Imam pitanje za predsednika rekonstruisane Vlade, a i one pre rekonstrukcije, gospodina Cvetkovića. Pre toga ću postaviti nekoliko pitanja ili veći broj pitanja, ali pre svega građanima Srbije, da se i oni sami zapitaju, svi oni koji gledaju ovaj prenos, o svemu što se trenutno danas dešava. Naravno, ono poslednje pitanje će biti pitanje za gospodina Cvetkovića. Pitam se i pitam sve nas ovde zajedno, gospodina Cvetkovića, gospodina Tadića, ali i sve građane Srbije, ko je kriv za 400.000 nezaposlenih od kada je ova koalicija na vlasti. Novonezaposlenih inače ukupno uSrbiji ima milion i po. Da li je za to kriv Tomislav Nikolić ili bilo ko iz opozicije? Ko je kriv za to što su plate niže za najmanje 100 evra u proseku u odnosu na to kada je ova koalicija napravljena i ova većina? Da li je za to kriv Tomislav Nikolić? Ko je kriv za to što imamo rekordnu inflaciju u Evropi? Ko je kriv za to što imamo svakodnevne skokove cena hrane? Da li je Tomislav Nikolić kriv za to što rastu cene svega onoga što kontroliše ova Vlada? Bilo da je u pitanju struja, gas, grejanje za građane, gradski prevoz. Da li je za to kriv neko iz opozicije ili onaj ko je na vlasti? Ko je kriv za to što su penzije daleko niže nego u vreme kada ste preuzeli vlast? Ko je za kriv za to što se u Beogradu gradi most za koji će se izdvojiti toliko novca od poreskih obveznika naše zemlje, a u istoj EU u koju svi želimo da idemo za taj novac mogu i tri takva mosta da se naprave? Ko je kriv za to što se daje firmi koja je otišla u svojoj zemlji u stečaj posao da gradi most? Ko je kriv za to što se za Žeželjev most daje pet miliona evra više nego što je bila najbolja ponuđena cena, a onda se ispostavi da onaj ko je dobio posao nema ni mogućnost da ga pravi, i do dana današnjeg nisu počeli radovi? Izgleda da su odustali. Da li je i za to kriv bilo ko iz opozicije ili Tomislav Nikolić, na primer? Ko je kriv za to što je stočni fond u Srbiji upropašćen? Ko je kriv za to što imamo nereformisano ili loše reformisano pravosuđe, kao što kažu svi iz EU? Da li je i za to kriv neko ko je opozicija ili Tomislav Nikolić? Ko je kriv za to što nije rešeno ubistvo Ranka Panića? Danas kada širom Srbije građani demonstriraju, na iste ulice Beograda i Srbije se izvode iste jedinice žandarmerije kao pre dve-tri godine, a da nije rešeno, ponavljam, ubistvo Ranka Panića i onaj ko je, možda, učinio to ubistvo je možda, i sasvim moguće, među tim žandarmima. Da li je rizik izaći pred takve ljude ili s takvim ljudima i da li je i vama rizik, onima koji ste na vlasti, sprečavati građane u, inače, mirnim protestima? Moje pitanje za predsednika Vlade je – dokle misli da njegova Vlada na ovakav način uništava državu i osiromašuje građane? Da li je toliki problem za njega i za predsednika Tadića da kažu ne sutra, nego u decembru su izbori? Vi se plašite da u decembru budu izbori. Kada će podneti ostavku gospodin Cvetković? Da li je moguće sutra da je podnese, pa da odmah imamo izbore?
Reč ima narodni poslanik Velimir Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, hteo sam da postavim nekoliko pitanja premijeru Srbije Mirku Cvetkoviću. Prvo - da li uopšte postoji Vlada Republike Srbije? Da li ministar finansija postoji u Srbiji, kada se dozvoljava da posle donošenja Zakona o ministarstvima, koji smo doneli u ovom parlamentu, jednostavno, funkcioniše budžet koji je usvojen po nekom prethodnom Zakonu o ministarstvima? Da li uopšte ova Vlada, a posebno ministar finansija i premijer, imaju kredibilitet da raspolažu narodnim parama kako im padne na pamet, kršeći Zakon o budžetu koji je donesen ovde u parlamentu? Zakon o budžetu je jasno i glasno definisao pojedine pozicije ministarstava koje sad i ne postoje. Šta je sa sredstvima NIP? Kako se ona troše? Kako se troše sredstva Ministarstva rudarstva i energetike? Kako su raspodeljenja, po kom ključu i ko ih je raspodelio? Kako se troše sredstva ministarstava koja su ugašena? Ministar finansija pravi prekršaje finansijske jer dozvoljava jednu totalnu anarhiju u finansijama i radi se bukvalno šta se hoće i ne poštuje se zakon koji je donesen ovde u parlamentu. Prema tome, raspisivanje izbora je sasvim normalno. Posle ovakvog haosa koji nastao i od prethodnog govornika što smo čuli, nadovezao bih se da najčestitije je raspisati izbore. Jer, vi ne postojite, gospodo iz vladajuće koalicije, s vašom vladom, ne poštujete Zakon o budžetu, ne poštujete Ustav, a to je pokazao zadnji sastanak u Svetskoj banci, kada je ministar finansija Cvetković dobio 800 miliona dolara na četiri godine, što ukupno za investicije ispada godišnje 70 miliona evra, a to je jedna mrvica, a 70 miliona je za budžet, da se popune rupe u budžetu. Sa 70 miliona evra vi ne možete da uradite ništa. Vi ste zasnovali sve vaše projekte na prodaji "Telekoma" i, naravno, na pomoći Svetske banke koju ste ovde bezbroj puta ponavljali, da će Svetska banka omogućiti kreditna sredstva za velike investicije u Srbiji. Sadašnji dolazak Cvetkovića iz Njujorka ne znam kako ćete objasniti. Sa 70 miliona evra ukupno godišnje za investicije u Srbiji od Svetske banke, pa to je bruka, to nema ništa, ni rupe da se pokrpe po Srbiji, a kamoli nešto da se uradi. Šta ćete s ovolikim brojem nezaposlenih? Šta ćete sa 67 hiljada firmi koje su otišle u stečaj? Šta ćete sa 50 hiljada koji se nalaze u predstečajnom postupku? Kako mislite da rešite reformu u pravosuđu? Kako mislite da završite zakone koji su neophodni do juna? Kako zakon o restituciji da završite kad niste ni počeli da ga radite? Kako s vama bilo ko iz opozicije da se dogovori kad vi nećete da razgovarate? Ova bruka koja se dogodila nedavno dolaskom predsednika u parlament za vreme vikenda, da obiđe Tomislava Nikolića, pa ne znam kako da je objasnite. Jedan kaubojski upad jedne grupe nabildovanih, napirenih koji su uleteli uparlament, proleteli ko furija i jednostavno održali konferenciju i otišli. Da li je to vaše ozbiljno vođenje države? Vidite gde vodite Srbiju, u jedan totalni haos gde građani preuzimaju određene aktivnosti širom Srbije i stavljaju vam do znanja da su protiv vas, cela Srbija je protiv vas. Vaše članstvo je protiv vas. Deo vaših poslanika je protiv vas. Zar se toliko brukate i ne raspisujete izbore, jer to je neophodno da bi sačuvali obraz, ne vama, vi obraz nemate, ali Republici Srbiji. Zato vas molim, razmotrite to ozbiljno. Neka vam bude ova poseta Svetskoj banci premijera i ovu ponižavajuću cifru koju je dobio godišnje za investicije u Srbiji putokaz da niste na pravom putu, već da idete u ćorsokak. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Bojan Đurić.
Poštovana potpredsednice, dame i gospodo narodni poslanici, prvo moram samo jednu rečenicu. Začudio me gospodin Šormaz koji se odjednom toliko uplašio policije na ulicama i sada mu to toliko smeta. Nisu mu smetali pripadnici JSO na Gazeli 2001. godine, tada je to bio divan i legitiman narodni protest. Da se vratimo na ono što je neka tema, da se klonimo malo tih bizarnih stvari koje okupiraju Srbiju na silu protekla tri ili četiri dana, to je i opomena za vladajuću koaliciju, da pod senkom onoga što se dešava, ne prođu bez pažnje javnosti neke mnogo važnije stvari. Danas je u poseti Beogradu ruski šef diplomatije Sergej Lavrov. Mi smo vrlo površno čuli šta će biti teme razgovora. Navodno, preciziranje nekih tačaka potencijalnog ugovora o strateškom partnerstvu između Srbije i Rusije. Mislimo da o tome mora mnogo ozbiljnije da se razgovara, da vidimo šta je platforma Vlade ili ministra spoljnih poslova, koji će očigledno voditi te razgovore danas, pored predsednika Borisa Tadića, pošto Srbija ima čitav niz ozbiljnih problema ili nerešenih problema ili otvorenih pitanja, da iskoristim taj diplomatski rečnik, u odnosima sa Ruskom Federacijom. Prošli put kada se sa Rusijom razgovaralo, u predvečerje izbora i u atmosferi očekivanja da će izbori biti raspisani ili pred same izbore 11. maja 2008. godine, zemlja je uvedena u čitav niz problema koje ni danas ne možemo da rešimo. Da vas podsetim, tada se desilo da izgubimo, kao jedina zemlja koja je ušla u projekat "Južni tok", većinsko vlasništvo, odnosno ravnopravan status u tom budućem projektu, izgubili smo većinski paket i ravnopravno vlasništvo prilikom prodaje NIS i dalje smo zemlja koja jedina ima posrednika, i to u stranom vlasništvu prilikom uvoza gasa, itd. Ova zemlja je proteklih nekoliko godina zaključila ugovor o strateškom partnerstvu s još jednom zemljom. Nismo shvatili ni iz javnosti, ni iz onoga što je najavljivano da tu postoje neki ozbiljniji problemi. U čemu su problemi u razgovorima sa Ruskom Federacijom? Šta je to što nije moglo da se reši pre oko mesec dana, kada je ovde u poseti bio ruski premijer Putin? Ako vas je prošla ta fascinacija ruskim premijerom, da vidimo šta su danas ova tehnička pitanja koja nas godišnje koštaju milijardu, dve ili tri dolara ili evra. Rusija je zemlja s kojom imamo ogroman spoljnotrgovinski deficit. Rusija još uvek nije tržište za naše proizvode iz niza razloga, najmanje zbog Rusije, više zbog nesposobnosti naše politike, političke ekonomije ili ekonomije da proizvede, izveze te proizvode. Imamo očigledno problem oko rekonstrukcije đerdapskih hidroelektrana, o čemu se u javnosti vrlo malo govori. Još jednom pozivam Vladu, pre svega premijera Cvetkovića, da ovom parlamentu uputi odgovore na ta pitanja. To isto važi i za predsednika Republike. Lepo je što dolazi u prigodne posete parlamentu, koje očigledno gospodinu Iliću smetaju, ali osim četiri razgovora ili četiri susreta sa gospodinom Nikolićem, vreme je da se on i premijer jednom u protekle dve-tri godine obrate i ovom parlamentu gde se donose odluke. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Milan Dimitrijević.
Gospođo potpredsednice, dame i gospodo narodni poslanici, moje pitanje je upućeno ministru zdravlja gospodinu Zoranu Stankoviću. Već više od pola godine jedno strukovno udruženje, Stomatološka komora Srbije, nije u funkciji. Narodna skupština Republike Srbije je krajem prošle godine donela izmenu i dopunu Zakona o komorama zdravstvenih radnika. Mi smo i tada upozoravali aktuelnog ministra gospodina Milosavljevića da takva izmena i dopuna Zakona neće omogućiti normalni rad Stomatološke komore. To se potvrdilo pre izvesnog vremena kada je sazvana Skupština Stomatološke komore koja nije održana jer nisu ispunjeni uslovi koji su predviđeni zakonom. Naime, radi se o sledećem, u toku januara bivši ministar zdravlja gospodin Tomica Milosavljević je uputio Srpskom lekarskom društvu dopis, tražeći da se iz strukovnih udruženja delegiraju najodgovorniji, najmoralniji i najčasniji ljudi koji će organizovati Skupštinu Stomatološke komore. Predlog udruženja Društva lekara i stomatologa uputilo je svoj predlog akademiku Radoju Čoloviću. Taj predlog je stigao u Ministarstvo zdravlja 21. januara ove godine. Na neobjašnjiv način je došlo do promene dva imena. S obzirom na tu činjenicu da je došlo do promene inicijativnog odbora koji saziva Skupštinu smatram da Skupština stomatološke Komore nije mogla da se održi prema zakonom utvrđenim propisima. Ceneći dosadašnji rad gospodina ministra nadam se da će od nadležnih, od svojih zaposlenih u Ministarstvu zdravlja dobiti odgovorna koji način je došlo do promene ova dva imena, šta će uraditi da se u normalnom vremenu u zakonski propisanom roku održi Skupština stomatološke Komore Srbije. Važno je zbog toga što je cela struka u jednoj nedoumici oko licenciranja stomatologa i oko nastavka daljeg rada u pružanja usluga pacijentima širom Srbije. Zahvaljujem.
Reč ima poslanica Vjerica Radeta.
Dame i gospodo narodni poslanici, SRS pita po ko zna koji put nadležne predstavnike režima šta će da urade i imaju li uopšte nameru da urade nešto s lokalnim kabadahijama po Srbiji koji pokušavaju da kreiraju političku scenu u nekim mestima po unutrašnjosti Srbije? Direktan povod našeg i današnjeg, kao i nekoliko prethodnih pitanja, jeste brutalno prebijanje Ivana Markovića, člana Opštinskog veća u opštini Bajina Bašta. Upozoravali smo da je čovek brutalno prebijen u jednom kafiću u koji je došao Radovan Krelić, član Nove Srbije i bivši potpredsednik opštine Bajina Bašta. Jedan od njegovih batinaša je Ivana Markovića brutalno pretukao. Policija je obaveštena samo reda radi nakon naše intervencije odavde. Saslušan je jedan od tih batinaša i ništa se dalje nije dešavalo u smislu suzbijanja tih lokalnih kabadahija i njihovog takvog ponašanja, ali nažalost u međuvremenu dešavaju se mnogo strašnije i brutalnije stvari i zaista se pitamo u šta ste vi iz režima pretvorili politički život u Srbiji. U petak je održana sednica Skupštine opštine Bajina Bašta. Upozoravali smo kako su se vršili pritisci, kako su se nudile pare odbornicima koji podržavaju koaliciju SRS i NS koja je nova koalicija u Bajinoj Bašti. Govorili smo i onoj ženi, udovici s dvoje maloletne dece, koju su zvali u toku noći i ubeđivali je da izda tu koaliciju, odnosno da prestane s podrškom toj novoj koaliciji da bi se vratili oni koje očigledno više neće ni sopstveni odbornici. U noći između četvrtka i petka, gospodin Milić, jedan od odbornika, dobio je dve monstruozne poruke sa broja telefona 063/721-00-25. Prva poruka je glasila: "Gospodine Miliću, vreme ističe. Ako niste to uradili gledaćete prizor svog deteta s crncima, a Marko i Martina su ti u pitanju. Sa Marijom ćemo lako. Mi za pare "j" tri tačke mo, bijemo, mučimo, a tebi je spreman metak". Druga poruka je: "Dete će ti biti kidnapovano i silovano, gledaćete snimak". Ove poruke i ovaj broj telefona predati su lokalnoj policiji u Bajinoj Bašti i, nažalost, ništa se ne preduzima i zaista je neverovatno da vi iz režima dozvoljavate da se na ovaj način zastrašuju, ucenjuju građani Srbije, odbornici, zato što žele da promene vlast, zato što su uspeli da promene vlast u Bajinoj Bašti. Vi se, dame i gospodo iz vladajuće većine, pogotovo vi iz DS, i ne samo vi, nego i oni koji vrše izvršnu vlast, vi se ozbiljno ne bavite političkim pitanjima u Srbiji, a trebalo bi i krajnje je vreme. Vi iz režima ste ovih dana dozvolili i dali neverovatan publicitet ovoj farsi Tomislava Nikolića, kao da on stvarno štrajkuje glađu. Umesto da se bavite i da se mediji bave onim što jesu problemi u Srbiji, vi se bavite tom farsom. Pokazujete građanima Srbije u Nikolićevoj ruci kanilu od infuzije, zaboravio je valjda Vučić da mu kaže da stavi ruku ispod pokrivača, a ovamo ubeđuju da ne prima infuziju, da ne pije vodu itd, kao da bi mogao onako da se ponaša i onako da izgleda i da razgovara, a da mu se čak i usta nisu osušila, a nije pio vodu, kako lažu, već nekoliko dana. To sve govori da ste, završavam, zapravo vi iz režima, odnosno DS i Naprednjačka stranka, zapravo, potpuno isti. Vi ste samo dve strane Evropske medalje zla. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč, da iskoristi svoje pravo na član 286? Ne možete. Narodni poslanik Dragan Šormaz je prijavljen. Upućujem vas na odredbe Poslovnika kada sednica teče. Na osnovu člana 286. nema izricanja povrede Poslovnika, nema replika. Kada završimo, nema povrede Poslovnika. Molim vas da pročitate odredbe Poslovnika koje se tiču načina rada sednica tokom postavljanja pitanja. Pre nego što nastavimo rad, poštovani narodni poslanici, dozvolite da u vaše i u svoje ime pozdravim članove Srpskog društva "Sinđelić" iz Geteborga, koji se nalaze u poseti Domu Narodne skupštine, a trenutno prate deo današnje sednice sa Galerija Velike sale. Prisutni su: Tanja Antić, Dejana Bastajić, Marija Božović, Angela Pavasović, Katarina Pavlović, Stefanija Petković, Sanja Savković, Milena Radulović, Tanja Stevanović, Nikolija Milošević, Sandra Đorđević, Andreja Stanišić, Irena Pavlović, Branko Majnović, Milan Mitić, Radoslav Mima Jelačić, Darko Mišić, Milan Radulović, Boban Božović, Srđan Savić, Andreja Mitrović,Petar Đukanović, Marko Antić, Nikola Radulović, Nemanja Albijanić, Martin Markovski, Marko Stanković, Nagam Jaravan, Nemanja Janković, Dobrica Đorđević, Tomiša Radulović, Novica Milošević, Miodrag Krljić i Aleksandar Luković. Dobrodošli u Narodnu skupštinu. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: prof. dr Slavica Đukić Dejanović, Branko Ružić, Zoran Nikolić, Konstantin Samofalov, Maja Videnović i Aleksandra Jerkov. Obaveštenje o pozvanim na sednicu. Obaveštavam vas da je, saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, predsednica Narodne skupštine, Slavica Đukić Dejanović, pored predstavnika predlagača mr Božidara Đelića, potpredsednika Vlade, i Milutina Mrkonjića, ministra za infrastrukturu i energetiku, pozvala i ministra Olivera Dulića, a i Draganu Mladenović, savetnika u Ministarstvu finansija, Vladana Manića, savetnika u Ministarstvu finansija, Dijanu Montiljo, savetnika u Ministarstvu finansija; Sanju Sarić, rukovodioca Grupe za hartije od vrednosti i tržište kapitala u Ministarstvu finansija i Zorana Sandića, rukovodioca Grupe za platni sistem u Ministarstvu finansija. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O TRŽIŠTU KAPITALA (pojedinosti) Primili smo amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Vladan Jeremić, Dragana Stevanović i zajedno Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić i Dragan Šormaz, kao i amandmane Odbora za finansije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenja Vlade o amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 54. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Dragan Šormaz ima reč. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, želeo sam malopre po članu 27. i valjda on važi, i vaše predsedavanje važi, kada se postavljaju pitanja. Sada, isto se javljam po tom članu, a ne po amandmanu, član 27, valjda stav koji kaže – predsednik Narodne skupštine stara se o primeni ovog poslovnika, važi i u vreme postavljanja pitanja. Vi ste dužni da o tome vodite računa.
Narodni poslaničke, baš zato što se staram o primeni Poslovnika niste dobili reč. Ako imate nameru da kršite odredbe Poslovnika, ja sam vam na raspolaganju. Ako imate nameru da upotrebljavate Poslovnik, takođe sam vam na raspolaganju. Ako imate nameru da zloupotrebljavate Poslovnik, i tu sam na raspolaganju. Dakle, staram se o redu. Dobili ste reč kao podnosilac amandmana na član 54. Na raspolaganju vam je ukupno vreme poslaničke grupe, kao i dva minuta po amandmanu. Molim vas da se prijavite i koristite vreme na osnovu odredbi Poslovnika Narodne skupštine.
Dobro, starate se, nisam ni rekao da se ne starate, ali vi nastavljate po starom dobrom običaju i uopšte nisam rekao da se ne starate, ne znam zašto ste se brecnuli na mene. Nijednog trenutka nisam rekao da se ne starate. Ali, svi su ovde čuli da se postavlja pitanje o Bajinoj Bašti, a priča se da Tomislav Nikolić ne štrajkuje glađu i da je veseo na televiziji kada ga neko vidi, a vi na to niste reagovali i to nema veze jedno s drugim, s podnošenjem pitanja, kao i kolega koji se poziva na nešto što se dogodilo pre 10 godina, kada niko nije nastradao, za jedinicu koja danas ne postoji, u odnosu na ono što je moguće da se dogodi danas, u odnosu na ono što je bilo pre dve godine, a to je ubistvo Ranka Panića. Ako to nisu bili dovoljni razlozi, ne znam šta su. Ako očekujete da mi možemo u ovoj situaciji da radimo normalno i da se dalje trudite da sve izgleda kao normalno, dok se dešava sve što se dešava u zemlji, zaista ne znam kako ste mislili da će se to dogoditi. Neće sigurno i mislim da treba svi zajedno da uložimo napor da i parlament učestvuje na neki način u ovome što se dešava u zemlji, i da se dogovorimo hoćemo li imati vanredne parlamentarne izbore.
Pravo na repliku, Vjerica Radeta.
Dame i gospodo narodni poslanici, činjenicu da je ovo što se dešava ovih dana s Nikolićem najobičnija farsa to vide svi građani Srbije. Možda oni imaju problem, neki koji intervenišu ili predstavnici Naprednjačke stranke, što su shvatili da je Vučić nasankao Nikolića, samo zato što želi što pre da ga se politički otarasi. U javnosti su dospeli izveštaji ove privatne bolnice koju je, zamislite, neko ko štrajkuje glađu i žeđu, da ide u bolnicu da mu prate stanje da ne bi preterao, što je neverovatno, jer ako se neko odluči da štrajkuje zbog neke ideje glađu i žeđu, onda ne ide u bolnicu da to radi pod kontrolom lekara. I to što je bilo pod kontrolom lekara, dospelo je u javnost, pa izveštaj o ispitivanju i nalazi Tomislava Nikolića posle već 30 i kusur sati neuzimanja vode, pokazuju da to nije tako. Svaki laik zna da, kada se uzme diuretik, da je obavezno da se uz tu jednu tableticu popije i ona jedna kesica praška natrijuma, jer svaka dehidracija dovodi do toga da ozbiljno padnu ti elektroliti, pre svega, natrijum, kalijum i hloridi. Zamislite kako je to u slučaju Tome Nikolića: natrijum je 140, a referente vrednosti su između 135 i 145, znači, idealno, kalijum 3,60, a referentne vrednosti 3,5 do 5,3. Hvala.
Pravo na repliku, narodni poslanik Šormaz.
Javljam se po članu 104, ne želim da repliciram, nego stav 2, ako se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu, odnosno na političku stranku. Nazvati ovako nešto farsom, to govori o onima koji tako govore. Podaci, svi su svedoci da lekarski tim nije želeo da iznese nikakve podatke, a ovde se čitaju kao neki podaci. Sve je to manje bitno. Najbitnije je odgovoriti na probleme građana, a zna se ko na te probleme može da odgovori, onaj ko jeste alternativa ovoj vlasti, oni koji govore uprazno mogu i dalje da nastave da govore uprazno, ali činjenica je i to građani Srbije znaju šta se dešava trenutno, i u bolnici u kojoj leži gospodin TomislavNikolić, i znaju svi da on štrajkuje žeđu, znaju da je situacija veoma kritična, bez obzira ko ovde kako govorio. Kao što se mediji u Srbiji trude da banalizuju čitav ovaj slučaj i da spuste značaj čitavog ovog slučaja, koji su pod kontrolom, otvoreno mogu da kažem Dragana Đilasa u Srbiji, jer svi znaju ko kontroliše marketinški prostor u elektronskim medijima u Srbiji, pa me ne čudi i da neke kolege ovde isto pokušavaju da tom slučaju ne daju takav značaj, ali vam kažem da je ozbiljna situacija i da nije za takve vrste komentara. Ovde, pre svega, treba da se ponašamo i kao ljudi, a ne samo kao političari u svakoj situaciji i mislim da, ako je jedan vladika juče bio s gospodinom Nikolićem, i ako će biti još veoma značajnih poseta, mislim da treba svi to da uzmemo u obzir i da se ponašamo pristojno, ako tako nešto ne podržavamo.
Nema povrede člana 104, niti ste ga obrazložili. Kada hoćete da obrazlažete napad na stranku, onda u skladu s Poslovnikom, dala sam vam mogućnost da to uradite replikom. Vaš izbor je da se ne javite za repliku, nego za povredu poslovnika i po svojoj obavezi vam odgovaram da reč "farsa" ne spada u izraze zbog čega bi trebalo da bude prekinut narodni poslanik i da pokušavam da vodim sednicu tako da svi narodni poslanici, u okviru poštovanja odredbi Poslovnika, imaju pravo da izgovore šta žele, obrazlažući svoj stav, i vi, kao i bilo ko drugi. Narodni poslanik Aleksandar Martinović, pravo na repliku.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Šormaz je povredio član 107. Poslovnika tako što je ugrozio dostojanstvo Narodne skupštine. Pre svega, on je postavljao pitanja ko je kriv za ovo, a ko za ono. Želim da podsetim gospodina Šormaza i ostale narodne poslanike da je do pre nekoliko meseci bio visoki funkcioner stranke koja je od 2004. do 2008. godine držala u svojim rukama Vladu Republike Srbije. Ugrožavanje je dostojanstva Narodne skupštine kada gospodin Šormaz kao novopečeni poslanik tzv. SNS traži da se pronađu ubice Ranka Panića, čoveka koji je protestovao protiv hapšenja Radovana Karadžića, a pripadnik je partije koja bi danas uradila to isto, jer je taj isti Tomislav Nikolić rekao da bi uhapsio Ratka Mladića. Dalje, što se tiče tog ekspertskog tima koji leči i navodno se brine o Tomislavu Nikoliću, koji pred TV kamerama glumi štrajk glađu i žeđu, a je l' znate ko je član ekspertskog tima lekara? Jedan je specijalista socijalne medicine, a drugi je, neka me dame izvine, seksolog. Koliko znam, Jovan Marić je seksolog. Kakve to veze ima s čovekom koji navodno štrajkuje glađu i žeđu? To nema nikakve veze. Kažite mi ko to štrajkuje glađu i žeđu tri dana, a u stanju je da razgovara, kao što kaže gospodin Šormaz, s vladikama, s novinarima? Za danas je najavljeno da će u 13.00 časova navodno polumrtav čovek da se obrati javnosti. Još u životu nisam čuo za takav štrajk glađu i žeđu. Svi smo mi sad u Srbiji nenormalni, nepristojni, lažovi, bitange, svi radimo za režim – samo jedan čovek sve suprotno od toga. Izvinite, dajte da malo budem progonjen od režima, kao što je progonjen Aleksandar Vučić, pa da se ne skidam s Radio-televizije Srbije, sa Pinka, sa B 92. Hajde malo tako proganjajte nas.
Narodni poslanik Dragan Šormaz, pravo na repliku.
Imam utisak da je ovde nekima baš potreban seksolog, jer izgleda da samo o tome znaju ovde da razmišljaju, a ne tamo gde bi trebalo, pa se ovako ponašaju kako se ponašaju. S druge strane, podsetio bih mladog kolegu da sam u vreme ubistva Ranka Panića mnogo češće o tome govorio za skupštinskom govornicom nego on, bez obzira u kojoj sam tada stranci bio član. Takođe, govorio sam da nikada neću, kao narodni poslanik Dragan Šormaz, prestati da postavljam pitanja. Dok sam bio član Odbora za odbranu i bezbednost na svakoj sednici sam postavljao pitanja ministru Dačiću – kad će to pitanje biti rešeno i do dana današnjeg nije rešeno. Koliko znam, porodica Ranka Panića upravo s gospodinom Vučićem je u najvećoj komunikaciji i upravo u podršci SNS ima najveću podršku za to da se reši pitanje ubistva njihovog sina. I biće rešeno, sigurno, u narednom periodu i ubistvo njihovog sina i znaće se ko ga je ubio, imenom i prezimenom, to mogu odavde da garantujem. Jer, radi se o stranci koja će voditi sledeću vladu i koja će rešiti sve ono što je nerešeno do sada, bez obzira što toliku nervozu prikazujete i što se tako kiselo svi smeškate. Činjenica je da će tako biti i to znaju svi građani Srbije, bilo da se izbori održe sad, u decembru, ili u aprilu sledeće godine. Nema potrebe za toliku brigu. Voleo bih da ste pokazali kao narodni poslanik toliko čojstva pa da ste podržali sve to u želji da se reši čitav slučaj, a ne da sad pokušavate i ubistvo Ranka Panića da banalizujete, kao prethodne kolege iz LDP-a, kao da zaista ne postoji mogućnost, a to sam pitao – da li postoji mogućnost da onaj koji ga je ubio i danas izađe na ulice Beograda i danas staje ispred građana Srbije? Ne plašim se za sebe, nego za građane Srbije, od takvih žandarma i takvih ubica.
Pravo na repliku, narodna poslanica Vjerica Radeta.
Kao što sam rekla, pošto vladajući režim daje neverovatan publicitet ovoj farsi i pokazuju kao da Nikolić stvarno štrajkuje glađu i žeđu, bili smo juče u prilici da vidimo ko je sve posetio Tomu Nikolića, pa smo videli da je u poseti bio i Milan Beko. Valjda je čovek otišao da poseti svoju investiciju, da vidi da mu investicija slučajno ne propadne. Što se tiče ovih nalaza za koje gospodin Šormaz kaže da su najmanje bitni, lekarski nalazi su iz izabrane bolnice. Pišu mediji da je jedini pacijent te bolnice Tomislav Nikolić, koji uzgred nije ni pacijent nego samo čovek koji je otišao malo da se izležava i da pravi komediju u ovako teškim vremenima. Ali, ako ti nalazi nisu tačni ili ako nisu bitni, neka ode Tomislav Nikolić na VMA pa lepo tamo gde se ništa ne krije, neka se tamo uzmu nalazi pa neka se tamo vidi da li su mu i hloridi, gde je referentna vrednost 98-107, u njegovom slučaju 103. Dakle, čovek je zaista, što reče Krasić malopre, zdrav ko Rambo. Ne možete nikog normalnog da ubedite da on štrajkuje glađu i žeđu. Što se tiče onog komentara da li se mi razumemo kako izgleda neko ko štrajkuje žeđu, mi svi znamo, mi koji govorimo na javnim skupovima u ovoj skupštini, ako govorimo duže od 10 minuta, da nam se osuše usta i da jedva čekamo da popijemo čašu vode, a kamoli Nikolić, koliko je govorio najpre na onom skupu, pa posle s novinarima, pa s onima što su sedeli na stiroporu pored njega i, naravno, vidi se da je čovek živ i zdrav.
Pravo na repliku, narodni poslanik Dragan Šormaz.
Hvala bogu da se vidi da je živ i zdrav, jer mi se čini da biste vi voleli da vidite drugačije. Ali, nadam se da toga neće biti. Hvala bogu da je živ i nadam se da će iz svega ovoga izaći i zdrav i ostati živ. Koliko god se vi trudite da budete meta, vi niste meta SNS. Vi jedino kao koalicioni partneri u gradu možda sada vraćate dugove zato što ste ušli u upravne odbore, nadzorne odbore itd, na nivou grada Beograda sa DS, SPS i LDP. Ali, činjenica je da gospodin Nikolić štrajkuje žeđu i to više ne treba nikome objašnjavati. Više se neću truditi to ni da pomenem. Ono što je bitno za SNS je to da je ova vlast naša meta, poslanička većina, dok im ne date i pomoć u većini kada im zatreba, ali naša meta je nesposobna vlast DS i njihovih koalicionih partnera, i to što oni čine. Mi se bavimo njima, što građani Srbije vide, prepoznaju i zato što u SNS vide jedinu alternativu. Vi s tim možete da se pomirite ili ne, ali, to je činjenica i to ćete videti i na izborima, kada god budu bili održani – sutra, u decembru ili u aprilu sledeće godine. SNS će imati ubedljivu pobedu i pobediti ne vas, nego pre svega nesposobnu vlast u Srbiji, koja je građane Srbije dovela na ivicu propasti.
Narodni poslanik Aleksandar Martinović, pravo na repliku.
Dame i gospodo narodni poslanici, zaista nije u redu prozivati nekoga za ubistvo Ranka Panića zato što je čovek protestovao protiv hapšenja Radovana Karadžića i njegove isporuke Haškom tribunalu i biti član stranke koja je danas, da je u mogućnosti, uradila to isto. Vi, gospodine Šormaz, imate problem što ste član stranke koja bi danas, 2011. godine, uradila isto ono što je DS uradila 2008. godine s Radovanom Karadžićem. Nemate pravo da bilo koga prozivate vi, koji ste član te stranke, za ubistvo Ranka Panića. Otkad ste vi to, gospodine Šormaz, postali tako gadljivi na DS? Bili ste visoki funkcioner stranke koja je zajedno sa DS sedela u Vladi Srbije. Nisam ja sedeo u toj vladi. Nije sedeo Dragan Stevanović. Nije sedeo Dragan Todorović. Vi ste tu vladu podržavali, vi i vaša nova stranka. Ne znam da li je poslednja u vašoj političkoj karijeri, ali trenutna stranka ima formalno potpisan koalicioni sporazum sa DS u Prijepolju. Tamo ste zajedno sa DS glasali da je bošnjački jezik jedan od službenih jezika u opštini Prijepolje. U SO Ruma ste glasali da čovek iz DS bude predsednik SO. Sad nama spočitavate kako smo mi navodno stranka koja podržava DS. Izvinite, gospodine Šormaz, jeste li vi ili neko iz SRS 2000. godine bio deo one mamutske koalicije zvane DOS, koja je brojala 18 političkih stranaka? Otkada ste vi to odjednom postali veliki protivnik DS? Vama je DS sačuvala mandate. Vi da ste suštinski protivnik ovog režima, oni bi jedva čekali da vam vide leđa iz ovog parlamenta. Ostavili su vas ovde zato što i vi i oni imate istog političkog gazdu i uradićete ono što vam politički gazda kaže. Vi više ne odlučujete sami o sebi.
Pravo na repliku, narodni poslanik Dragan Šormaz.
Srpska napredna stranka će uraditi sve što je u skladu sa Ustavom i zakonima ove zemlje, što se podrazumeva. Kao što se podrazumeva i da taj protest nije bio zbog hapšenja Radovana Karadžića, podsetiću vas, nego zbog nezakonitog hapšenja Radovana Karadžića. Ali dobro, vi možete da nastavite svoju priču. Nisam se nudio DS niti za mandat, niti za bilo šta, nego vi pre neki dan na televiziji Kraljevo ste rekli da je sasvim moguća koalicija između SRS i DS. Pošto im niste potrebni, znam da vas sigurno oni nisu zvali to da kažete, jer, kao što kažete, poznajem ih, naravno da ih poznajem. Kada pominjete 2000. godinu i to gde sam bio 2000. godine, mogu vam reći da se ne stidim nijedne sekunde, jer to je bilo takvo vreme. Bio je jedan loš režim na vlasti i bila je jedna loša situacija u zemlji. Nemam nikakav problem s tim, ali zato i danas radim isto što sam radio i 2000. godine i meni je savest čista. Narodu je i danas loše, kao što je bilo loše 2000. godine. DOS, nažalost, nije uradio ono što je obećao. Zbog toga smatram da je potrebno distanciranje od DOS i od 2000. godine i da je potrebno narodu Srbije pružiti nešto novo. Potrebne su promene. To ko je s kim u vlasti govori samo o tome ko je sposoban dok je na vlasti, a ko nije. Recite neki problem sa opštinom Prijepolje, da li tamo vlast ne funkcioniše? Da li se nije napravio skoro jedan most novi preko Lima? Ova vlast na republičkom nivou je nesposobna, a u gradu Beogradu, gde ste vi zajedno s njima u vlasti, pravi tri puta skuplji most nego što bi koštao, recimo, u Francuskoj, a vi ne koristite vaše pozicije da ih za to kritikujete ili da ih sprečite u tome.
Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandar Martinović. Ovim će krug replika biti zatvoren. Izvolite.
Vi ste, gospodine Šormaz, tu informaciju da sam navodno rekao da je SRS za koaliciju sa DS pročitali u vašem partijskom listu "Pravda", u kome se inače, gospodine Šormaz, objavljuju svi oglasi grada Beograda i Skupštine grada Beograda. Čovek koga toliko napadate, Dragan Đilas, jeste taj koji u stvari finansira vaš partijski list. Sada mi uopšte nije jasno kome vi bilo šta spočitavate. Vama je savest čista i kada ste bili u DOS i sad kad ste u SNS. Vama je savest čista i kad ste isporučivali generale u Hag i kada je čovek poginuo protestujući protiv toga, a i danas vam je savest čista kada biste vi uradili to isto. Ne želim da se bavim pitanjem savesti, nisam ekspert kao ovaj seksolog što leči vašeg predsednika od ne znam čega, ali vi zaista imate problem s vašim pozicioniranjem na političkoj sceni Srbije. Kažite mi da li ste vi bili u pravu 2000. godine kada ste bili u DOS? Da li ste bili u pravu pre nekoliko meseci kada ste bili visoki funkcioner DSS? Ili ste sada u pravu kada ste poslanik SNS? Kako ste to vi uvek u pravu, promenili ste toliko stranaka, a mi koji nismo menjali stranku, nismo menjali ideologiju, nismo menjali svoj program, mi nikada nismo u pravu? Meni to, verujte, ne deluje nimalo logično. Nemojte vi nama da govorite da li je dobra ili nije dobra koalicija sa DS. Mi u toj koaliciji nismo bili, za razliku od vas, gospodine Šormaz, koji ste bili i koji ste suštinski i danas, jer će vaš predsednik, novi predsednik, ne znam da li i poslednji, ali trenutni predsednik, da uradi ono što mu kaže gospođa Ketrin Ešton, ono što mu kaže Štefan File, on će tako da postupi. (Predsedavajuća: Dva minuta.) Završavam. Ovde glumite nekog mučenika, nekakvu žrtvu koja pred televizijskim kamerama glumi da se zalaže za promene. Kakve su to promene, kad i vi i oni imate istu politiku – EU nema alternativu?
Narodni poslanik Dragan Šormaz, a narodna poslanica Vjerica Radeta posle njega.
Neću pomenuti ničije ime, samo ću ponoviti po ko zna koji put da je meni lično savest čista, s građanima Srbije sam svakog dana i svi kažu da sam napravio pravi potez. Promene su bile potrebne 2000. godine i zbog toga kažem da su promene potrebne i dan-danas, jer obećanja nisu ispunjena. Od hiljadu evra po akciji nema ništa, od 200.000 novozaposlenih u Srbiji nema ništa, nego suprotno, 400.000 je izgubilo posao, od većih plata nema ništa, nego su niže i plate i penzije. Grade se najskuplji mostovi na svetu i gradi se najsporiji auto-put na svetu. To je ono što građane Srbije interesuje. Tačno, nešto se povećava u Srbiji, povećava se broj narodnih kuhinja. To je ono zbog čega su potrebne promene u Srbiji. Zbog toga se SNS zalaže za vanredne parlamentarne izbore, a ostali koji glume opoziciju neka rade šta god misle da treba da rade.
Narodna poslanika Vjerica Radeta.
Kolega Šormaz izgleda ne zna da promene ne znače promenu stranke, što je on uradio. Ali dobro, to je njegova lična stvar. Pomenuo je, interesantno, da je miting zbog izručenja Radovana Karadžića, on tvrdi, bio miting zbog nezakonitog izručenja. Hoće da kaže ono što je ovaj cirkusant, koji se izležava pred kamerama u toj privatnoj bolnici, skoro rekao da je obaveza Srbije zakonita da se izruči Ratko Mladić. Dakle, kolega Šormaz je očigledno to prihvatio, pa hoće na taj način da pripremi teren kad bi se, ne daj bože, Mladić izručio ili kad bi, ne daj bože, oni došli na vlast pa to uradili, da kažu da je to u skladu sa zakonom. Dobro reče Šormaz malopre da oni na narednim izborima, ma kad oni bili, rekao je – mi nećemo pobediti vas. Mislio je na srpske radikale. Mi znamo da vi nas ne možete da pobedite, gospodine Šormaz. Džabe vam cirkus, džabe vam komedija, džabe Vučić ovako navuče Nikolića da se tamo izležava i da glumi štrajk, a svakim danom izgleda nešto sve bucmastiji, izgleda da ga dobro hrane i poje tamo u toj bolnici. Što se tiče podrške DS, vi ste ovde pre nekoliko meseci glasali za nekoliko zakona vladajuće većine. Onda reče taj što pravi farsu ovih dana, taj Nikolić reče kad su ga negde na nekoj televiziji pitali – da, ali to je bilo u nekim predvečernjim satima, u nekim kasnim satima i bili su neki nevažni zakoni. Dakle, vi popodne sarađujete otvoreno sa DS, a pre podne u potaji preko Đilasa, Rakića i Vučića, naravno, jer, kao što rekoh na početku, vi ste dve strane evropske medalje zla.
Narodni poslanik Dragan Šormaz, pravo na repliku. Ovo je poslednja replika koja će biti razmenjena.
Šta je tu sporno u promeni stranke? Ako neka stranka prestane da radi ono što joj piše u programu ili ako se više ne slažete s onim što se čini u toj stranci, pa u čemu je problem da se promeni stranka? To je tako normalno, to se svugde u svetu radi. To ni u čemu ne predstavlja problem. Uostalom, i ova priča o mandatima i promeni zakona, to će vam vaše kolege iz DS takođe objasniti. To je nešto što je takođe u skladu sa evropskim standardima i pravilima svugde u svetu. Tu ne postoji nikakav problem. Možda vi smatrate problemom, ali zato ne shvatate kada vam kažem da se mi nećemo boriti, da vi niste naša meta i da se protiv vas ne borimo u ovim političkim previranjima, zbog toga što teško da ćete proći izborni cenzus. Šta imamo o vama da vodimo računa? Vi možete da ostanete na jednom brodu, ali taj brod neminovno tone. Shvatićete to veoma brzo, kao što su shvatili neki u Hrvatskoj nedavno. Isto tako, ponavljam po ko zna koji put, SNS i Tomislav Nikolić žele promene u Srbiji da bi građanima bilo bolje, jer je ova najnesposobnija vlast u istoriji Srbije dovela građane Srbije na ivicu gladi. To je jedini razlog zbog koga se Tomislav Nikolić pridružio svom narodu, pa je stupio zbog toga u štrajk glađu i žeđu. Da smo bar tražili nešto mnogo, sada se obraćam gospodi iz DS, da smo bar tražili nešto mnogo, nego u decembru izbore. Vi se plašite izbora u decembru. Šta bi bilo da su sutra?
Narodna poslanica Nataša Jovanović želi da govori o povredi Poslovnika.
Gospođo Čomić, hvala vam. Dame i gospodo narodni poslanici, strpljivo sam slušala Dragana Šormaza i sve ovo što je on govorio i, s obzirom na činjenicu da imamo informacije iz raznih izvora, ovo što ću vam reći je direktan kontakt koji smo mi kao predstavnici naše parlamentarna delegacija imali prošle nedelje u Skupštini Saveta Evrope. Da je tačno sve ovo što je rekla gospođa Radeta, kao i gospodin Martinović, i što, uostalom, zna čitava vaša evropska bulumenta koja vas podržava da zajedno sa DS nastavite na putu uništavanja Srbije, govori i aplikacija Tomislava Nikolića i te vaše fantomske stranke da budete primljeni u tzv. I-PI-PI narodnjačku grupu u Savetu Evrope. S obzirom da ste malopre rekli, a rekla vam je koleginica Radeta, niste čuli, ona je rekla – da li ti znaš engleski, pošto vam je program pisan na engleskom jeziku, i ne zna se šta tu tačno stoji, zna se samo da je to uništavanje Srbije, da ste za slepi put ulaska u EU, da ste za isporuku generala Ratka Mladića. Dakle, izdajnici ste, niste srpske patriote, niste oni koji žele dobro srpskom narodu u celini i to se sve potvrdilo u direktnom razgovoru naših kolega, gospodina Aligrudića, gospođice Kovač i gospodina Ivanjija sa šefom delegacije I-PI-PI grupe. Naime, pošto se ovaj vaš u pripremi za ovu farsu od štrajka, navodno žeđu i glađu, nije pojavio u Savetu Evrope, gospodin je pitao – pa dobro, da li vi imate saznanja kakav je program te stranke? Naravno, ovi ljudi koji su u koaliciji koja je na vlasti rekli su da on ima identična razmišljanja kao što imaju oni i da se tako predstavlja u javnosti, a gospodin Aligrudić je otišao čak toliko daleko da je potvrdio da je decidno Tomislav Nikolić izjavio da bi isporučio Ratka Mladića i da bi išao čak i korak dalje uradivši sve ono što od njega traže mentori sa zapada. (Predsedavajuća: Dva minuta.) Prema tome, gospodine Šormaz, nemojte više da obmanjujete javnost i nemojte da se predstavljate kao neka alternativa, a pogotovo vi, dok se niste udomili u ovoj fantomskoj stranci, davali ste kvorum na svim odborima za odbranu i bezbednost DS-u.
Nema povrede člana 107. Narodni poslanici koji koriste pravo na repliku iznose svoje stavove, bez obzira da li se radi o programima stranaka, istraživanjima javnog mnjenja ili stavovima, tako da sadržaj replika, osim u iznimmnim slučajevima, kada je očito da se radi o kršenjima nekih drugih članova i odredbi Poslovnika Narodne skupštine, ne može biti kršenje Poslovnika. Narodni poslanik Dragan Šormaz, pa narodni poslanik Miloš Aligrudić.
Da, tačno je da je SNS aplicirala da bude deo evropskih narodnih partija i to je valjda nešto što treba pozdraviti. To su partije koje imaju najviše vlada u Evropi, najviše poslanika u Evropskom parlamentu, najviše poslanika u parlamentu Saveta Evrope. Uostalom, sa evropskim narodnim partijama pregovara i Putinova Jedinstvena Rusija. Vi to ne znate, ali evo kažem vam da pregovara da postane čak i punopravni član Evropskih narodnih partija, što je problem, jer je Jedinstvena Rusija možda veća od svih tih partija zajedno u ovom trenutku, pa se sad oko toga malo razgovara. Činjenica je da je Jedinstvena Rusijanarodnjačka partija i ne vidim u čemu je tu problem. Valjda treba da sarađujemo sa svetom, ne treba ovde da se zatvorimo i da budemo sami sa sobom. Ako tako vi želite, želite. To ko je šta rekao, to je potpuno nebitno, irelevantno. Program mogu da pročitam i na engleskom i na srpskom jeziku. Ako vama nije jasno da li je to tako i ako ne verujete, pitajte vaše kolege koje su sa mnom putovale u delegaciji Parlamentarne skupštine NATO, gde sam mnogo puta govorio na engleskom, bez ijednog jedinog papira i zastupao interese Srbije. Oni to znaju, znaju i kolege iz DS, znaju i iz Ministarstva inostranih poslova, tako da s tim nemam nikakav problem. Znači, meni nije predstavljalo problem da pročitam program SNS ni na engleskom jeziku, ako nekome jeste. Znači, nisam imao taj problem, tako da ne vidim zašto me na taj način spominjete.
Narodni poslanik Miloš Aligrudić, pravo na repliku.
Gospođice Jovanović, veoma vas uvažavam, vi ste moj divan kolega iz Parlamentarne skupštine Saveta Evrope. Ono što mi tamo radimo, vi i par nas ulažemo zaista maksimalne napore. Jedino što bih molio to je da ne interpretiramo na jedan paušalan način ono što načujemo od onoga što se kaže. Ako se nešto i kaže u kancelariji, u sobi između nas iznese neko trenutno mišljenje o nečemu, to je valjda za neko međusobno uvažavanje, to nije za iznošenje, pogotovo ako to što je rečeno bude interpretirano na način koji je možda politički koristan za vas u ovom trenutku, ali ne odražava činjenice. Što se tiče bilo kojeg razgovora koji sam imao s bilo kojim predsednikom parlamentarne grupe unutar Saveta Evrope, a vezano za poziciju ranije SRS ili danas, kada sam pitan o poziciji SNS, jer su aplicirali za Evropsku narodnu partiju, oni tamo još uvek nisu primljeni. U Briselu, što se tiče Saveta Evrope, tu je mnogo lakše, tu i neko ko nije član u Briselu može da aplicira, to je nešto što nisam iznosio ni na koji način, niti sam svoje mišljenje tamo na bilo koji način davao u tom pogledu. Svojevremeno sam, kada je SRS aplicirala za Evropsku demokratsku grupu, tražio odtadašnjeg predstavnika, koji je tada bio član Konzervativne stranke, Boba Voltera, da vas primi i da svakako povedu računa o tome da bi bilo dobro učlaniti SRS u Evropsku demokratsku grupu, prema vašem zahtevu, jer sam smatrao da bilo kakva predrasuda prema bilo kojoj političkoj stranci, pogotovo prema velikim političkim strankama iz Srbije, može da bude samo štetna, a nikako korisna. Taj jedan generalni stav prema učesnicima političkog života u Srbiji nisam promenio, bez obzira na političke razlike. Samo o tome je reč, ni o čemu drugom, verujte.
Narodna poslanica Nataša Jovanović, pravo na repliku.
Gospodine Aligrudiću, da ne bude zabune, hvala vam na tim lepim rečima. Takođe vas uvažavam kao kolegu člana srpske delegacije i kao bivšeg šefa naše delegacije. Ovo su mi rekli ljudi i iz I-PI-PP, znači narodnjačke grupe, a ne vi, s vama nisam o tome razgovarala, niti bih ikada zloupotrebila, to je moj kodeks ponašanja i časti, privatni razgovor s nekim. Vi znate da smo gospodin Todorović i ja jednog radnog dana imali sastanak sa određenim parlamentarcima. Kada ljudi dođu iz različitih partija, iz čitave Evrope, imaju informacije, raspituju se i znaju da je Nikolić ukrao mandate i da je krenuo nekim kvazievropskim putem, normalno da ćemo da saznamo sve to i da nas oni pitaju za mišljenje. Što se tiče te aplikacije SRS, da, nama je tamo prirodno mesto, jer tamo su sve ruske partije, vi to vrlo dobro znate, za razliku od ovog nesrećnog Šormaza, koji blage veze nema i ama baš ništa ne zna, kao što nije znao ni kada je bio kod vas. Radi se o tome, a svedoci ste i vi toga, kao i vaš savetnik gospodin Milekić, koga takođe uvažavam, da nikada Tomislav Nikolić, dok je predsednik naše stranke u Haškom kazamatu, pošto se spremao na izdaju zajedno sa Canetom Žapcem, njegovim mentorom i plaćenikom, i gospođo Radeta, moguće je i da se Cane Žabac pojavi sa brkovima i perikom, pošto je Beko došao, ovo je lice sa poternice i nije isključeno da se neka takva spodoba pojavi da ga poseti, isto da vidi da li investicija ide dobro. Znači, on nikada zvanično nije podneo taj zahtev, a vi ste jedini razgovarali o tome, jer smatrate da mi, kao patriotska srpska stranka, treba da budemo s našom braćom Rusima, s Putinovom strankom, sa Mironovljevom strankom, strankom gospodina Žirinovskog i svih onih koji se bore protiv globalizmai koji su protiv ulaska u EU.
Narodni poslanik Miloš Aligrudić.
Vrlo kratko. Mislim da smo se sada razumeli nakon razmene diskusija. Jedina mala nedoumica koja bi ostala, a koju ću ja otkloniti, to je da zaista s bilo kojim ovlašćenim predstavnikom Evropske narodne partije nisam razgovarao u tom smislu na bilo koji način o Tomislavu Nikoliću, šta god da ste čuli. U tom smislu to može biti i dezinformacija. Postoje još dva člana naše grupe u Evropskoj narodnoj partiji iz ovog parlamenta osim mene, koji nisu u DSS i koje možete pitati eventualno šta oni znaju o tome da li su oni imali neke razgovore slični tome s njima.
Narodni poslanik Dragan Šormaz, pa narodni poslanik Aleksandar Martinović i time zatvaramo krug replika.
Neću koristiti termine farsa, nesrećni i spodobe itd, samo ću reći da preko dve hiljade radnika u smederevskom ''Želvozu'' trenutno štrajkuje, šest hiljada radnika u "Severu" Subotica, to je nešto čime treba da se bavimo i to je nešto što građani Srbije od nas očekuju, da kažemo da je ova vlast nesposobna, kao što jeste, i da je došlo vreme za vanredne parlamentarne izbore i zbog toga je potrebna podrška pre svega građana Srbije Tomislavu Nikoliću.
Poslanik Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, prosto da ne bi bilo nikakve zabune, sada ću da pročitam nalaze krvi gospodina Tomislava Nikolića, u pitanju je institucija koja se zove Kliničko-bolnički centar "Beogradski", prezime i ime Nikolić Tomislav, broj protokola 1807-107-1807.
Narodni poslaniče, molila bih vas da svoju argumentaciju u ovoj replici iznesete bez podataka iz lekarskog kartona. Zahvaljujući se svim poslanicima koji učestvuju u ovoj raspravi putem replika, da ipak ostanemo u okviru obaveza međusobnog ophođenja, da ne citiramo podatke iz bolničkih kartona. Molim vas.
Dakle, ako je neko javna ličnost ko je stupio i stupa u štrajk glađu i žeđu da bi navodno oborio mrski režim Borisa Tadića, izvinite, građani Srbije su onda dužni da znaju istinu. Dakle, rezultati su urađeni 17. aprila 2011. godine, u 20.26 časova, to je sinoć. Natrijum, referentna vrednost 135-145, rezultat 140.
Narodni poslaniče, molim vas, podaci iz bilo čijeg bolničkog kartona, bez obzira o kakvoj se vrsti bolesti, utvrđenoj ili neutvrđenoj, radi, nisu za izgovaranje i citiranje, bar ne kao argumentacija koju imate u replici. Potpuno sam sigurna da vi možete vašu repliku iskoristiti argumentacijom bez takvih podataka i da je to naš zajednički interes, i zato vas molim da se prijavite i svoju repliku od dva minuta iskoristite bez citiranja bilo kojih podataka iz bilo čijeg lekarskog kartona.
Ako mogu samo da pročitam, što se tiče hlorida 98-107, on ima 103. Dakle, kamo sreće sada ja da odem u taj Kliničko-bolnički centar "Beogradski", iako sam 25 godina mlađi od Tomislava Nikolića, dragi građani Srbije, daj bože da imam ovakve rezultate kao što ima čovek koji navodno tri dana ne jede i ne pije.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč po amandmanu na član 54? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za finansije podneo je amandman na član 107. Vlada je prihvatila amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 137. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 139. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 141. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 153. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 154. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 155. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 156. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 157. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 172. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 178. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 247. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 249. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 251. i član 251. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član252. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Dragan Stevanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, iskoristi bih ovu priliku da prokomentarišem i amandman mog kolege Vladana Jeremića. Koristiću vreme ovlašćenog predstavnika i za njega i za ovo o čemu ću pričati, a tiče se člana 252. na koji sam podneo amandman. Rekao bih samo nekoliko stvari načelno. Žalosno je što je ovako malo interesovanja za ovaj zakon. SRS smatra, to je rekla i u načelnoj raspravi, da nešto što je Srbiji zaista potrebno jeste razvijeno tržište kapitala i da je Srbija i 1990. i 2000. godine nažalost proćerdala, izgubila vreme kada je trebalo da stvori mnogo drugih preduslova na osnovu kojih bismo danas mogli tržište kapitala da razvijamo. Nažalost, Srbija se i danas dominantno bavi farsama, svedoci ste ova tri-četiri dana šta se dešava, umesto da u Skupštini, a naravno i u javnosti, uopšte raspravljamo o nečemu što je bitno i što će suštinski da reši naš problem i na radnom mestu i uopšte u životu. Što se tiče amandmana koji je podneo moj kolega Vladan Jeremić, on se odnosi na član 249, odnosno na nadležno telo za razrešenje dužnosti, prekid radnog odnosa. O čemu se radi? Ovde je predlagač zakona predvideo da rok koji ima nadležno skupštinsko telo da razreši predsednika ili člana komisije bude 60 dana. Mi smo predložili da taj rok bude 30 dana i ne vidimo zašto bi Skupštini bilo potrebno dva meseca ili da se dozvoljava rok od dva meseca. Evo, uveren sam da gospodin Krasić kao predsednik Odbora za finansije ne bi imao ništa protiv da taj rok bude i sedam dana, a ne 30 kako smo u amandmanu predložili, jer zaista verujemo da ono što se konstatuje kada postoje uslovi da se neko kao predsednik ili član komisije razreši, Skupštini ne treba više od sedam dana, ili tako nešto da ili potvrdi ili odbije. Zašto je dato 60 dana nemamo pojma, verujem da ni predlagač nema pojma. Verovatno je tako u nekom zakonu koji je prepisan pisalo, pa smo eto tu takozvanu dobru praksu preneli i uneli u naše zakonodavstvo. U načelnoj raspravi smo to rekli. Neki su ovde spominjali da je u Zakonu o tržištu kapitala koji se u Srbiji usvaja ugrađeno pet direktiva EU, neke zemlje iz okruženja su u taj zakon unele 15 direktiva i nekoliko takozvanih uredbi iz EU, pa do dana današnjeg nisu uspele da razviju i podignu svoje tržište kapitala na neki pristojan nivo. Smatramo da je 30 dana sasvim dovoljno da se u skupštinskom nadležnom telu, odnosno Odboru za finansije potvrdi da li je neko stekao uslove da više neko ne bude član Komisije za hartije od vrednosti. Mislim da bi bilo veoma racionalno da se ovaj amandman prihvati. Što se tiče amandmana koji sam podneo na član 252, tražili smo da se stav 5. briše, a tražili smo da se briše i član 252. koji kaže: "Predsednik i članovi Komisije izuzimaju se od glasanja pri odlučivanju o zahtevima pravnih lica u kojima imaju učešće u kapitalu". Zašto smo ovo predložili? Smatramo da je ovo višak, s obzirom na činjenicu da je u članu 247. vrlo jasno definisano da predsednik, članovi i zaposleni Komisije ne mogu imati vlasničko učešće ili upravljati pravnim licima kojima komisija daje dozvole za obavljanje delatnosti ili mogu predstavljati interes tih lica pred Komisijom, državnim organima ili drugim organima. Znači, članom 247. onemogućeno je licima da budu u komisiji, koja imaju udeo u vlasništvu, upravljaju u onim pravnim licima kojima na dozvole za rad ili za bilo šta drugo komisija daje saglasnost. Prema tome, smatramo da je ovo bilo višak. Samo smo tehnički uticali na sve ovo. Obrazloženje u tom smislu je vrlo tanko i tužno. Ovde kaže - zaključak je da predsednik i članovi komisije mogu imati učešće u kapitalu pravnih lica, osim onih kojima daje dozvole za obavljanje delatnosti. Pa, mi to nismo osporili. Mi to nismo osporili, ali ste vi u zakonu stavili da onaj ko ima udeo u pravnom licu, o kome odlučuje Komisija za hartije od vrednosti, ne može da bude u Komisiji za hartije od vrednosti. Ali, ovde se stvara prostor i uslov za sumnju, sumnju koju SRS izražava i uopšte u javnosti i u načelnoj raspravi po ovom zakonu i evo danas u raspravi u pojedinostima. Naša sumnja se odnosi na Komisiju za hartije od vrednosti i Vlada Republike Srbije od 2000. godine pa naovamo, vrlo interesantan odnos sve vlade imaju prema komisijama za hartije od vrednosti, i nekim članovima Komisije za hartije od vrednosti poprilično su istekli mandati, ali nema reakcije vlasti na tako nešto. Pokušali smo da vam ukažemo na činjenicu da pogledate imovinske karte članova Komisije za hartije od vrednosti, šta su imali, koliko su imali, kojom su imovinom raspolagali, pre nego što su ušli u Komisiju za hartije od vrednosti, a šta imaju danas. Danas u raspravi o tržištu kapitala nema ni predstavnika Vlade, pa Skupština nas obavesti da će ovde biti Milutin Mrkonjić, a ovde se pojavi Oliver Dulić. Oni koji su zaista zainteresovani za tržište kapitala, danas ovde nemaju ni sagovornika. To se radi vrlo tendenciozno. Mi smo kao narodni poslanici pre nekoliko dana kroz skupštinski materijal dobili ostavku jednog od članova Komisije za hartije od vrednosti, prof. dr Dejana Malinića. Pročitaću šta je on u svojoj ostavci napisao. Napisao je da ostavku podnosi zbog načina vođenja Komisije za hartije od vrednosti u poslednjih nekoliko meseci, a posebno zbog prisutnog dubokog neslaganja u pogledu daljeg funkcionisanja i razvoja Komisije za hartije od vrednosti; jačanje Komisije i podizanje njene kadrovske osposobljenosti je neophodan proces. Međutim, samostalnost i nezavisnost Komisije za hartije od vrednosti od političkih i uticaja raznih učesnika na tržištu kapitala i njeno funkcionisanje svakako se ne mogu obezbediti sada prisutnim netransparentnim prijemom novih zaposlenih, dominacijom političkih i privatnim interesima opterećenih kriterijuma u tom procesu. Član Komisije, možda je on bio najgori član Komisije. Uopšte neću da ulazim. Ali, kada neko iznutra dođe i u javnost pošalje dokument koji potvrdi politički stav SRS, da ste vrlo tendenciozno zatvarali oči pred svim zloupotrebama koje se dešavaju u Komisije za hartije od vrednosti, nema većeg uspeha za nas. Javnost mora da čuje da je na sve probleme, zloupotrebe, kriminal i sve što se dešavalo pod jurisdikcijom ili kapom Komisije za hartije od vrednosti SRS ukazivala. Vi danas imate nekoliko članova Komisije za hartije od vrednosti protiv kojih su podignute, odnosno podnete krivične prijave. Ovde nema predstavnika Vlade. Ovako se tržište kapitala u ozbiljnoj državi ne razvija. Ovo što hoćete da radite, kao i ono što se dešava u Kliničkom centru na Novom Beogradu, sve predstavlja farsu. Da ste vi drugačiji, možda se te stvari i farsa na Novom Beogradu ne bi dešavale. Ali, u ovoj državi sve ste učinili da institucije i država izgube sve svoj smisao. Postavlja se pitanje – šta je ozbiljno, šta nama u stvari treba? Šta je to što građani očekuju od nas kao predstavnika najvišeg zakonodavnog tela i sutra vas koji ste obavezani kroz Vladu da to sprovodite? Pričamo o tržištu kapitala, ponavljam, bez predstavnika Vlade. Komisija za hartije od vrednosti i dalje divlja, radi šta hoće i kako hoće. Nikog suštinski ne interesuje kakvi su tamo problemi. Ne možemo ovako ozbiljnim zakonom da uredimo oblast tržišta kapitala ako nema adekvatne političke volje. Uvukli ste kriminal i bezakonje u svaku poru i instituciju društva i države. Kada pogledate amandmane koji su podneti na ovaj zakon, ne vidite nijedan suštinski amandman koji interveniše da se suštinski nešto menja. Interveniše se u tehničkom smislu. Ovaj zakon kakav jeste neće biti limit, ali ste problem vi za razvoj tržišta kapitala, zato što ste uništili sve ono što bi trebalo da predstavlja akcionarstvo. Ljudi posle 10 godina vaše vlasti i dalje ne znaju kakav je smisao, kakav je značaj, koliko je bitno da imate zdravo tržište kapitala, zdravu berzu, zdrave investicione fondove, zdravu tržišnu sliku i odnose u državi. Danas imate jednu berzu, berzu koja ima najnižu tržišnu kapitalizaciju na evropskom kontinentu. Nema izgleda da to u perspektivi bude drugačije, a Srbiji suštinski razvoja bez toga nema. Prema tome, kao i mnogo toga što ste po ugledu na evropske fanatike napravili, i ovaj zakon će verovatno da se usvoji sa 126 glasova. Stajaće negde i verujem, dok ste vi na vlasti, vreme za svoju primenu i neće dočekati, čak i da vas zamene neki ozbiljni, odgovorni i svesni politički ljudi, trebaće im decenije da Srbiju spreme i da ovako definisan zakon primene u praksi i na tržištu kapitala u Srbiji.
Devet minuta i 30 sekundi je iskorišćeno vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Narodni poslanik Zoran Krasić ima reč.
Mislim da je ovaj amandman pravo mesto gde bi moglo nešto da se kaže i o Komisiji za hartije od vrednosti i uopšte o tome kako je sistemski postavljeno tržište kapitala. Pre desetak godina imali smo problema sa propisima, kako da se definišu hartije od vrednosti. Te prve bolesti su prevaziđene, ali sada imamo problem kako funkcioniše to tržište. Mora da se kaže da postoji nekoliko vrlo važnih subjekata na tom tržištu, pored banaka, brokera, na prvom mestu je NBS i Komisija za hartije od vrednosti, pa i onaj Centralni registar za hartije od vrednosti. Sada smo na temi – Komisija za hartije od vrednosti. Još septembra 2009. godine istekao je mandat pojedinim članovima Komisije za hartije od vrednosti. Nekoliko meseci pre isteka mandata, Odbor za finansije Narodne skupštine, zahvaljujući pre svega Službi Narodne skupštine, blagovremeno, idući u susret eventualnom problemu, u skladu sa zakonom, obavestio je sve poslaničke grupe da dostave svoje predloge, kako bi se izvršile odgovarajuće promene u Komisiji za hartije od vrednosti. Do dana današnjeg nemamo nikakav predlog. Bilo je nekih inicijativa. Neke poslaničke grupe, čini mi se da je PUPS, oni su obavestili da nemaju kandidata, da nikoga ne predlažu. Ako sada ostavimo po strani taj problem što smatram da taj način izbora članova Komisije preko poslaničkih grupa je loš, ali da ostavimo to sada po strani, danas imamo situaciju da u Komisiji za hartije od vrednosti sede ljudi kojima je istekao mandat i ta činjenica ne može da se popravi nijednom zakonskom odredbom u kojoj bi došla do izražaja neka gimnastika, gde se pravimo da oni i dalje postoje, da oni legalno rade, jer reč mandat ima više svojih sinonima. Ono što je široj javnosti poznato, prvi sinonim za reč mandat jeste nalog, a drugi sinonim za reč mandat jeste vreme, okvir gde traje nešto. Sada se postavlja pitanje kako je moguće da prodemokratska, proevropska, pro, pro, pro, vlast toleriše ovu situaciju, tim pre što je vladavina prava jedan od uslova ka ambisu prema kome vodite ovu Srbiju. Odgovor je vrlo jednostavan. Obaveštavam vas i molim da zapamtite da vidite zašto je to tako. To ću najbolje da vam pokažem na jednom primeru. Prvi primer je bila ona situacija sa preuzimanjem akcija fabrike "Knjaz Miloš" u Aranđelovcu. Videli ste tada, maltene Olimpijski komitet, svi sportisti, te ovo te ono, svojevrsna galama, padale su ostavke članova komisije, čini mi se Milko Štimac, čini mi se onaj Dušan Bajec itd. Desilo se šta se desilo, to je javnosti vrlo dobro poznato. Oni su nastavili dalje da rade. Znači, ostavka je bila "šalimo se", bukvalno rečeno. Istekao je mandata i oni su nastavili dalje da radi. Zbog čega su nastavili dalje da rade? Evo drugi primer. Verovatno znate kako je došlo do upada u "Metals banku" Novi Sad. Nagoveštaja prvih problema kod te banke je bilo kada je Autonomna Pokrajina povukla svoje depozite koje je imala u toj banci. Ta banka je pretežno radila s pravnim licima. Zapamtite ko su bili najveći deponenti - Autonomna Pokrajina Vojvodina, "Kolubara", EPS. Kasnije smo saznali za Darka Šarića, tad niko nije znao. Zbog potencijalnih problema sa likvidnošću ušle su privremene mere Narodne banke Srbije da bi se pokazalo kako su te mere dobre. Autonomna Pokrajina je vratila svoj depozit, stabilizovala se banka i tada smo rekli da će to biti razvojna banka Vojvodine, koja treba da omogući sprovođenje autonomaške politike u režiji tog krila DOS. Šta se u međuvremenu dešava? Dešava se to da Autonomna Pokrajina želi da dokapitalizuje "Metals banku". Vrši se emisija akcija i traži se saglasnost od Komisije za hartiju od vrednosti da se u zatvorenom postupku omogući Autonomnoj Pokrajini da kupi te akcije. Po zakonu, Autonomna Pokrajina ne može da kupi jer nije država, nije Republika. Onda Ministarstvo finansija daje jedno mišljenje i na bazi tog mišljenja Komisija za hartije od vrednosti odobrava organu teritorijalne autonomije da se ponaša kao Republika i da stiče akcije, postaje većinski vlasnik Razvojne banke Vojvodine. Danas Razvojna banka Vojvodine ima svoje ekspoziture mnogo više u Novom Pazaru, u Novoj Varoši, Prijepolju i u ostalim mestima nego što odgovara nazivu te banke. Sada čujemo da ide hapšenje. Verovatno ćemo čuti ko je bio u Upravnom odoru, ko je radio, šta je radio, ko je koliko uzeo, zašto je uzeo, kako je uzeo. Ko je omogućio? Komisija za hartije od vrednosti. Iza nje, koja nema mandat, svi se kriju u ovom postupku. To Srbija zna. Veliki borac protiv organizovanog kriminala, onaj što ste ga pre nekoliko dana izabrali za Veće državnih tužilaca itd, ćuti mudro. Jedina žrtva svega toga, otišao Jelašić, a vi kažete da je Darko Šarić preko toga završavao posao, pa ste Mileta Jerkovića odredili da vam bude svedok saradnik i da vam sada ispriča Pavićević, ne znam kako se zovu ti vaši kadrovi tamo. Vi mislite da su svi sisali vesla, da niko ništa ne zna. Sve to mora da dođe na naplatu kad-tad, kao što je ova situacija - pištolj tetejac, jedan ne može bez drugog, kada padne jedan, padne i drugi. Tako će biti i sa Đilasom i sa Vučićem, pošto su oni spojeni sudovi, jer je neko osmislio da pravi i vlast i opoziciju po želji Brisela. Sada može sve i svašta da bude. Ne bi me iznenadilo da večeras stupi u štrajk glađu i Tadić. Trese se, neka bude veselo, a ovamo ćemo preko Komisije za hartije od vrednosti, ovamo ćemo preko drugih stvari. Trpajte u lokalne samouprave u očekivanju izbora, da i tamo zavladate, da imate svoje biračke odbore, svoje komisije, da opet izvršite neku prevaru. Ma, ne vredi više, istrošili ste te adute. Na današnji dan 75,5% građana Srbije neće da čuje za EU, za NATO i za ove stvari. Neće da čuje, zapamtite, a vama skače popularnost i samo neka vam raste, a na svakom koraku dokazujete da se ničega ne pridržavate od onoga za šta ste se zaklinjali. Doduše, i onaj se zaklinjao u crkvu, pa vidite kako stiže božja kletva. Hvala što mi niste dali opomenu, gospođo Čomić.
Ničim je niste zaslužili. (Zoran Krasić, sa mesta: Ovo se ne razlikuje od situacija kada sam bio kažnjavan.) Narodni poslanik kaže da se ovo ne razlikuje od situacija kada je bio upozoravan, pa kažnjavan. Razlikuje se, pogledajmo stenograme. Iskorišćeno je osam minuta i 35 sekundi vremena poslaničke grupe. Na član 254. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 269. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 271. i član 271.amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 275. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 281. i član 281.amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 282. i član 282.amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 283. i član 283.amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Ovim smo završili pretres o svim amandmanima. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DEVIZNOM POSLOVANjU (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Prelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić, Dragan Šormaz, Nenad Popović, Arsen Đurić, Lidija Dimitrijević, Vladan Jeremić, Milan Lapčević, Milorad Buha, Momir Marković, Tomislav Ljubenović, Milan Avramović, Marina Toman, Bojan Mladenović, Slađan Mijaljević i Dragan Stevanović, kao i amandmane Narodne banke Srbije. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Arsen Đurić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Arsen Đurić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo podneli amandman na član 6. kojim smo predložili da se doda novi stav u tom članu, koji glasi: "Dobit ostvarenu u inostranstvu po osnovu izvođenja investicionih radova, kao i devize koje je u skladu sa garantnim rokovima naručilac investicionih radova zadržao kao garanciju za ispravnost izvršenih radova, rezident unosi u zemlju po završetku izvođenja investicionih radova, odnosno po isteku garantnog roka". Naime, dosadašnjim zakonom je bilo predviđeno i propisano da se dobit koju rezident ostvari u inostranstvu po osnovu izvođenja investicionih radova unosi u zemlju, a ovim izmenama zakona ta se obaveza briše i ostavlja se obaveza rezidentu da on samo izveštava Devizni inspektorat o visini ostvarene dobiti. Iako se iz predloženog zakona vidi, a i u obrazloženju stoji, da je cilj izmena ovog zakona dodatna liberalizacija spoljnotrgovinskog režima i ispunjavanje određenih zahteva Svetske trgovinske organizacije, to ste naveli i u obrazloženju, da je ova izmena nastala kao rezultat zahteva pojedinih članova Svetske trgovinske organizacije, ona je apsolutno neprihvatljiva i ovakva odredba u zakonu je u potpunoj suprotnosti sa finansijskim interesima države Srbije. Mislim da vi, kad pišete zakone, treba da ih pišete u skladu sa interesima države Srbije i građana Srbije, a ne zahtevima pojedinih članica Svetske trgovinske organizacije. Ako bi se ovaj predloženi tekst zakona usvojio u ovakvom obliku, to bi dovelo do novog povećanja platno-bilansnog deficita, koji je samo u 2010. godini iznosio blizu tri milijarde dolara, a u vremenu kada nema dovoljno stranih investicija, to bi ugrozilo stabilnost dinara i povećalo ionako previsoku inflaciju. Pozivam vas da još jednom razmotrite ovaj predloženi amandman i da ga prihvatite, jer bi zaista bilo apsurdno da se tekst zakona kakav ste predložili usvoji.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandman je podnela Narodna banka Srbije. Vlada je prihvatila amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne) Amandman kojim se posle člana 10. dodaje novi član 10a. podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Arsen Đurić. Narodni poslanik Arsen Đurić ima reč.
Podneli smo amandman na član 11. kojim se menja član 26. postojećeg zakona, gde smo predložili da se stav 5. tog člana briše. Naime, u izmenama zakona ste predvideli tim stavom 5. da državna javna preduzeća mogu da daju garancije nerezidentima odnosno stranim pravnim licima za izvođenje određenih poslova, odnosno podizanje kredita. To je apsolutno neprihvatljivo i mislim da nosi izuzetno veliki rizik. Podsećam da država Srbija preko garancija koje je dala svojim javnim preduzećima sada duguje blizu milijardu i po evra ili preko milijardu i po evra, pa tim javnim preduzećima, koja se kreditno zadužuju i kojima budžet Srbije daje garancije, sada njima davati mogućnost da daju garancije stranim pravnim licima, mislim da je to apsolutno neprihvatljivo, posebno ako se uzme u obzir da je javni dug Srbije blizu 45% bruto-društvenog proizvoda odnosno blizu gornje granice. Mogli bismo doći u situaciju da sa ovom vrstom davanja garancije stranim pravnim licima premašimo taj gornji limit zaduženja. Iz tog razloga mislim da bi trebalo prihvatiti ovaj amandman.
Na član 12. amandman je podnela narodna poslanica Lidija Dimitrijević. Vlada je prihvatila ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. S obzirom da se Odbor za finansije nije izjasnio, amandman je u pretresu i imate pravo na svoja dva minuta. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, dobro je da su predstavnici vlasti prepoznali da ovaj amandman poslaničkog kluba SRS poboljšava tekst zakona. Naime, u slučaju kada nerezidenti, ogranak stranog pravnog lica koji posluje preko rezidentnog računa, vrše prenos sa tih računa u inostranstvo, moraju prethodno izvršiti svoje poreske obaveze prema Republici Srbiji. Mi smo predložili da o tome moraju podneti potvrdu nadležnog poreskog organa kojom se potvrđuje da su poreske obaveze izmirene. Smatrali smo da bi onako kako je predlagač napisao zakon ostao nepotpun, jer ne bi postojala obaveza da se prilaže potvrda o plaćenom porezu i tako bi moglo doći do zloupotrebe, da poreske obaveze ne budu izmirene, a prenos sa računa u inostranstvo izvršen. Onda bi sve ostalo na nadležnim inspekcijskim organima. Ukoliko bi oni u postupku kontrole utvrdili nepravilnosti, jedino bi se tada moglo saznati da je takva stvar učinjena, ali tada bi već bilo kasno. Kako do toga ne bi došlo, moraće da se podnese potvrda o plaćenoj poreskoj obavezi Republici Srbiji i tek će onda moći da se izvrši prenos sa računa.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vladan Jeremić.
Ovim amandmanom je predviđeno da se u članu 12. doda još jedan novi stav: "Nadležni poreski organ dužan je da na zahtev nerezidenta koji posluje preko nerezidentnog računa i rezidenta – ogranka stranog pravnog lica koji posluje preko rezidentnog računa, u roku od tri dana izda potvrdu o izmirenim poreskim obavezama". Praktično, u članu 12. st. 2. i 3. postali bi st. 3. i 4. Međutim, kako stoji u obrazloženju predlagača, ovaj amandman nije prihvaćen jer kažu da reguliše pitanja koja se tiču zakona kojim se uređuje poreski postupak i administracija i nisu predmet ovog zakona. Malopre ste mogli da čujete iz izlaganja koleginice Lidije Dimitrijević šta je zapravo bila suština, odnosno svrha ovih naših amandmana koje smo podneli na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju. Tačno je, dakle, da Zakon o poreskom postupku i administraciji, odnosno Zakon o upravnom postupku reguliše na taj način da su predviđena dva dana ili ako je potrebna neka ispravka, čak i do 15 dana, međutim, i ovim amandmanom je bila želja da se omogući privrednicima koji se bave izvozom da bez poteškoća to i odrade. Dakle, predviđena su tri dana, kako se ne bi usporavao ceo ovaj postupak. Mislim da ovaj amandman zaista ima svoj smisao i da bi trebalo da bude prihvaćen, jer će samo unaprediti tekst predloženog zakona. Zahvaljujem.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević.
Poštovano predsedništvo, na član 12. podneli smo amandman kojim se stav 4. postojećeg zakona briše. Obzirom da postoji supremacija međunarodnog prava i ukoliko je tim međunarodnim ugovorom o izbegavanju dvostrukog oporezivanja uređeno da nerezident ne plaća porez po osnovu obavljenog posla, onda nema poreskog zaduženja, te su odredbe člana 4. kojim se ova materija reguliše potpuno bez ikakvog pravnog značaja. Naime, ako nerezident pokuša da prebaci sredstva sa računa u Republici Srbiji i država mu traži da dostavi dokaz o plaćanju poreza, on će se pozvati na odredbe ugovora o izbegavanju dvostrukog oporezivanja, čime će naravno ostvariti to svoje pravo. Prema tome, apsolutno nema razloga da postoji ovaj stav 4. Mi smo u ovom parlamentu ratifikovali na desetine raznih međunarodnih ugovora kojima se izbegava dvostruko oporezivanja onih firmi koje posluju u Srbiji i inostranstvu, te mislimo da je ovakav amandman apsolutno smislen i da ga treba prihvatiti. S druge strane, rekao bih još nekoliko reči kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe u vezi ovih zakona. Naime, potpuno je nerazumljivo kakva se ekonomska politika vodi u ovoj našoj zemlji? Juče je državni sekretar u Ministarstvu finansija Vuk Đoković izjavio da je punjenje budžeta Republike Srbije bolje od projektovanog, odnosno planiranog, za 5% je veće nego što je bilo u prethodnoj godini, a opet čujemo ovih dana na vestima da je premijer na zasedanju MMF i Svetske banke u Vašingtonu izdejstvovao novo zaduživanje Srbije za nekih 800 miliona dolara, od kojih će 400 miliona dolara ići za pokrivanje budžetskog deficita. Pre dva meseca smo ratifikovali ugovor kod komercijalnih banaka, konkretnog kod Sosiet ženeral banke, za isto 400 miliona dolara za pokrivanje budžetskog deficita. Praktično ispada da svaka dva meseca za otprilike oko pola milijarde dolara se Srbija zaduži samo da bi pokrila budžetski deficit. Kažite mi – koja to zemlja može da funkcioniše tako što će svaka dva meseca uzimati tolike sume novca da bi pokrila budžetski deficit i da bi pokrila ogromnu javnu potrošnju. Sada smo nekakvim volšebnim, potpuno protivzakonitim odlukama tenderske komisije za prodaju Telekoma produžili dodatno još 15 dana Telekomu Austrija da svoju ponudi poboljša, da ih nekako namolimo da dođe do tih projektovanih 1,4 milijarde evra da bi prodali taj Telekom, ne bi li smo i te pare pošto-poto ubacili u budžet Republike Srbije, pokrili nekakve rupe i pripremili izbore. Zaista je potpuno nerazumna ovakva ekonomska politika čiji rezultati očigledno mogu da se vide u svakodnevnom životu građana, gde su plate pale za preko 100 evra, gde je inflacija najveća u Evropi i gde se svakog meseca ili svaka dva meseca Srbija zadužuje da bi pokrila taj budžetski deficit. Nisam čuo da postoji perpetum mobile da vi stalno uzimate neke kredite i da to ne vraćate. Prema tom istom državnom sekretaru, Srbija je krajem 2010. godine imala zaduženje od 41,2% BDP. Prema nekim ekonomskim stručnjacima, to zaduženje prelazi 43% BDP, a sa ova dva zaduženja u 2011. godini od dva puta 400 miliona dolara i sa dogovorenim zajmom od Rusije od 800 miliona dolara sigurno da prelazimo onu magičnu brojku od 45% BDP, kada zemlja ulazi u dužničku krizu i da joj praktično preti bankrot. Ako se ovako nastavi kako ste vi krenuli, zaista nikakva priča o prevremenim izborima, niti o bilo kakvoj promeni neće imati efekta jer kada potpuno uništite zemlju, onda ne može ni čarobnjak da je izvuče iz takve propasti.
Dva minuta i 30 sekundi iskorišćeno vremena poslaničke grupe. Reč ima narodni poslanik Dragan Šormaz.
Kao ovlašćeni predstavnik, čuli smo već, bilo je nekoliko amandmana, nisam se javljao jer mislim da je apsurdno u ovoj situaciji javljati se i praviti se kao da je normalno sve u zemlji. Sada mi kao raspravljamo o amandmanima, a evo nema ni ministra da odgovori. I ovaj amandman kolege Lapčevića je veoma dobar, prethodno je gospodin Arsen Đurić govorio o jednom amandmanu, takođe dobrom, gde se govori o tome da smo zaista u opasnosti i da ulazimo u situaciju da budemo jedna visoko zadužena zemlja. Nema nikoga da odgovori, nema ministra da kaže poslanicima zašto ne prihvata te amandmane i mi kao treba ovde da raspravljamo, a zadužujemo državu, čuli smo, samo zbog pokrivanja deficita 150.000 evra dnevno. Ovih 800 miliona dolara novih zaduženja je 330.000 evra dnevno novog zaduženja, bez kamate, kada se budu vraćala za građane Srbije. Čitava ta situacija meni nije jasna. Dokle to ide? Lepo je rekao kolega – tih 800 miliona dogovoreno sa Rusijom, ako budu gotovi projekti. Dogovoreno je sa Kinom, takođe ako budu gotovi projekti, tj. ovaj most. Dokle i koliko ćemo se zadužiti? Da se barem zadužujemo za ono što je bitno jer jedini način je da se Srbija izvuče iz krize – ulaganje, subvencionisanje privrede, ulaganje u poljoprivredu, ali toga ovde nema. Ovde je samo pokrivanje javne potrošnje i ništa drugo. Za to vreme, ponavljamo, štrajkuju dve velike firme "Želvoz" i "Sever Subotica", nemaju posao, ništa ne rade, dok mi pokrivamo i zadužujemo zemlju za činovnike i za policiju, među kojima je, nažalost, rekao sam, još uvek neotkriven ubica Ranka Panića, a i dalje žandarmerija izlazi na ulice.
Dva minuta je iskorišćeno vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milorad Buha.
Dame i gospodo, uvaženi građani Srbije, u ime SRS podneo sam amandman na član 16. i zatražio da se doda novi stav 9. koji glasi: "Rezidenti i nerezidenti koriste devize za plaćanje inostranstvu". Amandman nije prihvaćen. Suština je da se u formalnom smislu ugradi ova odredba, odnosno da se sačuva odredba jer u starom zakonu je postojala ta odredba, a suština je jasna, znači, samo jedna formalna distinkcija u ovome članu. Bitna je suština. Radi se o zakonu kojim se vrši liberalizacija spoljnotrgovinskog poslovanja, što je dobro. Privredi, a i građanima moramo omogućiti da u spoljnotrgovinskom poslovanju ima što manje barijera. Manje barijera znači brži protok robe i novca i to će omogućiti pre svega privredi da ostvari ono što očekujemo u ovim teškim uslovima ekonomske krize. Međutim, moramo spomenuti da u spoljnotrgovinskom poslovanju godinama imamo deficit. Deficit objektivno iz godine u godinu raste, premda on nominalno finansijski ne izgleda tako. Zašto? Zato što nemamo adekvatnu ekonomsku politiku koja će podsticati izvoz. Naš izvoz je iz godine u godinu sve manji i manji, bez obzira što smo u 2010. godini imali finansijski veći izvoz, ali objektivno gledajući, s obzirom na cene, politiku cena i svetske cene koje su bile privilegovane za naše proizvode, jer smo izvozili uglavnom poljoprivredne proizvode i proizvode prehrambene industrije koji su znatno porasli u 2010. godini i po tom osnovu smo imali nešto veći izvoz. Objektivno, ova vlast nema adekvatnu politiku podsticaja izvoza. Na sednici Odbora za industriju pre nekoliko dana bili su pozvani predstavnici Unije poslodavaca. Zatražili su od Odbora za industriju da preduzmemo sve u smislu stvaranja uslova za povećanje likvidnosti privrede. Privreda je nelikvidna, ogroman broj privrednih preduzeća je blokiran. S druge strane, naša privreda je izložena ogromnoj nelojalnoj konkurenciji iz inostranstva i ne može opstati u toj situaciji. Ukazali su na jednu pojavu, evo dolazi i ministar kao predstavnik Vlade, da pokuša da jednim setom mera, a ovo je jedna od mera, da se uvozna carina na repromaterijal i osnovna sredstva smanji ili da se isključi ili da se ta sredstva koja se plaćaju prilikom uvoza, uključujući i PDV, plaća u kasnijim periodima, nakon mesec, dva itd, prilikom realizacije svega onoga što je sastavni deo tog posla. Naša privreda je u nepovoljnom položaju zbog toga što je stavljena u poziciju da mora, kada se ugovori posao, uvesti repromaterijal. Prilikom uvoza plaća se carina, vrlo ozbiljna carina, i to se plaća onoga trenutka kada ulazi roba, i plaća se PDV. Tek tada taj osnovni materijal ulazi u proizvodnju. Kada se fakturiše izrađeni proizvod, gotov proizvod, plaća se PDV. Iz kojih sredstava? Iz kreditnih sredstava. Kako će ova privreda, koja je u kolapsu, koja je u ogromnoj nelikvidnosti, odakle sredstva? Odlaze u banke i plaćaju najviše kamate u Evropi i naknade i takse i sve ono što je sastavni deo tog kreditnog posla. Ova privreda to ne može podneti i traže, insistiraju i između ostalog iz ovog parlamenta da revidiramo odredbe Zakona o PDV, i da im se pomogne, bez toga nemamo privredu. Ova privreda je u izumiranju. Toliko.
Dva minuta i 50 sekundi iskorišćeno od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Matični odbor se nije izjasnio pa je amandman u pretresu. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podnela narodna poslanica Lidija Dimitrijević. Vlada je prihvatila i ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Odbor za finansije se nije izjasnio, pa je amandman u pretresu. Narodna poslanica Lidija Dimitrijević. Izvolite.
Ovaj amandman na član 19. odnosi se na lica koja se bave menjačkim poslovima. Ubuduće će menjački poslovi biti u nadležnosti deviznog inspektorata, a ne u nadležnosti Narodne banke Srbije kao do sada. Konkretno, u članu 19. stav 2. predlagač je definisao da će se oduzeti ovlašćenja za obavljanje menjačkih poslova u trajanju od pet godina ovlašćenom menjaču kod koga su prethodno najmanje tri puta u toku dve godine bila oduzeta ovlašćenja na menjačkom mestu ili na svim menjačkim mestima. Smatrali smo da treba malo pooštriti uslove za oduzimanje ovlašćenja i da treba vremenski period koji se posmatra ograničiti na godinu dana. U toku godinu dana, menjači koji su već pravili određene prekršaje, tačnije onaj ko se ponašao suprotno onome kako definiše član 19. stav 1. doveo je sebe u priliku da ostane bez ovlašćenja dva puta, trećeg puta će izgubiti ovlašćenja, i to na vremenski period od pet godina, i predlagač je uvideo da je prikladnije da posmatrani period bude godinu dana i prihvatio je ovaj amandman poslaničkog kluba SRS. Zahvaljujem.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Niko ne želi reč. Na član 24. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podnela narodna poslanica Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada je prihvatila ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Bojan Mladenović.
Dame i gospodo narodni poslanici, građani Srbije, podneo sam amandman na član 31. koji se odnosi na član 62. osnovnog zakona, a to je da je novčana kazna, koja je propisana ovim članom od pet do 150 hiljada, da se promeni ovaj minimalni iznos i da u njemu stoji 20 hiljada dinara. Smatram da preventivna mera i da se kaznena novčana politika na neki način uvek isplati i da se s njom može smanjiti broj prekršaja. Ovde se u ovom članu navode čak 24 prekršaja koja može izvršiti rezident fizičko lice. Navešću samo nekoliko koje smatram najbitnijim. Rezident fizičko lice izvrši naplatu plaćanja ili izda nalog za plaćanje, odnosno izvrši prenos na osnovu ugovora u kojem nije navedena stvarna cena ili na osnovu neistinite isprave. Smatram da neko ako radi na osnovu ugovora gde nije navedena stvarna cena ili pak na osnovu neistinite isprave, i ako u tome izvrši prekršaj, smatram da kazna od pet hiljada dinara nije adekvatna i nije primerena ovom prekršaju. Takođe, ako rezident fizičko lice vrši plaćanje i prenos kapitala po osnovu direktnih investicija u inostranstvu suprotno zakonu koji uređuje spoljnotrgovinsko poslovanje ili ako vrši plaćanje radi sticanja svojine nepokretnosti u inostranstvu suprotno zakonu koji uređuje svojinsko-pravne odnose, odnosno ako vrši plaćanje radi kupovine stranih dužničkih, dugotrajnih hartija od vrednosti suprotno članu 12. stav 2. i 3. ovog zakona. Zatim, ako vrši plaćanje, naplatu, prenos, prebijanje suprotno uslovima i načinu koji propisuje NBS ili ako drži devize na računu kod banke u inostranstvu, suprotno propisu NBS. Dalje, ako plati promet sa inostranstvom u devizama i dinarima ne obavlja preko banke ili ako obavlja platni promet sa inostranstvom po tekućim i kapitalnim poslovima suprotno propisu NBS. Jednostavno smatram da rezident fizičko lice ako ne poštuje propise koje je dala NBS smatram da kazna od pet hiljada dinara svakako nije primerena tom prekršaju. Takođe, ako poslove iz člana 33. stav 1. ovog zakona ne obavi pod uslovima i na način koji propiše Vlada RS, ako devize i efektivni strani novac kupuje i prodaje izvan deviznog tržišta ili ako postupa suprotno propisu Vlade RS. Dakle, svi ovi prekršaji su po meni daleko ozbiljniji i daleko adekvatnija i primerenija bi bilo da kazna minimalno iznosi 20 hiljada, pa sve do 150 hiljada. Još jednom ponavljam da kaznena novčana politika bi sigurno preventivno delovala i sigurno smanjila broj ovih prekršaja.
Iskorišćen je minut vremena poslaničke grupe. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podnela Narodna banka Srbije. Vlada je prihvatila amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandmanu skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Ovim smo iscrpli pretres u pojedinostima o ukupnom broju amandmana na Predlog zakona. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O INVESTICIONIM FONDOVIMA (pojedinosti) Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: zajedno Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić i Dragan Šormaz, Marina Toman, Dragan Stevanović i Milorad Buha. Primili ste izveštaj Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? Reč ima poslanik Dragan Stevanović.
Ovim članom 2. moja koleginica Marina Toman je samo htela tehnički da popravi ovo, kako ne bismo u jednom trenutku došli u situaciju, odnosno ne biste vi koji predlažete ovaj zakon došli u situaciju da zbog činjenice da će Zakon o tržištu hartija od vrednosti da stupi, odnosno da ostane van snage kad počne da se primenjuje Zakon o tržištu kapitala. Naime, samo ću vam pročitati iz originalnog zakona šta se kaže u ovom stavu 6. koji postaje stav 5 – društvo za upravljanje je dužno da se u svom poslovanju pridržava odredaba zakona kojim se uređuje tržište hartija od vrednosti. Ono što smo mi tražili jeste da se doda odnosno tržište kapitala. Mi vas podsećamo da smo upravo završili pretres u pojedinostima zakona kojim se reguliše tržište kapitala i njegovim stupanjem na snagu, odnosno njegovom primenom staviće se van snage Zakon o tržištu hartijama od vrednosti. S obzirom da je to tako, koleginica Marina Toman je htela da se ovde uključi i stavi odredba, odnosno zakon kojim se uređuje tržište kapitala kako ne bismo došli u situaciju da ovaj zakon menjamo sutra, ponavljam, kada se ovo stavi van snage. I u ovom zakonu ne može da se kaže ništa drugačije nego ono što smo rekli Zakon o tržištu kapitala. Mislimo i smatramo da je ovo zaista skrajnuto, da je stavljeno na marginu. Na kraju krajeva, takav je bio i vaš odnos prema ovoj investicionoj ili fondovskoj industriji. U Srbiji danas imate svega dvadesetak što društava za upravljanje, što fondova, što fondova investicionih, čak i oni penzioni fondovi kojima ste zakonskom regulativom dali šansu i mogućnost da se tamo od 2003. godine razvijaju privatni penzioni fondovi. Pita vas SRS – na kom nivou je uopšte svest o društvu u tom smislu podignuta? Koliko danas korisnika ili ljudi ima opredeljenje, slobodu, hrabrost i poverenje da svoja sredstva ulaže u privatne penzione fondove koji su u vidu investicionih fondova, a da ne govorimo o nečemu drugom, o nečemu ozbiljnijem, što je osnovni način, model ili svrha finansiranja u razvijenom svetu, odnosno svetu koji ima unapređeno i razvijeno tržište kapitala. Što se tiče investicionih fondova, mi ponavljamo da je celokupna privredna i ekonomska klima u ovoj državi takva da oni još dugo neće moći da dobiju svoj obim, intenzitet i značaj kakav bi trebalo da imaju, a podsetiću vas da je SRS još devedesetih godina, pri svom osnivanju i definisanju ekonomskih principa i ekonomskog programa, govorila i insistirala na značaju investicionih fondova, i akcionarstva i svakako tržišta kapitala.
Iskorišćeno je tri minuta vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Niko ne želi reč. Na član4. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Niko ne želi reč. na član5. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Niko ne želi reč. Na član7. amandman je narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Dragan Stevanović.
Ovim smo izrazili naš politički stav. Izrazili najblaže rečeno rezervu u odnosu na vaše opredeljenje da svaku ekonomsku i političku priču svedete i završite na EU. S njom se na ustima budite, s njom i zaspivate, pretpostavljam. Za SRS to objektivno politički i u svakom drugom smislu nije prihvatljivo, pa čak ste i ovde državu limitirali, da eventualno investicioni fondovi, koji su ponavljam znate i sami u kakvoj situaciji, imaju mogućnost da ulažu, investiraju u zemljama koje nisu članice OECD, odnosno EU. Vi ste jasno u zakonu čak i ostavili da stoji da će Vlada imati mogućnost da u podzakonskom aktu proširi mogućnosti za investiranje u druge zemlje. Mi smo smatrali da država ne treba ni na jedan način da limitira bilo koji investicioni fond, da ulaže, investira ili pokazuje interesovanje za tržište na bilo kom delu zemaljske kugle i vrlo je interesantno obrazloženje koje je predlagač odnosno Vlada Republike Srbije dala kao razlog zašto se ovaj amandman odbija. Naime, pored ostalog rečeno je da predlagač ostane na stanovištu da je na sadašnjem nivou investicionih fondova, kao i na celom domaćem finansijskom tržištu potrebno zadržati ograničenja ulaganja u finansijske instrumente izdavaoca iz država članica OECD i EU, kao i susednih zemalja. Najveći rizik svih ostalih država je neadekvatannadzor i razmena informacija sa našom Komisijom za hartije od vrednosti, što kod država OECD, kao i kod susednih zemalja. Kod sebe imam jednu analizu koja nije urađena u ovoj godini, urađena u godini pre i vrlo je interesantno da 15 država sa razvijenim tržišnim kapitalom, odnosno sa najjačom tržišnom kapitalizacijom, od njih 15, tri nisu članice ni EU, ni OECD. Kako vi možete da kažete, u čije ime govorite, da imate nepoverenje u tržište kapitala, kao što su Kina, Rusija, Hong Kong. To su tri države, i ja sam ih redosledom na toj lestvici pročitao, sa razvijenim tržišnim kapitalom. Kina je na trećem mestu u svetu, nije član OECD. Zbog čega neko iz Srbije ne bi mogao da ima ovu vrstu poslovnih odnosa s Kinom, s Rusijom, svakako s Rusijom s kojom ne eksploatišete ni one ekonomske benefite i privilegije koje imate i do sada i limitirate nas zakonom, odnosno i tu nerazvijenu i jadnu industriju fondovsku limitirate i uskraćujete mogućnost za tako nešto, ostavljate mogućnost da u podzakonskomaktu definišete. Zbog čega? Opasno je i bolesno, i ekonomija Srbije danas to vrlo jasno pokazuje, kada ideologija, promašena i bolesna ideologija i politika opterećuju ekonomske ambicije i ekonomske mogućnosti jedne države. Posle ovih 15, ide spisak od 27 država, koje takođe imaju najrazvijenija tržišta kapitala na zemaljskoj kugli. Od njih 27, sedam nisu članice OECD, da ne nabrajam one dalje, tu treću grupu gde je Srbija, a po ovim analizama samo je jedna država iz okruženja Srbije. Vi pogledajte gde smo, šta smo i dokle smo stigli s tržištem kapitala. Posle deset godina vaše vlasti, bez bilo kakvog ideološkog opredeljenja, odnosno ideoloških barijera da se tržište kapitala u državi razvija, dokle ste stigli i šta ste uradili sa elementima koji čine tržište kapitala. Moje pitanje za predstavnike vlasti je, zbog čega se ovo limitira na zemlje OECD, odnosno zemlje EU? Zašto onda za ovih deset godina niste uveli principe i standarde kojima se upravljaju sve te države EU? Zašto se niste vodili iskustvima nekih drugih država? Malopre smo komentarisali, završili smo raspravu o Zakonu o tržištu kapitala. U Zakonu o tržištu kapitala vi ste uveli u Srbiji opcije, horvarde, snopove, i nađite mi to u zakonu u Hrvatskoj. Znate li kako se fjučersi kažu u Hrvatskoj? Budućnosnice. Hajde što su nam ukrali jezik, nego se ne stide istog tog. Koga vi folirate, šta smo mi, Amerikanci, Englezi, a vi imate Ustav. Ustav vas obavezuje da koristite srpski jezik i ćirilično pismo. Ne ide se tako u budućnost. Tako što ćete na engleskom da slikate i pišete budućnost, nego tako što to što stavite u norme zakona da možete i da zaista primenjujete na terenu i u praksi u Srbiji. Zato smo reagovali ovim amandmanom, smatramo da je Srbija žrtva i talac vaših ideoloških i političkih opredeljenja, koja su pre svega zasnovana na evropskim integracijama. Naravno, verujemo da ćemo vremenom uspeti i javnost u Srbiji da uverimo i da tu farsu o EU i evropskoj perspektivi razbijemo u Srbiji, i kao što su neki nekada govorili da se patriotizam ne sipa u traktore, SRS smatra da se EU ne sipa u traktore, da se ona ne jede i ne pije, živi se i radi se od nečega sasvim drugog i verujemo da ćemo uspeti da javnost u Srbiji uverimo u besmisao i neodrživost priča koje prodajete poslednjih deset godina.
Iskorišćeno je vreme ovlašćenog predstavnika i dva minuta vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? Na član 8. amandman je podnela grupa od 21. narodnogposlanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podnela grupa od 21. narodnogposlanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Ovim smo završili pretres o svim amandmanima, te zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANSIJSKOM LIZINGU (pojedinosti) Molim Službu Narodne skupštine da dostavi materijal sa amandmanima spremljen za pretres u pojedinostima po 8. tački dnevnog reda predsednicima ili ovlašćenim predstavnicima poslaničkih grupa, da bi mogli da pratimo rad zajedno. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Nenad Popović, Arsen Đurić, Milan Lapčević, Sreto Perić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Mirko Munjić, Milorad Buha, Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić, Dragan Šormaz, Aleksandar Pejčić i Zoran Krasić. Primili ste izveštaje Zakonodavnog odbora i Odbora za finansije, kao mišljenje Vlade o amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman su podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Sreto Perić.
Dame i gospodo narodni poslanici, Zakon o finansijskom lizingu je donet 2003. godine, 2005. godine je imao prve izmene i dopune, a sada se priča o zakonu o izmenama i dopunama Zakona o finansijskom lizingu. On je u nekom periodu imao izuzetno dobru primenu i bio je konkurencija bankarskim kreditima. To je bilo do nastupa svetske ekonomske krize, a kasnije se situacija nešto menja u korist bankarskih kredita, to ne samo zbog svetske ekonomske krize, nego jednostavno prestaje mogućnost ljudi da investiraju. Potrebna su im gotova novčana sredstva za preživljavanje i onda finansijski lizing gubi trku sa bankarskim kreditima. Dva su osnovna razloga zbog kojih ste vi pristupili izmenama i dopunama Zakona o finansijskom lizingu. Prvi razlog je što želite da proširite predmet finansijskog lizinga, a drugi razlog jeste što želite da povećate osnovni kapital sa 100 hiljada evra na 500 hiljada evra. Vi pravite procenu da se to neće negativno odraziti na oko 17 kompanija otprilike koje se bave finansijskim lizingom, jer one poseduju kapital od 90 miliona evra u sadašnjem momentu, a potrebno je po odredbama zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskom lizingu da ima oko osam i po miliona evra. Upravo u tom grmu i leži zec, vi hoćete da zaštitite, hoćete da smanjite broj zainteresovanih za osnivanje firmi koje bi se bavile finansijskim lizingom, a zapravo finansijski lizing znači posredovanje između davaoca finansijskih usluga i primaoca finansijskih usluga, gde davalac finansijskog lizinga zadržava pravo svojine na predmetu koji je predmet finansijskog lizinga, a primalac finansijskog lizinga ima mogućnost da koristi taj predmet. Amandman o kojem sada govorim odnosi se na član 4. Predloga zakona. Do sada je u članu 4. stajalo da je predmet finansijskog lizinga pokretna nepotrošna stvar, oprema, postrojenja, vozila i slično. Sad ste vi predložili da se dodaju i reči "i nepokretna stvar koja može biti predmet prava svojine u smislu zakona koji uređuje svojinsko-pravne odnose". Predložili smo da se, pored ovog, preciznije i jasnije definiše da taj novi ili na drugačiji način predviđen predmet lizinga predstavljaju i novi i stari građevinski objekti, stambeni prostor, poslovni prostor i fabričke hale. Znači da se član 4. precizira ovim što smo mi predložili u amandmanu. Vlada nije prihvatila ovaj amandman, navodeći u obrazloženju zbog čega ne prihvata amandman. Kaže, "amandman se ne prihvata, između ostalog, što zakon nema za cilj da informiše one na koje se odnosi". Primarno da zakon nema cilj da informiše, nego da uredi određenu oblasti. Kako se može očekivati efikasna primena i dobra primena i uticaj zakona na one na koje se odnosi, ako oni neće biti informisani o tome. Čini mi se da obrazlaganje zakonskih predloga, kako u načelu tako i kad su u pitanju pojedini amandmani, na najbolji način informiše građane šta mogu da očekuju u narednom periodu. Nijedan zakon o finansijskom lizingu, kao ni zakoni o bankarskim kreditima ne mogu da reše nagomilane probleme građana Srbije, pa neće moći ni ovaj, a neće moći ni neki drugi koji su u pripremi. Naravno, ni konverzija građevinskog zemljišta o kojem je ministar Dulić ovde govorio neće moći da reši probleme građana Srbije, ali će moći zato da učvrsti pozicije pojedinih tajkuna i koji su postali vlastodršci svega u Srbiji. Ovde je, čini mi se, osnovni cilj izmene i dopune ovog zakona da se zapečati na 17 kompanija koje već postoje, a da ni u jednom drugom momentu nije moguće da se proširi broj davalaca finansijskog lizinga. Na tržištu finansijskog kapitala treba da stoji jedna otvorena utakmica. Oni koji su najkvalitetniji, oni koji su najjeftiniji i najbolji za korisnike, da li je u pitanju bankarski kredit, da li je u pitanju finansijski lizing, da korisnici se sami opredeljuju na osnovu onog što je ponuđeno. Vi ne želite to, vi želite da smanjite broj onih koji će da pružaju takve mogućnosti. Evo, iz jednog u drugog zakona, uvek se ograničava na nečemu. Sad će advokaturom moći da se bave oni koji budu osigurali svoju delatnost, tako da je nazovem. To je mogla da bude alternativa, ko želi da osigura, a ko ne. Ne mora i da može da nastavi i dalje da obavlja tu delatnost. Klijenti, komitenti i oni koji se pojavljuju kao korisnici tih usluga će moći da odlučuju i to bi bilo to što se zove tržišna utakmica. Vi želite zapravo da zaštitite one koji su vama logistička ili neka druga podrška. To ćete moći samo do nekih narednih izbora. O tome će vam Krasić govoriti da li će nešto biti u novembru, decembru. U decembru kažu, najavljuju za januar.
Tri minuta i 20 sekundi iskorišćeno vremena poslaničke grupe. Na član 5.amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Narodna poslanica Donka Banović ima reč.
Član 5. izmena i dopuna ovog zakona se praktično odnosi na postojeći član 6. Zakona o finansijskom lizingu. Prvo ću da pročitam predlog člana, odnosno stava 1. gde kaže da – ugovor o lizingu je ugovor zaključen između davaoca lizinga i primaoca lizinga, kojim se davalac lizinga obavezuje da na primaoca lizinga prenese ovlašćenje držanja i korišćenja predmeta lizinga na određeno vreme u kome primalac lizinga uživa sve koristi i snosi sve rizike u vezi sa vlasništvom, a primalac lizinga se obavezuje da mu za to plaća ugovorenu naknadu u ugovorenim rokovima. Mi predlažemo brisanje većeg dela ovog stava, zato što smatramo da ovo što sledi u ovom stavu posle zareza je praktično objašnjenje ili da kažem definicija o tome koji su to poslovi lizinga. Zašto ovo predlažemo? Zato što u članu 2. stav 1. imamo jasnu definiciju o tome koji su to poslovi finansijskog lizinga, tako da posle svega nekoliko članova vi opet ponavljate istu tu definiciju, umesto da ovde jednostavno stoji jedna kratka rečenica - šta je to ugovor o lizingu, jer su ti poslovi definisani u članu 2. Zbog čega to predlažemo? Zbog toga što je ovaj zakon prilično obiman i mi smatramo da, na svakom mestu gde ga je moguće pojednostaviti, kad ga pojednostavimo, onda je on i mnogo razumljiviji i lakše ga je primenjivati. Nama koji smo predložili ovaj amandman apsolutno nije jasno zbog čega ste vi morali opet da ponovite ovu dugačku definiciju o tome koji su to poslovi lizinga. Ako to već definišete u članu 2, onda nema nikakve potrebe da to sve opet ponovite kada govorite o tome šta je ugovor o lizingu?
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? Poslanik Mirko Munjić.
Ovim amandmanom, koji se odnosi u stvari na član 6, gde se traži promena stava 2, regulisano je pitanje bitnih elemenata ili, kako vi kažete, obaveznih elemenata ugovora o lizingu. Tako vi u ovom stavu predviđate da ugovor o lizingu obavezno sadrži nabavnu vrednost predmeta lizinga, zatim iznos naknade, pa onda iznos pojedinačnih rata, broj i vreme plaćanja, rok ugovora, kao i mesto, rok, način i uslove isporuke i način i uslove prenosa svojine, kao i način i uslove produženja roka trajanja ugovora. Po vama to su obavezni, kako vi kažete, elementi ovog ugovora o lizingu. Ovim amandmanom sam tražio u stvari proširenje ovog stava 2, tako što će se tu dodati još i reči "troškovi transporta, montaže, demontaže, tekućeg održavanja, zamene delova, servisa i tehničko-tehnološkog unapređenja i obuka osoblja primalaca lizinga". U obrazloženju za neprihvatanje ovog amandmana Vlada navodi da su nabrojani obavezni elementi ugovora o lizingu i da ugovarači, kako se to kaže u obrazloženju, mogu sami predvideti i neke druge elemente. Ovo što sam predložio amandmanom ima za cilj da upotpuni član koji nabraja elemente ugovora. Zašto je, na primer, način isporuke, koji vi predviđate kao obavezan elemenat ugovora o lizingu, važniji elemenat od npr. troškova transporta, što sam tražio kao dopunu stava 2? Tako što vi predlažete neprihvatanje ovog amandmana može se u stvari sastaviti ili napisati svaki ugovor. Predvidite predmet ugovora, a za ostale elemente kažete – ugovarači će sami predvideti. Međutim, to nije dobro i potrebno je da se, u stvari, predvide svi bitni elementi ugovora, ako hoćete da se ovo reguliše na pravi način. Ako ste to hteli, trebalo je da prihvatite ovaj amandman.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? Poslanik Milorad Buha.
Dame i gospodo, uvaženi građani Srbije, suština ovog amandmana jeste da se izvrši pravno-tehnička korekcija i da se u članu 5. Predloga zakona, a u članu 6. postojećeg zakona u stavu 7. umesto tačke stavi zapeta i dodaju reči "što mora biti jasno definisano kao sastavni deo ugovora o lizingu". S obzirom da se radi o ovom članu 5, odnosno 6, radi se o formalno-pravnim uslovima za sklapanje i elementima ugovora o lizingu. Predlog je da se ova odredba ugradi kao sastavni deo, jer je vrlo bitna i suštinski donosi određena poboljšanja u zakonskom smislu. Radi se u stavu 7. o isporučiocima predmeta lizinga, pa se kaže u odredbama zakona da isporučioca predmeta lizinga bira primalac lizinga, a može ga izabrati i davalac lizinga. To je nedovoljno jasno i nepotpuno. Predlog SRS je da se u ugovoru o lizingu jasno navede ko je isporučilac lizinga i ko ga bira. Ovo alternativno rešenje je neprihvatljivo. Vi u odgovoru na naše amandmane kažete da zakon ne zabranjuje niti ograničava da ugovor o lizingu sadrži druge elemente ugovora o kojima ugovorne strane postignu saglasnost. To nije sporno, ali u samom ugovoru u formalno-pravnom smislu mora da stoji ko je isporučilac lizinga, sa svim drugim bitnim elementima koji čine sastavni deo ugovora o lizingu.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Arsen Đurić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Arsen Đurić.
Poštovano predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo podneli amandman na član 5, tako da se u stavu 7. predloženog teksta deo teksta "a može ga izabrati davalac lizinga" briše. Naime, o čemu se tu radi? Vi ste u Predlogu zakona dali mogućnost da i primalac i davalac lizinga mogu da biraju isporučioca, odnosno proizvođača dobra ili predmeta lizinga. Obzirom da je lizing jedan finansijski posao koji se sklapa povodom nabavke određenih dobara ili predmeta lizinga za potrebe primaoca lizinga, davalac lizinga u tom slučaju se pojavljuje samo kao finansijska institucija koja obezbeđuje finansijska sredstva za realizaciju tog posla. Mi smatramo da je neophodno izvršiti brisanje ovog dela teksta, odnosno da odluku o proizvođaču isporučiocu ima isključivo primalac lizinga, jer je on inicirao taj posao i taj posao se obavlja u njegovu koristi i na njegov račun. Jer, postoji mogućnost da postoji više proizvođača, odnosno isporučilaca predmeta lizinga. Svakako se može doći u situaciju da se izbor ili odluka primaoca i davaoca lizinga razlikuju, tako da smatram da treba tu mogućnost ostaviti isključivo primaocu lizinga, jer on i finansira taj predmet nabavke, odnosno predmet lizinga. Vi ste u svom obrazloženju za neprihvatanje ovog amandmana naveli da to postoji kao mogućnost, ali ne mora da bude nužno. Zato mislim da treba prihvatiti ovaj amandman, jer je potpuno logično da primalac lizinga ima to pravo da bira proizvođača i isporučioca za ona dobra koja želi da nabavi i koja on plaća.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Arsen Đurić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Arsen Đurić.
Mi smo podneli amandman i na član 6, u kome smo predložili da se doda novi stav 3. koji glasi – prikaz obračuna lizing naknade je sastavni deo ugovora o lizingu i kao takav mora biti neposredno naveden u njegovom sadržaju. Tačno je da je u članu 5. delimično prihvaćena ova naša formulacija. Međutim, svakako bi to trebalo da stoji i u članu 6, s tim da je naša formulacija preciznija i sveobuhvatnija. To govorim iz razloga što je praksa pokazala da se ugovorima o kreditima ili o lizingu često zaračunavaju građanima neki troškovi koji nisu opravdani. Tu se iskoristi njihova neupućenost, nepažnja ili finansijska dominacija tih institucija i oni na taj način stiču jednu neopravdanu dobit. Znači, osim visokih kamata koje obračunavaju, oni naplaćuju građanima, koji neredovno izmiruju svoje rate, pisane opomene kojima ih opominju da ne izmiruju svoje rate. U poslednje vreme imamo i slučajeve da lizing kuće građanima naplaćuje, i to po visokim cenama, i telefonske pozive kojim ih obaveštavaju da nisu na vreme izmirili svoje obaveze. Zato mislim da ovaj obračun naknade mora biti sastavni deo ugovora. U prilog ovome govori činjenica da kada se pogleda struktura dobiti na tržištu lizinga, vidi se da su u 2009. godini 88,6% bili prihodi od kamate, a ti prihodi su se u 2010. godini smanjili na 60%, što znači da su se povećali prihodi na osnovu nekih drugih usluga. Zato mislim da ovaj obračun lizing naknade mora biti sastavni deo ugovora, odnosno da građanima moraju biti jasno i precizno izdefinisane sve obaveze koje imaju prema lizing kući. Očigledno je da su neprihvatanjem ovog i prethodnog amandmana lizing kuće imale dosta uticaja prilikom pisanja ovog zakona, jer se više vodilo računa o njima, a ne o građanima koji kupuju određenu robu na lizing.
Na član 7. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić, Milan Lapčević i Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević.
U članu 7. smo predložili da se stav 1. briše iz razloga pojednostavljenja teksta ovog zakona, jer je već u narednom članu predloga ovog zakona određena pravna forma koju davalac lizinga može da ima – DOO ili AD. Stoga je sasvim jasno da se i na njih primenjuju odredbe zakona o privrednim društvima kojima se reguliše njihovo osnivanje, pravna odgovornost i poslovanje. Kako je ovaj tekst zakona obiman, smatramo neophodnim da se on pojednostavi u onim delovima gde nema potrebe da se te formulacije ponavljaju. Mislim da je najjednostavnije da se ovakav amandman usvoji, jer nema razloga da se duplira u različitim članovima jedna te ista forma.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Zbog javnosti, morao bih malo da podsetim na hronologiju kako se desilo to da Srbija dobije Zakon o finansijskom lizingu. To je bilo 2003. godine. Taj zakon je u to vreme branio ministar Goran Pitić. To je onaj ministar koji nije imao zakletvu. Sećate se, gospođo Čomić? Da bi ojačao svoju argumentaciju, on je čak doveo i profesora sa Pravnog fakulteta. Sećate se, sedeo je u prvom redu? Kada je čuo, posle 10 minuta našu kritiku, profesor se pokupio, pobegao napolje i rekao da ga više nikad ne zovu da brani ovakve zakone. To je samo radi podsećanja javnosti. Po smehu, vidim da se sećate hronologije kako se to dešavalo. Međutim, moram da vas podsetim da je preteča finansijskog lizinga u Srbiji Boško Ristić. Boki je još u Nišu, kao advokat, razvio sistem finansijskog lizinga s jednim dečkom koji je radio na pumpi, zvali su ga Rumunac. Oni su napravili štedno-kreditnu firmu "Anila". Preko nje su kupovali kola, prodavali građanima. Pukla je ta "Anila" i Bole pobegao u Holandiju da ne bi služio vojsku. Posle godinu dana se vratio. Oslobodili ga obaveze služenja vojnog roka pošto je imao vodu u kolenu i onda je nastavio dalje da bude advokat i pripravnik. To je samo radi podsećanja, da se vidi istorijat finansijskog lizinga u Srbiji, da se tačno vidi kakve su to zasluge pa je neko predsednik odbora, pa je u savetu za sudstvo, za policiju, u Advokatskoj komori vedri i oblači, po kafićima piše ustavne povelje itd. Vratio bih se sada na Zakon o finansijskom lizingu. Gospođo Čomić, teška srca moram da izreknem jednu pohvalu. Napokon smo došli do nečega što je približna definicija finansijskog lizinga. Malo je preciznije sada u članu 2. Predloga zakona definisano šta je finansijski lizing. Međutim, kada se to dalje raščeprka, vidi se da se nešto nikako ne uklapa. Da krenemo redom. Znači, 1994. godine prva politička stranka koja je u svoj politički program, ekonomski deo, ubacila investicione fondove bila je SRS. Prva je napisala i dobrovoljne penzijske fondove. To samo radi podsećanja javnosti. E, sada ideja sa investicionim fondovima je da čovek koji raspolaže sredstvima može više da zaradi preko investicionih fondova nego kada bi ta sredstva oročio kod banke. Prosto, kamata je veća. Mnogo je i veći rizik, jer investicioni fondovi trguju hartijama od vrednosti. Kada je u pitanju dobrovoljno penzijsko osiguranje, situacija je potpuno ista. To je dodatno, dopunsko, gde građanin sam preuzima obavezu da obezbedi svoju materijalnu sigurnost, dobrovoljno se osigurava i njegove pare u dobrovoljnom penzijskom fondu rastu svake godine mnogo više nego da je te pare stavio na štednju. Znači, investicioni fond, dobrovoljni penzijski fond - plus za građanina, po definiciji. Kad je u pitanju finansijski lizing, zbog neuporedivo veće sigurnosti u odnosu na klasične bankarske kredite, on treba da bude povoljniji za građanina, za privredu, za preduzetnika. To znači, po definiciji, finansijski lizing je jeftiniji nego da si istu stvar kupio putem bankarskog kredita. Da li je to kod nas tako? Nije. Tu se nalazi celokupna ova zvrčka. Generalno, kamate u Srbiji su strašno velike. Čime se to pravda? Velikim rizikom. Objasnite mi kako može da bude veliki rizik kada su većina kredita obezbeđeni hipotekama? Zar je moguće da je na našem tržištu nekretnina tolika nestabilnost? To možete da pričate neupućenima. Beograd je i dalje skuplji nego neke metropole u svetu. O čemu se radi? Radi se o Bečkom sporazumu, gde se stranim bankama garantuje odgovarajući profit koji se iznosi iz zemlje. Legalno. Sada, priča o bankama, priča o finansijskom lizingu, to je priča o strancima. Sećate se 2003. godine? Izričito je zabranjeno da na lizing idu nepokretnosti. Zašto? Da to bude posao banaka. Zašto? Zato što kupovina nepokretnosti, obezbeđenje nepokretnosti na duži rok, 20, 25 godina itd, jeste rizičan posao zbog roka i banke treba da snose, na neki način, konsekvence tog rizika i kroz bankarski sistem mogu da se obezbede sredstva za to, jer banke mogu dugoročno da finansiraju i izvođače radova, investitore itd. Sistem puko. Zašto puko? Neće banke da skinu kamatu. Dobar kajmak ovde. Onda se ubacuje finansijski lizing. Uporedite finansijski lizing danas po ovom zakonu za nepokretnosti i kamate koje daju banke za te iste nepokretnosti i kažite mi u čemu se vidi razlika? Nema razlike. Vi pripremate jedan propis, gospođo Čomić, to je najavljeno, zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Evo, da pretpostavimo da je taj zakon donet i da on izgleda otprilike ovako kako je napisano u nacrtu ili predlogu, da ne ulazimo u detalje, da me ne vezujete s Gašom Kneževićem, pošto je on i nacrt zakona znao da primeni. Znači, kada bi to bilo tako kako je napisano, da li je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskom lizingu usaglašen sa ovim predlogom zakona? Nije. Da li je pripremljeno tržište za primenu ovih propisa? Nije. U čemu je zvrčka? U reklami – ko će bolje i ko će uspešnije da to predstavi, prevari građane. Može i devojčica da pije kaficu, videli ste one reklame, 4,5% itd. Da li to postoji u realnom životu? Kada Narodna banka uzme neku oblast u okviru nekog zakona da posebno reguliše, apsolutno sam siguran da ta oblast neće biti regulisana, da će tu selektivno da se ostave rupe. Evo nešto što nije obuhvaćeno amandmanom. Gospođo Čomić, tiče se Zakona o obligacionim odnosima, tako da je tu veza sa amandmanom. Da krenemo redom. Kod ugovora o isporuci predmeta lizinga potrebna su tri potpisa tri strane, a kod ugovora o finansijskom lizingu ne trebaju tri potpisa. Aj' sad neka neko objasni kako je to moguće? Nekada je bilo da se organizacija koja se bavi finansijskim lizingom samo bavi poslovima finansijskog lizinga, a sad kažete to su pretežni poslovi. Sada će da bude i zakup predmeta lizinga, naročito onog koji je vraćen zbog raskinutog ili propalog ugovora o finansijskom lizingu. Sve se navodno svodi na kupovinu putničkih automobila. To je reper za sve, a tu se nalaze i autobusi. Pa ste neke prevoznike u Beogradu obavezivali da kupe odgovarajući kvalitet autobusa, pa ste omogućavali lizing izabranim kućama. Pogrešna vam je ovde definicija simulovanog ugovora, ali neću da vam o tome pričam, to ćete da menjate u nekoj sledećoj promeni ovog zakona. Dalje, koja je svrha Narodne banke da donosi konačna rešenja i odlučuje o pravima, obavezama i pravnim interesima pravnih i fizičkih lica određenih ovim zakonom? Objasnite mi, molim vas, zašto svodite na upravnu stvar nešto što je čista obligacija? Ugovor o finansijskom lizingu, kada se potpiše i kada se isporuči dobro, on je čista obligacija. Zašto bi se Narodna banka nešto mešala tu u prava, obaveze i neke druge stvari koje se tiču ugovora, odnosno ugovornih strana? Sad ćete vi da kažete da bi zaštitili. Teško onom koga vi štitite, ne konkretno vi, nego ko ga ovakvim propisima štitite. Dalje, dokaz da je osnivački kapital iz sopstvenih sredstava. E ajd' sad mi baš objasnite kako ćete da znate da li su sopstvena sredstva ili su kreditna ili su kreditna, kreditna, kreditna od ranije ili na drugi način? Ne, nego želite, pošto hoćete da razdelite neke lokacije i sada tu vidim vezu zašto je gospodin Dulić prisutan povodom ovih tačaka dnevnog reda, jer se ovde samo pojavljuju nepokretnosti. Dobro sada, Olivere, ti možeš da stavljaš koliko hoćeš šaku na glavu, ali jedino u ovom setu zakona se pojavljuju nepokretnosti. Znate, nekada je bilo – gde su pare, tu je G 17 plus, a sada je – gde su nepokretnosti, tu je Oliver Dulić. I konverzija, dao si sada pravo na konverziju, pa od vojske uzeo lokaciju, sada skupljaš sredstva. Pazi da ti se ne pojave Panamac i ovi koji u Rakovici finansiraju tamo bez dozvole itd. Sada kada krene ova konverzija prema Breku, prema ovome, pa prema onome, a oni ne bi došli da ti štrajkuješ, ne bi te posetili, to sam siguran. Vidite, idemo dalje. Čim ste vi uzeli sada da regulišete statusna pitanja davaoca lizinga, skupština, upravni odbor, izvršni odbor, direktori itd, meni je mnogo sumnjivo. Zašto ste to uzeli da regulišete? Pored zakona o privrednim društvima, gde postoji etalon za sve oblike organizovanja, i za akcionarsko društvo i društvo sa ograničenim odgovornostima itd, e sada ovde posebno treba nešto da se uradi. Ma, čim je nešto posebno nešto se posebno muva, da vam kažem iskreno. Čim nešto odudara od opšteg principa. Sada vidimo, u toj brzini recimo vi ste zaboravili pa ste rekli ovako – opšte uslove poslovanja predlaže izvršni odbor upravnom odboru, a u nadležnosti upravnog odbora nema da utvrđuje, da donosi i da propisuje opšte uslove poslovanja. Prosto neverovatno. Šta vam znači – dužan je da obezbedi potpis još jednog člana tog odbora? Izvršni odbor davaoca lizinga ima najmanje dva člana, a predsednik predstavlja i zastupa davaoca lizinga. Onaj ko predstavlja i zastupa on je odgovorno lice. Međutim, po vama odgovara upravni odbor. Što ste uneli ovu zabranu – predstavlja i zastupa davaoca lizinga predsednik izvršnog odbora, ali je sve punovažno ukoliko postoji još i potpis jednog člana izvršnog odbora? Šta je to, da li je to bankarska garancija? Vidim da tako daje bankarsku garanciju Sosiete Generale banka. Oni kada daju bankarsku garanciju zaduže nekoga tamo Kojića, pa onda i onaj Francuz da parafira za svaki slučaj. Prosto ne mogu da shvatim šta ste hteli da uradite, ali znam da se nešto valja iza ovoga. Kaže, hajde da vam sada ne pričam ovde, da vas baš mnogo ne potresem pošto ste sada u teškoj velikoj žalosti, da vam ne dodajem ovde ove muke. Sada ste proširili da vraćen predmet lizinga može da bude predmet zakupa. Ne znam zbog čega, kada je osnovna ideja za finansijski lizing da bude isuviše specifična oktroisana delatnost. Rekli ste – ne može time da se bavi svako, ne samo zbog kapitala, nego i zbog drugih stvari, da nema nekog sukoba interesa. Malopre vam je prošao jedan zakon u kome postoji ne sukob interesa nego ambis, ambis od sukoba interesa. Član Komisije za hartije od vrednosti ne može imati akcije, niti bilo kakav udeo u bilo kom društvu ako želite da imate Komisiju za hartije od vrednosti. Vi pravite gimnastike, može, ne može, indirektno, direktno itd. Tu postoji obaveza apsolutne zabrane. Za mnogo manje stvari vi angažujete Agenciju za borbu protiv korupcije ako je u pitanju sukob interesa. Sukob interesa može biti kada je u jednoj ličnosti izvršena kumulacija javnih funkcija ili kada privatni interesi ugrožavaju ostvarivanje ili ispunjavanje javnih interesa javnog funkcionera. To je definicija za dva prototipa sukoba interesa. Od tog pravila se odustaje od zakona do zakona, od propisa do propisa. Gospodine Duliću, predlažem kada sretnete gospodina predsednika Vlade obratite mu se kao ministru finansija, ne kao predsedniku Vlade, i kažite mu sledeće – do 3% na godišnjem nivou kamata se tretira po definiciji da je normalna, očekivana, opravdana, pod uslovom da se godišnja inflacija kreće u tim okvirima. Ako je inflacija recimo na 1,5%, a propisana kamata je 4%, 4% je već zelenaška kamata, da znate, to je definicija. Prekinimo sa ovim imaginarnim rizicima i smanjite kamatne stope. Narodna banka Srbije može operacijama na otvorenom tržištu, ne samo putem obaveznih rezervi nego i na drugi način bitno da utiče na banke da smanje kamatne stope. Vodite računa, 3% na godišnjem nivou je normalna, dozvoljena, ona čuva kapital i daje neku dobit, 4% je zelenaška kamata. Preispitajte sve ove kamate koje danas naše banke, odnosno strane banke obračunavaju u Srbiji i naći ćete koliko se izvlači kapitala, ili da budem precizniji, izvlači opranog novca sa ovog područja i nosi pre svega u Austriju i u druge države. Zapamtite jednu stvar, Alpe-Adria, ekspozitura Priština, Beč, Beograd, Zagreb, Sarajevo. Kada se tu zavrti para, možete vi da pišete milijardu zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma, niko živi to ne uhvati, pa čak ni ovi advokati.
Iskorišćeno je 15 minuta vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman sa ispravkom je podnela narodni poslanik Jorgovanka Tabaković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković i Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodna poslanica Milica Vojić Marković.
Gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj član 9. stav 4. se odnosi na novčani deo iznosa osnivačkog kapitala davaoca lizinga. Zakonodavac je predložio u Predlogu zakona da taj iznos bude pet miliona evra, a moje kolege i ja u ime DSS smo podneli amandman, tražeći da taj iznos ne bude pet miliona evra, nego tri miliona evra. Obrazložili smo na sledeći način – smatramo da je iznos od pet miliona evra zaista visok zahtev za osnivanje privrednih društava koja će se baviti poslovima lizinga, u odnosu na kapital potreban za osnivanje banaka, koji je 10 miliona evra, finansijski lizing je posao koji traži mnogo manje garancija u vidu sopstvenog kapitala. Ovaj uslov je posebno visok ako se ima u vidu da ta sredstva ne mogu biti pribavljena iz kredita ili zaduživanja i ako se zna da se kod poslova sa nekretninama, kao pretežni deo osiguranja uloga, koristi hipoteka, onda se čini neopravdanim insistiranje na tako visokim osnivačkim ulozima. To će sigurno dovesti do nedovoljne konkurencije na tržištu i do visokih cena ovih usluga, ali možda vam je zapravo namera da ovako visokim delom osnivačkog kapitala vi i onemogućite konkurenciju i da dozvolite da samo neki koji su bliski vladajućim strankama mogu da ostanu i da osnivaju ova privredna društva. Očigledno da vas klijenti i komitenti neće preterano interesovati, niti će vas interesovati kolike će biti cene usluga. Zašto to kažem? Odgovorili ste na naš amandman tako što ste samo zavrteli krug i rekli – amandman se ne prihvata, jer je minimalni iznos novčanog dela osnivačkog kapitala davaoca lizinga od pet miliona evra u dinarskoj protivvrednosti, prema zvaničnom srednjem kursu dinara na dan uplate za obavljeni posao finansijskog lizinga, čiji je predmet nepokretna stvar, svrsishodan, imajući u vidu uticaj finansijskog lizinga na ekonomiju jedne države. Znam da ste vi to predložili, na njega sam i reagovala, na taj vaš predlog, ali mi niste odgovorili – zbog čega ne prihvatate naš amandman i ne smatrate da je taj naš amandman nešto na šta treba da odgovorite?
Da li još neko želi reč? Na član 9. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Mićo Rogović. Vlada i Odbor za finansije prihvatili su amandman sa ispravkom. Zakonodavni odbor smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Milan Lapčević. Da li neko želi reč? Milan Lapčević ima reč.
U članu 9, kojim se menja član 10d postojećeg zakona, u stavu 6. reči "dobra poslovna reputacija" smatramo da treba brisati. Šta znači to "dobra poslovna reputacija"? Kako ćemo da izmerimo tu opisnu osobinu "dobra poslovna reputacija"? Da li je to negde definisano, firma je imala toliko prometa, nije bila u blokadi, da li imaju neki parametri koji definišu pojam "dobra poslovna reputacija"? Nema. Ako nema, ne znam kako ćemo onda meriti, kako ćemo ocenjivati nekoga da li on spada u tu kategoriju "dobra poslovna reputacija" i da li će moći da ispuni te kriterijume ili ne. Recimo, u odredbama člana 13v je predviđeno nešto što je suprotno od ovoga što ste ovde napisali, da član upravnog odbora ima potrebne stručne kvalifikacije, najmanje dve godine radnog iskustva na vodećem položaju u finansijskom sektoru, da nije osuđivan itd, da bude podoban za obavljanje člana upravnog i nadzornog odbora itd. Dakle, ovde imate konkretne podatke o tome šta nešto znači, kako treba definisati određeni član, kakve kriterijume treba da ispuni neko ko hoće da bude član upravnog odbora, dok recimo, formulacija "dobra poslovna reputacija" u principu ne znači ništa. Ako nema bliže definicije, dobra poslovna reputacija treba da bude izbrisana i da bude zamenjena nekim konkretnim obrazloženjem, konkretnim merama šta to firma treba da ispuni da bi mogla da ispuni ove kriterijume i da uđe u finansijski lizing. Mislimo da se na ovaj način ne doprinosi poboljšanju poslovne klime u državi, jer i ovi zakoni treba da doprinesu da bude što više investicija i da se BDP poboljša i poveća, kako bismo bili sposobni da vraćamo silne kredite koji su uzeti prethodnih godina i koji najviše opterećuju i našu privredu i naše firme, koje zbog velikih poreza, velikih procedura, ne mogu da posluju pozitivno i da finansiraju državu. Malopre sam govorio o tome koliko je država ušla prethodnih godina u ogromno zaduživanje i iako je državni sekretar naveo da je punjenje budžeta znatno bolje nego što je bilo prošle godine, bez obzira na to imali smo dva nova zaduživanja u visini od 400 miliona evra od Sosiet ženeral banke krajem februara i sada najavljeno od Svetske banke od 800 miliona dolara, od kojih će opet polovina sredstava, 400 miliona, ući u pokrivanje budžetskog deficita. Tu se ne vidi kraj. Albert Jeger kaže da Srbija ništa nije učinila na strukturnim reformama i da i pored toga što smo pre tri godine zaključili ugovor sa MMF o stendbaj-aranžmanu, kojim smo se obavezali da ćemo smanjiti javnu potrošnju, da ćemo smanjiti broj zaposlenih u državnoj administraciji, ušli u taj posao, obavezali se. Sećate se, naša obaveza je bila da donesemo zakon o ograničavanju broja zaposlenih u državnoj administraciji. Na velika zvona smo objavljivali kako je taj zakon donet, kako smo rešili da smanjimo broj zaposlenih u lokalnim samouprava i u državnoj administraciji na nekih 29.000, slavodobitno pričali kako država konačno kreće da smanjuje svoju javnu potrošnju, da bi se to samo završilo praznom pričom i da bi broj ljudi bio kao smanjen u lokalnim samouprava za jednu izvesnu cifru, da bi krajem ove godine Vlada odobrila zapošljavanje 760 novih ljudi. Da ne nabrajam da je tamo odobreno 150 novih ljudi za Železnicu, 70 novih ljudi u Ministarstvu finansija, a pri tom je samo šest meseci pre toga to isto Ministarstvo finansija dalo visoke otpremnine za 40 ljudi koji su otišli iz Ministarstva finansija, pa sada zapošljavamo novih 70. To je primer neodgovornog ponašanja države i trošenja para, da se to zaista graniči sa zdravim razumom. Danas sam pročitao podatak da je 66.000 firmi u blokadi i da su međusobna dugovanja 288 milijardi dinara i da je u toj strukturi dugova država motor, pokretač tih dugovanja i da ona duguje firmama, pa onda ciklično firme jedna drugoj duguju i da se ne vidi kraj tom začaranom krugu. Vaš direktor Srbijagasa, Bajatović, kaže da država treba da nađe 500 do 600 miliona evra novih kredita kako bi pokrila svoja dugovanja i kako bi se tobože sprečio kolaps i gubitak još 200.000 postojećih radnih mesta, pored onih 400.000 koje smo imali nesreću da nam poklonite kao nova vlast. Izgleda da će još 200.000 ljudi otići na biro rada i da će izgubiti svoj posao zbog ogromne javne potrošnje, koju pre svega država pravi, i zbog ogromnog deficita u budžetu Republike Srbije, koji je narastao od nekadašnjih 14 milijardi 2008. godine, na preko 120 milijardi koliko će biti ove godine. Kamate za uzete kredite su porasle za tri godine od 16 milijardi na 55 milijardi dinara. Znači, samo za kamate ova država godišnje izdvaja 550 miliona evra. To je nešto što čini mi se ni mnogo bogatije zemlje ne mogu da izdrže, toliku javnu potrošnju i tolike kamate na uzete kredite, a već iz najava se može nazreti da tome nije kraj, bez obzira što smo prešli 41,5% zaduženosti zemlje u odnosu na BDP, kako reče Vuk Đoković, krajem 2010. godine, uzeli smo u 2011. godini 400 miliona dolara u februaru. Sada ćemo uzeti još 800 miliona, što čini negde oko 3% BDP. Dakle, već udaramo u tih 45% kada se smatra da država praktično ne može više da finansira vraćanje svojih dugova i kamata i gde joj preti bankrot. Interesantna stvar je kako je država ažurna u povlačenju odobrenih kredita od međunarodnih finansijskih organizacija. Po pravilu se krediti povlače, ekspresno i bez ikakvih problema, za punjenje deficita budžeta, odnosno za pokrivanje deficita budžeta, a vrlo teško ili skoro u beznačajni procentima za projektne finansijske aranžmane. Tako, recimo, imamo još pre dve godine odobren, navodno odobren kredit od Kine, robni kredit za finansiranje određenih poslova u Srbiji. Naravno, nismo ga povukli zato što nemamo projekte. Imamo dogovoreno sa Rusijom milijardu dolara za projektno finansiranje određenih projekata u Srbiji, videli smo pre mesec dana dolazio je premijer Putin i kaže – dajte da vidimo projekte i krenućemo u realizaciju tog dogovorenog aranžmana. Dakle, kada treba da povučemo pare za određene projekte, za Koridor 10, za sređivanje železnice, mostova, uzgred budi rečeno, ti projekti se po pravilu dogovaraju i prave za prestonicu, za nešto oko prestonice, opet i to je prazno slovo na papiru. Pričamo o tome da želimo da nešto izgradimo, da imamo projekte, da želimo da se zadužimo, da uradimo neku konkretnu stvar, a kad treba tu konkretnu stvar da realizujemo dolazimo do saznanja daprojekta u stvari uopšte nema. To je jedna poražavajuća činjenica za ovu vladu, koja je slavodobitno prikazivana kao vlada ekonomskih eksperata, jakih ekonomskih stručnjaka, koja će doneti boljitak ovoj zemlji baš zato što okuplja ekonomske stručnjake, pa ćemo po tom osnovu imati i bolju organizaciju u smislu ekonomije, racionalniju potrošnju države i veći društveni standard, više zapošljavanja, a ekonomija je glavni problem. Od svega toga smo dobili sve ono suprotno, umesto 200 hiljada novozaposlenih, evo, izgubili smo 400 hiljada, a verovatno još 200 hiljada, znači 600 hiljada će biti u minusu po broju zaposlenih, pa će i broj penzionera preći broj zaposlenih i to je zaista vrzino kolo, ne nazire mu se kraj. Nova i nova zaduživanja, kamate rastu, deficit u budžetu raste, a nijedna konkretna mera da se privredi pomogne, da se izvuče iz nelikvidnosti i da nešto konkretno proizvodi. Naša pokrivenost uvoza izvozom je poražavajuće niska i zaista u ovakvim okolnostima svaka odgovorna vlast bi morala da jednostavno kaže da nema rešenja za ogromne probleme i da jednostavno vraća mandat građanima, pa neka odluče ko će da ih vodi. Znate, kad imate s jedne strane predizborna obećanja, naravno koja su uvek veća nego što su realno ostvariva, pa kada i to umanjite i za nekih 50%, recimo, pa i od toga odstupite još minus 200% ili 300%, onda zaista ne vidimo šta može da se desi da jedna vlast kaže - e ljudi mi ne znamo više kako da rešimo ove probleme, dajte da ne uništavamo zemlju zbog nas samih da bi ostali na vlasti, da pustimo nekog ko će umeti da to bolje radi od nas. Da imate malo moralnosti i da mi imate malo odgovornosti prema državi i prema budućnosti ove zemlje, to biste zaista i uradili.
Iskorišćeno devet minuta ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo.Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Milan Lapčević. Izvolite.
Član 13j stav 3. reč "obezbedi" zamenjuje se rečju "sprovodi". Tumačenje značenja reči "obezbedi" može biti višeznačno, tako da može dovesti do nedoslednosti u primeni namere zakonodavca da obaveže davaoca lizinga da sprovede postupke interne revizije radi utvrđivanja slabosti u poslovanju, tačnosti podataka u finansijskim i drugim izveštajima i kontrole rizika. Dvoznačnost ovog termina omogućuje davaocu lizinga da ne sprovede internu reviziju poslovanja, tako spreči efikasnost sistema internih kontrola, što direktno utiče i na kvalitet usluga odnosno pruža mogućnost za oštećenje primaoca lizinga. Očigledno je da ovaj termin može da bude zloupotrebljen i da bude tumačen na više različitih načina, te smatramo da je neophodno da se promeni drugačijim konkretnim terminom, što mislim da neće ni na koji način ugroziti suštinu zakona, čak naprotiv doneće u smislu kvaliteta određena poboljšanja. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Arsen Đurić, Aleksandar Pejčić i Donka Banović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Donka Banović.
Ovim članom se menja postojeći član zakona 51e. Tu su uglavnom nabrojani privredni prestupi i predviđene novčane kazne za privredne prestupe u oblasti finansijskog lizinga. Naš amandman se odnosi na stav 2, gde predlagač kaže da za privredni prestup iz ovog člana kazniće se i odgovorno lice u pravnom licu novčanom kaznom od 20 hiljada, pa do 200 hiljada dinara. Smatramo da, s obzirom na vrstu posledica koje može izazvati neovlašćeno obavljanje poslova finansijskog lizinga, ova kazna mora da bude veća, pa svojim amandmanom predlažemo da umesto 20 hiljada najniža zaprećena kazna bude 100 hiljada dinara, a da najviša predložena ne bude 200 hiljada dinara, nego da bude milion dinara. Dakle, raspon kazni od 100 hiljada pa do milion dinara. Kako rekoh, opasne su posledice zloupotrebe prava iz ove oblasti. Međutim, kada uporedite neke druge kazne koje stoje u nekim drugim zakonima i za prekršaj, onda viditeda su ove kazne neopravdano niske. Na primer, ukoliko vlasnik radnje ne očisti sneg ispred svoje radnje, onda može biti kažnjen sa pet hiljada do 25 hiljada dinara ili, ukoliko vlasnik radnje ne izda fiskalni račun kupcu, može biti kažnjen od 50 hiljada pa do milion dinara. Dakle, vidite evo ovde za neizdati račun vlasnik radnje, trgovac, može biti kažnjen do milion dinara, a vi za ovako ozbiljne prekršaje propisujete najveću zaprećenu kaznu svega 200 hiljada dinara. Stoga smatram da je trebalo da prihvatite naš amandman.
Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Popović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Arsen Đurić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Nenad Popović je podneo amandman na član 25. tako da se stav 1. menja i glasi: "Novčanom kaznom u visini koja je u skladu sa članom 18. stav 6. ovog zakona kazniće se za privredni prestup pravno lice ako se bavi poslovima finansijskog lizinga, a ne ispunjava uslove iz člana 10. ovog zakona i pravno ili fizičko lice ako je bez saglasnosti NBS steklo direktno ili indirektno vlasništvo nad udelima odnosno akcijama davaoca lizinga koje omogućava 10% i više upravljačkih prava.'' Novčane kazne koje su predviđene članom 18. ovog zakona su znatno veće od novčanih kazni koje su predviđene članom 25. istog zakona, tako da su ta dva ista člana u potpunoj koliziji. Cilj podnošenja ovog amandmana, koji je podneo gospodin Popović, jeste da se otkloni ova kolizija između ova dva člana istog zakona. Time se postiže konzistentnost zakona, otklanjaju se nejasnoće i na taj način se povećava finansijska odgovornost davaoca lizinga, odnosno lizing kuća. Pozivam vas da prihvatite ovaj amandman.
Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Aleksandar Pejčić. Narodi poslanik Aleksandar Pejčić, ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženo predsedništvo, predstavnici Vlade, ministra nema, dakle, poslanici DSS na zakon o finansijskom lizingu su podneli ukupno 11 amandmana i nijedan nije prihvaćen. Ovaj amandman se odnosi na član 26. i u članu 51ž menja stav 2. tako da se iznos od 10 hiljada do 50 hiljada menja iznosom od 50 do 500 hiljada dinara. Naime, ovim amandmanom smo hteli da zaštitimo interese građana, onih građana koji su uzeli određeni lizing od strane privrednog društva i u slučaju prestupa privrednog društva mi smo hteli na taj način da zaštitimo upravo interese samih građana. Meni je žao što Vlada nije prepoznala ovaj amandman kao kvalitetan i nije ga inkorporirala u ovaj zakon, ali se nadam da ćete do kraja glasanja prihvatiti ovaj naš amandman i na taj način zaštiti interese građana, koji u ovom trenutku, zbog ovakve situacije ne mogu servisirati određene drugove prema privrednim društvima.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Ovim smo završili pretres o amandmanima, te pošto niko ne želi reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 9. tačku dnevno reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VISINI STOPE ZATEZNE KAMATE (pojedinosti) Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Milorad Buha, Dragan Stevanović, Vladan Jeremić, zajedno narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Lidija Dimitrijević, zajedno narodni poslanici Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić i Dragan Šormaz, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Milorad Buha.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, pred nama je jedan zakon koji u pravno-tehničkom i finansijskom smislu znači pomak, međutim, mislim da je ovo pomak nagore, jer nam je postojeći zakon davao određena rešenja i nismo ga dovoljno sproveli do kraja. Naime, prema za sada važećem zakonu, Zakonu o visini stope zatezne kamate iz 2001. godine, stopa zatezne kamate se sastojala od mesečne stope rasta cena na malo i fiksne stope od 0,5% mesečno. Predlagač zakona je u ovoj izmeni i dopuni išao na korekciju i umesto mesečne stope rasta cena na malo, predlaže izmenu, terminološku izmenu pre svega, da to bude mesečna stopa rasta potrošačkih cena. Prema mišljenju SRS je neprihvatljivo da se ugradi ova odredba i to iz suštinskih razloga. Stopa rasta potrošačkih cena je trgovačka kategorija, prometna kategorija. U sebi ne sadrži ono što smo mi predložili, a to je visina referentne stope NBS kao finansijske kategorije pre svega. Šta znači stopa porasta potrošačkih cena? Znači jednu hrpu roba i usluga koje se plasiraju na tržištu i koje u određenim vremenskim periodima imaju određeni nivo povećanja, smanjenja svojih cena. To je jedna zbirna stopa koja ne odražava ono što treba i ne odražava cenu finansijskog kapitala. Zatezna kamate je kaznena kamata. Kazna dužniku koji je u obavezi da namiri ono što je poverilac izgubio u tom periodu. S obzirom da predlažete prometnu kategoriju, moramo vam ukazati da u suštini u praktičnom životu imamo različita rešenja i imamo dirigovane cene. U našem sistemu imamo dirigovane cene, gde država određuje najviši nivo cena – kako kod komunalnih usluga, tako je i kod goriva i drugih proizvoda i usluga. Šta se to dešava? Tu je zacementiran nivo tih cena. Imamo cene koje se formiraju na slobodnom tržištu. Tu dolazi do iskakanja. Opet je to vezano za promet, prometovanje tih roba i usluga. To nema veze sa cenom kapitala. U odgovoru na ovaj amandman, kažete – rast cena na malo je u direktnoj vezi sa nadoknadom novčanog duga poveriocu zbog inflacije. Zbog novčanog duga poveriocu. Novčani dug je finansijska kategorija. Kaže – zbog inflacije koja je bila prisutna za vreme dok je dužnik bio u docnji. Suštinska razlika u odnosu na vas je referentna kamatna stopa. Ona predstavlja bazu i predstavlja temeljnu visinu finansijskog kapitala. To iskazuje, kao porast cena na malo, ili ranije, odnosno sada potrošačke cene iskazuje organ nadležan za statistiku. U ovom slučaju referentnu stopu iskazuje NBS. Suština je u sledećem, da poverilac ne sme biti oštećen, a ne sme biti ni nagrađen. U ovom slučaju, samo da se vratimona situaciju koju imamo od početka godine, porast cena na malo, odnosno porast potrošačkih cena je u prvom kvartalu bio 5,5%, sa nekom inflacijom, odnosno porast cena na malo u prošloj godini od 10,3%, odnosno 11 i nešto procenata. Danas imamo, otprilike, određenu kategoriju zatezne kamate preko 16%. Naš predlog je da ide referentna stopa NBS koja je manja. Ne da sada kažnjavamo poverioca, nego da ne oštetimo dužnika. Šta će biti do kraja godine, po mišljenju guvernera NBS? Kaže da će tek u ovom kvartalu uslediti najveći porast potrošačkih cena u ukupnosti, ono što smo nazivali nekada inflacijom. U trećem i četvrtom kvartalu ćemo imati blago smirivanje, a na kraju ćemo imati ono što je zacrtano planskim dokumentom NBS i Vlade Republike Srbije, ono što je definisano memorandumom, to je 4,5%, plus minus 1,5%. Znači, negde oko 6%.Nemoguće je to napraviti, ali vi ste to zacrtali. To je plan Vlade i NBS i vi ćete to ostvariti. Nećete ostvariti. Kakvu ćemo situaciju imati? Imaćemo situaciju da će se sve to zaustaviti sa onom fiksnom od 0,5% i biti negde na nivou 20%. To znači da će poverilac dobiti 20% od neke vrednosti u nekom vremenskom periodu. To je mnogo ovog trenutka, zato što je cena finansijskog kapitala daleko ispod toga. Ona cena finansijskog kapitala kod nas je velika zato što banke imaju monopol i uzimaju koliko hoće. Stvarna cena, idite sada kao građanin i odnesite novac u banku, pa ćete videti kolika je stvarna cena tog kapitala, pa podelite i napravite ponder između onoga što se dobije – pasive i aktive, ono što se prodaje, pa da vidite vi šta je to. Cena finansijskog kapitala je približnija ovoga trenutka i gotovo uvek referentnoj stopi Narodne banke i to je predlog. Nažalost, niste to prihvatili, išli ste na obrazloženje kojim ste kontradiktorni, jer u stvari pokazujete, ako spominjete naknadu dužnika u periodu docnje i kažete da je to nadoknada novčanog duga poveriocu, novčani dug je finansijska kategorija. Prema tome, uokvirite sve to u finansijske kategorije, ne prometne kategorije.
Pet minuta i 30 sekundi je iskorišćeno vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić, koji želi reč. Izvolite.
I ovim članom 2, takođe se, prema onome što nam je ponudio predlagač zakona, vrši zamena podataka koji se koriste za utvrđivanje zatezne kamate i to tako što se umesto podataka o rastu cena na malo koriste podaci o rastu potrošačkih cena. Otprilike bih mogao samo da nastavim tamo gde je uvaženi kolega Milorad Buha stao, odnosno s tim objašnjenjem, odnosno našim viđenjem predloženog zakona o visini stope zatezne kamate, jer i amandmanom koji je predviđen, stav 2. člana 2. takođe smo predvideli da se reči "stopa rasta potrošačkih cena" zamenjuje rečima "referentna stopa Narodne banke Srbije". Ovo je na neki način bio i pokušaj da se zaštiti u neku ruku i interes države, jer kao što smo već mogli da čujemo, referentna stopa Narodne banke Srbije je jedna finansijska kategorija, temeljna kategorija, koja u principu i na najbolji način odražava i finansijsku i ako hoćete i političku situaciju u zemlji, dok stopa rasta potrošačkih cena predstavlja jednu, da je tako nazovemo, trgovačku kategoriju, a pri tom, naravno, treba imati u vidu i onu strategiju države da vodi računa i o kontrolisanim cenama itd. Interesantno, u onom obrazloženju od strane Vlade stoji da se Predlogom zakona zamenjuje korišćenje podataka o mesečnoj stopi i cena rasta na malo, sa podacima o mesečnim stopama rasta potrošačkih cena, kako u mesecima kada su podaci o potrošačkim cenama veći od nule, tako i u mesecima kada su ti podaci jednaki nuli ili su negativna kategorija. Onda kažu da iz tog razloga ne bi moglo da se za mesece u kojima je podatak o stopi rasta potrošačkih cena jednak nuli ili negativna veličina koristi druga vrsta podataka, kao što je predviđeno ovim amandmanom. Za prva tri meseca ove godine, ta stopa rasta potrošačkih cena je negde 5,5%, što znači da bi na godišnjem nivou, ako se održi takva dinamika, to bilo negde do 16%, dok je referentna stopa Narodne banke Srbije trenutno, ako se ne varam, 12,25% i otuda i pokušaj da se i kroz ovaj amandman, dakle, u 2. stavu člana 2. Predloga zakona o visini stope zatezne kamate na neki način zaštiti interes države. Međutim, niste tu pronašli neko razumevanje ili ekonomsku logiku, tako da to nije prihvaćeno i otuda i smatramo da generalno ovakve izmene i dopune Zakona o visini stope zatezne kamate neće uspeti da urede ono što ste barem ovako deklarativno naveli u razlozima za donošenje zakona, kada ste ih ponudili Skupštini.
Iskorišćen minut vremena poslaničke grupe. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da) Narodni poslanik Milorad Buha ima reč.
Ovim amandmanom zatražili smo brisanje člana 3, odnosno to je predlog da to bude član 4. starog zakona. Pročitaću ovaj član koji je odraz određene prepisivačke škole, a s druge strane i pomalo nestručno sročen, ali ako dočekamo ovo što je ovde napisano biće tragično po Republiku Srbiju i građane Republike Srbije. Kaže se sledeće – za mesece u kojima je zbog jednokratnekorekcije cena stopa rasta potrošačkih cena za 10 procentnih poena veća od referentne kamatne stope Narodne banke Srbije, za stopu iz člana 2. tačka 1. ovog zakona uzima se aritmetička sredina između referentne kamatne stope Narodne banke Srbije i mesečne stope rasta potrošačkih cena. Gledajte, ovo smo udrobili, malo jedno, malo drugo, a s druge strane ukazujemo na mogućnost da u društvu imamo porast stope potrošačkih cena, koja je za 10 procentnih poena veća od referentne kamatne stope. Poznato je da je kod nas referentna kamatna stopa uvek bila u zadnjih pet-šest godina preko 10%, čak do 17%. Sada je trenutno 12 i nešto posto, uzmite na to 10 procentnih poena. O kakvoj ekonomskoj i finansijskoj politici mi govorimo? Da li se u društvu može zamisliti više ona inflacija koja je bila karakteristična u devedesetim godinama. U periodu kada kažemo da smo stabilizovali sve, da sve odgovara nekim normama, pravilima itd, da mi u zakonu predviđamo ovakvo drastično povećanje potrošačkih cena koje će nas nadilaziti deset i više procentnih poena i da ćemo pristupiti jednokratnoj korekciji cena? Molim vas, nemate to u Zakonu o cenama, nemate tu mogućnost. Kako ćemo to učiniti? Ovo je samo jedna prepisivačka škola, naime, slična jesituacija predviđena i u sadašnjem, važećem Zakonu o visini kamatne stope u članu 4, koja na sličan način određuje, ali 2001. godina i 2011. godina su dijametralno suprotne. Mislim da je ovo štetno, da je nepotrebno, bez obzira na to što možda i dođe do takve situacije, s obzirom ne ekonomsku politiku koju vodite i finansijske pokazatelje koje imamo i da možemo doći u ovakvu situaciju, ali moramo to vezati i za određene druge zakonske propise koji vam moraju omogućavati ono što vi predvidite ovim zakonom. Ako to nije predviđeno Zakonom o cenama, iluzorno je to ugrađivati u ovo, a kombinovati aritmetičku sredinu između kategorije inflacije i referentne kamatne stope, to je jedan vrtlog, ne možete izaći iz svega ovoga.
Minut i 30 sekundi iskorišćeno vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Milan Lapčević. Vlada i Odbor za finansije su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Arsen Đurić i Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Pejčić.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predstavnici Vlade, DSS je na ovaj zakon o visini stope zatezne kamate podnela određen broj amandman i mi se upravo zahvaljujemo pošto je Vlada prihvatila jedan od njih. Naime, u članu 5a, stav 1, nakon reči "Republički zavod za statistiku" ubacuju se reči "i Narodna banka Srbije", a reč "objavljuje" zamenjuje se rečju "objavljuju". S obzirom da je Zakon o Narodnoj banci Srbije kao osnovni cilj ove institucije definisao očuvanje cenovne stabilnosti, smatramo da je neophodno da podatke o mesečnim stopama, ovo je bitno, rasta potrošačkih cena u Republici Srbiji, pored Republičkog zavoda za statistiku, objavljuje i Narodna banka Srbije na svojoj internet prezentaciji. S obzirom da su se u javnosti pojavljivali različiti podaci od ovih referentnih institucija, od Zavoda za statistiku i od srpske Narodne banke, mi smo hteli da ovim amandmanom faktički zakonodavac koordinira radom i jedne i druge institucije i obaveže ih da transparentno objave na svojim internet stranicama mesečnu stopu rasta i rast potrošačkih cena. Na taj način će i građani Srbije, a i javnost biti upoznata sa rastom monetarnih kretanja u Srbiji.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Niko ne želi reč. Na član 6. amandmanje podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Načlan 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Arsen Đurić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Arsen Đurić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo u ime poslaničke grupe DSS podneli amandman na član 6. kojim se u stavu 1. umesto reči "stopa rasta cena na malo za decembar 2010. godine" ubacuju reči "prosečna stopa rasta cena na malo u 2010. godini" Predloženim tekstom zakona je predviđeno da se prilikom obračunavanja stope zatezne kamate od 1. januara 2011. godine koristi, uzima u obzir prosečna stopa rasta cena na malo u decembru 2010. godine. S obzirom da se decembar ne može uzeti kao referentan za čitavu 2010. godinu, smatram da je neprimereno koristiti stopu rasta cena na malo samo u decembru, već mislim da treba uzeti prosek za čitavu 2010. godinu. U decembru svake godine su prisutni praznični sezonski efekti zbog većih zarada u odnosu na ostale mesece u toku godine, tako da rast cena na malo koji je prouzrokovano ovim efektima nikako se ne može koristiti za prvi kvartal sledeće godine, jer ne bi reflektovao pravo stanje stvari. Zato smatram da je neophodno uzeti prosek za čitavu 2010. godinu i na taj način doći do stope zatezne kamate u prvom kvartalu 2011. godine, tako da vas pozivam da još jednom razmotrite i prihvatite ovaj amandman.
Da li još neko želi reč, pošto je ovo bio poslednji amandman u pretresu u pojedinostima? Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, a niko se ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima, a kako smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DOBROVOLjNIM PENZIJSKIM FONDOVIMA I PENZIJSKIM PLANOVIMA (pojedinosti) Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli NBS i narodni poslanici Konstantin Arsenović, Milorad Buha, Vladan Jeremić, Vjerica Radeta, Zoran Krasić, Gordana Pop Lazić, Milan Škrbić, Petar Jojić, Dragan Živkov, Dobrislav Prelević, Sreto Perić, Mirko Munjić i Bojan Mladenović. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.)
Članom 3. stav 2. koji se odnosi na ovaj amandman predlagač je predvideo da delatnost društva za upravljanje može da obavlja i ogranak stranog društva za upravljanje koje je dobila dozvolu nadležnog organa za obavljanje te delatnosti, a po isteku pet godina od dana pristupanja Republike Srbije Svetskoj trgovinskoj organizaciji. Stav SRS da je pravno normiranje koje je štetno po srpski nacionalni interes. Zbog čega? Zbog toga što mi imamo jako dobru praksu u dolasku stranog kapitala u Republiku Srbiju u oblasti trgovačkog kapitala, i finansijskog kapitala, i kapitala u oblasti osiguranja itd, da bi vrlo štetno bilo da se u ovoj oblast, pa i dobrovoljnog penzijskog osiguranja, dozvoli stranim ograncima društava da oni obavljaju delatnost menadžmenta u tim preduzećima. Zašto? Zato što neće voditi računa o interesima Republike Srbije, neće voditi računa o interesima tog dobrovoljnog društva, vodiće računa da izvuku profit. To je osnovno geslo kapitala. To u praksi imamo, kažem, i u oblasti trgovačkog, i finansijskog i svakog kapitala koji je došao u Republiku Srbiju, bez obzira na sve druge zakonske propise u Republici Srbiji koji obavezuju. Znači, ne može ovde doći niko da se ne registruje. Ne može strani ogranak, nema te kategorije u pravnom sistemu Republike Srbije. Mora biti domaće, znači, on se mora ovde registrovati kao pravno lice, kao pravno lice možete to obavljati. Ni terminološki, ni pravno ne može biti ovako. S druge strane, s finansijskog i ekonomskog aspekta je vrlo štetno. On će doći ovde i godinu, dve, pet godina obavljaće ono što je u njegovom interesu. Njegov interes je da građani Srbije imaju uredne penzije – nije mu interes. Interes je da ostvari svoj profit. Posebno je to bitno u upravljačkim sferama. On dolazi ovde i prodaje svoje menadžersko znanje. To je velika opasnost. Građani Srbije i školski sistem Republike Srbije školuje ljude sposobne da upravljaju tim preduzećima. Zašto dozvoliti da strani, posebno ste ga ovde krstili, odeljak ovde dobije dozvolu i dobiće dozvolu. Naravno, kupiće tu dozvolu i guverner i menadžment NBS će mu dati odobrenje za rad i napraviće ršum, kao što su napravili u oblasti finansija preko bankarskog sistema. Evo, SRS godinama govori o štetočinskom ponašanju stranog kapitala i menadžmenta tih banaka koji odnose, koji pljačkaju građane Srbije. Tako će biti u ovoj oblasti, ne smemo ovo dozvoliti, ali nažalost i u obrazloženju ste se pozvali na određena pravila itd. Kod kapitala nema pravila. U pitanju je samo interes. Zapadni interes će biti da otmu, da uzmu itd, da naprave kao što su napravili u oblasti finansija, ekonomije, trgovine itd.
Iskorišćeno je minut i 45 sekundi vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne) Predlog da se posle člana 4. doda novi član 5. Narodna banka Srbije podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 4. doda novi član 5. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Dame i gospodo, član 7. govori o tome da NBS izdaje dozvolu za rad, kada se potvrdi valjanost zahteva iz člana 10. stav 1. ovog zakona i kada proceni, pa između ostalog, da je poreklo osnovnog kapitala jasno i nesumnjivo. Mi u SRS smatramo da ovako neprecizna formulacija ne može biti deo norme i da umesto toga treba da stoji da je poreklo osnovnog kapitala stečeno na zakonom propisan način. To je jedino što je za nas prihvatljivo. Naravno, ne prihvatamo obrazloženje da bi, ukoliko bi se prihvatio predloženi amandman, došlo do suženja primene ove odrede. Ako je nešto u skladu sa zakonom, onda tu nema ni suženja ni proširenja primene odredbe, nego mora da bude u skladu sa zakonom. Ovo što je predloženo je, zapravo, samo fraza. Mi insistiramo na jednoj pravničkoj terminologiji i zapravo je amandman samo pravno-tehnička redakcija predloga ovog zakona. Zašto nije dobro kada se u zakonu koriste fraze? Zato što to može da se zloupotrebljava, da ta širina, kako vi u obrazloženju kažete, može zapravo da dovede do toga da se zakon primenjuje različito od toga na koga se zapravo primenjuje. Svaka ta fraza me podseća i na farsu, kao što je ova sa Nikolićevim tzv. štrajkom. Ono što ima veze i može da ima veze i sa ovim zakonom i sa Narodnom skupštinom jeste činjenica da se u Briselu nalazi delegacija Narodne skupštine Republike Srbije i, prema našim saznanjima, u toj delegaciji je Jorgovanka Tabaković, koja nije bila predviđena i koja nije član odbora koji je u toj delegaciji, već je naknadno tražila saglasnost od gospođe Kolundžije, žao mi je što nije tu, ali pretpostavljam da sluša pa će nam reći da li je to tačno, i otišla je kao slepi putnik u toj delegaciji, da bi danas tamo pokušala da ubedi prisutne da se tamo donese nekakav akt gde su svi, bože moj, zabrinuti za zdravlje i život Tomislava Nikolića. Pošto ona ne može to da predloži, ona je samo govorila o tome, ali ne može da predloži zato što nije zvanični član delegacije, onda je to uradila koleginica Maja Videnović iz DS. To samo potvrđuje onu našu jutrošnju tezu da u ovoj farsi zajedno učestvuju i naprednjaci i demokrate. Ono što je bitno za SRS jeste da Narodna skupština ne sme da dozvoli da postane deo farse. Vi iz skupštinske većine morate da vodite računa i da pitate, da proverite šta rade članovi delegacije u Briselu. Da li tamo zastupaju stavove parlamenta, zbog čega su tamo otišli i da li zastupaju, u skladu sa stavovima svojih stranaka, ili su tamo otišli da prave cirkus i u Briselu oko navodnog štrajka Tomislava Nikolića, kojeg je Jorgovanka mogla da ostavi da on ovde jadan štrajkuje, kao da stvarno štrajkuje, a ona se švrćka po Briselu da bi tamo pokušavala da vrbuje da se Brisel zainteresuje za njegovo zdravstveno stanje, odnosno za tu veliku laž i obmanu oko tzv. njegovog štrajka.
Iskorišćeno je dva minuta i 15 sekundi vremena poslaničke grupe. Ovim završavamo prepodnevni deo sednice. Određujem pauzu koja će trajati do 15.00 časova. U 15.00 časova nastavljamo rad pretresom u pojedinostima, amandmanom na član 7, koji je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Hvala vam. [[Posle pauze – 15.00]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad u popodnevnom delu sednice. Par minuta ništa ne znači u odnosu na to da narodni poslanici koji imaju pravo da koriste svoja dva minuta obrazloženja, zaista i imaju mogućnost da koriste ta dva minuta. Pre nego što pređemo na pretres u pojedinostima amandmana na član 7. koji je podneo narodni poslanik Zoran Krasić, na osnovu člana 90. stav 2. i 87. vas obaveštavam da ćemo danas raditi dok ne završimo pretres u pojedinostima koji je u toku i pretres u pojedinostima 11. tačke dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnom prometu. Okončanjem rasprave u pojedinostima o tom zakonu će biti završen i naš popodnevni rad, a sutra ćemo nastaviti pretresom u pojedinostima na izmene i dopune Zakona u drumskom saobraćaju. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Zoran Krasić.
Ima puno amandmana na ovaj član 7. Predloga zakona, zato što se propisuju uslovi za izdavanje dozvole društvu koje treba da obavlja ove poslove dobrovoljnog penzijskog fonda. Između ostalih, samo bih naveo tačku 1) i tačku 2), ali bih se pozvao i na poslednji stav člana 7, gde se kaže da bliže uslove propisuje Narodna banka Srbije. U tim tačkama se, ako mogu tako da kažem, navodi sve i svašta, što u praksi ne mora da znači čak i ništa. To su sve neke proizvoljne kvalifikacije, a procena zavisi od raspoloženja i slobodne volje onoga ko to radi u NBS. Nijedan od ovih uslova koji su navedeni ne može gotovo numerički da se izrazi, niti nekako da se izmeri, niti da se drugačije to na što objektivniji način prikaže. Međutim, mislim da je ovo dobra prilika, samo da ne bi bilo problema, u tački 2) se odnosi na informacije o poslovnom ugledu osnivača itd. Pa, svi su naši osnivači finansijskih institucija ugledni kad treba da se dobije dozvola, a posle nekoliko godina peru ruke od njih poput, recimo, sećate se one priče sa onom nazovištedionicom ''Elite''. Tu kad je pukla tikva svi su se razbežali. Poreska uprava kaže – mi nemamo veze s tim, Narodna banka kaže – mi nemamo pojma šta su oni radili, policija kaže – šta se mi tu sad pitamo, to je čist obligacioni odnos između onih koji su jedan drugome verovali, a nestalo ne znam koliko desetina miliona evra. Suština svih ovih naših propisa jeste da obezbedimo zaštitu građana koji moraju da veruju u to ukoliko država stoji kao neki garant. Kad država treba da garantuje na bazi ovako proizvoljnih kvalifikacija u pogledu uslova, onda je tu stvarno nešto poprilično sporno. Međutim, moram da ponovim nešto što je stav SRS zbog ovih čestih promena da je u prilici da se seti tog izvornog stava koji je bio prisutan, kad su se donosili prvi put zakoni u ovim oblastima koji su danas na dnevnom redu. Mi smo zagovornici jedne koncepcije da NBS ne sme da ima ovoliko uplitanje u neka statusna pitanja učesnika na finansijskom tržištu. Ne samo kadsu u pitanju investicioni fondovi, ne samo kad je u pitanju finansijski lizing, ne samo kad je u pitanju dobrovoljni finansijski fond, ne samo kad je u pitanju osiguranje, da sve ono što se tiče uslova, registracije, statusa i rada mora da bude u nadležnosti Ministarstva finansija. Kod nas je to sve u NBS, zbog svojevrsne bujice koja je nastupila kod nas na političkoj sceni 2001. godine, jer navodno je neko sredio bankarski sistem i NBS je potpuno sigurna i ona ispunjava sve te svoje obaveze. Onda smo praktično kompletnu finansijsku sferu prepustili NBS, a znate i sami da je ona poprilično udaljena od izvršne vlasti. Ona je jedna paraizvršna vlast koja ima neku svoju samostalnost i neku vrstu nezavisnosti. Sad neću da u nastavku pričam o tome, to je principijelna razlika. Mislim da kad se jedna oblast tako podeli na jednoj strani su uslovi i način poslovanja, podzakonski akti, a na drugoj strani je kontrola, a NBS se uvek pita preko banaka. Kontrolom banaka ona u stvari kontroliše i investicione fondove i dobrovoljne penzijske fondove. Moram da napravim jednu malu razliku, koja je neprimerena kod nas. Pazite, imamo sad situaciju da kod nas razlika između životnog osiguranja i dobrovoljnog penzijskog fonda postoji samo u tome ko uplaćuje premiju. Samo ko uplaćuje premiju. Efekat mora da bude isti po definiciji. Jedni i drugi sva sredstva plasiraju preko hartija od vrednosti. Jedni i drugi svoje poslovanje u plaćanju rade preko poslovne banke. Jedini i drugi su u obavezi da obezbede prinos koji će biti veći nego da je u pitanju štednja kod banke. U čemu je razlika? Kod dobrovoljnog životnog osiguranja osiguranik uplaćuje premiju, a ovde je malo promovisano da poslodavac uplaćuje. Sad imamo poslodavce koji uplaćuju u dva dobrovoljna penzijska fonda – "Delta đenerali" i, recimo, "Dunav" penzijski fond. Zašto? Zato što je poreska politika takva – do tog iznosa se ne plaća porez. To je stimulativno za poslodavce. Idemo na četvorku, na troškove. Može da se završava posao, ali kad se pogledaju svi ovi plasmani, kada se pogleda kada se vrši trgovina hartijama od vrednosti, kada se pogleda u koje hartije od vrednosti ulažu dobrovoljni penzioni i investicioni fondovi, onda dolazimo do zaključka da u krajnjem slučaju sve to plaća država. Nije razvijeno finansijsko tržište i država, da bi obezbedila sredstva, da bi premostila hronični deficit u budžetu, izdaje obveznice itd. Ovi svi učesnici na finansijskom tržištu kontrolisani ulažu i postaju finansijeri države, a država kad treba da izmiri svoju obavezu, ona opet izmiruje obavezu preko poreskih obveznika. Onda imamo jedan začarani sistem u kome se sve fingira. Mi fingiramo postojanje finansijskog tržišta. Imamo brokerske kuće, imamo berzu, imamo trgovinu među bankama, imamo Narodnu banku Srbije koja se rasplinula svuda, koja može za dva dana unapred da vam kaže koji će biti kurs, a kurs je kobajagi plivajući, slobodan itd. Neko mora na kraju da plati to. Ko plaća? Plaćaju građani. Kome plaćaju? Onima koji su u jednom trenutku imali slobodna sredstva da ih plasiraju u investicione jedinice. Oni koji su imali slobodna sredstva da uđu u dobrovoljno penzijsko osiguranje. Oni koji su ušli u životno osiguranje. Molim vas, osnovna svrha ovih finansijskih institucija i instituta nije to, nego da se ta sredstva preko hartija od vrednosti angažuju za privredu, gde bi privreda došla na jeftiniji način do kapitala nego što su u pitanju bankarska sredstva, pa kad se stvori nova vrednost, onda ceo krug može da se zadovolji. Ovde se ceo krug zadovoljava u čistim finansijskim transakcijama. Na kraju u jednom trenutku ova obveznica ili ovaj papir, koji glasi – na određeni nominalni iznos, fiktivno dobija neki drugi tržišni prikaz. Onda se pegla aktiva, peglaju se rezultati itd, a to u prevodu znači – iz šupljeg u prazno, a snalažljivi pokupe kajmak. U tom smislu, mi tražimo da se tumače svi ovi uslovi iz člana 7. koji su napisani na jedan vrlo proizvoljan način. Ako neko misli da će u Srbiji da postoji 100 dobrovoljnih penzijskih fondova, taj se grdno vara. Mislim da je i ovaj broj prevelik kod nas. Zašto? Ne postoji ni svest kod ljudi da postoji neka blagodet da u ovom trenutku postoji nešto malo više sredstava da ulažemo u taj fond, kada je hronično problem kako sastaviti od prvog do 15-tog. To je naš problem. Ako je neko mislio da mi možemo da obezbedimo stabilnost tako što bi regulisali finansijsko tržište, regulisali finansijske institucije, pridržavali se Bečkog sporazuma, izvinite, molim vas, taj se grdno vara, jer onda i ne preostaje ništa drugo nego da se putem kredita zadužujemo, a da bi te kredite pustili u tečaj ovde, da bi te devize pretvorili u dinare, onda moramo da izmišljamo nešto što ima realni sektor, neku novu vrednost, pa da se ta nova vrednost okrene, pa da se podmiri nešto. Ovo je promašeni sistem. Iz ovog promašenog sistema mi ne možemo da izađemo, jer je to jedan začarani krug gde uzrok stvara posledicu, posledica postaje uzrok i tako neprekidno, javlja se neka zakonomernost i prirodne predvidive posledice. To je naš problem. Ovde se suštinski ne leči usko grlo ili žarište svih naših problema. Žarište svih naših problema je domaća proizvodnja i izvoz. Ovde gotovo da ništa nije urađeno. Ono što se javlja kao stimulacija je najobičnija preraspodela društvenog proizvoda prema odabranim, gde se roba javlja samo kao pokriće za korišćenje nekih sredstava. Onda i ne čudi situacija – 5.000 evra za novo radno mesto, 10.000 evra za novo radno mesto itd. Drži vodu dok majstori odu, godinu dana, dve, da to izdrži kao neki sistem, kao nešto epohalno, a svi znamo u startu da od toga nema nikakve koristi.
Iskorišćeno je devet minuta vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milorad Buha.
Kao što kolega Krasić reče, član 7. dozvoljava Narodnoj banci Srbije preveliku slobodu, a u elementima koji su neophodni za dobijanje dozvole, odnosno dokumentima za dobijanje dozvole za rad dobrovoljnog penzijskog fonda ugrađeni su određeni pravni termini koji ne odgovaraju stvarnom stanju, ne odgovaraju pravnom sistemu Republike Srbije. U tački 1. se kaže – poreklo osnovnog kapitala jasno i nesumnjivo … Šta sad to znači jasno i nesumnjivo? Konkretno, uputio sam amandman na tačku 8. Predloga zakona, koja glasi – da će u društvu za upravljanje uspostaviti odgovarajući sistem za upravljanje rizicima. Gledajte, radi se o prethodnom postupku koji je neophodno da pripremi menadžment dobrovoljnog penzijskog fonda. Između ostalog, mora da napravi jedan sistem upravljanja rizicima. Šta mi imamo u praksi? I u bankarskom sistemu je slična situacija. Ova odredba je preuzeta iz bankarskog sistema. Onaj ko je maštovit, on će napraviti takav sistem koga nema u Evropi. Šta u praktičnom životu imamo? Da li primenjujemo to? Ne primenjujemo. Znači, onaj ko je maštovitiji proći će u ovom testu kod NBS, a u stvarnom životu toga u pravilu nema. Ovako definisan uslov može izazvati u NBS potrebu da iz lobističkih razloga određeni fond ne prihvatimo s tim rizikom, a drugoga ćemo prihvatiti. U praksi ne smemo imati ovakve odredbe. Predlagač zakona mora koncizno i jasno u prethodnom postupku propisati uslove, a kroz naknadnu kontrolu rada fondova biti strog. Šta mi u praksi imamo? Nemamo kontrole. Kada govori NBS o sistemu kontrole banaka, osiguravajućih društava, dobrovoljnih penzijskih fondova, onda vidimo da je kontrola rada tih ustanova gotovo zanemarljiva. U toku 2009. godine, to sam spominjao ovde, NBS je izvršila tridesetak, odnosno ukupno imamo 33 banke koje su u finansijskom sistemu, tridesetak i nešto kontrola. Malo. Koje su posledice kontrole? Gotovo nikakve. Četiri prekršaja, jedan ili dva privredna prestupa i u 2009. i u 2010. godini. Slična situacija će biti i ovde. Ali, postoji mogućnost zloupotrebe. Ovako nejasne formulacije omogućavaju upravo takvu zloupotrebu u praktičnom životu i praktičnoj primeni ovih odredaba. Šta je još opasnost? Opasnost je da se špekulativni kapital ubaci u ove fondove. Ako nemamo adekvatnu kontrolu, pa opraće se pare kao što se inače peru pare kroz bankarski sistem. Metals banka, odnosno Razvojna banka Vojvodine je klasičan primer toga. Sada vidimo posledice. Šta je učinila NBS da spreči ono što se dešavalo u "Metals banci" itd? Uvela je privrednu upravu i ništa nije preduzela, završen je postupak prinudne uprave. Kada je sve to završeno uhapsila je jednog od prinudnih upravitelja, posle tri-četiri godine kriminalnih radnji u toj banci. To je klasičan slučaj, primer, kako se ne sme raditi ovako kako se radi. I u ovom slučaju će se isto desiti. Predlog je SRS u ovom konkretnom slučaju da se ova odredba briše. Znači, primeniti sve ono što je svetsko pravilo, ali ga na jedan elastičan način postaviti - da svi oni koji žele da ulože novac, neka ulože, ali uz stalnu kontrolu, permanentnu kontrolu, postignućemo svrhu i smisao ovog sistema. U ovom slučaju je neophodno da imamo jedan dodatni oblik, s obzirom na stanje u penzionom sistemu, da ćemo za koju godinu doći u poziciju da nećemo moći isplaćivati redovne penzije. Ovo je za one situacije kada građani imaju mogućnost da obezbede dodatna sredstva, da ubace u ovakve fondove i da preko tih fondova u starosti imaju siguran i bezbedan život.
Tri minuta i 15 sekundi iskorišćeno vremena poslaničke grupe. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Predlog da se posle člana 13. doda novi član 14. NBS podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 13. doda novi član 14. Vlada i Odbor za finansije prihvatili su amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Vi želite da govorite o svom amandmanu? (Da.) Narodni poslanik Milorad Buha.
Radi se o jednoj pravno-tehničkoj projekciji, odnosno brisanju stava 3. člana 10. Pročitaću ga: "Kada odlučuje o davanju saglasnosti iz stava 1. ovog člana, Narodna banka može, ukoliko je to neophodno, zatražiti od predloženih članova uprave da lično dođu na intervju." Gledajte, ovo je toliko proizvoljno, da omogućavamo Narodnoj banci da ona saslušava u vidu davanja određenih izjava i da referenti u Narodnoj banci saslušavaju nekoga iz sistema menadžmenta fonda. Mislim da je ovo neuobičajeno u pravnom sistemu. Moguće da je to negde na zapadu, moguće da je to praktično, ali mi nigde u pravnom sistemu nemamo ovaj način da vi u prethodnom postupku saslušavate nekoga od članova uprave i da oni lično daju određene izjave. To je prethodni postupak. Znači, nepotrebno. Imamo sasvim dovoljna pravila, imamo uslove, ako je u pravnom smislu, ako je u finansijskom smislu zadovoljena forma koja je predviđena zakonom nema potrebe da mi u prethodnom postupku to radimo. Kažem, u kasnijem postupku kontrole vršimo pravu kontrolu, saslušavamo, istražujemo itd, ali na ovaj način može doći do zloupotrebei sigurno će doći do zloupotrebe druge strane. Uprava može da ima 10-15 ljudi. Ovo je nedovoljno jasno, da li će samo jedan od njih ili koja će tu kombinacija biti, pa ćemo u nekim situacijama imati pet ljudi, negde 15 itd. To je nejasno, nepotpuno, po meni i štetno. Nažalost, odbili ste ovaj amandman. Mislim da ćemo i kroz ovu odredbu stvoriti proizvoljnost u državnoj instituciji, a to je NBS. Stav SRS je da ovi poslovi moraju biti u Ministarstvu finansija, a ne u monetarnoj ustanovi – NBS.
Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? Da, narodni poslanik Dobrislav Prelić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je još jedan od zakona koji je pred nama, a koji apsolutno ništa neće značiti građanima Srbije, zakon koji za 90% građana nikakvog značenja nema. Po ovom zakonu samo odabrani mogu da se učlane i da uplaćuju u te penzione fondove. Ko je krivac za to? Vi ste krivci, pošto ste vi, kada ste formirali ovu vladu 2008. godine, u ovoj veštačkoj koaliciji koja je napravljena, obećali da će penzije biti na nivou od 70% prosečnogličnog dohotka, što apsolutno nije tačno. Znaju naši penzioneri da računaju i svesni su da su danas manje penzije u Srbiji nego što su bile u 2008. godini. Ono što je interesantno, to je da PUPS podnosi amandmane. Što se bar ne dogovorite pre nego što donesete zakon pred nas? Sve ste ispoštovali, hvalite se. Pošto su penzioni fondovi pred nama, iskoristio bih priliku da vas pitam šta je sa četvrtim delom penzija za individualne poljoprivredne proizvođače? Dokle više mislite da lažete te ljude? Ovo stvarno nema smisla. Za ove dobrovoljne fondove, znam ko će se sigurno učlaniti u njih, a to su Šojić i Ćirko. Oni imaju para, verovatno će im faliti staža. Onaj prvi deo karijere kada su držali lopatu, tu mnogo toga nije povezano. Jedini staž koji im je povezan za to mogu da zahvale SRS i Vojislavu Šešelju. Neće to još dugo trajati. Od onog momenta kada su izdali SRS i pokrali nam mandate, zahvaljujući vama su ostali ovde, i taj period će im biti upisan u staž, to je jedini način da se ode u invalidsku penziju. Zato je verovatno i otišao u ovu kliniku gde je jedini pacijent. Ko zna šta će tamo sve napisati da bi otišao u invalidsku penziju, mada mislim da to i nije potrebno, dovoljno je da ga samo psihijatar pregleda i da bi mu odmah dao invalidsku penziju. Dok se sve to ne reši i pre nego što ode na političko smetlište, Vojislav Šešelj se uskoro vraća u Srbiju, odlazi definitivno u penziju, para ima, uplatiće u ove fondove i neće moći više da obmanjuje građane Srbije, isto kao i vi iz vladajuće koalicije. Hvala.
Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Konstantin Arsenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podnela Narodna banka Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? Da, narodni poslanik Sreto Perić.
Danas ovde razgovaramo o tržištu kapitala, finansijskom lizingu, investicionim fondovima, dobrovoljnim penzionim fondovima. Oni građani koji su u prilici da ovo prate, oni se pitaju – o čemu ovi ljudi pričaju? Ovo je neka lepa priča za one čiji je standard iznad prosečnog u Srbiji, ne iznad prosečnog nego daleko bolji od onog koji danas žive na ivici egzistencije, a mi razgovaramo o nečemu što bi dobro bilo kad bi bilo. Dobrovoljni penzioni fondovi osnovani su 2005. godine, odnosno zakon je stupio na snagu 2006. godine i u početnoj fazi primene ovog zakona verovatno je određen broj ljudi mogao alternativno da uplaćuje doprinose, kako vi kažete za stare dane nešto da uštedi. To nije bilo loše zamišljeno, verovatno. Danas potpuno sam siguran i znam da veliki broj ljudi koji u startu počeo da uplaćuje nije više imao poverenja od 2000. godine naovamo u režime koji su bili na vlasti i hteli su malo da se obezbede za taj starački period, ali je došlo vreme kad više nisu mogli. Oni ne mogu dnevne obaveze da izmiruju. Poznato vam je da danas postoji veliki broj gladnih ljudi, a da ne govorim o onima koji nemaju zaposlenje, koji se školuju, pa to kasnije ispadne kao da nije trebalo, kao da nije važno. Oni sada dolaze u poziciju da moraju da prestaju, ne mogu više da izdrže da uplaćuju nego prestaju sa tim uplatama. Šta se dešava u tom slučaju? Mi ćemo imati situaciju, ne mogu sada da prognoziram u kom vremenskom periodu, da neće biti penzija iz redovnog fonda, da oni koji danas ne rade i nemaju od čega da uplaćuju, neće imati mogućnost ni da obezbede penzije preko dobrovoljnih penzionih fondova. Šta sa takvim ljudima? Gospodine ministre, voleo bih kada bi vi kasnije, kada budemo završili svoje izlaganje vezano za ove amandmane, kažete koliko ima dobrovoljnih penzijskih fondova u Srbiji, koji su referentni, koji su dobri, koji su rizični za građane Srbije. Pretpostavljam da ste se za današnju raspravu vezano za ovu temu malo i pripremili i to ne bi bilo loše da čujemo i mi narodni poslanici, a i građani koji prate ovaj prenos. Član na koji smo mi podneli amandman je 22. i on reguliše ulaganje imovine dobrovoljnim penzionih društava, kako i na koji način se ta imovina odnosno sredstva prikupljena troše? Ovde se sada u ovom predlogu za izmene i dopune ovog zakona predlažu i još neka društva u koja mogu da se ulažu ta sredstva, pa pod tačkom 8b u okviru stava 4. ovog člana stoji – investicione jedinice otvorenih investicionih fondova kojim upravljaju društva za upravljanje sa sedištem u Republici. Iza toga stoji – odnosno u državama članicama EU i OECD. Mi smo predložili da se ovo posle reči "investicione jedinice otvorenih investicionih fondova kojim upravljaju društva za upravljanje sa sedištem u Republici" stavi tačka i da ostali deo rečenice se briše, a to se odnosi na ove jedinice koje se nalaze u državama članicama EU i OECD. Smatramo da je to nepotrebno i da se to ne uklapa u pravni sistem Srbije, te stoga i predlažemo da se ovaj deo teksta briše i da se amandman prihvati. Hvala vam.
Iskorišćeno je minut i 45 sekundi vremena poslaničke grupe. Predlog da se posle člana 23. doda novi član 24. Narodna banka Srbije je podnela amandman kojim predlaže da se posle člana 23. doda novi član 24. Vlada i Odbor za finansije prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je i ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Konstantin Arsenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Predlog da se posle člana 34. doda novi član 35. NBS je podnela amandman kojim predlaže da se posle člana 34. doda novi član 35. Vlada i Odbor za finansije su prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnimsistemom, pa konstatujem da je i ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. NBS podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 34. i novog člana 35. doda novi član 36. Vlada i Odbor za finansije su prihvatili amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je i ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član36. amandman je podneo narodni poslanik Konstantin Arsenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član49. amandman je podnela NBS. Vlada i Odbor za finansije su prihvatili amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je i ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član58. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Mirko Munjić. Ostalo je još devet minuta.
Podne sam amandman na član 58. stav 2. predloga ovog zakona o dobrovoljnim penzijskim fondovima i penzijskim planovima. Da podsetim, član 58. stav 2. reguliše naknade za usluge društava za upravljanje. Tako vi ovim stavom 2. navedenog člana predviđate da se usluga prilikom uplate doprinosa naplaćuje po stopi od 3%, dakle, 3% od vrednosti izvršenih uplata. Svojim amandmanom tražio sam da ova stopa bude niža, da bude 1% od vrednosti smatrajući da je ta niža stopa dosta primerenija i adekvatnija, dakle srazmernija samoj učinjenoj usluzi. Vlada u obrazloženju kaže da ovo treba posmatrati zajedno sa naknadom za upravljanje fondom koja se, kako se to tvrdi u obrazloženju, smanjuje sa 2% na 1,25% godišnje od vrednosti fonda i to je u redu. To smanjenje sa 2% na 1,25% je po meni u redu. Međutim, tražio sam smanjenje usluga samih prilikom uplate. Kako je moguće, ako se u obrazloženju kaže da će ovo imati veći pozitivni efekat, da nešto što je skuplje istovremeno bude i jeftinije. Tačno je da će imati veći pozitivni efekat, u tome bih se složio ali veći pozitivni efekat samo za budžet, za državu. Znači, primerenije i adekvatnije bi bilo da se sa 3% smanji na 1%. Nema ekonomskog opravdanja da se postignu veći, odnosno pozitivniji efekti ukoliko ostane 3%, kako se kaže u obrazloženju o neprihvatanju amandmana. Dakle, nema ekonomskih opravdanja i nema ekonomske logike. Međutim, imam utisak da se ovde u stvari i nije računalo na ekonomsku logiku i ekonomsko opravdanje, pa pretpostavljam da zbog toga moj amandman nije prihvaćen. Hvala.
Na član 58. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, građani Srbije, podneo sam amandman na član 58. ovog predloga zakona u kome stoji da će NBS sve podzakonske akte doneti i uskladiti sa ovim zakonom u roku od 90 dana od dana njegovog stupanja na snagu. Do početka promene akta NBS iz člana 16. ovog zakona – naknada za usluge društva za upravljanje naplaćuje se 1) prilikom uplate penzijskih doprinosa po stopi od najviše 3% vrednosti izvršenih uplata i 2) za upravljanje fondom po stopi od najviše 2% godišnje od vrednosti imovine dobrovoljnog penzijskog fonda itd. Malopre je moj kolega Mirko Munjić obrazložio zašto ova vrednost od 3% mora i treba da bude smanjena na 1% kod tačke 1. u stavu 2. Smatram da je neophodno izvršiti takođe i smanjenje procenta naknada u stavu 2. tački 2, da je ovaj procenat takođe previsok, da je on takođe nerealan, da on može i treba da bude duplo manji i da za tako nešto postoje i realni uslovi. Zato predlažem da se ovaj procenat 2 koji stoji ovde umanjii da se zameni procentom 1. Ovaj umanjeni procenat odgovara stvarnim troškovima izvršene usluge i to je jedan od razloga zbog kojeg sam podneo ovaj amandman i zbog kojeg smatram da ovaj amandman treba da bude usvojen. Usvajanjem ovog amandmana znatno bi se smanjili troškovi, procenat naknade ukoliko bi se smanjio sa 2 na 1 dobili smo na jačanju dobrovoljnog penzijskog fonda, zašta se zalaže SRS. Ono što je najbitnije, dobili bi mogućnost sticanja većih finansijskih sredstava pod formalnim i neformalnim uslovima. Menadžment društva za upravljanje uzima previše veliku nadoknadu koju treba prepoloviti i koju treba umanjiti. Svakako da je bolje, da je korisnije da taj novac ide u fond dobrovoljnog penzijskog osiguranja, što jeste suština predloženog amandmana. SRS se uvek zalagala i uvek će se zalagati za jačanje penzijskih fondova sa ciljem obezbeđivanja većih finansijskih sredstava unutar penzijskih fondova.
Da li još neko želi reč, pošto je ovaj amandman bio poslednji u pretresu amandmana u pojedinostima? Pošto smo završili pretres o svim amandmanima zaključujem Pretres predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLATNOM PROMETU (pojedinosti) Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Marina Toman, Lidija Dimitrijević, Dragan Stevanović, Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borisav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić i Dragan Šormaz. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član1. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Cilj ovog amandmana je, pre svega, preciziranje odredaba zakona, što bi predlagaču svakako trebalo da bude u interesu, jer kako je i sam predlagač u obrazloženju naveo, zakonom se žele otkloniti teškoće u praktičnoj primeni pojedinih zakonskih odredbi. Upravo je naš stav sledeći – ukoliko pojedine odredbe nisu precizno definisane, a nije samo ovaj član, u pitanju je veći niz drugih članova, onda će zakon zaista tokom njegove primene u praksi stvoriti niz problema. To je nešto što se konstantno javlja kod niza zakona. SRS upravo zbog toga Vladu upozorava da je jedno zakon, sam po sebi, zakon na papiru, a nešto sasvim drugo njegova primena u praksi i da mora o tome vrlo da se vodi računa. Opravdana je sumnja da zakon o platnom prometu u ovom obliku u kome se danas nalazi pred nama, u kome su njegove pojedine odredbe nedorečene, konfuzne i kontradiktorne, neće otkloniti jedan zaista veliki problem koji proizilazi iz činjenice da je veliki broj blokiranih računa po osnovu menica. Zaista zapanjuje činjenica da je nemoguće utvrditi tačan broj izdatih menica i ovlašćenja, odnosno da poverioci nemaju mogućnost da saznaju da li su ih i koliko već izdali njihovi dužnici. Ko je zbog toga kriv? Naravno, Vlada pre svega, koja je dozvolila jedno takvo ponašanje. To nije problem od danas, to nije problem od juče. Sada bi odjednom svi trebalo da budemo zapanjeni ovom činjenicom, zbog čega ranije Vlada nije reagovala, odnosno zbog čega ranije nije pronašla mehanizme da ovaj problem otkloni? Odgovor je vrlo jednostavan. Vlada u ovaj parlament na raspravu šalje, pre svega, zakone koje od nje traži EU. Vlada se ne bavi suštinskim problemima ovdašnje privrede i društva. Da li je Vlada bila inicijator nekih zakona koji treba da olakšaju poslovanje privredi, da olakšaju život građanima? Ne, to ne govori samo SRS. To govore i građani Srbije. Onda, i kada se tako nešto desi i ako se javi neka ideja, odnosno kada se Vlada pojavi s nekom idejom, onda to nije do kraja odrađeno kako treba i javlja se niz problema i rezultati, po pravilu, izostaju. Kao i kod mnogih drugih zakona, tako i kod ovog zakona, kao što možemo da vidimo, ostavljeno je da NBS i Ministarstvo finansija donesu odgovarajuće propise na osnovu kojih će biti sprovedene pojedine odredbe zakona. Znači, ni ovog puta ne znamo kako će na kraju taj zakon izgledati, odnosno na koji način će on da se primenjuje. Krajnje neozbiljno. Zbog toga, kada Vlada pokušava da uredi neku oblast, treba da uredi to do kraja i kvalitetno, treba da se zaobiđe površnost. U ovom društvu, u privredi se nagomilalo toliko mnogo problema da se svaka greška skupoceno plaća i plaćaju je građani, plaća je privreda. Građanima i privredi je potrebno da Vlada, a ona sebe predstavlja da je sposobna za tako nešto, pruži konkretna rešenja. Tema broj jedan u ovoj zemlji, svaki dan, svaki sat treba da bude – kako oživeti privredu, kako smanjiti nezaposlenost, kako smanjiti siromaštvo, a ne da tema broj jedan bude nekakav farsični štrajk. Međutim, to vladajućoj koaliciji odgovara i to je nešto zaista poražavajuće.
Iskorišćeno je dva minuta i 30 sekundi vremena poslaničke grupe. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, na samom početku želim da istaknem da predlagač ovog zakona nije ispravno protumačio suštinu amandmana i to se može videti iz obrazloženje koje je napisano za neprihvatanje amandmana. Poslaničku klub SRS je ovim amandmanom predložio, pored toga što će NBS propisati koji iznos dinara primljenih u gotovom su lica koja se bave menjačkim poslovima dužna da uplate kod banke, da će NBS propisati i rok za uplatu u gotovom primljenih dinara. NBS će utvrditi koji iznos je neophodan za obavljanje menjačke delatnosti i iznad koga su ovlašćeni menjači dužni da gotov novac uplate kod banke. Ovim amandmanom poslaničkog kluba SRS pruža se mogućnost da bude definisan i neki drugi rok, osim ovog od sedam radnih dana, koji bi se odnosio na menjače. U obrazloženju je još navedeno da određivanje roka može biti definisano samo zakonom. Sada kada se već vrše izmene i dopune ovog zakona prilika je, ukoliko se želi da ovlašćeni menjači imaju neki drugi rok, da se to uradi sada, kada se vrše izmene, da se ne bi dogodilo da uskoro opet imamo izmene i dopune ovog zakona, kao što se često dešava sa mnogim zakonima koji se menjaju na nekoliko meseci.
Na član 6. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Dragan Stevanović.
Ovaj amandman SRS se odnosi na onaj segment kojim se definišu kazne za prekršaje i mi smo, s obzirom da se izmenama i dopunama zakona predviđaju nove obaveze banaka, takođe predvideli i tražili da se u okviru člana 44. uvrsti nova tačka 16a i da se kroz nju propišu kazne za banke koje se ne vladaju u skladu sa odredbama koje su uvedene kroz ove izmene i dopune, a to su da preuzimaju sve podatke o statusnim i drugim promenama pravnih lica. S obzirom da je kazna predviđena za slučaj da ne predaju to NBS, s obzirom da ste uveli obavezu da to moraju da preuzimaju od privrednih i pravnih lica, smatrali smo da za tu vrstu neodgovornosti ili neobavljeni deo posla, kao obavezu koju predlagač poverava kroz ove izmene i dopune, da se i za tako nešto predvide prekršajne kazne. Ovo je zakon koji zajedno s jednim zakonom u okviru ove objedinjene tačke dnevnog reda treba u principu da utiče na likvidnost u Republici Srbiji, nešto sa čim Republika Srbija i sve što je u njoj u ekonomskom svetu i životu funkcioniše, ima najveći i najozbiljniji problem, to je zakon o zateznoj kamati, ovaj zakon o platnom prometu. Čak je i koncept 2009. godine kada je usvojen Zakon o platnom prometu, vlast i predstavnici vlasti su najavljivali da će te izmene i dopune ili taj zakon o platnom prometu dati veliki doprinos unapređenju likvidnosti u Republici Srbiji. Dve godine posle toga situacija u sferi likvidnosti je gora nego što je bila 2009. godine. Tako da sve ove izmene i dopune kojima se ovih dana bavimo suštinski neće unaprediti niti likvidnost u Srbiji, niti položaj pravnih lica, privrednih društava, svih onih učesnika u našem privrednom životu. Danas imate situaciju da država menja Zakon o kamatnoj stopi. Danas smo o tome razgovarali. Istovremeno, ta država je najveći dužnik. Dok ona promoviše politiku neodgovornosti u kontekstu izmirivanja svojih obaveza prema privredi, prema fizičkim licima, uopšte nije bitno prema kome, istovremeno se bavimo izmenama i dopunama zakona koji bi eventualno trebalo da bude u funkciji unapređenja likvidnosti. Ako se osvrnete generalno na sliku ekonomije u Srbiji danas, dve trećine kredita koji se uzimaju od poslovnih banaka ili uopšte kroz neke druge modele uzimaju se u principu za finansiranje likvidnosti. Država s jedne strane to subvencioniše. Da bi to subvencionisala povlači kredite opet od međunarodnih finansijskih institucija i taj začarani krug dugovanja i siromaštva nikako da se prekine. Ono što u toj celoj priči predstavlja otežavajuću okolnost jeste da i danas euribor koči, da su procene ekonomista da će do kraja ove godine euribor biti oko dva. Podsetiću vas da je velika većina kredita, koje je ova država povukla i koji ste nametnuli građanima na leđa, povučena po stopi euribora od jedan ili manje od toga. Znači, euribor će do kraja godine da se duplo poveća. To će automatski uvećati sva dugovanja u ovoj državi, s obzirom da je velika većina ili 80% kredita u ovoj državi indeksirano u evrima i sve je to nešto što će suštinski ekonomiju Srbije spuštati niz lestvicu ako joj se omogući da to ide prema naniže. Prema tome, ove izmene i dopune, bez obzira na činjenicu da li ste prihvatili ove amandmane ili niste, nećemo štrajkovati glađu zato što nam amandmani nisu prihvaćeni, pošto je to u Srbiji danas postali moderno, još manje nećemo da pijemo vodu, ali u svakom slučaju, kao i taj nesrećnik koji se na tako nešto odlučio, smatramo da i Srbija nema perspektivu sa ovakvim odnosom preko ekonomiji, prema likvidnosti, prema platnom prometu, prema tržištu kapitala, prema investicionim, penzionim fondovima, sasvim je svejedno. Ono što suštinski u Srbiji može da promeni prilike i okolnosti jeste da, zajedno sa onim nesrećnicima s Novog Beograda, odete u opoziciju ili malo u političku penziju i da u Srbiji neki novi nacionalno svesni, politički odgovorni ljudi dobiju priliku da uređuju njen platni promet, tržište kapitala i sve ostalo što je od životnog značaja. Hvala.
Iskorišćeno je tri minuta vremena poslaničke grupe. Na član 15. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Ovo je poslednji amandman u pretresu u pojedinostima. Da li neko želi reč? (Ne.) U tom slučaju zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Ovim završavamo popodnevni deo sednice i naš rad za danas. Rad nastavljamo sutra, 20. aprila, u 10.00 časova, pretresom u pojedinostima predloga zakona koji slede po dnevnom redu. Hvala vam. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuju 82 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Izvolite. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema utvrđeno da je u sali prisutno 85 narodnih poslanika, odnosno da postoje uslovi za rad propisani odredbama Poslovnika Narodne skupštine. Obaveštenje o odsutnosti narodnih poslanika. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Slavica Đukić Dejanović, Branko Ružić, Zoran Nikolić, Konstantin Samofalov, Maja Videnović, Aleksandra Jerkov, Aleksandra Janković i Bojan Kostreš. Obaveštenje o pozvanima na sednicu. Obaveštavam vas da je, saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, predsednica Narodne skupštine gospođa Slavica Đukić Dejanović, pored predstavnika predlagača Milutina Mrkonjića, ministra za infrastrukturu i energetiku, pozvala da sednici prisustvuju i Slavoljub Vukićević, državni sekretar Ministarstva za infrastrukturu i energetiku, Dušan Mrakić, državni sekretar Ministarstva za infrastrukturu i energetiku, i Dragan Jovanović, pomoćnik ministra za infrastrukturu i energetiku. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PREVOZU U DRUMSKOM SAOBRAĆAJU (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Milan Avramović, Nikola Savić, Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić, Dragan Šormaz, Radiša Ilić, Momčilo Duvnjak, Miroslav Markićević, Zlata Đerić, Srđan Spasojević, Gordana Rajkov, Siniša Stamenković, Mirko Munjić, Aleksandar Martinović, Dragan Stevanović, Sreto Perić, Munir Poturak, Goran Mihajlović, Momir Marković, Dejan Mirović, Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Vitomir Plužarević, Milorad Krstin, Srboljub Živanović, Vladan Jeremić i Zoran Popović, kao i amandmane koje je podneo Odbor za saobraćaj i veze. Primili ste izveštaje Odbora za saobraćaj i veze i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pre prelaska na pretres Predloga zakona u pojedinostima, podsećam vas da su amandmane povukli narodna poslanica Gordana Rajkov na članove 5. i 9, koje je podnela 31. marta 2011. godine, i Odbor za saobraćaj i veze na članove 38, 41. i 42, koje je podneo 13. aprila 2011. godine. Takođe vas podsećam da je Zakonodavni odbor, na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika, odbacio kao nepotpun amandman na član 53. koji su zajedno podneli narodni poslanici Miroslav Markićević, Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Saglasno 163. stav 4. Poslovnika, odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Samo da podsetim narodne poslanike o ovlašćenim predstavnicima poslaničkih grupa: ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe PUPS narodni poslanik Siniša Stamenković, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS-JS narodni poslanik Miletić Mihajlović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe DSS narodni poslanik Miloš Radulović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS narodni poslanik Mićo Rogović i ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SRS, narodni poslanik Nikola Savić. Ostale poslaničke grupe zasad predstavljaju predsednici poslaničkih grupa, ako bude kakvih izmena molim vas da nam o tome dostavite informaciju. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Vlada i Odbor za saobraćaj i veze su prihvatili amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Nikola Savić.