Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 5. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića, potpredsjednice, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom počinjemo redovito jesensko zasjedanje Hrvatskog sabora koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas na početku zasjedanja da odamo počast Domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ - Gospođe i gospodo, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast svima onima koji su svojim radom i djelovanjem pridonijeli stvaranju neovisne i slobodne Hrvatske, hrvatskim braniteljima i svima koji su svoj život dali za domovinu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im! Nastavljamo sa radom. Zapisnik 4. sjednice Hrvatskog sabora dostavljen vam je elektronskim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Kako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 4. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen je elektronskim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam pet novih točaka pod rednim brojevima 19., 22., 25., 30. i 34. To su: 19. Konačni prijedlog Zakona o zaštiti životinja, drugo čitanje, P.Z. br. 147. 22. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 181. 25. Konačni prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu, drugo čitanje, P.Z. br. 141. 30. Prijedlog zakona o potvrđivanju protokola br. 15. kojim se mijenja i dopunjuje Konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 180. 34. a) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo potrebni kvorum, te možemo pravovaljano odlučivati 121 zastupnik se prijavio. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To su točke 22., 30., 51. i 74. iz Konačnog prijedloga dnevnog reda. Dakle, to su točke: Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja, iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja s konačnim prijedloga zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 181. 30. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola br. 15. kojim se mijenja i dopunjuje konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 180. 51. Prijedlog zakona o nastavku isplate dokupljenih mirovina s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 158. Predlagatelji: Klub nezavisnih zastupnika i HSU i Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. 74. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 166. Predlagatelj: zastupnik Goran Aleksić. Imamo li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakon? Izvolite kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Budući da je Vlada već dala negativno mišljenje, na prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju, pod rednim brojem 74. predlažem da taj zakon ide u 2 čitanja i da se u međuvremenu pokuša s Vladom usuglasiti stavove, jer i HDZ, je već službeno dala stav da takav zakon treba donijeti. Postoje neki prijepori. I te prijepore je moguće riješiti između 2 čitanja. Hvala.
Budući da predlagatelj sam predlaže da se ide u 2 čitanja, mislim da nema potrebe onda da glasujemo, tako da ćemo o ovom zakonu odlučivati u 2 čitanja. Budući da nema drugih primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka u ostalim zakonima sukladno čl.205. poslovniku. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam preložio uz poziv na sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno čl. 225. stavak 3. poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl.225. stavak 4. poslovnika, prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda ušućen uz poziv za sjednicu. O točkama 22. i 30. odlučili smo prigodom iznjašavanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovora na uvrštenje preostalih točaka konačnog prijedloga dnevnog reda, koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za 5. sjednicu. To su točke 10., 25. i 34.? Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdrav ministrima i svim kolegicama. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora izražavam nezadovoljstvo što nisam u vašem prijedlogu čuo prijedlog da ćemo odmah izabrati članove nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, budući već 2 godine, vijeće nije konstituirano, zbog nebrige vladajuće većine koja nije u stanju izabrati članove iako su provedeni natječajni postupci. Svjedoci smo da čak i saborski zastupnici vladajuće većine podmićuju novinare, a Nacionalno vijeće nije u mogućnosti sastati se i raspraviti tu temu. Prema tome, izražavam veliko ogorčenje što niste u stanju provesti do kraja taj natječaj kako bi Nacionalno vijeće moglo početi s radom. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U pripremi je odabir članova, vanjskih članova odbora. To će se dogoditi vrlo skoro. Znam da su pri završetkom samom i konzultacije parlamentarnih stranaka. U okviru toga, riješiti će se i ovo pitanje o kojem vi govorite. Dakle, nema nikakvih skrivenih namjera, nego se radi jednostavno o proceduri koja je možda malo sporija nego što bi trebala biti. Hvala vam lijepa. Da li ima kakvih drugih prigovora? Ako nema, onda utvrđujem da su i ove točke o kojima sam govorio, uvrštene u dnevni red 5.sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, ovime je dnevni red utvrđen. Sukladno čl.205. stavku 2 poslovnika, ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način. S obzirom da ima jako puno točaka, preko 100, predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da je utvrđen dnevni red onako kao sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda, uz izmjene koje smo sada usvojili. Hvala vam lijepa. Sada prelazimo sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika na dopunu dnevnog reda, 5. sjednice sa 13 novih točaka. Prva točka: - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o lokalnim porezima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak Drugo: - Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkom fondu - Prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja u upravljanja razvojem Republike Hrvatske - Prijedlog Zakona o upravnoj inspekciji - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Europskim radničkim vijećima - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. o novoj hrani - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radu - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza - Prijedlog Zakona o alternativnim investicijskim fondovima - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša - Prijedlog Zakona o drvenastim kulturama kratkih ophodnji - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o lokalnim porezima - Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2017. i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2017. godine Materijali su objavljenoj na internetskoj stranici Hrvatskog sabora, prijedlog dopuna dobili ste elektronskim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li dakle, tko od zastupnika primjedbu na hitni postupka kod donošenja zakona po točkom 1. predložene dopune a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o lokalnim porezima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 192 Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 5. sjednice? Ako nema primjedbi i ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice i time je dopuna dnevnog reda utvrđena.
I prije nego što pređemo na dnevni red, gospođe i gospodo zastupnici, obavještavamo vas da su 33 zastupnice i zastupnika Hrvatskoga sabora aktom od 13. listopada 2017. godine u saborsku proceduru uputili Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Nadi Murganić, ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Kako se temeljem članka 125., stavka 3. Poslovnika prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njenom članu ili Vladi u cjelini uvrštava odmah u dnevni red, bez odlučivanja utvrđujem da je navedeni prijedlog uvršten u dnevni red 5. sjednice.
Prvi je uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta u ime Most-a zbog ekološki pogubnog i energetski besmislenog projekta TE Peruča na rijeci Cetini. Hvala lijepa.
Kolega Pernar izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Tražim stanku zbog toga da govorim o problemu koji je postao očit čitavoj javnosti, a to je pet milijuna eura Sanaderovog mita kojeg tajkun blizak HDZ-u gospodin Ježić još uvijek već nakon pet godina nije vratio u državni proračun iako je to davno obećao. Hvala.
Kolega Šipić izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala vam lijepa. Nastavljamo s radom u 14,45. STANKA U 14,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom. Tri su zahtjeva za stankom bila i imamo sada onda tri govora. Prvi je uvaženi kolega Miro Bulj u ime MOST-a.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo vidjeli smo temu koju sam rekao Termoelektrana na strateški najvećem i najbitnijem bazenu pitke vode a to je rijeka Cetina i reakcija potpredsjednice, gospođe i ministrice Dalić je pokazatelj da sam pogodio u metu i ne postavljajući njoj pitanje ona je dala odgovore koji su nesuvisli ali je činjenica da je 17 tisuća ljudi iz Sinja i Cetinske Krajine poslalo dopis tj. peticiju premijeru koji nije odgovorio o štetnoj termoelektrani koja se graditi na rijeci, na Perući, tj. na rijeci Cetini gdje su znanstvenici i … [[Govornik se ne razumije.]] Cvitković, gospodine Uršić hrabro dokazali jer drugi i nisu, brojne objede u studiji utjecaja na okoliš i laži koje su se čak predstavljale i prezentirale da je to Ruđer Bošković radio. Međutim ne, i to je dokazano da je neistina. U Cetinsku krajinu dovesti ovakav projekt, u srednju Dalmaciju odakle se s rijeke Cetine napaja pola milijuna ljudi, gdje prijeti i dan danas vidimo da je zagađen, pomalo … [[Govornik se ne razumije.]] Jadro zbog naših ljudskih gluposti. Hoćemo zbog ljudskih gluposti nakon pljačke Cetinskog kraja i šta je prazna dovoditi investicije koji će dobivati subvenciju na plin koji je Vlada 2015. na zadnjoj sjednici sad koalicijski partner HDZ-a, HNS donio, koji će narod plaćati subvencije na taj plin, koji će u 760kg u sekundi ići u zrak a od toga će ići jedan do 2% je otrovnik od plinova ugljikovodika. Na razini 150 tisuća vozila kao da radi u jednom trenutku. Veličanstveni skupovi naroda, složnog naroda, od franjevaca, civilnih udruga za razvoj civilnoga društva, braniteljskih udruga digli su se jasno i glasno po prvi put kazali Peruću vam ne damo. Dolaze dani kada je Ratko Mladić okupirao branu, silujući, paljeći, koljući, minirajući je, ali hrvatski branitelji, ponosan sam što sam bio s njima smo osobodili to. Ali nećemo sada dozvoliti da nam harače Cetinsku krajinu koja je zaboravljena, po svim pitanjima. Pogledajte infrastrukturu kakva je. Evo u ponedjeljak će otvoriti trafostanicu nakon 20 godina prosvjeda. Ima li Sinj naknadu za rijeku Cetinu, za vodotok … [[Govornik se ne razumije.]] ? Nema, nema, zaboravljen, zaboravljen. Zbog toga mi je žao predsjedniče Sabora šta niste upozorili gospođu Dalić jer nisam njoj postavljao pitanje ali je se prepoznala u ovome slučaju, o ovome slučaju se radi, isključivo o sukobu interesa. U prošloj Vladi sam govorio o sukobu interesa u slučaju INA MOL, ovdje je potpredsjednica Vlade, ministrica vanjskih poslova, vlasnik ovog projekta je suprug, njen suprug koji šalje pisma ljudima, vlasnicima zemljišta ako ih ne proda pod cijeni koju on kaže da će im biti izuzet, da je strateški projekt. Šta je laž, to je laž. Dosta su se ti ljudi napatili na rijeci Cetini, iselili su iz jezera Peruća. Mi moramo i to predlažem proglasiti Peruću, Cetinu strateškim, od strateškog značaja za RH kao najveći bazen pitke vode a nećemo im dati Cetinu, ona se ne da, narod je stoljećima od Turaka, fašista, komunista, ne znam nacista, sve je preživio a preživjeti će i ovu najezdu, bez obzira što su nam prazna sela, da su ulagali u Dalmatinsku zagoru, u Cetinski kraj, danas ne bi imali ovu situaciju da nam hoće gurati projekat koji je ucrtan još uvijek i u lokalnoj samoupravi i u županijskoj upravi i zatražio sam zahtjev da se briše, zatražio je narod zahtjev, narod je zatražio. Nema ovdje opravdanja za ovaj projekat. Neka maknu prste sa najvećeg izvora pitke vode, voda je život i za tu ćemo se vodu boriti do kraja, do kraja. Mogu prijetiti ljudima. Ja sam jednom kazao da sam spreman primiti i metak za ovo, da, jer sam gledao ljude kako ginu za Peruću, gledam njihovu djecu koja su narasla, koja plaću zbog toga što će im se dogoditi 110 metara visok dimnjak u ekološkom srcu Hrvatske pod Dinarom, u oazi mira gdje moramo razvijati turizam, u samom zaleđu Splita. Ne damo te Cetino! [[Upadica Grmoja: Ne daj se Cetino!]]
U ovo je bilo jako. Jedna stvar, više zbog zapisnika, dakle ja sam upozorio potpredsjednicu Vlade da njeno ponašanje nije bilo u skladu sa Poslovnikom, kao što i vas sada upozoravam da vas molim da se pristojno ponašate, to bi bilo jedno lijepo postignuće, civilizacijsko za vas. Kolega Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, došao sam danas na ovo mjesto da bih postavio jedno pitanje a to je kada će tadašnji, valjda i današnji miljenik HDZ-a, tajkun, privatizacijski Robert Ježić vratiti 5 milijuna eura mita namijenjenih Sanaderu u državni proračun. Naime, 2012. on je pred sudom rekao, u listopadu da će to učiniti u roku 30 dana, međutim, kao što pretpostavljate, lagao je, znači do današnjeg dana to nije učinio. I javnost stoga postavlja logično pitanje gdje su pare, gdje je lova i kada on to misli vratiti. Slučaj Roberta Ježića je žalostan slučaj nefunkcioniranja hrvatskog pravosuđa. Žalostan primjer koji dokazuje da pravo u hrvatski postoji samo kao fikcija i da stvarne kako bi to rekao, stvarne pravne državne ne postoji. Ona postoji de iure, na papiru, de facto je nema jer da pravna država u Hrvatskoj postoji, sud bi izdao nalog da se taj novac uzme s tih računa i da se vrati u državni proračun ukoliko on ne postupi po obećanju koje je dao na sudu. Međutim, ovaj moj govor bit će povijestan, a bit će povijest zato jer je i više nego očito da premijer Ivo Sanader, bivši predsjednik HDZ-a, nikada neće biti pravomoćno osuđen u slučaju i da će tih 5 milijuna eura mita ostati na računu Roberta Ježića. Pitanje što o tome misle radnici DIOKI-ja, radnici kojima nije mjesecima isplaćivao plaće, radnicima čije je poduzeće odveo u stečaj, kao što je odveo u stečaj i riječki Novi list, i sve drugo što je došlo u njegove ruke, a došlo je u njegove ruke zahvaljujući vama gospodo iz HDZ-a, vi ste ti koji ste mu to omogućili. I meni je žao i mene sram ne vas gospodo iz HDZ-a, nego hrvatskog naroda koji podržava tu politiku, i koji zatvara oči pred očitim kriminalom. Ono što je još strašnije da na upit novinarske RTL-a, kada on to misli vratiti te novce, tih 5 milijuna eura, on odgovara njoj protupitanjem „Jeste li vi normalni?“. Znači, ako vi pitate privatizacijskog tajkuna kad će vratiti novac od mita, on vama docira, veli vi niste normalni. Znači da građani RH koji očekuju pravnu državu, koji misle da se kriminal sankcionira, koji misle da bi Ježić trebao vratiti ne sutra nego već jučer taj novac, očito za gospodina Ježića nisu normalni. A zašto se gospodin se gospodin Ježić može tako ponašat, pa zato jer pod zaštitom vaše stranke HDZ-a. Da nije pod vašom zaštitom, on bi odavno bio procesuiran. Ali on je zaštićen, njega nitko ne dira. Za razliku od mene, kojem je skidan imunitet zbog pisanja grafita, grafita veličine 40x20 centimetara i šteta od tog grafita je recimo 20 kuna, evo. Znači za takve primjere odnosno za takve slučajeve hrvatsko pravosuđe funkcionira, a za 5 milijuna eura koji stoje na Ježićevom računu, to je prljav novac, crni novac, novac od mita, za takav slučaj hrvatsko pravosuđe jednostavno nije nadležno, ne bavi se s tim itd. Ovo je velika pljuska svima koji vjeruju u pravosuđe, iako sumnjam da takvih ima i to je znak zapravo hrvatskom narodu da u Hrvatskoj vladavina prava ne postoji, da zakoni ne vrijede za sve. I da postoji jedna organizacija koja je iznad zakona usudio bi se reći koja je zakon i koja mijenja zakone ako kojem slučajem treba da bi ispunila svoje ciljeve i interese. Nadam se da će jednog dana takvoj politici doći kraj ali to ne ovisi o mojoj volji, nego volji birača koju je redovito već 20 godina podržavaju na izborima i to nas svoju vlastitu štetu i sramotu. Hvala.
Treća diskusija uvaženi kolega Ivan Šipić iz HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, evo ja ću se isto referirati na ovo što je kolega Bulj vatreno i srčano kao i uvijek u svojim nastupima branio, jedna tema koja zaista je aktualna u Dalmatinskoj zagori u Dalmaciji, posebno u cetinskom kraju. Dakle, plinska elektrana o kojoj se već dugo i naši rokovi piše i govori sa svih različitih strana, ono što bi ja želio reći u ime kluba HDZ-a ovdje vrlo kratko. Znači zakonom je propisano, a to svima vama poznato, kako je studija utjecaja na okoliš jedan od temeljnih projekata tj. jedan od temeljnih dokumenta koji definiraju sve buduće projekte i razvoj tog projekta. Da li će stati ili neće stati. Ono što ja znam i što je svima vama poznato, to je da u institucije koje su uključene u konačnu procjenu studiju utjecaja na okoliš je najmanje 10 do 15 adresa od Hrvatskih voda, Hrvatskih šuma, različitih instituta itd. i institucija. Znači, prije svega mi želimo naglasiti da je potreban jedan znanstveni cjeloviti pristup i meni je to potpuno jasno i ono što ću reći sigurno neće biti u suštinskom i bitnom daleko od zahtjeva naših sugrađana, posebno u cetinskom kraju. Ministarstvo zaštite okoliša je formiralo neovisno povjerenstvo koje je dužno sa svih strana osobito analizirati i ove institucije koje rade na samom projektu i reći što struka misli. Dakle, želim naglasiti i ono što mi je dostupno od Ministarstva zaštite okoliša, to je da je to neovisno povjerenstvo koje imenovano. Povjerenstvo je sačinjeno od ekologa, znanstvenika, ljudi od struke i oni su kako rekoh, dužni u određenom vremenu kada povjerenstvo zasjeda i između zajedanja povjerenstva, a koliko znam jedno već je i zasjedalo, donijeti svaki put rezultate onog što je vidljivo i koji su podaci egzaktni i koji je to znanstveni prije svega stručni pristup i u ovoj kako rekoh, vrlo važnoj tematici ne samo za cetinski kraj, rekao bi i Dalmaciju a i Republiku Hrvatsku jer se radi o pitkoj vodi, o izvorištu, o budućnosti napajanja ne samo napajanja i života Dalmacije nego i rijeka i općenito ekologije. Povjerenstvo je rekoh otvorenog tipa i svima je dostupno. Isto tako, poznato je da je ovaj projekt bio predložen da bude strateški, tj. od nacionalnog interesa. Ono što za sada znamo on nije uvršten u strateški nacionalni interes. Da li će biti i kada će biti ja vjerujem da to isključivo ovisi ne samo o raznim institucijama ili upiranjima ili samim investitorima, potencijalnim nego prije svega će ovisiti o Vladi RH, ministarstvu, a isto tako će ovisiti o onom što će se pokazati kroz studiju utjecaja na okoliš koja je temeljni dokument jednog projekta ili ostvarivanja tog projekta. Ja želim ovdje naglasiti da ne sumnjam u struku, da ne sumnjamo u znanstveni pristup, da ne sumnjamo u volju i želju i naroda kojem sam pripadam jer živim tu. Isto tako, ne vjerujem i ne želim vjerovati da će hrvatska Vlada ili resorno ministarstvo potpisati bilo koji dokument koji bi išao protiv života svog naroda. A ovdje se stvarno radi o životu jer se radi o jednom od najdragocjenijih bisera u našoj prirodi, a to je rijeka Cetina i izvorište koje napaja cijelu Dalmaciju uključujući naravno i tu otoke. Dakle, moj stav, osobni stav nikada, ama baš nikada neću a vjerujem i da je to stav mojih kolega podržati nešto što bi bilo van ugroze, van zaštite, van zaštite malih ljudi, naših ljudi. Isto tako imajući u vidu da pod nikoju cijenu ne želim prejudicirati što će se dogoditi i sa studijom i sa mišljenjem i sa odlukama ministarstva i institucija koje su prije svega na jedan stručan i znanstven način pozvane da ovo, da se bave ovakvim pitanjem. Hvala vam lijepa.
Vidio sam dvije povrede Poslovnika. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, evo kolega Šipić je prekršio članak 238. Obmanjivao je, znači i ovdje kolege sabornike i hrvatsku javnosti, govorio je o tome i pozivao se na institucije i pravorijek institucija, a upravo smo ovdje iz usta prve potpredsjednice Vlade Martine Dalić čuli riječi da smo mi koji se protivimo tom projektu protiv razvoja toga kraja i da mi smo ti koji će utjecati na to da mladi iseljavaju. Ovaj projekt tim riječima ima punu potporu hrvatske Vlade. Znamo kako će onda institucije reagirati. Ima potporu ministrice vanjskih poslova jer muž stoji iza ovog projekta i nemojte se kolega Šipiću pozivati na institucije kad smo danas čuli ovdje da će taj štetni projekt imati punu potporu najjačih osoba u hrvatskoj Vladi možda čak i osobe koja je jača od premijera Plenkovića, znači Martine Dalić.
Kolega Grmoja, nije bio prekršen Poslovnik to je potpuno evidentno. Dakle, vi polemizirate. Mogla je bit replika, ali znali ste da nema mogućnosti za repliku. Stoga vam ja sukladno članku 239. izričem opomenu jer ste svjesno, da zato što ste namjerno zloupotrijebili Poslovnik i molim vas da to ne činite. Dakle, vi ste polemizirali sa riječima. Mene uopće to ne boli. Kolega Grmoja ja vas molim da se pristojno ponašate. Ja znam da to nije lagano vama, jer to očito niste naučili kroz život, pa bih vas molio da se pristojno ponašate. Kolega Bulj, izvolite.
Povrijeđen je članak 238. Kolega Šipiću zbog toga što ste rekli da će ići ovo u strateške projekte ili da će biti ili ne biti, da će vrijediti struka. Činjenica je da prijeti se ljudima od strane vlasnika projekta supruga od ministrice vanjskih poslova gospođe Burić. Ljudima ako ne plati njihovu cijenu da će bit izvlašteni, bit će izvlašteni i narod je jasno kazao ne toj termoelektrani. A Martina Dalić danas ni kriva ni dužna, ja ni kriv ni dužan, napala me, a nisam uopće njoj govorio ništa. Boli je. Tko stoji iza ovoga trovanja cilog Cetinskog kraja? Tko? Jasno reci, progovori, zucni. Ne termoelektrani, ne Cetinu uništava! Rekli su svi bio si, svjedok si. Žao mi je što nisi bio na prosvjedima jer nemaš još naređenje, ali je istina da neće gradit termoelektranu. Posebno sam rekao da sam spreman primit metak, neće je graditi!
Hvala lijepa. I vama izričem opomenu, jer ste napravili isto što i kolega Grmoja [[Upadica Bulj: Što niste Dalićki izrekli opomenu. Napala je saborskog zastupnika.]] Kolegici Dalić sam vrlo oštro rekao da je njeno ponašanje neprimjereno. Dakle, to možete pogledajte si snimku. Vidjet ćete da sam vrlo oštro rekao da se tako u Hrvatskom saboru ponašati ne može. A ja nemam ovlasti i ne može se davati opomena ministrima jer toga nema u Poslovniku, ali sam jasno i glasno rekao, štitio sam. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Dakle, ja vas još jedanput molim kolege iz MOST-a, kolege iz MOST-a vas molim da se držimo Poslovnika, da se držimo reda. Ovdje je propisano nešto, ja se toga moram držati, to je moja obaveza i molim vas da ne zloupotrebljavate to. Ima načina da iskažete ono što mislite i ovdje u sabornici i izvan sabornice. Ali molim vas da se držimo procedure. Procedura je napravljena da ne bi bio kaos. A ovo što se sada događa jest kaos. Tako da zaključujem ovaj dio rasprava i prelazimo sada na dnevni red. Ne možete dobiti više povredu Poslovnika zbog toga što nema nikakvog razloga za to. Prelazimo na dnevni red. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Možete se žaliti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Gospođe i gospodo zastupnici, aktualno prijepodne, održava se na početku svake sjednice, prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Stoga, počinjemo s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno, pojedinom članu Vlade, u skladu s odredbama poslovnika čl.132.-139.. Prvi na redu za postavljanje pitanja, je uvaženi kolega, zastupnik Veljko Kajtazi, koje svoje pitanje postavlja ministru državne imovine, Goranu Mariću. Izvolite kolega Kajtazi.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, poštovani ministri, poštovani kolegice i kolege. Nakon jučerašnjeg razgovora, sa ministrom gospodinom Goranom Marićem, ja odustajem. Nadam se boljoj suradnji, također nadam se dio operativnog plana, da ćemo realizirati do kraja mjeseca. Također bi htio koristiti priliku i upoznati hrvatsku javnost, kao i svoje kolege i kolegice da smo ove godine, 24.kolovoza, usvojen je operativni plan za nacionalne manjine. Moram vam reći da na tome su moje kolege i ja radili smo 1 godinu i ja očekujem od više aktivnosti, od nositelje aktivnosti. Hvala vam.
Zahvaljujem se kolegi Kajtaziju, budući da je odustao od pitanja, onda ni ministar Marić, neće odgovarati, pa prelazimo na drugo pitanje. Drugi po redu je uvaženi kolega Davor Bernardić, koji svoje pitanje postavlja predsjedniku Vlade, gospodinu Plenkoviću.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, svoje pitanje upućujem vama, prošlo je 5 mjeseci od kada ste donijeli u ovom Saboru lex Agrokor, zakon koji je pisan zbog samo jedne kompanije u Hrvatskoj, u čemu su vam pomagale u pisanju banke. Prošlo je 5 mjeseci od kada ste postavili izvanredno povjerenika gospodina Ramljaka, kojeg smo ovo ljeto mogli vidjeti više u rubrikama ljetnih magazina, nego kako obrazlaže stvarno stanje u Agrokoru. Država je preuzela, sa lex Agrokorom, kompletne rizike, dugove zaduženja i potencijalne opasnosti i vezala ih na sebe i svoje hrvatske građane, to je isključivo vaša odgovornost. Stoga me čudi, da se skriva istina o Agrokoru, odnosno, stvarni podaci o poslovanju te kompanije, dugovima, založenoj hrvatskoj imovini, šumama, izvorima, vodama, poljima koji su u Agrokoru. Možete li mi reći, da li dobijete izvješća o stvarnom stanju u Agrokoru, ako ih ne dobijete, da li ćete se praviti, kada vam dođu da niste znali za njih. Pa ćete pompozno smijeniti nekog od vaših ministara ili zašto skrivate financijsko poslovanje Agrokora, zašto vas je strah istražno povjerenstva i koga i čije interese štitite?
Odgovor predsjednik Vlade, Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bernardić, kao što vam je poznato Zakon o trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH donio je Hrvatski sabor. Donio ga je u okolnostima kada je najveća hrvatska kompanija došla u situaciju da padne pod Stečajni zakon. Vi znate koliko je zaposlenika u okvira koncerna Agrokor, koliko je društava, koliko je dobavljača, koliko je malih OPG-a vezano za tu kompaniju i kakav bi bio efekt na sve njih pa i na hrvatsko gospodarstvo, na hrvatski financijski sustav da smo u onim scenarijima koje smo tada imali odlučili da kažemo slobodno je tržište, privatna je kompanija, nećemo napraviti ništa. Da li mislite kolega Bernardić da bi opskrba diljem naše obale u ovoj najboljoj, najuspješnijoj turističkoj sezoni od neovisne Hrvatske recimo na nekom od hrvatskih otoka bila jednaka da tog zakona nije bilo? Da li mislite da nije donošenjem tog zakona došlo do novog elementa povjerenja kod kreditora koji su kompaniju u ovakvim okolnostima i sa takvim rejtingom bile spremne ponuditi svježu likvidnost, novac na temelju kojeg su isplaćivane plaće, na temelju kojeg je regenerirano poslovanje kompanije, na temelju kojeg su isplaćivani dobavljači i na temelju kojeg su isplaćivani mali dobavljači praktički u cijelosti, na temelju kojeg su isplaćivani naši poljoprivrednici? Ono što smo učinili u procesu restrukturiranja, angažirali smo svjetske renomirane konzultante za poslovno i financijsko restrukturiranje, angažirali smo kredibilne svjetski priznate revizorske kuće, jedna iz top četiri, angažirani smo na način da sve što se radi u toj kompaniji je u cijelosti transparentno. Za vašu informaciju na web situ Ministarstva gospodarstva postoje mjesečna izvješća koja izvanredni povjerenik podnosi sukladno zakonu potpredsjednici Vlade i ministrici gospodarstva, a mi smo ne samo imali u više navrata susrete sa izvanrednim povjerenikom nego imali cijeli pregled prvih 100 dana izvanredne uprave na sjednici Vlade. Ono što očekujemo je nastavak toga procesa, nastavak procesa na način da dođe do restrukturiranja kompanije, njene održivosti, zadržavanja radnih mjesta, brige o kompanijama u sustavu Agrokora u nama susjednim zemljama na način koji nije imao efekt cunamia na hrvatsko gospodarstvo. Sjećam se dobro tih rasprava ovdje u ovom Visokom domu gdje nismo dijelili stajališta, ponudili smo vam ruku konsenzusa oko ovako gospodarski i financijski krupne teme, vi ste tu ruku odbili. Ja vas samo pitam, da smo krenuli nekim drugim putem gdje bi bili danas? Gdje bi danas bilo hrvatsko gospodarstvo koje kao što ste vidjeli jučer na sjednici Vlade kada uzmete cjelinu u prvih šest mjeseci ne samo da nema manjka, nego kada se uzmu sve vanproračunske aktivnosti nalazimo se i u suficitu. Dakle odlični makroekonomski pokazatelji, suficit privih šest mjeseci, najbolja turistička sezona i kontinuiran, praćen uz kredibilne međunarodne aktere vođen proces restrukturiranja. Za dovršetak tog procesa pred nama je još otprilike devet mjeseci. Mi ćemo i dalje raditi transparentno, raditi stručno, raditi odgovorno i raditi u najboljem interesu hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva.
Hvala. Zahvaljujem se. Izvolite kolega Bernardić.
Poštovani gospodine Plenković, niste mi odgovorili niti na jedno jedino pitanje, niti na jedno pitanje. Postavio sam vam konkretno pitanje. Država je preuzela upravljanje Agrokorom, javnost ima pravo znati što se događa tamo. Dok vi ovako sedativno, blijedo, diplomatski odgovarate i zavaravate javnost u pozadini se događa nastavak pretvorbi i privatizacije iz devedesetih godina. Vi ne služite nažalost interesima hrvatskih građana, već interesima pojedinaca i interesnih grupa, to vam moram reći. Niste spašavali 40 tisuća radnih mjesta u Agrokoru, spašavali ste isključivo jedno radno mjesto i to vašeg ministra financija. Rekli ste i obećali da nećete poskupiti struju, ne samo da ste ju poskupili nego je to novi udar ove zime za sve hrvatske građane. Rekli ste da ćete provesti obrazovnu reformu, ove godine opet Hrvatska propustila šansu za bolje obrazovanje svoje djece. Ministrica Dalić zajedno ste najavili otkup INA-e, vraćanje INA-e u hrvatske ruke, godinu dana je prošlo niste napravili apsolutno ništa. Najavili ste pompozno Projekt Slavonija, spriječit ćemo iseljavanje mladih, nikada više mladih ljudi nije iselilo nego ove godine iz Hrvatske. Špekulirate odnosno odlučno se kolebate oko poreza na nekretnine, koju ste sada prebacili, zaobišli i prebacili jedinicama lokalne samouprave. Za skidanje jedne ploče trebalo vam je devet mjeseci, a ni sami niste sigurni da li bi tu ploču sklonili ili bi je uklonili. Nažalost vaša politika je politika odustajanja, politika odgađanja, politika nečinjenja, politika stvaranja dojma da se nešto radi, a zapravo se ne radi ništa i zapravo kupujete vrijeme za svoju poziciju u Europskoj komisiji. Vama je premijerski položaj nažalost rezervni položaj, to Hrvatska nije zaslužila.
Treće pitanje postavlja uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče moje je pitanje za gospodina Plenkovića. Godinu dana je od izbora, Hrvatska nažalost stagnira i nazaduje, niste riješili gotovo niti jedan problem u ovih godinu dana, Hrvatska je podijeljena, živi se lošije nego prije godinu dana. zbog vaše politike se naši sugrađani ne osjećaju dobro, sugovornici i partneri su vam Skejo i Bujanec, to su vaši mainstream partneri, to je vaš svijet. Nažalost imamo masu problema sa Slovenijom, INA-om, Agrokorom, obrazovnom reformom, povlačenjem sredstava iz EU, slab rast BDP-a, radikalizacija društva i konstantno vraćanje u povijest, ima problema koliko hoćete. Hoćete da vam još nabrajam, mogu ovdje pola sata o tome pričati. Broj zaposlenih nam pada najviše u EU ali najveći problem u kojem se Hrvatska nalazi je iseljavanje iz Hrvatske. Tijekom vašeg manda tu zadnjih godinu dana preko stotinu tisuća ljudi napustilo je RH. Opustošili ste gospodin e Plenković Slavoniju, pogledajte malo kako ljudi žive, pogledajte šta radite i recite mi šta radite da se ti ljudi vrate u RH. Kada čujete sve ovo što sam rekao, kada vidite da su vam rezultati loši, da radite loše, da li vam je bar malo neugodno, da li razmišljate? I moje pitanje je na kraju kada ćete podnijeti ostavku? Hvala vam lijepa.
Predsjednik Vlade, odgovor.
Vas dvojca ste se dosta očito zabavljali ovo ljeto jer nisam primijetio da ste se bilo čime ozbiljnim bavili pa mi se čini da trenirate ove minutice koje su vam na raspolaganju za nekakav marketing SDP-a koji nije bio nikad neprepoznatljiviji, slabiji, lošiji, bljeđi nego što je. Prvo ću odgovoriti predsjedniku SDP-a Bernardiću koji je jučer bio na sastanku. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa mogu šta god hoću [[Upadica predsjednik: Samo malo, polako]] Kolega Maras, koje je bilo vaše pitanje? [[Upadica predsjednik: Samo malo, ne.]] Koje je bilo vaše pitanje? Koje je bilo vaše pitanje?
Predsjedniče Vlade, samo malo vas molim, samo malo. Predsjedniče Vlade, ja bih vas molio vi morate odgovarati kolegi Marasu, a na vama je da nađete načina odgovoriti onima koji žele, tako da vas molim da se i držimo Poslovnika.
Evo reći ćemo kolegi Marasu pa neka sluša i gospodin Bernardić, je li može tako? Kolega Bernardiću ja sam došao u Europskog parlamenta, na izborima na kojima sam pobijedio, nosio listu. Vi imate dva zastupnika gore, mi smo imali šest. Te vaše smiješne teze o tome da je meni premijerska pozicija neki korak za Brisel a ako sam došao tamo, moram priznati ne drži volju, čak ni uz najbolju vjeru, da vas pokušam razumjeti što želite poručiti, ne uspijevam. Što se tiče kolege Marasa i njegovih pitanja ako hoćete jasan odgovor na ono jasno, ne. Gospodine Maras, HDZ je dobio izbore. Moja se Vlada suočava sa svim mogućim problemima akoji su se dogodili u Hrvatskoj u proteklih 25 godina. Rekao sam ministrima neki dan na zatvorenom dijelu sjednice Vlade, jedino što nam se ovih godinu dana nije dogodilo, jedan malo ozbiljniji potres i možda još nešto na što se referirala SOA u svom izvješću jučer. Sve drugo dogodilo se ovoj Vladi. Da li mislite da se to dogodilo zaslugom ljudi koji su tu ili su ljudi koji su u Vladi oni koji imaju odgovornost da rješavaju probleme? Mi se možda razlikujemo u metodi, u percepciji, u optici onoga što je oko nas, ali nemojte zaboraviti koliko je porezna reforma rasteretila hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo. Nemojte zaboraviti kakvi su podaci BDP-a za prvo tromjesečje, za drugo tromjesečje. Nemojte zaboraviti koliko ministrica Žalac radi više na apsorpciji fondova nego vaš tadašnji ministar kolega Grčić. Pogledajte malo brojeve, pogledajte natječaje koji su raspisani i pogledajte dodanu vrijednost. Pogledajte koliko smo fokusa stavili upravo na Slavoniju, ne samo kroz sredstva EU, nacionalne projekte povezivanje, prometna infrastruktura, okoliš, demografska obnova, sva pitanja su na dnevnom redu. Pitam se što bi bio sa Agrokorom da ste vi bili na vlasti? Što bi bilo sa revidiranim Šengenskim zakonikom da ste vi bili na vlasti? Da li bi turistička sezona bila ovako uspješna ili ne? Ili bi možda zbog vaše umješnosti i diplomatičnosti, kolone vozila bile otprilike od Bregane do Ljubljane, ako ne i do Šentilja u ovoj sezoni? To me interesira. I taj vaš pokušaj da se probudite evo 15. rujna, meni može biti simpatičan, međutim postoji realnost i postoji vaša optika onoga što se u Hrvatskoj događa. A svi podaci, čak ste vidjeli da se evo i Državni zavod za statistiku sam posuo pepelom jer je rekao da je poslao u Eurostat krive podatke. Nikada više zaposlenih prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Nikada manje nezaposlenih. To, što je činjenica a to je bilo u mandatu vaše Vlade da dio ljudi odlazi iz Hrvatske, to znači da oni koriste one mogućnosti za koje ste se i vi u konsenzusu za Europu zalagali a to je sloboda kretanja unutar EU. Naravno da s time nismo sretni ali to su mogućnosti koje dio naših državljana koristi. Mi ćemo učiniti sve da im uvjeti u Hrvatskoj budu takvi da ostanu tu.
Hvala vam. Prije odgovora uvažena kolegica Sabina Glasovac ima povredu Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodin premijer ponovno nastavlja uhodanu praksu da na pitanja zastupnika ne odgovara u tom trenutku nego sa odmakom, prilikom odgovora na pitanje zastupnika koji slijedi. Ne želim ulaziti u razloge zašto to radi. Mogu biti dva razloga, prvi je da razmišlja i razumije pitanje sa odmakom, odnosno, da mu netko šapće odgovora na pitanja.
Koji članak je povrijeđen, to je prva stvar. Molim vas da, molim vas da kažete koji je članak povrijeđen.
I drugi koji je zapravo vrlo vjerojatni a to je da gospodin Plenković nije imao hrabrosti suprotstaviti se gospodinu Bernardiću argumentima.
Kolegice Glasovac! Kolegice Glasovac.
232.
232 nije povrijeđen.
S time da gospodin Bernardić [[Upadica predsjednik: Ja vas molim.]] nije imao priliku odgovoriti na pitanje. Ja vas molim da upozorite gospodina premijera ako već nema poštovanja prema gospodinu Bernardiću ni prema gospodinu Marasu a onda da ima poštovanja prema hrvatskim građanima i saborskim zastupnicima i kada se u ovom [[Upadica predsjednik: Kolegice Glasovac možete završiti molim vas?]] Visokom domu da se ponaša prema pravilima [[Upadica predsjednik: Kolegice Glasovac možete završiti?]] Hvala lijepo.
Dakle ja sam upozorio predsjednika Vlade da ne može odgovarati drugom zastupniku kada mu je pitanje postavio drugi zastupnik a sada vas upozoravam, dakle krivo ste rekli, krivi članak ste spomenuli, dakle uopće se niste pripremili za ovu povredu Poslovnika, nego ste ju zloupotrijebili, pa vas molim da to ne radite. A sada bi molio kolegu Marasa da on odgovori predsjedniku Vlade.
Hvala lijepa. Gospodine Plenković, kada vas čovjek sluša, pita se gdje vi to živite. Gdje vi to živite a govorite i o optici, pa bi rekao da vi na svijet gledate ružičastim naočalama, znači ne normalnim naočalama gdje bi realno vidjeli šta se dešava u Hrvatskoj, nego u ružičastim naočalama. Ljudi odlaze iz Hrvatske, da li odlaze zato što su zadovoljni vama, zato što je dobro? Ko odlazi iz Hrvatske zato šta mu je dobro? Ko odlazi? Vrlo malo ljudi odlazi za karijerom, većina odlazi iz nužde. Pogledajte malo, i vašim zastupnicima je neugodno slušati vaše odgovore. Gledaju ljudi u pod, evo gledajte gospodina Prgometa, gleda u pod cijelo vrijeme. Cijelo vrijeme gleda u pod. Ova Vlada gospodine Prgomet, i gospodine Plenković je lošija od Karamarkove Vlade. Ovo je jedna od najtežih stvari koje sam rekao u ovom Saboru. Ova Vlada i vi gospodine Plenković lošiji ste od Karamarka. Rezultati su vam puno lošiji, to se može izmjeriti. I ja vas molim, nemojte se smijati, jer ljudima je dosta vašeg smijanja, ponašanja na način da se ne doživljavaju problemi svakodnevni naših građana. Preko stotinu tisuća ljudi je otišlo iz Hrvatske u proteklih godinu dana. Ako je to vama smiješno, ako je to smiješno ljudima iz HDZ-a, koji se samozadovoljno smiju i hihoće, meni nije. Ja mislim da bi vi sa svojim potezom, što prije date ostavku, to će šteta biti manja. A ja ću se boriti gospodine Plenković, da mojem sinu, Skejo i Bujanec ne budu uzori. Neka Skejo i Bujanec budu uzori vašem sinu. Hvala vam lijepo.
Četvrto pitanje, kolega Siniša Hajdaš Donočić, pitanje postavlja isto tako predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, u reći ću europskom mainstreamu, sve više razgovora o Europi u nekoliko brzina, u nekoliko formata. Sjedne strane imamo, reći ću države osnivačice EU-a pa plus Austrija, koje se zalažu za solidarnost, za neku zajedničku politiku, za neke zajedničke ciljeve, dok sa druge strane imamo neke novije članice koje su kasnije ušle u EU i koje su zapravo na valovima ksenofobije i populizma, ubiru glasove svojih birača i otvoreno, reći ću, vode protueuropsku politiku. Dakle moje pitanje vama, gdje je ovdje Hrvatska? Da li se Hrvatska u vašem poimanju vanjske politike ili europske politike nalazi uz zemlje već stare Europe, zemlje koje počivaju na solidarnosti ili vi više tangirate prema Mađarskoj i Poljskoj? Hvala.
Odgovor predsjednika Vlade. Izvolite.
Pa evo budući da ću ja još tri godine biti premijer, a ovi ljudi ministri, reći ću vam gdje vidim Hrvatsku u Europi, to govorim stalno, to govorim kontinuirano na sastancima Europskog vijeća, to govorim u Saboru ovdje praktički dan ili dva nakon što se vratim sa tih sastanaka i mislim da je ta praksa korisna za senzibiliziranje javnosti o zastupnika u ključnim europskim temama. Mislim da će tek nakon ovog mandata puni efekti onoga što radim, smisleno, namjerno i sa ciljem, biti jasni. Vjerojatno ste u tim svim nastupima mogli prepoznati gdje ja osobno i moja Vlada vidi Hrvatsku. Hrvatsku vidimo u okviru onih koji su najdublje integrirani europski procesi. I stoga kao netko tko je, pa uložio dobrih dvadesetak godina svog profesionalnog i političkog života, vjerujući da je taj proces dobar za Hrvatsku, a mislim apsolutno da jest, kanim pozicionirati Hrvatsku zajedno sa svim ostalima koji to rade, a to radite i vi kao saborski zastupnici, upravo među one države koje će biti onoga što se zove core Europe. Štiteći nacionalne interese, razumijevajući promijenjeni globalni kontekst, vjerujući da su odgovori na globalna pitanja lakši i jednostavniji za zemlje poput naše, ukoliko smo dio europskoga projekta. Dva su primjera i dva izazova koje će biti pred nama. O jednom ste čuli, kratku referencu i u govoru predsjednika komisije Junckera, na njegovom izvješću o stanju unije na redovitoj rujanskoj sjednici Europskog parlamenta gdje nas je potaknuo da nastavimo ispunjavati tehničke kriterija za ulazak u Schengen na kojeg smo se obvezali i što ćemo napraviti. Drugi naš cilj na kojeg smo također rekli da i to u okviru pristupnog ugovora je priključivanje euro zoni. I HNB i hrvatska Vlada i Ministarstvo financija rade temeljite analize koje će biti predstavljene slijedećih tjedana, mjesec, dva dana, gdje ćemo napraviti jedan hodogram aktivnosti priprema kako bismo ispunili kriterije i za RM2 i u konačnici za prihvaćanje euro zone. To su dva temeljna cilja, međutim aspekti pojačanje suradnje koja postoji na razini EU-a su puno širi i puno veći. Ono što je najvažnije, da nakon ovog nesretnog i po mom dubokom uvjerenju pogrešnog Brexita, zauzmemo još aktivniju i još agilniju poziciju u okviru europskog projekta. Naravno da neki od naših susjeda, kao što su zemlje srednje i istočne Europe, po pitanju recimo migracija koja je jedno, možemo reći kulturološko, sociološko pitanje, s obzirom na strukturu društva i stanovništva ne gledaju jednako pa i na pitanja solidarnosti koje ste spomenuli u vašem pitanju. Hrvatska svoje obveze u tom procesu je preuzela, ispunjava ih i nastoji dati doprinos da se i onaj veliki val kojem smo bili svjedoci izbjegličko-migrantski prije otprilike dvije godine riješi na način koji je i pravičan i pravedan uzimajući u obzir gospodarsku snagu pojedinih država članica. Prema tome, hrvatska Vlada vjerujem i ovaj Sabor želi da budemo među onima koji su dio centra europske politike i centra europske moći.
Hvala vam. Odgovor kolega Hajdaš Dončić.
Dugogodišnji diplomata i europski političar, to je činjenično stanje. Ali moj osobni dojam je da vi i predsjednica kao sukreatorica vanjske politike, a u zadnje vrijeme i glasnogovornica mađarskog premijera više Hrvatsku gurate prema rubu Europe, prema nekoj novoj Vojnoj krajini pošto je hrvatska povijest uvijek reverzibilna. Ovaj puta Vojnog krajini prema Rusiji. I bojim se da će građani Republike Hrvatske od svega toga imati jednu običnu uspravnicu, znate o čemu mislim. Hvala.
Peta je na redu uvažena kolegica Dragana Jeckov koja svoje pitanje postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena ministrice pitanje je za vas sljedeće. Problem registracije škola u kojima se nastava izvodi na jeziku i pismu Srpske nacionalne manjine na istoku Hrvatske ne rešava se dugi niz godina. Uprkos činjenici da su ispunjeni svi zakonom predviđeni uslovi, odnosno u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju, osnovnoj i srednjoj školi, te da su jedinice lokalne samouprave Borovo, Negoslavci i Markušica još početkom 2015. godine zatražili prijenos osnivačkih prava još uvek nemamo nikakvog odgovora iz ministarstva. Proces prenosa osnivačkih prava se odugovlači a odgovornost se prebacuje između županije i ministarstva. Posebno bitnim smatram istaći da su sve druge nacionalne manjine ovaj problem odavno rešile. Pitanje za vas je budući da se i ova Vlada obvezala operativnim planom za nacionalne manjine rešiti ovaj problem zanima me što ćete poduzeti kako bismo ga rešili na obostrano zadovoljstvo. Hvala.
Ministrica Divjak, izvolite.
Evo hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora zahvaljujem gospođi Jeckov na pitanju, uvažene gospođe i gospodo zastupnici ja mislim da je osnovno načelo koje trebamo ovdje primijeniti da sva djeca u RH imaju jednake prilike i dostupnost obrazovanja, odgoja i obrazovanja bez obzira radi li se o, znači odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu, na hrvatskom jeziku i pismu ili jeziku i pismu nacionalnih manjina. To je uređeno posljednjim Zakonom o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina na način da se nastava izvodi ili u manjinskim školama ili u hrvatskim školama u kojim se ustrojavaju razredni odjeli za nacionalne manjine. Izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju koje su donesene krajem 2014. godine otvorena je mogućnost koje evo i gospođa Jeckov spominje da se nastava izvodi, dakle da se nastava u školama, dakle gdje već imamo škole a nastava je na jeziku i pismu nacionalnih manjina da dođe do pod određenim uvjetima prijenosa osnivačkih prava na jedinicu lokalne samouprave. Dakle, ne radi se o preregistraciji, nego se radi o prijenosu osnivačkih prava. Međutim, bez obzira na znači ove pravne stvari, ono što je važno da se zapravo o ovoj temi otvori dijalog. Evo predstavnici i srpske nacionalne manjine bili su u Ministarstvu znanosti i obrazovanja gdje smo započeli i razgovore o toj temi. Izneseni su određeni prijedlozi. Ja mislim da u tom smislu treba nastaviti uključiti naravno u te razgovore i rješenja, znači predlagati rješenja u kojima će sudjelovati i predstavnici lokalne, regionalne, uprave, samouprave na način da se omoguće jednaka prava kako djeci pripadnicima srpske nacionalne manjine tako i djeci hrvatske narodnosti kako bi se ovaj zakon mogao implementirati ali na način da zapravo gradimo školu za život, da omogućimo školu dijaloga, a ne školu podjela. Znači jedno su zakonska rješenja, ali ja mislim da bez otvaranja dijaloga ovdje bih predložila baš osnivanje jedne radne skupine na način kao što sam ranije obrazložila teško da možemo doći do rješenja koje će s jedne strane zadovoljiti zakon, a s druge strane biti na terenu prihvatljivo i dakle u kojem će velim kao što sam rekla djeca bez obzira na, znači na to da li, dakle bez obzira na dob, spol, nacionalnost ili vjersku pripadnost uživati jednaka prava. Evo ja se nadam da ste zadovoljni odgovorom. Hvala vam lijepa.
Hvala uvažena zastupnica Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. Nisam zadovoljna. Naime, nikako ne možemo govoriti o odvojenim školama i ne bih da se na takav način i govori. Samo dakle o mogućnosti da se obrazuju učenici onako, je li kao što to zakon predviđa. Mi zapravo želimo samo jednu implementaciju zakona. Ovdje imamo jednu karakterističnu situaciju, zato što se radio o činjenici da imamo roditelje, koji su na početku školovanja djece jasno izjavom dali do znanja po kojem modelu žele da se školuju. Dalje, imamo škole, dakle infrastruktura postoji imamo nastavni kadar, sve je tu osim prijenosa osnivačkih prava. Ono što mi zapravo tražimo to je upravo, to, to je upravo primjena zakona o odgoju i obrazovanju i u skladnu sa čl.96. spomenutog zakona. Osim toga, također veoma važno da vam kažem, ta postoji u tim školama, na zahtjev roditelja, se organizira i nastava na hrvatskom jeziku, onako kako je to opet kažem zakon omogućava. Od vas očekujemo samo promptno djelovanje, u tom smislu, da se zakon počne primjenjivati. Zahvaljujem.
Prelazimo na 6. pitanje, uvaženi kolega Mato Čičak, pitanje postavlja ministru financija, Zdravku Mariću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, poštovane ministrice i ministri, uvažene kolege i kolegice. Pitanje upućujem ministru financija Zdravku Mariću. Hrvatski sabor je koncem prošle godine je prihvatio paket od ukupno 16 zakona, temeljem kojih je provedena cjelovita i sveobuhvatna porezna reforma. 9 mjeseci je prošlo, od stupanja na snagu cjelovite porezne reforme, s kojim smo rasteretili poduzetnike, osigurali najvećem broju ljudi veći dohodak, a pri tom održali stabilnost državnog proračuna i javnih financija. Prihodi u turizmu, povećali su se za 7% u odnosu na prošlogodišnje razdoblje. Poštovani ministre kakva su daljnja očekivanja i rezultati porezne reforme, koje mjere se pripremaju i kakva su predviđanja za iduću godinu?
Izvolite ministre financija.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdrav svim zastupnicama i zastupnicima, hvala lijepo na pitanju. Da, prije nešto manje od godine dana u Hrvatskom saboru smo raspravljali paket zakona porezne reforme u 2 čitanja i tada sam u Saboru a i javnosti, govorili zapravo koji su bili osnovni razlozi, zašto smo se odlučili na takav jedan korak. S jedne strane, suočeni s problematikom, do tak da, prečestih, prevelikih i vrlo često nekonzistentnih promjena poreznog sustava, koji su stvorili dosta jedan veliki stupanj porezne nesigurnosti, nestabilnosti, neprevodljivosti. I s te strane smo zapravo krenuli u smjeru da porezni sustav unaprijedimo, da ga učinimo stabilnijim jednostavnijim, transparentnijim, pravednijim, a u okviru mogućnosti koje smo stvorili u okviru javnih financija i proračuna, da učinimo jedan korak za koji smo smatrali da je apsolutno nužan i potreban kako za hrvatske građane tako i za poduzetnike, a to je da se smanji porezni tereti, odnosno, da porezno rasteretimo i gospodarstvo i građane. Građani i gospodarstvenici su ti koje treba pitati, koliko su zadovoljni i kako oni osjećaju te efekte, porezne reforme, ja mogu reći iz aspekta iz perspektive Porezne uprave, carinske uprave, a mislim da i mnogi od vas koji ste lokalni čelnici, dakle iz perspektive jedinica lokalne i područne samouprave, sigurno možete potvrditi da se to administrativno i proceduralno rasterećenje već vidi sada, a naravno i iz perspektive i državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne područne samouprave, vide se i uspješni rezultati poreznog rasterećenja. Jučer smo na sjednici Vlade, usvojili izvršenje, odnosno, izvješte o izvršenju proračuna u prvih 6 mjeseci. Ono će uskoro biti u saborskim klupama i o tome ćemo raspravljati. mislim da ti pokazatelji, kako iz perspektive poreznih prihoda, ja sam ih pobliže jučer pojašnjavao i govorio da brojni od njih, poput poreza na dohodak, poreza na dobit, pokazuju na rezultate koji su iznad očekivanja, a upravo su to porezni oblici na kojima smo napravili najveći naglasak u smislu poreznog rasterećenja. Dakle, porez na dohodak u smislu stimuliranja raspoloživog dohotka, dizanja i općenito, onoga psihološkog momenta, ali stvarnog efekta u smislu stimuliranja povećanje potrošnje i općenito zadovoljstva građana. A s druge strane u smislu rasterećenja poreza na dobit koji bi trebao i je evidentno i digao i njihovu razinu, odnosno apetit za zapošljavanje, investicijsku aktivnost i ukupnu gospodarsku aktivnost. Pred nama, naravno stoje i određeni novi izazovi, koje smo također najavili, mi kao Vlada vrlo jasno smo se odredili da i u nastavku našeg mandata sigurno ćemo raditi na stvaranju dodatnih uvjeta, za porezno rasterećenje. Javne financije, čuli ste jučer rezultate i pokazatelji premjer ih je također spomenuo, prvih 6 mjeseci imamo povijesne rezultate, deficit državnog proračuna je za 800 milijuna kuna manji nego u istom razdoblju prošle godine, a sjećate se i same da je i prošle godine bio rekordni podatak. A kada uzmemo u obzir kompletni obuhvat opće države i države u prvih 6 mjeseci je bila u suficitu od 35 milijuna kuna što je sigurno jedan jako dobar podatak. Znači na tom tragu nastavljamo i dalje. Naš je cilj sigurno nastavak te stabilnost i javnih financija, smanjivanje javnog duga, udjela javnog duga u BDP, smatramo i to je potvrđeno da je to jedan od ključnih preduvjeta i to je bio glavni razlog zašto su kreditne rejting agencije početkom ove godine Hrvatskoj po prvi puta od 2007. godine isporučili jednu dobru, pozitivnu vijest. Dakle, stabilizirani su izgledi našeg kreditnog rejtinga, a ono što sam također rekao i što stalno proklamiramo, u nastavku manda, dakle, kroz odgovorno racionalno trošenje proračunskih sredstava, kontrolu rashodne strane proračuna, naš je cilj stvoriti uvjete za daljnji krug poreznog rasterećenja. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Čičak, nema komentara. Hvala vam lijepa, pa prelazimo na 7 pitanje, to je uvaženi kolega Ante Babić koji svoje pitanje postavlja ministrici demografije, obitelji i mladih i socijalne politike, Nadi Murganić. Izvolite kolega Babić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice. Usporednim podacima iz 2014. i 2015. vidljiv je zapravo pad osoba u riziku od siromaštva, no taj broj je još uvijek veliki i traži ozbiljne mjere, kako bi se smanjilo. Siromaštvo definitivno nikako ne smije biti sudbina hrvatskog naroda i hrvatskih građana. Vaše ministarstvo Ministarstvo demografije, obitelji mladih i socijalne politike u posljednje tri godine provodi projekat osiguranja prehrane za djecu osnovnih škola u riziku od siromaštva putem Projekta FEAD odnosno Europskog fonda za najpotrebitije. Taj projekat u prošlosti je pratilo podosta komunikacijskih šumova, ali i određenih administrativnih poteškoća kao i traženja posrednika u doznačavanju sredstava školama, gdje to nije bilo potrebno. Vlada je svjesna negativnih demografskih kretanja pa je povećavala rodiljne naknade, zatim uvodi ove subvencionirane stambene kredite, radi na izmjeni novih mjera koje idu u smjeru ulaganja u djecu, a ovim kontinuiranim programom pomaže roditeljima i njihovim kućnim budžetima tako da se i ovaj projekat može gledati u tom smjeru. Demografija je sigurno uvažavajući i reformu zdravstva i javne uprave, a i ovdje školstva sigurno reforma svih reformi i drago mi je što je Vlada svjesna ove činjenice i u svom radu joj daje prioritet. Zbog velikog broja učenika, a i škola, a i informacije školama pitam vas, jeli ministarstvo olakšalo prijavu ovog projekta i jednako postupanje prema svim korisnicima iako je školska godina započela i što je sa financiranjem obroka podijeljenih prije potpisivanja ovog ugovora?
Hvala. Hvala kolega Babiću. Ministrice izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnici i zastupnice, poštovanje. Zahvaljujem kolegi zastupniku na pitanju. Da, upravu ste potpuno Vlada kroz svoje programe i kroz financiranje iz državnog proračuna i koristeći europske fondove pa i druga sredstva koja dolaze putem humanitarnih organizacija čini sve na ublažavanju i sprečavanju rizika od siromaštva odnosno ublažavanju siromaštva naših građana, a sve ove mjere koje ste spomenuli uključuju i ekonomsko jačanje naših obitelji, a samim time i djece. Ovo što je zaista ovih dana aktualno i zadnje vaše pitanje je ustvari i ciljano je vezano za FEAD za Fond europske pomoći za najpotrebitije, to su sredstva s kojima su itekako označena supotpora Strategiji borbe protiv siromaštva u razdoblju od 2014.-2020. godine i kao što ste reli ovo je treća godina kada će se kroz sredstva FEAD-a osiguravati prehrana za školsku djecu koja su u riziku od siromaštva. Naime, o čemu se radi i sami ste rekli i javnost je bila upoznata s time da je bilo puno administrativnih, kompliciranih prepreka koje su na neki način otežavale korištenje ovih značajnih sredstava i na to su upućivali i ravnatelji odnosno provoditelji obroka, organiziranja obroka pa i sami roditelji koji su bili suočeni sa prikupljanjem dokumentacije koja baš i poneki puta nije bila neophodna. U sastancima sa školama i sa županijama detektirali smo probleme i išli smo na rješenje koje je dovelo do toga da ćemo od ove godine kontrolu i obračun utrošenih sredstava vršiti jedinično po cijeni obroka, a ne po utrošku pojedinih namirnica, a roditelji će biti spriječeni odnosno neće biti potrebno da skupljaju dokumentaciju o dokazivanju svoga socijalnog statusa već će to se vjerovati preporuke škole odnosno županija. Zastoja u obračunu i plaćanju obroka neće biti iz razloga što se uvijek u sljedećem mjesecu za onaj mjesec unazad priznaju i obračunavaju fakture odnosno plaćaju fakture, a natječaj je otvoren od 4. rujna pa sve do 31.3. sljedeće godine što znači da je omotnica financijska dostatna za sve one koji su se uključili već sada početkom školske godine u organiziranje besplatnog obroka, a i za one koji će se tokom godine još priključiti. I ono što želimo reći da će sva djeca biti obuhvaćena besplatnim obrokom za koje se smatra da je to potrebno. Oni koji su zaista siromašni oni su obuhvaćeni već sredstvima iz državnog proračuna, škole će preporučiti ove druge. Biti će obuhvaćene sve županije jer ove tri županije kojima je indeks razvijenosti 125 biti će za organizirana prehrana iz sredstava Zaklade Hrvatska za djecu. Mislim da je to jedan značajan iskorak prema pojednostavljenju, biti će i radionice po županijama organizirane, na web stranicama su podaci, dostupne su informacije i preko tiskovina i ako se prati ovaj Sabor, a sigurno uvijek da i ovo je poticajni poziv da se svi uključe. Hvala.
Hvala. Kolega Babić izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice, hvala vam na ovim informacijama. Zbog upita škola koje dolaze nama kao zastupnicima drago mi je da ste to ponovili opetovano ovdje u Hrvatskom saboru. No, želja mi je da ministarstvo ne troši vlastita sredstva za ove obroke već da se maksimalno koriste sredstva iz FEAD odnosno Europskog fonda za najpotrebitije i vi ste na kraju spomenuli Zakladu Hrvatska za djecu što je jako dobro, ja sam to zaboravio u svom uvodnom izlaganju reći, ne samo za osiguranje obroka za djecu u školama već da se i Zaklada Hrvatska za djecu malo više pobrine i za obitelji sa više djece. Hvala vam lijepa.
Hvala kolegi Babiću. A sada je na redu zastupnik Ante Bačić koji pitanje postavlja ministru obrane Damiru Krstičeviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje je za potpredsjednika Vlade i ministra obrane generala Krstičevića. Evo nedavno smo nakon 15 godina donijeli upravo Strategiju nacionalne sigurnosti koja definira sveobuhvatni nacionalni koncept sigurnosti a u zadnje vrijeme smo i svjedoci da je Hrvatska vojska najspremnija pomoći građanima upravo u borbi sa elementarnim nepogodama i svim ovim izvanrednim događanjima koji su bili u zadnje vrijeme. Zanima me je li to sama provedba već Strategije nacionalne sigurnosti na neki način Zakona o sustavu domovinske sigurnosti čije donošenje očekujemo u ovom zasjedanju Hrvatskoga sabora a koji će formalno biti uspostavljen sustav domovinske sigurnosti? I je li to ujedno i rezultat vašeg novog operativnog razmještaja postrojbi Hrvatske vojske i napora ove Vlade koja je zaustavila pad i povećala upravo obrambeni proračun? Hvala.
Hvala. Potpredsjednik Vlade, Krstičević, izvolite.
Hvala na pitanju. Poštovani predsjedniče Sabora, gospodo saborske zastupnice i zastupnici, pa evo ja bih se zahvalio prije svega svima vama, ovaj Sabor nakon 15 godina, vi svi skupa, smo donijeli Strategiju nacionalne sigurnosti RH i upravo ova Strategija nacionalne sigurnosti prepoznaje nove ugroze, nove rizike i ono što je najvažnije prepoznaje potrebu za uvezivanje svih sastavnica sustava i vojske i policije i sigurnosnog obavještajnog sustava i Gorske službe spašavanja, vatrogastva. I ono što je jako bitno, mi smo zaključili da u Hrvatskoj treba nam partnerstvo za sigurnost, iz tog partnerstva za sigurnost treba proizaći sustav Domovinske sigurnosti koji treba biti djelotvoran, efikasan, racionalan. Upravo zbog toga i mi u Hrvatskoj vojsci smo promijenili dio operativnog rasporeda, napravili smo novi operativni raspored, vidjeli ste da smo dovukli vojsku u Sinj. I upravo to dovođenje vojske u Sinj se pokazalo jako dobro, vojska je bila brza, mogla je reagirati. Znate da smo imali najtežu protupožarnu sezonu tako da ste vidjeli da je vojska u kontinuitetu od Tučepa, Podgore, pa zatim Splita, Žrnovice, Zadra, Benkovca reagirala pravovremeno. I ono što je najvažnije, vidjeli ste i sada ovo zadnje i oko Zadra da su pripadnici Hrvatske vojske vrlo brzo reagirali, došli su na teren, pomogli su ljudima u Zadru, u Bibinjama, Sukošanu. Vidjeli ste da smo otišli u Nin također na vrijeme, da smo tamo i od amfibije pomogli također, iza toga vidjeli ste da smo izgradili pontonski pješački most, da smo također, pomažemo sa strojevima, raščišćavamo naplavine, pomažemo također u Zadru da bi se taj pročiščivać što prije stavio u funkciju. I ono što je također vrlo bitno, evo i sinoć smo imali poziv od Istarske županije, naši vojnici su već jutros također na izviđanju u Istarskoj županiji. Ako bude potrebe u odnosu također na kiše i sve ostalo također da pomognemo. To je ona zadaća našeg vojnika biti pravovremeno, imati potrebne sposobnosti, pomagati našim ljudima. I ja bih se stvarno još jednom sa ove saborske govornice zahvalio hrvatskim vojnicima, dočasnicima i časnicima, mislim da rade sjajan posao. Ja bih se također zahvalio ovoj Vladi, Plenkovićevoj Vladi što je konačno nakon 6 godina pada povećala u prvoj godini mandata obrambeni proračun 10%. Vidite da sljedeće godine želimo ga povećati još 10%. Sve je to upravo u funkciji razvoja novih sposobnosti koje su potrebne da Hrvatska vojska može biti još bolja, brža, spremnija odgovoriti na sve ove ugroze i rizike. I ono što je najvažnije, naša zadaća je sigurnost. Bez sigurnosti vidjeli smo svi skupa, bez sigurnog društva nema razvoja i zadaća je svih nas još jednom sigurnost cijele Hrvatske i sigurnost svih naših ljudi u Hrvatskoj. I mislim da Hrvatska vojska je vrlo bitan elemenat sustava domovinske sigurnosti jasno i zahvalnost i policiji i vatrogascima i svim ljudima koji u tome sudjeluju. Hvala.
Izvolite kolega Bačić.
Hvala potpredsjedniče Vlade i ministre. Samo bih ovim putem želio čestitati vama i svim pripadnicima naših Oružanih snaga na vrhunskoj intervenciji iako u ovim teškim situacijama moramo pohvaliti i bilo je lijepo vidjeti taj suživot i suradnju vojske i sa civilnim službama ali posebice i sa svim građanima, zato još jednom čestitam i samo tako dalje. Hvala.
Zahvaljujem se. Iduća na redu je uvažena Sabina Glasovac koja pitanje postavlja predsjedniku Vlade, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani premijeru, u svakim izborima manje-više svaka stranka obećava da kada preuzme odgovornost za Hrvatsku će zapošljavati stručne, profesionalne ljude, da će se truditi smanjiti administraciju i da će na neki način isto tako broj dužnosnika svesti na što je moguće manju mjeru. Jer činjenica jest da Hrvatska nije baš toliko bogata država da si može priuštiti svakojake luksuze. Ministarstvo obrazovanja jedno je od ministarstava koje je pod lupom javnosti po mnogo čemu, većinom zbog toga što se u dvije godine tamo ništa nije na hrvatsku žalost događalo, nikakvih pomaka bilo nije. Pa se stjecao dojam da se tamo ništa ne radi. Moje pitanje vama glasi, ja se danas neću baviti tom temom ali ću se baviti nečim drugim. Je li vam poznata činjenica da je Ministarstvo znanosti i obrazovanja rekorder u hrvatskoj Vladi po broju pomoćnika i državnih tajnika? Znate li da u Ministarstvu znanosti i obrazovanja postoji čak 10 državnih tajnika i pomoćnika ministara? Što oni točno rade ako uzmemo u obzir činjenicu da je opseg posla isti a da smo mi za vrijeme naže Vlade imali 5 pomoćnika ministara i 1 zamjenika? I posljednje koliko hrvatski građani mjesečno plaćaju te ljude za koje evo ja bih voljela znati što točno rade i koliko će ih još plaćati godinu dana nakon što napuste svoje dužnosti jer će imati pravo na 6 mjeseci pune i 6 mjeseci pola plaće? Hvala vam lijepo unaprijed na odgovoru.
Hvala. Predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Glasovac, Ministarstvo znanosti i obrazovanja ima 4 državna tajnika i 5 pomoćnika ministara. Svako od njih ima vrlo precizno i jasno definirane zadaće, vi znate da je to jedan veliki i važan resor koji je nerijetko i predmet vašeg interesa i tijekom nastupa u Hrvatskom sabora pa i aktualnoga sata. Ako znate da postoje 3 velika područja koja su oduvijek dio tog sustava, jedan je osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, drugi je visoko obrazovanje i treći je znanost i kada tome pridodamo ambiciju ministrice Divjak koja je željela angažirati i donedavnog ravnatelja Instituta Ruđer Bošković, koji je pokazao u svom radu da je vrlo vješt, spretan u povlačenju europskih sredstava, te mu je dala zadaću da bude upravo onaj motor i pokretač za privlačenje i korištenje više europskih sredstava u domeni znanosti i obrazovanja, onda je tu odgovor zbog čega imamo 4 državna tajnika. Što se tiče pomoćnika, tu je stvar uobičajena, oni pokrivaju normalna svoja funkcionalna područja kako je bilo i ranije, nema ih ništa više danas nego što ih je bilo u vrijeme ranijega ministra. Što se tiče njihovih plaća, one su poznate, u krajnjoj liniji možete ih vidjeti u imovinskim karticama svih dužnosnika, a zbrajati njihove plaće pred hrvatskom javnošću i Hrvatskim saborom, mislim da nema nekog posebnog smisla. Hvala.
Hvala. Izvolite kolegice Glasovac.
Pa da samo sam išla provjeriti, 6 je pomoćnika kako sam rekla, ne 5, i 4 su državna tajnika, 10. 4 su uprave uvijek bile i ostale, ništa novo u odnosu na prethodni Vladu, ali očekivan odgovor, ali ja ću vam pomoći. Znači državni dužnosnici u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, naše građane koštaju mjesečno 300 tisuća kuna. 300 tisuća kuna. Zamislite koliko je računala za škole, koliko je to papira za printanje koje učitelji moraju nositi doma, koliko je to sitnih radova na školama gdje prokišnjavaju prostori. Ali dobro, mi smo se odlučili ići drugim putem. A zašto? Zato što građani moraju plaćati činjenicu da vi morate u Ministarstvu znanosti i obrazovanja podmiriti dvije zaraćene strane. Morali ste ostaviti pomoćnike i državne tajnike koji su bili pomoćnici Šustera i Barišića, a ministrica u njih nema povjerenja, pa imenuje svoje. I sad taj paralelni sustav i dvorske spletke moraju plaćati hrvatski građani. Ali ovo nažalost nije jedini slučaj. Imamo mi u Ministarstvu poljoprivrede situaciju gdje recimo u vrlo kratkom roku do načelničkih mjesta napreduju HDZ-ovi donatori, recimo donator pod rednim brojem 191. Pa onda imamo situaciju da u Agenciju za poljoprivredu isto gomilamo administraciju. Nažalost, nažalost gospodine premijeru, očito je vaša misija da zapošljavate stranačke članove i simpatizere, unaprjeđujete HDZ-ove donatore, imenujete gomilu pomoćnika i državnih tajnika tamo gdje morate arbitrirati, ne možete povući crtu i jasno reći i dati ministrici da radi ono što treba raditi. U Hrvatskoj nažalost ne cvijeta zapošljavanje, građani su očajni, mladi odlaze, očito zapošljavanje cvijeta, što bi reklo ono „cveta cveće samo u vaše preduzeće.“
Hvala vam. Zastupnik Davor Ivo Stier, pod brojem 10, postavlja pitanje ministrici vanjskih i europskih poslova, Mariji Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo potpredsjednice, u srijedu je predsjednik Europske komisije Jean Claude Juncker imao vrlo važan govor za Europu, za Hrvatsku, za nas pogotovo jer je u svom govoru slao vrlo jasnu poruku da Hrvatska zaslužuje članstvo u Schengenu, da očekuje i od drugih država članica EU-a da ne blokiraj taj naš put prema schengenskome prostoru. U tom kontekstu kako vidite sada perspektivu našeg ulaska u Schengen, naravno rad Ministarstva vanjskih i europskih poslova u tome je važan zajedno sa radom MUP-a?
Hvala. Izvolite ministrice.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Kolega Stier, mislim da je jako dobro da ste izvukli možda za Hrvatsku najvažniju poruku govora o stanju EU-a koju je izrekao u srijedu predsjednik Europske komisije gospodin Juncker i koliko je to važna poruka govori činjenica da je to govor o stanju EU-a u kojem se izvlače prioriteti EU-a, dakle ne samo prioriteti koji su oni prioriteti, pojedinačnih država članica. Tako da takva poruka, sa takve razine i na takav način, kako je to formulirao gospodin Juncker, mislim da nedvojbeno šalje poruku da je Schengen važan i ulazak u Schengen svih članica EU-a, da je ulazak u Schengen i brzi ulazak u Schengen važan za sve one koje su spremne, sada su to tehnički svakako Bugarska i Rumunjska, Hrvatska sa svime što radi na tom planu, spomenuli ste dva resora, dakle MUP i svakako Ministarstvo vanjskih i europskih poslova je spremno, mi već sudjelujemo u jednoj razini razmjene schengenskih podataka. Dakle, ovo je kako je i rečeno u jednom podnaslovu tog govora, veliki vjetar u leđa Hrvatskoj i hrvatskoj ambiciji da bude ono što je upravo predsjednik hrvatske Vlade govorio. Članica matice europskog projekta, dakle u ova dva projekat u koja još moramo ući, a to je schengenski prostor i zona eura, sigurno u ovom trenutku je prvi na redu, i onaj na kome se najviše do sad napravili, ulazak u Schengen. Vjerujemo da nije nevažno spomenuti zašto je ulazak u Schengen važan. Potpredsjednik Vlade Krstičević je apostrofirao možda najvažniju preokupaciju današnje Europe i svijeta, a to je pitanje sigurnosti. Dakle, ulazak u Schengenski prostor je na prvom mjestu ulazak u veću zonu sigurnosti. U vremenu radikalizma, terorizma i svih ugroza od krijumčarenja najrazličitijih vrsta mislimo da je sigurnost ono što preokupira i hrvatske građane, građane Europe i građane svijeta. Dakle, ulazak u ovu zonu je za Hrvatsku sigurno jedna od najvažnijih činjenica. Nije nevažno reći isto tako da činjenica da ne participiramo u tom prostoru postavlja izazove za Hrvatsku, jer je u isto vrijeme važna i prohodnost unutarnjih granica EU. Predsjednik hrvatske Vlade je malo prije govorio o tome što bi za naš turizam značilo, odnosno što bi bilo i kakvi bi bili rezultati. Ne bi sigurno bili onakvi kakve sad imamo, a to je da imamo najbolju turističku sezonu do sada, da nije postignut dogovor upravo tijekom primjene novih schengenskih pravila između predsjednika hrvatske Vlade, predsjednika Vlade Slovenije i u svakako veliku asistenciju gospodina Junckera i Tuska, da se primjenjuju drugačije vrste kontrola, odnosno one vrste kontrola koje su prikladne pravoj unutarnjoj Schengenskoj granici. Dakle, u tom smislu mislim da nije potrebno dalje obrazlagati. Za Hrvatsku je od iznimnog značaja da sljedeće godine završi ovaj proces tehničkih pripremi i to će svakako bit gotovo i MUP će bit za to spreman i bit će i Ministarstvo vanjskih poslova u dijelu vizne politike. A što se itiče lobiranja naravno to smo radili i prije, radit ćemo dalje. Ova velika i važna poruka svakako daje odličan okvir i vjetar u leđa da se schengenski, ulazak Hrvatske u Schengen dogodi u mandatu ove Komisije i svakako u mandatu ove Vlade. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Kolega Stier, izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice na tom odgovoru. Dobro ste istaknuli da je predsjednik Europske komisije naglasio da je ulazak Hrvatske u schengenski prostor važan ne samo za Hrvatsku, nego i za EU, za sigurnost EU. To je za nas vrlo značajna poruka pogotovo što je to stavljeno isto i u kontekst jedne poruke o tome da Europska komisija ne želi nove podjele unutar EU, ne želi jednu EU s građanima prvoga i drugoga reda. U principu je poslao poruku da ne želi jednu takvu Europu više brzina, nego više integriranu Europu, naravno gdje će onda i Hrvatska imati svoje mjesto kada uđe i u schengenski prostor. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Stieru. I sada idemo na 11 pitanje. Uvaženi kolega Boris Miletić to pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora, uvažene kolegice, uvažene kolege. Ono o čemu bih danas htio govoriti, uputiti pitanje odnosi se na odnos Vlade prema državnoj imovini direktno povezano sa gospodarstvom jer držim da je to danas jedna od najbitnijih tema ukoliko želimo izvući zemlju iz gospodarske krize. Primjer južne Istre govori u prilog tome da je desetljećima to bilo jedno vrlo jako vojno područje još od doba Austro-ugarske i na sreću ulaskom Hrvatske u NATO savez, ulaskom Hrvatske u EU potrebe za tolikom količinom vojske više nema. No s druge strane ostali su doista značajne količine državne imovine, državnoga zemljišta, bivših vojnih zona od bivšeg vojnog aerodroma pa sve do velikog poluotoka Muzil koji su normalno lokalne jedinice prenamijenile u gospodarsku, odnosno civilnu namjenu. Teško je razumjeti i teško je naći odgovor na pitanje zašto to toliko dugo traje. Imamo s jedne strane bivše vojno zemljište zjapi prazno, zapušteno je, možda čak predstavlja i određenu sigurnosnu ugrozu. S druge strane imamo zainteresirane investitore kako domaće, tako i strane koji bi htjeli investirati i otvoriti nova radna mjesta. No to se ne događa. Zbog čega? Zato što naprosto država kao vlasnik i Vlada ne raspisuje javni natječaj kako bi poduzetnici ulagali. Reći ću samo za Muzil. Godišnje preko 40 milijuna kuna samo od PDV-a prihoda za državni proračun. Zašto čekamo? Zašto to stoji? Koji je razlog tome?
Hvala. Odgovor predsjednika Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Miletić. Vidjeli smo se u Istri već nekoliko puta za vrijeme ovoga mandata, a vidjeli ste se i sa ministrom državne imovine Goranom Marićem koji je razgovarao i sa vama i sa vašim suradnicima i sa županom Flegom o nizu pitanja koja možemo nazvati aktiviranje ili bivše vojne imovine, pa sada državne imovine u Istri. Vi vidite da je generalni trend aktivnosti koju poduzima ministar Marić da prije svega dobije cjelovitu sliku diljem Hrvatske, ne samo u Istarskoj županiji koliko je neaktivne državne imovine koja recimo u turističkim mjestima nerijetko i šteti, možda imageu tih gradova ili općina. I naša je intencija da u tijesnoj suradnji sa jedinicama lokalne i područne samouprave nađemo rješenja kako bi se ta imovina aktivirala. Mislim da Muzil o kojem smo razgovarali i prigodom mojih posjeta Puli može biti jedan od odličnih primjera kako da jedan važan kompleks postane dodatna vrijednost gradu Puli, a ne opterećenje. I s te strane imate otvorena vrata i moja kao predsjednika Vlade i vrata ministra državne imovine kolege Marića. Što se tiče vojne imovine u Istri koliko je meni poznato osim zračne luke sve drugo je preneseno na Ministarstvo državne imovine, a Ministarstvo državne imovine ima zadaću da sukladno dogovoru i u dogovoru sa Državnim odvjetništvom. Tu imovinu kada je to moguće prenosi na jedinica lokalne i područne samouprave. Tu vrstu poruke dobili smo u svim županijama u kojim smo bili. I jedna je od temeljnih inicijativa u okviru kojeg smo započeli šesto mjesečnim susreta naših župana i Vlade Republike Hrvatske. Na tom tragu očekujem i vašu inicijativnu i pronalaženje rješenja evo za mozilu, možda u vašem i našem mandatu. Hvala vam.
Hvala. Kolega Miletić izvolite.
Držim da mi itekako šaljemo jednu vrlo jasnu poruku poslovnom svijetu, kada raspišemo međunarodni natječaj u studenome 2015. godine, neovisno o tome koja je to Vlada. I nakon toga 2 renovirane svjetske tvrtke iskažu interes i prođe gotovo 2 godine, a mi ne poduzmemo ništa. Mislim da je to loša poruka poslovnome svijetu, jer ispada da smo neozbiljni. Dakle, kad govorimo konkretno za mozil, tamo se direktno može zaposliti preko 600 ljudi, indirektno 1000 ljudi. Rekao sam samo godišnje prihode od poreza na dodanu vrijednost. Radi se doista o velikoj površini za koju su usvojeni poslovni planovi i naprosto nema niti jednog racionalnog razloga kojeg vi možete uputiti zašto to stoji. Ja ću si postaviti sebi osobno pitanje, a probajte si ga i vi postaviti. Kad bi to bila naša privatna imovina, dal bi mi doista čekali toliko vremena da ju stavimo u funkciju i godišnje gubili toliko milijuna i milijuna prihoda. Slažem se da je pozitivna bilanca za prvih 6 mjeseci, ali nisam baš siguran da državi nedostaje, ne nedostaje financijskih sredstava i da se može na taj način odnositi prema svojoj imovini. S druge strane, ono što čitamo iz medija, pomalo plaši, predloženi novi zakon o upravljanju državnom imovinom, koji ide za dodatnom centralizacijom, a kako se iz medija daje iščitati na drugi način nismo informirani. Izgleda da će se ići opet retrogradno pokušati penalizirati gradove i općine. Vjerujem da to nećete pokušati učiniti, jer već jednom su pokušavali pa je Ustavni sud takve odredbe ukinuo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na pitanje broj 12. uvaženi kolega Vedran Babić. Pitanje upućuje predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Svoje pitanje, kao što sam najavio, postaviti ću predsjedniku Hrvatske Vlade, gospodinu Plenkoviću. Konstantno evo, tako i danas, hvalite se sa najnižom stopom nezaposlenosti u povijesti hrvatske države pa do danas, ali svakome tko živi u Hrvatskoj, naravno jasno je da su ti podaci poražavajući. Jer, oni koji znaju, znaju da se 50000 radnih mjesta nije otvorilo u posljednje 2 godine, to zna i predsjednica koja je također isto potvrdila. Jer, gotovo je sigurno da je najmanje 50000 radno sposobnog stanovništva naše zemlje napustilo Hrvatsku, otišlo u Irsku, Kanadu, Njemačku ili tko zna gdje i tamo potražila posao i priliku za bolji život. Kolegica Glasovac je evo upozorila na povećanje broja zaposlenih u ministarstvima, konstantno dolaze podaci, da evo konkretno Hrvatskoj poljoprivrednoj agenciji, novac i sistematizacijom predviđa se na 10-tke novih zaposlenika. U savjetodavnoj službi zaposleno je 30 do 40 novih ljudi, paralelno vezano na to, samo ove godine propalo je 5000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji su zatvoreni. Uvođenjem članarine, obaveza za poljoprivrednu komoru, zatvoriti će se još i više. Rezime svega u zadnjih par dana je bio sljedeći, da statistika na nivou EU, pokazuje da ¾ zemalja povećava broj zaposlenih. Hrvatska nažalost je najgora, u onoj četvrtini koji smanjuju broj zaposlenih. Ja vas sad pitam, budući da se izvlačite na Državni zavod za statistiku, koliki je broj zaposlenih u RH i usporedite taj broj sa bilo kojom godinom u povijesti novije Hrvatske. Sa … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala vam. Odgovor predsjednik Vlade izvolite.
Hvala lijepo kolega Babić, što se tiče ovih vaših podataka, već smo ih djelomično dotaknuli u ranijim odgovorima na pitanja, pa i u krajnjoj liniji, evo i u ovom očitovanju DZS koji je napravio pogrešku koja je malo neobična, s obzirom da je to kor biznis tog državnoga tijela. Dakle, podatke koje kontinuirano koristimo, su oni oni podaci koji ima Hrvatski zavod za zapošljavanje, dakle registrirani podaci. Oni su proteklih nekoliko mjeseci, ugl. preko milijun i 500 tisuća zaposlenih ljudi. Podatak o tome da u protekle 2 godine, nije registrirano dodatnih 50000 ljudi koji su zaposleni, jednostavno nije točno. On je provjerljiv, možete ga verificirati, uputite pismeni upit ministru Paviću, pa će vam lijepo on to sve vrlo detaljno precizirati. Mi smo čak morali donijeti odluku, da za pojedina zanimanja povećamo i kvote za uvoz stranih radnika. Ukoliko ste malo razgovarali sa ljudima tijekom turističke sezone, onda ste mogli vidjeti vrlo, vrlo primjetan deficit i u građevinarstvu i u ugostiteljstvu i u turizmu. Bilo je deficita, radnih mjesta, evo možemo konkretno i u Konzumu i u Agrokoru čak, tražila su se nova radna mjesta. Prema tome, smatram da cjelinu ocjene o ukupnoj zaposlenosti ili stopi nezaposlenosti u Hrvatskoj, trebate gledati realno, ne je gledati katastrofično. I podsjećam, samo je 5 zemalja EU, uvelo ograničenje po onoj formuli 2+3+2, gdje imaju određene limite na naše državljane glede slobodne kretanja radnika. Dio ljudi to koristi. Nismo mi s tim oduševljeni. Imali ste i vi taj problem za vrijeme mandata vaše Vlade. Toga se jako dobro sjećate. Sada smo u 5 godini članstva EU i dio ljudi traži veća primanja za ono što žele u svom životu. Naša zajednička odgovornost da ukupno gospodarstvo, a osobito radna mjesta, nova radna mjesta u realnom sektoru budu dostupna. Tu generiramo gospodarski rast i živu aktivnost i na tome ćemo raditi. To je dio našega dijaloga i sa Gospodarskom komorom i sa HUP-om pa u krajnjoj liniji i sa Poljoprivrednom komorom koju ste ovdje spomenuli. Mislim da su iznosi prema ovome što kaže ministar Tolušić zaista simbolični kada je riječ o članarini u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, a na taj način ukoliko ne bi bila financirana kao što je to do sada od države, bila bi zasigurno neovisnija u svom djelovanju. Naša je zajednička zadaća da ovih 1,5 milijardu kuna koje smo alocirali ove godine na aktivne mjere zapošljavanja realiziramo. Vidjeli ste i niz kampanja koje je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava provelo, primjerice posebno ovaj Program Zaželi kojeg promoviramo za zapošljavanje žena u društvu, koji ima vrlo dobre odjeke i čini mi se da je pravi primjer kako se na inteligentan način koriste sredstva Europskog socijalnog fonda i pridonosi ukupnoj stopi zapošljivosti onih skupina ljudi koji su ili dugotrajno nezaposleni ili su osobe s invaliditetom ili su nažalost žene u društvu. Hvala.
Hvala. Izvolite kolega Babiću.
Hvala premijeru. Ali evo i u svom odgovoru ste potvrdili ono što ja tvrdim. Znači rekli ste i to svi znamo da nedostaje broj zaposlenih kako u turizmu tako i u graditeljstvu, radno sposobni građani otišli su iz RH i nema ih. Naravno trend traje od ulaska Hrvatske u EU, ali činjenica je ta da se nije ništa promijenilo i treba raditi na tome. Hrvatska ako želi ići dalje milijun i pol radnih mjesta nije dovoljno. U sistematizaciji pod zaposlene se vode i volonteri, osobe na stručnom zapošljavanju, oni koji plaćaju autorska prava, umirovljenici koji rade po par sati tjedno, to su brojevi koji zavaravaju. Da bi Hrvatska išla dalje treba nam preko dva milijuna zaposlenih. Vjerujem da ćete iznaći snage i rješenja, a ne uvodeći novi parafiskalni namet evo kao što smo se dotakli članstva za Poljoprivrednu komoru. Zatvaraju se OPG-i i mi im dajemo namet, meni to nije shvatljivo. Žao mi je da vas je ministar Tolušić uvjerio da je to dobro. Hvala.
13 zastupničko pitanje uvaženi kolega Domagoj Hajduković, pitanje isto tako predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Plenković. Nedavno je Vlada koju predsjedate donijela odluku da će tražiti savjetnika za mogući otkup INA-e. Podsjetit ću hrvatsku javnost da ste na Badnjak 2016. godine najavili da će Vlada otkupiti dionice INA-e od MOL-a, 19. siječnja ove godine osnovali ste Savjet za pregovore s MOL-om u svezi mogućeg otkupa INA-e. Danas je 15. rujan 2017. godine, ono što ja mogu zaključiti i činjenica koja se nameće jest da je radnom tijelu, dakle savjetu trebalo osam mjeseci da vas savjetuje da trebate savjetnika. Moje pitanje i molio bih vas direktan odgovor, da li će Vlada RH otkupiti INA-u od MOL-a i ako idemo u otkup INA-e od MOL-a da li to znači da idemo u privatizaciju 25% dionica HEP-a, odnosno 25% HEP-a i da li od tih 25% HEP uključeno i 7 braniteljskih posto? Hvala.
Hvala. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa kolega Hajduković. Što se tiče INA-e točno je da smo nakon arbitražne presude koja je donesena u postupku … [[Govornik se ne razumije.]] kao što znate krajem prosinca prošle godine odlučili se na korak da Hrvatska država ponovno preuzme udio MOL-a u INA-i. Mi smo tu odluku donijeli jer smatramo da INA ima strateški karakter kao kompanija za Hrvatsku državu. Ono što nam se činilo, a na neki način i za vrijeme vlade SDP-a bilo je očito da komunikacija tadašnje vlade sa mađarskom stranom oko upravljanja nije bila osobito učinkovita, da je to za Hrvatsku najbolji put. Mi smo donijeli naravno u tom procesu odluku na temelju preporuka savjeta da Ministarstvo financija i Ministarstvo zaštite okoliša i energetike krenu sa natječajem za međunarodnoga savjetnika koji bi nam pomogao u procesu evaluacije vrijednosti kompanije i svim ostalim aspektima sukladno parametrima o kojima smo raspravljali, a najvažnije da stjecanje MOL-ovo udjela u INA-i ne dovede do povećanja javnoga duga. Jedna od opcija za stjecanje tog dijela vlasništva je i privatizacija dijela HEP-a, dakle ono što je bilo u javnosti nekoliko puta raspravljeno, međutim želimo da konačnu odluku o tome donesemo kada sagledamo sve aspekte koji se odnose na ovaj proces. Nemojte zaboraviti da je još uvijek u tijeku drugi postupak, arbitražni postupak pred OXID-om u Washingtonu, te da postoji čitav niz otvorenih pitanja u samom poslovanju INA-e u ovom trenutku, da ne govorim o budućnosti Rafinerije Sisak i radnim mjestima od preko 700 zaposlenika koji u njoj rade. Naš je cilj da INA bude kompanija koja može biti dugoročno održiva i koja može funkcionirati na način kako je to bilo prije nego što je u njegovo vlasništvo ušao MOL. Cijeli taj proces zahtijeva puno dijaloga sa mađarskom stranom, a tu moram reći da smo u proteklih godinu dana bitno popravili kulturu dijaloga između same kompanije i hrvatske Vlade. To utječe i na ukupno ozračje koje postoji kada je riječ o poslovanju INA-e u Hrvatskoj. I mi ćemo kroz natječaj koji će uskoro biti objavljen i nakon preporuka i analiza renomiranih kredibilnih, međunarodnih savjetnika donositi daljnje odluke o ovoj temi. Hvala vam.
Hvala. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ne mogu biti zadovoljan odgovorom, tražim i pismeni odgovor. I tražim i pismenu projekciju koliko će nas ti savjetnici koštati. Jer slažem se sa vama kada kažete da trebamo dobro razmotriti i razmisliti sve moguće aspekte i sve moguće implikacije i financijske naravno otkupa INA-e. Ali ako osnujemo savjetodavno tijelo kojem 8 mjeseci treba da vas savjetuje da trebate savjetnika, pa možda onda da osnujete i savjet za savjetnike koje vas savjetuju u području savjetovanja? Dakle staloženost i dugoročno razmišljanje je jedna stvar, sporost je druga stvar. I što se tiče same prodaje HEP-a, mogu samo komentirati sljedeće, otkupiti ćemo tvrtku koja se bavi energentima prošlosti i zamijeniti je zapravo za udio u tvrtki koja se bavi energentima budućnost. To nije dobro za Hrvatsku, hvala.
Zahvaljujem, prelazimo na pitanje br. 14. Uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš, pitanje postavlja predsjedniku Vlade, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja svoje pitanje upućujem premijeru gospodinu Plenkoviću. Moje kolege su postavili i niz pitanja koje ćemo vam sigurno i ubuduće postavljati. To je tema INA-e, tema Agrokora, tema iseljavanja, tema zapošljavanja, tema jačanja administracije, tema povećanja parafiskalnih nameta, pa je tu i porez na nekretnine i sve ostalo. U ovom uvaženom Domu pred 11 mjeseci, 19. listopada prošle godine vi ste nama predstavili program Vlade. Ja ću vam postaviti jedno vrlo, vrlo jednostavno pitanje, gospodine premijeru jest vi zadovoljni? Da li ste zadovoljni kuda Hrvatska ide? Da li imate viziju gdje želite da Hrvatska bude 2030.-te, 2040.-te, 2050.-te? Da li ste zadovoljni sa putem kojim idemo? Stoga, ja neću pitati vas ni podatke, niti da baratamo, niti da raspravljamo da li je iseljeno ovoliko ili onoliko ljudi, moje pitanje je vrlo jednostavno, gospodine Plenkoviću, da li ste vi zadovoljni?
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepa na ovom jako dobronamjernom pitanju, svaki dan se pitam to s obzirom na broj izazova s kojima je suočena ne samo Vlada nego i cijela Hrvatska i to je ono što sam rekao na početku. Ne mislim tu da smo mi nekakva žrtva ili da moramo nešto kukati ali ako i vi realno pogledate, praktički nema problema hrvatske tranzicije koji se nije aktualizirao. Evo od otvorenih pitanja sa susjedima, višegodišnji problemi koji su ostali otvoreni, problema privatizacije, transformacijski učinak, svega onoga što radimo u vezi Agrokora na hrvatsko gospodarstvo mora biti dugotrajno. Nekada nas ljudi pitaju reforme, pa cijeli taj proces angažiranja Hrvatske države u Agrokoru mora imati transformacijski učinak na poslovanje hrvatskog gospodarstva. I ako prakse koje smo sada uočili, koje su postale vidljivije jednom širem krugu od onih koje su u poslovnom svijetu više ne budu takve kakve su bile prije, onda ću biti jako zadovoljan sa onim što smo uspjeli. Jesam li zadovoljan ozračjem u društvu? Pa vidite prije otprilike godinu i nešto dana društvo je bilo ako podijeljeno. Ideološke teme su ispadale iz svih ormara. Dio aktera koji su tada bili relevantni i dalje želi držati te teme na stolu kako bi odvukle i moju i vašu pozornost od bitnoga. A bitno je gospodarstvo, bitan je životni standard naših ljudi, bitna je demografska obnova, bitna je naša društvena solidarnost, održivost mirovinskog sustava, zaposlenost. Sa svog kuta gledanja mogu reći da je ova prošla godina 2016. bila jedna godina blic pobjede. Ovu godinu objektivno sa svime s čime smo suočeni ne mogu drukčije nazvati nego godinom stabilnosti, godinom gdje nastojim sa svime što radim, a transformiram i HDZ vrlo otvoreno govoreći u ovom cijelom procesu da vratimo neke duhove u boce iz kojih su izašli. To nije lak proces, to je proces koji traje dugo. Imate različite metode kako ćete to rješavati, možete naglo, možete odmah, možete imati malo senzibiliteta za nešto što vam netko s jednog spektra podmetne pa da vas netko s drugog spektra mjesecima i danima kritizira. I to doživljavam, vrlo svjesno, vrlo racionalno, čak uočavajući do mikro detalja tko su akteri koji vuku te konce, ali imamo snage to sve izdržati, svemu se tome oduprijeti, činiti pa i uz vašu potporu i uz povremeni konsenzus sa strateškim temama od Hrvatske jednu modernu europsku zemlju, dobronamjernu. Ne zemlju koja će vlastitim angažmanom vući sebe nazad. To je ono što me motiviralo uopće da dođem u poziciju u kojoj sam sada i u tome ću ustrajati. To je cilj svih ministara, to je cilj parlamentarne većine a ne dvojim da je i vaš cilj, jer zbog toga smo tu. Ovaj posao je prezahtjevan a da ne bi imali viziju onoga što smo rekli lani, to je one 4. točke koje sam rekao i o političkoj stabilnosti, pravnoj sigurnosti i gospodarskom rastu i društvenoj solidarnosti se prožimaju u svim aktivnostima ovih resora, u svim zakonskim prijedlozima. To što smo dobili i neka ugodna iznenađenja na dnevni red, to naš posao čini izazovnijim. Zadovoljan sam a biti ću još zadovoljniji ako nešto uspijem.
Izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa. Gospodine premijeru drago mi je da ste na kraju ipak rekli da ste zadovoljni, mi očito živimo ipak u različitim državama i različito razmišljamo o nekim stvarima. Sigurna sam da se u jednom vi i ja slažemo, a to je tamo davne 1886. Ivan Mažuranić rekao „Vjerujem u Hrvatsku, u prošlosti, sadašnjosti i budućnosti.“, To bise trebalo svi složiti, no međutim kako imamo sadašnjost, a priliku vidjeti i tu trebamo slušati glas, glas ljudi. Oni koji nam kažu slijedeće. A to je ne odlazi iz Hrvatske ljudi samo zbog toga, zbog posla, zbog mogućnosti, odlaze iz nekih drugih razloga. Ja koristim podatke koje imam priliku koristiti, pa podaci koji kaže Savezni zavod za statistiku, … [[Govornik se ne razumije.]] da je 2015. iz Hrvatske u Njemačku ušlo 54 245 građana, a oni podaci koji su zadnji izašli pa sad dvojim od njih da je 2015. i 2016. iz Hrvatske iseljeno 138 tisuća hrvatskih građana. Grad Rijeka ima 128 tisuća stanovnika pa samo da dobijemo sliku o čemu je govoreno. I suštinsko pitanje je zašto ljudi odlaze? Oni ne odlaze samo zato što imaju mogućnost rada, ne odlaze iz bog mogućnosti gospodarskih uvjeta, odlaze i zbog nečeg što ste vi spomenuli. A to je, ja sam čitala bajke, pitala sam ih svojoj djeci, postoji zaista ta bajka o duhu iz boce. Kad duh izađe iz boce, onda živi svoj vlastiti život i vrlo ga je teško nazad vratiti u bocu. A mi puno više govorimo o duhovima iz boce, o tim strašnim podjelama gdje se više ne mogu premosnice uspostaviti i to je ono što je zadaća prvenstveno vas, a zadaća je nas da na to upozoravam i upozoravat ćemo, i vjerujte, slušat ćemo glas naroda.
Hvala. Prelazimo na pitanje broj 15, to je uvaženi kolega Branko Hrg koji pitanje postavlja ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, prometna povezanost u svakom slučaju je nešto bez čega nema razvoja nijednoga kraja i ja i ovim putem još jedanput izražavam zadovoljstvo stanovnika Koprivničko-križevačke županije i čitavog onog područja, posebno grada Križevaca na aktivnostima i naprezanju da se otvori ona dionica brze ceste do Križevaca. Naravno da nas veseli i ova velika investicija drugog pružnog kolosijeka. Ostaje jedan veliki problem na koji me često ljudi upozoravaju i često puta pitaju, pa ću ja ustvari prenijeti njihovo pitanje vama. Dakle, ostalo je problem što se sada promet odvija kroz centar i ljudi koji dolaze iz područja Podravine, onog koprivničkog dijela, moraju ulazi u sam grad Križevce, prelaziti pružni prijelaz i vrlo teško dolaze do izlaska na brzu cestu. Mi smo u vremenu kad je još rađena projekcija te brze ceste, na dionici Cugovec-Kloštar Vojakovački, pa i dalje prema Koprivnici, planirali na tom području jednu pristupnu cestu preko pružnog prijelaza Lemeš Križevački do ulaska na brzu cestu. Za to su Hrvatske autoceste čak napravile određenu projektnu dokumentaciju i čak smo imali i već jedan prijedlog sporazuma na stolu da ga potpišemo između grada Križevaca i Hrvatskih autocesta. Kasnije se Hrvatske ceste preuzele dakle upravljanje tom cestom, pa je moje sada pitanje dal i postoje kakve naznake da bi se ta pristupna cesta mogla napraviti obzirom da se već radi i nadvožnjak na pružnom prijelazu Lemeš Križevački u sklopu onog projekta izgradnje drugog pružnog kolosijeka od Križevaca do Koprivnice, da na taj način zaobiđemo grad Križevce i omogućimo ljudima iz koprivničkog područja da lakše prometuju?
Zahvaljujem. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani zastupnice i zastupnici i poštovani zastupniče hvala vam na ovom pitanju. Vi ste većinu stvari rekli zapravo što se događa sa navedenom dionicom, ja ću ponoviti podijeljena u dvije faze. Prvu fazu čini pristupna cesta za gospodarsku zonu Gornji Čret a druga faza čini ju Ulica Ivana Gundulića zajedno sa dijelom Ulice kralja Tomislava i točno je da su Hrvatske ceste potpisale sporazum sa gradom Križevcima, da za prvu fazu izrade svu potrebnu projektnu dokumentaciju, naprave i novelaciju projekata i u ovom trenutku su Hrvatske ceste odnosno izvođač studija i projekata završio idejni projekt, predan je zahtjev za izdavanje lokacijske dozvole, a paralelno s tim se radi i glavni projekt tako da ćemo negdje za mjesec, mjesec i pol dana predati i zahtjev za izdavanje građevinske dozvole za prvu fazu koju bi trebale nakon obveze Hrvatskih autoceste, preuzeti Hrvatske ceste. Sukladno mogućnostima Hrvatskih cesta po završetku dokumentacije, odnosno izdavanje građevinske dozvole, bit će to u planu Hrvatskih cesta, a za ovu drugu fazu koju je preuzeo grad Križevce, to je njihova obveza, ja vjerujem da će i oni isto tako paralelno sa nama, odnosno Hrvatskim cestama krenuti u izgradnju tih kompletno jedne prve i druge faze. Evo hvala vam.
Hvala. Kolega Hrg izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam zadovoljan, naravno vašim odgovorom i vjerujem da će tako i biti jer ste već dokazali da ispunjavate ono što obećate u tom dijelu. Meni je drago će se na godinu, dakle započeti vjerojatno izgradnja nadvožnjaka preko pruge na cesti prema Svetom Ivanom Žabno i Bjelovaru i da će se ta prometna izoliranost i prometni kolaps sigurno razriješiti. Hvala vam na tome, imajte nas na brizi.
Hvala vam. Pitanje broj 16, zastupnik Željko Jovanović, pitanje ide predsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, proteklih tjedana svjedočili smo interesantnim kako vi kažete, ali nimalo atraktivnim postupcima i izjavama visokih dužnosnika HDZ-a. Tako je gospodin Lucić ovdje prisutni saborski zastupnik HDZ-a uhvaćen u pokušaju podmićivanja novinara Drage Hedla. Dao je potom ostavku na stranačke funkcije, ali i dalje je saborski zastupnik i član HDZ-a. Zna se da i dalje uživa u brojnim bespravno stečenim povlasticama, a između ostalog mediji pišu da je taj isti zastupnik čak uzimao i novac za putne troškove, iako kako kaže nema auto. Jedan drugi član HDZ-a gospodin Hrvoje Marušić bivši gradski vijećnik u gradu Splitu prijetio je aktivistima iz nevladinih udruga strijeljanjem, jer kako kaže nisu mu bila po volji njihova svjetonazorska uvjerenja. Neki dan još je naš kolega ovdje prisutni saborski zastupnik Petar Škorić, inače potpredsjednik Gradskog vijeća u Splitu i predsjednik splitskog HDZ-a obrušio se na novinarku HTV-a Maju Sever optužujući je, to moram citirati, to ne mogu ponoviti sam arogantna SDP-ova propagandistica koja promovira propalu totalitarističku ideologiju i mrzi sve što je hrvatsko. Kolega Škorić, poznata uzrečica za sve koji nisu po volji HDZ-u. Zar ne? Inače ova izjava bila je vezana uz ukidanje emisije „Hrvatska uživo“ zbog čega je danas ovdje i prosvjed Novinarskog društva. Dobili smo od njih jedan materijal iz kojeg ću citirati dio koji je vrlo lijepo oslikao situaciju sa ukidanjem emisije Hrvatska uživo jer se pitamo tko zapravo želi ukinuti jednu takvu emisiju. Pa kažu iz Hrvatskog novinarskog društva, stvar je u tome da se onome kome je palo na pamet podmićivati novinara, prijetiti novinarima, gasiti emisije pa tako ugasiti Hrvatsku uživo desetljećima sugerira da je najbolji program onaj koji ne propituje, ne istražuje, ne pruža ljudima nadu, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ne daje im šansu, ne traži odgovore na [[Upadica predsjednik: Kolega Jovanović, hvala vam.]] Molim?
Hvala vam. Svima sam uzimao vrijeme nakon što je isteklo, pa tako i vama. Ja vas molim da se toga držimo. Imat ćete još mogućnost [[Upadica Jovanović: Završavam. Da li će gospodin Plenković svojim utjecajem osigurati da se Hrvatska uživo vrati, da imamo javnu televiziju bez pritiska političara.]] Hvala vam lijepa. Rekao sam vam nešto. Izvolite predsjedniče.
Zahvaljujem cijenjenom zastupniku Jovanoviću na njegovom pitanju. Što se tiče mene osobno, što se tiče Vlade nemamo apsolutno nikakav utjecaj niti na uređivačku politiku javne televizije, niti na programske sheme koje koliko je meni poznato svake jeseni imaju neke inovacije. Prema tome, to je pitanje za ravnatelja, za onoga tko odlučuje o programu, a sigurno ne pitanje za hrvatsku Vladu koja se u izbor emisija ili ljudi koji u pojedinim emisijama rade ni na koji način ne namjerava niti će se upletati. Što se tiče ovih vaših drugih insinuacija glede nekih članova HDZ-a ja neću sad vama odgovarati što su neki vaši kolege također u javnom prostoru govorili, jer mislim da to nije razina rasprave u Hrvatskom saboru. Ono što znam da je kolega Lucić istoga dana ponudio ostavku na mjesto županijskoga odbora, međutim taj proces u pravnom smislu vidjet ćemo na koji način će rezultirati i da li će uopće doći do njegove realizacije. Što se tiče gospodina Marušića, mislim da je u vezi njegove izjave koja je apsolutno neprimjerena, koju smo i osudili pokrenuti stegovni postupak pred stranačkim tijelima. A što se tiče kolege Škorića on se već sam na društvenim mrežama ispričao u vezi posta kojeg je stavio prije nekoliko dana. Ali on vam je tu, pa ga pitajte što o tome misli. Međutim, ono što vam želim reći da svi zajedno moramo njegovati jednu višu razinu dijaloga, političke komunikacije, komunikaciju javnosti. Jer ono što mi govorimo kao ljudi koji imaju mandat od hrvatskoga naroda ima svoje refleksije i među ljudima. I stoga kada gledam ovih zadnjih godinu dana mislim da ste se morali jako, jako, jako dobro potruditi pa da nađete evo recimo neke male ofsajde u nastupima članica i članova HDZ-a, a nas ima više nego svih drugih članova stranaka zajedno. Hvala vam lijepo.
Izvolite kolega Jovanović.
Uvaženi gospodine predsjedniče Vlade, ne da je bio ofsajd, nego je bio crveni karton sve ovo što sam spomenuo danas i za gospodina Lucića i Marušića, a pogotovo za gospodina Škorića. Inače gospodine Plenković, ono što karakterizira vaš rad proteklih godinu dana pokazuje zapravo jednu smjesu goropadnosti i straha. Svi znamo da teške riječi i goropadne geste prečesto kriju neodlučnost, pa čak i kukavičluk. Vi ćete bez problema nasrnuti na novinare koji postavljaju pitanja koja ne želite čuti, vi ćete se bahato odnositi prema saborskim zastupnicima koji postavljaju pitanja kada su iz redova opozicije, vi ćete prijetiti novinarima koji ne misle svojom glavom i zapravo posredno doprinijeti ukidanju emisije Hrvatsko uživo. Pa ako ste takav demokrata, imate većinu u ovom Saboru, osigurajte da se „Hrvatska uživo“ vrati u život. Najbolji primjer vaše neodlučnosti zbog kojeg vjerojatno i jeste iza nove zvijezde političkog neba hrvatskih anketa „gospodina nitko“ vidjeli smo i u odnosu prema ekstremnoj desnici, prema ploči u Jasenovcu koju ste riješili sjajnim svojim načinom da ste je pomaknuli 15 km dalje i poslali poruku da ustaški pozdrav koji ne bi nigdje smio biti izgleda manje smrdi u pojedinim dijelovima Hrvatske, a svuda smrdi jednako da se ne može podnijeti. Gospodine Plenkoviću, kad tako volite povjerenstva pa dajte pustite prošlost, osnujte povjerenstvo koje će osigurati da škola Nikola Andrić u Vukovaru bude što prije izgrađena i da škola u Babinoj Gredi napokon dobije sportsku dvoranu. Ta povjerenstva imaju smisla, a sve ostalo je besmisleno. I vratite „Hrvatsku uživo“ u život.
Zahvaljujem. Na redu je sada zastupnik Davor Miličević koji pitanje postavlja ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću. A ispričavam se, ispričavam se. Preskočio sam uvaženog kolegu Ivana Lovrinovića. On postavlja pitanje predsjedniku Vlade. Ispričavam se još jednom.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje želim postaviti gospodinu premijeru, vezano je za umirovljenike, preciznije za mirovinski sustav jer naši umirovljenici iz godinu u godinu sve lošije žive, pada im životni standard. Naime, gospodin premjeru, mogli smo proteklih dana čitati da rumunjska vlada, namjerava 1.1 sljedeće godine transformirati 2.mirovinski stup, odnosno, ugasiti ga na dobrovoljnoj osnovi. Pa se postavlja pitanje, odnosno, prvo konstatacija, nakon toga, Hrvatska ostaje jedina zemlja u kojoj funkcionira i funkcionirati će 2. mirovinski stup. Možete li odgovoriti svima nama, namjerava li vaš Vlada kao posljednja Vlada koja znači za sad održava ovaj mirovinski stup, namjeravate li i vi ukinuti, odnosno, transformirati 2. mirovinski stup na dobrovoljnoj osnovi u 1. ili ćete poslušati neke vaše ministre koji su već prethodno govorili, da čak treba povećati izdvajanja iz doprinosa svih radnika u 2. mirovinski stup.
Predsjednik Vlade izvolite.
Hvala lijepo. Drago mi je da pratite ovu praksu koja se u ovom trenutku raspravlja na rumunjskoj političkoj sceni i eventualne i scenarije da drugi stup u rumunjskoj bude opcijski, a ne obavezni. U Hrvatskoj, 2. stup mirovinskoj osiguranja postoji od 2002. godine, imovina, svih onih koji su uplaćivali u 2. stup je u biti imovina svih tih građana. I to je nešto što je bitno i što moramo poštovati. U ovome trenutku na razini Vlade nismo raspravljali o scenarijima koji bi promijenili aktualni sustav i cijenimo da mirovinski fondovi trebaju svojim angažmanom pomoći Hrvatskoj i hrvatskom gospodarstvu na načine kako smo to vidjeli već i u ovih godinu dana. Pa evo, dijalog koji ministar Marić vodi s njima, o nizu hrvatskih kompanija, koje su se na ovaj ili onaj način našle u poteškoćama, pokazuje, kako njihova uloga može biti izrazito blagotvorna za oporavak pojedinih hrvatskih kompanija. Dakle, u ovom trenutku ne bih špekuliranju o slijeđenju rumunjskoga primjera na koji se referirate, premda ni on nije do kraja definirao. Mi ćemo sa naše strane, a to vidite u svim potezima, naše politike, pametne fiskalne konsolidacije, nastojati, smanjivati deficit, na način da vodimo računa o tome kako, na koji način se učinkovito troše sredstva hrvatskih poreznih obveznika. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Lovrinović, izvolite.
Gospodin premjeru, dakle, vi i dalje tvrdite da je vaša Vlada najpametnija, od svih tranzicijskih u Europi, odnosno, od svih zemalja, odnosno, Vlada u Europi i vi ćete nastojati sačuvati 2. mirovinski stup. Međutim, da vas podsjetim gospodine premjeru, 2008. godine, doprinosi su iz rada u ukupnim rashodima za mirovine činili 65%. Znate li koliko su prošle godine činili? Jel možda znate? Samo 35%. Znači, da ovdje je mirovinski sustav duboko ugrožen, ja ne znam što vi namjeravate učiniti, ovo je tempirana bomba za Hrvatsku i imamo zaista ogromnih problema. Ali, pogledajte, sada je svima jasno u Europi kako političkoj tako i u akademskoj zajednici, da je projekt Svjetske banke o tome, da 2. mirovinski stupovi trebaju riješiti ono što ne rješava realna ekonomija. I da je ulaganja na financijska tržišta jedini pravi način zarade da se povećaju prihodi umirovljenika u budućnosti, da je to bio katastrofalan model i da je on promašen. Dakle, vi i dalje na njemu inzistirate. Česi i Slovenci uopće nisu htjeli prihvatiti, Poljaci, Slovaci, Mađari su odustali od njega, vidimo sad Rumunji. Vi imate dosta prijatelja u Europskom parlamentu, pa pitajte, npr. gospodina Tuska koji je šef Europskog vijeća, da objasni zašto je on kada je bio premjer transformirao taj stup. Ili pitajte premjera Roberta Fitza, zašto je on. Vi govorite da su strani konzultanti dobri, pa ih namjeravate u vezi HEP-a pozvati. Pa ja vam sugeriram da pozovete ove eksperte njihove da sa vašom državničkom mudrošću donesete pravu odluku oko 2. mirovinskog stupa. Hvala.
Hvala. Sada je na redu, uvaženi zastupnik kolega Davor Miličević i pitanje ministru pravosuđa, Draženu Bošnjakoviću. Izvolite.
Pitanje bi postavio ministru pravosuđa, gospodinu Draženu Bošnjakvoiću. Nacionalni plan o reformi najavljeno je spajanje zemljišnih knjiga i katastra. Da bi se navedeno moglo provesti, prethodno je potrebo olakšati i pojednostavniti zemljišno knjižne postupke za građenje. Koje mjere su do sad provedene i koje se planiraju provesti i u kojem roku. Zaključno da li su mjere koje su provedene stvarno dovele do olakšanja građanima. Hvala.
Hvala. Odgovor, uvaženog ministra pravosuđa Dražen Bošnjakovića. Izvolite.
Poštovani zastupniče hvala vam na ovom pitanju. Otvorili ste zapravo pitanje sređivanje i evidencija nekretnina u RH, 2 osnovne evidencije su zemljišne knjige, gdje se zapravo vodi evidencija, stvarnog prava, vlasništva, tereta i ostalih stvarnih prava vezanih za nekretnine i samog katastra, gdje se vodi evidencija zapravo nekretnina u onim njihovim oblicima, površinama i ostalim tehničkim karakteristikama. Ono što je do sad napravljeno, iznimno je puno. U cijelom prošlom razdoblju, mi smo sve podatke, zemljišne knjiga i katastar ujedinili i stavili na jedno mjesto, a to je zajednički informacijski sustav. Ono što je trenutno kao najveći problem je neusklađenost tih podataka, dakle, podaci koji su u zemljišnim knjigama i oni podaci koji su u katastru nisu odgovarajući jedni drugima. To ćemo riješiti na više načina, jedan je način već je u produkciji jedan softver koji će sam prepoznavati one koji su identični i stavljat ćemo ih u jednu bazu. Sve ono što je različito moram provesti ili obnovu zemljišnih knjiga ili pojedinačne zemljišno-knjižne ispravne postupke ili za osnivanje za određene dijelove novih zemljišnih knjiga. Samo da vam približim koliko je to složeno i u RH imamo oko 14,5 milijuna katastarskih čestica koje su raspoređene u oko 3,5 tisuće katastarskih općina. Dakle izmjere svega toga pojedinačni dolazak na teren, pozivanje upisanih vlasnika, pozivanje i onih zainteresiranih rasprava sa njima, izlaganje svega toga je jedan vrlo složen i komplicirani postupak. U tom duhu da to sve pojednostavimo jer pravna sigurnost dakle vlasnika nekretnina omogućavanje lakšeg pravnog prometa nekretninama, poboljšanje investicijske klime u RH sve je to važno i svemu tome su važne uređene zemljišne knjige. Kako bismo omogućili jednostavnije i lakše procedure da što prije dođemo do tog cilja, evo upravo pred Hrvatskim saborom bit će vrlo brzo u drugom čitanju i izmjene Zakona o zemljišnim knjigama koje predviđaju određene lakše i brže procedure kada ćemo raditi obnove zemljišnih knjiga, kada ćemo raditi pojedinačne zemljišno-knjižne ispravne postupka. Dakle do sada je učinjeno puno, međutim posao koji je pred nama je također izrazito veliki i imamo određene resurse u Hrvatskoj, imamo na općinskim sudovima oko 800 ovlaštenih zemljišno-knjižnih referenata i u ovim budućim procesima više mislimo koristiti njih jer ljudi su obučeni, imaju licence, znaju postupati i s te strane ćemo rasteretiti sudove, a dobit ćemo brzinu postupka. Također cijeli niz mjera se predviđa u tim zakonima koji će biti ovdje u drugom čitanju. U prvom smo prošli dobro, napravili smo jedan tako da kažem zajednički konsenzus da je problem potrebno riješiti, sada za drugo čitanje pokušavamo još dodanim prijedlozima taj zakon poboljšati. Ono što građani od toga imaju već sada, imaju mogućnost dobivanja onog elektroničkog izvada iz zemljišnih knjiga, imaju pregled putem elektroničkih pomagala uvid u zemljišne knjige i taj ćemo sustav i dalje razvijati i vjerujem da ćemo u nekakvom primjerenom roku doći do rezultata, a rezultat je onaj koji nas zanima da uskladimo podatke zemljišnih knjiga i katastra na čemu radimo i ta nekakva funkcionalna tako da kažem i jedinstvo itekako gradimo. Hvala lijepa.
Hvala. Sada će uvaženi zastupnik Davor Miličević.
Zadovoljan sam odgovorom.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Tomislav Lipošćak ministru poljoprivrede Tomislavu Tolušiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, uvažene ministrice i ministri. Moje pitanje upućeno je ministru poljoprivrede gospodinu Tomislavu Tolušiću i vezano je na niz pitanja, na niz upita koje učestalo dobivamo sa terena. Naime, dok druge države EU obilato koriste sredstva iz fondova i fondove na korist svojih poljoprivrednika i na korist ljudi koji žive na selu, koji žive od poljoprivrede kod nas se vrlo često stječe dojam da je situacija malo drugačija i da se stvari ne odvijaju onom brzinom kakvom bismo to željeli. Na pojedine odgovore se čeka mjesecima, a dok poljoprivrednici dobiju ugovore za financiranje vrlo često je ta oprema koju planiraju nabaviti, koju planiraju kupiti povučena s tržišta i više se ne može doći do nje. Moje pitanje, kako možemo ići naprijed ako ponekad i dvije godine moramo čekati da se odobre određena sredstva za investicije, te kako na takav način razvijati poljoprivredu, razvijati poljoprivrednike i njihovu konkurentnost na tržištu i do kada će to biti tako? Također ne bismo li trebali čuvati svoje poljoprivrednike, svoje poljoprivredne proizvođače i poljoprivrednu proizvodnju ili ćemo nastaviti jesti i dalje uvoznu hranu koja je vrlo često visokih cijena i sumnjive ili barem nepoznate kakvoće? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra poljoprivrede Tomislava Tolušića. Izvolite.
Hvala uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Prije svega napomenuo bih odmah na početku da ova Vlada definitivno vodi brigu o hrvatskom poljoprivredniku, hrvatskom seljaku, da vodi brigu o hrvatskim proizvodima i naravno o kompletnoj hrvatskoj poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji. Nažalost kada govorimo o programu ruralnog razvoja, znači o novcima koje povlačimo iz fondova EU, a vezani su uz sektor poljoprivrede situacija nije bila toliko bajna. Prije svega napomenuo bih da je program donesen za vrijeme SDP-ove vlade, nažalost dobrih godinu i pol dana prekasno u odnosu na rokove u kojima je mogao biti donesen sa iznimno kompliciranim procedurama koje su bile najkompliciranije u odnosu na sve članice EU. I nažalost rezultat toga je bilo u razdoblju do kraja 2015. godine vrlo mali postotak objavljenih natječaja, negdje manje od 7%, a i to što je objavljeno nažalost bilo je obavijeno velom nepravilnosti na desetke kaznenih prijava, sumnje u pogodovanje velikim ili partijskim ili nekim drugim kompanijama i to je danas predmet istraga i USKOK-a i svih ostalih tijela koje vode brigu o tome. Čudi me da to kolege iz SDP-a su zaboravile danas spomenuti. Danas odnosno evo podaci sa 31.8.2017. od 2,4 milijarde eura raspisano je natječaja za 1,1 milijardu eura znači blizu 50%, ugovoreno 720 milijuna eura odnosno preko 30%, isplaćeno 400 milijuna eura odnosno blizu 17%. Procedure koje su bile komplicirane smo promijenili, počeli smo primjenjivati nove procedure od ljeta ove godine. Trebalo je nama neko vrijeme da sve one stvari koje su bile komplicirane da ih poslažemo na jedan normalan način i prve rezultate naših procedura, procedura ove Vlade ste mogli vidjeti na sajmu u Gudovcu, natječaji koji su bili raspisani, odnosno završeni 17.07. ove godine, prvi ugovori su izašli van, odnosno prve odluke 30.08. ove godine, 43 dana, garantiram da niti jedna zemlja članica EU nije do sada izdala odluke u roku od 43 dana u odnosu na 700 dana koliko je to bilo prije mislim da je to ipak određeni pomak u svemu tome. Ono što mene također veseli u svemu ovome kada govorimo o broju poljoprivrednika, njih primarno gledamo kroz jedinstvene zahtjeve za poticaj, znači govorimo o poljoprivrednicima koji su pravi poljoprivrednici koji imaju barem 1 hektar zemlje, takvih je zadnjih godinu dana u Hrvatskoj više, kada kompariramo u odnosu na prošlu godinu u 2016. 101 tisuća poljoprivrednika koji su podnijeli zahtjev za poticaj, danas ih je 105 tisuća. I ono što me veseli da je među njima zamjetan rast naših mladih poljoprivrednika kojima ova Vlada i kroz program ruralnog razvoja ali i kroz ostale mjere Vlade definitivno daje sve moguće poticaje da ostanu u Slavoniji, u Lici u Dalmaciji, u Međimurju, u Karlovačkoj županiji ili bilo kojem drugom području RH. Ovakvim tempom, po novim procedurama ja očekujem da ćemo mi novce iz programa ruralnog razvoja potrošiti prije roka koji nam je propisan pravilima i programima Europske komisije. Hvala još jednom.
Tomislav Lipošćak.
Zahvaljujem na odgovoru, zadovoljan sam odgovorom a osobito informacijom znači o pojednostavljenim procedurama, pravednijim uvjetima natječajima i naravno porastu broja mladih poljoprivrednika koji koriste ta sredstva. Hvala.
Hvala vam, 20.-to pitanje uvaženi kolega Božo Petrov, pitanje upućuje predsjedniku Vlade.
Gospodine Plenkoviću, je li Ivica, Todorić mogao sam od koncerna Agrokor napraviti ovoliku kompaniju, ovakvih razmjera i time gurnuti u probleme cjelokupno hrvatsko gospodarstvo bez pomoći ili barem propusta izvršnih vlasti do sada i institucija? I molio bih zaista da mi date jasan, nedvosmislen odgovor. Hvala.
Kao što znate, a i zajedno smo radili na rješenju ovoga problema i mislim da ste bili i vi osobno i stranka u cijelosti suglasni da krenemo sa Zakonom o izvanrednoj upravi. Mogu reći da je slučaj Agrokor simbol hrvatske ekonomske tranzicije. Što će na kraju biti u pogledu odgovornosti političke, pa eventualno i kazneno pravne u cijelom procesu, meni kao premijeru je jako teško spekulirati o tome. Ono što želimo da se cijeli proces rasvijetli do kraja, da očuvamo radna mjesta, da vidimo kako je došlo do određenih poslovnih praksi, koje su rezultirale stanjem kojeg smo i vi i ja postali svjesni otprilike malo iza nove godine. I stoga naši napori i u procesu restrukturiranja kompanije idu za time da ne samo svi koji su zaposlenici, ne samo svi koji su vezani na kompaniju a tu znate da su oni koji imaju prihode do 5,2 milijuna kuna u cijelosti isplaćeni kada je riječ o starim dugovima da im se novo plaća sukladno zakonskim rokovima. Da je velika, jedan ozbiljan razmjeran dio plaćanja onima koji su po prihodima iznad toga riječ je o dobavljačima također dobili dio starih dugova, da sudjeluju ključni predstavnici u vjerovničkom vijeću i prate proces restrukturiranja i doprinose tome kako će u konačnici završiti cijela operacija koja će trajati otprilike 15 mjeseci. Da li je netko sve to mogao stvoriti sam, sigurno da nije, veliki broj ljudi bio je uključen u tako velike kompanije a što se tiče odgovornosti to ću ja prepustiti a o tome smo razgovarali i dok ste bili dio vlasti onima koji su za to nadležni a to sigurno nije izvršna vlast, to je pravosuđe i Hrvatsko državno odvjetništvo i Hrvatska policija. Hvala.
Izvolite kolega Petrov.
Pa evo iskreno moram reći da nisam impresioniran vašim odgovorom iz razloga što jako dobro koristite minutažu za svoj marketing a zapravo izbjegavate odgovor. I ono što je problem, samo to što ste izbjegli dati jasan odgovor, ono što vi mislite zapravo govori da znate ili barem sumnjate da je takav netko trebao imati pomoć sustava. Legalist kakvim se vi volite predstavati ne skriva kaznena djela pod tepih, on ih raščišćava. I sada mi je u potpunosti jasno zbog čega ne želite podržati Istražno povjerenstvo Sabora oko Agrokora. Imate jedinstvenu priliku raščistiti stanje u hrvatskom gospodarstvu, imate jedinstvenu priliku stvoriti dobre temelje. Vi ste se odlučili za taktiku ne talasaj. Ali ono što moram danas reći, što me je doslovno šokiralo, što sam danas doživio u Saboru s vaše strane je nešto što sam vjerovao da je relikt bivših mračnih, nesretnih vremena. Ja ću vas citirati, vi ste na samom početku rekli, mogu što hoću. Vidite Ivo Sanader, Ivo Sanader je radio što je htio a čak se ni on nije usudio to reći. Možda, možda možete što hoćete ali ne želite, barem po pitanju Agrokora. Hvala.
Došli smo do 21. pitanja, sada ćemo napraviti stanku u trajanju od 15 minuta do 12 sati. Nastavlja onda zastupnica Marijana Balić sa pitanjem ministrici Gabrijeli Žalac. STANKA 11,36 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Nastavljamo sa radom, 21. pitanje, uvažena kolega zastupnica Marijana Balić, postavlja pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU-a Gabrijeli žalac. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane ministrice, poštovani ministri. Pitanje upućujem ministrici regionalnog razvoja i fondova EU-a, gospođi Žalac. U programu Vlade RH za mandat 2016. do 2020., jedan od temeljni odnosno prioritetnih ciljeva je ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske unutar kojeg je između ostalog, predviđeno donošenje novog Zakona o potpomognutim područjima, izmjene zakonske regulative u cilju održivog razvoja otoka, osnivanje fonda regionalnog razvoja te izmjene postojećeg Zakona o regionalnom razvoju RH. S tim u svezi, moje pitanje je, što je Vlada sve poduzela, odnosno što poduzima kako bi ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske postao stvarnost? Hvala lijepa.
Ministrice, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zastupnice Balić, poštovani zastupnici. Drago mi je da ste postavili ovo pitanje. ova Vlada je puno učinila u 2017. godini po pitanju upravo ravnomjernog regionalnog razvoja u RH. Po prvi puta smo sustavno pristupili izradi i zakonskih prijedloga koje će uskoro ući u sabornicu, jučer je Vlada usvojila nacrt prijedloga Zakona o strateškom planiranju i upravljanju razvojem. Po prvi puta otkad je RH ćemo značajnim zakonskim propisima upravo smanjiti dio strateških dokumenata kojih sad imamo preko 200 i nacionalnih strategija preko 1000 i nešto, lokalnih strategija ovaj zakon će sigurno učini i propisati izradu nacionalne razvojne strategije RH u novoj financijskoj perspektivi, odnosno mi je gledamo na nekakvo desetgodišnje razdoblje od 2021. do 2030. Što se tiče zakonske regulative, tu su izmjene Zakona o regionalnom razvoju, isto tako Zakon o potpomognutim područjima, novi Zakon o otocima, Zakon o razvoju grada Vukovara isto tako dio koji se odnosi na brdsko-planinska područja, to je sve ono što ćemo uputiti i na čemu se intenzivno radi u našem ministarstvu kroz radne skupine predstavnike jedinica lokalne i područne samouprave što ćemo na kraju naravno, ovdje u Saboru i s vama raspravljati. Istaknula bih isto tako da Fond za regionalni razvoj za koji ste pitali, mi smo ga već u prošloj godini odmah po stupanju na dužnost, kratkim korekcijama zakona o izvršavanju državnoga proračuna sredstva koja su bila namijenjena samo za fond za sufinanciranje europskih projekata, oslobodili i za predfinanciranje što je bio problem na regionalnoj i lokalnoj razini. Fond nije nikakva institucija, fond je dakle u razdjelu našega proračuna i potiče sve aktivnosti koje ste vi spomenuli. I za otoke i za potpomognuta područja i sve ostalo. Moram istaknuti da je ova Vlada u ovoj godini dodijelila upravo jedinicama lokalne i područne samouprave po ovim programima, preko 267 milijuna dakle kuna, što je više nego u 4 godine SDP-ove Vlade, i to govori sve o tome na koji način Vlada brine o ravnomjernom razvoju RH. Kada govorimo o potpomognutim područjima, svrha zapravo izdvajanja glave 5 Zakona o regionalnom razvoju u novi Zakon o potpomognutim područjima, i govori o tome da nova indeksacija koja će stupiti na snagu s 1.1.2018. godine sigurno će biti na drugi način dimenzionirana i potpomoći nerazvijenim dijelovima. Kada govorimo o europskim fondovima, tu se također moram osvrnuti na rezultate ove Vlade. Na nama je kao koordinacijskom tijelu za fondove u RH sigurno veliki zadatak da učinimo sve da sredstva što budu prije dostupna krajnjim korisnicima. Ova Vlada je ugovorila 3 puta više sredstava nego u 3 protekle godine skupa. Ono što je ostavljeno za mandata SDP-ove Vlade je 3%, kolegi Tolušiću kao mom prethodniku, on je podigao razinu ugovorenosti na 9%. Mi smo sada na preko 25,73% ugovorenih europskih sredstava u ovoj financijskoj perspektivi. To govori sve o naporima Vlade i osnivanju Nacionalnog koordinacijskog odbora, o izvještavanju mome, svih ministara, svaka 2 tjedna na zatvorenom dijelu sjednice Vlade, onome što se događa, gdje su natječaji, na koji način treba pristupiti rastu i razvoju jer smatramo da upravo eu-fondovi podiže razinu BDP-a po glavi stanovnika u RH a posebice vodimo brigu da pravilima osiguramo da to bude puno jednostavnije. Hvala.
Hvala ministrice. Odgovor uvažena kolegica Balić.
Hvala lijepa. Zadovoljna sam sa vašim odgovorom te se zahvaljujem na vrlo iscrpnom i kvalitetnom odgovoru te sam uvjerena da ćete u što skorije vrijeme ispuniti sve zacrtane ciljeve kako bi svi svjedočili u što skorije vrijeme ravnomjernom razvoju Lijepe nam naše. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je uvaženi kolega Joško Klisović koji pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade Mađarska je blokirala put Hrvatske u OECD. Blago rečeno, to možemo smatrati jednim korakom koji je suprotan dobrosusjedskim odnosima. Ako želimo biti grubi možemo reći da je to jedan neprijateljski korak jer ide izravno suprotno hrvatskim interesima. Mađari su opravdali to tretmanom hrvatskog pravosuđa gospodina Hernadia kao i situaciju u slučaju MOL INA. Predsjednica je otišla u Budimpeštu tražiti dodatna objašnjenja, a dodatna objašnjenja su da je to zaštita nacionalnih interesa Mađarske, da nije politički motivirana odluka i da je to jedan potez ka zaštiti investicijske klime u Hrvatskoj. Svi jako dobro znamo da bi primanje u OECD bilo u stvari jedan dobar signal investicijskoj zajednici da investira u Hrvatsku a ne da se Hrvatska blokira u OECD. Moje pitanje vama je smatrate li ova obrazloženja mađarske strane koje je predsjednica prenijela utemeljenima, suvislima ili ne? I drugo pitanje, nije li možda rezultat ovakvog poteza Mađarske činjenica da su možda u predizbornoj kampanji 2015. godine od strane HDZ-ovih dužnosnika dana određena obećanja Mađarskoj da će se riješiti pitanje Hernadia i INA MOL-a na neki njima prihvatljiv način. A što bi s druge strane naravno negativno moglo utjecati na stratešku hrvatsku kompaniju, odnosno na neovisnost hrvatskog pravosuđa. Hvala.
Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče, uvaženi kolega Klisović. Što se tiče jasno artikuliranog stava na žalost ne samo Mađarske nego i slovenskog stalnog predstavnika pri EU na jednom od sastanaka gdje se raspravljalo vrlo načelno kako tretirati zahtjev tri članice EU a to su Hrvatska, Bugarska i Rumunjska i koje imaju ambiciju i želju postati članice OECD-a sa aspekta Hrvatske jedine preostale međunarodne organizacije koja nas kvalificira u razvojnom smislu, u smislu pravne sigurnosti, gospodarstva, financija. Dakle, postajemo s obzirom na našu veličinu dio jednoga kluba povrh kojega ja ne znam u što bi još osim ako se još nešto novo ne osnuje mogli postati članica. Na razini EU postoji jedno zajedničko stajalište iz 2007. koje vrlo jasno nameće obvezu državama članicama, pogotovo onima koje već jesu članice OECD-a da podupiru ambicije drugih članica EU, a u ovom trenutku ne članica OECD-a. Dakle, takav stav i Slovenije i Mađarske je protivan zajedničkom stajalištu EU. Ja ga doživljavam krivim, pogrešnim i sigurno ne dobronamjernim. Mi smo doživjeli politiku ucjena, blokada sredinom, odnosno u drugoj polovici prošloga desetljeća kad smo se angažirali oko pristupanja EU od Slovenije, pa je to rezultiralo arbitražnim sporazumom i sad vidimo u kojoj smo fazi. Ovakav signal na način kako je to preneseno i u samoj izjavi i ovo što je predsjednica RH komentirala za nas nije dobar. I mi ćemo u razgovorima sa mađarskom stranom svakako htjeti da se takav stav promijeni. Hrvatska i Mađarska mogu imati otvorena pitanja, ali izrijekom dati do znanja protivljenje članstvu Hrvatske u OECD-u nije dobro i to smo jasno dali do znanja i našem novom veleposlaniku koji je upućen u Mađarsku ovih dana, da takvu poruku prenese. Što se tiče vaše aluzije na kampanju iz 2015. i navodna nekakva obećanja da će se to pitanje riješiti nekim drugim putem vi znate naš principijelan stav da su sve aktivnosti hrvatskoga pravosuđa neovisne od onoga što radi izvršna vlast. S druge strane vrlo kompleksne odnose koje imamo danas sa Mađarskom one su na ovaj ili onaj način uvjetovane dinamikom rješavanja tog jednog čvora kojeg možemo nazvati INA MOL, a on se sada, evo prelio recimo to tako kao ring OECD-a, pa u ring Europskog suda za ljudska prava, pa u ring Europskog suda u Luxembourgu, pa ranije u Interpolu. Ja to vidim kao jedan nastavak multilaterizacije pitanja INA-e od strane Mađarske u različitim forumima. I nije me iznenadilo, međutim nikako mi nije gesta koja se očekuje od dvije zemlje koje trebaju riješiti otvorena pitanja. I mi ćemo u dijalogu sa Mađarskom nastojati prije svega otkloniti takav stav, a s druge strane rješavati pitanje INA-e MOL-a.
Hvala. Kolega Klisović, izvolite.
Kažem molim i pismeno odgovor na ova pitanja, s obzirom da vjerujem da predsjedniku Vlade i HDZ-a treba više vremena da kontaktira aktere koji su vodili te pregovore tada, odnosno razgovore da Mađarima u predizborno vrijeme, da utvrdi da li su obećanja neka dana, obećanja koja nisu realizirana zbog čega nam danas Mađari blokiraju ulazak u OECD. Što se tiče, spomenuli ste Sloveniju, dakle i drugih odnosa sa našim susjedima također moramo konstatirati da usprkos onome što se najavljivalo 2015. da je Vlada SDP-a ih pogoršala danas imamo bitno gore odnose sa našim susjedima nego što smo imali 2015. jer tada nismo imali blokadu niti od strane Mađarske i ovakav jedan čin prema Hrvatskoj, niti blokadu od strane Slovenije, niti smo imali onakvu retoriku iz Beograda sa pressica recimo predsjednika Vučića kad je bio ili premijer ili kad je bio sada predsjednik di se Hrvatska proziva za sve i svašta. Takvu retoriku nismo čuli još od Domovinskog rata. A da ne kažem BiH koja jedan projekt koji je već dogovoren, za kojega je financiranje odgurano, opet se budi i Hrvatskoj šalje određene poruke. Potvrđujući time da stanje odnosa nije onako kako bi trebalo biti i de facto je gore nego što smo imali 2015. Dakle, jedan aktivan angažman hrvatske vanjske politike Vlade je apsolutno nužan, puno intenzivniji nego što imamo, da to stanje dovedemo u pravo stanje. Hvala.
Idući na redu je kolega Ivan Vilibor Sinčić i on pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje danas je za premjera Vlade RH Andreja Plenkovića. U famoznoj poreznoj reformi krajem prošle godine na samom početku vašeg mandata od 16 zakona koji su mijenjani, mijenjan je i Zakon o lokalnim porezima. Jedna od stavki koja je unutra bio naveden, je bio porez na nekretnine. Međutim, iako ste hvalili tu reformu kako će rasteretit građane, on neće rasteretiti građane, to je pogotovo taj porez na nekretnine tak na privatno vlasništvo. To je silan teret koji mnogi naši građani neće moći podnijeti i vjerujem da ste to sada i sami shvatili. Možda ne zato, što ste stvarno napravili ponovljene kalkulacije, nego zato što se pojavio otpor u javnosti. Građani su shvatili, čak i velik dio vaših birača da je taj zakon protiv njih. I da neće oživjeti tržište nekretnina, nego da će ga još više zatrti i usporiti. Prema tome moje pitanje za vas jest. Prvo ste dali zakon u proceduru, sada ga povlačite, odnosno, koliko sam upoznat, dali ste u proceduru Zakon o lokalnim porezima u kojem jednostavno nema svih tih stavki koje se tiču poreza na nekretnine, kakvi su vaši sljedeći potezi, koja je politika ove Vlade. Jeste li vi onda za takav porez ili niste za takav porez? Hoćete li ugraditi te stavke u neki drugi zakon, pod nekim drugim imenom, da slučajno ga ne obuhvati, recimo referendum koji pripremamo, referendum koji bi trebao onemogućiti, da ne samo vama, nego bilo kojoj budućoj Vladi ne padne napamet, da dira imovinu hrvatskih građana u nekretnine koje su posljedice minulog rada generacija u ovoj zemlji. Ne želimo pristati na činjenicu da se šalje poruka da onaj tko nešto ima, da je to budala i da mu to treba uzeti kroz porez. Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Sinčić na pitanje koje se odnosi jučer na Vladi, usvojen prijedlog Zakon o izmjenama Zakona o lokalnim porezima, gdje je Vlada uputila u Sabor izmjene kojima će se brisati odredbe zakona koji je trebao stupiti na nagu u tom segmentu 1.1.2018., a odnosio se na porez na nekretnine. Dakle, ovo je tema koja je izazvala izrazito putno bure u javnosti, puno reakcija, puno živahne komunikacije na društvenim mrežama, puno angažmana pojedinih udruga, stranaka. Vi pretpostavljam, kao i većina drugih građana plaćate komunalnu naknadu. Dakle, intencija ovoga zakona, koji je dobio baš to ime porez na nekretnine, je bila da se u jedan porez ili namet, možete ga i tako nazvati, objedine i aktualna komunalna naknada, spomenička renta, te porez na kuće za odmor, koje plaćamo danas, svi oni koji to naravno imaju. I tu želim vrlo jasno podcrtati, Vlada je pristupila toj temi na način da nismo htjeli uvesti vrijednosti porez na nekretnine, kako poznajem mnoge članice EU, ili mnoge druge zemlje. Takav vrijednost, porez, značajno bi opteretio vlasnike nekretnine. Namjera ovoga zakona kojeg ćemo sada praktički staviti u tom segmentu van snage. Bila je provesti načelo pravednosti, jednostavnosti i razmjernosti. Međutim, u procesu rasprave u tom zakonu koji je bio u onom velikom paketu, možemo zaista otvoreno reći da je veliki dio hrvatske javnosti bio fokusiran na neke druge zakone u okviru porezne forme. I da je ovaj relativno prošao možemo to tako reći i ispod radara. Vlada je donijela jasnu i čvrstu političku odluku radi pravne sigurnosti. Dakle, zakona odnosno porezna na nekretnine biti neće. Ono što želimo, a budući da je bila intencija, da prihodi ovoga poreza budu nenamjenski prihodi jedinica lokalne i područne samouprave , dakle važna distinkcija, nije riječ o porezu koji ide središnjoj državi, nego je riječ o naknadi, nametu, koji je išlo jedinicama lokalne i područne samouprave. Smatramo da u sljedećih godinu, godinu i pol dana, treba pristupiti na jedan argumentiran, angažiran, cjeloviti način, stručan, kroz aktivnosti ministarstva graditeljstva u okviru nadležnosti potpredsjednika Vlade i ministra kolege Štromara. Mogućim izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu, gdje bi se vrlo precizno, definirao i obuhvat, komunalne naknade. Gdje bi se vrlo precizno regulirali predmeti, dakle, nekretnina o kojima je riječ i gdje bi se puno temeljitije i detaljnije procijenio fiskalni učinak za jedinica lokalne samouprave o eventualnim modifikaciji, aktualnih, komunalne naknade, spomeničke rente i poreza za kuče na odmor. Prema tome, mi smo ovdje donijeli vrlo čvrstu političku odluku, smatramo da je ona ispravna, da je kultura vezanosti na nekretnine u hrvatskom društvu takvog stupanja, da se umjesto argumentirane rasprave ove teme pristupilo vrlo emotivno, a ove teme zahtijevaju i znanje i vrijeme i argumente svih koji su u taj proces uključeni. Hvala.
Hvala vam. Odgovor kolega Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Mogu reći da sam jako zadovoljan vašim odgovorom jel je ono što sam očekivao da ćete reći. Nije šija nego vrat, nije više porez i nije više zakon o lokalnim porezima nego će biti nešto drugo u nekom drugom zakonu jednog dana, vjerojatno vrlo skoro ali to će građani svejedno morati plaćati. Znači promijenili smo ime, ali to je opet nešto što moramo platiti. Evo ja poručujem s ovog mjesta da vi napravite potez, mi ćemo napraviti protupotez, sada opet napravite potez, mi ćemo napraviti protupotez. Možda ovo pitanje koje smo formulirali za referendum sada zbog vašeg poteza je beskorisno, ali nema veze smislit ćemo novo. Pratit ćemo šta radite. Naš nadstranački projekt u koji pozivam da se uključe svi koji smatraju da je hrvatski čovjek previše opterećen porezom će pratiti što radite i bit će uvijek jedan korak ispred vas. Otpor neće odustati. Hvala.
Hvala. Prelazimo na iduće pitanje. Uvaženi kolega Branko Bačić postavlja pitanje predsjedniku Vlade.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade dok vam ovo pitanje postavljam u Hrvatskim cestama traje postupak otvaranja ponuda na javni natječaj za izgradnju Pelješkog mosta. U isto vrijeme brojni građani RH, a posebno moje Dubrovačko-neretvanske županije pitaju me i zabrinuti su za daljnju realizaciju izgradnje Pelješkog mosta s obzirom na izjave Bakre Izetbegovića vodstva SDA, a i na prekjučerašnju neobvezujuću deklaraciju zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja se na svojevrstan način protivi daljnjoj izgradnji Pelješkog mosta. Želim podsjetiti da je ovaj Sabor 1999. godine donio Strategiju prometnog razvoja RH kojom je strategijom utvrdio nužnost izgradnje Pelješkog mosta. Te iste 1999. godine je potpisan Sporazum o granici Tuđman-Izetbegović kojim je sporazumom utvrđena granica u Malostonskom zaljevu na temelju Međunarodne konvencije o pravu mora na koju se danas vodstvo SDA poziva, a kojom je deklaracijom utvrđena granica na temelju ekvidistance u Malostonskom zaljevu i definiranja prava BiH kao pomorske države. Nakon toga je Vlada RH 2004. godine donijela odluku o izgradnji Pelješkog mosta vodeći računa o dva prava. Prava RH da na svom teritoriju izgradi Pelješki most i spoji dva odvojena područja RH i s druge strane o pravu neškodljivog prolaza BiH ispod tog mosta za brodove razumne prihvatljive veličine. Nakon toga je održano je na desetke sastanaka predstavnika hrvatske Vlade i predstavnika BiH, na mnogim sastancima su bili i predstavnici Europske komisije gdje su definirana potreba, obveza tog načina spajanja dva dijela RH. Moje pitanje gospodine predsjedniče da li je moguće da će BiH zaustaviti izgradnju Pelješkog mosta s obzirom na izjave BAkira Izetbegovića? Hvala.
Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bačić, jednostavan odgovor je nije. Dakle ja sam u ovih nešto manje od 11 mjeseci od kada sam prisjednik Vlade bio sedam puta u BiH, evo to znaju naši kolege zastupnici koji predstavljaju Hrvate izvan Hrvatske, ali su praktički svi izabrani iz BiH i mislim da smo kao Vlada i u političkom smislu potpore, dijaloga, europskog puta prenošenja reformskih iskustava konkretnih projekata, osobito financiranim kroz Središnji državni ured za Hrvate izvan Hrvatske dali nebrojeno signala koliko nam je važan opstanak, opstojnost hrvatskoga naroda kao ravnopravnog i konstitutivnog u BiH. Mislim da je to prepoznato, mislim da se to cijeni, mislim da se to vidi. No mi smo isto tako učinili velike iskorake u izravnom dijalogu sa središnjim vlastima cijele zemlje. Prvi posjet bio je Sarajevu, zajednička sjednica Vlade i Vijeća ministara BiH 7. srpnja održane u Sarajevu na kojoj smo prošli katalog od više od 50 tema od zajedničkog interesa. Jedna od tema bio je i Pelješki most i tada se neposredno prije našeg dolaska na inicijativu jedne manje stranke u Parlamentarnoj skupštini BiH usvojila jedna deklaracija koja je naznačila svojevrsni zahtjev djela, ja bih rekao ne institucija nego dijela političkih stranaka u BiH, to je jako bitno. Moramo biti jako dobro upoznati tko na koji način donosi odluke koje imaju pravne posljedice u ustavnoj arhitekturi BiH. Naš cilj da povežemo južni dio Dubrovačko-neretvanske županije Pelješkim mostom sa ostatkom Hrvatske je naš strateški projekt oko kojeg nije bilo baš suglasja u samom početku, međutim na kraju je on postao projekt opće prihvaćen od svih političkih aktera u Hrvatskoj. Riječ je o jedno konkretno individualnom projektu koji ima najveću vrijednost kada je riječ o sredstvima EU. Evo ministrica Žalac je u Bruxellesu prije nekoliko mjeseci sa rumunjskom povjerenicom Corinom Creţu potpisala i akt kojim je Europska komisija kazala završili smo sve procedure, sve verifikacije, studije izvodljivosti iz 201¸4., sagledali sve aspekte i želimo sa 357 milijuna eura sufinancirati taj strateški projekt. Vi koji dolazite iz Dubrovačko-neretvanske županije, a i svi ostali koji žive u toj županiji znaju što taj most u smislu prometnog povezivanja znači, ali što on znači i za građane Neuma. Da tih 12, 13km kroz kojih se tijekom sezone treba proći kroz velike čepove čekanja na granici siguran sam da bi stanovnici Neuma profitirali kada bi postojao i alternativni pravac. Sam most ima gabarite visine 55 metara, prolaz za brodove 200 metara. Ne znam kakav bi to brod trebao ići prema Neumu kroz naše teritorijalne vode a da ne bi mogao proći ispod Pelješkog mosta koji je samo 10 metara niži nego most na Bosporu. To je interesantan podatak. Znači da idete u Crno more, možete imati visinu maksimalno 64 metra, onako na knap da prođete. A ovdje za doći do Neuma imate 54. Ja mislim da ćemo sve što god treba sa naše strane objasniti našim prijateljima u Bosni i Hercegovini, realizirati projekt, ugovor o granici tu iz '99. nije ratificiran ali to je projekt koji će se realizirati i u suglasju sa BiH stranom. Hvala.
Hvala vam. Prelazimo na iduće pitanje, uvaženi kolega Stevo Culej. Odgovor, pardon Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče na dogovoru. Dodao bih još par činjenica koje su čini mi se ne manje važne a to je osobno sam 2006., 7. prosinca u Sarajevu potpisao taj dokument kao voditelj skupine radne skupine hrvatske Vlade a ono što je važno reći, elementi MOST-a, njegova visina i širina plovnog puta je utvrđena na prijedlog BiH. To je vrlo važno za reći, dakle, BiH je sama iskazala svoj zahtjev kakav bi taj most i dimenzije plovnog puta koje taj most određuje, kakve bi trebale biti visine. Nakon toga smo u BiH, u Sarajevu, u Neumu, u Mostaru održali nekoliko rasprava o aspektu zaštite prije svega morskog okoliša na temelju i nakon izgradnje Pelješkog mosta i tijekom trajanja izgradnje Pelješkog mosta. I ono što je važno još za reći, to je da i načelnik općine Neum, gospodin Matuško i župan Hercegovačko-neretvanske županije gospodin Herceg i skupština županije i vijeće općine Neum podržavaju izgradnju Pelješkog mosta jer drže da je izgradnja Pelješkog mosta pretpostavka razvoju općine Neum i cjelokupne Hercegovačko-neretvanske županije. Prema tome u interesu Hrvata je u BiH a ja držim u interesu BiH je izgradnja Pelješkog mosta i na taj način rješava se jedan prometni čep i bolje povezuje taj južni dio Hrvatske nego što je to danas i omogućuje se dakle razvoj cjelokupnog tog prostora. Zato sam i siguran da ćemo evo zajedno i u razgovorima sa BiH prići realizaciji Pelješkog mosta i zahvaljujem ministru Butkoviću na ubrzanim aktivnostima oko izgradnje Pelješkog mosta u posljednje vrijeme. Hvala.
Hvala. Evo sada je na redu kolega Culej koji postavlja pitanje ministru hrvatskih branitelja Tomu Medvedu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre Hrvatskih branitelja, opće je poznato vaš rad i napori koje ulažete za dobrobit svih hrvatskih branitelja kroz zakone o hrvatskim braniteljima, ali ja ću vam postaviti pitanje i govoriti ću o onima koji su najzaslužniji, o onima koji ne mogu sami govori. Pa ću vam postaviti pitanje pored svih ovih ideoloških i svjetonazorskih pitanja o kojima ste morali voditi brigu ovih dana koliko ste i šta ste radili po pitanju zatočenih i nestalih u Domovinskome ratu, koji su najznačajniji rezultati ostvareni u traženju zatočenih i nestalih u Domovinskom ratu u mandatu ove Vlade?
Hvala. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Uvaženi gospodine zastupniče Culej, nestale osobe u Domovinskom ratu jedna su od najbolnijih i najdugotrajnijih posljedica Domovinskog rata, rasvjetljavanje njihovih sudbina jedan je od primarnih zadaća Ministarstva hrvatskih branitelja, konkretno uprave za zatočene i nestale u ministarstvu. Mi obavljamo stručne poslove traženja nestalih osoba iz posmrtnih ostataka smrtno stradalih osoba iz Domovinskog rata. I usprkos svim uloženim naporima RH u ovom trenutku traga za 1533 nestale osobe te posmrtnim ostacima 419 smrtno stradalih osoba što ukupno čini 1952 osobe za kojima se traga sa područja RH iz Domovinskog rata. U mandatu ove Vlade Ministarstvo hrvatskih branitelja poduzelo je širok spektar aktivnosti usmjerenih na rješavanje ovog prioritetnog pitanja. Osnažili smo suradnju sa obiteljima i udrugama koje okupljaju obitelji zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja kako bi u zajedničkom djelovanju iznašni nove mogućnosti za unapređenje procesa traženja. Intenzivirali smo i osnažili međuresornu suradnju i rješavanje sudbine nestalih osoba, složeno je pitanje koje ne može biti predmet rada samo jednog tijela već koordinirani proces više nadležnih institucija koje mogu cjelovito, transparentno, efikasno i na primjeren način odgovoriti na sve ove izazove. U tom kontekstu bitno je istaknuti kako je odlukom Vlade RH iz svibnja ove godine osnovano povjerenstvo za zatočene i nestale u kojem sudjeluju sva mjerodavna tijela, ustanove i organizacije u državi koje se u svom djelokrugu bave pitanjem nestalih osoba. Od listopada prošle godine prikupili smo saznanja o 55 mogućih mjesta prikrivenih masovnih i pojedinačnih grobnica na području 10 županija. Proveli smo cjelovito terensko istraživanje na 42 lokacije, pri čemu su pronađeni i ekshumirani posmrtni ostaci 68 osoba. Proveli smo terenski izvid na još 66 mogućih mjesta, masovnih i pojedinačnih grobnica za koje je u tijeku analitička i operativna obrada. Organizirali smo 6 identifikacija prilikom kojih su završno identificirani posmrtni ostaci 60 osoba. Uz aktivnosti izravno usmjeren na rješavanje slučaja nestalih osoba, ministarstvo intenzivno razvija bilateralne odnose i radi na potpisivanju protokola kao preduvjet u uspostavljanju istinske suradnje u rješavanju slučaja nestalih osoba. Tako smo u BiH-u popisali protokol o suradnje RH i Vijeće ministara BiH-a, slijedi nam potpisivanje protokola sa Vlade Crne Gore. Ipak moramo naglasiti kako je ključna prepreka učinkovitom rješavanje najvećeg broja slučajeva nestali osoba, nedostatak točnih informacija o neregistriranim mjestima masovnim i pojedinačnih grobnica iz Domovinskog rata, a sa ključnom dokumentacijom po tom pitanju raspolaže Republika Srbija.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Culej.
Poštovani ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom i uputit ću vam jedna prijedlog koji će vjerujem podržati većina saborskih zastupnika jer kako na lijevoj tako i na desnoj strani, sjede oni koji su bili u Domovinskom ratu učesnici kao hrvatski branitelji i koji imaju afirmativni pogled prema onome što su stvarali a to je hrvatska država. Na kraju ste rekli da nedostaje jako puno dokumentacije iz koje bi bilo razvidno gdje su grobišta i oni koji su nestali. Da bi se potaknula druga strana a to je Srbija, koja je izvršila agresiju na našu domovinu Hrvatsku u kojoj nije bio građanski rat nego smo napadnuti od Srbije i potpomognuti iz Srbije sa domaćim teroristima su učinili ono što su učinili, i ono što mi sada istražujemo i kroz vaše ministarstvo. Stoga postavljam pitanje ovdje svima nama, kada ćemo i u kojem vremenu i u kojem obimu postaviti pitanje naplate ratne štete od Srbije pa da im damo podstreh da što prije krenu sa pronalaženjem našim nestalih i zatočenih? Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pitanje broj 26, zastupnik Marko Vučetić svoje pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje za premijera. Početkom 2017. godine Vlada je imenovala posebno stručno povjerenstvo za provedbu obrazovanja znanosti, strategiju obrazovanja znanosti i tehnologije, i to temeljem kriterija stručnosti i pluralnosti, to su komplementarni i jedini mogući kriteriji kojima je potrebno udovoljiti kad se radi o ovoj tematici. No, nakon toga je uslijedilo nešto što je najjednostavnije nazvati to je politički trač. I taj politički trač je odredio tužno lice sudbine reforme hrvatskog obrazovanja. Ja vas sad pitam premijeru, uviđate li da je politički trač doveo u pitanje ono neupitno a to je stručnost stručnog povjerenstva. Stručnost koje je nastalo, onkraj svake politike i političnosti. Pitam vas uviđate li da obrazovanje i reforme obrazovanja počiva na anticipaciji boljeg svijeta? Taj bolji svijet ne može biti zatvoren u političke dogovore jer ti politički dogovoru su vođeni načelom jedne ogorčenosti i ogorčenog održanja. Obrazovanje to nije. Politika je u teoriji se često naziva endogenom hermanitikom obmanjivanja. Što ona radi? Ona skriva. Obrazovanje razotkriva i donosi na istinu, ono osposobljava, ono uprisutnjuje slobodu. I stoga vas ja pitam, jeste li svjesni da dok vremenujete ovu funkciju premijera koja je politička funkcija da zbog javnog interesa nužno morate zaštititi obrazovanje i reformu obrazovanja od svih ovih politički pervertiranja istine?
Hvala, odgovor predsjednika Vlade.
Hvala vam lijepa cijenjeni zastupniče Vučetić na ovom pitanju koje dotiče temu koja se tiče svih nas a to je budućnost naše djece i proces obrazovne reforme. Prije svega, evo iskoristi ću ovaj trenutak da kažem da kad sam maloprije rekao mogu što hoću, mislio sam mogu reći što hoću jer je teško replicirati vama nakon one dvije ekstra minute a ponekad ostane dio toga što je ostalo bez odgovora. Prema tome, to nije bio signal bahatosti i arogancije nego možda jedne male nepovoljne poslovničke pozicije u kojoj se nalazimo mi sa ove strane. Međutim, vi ste u pravu. Vi ste u pravu kad kažete da sam početkom 2017. u suradnji sa tadašnjim ministrom znanosti i obrazovanja inzistirao da posebno stručno povjerenstvo ovakvo kakvo je predviđeno strategijom koji je Hrvatski sabor usvojio u studenome 2014. godine, za razliku od ranijeg povjerenstva, mislim na Vladu tadašnjeg premijera Milanovića, jer ga u ovoj Vladi između nije ni bilo, da ga sastavimo od uglednih ljudi iz akademske zajednice, različitih svjetonazora, različitih političkih opcija, da pokušamo približiti stajališta oko onoga što jest jedna od temeljnih zadaća posebnog stručnog povjerenstva a to je izrada dvogodišnjeg akcijskog plana koji se odnosi na provedbu strategije. I stoga sam u najboljoj namjeri u taj proces uključio 11 ljudi koji su predano radili svoj posao, oni su taj svoj opus završili prošloga tjedna, predali su i meni i novoj ministrici akcijski plan koji je usuglašen, a to je jedan dokument od preko 200 strana, sa temeljito elaboriranim mjerama, dakle jedan tablični dokument, uz najveće moguće suglasje. Nije lako o pitanjima obrazovanja koje je nužno imaju svoju ideološku konotaciju i postići baš stopostotno suglasje. Suglasan sam sa vama da je bilo previše političkog trača u javnosti o ovoj temi. To je tema koja je izazvala dva puta u zadnje dvije godine veliki broj hrvatskih građana na ulice po mom dubokom uvjerenju neopravdano. I mislim da svi zajedno moramo učiniti napor da se to više ne dogodi, da u provedbi obrazovne reforme nastojimo iznjedriti konsenzus. Mislim da će sada kada ćemo zaključivši ovaj dio posla PSP-a pristupiti modificiranju njegovog rada dati još veću važnost i još veći prioritet obrazovnoj reformi. Ja moram priznati da sam imao čak i osobno neke male rezerve da li je baš primjereno da je jedno takvo tijelo isključivo dato u ruke predsjednika Vlade. Nisam ja tada usvajao tu reformu, mislim na Strategiju 2014. Vlada stavi okvir, a onda predsjednik Vlade sam bira koga želi unutra staviti. To je donio Hrvatski sabor. Međutim, želim da uključimo sve one koji imaju i institucionalni naslov i stručne sposobnosti da svojim doprinosom omoguće da buduća ekspertna radna skupina nastavi sa radom na kurikularnoj reformi, ali i svim drugim skupinama jer tom strategijom predviđen je ogroman broj radnih skupina koje trebaju raditi na različitim segmentima obrazovanja. Dogovor između političkih partnera u Vladi s obzirom da su se promijenile okolnosti, pa i ministar, odnosno ministrica je takav da ćemo pristupiti toj modifikaciji kako bi osigurali pluralnost i u buduće, a vaš doprinos i stručni i zastupnički je dobro došao.
Hvala. Izvolite odgovor kolega Vučetić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i to kolektivnog imaginarija na način da ste preuzimali mnoge identitete od premijerskog preko prosvjetiteljskog, pa do ovog protagonista kolektivnog imaginarija. Baudelaire je evo sad mi pada na um rekao da u popis ljudskih prava treba uvrstiti dva. Prvo je da čovjek proturječi samom sebi, a drugo je da ima mogućnost napustiti. Ovo da mnogi napuštaju Hrvatsku to nam je evidentno, ali bih vas zamolio, da koliko god je moguće manje konzumirate ovo pravo da budete u proturječju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Idući je na redu uvaženi kolega Mario Habek koji postavlja pitanje predsjedniku Vlade. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, jasno je i po vašem rejtingu i po medijskim napisima da je vaš medeni mjesec što se tiče građana i medija prošao. Naime, nakon što ste stupili na dužnost premijera u manje od godinu dana uspjeli ste podići cijenu struje, iako HEP posluje sa dobiti. To je valjda razlog kako biste ga lakše privatizirali. Plaćamo skuplju cestarinu 10%, pa se hvalite kako je porastao prihod HAC-a, a kad izbije požar koji nazivate atraktivnim i zanimljivim vozači se zbog vaše brige, nebrige ministra skoro dave od dima i vatre jer ne želite podići rampe. Ugostiteljima ste PDV sa 13% povećali na 25%. U Splitu podižete prirez na maksimalni iznos itd. itd. I sad u toj poplavi nebrige za standard građana do nas dolazi vijest i i o poskupljenju vode. Molim vas da i kao predsjednik Vlade decidirano meni i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti odgovorite d ali će doći do poskupljenja vode za naše građane, ali i za gospodarstvenike.
Odgovor predsjednika Vlade.
Ne.
Odgovoro kolege Habeka.
Zahvaljujem. Tražim i tako pisani odgovor.
28 pitanje uvaženi kolega Mladen Karlić. Pitanje postavlja ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvažene ministrice i ministri. Ja bih svoje pitanje postavio ministru zdravstva gospodinu Kujundžiću, kao zastupnik, kao liječnik, ali i kao potencijalni pacijent. Svi smo nekako svjesni relativno dugih lista čekanja za pojedine operativne zahvate, dijagnostičke pretrage, specijalističke preglede i to je nešto što je nekako teško rješivo ne samo u Hrvatskoj, nego i u drugim zemljama obzirom na različite objektivne i subjektivne okolnosti kao što je i broj liječnika specijalista, broj uređaja, ne znam potrebnog prostora. Ali naravno i želje svih pacijenata ili suosiguranika da dobiju ono najbolje, najskuplje ili najsofisticiraniju opremu i pretragu kojom bi nekako dokazali da su najčešće zdravi, najradije nego bolesni. Mene zanima vi ste prije nekoliko mjeseci pokrenuli jedan projekt prioritetnih lista čekanja koje bi trebala zapravo osigurati nešto između od onih najhitnijih koji idu odmah na pretrage, na operativne zahvate i između onih koji možda dolaze na kontrolne pretrage, preglede i ostalo onima koji su ozbiljno bolesni, a nisu najhitniji. Zanima me pošto postoje kontradiktorne informacije prema nekima je ovo jedno izvanredno, dobro rješenje, prema nekima nije postiglo efekt. Volio bih da mi odgovorite da što je zapravo istina, što je pravi evo odgovor i što to znači našim pacijentima. Hvala.
Odgovor ministra zdravstva gospodin Kujundžić, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine zastupniče i doktore Karlić hvala vam lijepa na ovome upitu. Naime, kada smo krenuli u ovaj pilot projekt prije tri mjeseca sad će biti točno tri mjeseca tada je bilo puno nerazumijevanja, šumova, pa ako hoćete i nespretnosti možda nas iz ministarstva. Tako da su slijedili određeni napadi prvenstveno onih koji nisu razumjeli, a možda ni mi nismo znali to dobro iskomunicirati. Danas kada su prošla tri mjeseca, kada smo odradili pilot projekt, odnosno za desetak dana ističe u 4 zagrebačke bolnice i negdje oko 500 ordinacija u Zagrebu i zagrebačkom prstenu možemo reći slijedeće. Da smo prije desetak dana okupili sve dionike i oni koji su ga u početku malo bolje razumjeli, koji nisu i koji su ga hvalili i kudili, postignuto je suglasje da je to zapravo jako dobar projekt. Da je to projekt koji anuliramo ili minimalno svodimo na minimum teške tj. ozbiljne bolesnike. Vi kao liječnik razumijete, nažalost drugi nisu razumjeli. Hitni bolesnici, oni idu isto u tren. Otvaraju se operacijske dvorane CT, i defibrilatori ali ozbiljni bolesnici, znači oko 500, 600 ozbiljnih bolesnika kod kojih postoji sumnja na ozbiljne kardiološke bolesti, kod kojih postoji sumnja na ozbiljne neurološke bolesti, kod kojih postoji sumnja na limfnome, malignome itd. oni su spašeni. Dakle, takvi bolesnici u Hrvatskoj više neće čekati. Oni će unutar 3 dana, kada njihovi liječnici, koji su se do sada pokazali brojni izuzetno i sa znanjem i sa brižnošću za pacijente prepoznaju na osnovu anamneze kliničkog statusa, na osnovu određenih nalaza sumnju određenu bolest, oni imaju u svome kompjuter mogućnost da im u roku 3 dana osiguraju pregled, kod nadležnog specijaliste, a ovaj nadležni specijalist u svakoj bolnici osigurava u roku 15 dana dijagnostičke i terapijske postupke. N ovaj način smo vjerujte, ova 3 mjeseca, da ne nabraja sada po skupinama od limfoma, malingnoma itd. u relativnoj ranoj fazi, fazi kada je bolest još izlječiva vjerujem spasiti ili bar dati puno veću šansu bolesnicima. U konačnosti, sa projektom koji je do sada bio pilot projekt krećemo za negdje za mjesec dana. Već smo u pregovorima sa informatičkim kućama, u sve hrvatske bolnice i biti će dostupan svim hrvatskim pacijentima. I na ovaj način vjerujemo, da iako izdvajamo samo 750 eura po glavi stanovnika, u odnosu na one koji čak izdvaja 10 puta veće, pratiti ćemo i bolje ćemo čuvati živote Hrvatske, nego što su do sada bile mogućnosti i mislim da je ovo projekt kojega će vrlo brzo osjetiti svi hrvatski građani i od njega imati korist. Hvala vam lijepa.
Kolega Karlić izvolite.
Hvala gospodine ministre na ovim informacijama. I meni, ali posebno mislim da je to važno zbog liječnika, pa i zbog pacijenata koji ovo slušaju, da osjete osjećaj sigurnosti, da mogu ipak doći a da neće morati čekati mjesecima. A posebno mislim da je važno, da se razrade što bolji kriteriji, da se uključuje svi liječnici sve naše udruge u zdravstvu i da tako zapravo stvorimo najbolji model ovakve prioritetne liste čekanja. Hvala.
Zahvaljujem. 29. pitanje, uvaženi kolegica Dragica Roščić, postavlja ministru državne imovine, Goranu Mariću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, revidiranim planom, odnosno, strateškim planom Ministarstva državne imovine, za razdoblje 2017.-2019. kojeg ste donijeli u svibnju ove godine, predvidjeli ste da ćete prihodovati u državni proračun u 2017. godini, iznos od 1,7 milijardi kuna, što je povećanje u odnosu na onaj plan, koji ste donijeli u 2016. za 2017. kada je tu stajalo 1,4 milijardi kuna. S obzirom na natpise u nekim medijima da je taj plan teško ispunit, mene zanima, odnosno, možete li nam svima ovdje reći kako teče provedba plana i hoćemo li uspjeti izvršiti planirano?
Hvala. Ministara Marić izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Cjenjena zastupnica Roščoć, kada je riječ o ispunjenu obveza Ministarstva državne imovine, u iznosu od milijardu i 400 milijuna kuna, temeljem plana upravljanja državnom imovinom, a revidiranim planom u iznosu od milijardu i 800milijuna kuna, sigurno je nedvojbeno da neće doći u pitanje izvršenje tih obveza. Sa 12.9. je već izvršeno milijardu i 200 milijuna kuna. Iako mi nismo imali … [[Govornik se ne razumije.]] razdoblja, iako ministarstvo nije imalo vremena za širi uvid u stanje resora, mi smo odlučili pokazati što znači državna imovina i sigurno ćemo do kraja godine ispuniti sve svoje obaveze. Neka proizvoljna dokazivanja u javnosti su se doista pokazala kao prazna i proizvoljna. Ministarstvo državna imovine nije estradna kuća niti je ministar glavni zabavljač u toj kući, nego ministarstvo radi ozbiljno svoj posao i odgovorno će izvršiti sve svoje obaveze. Kada je riječ o tim natpisima, evo na jedan se natpis i zastupnik Miletić pozvao, da će novim nacrtom zakona o upravljanju državnom imovinom zapravo da će on biti na štetu lokalne samouprave. I da je tim zakonom predviđeno da RH ne plaća komunalnu naknadu za svoje nekretnine, što nije točno. Ovaj zakon ide toliko u prilog lokalnoj samoupravi i toliku financijsku korist donosi lokalnoj samoupravi, kao i svi dosadašnji zakoni zajedno nisu toliko napravili za lokalnu samoupravu. A nije točno da u zakonu stoji da će se izuzet RH od plaćanja komunalne naknade. Ta odredba je u postojećem zakonu. A u novom zakonu te odredbe uopće nema, niti taj novi zakon o upravljanju državne imovine regulira plaćanje poreza ili komunalne naknade. To trebaju regulirati drugi zakoni. Iako smo tek u prvoj godini egzistiranja kao nova institucija, u odnosu prema državnoj imovini i financijskim obvezama, Ministarstvo državne imovine će pokazati da je uvela u nove standarde u odnosu na upravljanje državne imovine. Hvala lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Roščić.
Ministre, hvala vam na odgovoru i pojašnjenju iako je plan zahtjevan vidimo da sve teče po planu, odnosno, to možemo zaključiti iz podataka koje ste dali i očekivanja su da se plan potpuno realizira. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje, biti će ono uvaženog zastupnika Kažimira Varde, koje je uputio ministru državne imovinu, Goranu Mariću. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Postavljam pitanje, ministru državne imovine poštovanom gospodinu Goranu Mariću. Naime, u mladosti sam često gutao znanstvenu fantastiku pogotovo između pripreme ispita na fakultetu, ali ovo što se dešava oko otoka Smokvica Mala za mene je prava znanstvena fantastika. Naime, koncesijski ugovor je potpisan sa Tvrtkom Grafoplast '95. godine, prodao je taj ugovor gospodinu Ivici Todoriću 2006. godine, pa je ovaj njemu to vratio u travnju ove godine, a da nije plaćena naknada za koncesiju i korištenje pomorskog dobra ni za jedan jedini dan. Dakle premda je država 2007. godine proglasila taj ugovor ništavnim i nakon godinu dana uputila nadležnom sudu u Šibeniku ovrhu tek sada sud u Šibeniku reagira i donosi vršenje o ovrsi zakazano za 27. rujna ove godine. Dakle prema vašoj izjavi gospodine ministre, otišlo je u zastaru 200 milijuna kuna, a za naplatu je oko 35 milijuna kuna s kamatom. Pa se ja pitam, kada bi tako radili i prema tzv. običnim građanima, koliko građana ne bi bilo u ovrhama odnosno pitam kako je moguće da se to dogodilo i što mislite poduzeti?
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar državne imovine Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče Varda, nažalost priče o Smokvici nije znanstvena fantastika, to je realna priča, to je priča o jednoj od tipičnih lica suvremene Hrvatske. Ona nije lijpa, ona nije dobra i ona sigurno nije to ni dobar glas za Hrvatsku. Volio bih čak da nikada nije ušla u fundus mojih spoznaja i mojih iskustava pa ni kolektivnih, a započela je dobro ste kazali 1995. godine ugovorom o zakupu kompleksa vojnog na otoku Smokvici sa Tvrtkom Grafoplast je potpisao ugovor potpisala je ugovor Općina Primošten. RH i Ministarstvo obrane su uložili žalbu protiv takvo ugovora i tek 12 godina nakon toga je donešena prva presuda Općinskog suda u Šibeniku koja je postala pravomoćna nakon 14 godina 2009. godine. Do ustrojstva Ministarstva državne imovine ništa, gotovo ništa nije poduzimano da se vrati u posjed jer je presudom dokazano da je taj ugovor ništavan, protuzakonit i da se mora u roku 15 dana vratiti otok Smokvica u posjed RH. Odmah prvih dana ustrojenog Ministarstva državne imovine, izvršili smo procjenu kompleksa vojnog na Smokvici i temeljem te procjene je utvrđena naknada za zakup i za korištenje pomorskog dobra što je za pet godina iznosilo onih pet godina koje ne idu u zastaru i … 26 milijuna kuna sa zateznom kamatom 35 milijuna kuna. Ministarstvo državne imovine je putem Državnog odvjetništva podnijelo tužbu za naplatu tog potraživanja. Istodobno smo podnijeli i zahtjev Državnom odvjetništvu da poduzme sve mjere kako bi se što prije vratilo kompleks vojni na Smokvici u vlasništvo RH u posjed RH. Dugo nije ništa poduzimano, ali evo konačno je zakazano ročište za 27.9. za još dva tjedna na kojem će se ovrhom otok Smokvica trebao vratiti u posjed RH. Mi si često tepamo europske atribute i da smo europskog štiha, duha i jesmo po mnogobrojnim odrednicama europskog i po duhovnim i kulturnim i povijesnim, ali po odnosu prema svojoj imovini, prema imovini RH nismo Europa, daleko smo od Europe. Dosadašnja praksa u odnosu na postupanje prema imovini RH je bila otprilike se je svodila na četiri da je ona zapuštena i neaktivna, da se bespravno koristi, da se koristi da je dana bez naknade na korištenje ili da je dana uz korištenje uz minimalnu naknadu. S takvom praksom Ministarstvo državne imovine je prekinulo, Ministarstvo državne imovine će uvesti i već je uvelo standardizirani odnos koji uključuje najviše standarde javnosti, ekonomičnosti, učinkovitosti i etičnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Kažimir Varda.
Gospodine ministre, iz vašeg odgovora sam zapravo iščitao vaše opredjeljenje da nećete posustati. Vjerujem da imate podršku cijele Vlade, ali vjerujem da imate i pritisaka i prijetnji. Ne posustajte. Volio bih i želio bih da na ovom predmetu Smokvice Male dođemo u situaciju da država ne dobije smokvu ili šipak kako bi mi to rekli u Dalmaciji. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje će postaviti uvaženi zastupnik Marijan Kustić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja imam pitanje za ministra unutarnjih poslova gospodina Davora Božinovića. Ovog ljeta svjedočili smo mnogobrojnim požarima na lijepoj našoj obali koji su uz sve to i nanijeli veliku štetu našim građanima i pojavila se sumnja da su neki od tih požara i podmetnuti. Pa evo pitanje za vas, ima li policija kakvih saznanja o tome i ako ima evo šta ste poduzeli u svezi istog? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi ministar unutarnjih poslova Davor Božinović.
Hvala lijepa gospodine zastupniče, gospodine potpredsjedniče. Kao što ste i sami rekli situacija sa požarima ovo ljeto je bila vrlo složena, ja bih kazao da je možda i najzahtjevnija barem u posljednjem desetljeću. Kako vidimo neke brojke, primjerice da je bilo 3700, više od 3700 požara samo u priobalju. Tu se radi o 50%-tnom povećanju u odnosu što bi bio do sada nekakav godišnji prosjek. Velika je opožarena površina, velike su štete i to višestruko veće nego što je to bilo u ranijim godinama, ove godine oko 85 tisuća hektara opožarenog raslinja u RH što nas navodno, naravno navodi na razmišljanje i na promišljanje o tome što su sve mogući razlozi. Ne treba zanemariti činjenicu da je ovo, ovo ljeto bilo jedno dugo sušno razdoblje koje je praktički cijelo ljeto ako ste pratili bilo označavano kao ili vrlo sušno ili ekstremno sušno, isto je bilo i sa temperaturama a isto i sa upozorenjima koja su dolazila iz nadležnih institucija od hidrometerološkog zavoda do Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Dodatni prirodni razlozi su vjerojatno i fenomeni povezani sa klimatskim promjenama, sa velikim vjetrovima koji su otežavali i onemogućavali lokaliziranje požara pa vrlo često i uporabu pogotovo zračnih snaga Ministarstva obrane RH. Ono što je činjenica a to je da je sustav reagirao maksimalno dobro u tim okolnostima, nije bilo ljudskih žrtava i nije bilo ozbiljnije štete na kritičnoj infrastrukturi, na gospodarskim objektima i na stambenim objektima i po tome se Hrvatska se razlikuje u odnosu na više-manje sve zemlje Mediterana koje su se ove godine suočile sa požarima ali ne i sa ovakvim rezultatima kada je u pitanju zaštita ljudi i imovine. Sve sastavnice su tome dale doprinos, oko 19 tisuća vatrogasaca, Hrvatska vojska sa zračnim snagama, sa namjenskim pješaštvom i naravno i Hrvatska gorska služba spašavanja, Crveni križ, razne hitne službe i naravno policija, policija koja možda ima i najraznovrsniju zadaću jer osim što je sudjelovala u nekim većim požarima primjerice u Splitu i u gašenju također je morala raditi cijelo vrijeme na održavanju javnog reda i mira, prometa u izvanrednim okolnostima, evakuaciji stanovništva tamo gdje je bilo potrebno ali i otkrivanju eventualnih počinitelja djela. I da budem vrlo konkretan u odgovoru na vaše pitanje, policija je ovo ljeto pokazala, ja bih rekao visoku učinkovitost u smislu otkrivanja počinitelja kaznenih djela, oko 70 kriminalističkih istraživanja je provedeno i otkriveno je 30 počinitelja što je mislim u kada bi radili nekakvu usporedbu sa ranijim razdobljima apsolutno veliko povećanje. Također i kada uzmemo u obzir prekršaje tu je nekih 476 počinitelja prekršajno ove godine kažnjeno za djela koja su vezana za nepoštivanje propisa iz protupožarnih zakona i tome slično. Evo hvala vam.
Hvala ministre. Kolega Kustić, izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom, naravno i čestitam vam na svim rezultatima koje ste postigli i sigurno i građani kada čuju ovaj vaš sada odgovor da im s time pružate sigurno i bolju sigurnost i veću sigurnost.
Hvala vam. 32. pitanje, uvaženi kolega Domagoj Mikulić, pitanje postavlja ministru uprave Lovri Kuščeviću.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade s ministrima. Moje pitanje ide prema ministru uprave gospodinu Kuščeviću. Svi smo svjedoci kako je 2012. godine tadašnja Vlada Zorana Milanovića Izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj upravi unijela određene promjene koje su unijele određene i nerede u funkcioniranje lokalnih jedinica. Stvorila se politička nestabilnost koja je kasnije rezultirala i lošim, lošim organizacijama projekata, brojnim prijevremenim izborima i možda najbitnijim nedefiniranim odnosima između predstavničkih tijela i samih čelnika. Ovih dana u medijima čitamo kako je u vašem ministarstvu u tijeku priprema novih Izmjena i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi i područnoj samoupravi. A moje pitanje odnosi se upravo na te najavljene izmjene, odnosno promjene koje možemo očekivati a zanimaju naše lokalne čelnike. Na koji način mislite popraviti sami sustav i ispraviti nastale greške te omogućiti bolje funkcioniranje lokalnih i područnih samouprava? Hvala.
Hvala. Ministre izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dobro ste rekli gospodine zastupniče da je funkcioniranje jedinica lokalne i regionalne samouprave jedno od temeljnih pitanja razvoja RH. Naime, nerijetko su upravo jedinice lokalne i regionalne samouprave prvi kontakt naših sugrađana sa općom državom i jako je važno da one funkcioniraju onako kako trebaju i da obavljaju poslove za koje su oni i osnovani. Evo, vidjeli smo da aktualni zakon, dakle važeći zakon ima niz propusta, da se puno tih stvari može bolje definirati. I potaknuti time Vlada RH je pokrenula izmjene i dopune tog zakona. Jedna od najvažnijih stvari je upravo odnos predstavničke vlasti i izvršne vlasti tijekom donošenja proračuna. Tu smo definirali tri moguća scenarija, dakle raspuštanje samo predstavničkog tijela, raspuštanje samo gradonačelnika, načelnika, dakle čelnika, ili istovremeno raspuštanje ovisno o konkretnoj situaciji. Definirali smo da čelnik tijela mora predložiti proračun što dosada je bila samo opcija, dakle da mora predložiti u zakonskom roku prijedlog proračuna, omogućili smo manjim jedinicama lokalne samouprave drugačiji ustroj nego kao što je to bilo dosada. Postoji nered u cijeloj RH glede vijećničkim naknada od nekoliko stotina pa do nekoliko tisuća kuna. Tu smo također uveli određene promjene kako bi se te vijećničke naknade ujednačile. U nekim stvarima ćemo čak smanjiti ovlasti čelnika, čelnika koje evo nažalost neki mediji zovu lokalnim šerifima a to svakako nije tako, to su ljudi koji su izabrani od svojih sugrađana, na demokratskim neposrednim izborima. Evo primjerice njihove ovlasti ćemo smanjiti glede raspuštanja mjesnih odbora i takvih stvari. Zatim povjerenik recimo, točno smo propisali tko može biti povjerenik, koje uvjete mora ispunjavati i kada se imenuje povjerenik. Odredili smo malo drukčije odnose volontera, dakle čelnika tijela da li je volonter, nije, u kom trenutku može promijeniti svoju odluku o tome hoće li i dalje biti volonter. Regulirali smo i uvjete pod kojima se mogu raspisati prijevremeni izbori, dakle ne samo u predizbornoj godini da se oni ne mogu, tj. u izbornoj godini da se ne mogu raspisati nego i u nekim drugim uvjetima. Evo dali smo jasnu mogućnost svim članovima predstavničkim tijela da mogu taj dan kad se održavaju sjednice tijela, da mogu uzet neplaćeni izostanak s posla, što dosad nije bilo jasno precizirano, pa smo imali primjere da određeni poslodavci evo i na taj način uskraćuju a to je uskraćivanje direktno i demokracije. Dakle, sve ove prijedloge, dakle nacrt zakona, smo radili u uskoj koordinaciji sa akademskom zajednicom, sa udrugom općina, gradova, županija, naravno stručnjaci iz Ministarstva uprave i kolege u cijeloj Vladi. Za koji dan, mislim već početkom idućeg tjedna će ići e-savjetovanje, pa koristim priliku evo pozvati i vas osobno naravno, sve zastupnike i cijelu javnost da se uključi u to, očekujemo dobre prijedloge, primjedbe, kritike i zaista nam je cilj napraviti jedan kvalitetan zakon koji će omogućiti političku stabilnost, političku stabilnost zbog čega? Zbog toga da naši sugrađani ne izlaze učestalo na izbore, već da ti čelnici i predstavnička tijela, naše jedinice lokalne i regionalne samouprave, rade ono za što su izbrani, ostvaruju projekte, povlače sredstva iz EU-a, jednom riječju ostvaruju preduvjete za bolji život naših sugrađana za otvaranje novih radnih mjesta. Evo otvoreni smo za daljnji komentare. Hvala vam lijepa.
Hvala. Kolega Mikulić, izvolite.
Ja bi se zahvalio ministru na odgovoru, zadovoljan sam s odgovorom i činjenica je da određenih propusta ima i drago mi je da u vašem ministarstvu ima i želje da se ti isti propusti isprave. Hvala.
Hvala. Ostalo je još 7 pitanja, 33. je uvažena kolegica Marija Puh, pitanje upućuje ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa pošto je obrazovanje jedini zalog naše budućnosti i svi smo svjesni toga da nam je potrebna škola za život i za bolju budućnost i naše djece i našu državu, ja želim postaviti svoje pitanje ministrici znanosti i obrazovanja gospođi Blaženki Divjak. S obzirom na cjelokupni i sveobuhvatni program kurikularne reforme, i obavezne informatike koja je jedna važan reformski proces, i zbog mnogih insinuacija koje kolaju medijima ovih dana, ja bi željela postaviti ministrici jedno konkretno pitanje, a to je da li imamo dovoljno resursa? Da li su naši nastavnici dovoljno educirani? Da li imamo dovoljnu opremljenost što se tiče naših škola? I samim time, da li imao dovoljno financijskih sredstava da se provede taj dio reformskog procesa odnosno da će uvođenje informatike biti provedeno kvalitetno i na vrijeme? Zahvaljujem.
Izvolite ministrice.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Zahvaljujem zastupnici na ovome pitanju, ja mislim da je vrijeme da se zapravo sve naše… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dakle mislim da je vrijeme zapravo da sve hrvatske škole sa naglaskom na sve iskorače u 21. stoljeće. I u tom smislu ono što Ministarstvo znanosti i obrazovanja priprema za iduću godinu su dva pilot projekta. Jedan horizontalni, to je uvođenje informatike u sve 5. i 6. razrede osnovnih škola u RH, i drugo znači vertikalni, znali pilotiranje na određenom postotku škola, znači cjelovite kurikularne reforme. Ono što uzimamo kao bazu je dokumentacija koja je pripremljena, koje su stotine naših stručnjaka, nastavnika, učitelja, profesora pripremili i na kojima ćemo dalje raditi. Ono što je, evo, sadržaj vašega pitanja odnosi se uglavnom na informatiku, sigurno da su ti dokumenti dobro pripremljeni, da je bilo relativno malo sugestija, primjedba i u javnoj raspravi. U ovom trenutku mi smo te dokumente preveli i na engleski jezik i tražit ćemo i već smo sad u kontaktu sa europskim državama koje jesu uspješne u ovome području da nam i recenziraju i pomognu da još unaprijedimo tu dokumentaciju. Osnovano je povjerenstvo koje priprema, prati, planira i koje će raditi i evaluaciju pilot izvođenja iduće godine. ono je što je sada važno da se zapravo procijeni sposobnost i naših škola, da uvedu znači tu obavezno da uvedemo informatiku za sve 5. i 6. razrede, znači to su s jedne strane resursi nastavnički, znači koliko učitelja nam treba u slijedećem periodu. Zatim potreba za dodatnim obrazovanjem jer nemojmo zaboraviti to je potpuno drugačiji program potpuno drugačiji kurikulum od postojećeg. Ovim programom zapravo diskete odlaze u povijest i mi praktički radimo isključivo na razvoju digitalnih vještina, kompetencija, interdisciplinarnoga pristupa. I naši učenici će raditi jedan suvremeni pristup u informatici koji će između ostalog uključivati i kreativni inovativni razvoj i uključivanje informatike i informatske tehnologije i u sve predmete koji znači, koji jesu u školi. Naravno posebno će se naglasak staviti i na to da naši učenici budu sigurni korisnici, znači modernih tehnologija i to svakako apostrofiram. Što se tiče planiranja, opremanja škola mi smo ove godine, dakle u proračunu izdvojili, odnosno osigurali, osigurana su sredstva za opremanje gdje je najhitnije a za iduću godinu se pripremaju nova sredstva i na taj način se planira proračun. Ali veliki dio naših sredstava dolazi iz europskih fondova. Jedan veliki projekt, to je projekt e-škola je trenutno u punom zamahu. Projekt koji ima 300, u čijem budžetu je oko 300 milijuna kuna. Završit će iduće godine. Nakon toga se priprema sljedeći projekt sa gotovo milijardu kuna i mi vjerujemo da ćemo u suradnji, znači CARNET sa tim projektima, ministarstvo izdvajanje iz državnoga proračuna i još jedinice, znači osnivači škola, znači regionalna i lokalna uprava zajedno postići da stvarno naši učenici ne zaostaju, nego da nakon gotovo četvrt stoljeća imamo informatiku u školama i da na taj način naše škole budu stvarno škole za život, a ne škole za ocjenu. Hvala.
Hvala ministrici. Odgovor uvažena kolegica Puh.
Zahvaljujem. Hvala ministrice na vašem detaljnom i podrobnom odgovoru. Evo moram reći da mi je strašno drago da će i hrvatsko obrazovanje konačno ući u 21. stoljeće i da će se pridružiti digitalnom dobu. Nadam se da će ljudi, odnosno određene interesne skupine i lobiji koje trenutno smatraju tablete i pametne ploče, pametne telefone neprijateljima, da će shvatiti da je za našu djecu nužno neophodno obrazovanje što se tiče informatike. I nadam se da stvarno od iduće godine više neće učiti po programima po kojima sam ja učila prije 15 godina informatiku i da ćemo konačno disketama moći ih preseliti u, ne znam možda u povijest, u udžbenike povijesti ili tako nešto. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo dalje na pitanja. Redni broj 34. zastupnik Miro Bulj. Pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi premijeru, evo pošto je u Hrvatskoj trenutno jedna od većih seoba mladih ljudi imamo dvije … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatske. Vi ste se pod pritiskom SDSS-a i HNS-a bavili pločom poginulim HOS-ovcima, jedanaestorici časnih ljudi u Jasenovcu. Zanima me, kad će se početi baviti pločama već kad vam davan savjet i skinit četničke spomenike i natpise zločincu Vukašinu Šoškoćaninu izravnom krivcu za masakr 12 hrvatskih policajaca u Borovu Selu. Spomen ploču Vojislavu Miliću, članu Koalicijske postrojbe Vojislava Šešelja koji su ga potpisali također zloglasni „Beli orlovi“. Spomenik Mili Babiću u Krnjaku na kojem je pisalo poginuo, piše poginuo od krvnika MUP-a i ustaških gardi. Spomenik u Knindži u Kistanjama, pobunjenog Srbina u Brđanima itd. Tražim vaš jasan odgovor, tražim vaš odgovor i na izjave vašeg koalicijskog partnera Milorada Pupovca koji je usporedio generala Bobetka sa Slobodanom Miloševićem, Slavkom Takmanovićem i Milanom Babićem koji je pravomoćno osuđen za ratne zločine, dok je Slobodan Milošević proglašen članom udružene zločinačke skupine. Da li ovu skandaloznu izjavu od gospodina Pupovca prešutjeli da bi ostali na vlasti? Da li je gospodin Pupovac i da li se traži od njega da da odgovor na pitanje šta je nakon 26 godina za čovjeka kojega ne znamo, za ovog mirotvorca doktoru Šreteru pakračkom liječniku, koji je iako se zalagao za mir ubijen bez obzira što je Pupovac bio nadležan da se razmijeni, gdje su razmijenjena neprijateljska dva liječnika koja su švercala. Šta imate na ovo odgovoriti i da li ste pitali Milorada Pupovca i što ćete sa četničkim spomenicima koje ima u velikom broju na cijelom teritoriju Hrvatske.
Hvala vam kolega [[Upadica Bulj: A vrijeme je da se ostavite časnih hrvatskih branitelja.]] Molim vas samo predsjedniče Vlade. Dakle kolega Bulj, ja vas molim svi su korektno završili jedino vi nastavljate nakon moga upozorenja da se držimo vremena. Mislim da je to korektno i takva su i pravila po kojima radimo. Izvolite predsjedniče Vlade.
Cijenjeni kolega Bulj, što se tiče časti hrvatskih branitelja i odnosa prema Domovinskom ratu, mislim da je ponašanje ove Vlade exemplar u svakom trenutku i u svakom pogledu. Pogledajte kakva je simbolika i činjenica da je ova hrvatska Vlada odlučila baš 4. kolovoza uoči 22. obljetnice Dana pobjede, Dana hrvatskih branitelja, Dana domovinske zahvalnosti održati sjednicu Vlade u Kninu. I na toj istoj sjednici uz vrlo emotivne govore i potpredsjednika Vlade i ministra obrane Damira Krstičevića i ministra hrvatskih branitelja Tome Medveda nakon godinu i pol dana usvojiti prijedlog novog cjelovitog Zakona o pravima hrvatskih branitelja i njihovih obitelji. Mislim da smo sa tim zakonom, a i sa simbolikom poslali poruku u do sada jedinoj hrvatskoj Vladi u kojoj sjede dva zapovjednika gardijskih brigada kakav je stav stranaka koje su u ovoj Vladi, svih koji su u parlamentarnoj većini, prema Domovinskom ratu i prema hrvatskim branitelja. Upravo zbog respekta prema poginulim hrvatskim braniteljima, pa i pripadnicima HOS-a koji su se našli na ploči, pa eto baš osvanula u Jasenovcu 7 dana nakon prve sjednice ove Vlade, 5. studenog. Sigurno slučajno. Koja je na toj ploči imala i grb udruge dragovoljaca hrvatskih obrambenih snaga Grada Zagreba čiji je statut prihvaćen i verificiran od strane tadašnjih administracija u travnju 2003. godine. I ta činjenica je bila jedna od onih koje i sami neki istaknuti pripadnici HOS-a posljednjih dana, nedvosmisleno karakteriziraju kao provokaciju. Mi smo se vrlo jasno kao Vlada odredili glede totalitarnih sustava, to je čak dio programa Vlade. Našli smo rješenje, koje u ovom trenutku znači da ploča više nije u Jasenovcu, bez da je došlo do konflikta između Hrvatske policije i hrvatskih branitelja, cijenjeni kolega Bulj. E to je umijeće i to je vještina i to je također signal respekta prema onima koji su dali život za Hrvatsku. Kad je riječ o dugoročnom uređenju, korištenja znakova i simbola totalitarnih sustava, namjerno smo osnovali vijeće sa tim godinama u Hrvatskoj nije bavio nitko. Neujednačena pravna, sudska, upravna praksa dovela nas je do nedoumice. Niti jedna Vlada to nije riješila. I jučer sam, evo bio je i predsjednik Sabora, razgovarao sa našim uglednim stručnjacima, koji se om temom bave dugo, pod vodstvom predsjednika HZU-a i zamolili ih da nam daju u sljedećih nekoliko tjedana, mjeseci, vrlo jasne preporuke, pa i za pravno reguliranje toga pitanja. A tada ćemo na cjeloviti način ovdje u Hrvatskom saboru stvoriti zakonske pretpostavke za reguliranje, bilo kojeg od onih pitanja koje ste i vi između ostaloga spomenuli.
Hvala. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo na odgovor. Premjeru, ja ću vam dostaviti ove spomenike u Hrvatskoj koje imam poslije, pa da znate gdje se nalaze. Znači, spomenik četnicima, koji su klali, palili. I vaša Vlada naravno, da će predlagati i da će ovdje u Saboru ići, međutim, ja vas upozoravam da još uvijek stoje četnički spomenik, dok se bavimo spomenicima oni koji su dali svoj život za slobodnu RH. Međutim, na kraju ništa manje bitno, evo sad je obljetnica napada srbočetnika Ratka Mladića na Branu Peruča, koju je osvojio uz velike hrvatske žrtve, vidimo da se i dalje vrši agresija, direktno povezana sa sukoba interesa i sa vaše Vlade, jer se prijeti narodu Sinja i Cetinske krajine, od supruga gospođe Burić potpredsjednice Vlade, da će se oduzeti zemljište, dati ću vam i taj papir, da će se izuzeti zemljište ako ne plate po njihovoj cijeni. A vlasnik toga projekta je znači te štete termoelektrane, koja će i ne ekološki i neprihvatljiva je, koja će cijeli Cetinski kraj, najveći vodni bazen u Europi, koji će zagaditi, ekološki onečistiti, odakle će cijela, ne samo Cetinska krajina, nego cijela Dalmacija piti vodu, pa i vaš Hvar. Taj nacrtaj, koji sad se provodi tim projektom, je ni malo gori, nego što je bio od Ratka Mladića, jer brojne su i velike žrtve dale i u ponedjeljak su se prisjetili tih žrtava. Ja sam sudjelovao u tim operacijama, imam legitimno pravo upozoriti, da štetni projekat, termoelektrane na Peruči, je strateški pogrešan, jer prije svega se pogoduje stranim investitorima, zbog toga što je plin postao subvencioniran, a drugo što će 780 kila, ispuštanih plinova ispuštati dimnjak i koji će zaraziti cijelu Cetinsku krajinu a s time vas je upozorilo 17000 hrvatskih građana, vi niste dali svoj odgovor. Nadamo te Cetino i ovaj simbol koji sam donio, Cetinska krajina … [[Govornik se ne razumije.]] neće to dozvoliti. Hvala lijepo.
… [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica se ne čuje.]] potpredsjednica Vlade, ja vas molim, ovako se ne možete ponašati u Hrvatskom saboru. Ja vas molim … [[Upadica se ne čuje.]] kolegice Dalić, molim vas, postoje načini kako ćete to izreći, ovo nije primjerno, bez obzira što je gospodin Bulj govorio, ja vas molim da se tako ne ponašate. Povreda poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče 238. bez vašeg odobrenja, potpredsjednica Vlade je ovdje uzurpirala prostor, vrijeđajući pogrebnim riječima, znam da je ju je pogodilo, znam gdje je Peruća i moj život su na Perući, potopljeni su na Perući, branio sam Peruću u rabatinkama sa brojnim ljudima i nemojte mi govoriti o Perući, a Perući neće biti termoelektrana. Jer već su jednom ljudi sa potapanjem brane, iselili se a ovaj put sa termoelektranom cijela Dalmacija neće imati pitku vodu, kao najveći izvor pitke vode u cijeloj RH i u Europi i na Hvaru vašem gospodin Plenkoviću neće imati ljudi vodu, pitu, čistu vodu i more vas biti sram što ste na ovaj način reagirali, jer niti jednu rečenicu nisam uvrijedio. 17000 potpisa su vam poslali hrvatski građani … [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Bulj, ja vas molim … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] i potpredsjednicu Dalić i zastupnika Bulja da se ne ponašate u skladu sa pravilima koja postoje u Hrvatskom saboru. dakle molio bih vas da smirite strasti i da se više ovakve stvari ne događaju. Ovo nije zaista bilo primjereno. Prelazimo sada na 35 zastupničko pitanje, kolega Krešo Beljak postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, slabo lažete ovo je bilo namjerno to se vidjelo. Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade. Nisam namjeravao ali moram reagirati na ovo što je bilo prije, molim gospodina Plenkovića pošto je moje pitanje bilo namijenjeno njemu, a ovo je samo konstatacija da pripremi … za gospođu Dalić jer ovako ponašanje ministra koje su izabrali saborski zastupnici apsolutno nije primjereno ili nek sama ode. Mislim tako se ne može ponašati. Drugo, mislim da će gospodin Plenković svojom čvrstom rukom jasno pokazati što misli o takvom ponašanju. Drugo, vrlo kratko pitanje odnosi se na vanjsku politiku. Kolega Siniša Hajdaš Dončić je postavio neko slično, ali nismo dobili jasni odgovor. Ja vas molim vrlo jasno i vrlo glasno da li vaša Vlada gospodine Plenkoviću podržava inicijativu sukreatorice vanjske politike predsjednike Kolinde Grabar Kitarović o tzv. uspravnici tri mora Baltik, Jadran, Crno more? Vrlo kratko vas molim. Ako ste vi umorni, a znam da jeste može odgovoriti i vaš potpredsjednik gospodin Štromar tak i tak ga jadnika danas nitko ništa nije pitao.
Hvala. Kolega Beljak a čemu ovo? A zašto sada to? Zašto vrijeđate čovjeka ničim izazvan, mislim da je to potpuno neprimjereno. Pa dajte da se ponašamo kulturno, korektno jedni prema drugima bar. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete, ja samo sam dužan kao predsjedavajući štititi dignitet i zastupnika i ministara i to pokušavam učiniti. Izvolite predsjedniče Vlade.
Nisam očekivao da ćemo imati ovako dinamičan kraj aktualnoga sata, dapače. Ali evo možda je i ova situacija prigoda da se stvarno razmotri malo i određene aspekte nekih poslovničkih rješenja koja dovode do pozicija gdje je oni koji su ajde „napadnuti“ zaista nemaju nikakvu poslovničku šansu da reagiraju i onda ostaju zakinuti u javnosti i mislim da bismo tu trebali pronaći rješenja koja će sačuvati dignitet saborskih zastupnika, ali isto tako i članova Vlade, a osobito ako neko koristi svoje vrijeme u odgovoru na reakciju člana Vlade o sasvim drugoj temi od one o kojoj je postavljao pitanje, što je učinio kolega Bulj pa očito je to. Čini mi se da on tu može što hoće. A što se tiče odgovora … [[Upadica se ne razumije.]]
Samo malo ovako, molim vas predsjedniče Vlade, dakle ja sam dopustio kolegi Bulju … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo, dakle danas tijekom aktualnog prijepodneva u pitanjima i odgovorima vrlo često se iskakalo iz teme, međutim s obzirom na format kakav je u odgovorima se uvijek može izići iz te teme, to je učinio i kolega Bulj. Dakle predsjednik Vlade u prvoj minuti svoga odgovora govorio je o nečemu što je on smatrao potrebnim. U iduće tri minute pustite mu vrijeme pa će vam vjerojatno odgovoriti i na vaše pitanje, a vi ćete onda u svom odgovoru opet reći što god želite, samo nemojte nikoga uvrijediti, to vas molim.
Zahvaljujem. Kolega Beljak je osim o uspravnici komentirao i potpredsjednicu Vlade i potpredsjednika Vlade i kolega zastupnika koji je tu pored njega tako da si je uzeo prilično široku slobodu lamentiranja o trenutnoj fazi rasprave. Ali vratimo se na meritum, evo meni je žao da je malo potpredsjednica Vlade možda bila isprovocirana ovim ekspozeom gospodina zastupnika Bulja koji eto voli Cetinsku krajinu, volim je i ja, često dolazim tamo, moja majka je išla u sinjsku gimnaziju pa imam i neke posebne veze prema Sinju i Cetinskoj krajini. Učinit ćemo sve ono što je dobro za njen razvoj, za ekološke aspekte, a i za sve ljude koji tamo žive. Kolega Beljak, kada je riječ o vanjskoj politici, dakle vidim da ta tema sada generira jako puno interesa u hrvatskoj javnosti, a odvija se u kontekstu nekoliko neriješenih vanjskopolitičkih pitanja sa našim susjedima, a povremeno dobija i svoju dimenziju naše generalne orijentacije. Inicijativa o tri mora je inicijativa u kojoj između ostaloga sudjeluje Hrvatska proteklih nekoliko godina sa zemljama srednjoistočne Europe koje su po mnogim aspektima Hrvatskoj slične, koje su Hrvatskoj bitne i glede političke potpore, koje su nam bitne u smislu izvoznih tržišta, koje su nam bitne u energetskom pogledu, a koje su i strateški bitne. Imati orijentaciju pouzdane čvrste članice Sjevernoatlantskog saveza i EU, a istodobno razvijati suradnju i prema nekim drugim dijelovima svijeta ili Europe je politika koju rade sve zemlje. Nitko u vanjskoj politici ne stavlja sva jaja u jednu košaru. Ja takve još stratege nisam vidio čitajući, proučavajući tu tematiku niz godina. Prema tome, nastojte malo se odmaknuti od te neke percepcije da li postoji raskorak ili nekakva dvoglava vanjska politika. Postoje interesi Hrvatske politički, ekonomski, sigurnosni, energetski i u dogovorima, razgovorima ključnih aktera koji formuliraju vanjsku politiku nastojimo svako na svoj način dati doprinos. A on se može sigurno i na pozitivan način konzumirati i iz politike i inicijative triju mora. Prema tome dajte malo vremena i malo poštovanja prema onome na čemu je predsjednica angažirana. Kao što znate u Varšavi su uz predsjednicu bili i potpredsjednica Vlade i ministar energetike. Prema tome u nekoj sinergiji našeg djelovanja dovoljno govore naša djela.
Hvala vama. Kolega Beljak izvolite.
Prvo ja se moram ispričati ako sam nekoga uvrijedio, ja doista ne znam zašto bi se netko našao uvrijeđenim, ali dobro. Odgovor na pitanje nisam dobio, ja sam tražio decidirano da ili ne. Rečeno mi je i ono što je gospodin Plenković rekao, ja bih mogao zaključiti da da. Međutim, usprkos tome što se slažem da ne trebaju sva jaja kako je rekao gospodin Plenković biti u istoj košari, ja moram protestirati protiv toga je nitko niti vama niti predsjednici Republike nije dao mandat da nas gurate u nekakve asocijacije koje imaju za cilj stvaranja kordon, sanitar istoka prema zapadu Europe. Geostrateški je vrlo jasno da je jedina smetnja svjetskoj dominaciji određenih sila sutrašnja potencijalna suradnja između Pariza, Berlina i Moskve. Na tom putu se našao Baltik, Jadran, Crno more dio koga bi trebali po vama, očito i po vama, po vašoj Vladi i po predsjednici biti i RH. Nemojte se ljutiti, ja smatram da o toj vrlo važnoj temi trebamo razgovarati ovdje u Hrvatskom saboru i da vama osobno i predsjednici Hrvatski sabor treba dati mandat za takvu vrstu vanjske politike. Ja osobno smatram da mi sa Estonijom, Poljskom imamo puno manje zajedničkih poveznica nego sa Italijom, sa Njemačkoj, sa Francuskom ili zemljama Beneluksa. Hvala vam lijepa i još jedanput isprike ako sam nekoga uvrijedio.
36. pitanje zastupnica Bernarda Topolko, pitanje postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru graditeljstva i prostornog uređenja Predragu Štromaru. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo poštovani ministre, ja za vas imam jedno kratko i jasno pitanje. Posljednjih dana bilo je dosta bure u javnosti oko programa subvencioniranja stambenih kredita. Pa moje pitanje glasi koji je epilog tog programa? Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite potpredsjedniče Vlade.
Evo, cijenjena gospođo Topolko, saborska zastupnice, baš mi je drago da ste mi postavili pitanje tako da i gospodin Beljak će sada biti zadovoljan i ja se nadam da se vi nećete ljutiti što ću i njega zamoliti da može drugi puta i meni postaviti pitanje direktno a ne preko premijera slobodno, tu smo svi, ova Vlada, ovaj tim, pa možemo odgovarati na sva pitanja ali naravno svaki ima svoj resor za koji je zadužen. A evo ja sam zadužen za ove stambene, sufinanciranje kredita. Projekat, bura je bila velika, ali projekat ide svojim tijekom onako kao što je bio i zamišljen sa sredstvima koja su bila osigurana. Do danas se prijavilo 1583 osobe koje žele taj kredit, to je 1583 mladih obitelji. Očekujemo da će ih biti još 300, 400, 500 sljedećih tjedana i da ćemo riješiti stambeno pitanje za više od 1900 a možda i 2000 obitelji. Moram reći da smo počeli sa provođenjem natječaja prije manje od 2 tjedna, da je bilo deset banaka točno koje su se javile na taj projekat i da su kamate bile između 3,04 i 3,75 kamate koje su ti ljudi mogli birati što danas na tržištu je i ispod onih kamatnih stopa koje jesu i koje bez to programa bi bile sigurno puno veće. Blizu 2000 obitelji sagraditi će svoj dom, osnovati će svoju obitelj i najvjerojatnije će ostati u Hrvatskoj. I to je odgovor na sva ona pitanja prije o odlasku iz Hrvatske, ovo je jedan od dobrih projekata programa koje trebamo nastaviti i razmišljati u tom smjeru, zadržati naše ljude, dati im poticaje, omogućiti im da ostanu u Hrvatskoj, da ovdje rade, da ovdje zarađuju i da zajedno radimo bolju Hrvatsku. Hvala.
Izvolite kolegice Topolko.
Zahvaljujem na odgovoru ministru, zadovoljna sam sa odgovorom, nadam se da budu sva sredstva utrošena odnosno da bude se javio dovoljan broj građana kako bi moglo se utrošiti sredstva. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na 37 pitanje, uvaženi kolega Tomislav Panenić, pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, ja ću se ispričati što ovo pitanje postavljam vama, normalno bi trebao postaviti potpredsjednici Dalić, ali ona evo i u svojoj koordinaciji nije riješila. Naime, nacionalnom programu reforme vaša Vlada za ovu godinu odredila je da ćete ekonomsku razvojnu politiku temeljiti na jačanju konkurentnosti i gospodarstva i jedna od mjera je ukidanje neporeznih davanja. Koliko sam vidio u samom programu, naveli ste 20% u sljedeće tri godine da će biti smanjeno, znači od ovih 9 milijardi koliko je sada ukupna masa neporeznih davanja, to bi bilo negdje 1,8 milijardi kuna bi trebalo riješiti u 3 godine ako uprosječimo 600 milijuna po jednoj godini bi bilo. Ako pogledamo samo davanja za obnovljive izvore energije, znači koje ste evo vaš ministar je predložio i to ste usvojili samo povećanje će biti preko milijarde kuna. U ovoj godini znači umjesto nekih 600 milijuna da se trebaju smanjiti neporezna davanja, vi ćete imati milijardu koju ćete dodatno povećati. Jer mi sada prikupljam negdje oko, ako malo pojasnimo imamo negdje oko 500 milijuna kuna koje prikupimo oko te naknade, s ovim se ona penje na negdje 1,1, 1,2 milijarde kuna. Prema tome, ja bih postavio pitanje kako planirate provesti, zapravo smanjenje opterećenja našeg poduzetnika, smanjenje parafiskalnih nameta ako s druge strane povećavate upravo te namete prema našim gospodarstvenicima jer ja smatram po ovome da je nešto i u koliziji. I ja mislim da je prvenstveno u koliziji potpredsjednica i ministrica gospodarstva i ministar zaštite okoliša i energetike jer nisu usuglasili stavove i vaš program zapravo vodi, ne da ćete u plusu biti prema poduzetnicima, nego čak štoviše u minusu.
Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Panenić, vi ste bili ministar u prethodnoj Vladi, mislim da ste pratili malo što radi ministar financija koji je bio i ministar financija u vašoj Vladi, Zdravko Marić sa poreznom reformom koja je znatno u odnosu na 2 milijarde rasteretila hrvatsko gospodarstvo i hrvatske građane, činjenica da se nije podizala naknada za obnovljive izvore energije od 2013. godine. Ostala je na razini 3 i pol lipe od 2013. godine. Mi smo prošle godine poreznom reformom ako se sjećate, smanjili PDV na električnu energiju sa 25 na 13%. time su računa za električnu energiju smanjeni. Ono što smo morali činiti u ovom trenutku s obzirom koliko se proizvođača obnovljivih izvora električne energije uključilo u sustav HROT-a, to zna vaš kolega Dobrović jako dobro, morali smo napraviti taj potez koji je povećao tu naknadu na 10 i pol lipa i s time smo po našim procjenama, riješili ovo pitanje za naredne dvije godine. Da se ta naknada u jako malom iznosu povećavala proteklih godina, ovaj možemo reći, nazovimo ga skok, bio bi manji, ali vodite računa da će prosječna hrvatska kućanstva još uvijek sada nakon ovog povećanja plaćati manje račune za električnu energiju nego što je to bilo prije porezne reforme. I ti podaci su egzaktni. Isto je i za gospodarstvo. Prema tome, želim dekonstruirati tezu o tome da će zbog ove naknade cijena električne energije biti veća nego što je bila lani u ovo doba. I to je vrlo važna i bitna poruka koja mora se sedimentirati u hrvatskoj javnosti i kod hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva. Nama to nije drago, međutim odabiri o subvencioniranju obnovljivih izvora energije su napravljeni prije puno godina. i nama preostaje da budućnosti tražimo neke druge načine kako da upravo sa tim proizvođačima pronalazimo rješenje koje neće biti u budućnosti na teret građana i na teret gospodarstva. To je naš cilj. A što se tiče svih mjera koje ministrica gospodarstva koja koordinira naš nacionalni program reformi, a ministar financija naš plan konvergencije poduzima za rasterećenje hrvatskog gospodarstva, mi smo početkom godine donijeli plan o 104 mjere. On je u ovom trenutku ispunjen negdje oko 50 do 60%, postoji poseban portal na kojem Ministarstvo gospodarstva radi kako bi pokušalo u svim mogućim segmentima rasteretiti i hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo, to smo napravili i kod niza taksi koje su ranije iznosile puno više, ali imam dojam da ispod radara prolaze sve te geste koje idu u prilog i građanima i gospodarstvu, a stalno se izvlače neki elementi koji bi mogli biti kritični, negativni pa onda sukladno tome kreirali neku besperspektivnu sliku Hrvatske za koju ja odgovorno tvrdim da danas jednostavno nije tako, koliko god se oporba iz svog logičnog interesa jer mora biti oporba, na tom tragu trudila. A naš će program prema gospodarstvu i dalje biti na tragu naših temeljnih ciljeva od prošle godine, što više olakšavati pravni, fiskalni, ulagački okvir, da smo predvidljivi, pouzdani i za naše gospodarske subjekte i za one koji žele raditi i zarađivati u Hrvatskoj. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću iskazati svoje izrazito nezadovoljstvo sa vašim odgovorom jer u biti vi ste demonstrirali ili apsolutno neznanje o gospodarstvu ili namjerno opstruirali, jer svima je, tko god je u gospodarstvu, jasno da PDV kojega spominjete on je za jednog gospodarstvenika u sustavu PDV-a, prolazna stavka i apsolutno mu ništa ne znači. Teret naknade koju ste podigli, to je jedino što ga opterećuje, on je njemu apsolutan, ja ni nisam govorimo o građanima, ja sam govorio o gospodarstvu kao takvom. A kad ste već spomenuli vaše buduće aktivnosti koje ćete poduzeti, da se vratimo samo na odluku koju je donio vaš ministar Ćorić oko nastavka projekta, praktično … [[Govornik se ne razumije.]] koji će nam dodatno opteretiti upravo tu naknadu o kojoj sam govorio. A ovo danas, evo što i potpredsjednica Vlade demonstrirala da stoji iza projekta ove termoelektrane ili plinske kogeneraciju u Peručama, govori samo, ne samo da će taj projekt uči, i on će biti u sustavu poticanja i on će podignuti naknadu nego će ući i ove što Vrdoljak još uvijek dolazi u ministarstvo, viđaju ga ljudi tamo, i on gura vjerojatno termoelektranu u Osijeku koja će isto tako biti kogeneracijska, i opet će građani plaćati, i tu naknadu. Mislim to je nešto što vi trebate znati, jer ako vas oni ne izvijeste onda morate znati da vi stojite iza toga što će opterećivati naše gospodarstvenike. I to je razlog radi toga što sam vas i pitao, dal i je to program vaše Vlade, da li vi znate o tome i nemojte mi pričati okolo o nekih 100 mjera jer ovdje ste naveli vrlo jasne mjere, smanjenje obrtničkog doprinosa, OKFŠ-a, informacijske tehnologije, da će biti, znači jasne su mjere. To nema veze s ovim ili onim, ja vam govorim ono što ste vi napravili a to je povećanjem ove naknade uništili ste nacionalni program reformi, a s ovim što će se dogoditi, i buduće nacionalne programe sigurno ćete isto tako oštetiti.
Predzadnje pitanje, uvažena kolegica Sanja Putica pitanje postavlja ministru rada i mirovinskog sustava Marku Paviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjeni ministre, danas u Hrvatskoj svjedočimo činjenici utemeljenoj na statističkim podacima kako je broj nezaposlenih najmanji od 1991. godine. No ipak, u tom ukupnom broju nezaposlenih, najveći je broj žena, u prosjeku je to oko 58%, a u ruralnim područjima kreće do iznad 60%. Posebno bih u svom pitanju upozorila na skupinu žena slabijeg obrazovnog statusa, i pitala bih vas što je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava poduzelo u tom smislu u okviru svoje aktivne politike zapošljavanja? Hvala.
Ministre, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovana gospođo Putica. Vlada je već u ožujku ove godine, premijer je predstavio paket mjera aktivne politike zapošljavanja od mjere karijere milijardu i pol kuna paket. Taj paket sam u sebi sadrži 9 mjera koji je usmjeren na opću populaciju, na građanstvo, gdje već sada možemo vidjeti da on daje svoje rezultate. Cilj tog paketa je bilo prvenstveno usmjeriti mjere u privatni sektor i na trajno zapošljavanje. I upravo je zadovoljstvo da privremeni i preliminarni rezultati u prvih osam mjeseci govore da smo učetverostručili broj potpora za zapošljavanje, dakle u privatni sektor i trajno zapošljavanje, a da je mjera poput stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa pala za 30%. Tako da i zahvaljujem, danas je najavljen i određen prosvjed popodne. Ja im zahvaljujem, jer upravo njihove ideje ja već govorim jedno dulje vrijeme da želimo smanjiti mjere koje idu na štetu radnika a ako želimo potaknuti zapošljavanje u privatnom sektoru. Što se tiče daljnjeg rada krenuli smo u izradu specijaliziranih programa za zapošljavanje osoba u nepovoljnom položaju na tržištu rada. Tu su prvenstveno žene kao što ste sami rekli starije dobi. Danas na Zavodu za zapošljavanje žene čine 58% nezaposlenih. Ili ono što je još gore je činjenica da od ukupno 170 tisuća nezaposlenih, 50000 žena je dugotrajno nezaposlenih, a 23000 ih je starije od 50 godina. Upravo stoga smo izradili program „Zaželi„ program za zapošljavanje žena s kojim ćemo uložiti u njihovo zapošljavanje i to prvenstveno u ruralnim sektorima. Inicijalno nam je cilj bio zaposliti 3000 žena u ruralnim sektorima koje će svaka od njih pomoći 4 kućanstva starije dobi i na taj način ćemo doprinijeti, doseći i socijalnu skrb za 12000 starijih kućanstava. Ono što vam već sada mogu reći da je broj prijava, natječaj je otvoren 30.6. broj prijava već sada premašuje 600 milijuna kuna. Mi ćemo svakako osigurati i dodatna sredstva da upravo taj projekt zaživi u svojoj punoći i da imamo prvo potpisivanje ugovora već kroz mjesec dana. Još bih se na kraju osvrnuo svakako na ovo pitanje statistika nezaposlenosti, zaposlenosti i otvorenih radnih mjesta. Ono što svakako da imamo rekordno nisku nezaposlenost kao što ste i rekli, a po pitanju zaposlenosti ono što samo mogu reći je da je trenutačno na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje otvoreno radnih mjesta 17258. Mi kontinuirano imamo preko 12, 15000 otvorenih radnih mjesta koje ne popunjavamo. Da je Vlada htjela ići u masovni uvoz radne snage, povećali bi zaposlenost za 1,2%. Ono što svakako vidimo je da imamo neusklađenost potreba tržišta rada, sustava obrazovanja. I upravo jedna od mjera iz paketa „Od mjere do karijere“ ide ka tome da pokrenemo obrazovanje, programi u turizmu, brodogradnji i građevini već idu od jeseni u tom smjeru. Svakako treba još reći da smo ovakvom odgovornom politikom uspjeli povećati plaće u tim sektorima i na taj način povećanjem plaća osiguravamo i dajemo doprinos i mladim ljudima da ostanu u RH. Hvala lijepo.
Hvala ministru. Izvolite zastupnice Putica.
Cijenjeni ministre zahvaljujem na odgovoru i izražavam svoju podršku vašim daljnjim mjerama i nastojanjima i posebice medijskoj kampanji koju ste uveli u osvješćivanju o zapošljavanju. Hvala lijepa. Zadovoljna sam odgovorom.
Hvala vam lijepa. I prelazimo na zadnje pitanje zastupnik Zlatko Hasanbegović. Pitanje postavlja ministrici kulture Nini Obuljen Koržinek.
Poštovana ministrice, kao što vam je poznato dva dana uoči zasjedanja Gradske skupštine na kojoj je i glasovima zastupnika HDZ-a prihvaćena odluka o promjeni imena Trga maršala Tita. Ispred središnjice HDZ-a održan je prosvjedni skup u organizaciji više desetaka nevladinih udruga SDP-a, radničke fronte i njima srodnih organizacija. U šarolikom društvu u sjeni srpa i čekića, zastava jugoslavenske SR Hrvatske stiliziranih zastava Sovjetskoga saveza, te poruka mržnje okupljenima se obratio i gospodin Ivica Buljan, ravnatelj drame HNK u Zagrebu. Dakle, nacionalne kazališne kuće također lamentirajući o poplavi fašizma. U isto vrijeme vi i Vlada u polu tajnosti ste odlučili da se Dubravka Vrgoč, neovisno o brojnim nepravilnostima utvrđenim upravnim nadzorom koji ste ignorirali ponovno imenuje na dužnost intendanta. Aktivist Buljan je odabir gospođe Vrgoč, a oboje su postavljeni kao izvršitelji kulturne politike tadašnje ministrice iz HNS-a Andree Zlatar Violić. Pilot te politike je poznat. USKOK je podigao dvije optužnice zbog zlouporabe položaja i ovlasti. Moje pitanje glasi, hoće li nakon natječaja za novog ravnatelja drame HNK dva člana Kazališnoga vijeća koja predstavljaju ministricu iz HDZ-a i Ministarstvo kulture dati suglasnost za ponovni izbor gospodina Ivice Buljana na mjesto ravnatelja drame koji ranije nadahnut svojim kolegom Oliverom Frljićem i poduprt javnim novcem HNK pretvorio u stožer pseudo ljevičarsko para kazališnog aktivizma i borbe protiv … …/Upadica predsjednik: Hvala kolega Hasanbegoviću. … fantomskog hrvatskog fašizma. Zahvaljujem.
Izvolite ministrice.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi gospodine zastupniče. Iznenadilo me vaše pitanje jer malo prije ste u stanci medijima izjavili da je aktualno prijepodne citiram, besplatno političko nadmetanje u kojem se ne mogu dokučiti suštinska pitanja i problemi. Pa ja ću bez obzira na sadržaj vašeg pitanja pokušati govoriti upravo o tim suštinskim pitanjima i problemima. Vlada je u regularnom, nakon provedenog regularnog natječaja, na kojem su stigle 2 prijave. Od kojih je samo 1 prijava udovoljavala uvjetima, na prijedlog ministrice kulture i uz suglasnost gradonačelnika Grada Zagreba, predložila gospođu Vrgoč, za intendanticu HNK i u slijedećem mandatu i to na temelju rezultata. Rezultati govore o 60% većoj posjećenosti kazališta u prošloj godini, o velikim uspjesima drame, praizvedbama hrvatskih autora, predstavama tri zime, Ljudi od voska, o velikim uspjesima u baletu u operi o popunjenosti kazališta o 50-tak gostovanja HNK u zemlji u inozemstvu, o programu u kojem su najavljene koprodukcije sa velikim Europskim kazalištima. Sa njemačkim volkstheaterom, sa austrijskim volkstheatorom, sa operom nacional u Parizu, sa … [[Govornik se ne razumije.]] gdje će biti izveden balet o … [[Govornik se ne razumije.]] itd., itd. Dakle, to su teme i to su pitanja na temelju kojih prilažemo i imenujemo osobe koje će voditi kulturne institucije. A da se vratim tim suštinskim problemima i temama vezano uz kazalište o kojima ste vi govorili, dakle, kazalište će u ovome mandatu zajedno s Vladom riješiti 2 velika pitanja koja se vuku već desetljećima i koja sam i kao državna tajnica u suradnji sa bivšom intendanticom i bivšom vašom zamjenicom u vašem mandatu pokušavala riješiti, a to je pitanje druge scene HNK i veliko pitanje koje opterećuje ansamble nacionalnih kazališta u RH. A to su pitanje zaposlenosti i rada onih kazališnih umjetnika posebno baletana i članova simfonijskih orkestara koji više n mogu nastupati. Referirati ću se kratko i na vaše pitanje oko prosvjeda koji je održan. Meni je neshvatljivo da netko može 2017. godine prosvjedovati koristeći boljševičke simbole, međutim ne mislim da je uloga ministra ili ministrice kulture da promatra tko je bio na kojem prosvjedu bilo koje orijentacije u demokratskoj državi u kojoj svatko ima pravo na slobodu izražavanja, na svoje političke stavove, a u umjetnosti posebno na slobodu izražavanja. Zato, kada budemo ocjenjivali kandidature bilo kojeg ravnatelja, bilo koje kulturne ustanove, voditi ćemo se rezultatima i programom i na temlju toga ćemo donositi odluke. Hvala.
Hvala. Pardon, oprostite kolega Hasanbegović, nešto se kolega Bulj javljao. Izvolite.
Naravno da nisam zadovoljan odgovorom jer mi i niste odgovorili, zato ću zatražiti i pismeni odgovor zbog njegove dokumentarističke vrijednosti kada to pitanje dođe na dnevni red. Rezultati o kojima govorite … [[Govornik se ne razumije.]] ogledanosti su najobičniji promidžbeni falsifikati koji se egzaktno mogu utvrditi, no o tome kada za to također dođe dnevni red. Naravno nisam zadovoljan odgovorom, opetujem, ali mogu biti zadovoljni vaši partneri iz onoga što se naziva HNS d.d. koji osim lukrativnih područja, iz područja njihovih tradicionalnih interesa kao što su energetika, šume, vode, zaštita okoliša i sl. su uspjeli obnoviti i prekinuti utjecaj privremeno prekinuti utjecaj u Ministarstvu kulture iz vremena gospođe Zlatar Violić protiv koje je USKOK podizao optužnicu. Dakle, to su duhovi. Dakle, djelovanje ravnatelja drame HNK, su duhovi o kojima je govorio uvaženi gospodin Plenković, ali ih vaša Vlada nažalost ne vraća u bocu, već im i dalje povjerava vođenje ključnih, kulturnih ustanova od nacionalnoga značaja. Zahvaljujem.
Ovim smo došli do kraja. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba Mosta, zbog ekološke pogrebne energetski besmislene termoelektrane Peruća. Tražim stanku 10 minuta. Hvala.
Dakle, ja sam vam signalizirao, stanku ne možete u ovome trenutku dobiti. Stanku ćete dobiti kad započnemo sa radom, kad pređemo na dnevni red. Mi smo sada na aktualnom prijepodnevu, a jasno piše u čl.249. našeg poslovnika, da predsjedavatelj neće odobriti stanku za sastanak kluba zastupnika, ako se zahtjev za stanku podnosi, a prije utvrđenog dnevnog reda i prelaska na dnevni red. Dakle, mi prelazimo na dnevni red u 14,30 jer ćemo sada napraviti stanku i u 14,30 ćete vi moći dobiti stanku. Evo, vrlo je jasno to i.
Utvrđen je dnevni red.
Molim?
Pa utvrđen je dnevni red, završio je aktualni sat.
Ali prije prelaska na dnevni red, mi ćemo preći na dnevni red u 14,30, tako je bilo uvijek, nemojte se … [[Upadica se ne čuje.]] STANKA U 14,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,32 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom i prva točka na dnevnom redu bit će: 1. Izvješće o državnim potporama za 2014. i godišnje izvješće o državnim potporama za 2015. objedinjena rasprava. No prije toga vidim da se javljaju za riječ dva zastupnika. Prvi je uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Najprije želim zahvaliti o objedinjavanje rasprave za ova dva izvješća za 2014. i 2015. godinu. Ministarstvo financija izrađuje godišnje izvješće o državnim potporama sukladno čl.17. Zakona o državnim potporama te ga dostavlja Vladi RH a Vlada isto dostavlja Hrvatskom saboru na usvajanje. Ministarstvo financija je izradilo godišnje izvješće o državnim potporama za 2014. te godišnje izvješće za 2015. godinu, za koju je evo bila predložena i odobrena je objedinjena rasprava. Obveza je izrađivati i objavljivati godišnja izvješća o dodijeljenim državnim potporama, postojala je i temeljem ranijih važećih zakona o državnim potporama, a konkretna izvješća od kojih je prvo objavljeno 2003. godine sadržavao je relativno detaljne podatke o državnim potporama, kao i u potporama male vrijednosti, dodijeljenim u RH od strane davatelja na središnjoj regionalnoj i lokalnoj razini, prikazanoj po pojedinim kategorijama i instrumentima potporama uključujući sve značajnije pojedinačne iznose državnim potporama. Od pristupanja RH EU, statističke podatke o dodijeljenim državnim potporama podržavamo članice EU pa tako uključujući i naravno RH, objavljuje Europska komisija o svojem godišnjem izvješću o potporama. Ovom prilikom treba napomenuti kako su detaljni podaci za izvješće, prikupljaju se u pravilu do rujna tekuće godine za prethodnu godinu, zbog naravi pojedinih vrsta potpora i usklađenja s podacima samih davatelja. Podaci za 2014. su u službenoj proceduri usklađivanja sredstva ministarstvima provedeni nakon Vlade RH i Hrvatskog sabora 2015. godine. No zbog izvanrednih parlamentarnih izbora 2016. i cjelokupnu proceduru bilo je potrebno ponovno provesti, te se u ovom slučaju odlučio za slanje istog, za usvajanje zajedno sa izvješćem za 2015. Ovakav način slanja i izrada izvješća time je bio uvjetovan parlamentarnim izborima, što je iznimka objektivne naravi i mi ćemo vjerujem sa izvješćem za 2016. vrlo brzo doći pred vas, tako da ćemo uhvatiti ritam koji je evo u ovo slučaju malo izgubljen. Naime, godišnje izvješće, o državnim potporama za 2014. sadrži analitički prikaz državnih potpora u RH dodijeljenih u 2014. godini sa revidiranim podacima za 2012. i 2013. godinu. A godišnje izvješće za državnim potporama za 2015. sadrži analitičke podatke, analitički prikaz državnih potpora dodijeljenih u 2015. sa revidiranim podacima za 2013. i 2014. godinu. Izvješće se temelji na podacima koje su u Ministarstvu financija dostavili davatelji državnih potpora, dakle, nadležna ministarstva, agencije, fondovi, HBOR i jedinice lokalne i područne samouprave. Analitičkim pregledom državnih potpora usporedive su razine i strukture državnih potpora dodijeljenih u RH sa odgovarajućim podacima u EU u cjelini, te sa pojedinačnim državama članicama. Naime, obveza izrade redovitih godišnjih izvješća o državnim potporama sukladna je metodologiji i prikazu pregleda državnih potpora koja se koristi u EU, odnosno, sukladno odredbama sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između RH i Europskih zajednica i njihovih država članica. Ministarstvo financija je u navedenim izvješćima uključilo izvještaj o potporama male vrijednosti, te podatke o potporama poljoprivredi i ribarstvu iako ove zadnje nisu predmet samog Zakona o državnim potporama. U odnosu na godišnje izvješća o državnim potporama za 2014. iznijeti ćemo u nastavku osnovne podatke, dakle, osnovne brojke o dodijeljenim potporama i njihovoj strukturi. Dakle, u RH, je u 2014. dodijeljeno ukupnoj 8 milijardi i 587 milijuna kuna potpora, te je udio navedenih potpora u BDP iznosio 2,61%. Udio potpore u rashodima države u istoj godini iznosio je 6,83% potpore po zaposlenom. Znači od … [[Govornik se ne razumije.]] ukupan broj zaposlenih u RH, te je godine iznosio 6 milijardi i 6398 kuna, dok su potpore po glavi stanovnika iznosile 1997 kuna. Potpore sektoru industrije i usluga iznosile su 5 milijardi i 414 milijuna kuna, što čini 63% ukupnih potpora, te udjelom u BDP od 1,6% dok su potpore u sektoru poljoprivredi i ribarstva iznosile 3 milijardi i 173 milijuna kuna, odnosno 36,9% mjereno kao udio u BDP-u to je iznosilo nešto manje ispod 1%. U ukupnim potporama u industriji i uslugama sektorske potpore imaju udio u toj godini dakle, 2014. 72,4%, odnosno 3,9 milijardi kuna. Dok se na horizontalne potpore uključujući regionalne i potpore na lokalnoj razini odnosi udio od 27,6% ili nešto malo manje od milijardu i pol kuna. Unutar sektorskih potpora u iznosu od 3 milijarde i 920 milijuna kuna, sektoru prometa dodijeljeno je 2,3 milijarde kuna. Za usluge javnog televizijskog emitiranja milijardu i 210 milijuna kuna, sektoru brodogradnje 368 milijuna kuna, sektoru turizma 29,6 milijuna kuna, te za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama 17,9 milijuna kuna. Od ukupnog iznosa horizontalnih potpora od milijardi i 494 milijuna kuna, na horizontalne potpore u užem smislu odnosi se 858 milijuna kuna, na regionalne potpore 558 te na potpore na lokalnoj razini 77 milijuna kuna. Potpore horizontalnih ciljevima u užim smislu, iznosile su 858, a u strukturi tih potpora, malim i srednjim poduzetnicima dodijeljeno je 270, za zapošljavanje 255 milijuna kuna, za istraživanje i novacije 135, za kulturu 81, za zaštitu okoliša i uštede energije 50 milijuna kuna, za usavršavanje 4, te za razvoj široko pojasnih mreža 21 milijun kuna. Potpore male vrijednosti iznosile su u 2014. 506 milijuna kuna. Nadalje u nastavku ću još kratko prikazati podatke slične za 2015. Dakle u 2015. je u Hrvatskoj dodijeljeno 9 milijardi i 892 milijuna kuna ukupno potpora te je udio u GDP-u iznosio 2,96 dakle povećano je sa 2,61 na 2,96 u 2015. Udio potpora u rashodima države u toj godini iznosio je 8,34%, po zaposlenom to je iznosilo nešto malo manje od 7300 kuna, a po glavi stanovnika 2300 kuna. Potpore sektoru industrije i usluga iznosile su 5 milijardi i 14 milijuna kuna što je činilo 50,7% ukupnih potpora odnosno 1,5% GDP-a dok u sektoru poljoprivrede i ribarstva dodijeljeno je 4 milijarde 878 milijuna kuna što je činilo 49,3% ukupnih potpora odnosno 1,46% GDP-a. U ukupnim potporama industriji i uslugama sektorske potpore imale su udio od 55,9% dok se na horizontalne potpore uključujući regionalne i potpore na lokalnoj razini udio je iznosio 44% odnosno 2,2 milijarde kuna. Od ukupnog iznosa horizontalnih potpora od 2,2 milijarde kuna na horizontalne potpore u užem smislu odnosi se milijardu 497, na regionalne 625, a potpore na lokalnoj razini su iznosile 89,5 milijuna kuna. Potpore horizontalnim ciljevima u užem smislu iznosile su milijardu 497 milijuna kuna i u strukturi tih potpora za zaštitu okoliša i uštedu energije dodijeljeno je milijardu i 80 milijuna zapošljavanje 206, kultura 70, mali i srednji poduzetnici 54,4, usavršavanje 47,7, istraživanje, razvoj i inovacije 30 milijuna kuna, te razvoj širokopojasnih mreža 9,4 milijuna kuna. Potpore male vrijednosti u toj su godini iznosile 530 milijuna kuna. Nakon svih analiziranih podataka unatoč još uvijek vidljivih posljedica gospodarske krize te određenih poteškoća u poslovanju pojedinih primatelja državnih potpora i smanjenim proračunskim mogućnostima primjetan je manji rast dodijeljenih potpora u 2014. u odnosu na 2013. te rast dodijeljenih potpora u 2015. u odnosu na 2014. Stoga je i dalje potrebna promjene trenda dodjele potpora, što znači da davatelji moraju svoja ograničena proračunska sredstva sve više usmjeravati na tzv. dobre potpore horizontalnog karaktera, a ne u sektorske potpore, a pri tome se moraju voditi smjernicama politike državnih potpora koje i naglašavaju upravo te ciljeve koji su najviše i naglašeni u postupku modernizacije državnih potpora pokrenutom od strane Europske komisije. U skladu sa smjernicama svaki davatelj državnih potpora mora se voditi načelima i preporukama koje su ne samo obveza RH već i poštivanje ekonomskih i tržišnih načela kao jamca uspjeha provedbi ekonomskih politika Vlade RH. Naime, državne potpore instrument su čijom se pravilnom i pametnom upotrebom može u značajnoj mjeri doprinijeti jačanju gospodarstva RH, stoga je nužno pomno planirati dodjele državnih potpora, izabrati najučinkovitije mjere te pratiti njihovu provedbu i ostvarenje prethodno postavljenih ciljeva što je obveza svakog pojedinog davatelja državne potpore. Nadalje u okviru postupka fiskalne konsolidacije i formiranje registra državnih potpora uz veću razinu transparentnosti omogućit će se učinkovitije praćenje učinkovitosti dodjela državnih potpora svakog pojedinog davatelja u odnosu na program i u suradnji sa Ministarstvom financija. Razvojem ovakvog pristupa omogućit će se bolje strukturiranje programa i pojedinačnih državnih potpora. U odnosu na strukturu državnih potpora i usmjerenje potpora horizontalnim ciljevima koji djeluju pozitivno na gospodarstvo i u znatno manjoj mjeri od sektorskih politika odnosno sektorskih potpora narušavaju tržišno natjecanje jedan je od važnih ciljeva gospodarske politike na kojoj će inzistirati Vlada RH. Naime, sektorske potpore i njihov udio velikim dijelom određen je tvrtkama koje se nalaze ili su se nalazile u teškoćama kao što je bila brodogradnja, željeznički sektor itd. Restrukturiranjem ovakvih tvrtki i provedbom strukturnih reformi omogućit će se ravnomjernija i učinkovitija alokacija državnih potpora koji će se u još većoj mjeri doprinijeti gospodarskom rastu. Uvažavajući prethodno navedeno Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru usvajanje ovog izvješća odnosno ovih izvješća za 2014. i 2015. godinu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je uvaženog zastupnika Stjepana Čuraja. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle vrlo kratko. Spomenuli ste u vašem izlaganju usklađivanja i zašto kasnimo, no mene zanima koji je razlog kada gledamo kategorije državnih potpora prema kategorijama. U izvješću od 2012. do 2014. u izvješću 2015. promatram i period od 2013. do naravno 2015. i onda dobivamo podatke da u jednom dokumentu se navodi evo govorit ću samo za 2013., znači u izvješću koji govori o 2014. kaže da u poljoprivredi i ribarstvu u milijardama kuna 2 milijarde 956 milijuna kuna itd., a u narednom kada govorimo o postotnosti mijenjaju se postoci. Dakle podaci nisu identični. Znači ako gledamo 2014. govorimo industrija i usluge 5 milijardi 414 milijuna onda imamo ovdje 5 milijardi 775 milijuna u tablici. Za istu godinu drugo izvješće. E sada me zanima spomenuli ste na temelju čega dolaze ti podaci, mene zanima samo da li se one stalno abditiraju ili je to eventualno neka greška s obzirom pogotovo da sada u 2017. imamo jedan i drugi materijal i govorimo o istom periodima, a različito … brojke, dakle to se kroz cijelu tablicu se vidi upravo ti različiti iznosi odnosno udjeli u BDP-u koji se odnose. Evo molim vas objašnjenje samo. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog državnog tajnika Tufekčića.
Hvala. Dakle ja sam i u uvodnom izlaganju rekao da su podaci prilikom izrade izvješća za 2015. abditirani podaci za 2014. i 2013. Isto se dogodilo i kada se radilo izvješće za 2014. abditirani su podaci za 2013. i 2012. Dakle nije nemoguće odnosno dapače vrlo lako se može dogoditi da isti broj tj. isti podatak u dva različita izvješća nije identičan jer se oni abditiraju, abditiraju se i od strane korisnika jel ih u biti Ministarstvo financija nema samo po sebi nego ih dobiva od svih razina korisnika ministarstava, agencija itd. ali i jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Bulja.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi tajniče, govorimo o potporama da li plinske termoelektrane tj. kogeneracijske subvencionirane su i naravno da i iznosima o kojima govorite da bi se puno povećale po pitanju toga kada bi se izgradila termoelektrana Peruča kao šta je i vjetar u pitanju, vjetroelektrane, da se daju potpore i subvencije zbog obnovljivih izvora energije. Znači baš u 2015. je donesena odluka o načinu isplata subvencije prema obnovljivim izvorima energije, tako da bi ova plinska termoelektrana koja bi došla na Peruču rijeku Cetinu u biti dobro punila džepove subvencijama za obnovljive izvore energije. Jer kao uvodi se da će jednim dijelom stvarati toplinu. Velika industrija nas ubila u Cetinskoj krajini, veliki zaposleni, veliki objekti kraj Peruče, da ćemo mi to subvencionirati iz svoga džepa. Kao malo je što ćemo ove godine zbog tih odluka 2014., 2015. kao malo je šta će narod dole Dalmacije plaćati stotine kuna i dvista više rate struje, pa još sada triba subvencionirati i štetne projekte plinske termoelektrane u ovome slučaju dole u Dalmaciji. Da koliko se subvencionira obnovljivi izvor energije, znači za vjetroelektrane i termoelektrane morete li kazati? Hvala. Po kilovatu.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na klubove zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e riječ uzeti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Pred nama su dva izvješća, ovo starije iz 2014. godine, drugo je iz 2015. godine o državnim potporama. I naravno prvo pitanje koje si moramo postaviti je kako to da ova izvješća dolaze u Sabor sa dvije godine zakašnjenja, sa minimalno dvije godine zakašnjenja? A možda bismo dijelom odgovor mogli potražiti u tome što, ako dnevne točke koje nam pošalje EU u Sabor kasne samo jedan dan, onda je kazna koliko možemo pročitati 140 tisuća kuna dnevno. I s obzirom da te kazne postoje i koliko mi je poznato neke su već i u proceduri, onda je sasvim logično da Hrvatski sabor preko reda stavlja te točke, a onda sa ovakvim zakašnjenjem točke naše hrvatske za koje je eto kazni nema što je stvar o kojoj svatko od vas može donijeti svoj posebni zaključak. Druga stvar koja je problematična u vezi ovog izvješća je ta što onih osoba koje bi trebale odgovoriti na pitanja vezana uz ovo izvješće ovdje nema. Prije svega mislim na bivšega premijera Zorana Milanovića, zatim na ministre Vrdoljaka, Zlatar Violić, Jakovinu i ostale što znači da ćemo mi danas postavljati pitanja na koja nećemo dobiti odgovor. A uopće je pitanje da li i vi gospodine državni tajniče znate odgovor na ta pitanja s obzirom da u to vrijeme uopće niste bili zaposlenik u ministarstvu. Kao što ste sami rekli Hrvatska daje za državne potpore 2,6% BDP-a. To je točno. Ono što niste rekli da smo mi po tome apsolutni rekorder u EU. Znači, europske države u prosjeku daju 0,7% BDP-a za državne potpore, mi dajemo 2,6% po čemu smo broj 1 u negativnom smislu, a one najrazvijenije europske države u stvari daju oko 0,3 do 0,4% BDP-a za državne potpore. Jako veliki iznos tih potpora u 2014. i 2015. godini otišao je za Hrvatske željeznice i tu prvo što možemo postaviti pitanje je da li se stanje u Hrvatskim željeznicama popravilo nakon ovih potpora. Opći je dojam da nije, da je stanje u Hrvatskim željeznicama sve gore iz dana u dan i onda građani žele znati zbog čega su recimo 2014. date 2 milijarde kuna za željeznice ako nikakvoga efekta od davanja takvog velikoga novca nije bilo. Ono što posebno interesira javnost su naravno potpore u poljoprivredi koje su apsolutno najviše od svih potpora koje država daje. One su u 2013. godini iznosile 3 milijarde kuna, u 2014. godini 3,2 milijarde kuna i u 2015. čak 4,8 milijardi kuna. Da li su nakon davanja ovolikih potpora poljoprivredi sela postala bogatija ili su postala siromašnija to je ključno pitanje? Znači imamo situaciju da iz godine u godinu dajemo sve više potpore a istovremeno iz godine u godinu selo je sve siromašnije, sve više potpora poljoprivrednicima, sve više uvoza. Sve više novca dajemo, a sve veći je deficit u odnosu izvoz, uvoz. Kako je moguće da danas u vrijeme mira kada smo članica EU i kada dajemo ovolike potpore koje sam sada naveo, Hrvatska ima veći deficit u poljoprivredi nego u vrijeme Domovinskog rata. Evo ja bi molio gospodine državni tajniče i premijer koji me naravno ne sluša, bivši ministri, da mi objasnite to pitanje. Kako smo u vrijeme Domovinskog rata kad je ne znam 10 tisuća kilometara Hrvatske bilo okupirano, sve razoreno, ljudi potpuno bez novca i bez ikakvih državnih potpora, imali više hrane nego što imamo danas? Osim što imamo dakle situaciju da potpore doprinose porastu proizvodnje poljoprivrede, niti smanjenju uvoza, mi u dodjeli potpora imamo čitav nered, usudio bi se čak reći koji graniči sa kriminalom, što bih htio potkrijepiti sa nekoliko primjera. Prije svega oni poljoprivrednici koji dobivaju državne potpore, ne mogu unaprijed znati koliki je iznos te potpore, niti mogu znati specifikaciju te potpore, a niti uopće mogu precizno znati kada će tu potporu dobiti. Ne samo da ne mogu znati kada će ju dobiti nego često puta tu potporu koja im je obećana, na koju računaju, temeljem koje oni rade svoju financijsku konstrukciji, niti ne dobiju. Kako je bilo moguće da 2012. godine u vrijeme mandata ministra Jakovine seljacima država ostane dužna 1,2 milijarde kuna koju oni nikada nisu dobili a trebali su? Kako je bilo moguće da se potpore EU-a za poljoprivredu za 2014. godinu isplaćuju u proljeće 2015. godine, kada su u svim državama članicama te potpore isplaćene na vrijeme? Iz kojeg razloga je Hrvatska bila izuzetak po ovomu pitanju? Kako je bilo moguće da 2014. i 2015. godine državne potpore spadaju pod teret ovrha i blokada? Dakle, poljoprivrednici su očekivali novac da će ga dobiti za svoj rad, nisu ga dobili, nakon toga su završili u ovrsi, na tu ovrhu su došli višestruki sudski troškovi ovrhe i kamate, i onda kad je poljoprivrednik konačno dobio potporu, tom potporom je plaćena dakle, ovrha i blokada. Trebamo li se onda čuditi da je desetine tisuća OPG-ova zbog ovakve politike završilo u blokadi, i također moramo postaviti pitanje ministru Jakovini koga nema, zbog čega je on pravilnikom iz 2012. godine dozvolio da potpore budu predmet ovrha iako potpore ne predstavljaju dohodak nego predstavljaju namjenska sredstva koja se trebaju na taj način opravdati? Također je javnosti poznat slučaj da su razni špekulanti koristili potpore za ostvarivanje zarade a da pritom uopće nisu obrađivali zemlju ili se bavili nekim drugim aktivnostima. Bilo je slučajeva da je putem Agencije za plaćanje u poljoprivredi skraćeno ARKOD, bez znanja vlasnika se upisivala druga osoba i ostvarivala potpore na tuđu zemlju čak i onda ako je nije obrađivala. Dovoljno je bilo da bilo tko ode k javnom bilježniku, dovede dva svjedoka, prijavi se na nečije zemljište i temeljem toga dobiva državne potpore. Kako je to moguće? Koliko je meni poznato, poljoprivrednik recimo ne može kupiti plavi dizel ako se osobno ne pojavi na benzinskoj stanici. Nitko umjesto njega ne može kupiti. Može doći njegova žena, sin, kooperant, tko hoće, ne može dobiti. Ja osobno znam primjer … [[Govornik se ne razumije.]] pošte. Vi dođete na poštu, probajte dignut poštu umjesto nekoga drugoga, otiđite dignite poštu recimo, za svoju suprugu ili supruga, nećete dobit. On osobno mora doći podignuti tu poštu. Kako je moguće da u poljoprivredi netko dobiva potpore za tuđu zemlju? Ovo pitanje riješeno je nedavno intervencijom Ministarstva poljoprivrede, ali i dalje nismo saznali tko su bili ti špekulanti, da li je netko sankcioniran zbog ovih pitanja i kažnjen jer zadiranjem u privatno vlasništvo, kršio se sam Ustav RH. Osim toga imali smo slučaj da je za mjeru programa ruralnog razvoja koja je provedena 2015. godine, odnosila se na Sektor svinjogojstva i peradarstva, da su sredstva dobivale tvrtke koje nisu upisane u sudski registar, za koje nikada nitko nije čuo, a između ostaloga državne potpore, dakle ponavljam još za Sektor svinjogojstva i peradarstva, dobivala su pogrebna poduzeća, servis za prodaju vatrogasnih aparata, obrt za izradu i prodaju ogradnog drveta i državni zatvori. Da li je utvrđena odgovornost za takvo stanje, molim odgovor državnog ministra. Najveća afera koja se dogodila bila je kada je EU blokirala 1,2 milijarde kuna koje su trebale biti isplaćene poljoprivrednicima i stoga što je ministarstvo odobravalo potpore tzv. povezanim društva. Kako je to konkretno izgledalo? Velika tvrtka, recimo Agrokor, on je naravno dobio najviše, to ne trebate niti pitati, osnuje 3, 4, 5 malih tvrtki i onda te male tvrtke pojedinačno dobivaju potporu. Recimo, 5 puta po 5 milijuna eura. I što se onda dogodilo? Onda se dogodilo to da se na taj natječaj za državne potpore prijavilo 1200 interesenata ali samo dvadesetak tajkuna je pokupilo sav novac a ovim ostalima poljoprivrednicima nije išlo ništa. Ministar Jakovina i Ministarstvo poljoprivrede je zamislite, 23.1.2015. donijelo pravilnik u roku 7 dana od donošenja pravilnika, raspisalo natječaj i drugi dan su te tvrtke imale sve spremno, kompletnu natječajnu dokumentaciju, sve prema tom pravilniku je bilo spremno, prve su predale i odmah nakon toga dobile sredstva dok se ostali nisu stigli ni informirati više nije bilo mogućnosti da se dobiju državne potpore. Što se dogodilo nakon toga? Nakon toga se dogodilo da je Europska komisija vidjela kakvo je stanje, vidjelo se da se pogodovalo određenim, dakle monopolistima. Europska komisija je blokirala ta sredstva, zatražila ponovnu reviziju dodjele državnih potpora i isto tako je tražila da se provede istraga o ovom pitanju, da se provede istraga. Molim vas gospodine državni tajniče da mi odgovorite da li je ikakva istraga o tome provedena, jer ako je istraga provedena kakvi su rezultati te istrage. Vi biste prvi trebali imati o tome informacije s obzirom da dolazite iz Ministarstva financija. Također ovdje želim napomenuti s obzirom na to da su sredstva državne potpore dodjeljivane velikim, dakle tvrtkama, da je zajednička politika EU u poljoprivredi takva da se sredstva prije svega trebaju dodjeljivati malim i srednjim gospodarstvima, a ne velikima. Znači mi smo višestruko prekršili pravila EU o dodjeli potpora u poljoprivredi. Mogao bih naravno ovdje navoditi još jako, cijeli niz drugih problema o tome kako recimo potpore ne dobivaju mljekari kojima trebaju, dakle jer mi dajemo potpore Agrokoru, vreći bez dna. Mljekari koji trebaju potporu njima ne daju, ali vrijeme me ograničava i ne mogu sada otvoriti sve te teme. Ono što je bitno za reći jest to da je Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede i ministar Tolušić vrlo dobro znaju o čemu ja sam sad ovdje govorio, o kakvim problemima se radi, ali oni jednostavno i dalje ništa ne poduzimaju. S obzirom da naš premijer javno grdi ministra poljoprivrede svaki put kad pokuša nešto poduzeti po ovom pitanju, onda nije ni čudo da ovakva pitanja ostaju bez odgovora, a stanje se u biti ne mijenja. Na koncu konce želim reći, da problem državnih potpora između ostalog proizlazi i iz toga što se u Hrvatskoj vodi potpuno kriva ekonomska politika. To je gospodarska politika koja preferira uvoz, koja preferira korporacije i tajkune na uštrb domaće proizvodnje i na uštrb malih proizvođača. Kada bi Vlada istinski promijenila gospodarsku politiku desetak milijardi kuna koje svake godine odlaze u potporu mogle bi se puno bolje utrošiti nego sad. Tek tada bismo postali članica EU i u sadržajnom smislu, a ne samo u formalnom. Ovisno o odgovorima koje će nam dati državni tajnik vezano uz ovo izlaganje Živi zid će odlučiti da li će ova dva izvješća podržati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, poštovani pomoćniče ministra. Naravno ja bih se pridružio i razmišljanjima kolege da mi u 2017. godini evo već u drugoj polovici raspravljamo o izvještajima iz 2014./2015. gdje dolaze iz vašega ministarstva naravno teme koje bi trebali raspravljati, trebali bi raspravljati sa osobama koje su tada bile, koje su i odgovorne za upravo to izvješće i ono što je učinjeno. Jer sam izvještaj zapravo samo jedna statistika, evidencija nečega što se događalo. Ono što bih napomenuo da upravo i taj razlog odgađanja rasprave o takvim točkama možda one i jesu manje bitne, ali vjerujte mi da pitanje potpora je tema koja je bitna svima koji očekuju potporu. I onda nam se dogodi da neke važne zakone kao što je bio Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi i tako imamo u kasnim večernjim satima, dok na primjer evo sada kad bi imali vrijeme da kvalitetno možemo raspravljati, sad imamo ja bih rekao ipak neke točke koje bi se mogle uklopiti uvijek u raspored. Ali evo, dočekale su 2017. godinu i možemo samo reći možda naše nezadovoljstvo ili zadovoljstvo s tim vremenom. Ali i sami birači su rekli svoje mišljenje o tom vremenu i došlo je do promjene vlasti. Naravno da svaka potpora može se tumačiti u obliku nekoga oblika državnog intervencionizma koji uvijek se naglašava kad se govori o članstvu u EU sa onog jednog negativnog aspekta gdje se pokušava stvoriti jedna stabilnost, ravnopravnost na tržištu. Ali je činjenica da svaka i država članica ima brojne mjere kojima na brojne, čak nekada i perfidne načine pomaže svojem gospodarstvu, svojim građanima da lakše se nose sa posljedicama pogotovo imali smo dugotrajnu ekonomsku krizu, imali smo jednu globalnu politiku vođenja korporacija koje su praktično uništavale nacionalne ekonomije. I mi smo sami u dobrom dijelu žrtve upravo takvih politika. Ja sam svjestan tih ograničenja koje smo i preuzeli kao članica EU i da naravno ova izvješća koja se dostavljaju ne idu samo i nama na razmatranje, nego isto tako da ih i Europska komisija promatra. I naravno da tu postoje brojne i njihove primjedbe i to. Ali bismo trebali razmišljati na koji način mimo potpora koje dobivamo iz sredstava EU mi možemo i angažirati naš nacionalni državni proračun, pa da onda damo dodatnu potporu. Nitko ni tada u Vladi Zorana Milanovića, da kažem ni u kasnijim Vladama nije zapravo kvalitetno analizirao ovaj cijeli sustav potpora i da probamo naći modele, da kad je našim poduzetnicima i građanima najteže, da državni, regionalni, lokalni nivoi budu harmonizirani, da stvarno mogu biti od najveće pomoći i da potpore koje daju budu sustavne i da budu zapravo jedan dio nacionalne politike koja se prenosi na sve razine. Ja evo, moram napomenuti, s obzirom da evo dolazim i sa lokalne razine, da kao čelni čovjek općine gdje sam bio, sam prvi puta zapravo davao jedan oblik potpore bilo potpore u poljoprivredi. To se ni jedanput nije dogodilo, do tada. Evo, statistika koja je ovdje pokazana, da je zapravo potpora na lokalnoj razini 0,9% čine sveukupnih potpora, su zapravo poražavajuće. Ispada da čelnici lokalnih samouprava, više brinu o izgradnji isključivo infrastrukture. Neka je ona više ili manje potrebna, a da vođenje politike potpora gospodarstvu je prezahtjevno i to j činjenica s kojim mi moramo se suočiti i zapravo Ministarstvo financija treba voditi stvarnu brigu da poruke koje se šalju prema lokalnoj samoupravi, nije samo da oni očekuju potporu kod određenih infrastrukturnih projekata ili socijalnih projekata, nego isto tako i da zajednički napori moraju biti u pomaganju i gospodarskoga razvoja. Jedna od mjera koje, evo to je aktualno u ovome sazivu sada mene je osobno pogodilo, odnosi se na ukidanje poreznih oslobođenja kao jednog od oblika potpora koji je bio značajno bitan trgovačkim društvima koji su djelovali na potpomognuti područjima. Tak da je najveći dio, možda to financijski, ja sam i tada, evo ministru Mariću govorio, financijski nije toliko značajan, mislim da je sveukupno negdje oko 40 milijuna kuna, ali je nešto što još jedan je motiv, trgovačkim društvima koje tamo djeluju da ostanu i možda da prebrode neke krizne momente. Pa bi zato iz ovih izvješća samo napomenuo, određene koje smo evo zamijetili i koje bi mogle biti zapravo, na neki način, nekada izostavljan, nekad i dodatna kompenzacija za nešto što se ukida. Često, zapravo ne često, samo nego i promatramo, možemo vidjeti iz izvješća je rast, pretvaranja duga u vlasnički udio i to je jedan od oblika gdje država, značajno se uključuje, pogotovo kod tvrtki koje se u djelomičnom vlasništvu RH i onda dolazimo do situacija, gdje pretvaranjem toga uloga, zapravo duga u vlasnički udio, nešto što je jednom bilo privatizirano, što je dobilo privatnoga investitora, strateškog partnera ili kako god nazvali, mi nakon neuspješnog tog postupka privatizacije, sve se to vrati jednoj državi gdje kroz porezni dug mi pretvorimo vlasništvo određenoj tvrtki ponovno u državno. Znači, mi legitimiramo, neuspjeh, provedbe postupka privatizacije. Ne mogu da to isto ne kažem evo i za slučaj tipa Badela koji je bio znači bio je jednom riješen, jedan, kako god da je bilo, pa se ponovno nama vrati i opet je stvorio brojne sukobe koji su izbili upravo od toga na koji način će se ponovno provesti taj postupak. Mislim da je to jedna loša praksa koju bismo trebali izbjegavati. Država se pokazala kao loš gospodar nad trgovačkim društvima, koji imamo u svom portfelju i to je evo naglašava ministar Goran Marić. I traže se rješenje upravo za te probleme. I trebali bismo jednom prihvatiti da ne može biti praksa da se akumulira određena dugovanja, porezna ili bilo koja druga, da bi onda to kasnije ponovno postalo predmet rasprava unutar Vlade. Jedan od potpora koja je izostala i gdje sam evo i osobno imao brojne razgovore, npr. potpora za proizvodnju bio goriva. OK, slažemo se možda ta potpora više nije imala svoju funkciju, možda nije bila potreba, ali smo zaboravili na jednu drugu obavezu, a to je obaveza, da naši distributeri goriva ili proizvođači, moraju miješati bio goriva u svoja goriva. I na kraju se dogodi da nam jedan bio dizel u Vukovaru, sada, zatvorio je vrata gdje oni traže da makar napravimo tu kompenzacijsku mjeru, a to je da odlučno provedeno upravo tu obavezu umiješavanja bio goriva, koja se ne provodi. Znači, oni ni ne traže povratak same potpore, na koju su računali, nego isključivo traže, dajte osigurajte one obaveze koje ste zakonom i predvidjeli. Ali, evo, i kolega Bulj je spomenuo da jedna od potpora koja nas mori izazvala je ovdje i burne rasprave i sigurno će i u budućem vremenu biti, je potpora koja se dodjeljuje proizvođačima obnovljive izvore energije, iz ove naknade koja prikuplja se od građana i od trgovačkim društava. Sam rast te potpore, kud je destimulirajuća, za naše gospodarstvo, tuda vidimo da je distribucija ograničena na određene velike kompanije koje su uspjele u tom vremenu nedostatke informacije, zapravo osigurati sebi veliki pristup kvotama koje su bile predviđene i naravno da je to sve skupa dovelo do urušavanja jedne plemenite ideje da osiguravamo energiju iz obnovljivih izvora, a na ovaj način, zapravo, opet smo se doveli da i mi sami propitujemo, a isto tako naš narod koji mora plaćati, propituje, da li su te odluke bile ispravne. I brojni su zapravo pokazatelji da je tu dolazilo do malverzacija. Jedna od potpora koja evo i spomenute je i u ovome samome izvješću je potpora hrvatskoj televiziji iz prikupljanja RTV pristojbe, ona je, raspravljalo se i evo, nadam se da će i vladajući nastaviti program gdje traženo bilo i tada dok je Most bio u koaliciji da se spusti taj namet. Mislim da sam razgovarao o nekoj izračun da bi moglo sa 70, na 65 kuna, se smanjiti i mislim da bismo trebali razmišljati da je to jedan od oblika potpore koji bi se trebao nadoknaditi jednim kvalitetnijim radom i hrvatske televizije. Da ne ispadne da ova potpora koja je namijenjena za, zapravo, osiguranje infrastrukture, za javnu uslugu, postane i sastavni dio njihovog financiranja. I to bi trebalo razmišljati što je HTV kao produkcijska kuća, kao da kažemo subjekt koji ima i na tržištu na kraju se nalazi, a što je nužna infrastruktura koju mi financiramo iz ovakve naknade. Evidentno je da je odluka tadašnje MIlanovićeve vlade da se Hrvatska podijeli samo na dvije NUC regije stvorila dodatne probleme jel kada pogledamo da je jedan kontinentalni dio za gospodarstvo omogućeno je samo do 25% da bude potpora gospodarskim subjektima i kada pogledamo da tu pripada i Slavonija onda mi je teško slušati kada sada SDP-ovi zastupnici zauzimaju se za poboljšanje uvjeta u Slavoniji, a tom odlukom su dugotrajno oštetili sve prijavitelje na fondove EU koji dolaze s toga područja jer naravno da potpora koju može dobiti subjekt u jednom Zagrebu ili u jednom Vukovaru ne može biti istovjetna niti istovjetni uvjeti poslovanja. I tu evo apeliram da se čim prije pristupi analizi učinaka, evo možemo ih vidjeti nije samo raseljavanje i opadanje ekonomske aktivnosti proizašlo gdje se to područje nalazi nego isto tako što adekvatnost potpora nije bila da može održati razinu gospodarskih djelatnosti. Zamolio bi isto u budućem vremenu evo i Ministarstvo financija da usporedbu udjela potpora koje se daju državnih potpora kao dio BDP-a ne prikazuju. Ima jedna tablica gdje se prikazuje i postotak pa onda ispadne da po tome da najveći dio postotka svog BDP-a izdvaja Hrvatska za potpore. Ali ako pogledamo da je Hrvatska npr. izdvojila 1,13 milijardi eura ja govorim za jednu godinu 2014. npr. ali isto je i u 2015. i to je bilo 2,61% BDP-a dok Njemačka ona izdvaja samo 1,35% BDP-a ali u stvarnosti je to preko 39 milijardi eura. Mislim da je naglašavanje udjela u našem BDP-u koji je katastrofalno nizak i da je to uspjeh jako teško gledati u ovome izvještaju pa bi molio da se gleda zapravo i ta usporedba koliko mi stvarno izdvajamo, koliko je to financijski u neto iznosu, a da se postotak on se uvijek može relativizirati i prikazivati onako možda kako najbolje izgleda, ali nažalost ih 2,61% nije dostatno niti će biti dostatno. Oko samih izvještaja vrlo je teško sada reći kako će Klub zastupnika Most-a se izjasniti. Govorimo o stvarno prošlom vremenu, to vrijeme evo i sami smo kada smo pristupili tada izborima kao platforma smo jasno rekli da smo nezadovoljni situacijom, a i ovi dokumenti oni su sastavni dio tadašnje Vlade protiv koje smo i na kraju krenuli u političku borbu. Ja stojim kod toga i to ćemo još razmotriti ali mislim da nećemo podržati ova izvješća, ne radi ministarstva koje je to prezentiralo nego upravo razdoblja u kome nije se dalo dostatno truda da se prevladaju učinci gospodarske krize koja je državu našu potresala najdulje od svih članica EU. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Hrga. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega, nije mi jasna jedna stvar pa ću vas tu zamoliti za malo pojašnjenje. Vi ste rekli da lokalna samouprava daje potpore u principu koristi potpore za infrastrukturu, a da da bi trebala više koristiti za gospodarstvo. Naravno potpore može koristiti samo za ono za što su one namijenjene u tom dijelu. Slažem se ja s vama da ovaj dio izvješća za 2014., 2015. nije baš neko izvješće i vidi se iz njega da nije baš bilo neke velike potpore, nisu išle u onom pravcu kako bi trebale ići i da je ustvari moglo puno više biti. Ali zar nije normalno da ako netko radi neku infrastrukturu u lokalnoj samoupravi da je to automatski potpora gospodarstvu jer jednostavno sve je vezano, ne možeš razvijati gospodarstvo ako nemaš infrastrukturu. A opet nitko nijednoj lokalnoj samoupravi ne brani i nekim svojim mjerama posebno još dodatno pomogne gospodarstvu, da li nekim oslobođenjima, da li nekim potporama na lokalnoj razini što je moguće raditi bez ikakvih problem, tako da evo ovaj dio mi nije baš bio kod vas posebno jasan dok ste raspravljali.
Odgovor na repliku uvaženog zastupnika Panenića.
Hvala lijepo kolega Hrg. Zapravo ja sam htio više reći u smislu da lokalna samouprava očekuje potporu za svoje projekte isto tako iz državnog proračuna, a da nekada ne vode računa da one obaveze koje bi mogle ispuniti prema svojim gospodarstvenicima ispunjava na taj način. I jedan i drugi čelnik ste bili i ja sam isto tako lokalne samouprave i znamo da ostvarujemo prihod od zakupa ili prodaje državnog poljoprivrednog zemljišta i da ta sredstva bi trebalo vratiti upravo prema razvoju poljoprivrede. Ali ja vam garantiram kada bi se pogledao udio koliko je vraćeno stvarno našim poljoprivrednim subjektima u odnosima na ono što mi zovemo infrastrukturu jel nekada taj poljski put postane stvarno cesta kroz naselje koja isto tako treba, ali nije vraćena poljoprivredi. I velik je broj malverzacija kako se ta sredstva usmjeravaju prema komunalnome ili nekome drugom obliku, a ne prema zašto su prikupljena. To je samo jedan od primjera. Ali nitko ne brani niti jednoj lokalnoj samoupravi da ona sredstva koja ima iz vlastitih izvornih prihoda … npr. u potporu u gospodarstvu i na kraju ispada da stvarno … ili pojave se s vremena na vrijeme neki primjeri dobre prakse, ali nažalost 555 lokalnih samouprava trebale bi sve biti primjeri dobre prakse. Tek tada bi naši gospodarstvenici znali da li imaju stvarnu potporu lokalne samouprave na kojoj djeluju. I pogotovo kada se vratimo u ona manje razvijena područja gdje je manji fiskalni kapacitet tamo se to još više osjeti i radi to je i ova reforma cijeloga sustava uprave državne i lokalne zahtjeva, nije to radi političkoga stava nego je upravo radi potrebe gospodarstvenika koji očekuju slične bliske uvjete kao bilo gdje jel će nam se dogoditi da će doslovno neki napuštati određena područja koja nemaju kapacitet da im pomažu.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnika Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani pomoćnik ministra, državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko, potpore, ako gledamo u neku malo dalju povijest, uvijek smo imali, bio je sinonim za poljoprivredu i brodogradnju. To je bilo nešto što je najviše uzimalo. To je bilo ono što smo, dobro i … [[Govornik se ne razumije.]] da ali govorimo ovako što je u narodu, kada je gledao kada je tama, da kolega Šuker dobro je i rekao, što se tiče promete i željeznicu. I dan danas, i željeznica i iz ovih podataka to vidimo i dalje da je ostala poljoprivreda i željeznica i nešto ono što nam najviše uzima pažnje, sredstava i najviše uzima problema. Brodogradnja, kada gledamo 2007. je bila gotovo 3 milijarde kuna, došla je na nekih 500 milijuna i to je donekle, ajmo reći riješeno. Nama su problem, i ono što se navodi ovdje u izvješću ta razgraničenja između sektorskih potpora i onih horizontalnih. Znači sektorskih upravo ono što smo rekli, željeznica, promet, dakle, pojedinačne, sustavi, koji nam očigledno ne daju. Oni su krvna slika funkcioniranja države, državne uprave i kada tu budemo imali najmanji iznos, onda ćemo znati da smo nešto napravili. Međutim, ne bi, naravno da imali smo krizu, naravno i ova statista i ono što sam rekao u replici, vrlo je teško sada raspravljati danas s jednim podatkom, a od iduće godine ti podaci neće biti ti. Razlika od 300 milijuna u izvješću nije baš mala, bez obzira koliko mi njih abdicirali. Ali, ako govorimo o nekim potporama industrija, netko je nekom tijekom 2016. godine, se potkralo, kad se radilo to izvješće ili 2015. za 2014., 300 milijuna kuna je negdje novih izašlo. Vidjeti ćemo šta će iduće godine biti, a danas smo u 2017. kada govorimo o 2016., koja će nam doći sad najavljeno na red. Tako da s te strane isto moramo baratati dobrim podacima. Ono što redom možemo reći, što ne mogu biti ni malo zadovoljan, kada govorim i pogotovo u 2015. je kod horizontalnih potpora, potpora za istraživanje, razvoj i inovacije. Dakle, 2015. 30 milijuna kuna. Ako govorimo o nekoj zemlji znanja, nekoj budućnosti, ako se nadovežem na ove sektorske potpore koje se bilježe u milijardama, 30 milijuna kuna, je puno premalo, pogotovo ako još gledamo da je većina toga došla, gotovo 75% od oslobođenja određenih poreznih olakšica, svega mislim 8 milijuna da sam vidio u izvješću da se piše da se nešto potpomoglo. A kad gledamo 2014. i 2013. onda su to iznosi od 112, odnosno, 130 milijuna kuna. Dakle, nešto su u 2015. dogodilo ili se nije dogodilo i to je rezultiralo i to je ono što ne smije biti. Tu se moramo okrenuti. Upravo na način da razmišljamo o tim što većim a možemo reći djelatnostima, koji uključuju eksponencijalni rast, znam, ako govorim o IT industriji, dolazim iz Osijeka i tamo imamo jedan bum, koje ne može nitko uzeti sebi zasluga, niti država, pa niti grad samo. Dakle, ja dolazim, nego jednostavno, voljom entuzijasta, pogodilo se naravno, da je tamo i sveučilište i dobar fakultet je to naraslo preko noći što bi se reklo. Ali, dalje treba rasti. I to ne zbog pomoći nego možda već unatoč državi. Naravno da su iskoristili gdje su mogli, ali imali smo primjer da jednostavno tim ljudima nismo mogli naći prostor adekvatan unutar cijelog grada ili da država nekako može pomoći, da oni dođu u jednu zgradu, da oni imaju dio. Naravno i zbog cijene samih troškova. Ali to je ono na koji način smo mogli te potpore sami usmjeravati. Nadalje, što se tiče, naravno, tu su i potpore za razvoj širokopojasnih mreža. Tu, smo kad smo govorili infrastrukture, nije infrastruktura samo cesta koju ćemo napraviti za podizanje, nego upravo i ovaj dio pogotovo sada oko regionalnih, odnosno, oko IT sektora. Što se tiče, ostalih segmenata mi bilježimo, barem su bilježili tih godina dvoznamenkasti rast industrijske proizvodnje. Naravno da i ovaj dio kao jedan od alata je upravo … [[Govornik se ne razumije.]] To dakle, ne govorimo o sektorskoj nego upravo o horizontalnoj potpori i da na taj način treba razmišljati. Ja se možda ne slažem, naravno svi mi imamo, kolega Bunjac je to rekao onako gledajući kako ti mali, opet su zakinuti, odnosno idu na štetu, veliki su dobili na štetu malih i oni su zakinuti. Ja ne bi uopće tako gledao projekte. Projekt je onaj koji omogućava zapošljavanje, dugoročnost, održivosti, pa bez obzira da li to radi neka velika kompanija ili mala. Bitno je što je cilj, što stoji iza toga. Jer ovo što ste vi spominjali, spor sudski, upravo taj jedan poduzetnik je iz Osijeka koji je otvorio najmoderniju tvornicu za obradu mesa upravo dijelom tih sredstava. 100-tine ljudi tamo radi i ne može mi nitko reći da to nije dobar projekt. Gdje je sve objedinjeno na jednom prostoru, od proizvodnje, uzgoja, obrade i plasmana i u pravilu sve za izvoz. I jedino tu moramo biti oprezni zbilja jer nije sve ono što bi rekli Robin Hud, dakle uzmi bogatima, daj siromašnima. Zašto da bi bogati bili stalno bogatiji. Moramo gledati i to da tamo radi brdo stručnjaka i da napokon sam ja doživio i da u mom Osijeku osim kolege iz IT sektora dolaze ljudi sa prehrambeno tehnoloških fakulteta, elektrotehničari raditi u Osijeku upravo u toj tvornici, najmodernijom u ovom dijelu Europe. To je meni ponosno. A da moramo naravno paziti da se pravila igre znaju i tu se apsolutno slažem. Tu ne smije biti … [[Govornik se ne razumije.]] Ne smije nam se dogoditi da nešto izgubimo i ne daj Bože neke novce uopće ne uspijemo alocirati. Što se tiče kolega Panenić je spominjao nešto NUC 2 regije, jer ovdje je klasificirano, ja bi zamolio ako je ikako moguće, da ovaj dio podjele na jadransku i kontinentalnu Hrvatsku, da li možemo uopće dobiti u neku raščlambu na one naše mikro regije, poznate, povijesne regije, pa recimo Slavonija i Baranja, pa sjever Hrvatske, sjeverozapadni grad Zagreb i tako dio Dalmacije i gore, Kvarnera, Istre. Da jednostavno vidimo, jel znamo kad se to radilo i sad to ne možemo … [[Govornik se ne razumije.]] do 2020., odnosno 2019. će nam to doći na red, da promijenimo te NUC 2 regije, da možda idemo opet na 3, kao što je prvotna ideja bila, što bi bilo, čak ni 4 ne bi bilo loše, pogotovo nama u Slavoniji i Baranji. Međutim, tu kažem, tu su neki podjednaki iznosi, a volio bi baš vidjeti sada sa odmakom vremena statističke pokazatelje, koliko se to pokazalo ispravnim ili ne. Koliko su tu neke olakotne ili otegnute okolnosti vezane uz taj dio. Naravno ako je netko slabije razvijen i da mu se prilika da povuče puno sredstava jer on nema kapacitete to povući, možda sredstva ostanu nepotrošena. A istovremeno netko tko je donekle razvijeniji bi mogao sve to apsorbirati. To je bio jedan od modela zašto se uvodilo da se objedini ta regija, ali je li to dobro ili nije, možda upravo ovakva izvješća će to pokazat, da se ne mora po županijama, iako je to navedeno grad Zagreb, 13 županija je gore itd., barem u ovom dijelu što znamo svi otprilike da nema velikih razlika. Nadalje, što se tiče gdje smo mi u Europi, pa to se apsolutno, mislim ne trebaju nam tablice, to znamo, ali lijepo je kad se vidi koliko mi izdvajamo recimo u poljoprivredu, koliko jedna Njemačka, Francuska, Španjolska. Tu smo svi negdje, plus, minus 10, 20%, a da ne govorimo da je to njima u promilima BDP-a nama oko 1, 2%. Dakle mi jesmo 2,61% prema ovome za ako gledamo, mislim da je to 2014., najveći dio potpore i to ne mora biti nužno loše ako znamo što želimo s time. Mi jesmo slabije razvijeni, mi moramo koristit te instrumente koje nam EU pruža na temelju i ako hoćete i fondove za svojevrsno izravnavanja i … [[Govornik se ne razumije.]] i šta god već se to zvalo, dakle mi moramo to iskoristiti. Mi moramo iskoristiti maksimalno da upravo onim horizontalnim dijelom, da ga što manje sektorski budemo imali potrebe i da što više koristimo. Ali hajmo se malo fokusirati i na razvoj, na inovacije, na širokopojasni Internet, na one gdje sa nekih 50, 100 milijuna možeš napravit drastično veliku razliku i posijat to sjeme koje se može razviti, jel' kao što mi imamo prilike u Osijeku napraviti. Evo zaključno, sigurno ovakvi podaci su dobri da vidimo gdje, šta, kako se u konačnici to troši i usporedno možemo pregledavati da znamo efekte. Naravno, bilo bi puno bolje kad uđemo u srž u pojedine projekte koji su neki i navedeni po pojedinim kriterijima da vidimo koliko je taj projekat, odnosno program temeljem kojega su dobila sredstva kad govorimo o horizontalnim donijelo možda novih radnih mjesta, dovelo dodatne vrijednosti jer nije problem državi odreći se dijela svojih sredstava ako zna da će to dobit na drugi način i da će se to sve vratiti. To je zapravo cilj i smisao svega. I evo to bi isto bilo možda dobro u daljnjim nekim izvješćima vidjeti, ali to vjerojatno kod određena ministarstva. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Ćuraj, vaša rasprava i vaših prethodnika me je ponukala na repliku. Vrlo često u ovoj sabornici mi koristimo neke teme za političko prepucavanje, međutim potpore su definitivno najsnažniji instrument jednoj Vladi za provođenje gospodarske politike. Ali raspravljat o potporama sa tri godine zaostatka kad se već kreira proračun za 2018. mi raspravljamo o četrnaestoj umjesto da u ovom trenutku raspravljamo o 2016. i da vidimo koji su efekti tih potpora. Onda bi to bilo to i onda ne bi bilo politikantstva, ne bi bilo prepucavanja. Dakle, na kraju krajeva ako netko u svojoj politici odluči da za taj sektor da toliku i toliku potporu to je njegova politička odluka i njegovo političko pravo. Ali treba vidjeti koji je u konačnici efekat toga svega skupa. Vrlo često se ovdje na račun naših seljaka volimo, poljoprivrednih proizvođača prepucavati u ovom Saboru. Međutim, da li si ikad postavljamo pitanje kako to da netko u Belgiji, Nizozemskoj, negdje drugdje Danskoj koje su daleko razvijenije, imaju daleko veće troškove su u stanju proizvesti kilu svinjetine jeftinije nego što to radi naš poljoprivrednik ili proizvest litru mlijeka nego što to radi hrvatski poljoprivrednik. A znate li vi di je bio najveći rat, oko kojih potpora kad se pregovaralo za ulazak u EU i koliko ćete imati nekakvih nasada? Pa upravo u tom segmentu poljoprivrede, a da ne govorim kakvi su strogi zahtjevi Europske komisije bili za program restrukturiranja brodogradnje. Dakle, potpore su daleko više i daleko značajnije od sitnog politikantskog prepucavanja. Ali kažem, kad počnem o njima raspravljati sukladno našem Zakonu o fiskalnoj odgovornosti, Zakonu o proračunu onda ćemo o njima razmišljati i raspravljati na sasvim drugačiji način jer ćemo vidjeti koji je efekat tih potpora.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Čuraja.
Evo zahvaljujem. Dapače, slažem se sa vama kolega Šuker, svi smo svjesni da je ovo daleko već vrijeme prošlo da o tome pričamo, da možemo samo uputiti i neke nomotehničke prijedloge, nešto što može biti ali suštinski nas je vrijeme pregazilo. Potpore upravo to sam i rekao i to je i dobra i konstatacija, one održavaju politiku jedne Vlade, jedne države i one trebaju biti smjer gdje idemo, a još više gdje želimo biti. Zato jesam spominjao one dijelove gdje su možda najsitnije, pogotovo od strane Ministarstva znanosti, za inovacije, za širenje širokopojasnog interneta. Trebamo si odrediti što nam je strategija i sukladno tome raditi. Da li je to malo i srednje poduzetništvo, kako programi, kako sve ostalo. Naravno ne smijemo poljoprivredu zaboraviti. Pa ljudi moji, ja dolazim iz Slavonije i Baranje, ako nešto tamo imamo, imamo zemlje, imamo velikih potencijala, ali to puno previše je puta rečeno, a vrlo malo se je nešto pomaklo. Naravno ti pomaci ne idu preko noći, ali hajmo iskoristiti ovakve stvari i idemo iskoristiti te prakse drugih kako negdje može a kod nas ne. To mi nitko ne može reći da nešto se ne može napraviti, nego to mi treba netko objasniti. Evo zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Marijana Balić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani pomoćniče ministra i državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Na samom početku želim naglasiti kako će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati predmetna izvješća koja sadrže čitav niz brojčanih pokazatelja, te su vrlo iscrpna i kvalitetna. Kao što smo već čuli u uvodnom izlaganju pred nama su Godišnja izvješća o državnim potporama za 2014. i petnaestu godinu koje je Ministarstvo financija izradilo sukladno Zakonu o državnim potporama. U svom izlaganju naglasak ću staviti na recentniju 2015. godinu, a ujedno dati kod pojedinih pokazatelja komparativnu usporedbu sa predmetnim godinama. Slijedom toga imamo u 2015. godini u Republici Hrvatskoj ukupno je dodijeljeno 9 milijardi i 892 milijuna kuna potpora što je povećanje za 944 milijuna, odnosno 10,6 posto u odnosu na 2014. godinu, te je udio navedenih potpora u bruto društvenom proizvodu iznosio 2,96%. Kada je riječ u udjelu potpora u rashodima država on je u 2015. godini iznosio 8,34%, te i ovdje dolazimo do porasta u odnosu na iznos u 2014. godini kada je on iznosio 7,2%. Potpore po zaposlenima iznosile su 7292 kune što je također došlo do povećanja za 9,4% u odnosu na 2014. godinu, dok su potpore po stanovniku RH iznosile 2300 kuna i predstavljaju povećanje od 10,6% u odnosu na 2014. godinu. Kada je riječ o raspodjeli između industrije i usluga, te poljoprivrede i ribarstva možemo reći kako je u 2015. godini gotovo jednak udio otišao na jedan odnosno drugi sektor. Dakle, na industriju i usluge iznosile su 5 milijardi i 14 milijuna kuna, te je ovdje primjetno smanjenje za 13,2% u odnosu na 2014. godinu i ono čini ukupno 50,7% ukupno dodijeljenih potpora. Dok su potpore Sektoru poljoprivrede i ribarstva iznosile 4 milijarde 878 milijuna kuna, te je došlo do povećanja za 53,7% u odnosu na 2014. godinu. U ukupno dodijeljenim potporama Sektor potpora imaju udio od 55,9%, odnosno dodijeljene su u iznosu od 2 milijarde 801 milijun kuna što je smanjenje za 34,5% u odnosu na 2014. godinu. Dok se na horizontalne potpore uključujući regionalne potpore i potpore na lokalnoj razini odnosi udio od 44,1%. Unutar sektorskih potpora najviše potpora odnosi se na usluge za javno radio-televizijsko emitiranje, zatim na potpore Sektoru prometa, Sektoru brodogradnje za sanaciju, restrukturiranje poduzetnika u teškoćama, te naposljetku za Sektor turizma. Od ukupnog iznosa horizontalnih potpora u 2015. godini od iznosa od 2 milijarde i 212 milijuna kuna što je više za 48% u odnosu na 2014. godinu. Na horizontalne potpore u užem smislu odnosi se 1 milijarda 497 milijuna kuna. Na regionalne potpore 625 milijuna kuna, te na potpore na lokalnoj razini 89 milijuna kuna. U strukturi horizontalnih potpora u užem smislu najviše je dodijeljeno za zaštitu okoliša i uštedu energije, zatim za zapošljavanje, za kulturu malim i srednjim poduzetnicima za usavršavanje, za istraživanje i razvoj i inovacije, te naposljetku za razvoj širokopojasnih mreža. Potpore male vrijednosti odnosno de minimis potpore u 2015. godini iznose 531 milijun kuna što je za 2,8% više u odnosu na 2014. godinu, a najvišim dijelom su dodijeljene putem subvencija s udjelom od 58,2% kroz porezno oslobođenje i izuzeća 17%, kroz kapitalna ulaganja 10,5%, putem jamstva 6,1% dok se ostalih 8,2% odnosi na neposredne subvencije kamata, snižavanje oslobođenja olakšica i oprost plaćanja doprinosa, te na povoljnije zajmove. Ukupno dodijeljene potpore, bez potpora za poljoprivredu i ribarstvo u 2015. godini prikazane su i sukladno podjeli dodijeljenih potpora prema karti regionalnih potpora, odnosno NUC2 regija u Republici Hrvatskoj. U statističkoj regiji Jadranska Hrvatska dodijeljeno je ukupno 2 milijarde 478 milijuna kuna potpora od čega se na horizontalne potpore odnosi 684 milijuna kuna, dok se na posebne sektore odnosi 1 milijarda 793 milijuna kuna. Dok je u kontinentalnoj Hrvatskoj ukupno dodijeljeno 2 milijarde 535 milijuna kuna gdje se na horizontalne potpore odnosi 1 milijarda 527 milijuna kuna, a ne sektorske potpore milijarda i 8 milijuna kuna. Slijedom svega navedenoga držimo, odnosno suglasni smo sa preporukom da se kod, da je nužno kod dodjele državnih potpora dati veći naglasak, odnosno sve više usmjeravati i onako ograničena proračunska sredstva, tzv. dobre potpore horizontalnog karaktera jer one pridonose stvaranju jednakih uvjeta privređivanja za sve poduzetnike, a manje u sektorske potrebe, te se pri tome kako je i rečeno mora voditi računa o smjernicama politike, državnih potpora u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a govorit će sada uvaženi zastupnik Branko Grčić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, evo samo nekoliko riječi na ovu temu. Mi ćemo podržati ova izvješća o državnim potporama, to nije sporno. Ono što je važno da taj proces dodjele potpora u ovim različitim segmentima kako ove vertikalne, sektorske, tako i horizontalne potpore ide u nekom dobrom smjeru, a dobar smjer je određen na način da se horizontalne potpore na neki način umnože, odnosno da budu dominantne, a da se sektorske smanjuju. Ono što ide u prilog tome jest svakako smanjenje potpora za brodogradnju, jer su programi restrukturiranja praktički završeni ili su pri kraju i tu država neće više izdvajati značajnije nove. I s druge strane naravno imate ovaj dio koji se odnosi na poljoprivredu o čemu je danas bilo puno riječi koji rast raste, između ostalog i zbog činjenice da se EU uključila ovih zadnjih par godina kao netko tko sufinancira izravna plaćanja u poljoprivredi, prije svega kao potpora dohotku poljoprivrednika. Onaj dio koji je neizostavan to je potpora i u prometu, održanje dakle nekih linija prije svega u pomorskom prometu ili nekim drugim segmentima kao što je željeznički promet bez čega ta priča uopće ne bi bila moguća. Mi znamo u kakvom je stanju željeznički sektor, a određene linije zbog naših građana, zbog našeg stanovništva i dalje treba održavati i omogućiti minimum nekakvih prijevoznih usluga. I tu su naravno i učenici koji imaju nekakav poseban tretman gdje smo evo i u vrijeme naše Vlade uveli određeno sufinanciranje prijevoza učenika, da bi na određeni način pomogli da se školuju, da se mladi ljudi školuju i da budu zapravo ravnopravni u smislu dostupnosti prije svega srednjih škola. Ono što mogu reći još jedan pravac vrlo važan generalno koji bi se trebao događati u tom dijelu potpora, a to je da nacionalna sredstva se sve više kombiniraju i supstituiraju sa EU sredstvima, posebno u dijelu ekologije, okoliša, dakle, subvencija, vezanih za obnovljive izvore energije, energetsku efikasnost i ono što je posebno bitno za nekakvi budući razvoj Hrvatske, a gdje još uvijek značajno zaostajemo. To su investicije i sufinanciranje i istraživanje razvoja. Nažalost, tu su još potpore relativno male. A ono što bi trebala biti preporuka Vladi, da se dalje razvija taj sustav i da se nalaze nove metode i modeli, kako poduprijeti investicije u istraživanju i razvoj, kako bi ova naša industrija koja je malo bila živnula, ovih zadnjih nekoliko godina i posebno se izvozno usmjerila, kako bi mogla dalje održavati svoju konkurentnost i naravno, unaprjeđivati i povećavati izvoz hrvatskih proizvoda u inozemstvo. Ono što jeste problem u ovom trenutku jest i nešto o čemu sam i jučer govorio javno, jest upravo apsorpcija tih EU sredstava u kombinaciji dakle, sa nacionalnim sredstvima, a kao potpora kroz različite programe, posebno za program konkurentnosti, najveći program u strukturi EU fondova, gdje stvari idu presporo, dakle, apsorpcija tih fondova je premala. Jedini zapravo ozbiljni iskorak je napravljen u dijelu poljoprivrede i uvjetno rečeno ruralnog razvoja jer isplate sredstava u tom dijelu možemo isključivo zahvaliti dobroj pregovaračkoj poziciji koju smo imali prije 3 godine, 4. Dakle, 2014. godine, kad smo ispregovarali da se iz fonda za ruralni razvoj mogu isplatiti dijelom sredstva za izravna plaćanja poljoprivrednicima, odnosno, za potporu dohotku naših poljoprivrednika. I zato je tu taj postotak relativno dobar. U svim drugim segmentima nažalost, jako jako loše. Ono što mene žalosti jeste da ova Vlada prestala javno objavljivati tablice tzv. financijskog pregleda korištenja EU fondova, koje smo mi kao Vlada kontinuirano, mjesečno obnavljali i one su bile dostupne na stranicama Ministarstva regionalnog razvoja, odnosno na posebnoj stranici koja se zove strukturnifondovi.hr. Javnost mora znati kakva je situacija. Nema skrivanja informacija, nema skrivanja podataka, jer na taj način zapravo omogućavate jedan, da tako kažem uvjetno pritisak javnosti koja vas dodatno stimulira da još bolje radite i da ta sredstva ubrzanije, efikasnije apsorbirate. I to je nešto što Vlada mora vratiti u praksu. Dakle, nakon što je otpočela ova financijska perspektiva, mi te podatke nemamo javno dostupne, ja ih barem nisam mogao nigdje naći, pa sam postavio zastupničko pitanje, da vidimo koliko je trenutno apsorpcija, koliko je isplata sredstava po pojedinim programima, stare i nove financijske perspektive. Pa sam prije 7 dana dobio vrlo zanimljive podatke, koji govore, da je isplata negdje u 2015. bila oko 350 milijuna. Znači govorimo doslovno o refundaciji računa i o avansima za taj dio europskih fondova, gdje je bilo, kažem 350 milijuna, a to se u 16 godini popelo na 650 milijuna, a onda je u prvoj polovici ove godine, isplaćeno samo 118 milijuna eura. Nije dobro. To je moja poruka bila. Dakle, Vlada mora nešto napraviti. Ja sam jučer i vrlo jasno poručio, da treba napraviti određeni interventni tim. Dakle, nikakva povjerenstva, niti je dovoljno samo Ministarstvo regionalnog razvoja tu i EU fondova. Već treba jedan nacionalni interventni tim, koji će na dnevnoj bazi pratiti što se događa u svim fazama. A to znači, od pripremi projekata do ugovaranja, pa do realizacije projekata na terenu, pomoći onima koji to rade u pripremi i onima koji to rade u provedbi projekata. Jer ta pomoć je nužna, dnevno. Neki projekti su zaustavljani, neki se realiziraju sporije od onoga što je predviđeno. I postoji realna opasnost. Dakle, ovo nije opozicijsko zanovijetanje, ovo govorim isključivo iz vlastitog iskustva, vođenje jednog takvog sektora 4 godine u Vladi. Dakle, govorim o tome da postoji realna opasnost da značajan dio novca koji nam stoji na raspolaganju ili ostane u Bruxellesu ili ga vratimo u EU proračun. I to već početkom iduće godine, jer istječe onaj famozni period M+3 za 2014. godinu. I toga moramo biti svjesni. Jer pravi šok će biti u trenutku ako ta brojka dostigne nekoliko stotina milijuna eura, što uopće nije nemoguće, vjerujte mi. Uz ovakvu usporednu apsorpciju, nije nemoguće da se to dogodi. Jer, kad sam preuzeo ministarstvo 2012. godine u prvoj polovici, mi smo zatekli, 40 milijuna eura, tada de komitenta, dakle, opoziva sredstava za 2007. godinu, jer je isteklo također tih M+3 upravo krajem 2011. godine. 40 milijuna eura, od nekih cirka 130 koliko je bilo na raspolaganju godišnji iznos. To je ogroman postotak. Ako taj postotak uzmete sada približno na milijardu i 500 milijuna koliko je sad raspoloživo godišnje, onda se zaista radi o 100 milijuna eura. Ako se to objavi, u početnim mjesecima iduće godine, to će biti pravi šok za Hrvatsku. Može ispasti da će više biti de komitent ili opoziv sredstava nego što uplaćujemo u proračun EU. Dakle, još toliko ćemo izgubiti ne korištenje tih sredstava. Zato ovako jasno sada želim upozoriti jednostavno da se svi trgnu u svim strukturama, u svim segmentima Vlade, koji sudjeluju u toj priči, ali ne samo Vlade. Sada su tu još puno više odgovorni i gradovi, općine i županije i neka specifična područja kao što su urbane aglomeracije od Zagreba, Splita, Rijeke, Osijeka itd., pa do onih najmanje razvijenih krajeva kojima treba posebna pomoć da bi to napravili na dobar način, a i za te krajeve imamo poseban program, dakle Petrinja, Knin, Benkovac, Beli Manastir i Vukovar. Upozoravam na to malo se o tome priča da ovi podaci redovito dolaze u javnost kao što smo ih mi plasirali vjerojatno bi se o njima više pričalo i morat ćemo o tome ozbiljno ovdje razgovarati sa najboljom namjerom. Iskreno, meni je žao i boli me ako ćemo taj novac iskoristiti u malom postupku. Budimo objektivni uvijek u početnom razdoblju je apsorpcija manja, međutim mi smo sada na polovici financijske perspektive tri i pol godine je prošlo, više od tri i pol godine nema više igre. Ono što stoji na stranicama EU otprilike milijardu i 600 milijuna eura ugovorenih i samo oko 180 milijuna isplaćenih ili 1,3%. Evo u ovom trenutku tamo piše da je abdejtirano, ja bi ipak tu se korigirao malo i rekao bi da sigurno Ministarstvo financija ima malo povoljnije podatke, ali ne bitno, maksimalno do 3% isplaćenih sredstava koji su pokriveni računima, to je vrlo bitno isto da razumijemo jer imate i avanse. Dobijete avans prema pravilima EU, ali ga morate utrošiti. Kako? Kroz projekte. Znači jedino što ide izravno jesu izravna plaćanja u poljoprivredi koji se jednostavno distribuiraju i podijele poljoprivrednicima prema kriterijima o kojima smo evo i u današnjoj raspravi slušali koji se poštuju ili ne poštuju ili ne poštuju ali se taj novac podijeli, to je lako distribuirati. Ali kada su projekti u pitanju, e tu priča ide puno, puno teže. Žao mi je što to sada pričamo evo o ozbiljnoj priči u ovim kasnim satima petka gdje je vjerojatno jako mali broj ljudi to sluša, a kao što vidite i naših kolega ovdje nema pa svi skupa tu nećemo previše profitirati. Ali evo tu su neki ljudi koji su odgovorni i u stranci i strankama koje su na vlasti pa pretpostavljam da će možda i unutar svojih stranaka postaviti ova ozbiljna pitanja i pitati gdje smo mi to sada, a nismo u dobroj poziciji. Evo, to je moja poruka bila u kontekstu ove teme jer o samoj temi nema se šta puno pričati. Izvješće je tu, brojke su tu, a kažem priča ide u povoljnom smjeru u smislu strukture, veličine ukupnih potpora, a to je sve više na tragu nekakvih EU trendova i poželjnosti. Dakle supstitucija sektorskih sa horizontalnim potporama, ali je ova komponenta koja nam dolazi izvana, sa strane i koja je besplatna i bespovratna ona je također važna i ona predstavlja jedan od ključeva, neću reći ključ, ali jedan od bitnih ključeva budućeg razvoja Hrvatske jer je riječ o 10,7 milijardi eura novaca bez izravnih potpora u poljoprivredi. To je ogroman novac, to je ogroman potencijal za Hrvatsku i moramo to u što većoj mjeri potrošiti. I još ću se samo osvrnuti jednom jedinom rečenicom, obično jučer su me pitali pitanje, a koliko ste vi to napravili u tom segmentu. Jesmo digli smo priču, mi smo taj dekomintment od 40 milijuna eura u prvoj godini koje smo zatekli sveli praktički na nulu do kraja razdoblja i konačne tablice koje jesu raspoložive na stranicama strukturni fondovi.hr za IPA-u i strukturne fondove iz 2013. godine govore da smo mi naša vlada uspjela ugovoriti 108% raspoloživih sredstava, riječ je faziranim tzv. projektima koji se dijelom financiraju iz nove financijske perspektive, a da je stvarno povučeni novac, isplaćeni temeljem računa 87,4% što nije u samom vrhu europskih zemalja, ali nije tako ni loše na kraju s obzirom na teški proces razvoja sustava koji je upravljao tim fondovima. Ali upozoravam, to su daleko manja sredstva od onoga što nam sada stoji na raspolaganju i sada trebamo sedam, osam puta veći napor da tako veliki fond novca zaista i potrošimo. A za to trebaju ljudi, za to treba struka, za to ne treba mijenjati načelnike sektora koji dobro rade posao, a nažalost su promijenjeni i treba zadržati ljude u sustavu, treba dovesti nove, brzo ih osposobiti itd., itd. dakle gomila stvari koje treba u tom segmentu napraviti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Pa kolega Grčić, osvrnut ću se na ovaj vaš zadnji dio rasprave, međutim ipak sam od vas očekivao nešto drugo s obzirom na iskustvo i sve, ali mi u ovom Domu nikako da progovorimo o temi koja je najbitnija, a to je koji je efekat ovih potpora. Koji je efekat tih potpora? Mi sada raspravljamo o 2014., da li je ta vlada postigla egekat koji je htjela s tim potporama? To je ključ svega, to je element za promjenu ekonomske politike. A ovo o čemu ste vi govorili, to je tema po meni samo se dva puta o tome raspravlja, a to je kada se donosi proračun i kada se podnosi izvješće o izvršenju proračuna, onda tamo ima jedna pozicija gdje su sredstva povučena iz EU i onda o tome možemo raspravljati i onda nema politike i politikantstva. Vi se sjećate da kod rebalansa proračuna u nekim godinama te pozicije su smanjivane praktički za 50%. I dobro je u raspravi upozoriti na neke stvari jesu dobre, nisu, ali kada raspravljamo ovako sa nekakvim odmakom onda po meni je ključna stvar da li smo mi sa potporama postigli ono što hoćemo ili što nećemo. Niko ovdje javno neće reći da HŽ na svoju zarađenu kunu bez negdje dvije, dvije i pol kune iz državnog proračuna na tu svoju kunu ne mogu uopće egzistirati. A kada raspravljamo o HŽ-u o nekim linijama onda će vam svi reći da te linije moraju postojati, ali te linije netko mora platiti. Dakle imate potpore koje su da održite nešto, a imate potpore koje su generator gospodarskog razvoja i mi to u Hrvatskoj imamo i mi od toga ne možemo pobjeći jer to je naše povijesno nasljeđe. Pogledajte koliko smo mi dali za brodogradnju u proteklih 15 godina, dakle bila je jedna i druga politička opcija, skoro 28 milijardi keša. A gdje nam je danas brodogradnja? Praktički nemate ni u tragovima. Hoćemo o poljoprivredi, hoćemo o HŽ-u, a to je ta efikasnost tih potpora.
Hvala. Evo sada ćemo čuti odgovor uvaženog zastupnika Grčića.
Hvala lijepa. Dakle nesporno je da su te potpore bile nužne. Vi govorite o brodogradnji u mnogim zemljama EU ona je nestala, u Hrvatskoj je dio, dio brodogradnje i to veći dio opstao. Kako ona danas funkcionira? Promjenjivo. Možda na sjeveru Hrvatske bolje, na jugu malo lošije tako da nismo možda ni mi sretni sa ukupnim efektom te priče, ali egzistira, zapošljava ljude, rade se neki brodovi znači ima efekta. Što se tiče prometa, kako bi ljudi dolazili na otoke da nema subvencija, karata za trajekte koji povezuju naše otoke sa kopnom? Ovo ste vi lijepo rekli za željeznice je vrlo slična stvar dakle ljudi koriste određene linije gdje su drugi oblici prijevoza manje zastupljeni ili su puno skuplji i to je ono što jednostavno treba. Ono što je posebno važan dio potpora, to je potpora malom poduzetništvu, potpora za istraživanje i razvoj, ekološke potpore, energetska efikasnost itd., itd. znači jednostavno to je ta struktura koja će se i dalje razvijati. Šta sam htio reći, da vi kažete dobro, vidjet će se u proračunu koliko je novca išlo. Vidite ja sam jako dobro ovih dana analizirao čak i proračun, pomogao mi je ministar Marić jučer, prekjučer kada je objavio izvješće o prvih šest mjeseci i u ovih 4,5 milijarde kuna koje su isplaćene u prvoj polovici godine, a vezane su za EU 70 ako ne i više posto se odnosi na isplate poljoprivredi koje idu upravo u prvoj polovici godine. A jedan vrlo simbolični iznos koji se poklapa sa onih 118 milijuna eura koje sam malo prije spomenuo, odnosi se na sve ostale tzv. strukturne fondove i kohezijski i regionalni i ESF i sve ostalo i apsolutno pokazuje da imamo krizu u tom dijelu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Grozdane Perić.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo u jednom dijelu ćemo se možda i preklapati jer isto zapravo vrlo slično razmišljamo. Međutim ja bih htjela istaknuti da su upravo urbane aglomeracije su vrlo dosta kasno možda i formirane, ali evo s obzirom da dolazim iz takve jedne koja je dobila određena sredstva značajna za razvoj, moram reći da i Ministarstvo regionalnog i ostala ministarstva su iznimno radili u ovom periodu kada smo mi možda bili više slobodni i mislim da će u tom dijelu do kraja godine se itekako jedan dio sredstava značajnih povući. A ono što je značajno reći i u prošloj godini je bilo po izvršenju za prošlu godinu je povećanje sredstava povlačenja od sredstava EU. Ono što bi isto tako istaknula kod gospodarskog kretanja i normalno je da razmišljamo o tome što same potpore donose u gospodarskom smislu, treba posebno reći da veliki dio potpora se odnose na subvencije, ovo što ste i sami spomenuli, bilo da su to subvencije u prometu, bilo radiotelevizijsko emitiranje i to su A1 subvencije pobrojane po sektoru. A ono što treba isto tako reći da samo radiotelevizijsko emitiranje u ukupnim uslugama od općeg gospodarskog interesa čine skoro čine više od 30%, dakle to je ono što je vrlo značajno istaknuti.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Grčića.
Hvala lijepa. Kolegice u pravu ste, aglomeracija je nešto što je trebalo najprije uspostaviti u ovom procesu pripreme i to je praktički pilot projekt mogao bih reći EU, znači ovo je prva financijska perspektiva da uopće takav program za urbane sredine postoji kao takav i trebalo je zaista jednu ozbiljniju pripremu u tom segmentu napraviti. Sve je važno ali taj segment je negdje maksimalno do 5% ukupnih sredstava Fonda za regionalni razvoj, znači samo Fonda za regionalni razvoj što znači da je u ukupnoj strukturi 1,5 možda 2% maksimalno sredstava. Dakle postoji puno drugih segmenata u kojima treba puno brže raditi i puno aktivnije djelovati kažem prije svega na pripremi projekata. Jer ja trudeći se koliko god ovih zadnjih mjeseci ili godinu dana nisam čuo da je pokrenut natječaj ili ugovoren neki veliki projekt u Hrvatskoj nakon što smo mi to uradili u dva, tri velika slučaja tih Zračna luka Dubrovnik, tima pruga Dugo Selo-Križevci, tipa Čiovski most, tipa obilaznica Kaštela dakle sve projekti koji su financirani iz eu fondova ili recimo Vodoopskrba Osijek 550 milijuna kuna, Vodoopskrba Vukovar 350 milijuna kuna, Vodoopskrba Poreč, pa Slavonski Brod, pa Županja, pa Čakovec dakle ogromne projekte smo mi ugovarali, a ja sada vidim samo neke manje između 20, 30, 40 milijuna kuna što nažalost nije dovoljno da ovako veliki novac apsorbiramo. Na to ja upozoravam i tu treba dati dodatni impuls, tu treba nova snaga i puno više ljudi koji će na tome raditi.
Hvala lijepa. I sada će par završnih riječi reći u ime predlagatelja uvaženi državni tajnik Željko Tufekčić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo samo ću kratko, zahvaljujem svima na konstruktivnim raspravama. I još se jednom u biti želim ispričati zbog toga što je izvješće za 2014. pred vama tek sada zato kao što sam u uvodnom izlaganju rekao postoje nekakvi objektivni razlozi u činjenici da je Sabor bio raspuštan, da su se ministarstva prekrajala pa su podaci ponovno dostavljani itd., ali to je iza nas. Ja kao što sam rekao vjerujem da ćemo podatke za 2016. imat ovdje u roku od mjesec, dva tako da ćete moći analizirati podatke za 2016. Ono što je ovdje više puta isticano jest smjer i način na koje se potpore dodjeljuju odnosno struktura tih potpora u korist sektorskih tzv. dobrih potpora, a da se što više smanjuju horizontalne, to smo vidjeli za 2015., ali takav smjer će još više doći do izražaja i u 2016., a pogotovo u 2017. i dalje iz razloga što se sektorske potpore će se i nominalno smanjivati, a horizontalne potpore će sve više dobivati na značaju odnosno nominalni iznosi koji će se njima dodjeljivati, koje će oni koristiti će biti puno veće. Ja mogu samo istaknuti kod horizontalnih da se recimo najvećim dijelom zaista iz europskih fondova, ali su raspisivani natječaji, natječaji neki od njih su već i zatvoreni iz razloga što su sredstva alocirana, što su sredstva dodijeljena, govorimo o natječajima za istraživanja i razvoj gdje je bilo natječaja otvorenih za poduzetnika, drugi natječaj za znanstvene ustanove, treći natječaj za tzv. CEKOM-e, dakle centre kompetencija gdje se kombinira projekt između privatnog poduzetništva i znanstveno istraživačkih institucija. Svi ti natječaji su polučili značajan interes korisnika i vjerujem da će veći dio i za 2016., a pogotovo u 2017. da će iznosi koji će biti dodijeljeni u području istraživanja i razvoja potpore da će biti puno veći. Natječaji za male i srednje poduzetnike dakle potpora za ESM-i. Sa krajem 2016. je već bio zatvoren natječaj jer su sredstva koja su bila alocirana potrošena, dakle poduzetnicima već dodijeljena. Vlada je sada poduzela korake da se sredstva za ESM-i u dijelu bespovratnih sredstava znači grantova da se preraspodijeli i na tragu je u fazi je rješavanja da se dodijeli dodatna sredstva upravo za taj natječaj tako da ćemo vjerujem i u 2016. već vidjeti značajan porast sredstava za male i srednje poduzetnike. Jednako tako odnosi se na kulturnu baštinu, dakle veliki natječaj koji je bio raspisan i koji je također zatvoren jer su sredstva dodijeljena negdje oko 900 milijuna kuna, zaštita okoliša itd. Jedna stvar je dodjela, druga stvar koja se ovdje naglašavala, a što apsolutno stoji je učinkovitost dodjele tih sredstava dakle da država odnosno Vlada koja vodi određene politike izmjeri koliko je učinkovito dodijelila sredstva, što se postiglo sa sredstvima koja su dodijeljena. Mislim da će se u idućim godinama biti u poziciji da se to sve više mjeri, ako ništa ono iz jednostavnog razloga što su svi programi koji se donosi i putem kojih se dodjeljuju potpore definiraju ključne indikatore odnosno ključne ciljeve koji se žele postići tim natječajima pa onda i svaki projekt kojemu se dodjeljuju sredstva i koji se vrednuje, vrednuje se upravo kroz doprinos tim indikatorima, poput zapošljavanja, rasta proizvodnje, rasta prihoda, rasta izvoza, broja novih usluga, broja novih proizvoda itd., itd., tako da ćemo u idućim godinama sigurno biti u puno boljoj poziciji i moći izmjeriti što smo zaista postigli sa sredstvima koja smo dodijelili. Evo toliko, hvala vam na raspravama i vjerujem da ćemo sa 2016. vrlo brzo doći pred vas, a tada će se moći već ja vjerujem i puno konkretnije i nastojat ćemo primjedbe koje su ovdje došle u smislu regionalne raspodjela tih potpora, a i druge koje smo čuli uvažiti prilikom izrade izvješća za 2016. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom u utorak 19. rujna u 9,30 sa točkom Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti sustava javne nabave u trgovačkim društvima. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 16,35 SATI.
Prelazimo sada na glasovanje po raspravljenim točkama. Prvo je Godišnje izvješće o državnim potporama za 2014. godinu. Podnositelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Godišnje izvješće o državnim potporama za 2014. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 111 za, 2 suzdržana i 10 protiv donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor. Evo sada vidio sam ruke za stanku, ako se ne varam prvi je kolega Šimić, kolega Glasnović pa kolegica Mrak-Taritaš.