vojničkih znanja i vještina, odnosno ravnopravno natjecanje za prijem u djelatni sastav Oružanih snaga. Prije nekih 15-tak dio 20-tak dana vidjeli ste da smo imali takmičenje za najboljeg vojnika Oružanih snaga i imali smo također jednu pripadnicu Oružanih snaga koja od 105 djelatnika, znači takmičila se sama kao žena i bila je 19. Znači mi držimo do tog i potičemo ravnopravan tretman unutar samog sustava. Služenje vojnog roka, odnosno civilne službe obvezno je po sili zakona u slučaju stanja neposredne ugroženosti ili ratnog stanja. Hrvatski sabor može donijet odluku o uvođenju obveze služenja vojnog roka, odnosno civilne službe. Predloženim zakonom razrađuju se određena područja iz nadležnosti Oružanih snaga na koja upućuju posebni zakoni kao što je nadležnost ovlaštenih službenik osoba Vojne policije, nadležnost u području vojnog, zračnog i pomorskog prometa, kao i poslovi koji se odnose na vojno graditeljstvo i prostorno uređenje u vojnim lokacijama. Zakonom o obrani predlaže se i urediti materijalno zbrinjavanje i financiranje obrane. Kako smo imali dobru i konstruktivnu raspravu i dijalog tijekom pisanja ova dva zakona, a u skladu sa primjedbama Odbora za obranu i određenih klubova zastupnika, za vrijeme prvog čitanja zakona ugrađena je odredba na način da je ovim konačnim prijedlogom propisana nadležnost matičnog radnog tijela, znači to je Odbor za obranu, za davanje mišljenja Ministarstvu obrane za postupke javne nabave u području obrane vrijednosti veće od 5 milijuna eura. Znači mi apsolutno podržavamo taj prijedlog, nama je cilj kao i vama vjerojatno da osiguramo potpun i transparentan nadzor i da jačamo ulogu Sabora i posebno Odbora u demokratskom nadzoru nad Ministarstvom obrane i to je jedan dobar iskorak i dobra praksa i to smo kroz nekoliko stvari jačali poziciju Sabora i Odbora za obranu i što sam sa radošću prihvatio. Mislim da je to jedan odličan put i način kako ćemo biti bolji i kvalitetniji u daljnjem našem radu naravno. Godina 2012. bila je godina odluka i pripreme velikih projekata u Ministarstvu obrane, remont aviona i helikoptera i priprema postupaka koji prethode izgradnji obalnih … brodova za potrebe Obalne straže koji su ovih dana pred realizacijom ugovaranja. Kao ministar obrane ističem na puno mjesta, a također se obraćam javnosti putem medija i danas mi je posebna čast da pred ovim Visokim domom mogu istaknuti da svi morate znati o tim postupcima sve, da svi ti postupci moraju biti vidljivi, jasno postavljeni i transparentni. U skladu sa stajalištima Odbora za obranu izmijenjena je odredba Konačnog prijedloga zakona o obrani na način da je propisano da je član Vijeća za obranu i predsjednik Odbora za obranu Hrvatskog sabora. To je novina, prije to nismo imali u Zakonu o obrani i mi mislimo da je to dobra stvar da predsjednik Odbora za obranu nalazi se u Vijeću za obranu kada se on sastaje i kada se razgovara o bitnim stvarima na području obrane. U dijelu odredbi kojima se propisuju nadležnosti Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga izmjene u odnosu na prijedlog zakona odnose se na određena nomotehnička poboljšanja. Za provedbu ovog zakona osiguravaju se sredstva u državnom proračunu na poziciji Ministarstva obrane te za njegovu provedbu nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Znači mi smatramo da će ovim normativnim uređenjem pridonijeti daljnjem napretku, procesu transformacije Oružanih snaga u … male ali dobre, opremljene i učinkovite snage sposobne za provedbu dodijeljenih misija i zadaća. Što se tiče Zakona o službi, gospodo zastupnici znači nakon 10 godina primjene Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske sa njegovim novelama pokazalo se potrebnim određena zakonska rješenja izmijeniti odnosno dopuniti ili na drugačiji način urediti radi kvalitetnije potpore reformi i razvoju Oružanih snaga. Dugo sam godina bio u sustavu Oružanih snaga, dugo sam godina bio zapovjednik i ovaj zakon nas je u mnogočemu, Zakon o službi na koji smo posebno radosni što ćemo ga nadam se usvojit u Hrvatskom saboru i što ćete dat potporu za to da, naprosto je došlo vrijeme da se napiše novi. Stari zakon nas je u mnogočemu kočio, on je kočio … Hrvatske vojske. Ja sam rekao danas na odboru primjer. Mi smo imali tužbu, recimo imamo mnoštvo tužbi temeljem starog Zakona o službi i godišnje moramo izdvojiti oko 75 do 80 milijuna kuna na ime tužbi koje nam svakodnevno dolaze zato što smo primjenjivali jedan kolektivni zakon u Zakonu o službi gdje je rekao da vojnik radi 8 sati. To je za profesionalnog vojnika naprosto nedozvoljeno. Mi smo imali prije nekoliko mjeseci jednu tužbu iz Afganistana gdje je naš pripadnik Oružanih snaga tužio Ministarstvo obrane zato što on smatra da je radno vrijeme do 4, a od 4-5 za prekovremeno mentoriranje afganistanskih snaga sigurnosti i do tud je to išlo i taj zakon nam je kažem vrlo važan i bitan. Unijeli smo niz stvari. Također imali smo sjajnu suradnju sa vanjskim članovima odbora, sa aktivnim članovima odbora. Dobro je što imamo u Odboru za obranu ljude koji su bili u sustavu, koji su vodili poslove, koji su bili na važnim mjestima, od generala Stipetića, od generala Medveda, generala Tusa i drugih vanjskih članova posebno njih apostrofiram zato što su to bivše moje kolege koji su nam dali stvarno dosta dobre podloge za raspravu i mi smo zajedno sa aktivnim članovima, znači sa zastupnicima imali tu jednu dobru diskusiju i unijeli smo kažem niz novih promjena unutar samog zakona. Znači, cilj ovog zakona je da budemo učinkovitiji, da budemo bolji. Predlažemo urediti pristup službi, rasporedu, predlažemo znači rješavanje na način činove kako riješiti promaknuće, obveze, prava, odgovornosti, … te druga statusna pitanja pripadnika. Predloženi zakon obuhvaća i novina koja se odnosi na novu kategoriju osobe a to su vojni specijalisti. To nam je vrlo važno i bitno. To je zahtjev sindikata, mi smo to uvažili i na taj način omogućit ćemo svim onim ljudima koji su nam bitni, koji rade na važnim poslovima recimo kao što je puškar mi ne možemo tu dobiti nekoga sa tržišta, nama treba iskusan čovjek. Mi ćemo omogućiti da on iz statusa namještenika ili službenika postane vojni specijalist bez obzira koliko ima godina, kakva mu je stručna sprema zato što želimo da taj čovjek ostane što duže u sustavu jel. U onih specijalista osim posebnih specijalističkih znanja potrebnih za obnašanje dužnosti vojnog specijalista moraju zadovoljavati i opće uvjete za prijem u djelatnu vojnu službu. Znači, sadašnji zakon propisuje da se ovim pitanjima koja nisu uređena zakonom ili propisima donesenim na temelju tog zakona primjenjuju propisi o državnim službenicima i namještenicima, opći propisi o radu odnosno kolektivni ugovori sklopljeni u skladu s onim. Znači predloženim zakonom napušta se to produljenje te se predlaže buduća prava iz radnih odnosa vojnih osoba izričito urediti ovim zakonom. Konačnim prijedlogom zakona preciznije su uređene odredbe koje se odnose na dragovoljno vojno osposobljavanje i kadetsku službu. I tu smo krenuli u jednu malu reformu kompletnog školstva i nadamo se da ćemo 2014. godine imati jedan potpuno novi sustav koji će omogućiti puno boljeg i kvalitetnijeg časnika za Oružane snage. Ovim zakonom propisuje se da se na dragovoljno vojno osposobljavanje upućuju punoljetni državljani RH koji se dragovoljno prijave, budu odabrani i upućeni na osposobljavanje do kraja kalendarske godine, a koji navršavaju 29 godina života. Ministarstvo obrane može u skladu sa potrebama službe ovisno o potrebama popune postrojbe te razmjerno ulaganjima u pojedinačnu obuku i usavršavanje sa djelatnim vojnikom sklopiti i treći ugovor o vojničkoj službi u trajanju od 6 godina. Sadašnji zakon rekao je da imamo mogućnost 3+5, prvi ugovor na tri, drugi ugovor na pet. Mi smo se odlučili također isto da omogućimo da ti vojnici ostanu duže zato što su to ljudi kojima mi, mi smo u te ljude puno uložili i oni se školuju, oni su pravi specijalci. I sada ćemo omogućiti da ti ljudi mogu sa beneficiranim stažom doći do 20 godina aktivne službe Ministarstva obrane, a paralelno sa Mirandom Mrsićem ministrom radimo na tome da omogućimo da ti ljudi nakon 20-ak godina imaju jednu minimalnu mirovinu i mogućnost rada dalje u društvu i sustavu kako za to bude potrebe i kako oni budu zainteresirani. Znači, predloženim zakonom uređuju se da se raspored na vojničke dužnosti određuje skupnom ili pojedinačnom odlukom o rasporedu vojnika i dočasnika raspoređenog … stožera Oružanih snaga ili osobe … Znači, predloženim zakonom propisane su ovlasti rasporeda za časnike, odnosno generale, admirale koji sukladno odredbama zakona … ne imenuje predsjednik Republike. Znači, također za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva i on može krenuti znači u proceduru odmah. Nakon donošenja i nakon usvajanja ovih zakona pred nama stoji jedan veliki posao, to je urediti niz pravilnika, niz podzakonskih akata Ministarstva obrane. Mi smo već napravili hodogram aktivnosti tako da ne kasnimo s ovim stvarima. Ove sve novine moramo što prije implementirati u sustav jer se to tiče prije svega Oružanih snaga. Evo gospodo zastupnici hvala vam puno i ja bih zasad toliko.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Tomislav Ivić.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre i gospođo zamjenice. Klub HDZ-a podržat će oba zakona i Zakon o obrani i Zakon o službi u Oružanim snagama bez obzira što imamo ozbiljnu primjedbu na nepoštivanje procedure prilikom donošenja zakona. Naime, Vlada Republike Hrvatske je na sjednici 24. svibnja usvojila Konačni prijedlog Zakona o obrani i Zakona o službi u Oružanim snagama bez prethodnog mišljenja predsjednika Republike iako u Zakonu o obrani u članku 7. stavku 2. točki 25. je propisano, citiram: "Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga daje prethodno mišljenje na prijedloge akata iz područja obrane koje donosi Vlada RH i Hrvatski sabor." Dakle, nije poštovana uobičajena procedura i u ovakvim slučajevima, što nije dobro, posebno uvažavajući činjenicu da prethodno mišljenje nije obvezujuće. Zbog toga predsjednik Republike uputio je prethodno mišljenje izravno u Hrvatski sabor. Svakako bi bilo dobro da se do upućivanja konačnog prijedloga zakona usklade stavovi Vlade i predsjednika Republike posebice s obzirom da je predsjednik Republike i vrhovni zapovjednik Oružanih snaga. Primjedba je i na predug period koji je prošao između prvog i drugog čitanja. Prvo čitanje je održano 30. siječnja ove godine, dakle prije gotovo 4,5 mjeseca što je zaista predugo bez obzira na želju predlagatelja da se zaista usklade različiti stavovi i mišljenja ministarstva, Glavnog stožera, predsjednika RH, sindikata, Odbora za obranu. Zbog toga je i nemali broj pripadnika Oružanih snaga kojima je istekao profesionalni ugovor doveden u situaciju da bez ugovora čeka usvajanje zakona da bi eventualno mogao dobiti i treći profesionalni ugovor o službi u Oružanim snagama. Za oba zakona držimo da su dobri, da postoje značajna poboljšanja u odnosu na postojeće zakonske odredbe. Posebno je dobro što je prihvaćen značajan broj primjedbi i prijedloga izrečenih pri prvom čitanju i na Odboru za obranu ali i na plenarnoj sjednici. Također dobro je što je dobar dio prijedloga sindikata prihvaćen i uvršten u konačni prijedlog zakona. Pozdravljamo što je u prijedlogu zakona uvršten prijedlog da se osnaži uloga Sabora i saborskog Odbora za obranu na način da je potrebno mišljenje Odbora za obranu za postupke javne nabave u području obrane vrijednosti veće od 5 milijuna eura te što članovi Vijeća za obranu po funkciji je i predsjednik Odbora za obranu Hrvatskog sabora što svakako doprinosi uspješnijem demokratskom nadzoru oružanih snaga. U odnosu na prvo čitanje značajno je u pozitivnom smislu izbalansiran odnos između Ministarstva obrane i Glavnog stožera što može doprinijeti uspješnijem funkcioniranju cjelokupnog sustava. Kada je u pitanju Zakon o službi u Oružanim snagama posebno pozdravljamo zakonsku mogućnost sklapanja 3.profesionalnog ugovora u trajanju od 6 godina za sve one koji budu ispunjavali uvjete što je značajno poboljšanje jer po još uvijek važećem zakonu profesionalni vojnici imali su mogućnost sklapanja samo dva ugovora na rok 3+5 godina. Klub HDZ-a mišljenja je da se predložene odredbe zakona mogu i dodano poboljšati te ćemo predložiti nekoliko amandmana. Želja i cilj nam je da se donesu dobri zakoni, bez ikakvih dnevnopolitičkih interesa jer je riječ o ključnim zakonima obrane i nacionalne sigurnosti. I na kraju želim reći da je uistinu prilikom izrade konačnog prijedloga zakona dakle u ovom periodu između prvog i drugog čitanja bila dobra komunikacija sa Ministarstvom obrane i prisutna želja s obje strane da se naprave dobri prijedlozi zakona i to je rezultiralo i činjenicom da su prihvaćeni kao što sam rekao brojni prijedlozi koji su bili i na Odboru za obranu, koji su bili i na plenarnoj sjednici Sabora ali i prijedlozi koji su došli iz Glavnog stožera sindikata što je za svaku pohvalu i mislim da je to dobar put kojim treba ići posebice kažem kada su u pitanju ključni zakoni, a nema sumnje da Zakon o obrani i Zakon o službi u Oružanim snagama su zaista ključni zakoni kada je u pitanju obrana i nacionalna sigurnost zemlje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će kolegica Sandra Petrović-Jakovina i Dunja Špoljar.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Poštovani ministre, poštovana zamjenice ministra, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Evo u Hrvatskom saboru je nakon rasprave o prijedlogu zakona o obrani u prvom čitanju koja je održana još tamo 30.siječnja ove godine zaključeno da se primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi upućuju predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Prije svega valja reći kako je važeći Zakon o obrani prvi puta donesen još davne 2002.godine dakle prije punih 11 godina, od onda je izmijenjen tek nekoliko puta od kojih je najznačajniji bio 2007.godine, a posljednji puta tek 2009.godine. Međutim te izmjene nisu bile značajnije prirode dakle osim one iz 2007.koja je bila nužna za ostvarivanje uvjeta za uspostavljanje međunarodne suradnje i interoperabilnosti u sustavu kolektivne obrane NATO-a čijem smo se sustavu tada pripremali pristupiti. Dakle s obzirom na sada navedeno da je toliko stariji pase zakon smatramo potrebnim i logičnim da se na ovaj način pristupilo detaljnoj i opsežnoj raspravi teksta Zakona o obrani predlagatelja zajedno sa svim relevantnim institucijama čije ovlasti u resoru obrane proističu iz toga zakona, da se dakle pristupilo izradi novog zakona jer su ova dva zakona koja danas imamo na dnevnom redu zastarjelog roka trajanja te da u praksi već pričinjavaju i probleme u funkcioniranju Oružanih snaga. Temeljni zakon resora obrane pred nama je u drugom čitanju, predstavlja niz novina, a mi smatramo da je on dobro pripremljen da je usuglašen u svim bitnim elementima od svih subjekata što je vrlo važno, a što je također u formalnom smislu važno došao je kao konačni prijedlog novog zakona a ne kao izmjene i dopune Zakona o obrani. Generalno govoreći novi Zakon o obrani je usklađivanje s novim položajem Oružanih snaga RH unutar NATO-a, unutar sustava EU i ne manje važno usklađivanje sa Ustavom RH. Budući da smo u prvom čitanju zakona imali prilike staviti svoje primjedbe, prijedloge i mišljenja predlagatelju dobro bi bilo možda da u drugom čitanju napomenemo koje su uvažene i koje od njih čine konačni prijedlog zakona. Prije svega preformuliran je tekst odredbe članka 1.konačnog prijedloga zakona u kojem se riječi demokratska kontrola zamjenjuje riječima demokratski nadzor. To je u skladu sa hrvatskim nazivljem i sadržajem toga instituta. Konačnim prijedlogom u članku 6.također je propisana važna nadležnost matičnog radnog tijela Odbora za obranu Hrvatskog sabora te davanje mišljenja za postupke javne nabave u području obrane vrijednosti veće od 5 milijardi eura. Zašto je to važno? Parlamentarni nadzor nad postupcima javne nabave je galopirajuće područje u svim demokracijama. Pri čemu je javna nabava u području sigurnosti i poslova obrane od posebnog interesa javnosti. Zbog toga što su iznosi javne nabave vrlo visoki jer se ulaganja u vojsku rade periodično i vrlo oprezno i u praksi, ne samo kod nas nego i u susjednim zemljama. Te su javne nabave vrlo često suspektne. U dijelu koji propisuje nadležnosti predsjednika Republike Hrvatske i vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga RH dopunjuje se novom odredbom kojom se propisuje da on imenuje i razrješuje djelatne vojne osobe na dužnosti u vojnom kabinetu predsjednika Republike Hrvatske koji je ustrojstvena jedinica Ureda predsjednika Republike Hrvatske. Ono što je u prvom čitanju bilo usuglašeno od gotovo svih klubova je još jedan vid jačanja parlamentarnog nadzora u Zakonu o obrani. A to je da član Vijeća za obranu bude po funkciji i predsjednik Odbora za obranu Hrvatskoga sabora. Ovo rješenje predstavlja značajan korak u parlamentarnom nadzoru nad resorom obrane u Republici Hrvatskoj. A oko jačanja parlamentarnog nadzora u okviru NATO-a odnosno između njezinih članica već se dugo govori kao o vrlo važnoj temi. I u tom smislu države članice NATO-a imaju različita iskustva i rješenja. Ali svi naginju manje-više jednom cilju a to je svakako jačanje mehanizma parlamentarnog nadzora nad obranom i sigurnosti. Za bolje funkcioniranje sustava nomotehnički i normativno su poboljšano odredbe članka 14. i 15. kojima se propisuju nadležnosti Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga i sastav Vijeća za obranu u odnosu na prijedlog zakona kakav je bio u prvom čitanju. Poboljšanja su unesena također u odredbe koje govore o vojnoj obvezi te odredbi koje govore o tome kako na temelju odluke Hrvatskoga sabora predsjednik Republike Hrvatske upućuje zahtjev za pomoć u obrani državama saveznicama i dodjeljuje ovlast nadležnom zapovjedniku NATO-a za vođenje operacija na teritoriju Republike Hrvatske. Što je naravno normativno izuzetno važno područje koje treba biti jasno i vrlo precizno definirano zakonom. Izmijenjena je odredba članka 61. Konačnog prijedloga na način da se Oružane snage Republike Hrvatske kao pomoć u traganju i spašavanju koriste na temelju zahtjeva središnjeg tijela državne uprave nadležnog za zaštitu i spašavanje. Na taj način se zakonom uređuje suradnja i uređuju se veze između institucija različitih nadležnosti i poboljšava njihova komunikacija. Osobito to spominjem zato što je se radi o traganju i spašavanju odnosno civilnom vidu gdje Hrvatska vojska djeluje samo kao pomoć kada je civilni sustav zaštite potkapacitiran. Od ostalih novina valja spomenuti i odredbe koje govore o upućivanju, suradnji, obuci, djelovanju pripadnika i postrojbi Oružanih snaga Republike Hrvatske iz kojih je vidljivo da je upravo na interoperabilnosti veliki naglasak što čini ovaj Zakon vrlo modernim i u skladu sa suvremenim zahtjevima obrambenih sustava. Prethodni zakon je dakako bio manje moderan jer je uređivao ovaj resor u vrijeme kada su Oružane snage Republike Hrvatske bile prilično izolirane, kada su netom izašle iz Domovinskog rata, nisu bile članicom NATO saveza niti Europske unije i situacija u regiji je bila prilično nestabilna i sigurnosno i politički. Uz ovaj Zakon nam je istovremeno došao u saborsku proceduru i Zakon o oružanim snagama RH pa ću prepustiti govornicu kolegici Dunji Špoljar na ovu temu. Hvala.
Uvažena potpredsjednice, ministre i zamjenice, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatskoj treba više reda o kojem bi možda trebalo učiti od vojske. Rečeno je na svečanoj akademiji u povodu obilježavanja Dana Oružanih snaga Republike Hrvatske i Dana kopnene vojske. Hrvatski vojnici imaju ogromno iskustvo i pripadnici su vojske jedne demokratske države koja ulazi u Europsku uniju u kojoj vrijede stroga pravila kojima ćemo se morati priviknuti. Tome svakako pridonosi Konačni prijedlog zakona koji je pred nama o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske kojim su preciznije uređene odredbe koje se odnose na dragovoljno vojno osposobljavanje i kadetsku službu. Propisuje se da se na dragovoljno vojno osposobljavanje upućuju punoljetni državljani Republike Hrvatske koji nakon prijave budu odabrani i upućeni na osposobljavanje do kraja kalendarske godine u kojoj navršavaju 29 godina života. Dragovoljno služenje je uvjet za prijem u djelatnu vojnu službu te za ugovornu pričuvu i njime se stječu osnovna vojna znanja i vještine potrebna za sudjelovanje u obrani Republike Hrvatske, odnosno u postrojbama Oružanih snaga Republike Hrvatske. Nakon uspješno završenog programa obuke prema rezultatima odabranim ročnicima ponuditi će se sklapanje ugovora kojim se stječe status djelatne vojne osobe. Zakon o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatsk e koji uređuje pristup u službu u Oružane snage Republike Hrvatske uređuje raspored, činove i promaknuća u činove obaveze, prava i odgovornosti, izdvajanje i prestanak službe te ostala statusna pitanja pripadnika Oružanih snaga nažalost star je 10 godina. I ovim konačnim prijedlogom usklađuje se sa Ustavom, prije svega sa Ustavom Republike Hrvatske, zakonom, međunarodnim ratnim i humanitarnim pravom te općim i posebnim pravilima postupanja. Tako su prema dosadašnjem zakonu u službi Oružanih snaga djelatnici vojnici potpisivali ugovore na određeno vrijeme. Tako je u statusu djelatne vojne osobe bilo moguće provesti maksimalno 8 godina. Ovim prijedlogom dodaje se mogućnost sklapanja još jednog ugovora, ugovora o vojničkoj službi na dodatnih 6 godina, sveukupno 14 godina, dakle 3+5+6, djelatne vojne službe čime se kad se uključi beneficirani radni staž dostiže 20 godina radnog staža u službi. Nakon sklapanja drugog ugovora djelatni vojnik, odnosno mornar koji je pokazao sposobnost rukovođenja i zapovijedanja može na temelju postignutih rezultata u službi, zadovoljavanja zdravstvenih, psihičkih, tjelesnih i sigurnosnih uvjeta biti odabran i uz osobnu suglasnost upućen na prvu razinu dočasničke izobrazbe. Upravo je profesionalni razvoj koji je do sada uglavnom bio reguliran podzakonskim aktima, ovim prijedlogom zakona uređen. Predloženim člankom 46. konačnog prijedloga dorađena je nova kategorija osoblja vojni specijalisti. Dodatno je dorađena i odredba kojom se uređuje plaća, dodaci na plaću i druga materijalna prava djelatne vojne osobe. Materijalna prava zaposlenih u sustavu obrane pa tako i djelatnih vojnih osoba temeljila su se na nizu elemenata u dosadašnjem zakonu koji su neodrživi zbog velikih dodatnih troškova, ali i zbog onemogućavanja efikasnog funkcioniranja Oružanih snaga. Primjerice radno vrijeme koje je prema dosadašnjem zakonu definirano kao i u Zakonu o radu. Potpuno je jasno da je u Oružanim snagama nemoguće organizirati rad kroz odredbu o 8-satnom radnom vremenu. Izdaci su prema toj osnovi za prekovremene sate u MORH-u bili neprihvatljivo visoki. Konačnim prijedlogom zakona o Oružanim snagama se predlaže urediti radno vrijeme, odmori i dopusti. Služba u Oružanim snagama organizirana je na način da se poslovi obavljaju 24 sata na dan. Radno vrijeme se definira kao razdoblje u kojem je djelatna vojna osoba obavezna obavljati dužnost prema utvrđenom rasporedu radnog vremena i nalozima ovlaštene nadležne osobe. Bez obzira na krizu, prioriteti su potpuno jasni. Obrana je važna, a Oružanim snagama u razvijenoj demokraciji pripada istaknuta pozicija i ugled. Takvom statusu pridonosi očuvanje profesionalizma, kategorično definirani unutrašnji odnosi i jasna struktura kako bi suverenitet države bio zaštićen. Ovaj zakon tome značajno pridonosi i klub SDP-a prihvatit će Prijedlog zakona o službi u Oružanim snagama. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Uvažena gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima, dame i gospodo zastupnici. Klub HDSSB-a će podržati ove izmjene zakona i nadamo se da će ova zakona i ova rješenja koja su dana ovim zakonima riješiti i nagomilane probleme u sustavu obrane. To nije samo radno vrijeme, a jedan od većih problema je radno vrijeme. Evo nadovezat ću se na kolegicu koja je evo istaknula da sam sustav obrane i pripadnici Oružanih snaga, ali i cjelokupna Hrvatska vojska moraju imati istaknutu odnosno da Oružane snage imaju istaknutu poziciju u ugledu u demokratskim društvima. Evo i poziv i Vladi Republike Hrvatske da prilikom donošenja proračuna za 2014. godinu, a imajući u vidu sve što se dešava i gospodarsku situaciju, ali isto tako i poziv nama zastupnicima kad pišemo amandmane najčešće se dotaknemo skidanja sredstava na poziciji obrane. A mislim da bi bilo dobro, ja tu želim i pohvaliti upravo jednu široku ja bih rekao demokratsku raspravu koja je vođena oko ova dva zakona, uz normalno i jedan nedostatak. Smatram da je bilo dovoljno vremena i nadam se da to nije učinjeno namjerno, da je trebalo ipak poštivati proceduru i da je predsjednik Republike kao vrhovni zapovjednik Oružanih snaga trebao dati svoje mišljenje o ova dva prijedloga zakona. Smatram da bi obzirom da su Oružane snage koje su i proistekle i čitava Hrvatska vojska proistekla iz veličanstvene pobjede i veličanstvenog Domovinskog rata koji je bio obrambeni i pravedan, upravo imajući u vidu i sadašnje stanje u Oružanim snagama, a imajući u vidu sve ono što i Oružane snage znače i u sustavu NATO-a ali isto tak i u sustavu obrane Republike Hrvatske da bi evo i sam Sabor, ali imajući kažem opet u vidu da se radi i o povjerljivim stvarima koje ne mogu biti dostupne i široj javnosti, bez obzira na građanski nadzor, bez obzira na demokratski nadzor nad Oružanim snagama, ali da bi trebali definitivno i raspraviti dakle i napraviti jednu širu raspravu o stanju u Oružanim snagama, o budućnosti Oružanih snaga, prije svega imajući u vidu materijalno stanje. Tu ne mislim na kamione, tu ne mislim na oruđe, artiljeriju ili ne znam što nego prije svega vezano za cjelokupno materijalno stanje kako bi evo i sustav obrane bio definitivno u standardima NATO-a i kako bi evo na taj način i mi saborski zastupnici pomogli rješavanju tih nagomilanih problema. Da ne dužim nadam se da, evo da i predsjednik RH kao vrhovni zapovjednik je suglasan, da će bez obzira što nije dao mišljenje sada u ovoj saborskoj raspravi da će i on podržati ova dva zakona i da će evo ovi zakoni riješiti nagomilane probleme u sustavu obrane i da će riješiti i određeni materijalni status pripadnika Oružanih snaga RH. Tu prije svega mislim na pripadnike zrakoplovstva i na one potpisane ugovore nakon završetka svog obrazovanja, obećanim stanovima koje većina nije vidjela, a kamoli dobila. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Boris Blažeković.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima. Hrvatska narodna stranka liberalnih demokrata podržat će oba zakona i Zakon o obrani, odnosno prijedlog Zakona o obrani, prijedlog Zakona o službi u Oružanim snagama RH prvenstveno iz razloga jer su to novi zakoni, jer ti zakoni osuvremenjuju prvenstvenu službu Oružanih snaga RH i čine ju učinkovitom, učinkovitijom. I što se tiče samog Zakona o obrani on dobiva jednu po meni, odnosno po nama, jednu kompletniju svrsishodnost i zaokružuje cjelinu čemu Zakon o obrani treba i služiti. Da se ne ponavljam i da ne ponavljam ono što su već kolege prethodno rekli, pogotovo kolegica Sandra Petrović Jakovina, samo bih neke naglaske ovoj raspravi u ime kluba htio naglasiti, a jedno je vrlo važno sigurnost države za njen opstanak, za njen razvoj. Bez sigurnosti, bez mira nema razvoja i nema sustavnog dugoročnog razvoja. Hrvatska je jedna država koja nije imala mir i sigurnost dulju od nekakvih 40-ak, 45 godina i svaki put nakon nekakvih velikih turbulencija moramo graditi institucije nanovo. Ulaskom Hrvatske u NATO, oslobođenjem Hrvatske pa onda ulaskom Hrvatske u NATO i sada ulaskom Hrvatske u EU Hrvatska dobiva priliku za dugoročnu nadamo se i višestoljetnu stabilnost u kojoj može mirno i koncentrirano suvereno graditi svoje institucije i suvereno razvijati sve vidove društva. I sigurno da je jedna od važnih uloga jest i obrana, odnosno vojska. Samim ulaskom u NATO 1. travnja 2009. Hrvatska je povećala i svoje vojne obrambene kapacitete, a i doprinijela je ukupnoj sigurnosti Međunarodne zajednice. Drugo što bih htio naglasiti jest uloga Sabora. Mi u HNS-u smatramo da je uloga Sabora posebno u obrani i u vojsci nasušna. Mislimo da Sabor mora preuzeti sve obveze i odgovornosti koje iz Ustava, iz Sabora i iz zakona proizlaze vezano uz obranu RH. I mislim da je dobro i da je zakonodavac, odnosno Ministarstvo, Vlada da su prihvatili određene primjedbe koje su došle iz samog Sabora, a posebno mislim da je dobro da je predsjednik Odbora za obranu da je i član, sastavni dio obrambene politike u RH. Sljedeće što bi htjeli naglasiti jest sudjelovanje naših vojnika u međunarodnim misijama. Smatramo da je to nasušno, da je to jako važno, da je to jako dobro. Mi u HNS-u smatramo, nama nije, mi smatramo da nije svejedno kako ljudi žive u drugim krajevima svijeta. Naše akcije i na Kosovu, a posebno u Afganistanu su akcije koje doprinose i demokratizaciji tih zemalja, ali i miru u svijetu. Sjećamo se svi koliko smo mi tražili u nekim situacijama i čeznuli za pomoći iz inozemstva kada je na Hrvatsku bila izvršena agresija onda dok smo bili u Domovinskom ratu. Smatramo da je sudjelovanje naših vojnika osim što doprinosi miru u svijetu i demokratizaciji da je bitno i za razvoj Oružanih snaga RH jer se tim sudjelovanjem povećavaju i kompetencije i znanja naših vojnika. Smatramo da je vojska sama po sebi puno više od vojnika s puškom na ramenu. Tu je uključeno praktički cijelo društvo, tu je šansa i za gospodarstvo, a to je šansa i za znanost za obrazovanje, to je šansa za ukupni razvoj društva. Pozdravljamo ovaj zakon i još jedanput napominjem HNS liberalnih demokrata će ga i jedan i drugi zakon će se … podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu još jednu pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, gospođo zamjenice, kolegice i kolege. Pošto sam sam u pojedinačnoj raspravi zaista bit ću kratak obzirom da su i kolege u raspravama ispred klubova više-manje rekli sve ono o čemu smo danas raspravljali na Odboru za obranu. Dakle već u prvom čitanju smo konstatirali da je jedan i drugi zakon bio prijeko potreban obzirom na sve promjene kroz koje Hrvatska u proteklih desetak godina dakle od NATO-a, sutra ne znam članice EU pa kroz sve misije pod okriljem UN-a, NATO-a i Europe jednostavno zakoni su pomak u pozitivnom smislu u funkcioniranju sustava obrane Oružanih snaga kao dijela toga i kao cjeline i kao dijela NATO-a. Ono što je za primijetiti da je predlagatelj prihvatio doista većinu primjedbi i prijedloga iz prvog čitanja što pokazuje da ovi zakoni sami po sebi zaslužuju sutra kada budu donošeni konsenzus dakle radi se o zakonima koji jednostavno ne bi trebali prepoznati stranačke boje nego bi trebali biti ono najbolje što možemo u ovom trenutku kao zemlja imati. Tako da nadam se da ćemo i da će Vlada to i na neki način kroz proračun bez obzira znati isto valorizirati i onda u sljedećem proračunu će onda znati isto dati važnost Ministarstvu obrane, Oružanim snagama i svemu onome što oni jesu i što trebaju biti. Ja ću samo par riječi, kolega Ivić je najavio da će klub HDZ-a izaći sa amandmanima, dakle to će doista biti amandmani koji se odnose na ono kako mi vidimo, neke članke zakona dakle u tehničkom smislu mi mislimo da neke stvari nisu potrebne jer su regulirane, ne tvrdim da samo u pravu, regulirani su možda međunarodnim ugovorima neke stvari koje smo govorili na odborima da doista ako se mogu popraviti mislim da je članak 128.o Oružanim snagama u slučaju ne daj Bože da djelatna vojna osoba pogine, umre zbog posljedica službe itd. da bi na neki način odšteta odnosno pomoć obitelji mogla se povećati bez obzira na ekonomsku situaciju jel velim hvala Bogu takve neprilike za sada nismo imali. Treba reći da će ovi zakoni riješiti kontinuitet profesionalnog razvoja ono što je do sada bilo od danas do sutra, ono što je bilo više nabacivanje, dakle upravljački sustav djelatnih vojnim osobama je vrlo bitan i iz ovog zakona se vidi da se težilo tom rješenju koje će dakako cijelo funkcioniranje uvelike olakšati. Kao i drugi kolege i meni je drago da se uredilo da se ugradio i mogućnost trećeg ugovora dakle od 6 godina koji će biti za one najbolje, najsposobnije jel previše je sustav u njih uložio da bi ih se nakon 8 godina ostavilo na ulici prije svega bez ičega, a drugo mislim da sa 20 godina uz beneficirani radni staž da je to ipak jedna lijepa zaokružena karijera. I na koncu evo to je ono što bih rekao. Molim da o amandmanima doista da ih pogledate i promislite onako kako su i poslani dakle u svrhu nečeg ukoliko mislite poboljšanja ničeg drugog i evo kako je gospodin Ivić rekao mi kao klub podržat ćemo oba zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Pitam hoće li ministar Ante Kotromanović zaključno? Izvolite ministre.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja ću poći upravo od onog što je najvažnije, a to su amandmani. Svakako hvala vam na amandmanima i u duhu dobre suradnje koju smo imali prije i koju ćemo imati i ubuduće vezano za Odbor za obranu i za Ministarstvo obrane jer želimo stvarno omogućiti da se na izvoru informacija da bude ministarstvo na jedan način to operativno tijelo. Vi morate znati što se dešava što se unutra planira i to ćemo periodično vas izvješćivati ono što je najinteresantnije, planovi nabave sa velikim tim projektima, ključne stvari, apsolutno. Mi želimo podijeliti informacije i podijeliti odgovornost na takav način da želimo da budu svi informirani i to se tiče svih nas. I potpuno podržavam ovaj stav da to bude konsenzusom. To nisu politički zakoni to su zakoni koji se tiču obrane, Oružanih snaga i ja vam moram reći da mi tako i nastupamo, da nismo gledali interes nijedne stranke, ni druge stranke, ni ureda predsjednika, ni Ministarstva obrane ni načelno stožera nego smo gledali isključivo u interesu RH i isključivo interes te pozicije koje ima ministarstvo unutar toga. Nadam se i ja vam stvarno želim zahvaliti jako puno na pomoći i na suradnji, kažem posebno Odboru za obranu i svim članovima koji su bili vrlo korektni i mi smo tu apsolutno tu na dispoziciji za bilo kakve buduće zajedničke razgovore i dogovore vezano za sve projekte koje radimo u ministarstvu. Amandmane ćemo pogledati i mi ćemo rado prihvatiti sve što mislimo da je uredu, apsolutno. Vidjeli smo sada na brzinu ovdje da možemo nešto prihvatiti. Shvatili smo članak 128.mi želimo povećati i povećat ćemo, vidjet ćemo šta možemo samo koliko možemo. Mislimo da ovo što je napravilo MUP baš i nije realno. Ali dobro, ali mi imamo, kod nas je to i drugačije, dobro. U svakom slučaju i mi bi, mi ćemo, razmišljamo i na tragu smo da se to barem poveća za duplo. Pa ćemo vidjeti šta možemo učiniti, napraviti za sve. Mi ćemo imati godišnje izvješće vrlo brzo, mi smo to uputili na Vladu, imati ćemo priliku razgovarati i on što je predlagao kolega Vinković, jednu dublju raspravu o stanju u Oružanim snagama. Apsolutno to su naše Oružane snage, naše Oružane snage. Mi nemamo ni što ni kriti, nemamo što ni tajiti. Mi želimo, svi ovdje želimo, to mi je drago čuti unisono da to bude, da budemo bolji, kvalitetniji i tako se svi ponašamo. Tako ćemo, tako smo konceptirali godišnje izvješće na način da bude korektno, objektivno, uz sve mane i vrline imamo. Mana smo svjesni i uvijek naravno tražimo pomoć kako određene stvari otkloniti kako staviti na jednu bolju, na bolju razinu koju imamo. Evo kažem, još jednom hvala puno na pomoći, hvala puno na raspravi. I nama će to stvarno omogućiti jednom boljem, bržem, kvalitetnijem funkcioniranju Oružanih snaga poslije ovih zakona. I stožer, znači i kompletan stožer biti će im lakše raditi, biti će nam lakše upravljati sustavom koji nas je mnogo čemu kočio zbog zakona koje smo imali do sada. Evo hvala puno.
Zahvaljujem ministru Kotromanoviću, zamjenici Tafri. Time je rasprava o tekstu zakona završena. Glasati ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o obrani, drugo čitanje, PZ br. 243, rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru. Molim predstavnika predlagateljica poštovanu zamjenicu ministra obrane Višnju Tafru da se očituje. Amandman broj 1.
Amandman broj 1 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 3. točku 8. Konačnog prijedloga zakona o obrani se ne prihvaća. Predlagatelj ne prihvaća amandman iz razloga što je Vlada Republike Hrvatske u Konačnom prijedlogu zakona o obrani sadržajnije uredila definiranje pojma ovlast zapovijedanja i nadzora u odnosu na ono što se predlaže navedenim amandmanom.
Poštovani zastupnik Milas u ime predlagatelja kluba zastupnika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođo zamjenice, točno, u članku 3. su definirani pojmovi koji se koriste u ovom zakonu i naše mišljenje je da ključni pojam je pojam zapovijedanja i upravo sama bit pojma zapovijedanja jest ovlast iz kojih proizlazi pravo zapovijedanja, a nadzor je samo po sebi sastavni dio zapovijedanja. Tako da mislimo da definicija koja proizlazi iz NATO dokumenata, a ima uporište i u ovom zakonu u članku 70. stavak 4. i 5. je dobra, prema tome po nama treba stavak izmijeniti i staviti samo pojam zapovijedanja. Molim glasovanje.
Molim da se izjasnite o amandmanu broj 1 Kluba zastupnika HDZ-a koje Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 2 istog kluba zastupnika u Hrvatskom saboru.
Amandman 2 Kluba zastupnika HDZ-a odnosi se na članak 50. Konačnog prijedloga zakona o obrani. Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman se ne prihvaća iz razloga što je predloženom odredbom Konačnog prijedloga zakona o obrani razrađena odredba članka 7. Ustava Republike Hrvatske te propisana procedura koja se predviđa u slučajevima upućivanja zahtjeva za pomoć u obrani Republike Hrvatske državama saveznicama. Mišljenja smo da je nedostatno i suvišno propisivati da sudjelovanje država saveznica u obrani Republike Hrvatske da se provodi u skladu sa sklopljenim međunarodnim ugovorom.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Zvonko Milas.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa mi mislimo drugačije, mislimo da je formulacija dakle članka 50., odnosno njegovog naslova "Sudjelovanje država saveznica u obrani Republike Hrvatske" sasvim dostatno. Naime, napad na bilo koju članicu NATO saveza je napad na NATO savez i tu postoje dokumenti koje govore koje političke mjere treba poduzeti, odnosno postoje međunarodni ugovori i Republika Hrvatska, odnosno predsjednik Republike sudjeluje kao punopravan predstavnik, a sve dalje je jasno. Mislimo da je ovo kako smo predložili puno jednostavnije, puno bolje i zbog toga tražimo glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. I amandman broj 3 istog kluba zastupnika na članak 61.
Amandman 3 Kluba zastupnika HDZ-a odnosi se na članak 61. stavak 4. Konačnog prijedloga zakona o obrani ne prihvaća se. Oružane snage Republike Hrvatske koje mogu se koristiti kao pomoć u protupožarnoj zaštiti i traganju i spašavanju. Ako tijela nadležna za protupožarnu zaštitu, odnosno tijela nadležna za traganje i spašavanje ne raspolažu odgovarajućim sredstvima i sposobnostima, kao i za prijevoz unesrećenih i oboljelih. Također Oružane snage Republike Hrvatske kao pomoć u protupožarnoj zaštiti koriste se u skladu s godišnjim planom koji donosi Vlada Republike Hrvatske i Oružane snage kao pomoć u traganju i spašavanju koriste se na temelju zahtjeva središnjeg tijela državne uprave nadležnog za zaštitu i spašavanje. Dakle ovdje je riječ o donošenju provedbene odluke o korištenju Oružanih snaga u tim aktivnostima koje donosi ministar obrane ili osoba koju on ovlasti u skladu s odredbama ovog zakona te se predloženi amandman ne prihvaća.
U ime predlagatelja poštovani zastupnik Zvonko Milas. Izvolite.
Zahvaljujem. Klub HDZ-a je mišljenja da je ovakva odredba prilično nejasna. Naime, mi smo mišljenja da ministar obrane bi trebao biti definitivno taj bez da prenosi ovlasti na bilo koga jer u članku 58. stavak 3. govori se o tome da odluke o korištenju Oružanih snaga provodi se putem zapovijedi načelnika glavnog stožera. Dakle načelnik glavnog stožera je taj koji provodi ono što ministar naloži i mislimo da ne bi trebalo dat ministru odobrenje da prenosi to na druge osobe koje on odredi. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 3 Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 99 glasova za, 4 suzdržana glasa donesen Zakon o obrani u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Kolegice i kolege sada bismo objedinili: - Konačni prijedlog Zakona o obrani, drugo čitanje, P.Z. br. 243; - Konačni prijedlog Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 244; Nakon završene rasprave o ova dva prijedloga nastavili bismo sa zakonima koji se odnose na financije od točke 9. nadalje. Dakle, predlagatelj ovih Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akata primili ste u pretince. Kod donošenja ovih Zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koji se odnose na drugo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu, a izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodno će zakone obrazložiti ministar obrane gospodin Ante Kotromanović.
Gospođo potpredsjednice Sabora, gospodo zastupnici. Evo nakon dugo, nakon skoro dvije godine vraćam se u Sabor ovdje ali u drugom svojstvu. Kao što je rekla potpredsjednica Sabora danas imamo dva Zakona. Znači Konačni prijedlog zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske i Konačni prijedlog Zakona o obrani. Mi smo jutros imali raspravu, jako dobru raspravu u Odboru za obranu i na jedan način smo prošli sve ove stvari i tako da ću biti da kažem relativno kratak. Svakako prije samog prelaska na ova dva zakona moram napomenuti da smo, neka to svi znaju ovdje u Parlamentu, da je, da smo u izradi Zakona o obrani, Zakona o službi, imali sjajnu suradnju sa Odborom za obranu, na kojem je, na čelu toga Odbora je naš kolega Ivić i sa svim zastupnicima, sa svim zastupnicima da smo imali dobru raspravu, da smo više puta komunicirali i prezentirali …, da smo mnoge primjedbe Odbora za obranu uvažili i to nas čini radosnim u smislu da je to bio jedan zajednički rad, jedan transparentan rad, jedan demokratski rad na stvaranju dva zakona koja su nama vrlo važna i bitna radi funkcioniranja Oružanih snaga Republike Hrvatske. Što se tiče Zakona o obrani, znači pred vama se nalazi konačan prijedlog zakona, nakon usvajanja predloženog zakona u prvom čitanju nakon rasprave koju smo proveli o zakonu na sjednicama radnih tijela, na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora, na tematskoj sjednici Odbora za obranu koja je nakon prvog čitanja održana kod nas u Ministarstvu obrane, pripremili smo konačni prijedlog zakona. Predloženi zakon prije svega predstavlja usklađivanje sa promjenama Ustava Republike Hrvatske kojim je redefinirana uloga, zadaća i postupanje Oružanih snaga Republike Hrvatske. Predloženim zakonom uređuje se nadležnost Hrvatskog sabora, predsjednika Republike kao vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga, Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga u području obrane. Kao što znate, ova obadva zakona su zadnji put pisana 2002. i naprosto došlo je vrijeme da se oni usklade sa Ustavom, da se olakša na jedan način funkcioniranje Oružanih snaga na jedan bolji i kvalitetniji način. Zakonskim prijedlogom uređuje se zapovijedanje, uporaba te korištenje Oružanih snaga kao pomoć u protupožarnoj zaštiti, spašavanju i u nadzoru i zaštiti prava Republike Hrvatske na moru kroz Obalnu stražu. Zakonom se propisuje sastav i nadležnosti Vijeća za obranu, kao i nadležnosti Inspektorata obrane, govorim o Zakonu o obrani. Predloženim zakonom uređuje se vojna obveza kao i druge dužnosti i prava državljana u obrani. Radi osiguranja stalnog osposobljavanja odgovarajućeg broja državljana za vojnu obranu uređuje se mogućnost dragovoljnog i vojnog osposobljavanja koji se omogućuje i ženama te im se tako osigurava stjecanje temeljnih vojničkih znanja i vještina, odnosno ravnopravno natjecanje za prijem u djelatni sastav Oružanih snaga. Prije nekih 15-tak dio 20-tak dana vidjeli ste da smo imali takmičenje za najboljeg vojnika Oružanih snaga i imali smo također jednu pripadnicu Oružanih snaga koja od 105 djelatnika, znači takmičila se sama kao žena i bila je 19. Znači mi držimo do tog i potičemo ravnopravan tretman unutar samog sustava. Služenje vojnog roka, odnosno civilne službe obvezno je po sili zakona u slučaju stanja neposredne ugroženosti ili ratnog stanja. Hrvatski sabor može donijet odluku o uvođenju obveze služenja vojnog roka, odnosno civilne službe. Predloženim zakonom razrađuju se određena područja iz nadležnosti Oružanih snaga na koja upućuju posebni zakoni kao što je nadležnost ovlaštenih službenik osoba Vojne policije, nadležnost u području vojnog, zračnog i pomorskog prometa, kao i poslovi koji se odnose na vojno graditeljstvo i prostorno uređenje u vojnim lokacijama. Zakonom o obrani predlaže se i urediti materijalno zbrinjavanje i financiranje obrane. Kako smo imali dobru i konstruktivnu raspravu i dijalog tijekom pisanja ova dva zakona, a u skladu sa primjedbama Odbora za obranu i određenih klubova zastupnika, za vrijeme prvog čitanja zakona ugrađena je odredba na način da je ovim konačnim prijedlogom propisana nadležnost matičnog radnog tijela, znači to je Odbor za obranu, za davanje mišljenja Ministarstvu obrane za postupke javne nabave u području obrane vrijednosti veće od 5 milijuna eura. Znači mi apsolutno podržavamo taj prijedlog, nama je cilj kao i vama vjerojatno da osiguramo potpun i transparentan nadzor i da jačamo ulogu Sabora i posebno Odbora u demokratskom nadzoru nad Ministarstvom obrane i to je jedan dobar iskorak i dobra praksa i to smo kroz nekoliko stvari jačali poziciju Sabora i Odbora za obranu i što sam sa radošću prihvatio. Mislim da je to jedan odličan put i način kako ćemo biti bolji i kvalitetniji u daljnjem našem radu naravno. Godina 2012. bila je godina odluka i pripreme velikih projekata u Ministarstvu obrane, remont aviona i helikoptera i priprema postupaka koji prethode izgradnji obalnih … brodova za potrebe Obalne straže koji su ovih dana pred realizacijom ugovaranja. Kao ministar obrane ističem na puno mjesta, a također se obraćam javnosti putem medija i danas mi je posebna čast da pred ovim Visokim domom mogu istaknuti da svi morate znati o tim postupcima sve, da svi ti postupci moraju biti vidljivi, jasno postavljeni i transparentni. U skladu sa stajalištima Odbora za obranu izmijenjena je odredba Konačnog prijedloga zakona o obrani na način da je propisano da je član Vijeća za obranu i predsjednik Odbora za obranu Hrvatskog sabora. To je novina, prije to nismo imali u Zakonu o obrani i mi mislimo da je to dobra stvar da predsjednik Odbora za obranu nalazi se u Vijeću za obranu kada se on sastaje i kada se razgovara o bitnim stvarima na području obrane. U dijelu odredbi kojima se propisuju nadležnosti Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga izmjene u odnosu na prijedlog zakona odnose se na određena nomotehnička poboljšanja. Za provedbu ovog zakona osiguravaju se sredstva u državnom proračunu na poziciji Ministarstva obrane te za njegovu provedbu nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Znači mi smatramo da će ovim normativnim uređenjem pridonijeti daljnjem napretku, procesu transformacije Oružanih snaga u … male ali dobre, opremljene i učinkovite snage sposobne za provedbu dodijeljenih misija i zadaća. Što se tiče Zakona o službi, gospodo zastupnici znači nakon 10 godina primjene Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske sa njegovim novelama pokazalo se potrebnim određena zakonska rješenja izmijeniti odnosno dopuniti ili na drugačiji način urediti radi kvalitetnije potpore reformi i razvoju Oružanih snaga. Dugo sam godina bio u sustavu Oružanih snaga, dugo sam godina bio zapovjednik i ovaj zakon nas je u mnogočemu, Zakon o službi na koji smo posebno radosni što ćemo ga nadam se usvojit u Hrvatskom saboru i što ćete dat potporu za to da, naprosto je došlo vrijeme da se napiše novi. Stari zakon nas je u mnogočemu kočio, on je kočio … Hrvatske vojske. Ja sam rekao danas na odboru primjer. Mi smo imali tužbu, recimo imamo mnoštvo tužbi temeljem starog Zakona o službi i godišnje moramo izdvojiti oko 75 do 80 milijuna kuna na ime tužbi koje nam svakodnevno dolaze zato što smo primjenjivali jedan kolektivni zakon u Zakonu o službi gdje je rekao da vojnik radi 8 sati. To je za profesionalnog vojnika naprosto nedozvoljeno. Mi smo imali prije nekoliko mjeseci jednu tužbu iz Afganistana gdje je naš pripadnik Oružanih snaga tužio Ministarstvo obrane zato što on smatra da je radno vrijeme do 4, a od 4-5 za prekovremeno mentoriranje afganistanskih snaga sigurnosti i do tud je to išlo i taj zakon nam je kažem vrlo važan i bitan. Unijeli smo niz stvari. Također imali smo sjajnu suradnju sa vanjskim članovima odbora, sa aktivnim članovima odbora. Dobro je što imamo u Odboru za obranu ljude koji su bili u sustavu, koji su vodili poslove, koji su bili na važnim mjestima, od generala Stipetića, od generala Medveda, generala Tusa i drugih vanjskih članova posebno njih apostrofiram zato što su to bivše moje kolege koji su nam dali stvarno dosta dobre podloge za raspravu i mi smo zajedno sa aktivnim članovima, znači sa zastupnicima imali tu jednu dobru diskusiju i unijeli smo kažem niz novih promjena unutar samog zakona. Znači, cilj ovog zakona je da budemo učinkovitiji, da budemo bolji. Predlažemo urediti pristup službi, rasporedu, predlažemo znači rješavanje na način činove kako riješiti promaknuće, obveze, prava, odgovornosti, … te druga statusna pitanja pripadnika. Predloženi zakon obuhvaća i novina koja se odnosi na novu kategoriju osobe a to su vojni specijalisti. To nam je vrlo važno i bitno. To je zahtjev sindikata, mi smo to uvažili i na taj način omogućit ćemo svim onim ljudima koji su nam bitni, koji rade na važnim poslovima recimo kao što je puškar mi ne možemo tu dobiti nekoga sa tržišta, nama treba iskusan čovjek. Mi ćemo omogućiti da on iz statusa namještenika ili službenika postane vojni specijalist bez obzira koliko ima godina, kakva mu je stručna sprema zato što želimo da taj čovjek ostane što duže u sustavu jel. U onih specijalista osim posebnih specijalističkih znanja potrebnih za obnašanje dužnosti vojnog specijalista moraju zadovoljavati i opće uvjete za prijem u djelatnu vojnu službu. Znači, sadašnji zakon propisuje da se ovim pitanjima koja nisu uređena zakonom ili propisima donesenim na temelju tog zakona primjenjuju propisi o državnim službenicima i namještenicima, opći propisi o radu odnosno kolektivni ugovori sklopljeni u skladu s onim. Znači predloženim zakonom napušta se to produljenje te se predlaže buduća prava iz radnih odnosa vojnih osoba izričito urediti ovim zakonom. Konačnim prijedlogom zakona preciznije su uređene odredbe koje se odnose na dragovoljno vojno osposobljavanje i kadetsku službu. I tu smo krenuli u jednu malu reformu kompletnog školstva i nadamo se da ćemo 2014. godine imati jedan potpuno novi sustav koji će omogućiti puno boljeg i kvalitetnijeg časnika za Oružane snage. Ovim zakonom propisuje se da se na dragovoljno vojno osposobljavanje upućuju punoljetni državljani RH koji se dragovoljno prijave, budu odabrani i upućeni na osposobljavanje do kraja kalendarske godine, a koji navršavaju 29 godina života. Ministarstvo obrane može u skladu sa potrebama službe ovisno o potrebama popune postrojbe te razmjerno ulaganjima u pojedinačnu obuku i usavršavanje sa djelatnim vojnikom sklopiti i treći ugovor o vojničkoj službi u trajanju od 6 godina. Sadašnji zakon rekao je da imamo mogućnost 3+5, prvi ugovor na tri, drugi ugovor na pet. Mi smo se odlučili također isto da omogućimo da ti vojnici ostanu duže zato što su to ljudi kojima mi, mi smo u te ljude puno uložili i oni se školuju, oni su pravi specijalci. I sada ćemo omogućiti da ti ljudi mogu sa beneficiranim stažom doći do 20 godina aktivne službe Ministarstva obrane, a paralelno sa Mirandom Mrsićem ministrom radimo na tome da omogućimo da ti ljudi nakon 20-ak godina imaju jednu minimalnu mirovinu i mogućnost rada dalje u društvu i sustavu kako za to bude potrebe i kako oni budu zainteresirani. Znači, predloženim zakonom uređuju se da se raspored na vojničke dužnosti određuje skupnom ili pojedinačnom odlukom o rasporedu vojnika i dočasnika raspoređenog … stožera Oružanih snaga ili osobe … Znači, predloženim zakonom propisane su ovlasti rasporeda za časnike, odnosno generale, admirale koji sukladno odredbama zakona … ne imenuje predsjednik Republike. Znači, također za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva i on može krenuti znači u proceduru odmah. Nakon donošenja i nakon usvajanja ovih zakona pred nama stoji jedan veliki posao, to je urediti niz pravilnika, niz podzakonskih akata Ministarstva obrane. Mi smo već napravili hodogram aktivnosti tako da ne kasnimo s ovim stvarima. Ove sve novine moramo što prije implementirati u sustav jer se to tiče prije svega Oružanih snaga. Evo gospodo zastupnici hvala vam puno i ja bih zasad toliko.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Tomislav Ivić.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre i gospođo zamjenice. Klub HDZ-a podržat će oba zakona i Zakon o obrani i Zakon o službi u Oružanim snagama bez obzira što imamo ozbiljnu primjedbu na nepoštivanje procedure prilikom donošenja zakona. Naime, Vlada Republike Hrvatske je na sjednici 24. svibnja usvojila Konačni prijedlog Zakona o obrani i Zakona o službi u Oružanim snagama bez prethodnog mišljenja predsjednika Republike iako u Zakonu o obrani u članku 7. stavku 2. točki 25. je propisano, citiram: "Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga daje prethodno mišljenje na prijedloge akata iz područja obrane koje donosi Vlada RH i Hrvatski sabor." Dakle, nije poštovana uobičajena procedura i u ovakvim slučajevima, što nije dobro, posebno uvažavajući činjenicu da prethodno mišljenje nije obvezujuće. Zbog toga predsjednik Republike uputio je prethodno mišljenje izravno u Hrvatski sabor. Svakako bi bilo dobro da se do upućivanja konačnog prijedloga zakona usklade stavovi Vlade i predsjednika Republike posebice s obzirom da je predsjednik Republike i vrhovni zapovjednik Oružanih snaga. Primjedba je i na predug period koji je prošao između prvog i drugog čitanja. Prvo čitanje je održano 30. siječnja ove godine, dakle prije gotovo 4,5 mjeseca što je zaista predugo bez obzira na želju predlagatelja da se zaista usklade različiti stavovi i mišljenja ministarstva, Glavnog stožera, predsjednika RH, sindikata, Odbora za obranu. Zbog toga je i nemali broj pripadnika Oružanih snaga kojima je istekao profesionalni ugovor doveden u situaciju da bez ugovora čeka usvajanje zakona da bi eventualno mogao dobiti i treći profesionalni ugovor o službi u Oružanim snagama. Za oba zakona držimo da su dobri, da postoje značajna poboljšanja u odnosu na postojeće zakonske odredbe. Posebno je dobro što je prihvaćen značajan broj primjedbi i prijedloga izrečenih pri prvom čitanju i na Odboru za obranu ali i na plenarnoj sjednici. Također dobro je što je dobar dio prijedloga sindikata prihvaćen i uvršten u konačni prijedlog zakona. Pozdravljamo što je u prijedlogu zakona uvršten prijedlog da se osnaži uloga Sabora i saborskog Odbora za obranu na način da je potrebno mišljenje Odbora za obranu za postupke javne nabave u području obrane vrijednosti veće od 5 milijuna eura te što članovi Vijeća za obranu po funkciji je i predsjednik Odbora za obranu Hrvatskog sabora što svakako doprinosi uspješnijem demokratskom nadzoru oružanih snaga. U odnosu na prvo čitanje značajno je u pozitivnom smislu izbalansiran odnos između Ministarstva obrane i Glavnog stožera što može doprinijeti uspješnijem funkcioniranju cjelokupnog sustava. Kada je u pitanju Zakon o službi u Oružanim snagama posebno pozdravljamo zakonsku mogućnost sklapanja 3.profesionalnog ugovora u trajanju od 6 godina za sve one koji budu ispunjavali uvjete što je značajno poboljšanje jer po još uvijek važećem zakonu profesionalni vojnici imali su mogućnost sklapanja samo dva ugovora na rok 3+5 godina. Klub HDZ-a mišljenja je da se predložene odredbe zakona mogu i dodano poboljšati te ćemo predložiti nekoliko amandmana. Želja i cilj nam je da se donesu dobri zakoni, bez ikakvih dnevnopolitičkih interesa jer je riječ o ključnim zakonima obrane i nacionalne sigurnosti. I na kraju želim reći da je uistinu prilikom izrade konačnog prijedloga zakona dakle u ovom periodu između prvog i drugog čitanja bila dobra komunikacija sa Ministarstvom obrane i prisutna želja s obje strane da se naprave dobri prijedlozi zakona i to je rezultiralo i činjenicom da su prihvaćeni kao što sam rekao brojni prijedlozi koji su bili i na Odboru za obranu, koji su bili i na plenarnoj sjednici Sabora ali i prijedlozi koji su došli iz Glavnog stožera sindikata što je za svaku pohvalu i mislim da je to dobar put kojim treba ići posebice kažem kada su u pitanju ključni zakoni, a nema sumnje da Zakon o obrani i Zakon o službi u Oružanim snagama su zaista ključni zakoni kada je u pitanju obrana i nacionalna sigurnost zemlje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će kolegica Sandra Petrović-Jakovina i Dunja Špoljar.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Poštovani ministre, poštovana zamjenice ministra, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Evo u Hrvatskom saboru je nakon rasprave o prijedlogu zakona o obrani u prvom čitanju koja je održana još tamo 30.siječnja ove godine zaključeno da se primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi upućuju predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Prije svega valja reći kako je važeći Zakon o obrani prvi puta donesen još davne 2002.godine dakle prije punih 11 godina, od onda je izmijenjen tek nekoliko puta od kojih je najznačajniji bio 2007.godine, a posljednji puta tek 2009.godine. Međutim te izmjene nisu bile značajnije prirode dakle osim one iz 2007.koja je bila nužna za ostvarivanje uvjeta za uspostavljanje međunarodne suradnje i interoperabilnosti u sustavu kolektivne obrane NATO-a čijem smo se sustavu tada pripremali pristupiti. Dakle s obzirom na sada navedeno da je toliko stariji pase zakon smatramo potrebnim i logičnim da se na ovaj način pristupilo detaljnoj i opsežnoj raspravi teksta Zakona o obrani predlagatelja zajedno sa svim relevantnim institucijama čije ovlasti u resoru obrane proističu iz toga zakona, da se dakle pristupilo izradi novog zakona jer su ova dva zakona koja danas imamo na dnevnom redu zastarjelog roka trajanja te da u praksi već pričinjavaju i probleme u funkcioniranju Oružanih snaga. Temeljni zakon resora obrane pred nama je u drugom čitanju, predstavlja niz novina, a mi smatramo da je on dobro pripremljen da je usuglašen u svim bitnim elementima od svih subjekata što je vrlo važno, a što je također u formalnom smislu važno došao je kao konačni prijedlog novog zakona a ne kao izmjene i dopune Zakona o obrani. Generalno govoreći novi Zakon o obrani je usklađivanje s novim položajem Oružanih snaga RH unutar NATO-a, unutar sustava EU i ne manje važno usklađivanje sa Ustavom RH. Budući da smo u prvom čitanju zakona imali prilike staviti svoje primjedbe, prijedloge i mišljenja predlagatelju dobro bi bilo možda da u drugom čitanju napomenemo koje su uvažene i koje od njih čine konačni prijedlog zakona. Prije svega preformuliran je tekst odredbe članka 1.konačnog prijedloga zakona u kojem se riječi demokratska kontrola zamjenjuje riječima demokratski nadzor. To je u skladu sa hrvatskim nazivljem i sadržajem toga instituta. Konačnim prijedlogom u članku 6.također je propisana važna nadležnost matičnog radnog tijela Odbora za obranu Hrvatskog sabora te davanje mišljenja za postupke javne nabave u području obrane vrijednosti veće od 5 milijardi eura. Zašto je to važno? Parlamentarni nadzor nad postupcima javne nabave je galopirajuće područje u svim demokracijama. Pri čemu je javna nabava u području sigurnosti i poslova obrane od posebnog interesa javnosti. Zbog toga što su iznosi javne nabave vrlo visoki jer se ulaganja u vojsku rade periodično i vrlo oprezno i u praksi, ne samo kod nas nego i u susjednim zemljama. Te su javne nabave vrlo često suspektne. U dijelu koji propisuje nadležnosti predsjednika Republike Hrvatske i vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga RH dopunjuje se novom odredbom kojom se propisuje da on imenuje i razrješuje djelatne vojne osobe na dužnosti u vojnom kabinetu predsjednika Republike Hrvatske koji je ustrojstvena jedinica Ureda predsjednika Republike Hrvatske. Ono što je u prvom čitanju bilo usuglašeno od gotovo svih klubova je još jedan vid jačanja parlamentarnog nadzora u Zakonu o obrani. A to je da član Vijeća za obranu bude po funkciji i predsjednik Odbora za obranu Hrvatskoga sabora. Ovo rješenje predstavlja značajan korak u parlamentarnom nadzoru nad resorom obrane u Republici Hrvatskoj. A oko jačanja parlamentarnog nadzora u okviru NATO-a odnosno između njezinih članica već se dugo govori kao o vrlo važnoj temi. I u tom smislu države članice NATO-a imaju različita iskustva i rješenja. Ali svi naginju manje-više jednom cilju a to je svakako jačanje mehanizma parlamentarnog nadzora nad obranom i sigurnosti. Za bolje funkcioniranje sustava nomotehnički i normativno su poboljšano odredbe članka 14. i 15. kojima se propisuju nadležnosti Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga i sastav Vijeća za obranu u odnosu na prijedlog zakona kakav je bio u prvom čitanju. Poboljšanja su unesena također u odredbe koje govore o vojnoj obvezi te odredbi koje govore o tome kako na temelju odluke Hrvatskoga sabora predsjednik Republike Hrvatske upućuje zahtjev za pomoć u obrani državama saveznicama i dodjeljuje ovlast nadležnom zapovjedniku NATO-a za vođenje operacija na teritoriju Republike Hrvatske. Što je naravno normativno izuzetno važno područje koje treba biti jasno i vrlo precizno definirano zakonom. Izmijenjena je odredba članka 61. Konačnog prijedloga na način da se Oružane snage Republike Hrvatske kao pomoć u traganju i spašavanju koriste na temelju zahtjeva središnjeg tijela državne uprave nadležnog za zaštitu i spašavanje. Na taj način se zakonom uređuje suradnja i uređuju se veze između institucija različitih nadležnosti i poboljšava njihova komunikacija. Osobito to spominjem zato što je se radi o traganju i spašavanju odnosno civilnom vidu gdje Hrvatska vojska djeluje samo kao pomoć kada je civilni sustav zaštite potkapacitiran. Od ostalih novina valja spomenuti i odredbe koje govore o upućivanju, suradnji, obuci, djelovanju pripadnika i postrojbi Oružanih snaga Republike Hrvatske iz kojih je vidljivo da je upravo na interoperabilnosti veliki naglasak što čini ovaj Zakon vrlo modernim i u skladu sa suvremenim zahtjevima obrambenih sustava. Prethodni zakon je dakako bio manje moderan jer je uređivao ovaj resor u vrijeme kada su Oružane snage Republike Hrvatske bile prilično izolirane, kada su netom izašle iz Domovinskog rata, nisu bile članicom NATO saveza niti Europske unije i situacija u regiji je bila prilično nestabilna i sigurnosno i politički. Uz ovaj Zakon nam je istovremeno došao u saborsku proceduru i Zakon o oružanim snagama RH pa ću prepustiti govornicu kolegici Dunji Špoljar na ovu temu. Hvala.
Uvažena potpredsjednice, ministre i zamjenice, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatskoj treba više reda o kojem bi možda trebalo učiti od vojske. Rečeno je na svečanoj akademiji u povodu obilježavanja Dana Oružanih snaga Republike Hrvatske i Dana kopnene vojske. Hrvatski vojnici imaju ogromno iskustvo i pripadnici su vojske jedne demokratske države koja ulazi u Europsku uniju u kojoj vrijede stroga pravila kojima ćemo se morati priviknuti. Tome svakako pridonosi Konačni prijedlog zakona koji je pred nama o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske kojim su preciznije uređene odredbe koje se odnose na dragovoljno vojno osposobljavanje i kadetsku službu. Propisuje se da se na dragovoljno vojno osposobljavanje upućuju punoljetni državljani Republike Hrvatske koji nakon prijave budu odabrani i upućeni na osposobljavanje do kraja kalendarske godine u kojoj navršavaju 29 godina života. Dragovoljno služenje je uvjet za prijem u djelatnu vojnu službu te za ugovornu pričuvu i njime se stječu osnovna vojna znanja i vještine potrebna za sudjelovanje u obrani Republike Hrvatske, odnosno u postrojbama Oružanih snaga Republike Hrvatske. Nakon uspješno završenog programa obuke prema rezultatima odabranim ročnicima ponuditi će se sklapanje ugovora kojim se stječe status djelatne vojne osobe. Zakon o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatsk e koji uređuje pristup u službu u Oružane snage Republike Hrvatske uređuje raspored, činove i promaknuća u činove obaveze, prava i odgovornosti, izdvajanje i prestanak službe te ostala statusna pitanja pripadnika Oružanih snaga nažalost star je 10 godina. I ovim konačnim prijedlogom usklađuje se sa Ustavom, prije svega sa Ustavom Republike Hrvatske, zakonom, međunarodnim ratnim i humanitarnim pravom te općim i posebnim pravilima postupanja. Tako su prema dosadašnjem zakonu u službi Oružanih snaga djelatnici vojnici potpisivali ugovore na određeno vrijeme. Tako je u statusu djelatne vojne osobe bilo moguće provesti maksimalno 8 godina. Ovim prijedlogom dodaje se mogućnost sklapanja još jednog ugovora, ugovora o vojničkoj službi na dodatnih 6 godina, sveukupno 14 godina, dakle 3+5+6, djelatne vojne službe čime se kad se uključi beneficirani radni staž dostiže 20 godina radnog staža u službi. Nakon sklapanja drugog ugovora djelatni vojnik, odnosno mornar koji je pokazao sposobnost rukovođenja i zapovijedanja može na temelju postignutih rezultata u službi, zadovoljavanja zdravstvenih, psihičkih, tjelesnih i sigurnosnih uvjeta biti odabran i uz osobnu suglasnost upućen na prvu razinu dočasničke izobrazbe. Upravo je profesionalni razvoj koji je do sada uglavnom bio reguliran podzakonskim aktima, ovim prijedlogom zakona uređen. Predloženim člankom 46. konačnog prijedloga dorađena je nova kategorija osoblja vojni specijalisti. Dodatno je dorađena i odredba kojom se uređuje plaća, dodaci na plaću i druga materijalna prava djelatne vojne osobe. Materijalna prava zaposlenih u sustavu obrane pa tako i djelatnih vojnih osoba temeljila su se na nizu elemenata u dosadašnjem zakonu koji su neodrživi zbog velikih dodatnih troškova, ali i zbog onemogućavanja efikasnog funkcioniranja Oružanih snaga. Primjerice radno vrijeme koje je prema dosadašnjem zakonu definirano kao i u Zakonu o radu. Potpuno je jasno da je u Oružanim snagama nemoguće organizirati rad kroz odredbu o 8-satnom radnom vremenu. Izdaci su prema toj osnovi za prekovremene sate u MORH-u bili neprihvatljivo visoki. Konačnim prijedlogom zakona o Oružanim snagama se predlaže urediti radno vrijeme, odmori i dopusti. Služba u Oružanim snagama organizirana je na način da se poslovi obavljaju 24 sata na dan. Radno vrijeme se definira kao razdoblje u kojem je djelatna vojna osoba obavezna obavljati dužnost prema utvrđenom rasporedu radnog vremena i nalozima ovlaštene nadležne osobe. Bez obzira na krizu, prioriteti su potpuno jasni. Obrana je važna, a Oružanim snagama u razvijenoj demokraciji pripada istaknuta pozicija i ugled. Takvom statusu pridonosi očuvanje profesionalizma, kategorično definirani unutrašnji odnosi i jasna struktura kako bi suverenitet države bio zaštićen. Ovaj zakon tome značajno pridonosi i klub SDP-a prihvatit će Prijedlog zakona o službi u Oružanim snagama. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Uvažena gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima, dame i gospodo zastupnici. Klub HDSSB-a će podržati ove izmjene zakona i nadamo se da će ova zakona i ova rješenja koja su dana ovim zakonima riješiti i nagomilane probleme u sustavu obrane. To nije samo radno vrijeme, a jedan od većih problema je radno vrijeme. Evo nadovezat ću se na kolegicu koja je evo istaknula da sam sustav obrane i pripadnici Oružanih snaga, ali i cjelokupna Hrvatska vojska moraju imati istaknutu odnosno da Oružane snage imaju istaknutu poziciju u ugledu u demokratskim društvima. Evo i poziv i Vladi Republike Hrvatske da prilikom donošenja proračuna za 2014. godinu, a imajući u vidu sve što se dešava i gospodarsku situaciju, ali isto tako i poziv nama zastupnicima kad pišemo amandmane najčešće se dotaknemo skidanja sredstava na poziciji obrane. A mislim da bi bilo dobro, ja tu želim i pohvaliti upravo jednu široku ja bih rekao demokratsku raspravu koja je vođena oko ova dva zakona, uz normalno i jedan nedostatak. Smatram da je bilo dovoljno vremena i nadam se da to nije učinjeno namjerno, da je trebalo ipak poštivati proceduru i da je predsjednik Republike kao vrhovni zapovjednik Oružanih snaga trebao dati svoje mišljenje o ova dva prijedloga zakona. Smatram da bi obzirom da su Oružane snage koje su i proistekle i čitava Hrvatska vojska proistekla iz veličanstvene pobjede i veličanstvenog Domovinskog rata koji je bio obrambeni i pravedan, upravo imajući u vidu i sadašnje stanje u Oružanim snagama, a imajući u vidu sve ono što i Oružane snage znače i u sustavu NATO-a ali isto tak i u sustavu obrane Republike Hrvatske da bi evo i sam Sabor, ali imajući kažem opet u vidu da se radi i o povjerljivim stvarima koje ne mogu biti dostupne i široj javnosti, bez obzira na građanski nadzor, bez obzira na demokratski nadzor nad Oružanim snagama, ali da bi trebali definitivno i raspraviti dakle i napraviti jednu širu raspravu o stanju u Oružanim snagama, o budućnosti Oružanih snaga, prije svega imajući u vidu materijalno stanje. Tu ne mislim na kamione, tu ne mislim na oruđe, artiljeriju ili ne znam što nego prije svega vezano za cjelokupno materijalno stanje kako bi evo i sustav obrane bio definitivno u standardima NATO-a i kako bi evo na taj način i mi saborski zastupnici pomogli rješavanju tih nagomilanih problema. Da ne dužim nadam se da, evo da i predsjednik RH kao vrhovni zapovjednik je suglasan, da će bez obzira što nije dao mišljenje sada u ovoj saborskoj raspravi da će i on podržati ova dva zakona i da će evo ovi zakoni riješiti nagomilane probleme u sustavu obrane i da će riješiti i određeni materijalni status pripadnika Oružanih snaga RH. Tu prije svega mislim na pripadnike zrakoplovstva i na one potpisane ugovore nakon završetka svog obrazovanja, obećanim stanovima koje većina nije vidjela, a kamoli dobila. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Boris Blažeković.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima. Hrvatska narodna stranka liberalnih demokrata podržat će oba zakona i Zakon o obrani, odnosno prijedlog Zakona o obrani, prijedlog Zakona o službi u Oružanim snagama RH prvenstveno iz razloga jer su to novi zakoni, jer ti zakoni osuvremenjuju prvenstvenu službu Oružanih snaga RH i čine ju učinkovitom, učinkovitijom. I što se tiče samog Zakona o obrani on dobiva jednu po meni, odnosno po nama, jednu kompletniju svrsishodnost i zaokružuje cjelinu čemu Zakon o obrani treba i služiti. Da se ne ponavljam i da ne ponavljam ono što su već kolege prethodno rekli, pogotovo kolegica Sandra Petrović Jakovina, samo bih neke naglaske ovoj raspravi u ime kluba htio naglasiti, a jedno je vrlo važno sigurnost države za njen opstanak, za njen razvoj. Bez sigurnosti, bez mira nema razvoja i nema sustavnog dugoročnog razvoja. Hrvatska je jedna država koja nije imala mir i sigurnost dulju od nekakvih 40-ak, 45 godina i svaki put nakon nekakvih velikih turbulencija moramo graditi institucije nanovo. Ulaskom Hrvatske u NATO, oslobođenjem Hrvatske pa onda ulaskom Hrvatske u NATO i sada ulaskom Hrvatske u EU Hrvatska dobiva priliku za dugoročnu nadamo se i višestoljetnu stabilnost u kojoj može mirno i koncentrirano suvereno graditi svoje institucije i suvereno razvijati sve vidove društva. I sigurno da je jedna od važnih uloga jest i obrana, odnosno vojska. Samim ulaskom u NATO 1. travnja 2009. Hrvatska je povećala i svoje vojne obrambene kapacitete, a i doprinijela je ukupnoj sigurnosti Međunarodne zajednice. Drugo što bih htio naglasiti jest uloga Sabora. Mi u HNS-u smatramo da je uloga Sabora posebno u obrani i u vojsci nasušna. Mislimo da Sabor mora preuzeti sve obveze i odgovornosti koje iz Ustava, iz Sabora i iz zakona proizlaze vezano uz obranu RH. I mislim da je dobro i da je zakonodavac, odnosno Ministarstvo, Vlada da su prihvatili određene primjedbe koje su došle iz samog Sabora, a posebno mislim da je dobro da je predsjednik Odbora za obranu da je i član, sastavni dio obrambene politike u RH. Sljedeće što bi htjeli naglasiti jest sudjelovanje naših vojnika u međunarodnim misijama. Smatramo da je to nasušno, da je to jako važno, da je to jako dobro. Mi u HNS-u smatramo, nama nije, mi smatramo da nije svejedno kako ljudi žive u drugim krajevima svijeta. Naše akcije i na Kosovu, a posebno u Afganistanu su akcije koje doprinose i demokratizaciji tih zemalja, ali i miru u svijetu. Sjećamo se svi koliko smo mi tražili u nekim situacijama i čeznuli za pomoći iz inozemstva kada je na Hrvatsku bila izvršena agresija onda dok smo bili u Domovinskom ratu. Smatramo da je sudjelovanje naših vojnika osim što doprinosi miru u svijetu i demokratizaciji da je bitno i za razvoj Oružanih snaga RH jer se tim sudjelovanjem povećavaju i kompetencije i znanja naših vojnika. Smatramo da je vojska sama po sebi puno više od vojnika s puškom na ramenu. Tu je uključeno praktički cijelo društvo, tu je šansa i za gospodarstvo, a to je šansa i za znanost za obrazovanje, to je šansa za ukupni razvoj društva. Pozdravljamo ovaj zakon i još jedanput napominjem HNS liberalnih demokrata će ga i jedan i drugi zakon će se … podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu još jednu pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, gospođo zamjenice, kolegice i kolege. Pošto sam sam u pojedinačnoj raspravi zaista bit ću kratak obzirom da su i kolege u raspravama ispred klubova više-manje rekli sve ono o čemu smo danas raspravljali na Odboru za obranu. Dakle već u prvom čitanju smo konstatirali da je jedan i drugi zakon bio prijeko potreban obzirom na sve promjene kroz koje Hrvatska u proteklih desetak godina dakle od NATO-a, sutra ne znam članice EU pa kroz sve misije pod okriljem UN-a, NATO-a i Europe jednostavno zakoni su pomak u pozitivnom smislu u funkcioniranju sustava obrane Oružanih snaga kao dijela toga i kao cjeline i kao dijela NATO-a. Ono što je za primijetiti da je predlagatelj prihvatio doista većinu primjedbi i prijedloga iz prvog čitanja što pokazuje da ovi zakoni sami po sebi zaslužuju sutra kada budu donošeni konsenzus dakle radi se o zakonima koji jednostavno ne bi trebali prepoznati stranačke boje nego bi trebali biti ono najbolje što možemo u ovom trenutku kao zemlja imati. Tako da nadam se da ćemo i da će Vlada to i na neki način kroz proračun bez obzira znati isto valorizirati i onda u sljedećem proračunu će onda znati isto dati važnost Ministarstvu obrane, Oružanim snagama i svemu onome što oni jesu i što trebaju biti. Ja ću samo par riječi, kolega Ivić je najavio da će klub HDZ-a izaći sa amandmanima, dakle to će doista biti amandmani koji se odnose na ono kako mi vidimo, neke članke zakona dakle u tehničkom smislu mi mislimo da neke stvari nisu potrebne jer su regulirane, ne tvrdim da samo u pravu, regulirani su možda međunarodnim ugovorima neke stvari koje smo govorili na odborima da doista ako se mogu popraviti mislim da je članak 128.o Oružanim snagama u slučaju ne daj Bože da djelatna vojna osoba pogine, umre zbog posljedica službe itd. da bi na neki način odšteta odnosno pomoć obitelji mogla se povećati bez obzira na ekonomsku situaciju jel velim hvala Bogu takve neprilike za sada nismo imali. Treba reći da će ovi zakoni riješiti kontinuitet profesionalnog razvoja ono što je do sada bilo od danas do sutra, ono što je bilo više nabacivanje, dakle upravljački sustav djelatnih vojnim osobama je vrlo bitan i iz ovog zakona se vidi da se težilo tom rješenju koje će dakako cijelo funkcioniranje uvelike olakšati. Kao i drugi kolege i meni je drago da se uredilo da se ugradio i mogućnost trećeg ugovora dakle od 6 godina koji će biti za one najbolje, najsposobnije jel previše je sustav u njih uložio da bi ih se nakon 8 godina ostavilo na ulici prije svega bez ičega, a drugo mislim da sa 20 godina uz beneficirani radni staž da je to ipak jedna lijepa zaokružena karijera. I na koncu evo to je ono što bih rekao. Molim da o amandmanima doista da ih pogledate i promislite onako kako su i poslani dakle u svrhu nečeg ukoliko mislite poboljšanja ničeg drugog i evo kako je gospodin Ivić rekao mi kao klub podržat ćemo oba zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Pitam hoće li ministar Ante Kotromanović zaključno? Izvolite ministre.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja ću poći upravo od onog što je najvažnije, a to su amandmani. Svakako hvala vam na amandmanima i u duhu dobre suradnje koju smo imali prije i koju ćemo imati i ubuduće vezano za Odbor za obranu i za Ministarstvo obrane jer želimo stvarno omogućiti da se na izvoru informacija da bude ministarstvo na jedan način to operativno tijelo. Vi morate znati što se dešava što se unutra planira i to ćemo periodično vas izvješćivati ono što je najinteresantnije, planovi nabave sa velikim tim projektima, ključne stvari, apsolutno. Mi želimo podijeliti informacije i podijeliti odgovornost na takav način da želimo da budu svi informirani i to se tiče svih nas. I potpuno podržavam ovaj stav da to bude konsenzusom. To nisu politički zakoni to su zakoni koji se tiču obrane, Oružanih snaga i ja vam moram reći da mi tako i nastupamo, da nismo gledali interes nijedne stranke, ni druge stranke, ni ureda predsjednika, ni Ministarstva obrane ni načelno stožera nego smo gledali isključivo u interesu RH i isključivo interes te pozicije koje ima ministarstvo unutar toga. Nadam se i ja vam stvarno želim zahvaliti jako puno na pomoći i na suradnji, kažem posebno Odboru za obranu i svim članovima koji su bili vrlo korektni i mi smo tu apsolutno tu na dispoziciji za bilo kakve buduće zajedničke razgovore i dogovore vezano za sve projekte koje radimo u ministarstvu. Amandmane ćemo pogledati i mi ćemo rado prihvatiti sve što mislimo da je uredu, apsolutno. Vidjeli smo sada na brzinu ovdje da možemo nešto prihvatiti. Shvatili smo članak 128.mi želimo povećati i povećat ćemo, vidjet ćemo šta možemo samo koliko možemo. Mislimo da ovo što je napravilo MUP baš i nije realno. Ali dobro, ali mi imamo, kod nas je to i drugačije, dobro. U svakom slučaju i mi bi, mi ćemo, razmišljamo i na tragu smo da se to barem poveća za duplo. Pa ćemo vidjeti šta možemo učiniti, napraviti za sve. Mi ćemo imati godišnje izvješće vrlo brzo, mi smo to uputili na Vladu, imati ćemo priliku razgovarati i on što je predlagao kolega Vinković, jednu dublju raspravu o stanju u Oružanim snagama. Apsolutno to su naše Oružane snage, naše Oružane snage. Mi nemamo ni što ni kriti, nemamo što ni tajiti. Mi želimo, svi ovdje želimo, to mi je drago čuti unisono da to bude, da budemo bolji, kvalitetniji i tako se svi ponašamo. Tako ćemo, tako smo konceptirali godišnje izvješće na način da bude korektno, objektivno, uz sve mane i vrline imamo. Mana smo svjesni i uvijek naravno tražimo pomoć kako određene stvari otkloniti kako staviti na jednu bolju, na bolju razinu koju imamo. Evo kažem, još jednom hvala puno na pomoći, hvala puno na raspravi. I nama će to stvarno omogućiti jednom boljem, bržem, kvalitetnijem funkcioniranju Oružanih snaga poslije ovih zakona. I stožer, znači i kompletan stožer biti će im lakše raditi, biti će nam lakše upravljati sustavom koji nas je mnogo čemu kočio zbog zakona koje smo imali do sada. Evo hvala puno.
Zahvaljujem ministru Kotromanoviću, zamjenici Tafri. Time je rasprava o tekstu zakona završena. Glasati ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeći Konačni prijedlog zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 244. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu s člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 103. glasa prihvatili prijedlog Vlade da raspravljamo i odlučujemo o njenim amandmanima. Molim predstavnicu predlagateljice, poštovanu Višnju Tafru, zamjenicu ministra obrane da obrazloži amandman broj 1. Vlade Republike Hrvatske.
Riječ je o amandmanu na članak 51. Konačnog prijedloga zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske gdje se u članku 51. iza stavka 3. dodaje novi stavak 4. koji se odnosi na to da ministar obrane ili osoba koju on ovlasti raspoređuje djelatne vojne osobe u Ministarstvu obrane i sukladno tome svi dosadašnji, odnosno stavci toga članka se pomiču. Također, amandman Vlade Republike Hrvatske bio je i na članak 128. stavak 1. Konačnog prijedloga zakona.
Molim vas. Samo malo. Moramo otvoriti raspravu o amandmanu broj jedan, pa otvaram raspravu o amandmanu broj jedan Vlade Republike Hrvatske. Ima zainteresiranih? Nema. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj jedan Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa za prihvaćen amandman broj jedan Vlade Republike Hrvatske i postao sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Amandman broj dva Vlade Republike Hrvatske. Molim poštovanu zamjenicu ministra.
Amandman Vlade Republike Hrvatske na članak 128. stavak 1. Konačnog prijedloga zakona u službi u Oružanim snagama odnosi se na povećanje iznosa proračunske osnovice za djelatne vojne osobe koje poginu ili umru od ozljeda dobivenih kao posljedica obnašanja službe tako da se predloženih šest proračunskih osnovica zamjenjuje riječima: "u iznosu od 12 proračunskih osnovica".
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj dva Vlade Republike Hrvatske. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj dva Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 102 glasa za prihvatili amandman broj dva Vlade Republike Hrvatske i time postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sad prelazimo na amandmane Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru. Amandman broj jedan.
Amandman broj jedan kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice na članak 7. stavak 3. Konačnog prijedloga zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj dva istog kluba zastupnika.
Amandman dva Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice na članak 128. stavak 1. Konačnog prijedloga zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske ne prihvaća se iz razloga što je Vlada svojim amandmanom 6 proračunskih osnovica podigla na 12, a klub HDZ-a je predložio da to bude 24.
U ime predlagatelja poštovani zastupnik Zvonko Milas.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa u ime kluba zahvaljujem što ste ipak na neki način poslušali i prihvatili na određen način naš amandman i prihvaćamo obrazloženje. Hvala lijepo.
Svoj amandman povlačite znači? Hvala lijepa. Idemo na amandman broj tri istog kluba zastupnika. Poštovana zamjenice ministra.
Amandman tri Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice na članak 150. Konačnog prijedloga Zakona o službi u Oružanim snagama amandman se ne prihvaća iz razloga što Vlada Republike Hrvatske smatra da je člankom 150. Konačnog prijedloga zakona o službi u Oružanim snagama detaljno regulirala pravo na prehranu vojnih osoba i državnih službenika i namještenika, pravo na njihov besplatni objed i subvencioniranu prehranu, te amandman u predloženom obliku nije moguće prihvatiti.
Hvala lijepa. U ime kluba predlagatelja poštovani zastupnik Zvonko Milas, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa mi smo se rukovodili time da je prehrana za vojne djelatne osobe uvijek bila, dakle bez diskriminacije. Mislimo da ukidanje prava na besplatnu prehranu dijela djelatnih vojnih osoba o čemu je došla unatrag nekoliko godina izmjenama zakona izazvalo negativne učinke i mislimo da bi to trebalo izjednačiti jer svi oni su raspoređeni bez svoje volje na mjesta kojima imaju određene opasnosti iz službe i sve ono što, čemu moraju odgovoriti u smislu službe kakva ona je. Molim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj tri kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepo. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Time smo iscrpili list amandmana. Molim, dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 100 glasova za i 3 suzdržana glasa donesen Zakon o službi u Oružanim snagama u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 386; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. A amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministra financija Boris Lalovac. Izvolite.
Zahvaljuje gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju sa Konačnim prijedlogom zakona. Izmjene i dopune Zakona o deviznom poslovanju donosi se radi omogućavanja provedbe uredbi Europske unije jer će uredbe Europske unije datumom pristupanja biti izravno primjene u nacionalnom zakonodavstvu. Ovim Zakonom stvara se okvir kojim omogućava se provedbu Uredbe br. 1889/2005. o kontroli gotovine koja se unosi u zajednicu i iznosi iz zajednice i to određivanjem carinske uprave kao od nadležnog tijela kojim se prijavljuje prijenos gotovine u vrijednosti od 10 tisuća eura ili više pri unošenju u Europsku uniju i iznošenju iz Europske unije preko Republike Hrvatske i propisivanjem odgovarajućih sankcija kod nepoštivanja obveze prijavljivanja. Ujedno temeljem prijedloga Carinske uprave propisani je obvezni pisani oblik prijave na obrascu za prijavu sukladno dogovoru radne grupe Europske komisije za kontrolu gotovine u primjeni jedinstvenog obrasca za prijavu prijenosa gotovine. Također primjena uredbe broj 2182/2004. o medaljonima i žetonima koji nalikuju euro kovanicama i uredbi Europske unije 2183/2004. temeljem kojeg se ta uredba primjenjuje na države članice nesudionice i to propisivanje dužnosti fizičkih i pravnih osoba koje u Republici Hrvatskoj proizvode prodaju uvoza ili distribuiraj medaljone i žetone da sumnjive primjerke dostave Hrvatskoj narodnoj banci te propisivanjem postupaka Hrvatske narodne banke sa zaprimljenim medaljama i žetonima na način da ih pošalje Europskoj komisiji radi očitovanja. A zatim očitovanje dostavi osobama koje su predale medalje i žetone na uvid. Također važeći zakon usklađuje se sa domaćim zakonodavstvom, Kaznenim zakonom, Prekršajnim zakonom, Zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci i Zakonom o provedbi carinskih propisa Europske unije i u cilju rasterećenja poduzetnika ukida se obveza vođenja nadzorne knjige o tekućim poslovima sa inozemstvom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Ali raspravu i zaključujem jer nitko se nije prijavio za tu raspravu.
Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 386. Rasprava o Konačnom prijedlogu Zakona je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Pa prelazimo na iduću točku dnevnoga reda to je: - Konačni prijedlog Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 385; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Poštovani zamjenik ministra financija Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Znači pred vama se nalazi Nacrt prijedloga Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu. Ovim Izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu usklađuje se sa direktivom o uslugama na unutarnjem tržištu. Izmjenama Zakona propisuje se da djelatnost poreznog savjetništva mogu obavljati strani porezni savjetnici koji zadovolje uvjete propisane ovim zakonom te uz uvjet uzajamnosti, strani porezni savjetnici u Republici Hrvatskoj mogu obavljati porezno savjetničku djelatnost i porezno savjetničke radnje. Strani porezni savjetnici mogu biti upisani u imenik stranih poreznih savjetnika i obavljati porezno savjetničku djelatnost pod nazivom porezni savjetnik sa svim pravima i dužnostima u obavljanju porezno savjetničke djelatnosti. Dok oni strani porezni savjetnici koji se ne upišu u imenik stranih poreznih savjetnika u Republici Hrvatskoj mogu obavljati pojedine radnje u okviru obavljanja porezno savjetničke djelatnosti. Porezno savjetnička djelatnost iz države koja je država ugovornica europsko gospodarskog prostora u Republici Hrvatskoj mogu osnivati svoje podružnice. Navedene podružnice mogu u Republici Hrvatskoj pružati usluge poreznog savjetovanja koje uključuju usluge savjetovanja o porezima svoje matične države o porezima država ugovornica europskog gospodarskog prostora. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a prijavio se poštovani Josip Benčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče, štovane kolegice i kolege. Malo sam ono iznenađen što sam se samo ja javio za diskusiju. Znači to je jedan europski zakon koji evo kako je rekao gospodin Lalovac usklađujemo sa propisima Europske unije. Najznačajnija je izmjena da i u ovom segmentu dakle puštamo porezne savjetnike, strane porezne savjetnike u ovaj segment djelovanja. Ovaj zakon je donesen 2000. godine i zapravo je prava rijetkost da se u ovih 13 godina, da imamo jedan zakon koji se u 13 godina zapravo ništa značajnije nije mijenjao, zapravo nije imao nikakve izmjene što ne znači uvjetno da je zakon loš. Zakon je … dobar. Prva izmjena zakona je bila tek 2011. godine kada je zapravo po tom zakonu osnovana Hrvatska komora poreznih savjetnika koja je onda donesla svoj statut, odnosno program polaganja ispita za poreznog savjetnika. Znači to se sve događalo u 2011., 2012. i 2013. godini. Zašto je takva situacija, evo samo da vas upozorim na činjenicu da u Republici Hrvatskoj trenutačno imamo samo 29 poreznih savjetnika i jedan od uzroka tome je, koliko sam ja to malo gledao, možda čak i program polaganja koji je zaista sveobuhvatan i relativno je težak, slično nešto kao javnobilježnički ispit ili pravosudni ispit, obuhvaća nekakvih 9 predmeta i još mnogo popratne literature. To nije nikakav problem ako je ispit težak, težak je kao i svi drugi nego pitanje je zašto nema više poreznih savjetnika. Da li smo mi zaista država u kojoj mi smo ajmo tako reći svi uredni platiše, svi sve znamo o porezima da nam ne treba poreznih savjetnika. Na ovo pitanje ne očekujem neki odgovor jer diskusija o sivoj ekonomiji, o poreznoj evaziji ili o problemima naplate poreza bi nas odvela ja mislim da ne bi bila dovoljna ni jedna saborska rasprava. Poreznim savjetovanjem se zapravo u Republici Hrvatskoj bave mnogi. Recimo imate revizorske kuće, znači revizori, bave se knjigovođe, pa čak i u Ministarstvu financija u poreznim upravama imate poreznih savjetnika. Pa da li su oni svi licencirani, nisu. Samo 29 ih, ponavljam, ima licencu poreznog savjetnika. Otprilike kako to i zvuči prema vani, recimo u Austriji i Njemačkoj tisuću poduzeća ima barem jednog poreznog savjetnika, licenciranog poreznog savjetnika. Ovo da se poreznim savjetovanjem bave računovođe, revizori i nikome ne odgovaraju za svoj rad, omogućeno im je djelomično porezno savjetovanje o reviziji i Zakonom o računovodstvu. Ali se postavlja pitanje kada ajde recimo konkretno dođe kontrola Porezne uprave i nađe nekakve greške znači u radu knjigovođe ili u radu revizora, da li oni odgovaraju za te propuste. To pitam zato što licencirani revizor odgovara, on mora biti osiguran kod osiguravajućeg društva, mislim da je minimalno po članku 23. 200000 kuna, dok recimo jedan d.o.o. odgovara sa imovinom ili sa svojim temeljnim kapitalom 20000 kuna. Mi u Hrvatskoj recimo imamo i 4 revizorske strane kuće, da ih sad ne nabrajam, koje imaju svaka svoj odjel za porezno savjetništvo, ali da li imaju licenciranog poreznog savjetnika? Dakle to je samo jedan segment koji možda ajde reći ćemo proizlazi iz ovog zakona i gledajući stanje, da sad ne pričam o tome koliko su porezi i doprinosi značajni za stanje blagajne od općine, grada, županije pa evo i do državne blagajne, mislim da nas u idućem periodu, pogotovo ulaskom poreznih savjetnika iz Europske unije čeka jedan, znači gledajući sadašnje stanje i s obzirom na ulazak u EU smatram da ćemo jednostavno morati dati veći značaj ovoj djelatnosti i da će se Ministarstvo financija jače morati i sveobuhvatnije uključiti u probleme rada poreznog savjetništva za razliku od dosadašnjeg stanja jer nam je to zaista svima u interesu. Pa evo s ovom rečenicom bih završio, klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za raspravu.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 385. Rasprava o tekstu Zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskoga sabora. U skladu sa člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo. Tko je za to? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 103 glasa za i 1 glasom protiv donesen zaključak da raspravljamo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagateljice da obrazloži amandman Vlade Republike Hrvatske. Poštovani ministar financija Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Na inicijativu Odbora za zakonodavstvo a zbog nejasnoća u članku 3. gdje smo naveli samo Narodne novine u kojima je bio objavljen tekst Kaznenog zakona pa je to bio nedostatak jer je trebalo unijeti i sve njegove izmjene, dopune kao i odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske. Trebalo je formulirati taj članak 3. pa Vlada podnosi svoj amandman u skladu sa sugestijama Odbora koji glasi: U članku 3. u izmijenjenom članku 8., stavku 2, točki 4. iza riječi broj 109,/97 dodaju se riječi 27/98, 50/2000, Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske 129 od 2000.-te, 51 iz prve, 111 iz treće, 193. iz treće te Odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske 105 iz četvrte, 84 iz pete, 71 iz šeste, 110 iz sedme, 152 iz osme, 57 iz jedanaeste, 77 iz jedanaeste, Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske.
Hvala lijepa otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo za prihvaćanje amandmana Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103. glasa za prihvaćen amandman Vlade Republike Hrvatske i postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa za donesen Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amdndmanom.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 374 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra financija, uvaženi Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu i to se većinom zakon usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske u području obveznih osiguranja u prometu sa Direktivom 103 iz 2009. godine Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. godine. Ja bih samo kratko koje su najvažnije novine ovoga zakona u odnosu na postojeći, je da se povećava osigurana svota u ugovorima o osiguranju od automobilske odgovornosti. Znači u slučaju štete zbog smrti, ozljeda i oštećenja zdravlja najniža osigurana svota je sada 42,7 milijuna kuna, do sada je 6,5 milijuna kuna po štetnom događaju bez obzira na broj oštećenika, a za slučaj uništenja ili oštećenja stvari je 8,5 milijuna kuna, do sada je bilo 1,5 milijuna kuna po štetnom događaju bez obzira na broj oštećenika. Ovdje je bitno reći da je ovako zapravo ispregovarano i ovdje su vrlo male mogućnosti bile neprimjene ovako visokih iznosa. Također minimalno osigurana svota usklađivat će se sa europskim indeksom potrošačkih cijena. Ono što je dalje bitno je da se vezano za produljenje roka za rješavanje odštetnih zahtjeva i za materijalnu i za nematerijalnu štetu rok rješavanja je 60 dana. Bitno je ovdje reći da direktiva dopušta rok od 90 dana. Mi smo odabrali za 60 dana jer iako do danas je bilo da je rok bio negdje oko 30-ak dana prema nekoj situaciji na tržištu ipak nije se izvršavalo u tome roku. I zajedno sa HANFA-om i sa zapravo osiguravateljima se zapravo probalo dogovoriti onaj rok koji je zapravo trebao biti najkraći za efikasno rješavanje odštetnih zahtjeva. Također su unesene odredbe o osiguranju da se za osigurane osobe da gubi pravo iz osiguranja ako je šteta nastala kaznenim djelom obijesne vožnje u cestovnom prometu za koje je donesena pravomoćna sudska presuda. Također su unesene odredbe vezano za nadzorne mjere koje može izreći nadzorno tijelo, odnosno HANFA društvima za osiguranje primjerice da idu sada i opomene i rješenje za otklanjanje utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti, onda oduzimanje odobrenja za obavljanje funkcije člana uprave. Znači, razrađene su više mjera kod pitanja nadzora. Također, bitno je da je društvo za osiguranje i dalje dužno sustavno obavještavati HANFA-u o uvjetima osiguranja, najkasnije 60 dana prije njihove primjene, dok je za cjenike premija tehničke podloge i ostale elemente koji su korišteni za izračun premije osiguranja sukladno direktivi više ne vrijedi sustavno obavještavanje nego na zahtjev HANFA-e. Također, ovdje je usklađenje s odredbama Zakona koji uređuje obvezno zdravstveno osiguranje glede naknade štete koju je društvo za osiguranje obvezno nadoknaditi Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje glede plaćanja predujma u visini od 4% naplaćene funkcionalne premije osiguranja od obveznog osiguranja od automobilske odgovornosti. Ovdje je bitno reći da se ovaj dio usklađuje sa Zakonom o zdravstvenom osiguranju gdje je tamo već taj iznos od 4%, prije je bio 7%, koji je zapravo osporen. Pa se zapravo sada samo usklađuje na onaj dio postotka, znači manji teret osiguravateljima na neku realnu razinu od 4% je spuštena. Evo, zahvaljujem.
Zahvaljujem zamjeniku ministra financija. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. S obzirom da se nije nitko prijavio zaključujem raspravu. Sad ćemo napraviti kratku stanku, ali ne dulju od 15 minuta, jer očekujemo predstavnike predlagatelja za točke 15., 16. i 17. To je Konačni prijedlog Zakona o građevnim proizvodima, pa Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja i prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja RH. Znači nastavljamo u 14,30. Hvala vam.
Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 374. Rasprava o tekstu Zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog ministra financija Slavka Linića da se izjasni o amandmanu broj 1. na članak 1.
Broj 1. na članak 1. Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog teksta. Amandman broj 3 na članak 34.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I amandman broj 4 na članak 35.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 103 glasa za, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Evo možemo nastaviti. Znači prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o građevnim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 389, Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana ministrica graditeljstva i prostornog uređenja Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o građevinskim proizvodima. Uvodno nekoliko rečenica da malo pojasnim cijelu ovu problematiku. Dakle Hrvatska je imala i ima još uvijek Zakona o građevinskim proizvodima koji je donesen 2008.godine. on je bio u potpunosti usklađen sa Direktivom Vijeća od 21.prosinca 1988.godine. No međutim dana 4.travnja 2011. je objavljena Uredba EU parlamenta i Vijeća koja propisuje usklađenje uvjete trgovanja građevinskim proizvodima i ukinula je navedenu direktivu. Tom uredbom je uređeno prijelazno razdoblje od 24.travnja 2011. do 30.lipnja 2013. dakle podudara se i sa nama dobrom poznatim datumom 1.srpnja i ulaskom Hrvatske u EU. Tako da smo mi pred ovaj uvaženi Sabor već proveli jednu izmjenu i dopunu zakona o građevinskim proizvodima da bi se on mogao primjenjivati za ovo prijelazni period do 30.lipnja 2013. Vlada je sukladno tome donijela uredbu. I sada smo evo sa jednim integralnim tekstom Zakona o građevinskim proizvodima koji bazično definira dva područja. Jedno područje je tzv. harmonizirano područje, to je područje za koje se direktno primjenjuje navedena uredba iz 2011.godine područje koje je uređeno navedenom uredbom EU parlamenta i područje u kojem mi samo govorimo o načinima postupanja. Ali jednako tako ono što je bitno bitno je da je ovim zakonom definirano i tzv. neharmonizirano odnosno neuređeno područje. O kojem području je riječ? Dakle ono što je specifično za pojedinu zemlju za Hrvatsku je recimo specifično područje mora, izgradnje u moru gdje imamo i tu nekakve ustupke koji nisu karakteristične za područje EU. Ono što je bitna razlika u ovom harmoniziranom području, a temeljem bitne izmjene koje je donijela uredba su sljedeće, proširenje obuhvata nekih bitnih zahtjeva za građevine, zatim uvođenje novog temeljnog zahtjeva koje se odnosi na održivost građenja i ponovnu uporabu građevinskih proizvoda, smanjenje broja sustava ocjenjivanja sukladnosti, do sada su se ocjenjivali u odnosu na 6 točaka, sada u odnosu na 5, proširenje broja slučajeva u kojima proizvođač smije staviti proizvod na tržište bez izjave o sukladnosti i uvođenje pojednostavljenje postupka ocjena i sustav ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava. Jednako tako u odnosu na neusklađeno područje su definirani načini, uvjeti i kriteriji pod kojima to treba raditi. Bitne promjene koje se mogu očekivati su prvenstveno u odnosu na ove neusklađene proizvode i tu se očekuje još dodatan rad i dodatni uvjeti. Ono što je bitno i važno da svi građevinski proizvodi koji su sada u prometu mogu pod ovim uvjetima ostati još 2 godine, a u odnosu na određene protupožarne uvjete još dodatnih 6 godina. Dakle da rezimiramo, mi smo imali i još uvijek imamo Zakon o građevinskim proizvodima, riječ je o novom zakonu koji omogućuje da se direktiva EU odnosno uredba EU koja će se direktno za sve zemlje EU primjenjivati od 1.srpnja primjenjiv je za Hrvatsku način i postupanje nas kao ministarstva i nadležnih tijela u odnosu na to. I jednako tako način i postupanje u odnosu na ovo neusklađeno područje. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem ministrici. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a govoriti će poštovani zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjednice, poštovana ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Izmjena Zakona o građevnim proizvodima. Građevni proizvodi u Republici Hrvatskoj uređeni su Zakonom o građevnim proizvodima. Uredbom o usklađivanju područja građevinskih proizvoda sa Uredbom Europske unije br. 305/211 u prijelaznom razdoblju, Pravilnikom o tehničkim dopuštenjima za građevinske proizvode, Pravilnikom o ocjenjivanju sukladnosti, Ispravom o sukladnosti i označavanju građevnih proizvoda te Pravilnikom o nadzoru građevnih proizvoda. Važećem Zakonu o građevnim proizvodima uređena su tehnička svojstva ocjenjivanje sukladnosti i dokazivanje uporabljivosti građevinskih proizvoda kao uvjeta za njihovo stavljanje na tržište. Distribuciju i uporabu u mjeri potrebnoj za ispunjavanje bitnih zahtjeva za građu … [[Govornik se ne razumije.]] Zakonom o prostornom uređenju i gradnji, te tehničkim propisima i usklađenim europskim specifikacijama. Dana 4. travnja 2011. godine u službenom glasniku Europske unije objavljena je uredba broj 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. koja propisuje usklađene uvjete trgovanja građevnim proizvodima te se … [[Govornik se ne razumije.]] direktiva vijeća 89/106/EEZ Također ovim Zakonom uređuje se način primjedbe ove nove uredbe za potrebe stavljanja na tržište i kretanja građevnih proizvoda unutar europskog ekonomskog prostora a pogotovo za sustave ocjenjivanja i provedbe stalnosti svojstava građevnih proizvoda, radnje koje u okviru ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava građevnih proizvoda provode proizvođači, prijavljena odnosno odabrana tijela, dokumenti ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava građevnih proizvoda, zahtjevi za prijavljena tijela, postupak prijave, obveze prijavljenih tijela, obveze i zahtjevi za prijavljena tijela, postupak prijave, obveze prijavljenih tijela, obvezi i zahtjev za imenovanje tijela za tehničko ocjenjivanje, uvjete za rad i postupanje tijela odgovornih za provedbu navedene provedbe. Te druga bitna pitanja za stavljanje na tržište distribuciju u uporabu građevnih proizvoda kako za potrebe zajedničkog europskog gospodarstva tako i za hrvatsko tržište. Isto tako ministarstvo nadležno za poslove graditeljstva će kao upravno tijelo obaviti sljedeće poslove. Prvo za usklađeno područje kontaktne točke za građevne proizvode, imenovanja tijela za tehničko ocjenjivanje, prijavljivanje prijavljenih tijela te člana stalnog Odbora za graditeljstvo. Drugo, za neusklađeno područje provoditi će postupak provjeravanja ispunjavanja zahtjeva za tijela koja provode zadaće treće strane u procesu ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava. Te imenovanja hrvatskih tijela za tehničko ocjenjivanje i ujedno će voditi postupak priznavanja kvalifikacija za profesije regulirane ovim zakonom. Također ovaj zakon donesen je, donosi se u hitnom postupku radi usklađivanja s propisima Europske unije a tako je zatražio predlagatelj. Klub SDP-a podržati će ovaj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HNS-a govoriti će poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnikom. Evo što se tiče Nacrta prijedloga zakona o građevnim proizvodima … … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Oprostite izvolite. Izvolite.]] Što se tiče Prijedloga zakona o građevnim proizvodima to je još jedno od usklađivanja koje je Republika Hrvatska dužna sprovesti do 1. 7. 2013. godine. Ovim Zakonom se pokušava urediti način primjene Uredbe EU broj 305/2011 za potrebe stavljanja na tržište i kretanje građevnih proizvoda unutar europskog ekonomskog prostora. Ono što bih posebno naglasio da je za primjenu ove uredbe, stavlja se izvan snage ona uredba koja je bila određena direktivom 89/106. Glavna, glavna poruka ovoga Zakona da sa ovim zakonom ćemo uskladiti i regulativu koja regulira građevinske proizvode u Republici Hrvatskoj jer od 1. 7. najveći dio zakona koji regulira ovaj dio isključujući onog što je u prijelaznom periodu biti će regulirano sa ovim prijedlogom zakona. Bitne one razlike koje donosi ovaj prijedlog ovoga Zakona da u odnosu između Uredbe 305 i Direktive 89/106 je proširenje obuhvata nekih bitnih zahtjeva za građevine u dijelu koji se tiče opasnih tvari koje mogu sadržavati građevni proizvodi koji mogu biti produkti proizvodnog procesa u građevini. Osim toga, uvođenje novog temeljnog zahtjeva koje se odnosi na održivost građenja i ponovnu upotrebu građevnih proizvoda nakon razgradnje građevine obje promjene u vezi temeljnih zahtjeva zahtijevaju daljnje donošenje i prilagodbu hrvatskih tehničkih propisa te znatno podizanje svijesti potrebnih ispunjavanju propisanih zahtjeva. Smanjenje broja sustava i ocjenjivanja sukladnosti sa 6 na 5 kao i proširenje broja slučajeva u kojima proizvođač smije staviti proizvod na tržište bez izjave o uskladnosti proizvoda. Što izravno utječe na potrebu podizanja uspješnosti nacionalnog sustava kontrole gradnje. Ono što bih rekao da u onom dijelu gdje nemamo usklađenost, gdje imamo usklađenost područje da su kontaktne točke za građevne proizvode, da dio poslova mora odraditi Ministarstvo graditeljstva i koje će odraditi, imenovati tijela za tehničko ocjenjivanje, prijavljivanje prijavljenih tijela, člana stalnog Odbora za graditeljstvo. A za one dijelove građevinskih proizvoda koji nisu usklađeni provodit će se postupak provjere ispunjavanja zahtjeva za tijela koja provode zadaće treće strane u procesu ocjenjivanja i provjera stalnosti svojstava, imenovanje hrvatskih tijela za tehničko ocjenjivanje te ujedno provoditi postupak priznavanja kvalifikacija profesija regulirane ovim zakonom. Posebice sa donošenjem ovog zakona omogućit će se primjena Uredbe EU 305/2011. za usklađeno područje sukladno obavezama Republike Hrvatske koje proizlaze iz članstva te će ujedno osigurati uređivanje područja građevnih proizvoda na usklađenom području. Ovo smatramo da će ovaj zakon odraditi onu svoju bitnu ulogu da ovom vremenu još dok ne potpune usuglašenosti moći nesmetano nastaviti sa trgovinom građevinskih proizvoda. U svakom slučaju klub HNS-a podržat će Prijedlog zakona o građevnim proizvodima.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za raspravu pa zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o građevnim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 389. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim da se izjasnite. Tko je za? Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 102 glasa za prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagateljice da obrazloži amandman Vlade Republike Hrvatske. Zamjenik ministrice graditeljstva i prostornog uređenja Željko Uhlir.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, dame i gospodo. Amandman se prihvaća zato jer se radi samo o [[Upadica Leko: To znamo.]]
Obrazložite što mislite.
Radi se samo o drugačijem izričaju i konkretnijem pojašnjenju postavki koje su stavljene u zakonu i iz tog razloga je amandman prihvaćen.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu Vlade RH. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 102 glasa za prihvatili amandman Vlade RH i time postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Idemo na amandmane Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Amandman br. 1. na članak 10. Poštovani zamjeniče?
Također se radi samo o izričaju tako da je prihvatljiv.
Prihvaća? Vlada prihvaća. Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga. Amandman br. 2. na članak 32. i 33. Odbora za zakonodavstvo?
U istom smislu radi se samo o izričaju, promjeni izričaja.
Prihvaćate amandman?
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Time smo iscrpili listu amandmana. Hvala vam lijepa zamjeniče ministrice.
Zahvaljujem.
Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Da li je netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 99 za i 1 suzdržanim glasom donesen Zakon o građevnim proizvodima u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda - Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, hitni postupak, prvo i dugo čitanje, PZ br. 394 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnica predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana ministrica graditeljstva i prostornog uređenja, gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Riječ je o izmjeni i dopuni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja. Riječ je o zakonu koji je donesen 2010. godine. Ovom izmjenom i dopunom se omogućuje sljedeće, primjena zakona do kraja godine jer kao što znate mi se nalazimo u izradi novog Zakona o gradnji i prostornom uređenju i inspekciji i u javnoj raspravi smo i ta javna rasprava traje do 20. lipnja. Iza tog ćemo ući u proceduru pred Vladu i pred Hrvatski sabor tako da ne bi bilo u odnosu na ovaj zakon nekakvih nedoumica u postupanju, dakle do kraja godine bi zakon bio na snazi. Ono što je dosta i bitno, da svi oni zahvati i svi oni zahtjevi koji bi bili podneseni sukladno ovom zakonu do kraja godine bi se sukladno istom riješili što sad ne bi bilo moguće, odnosno kad bi 30. lipnja prestao vrijediti ovaj zakon i sve ono što bi bilo u postupku ne bi se moglo dovršiti sukladno odredbama tog zakona. Stoga predlažemo hitnu izmjenu i dopunu ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani Vedran Babić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja stupio je na snagu 25. lipnja 2009. godine. Osnovna svrha tog zakona bila je poticanje posustalih izravnih ulaganja u području gradnje i ubrzanih protoka kapitala. Analiza rezultata primjene zakona, kao i praćenje stanja u području graditeljstva od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja pokazala je ispunjavanje osnovne svrhe donošenja ovog zakona pa je istome produživano važenje u dva navrata. Posljednje produženje zakona do 30. lipnja ove godine određeno je uzevši u obzir da se do toga datuma namjeravao donijeti novi Zakon o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske i novi Zakon o gradnji, a koji zakoni bi sadržavali odredbe kojima bi se ispunjavala svrha Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja pa više ne bi bilo potrebe za važenjem istoga. S obzirom na činjenicu da su spomenuti zakoni još uvijek u proceduri izrade, odnosno donošenja i do prestanka važenja ovog zakona nije izgledno donošenje i stupanje na snagu tih zakona. Cijeni se da je radi osiguranja kontinuiteta poticanja ulaganja, odnosno investicija u području gradnje, kao i osiguravanja istih zakonskih uvjeta gradnje potrebno daljnje produženje razdoblja važenja predmetnog zakona do kraja godine, a do kada će spomenuti Zakon o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske i Zakon o gradnji biti doneseni. Također za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu pa će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Stavove kluba HNS-a iznijet će poštovani Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, uvažene kolegice i kolege. Mi smo očekivali da ćemo u ovom vremenu govoriti već o konačnom zakonu koji je trebao imati svrhu ovog zakona koji je u dva navrata bio produživan. S obzirom da se još nisu stekli uvjeti da govorimo o novom zakonu, prijedlog u potpunosti prihvaćamo da ovaj zakon ostaje na snazi do 30.12.2013. godine, a vjerujem da ćemo u tom vremenu govoriti o jednom potpuno novom zakonu kompletnom gdje ćemo sagledati i građenje, inspekciju i nadzor i sve ostalo, jedan pravi zakon koji će u potpunosti odgovoriti uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja. Klub HNS-a će prihvatiti prijedlog ovoga zakona.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Branko Bačić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što smo već čuli Zakon o izmjenama Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja praktični treći puta donosimo, odnosno nakon što je osnovni izvorni zakon donesen evo treći puta pristupamo njegovom produženju, odnosno produženju roka važenja samoga zakona. Inače sam Zakon o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja stupio je na snagu u 6. mjesecu 2009. godine te je u to vrijeme kad je donesen bio najavljen kao jedna od proturecesijskih mjera koja je trebala doprinijeti stvaranju povoljnijih uvjeta za izravna strana ili domaća ulaganja u RH. Važno je reći da ovaj zakon se odnosio samo na jednu vrstu objekata i to upravo na one objekte za koje je najprije trebalo ishoditi lokacijsku dozvolu, a onda i potvrdu glavnog projekta dok za ostale objekte ovaj zakon se nije odnosio. Sami cilj ovog zakona bio je da se ubrza izdavanje akata za građenje i to u planiranom roku od 45 dana pa se taj zakon tako i nazivao sve u 45 dana. I on je, po nama u klubu HDZ-a, i onda kada je donesen a i danas polučio uspjeh. I doista je mnogim investitorima skratio put do ishođenja odgovarajućeg akta za građenje. Ono što u protekle evo pune 4 godine otkada je ovaj zakon stupio na snagu možemo reći to je da nažalost brojni investitori koji bi bili obuhvaćeni ovim zakonom nisu mogli biti obuhvaćeni iz razloga što jasno nisu mogli doprinijeti dokaz o pravu vlasništva pa onda ta njihova nada da će biti brzo riješeni njihovi predmeti jasno da je splasnula i da takvi objekti nisu mogli ući u ovaj zakon s jedne strane. A s druge strane i činjenica da nisu doneseni brojni prostorno-planski dokumenti koji bi bili mogli omogućiti rješavanje po ovom zakonu. Također je prema evidenciji ministarstva odbijeno niz zakona koji su se odnosili na praktično legalizaciju jer su brojni investitori pokušali za objekte koji su već započeli ishoditi prema ovom zakonu akt o građenju, rješenje o gradnji, međutim nisu mogli jer ovim se zakonom nije moglo izdavati rješenje o gradnji za objekte koji su započeti s izgradnjom već su oni trebali ići po onom izvornom Zakonu o prostornom uređenju i gradnji. Mi i ovim zakonom kojega danas raspravljamo kao i svim mogućim najavljenim zakonima ili o gradnji ili o strateškim ulaganjima nećemo, to ja stalno ponavljam za ovom govornicom, nećemo polučiti uspjeh ukoliko se sustavno ne priđe realizaciji sređivanja imovinsko-pravnih odnosa kako na zemljištu državnom vlasništvu tako i na privatnom zemljištu. I pretpostavka bilo kakvom uspjehu bilo kojeg zakona u RH jesu sređeni imovinsko-pravni odnosi. To sam više puta govorio, više puta tvrdio i čak i za vrijeme dok smo usvajali državni proračun ukazivao sam na nelogičnost situacije da Državna geodetska uprava kao potencijalni nositelj tih radova kojima bi se krenulo u sustavnu geodetsku izmjeru, a onda sređivanje katastra zemljišne knjige iz godine u godinu smanjuju se sredstva na pozicijama Državne geodetske uprave. Primjerice za 8% što nije mali iznos za Državnu geodetsku upravu, smanjuju se sredstva na sređivanju katastra nekretnina, primjerice u dolini Neretve za 32%, za uređenje katastra nekretnina na otocima za 50%, smanjuju se sredstva za Nacionalni program uspostave sustava identifikacije zemljišnih čestica itd., itd. Za vođenje i održavanje zajedničkog sustava zemljišne knjige i katastra. Dakle, s jedne strane sređivanjem ovih evidencija, temeljnih evidencija, mogu biti potpora, podrška, temelj za donošenje bilo kojih zakona koji će ići ka ubrzavanju rješavanja izdavanja akata za građenje. Dokle god bude u RH nesređen katastar i zemljišna knjiga svi ovi zakoni kao i oni koje ministrica najavljuje da bi trebali biti do kraja godine doneseni neće polučiti uspjeh kojega donošenje ovakvih zakona očekujemo. Što se samog zakona tiče, po nama u klubu HDZ-a, nesporno je da ga treba usvojiti, da treba produžiti rok ovog zakona ali pozivamo evo i Vladu i resorno ministarstvo da čim prije onda u Sabor dođe sa nekim sustavnim zakonom koji neće biti na ovaj način sačinjen, sa jednim drugim zakonom kojim bi onda mogli riješiti pitanje ubrzanja ulaganja u RH. S druge strane da se, a to piše uostalom i u Strategiji o raspolaganju i upravljanju državnom imovinom, da se doista osiguraju adekvatna sredstva da se mogu riješiti i ovo što sam već maloprije govorio a to je sređivanje imovinsko-pravnih odnosa kao temelj mogućih ulaganja u RH. Dakle, klub HDZ-a podržava donošenje ovog zakona.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 394. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je završena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom za donesen Zakon o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda. To je - Prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske; Predlagateljica akta je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ove odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnica predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana ministrica graditeljstva i prostornog uređenja gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Pred nama su izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja RH. Dakle, Strategija prostornog uređenja RH je 27. lipnja '97. godine donesena u ovom uvaženom Domu. Iza toga je bila u primjeni i još uvijek je u primjeni operativno kroz program prostornog uređenja, a posredno i kroz prostorne planove županije i prostorne planove uređenja općina, gradova i velikih gradova. Tijekom prošle godine odnosno pokazala se je potreba da se ova strategija u određenom dijelu dopuni i izmjeni i postaje operativnija da bi se mogle izdavati određene dozvole odnosno da bi se mogli donositi pojedini prostorni planovi županija koji su bili u tom času u visokoj fazi dovršenosti ali u određenom dijelu nisu bili usuglašeni sa navedenom strategijom. Stoga je ministar donesao 22.kolovoza 2012.godine odluku da se pristupa izradi i izmjeni dopune Strategije prostornog uređenja RH što je i učinjeno. No međutim kao što dobro znate mi smo radili izvješće o stanju u prostoru i da bi se formalno mogla pokrenuti javna rasprava pričekali smo da izvješće o stanju o prostoru prođe jednako tako svoju proceduru i ovaj uvaženi Dom je na 22.veljače 2011.godine i donesao tu izvješće o stanju u prostoru tako da smo mi išli sa prijedlogom izmjene i dopune strategije u javnu raspravu u trajanju od 15 dana od 26.veljače do 13.ožujka 2013.godine. U sklopu te javne rasprave koja je bila što formalno na web stranicama ministarstva što smo tražili mišljenja, sugestije i prijedloge županijskih zavoda 20 županija plus Grad Zagreb dobili smo primjedbe. Od tih primjedba koje su došle 38 smo prihvatili, 3 smo djelomično prihvatili za 152 smo dali tumačenje zašto se odnose primjedbe na ovu izmjenu i dopunu strategije, a 15 nismo prihvatili. Jednako tako prije same izrade strategija paralelno sa strategijom radila se i izrada programa od nadležnog ministarstva, a to je Ministarstvo zaštite okoliša i prirode. Sukladno važećim zakonima smo tražili mišljenje da li je potrebno provesti stratešku procjenu utjecaja na okoliš i dobili smo od njih odluku da u odnosu na ovo što radimo nije potrebno provoditi stratešku nije bilo potrebno i nismo provodili stratešku procjenu utjecaja na okoliš. Budući da je javna rasprava o strategiji i programu paralelno vođena, budući da je elementi koji su ugrađeni u strategiju su ugrađeni i u program. Nakon što strategija bude raspravljena i nadamo se i donešena onda ćemo vrlo brzo i operativno moći donijeti i program. Što su teme ove izmjene i dopune strategije? Odlukom je rečeno da se strategija mijenja u dijelu usklađenja infrastrukture što je i učinjeno. Učinjena su usklađenja u odnosu na cestovni promet. Dakle u ovom času kada je riječ o cestovnom prometu u Hrvatskoj ima 1413km autoceste, 6741km državnih cesta, nema potrebe da sada nabrajam, ali dakle cestovna mreža je 26907km i u odnosu na cestovni promet ova izmjena i dopuna se odnosi na kategorizaciju ceste i za autocestu … dakle ostaju iste trase samo je prekategorizacija te varijantna rješenja autoceste Zagreb-Dubrovnik čvor Osojnik. Jednako tako kada je riječ o željezničkom prometu onda je dobro za znati da u Hrvatskoj je ukupna dužina željezničkih pruga u ovom času 2722km dakle može se jednostavno usporediti dužina cestovne i željezničke mreže. Dakle u odnosu na kartograme i definiranje željezničkog prometa su određena usklađena izvršena na način da bi u odnosu na željeznički promet mogli ići sve aktivnosti vezane uz poboljšanje željezničke mreže. U odnosu na pomorski promet kartogram je dopunjen s industrijskom Lukom Plomin, lukom otvorenom za međunarodni promet Šibenik te su dana dodatna tumačenja i obrazloženja vezana uz industrijsku luku na Krku kao i pojašnjenje za Urin 2 i određene sadržaje odnosno sustave Luke Rijeka i Luke Ploče. Dakle u tom času kada je pokrenuta izmjena i dopuna strategija je već u visokoj fazi dovršena sa obavljenom javnom raspravom bio i prostorni plan Primorsko-goranske županije tako da su tu već mogla se kroz strategiju a posredno i kroz program preuzeti prostornoplanska rješenja vezana i definirana u tom prostornom planu županije. U odnosu na cijevni promet, a to je riječ o naftovodima, produktovodima i plinovodima dopunjen je kartogram u dijelu planiranih koridora, produktovoda terminala Žitnjak i planiranih drugih plinovoda. Riječ je o bitnim trasama koje se i definiraju ovako jednim strateškim dokumentom. I odnosu na energetski sustav dopunjen je lokacijom Slavonski Brod te je u odnosu na Plomin jednako tako izvršeno usklađenje. Ono što je bitno u odnosu na energetski sustav to je u principu planiranje određenih sustava prijenosnih. To je ono što i kada sam govorila u izvješću o stanju u prostoru pred ovim uvaženim Domom onda i u izvješću o stanju u prostoru sam govorila o tim manjkavostima kada govorimo na prijenosni sustav i aktivnostima koji će se u budućnosti trebati zasigurno znatno povećati u odnosu na taj prijenosni sustav. Ono što je jednako tako važno, važno je da je ova strategija u času kada je donešena i u času tokom njene neke valorizacije se cijelo vrijeme razmišlja da je ta jedna bazična godina 2020., ja bih rekla obzirom na transformacije koje jesu u prostoru i određene promjene koje su bile nakon što već spominjane zakone koje sam ja osobno spomenula i uvaženi zastupnik Bačić da očekuje da do kraja godine budu ti zakoni i zaista oni moraju biti, mi ćemo krenuti i već smo krenuli sa nježnim aktivnostima a pojačat ćemo na izradi jedne strategije prostornog uređenja RH koja bi bila za ciljanu godinu 2030., a operativno prema prijedlogu koji je trenutačno u javnoj raspravi zakona više i ne bi imali program nego bi imali prostorni plan Republike Hrvatske koji bi u odnosu na strategiju bio operativni dokument dokument. Danas je dakle strategija strateški dokument koji donosi ovaj uvaženi Dom a program je dokument koji donosi Vlada. U budućnosti mi predlažemo da i strategiju a onda i prostorni plan Republike Hrvatske donosi ovaj uvaženi Dom, odnosno Hrvatski sabor. Dakle, da rezimiram, pred nama se trenutačno nalaze Izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja. One se odnose na bitne i važna usklađenja koja su nam potrebna. U postupku smo proveli javnu raspravu, dobili sve suglasnosti, sva mišljenje i proveli sve procedure sukladne našima i svim drugim propisima pa predlažem usvajanje ove Izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministrice. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a govoriti će poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice, poštovane kolegice i kolege. Nakon što je gospođa ministrica dala svoj uvod u ovu Odluku o Izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske htio bih reći nekoliko riječi koje se odnose na temelj donošenja ove Odluke o Izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja. Naime, točno je kao što je gospođa ministrica rekla da smo u Hrvatskom saboru početkom godine raspravili Izvješće o stanju u prostoru Republike Hrvatske za razdoblje 2008./2012. godine. Da smo to Izvješće čini mi se usvojili 22. veljače i da su tima doista sukladno Zakonu o prostornom uređenju i gradnji stvoreni preduvjeti da bi se mogla donijeti, Izmjene i dopune Strategije ili sama strategija prostornog uređenja. Naime, prema tom Zakonu svakih 8 godina može se prići izmjenama i dopunama ili donošenju nove Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske. I s te strane doista nema nikakvog spora, nikakvog prijepora da je, donošenjem izvješća da je stvoren preduvjet da bi se moglo krenuti u izradu i dopunu same strategije. No, u tom Izvješću o stanju u prostoru kojega smo usvojili u veljači ne piše i ne utvrđuje se potreba za donošenjem izmjena i dopuna strategije o prostornom uređenju već se elaborira potreba i polazišta izrade i donošenja nove strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske. Te se izrijekom navodi kako je nova Strategija prostornog uređenja prioritetni zadatak struke i znanstvenika u sljedećem razdoblju. Stoga mi u Klubu Hrvatske Demokratske Zajednice ne vidimo zbog čega ako smo prije svega tri, četiri mjeseca utvrdili u Hrvatskome saboru a na prijedlog Vlade Republike Hrvatske obvezu i rekao bih uputstvo Vladi i ministarstvu da se ide u izradu nove strategije što koliko ja imam informacije doista se u ministarstvu i provode aktivnosti na izradi nove strategije, koji je to nužan, to ministrica nije rekla, koji je to nužan razlog bio da se, da sada krenemo sa jednim izvješćem koje, koje je po meni, niti je dovoljno pripremljeno, niti je doneseno na razini same strategije. Jer akt koji se mijenja bi trebao biti donesen u postupku, u postupku kakav je donesen osnovni akt a to je u ovom slučaju Strategija prostornog uređenja Republike Hrvatske. Dakle, nije nam jasno zbog čega smo ubrzali sa ovakvom odlukom. Tim više što sama odluka o Izmjeni i dopuni Strategije prostornog uređenja nije sveobuhvatna, ne ide za svim onim projektima, programima koje smo u proteklih 8 godina, odnosno u proteklih evo već gotovo 16 godina kada je donesena Strategija na razini Republike Hrvatske ili predvidjeli ili realizirali ili su u fazi realizacije. Prema tome, bilo bi bolje, bilo bi opravdanije, oportunije da je Vlada normalno prema izvješću kojega smo usvojili u veljači krenula u tu, u taj zadatak kojega je sama sebi, kažem Izvješćem o … [[Govornik se ne razumije.]] nametnula a ne evo nakon svega 3 mjeseca umjesto da krenemo prema toj odluci i tom utvrđenju kojega je Sabor usvojio u veljači idemo sa jednim izvješćem, jednom izmjenom strategije koja je nepotpuna, koja nije cjelovita, koja ne prikazuje doista sve ono što bi trebala strategija prostornog uređenja Republike Hrvatske pa i njene izmjene sadržavati. Naime, vrlo je oskudno i gotovo neprimjereno obrazloženje ove odluke o izmjenama i dopunama strategije čak i na one projekte, čak i na projekte koje smo ovom strategijom, odnosno izmjenom strategije uvrstili u ovu odluku. A da ne govorim dakle da je propušteno bilo što reći o svim onim projektima koji su već danas uključeni u brojne prostorne planove županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj koji bi možda također trebali biti uvršteni u samu strategiju a nisu uvršteni, pa dakle o njima doista nema niti jedne jedine riječi. O tome ću malo kasnije jer sam dobio primjedbe župana Dubrovačko-neretvanske županije kada je u pitanju izmjena i dopuna strategije prostornog uređenja. Ali držim da je takvih primjedaba sigurno diljem Republike Hrvatske u brojnim županijama bi bilo također istaknuto. No sama rasprava događala se u predizborno vrijeme, u vrijeme lokalnih izbora i mnogi, vjerojatno i župani i gradonačelnici, načelnici bili su prioritetno okrenuti lokalnim izborima a manje su se uključili u ovaj postupak donošenja Izmjena i dopuna Odluke o strategiji prostornog uređenja Republike Hrvatske. Dakle, u tom dijelu želim reći da nije bilo razloga za brzanje sa donošenjem ovakve odluke to je jedna stvar. Druga stvar, ako smo u to krenuli onda je trebalo sustavno sve ono što držimo da je nužno, svi oni projekti, svi oni planovi, sve ono što se napravilo u proteklom razdoblju, kao i ono što je planirano u županijskim prostornim planovima, trebalo biti sadržano po meni u ovoj samoj strategiji. A da ne kažem da je trebalo biti bolje obrazloženo zašto su pojedini projekti uvršteni u strategiju. Isto tako da je trebalo biti obrazloženo zašto pojedini projekti nisu ušli u ovu odluku o Izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja. I još jedna načelna stvar koju držim da nije dobra kada smo krenuli u Izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske naime upravo u ovo vrijeme dok donosimo i raspravljamo o Strategiji prostornog uređenja, odnosno o njenim izmjenama i dopunama u Hrvatskom saboru su ili na odborima ili vrlo brzo bit će i na plenarnoj sjednici dva vrlo važna zakona, Zakon o zaštiti prirode i Zakon o zaštiti okoliša. Tim zakonima smo propisali određene procedure koje se odnose na izradu strateških procjena utjecaja na okoliš, bitnih projekata u Republici Hrvatskoj. Ako neki dokument u Hrvatskoj zahtijeva da se za njega radi strateška procjena utjecaja na okoliš onda ja ne znam koji to dokument zahtijeva ako se to ne promišlja o tome u važnim koridorima infrastrukturnim, bilo prometnim, bilo energetskim, bilo kojim drugim projektima koji su od vitalnog značaja za Republiku Hrvatsku, a samim time jasno da bitno utječu na stanje u prostoru i stanje u prirodi. Pa upravo je sa ovom Odlukom o izmjenama i dopunama strategije navedeno da će Vlada ako Sabor, a vjerojatno će usvojiti, jasno da će usvojiti, da će većina u Saboru ovakvu odluku usvojiti, da će Vlada već u roku 30 dana izraditi Program prostornog uređenja Republike Hrvatske i to upravo u vrijeme kada Vlada mora donijeti i odluku o proglašenju ekološke mreže Republike Hrvatske gdje bi bar bilo korektno propisati jasno da onda ta dva dokumenta budu usklađena, da ne donosimo i proglašavamo dio Hrvatske ekološkom mrežom, a upravo preko te ekološke mreže ovom strategijom prolazimo sa važnim infrastrukturnim koridorima, prometnim, energetskim itd., itd. Tako da mislim da nije bilo potrebe i Vlada nije imala po meni potrebe jer sve ono što Vlada ovom izmjenom i dopunom strategije radi mislim da je već u najvećoj mjeri sadržano u brojnim županijskim prostornim planovima i to se moglo kroz izradu cjelovite strategije nadići i realizirati i omogućiti realizacija tih projekata, a ne ovako vrlo brzo da se bez ijedne valjane rasprave u Republici Hrvatskoj ide u izmjene i dopune same strategije. Što se tiče konkretnih primjedaba koje sam dobio od župana dubrovačko-neretvanskog to je amandman na točku 4.4.1.2. u kojemu predlaže Županija dubrovačko-neretvanska da se utvrdi kao cestovna povezanost promet, dakle cestovni promet jugom Hrvatske do Dubrovnika, nastavkom izgradnje autoceste od čvora Ploče prema Dubrovniku. To je za jug Hrvatske, a rekao bi za cijelu Hrvatsku jedan od najvažnijih strateških projekata kojim bi se krajnji jug Hrvatske izvukao iz prometne izolacije, a taj cestovni pravac podrazumijeva nastavak izgradnje autoceste od Ploča prema Dubrovniku, nastavak izgradnje mosta Pelješac, realizacija brze ceste preko Pelješca koja bi zaobišla teritorij Republike Hrvatske te povezivanje Dubrovnika sa zračnom lukom u Ćilipima brzom cestom. Držimo da je kad smo već ušli u ovakve izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja i tu rekao sam ad hoc, na brzinu, ovaj projekt kojeg sadržava Prostorni plan Županije dubrovačko-neretvanske po nama je trebao biti itekako onda i on valoriziran. Isto tako bi trebalo brisati jednu odrednicu kojom bi autocesta nastavila od … do Debelog brijega i držimo da na tom dijelu nije moguće izgraditi autocestu, a da je to već i Studijom utjecaja na okoliš na određeni način definirano. Također kad ste govorili gospođo ministrice o lukama od državnog značaj u Republici Hrvatskoj spomenuli ste i Luku Rijeka, čini mi se i Luku Ploče. Ovdje smo sa ovom izmjenom i dopune Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske definirali sustav Luke Ploče i u taj sustav Luke Ploče uvrštena su dva izdvojena bazena Komarna i Brijesta, a ta dva izdvojena bazena Komarna i Brijesta praktično su na tragu jednog projekta Vladinog koji je trebao služiti kao nadomjestak ili zamjena za izgradnju Pelješkog mosta uvođenjem trajekta između dviju luka Komarne i Brijeste i to upravo na lokaciji na kojoj bi se gradio Pelješki most. Mislim da je i u stavu Europske komisije koja je jasno rekla da je Pelješki most najbolji način prometnog povezivanja Hrvatske sa ostalim dijelom Dubrovačko-neretvanske županije, da je to najracionalnije i najbolje rješenje i s obzirom da je u Prostornom planu Dubrovačko-neretvanske županije upravo ucrtan Pelješki most nije mi jasno čemu u ovoj Strategiji prostornog uređenja uz sustav Luke Ploče uvrstiti dva izdvojena bazena Komarna i Brijesta, upravo ta dva bazena koji bi trebali biti polazna i završna luka na kopnu i na otoku Pelješcu, koji bi trebali biti kompenzacija za neizgrađeni Pelješki most. Ja mislim da to ne treba, tim više što mislim da sve ozbiljne institucije u Hrvatskoj su napustile tu ideju o povezivanju juga Hrvatske trajektima na lokaciji Komarna na kopnu i Brijesta na otoku Pelješcu i da se do izgradnje Pelješkog mosta utvrđuje trajektna linija između Luke Ploče i Luke Trpanj, postojeća trajekta veza koju treba osnažiti, a ne ići u pregradnje dviju novih luka i to upravo na lokaciji gdje bi se trebao graditi Pelješki most. Ne znam kako bi se taj promet trajektni mogao uspostaviti za vrijeme dok se taj most gradi, a da ne kažem da je upravo ovo potvrda da Vlada nije prošla proceduru utvrđivanja procjene Studija utjecaja na okoliš jer kada je za Pelješki most rađena Studija utjecaja na okoliš onda je upravo tada utvrđeno da je u prostoru Malostonskog zaljeva, posebnog rezervata nije moguće uspostavljati prometnu trajektnu vezu jer bi to značajno narušilo bioraznolikost Jadranskog mora u prostoru Malostonskog zaljeva i maloga mora. Dakle, iz svega ovoga što sam rekao držim da ova izmjena strategije nije trebala ići na ovaj način, da nije napravljena na način kao što je donesen osnovni dokument koji je podrazumijevao cjelovitu raspravu na razini Republike Hrvatske, da je trebalo postupiti upravo onako kako piše u izvješću kojega je donio ovaj Sabor o stanju u prostoru Republike Hrvatske kojim je definirano da će se raditi nova Strategija prostornog uređenja RH i upravo kroz donošenje strategije odgovoriti na sva ova pitanja i dileme koje sam ja postavio evo ovdje u ime kluba HDZ-a. Stoga klub HDZ-a ne može podržati ovakvu odluku o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja RH. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Bačiću. Replicirat će vam kolega Mladen Marelić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću čudi me vaš stav župana jer tu smo još vijećnici Županijske skupštine, nisam dobio nikakav stav župana. Čudi me kolegica iz Dubrovnika da ni ona ne zna nikad ništa o tome. A da ne pričamo puno Strategija razvoja luka mi znamo da je na Brijestu, na poluotoku Pelješcu napravljena luka, faktički napravljena je pristupna rampa sa postojećim temeljima za trajektnu luku. Znači, ona može već sutra biti u funkciji. A da je bilo imalo mudrosti naša županija bi bila već povezana sa trajektima, Komarna-Brijesta do izgradnje Pelješkog mosta jer svi znamo očekujemo da ćemo uraditi taj most da će doć situacija kad ćemo most raditi ne onako kako ste vi zamišljali nego normalni most koji će biti u funkciji ove županije, naše županije i RH sa dosta manje sredstava. I mislim da ćemo imati most koji će biti za zadovoljstvo. A ovaj Trpanj-Pelješac mislim povezivanje Trpanj-Ploče sat vremena trajekta, a ovdje smo mogli voziti za 5, 10 minuta, mogli smo povezati ovaj dio dok se ne sagradi Pelješki most. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Mareliću za vašu informaciju, a i vaše kolegice pretpostavljam da mislite na gospođu Tatjanu Šimac-Bonačić, vi niste vijećnik Županijske skupštine već puna dva mjeseca. Naime, Hrvatska vlada je raspustila sva predstavnička tijela bilo lokalne, bilo regionalne samouprave. Pa onda u tom vremenu jest gospodin župan obnašao dužnost župana i njegova je dužnost i obveza bila da u postupku donošenja ove odluke reagira i on je upravo reagirao 3. lipnja pa vas nije mogao ni konzultirati jer tada vi niste ni bili vijećnik. Što se tiče brzine o kojoj vi govorite izgradnje dvije luke, jedne na Pelješcu, a druge na kopnu ja se čudim vašem nepoznavanju problematike da biste vi u par mjeseci sagradili luku pri činjenici da za tu istu luku ne postoji niti utvrđena lokacija u prostornom planu niti županije niti općine Slivno niti općine Ston. Da nije izrađena studija utjecaja na okoliš, da nisu izgrađene pristupne ceste. Dakle, da je sve to zajedno još uvijek vrlo, vrlo daleko, a vi biste htjeli kroz par mjeseci realizirati te dvije luke, a niste u stanju evo već godinu i pol dana utvrditi da li je most dobro ili loše rješenje. Na to vas treba uputiti Europska komisija. I Europska komisija je stala na stajalište nas u klubu HDZ-a i županijske vlasti da je Pelješki most jedino i najbolje rješenje na jugu Hrvatske. I ja držim i pozivam Vladu da s tim projektom nastavi čim prije da ne prođe još godinu i pol dana izgubljenog vremena i da i dalje mi budemo morali 4 puta prelaziti granicu kad idemo prema Dubrovniku ili kad idemo i ja i vi na Korčulu. Prema tome, držim da je i procedura zadovoljena, što nije, da opet te dvije luke ne bi trebale biti sagrađene već bismo trebali jer bi ometale izgradnju Pelješkog mosta u bilo kojoj varijanti s jedne strane, a s druge strane uvoditi trajekte u Malostonski zaljev gdje je posebni rezervat za mene je to doista najblaže rečeno neprimjereno.
U ime kluba HNS-a govorit će poštovani kolega Ivica Mandić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice mi smo mišljenja u klubu HNS-a da svaka strategija u svakom momentu je dobrodošla jer ona govori o ciljevima, o željama kuda želimo razvijati i kako želimo razvijati prostor RH. Ono što je bitno danas za prijedlog ove Strategije prostornog uređenja RH da su se stekli pravi uvjeti 22. veljače ove godine kada smo prihvatili stanje u prostoru RH 2008-2012. godina. Također, pohvaljujem Ministarstvo prostornog uređenja i ministricu sa publikacijom sa knjigom, smatram da je to jedan od ključnih dokumenata RH koja se odnosi po pitanju prostora i po pitanju čuvanja prostora. Ono što ova strategija donosi sigurno donosi određene ciljeve koji su pred nama u kratkom i dužem vremenu. Svi ti ciljevi imaju zadatak gospodarskog rasta i gospodarskog razvoja pojedinih dijelova RH ovisno nema veze da li su to vezani cestovni koridori, da li su vezani željeznički koridori, da li su pomorski koridori ili cijevni ili energetski potencijali RH. Ono što je sigurno da u ovoj strategiji gotovo sve najvažnije intervencije u prostoru su ovom strategijom dotaknute. Ono što je također bitno da ova strategija kao i prethodne do ove strategije da one RH stavljaju u kontekst europskog prostora, u kontekst veza sjever-jug i istok-zapad i da ovi svi koridori koji se vežu i željeznički i cestovni da u potpunosti odgovaraju ovoj strategiji. Ono što bih rekao kod cestovnog prometa ili kod cesta u RH da RH ima ukupno oko 27 tisuća km što autocesta, što lokalnih cesta, što županijskih i da smatramo da RH je u samom vrhu po autocestama u Europi po stanovniku. Ono što bih posebno naglasio da je kod izgradnje autocesta i ostale infrastrukture da je u RH puno vođeno računa o zaštiti prostora što smatramo da smo u odnosu na EU imamo puno strože kriterije, puno kvalitetnije kriterije i na toj strategiji i na takvom odnosu očuvanja okoliša trebamo dalje nastaviti, da sve ono što se radi u prostoru da itekako dobro se uklapa i da zato zaslužuju i naši građevinari, arhitekti, projektanti određene pohvale što na kvalitetan način čuvaju prostor koje je najveće bogatstvo RH. Ono što se također u ovoj strategiji govori da izgradnjom autocesta, poluautocesta i ostale druge cestovne infrastrukture želi se na najbolji način pomoći povezanosti i konkurentnosti kako i gospodarstva tako i prometnih veza u RH. Ono što bih rekao da ovi svi najvažniji koridori koji se odnose na veze sa Europom od kojih smo mi od 1.7.punopravni članovi da oni u potpunosti odgovaraju. Ono na što bih se posebno osvrnuo to je pitanje željezničkog prometa. Željeznički promet u samostalnoj RH doživljava iz godine u godinu stagnaciju prometa i smatramo da RH nije dovoljno vodila brige o tom isto također vrlo važnom segmentu prometa u RH, znači željezničkom prometu, da iako imamo negdje oko 2700km željeznica da su te manje-više sve te željeznice nisu na pravoj razini da bi bile konkurentne da bi mogle pružati kvalitetne usluge i da bi bili konkurentni u međunarodnom prometu. Smatramo mi u klubu HNS-a da na tom segmentu treba se posebno poraditi, a to ova strategija i omogućuje da podizanje opće tehničke i tehnološke razine ekonomičnosti, stupanja sigurnosti da mi imamo i danas na velikom broju željezničkih prijelaza koji nisu dovoljno osigurani i da na tom se mora raditi i na sigurnosti. Smatramo da ova strategija i taj segmenat u dobroj mjeri zadovoljava. Ono što je posebno bitno i da RH ima jednu već stoljetnu tradiciju po pitanju pomorskog prometa, da RH ima negdje oko 17km operativne obale znači po pitanju iskrcaja a bilježimo iz godine u godinu sve manji promet. Očekujemo da ulaskom RH u EU da će se kapaciteti pretovarni naših luka sigurno povećati ali normalno moramo osposobiti sve luke da bi mogle zadovoljiti kapacitete u pretovaru i u kvaliteti. RH ima jedan značajan broj luka na kojima ne treba velikih zahtjeva i u svakom slučaju na tom segmentu se treba raditi jer to je jedna od najvećih predispozicija razvoja pomorskog prometa, da je RH zemlja mediteranska i da imamo veliki prostor jadranske obale i veliki prostor mogućnosti pretovara iskorištenja svih tih luka. Ono što je u koncepciji razvitka zračnog prometa sigurno da ovakav način prometa omogućava RH kvalitetniju i bržu uslugu i konkurentnost po pitanju turističke privrede što smatramo da taj segment ide jako brzo naprijed i da će potencijalni investitori znati iskoristiti ove prednosti koje nudi RH. Ono što je u ovoj strategiji također bitno da u cijevnom prometu koji je po meni uz prostor RH sigurno je velika predispozicija pitanje transporta plina, nafte i svih ostalih stvari, da je to jedna od najvećih bogatstava RH i da taj potencijal treba ostati uvijek u vlasništvu RH po pitanju transporta određenih energenata koje idu u promet na ovakav način naftovodi, produktovodi, plinovodi i smatramo da je to jedan od značajnih potencijala i velika šansa u Strategiji razvoja RH i njenog gospodarstva. Ti svi cijevni prometi naftovodi, produktovodi, plinovodi se uključuju u sustav europskih plinovoda. Normalno tu još neki nisu završeni ali sigurno RH zbog svog geografskog položaja na najbolji način će to znati iskoristiti. Osim ovih cestovnih potencijala prioriteti u strategiji razvoja proizvodnje el.energije, tu sigurno RH treba voditi računa o diverzifikaciji izvora proizvodnje el.energije. s obzirom na naš položaj RH i u tom dijelu ima ogromne predispozicije. Klub HNS-a će prihvatiti ovu strategiju i smatram da je ona dobra da su ciljevi dobro postavljeni i da oni valoriziraju RH od istoka, sjeverozapada do juga RH uključujući Gorski kotar i Istru. Smatram da nijedan od ovih dijelova u ovoj strategiji nisu zakinuti i to omogućuje kvalitetno gospodarenje i sa prostorom, što ova strategija na više mjesta ističe posebnu važnost da trebamo čuvati i štititi okoliš i prostor, a da ne ide u sukob sa gradnjom i sa investicijama. Klub HNS-a će podržat prijedlog ove strategije.
Hvala. Želju da replicira prijavio je kolega Marijan Škvarić.
Uvažani gospodine zastupniče prije svega slažem se s vama pohvalama ministarstvu jer nakon izvješća stanja u prostoru koje je dostavljeno nama nakon ovog prijedloga odluke o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja zaista se stječu uvjeti za ovo uređenje koje prije svega doprinosi razvoju gospodarstva. A to nam je bitno. Također se slažem i s vama da itekako moramo … [[Govornik se ne razumije.]] o povezanost zemlje, koridorima istok, zapad, sjever, jug. Ali moram istaknuti da možda u tom dijelu u odnosu na jug da ne bi zapostavili i sjever Hrvatske. Jer on je porta naše države. Bilo što izlazi ili ulazi većim dijelom mora proći kroz taj dio. I zato je dobro da i ovoj Strategiji je i taj dio sjevera Hrvatske itekako obuhvaćen. Naročito bih naglasio cestovni promet gdje ovaj koridor povezivanja dviju naših graničnih prijelaza, prije svega Macelj i Goričan i međusobno povezane i to brzom cestom, koju smo ipak definirali da ne treba auto ceste, treba biti efikasniji nego s brzom cestom. I također gdje je povezana i ovaj alternativi koridor pruga naročito visoke učinkovitosti da se već dugi niz godina je to u programu i sada je ostalo ali moramo to dići na višu razinu što je to pruga Varaždin-Golubovec-Zabok. Evo u tom dijelu ova Strategija također vodi, nadam se da će Vlada o tome voditi računa da i sjever Hrvatske dobije adekvatnu valorizaciju u razvoju. Hvala vam.
Na ovu repliku odgovara kolega Ivica Mandić.
Evo hvala lijepo, sada smo i mi u Klubu HNS-a počeli replicirati očito smo naučili od ovih koji su dugo u Saboru. Ono što bih svakako rekao i složio se sa kolegom da ovdje su, mogli bi postaviti određeni broj prioriteta. Znači prioriteti su najprije oni koridori koji su vezani za EU koridore, a nakon toga imamo međuregionalne koridore koji su u vezi razvoja Republike Hrvatske, nakon toga županijske a onda unutar županija. U potpunosti prihvaćam ali u svakom slučaju da se vode u prioritetima. I ono što bih rekao uz dužno štovanje posebnosti života na otocima da u svakom slučaju treba se voditi računa i o životu u ostalim dijelovima Republike Hrvatske koji su nerazvijeni, koji su gotovo da će u nekakvom kratkom vremenu ostati bez stanovništva. Pa bi svakako trebalo u strategijama očuvanja prostora razmišljati na isti način kako o otocima i na ostanku života na otocima tako i u drugim dijelovima Republike Hrvatske gdje je trend nestajanja i odlaska stanovništva iz tih prostora.
Drugu repliku iznosi poštovani kolega Mladen Novak.
Hvala lijepo. Kolega Mandiću govorili ste o Hrvatskim željeznicama, odnosno o željeznicama u Hrvata ajmo tako reći. Slažem se u potpunosti sa vašom konstatacijom da su investicije u dugom periodu, dugi niz godina da su izostale i da je stanje Hrvatskih željeznica, odnosno naših željezničkih pruga da je katastrofalno. Međutim, rekli ste da treba znatno više ulagati između ostalog u sigurnost pa prvenstveno na željezničke cestovne prijelaze. Da bi to stvarno bilo tako, da bi dolazilo do realizacije svaku strategiju bi trebao pratiti proračun. Međutim, u proračunu stoji da je za osiguranje željezničko cestovnih prijelaza se planira 0 kuna. Prema tome, očito je da su u međusobnom neslaganju strategija i sam proračun. Druga stvar koju niste vi spomenuli ali koja se navodi u ovom materijalu da se za upravljanje u dijelu postojeće željezničke infrastrukture na rok predviđen rok od 20 godina. Čisto da vam kažem da je jedan, jedna jedina željeznička uprava išla sa davanjem na koncesiju željezničkih pruga i na kraju su te pruge morali otkupljivati, odnosno vraćati sami pod upravu, državnu upravu Jer izostalo je kompletno ulaganje od strane privatnika, ulaganje i u održavanje i u sigurnost. Prema tome, ovaj dio ja mislim da sigurno nije u cilju i opstanka Hrvatskim željeznica kao, ne kao firme nego željeznice kao vida prometa ali nije ni u skladu sa onim što ste vi govorili da je cilj. Hvala.
Na repliku odgovara Ivica Mandić.
Evo, zahvaljujem uvaženi kolega Novak. Pa ono što bih rekao vi niste uspjeli u vašoj replici mene demantirati da ova Strategija na stranici broj 17 točno kaže ovako: podizanje opće tehničke tehnološke razine ekonomičnosti, stupnju sigurnosti. Znači ta Strategija, Strategija to predviđa i u tom dijelu ja sam decidirano rekao da na takav način trebamo se i ponašati. O tome na kakav način ćemo financirati, da li ćemo financirati sredstva od državnog proračuna, da li ćemo aplicirati ove prometne smjerove istok, zapad, sjever, jug na fondove Europske unije. Ja vjerujem da su ovo sve, ovi svi prometni pravci koji u Republici Hrvatskoj postoje i sjever-jug, i zapad-istok, da su to i prometnice koje su od interesa Europske unije i da te sve prometnice možemo po najsuvremenijim i najboljim europskim standardima i opremiti i izgraditi. I u svakom slučaju toj je zadatak i uprava Hrvatskih željeznica da apliciraju sa projektima prema Europskoj uniji jer ovo su interesi i Europske unije ne samo interesi Republike Hrvatske da dovedemo prometnice na visok stupanj sigurnosti na visok stupanj ekonomske isplativosti prijevoza i roba i putnika. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Poštovana zastupnica Mirela Holiy se javila za riječ.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Evo ga, ja bih na samom početku rasprave htjela reći da sam se smirila nakon što sam čula uvodno izlaganje ministrice Mrak-Taritaš jer sam sudjelovala na sjednici Odbora za zaštitu okoliša gdje je na moje direktno postavljeno pitanje vezano uz stratešku procjenu utjecaja na okoliš i postupak ocjene o potrebi provedbe strateške procjene utjecaja na okoliš vaš zamjenik i kolegica koja je bila tamo rekla da ništa od toga dvoje nije provedeno. Evo ga, meni je drago da Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja poštuje zakone Republike Hrvatske i da je proveden postupak ocjene o nužnosti provedbe strateške procjene utjecaja na okoliš jer naravno da se na strategije, na izmjene i dopune strategija primjenjuje ovaj izuzetno važan instrument zaštite okoliša. I drago mi je što ste ispoštovali ovu proceduru zbog toga što bi u suprotnom vjerujem mogli imati problema i sa Europskom unijom i Europskom komisijom s obzirom na činjenicu da je strateška procjena utjecaja na okoliš jedan od najvažnijih instrumenata na koje Europska komisija posebno obraća pozornost. Kada govorimo o strategijama, nama je svima jasno da su strategije planovi svih planova, odnosno okvirni planovi i naravno da je strateška procjena utjecaja na okoliš izuzetno važna za definiranje bilo koje strategije. Ja vas u ovom trenutku upozoravam s obzirom da važeća strategija vrijedi do 2015. godine i da mi do tog roka ustvari moramo donijeti novu Strategiju prostornog razvitka Republike Hrvatske, a da za Strategiju prostornog razvitka Republike Hrvatske neće više biti moguće provesti samo postupak ocjene o nužnosti provedbe strateške procjene, da u vrlo ranoj fazi razmišljate o tome da krenete sa strateškom procjenom utjecaja na okoliš zato što je strateška procjena vrlo komplicirani mehanizam i sama provedba traje minimalno 6 mjeseci, a s obzirom na činjenicu da strategiju trebamo donijeti do 2015. godine molim vas da razmišljate o tome da ukalkulirate to vrijeme. Činjenica je da ovim izmjenama i dopunama strategije se na neki način ubacuju neki izrazito važni infrastrukturni projekti koji svi podliježu postupku procjene utjecaja na okoliš i za koje naravno će biti nužno provesti kada ćemo raditi novu strategiju i stratešku procjenu utjecaja na okoliš. Naravno neki od ovih projekata su već u većoj ili u manjoj mjeri u provedbi pa evo kolega je već imao prilike nešto govoriti o Pelješkom mostu. Zatim imamo tu naravno i željeznički promet, imamo i pomorski promet. I naravno ono što mene iz aspekta zaštite okoliša najviše interesira je ovaj cijevni promet, odnosno naftovodi, produktovodi i plinovodi i tu bih htjela naglasiti da me na neki način malo zbunilo to što ovdje imamo ponovno reverzibilni naftovod s obzirom na činjenicu da je postupak procjene utjecaja na okoliš za projekt Družba Adria, odnosno za reverzibilni naftovod pokazao da taj zahvat nije prihvatljiv za okoliš. Također u ovim napomenama koje se tiču cijevnog prometa stoji da je opskrba plinom iz Rusije jedna mogućnost, ali treba predvidjeti i ostale mogućnosti radi diversifikacije i neovisnosti o samo jednom dobavljaču i samo jednom plinovodu. Iz tih razloga se podržava projekt Adria LNG, novi terminal … i plinovod što je apsolutno u redu, međutim ja vam želim skrenuti pažnju na činjenicu da projekt Adria LNG više ne postoji s obzirom na to da je prošle godine kada su oni tražili produljenje važenja rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš, taj projekt ustvari suspendiran. Tako da Adria LNG kao projekt više ne postoji, mi danas možemo govoriti samo o LNG terminalu na otoku Krku. Još jedna stvar, mislim da ste trebali ipak u ovim izmjenama i dopunama Strategije prostornog razvitka predvidjeti i neke projekte malo drukčijeg tipa poput recimo opskrbe pojedinih lokacija …, dakle komprimiranim prirodnim plinom s obzirom na činjenicu da u određenim područjima i Dalmacije, posebno na otocima, upravo realizacija ovakvih projekata je izuzetno važna jer ne zahtijeva izgradnju vrlo skupe i komplicirane infrastrukture, a omogućava kvalitetnu opskrbu plinom kao izrazito važnim energentom u određenim zabačenim područjima. I na kraju želim reći da ću podržati ovaj dokument i samo skrećem pažnju još jednom na nužnost provedbe strateške procjene utjecaja na okoliš za Strategiju prostornog razvitka.
Hvala. Imamo tri replike. Zoran Vinković, izvolite.
Uvažena kolegice, meni je izuzetno drago da ste kao što ste sami rekli da ste sada smireni, međutim ova strategija doista mora biti u skladu sa utjecajem zaštite na okoliš, a mene više zanima između ostalog u ovoj strategiji budući da je u samoj izmjeni i dopuni Strategiju prostornog uređenja Republike Hrvatske posebno označen Pelješki most kao jedna politička odluka koja se financira kao što smo čuli iz pretpristupnih fondova Europske unije. No mene zanima budući da dolazim iz Slavonije, gdje je nastao željeznički koridor 5c. Isto tako zanima me i obzirom na naftovod i plinovod što znači u samoj Strategiji prostornog uređenja obzirom da postoji cestovni koridor 5c, dakle i po meni je jedna od bitnih značaja da upravo cjelokupna komunalna infrastruktura ide uz te koridore, izuzimanje Đakova i Vinkovaca dakle iz cjelokupnog i naftovoda i plinovoda. Tako da jedna velika većina centralnog dijela Slavonije ostaje bez tih glavnih magistralnih cjevovoda, odnosno izuzimajući to što Đakovo ima već plinifikaciju što je napravljeno, što je napravljeno u Vinkovcima, ali smatram da bi daleko lakše i isplativije za državu bilo i što se tiče utjecaja na okoliš upravo graditi takva jedna postrojenja uz već postojeće koridore. Dakle, i željeznički i cestovni.
Sljedeća replika, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana kolegice Holy mene bi doista interesiralo i zamolio bih gospođu ministricu ako nam može dostaviti ocjenu potrebe izrade strateške procjene utjecaja na okoliš. I to prvenstveno iz dva razloga. Naime, u samoj strategiji piše da će se dodati jedan odlomak koji glasi: "Na prostoru države, uključujući područje Jadrana s epikontinentalnim pojasom te kopneni dio države omogućava se istraživanje ugljikovodika na područjima potencijalnih nalazišta nafte i plina bez prethodno planiranih lokacija." Pa me interesira takva ocjena koja je ukazala da ne treba raditi stratešku procjenu utjecaja na okoliš s jedne strane. I s druge strane ono što ste vi sami postavili kao pitanje, a to je pitanje što se ovom strategijom omogućava prenamjena, odnosno promjena naftovoda iz jednosmjernog u reverzibilni što je i na samoj sjednici odbora postavljeno pitanje da li se tom mogućnošću ne otvara pitanje aktiviranja družbe ADRIA-e. Pa ja evo s obzirom da znamo kakva je bila procjena utjecaja na okoliš glede izgradnje sustava družbe ADRIA-e sada ovom strategijom otvaramo mogućnost, ne kažem da će se vratiti projekt družba ADRIA ali ostavljamo mogućnost i to vrlo otvorenu, mene bi itekako interesirala ta ocjena kojom je kazano da za ova dva važna strateška energetska projekta u RH nema potrebe, da se oni mogu ovako neposredno uvrstiti u strategiju bez da se izradi strateška procjena utjecaja na okoliš za evo ova dva vrlo važna projekta. Pa bih ja bio sretniji da je uz ovu strategiju iz ovako doista šturo, kratko svega mislim 4 ili 5 rečenica obrazloženja koje nam je dostavljeno da nam je dostavljena i ta ocjena koja bi nas vrlo onda vjerojatno i razuvjerila u ovim sumnjama i dvojbama koje sam postavio.
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Poštovani kolega Bačić i vi i ja dobro znamo, vjerojatno ne zna većina hrvatske javnosti, da je postupak potrebe za ocjenom o provedbi strateške procjene utjecaja na okoliš definiran Zakonom o zaštiti okoliša onako kako mi to popularno govorimo ZOZO-m i to u članku 57. i gdje se govori da o planovima i programima, dakle i strategijama koje se odnose na državnu razinu odluku o tome nužnosti postupka provedbe ocjene utjecaja na okoliš provodi Ministarstvo zaštite okoliša i prirode, odnosno nadležno Ministarstvo za okoliš a u slučajevima da se radi o planovima i programima nižeg reda se ta procjena, odnosno ocjena provodi na nižoj odnosno na županijskoj razini. Ja pretpostavljam da je Ministarstvo graditeljstva nakon što je poslalo taj zahtjev Ministarstvu zaštite okoliša i prirode procedura bila sljedeća, da se postavilo pitanje županijskim odjelima, odnosno županijskim tim odsjecima koji se bave ovom problematikom i da je od njih zatraženo mišljenje o tome da li je potrebno provoditi stratešku procjenu utjecaja na okoliš za ovaj dokument ili nije i da je većina županijskih ureda rekla da nije potrebno i da na temelju toga Ministarstvo zaštite okoliša i prirode je donijelo takvo jedno mišljenje. To bi bilo sukladno i na kraju krajeva i o Uredbi o provedbi postupka procjene utjecaja na okoliš. Ja pretpostavljam da je takva procedura bila poštivana i od strane Ministarstva zaštite okoliša i prirode, odnosno Ministarstva graditeljstva.
Mladen Marelić, replika.
Hvala. Kolegice Holy dobro ste rekli da u strategiji koja se predlaže povezivanje ovog dijela juga, odnosno mosta sa mostom. Čudi me kad je županija donijela odluku da se zabranjuje prijelaz odnosno izgradnja luka i to manje Luke Komarna jer znamo da je na Pelješcu sagrađena luka. To povećava troškove prijevoza tako da će žitelji Dubrovnika i dubrovačkog primorja kao i Konavla morat se voziti dva sata više. Znači, on mora trajektom sat vremena Ploče-Trpanj plus čitav Pelješac. Znači, imat će povezanost koja će trajati dva sata više. To će privredi iznositi velike troškove za stoku, živu stoku koju prevozi. Također, za kamione koji voze više od 10 tisuća eura vrijednosti to će praviti … velike probleme. I čudi me još danas ponašanje kad govorimo da ćemo to raditi na takav način koji smo zamislili, a HDZ je kad je Šprlje donio planove razvoja Dubrovačko-neretvanske županije glasao protiv planova gdje je bio taj most. Mislim svojatanje, pustite da radimo i mislim da je ministarstvo dobro procijenilo i da ćemo svi skupa biti zadovoljni. Ali donositi odluku u županiji da županija donese odluku da se skrati ovo vrijeme da može ići u funkciju i na zadovoljstvo svih žitelja županije. Hvala.
Hvala. Završna riječ ministrice Anke Mrak Taritaš. Izvolite ministrice.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Budući da je zadnja ova diskusija bila na temu mišljenja o potrebi provođenja ocjeni i o potrebi strateške procjene utjecaja na okoliš, budući da evo u vašem rasporedu sve zajedno je bilo malo užurbano ja sam sa sobom ponijela original, vrlo rado ću kopiju dostaviti i dati Ministarstvu zaštite okoliša i prirode pod klasom 011-01/13-01/79 od 25. ožujka 2013. na naš zahtjev koji je tad bio znatno duži riječ je o potrebi ocjene o potrebi procjene strateške procjene utjecaja na okoliš … strategiju provodi provodi ocjena o potrebi procjene dostavlja mišljenje. Nakon što su proveli proceduru da navedene izmjene i dopune strategije ne podliježe prethodno navedenim postupcima pa ću to kopirati i vrlo rado dostaviti tako da ne bi tu dilema bilo u odnosu na to. Namjerno sam i u uvodnoj riječi govorila o potrebi procjene strateške procjene utjecaja na okoliš jer je to bila i rasprava na odborima pa se oko toga raspravljalo pa da bi se odmah dao odgovor na to. Što se tiče novog zakona o zaštiti okoliša, dakle mi smo radili u skladu s postojećim Zakonom o zaštiti okoliša, budući da je novi zakon o zaštiti okoliša u saborskoj proceduru, a mi smo u izradi nove strategije prostornog uređenja, prvi korak je strateška procjena utjecaja na okoliš iz jednostavnog razloga što u ovom zakonu je nešto što je bilo i na prijedlog našeg ministarstva da se strateške procjene utjecaja na okoliš provode kao prethodno pitanje pri izradi prostornih planova i strategije i to provodimo. I pokrenuli smo aktivnosti i uskoro ćemo raspisati natječaj za izrađivače. Imam tu jednu sreću što sam imala priliku biti educirana u Nizozemskoj i raditi na strateškim procjena utjecaja na okoliš i imam u tom smislu dovoljno nekakvih saznanja i iskustva. Dakle u odnosu na izmjenu i dopunu Strategije prostornog uređenja RH imamo mišljenje gdje nedvojbeno kaže da nije potrebno provoditi stratešku procjenu utjecaja na okoliš ni ocjenu o potrebi procjene utjecaja na okoliš, a svi pojedinačni zahtjevi podliježu pojedinačnim procjenama utjecaja na okoliš, a ono što je uvažena zastupnica Holy rekla mi u izradi nove strategije prvo i ključno pitanje će biti strateška procjena utjecaja na okoliša a onda i sve ostalo. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Drago mi je poštovana gospođo ministrice da imate kod sebe takvu ocjenu Ministarstva zaštite okoliša. Mene interesira i postupak na koji način je Ministarstvo zaštite okoliša i prirode ocijenilo da za mogućnost istraživanja novih lokacija za iskorištavanje ugljikovodika što znači nafte i plina na području južnog dijela Jadrana, negdje koliko ja ovdje vidim južnije od Korčule i Mljeta da za mogućnost istraživanja i iskorištavanja ugljikovodika ne treba izraditi stratešku procjenu utjecaja na okoliš. Vi jako dobro znate što je jedna bušotina napravila u Meksičkom zaljevu prije tri godine i koja opasnost prijeti turizmu u Hrvatskoj u slučaju da bi jedna od takvih bušotina s obzirom da je to jedna od najzahtjevnijih industrijskih procesa iskorištavanja nafte i naftnog plina da bi mi tome prišli i to definirali kao projekt od strateškog interesa za RH, a bi Ministarstvo zaštite okoliša reklo da ne treba čak raditi niti stratešku procjenu utjecaja na okoliš. Ja vama vjerujem vi to imate kod sebe ali bih želio da ako to mogu dobiti i da nas Ministarstvo zaštite okoliša barem javnost jel ja nisam s tim upoznat, upozna sa time kako i na koji način je ocijenilo da za reverzibilni naftovod ne treba izraditi, zato vjerojatno doista i ne treba ali za ovaj dio koji se odnosi na nove lokacije za iskorištavanje ugljikovodika u Jadranu to ne treba, mene to doista malo čudi. Ali vjerujem vam to što ste rekli i pročitali prema tome interesira me taj postupak pri Ministarstvu zaštite okoliša. Hvala.
Odgovor na repliku.
Samo mogu odgovoriti, dakle ja ću uvaženom zastupniku Bačiću dostaviti kopiju ovog oko daljnjih aktivnosti morat ćete svakako konzultirati nadležno ministarstvo. Ali htjela bih ponoviti sljedeće, mi sada u zakonu imamo stratešku procjenu utjecaja na okoliš i imamo procjenu utjecaja na okoliš. Strateška procjena utjecaja na okoliš se radi na strategiji programe sukladno sadašnjim odredbama zakona i radi se ocjena o potrebi strateške procjene ako je riječ o izmjeni i dopuni strategije i programa. Ali to znači da samo se strateški promatra a iza toga svaki pojedinačni zahvat ima normalnu proceduru procjene utjecaja na okoliš i to je razlika i sada možda malo ulazim u domenu jednog drugog ministarstva ali možda je dobro ipak reći nekoliko rečenica. Koja je novina u novim zakonu o zaštiti okoliša u odnosu na sadašnji? Dakle u odnosu na sadašnji mi imamo neke strategije imamo neke programe imamo neke planove i nakon što se provede procjena utjecaja na okoliš može se desiti da taj zahvat nije prihvatljiv pa se onda moraju mijenjati ti prostorni planovi. U budućnosti će procjena utjecaja okoliš sa planerskog aspekta strateška biti podloga za izradu prostornih planova tako da onda iza toga će se samo ocjenjivati. Da ja to skraćeno kažem, strateška će procijeniti da li mogu tvornice ili ne a ova će reći da može tvornica dimnjak nije 42m nego je 66m, dakle to će u budućnosti biti razlika. Danas tome nije do kraja tako i pretpostavljam da je nadležno ministarstvo s tog aspekta moglo ovako ocijeniti i onda dati mogućnost da ova procjena ide iz jednostavnog razloga što zahvate neće biti moguće niti temeljem strategije i programa direktno provoditi nego temeljnim prostornih planova županije. Konkretno prostorni plan Primorsko-goranske županije čije smo mi prostorno-planska rješenja već ugradili u strategiju je provedena za njega strateška procjena utjecaja na okoliš pa pretpostavljam da je to bio jedan od razloga baš kada govorimo o ovim zahvatima na Krku zašto je se ministarstvo tako odlučilo. Ali sada sam iskoristila da možda kažem i korak dalje što mislim da je dosta dobro da svi zajedno znamo o budućnosti.
Zoran Vinković replika.
Uvažena gospođo ministrice, ponovit ću ono što sam i replicirao zastupnici Holy. Radi se prije svega i meni je jasno da je većina ovih izmjena Strategije prostornog uređenja napravljena i prema planovima javnih poduzeća odnosno tvrtki u većinskom vlasništvu RH ali koje npr. razlog osim ovih da tako kažem politički evo npr. kod plinovoda, naftovoda spoj Slavonskog Broda-Valpova dakle preko terena i konfiguracije terena koje će zahtijevati izuzetnu zaštitu okoliša, istovremeno kroz elektroenergetski sustav imamo spoj upravo koji ide kroz srce Slavonije, dakle kroz Đakovo. Imamo izgrađen koridor , cestovni koridor. A ovim Izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske sudeći prema ovim kartama i objašnjenju ovih karata odustaje se od željezničkog koridora i spajanja Mađarske dolje sa lukom Ploče jer je to vidljivo upravo kroz ovu kartu na strani 7 u obrazloženju ovoga Zakona. I smatram da upravo uz ove koridore 5C su trebale ići i glavni koridori. I naftovoda i plinovoda. Dakle nije samo problem ovog srca Slavonije nego je tu i problem Baranje koja ostaje ponovno slijepo crijevo. Dakle, bez ikakvog spoja osim kroz cestovni koridor 5C. Dakle, nema koridora željezničkog, nema naftovoda, nema plinovoda, jedino kroz željeznički koridor i kroz krak elektroenergetskog sustava je Baranja spojena na Hrvatsku.
Odgovor na repliku ministrica Anka Mrak-Taritaš.
Ako mogu odgovoriti na vaše pitanje. Strategija prostorno uređenje je integralni dokument koji objedinjuje strategije pojedinih sektora. Tako da u izradi izmjene i dopune Strategije kao i … [[Govornik se ne razumije.]] mi konzultiramo sektor koji je nadležan za željeznicu, nadležan za cestu, nadležan za plinovod, produktovodi i sve ostalo. Sukladno imputima koje smo od njih dobili je ugrađeno u Strategiju prostornog uređenja, glavni koridori što ne znači da nekih sporednih koridora neće biti sukladno prostornim planovima županija općina i gradova. Dakle, ono što je nadležno ministarstvo i javno poduzeće koje je zaduženo za to dostavilo kao prijedlog smo mi ugradili i u odnosu na to proveli sve procedure koje jesu i to je bio u tom dijelu naš zadatak. Dakle, ova Strategija objedinjuje sve sektorske strategije i željeznice i prometa i zračnih i voda i sve ostalo. I na jednom mjestu je. Dakle, mi smo tražili impute, impute koje dobili smo ugradili. U budućnosti dakle ja cijelo vrijeme navodim ono što je i uvaženi zastupnik Bačić tu u nekoliko navrata rekao, mi zaista smo pokrenuli izradu nove strategije prostornog uređenja i tražili impute od svih nadležnih tijela iz svih strategija što znači razvoj Hrvatske do 2030. da bi u budućnosti novi dokument imao što manje prijepora na ovakav način. Hvala.
Zaključujem raspravu. O Odluci ćemo glasati naknadno.
Prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja RH. Rasprava o prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog strategije. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 20 glasova protiv i 2 suzdržana glasa donesena Odluka o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja RH u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o patentu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 367; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodno će obrazložiti prijedlog ministar znanosti, obrazovanja i sporta Željko Jovanović. Izvolite ministre.
Hvala gospođo potpredsjednice, uvažene zastupnice i zastupnici. Radi se o Zakonu koji je iz europskog paketa, Zakon o patentu, usklađivanje sa propisima Europske unije, zato je u hitnoj proceduri. Odmah na početku naglašavam da nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. S ovim Zakonom usklađujemo se sa nekoliko bitnih uredbi. To je Uredba Europskog parlamenta koja se odnosi na uvođenje svjedodžbi i dodatnoj zaštiti za lijekove namijenjeno ljudima i životinjama. Uredba koja se odnosi na uvođenje svjedodžbi i dodatnoj zaštiti za proizvodnju za zaštitu bilja. I Uredbi o prisilnom licenciranju patenata koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje sa problemima javnog zdravlja. Osim toga u Zakonu se mijenja postojeća odredba kojom se za imenovanje predsjednika i članova žalbenih vijeća kao i za nadzor nad njihovim radom zadužuje nadležno ministarstvo a to je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. I također u Zakon se unose uredbe koje reguliraju rodnu neutralnost izraza. Na Zakon je Odbor za zakonodavstvo podnio dva amandmana koje mi prihvaćamo i postaje sastavni dio teksta. Hvala lijepo.
Želi li predstavnici Odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a i kolega Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Dakle, ove Izmjene i dopune zakona su uglavnom tehničke naravi i dakle osiguravaju implementiranje EU direktiva u zakonodavstvu Republike Hrvatske te osiguravaju provođenje uredbi. Sa strane je i opravdani zahtjev za provođenje hitnog postupka za donošenje ovoga Zakona. Ujedno je dakle ovdje iskorištena prilika da se uskladi tekst zakona sa politikom o ravnopravnosti spolova. Sukladno dakle usvojenoj nacionalnoj politici za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. do 2015.. I tako se ovim Izmjenama i dopunama regulira rodna neutralnost izraza što u svakom slučaju pozdravljamo i potičemo da se … [[Govornik se ne razumije.]] zakonskih tekstova takve promjene implementiraju čim brže. Također se ovim zakonom osigurava provođenje zaključaka Vlade RH o nadležnosti resornih ministarstava ili drugih središnjih državnih tijela za imenovanje povremenih, stručnih i savjetodavnih tijela. Kao i za nadzor nad njihovim radom. Treba istači da je hrvatsko zakonodavstvo na ovom području već bilo usklađeno sa pravnom stečevinom EU, no tekst uredbi je bio dakle prenesen u nacionalno zakonodavstvo. Budući da Hrvatska stupa u EU, 1. srpnja ove godine tekstovi uredbi dakle više ne smiju biti sadržani u nacionalnom zakonodavstvu nego je nužno samo osigurati usklađenje nacionalnog zakonodavstva radi osiguranja provedbi uredbe. I ovdje se to dakle i čini. Inače pravo intelektualnog vlasništva u koje spadaju materija patenata je bilo dakle sedmo od ukupno 35 poglavlja na koje je bilo podijeljeno nacionalno zakonodavstvo u procesu ocjene usklađenosti nacionalnog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije. I nakon provedenog analitičkog pregleda, odnosno tzv. … komisija je smatrala da su odredbe Zakona o patentima i tada, dakle još 2006. u velikoj mjeri u skladu s pravnom stečevinom Europske unije. Hrvatska je u pregovaračkom procesu prihvatila i pravnu stečevinu Europske unije obuhvaćenu poglavljem 7. te je izjavila da je spremna osigurati njenu punu provedbu do trenutka pristupanja Europskoj uniji. Također Republika Hrvatska se obvezala osigurati izravnu primjenu uredbi EU nakon primitka Hrvatske u Europsku uniju koja će se dogoditi 1. srpnja, a za to je pak potrebno utvrditi nadležno tijelo za provedbu njegove zadaće. Dakle uredbe za koje je potrebno to utvrditi, a na području patentnog prava su Uredba EZ br. 469/09 koja se odnosi na uvođenje svjedodžbe o dodatnoj zaštiti za lijekove namijenjene ljudima ili životinjama, Uredba EZ br. 1610/96 koja se odnosi na uvođenje svjedodžbi o dodatnoj zaštiti za proizvode za zaštitu bilja te Uredba EZ br 816/2006 o prisilnom licenciranju patenata koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s problemima javnog zdravlja. Kako su mnogi … zakonskog teksta, kako je netko čitao taj zakonski tekst, širokoj javnosti suhoparni i nerazumljivi možda bi iskoristio priliku istaknuti da je svrha … svjedodžbe o dodatnoj zaštiti produžiti trajanje zaštite patentom za proizvod koji je stavljen na tržište kako bi se nositelju patenta nadoknadilo vrijeme za koje je za svoj proizvod nije mogao staviti na tržište zbog dugotrajnih kliničkih ispitivanja koje je morao provesti za potrebe registracije novog lijeka. Tako je sad predviđena mogućnost produljenja patenta na više od 20 godina uvođenjem svjedodžbe o dodatnoj zaštiti lijekova namijenjenih ljudima ili životinjama i sredstvima za zaštitu bilja koji su već dakle zaštićeni patentom i to za vrijeme koje je bilo potrebno za ishođenje odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište umanjeno za 5 godina. Svjedodžba o dodatnoj zaštiti dakle maksimalno je produljiti rok valjanja patenta na još 5 godina. Izuzetak je da se trajanje svjedodžbi može produžiti za još 6 mjeseci u slučaju kad je patent priznat za lijek za pedijatrijsku upotrebu, ako je za lijek izdano odobrenje za stavljanje proizvoda u promet u svim državama članicama Europske unije i to dakle još samo jedanput. Kad već govorimo o potrebi da zakonski tekstovi budu što razumljiviji široj javnosti, evo možda bi iskoristio jednu osobnu opasku na ovom primjeru. Nisam jezikoslovac, ali primjerice kad govorimo riječi svjedodžbe koje se ovdje koriste prilikom definiranja pojmova iz spomenutih uredbi, istaknuo bih da riječ svjedodžbe je uobičajeno primjenjivati kao naziv za dokument kojim dokazujemo određenu kvalifikaciju ili stanje, odnosno identitet. Riječ potvrda ili certifikat je uobičajenije primjenjivati kao naziv za dokument kojim dokazujemo određene činjenice. Čini mi se da je upravo ovdje slučaj da se kad govorio o engleskom nazivu skraćenica SPC odnosno suplementary protection certificate koji također naravno certificate nije riječ koja je izvorno engleska … govorimo o latinizmu, odnosno internacionalizmu i … koji dakle dolazi i u engleski i hrvatski iz latinskog jezika, dolazi … dvije riječi certus-određen, pouzdan, siguran i facere-činiti. Čini mi se da mi vrlo često izbjegavamo upotrebu latinizama koji su dakle u biti internacionalizmi ili europeizmi, možda suviše rigidno, bojimo se njih primjenjivati već upotrebljavamo naše … koje često možda nisu dovoljno primjerene za određeni naziv dokumenta te time nosimo određenu dozu nerazumijevanja i teškog razumijevanja zakonskih odredbi. Osobno bih ovdje radio stavio riječ certifikat koji bi bio po meni primjereniji nego svjedodžba za konkretne izraze koji su upotrebljeni u ovim navedenim uredbama. Što se pak tiče … licencije koje se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s problemima javnog zdravlja slijedom … 6 Deklaracije iz Dohe koja se odnosi na pitanja pristupa lijekovima uređeno je pitanje … licencija patenata koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s problemima javnog zdravlja. U skladu s tim je i glavno vijeće Svjetske trgovinske organizacije usvojilo odluku o provedbi točke 6 Deklaracije iz Dohe o sporazumu TRIPS javno zdravlje. Sporazum TRIPS je skraćenica iz engleskog koja znači sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualne …. Tu dakle pod … uvjetima odluka oslobađa od određenih obveza glede izdavanja … licencija navedenih u sporazumu TRIPS radi udovoljavanja potreba članicama svjetske organizacije s nedostatnim proizvodnim kapacitetom. Svrha uredbe je osiguranje istovjetnosti uvjeta za izdavanje … licencija za proizvodnju i … farmaceutskih proizvoda kada su takvi proizvodi namijenjeni izvozu u svim državama članicama da bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja subjekata na jedinstvenom tržištu. Također, uredbom se želi osigurati sprečavanje ponovnog uvoza na teritorij zajednice farmaceutskih proizvoda proizvedenih sukladno ovoj odluci. Dakle, uredbom se stoga ustanovljavaju ujednačeni postupci za izdavanje … licencija glede patenata i svjedodžbe o dodatnoj zaštiti koji pridonose učinkovitoj provedbi sustava stvorenog odlukom. Iskoristio bih ovu priliku da istaknem nadu da će se mogućnost … licencija razmatrati i u širem broju slučajeva kad je svrha izdavanja slična ovoj kao u ovom sporazumu iz Dohe. Dakle kako su ove izmjene i dopune Zakona o patentnu nužne radi harmonizacije hrvatskog prava s acquisom, kako donose druga poboljšanja i usklađivanja sa drugim propisima, klub SDP-a naravno podržava ovaj prijedlog zakona.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 367. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo kojeg je predlagateljica prihvatila. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o patentu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
A sada ćemo objediniti raspravu - Konačni prijedlog zakona o lijekovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 381 - Konačni prijedlog zakona o medicinskim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 382 Predlagatelji zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akata primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješće ste primili na sjednici. Uvodno će zakone obrazložiti zamjenik ministra zdravlja gospodin Marijan Cesarik. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Dakle, predloženi Zakon o lijekovima omogućava provedbe uredbi koje se odnose na ovlasti Europske komisije za odobravanje lijekova centraliziranim postupkom, davanje odobrenja za lijekove za liječenje teških i rijetkih bolesti te lijekova za primjenu kod djece. Pristupanjem EU Republika Hrvatska postaje dio jedinstvenog unutarnjeg tržišta EU. Pravne osobe koje su sukladno važećem zakonu obavljale djelatnosti propisane tim zakonom morale su imati sjedište u RH. Ovim zakonskim prijedlogom omogućuje se obavljanje djelatnosti fizičkim i pravnim osobama sa sjedištem u EU, odnosno europskom gospodarskom prostoru. Predloženi zakon uvodi sasvim nove pojmove kao što su unos lijekova, posredovanje lijekovima, paralelni uvoz i paralelni promet lijekova na veliko. Uvozom lijekova smatra se samo uvoz iz trećih zemalja te su po prvi puta propisani uvjeti za proizvodnju i promet djelatnih tvari. Za provedbu zakona čije se donošenje predlaže nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu. Za prijedlog Zakona o medicinskim proizvodima mogu reći da vodeći računa o potrebi potpunog usklađenja domaćeg zakonodavstva s propisima EU na području kvalitetnih i sigurnih medicinskih proizvoda kao proizvoda od posebnog značaja za zdravlje ljudi predloženim zakonom omogućava se prilagodba domaće pravne regulative zakonodavstva EU. Zakonom se utvrđuju zahtjevi za medicinske proizvode, klinička ispitivanja medicinskih proizvoda, proizvodnja medicinskih proizvoda, ocjenjivanje sukladnosti i osnova oznaka sukladnosti tijela za ocjenjivanje sukladnosti, upis u očevidnik medicinskih proizvoda, promet, oglašavanje, vigilancija i nadzor nad medicinskim proizvodima. Odredbe ovog zakona primjenjuju se na medicinske proizvode i njihov pribor uključujući in vitro dijagnostičke medicinske proizvode i aktivne medicinske proizvode za ugradnju. Predloženi zakon koncepcijski i sadržajno podijeljen je na posebna područja čime se omogućava lakša primjena predloženih rješenja. Predloženim Zakonom o medicinskim proizvodima omogućuje funkcioniranje jedinstvenog unutarnjeg tržišta EU pri čemu se omogućuje fizičkim i pravnim osobama obavljanje djelatnosti pod jednakim uvjetima bez obzira imaju li sjedište u nekoj od država EU ili u RH. Provedba predloženog zakona neće zahtijevati dodatna sredstva iz državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a potpredsjednik gospodin Željko Reiner. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine zamjeniče ministra. Pa evo imamo pred sobom dva zakona koji zapravo znače usklađivanje našeg zakonodavstva sa europskim. Mi smo i dosada imali zakone koji su zapravo od ja se usuđujem reći vrlo ranih dana Hrvatske države bili avangardni na neki način kad se govori o lijekovima jer smo imali i '90-ih godina zakone koji su zapravo u dobrom dijelu slijedili direktive EU i za razliku od mnogih drugih zemalja u tranziciji to smo područje odavno vrlo dobro riješili. Tako da srećom nije tu bilo u Hrvatskoj nikad nekakvih problema. I ovi zakoni su zapravo ja bih rekao samo usklađivanje sa činjenicom da evo za nekakvih nepunih 3 tjedna ulazimo u EU i naravno slijedom toga moramo poštivati i neka druga pravila. Naravno doći će i do daljnjih prilagodbi drugih propisa prema aktualnom zakonodavstvu EU ali ono što je ključno u ova dva zakona to je slobodno kretanje roba. Zapravo taj dio zakona je temeljni i upravo zato se očito to donosi novi zakon, a to je da zapravo se osigura protok medicinskih proizvoda i lijekova u odnosu na različite zemlje unutar EU. Zakon se primjenjuje, ovaj o lijekovima naravno, vezano uz lijekove, a ovaj o medicinskim proizvodima naravno vezan za klinička ispitivanja medicinskih proizvoda, proizvodnju njihovu, ocjenu sukladnosti i oznake sukladnosti tijela za ocjenjivanje sukladnosti, upis u očevidnik medicinskih proizvoda, promet, oglašavanje, vigilanciju i naravno nadzor nad tim proizvodima. On se, kad govorimo o medicinskim proizvodima, odnosi i na pribor, uključuju in vitro dijagnostičke medicinske proizvode i aktivne medicinske proizvode za ugradnju, a velim sve to skupa zapravo je očito bilo motivirano da bi se omogućilo funkcioniranje jedinstvenog unutarnjeg tržišta unutar EU pri čemu se onda omogućuje i fizičkim i pravnim osobama obavljanje djelatnosti pod jednakim uvjetima bez obzira imaju li sjedište u nekoj od država EU ili u Hrvatskoj što je različito naravno od onoga, od situacije u kojoj smo bili dosada kada nismo bili dio EU. Ja bih naglasio posebno neke aspekte koje mislim da je vrlo važno istaknuti, a to je pitanje koje je riješeno i u ovom zakonu, a koje je srećom Hrvatska i ranije rješavala, a to je da se ne dozvoljava kupnja lijekova internetom. To je izrazito važno zbog toga što na crnom tržištu upravo preko interneta, elektronske pošte raznih oglasnika itd. se javljaju lijekovi koji nemaju odobrenje za stavljanje u promet niti u ozbiljnim zemljama a naravno niti u Hrvatskoj, kao takvi su oni uvijek upitne kvalitete i sigurnosti. I zapravo u mnogim razvijenim zemljama, zemljama koje mi ponekad držimo da su regulativi i u kontroli iznad Hrvatske imamo zapravo sustave koji postoje a koji upravo takvim krivotvorenim lijekovima omogućuju pristup ogromnom broju korisnika. I danas na Internetu uistinu postoji jedno ogromno ilegalno tržište krivotvorenih proizvoda koji ponekad mogu biti opasni po zdravlje bolesnika, u najmanju ruku im neće pomoći. Budući da Internet naravno nije nikako kontroliran ne može se ni provjeriti kakvoća ni podrijetlo lijekova koji se tamo oglašavaju. I to je nešto što zapravo dovodi onda do izlaganja korisnika pogibelji po zdravlje i u najmanju ruku rizika, rizik za zdravlje. I ponovo naglašavam mislim da je vrlo dobro što je i u ovom Zakonu ali i u dosadašnjim zakonima nije zapravo to na neki način pod navodnicima da tako kažem "liberalizirano" i omogućeno da dostupnost građana tim lijekovima. Što se ponekad čini privlačnim. Jer zapravo, naravno ti lijekovi se ne, često reklamiraju kao puno jeftiniji, dostupniji itd.. Ali se radi zapravo o jednoj ozbiljnoj pogibelji. I lijekovi i medicinski proizvodi moraju biti apsolutno sigurni za korisnike i temeljni je pristup i princip uvijek da korist njihove primjene mora biti veća od eventualnih rizika. Tako da je svaka država pa tako i Hrvatska mora provoditi vrlo strogi nadzor nad lijekovima i medicinskim proizvodima prije ali i nakon njihovog stavljanja na tržište. Osim toga upravo zato postoje organi da tako kažem kao što je u Hrvatskoj … [[Govornik se ne razumije.]] koja o svim sigurnosnim informacijama o lijekovima i medicinskim proizvodima koji su dostupni hrvatskim bolesnicima mora obavještavati javnost i davati preporuke o uporabi. I dobro je da je to kvalitetno i dalje regulirano. Naravno uvijek se postavlja pitanje kakvi će biti pojedini podzakonski akti jer to tu nije nevažno. I ja se nadam da će podzakonski akti ali i akti Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji tu također nisu baš potpuno nevažni nego su dapače, obrnuto itekako važni biti zapravo usklađeni sa onim što je proklamirana politika i Hrvatske države. A i što će jamčiti ne samo sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda hrvatskim bolesnicima nego i to da dobe najkvalitetnije lijekove i medicinske proizvode za najprimjereniju cijenu ja bih rekao. Slijedom toga će biti vrlo vrlo važno kako će se rješavati ono što se hrvatski lijepo kaže priceing, odnosno određivanje cijena medicinskih proizvoda i lijekova jer tu leži ja bih rekao niz zamki mogućih od zamki da se u želji da se dobe što je moguće jeftiniji proizvodi ode u jednu krajnost pa onda ne uspije ostvariti opskrbljenost tržišta određenim lijekovima ili medicinskim proizvodima. I naravno da se ode s druge pak strane u drugu krajnost pa da hrvatski građani naravno preko Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i državnog proračunu plaćaju lijekove i medicinske proizvode skuplje nego što bi to trebali. To je dakle cijeli jedan spektar koji je moguć a u kojem će sasvim sigurno biti vrlo važno da i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje a i naravno Ministarstvo zdravlja kao na neki način ipak nadređeno Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje nađe pravi put i pravi omjer između te dvije krajnosti kako bi se osiguralo ono što naravno svi želimo a to je sigurna opskrba lijekovima i medicinskim proizvodima svih hrvatskih građana koji to trebaju. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. O prijedlozima zakona glasati ćemo naknadno. S time bismo danas završili sjednicu. A sutra bismo počeli u 9,30 sa Prijedlogom Zakona o suradnji Hrvatskoga Sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima. Hvala lijepa, doviđenja.
Konačni prijedlog Zakona o lijekovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 381. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu s člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Ima netko protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 101 glasom za prihvatili da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog zamjenika ministra zdravlja Marijana Cesareka da obrazloži amandman Vlade RH.
Hvala lijepo. Na temelju članka 85. Ustava RH i članka 163. Poslovnika Hrvatskog sabora Vlada RH na Konačni prijedlog zakona o lijekovima podnosi sljedeći amandman, u članku 158.stavku 1.iza riječi agenciju točka se zamjenjuje zarezom te dodaju riječi EMA crtica u i Europsku komisiju. Predloženi amandman predstavlja potpuno usklađenje s člankom 106. Direktive 2001/83/EZ vezano uz obvezu donositelja odobrenja za stavljanje lijeka da pisano izvijesti Europsku komisiju za lijekove i Europsku komisiju o namjeri javnog obavljanja farmakovigilancijskih informacija. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade RH. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade RH. molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Ima netko protiv? Da li je netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za prihvaćen amandman Vlade RH i time je postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Idemo na amandmane Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Amandman broj 1 na članak 243. Samo jedan da. Poštovani zamjeniče ministra.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Hvala vam lijepa. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Tko je protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa donesen Zakon o lijekovima u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
A sada ćemo objediniti raspravu - Konačni prijedlog zakona o lijekovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 381 - Konačni prijedlog zakona o medicinskim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 382 Predlagatelji zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akata primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješće ste primili na sjednici. Uvodno će zakone obrazložiti zamjenik ministra zdravlja gospodin Marijan Cesarik. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Dakle, predloženi Zakon o lijekovima omogućava provedbe uredbi koje se odnose na ovlasti Europske komisije za odobravanje lijekova centraliziranim postupkom, davanje odobrenja za lijekove za liječenje teških i rijetkih bolesti te lijekova za primjenu kod djece. Pristupanjem EU Republika Hrvatska postaje dio jedinstvenog unutarnjeg tržišta EU. Pravne osobe koje su sukladno važećem zakonu obavljale djelatnosti propisane tim zakonom morale su imati sjedište u RH. Ovim zakonskim prijedlogom omogućuje se obavljanje djelatnosti fizičkim i pravnim osobama sa sjedištem u EU, odnosno europskom gospodarskom prostoru. Predloženi zakon uvodi sasvim nove pojmove kao što su unos lijekova, posredovanje lijekovima, paralelni uvoz i paralelni promet lijekova na veliko. Uvozom lijekova smatra se samo uvoz iz trećih zemalja te su po prvi puta propisani uvjeti za proizvodnju i promet djelatnih tvari. Za provedbu zakona čije se donošenje predlaže nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu. Za prijedlog Zakona o medicinskim proizvodima mogu reći da vodeći računa o potrebi potpunog usklađenja domaćeg zakonodavstva s propisima EU na području kvalitetnih i sigurnih medicinskih proizvoda kao proizvoda od posebnog značaja za zdravlje ljudi predloženim zakonom omogućava se prilagodba domaće pravne regulative zakonodavstva EU. Zakonom se utvrđuju zahtjevi za medicinske proizvode, klinička ispitivanja medicinskih proizvoda, proizvodnja medicinskih proizvoda, ocjenjivanje sukladnosti i osnova oznaka sukladnosti tijela za ocjenjivanje sukladnosti, upis u očevidnik medicinskih proizvoda, promet, oglašavanje, vigilancija i nadzor nad medicinskim proizvodima. Odredbe ovog zakona primjenjuju se na medicinske proizvode i njihov pribor uključujući in vitro dijagnostičke medicinske proizvode i aktivne medicinske proizvode za ugradnju. Predloženi zakon koncepcijski i sadržajno podijeljen je na posebna područja čime se omogućava lakša primjena predloženih rješenja. Predloženim Zakonom o medicinskim proizvodima omogućuje funkcioniranje jedinstvenog unutarnjeg tržišta EU pri čemu se omogućuje fizičkim i pravnim osobama obavljanje djelatnosti pod jednakim uvjetima bez obzira imaju li sjedište u nekoj od država EU ili u RH. Provedba predloženog zakona neće zahtijevati dodatna sredstva iz državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a potpredsjednik gospodin Željko Reiner. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine zamjeniče ministra. Pa evo imamo pred sobom dva zakona koji zapravo znače usklađivanje našeg zakonodavstva sa europskim. Mi smo i dosada imali zakone koji su zapravo od ja se usuđujem reći vrlo ranih dana Hrvatske države bili avangardni na neki način kad se govori o lijekovima jer smo imali i '90-ih godina zakone koji su zapravo u dobrom dijelu slijedili direktive EU i za razliku od mnogih drugih zemalja u tranziciji to smo područje odavno vrlo dobro riješili. Tako da srećom nije tu bilo u Hrvatskoj nikad nekakvih problema. I ovi zakoni su zapravo ja bih rekao samo usklađivanje sa činjenicom da evo za nekakvih nepunih 3 tjedna ulazimo u EU i naravno slijedom toga moramo poštivati i neka druga pravila. Naravno doći će i do daljnjih prilagodbi drugih propisa prema aktualnom zakonodavstvu EU ali ono što je ključno u ova dva zakona to je slobodno kretanje roba. Zapravo taj dio zakona je temeljni i upravo zato se očito to donosi novi zakon, a to je da zapravo se osigura protok medicinskih proizvoda i lijekova u odnosu na različite zemlje unutar EU. Zakon se primjenjuje, ovaj o lijekovima naravno, vezano uz lijekove, a ovaj o medicinskim proizvodima naravno vezan za klinička ispitivanja medicinskih proizvoda, proizvodnju njihovu, ocjenu sukladnosti i oznake sukladnosti tijela za ocjenjivanje sukladnosti, upis u očevidnik medicinskih proizvoda, promet, oglašavanje, vigilanciju i naravno nadzor nad tim proizvodima. On se, kad govorimo o medicinskim proizvodima, odnosi i na pribor, uključuju in vitro dijagnostičke medicinske proizvode i aktivne medicinske proizvode za ugradnju, a velim sve to skupa zapravo je očito bilo motivirano da bi se omogućilo funkcioniranje jedinstvenog unutarnjeg tržišta unutar EU pri čemu se onda omogućuje i fizičkim i pravnim osobama obavljanje djelatnosti pod jednakim uvjetima bez obzira imaju li sjedište u nekoj od država EU ili u Hrvatskoj što je različito naravno od onoga, od situacije u kojoj smo bili dosada kada nismo bili dio EU. Ja bih naglasio posebno neke aspekte koje mislim da je vrlo važno istaknuti, a to je pitanje koje je riješeno i u ovom zakonu, a koje je srećom Hrvatska i ranije rješavala, a to je da se ne dozvoljava kupnja lijekova internetom. To je izrazito važno zbog toga što na crnom tržištu upravo preko interneta, elektronske pošte raznih oglasnika itd. se javljaju lijekovi koji nemaju odobrenje za stavljanje u promet niti u ozbiljnim zemljama a naravno niti u Hrvatskoj, kao takvi su oni uvijek upitne kvalitete i sigurnosti. I zapravo u mnogim razvijenim zemljama, zemljama koje mi ponekad držimo da su regulativi i u kontroli iznad Hrvatske imamo zapravo sustave koji postoje a koji upravo takvim krivotvorenim lijekovima omogućuju pristup ogromnom broju korisnika. I danas na Internetu uistinu postoji jedno ogromno ilegalno tržište krivotvorenih proizvoda koji ponekad mogu biti opasni po zdravlje bolesnika, u najmanju ruku im neće pomoći. Budući da Internet naravno nije nikako kontroliran ne može se ni provjeriti kakvoća ni podrijetlo lijekova koji se tamo oglašavaju. I to je nešto što zapravo dovodi onda do izlaganja korisnika pogibelji po zdravlje i u najmanju ruku rizika, rizik za zdravlje. I ponovo naglašavam mislim da je vrlo dobro što je i u ovom Zakonu ali i u dosadašnjim zakonima nije zapravo to na neki način pod navodnicima da tako kažem "liberalizirano" i omogućeno da dostupnost građana tim lijekovima. Što se ponekad čini privlačnim. Jer zapravo, naravno ti lijekovi se ne, često reklamiraju kao puno jeftiniji, dostupniji itd.. Ali se radi zapravo o jednoj ozbiljnoj pogibelji. I lijekovi i medicinski proizvodi moraju biti apsolutno sigurni za korisnike i temeljni je pristup i princip uvijek da korist njihove primjene mora biti veća od eventualnih rizika. Tako da je svaka država pa tako i Hrvatska mora provoditi vrlo strogi nadzor nad lijekovima i medicinskim proizvodima prije ali i nakon njihovog stavljanja na tržište. Osim toga upravo zato postoje organi da tako kažem kao što je u Hrvatskoj … [[Govornik se ne razumije.]] koja o svim sigurnosnim informacijama o lijekovima i medicinskim proizvodima koji su dostupni hrvatskim bolesnicima mora obavještavati javnost i davati preporuke o uporabi. I dobro je da je to kvalitetno i dalje regulirano. Naravno uvijek se postavlja pitanje kakvi će biti pojedini podzakonski akti jer to tu nije nevažno. I ja se nadam da će podzakonski akti ali i akti Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji tu također nisu baš potpuno nevažni nego su dapače, obrnuto itekako važni biti zapravo usklađeni sa onim što je proklamirana politika i Hrvatske države. A i što će jamčiti ne samo sigurnost lijekova i medicinskih proizvoda hrvatskim bolesnicima nego i to da dobe najkvalitetnije lijekove i medicinske proizvode za najprimjereniju cijenu ja bih rekao. Slijedom toga će biti vrlo vrlo važno kako će se rješavati ono što se hrvatski lijepo kaže priceing, odnosno određivanje cijena medicinskih proizvoda i lijekova jer tu leži ja bih rekao niz zamki mogućih od zamki da se u želji da se dobe što je moguće jeftiniji proizvodi ode u jednu krajnost pa onda ne uspije ostvariti opskrbljenost tržišta određenim lijekovima ili medicinskim proizvodima. I naravno da se ode s druge pak strane u drugu krajnost pa da hrvatski građani naravno preko Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i državnog proračunu plaćaju lijekove i medicinske proizvode skuplje nego što bi to trebali. To je dakle cijeli jedan spektar koji je moguć a u kojem će sasvim sigurno biti vrlo važno da i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje a i naravno Ministarstvo zdravlja kao na neki način ipak nadređeno Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje nađe pravi put i pravi omjer između te dvije krajnosti kako bi se osiguralo ono što naravno svi želimo a to je sigurna opskrba lijekovima i medicinskim proizvodima svih hrvatskih građana koji to trebaju. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. O prijedlozima zakona glasati ćemo naknadno. S time bismo danas završili sjednicu. A sutra bismo počeli u 9,30 sa Prijedlogom Zakona o suradnji Hrvatskoga Sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima. Hvala lijepa, doviđenja.
Konačni prijedlog Zakona o medicinskim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 382. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim zamjenika ministra zdravlja poštovanog Marijana Cesareka da se očituje. Amandman broj 1 na članak 50.poštovani zamjeniče ministra.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 na članak 63.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 3 na članak 86.poštovani zamjeniče ministra.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 4 na članak 94.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za donesen Zakon o medicinskim proizvodima u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Nastavljamo sa plenarnom sjednicom, 8. sjednicom Hrvatskog sabora. Na dnevnom redu je - Prijedlog Zakona o suradnji Hrvatskoga Sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima, prvo čitanje, PZ br. 373 Predlagatelj zakona je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada Republike Hrvatske dostavila je svoje mišljenje. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, to su odredbe članaka 144. do članka 150. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za vanjske poslove, Odbor za pravosuđe, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ovih radnih tijela odbora ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani Peđa Grbin, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvolite poštovani zastupniče.