Dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što otvorim sednicu želim da vas obavestim da će sednica Odbora za finansije da se održi u pauzi zasedanja Narodne skupštine u sali na drugom spratu. Otvaram Drugu sednicu Prvog redovnog zasedanja narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini. Pozivam vas da minutom ćutanja odamo poštu Rajici Petroviću, pripadniku MUP-a Srbije u Kragujevcu, koji je, časno obavljajući svoju dužnost, izgubio život. Slava mu. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 136 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da postoji kvorum za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je odobreno odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Alenu Selimoviću, Bošku Ristiću, Milanu Milosavljeviću, Goranu Ćiriću, Aleksandru Krstiću, Slobodanu Adžiću, Branislavu Pomoriškom, Predragu Stojanoviću, Ljubivoju Slavkoviću, Draganu Milentijeviću, Milošu Radivojčeviću, Dušanu Budišinu, Dušanu Cvetkoviću, Jovanu Todoroviću, Aleksandru Stefanoviću, Dragoru Hiberu. U prepodnevnom radu odobreno je odsustvo Nedi Arnerić, Leili Ruždić - Trifunović, Petru Mišiću, Momčilu Trajkoviću, Sanku Kovačeviću i Bratislav Đurić je najavio zakašnjenje. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlogu za dopunu predloženog dnevnog reda sednice. Dobili smo jedan predlog za dopunu dnevnog reda sednice. Narodni poslanik Zeldžo Hurić predložio je da se dnevni red dopuni novom tačkom koja glasi - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa tvrdnjama narodnog poslanika Vojislava Šešelja o nameri muslimanskih fundamentalista da zauzmu srpska sela na administrativnoj granici između Srbije i Kosova i Metohije, koji je podneo Narodnoj skupštini 14. februara 2001. godine. Da li narodni poslanik Zeldžo Hurić, želi reč? (Da.)
Uvaženi gospodine predsedniče, dame i gospodo potpredsednici, poštovane kolege narodni poslanici i članovi Vlade, kao što ste čuli ja sam zaista 14. februara podneo zahtev za formiranje anketnog odbora povodom izjave gospodina Vojislava Šešelja, na Drugom vanrednom zasedanju, 25. januara. Ta izjava, kao što ste dobili u materijalu je puna insinuacija i netačnosti, i naravno, na osnovu konteksta čitave izjave, građani Sandžaka su prilično bili uzbuđeni i tražili su jednu ovakvu reakciju. Taj Sandžak se nalazi u udžbenicima od prvog razreda osnovne škole, a ako niste informisani, tražite udžbenike i znaćete gde se nalazi. Dakle, gospodo, kako rekoh izjava je sadržala puno neistina, čitav kontekst izjava je bio pun neistina. Međutim,u zadnjem momentu, posle konsultacija sa predsednikom Skupštine i šefom poslaničke grupe DOS-a odlučio sam da ovaj predlog povučem. Razlog su, da kažem, neki značajniji interesi, ali nadam se da će ipak biti vremena kada ćemo o ovome razgovarati. Očekujem, gospodo, ne samo od gospodina Vojislava Šešelja, već i od ostalih koji su ponekada znali nešto slično da kažu o tom kraju, da će ubuduće dobro razmisliti i da neće olako davati takve izjave. Ti su građani to zaslužili, oni nikome ništa ne čine. Upravo je naš interes da uvažavamo i poštujemo jednako sve građane ove naše države. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se narodnom poslaniku, gospodinu Huriću. Konstatujem da je njegov predlog za dopunu dnevnog reda, povučen. Imamo predlog da se obavi zajednički načelni pretres. Narodni poslanik Dušan Proroković, na osnovu člana 84. i 133. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona po tačkama od 5. zaključno sa 11. tačkom dnevnog reda. Dakle, predlog je da se objedini rasprava o: Predlogu zakona o porezu na dobit preduzeća, Predlogu zakona o porezima na imovinu, Predlogu zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, Predlogu zakona o porezu na finansijske transakcije, Predlogu zakona o izmeni Zakona o stanovanju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi i Predlogu zakona o porezu na fond zarada. Da li narodni poslanik Dušan Proroković, želi reč? Ukoliko ne želi, stavljam na glasanje... (Božidar Vučurović, sa mesta: Imamo drugi predlog.) jer nema rasprave o predloguza objedinjavanje, a drugi predlog se podnosi po Poslovniku u utvrđenom roku, a to je 72 sata pre početka sednice. Ako se slažete, da o tome raspravljamo na nekoj drugoj sednici, da sada zaista završimo odlučivanje o predlogu poslanika Dušana Prorokovića. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Dušana Prorokovića da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona po tačkama 5. - 11. predloženog dnevnog reda. Za 115, protiv 41, uzdržanih nema, nisu glasala tri, a ukupno je prisutno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog.
Poslovnik.
Izvolite.
Gospodine predsedniče, vi opet kršite Poslovnik. Nigde u Poslovniku nije predviđeno da se rasprava o više tačaka dnevnog reda može objedinjavati. Onda je besmisleno određivati 6 tačaka, ako će se voditi jedinstvena rasprava. To nigde u praksi savremenih parlamenata ne postoji. To postoji ovde, gde se provodi tiranija dosovske većine. Zašto ne ukinete potpuno raspravu? Čemu ta rasprava? Ukinite parlament. Šest tačaka dnevnog reda, jedinstvena rasprava, opet će svi samo po pet minuta i onda napadate opoziciju da vrši opstrukciju.Opoziciju koju ste sprečili da bude uopšte opozicija u pravom smislu reči.
Ne mogu da se izjasnim, pošto ponovo nije naveden član Poslovnika za koji se ističe kršenje.... (Vojislav Šešelj: Navedite član po kom to možete.) ... tako da možemo da nastavimo sa utvrđivanjem. Izvolite.
Molim vas, vi ne možete da navedete član po kome može ovo da se radi što vi radite. Vi vršite restrikciju poslaničkih prava, a nemate pravno uporište za tu restrikciju ni u Ustavu, ni u zakonu, ni u Poslovniku. Sprečavate poslanike da govore o svim tačkama dnevnog reda tako što ih terate da o 6 tačaka samo jednom govore. Da li je to restrikcija poslaničkih prava? Jeste. Nemate uporište u Poslovniku za vršenje te restrikcije. Uporno je sprovodite. Sada od mene tražite da vam kažem po kom članu. Nema tog člana. Suština je u tome što vi ne možete ograničavati prava narodnih poslanika, ako to eventualno ograničenje nije unapred predviđeno. Nijedno pravo se ne može uskratiti narodnom poslaniku, osim ako je unapred predviđena mogućnost uskraćivanja. Predviđena je, nažalost, mogućnost uskraćivanja vremena trajanja učešća u raspravi, ali na ovaj način sprovođenja restriktivnih mera u pogledu poslaničkih prava nigde nije predviđeno.
Pokušao sam da izbegnem ono što mi prigovarate, a to je stalno osporavanje vaših predloga, doduše uvek argumentovano sa pozicije na kojoj sam, a što mi je dužnost po Poslovniku. Pa, kada već vi niste naveli, onda da vas ja podsetim da ovo što vi tvrdite da nigde ne piše, piše u stavu 3. člana 84. Neću ga čitati, ipak to možete i sami da učinite. Kao i u članu 133. stav 2. ako ima potrebe, ja ću vam pročitati šta u Poslovniku piše. To su stare odredbe, nisu novounete, to su odredbe u čijem ste pisanju vi učestvovali kada je ovaj osnovni tekst Poslovnika donet. Jednostavno, to je tako. Zaista ništa drugo ne mogu da vam kažem, sem da vas pitam da li ste zadovoljni odgovorom, odnosno da li ste zadovoljni time što sam naveo da ovo što vi tvrdite da ne piše, piše u članu 84. i članu 133. Izvolite.
Vi opet insistirate na nečemu što je besmisleno. Objedinjavanje rasprave po duhu Poslovnika najviše može za dve tačke dnevnog reda. Vi objedinjujete 6 ključnih tačaka. Na primer, podnosi pravosudni odbor predlog za više imenovanja sudija ili javnih tužilaca, pa, može logično da se predloži jedinstvena rasprava o svima, jer jedan će govoriti eventualno o jednom, drugi o drugom, ili ni o jednom neće niko. Vi za 6 ključnih zakona tražite da se vodi jedinstvena rasprava i naravno znam šta sledi. Sada sledi vaš predlog da svi mogu samo jednom da govore i to po pet minuta. To je rušenje duha Poslovnika. Spojite dve tačke dnevnog reda gde postoji logična veza. Ali, vi spajate nespojivo samo zato da biste formalizovali raspravu, da suštinske rasprave ne bi bilo.
Onda ipak moram da okončam ovo time što ću baš i pročitati ovo što sam rekao da piše, a to je: "Narodna skupština može odlučiti da obavi zajednički načelni pretres o više zakona koji su na dnevnom redu." Dva nije više. Vi tvrdite da ne može više od dva. Za dva zakona se ne kaže više. Prema tome, ne razgovaramo ovde o duhu, ovde razgovaramo o slovu, a vi kao bivši profesor Pravnog fakulteta znate šta to znači [[smeh]] Ovo je Poslovnik. Da odlučimo o ovome, pa idemo dalje. Dakle, ne razgovaramo o duhu, izričito piše šta Narodna skupština po Poslovniku može da radi. Pošto niste zadovoljni, pretpostavljam da tražite da se Skupština izjasni po ovom pitanju. Molim narodne poslanike da se izjasne o tvrdnji gospodina Šešelja da je spajanjem rasprave prekršen Poslovnik Narodne skupštine Republike Srbije. Za 18, protiv 121, uzdržanih 14, nije glasalo 8, ukupno je prisutan 161 narodni poslanik. Konstatujem da prigovor nije prihvaćen. Možemo nastaviti sa utvrđivanjem dnevnog reda sednice u celini. Stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Za 157, niko protiv, niko uzdržan, nisu glasala četiri, ukupno je prisutan 161 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Druge sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOZI ODLUKA O PRESTANKU FUNKCIJA, RAZREŠENjU I IZBORU NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA Za ovu tačku dnevnog reda primili ste predloge odluka koje je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, i to: 1. Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, 2. Predlog odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Okružnog suda u Valjevu, 3. Predlog odluke o prestanku funkcije nosilaca javnotužilačke funkcije, 4. Predlog odluke o razrešenju od dužnosti zamenika okružnog javnog tužioca u Kragujevcu i 5. Predlog odluke o razrešenju od dužnosti zamenika okružnog javnog tužioca u Četvrtom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Pored toga, primili ste Predlog izmene i dopuna Predloga odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova i Predlog dopuna Predloga odluke o prestanku funkcije nosilaca javnotužilačke funkcije, koje je podneo Obor za pravosuđe i upravu. Primili ste i amandman narodnog poslanika Miloša Nešovića na Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, kojim u pisanoj formi osporava tačku 9. Predloga te odluke. Takođe ste primili predloge odluka koje je podneo v.d. Republičkog javnog tužioca, i to: 1. Predlog odluke o izboru okružnih javnih tužilaca, 2. Predlog odluke o izboru zamenika Okružnog javnog tužioca u Beogradu, 3. Predlog odluke o izboru opštinskih javnih tužilaca, i 4. Predlog odluke o izboru zamenika Opštinskog javnog tužioca u Prvom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Primili ste izveštaj Odbora za pravosuđe i upravu o razmatranju predloga odluka koje je podneo v.d. Republičkog javnog tužioca. Predlažem da se o svim predlozima odluka o prestanku funkcija, razrešenju i izboru nosilaca pravosudnih funkcija obavi jedinstveni pretres, a da se Narodna skupština o svakom predlogu posebno izjasni. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 141, protiv 18, uzdržanih nema, nije glasalo 12, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Saglasno članu 153. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o predlozima odluka o prestanku funkcija, razrešenju i izboru nosilaca pravosudnih funkcija. Da li predstvanici predlagača žele reč?
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, pred vama je jedan broj predloga za razrešenje sa pravosudnih funkcija, koji spadaju u normalnu proceduru razrešenja sa pravosudnih funkcija zbog odlaska u redovnu starosnu penziju ili invalidsku penziju. To su oni slučajevi koji se nazivaju prestankom pravosudne funkcije zbog gubitka radne sposobnosti. Ne radi se ni o čemu preozbiljnom. Pred vama je predlog Republičkog javnog tužioca za imenovanje na tužilačku funkciju, na koji je Odbor za pravosuđe i upravu dao saglasnost. Smatrao sam da ovaj predlog zaslužuje izvesno obrazloženje zbog dve stvari. Najpre, ovako brojnog odlaska u penziju odjednom ima zbog toga što vrlo dugo ova Narodna skupština, u prethodnom sazivu, nije razrešavala zbog odlaska u penziju, mada su nosioci sudijske funkcije za to ispunjavali uslove, pa ćemo danas imati na raspravi i odlučivanju i predloge za razrešenje zbog odlaska u penziju sudija koji su uslove za odlazak u penziju ispunili još daleke 1997. godine. Drugo, u određenom broju slučajeva, Odboru za pravosuđe i upravu su stigli zahtevi sudija, čije je penzionisanje predloženo, da im se u skladu sa Zakonom o radnim odnosima produži radni odnos za još dve godine. Odbor za pravosuđe i Narodna skupština za to nisu nadležni. Za to je nadležan samo rukovodilac pravosudne ustanove u kojoj rade. Najzad, hteo bih da skrenem vašu pažnju na slučaj koji je predmet pismenog dopisa jednog od narodnih poslanika. Nisam siguran da je moguć amandman na odluku ove vrste. Odnosi se na predlog za razrešenje sudije Vrhovnog suda Srbije, gospodina Dragomira Lelovca, zbog odlaska u penziju. Taj predlog je Odboru za pravosuđe uputio Vrhovni sud Srbije, s obzirom da je gospodin Lelovac rođen 1935. godine i da je 2000. godine napunio 65 godina života, pa po sili zakona odlazi u penziju. Gospodin Dragomir Lelovac se obratio i Vrhovnom sudu i Odboru za pravosuđe sa tvrdnjom da nije rođen 1935. godine, već 1937. godine. Odbor za pravosuđe, naravno, nije ovlašćen da utvrđuje takvu činjenicu, a pred sobom je imao kao završni dokument u raspravi pravosnažno i konačno rešenje Ministarstva pravde, doneto 1998. godine, u postupku u kome je sudija Dragomir Lelovac tražio da mu se promeni godina rođenja sa 1935. na 1937. godinu. Tadašnji ministar pravde je odbio njegov zahtev, jer su svi dokazi govorili protiv toga, pa nije to mogao da uvaži. Zbog toga Odbor za pravosuđe ovaj zahtev nije mogao da uvaži. Najzad, Odbor za pravosuđe i upravu je razmatrao i predlog Republičkog javnog tužioca za imenovanje na tužilačke funkcije okružnih javnih tužilaca u Beogradu, Negotinu i Požarevcu i opštinskih javnih tužilaca u Prvom, Drugom i Trećem opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu, kao i nekoliko zamenika javnih tužilaca. Odbor za pravosuđe i upravu je konstatovao da su ovi predlozi doneti nakon, po zakonu, sprovedenog postupka javnog konkursa i da svi predloženi kandidati ispunjavaju sve zakonom propisane uslove, a nije našao ni jedan drugi razlog zbog koga bi bio protiv predloženih kandidata, pa je predložio da se ovi predlozi usvoje kako glase. Hvala.
Da li predsednici, odnosno, predstavnici poslaničkih grupa žele reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, veoma je interesantna kadrovska politika koju DOS vodi u sudovima, negativna kadrovska politika. DOS je u predizbornoj kampanji obećavao da će se boriti da za sudije i javne tužioce budu izabrani najbolji, najstručniji, najkvalifikovaniji, najnepodmitljiviji kadorivi itd. U praksi se dešava sve suprotno. U praksi DOS predlaže najgore. Videli smo po pitanju Leposave Karamarković. Najgoru ste izbarali za predsednika Vrhovnog suda i na prvom ispitu je već pao Vrhovni sud, na ispitu poštovanja Ustava i zakona. Sada slične predlažete. Predlažete za Okružnog javnog tužioca u Požarevcu, na primer, izvesnog Dimitra Krsteva. Direktno iz JUL-a, odmah u DOS. Evo ga ovde kako ispred Kolegijuma okružnog javnog tužilaštva u Požarevcu, predlaže da se prof. dr Mirjana Marković izabere za ženu decenije. Kako se taj čovek ponašao prema JUL-u, sada se ponaša prema vama, a vi prvog soma koji vam se upeca na udicu odmah prihvatate, jer boljih nemate u svojim redovima. (Glas iz sale: Stručan je.) Veoma je stručan, vidi se. Kao v.d. tužilac se bavio stranačkom politikom, i to na najgori mogući način, a sada vama na isti taj način služi. To je vaša kadrovska politika. I prošli put ste birali slične, i to birate one koji su najviše korumpirani. Izabrali ste Vojkana Simića za predsednika Prvog ili Drugog opštinskog suda u Beogradu, a taj je umešan u velike malverzacije oko uvoza mercedesa. Uvoženi su mercedesi preko Mercedesovog predstavništva u Beogradu, zajedno su sarađivali Majer, direktor tog predstavništva i izvesni Slobodan Šarenac, direktor "Ineksa", koji ima akcije u tom predstavništvu, u toj firmi u Beogradu. Uvezeno je 200 vozila i carinjeni su kao medikament i farmaceutski materijal. Prodali su 45 a kad je izbila afera sve ostalo su morali da vrate nazad. Zatim, prodavali su, kao najkvalitetnije, mercedese kojima je falila oprema u vrednosti 18,5 hiljada maraka, imali su mnogo skrivenih mana i kao bofl roba bili namenjeni Kazahstanu. Ovde su prodavani i znate, kada se ovde moćne firme razbacuju parama, kupuju onako nasumično, kada se otvori afera, onda sudovi zataškavaju, Vojkan Simić, sadašnji njegov zamenik Dragan Ćesarović, izvesna Biljana Radovanović, koja je Opštinskijavni tužilac u Četvrtom opštinskom tuži.aštvu, Bogdan Pajković, sudija, Gordana Milošević, Vladimir Ilić itd. Doduše, tog Vladimira Ilića ste jedinog smenili, a sve ove ostale ste zadržali. To je vaša kadrovska politika u sudovima. Ono što je najgore bilo kod socijalista i julovaca vama je sada najbolje, na stranu što ste vratili mnoge koji su zbog kriminala ranije razrešeni. Sada ih vraćate, i u javna preduzeća ih vraćate, i u elektroprivredu i u naftnu industriju, svuda vraćate ono što je najgore i to je vaša uspešna kadrovska politika. Lepo bi bilo da objasnite za ovog Dimitra Krsteva kako će on sada da bude okružni javni tužilac u Požarevcu, a vi sada ne date Miri Marković ni da živi u Požarevcu. Najavili ste da će te je proterati i ona pobegla glavnom bez obzira, a ovog njenog koji je najviše tamo protažirao, koji je bio najveći poltron, sada unapređujete u javnog tužioca, umesto da postupite obratno. Proverite u sudskoj dokumentaciji u Požarevcu, proverite sve, pa ćete videti taj potpis.Proverite tamo pa iznesite podatke. Čujem da je bilo nekih ideja za anketne odbore, pa su brže-bolje povučene. Može i o ovome, a može i po pitanju Raške oblasti i ovog logora za obuku u Peći. Prema tome, vaša kadrovska politika u sudovima je katastrofalna i mi ćemo imati sada gore sudove nego u Titovo vreme. Ovo što vi radite u pravosuđu može se meriti sa onim što je Tito radio do 1956. godine. Posle 1956. godine i Tito je vodio računa da se neke stvari, ako ništa, formalno usaglase sa pravnim normama, vodio je računa da se ta pravna norma poštuje i naravno dočekao da njegovi sledbenici iz DOS-a sada opet kreću od 1948. godine i od apsolutnog bezakonja, vladavine haosa, nasilja i slično. Ova afera sa korumpiranim sudijama, mercedes afera je samo jedna od najupečatljivijih. Ima mnogo drugih na koje ćemo takođe ukazivati kada nam to prilike nalože. U ovom slučaju vi padate na ispitu, vaši sudovi ne funkcionišu, u vašim sudovima glavnu reč vode mnogo veći poltroni nego što su postojali u prethodnom periodu, mnogo veći poltroni od onih koji su nekada služili levičarskim partijama, a koje ste tako zdušno napadali. Valjda je trebalo da se prvo počiste poltroni iz pravosuđa, prodane duše, oni koje narod jednostavno naziva uvlakačima. Takvi se ne čiste iz sudova, takvi se unapređuju, takvi vode glavnu reč i nije slučajno što nam je pravni poredak pao u paramparčad. O ovome o čemu govorim imam brojunu dokumentaciju i o raznim parnicama koje su povodom toga vođene, o lažnim krivičnim prijavama, o svemu što je pratilo ovu mercedes aferu, u koju je doduše umešano mnogo sudija, koji su sada predstavnici DOS-ove politike, zakleti DOS-ovci, ljudi koji su spremni da svaki vaš nalog izvrše samo da bi ostali na tim funkcijama, da ih ne bi neko pozvao na odgovornost za ranije prljavštine.
Da li još neko od predsednika poslaničkih grupa želi reč? (Ne.) Da li se neko od narodnih poslanika javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Božidar Vučurović.
Poštovano predsedništvo, poštovani predstavnici Vlade u egzilu, dame i gospodo narodni poslanici, negativna kadrovska selekcija se nastavlja. Mnogo se sudija menja, mnogo se zamenika i javnih tužilaca menja, svi se ne mogu obuhvatiti diskusijom, ali ima nešto što je simptomatično. Uglavnom se najgori postavljaju na najodgovornija mesta. U tužilaštvu, ja ću se zadržati samo na tužilaštvu, u Trećem opštinskom javnom tužilaštvu treba postaviti gospođu Gordanu Čolić za opštinskog javnog tužioca. U tom javnom tužilaštvu se vodi jedna zabavna statistika. Ta zabavna statistika kaže da je gospođa Čolić u vreme svog rada u tužilaštvu, a to je otprilike pet ili 6 godina, bila ukupno 210 dana na poslu, 210 dana od 6 godina to je jedan sjajan prosek. Druga stvar koja je još interesantnija, onomad razrešismo gospodina Milana Petkovića kao nesposobnog, kao čoveka koji ne odgovara postavljenim zadacima. To je gospodin koji je socijalistički kadar iz Aranđelovca, kome je tužilaštvo plaćalo mesečni smeštaj u hotelu sa korišćenjem garaže, sa doručkom, dnevnice i sve ostalo, a ljudi koji rade u tužilaštvu su izračunali da je on koštao sam koliko tri zamenika javnog tužioca iz Beograda. Mi ga kao nesposobnog smenismo pre mesec i nešto dana, a sada ga postavljamo na mesto zamenika opštinskog javnog tužioca, nastavljamo da mu plaćamo noćenje sa doručkom, zakup garaže, dnevnice i sve ostalo. To je samo znak da revolucija koja vas je dovela ovde nije izbacila isti toliki broj kvalitetnih kadrova, skupljate otpad iz prethodnog režima, postavljate ih na javne funkcije, a kako će nama biti, kojima će oni suditi i koje će oni tužiti, to ćemo videti.
Reč ima narodni poslanik Slavoljub Matić, a zatim narodni poslanik Goran Cvetanović.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo poslanici, vrlo je teško polemisati sa ljudima koji osnovnu funkciju ovde obavljaju sa željom da čine destrukciju ovog parlamenta, a nikako onu osnovnu ulogu opozicije u Republičkom parlamentu. Hoću kao poslanik iz Požarevca da kažem nekoliko reči. Ono što je trulo u pravosuđu ne može se preko noći menjati. Znači, naše pravosuđe je takvo kakvo je. Ono ima svoje kadrove i za te kadrove ne treba imenovati kadrove na pravosudnim funkcijama po političkoj podobnosti. Upravo ako postoji neki predlog, koji je najverovatnije izbacila struka, i to struka iz Požarevca, naravno da je taj predlog podložan kritici i posebno nam je drago kada čujemo tu kritiku od ljudi koji su bili - potpredsednik Vlade, ministar pravde, ili u poslaničkoj grupi koja svakako sa tih funkcija ima odličan uvid u te kadrove. Samo se pitam, zašto nisu do sada reagovali, ako znaju kakvi su to ljudi. Zašto to nismo od njih čuli u vremenu dok su nosili te visoke funkcije, zašto tad nisu reagovali? Nego se pojavljuju sada kada pravosuđe treba da se vanstranački ustroji i kada struka treba da bude dominantna, a ne politička podobnost.
Izvolite gospodine Šešelj, ovo je drugo javljanje.
Dame i gospodo narodni poslanici tačno je da je mnogo truloga u našem pravosuđu. I, ta trulež se decenijama nagomilavala. Tačna je konstatacija prethodnog DOS-ovskog poslanika da se sve trulo ne može preko noći eliminisati. Ali, to nije razloga da se ono što je najtrulije unapređuje. Vi niste ni pokušali da ono trulo odstranite nego da najtrulije unapredite u pravosuđu. Drugo, jesam bio potpredsednik Vlade, ali trebalo bi da znate da vlada po Ustavu nema nikakvih ingerencija u pravosudnom sistemu. Nadležna je samo Narodna skupština za imenovanje i razrešenje. Mi smo insistirali da se Dragan Arsić, zamenik javnog tužioca iz Zrenjanina razreši, jer je dokazano da je svojevoljno bio podmićen sa 100 hiljada maraka da se otcepi od SRS i ode sa Glamočaninom. Ali, ovde nije bilo većine da se to sprovede. Mi smo jednu ministarku razrešili zato što je pokušala da izdejstvuje unapređenje svog rođenog brata sa funkcije sudije Opštinskog suda u Nišu na mesto sudije Okružnog suda. I, sad je ta bivša ministarka takođe u DOS-u, u stranici Vladana Batića. Jer sve najpokvarenije, sav najgori otpad odlazi u njegovu stranku, poput Aleksandra Stefanovića, koji je u Sarajevu kupio diplomu... (predsednik - gospodine Šešelj molim vas da pazite na rečnik i uvažavate ...) Molim?
Molim vas da vodite računa o rečniku.
Molim vas, moj rečnik je uredu, jer ja prvo iznesem argumente pa onda dam kvalifikaciju. Je li činjenica da je Rada Trajković razrešena sa funkcije ministra kada je ustanovljeno da je pokušala, zakulisno, da izdejstvuje unapređenje svoga brata. To je činjenica. Kada se iznese tako teška činjenica onda sledi teška kvalifikacija, ali ta kvalifikacija ovde nije bitna. Bitan je DOS koji sve to prima u svoje redove, koji prima ono najgore iz drugih stranaka. Eto, Aleksandar Stefanović je kupio diplomu Farmaceutskog fakulteta u vreme rata u Sarajevu (glasovi - apotekar). Sada je farmaceut, magistar farmacije, pustite - nije to apotekar. Znate, neko od tih Srba koji je bežao iz Sarajeva poneo blanko diplome i posle štancovao za hiljadu - dve maraka. Takav je kod nas izbačen a kod Vladana Batića on je ugledni član stranke i sada narodni poslanik. U sledećem mandatu će biti Petar Panić, verovatno, narodni poslanik ako Batić bude uopšte zastupljen u parlamentu, a mi smo ga izbacili zbog sklonosti kriminalu. To je suština. Evo vam slučaja Rade Trajković. Vi sad ono što je najgore, vidite Vojkana Simića, Ćesarovića, sve koje sam malopre nabrajao - da im ne pominjem imena, čak sve ne mogu ni da zapamtim, ali imam uredno zapisano i dokumentovano - vi unapređujete, a oni su umešani u razne afere. Ljudi koji su oštećeni u tim aferama nisu mogli preko pravosudnog sistema da se izbore za svoja prava, pa im parnice traju po više godina, podnose se i krivične prijave protiv njih da bi ih uplašili i slično. Takva vam je kadrovska struktura sada, koju vi namećete srpskom pravosuđu. Ništa se nabolje nije promenilo. Stvari se nažalost menjaju nagore.
Reč ima narodni poslanik Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, nije ništa sporno da sudstvo nije funkcionisalo ranije, u prošlosti, kako je trebalo. Već sam jednom napomenuo da je dr Vojislav Šešelj jednom prilikom rekao da sva voda Dunava i Save, ako prođe kroz sudove, teško da može da opere sve greške koje su napravljene u pravosuđu Srbije. Zbog toga DOS-ova vlast i planira da negde oko 70% predsednika sudova razreši tih funkcija. Znači, to nije ništa sporno. Sporan je način na koji se to radi i na koji se predlažu novi predsednici sudova. Građani Srbije sami kažu da DOS-ova vlast sporo ubrizgava kadrovsku infuziju u jedan vrlo anemičan krvotok pravosuđa. I sami znate da smo dugo čekali na izbor Republičkog javnog tužioca. Pitam vas zašto je to tako? Stranačko lobiranje, u okviru DOS-a, naročito je izraženo na lokalnom nivou za izbor novih sudija. Moramo da priznamo da itekako postoje ponovo kadrovske partijske liste. Čak je i ministar pravde, gospodin Batić, najavio da će biti formirana komisija koja će pokušati da spreči lobiranje i indirektno, na taj način, priznao da lobiranje u sudstvu postoji. Od dana 5. oktobra DOS-ove partije upravo imaju presudnu reč u izboru i razrešenju delilaca pravde. DOS-ovo lobiranje posle revolucije dokaz je neophodnosti promena načina izbora sudija. Da li su sudovi i sudije koji rade u njima trenutno spremni ili nisu - na to tek treba da damo odgovor. U svakom slučaju treba skratiti manevarski prostor političkom kodiranju i kadriranju i omogućiti, bar da probamo, da napravimo zaista nezavisno sudstvo. Ono što sigurno mogu da kažem, bar iz sredine odakle potičem, iz Leskovca, da se tamo već tačno zna koja stranka šta treba od funkcija da zauzme. Zna se da Demokratska stranka, koja je najaktivnija u DOS-u, treba da dobije mesto predsednika Opštinskog suda i zamenika Javnog tužioca. Ali, oni to rade opet nekako nestručno ili vrlo sumnjivo. U javnim lokalnim medijima daju određenog kandidata a onda se čuju priče uglavnom negativne, da nije radio adekvatno taj sud i slično, da bi kasnije stavili nekog drugog sudiju kao mogućeg predsednika opštinskog suda. Da bi, na kraju, verovatno neko treći bio, ali sve su to igre koje će vrlo brzo da se razreše. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Janjić.
Gospodo poslanici, poslanik sam Srpske radikalne stranke, iz Pčinjskog okruga, tačnije, sa juga Srbije, i smatram sebe veoma kompetentnim da diskutujem po ovoj tački dnevnog reda. Gospodin vršilac dužnosti javnog tužioca Srbije, moj sugrađanin, Staniša Ivanović, 30-tak godina predsednik Opštinskog odbora SK, kako se već zvao, zatim visoki funkcioner SPS-a, možda i JUL-a, evo sada kadruje, ne znam kako više da ga nazovem, vršilac dužnosti republičkog javnog tužioca. Pored ostalog, treba da obavi i prljavi deo posla, koji mu se stavlja u ruke, jer će biti i stranačkog gonjenja, šikaniranja, montiranih procesa, između ostalog. Taj gospodin, vršilac dužnosti, nije promenjen do sada zato što je odbornička grupa DOS-a ponudila pet ljudi za taj posao, koji će u dobrom delu biti prljav, nije prihvatio. Trebali ste da kažete zašto taj čovek vrši dužnost republičkog javnog tužioca? Mi dobro na jugu Srbije znamo kakvo je njegovo kadrovanje i šta se sve dešavalo u tužilaštvima i sudovima na jugu Srbije, gde su izvršene takve ogromne pljačke, a da do sada niko nije odgovarao. Na sve to je ukazivano svojevremeno a gospodin vršilac dužnosti je toliko zauzet poslovima ovde u Beogradu, oko procesa koji se vode, pa je našao vremena da dođe u Vladičin Han tek pre par dana i da sadašnjim tužiocima, opštinskim i okružnim, prenese poruku da "spuste malo loptu" sa pređašnjom garniturom SPS vlasti, koja je u većini slučajeva okrivljena za razna krivična dela, da ne bi i određeni kadrovi iz Pčinjskog okruga došli na tapet. Postoji jedna poslovica u srpskom narodu - da postoje ljudi sa urokljivim očima. Mislim da imam urokljiv jezik. Prošli put, za ove vaše postupke, za hvatanje kriminalaca, rekoh da su oni belouške, a oni jadni završiše ukidanjem. Dok sam bio u školi, znao sam čemu služi prva klupa, uvek je bila prazna. Čast ovoj gospodi koja su tu, mislim da gospoda iz Vlade ne dolaze ovde, zato što se povremeno odvaži da se usprotivi zapadnim moćnicima, pa im oni lepo sutradan "zavrnu uši", pa zbog ušiju ne smeju da se pojave ovde. Stvarno je sramota da ne uvaže ovaj parlament, ovoliko zakona se razmatra a nema, najodgovornijih ljudi, onih koji te zakone predlažu i kreiraju. Plašim se da ovaj moj sugrađanin ne prođe kao onaj Srbin koji je Turcima otvorio Ključ tvrđavu, koja je osvajana u Bosni. Njemu su Turci dali zlata koliko je težak, a onda mu odsekli glavu, zato što će, izdavši bivšeg gospodara, izdati i ovoga.
Reč ima narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, mišljenja sam, kad se raspravlja o izboru, opozivu, ili razrešenjima nosilaca pravosudnih funkcija u Skupštini, pred narodnim poslanicima trebalo bi da se nađu predsednik Vrhovnog suda i ministar pravde, jer bi trebalo da daju određena obrazloženja - zbog čega se i po kom osnovu neke sudije ili tužioci razrešavaju. Ono našta bih želeo da ukažem to je da se postavlja jedno ozbiljno pitanje: zašto je u ovom trenutku 28 sudija podnelo zahteve za razrešenje? Ovo nije bilo odavno. Ne znam koji su to razlozi, ali Vlada nije dala valjano obrazloženje u vezi sa ovim odlaskom 28 sudija. Nadam se da će se dati odgovarajuće, valjano obrazloženje, koji su to razlozi i čime se ljudi rukovode, koji su motivi da 28 sudija odlazi iz suda i traži da bude razrešeno na svoj sopstveni zahtev?
Ima reč narodni poslanik Žarko Obradović.
Poštovani predsedniče, predsedništvo, kolege poslanici, članovi Vlade, prilikom konstituisanja Narodne skupštine Republike Srbije čuli smo izjavu našeg gospodina predsednika o potrebi uspostavljanja vladavine prava, izgradnje institucija države i potrebi poverenja građana u te institucije. Nekoliko dana kasnije, i predsednik Vlade je govorio da u Srbiji postoji nezavisno sudstvo. Povodom toga, u okviru ove tačke dnevnog reda, gde se govori o izboru nosilaca pravosudnih funkcija, nažalost, moram da ukažem na neke pojave, ponašanja i izjave, koje su u suprotnosti sa proklamovanim načelima. Prvo, nadam se da se sećate Dragoljuba Milanovića, bivšeg direktora RTS-a, neki od vas su i pljeskali na vest da je uhapšen. Ovo govorim iz razloga što je nakon medijske hajke pritvoren pod optužbom da je znao ili mogao znati za bombardovanje RTS-a. Pritvoren je da ne bi uticao na svedoke, da bi nekoliko dana pre isteka roka od mesec dana optužnica bila proširena, vezano za poslovanje RTS-a, ali i zahtevom za saslušanje novih svedoka. Poslovanje RTS-a će biti istraženo i o tome nemam pravo, a i ne želim da govorim, ali proširenje spiska svedoka s Karlom Del Ponte i Jirži Dintsbirom je stvarno smešno i tužno, jer je umeđuvremenu saslušano preko 50 svedoka. To u stvari pokazuje nameru da se optuženi zadrži u zatvoru dok se, da upotrebim narodni izraz, nešto već za njega ne nađe. Čak je u međuvremenu čuveni konstruktor laži, Džejmi Šej, opovrgao ove navode, jer je izjavio da, naravno, niko nije mogao znati kada će biti bombardovana RTS a, NATO nikoga nije obaveštavao u Srbiji i Jugoslaviji o svojim vojnim planovima. Drugo, zašto tužilac ne reaguje na uznemiravanje javnosti, koje se svakodnevno sprovodi? U subotu naveče, BK televizija emitovala je emisiju o ubistvu gospodina Slavka Ćuruvije. Čoveka nisam poznavao i žao mi je što je ubijen, i kao svaki građanin ove države želim da se ubice što pre pronađu i kazne, ali, moram da kažem da je ova emisija pokazala nameru autora da se izvrši presuđivanje pre suđenja, pre svega, naravno, Slobodanu Miloševiću. Ako javni tužilac ima podatke, saznanje o tome ko je ubio gospodina Ćuruviju, onda treba odmah da podigne optužnicu protiv ubica i da pravosudni organi rade svoj posao. Ako pak nema, onda mora da reaguje prema medijima, kao što je BK jer se oni u ovom slučaju postavljaju i u ulozi istražitelja, sudije, i egzekutora. Stvara se atmosfera hapšenja i unapred dokazane krivice, da bi se posle privođenja krenulo u akciju skupljanja dokaza. Treće, izjave gospodina Đinđića, vezane za postupak koji se vodi protiv Radeta Markovića (znate i sami da je dao intervju stranim novinama i tu je dao svoje određene ocene), očigledno je da gospodin Đinđić...
Gospodin Đinđić nije predložen za bilo koju pravosudnu funkciju.
Ali je, gospodine predsedniče, govorio o pravosuđu. Ako mi možete reći da izbor nosilaca pravosudnih funkcija ne utiče na stanje u pravosuđu ...
Utiče u budućnosti, ali ne na ovo što vi govorite.
Utiču i predlozi i izbori ljudi, i šta rade. Molim Vas da završim, gospodin Đinđić je svojim izjavama uradio nekoliko stvari: prvo, remeti tok istrage, dezinformiše javnost o toku istražnog postupka, utiče na svedoke, vrši pritisak na optuženog, dezavuiše rad tužilaštva i policije i pokazuje jasnu nameru izvršne vlasti da vodi pravosuđe i da diktira rad pravosuđa. Na kraju, čuli smo izjave pojedinih čelnika srpskog pravosuđa o tome, da su potrebni novi i kvalitetni ljudi koji će unaprediti pravosuđe. Pitanje je koliko ovim izjavama treba verovati, odnosno koliko one vrede? Ima i drugih izjava datih pre nepuna dva meseca od strane ljudi koji su bili u vrhu srpskog pravosuđa, da postoji lista podobnih sudija, kojijedino mogu zauzeti te čelne funkcije, naravno, po mišljenju DOS-a. Ako želimo stvarno pravnu državu, onda pravosudni i tužilački istražni organi treba samostalno da rade svoj posao i jedino je važna činjenica da budu relevantni, da ne pomažu ni političari, a ni mediji, jerto je nipodaštavanje njihovog rada i pritisak da rade onako kako se želi. I na samom kraju, obaveštavam Narodnu skupštinu da će poslanička grupa SPS-a, na osnovu članova68. i 69.Poslovnika o radu, podneti inicijativu za formiranje anketnog odbora za utvrđivanje činjenica i okolnosti koje su vezane za hapšenje Slobodana Miloševića. Prijatno.
Reč ima narodni poslanik Marko Jakšić, posle njega narodni poslanik Veroljub Arsić.
Kada smo već kod ove tačke, nisam mogao a da se ne javim, s obzirom da na delu naše države imamo jedan pravosudni sistem koji je drugačiji, to je pravosudni sistem koji je konstituisao, da kažemo, UNMIK, a u suštini to je jedno šiptarsko pravosuđe čiji je cilj pre svega da se nad delom preostalih Srba izvrši etničko čišćenje. Mislim da ova vlada, i mi sami moramo da imamo stav o tome kako ćemo da se odnosimo prema kom uljezu, da tako kažem, koji se konstituisao na našoj državnoj teritoriji. Moram da kažem da u Leposaviću još postoji sud koji još stoji, koji se doduše bavi samo građanskom parnicom. Međutim, oko svega toga moramo svi da imamo jasan stav kada je u pitanju sudstvo na Kosovu. Imamo više od 40 Srba koji čame po zatvorima, a vidimo kako im se sudi. Čovek je osuđen na 15 godina zatvora navodno zbog genocida, mislim da je to prvi slučaj od Nirnberga da je jedan čovek osuđen zbog genocida. Vidimo da u tom sudstvu nema nijednog Srbina, ima više od 400 sudija i čini mi se da kao Vlada i kao ljudi moramo imati jasan stav prema jednoj takvoj jakoj državnoj funkciji koja se ugnezdila na teritoriji naše zemlje. Kada smo već kod tog pitanja, mislim da Vlada, a već ima tri meseca kako postoji, mora na prvoj narednoj sednici da stavi pitanje Kosova na dnevni red. Moramo da imamo svoj cilj, jasno i glasno da kažemo šta želimo i šta hoćemo dole. Jasno mi je da imamo 25 tačaka na dnevnom redu, da su sve jako važne i značajne, ali čini mi se da od Kosova nemamo važnijeg problema. Dole, doduše imamo Jugoslovenski komitet, ali on postoji samo na papiru. Glavne funkcije su pre svega u Vladi Srbije, ona je formirala neku komisiju koja još nije zaživela, a takođe postoji i Pokrajinsko izvršno veće koje nije rasformirano. Imamo jedno rastrojstvo oko svih funkcija, oko svih stvari i moramo jasno i glasno da kažemo šta želimo i šta hoćemo dole. Vlada mora da predloži da na narednoj sednici otvorimo pitanje Kosova u celoj važnosti. Hvala gospodo.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, a posle njega narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Drago mi je da se konačno i poslanik DOS-a iz požarevačke opštine i Braničevskog okruga pojavio za ovom govornicom, mada se nisam nadao da će se javiti po ovom pitanju. Nije mi samo jasno da li gospodina Krsteva brani lično, njega kao ličnost, kao čoveka, ili brani svoj postupak, zašto je ovaj njemu promakao. Reč je o dokumentu koji je predsednik Srpske radikalne stranke i pokazao, datumira se, čini mi se, 4.9.200. godine i mi verujte, nismo imali vremena da takve kadrove ispravljamo, zato sada vama to i kažemo jer vi sada imate vremena da to ispravite i da takav čovek ne bi trebalo da prođe i da bude izabran za zamenika Okružnog javnog tužica. Da budemo jasni, to je čovek koji je pokrenuo krivični postupak protiv otporaša koji su bili prebijeni od strane Marka Miloševića. Sada taj isti čovek pokreće krivični postupak protiv Marka Miloševića za pokušaj ubistva istih otporaša. Čini mi se da Javni tužilac radi kako vetar duva. Verujem gospodinu Slavoljubu Matiću da ima problema sa kadrovima u opštini Požarevac ima, zato što one kadrove koje sam ja najurio iz Srpske radikalne stranke, bez osnovnih moralnih i drugih vrednosti, on učlanjuje u Demokratsku stranku Srbije i još stavlja na mesto člana Odbora za pravosuđe na nivou Opštinskog odbora DSS-a. Ljude koji nemaju ni moralno pravo da budu članovi neke stranke, on učlanjuje i prima, angažuje i protežira. Ako i takve bude predlagao za sudije, tada moj predsednik neće mahati jednim papirom, nego čitavim dosijeom. Hvala.
Gospodin Matić ima repliku.
Nikada mi u životu nije padalo na pamet da se bavim kadrovskom problematikom pravosuđa, niti će mi to ikada pasti na pamet. Izvolite, profesijo, imate sudove i sudije, ljude koji su uposleni u pravosuđu, koji dobro znaju kako su cenjeni doprinos i rad svakog pojedinačno i dobro znaju koga predlažu. Dakle, gospodine Arsiću, nikada se nisam mešao u kadrovsku politiku sudstva, pravosuđa, tužilaštva, pa ni sada ovom prilikom. A vi izađite sa konkretnim dokazima o pomenutom Krstevu, kažite šta nije valjalo u njegovoj dosadašnjoj biografiji, karijeri, kažite konkretnim dokazima, a ne nekim pismima podrške ili već ne znam čime. Sada čujem o tome, nisam imao pojma, niti me to interesuje. Interesuje me ono što je bitno za tužilaštvo i pravosuđe, a to je da bude nezavisno.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, a posle njega Borivoje Mijatović.
Dame i gospodo narodni poslanici, ili bi možda bolje bilo da se mi iz opozicije uvek obraćamo narodu, vama koji ste sada poslanička većina u ovoj skupštini zaista ne vredi ništa govoriti i to narod savršeno dobro vidi i razume. Iste primedbe koje su nekada na ulici, na pijaci, u selu, upućivane poslanicima većine koju je činila levica, da su ovde došli samo da sede i čekaju glasanje, sve češće čujem i na račun poslanika DOS-a, a ja znam kako se to završava. O čemu se ovde radi? Kada je mandatar za sastav ove Republičke vlade, koja se polako prikuplja kao sa ratišta u logor, obrazlagao svoj program, rekao je da vi ugledni članovi DOS-a nećete ni u upravne odbore javnih preduzeća da ulazite, da vam ne pada na pamet čak ni da se mešate u rad javnih preduzeća, pa bi trebalo da očekujemo da će pravosuđe biti potpuno slobodno od vašeg uticaja. Nije slobodno i dešavaju se strašne stvari u pravosuđu, žmurite vi, gospodo poslanici, ali vama će to u gradovima iz kojih ste došli da se obije o glavu. Mi imamo v.d. Republičkog javnog tužioca, koji je ispunio uslove i on za penziju, a sada služi samo da ispredlaže nosioce pravosudnih funkcija, tužioce, tobož on je taj koji je sve to sagledao u Srbiji, on predlaže Odboru za pravosuđe i upravu, a Odbor za pravosuđe i upravu vama, a vi sve te ljude znate kao čestite, poštene, kvalitetne, nezavisne od vlasti i opozicije i odmah glasate za sve njih. Činite veliko zlo i narodu i sebi, a sebi posebno, zato što je situacija u pravosuđu užasna. Hapšenje Slobodana Miloševića oslikalo je DOS-ovo pravosuđe. Jednog čoveka ste hapsili oružjem, čarapama, maskama na glavi, jurili ga kao policajci grada Čikaga. Dao je jednu izjavu, a čudim se da je mogao da sastavi i onakvu izjavu, kada je pre toga bio tri sata s Čedom Jovanovićem. Čoveka koji s Čedom tri sata mora da provede u razgovoru, trebalo je pustiti da odmori, da odspava, pa da da izjavu. Šta se dalje desilo? Izjava je odbrana jednog čoveka. Oni koji su čitali, videli su da je to mešanje države u neke poslove. Videli su da se radi o državnoj tajni i šta su onda uradili? Šta je to vaše divno pravosuđe uradilo. Šta je ministar uradio, šta su svi ostali ministri koji su se pretvorili u harangu, u pravosuđe, u tužilaštvo, u istragu? Svim novinama na svetu ste dali tu izjavu, pa kažete, evo, sada se vidi da je Srbija bila umešana u sve ratove. Koga vi to optužujete, Slobodana Miloševića? Nije tačno. Celu državu i celi narod optužujete, draga moja gospodo, za nešto što je bila dužnost ove države i ovog naroda, a u čemu vi niste učestvovali, pa ste sada na to ponosni. To vam je situacija u pravosuđu. Jedna državna tajna izrečena pred sudijom otišla u sve žive novine, u sve amabasade zapadnih država u Beogradu. Vi ćete da me ubedite da je ovo nezavisno sudstvo. Vi ćete da me ubedite da vi mislite dobro ovoj državi. Kako joj mislite dobro? Tako što ste ukinuli Ustavni sud? Brže bolje ste potrčali da razrešite sudije. Ko god je ispunio uslove za penziju, ide u penziju, a gde su vam predlozi, gospodo, za nove sudije? Šta ostavljamo, sve sudove bez većine? Samo napunite Vrhovni sud svojim kadrovima da u konačnoj distanci presuđuje, a Ustavni sud neće da postoji dok ne usvojimo sve ove pakete zakona. Vi ćete nekog da ubeđujete da je stanje bilo loše, a sada ćete vi da popravite stanje u pravosuđu. Po sudovima je panika, prečešljavaju se sudovi, ko je od sudija i kada rekao jednu reč protiv bilo kog lokalnog moćnika iz DOS-a, ko ga je priveo, kada je krao, menjao devize i švercovao, taj sada računa da više neće doći na funkciju. Dovodite na funkciju nesposobne sudije, koji su oterani iz pravosuđa kao nesposobni. Dovodite ih na čelo onima koji su procenjivali da su oni nesposobni. I jesu. Ljudima koji imaju trideset godina staža u pravosuđu dovodite neku, a neću da kažem decu, ali ljude koji tek treba da peku zanat. Šta ćete vi da radite kada sve što vas je bilo, otišli ste u ministre i ambasadore. Sada vam treba kadar. Najbolji vam je onaj kadar koji je promenio futrolu čim je promenjena vlast. Narod to sve vidi, veoma je zabrinut, a građani Srbije znaju zašto ste menjali Ustavni i Vrhovni sud, a to je bilo po ugledu na Miloševića. A sada kada vređate po opštinskim i okružnim sudovima, oni znaju da se sprema isterivanje krava iz štala, oduzimanje stvari iz kuća. Da oni to moraju...(glas iz sale: stanove), pa i iz stanova. Da si ti u životu samo gledao šta ja radim, zaslužio bi bar jedan stan od države. Hvala. [[Aplauz radikala.]]
Reč ima narodni poslanik Borivoje Mijatović, a posle njega narodni poslanik Dragan Čolić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ministri Vlade Republike Srbije, ne čudi me ovako oštro reagovanje, ovako opšta kritika poslanika SRS-a vezano za ovu tačku dnevnog reda. Ono što me čudi je činjenice da su prethodni sudovi imali punu podršku SRS-a za sve vreme, dok su donosili odluke. Kada je 1996. godine bilo otkriveno dosta izbornih krađa, naročito u Beogradu, nikada niko od njih nije digao glas ni protiv Vladimira Ilića, iz Novog Beograda, ni protiv sudije Dragana Jankovića, a da ne spominjem druge sudije. Veoma su bili zadovoljni i sa suđenjima dnevnim novinama po njihovom Zakonu o informisanju, bili su vrlo retki slučajevi, jedna žena sudija u Vojvodini i sudija Papović u Požarevcu, koji su ukinuli takve presude. Tolika briga za nezavisno, slobodno sudstvo od strane gospodina Šešelja i njegovih poslanika je začuđujuće, kada smo imali priliku u najmanje dva navrata da se uverimo u suprotno, da vidimo kako poštuju sud, prvo kada je bilo suđenje u beogradskom opštinskom sudu, u Palati pravde, po tužbi profesora Lilića protiv vređanja od strane Vojislava Šešelja, a pre toga po tužbi Vuka Draškovića. Gospodin Šešelj je taj sudski pretres pretvorio u cirkus, preuzimajući ulogu i predsednika Suda, i tužioca, i svog sopstvenog advokata, i to u sali koja je bila prepuna njegovih pristalica. To je televizija prenosila. Ne mogu da shvatim kako je ona gospođa sudija mogla tako da igra ulogu Šešeljevog pomoćnika u vođenju tog procesa, a da ne spominjemo i ono još možda najprljavije što se desilo u Saveznom parlamentu, prilikom flagrantnog kršenja saveznog Ustava... (Predsednik: Molim da se držite dnevnog reda.) ... i donošenja onih amandmana, kada je on igrao glavnog advokata za odbranu tih amandmana za promenu saveznog Ustava. Hvala.
Replika.
Izvolite.
Nekada je u ovoj Narodnoj skupštini bio popriličan broj lekara, a neki od njih su bili specijalisti za ovu staračku demenciju, kako se već to zove, da li zna neko da ne pogrešim izraz.
Gospodine Šešelj.
Znate, što se tiče promena Saveznog ustava, one su izvršene na ustavom propisan način. Ako nisu, onda je Vojislav Koštunica protivustavno izabran i on bi kao legalista trebalo odmah da podnese ostavku. Ako su ustavne promene bile nelegalne, onda i Koštunica je nelegalan. Drugo, treba znati, a ne izaći za ovu govornicu pa raditi one ružne stvari, te ružne stvari treba na drugom mestu da se rade. Vi ne znate ništa. Podneo sam 1997. godine krivičnu prijavu protiv Vladimira Ilića, zato što je proneverio novac od Opštinske izborne komisije. Tmušić je bio okružni javni tužilac, odbio mi je tu krivičnu prijavu i ja sam napao javno i Tmušića. Vladimira Ilića smo više puta potencirali ovde kao primer lošeg stanja u pravosuđu, ali mi nismo imali dovoljnu većinu u Skupštini da ga razrešimo, a ne može Vlada da razrešava tužioca. Prema tome, po pitanju Vladimira Ilića potpuno ste promašili, jer nemate pojma ni o čemu. Zato smo se izborili da se razreši Ivošević, zbog višestruke zloupotrebe sudijskog položaja. I Vučetić naravno, i on je zloupotrebljvao položaj sudije Ustavnog suda, na koji je došao voljom Miloševića i socijalista, po stranačkom osnovu, jer je propao na izborima kao stranački poslanički kandidat 1990. godine. Boris Karaičić je tada bio mali, možda još sisao, pa ne pamti. Ali, ima ovde ljudi koji pamte. Kad je propao kao poslanički kandidat, ko ga je pobedio, da li Mićunović ili neko drugi, nije ni bitno, onda mu jeuhlebije nađeno u Ustavnom sudu. Posle izvenog vremena, naravno, mislio je da brod tone, pa kao pacov izleteo na površinu i stranački se angažovao. Zbog toga je razrešen. Dakle, tamo gde se mogla postići većina, takve sudije su razrešavane. Tamo gde nije bilo moguća većina, nije bilo moguće razrešiti. Mi smo najviše kopali da se razreši Dragan Arsić, zamenik javnog tužioca iz Zrenjanina, ali nikako nije moglo jer se prodao 94. godine za 100 hiljada maraka da bi socijalisti dobili većinu u Saveznom parlamentu. (Predsednik: Vreme.) Ne samo on, nego i Glamočanin, Dušan Bošković, njega sada ne pominjete, Radovan Vukčević i još neki.Njih je bilo 9 ili 7. Čović je ucenio Deretu, vaš Čović,potpredsednik Vlade, da će mu ukinuti knjižaru u legatu slikara Gvozdenovića, kako je bio jedan od najradikalnijih antikomunista [[Predsednik: gospodine Šešelj, ovo je replika, vreme je isteklo.]] Tog Deretu, koji je socijalistima pretio da će mobilne telefone i pejdžere zameniti lisicama, Čović je ucenio da će mu zatvoriti knjižaru od koje živi on i njegova porodica, i tako ga ucenom naterao, kupio ga da glasa za socijaliste, da se odvoji iz SRS-a. Jeremiću iz Požarevca su dali i magisterij. Napisali su mu i magistarski rad, i takve stvari. Gde se to moglo ispraviti, ispravljeno je, gde nije, vi umesto sada da ispravite kad imate komotnu većinu, vi takve ljude zadržavate, jer taj Dragan Arsić iz Zrenjanina sada će služiti rado i vama, kao što Batiću služi Petar Panić. (Predsednik: Gospodine Šešelj, drugi put vas opominjem, ovo je replika, tri minuta, a sada smo u petom minutu.) Da li sam iskoristio dva minuta? (Predsednik: Iskoristili ste 4,47 minuta.) Što me niste na vreme upozorili, ne mogu svaki čas da gledam na sat.
nema replike na repliku. Za reč se javio ministar, gospodin Batić.
Naš narod ima onu poslovicu - ko o čemu, baba o uštipcima. Ne znam zašto je mnoge zabrinuo izbor nosilaca pravosudnih funkcija. Verovatno ima tu nešto. Moram da otklonim sve dileme. Dakle, nije bilo nikakvog, apslolutno nikakvog uticaja izvršne vlasti, Ministarstva pravde i lokalne samouprave i Vlade Republike Srbije, na dosadašnje predloge za izbor nosilaca pravosudnih funkcija. Dakle, apsolutno nikakve. Predlagač je Odbor za pravosuđe. Sad sam prvi put čuo da su predloženi neki nosioci pravosudnih funkcija, upravo iz razloga što ima ovlašćenje i ministar pravde da predlaže, ali upravo iz razloga nemešanja u rad slobodnog i nezavisnog sudstva i pravosudnih organa uopšte. To je jedna stvar. Druga stvar, prethodni put kada su birani nosioci pravosudnih funkcija nije bilo ni jedne jedine reči primedbe na, recimo, izbor predsednika Vrhovnog suda, gospođe Leposave Karamarković, jer je najbolja. Nije bilo ni jedne jedine primedbe na izbor gospođe Vide Šekro za predsednika Okružnog suda u Beogradu, jer je očito najbolja. Nisam čuo ni jedne jedine reči primedbe ni za druge tada predložene kandidate za nosioce pravosudnih funkcija. Dakle, ako koza laže, rog ne laže. Ne znam o čemu se radi. Morate argumentovati te svoje tvrdnje da je ovako ili onako itd. S druge strane, nije Vlada krenula brže bolje u promenu nosilaca pravosudnih funkcija. Da je bila želja da to bude odmazda, da to bude neka amputacija, to je moglo da bude urađeno na Prvoj sednici Republičkog parlamenta, ali nije upravo iz razloga što se želelo da se izvrši odabir najboljih, najstručnijih i moralno nediskreditovanih ljudi. To je verovatno i rukovodilo Odbor za pravosuđe, jer, ponavljam, nije ministar pravde ni prethodni put ni sada, niti je Vlada bila predlagač ni jednog nosioca pravosudne funkcije, iako je mogla da bude, preko ministra pravde. Još nešto, kandidate za sudije i predsednika Ustavnog suda ne predlaže ni Ministarstvo pravde ni Vlada. Zna se ko ih predlaže. Dakle, nema veze ustavni sud. Dalje, u pogledu postupka koji se vode, dajte ime jednog tužioca, jednog sudije u Srbiji, čiji je telefon okrenuo ministar pravde, jednog jedinog čoveka. Slobodno, stojim na raspolaganju u svako doba dana i noći, do te mere da izuzev što sam pročitao u štampi da postupak protiv Slobodana Miloševića, i istragu vodi gospodin Goran Čavlina, ne znam uopšte koje sudije vode ostale postupke, ne znam njihova imena, ni sudija ni tužilaca. A to je primer nemešanja izvršne vlasti u rad pravosudnih organa. Takođe, i u ime Ministarstva pravde, i u ime Vlade, rado prihvatamo da se formira anketni odbor. Niko ne beži od toga da se formira anketni odbor Republikog parlamenta povodom rasvetljavanja okolnosti hapšenja Slobodana Milošveića. Raspoloženi smo da se formira anketni odbor, da se vidi ko je šta radio. Dakle, Ministarstvo pravde, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Vlada, vojska, paravojne formacije, aktivisti pojedinih stranaka, sve lepo anketni odbor da rasvetli. Vrlo nam je stalo do utvrđivanja istine. Tako da nemojte mnog da brinete o radu pravosudnih organa. Oni koji su krivi ili koji se osećaju krivim, vrlo brzo će se naći pred pravosudnim organima.
Reč ima narodni poslanik Dragan Čolić, a posle njega narodni poslanik Velimir Simonović.
Dame i gospodo narodni poslanici, stanje u našem pravosudnom sistemu i ranije nije bilo dobro. Sada sa razrešenjem i izborom nosilaca pravosudnih funkcija, i u ovoj veoma značajnoj sferi, DOS unosi haos. Haos ste stvorili svuda gde god ste se pojavili. Onako kakvo je stanje u pravosuđu, takvo je stanje i u držvi. Ako igde ne treba politika da se meša, onda je to pravosuđe. Ako išta u ovoj zemlji treba i mora da bude inokosno, nezavisno, onda je to pravosuđe. Ukoliko je neko slepo poslušan i moralno podoban, a uz to i još nesposoban, eto ga na kadrovskoj listi DOS-a, na veoma važnim funkcijama. Kakvu pravdu ćete deliti građanima Srbije, ako imate ovakve kadrove kao što smo čuli od prethodnih diskutanata? Da li je na dobrobit građana Srbije, ukoliko časnog, moralnog i sposobnog nosioca pravosudne funkcije zamenite nečasnim, nemoralnim, nesposobnim? Nije vam presudno kakav je, samo da je reprezent politike DOS-a, samo da je na vašoj nakaradnoj političkoj liniji. Haos unosite u svim sferama društva, u nacionalnoj, u političkoj, ekonomskoj i socijalnoj sferi. Sve je prožeto nemoralom, a o nekakvoj nezavisnosti pravosudnog sistema neće biti ni govora. Mi srpski radikali imamo obavezu da građanima Srbije sa skupštinske govornice saopštimo šta ih čeka pod vašom vlašću. "Vašu pravdu" iskusiće mnogi, vaša nemoralnost doći će do punog izražaja. Vaša pravda će biti samo vaša, i kao sve što činite neće biti na korist i dobrobit građana Srbije. Pokolenja dela sude, sudiće i vama i vašoj pravdi. Moralna impotencija glavna je vaša karakteristika i obeležje. Možda nije trebalo mnogo govoriti o situaciji u pravosudnom sistemu, refleksija svega što se događa u našoj državi i u pravosuđu je kakav nam je ministar pravde, gospodin Vladan Batić, takvo je i pravosuđe.
Reč ima narodni poslanik Velimir Simonović.
Dame i gospodo, morao sam da se javim jer je u svom prethodnom izlaganju gospodin Šešelj izneo prilično tešku neistinu. Spomenuo je gospodina Jeremića, mašinskog inženjera koji radi iza Požarevca u Kostolcu, koji je ovde bio poslanik, bio član Radikalne stranke. Kasnije je napustio Radikalnu stranku, ali ne zato što je njemu neko napisao magistarski rad. Gospodin Jeremić je magistrirao na Mašinskom fakultetu u Beogradu, bio sam član te komisije (njegov mentor je nažalost već umro, moj uvaženi kolega sa Mašinskog fakulteta). Magistrature se ne pišu iz političkih razloga.
Replika, gospodin Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, tačno je da kandidat ne piše magisterij iz političkih razloga, ali Živoradu Jeremiću ovde u Narodnoj skupštini je pisan magistarski rad u organizaciji Dragana Tomića. Ovde su ljudi donosili delove, ovde je krojeno, ovde su daktilografkinje kucale, ovde je sve to skucano u oblik magistarskog rada, u ovoj zgradi Narodne skupštine. To je istina. To što ste vi bili član komisije u odbrani i što niste primetili da mu je neko drugi to radio, u to ja ne mogu da ulazim, ali je Jeremiću ovde u zgradi Narodne skupštine rađeno, imamo veliki broj svedoka, ovde u zgradi Narodne skuštine, bio je to timski rad.
Da li se još neko javlja za reč? Reč ima gospodin Ivković.
Uvaženi gospodine predsedavajući, dame i gospodo iz Vlade Republike Srbije, dame i gospodo poslanici, sa velikom pažnjom sam saslušao prethodne diskusije i želeći da verujem u reči ministra Batića i stvarno želim da verujem da on apsolutno ne vrši nikakav uticaj na bilo koji deo rada u pravosudnom sistemu Srbije, ne mogu a da u ovom trenutku, kada se biraju novi kadrovi za prvosudni sistem Srbije, ne ukažem na jadno veliko raspoloženje u narodu, koje i te kako verujem da dolazi do određenih sprega i mešanja bitnih funkcija jedne države. Mi imamo zakonodavni sistem, imamo izvršni sistem i pravosudni sistem. Nažalost, u poslednjim mesecima građani Srbije su upoznali politički sistem. Nikada se u ranijoj vlasti nije desilo da kolegijum Socijalističke partije Srbije drži sastanke u Vladi Republike Srbije. Ovih dana smo imali priliku da saznamo da je kolegijum DOS-a održan u Vladi Republike Srbije i da je odlučio to i to i verovatno doveo u poziciju predsednika Skupštine, gospodina Maršićanina i nas ovde da shvatimo da smo suvišni, jer kako je kolegijum odlučio, tako izvršni sistem, a najverovatnije i pravosudni sistem ove zemlje radi. Ovede je gospodin Tomislav Nikolić, koga inače izuzetno uvažavam, rekao nešto što ne stoji i želim da ukažem. On je rekao da je Ministarstvo unutrašnjih poslova delovalo iz Konavljanske ulice. To apsolutno nije tačno i zbog toga mi tražimo da se formira anketni odbor, da ispita sve ono što se događalo od 30.marta, noć između 30. i 31. marta, naročito 31. marta i 1. aprila ujutru. Radi se o tome, gospodine Nikoliću, da su neidentifikovana lica sa ženskim najlon crnim čarapama preko glava, u patikama različitih tipova, farmerkama, sportskim trenerkama, jaknama žutim, plavim i belim upala u dvorište rezidencije bez ikakvog naloga, bez ikakve evidencije o kome se radi, iza leđa legalnih snaga Ministarstva unutrašnjih poslova. Znači, legalne snage MUP-a, koje su u međuvremenu izgazile poslanike koji su im pokazivali poslaničke legitimacije i pozivali se na to da to ne mogu da rade, okrenule su leđa i pustile da se iza njihovih leđa sve ono događa. Zbog toga mi tražimo da se formira anketni odbor, ali sigurno da ovoj skupštini treba i te kako još jedan anketni odbor, da se razmotri, verujem ministru Batiću da apsolutno ne vrši nikakav uticaj, ali da se razmotri pisanje štampe i izjave pojedinih članova Vlade Republike Srbije, koji sa velikim uverenjem tvrde da postoje dokazi da je taj i taj radio to i to, da čak mogu da pretpostave i egzekuciju i smrtnu kaznu, a da se ministar Batić ne oglasi i ne kaže da je to uticaj na sudstvo. Jer kada član Vlade Repbulike Srbije iskaže kroz medije svoje uverenje da je neko kriv, uverenje da postoje dokazi, uverenje da on treba da odgovara, uverenje čak da treba da doživi smrtnu kaznu, onda je to gospodine Batiću i te kakav uticaj na pravosudni sistem ove naše zemlje. Nama jedino preostaje da duboko verujemo u ljude koji rade u pravosudnom sistemu, da duboko verujemo u njihovu čast, u njihovo znanje i da duboko verujemo da su svesni da će sigurno doći trenutak kada će se i te kako meriti šta je ko i da li je po zakonu, radio u periodu DOS-ovske vlasti.
Replika gospodin Nikolić.
Mislim da ste me pogrešno protumačili, gospodine Ivkoviću. Dedinje poznajem toliko što sam tri puta bio na prijemu u Iračkoj ambasadi. Niti znam gde vam je Konavljanska ulica, niti gde su vam te druge ulice, a nikako sigurno ne bi moglo da mi se desi da kažem da ga je policija hapsila kada tamo nisam video policajce, nego bandite i ne daj bože ni jednom poslaniku DOS-a, ni jednom građaninu Srbije da se takvi noću pojave pred vratima kuće u kojoj žive, da li je njegova, da li je rezidencija, da li je stan koji je uzeo u zakup, ne znam. Postavlja se pitanje hoćete li optužiti i osuditi čoveka koji brani svoju kuću iako rešite da ponovo primenite takve mere, koji nekoga rani ili ubije. Taj čovek je živeo u toj kući uz znanje Vojislava Koštunice. Ako vi ne poštujete predsednika SRJ, rasturajte ovu DOS-ovsku grupu, pravite svoju posebnu grupu, ali lično mu je Vojislav Koštunica dao na raspolaganje rezidenciju i garantovao sigurnost u toj rezidenciji, a onda su neki sa čarapama preko glave počeli da preskaču preko plota. Kažem vam, nema kuće u Šumadiji gde ga ne bi dočekalo bar jedno oružje koje bi pucalo na njega. Hoćete li vi da uvodite taj sistem vladavine? Je li to za vas pravo, jesu li to za vas regularne policijske jedinice? Izvrćete ruglu jednu akciju koju ste planirali sve vreme dok ste bili u opoziciji. Od nje ste napravili farsu. Posle toga dajete izjave, (ne, gospodin ministar je bio zauzet rukujući se sa Kukom), predsednik Vlade daje izjavu da je Milošević počinio dela za koja je predviđena smrtna kazna. Dokle ste vi to stigli? Razmatramo 50 poreskih zakona, odraćete narod, a onamo mislite da je zamajavanje hapšenjem dovoljno da vam narod to oprosti. Tako gospodine Ivkoviću, to sam rekao.
Treći put gdin Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, nikada od Titovog vremena nije bilo izraženije mešanje izvršne vlasti u rad pravosudnih organa nego sada u vreme DOS-ovske vladavine. Malopre je Batić ovde tvrdio da nema nikakvog mešanja, a mi imamo stotine i stotine dokaza o kakvom intenzivnom mešanju je reč. Evo, već je govoreno o slučaju hapšenja Slobodana Miloševića. Njega hapsi banda kriminalaca i ne uspeva. Dvojica su ranjena i ministri iz DOS-ove vlade kažu - ranjena dva policajca, ali ne smeju da im saopšte imena, jer uopšte nije reč o policajcima, nego pripadnicima DOS-ovske bande. Možda su im naknadno dali legitimacije DB-a. Nije ni to nemoguće. Nije nemoguće da Vladan Batić celoj svojoj bandi, i Petru Paniću i Limunu i Staklenom, da svima da takve legitimacije DB-a ...
Gospodine Šešelj, molim vas da vodite računa o rečniku.
Reč je, pazite, jer su ljudi u ...
Ne znam o čemu je reč, ali nekome govoriti o bandi - ipak vodite računa.
Čekajte, iznosim dokaze, gospodine predsedniče. Vi ste čuli za Staklenog. Upucao je Petra Panića sa osam metaka. Vratio se iz inostranstva. On je pobegao u inostranstvo u vreme prošle vlasti. Čim je DOS pobedio on se vratio, prijavio sudu i pušten je da se brani sa slobode. Gde je to moguće? Objasnite mi. Za pokušaj ubistva, ispaljenih osam metaka u meso, brani se sa slobode. To može samo pod DOS-ovskom vlašću. A, Vladan Batić je u tim stvarima izuzetno sposoban. On je sada u stanju da uortači i Staklenog, koji je pokušao ubistvo, i Petra Panića, koji je bio žrtva tog pokušaja ubistva i jedva preživeo. To je u stanju Vladan Batić. Vidite još, prilikom ovog napada bande na Miloševićevu rezidenciju, primećen je kombi koji je veoma sličan onome za koji očevici kažu da je učestvovao u otmici Ivana Stambolića. Američki helikopter je čekao na Drini. Šta je bilo zamišljeno - Milošević da se otme, prebaci Amerikancima, za jedan dan gotovo. Ta akcija je ometena i sa ove govornice u Narodnoj skupštini i otporom Miloševićevih telohranitelja u samoj rezidenciji, i tek onda dolazi službena policija, tek onda se izdaju sudska rešenja o privođenju, o pokretanju istrage itd. Kada je ta banda napala nije bilo nijednog regularnog rešenja, nijednog regularnog naloga. To su činjenice. Dalje, da li je laž to da je Zoran Đinđić u sredu, ne znam u kojim novinama beše, nemačke novine, nije bitno koji list, je li izjavio Zoran Đinđić da Miloševiću preti smrtna kazna? Je li Dušan Mihailović usred Beča to isto izjavio? Da li su to činjenice, da li to sme da kaže predsednik Vlade, da li to sme da kaže ministar unutrašnjih poslova? Da li iko iz izvršne vlasti sme da da takvu izjavu? Pogotovu što u krivičnoj prijavi nema elemenata za izricanje te kazne. Nešto što vi spremate tek u tajnosti vi unapred kukuričete o tome. Da li mi imamo pravni poredak? O kome god da je reč. Ili, drugi primer, o kome je malo pre ovde bilo govora. Ismevao sam pravosuđe, a ne Stevan Lilić, dokazani plagijator, koji je mene tužio zato što sam otkrio njegov plagijat. I, sad je Stevan Lilić...
Pa, gospodine Šešelj, molim vas da se vratite temi i da ne koristite ... kvalifikacije.
Molim vas, reč je o izboru nosilaca pravosudnih funkcija. U toj debati se vodi rasprava o nezavisnosti pravosuđa. Jer, u ovom slučaju očigledno se ugrožava nezavisnost pravosuđa, sudske grane vlasti. Ja sam kriv što je mene jedan plagijator tužio i naravno, u šta može taj proces da se pretvori nego u komediju. Kaže Vladan Batić - da nije istina da se mešao u rad sudstva, da nije davao naloge. Dao je nalog Leposavi Karamarković, jel se tako zove, ne mogu više da im pamtim imena jer je reč o ljudima koji su najgorih moralnih karakteristika, znate, dao joj je nalog. U roku od pola sata ona je formirala sudsko veće u Vrhovnom sudu i sudsko veće je protivustavno i protivzakonito presudilo i u mom slučaju, iako je bilo očigledno to kršenje Ustava i zakona. Na čelu sudskog veća je bio Aleksandar Dončić, koji treba za koji dan da ide u penziju, ili ste mu obećali još dve godine da ostane, ili ste ga uplašili da ćete mu razotkriti neku aferu iz ranijeg perioda. Vi ste, gospodine predsedniče, na jedan krajnje nekorektan način, kada nisam mogao da reagujem, rekli da sam ja bivši profesor pravnog fakulteta. To nije istina. Ja sam i sada profesor Pravnog fakulteta jer rešenje o mom izboru niko živ nije ukinuo, pa čak ni minstar prosvete Gašo Knežević, jer u pijanstvu ili gluposti on je ukinuo prethodni akt, pripremni akt. Trebalo bi bar Vladan Batić da zna šta je prethodni akt, akt koji ne proizvodi pravno dejstvo, koji nema pravnu snagu. To je ukinuo, kao kad bi Ustavni sud ukinuo nacrt zakona, a ne sam zakon objavljen u "Službenom glasniku". To je suština vaše vlasti. Sve vam je tako u pravosuđu. Gnušaju se časni ljudi među sudijama, časni ljudi među tužiocima, jer ni ranije, kada je bilo mnogo zloupotreba u pravosuđu, nisu imali ovakvu presiju, nisu imali ovakvu instrumentalizaciju. Od 1956. godine ovakve instrumentalizacije u pravosudnom sistemu nije bilo. Sada je imaju.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč Nataša Jovanović.
Predsedniče, verovatno niste primetili, pod utiskom ste svega ovoga što se u pravosuđu radi, pa niste primetili da sam se javila za reč. Danas na dnevnom redu imamo izbor nekih od nosilaca pravosudnih funkcija i to što ste vi počeli u paketu da radite, o čemu je bilo reči na trećoj ili četvrtoj vanrednoj sednici ovog novog sazivaNarodne skupštine, danas je usledilo kao nastavak i za neke od predloženih kandidata poslanici SRS su izneli njihova konkretna dela i učinak u pravosuđu do sada, a, i konkretne političke aktivnosti. Zaista to vama treba da služi na čast, što tako proverene kadrove JUL-a preuzimate u pravosuđe, unapređujete ih, a činjenica je da to radite i u privredi i na nivoima lokalne samouprave, bar vam je jedna opština u Šumadiji, Batočina, primer za to. Sve ono što se dokazalo u JUL-u kroz dela koja su protivzakonita, kroz nefunkcionisanje lokalne samouprave - vi ste sada preuzeli u privremeno opštinsko veće i na druge funkcije. Ali, ono što je interesantno su tvrdnje gospodina ministra Vladana Batića, kojim ćemo se mi posebno baviti u poslednjoj tački dnevnog reda. Mislim na poslanike SRS. Međutim, pošto se on već oglasio danas i rekao da apsolutno nema nikakvog upliva ni on kao ministar, a on je ministar iz vaše DOS-ovske koalicije, pretpostavljam da je mislio i da je hteo da tvrdi, verujem da bi on sigurno tvrdio, kako niko od lokalnih funkcionera i čelnika vaše DOS-ovske koalicije nema apsolutno nikakav uvid u ono šta se dešava, da je sudstvo nepristrasno, da su to sve pre svega moralni i časni ljudi koje predlažete na određene funkcije. Ja bih da kažem ministru Batiću ono što mu nisu stigli da kažu njegovi aktivisti, koji se inače bave kadrovisanjem po Kragujevcu, da je jedan od njegovih koalicionih partnera na konferenciji za novinare prošle nedelje u Kragujevcu javno i glasno rekao ko su kandidati za načelnika MUP-a u Kragujevcu, za predsednika Opštinskog i Okružnog suda - tako da su svi Kragujevčani i građani Šumadije koji prate sve lokalne televizije mogli da čuju, kako se sastao odbor lokalnog DOS-a, valjda se to tako zove, onda kada možete da se sastanete, kada imate kvorum, kada se ne gložite oko razno-raznih funkcija, kada ne otimate ono što možete da otmete i tako predložio kandidate. Duhovi se još nisu smirili u kragujevačkom pravosuđu. Ljudi koji su predloženi na te funkcije, čije imenovanje danas nemamo, ali verovatno ćemo ih imati na sledećoj sednici Narodne skupštine Republike Srbije, su dokazani u svojim "demokratskim" aktivnostima. Čak se i nominovana predsednica, buduća, Okružnog suda, upinjala da preko lokalnih medija, koje finansira SOROŠ fondacija, tzv. "Nezavisne svetlosti", objašnjava kako je ona dala dovoljan doprinos od 1996. godine, u uličnim protestima, demonstracijama itd. i kako ona, jasno, zaslužuje, preporučila se da je imenujete na tu funkciju. U svakom slučaju, onima koji daju takve izjave, a predstavnici su stranaka lokalnog DOS-a u Kragujevcu, a preskočili su mnogo gradiva, treba onda da podelite packe, da se dogovorite kako ćete neposlušne upozoriti da ne daju takve izjave, da ne iznose u javnost, ako je to za vas već tajna, ako se deklarišete kao ljudi koji nemaju veze sa tim, a u stvari, ispostavlja se da su to sve već provereni kadrovi. Ono što ste i vi kao ministar govorili, a što se potezalo dosta u javnosti, pri izboru Leposave Karamarković za predsednika Vrhovnog suda Srbije, je to kako zgrada Vrhovnog suda Srbije od strane prethodne vlasti nije obezbeđena i kako, zaboga, oni nemaju uslova za rad. Prvo, nekoliko puta smo sa ove govornice, a to je poznato široj javnosti, rekli i istakli činjenicu da je prethodna Vlada, na insistiranje pre svega Srpske radikalne stranke, obezbedila u Nemanjinoj ulici br. 9, zgradu za budući rad Vrhovnog suda Srbije, koja je (a vi verovatno na to ne možete da poverujete, to su vaši prijatelji, kao onaj koji je pravosnažno osuđen na 20 godina zatvorske kazne u našoj zemlji, a ko je naredio da se ta zgrada bombarduje, vaš prijatelj koga hvalospevima dočekujete), u besomučnoj agresiji NATO pakta srušena. S druge strane, rekli ste da niko nije imao primedbe na izbor Leposave Karamarković, na predsednike opštinskih sudova u Beogradu, što nije tačno.
To je 24. ili 25. tačka dnevnog reda.
Ne, to je samo početak 25-te, ja govorim o onome što je danas ministar izrekao, govoreći o prvoj tački dnevnog reda. Trebalo je onda da opomenete i ministra. Pažljivije slušajte i biće u redu, verovatno ste pod utiskom još onih nepostojećih duhova. Malo sačekajte, evo, završavam. Činjenica je da je izbor Leposave Karamarković bio po vašim standardima, po vašoj volji, i sama činjenica da se ona nalazi kao rukovodilac nekog Centra za unapređenje pravnih studija (ja imam taj dopis ispred sebe), koji direktno finansira SOROŠ fondacija, možemo da zamislimo kakvo će nam pravosuđe biti, kakvi će biti ti nosioci pravosudnih funkcija koje vi odaberete. Na kraju krajeva, dosta je o tome govorio i predsednik naše stranke dr Vojislav Šešelj, kakva je uostalom ta vlada, koja oko sebe ima kriminalce, koji navlače ženske čarape na glavu, dok u isto vreme jedan od potpredsednika Vlade, Žarko Korać, ima aktiviste koji ženske čarape navlače na noge.
Reč ima ministar pravde, gospodin Batić.
Ne bih da se bavim polemikom, kako su policajci bili naoružani i obučeni prilikom hapšenja. Gledamo svako veče slike iz sveta, sa Sicilije, Korzike, Španije, iz Amerike, da su ljudi u sličnim akcijama obučeni na sličan način, kako je to sada izgledalo. O tome će nešto reći MUP i anketni odbor ako bude formiran, ali podsetiću vas, ti ljudi nisu išli tamo da beru cveće ili da hvataju leptire, na njih su pucali neki naoružani, na njih su pucali izunutra neki naoružani ljudi. Nadam se da će to sve utvrditi anketni odbor. Koliko sam pročitao u novinama, ranjeni su policajci, objavljena su njihova imena. Dakle, nije tačno da nisu objavljena njihova imena (Šešelj, sa mesta: Kada?) ... u dnevnoj štampi, ali o tome će se izjasniti, naravno, MUP, anketni odbor, i vrlo nam je stalo da se sve te okolnosti razjasne. Prema tome, niko ne beži od svega toga. Pominje se neprestano, vidim i u ovom predlogu za tačku 25. dnevnog reda, nekakva banda, koju sam ja formirao, imena ljudi koje nikada u životu nisam video, nikada upoznao, nikada čuo, nikada sreo. Dakle, nikada u svom životu reč nisam progovorio sa Petrom Panićem. Znam iz štampe, da je bio u nekoj drugoj stranci ranije. Nikada u životu, do ovog predloga, nisam čuo, video, upoznao, reč progovorio sa ljudima koji su označeni imenima ili nadimcima "Limun", "Stakleni" i tome slično. Jednostavno, to su najobičnije budalaštine, ali sve je dopušteno ovde, zato što se tako ponašaju neke stranke koje polako nestaju sa političke scene. Uostalom, o efektima rada pravosudnih organa treba pitati građane Srbije - šta oni o tome misle? Misle sve najbolje, a dozvoljavam da opet ovde vredi ona narodna: "Svako se češe tamo gde ga svrbi". (Poslanik Šešelj traži reč, povodom Poslovnika.)
Po Poslovniku? Izvolite.
Gospodine predsedniče, ovde su netačno interpretirane moje reči, vrlo ću kratko, pola minuta, samo da Vladan Batić objasni ...
Gospodine Šešelj, izjasnićemo se o vašem prigovoru.
Da Vladan Batić objasni kako taj "Stakleni" nije u zatvoru, pokušaj ubistva, osam metaka u telu.
Pošto se više niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres i prelazimo na odlučivanje. Pošto je u toku pretresa osporen jedan broj predloga v.d. Republičkog javnog tužioca, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 172. stav 4. Poslovnika, o svakom osporenom predlogu odmah odlučuje, a zatim odlučuje o svim ostalim neosporenim predlozima u celini, javnim glasanjem. Tako ću prvo staviti na glasanje predlog v.d. Republičkog javnog tužioca da se za Okružnog javnog tužioca u Požarevcu izabere Dimitar Krstev, čija je kandidatura osporena. Molim vas da se o tome izjasnimo glasanjem. Za 105, protiv 6, uzdržanih 36, nije glasalo 22, ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Dimitra Krsteva za Okružnog javnog tužioca u Požarevcu. Stavljam na glasanje predlog v.d. Republičkog javnog tužioca, da se za Okružnog javnog tužioca u Negotinu izabere Miroslav Srzentić, čija je kandidatura takođe osporena. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem o ovom predlogu. Za 131, protiv četiri, uzdržanih 27, nije glasalo 12 narodnih poslanika, ukupno 174. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Miroslava Srzentića za Okružnog javnog tužioca u Negotinu. Stavljam na glasanje predlog vršioca dužnosti Republičkog javnog tužioca da se za Opštinskog javnog tužioca u Trećem opštinskom sudu u Beogradu izabere Gordana Čolić, čija je kandidatura osporena. Za 123, protiv jedan, uzdržanih 40, nije glasalo 9, a ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Gordanu Čolić za Opštinskog javnog tužioca u Trećem opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Stavljam na glasanje predlog vršioca dužnosti Republičkog javnog tužioca da se za zamenika Opštinskog javnog tužioca u Prvom opštinskom javnom tužilaštvu izabere Milan Petković, čija je kandidatura osporena. Za 126, protiv nije bilo, uzdržanih 16, nije glasalo 7, a ukupno je prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Milana Petkovića za zamenika Opštinskog javnog tužioca u Prvom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Prelazimo na odlučivanje o predlogu narodnog poslanika Miloša Nešovića. Odustajete? Hvala, konstatujem da je narodni poslanik Miloš Nešović povukao amandman. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, sa izmenama i dopunama. Dakle, odlučili smo o ovima čije su kandidature bile osporene. Stavljam na glasanje Predlog odluke sa izmenama i dopunama. Za 143, protiv nije bilo, uzdržanih 18, nije glasalo 7, a ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, sa izmenama i dopunama. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Okružnog suda u Valjevu. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 144, protiv nije bilo, uzdržanih 19, nije glasalo 10, a ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Okružnog suda u Valjevu. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o prestanku funkcije nosiocima javnotužilačke funkcije, sa dopunama. Stavljam na glasanje Predlog odluke, sa dopunama. Za 142, protiv jedan, uzdržanih 24, nije glasalo 7, a ukupno su prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o prestanku funkcije nosiocima javnotužilačke funkcije, sa dopunama. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od dužnosti zamenika Okružnog javnog tužioca u Kragujevcu. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 140, protiv jedan, uzdržanih 24, nije glasalo 11, a ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o razrešenju od dužnosti Okružnog javnog tužioca u Kragujevcu. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od dužnosti zamenika Opštinskog javnog tužioca u Četvrtom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 144, protiv nije bilo, uzdržanih 25, nije glasalo 7, a ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o razrešenju od dužnosti javnog tužioca u Četvrtom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru okružnih javnih tužilaca. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 130, protiv nije bilo, uzdržanih 35, nije glasalo 14, ukupno je prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru okružnih javnih tužilaca. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru zamenika Okružnog javnog tužioca u Beogradu. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 130, protiv nije bilo, uzdržanih 39, nije glasalo 9, a ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru zamenika Okružnog javnog tužioca u Beogradu. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru opštinskih javnih tužilaca. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 129, protiv nije bilo, uzdržanih 40, nije glasalo 8, a ukupno je prisutno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru opštinskih javnih tužilaca. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru zamenika Opštinskog javnog tužioca u Prvom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 130, protiv nije bilo, uzdržanih 38, nije glasalo 10, a ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru zamenika Opštinskog javnog tužioca u Prvom opštinskom Javnom tužilaštvu u Beogradu. Time smo okončali rad po prvoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ZAMENIKA SEKRETARA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog odluke, koji je podneo Administrativni odbor. Saglasno članu 153. Poslovnika otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li predsednici odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres. Stavljam na glasanje Predlog odluke o imenovanju zamenika sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Za 128, protiv 19, uzdržanih 35, nije glasalo 9, ukupno je prisutan 191 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o imenovanju zamenika sekretara Narodne skupštine Republike Srbije. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog odluke, koji je podneo gospodin Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe Demokratske opozicije Srbije. Saglasno članu 153. Poslovnika, otvaram jedinstven pretres o Predlogu odluke. Da li predlagač želi reč? (Ne.) Da li predsednici odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Da li se javlja neko od narodnih poslanika? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres i stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Za 141, protiv niko, uzdržanih 26, nije glasalo 8, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Tomislav Nikolić, Jovan Deretić, Ljubodrag Grbić, Božidar Vučurović, Petar Jojić, Miroljub Veljković, Borislav Pelević, Stevan Kesejić, Božidar Vujić, Lazar Marjanski, Milan Janković, Đorđe Mamula, Slobodan Pavlović, Dušan Ilić, Momir Radoičić, Dragan Čolić, Dragan Tomić i Đura Lazić, Gorica Mojović i Milena Milošević, Dragan Marković, Nataša Jovanović, Goran Cvetanović, Ljubomir Kragović, Živko Selaković, Stevo Dragišić, Srboljub Živanović, Gordana Pop - Lazić, Vitomir Plužarević, Veroljub Arsić, Radojko Petrić, Milorad Mirčić, Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović, kao i mišljenje Vlade o ovim amandmanima. Primili ste amandmane Zakonodavnog odbora i Vlade Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora koji predlaže da se u okviru pravno - tehničke redakcije u članu 105. broj "64" zameni brojem: "61", a broj: "65", brojem: "64", čime se otklanja greška kod pozivanja na odredbe Predloga zakona. Sa ovim predlogom Zakonodavnog odbora za pravno - tehničku redakciju u članu 105. saglasio se predstavnik predlagača na sednici Odbora. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagač želi reč? (Tomislav Nikolić: povreda Poslovnika). Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, koliko vidim, predsednik Narodne skupštine se sprema da da reč nekom ko je ovde u sali ne znam iz kog razloga. Predlagač Vlade za ovu tačku dnevnog reda je ministar finansija Božidar Đelić. Ne znam u kom svojstvu bi ovaj gospodin, što je žvakao žvaku na dosadašnjim sednicama, izašao za ovu govornicu. Čujem da je dočekao da bude pomoćnik ili zamenik ministra. To ga ne kvalifikuje da nam ovde nastupi kao predlagač u ime predlagača zakona, u ime Vlade, zato što nije član Vlade. Nama ovde Predlog zakona može da obrazlaže isključivo član Vlade, a ne zamenici, pomoćnici ministara. Zato vas molim, gospodine predsedniče, obezbedite da bar onaj ministar, čija je tačka na dnevnom redu, prisustvuje sednici Narodne skupštine. Nemojte da ponižavate Narodnu skupštinu.
Primedba gospodina Nikolića stoji. Ukoliko ima primedaba da zamenik ministra zastupa predlagača, mi ćemo to morati da uvažimo. Radi se o činjenici, da zbog magle na aerodromu gospodin Đelić kasni sa dolaskom u Beograd. Ukoliko smatrate, da treba da omogućiti gospodinu ministru da dođe, mi ćemo napraviti pauzu, u kojoj će zasedati Odbor za finansije. Dok se to ne dogovorimo, za reč se javio gospodin Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, vrhunsko poniženje za narodnog poslanika je situacija u kojoj mu se oduzima pravo da radi svoj posao. S obzirom na neplanirane okolnosti, koje su sprečile ministra Đelića da učestvuje u raspravi u našem Parlamentu, obaveštavam vas da me je on zvanično, kao i predsednika Skupštine, obavestio o tome i molim Skupštinu da se izjasni o njegovom izostanku i da pri tome ukaže slobodu zameniku gospodina Đelića, shodno članu 188, koji kaže da uz predlog zakona, drugog propisa ili opšteg akta koji podnosi Narodnoj skupštini, Vlada obaveštava Narodnu skupštinu o svojim predstavnicima i poverenicima za sednice Narodne skupštine i njenih odbora. Vlada je obavestila pre početka sednice i predsednika Skupštine, i mene kao šefa poslaničke grupe DOS, pa molim Skupštinu da se izjasni o tome.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovlašćeni zastupnik ili predstavnik Vlade na ovom zasedanju povodom ove tačke dnevnog reda je ministar finansija i ekonomije Božidar Đelić. Ukoliko je on sprečen, to može da uradi neki drugi član Vlade. Tu nema nikakvih problema. Svaki ministar. U ranijoj praksi, ukoliko nema ministra iz tog resora, čak su govorili i potpredsednici Vlade, koji su u tom resoru u samoj Vladi predsednici nadležnog odbora. Nije uopšte neophodno da Božidar Đelić govori o ovom zakonu. Ako on smatra da treba da govori, može da govori, ima pravo, ovlašćen je u ime Vlade da govori. Kao što Vlada može da ovlasti i ministra zdravlja da govori o ovom zakonu, ako smatra da je on kompetentan ili bilo kog drugog ministra, ali ne može državnog činovnika da govori parlamentu o tom zakonu. U izvršnoj vlasti svi su državni činovnici, osim članova Vlade, osim ministara. Oni su funkcioneri, njih je Skupština izabrala. Oni mogu da se obraćaju Skupštini povodom posla koji obavljaju. Ovo više nije stvar preglasavanja hoćemo li Peru, Žiku ili Đoku. Ovde ima nešto što može i nešto što ne može. Ono što ne može, ne može vašim glasanjem da preraste u "može". To je suština. Možemo da vodimo raspravu o predlogu ovog zakona bez ministra ili kada ministar stigne da se obrati Skupštini. Ministar može u svakom trenutku da se javi za reč. Možemo ovu tačku da pomerimo za kraj sednice, a možemo i da proglasimo pauzu i da čekamo da ministar stigne sa aerodroma, dok prođe magla. Dakle, to su naše mogućnosti, da raspravu vodimo bez ovlašćenog zastupnika Vlade, predstavnika Vlade ili da čekamo da on dođe ili da Vlada odredi nekog drugog iz reda svojih članova, a njeni članovi su samo ministri.
Izvolite, gospodin Ivković, pa gospodin Pelević, ali mislim da smo se približili rešenju da započnemo raspravu i da sačekamo, a imaćemo u to vreme redovnu pauzu i onda ćemo nastaviti sa radom uz prisustvo ministra.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, nije toliko da kažem nerešiv problem, nego je problem u tome što se kod predsednika poslaničke grupe DOS-a javlja rešenje koje je stalno prisutno, hajde da glasamo i da glasanjem DOS-ovske većine ćemo raditi sve što mi hoćemo. Mislim da građani Srbije moraju to da uoče, da razumeju i shvate, da u suštini ovde postoji višak narodnih poslanika koje su oni izabrali, koji jednostavno moraju da prihvate težnju da se samo radi onako kako većina hoće, pa makar i bez zasedanja Odbora za finansije. Predsednik Odbora za finansije sedi ovde i neće da izađe i da kaže da Odbor za finansije nije u celini raspravljao o predloženim zakonskim projektima. Dužnost predsednika Odbora za finansije je da izađe i kaže, dragi poslanici jesmo u načelu počeli da raspravljamo o ovome što je sada tu, ali amandmane nismo razmotrili. Mislim da Odbor za finansije mora u celini da završi svoj posao, da bi se ova tačka dnevnog reda razmatrala. Ima još jedna stvar koja je mnogo važnija, moje drage dame i gospodo, četvrta tačka je Predlog zakona o porezu na dohodak građana, peta je Predlog zakona o porezu na dobit preduzeća, šesta je Predlog zakona o porezima na imovinu, sedma Predlog zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, osma Predlog zakona o porezu na finansijske transakcije, svi ti poreski propisi, i da mi sada potrčimo i ćuteći, po želji DOS-ovske većine izglasamo sve u naredna tri minuta, ne vrede ništa, ne vrede ni pišljivog boba, jer zakon o osnovama poreskog sistema koji se nalazi kao 16 tačka dnevnog reda na zasedanju u Saveznoj skupštini je osnov da bi ovi zakoni uopšte mogli da žive. Pošto je iz nepoznatih razloga odloženo zasedanje Savezne skupštine i pošto svi duboko verujemo da ga neće ni biti, dok se ne obave izbori u Crnoj Gori. Moramo da razumemo i shvatimo da bez ikakvog razloga žurimo da donosimo ove poreske propise, jer su u direktnoj suprotnosti sa postojećim Zakonom o osnovama poreskog sistema. Mi ćemo sve to uraditi i žuriti i magla, i avion, a to ništa neće vredeti, dok se ne donesu novi zakoni o osnovama poreskog sistema, a koji je 16 tačka dnevnog reda i koji će biti razmatran možda čak u maju mesecu. Ljudi molim vas, hajdemo polako, odmereno da radimo, građanski, a predlažem da predsedavajući donese odluku o pauzi, da sednu predsednici poslaničkih grupa, da predsednik Odbora za finansije, eventualno, zakaže Odbor za finansije, pa da vidimo šta ćemo dalje raditi.
Mislim da bi trebalo da se dogovorimo, još gospodin Pelević da govori, pa smo se primakli rešenju.
Imam nešto važno. Po Poslovniku.
Hoćete li pre gospodina Pelevića? Izvolite, imate reč.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, tačka dnevnog reda Predlog zakona o porezu na dohodak građana je isuviše važna za građane Srbije, da o tome uvodno izlaganje ne podnese član Vlade. U tome se potpuno slažem sa prethodnicima. Predlažem u cilju efikasnijeg rada ove skupštine, da tu tačku dnevnog reda odložimo za kasnije, a sada da radimo po tačkama dnevnog reda, gde izvestilac nije član Vlade. Imamo nekoliko zakonskih predloga, gospodina Branislava Ivkovića, gospodina Lazara Marjanskog, imamo Predlog za izglasavanje nepoverenja ministru pravde Vladanu Batiću itd. Predlažem da ove tačke o kojima je izvestilac, gospodin Božidar Đelić, odložimo do njegovog dolaska. Zahvaljujem na pažnji.
Da li mi sada dajete reč?
Samo da složim predloge, da vidim o čemu imamo posle da odlučujemo. Izvolite.
Ovo je bilo veoma važno, gospodine predsedniče, a pošto naš Poslovnik o radu Narodne skupštine insistira pre svega na zakonitosti, u Zakonu o Vladi Republike Srbije član 12. stav 1, na sednicama Narodne skupštine i njenih radnih tela Vladu predstavljaju predsednik i drugi članovi Vlade. Dakle, nema nikog osim članova Vlade da ovde predstavlja. Znam da gospodin Dejan Popović voli da izađe za ovu govornicu, a otkada je sa ove govornice kao član Predsedništva CK Saveza komunista Srbije 1990. godine govorio, nije se ovde pojavljivao. Da je on kompetentan da zastupa ovaj zakon, on bi bio ministar, a ne Đelićev zamenik ili pomoćnik. Nama treba Đelić ili neki drugi ministar, uključujući predsednika i potpredsednika Vlade. Nema razloga da više o tome raspravljamo.
Molim vas ovako, imamo nekoliko različitih predloga. Prvo da vidimo, da li predlagači ostaju pri svojim predlozima. Prvi predlog, može zaista o svemu ovde da se glasa, to iskustvo imamo 10, 13 godina unazad, koliko već beše, naravno staviću na glasanje ali skrenuću pažnju šta je po Poslovniku, a šta nije po Poslovniku. Ovako, imamo predlog gospodina Jovanovića da Vladu kod ove tačke dnevnog reda predstavlja gospodin Popović, zamenik ministra. Imamo predlog gospodina Pelevića da se izvrši promena u redosledu razmatranja, da se zapravo izmeni dnevni red, odnosno redosled tačaka. Oba ova predloga nemaju uporište u Poslovniku. Moja je dužnost to da kažem. Stavljam na glasanje oba ova predloga, jer nemaju uporište u Poslovniku. Moguće je da napravimo pauzu.
Po Poslovniku.
Imali smo predlog da nastavimo zapravo da, otvorimo raspravu u načelu i da se nastavi sa radom, do regularnog termina za pauzu. Izvolite gospodine Šešelj.
Gospodine predsedniče, vi ne možete staviti na glasanje nešto što je protivno Poslovniku ili zakonu. Na glasanje može da se stavi samo nešto što je u skladu sa Poslovnikom ili zakonom. Ovde bi vašim glasanjem trebalo da se menja zakon, a Narodna skupština može da menja zakon, ali po posebnoj proceduri, a ne kada god kome padne na pamet. Hajde, sada nam se ne sviđa zakon, da glasanjem promenimo, to ne može. Možete da menjate ovaj zakon i da kažete, sledeći put Dejan Popović može da zastupa zakone u Narodnoj skupštini, ali da to unesete u zakon, zakon prođe odgovarajuću proceduru, proglasi se, objavi se u Službenom glasniku itd. Dok se to ne uradi, ništa što nije u skladu sa Poslovnikom ili zakonom ne može da se stavi na glasanje. Dovoljno je što ste vi konstatovali da nešto ne može po Poslovniku, pa o tome nema šta da se glasa.
Vi stvarno volite da vodite teoretske rasprave i to sa nekim ko je ekonomista, a ne mogu vam prići kao bivšem profesuru Univerziteta u toj materiji. Gospodine Šešelj, vi vodite ovde teoretsku raspravu, a vrlo dobro znate ko odlučuje o tome da li je nešto po Poslovniku, a da li nešto nije. To ne odlučuje predsednik Skupštine, to odlučuje ova skupština. Prema tome, sve ste to uprazno pričali, samo sam izneo svoje mišljenje, prigovorio i obavestio, a odluku o tome da li su u suprotnosti sa Poslovnikom ili ne, tu odluku će doneti ova skupština. Postoji način i procedura da se sve to utvrdi, da li je to dobro, to je drugo pitanje, o tome možemo na pauzi. Gospodin Jovanović, pa gospodin Šešelj.
Prihvatiću vaše tumačenje, povući ću predlog koji je bio osnovan i koji se pozivao na član 188, a s obzirom da tim članom nije definisano na koji način Vlada obaveštava Skupštinu o svojim predstavnicima ili poverenicima. Ja ću se složiti sa vašim tumačenjem i molim da se moj predlog povuče, da se Skupština ne izjašnjava o tome.
Gospodin Šešelj - po Poslovniku.
Gospodine predsedniče, Poslovnikom je propisano kako radi i odlučuje Narodna skupština. Vi ste tu, kao predsednik Narodne skupštine, prvi koji daje izvesno tumačenje Poslovnika. Kad vi kažete da nije po Poslovniku, sve dok neko ne ospori, nema šta da se glasa. Tek kod osporavanja ili suprotnih tumačenja dolazi do glasanja. Skupština daje autentično tumačenje Poslovnika. Ali, kad vi unapred kažete da nešto nije u skladu sa Poslovnikom i svi ćute, niko ne osporava, nema različitih mišljenja, nema sukboljenih stavova, onada nema šta da se glasa. Rekli ste - nije po Poslovniku. Niko vas ne osporava, svi se slažu da to ne bi bilo po Poslovniku. O čemu onda se glasa? Kakav je tek problem, svi misle da nije po Poslovniku, a većina izglasa da jeste. Znate, to je onda ismejavanje Narodne skupštine. Ovde je dovoljno da vas niko ne osporava u stavu da ovo nije po Poslovniku, i onda nema šta da se glasa.
Da bismo utvrdili o čemu ćemo odlučivati, molio bih gospodina Pelevića da se izjasni...
Zašto vi ignorišete da sam ja bio za govornicom pre svih? Otkud vama pravo da moj predlog uopšte ne stavljate na raspravu i na glasanje?
Sasvim slučajno nisam upisao. Šta je bio predlog?
Nešto sam predložio kad sam izašao za govornicu. Na šta ja vama ličim?
Vi mi ličite na poslanika.
Ovde sam dao jedan predlog, gospodine predsedniče. Najpre, rekao sam da gospodin Popović ne može da izađe za ovu govornicu. Onda sam predložio da bilo koji član Vlade dođe. Valjda može Vlada da nas udostoji prisustva jednog ministra koji bi nam obrazlagao zakon. Vi ponekad ne čujete, ali isključivo ono što ja kažem za ovom govornicom.
Čuo sam, ali o tome ne možemo odlučivati. Ne možemo mi da odlučujemo o tome ko će da predstavlja Vladu.
Mi možemo da tražimo da Vlada pošalje ministra koji će ovde da zastupa tačku dnevnog reda.
To bi bio predlog nekog zaključka. To treba blagovremeno pripremiti kao dokument, uputiti poslanicima.
Stavićete na glasanje nešto što liči na predlog zaključka, a isto nije pripremljeno?
Vi mi stvarno ličite na narodnog poslanika, ali ovo ne liči na predlog koji može da se stavi na glasanje.
Ni ovo vođenje sednice ne liči na Narodnu skupštinu.
Pošto je istaknuta primedba da se ne može po Poslovniku menjati redosled tačaka dnevnog reda tokom sednice, molim vas da povučete predlog. Da li se slažete? (Da.) Onda nam ostaje samo da se dogovrimo da li ćemo pauzu imati sada. Predlažem da napravimo pauzu, da sa radom nastavimo u 14,30 časova. U pauzi će zasedati Odbor za finansije, u sali na drugom spratu, a Odbor za pravosuđe, u salina petom spratu. [[Posle pauze - 14,50]] Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum, i možemo da nastavimo sa radom. Četvrta tačka dnevnog rada je Predlog zakona o porezu na dohodak građana. Pročitao sam vam koje ste amandmane primili, da ste dobili amandmane Zakonodavnog odbora i Vlade Republike Srbije, kao i da ste primili izveštaj Odbora za finansije. Obavestio sam vas o predlogu Zakonodavnog odbora o pravno-tehničkoj redakciji u članu 105, sa čime se saglasio predstavnik predlagača na sednici odbora. Došli smo do načelnog pretresa. Otvaram načelni pretres o Predlogu zakona o porezu na dohodak građana. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Ukoliko ne, da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Gospodine Pelević, izvolite.
Uvaženi gospodine predsedniče, dame i gospodo potpredsednici, gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe Stranke srpskog jedinstva izražavam nezadovoljstvo što ni ovog puta u dnevni red nije uvrštena tačka dnevnog reda kriza na jugu Srbije, kao i to što se i dalje ne razgovara o prolećnoj setvi. Stranka srpskog jedinstva od početka insistira na ova dva krucijalna pitanja, a nažalost, nemamo podršku ostalih poslanika da o tome raspravljamo. Pre svega, o prolećnoj setvi, koja očigledno ne teče po planu, ali ministar poljoprivrede, žao mi je što nije tu, trebalo bi da bude, više se bavi pitanjima uređenja Vojvodine i zahtevom da Vojvodina ima atribute države u državi sa zakonodavnom, izvršnom i sudskom vlašću, nego što se bavi onim za šta je izabran od strane Vlade i od strane Narodne skupštine, poljoprivredom, a posebno prolećnom setvom, pa zato će poslanička grupa Stranke srpskog jedinstva zahtevati smenu ministra poljoprivrede Dragana Veselinova. Upravo zato što ne obavlja svoj posao kao što bi to trebalo da radi. Zahtev ćemo uputiti već za sledeće zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije. Što se tiče Zakona o porezu na dohodak građana, ovaj zakon je samo jedan u nizu poreskih, sistemskih zakona, koji po mišljenju Stranke srpskog jedinstva niti je reformski niti je ekonomski. Reformski nije zato što se ne bazira na razvoju proizovdnje, na razvoju poljoprivrede, na izvozu i na svemu ostalom na čemu bi trebalo da se baziraju svi poreski zakoni. Zaposlene u preduzećima u Srbiji, koji su platu ili deo plate primali u bonovima ili u sopstvenim proizovdima, što je još češći slučaj, sasvim sigurno će obradovati ovaj novi zakon, jer preduzeća će morati ubuduće da isplaćuju sve u novcu. To je dobro, kada bi se radilo o zdravoj privredi i o zdravim preduzećima, koja su u stanju da to učine. Isto tako, preduzeća će morati da uplaćuju poreze, odnosno doprinose za penzijsko, socijalno i zdravstveno osiguranje, čak i pod uslovom i u onim slučajevima kada ne mogu da isplate platu. To je dobro, jer se porezi plaćaju na bruto platu, to je dobro za budućnost radnika koji danas rade, jer će imati osigurane normalne penzije u budućnosti. Pitanje je samo da li će i kako će dočekati tu duboku starost, odnosno kako će dočekati penziju, ukoliko se nastavi sa primenom ovakvih zakona. Postavlja se pitanje, kako će preduzeća isplaćivati uopšte plate, ukoliko pre toga moraju da namire sve doprinose, ukoliko moraju da namire porez na dobit, porez na fond zarada i sve ostale namete koji im se ovim zakonima nameću. A znamo da je polovina naših preduzeća u veoma teškom položaju. U preduzeća se ne ulaže ništa od inostrane pomoći, o kojoj je govoreno, a koja je stigla, makar tih 247 miliona dolara, ali se apsolutno ne vidi da se bilo šta ulaže u preduzeća, tako da su ona u veoma teškoj situaciji. Mnoga preduzeća konfekcija, tekstil, obuća biće smrtno pogođena ovim zakonima i moraće jednostavno da prestanu sa radom. O tome se juče čini mi se na, neprimeren način izrazio i ministar rada Vlade Republike Srbije kada je rekao, da će sva preduzeća koja ne mogu da isplaćuju plate, morati da budu ugašena. Sve je to u redu, sve je to ekonomska zakonitost, ali šta raditi sa ljudima koji će ostati bez posla i koji su imali makar nadu da će kad tad njihova preduzeća moći da stanu na noge. Osnovni cilj, čini mi se, ovih poreskih zakona jeste da se budžet napuni, budžet koji je velik, koji uopšte nije elastičan i ne biraju se sredstva da se novac utera u državnu kasu. Pitanje je samo kakve će biti posledice. Polovina zaposlenih u Srbiji, zaposlena je u velikim preduzećima, u gigantima, koji su na rubu propasti. Da li reči ministra rada treba da znače da će ta preduzeća biti ugašena i da će se radnici naći na ulici. Radi se o preko milion radnika. Šta u tom slučaju ? Da li ćemo imati socijalne nemire ili ne, to će biti velika briga Vlade, ali ne samo Vlade, nego svih nas, svih građana Srbije. Zato smatram, da su ovi zakoni zaista previše oštri i previše upereni na privredu koja se nalazi u veoma, veoma teškom položaju. Na kraju, ovim predlogom zakona o porezu na dohodak građana nisu uvažene neke specifičnosti koje su bile prisutne u prethodnom Zakonu o porezu na dohodak građana. Mnoge delatnosti, novoosnovane recimo, nisu oslobođene od ovog poreza. Kako onda da mlad čovek koji počinje da radi, otvara svoju privatnu radnju, ukoliko nije oslobođen od poreza na dohodak građana, makar za prve tri godine postojanja, kako da opravda i da povrati uložena sredstva za svoju delatnost. Ako time želimo da stimulišemo privatnu inicijativu, onda ovaj zakon zaista nije stimulativan u tom pogledu. Zato smo predložili amandmanima da se ova kategorija, a i druge kategorije, izuzmu od tog zakona. S obzirom da nije isteklo vreme, ja ću iskoristiti svoje pravo pa ću se javiti drugi put.
Nismo smanjivali vreme, 10 minuta je.
Oprostite, navikao sam da bude ograničena rasprava, a s obzirom da sam disciplinovan smatrao sam da je već gotovo. Utoliko bolje i dobro je tako, a s obzirom da imamo jako važne zakone, nije se gospodin Čeda Jovanović sigurno setio da to predloži. Drago mi je da je tako. Nije predviđeno da se oslobodi od plaćanja poreza na dohodak građana da se obveznik koji ima deo stranog kapitala u svojoj radnji i koji predstavlja trajni kapital, u onom obimu u kom je taj strani kapital i uložen u njegovu radnju. Time destimulišemo strana ulaganja u našu privredu, pa smatram da je to zaista suprotno onome što je proklamovala ova vlada u svojoj predizbornoj kampanji i u svom programukada je ta kampanja bila u toku. Dakle, ukoliko ne budemo oslobodili srazmerno učešću stranog kapitala, onda nećemo stimulisati strane ulagače da ulažu u mala, srednja ili velika preduzeća u Srbiji. To smo takođe amandmanima predvideli i nadam se da će Odbor za finansije i Vlada Srbije imati obzira prema tome. Sve je ovo bilo sadržano u prethodnom zakonu, a inače ovaj zakon je doslovce prepisan iz prethodnog zakona, s tim što su neke restriktivne stvari izbačene i samo neke cifre promenjene. Nije predviđeno da se zemljoradnicima koji ulože svoja sredstva u komasaciju, u melioraciju oslobode od poreza u obimu tih uloženih sredstava. Mislim da moramo da stimulišemo poljoprivredne proizvođače da im se omoguće poreske olakšice u onom obimu sredstava koja su uložili u razvoj svog gazdinstva. Međutim, to ovim zakonom, na žalost, nije predviđeno, a mi smo tražili da se priznaju ti normirani troškovi u iznosu od 20% od visine katastarskog prihoda zemljoradnika. Zašto poljoprivredni proizvođač po novom zakonu plaća porez na dohodak građana od 20%? U istom zakonu je predviđeno da se građanima porez na zarade obračunava po poreskoj stopi od 14%. Po čemu je to poljoprivredni proizvođač bogatiji od radnika koji radi u preduzeću i koji mora da plati 14%. Mislimo da to nije dobro i mislimo da se time ne štiti naša poljoprivreda. Moramo se setiti da je ova država zadnjih deset godina živela od poljoprivrednog proizvođača. Ako to nismo u situaciji da poštujemo i ako to u ovom slučaju ne ispoštujemo, mislim da će nam se to zlim vratiti. Zašto je iz prethodnog zakona izbačen član koji omogućavaprivatnom preduzetniku koji ima svoju radnju na području koje je nedovoljno razvijeno po republičkim propisima da paušalno plati porez, već će imati takođe stopu od 20%. Mislim da to nije u redu i moramo da obratimo pažnju a posebno na ta mala preduzeća i na te privatnike koji rade, ili imaju radnju ili vrše delatnost na teritoriji Srbije koja je proglašena za nedovoljno razvijeno područje. Smatram da bi se tim privatnicima moralo omogućit da paušalno plaćaju svoj porez. Zašto nisu izuzete od plaćanja poreza na dohodak porodilje, koje primaju naknadu zarade za vreme porodiljskog odsustva? Mislim da nije humano i da nije u redu, i Vlada je to morala da uzme u obzir. Ako želimo da poboljšamo rast nataliteta u Srbiji, onda moramo učiniti sve da se porodilje stimulišu da rađaju decu, da ne bi izumrla srpska nacija. Smatram da je to trebalo da se izuzme i da se oslobode poreza. Međutim, novim zakonskim projektom to zaista nije dozvoljeno. Takođe, to se odnosi i na stipendije studenata i učenika koje su ograničene do 1.500 dinara, a mi smo tražili 2.000 i sportista do 1.500, a mi smo tražili 3.000 dinara.
Vreme.
Jer šta je za uspešnog mladog sportistu 3.000 dinara, samo 100 maraka. Hvala lepo.
Reč ima ministar finansija, gospodin Đelić.
Gospodine predsedniče, gospođice i gospodo potpredsednici, poštovani narodni poslanici, prvo želim da se izvinim na ovom zakašnjenju. Očigledno je da nisam hteo da dođem sa zakašnjenjem na ovu sednicu, ali je to bila meteorološka viša sila. Nadam se da ćete me shvatiti. Što se tiče ovog zakona, hteo bih veoma kratko da obrazložim zašto mislim da je ovaj predloženi zakon veoma jak momenat naše fiskalne reforme. Hteo bih prvo da napomenem, pre nego što krenemo u ovaj zakon o porezu na dohodak građana, da, kao što smo videli, prošle nedelje se nije desila najavljena bura povećanja cena, koja je trebalo da nastane sa uvođenjem jedinstvene stope poreza na promet. Videli smo dasu tri najveće trgovačke kuće ili imale smanjenje od minus 2,56% ukupnih njihovih zaliha, a to je Jabuka, mi im se zahvaljujemo na doprinosu za stabilnost cena u ovoj zemlji, ili pak do povišice od 1%.Samim tim hteo bih da otvorim ovu nedelju rasprave sa Zakonom o porezu na dohodak građana, želeći da ponovim da ovi porezi ne uvode ništa drastično novo u vidu zahvatanja naših građana i naše privrede. Jednostavno, i sa ovim tekstom koji vidimo danas je urađena jedna stvar, a to je da smo prvi put stavili na isto mesto u isto vreme za vas sve, a i za ceo naš narod, da vidite koja su to zahvatanja, i da posle počne rasprava, da se vidi da li je to primereno ili ne. Ali, u ovom zakonu, videćete, nema ničeg drastično novog u vidu zahvatanja naših građana. Da li to znači da ovaj zakon, koji je pred vama i koji je dosta dugačak, ne donosi ništa novo? Ne. Tu bih hteo samo kratko da obrazložim četiri ključne tačke. Prva, da baza koju danas imamo je ista,tzv. celularni porez, tj. oporezivanje prema svim posebnim dohocima. Uvođenje sintetičkog oporezivanja na dohodak naših građana mora sačekati, pre svega, prelazak na bruto platu i opremu naše poreske administracije. Znači, čuvamo ono što je bilo dobro u poreskoj reformi početkom 90 - tih godina i što je izdržalo i u ovako teškoj situaciji poslednje decenije. Sve ono što je bilo dobro i primereno u tom zakonu je u stvari sačuvano. Druga stvar koju bih hteo da kažem, to je da u ovom zakonu imamo veoma važan prvi korak prema konceptu bruto zarade. Hteo bi da kažem četiri glavna razloga zašto je ovaj prelazak, koji ovaj zakon jako podstiče, na bruto zarade, veoma važan čin ne samo za našu poresku reformu, ne samo za našu ekonomsku reformu, već za našu budućnost, budućnost svih naših građana. Imamo 5 ključnih razloga zbog prelaska na bruto plate, a to su: prvi i ključni razlog za prelazak na bruto plate je demontiranje tempirane bombe u srcu Srbije. To je na desetine, čak i na stotine hiljada naših građana koji primaju plate ili pak neki novac, misleći da su to plate,a ono su u stvari neoporezovani vidovi plaćanja: topli obroci, regresi, terenski dodaci itd. Ljudi misle da dobijaju platu i da formiraju neke plate tim vidom, već imamo nekoliko primera, dolaze i traže njihova prava za penziju, i odjedanput shvate, na žalost za njih, ali verujte, na žalost i za nas sve, da se u stvari se njihova penzija neće obračunati prema onome što su mislili da je cela njihova plata, što doživljavaju kao platu već 10 godina, već samo na osnovu onoga što se zove neto plata. U nekoj meri ta tempirana bomba je nasleđena poslednjih 15 godina. Ona nije zaživela jer u ovih poslednjih 10-15 godina se jednostavno prodavala budućnost. Sa ovim, i ako glasate danas i za one druge tekstove u kojima ima, i socijalnih i drugih elemenata koji su pre svega tehnički, koji omogućavaju prelazak sa neto na bruto platu, vi ćete učiniti jedan veoma dubok, pravičan i socijalno pozitivan čin, sa time da vratite budućnost svim našim građanima, da onda kada dobijaju neku platu, kada dobijaju nešto što se zove zarada, oni time stvaraju i neka prava, prava što se tiče penzionog fonda, prava što se tiče zdravstvenog fonda. To je ona prva, ključna najvažnija stvar zbog čega je veoma važno, i cela Vlada se tome pridružuje, da podržite prelazak na bruto plate. Drugi razlog je da u našem sistemu naši građani nisu ni svesni toga šta država uzima od njih. Prelazak na bruto plate, kojim se ovo omogućuje, u stvari prebacuje i delimičnu odgovornost na građane, da vide šta je to što država uzima od njih, a ne samo da njihovi poslodavci znaju i šta oni plaćaju na tim dohocima i šta je ono što zaposleni plaćaju. Samim tim ćemo obogatiti taj dijalog u našoj zemlji, s tim što ako u budućnosti država odluči, i to će biti jedini pravac sledećih meseci i sledećih godina, u to sam uveren, da smanji neke stope, ovoga puta možda na različit način, između poslodavca i zaposlenog, u tom slučaju naši zaposleni će moći i sami da vide šta je to država uradila za njih, i da imamo taj bogatiji dijalog između poslodavca, sindikata, zaposlenih i države. Znači, to je drugi ključni razlog da i naši radnici, naši zaposleni, budu zainteresovani za to šta im je plata, šta je bruto plata i šta je neto plata. Treći razlog je ono što se u mnogim segmentima naše ekonomske aktivnosti desilo, a to je masovno izbegavanje poreza. Ti neoporezovani vidovi plaćanja bili su u mnogo čemu iskorišćeni kao ventili za izbegavanje poreza. Ako to ne uradimo pre rasterećenja privrede, to bi značilo da bi rasterećenje privrede koje se sprema kao što znate, u platama koje će biti isplaćene u junu, onda bi mi rasteretili na nepravičan način, na džombastom terenu. Samim tim, da bi omogućili pravično rasterećenje naše privrede, moramo preći na bruto plate. To je treći glavni razlog zbog čega treba preći na njih. Najzad, hteo bih da kažem da je četvrta stvar isto tako važna, i govornik pre mene je rekao, o inostranim investitorima. Verujte da smo mi danas zadnja zemlja gde se priča o nekim toplim obrocima. Ma koliko to bile duboke i stare navike, zadnji smo u Evropi koji broje tako. Samim tim, da bi mogli biti privlačniji za inostrani kapital, važno je da imamo način obračunavanja plata, i time, u socijalnim odnosima da imamo nešto, bar brojanje, što liči na svet. To su četiri ključne stvari i inovacija, koja se ne nalazi samo u ovom zakonu, već će biti propraćena i ovim drugim zakonima koji dolaze, i koji omogućuju da najzad, posle dva, na žalost, neuspela pokušaja početkom 90 - tih, pa onda 94. i 95. godine, najzad, početkom ove decenije ovog veka, ovog milenijuma, pređemo na taj koncept bruto plata, pravičan i evropski koncept vođenja naše privrede. Znači, prva stvar je da ovaj zakon koji je pred vama i dalje ostaje na osobenom oporezivanju raznih vidova dohodaka. To je zbog toga što nemamo informatičku bazu, mada je bivši režim za 9 godina potrošio dosta novca na informatičko opremanje Republičke uprave javnih prihoda. Na žalost, to nije dovedeno do kraja. Mi se nadamo da ćemo u sledećih godinu - dve mi taj posao dovesti do kraja, i da već sledeće godine, a najkasnije u budžetu za 2003. godinu imamo taj sintetički porez na dohodak građana. I tu smo zadnji u Evropi, samo Albanija i Bosna i Hercegovina još nemaju taj sintetički porez na dohodak građana. Svi drugi su ga uveli. Drugi važni čin u ovom zakonu je prelazak na bruto platu. Neću ponovo obrazlagati zbog čega je on važan. Hteo bih da pređem na treći element, možda malo više u detalje, šta novo donosi ovaj zakon. Prvo, radi stimulisanja stranih ulaganja, strancima, rezidentima, mi omogućujemo olakšice u odnosu na dodatna primanja kojima se pokrivaju njihovi dodatni troškovi proistekli iz zaposlenja u Srbiji. Za privlačenje stranog kapitala važna je niska stopa. Verujte, sa ovim stopama koje imamo u Srbiji, mi smo izuzetno konkurentni. Sa dodatnim rasterećenjem doprinosa koji će biti na platama, mi ćemo postati jedna od najinteresantnijih zemalja u vidu poreske politike u našem okruženju. Ove stope su ostale, nismo ih promenili jer su one niske, mislim da su primerene ovom našem momentu, znači 14% na zarade i 20% na drugim vidovima dohotka - mislim da smo samim tim atraktivni. Atraktivni smo i sa tim što ćemo sada uvesti, za one koji nisu rezidenti dodatni argument da dođu i žive u našoj zemlji, da lociraju njihove prihode, a samim time i veći deo njihove aktivnosti u našoj zemlji. To je ono što radi i Velika Britanija u Evropskoj uniji, a i mi, Srbija, moramo biti atraktivni prema našoj konkurenciji, a naša direktna konkurencija je naše okruženje, to je Južnoistična Evropa i druge zemlje u tranziciji. Drugi novitet je, da se olakšice od poreza na prihod od samostalne delatnosti uređuju na način na koji se to čini kod poreza na dobit preduzeća. Imali smo tu neusaglašenosti i sada je to uvedeno u red. Ako pogledamo olakšice koje imaju ljudi koji žele da investiraju u proizvodnju, vidimo da smo mi veoma konkurentni - konurentni prema okruženju, konkurentni i prema svim drugim zemljama sa kojima smo danas u direktnoj frontalnoj utakmici da privučemo kapital i investicije. Ono što je bilo pre i što je bilo na papiru bilo je dobro, ali sami svi dobro znamo do koje mere je to bilo zloupotrebljeno, a da ne ponavljam koliko je tih falš stranih investitora sa Devičanskih ostrva ulazilo ovde kao strani investitori, a znamo odakle su ti kapitali, jer nisu bili oporezovani kada su izlazili iz zemlje, pa su se ponovo vraćali u zemlju u vidu tzv. inostranih investitora, da ponovo ne bi bili oporezovani ovim vidom. Tome je došao kraj i želimo ozbiljne inostrane investitore, a za naš domaći kapital koji je otišao ima drugih načina da se vrati. Kao što znate, sredinom aprila pred vama će biti predložen i porez na ekstra dohodak i ekstra profit. Na taj način se rešava taj problem, a ne na ovaj način, a da ne govorim o tome da smo imali puno zloupotreba s tim što su neki jednostavno otvarali, pa zatvarali, pa ponovo otvarali neka preduzeća i samim tim pravili neke poreske olakšice za sebe. To nije pravi način za našu državu. Treba da imamo, a u ovom zakonu imamo veoma dobru osnovicu za privlačenje stranih investitora. Ako dobro pogledate tekst, tu nema diskriminacije između nekih stranih i nekih domaćih investitora. I za našu dijasporu, i za naše domaće investitore, i za strane investitore treba imati slične i gde god je moguće i iste uslove, da bi ušli u tu utakmicu zajednički. To je druga stvar, koja će nam pomoći da privučemo strane investitore. Treća stvar, o tome je već pričano dosta, uistinu, pooštrili smo neke uslove. Ako bi mogli da vidimo šta je to u pitanju što se tiče paušalaca, i tu je praksa pokazala u zadnjih deset godina da je došlo do velikih zloupotreba.Daleko od toga da su svi paušalci zloupotrebili njihov status, ali mora se priznati da je to bio jedan od glavnih ventila u našoj zemlji za izbegavanje poreza. I tu smo morali, ma koliko to bilo teško danas, uvesti neki red. Oni pošteni, oni koji su plaćali poreze, sa njima smo kontaktirali, uopšte se ne boje ovoga pooštravanja, jedino oni koji su hteli da iskoriste taj ventil mogu i treba toga da se boje. Međutim, mislim da je i tu pravičnost jednog poreskog sistema, da svi oni koji su na paušalcu budu izuzetak, a oni koji plaćaju porez po redovnim poreskim knjigama budu pravilo. To je ponovo uvođenje neke normalnosti u našu zemlju i to je pravičnost jednog poreskog sistema, evo ponovo i na ovom primeru ga vidimo. Hteo bih da završim sa još dve tri stvari. Amandmanom Vlade Republike Srbije i kroz neke konsultacije koje smo napravili, članarina za sportiste amatere, kao i za one koji dobijaju stipendiju, sada su na 3.000 dinara. Znači, to više nije 1.500, kao što je bio prvobitan predlog, a time pokazujemo da nemamo neku tvrdu ideologiju ovde, nego tražimo najbolja rešenja za našu državu i za podstrek amaterskog sporta, pa smo predvideli da bude oslobođeno od poreza na dohodak čak do 3.000 dinara hranarina za naše vrhunske sportiste. Najzad, ako pogledamo i novčane kazne - i tu smo pooštrili do neke mere. I ovaj zakon mora biti razuman, ali se mora i poštovati. Samim tim videćete, da smo kroz ovaj zakon pooštrili te kazne, ali oni koji plaćaju ne osećaju se oštećenim, dok oni drugi za male pare uspeju da ih izbegnu. Time završavamo ovo kratko izlaganje i ponovo se izvinjavam na zakašnjenju. Znači, u ovom zakonu smo sačuvali sve ono što je bilo dobro u zadnjih deset godina, što je naša praksa, a ne praksa neke druge zemlje, pokazala da se dobro primenjuje i da daje dobre rezultate. Ali, uveli smo, što je jedna od ključnih stvari u svemu ovome što ćemo razgovarati ove nedelje, princip bruto plate, koji je ključni socijalni čin koji može ova skupština da donese ove nedelje našem narodu. Najzad, kroz razne manje promene u ovom zakonu, mislim da smo sada napravili bazu da budemo među najatraktivnijim zemljama u našem regionu za strane investitore. Doći će još jedan specijalni zakon za strane investicije kroz koju nedelju, to se predviđa za maj mesec, kojim će dodatno doterati tu materiju. Ali, samim tim želim da kažem da, što se tiče ovog zakona, važno je da se svi porezi poštuju, kazne su pooštrene, a neki ventili koje su neki koristili, zatvoreni su. Hvala vam na pažnji. Hvala. [[Aplauz.]]
Dame i gospodo narodni poslanici, slušajući ministra Đelića, koji je upravo stigao iz Francuske, čovek bi pomislio da smo mi zapadnim investitorima toliko interesantni i toliko privlačni, kao da smo negde po izlazima u ulici Sen Deni u Parizu ili ne daj Bože u Bulonjskoj šumi. Međutim, iza tih njegovih slatkih reči krije se sumorna i surova stvarnost. Da je DOS uspeo da unese u zemlju šest milijardi dolara, koje je obećao u predizbornoj kampanji, ovakav zakon bi imao smisla, da firme dobiju kredite, da ti krediti budu vezani sa dobrim programom, da budu obavezane na vraćanje i ko se snađe s parama snađe se, a ko se ne snađe i zaslužuje da propadne. Međutim, ovakav zakon se donosi u uslovima u kojima malo koja naša firma zdravo posluje. Ukoliko se ovaj zakon usvoji, imaćemo više od pola miliona novih radnika bez posla odjednom. Zašto? Zato što ogroman broj firmi u našoj zemlji radnicima isplaćuje minimalne plate, tzv. minimalce, pa i to neredovno, sa velikim zakašnjenjima. Država se dosetila da tim firmama olakša delovanje da ne bi propale, da bi bile potpuno zatvorene, pa je uvela jedan deo plate lišen bilo kakvih fiskalnih obaveza prema budžetu. Koji je to deo plate? To je tzv. topli obrok, koji je sada negde do 1.000 dinara, pare za prevoz u gradskom saobraćaju i regres za godišnji odmor, koji je oko 4.000 dinara na godišnjem nivou neoporezovan. To je bilo nešto što je radnicima obezbeđivalo za veknu hleba i litar mleka dnevno po članu domaćinstva, malo, premalo, ali je ipak nešto bilo. Sada Vlada ovim zakonom ukida i regres za godišnji odmor, ukida bonove za topli obrok, ukida i prevoz. Kako ukida? Ukida tako što propisuje porez i na ta davanja. One firme koje i do sada nisu mogle ni minimalac da isplate, neće ubuduće moći ni topli obrok ni regres da isplaćuju, kao ni prevoz. Ništa neće moći. Nije cilj ministru Đeliću da se osposobe naše fabrike, kako bi pod što povoljnijim uslovima bile privatizovane, kako bi eventualno bile prodate stranim investitorima. Njegov je cilj da uništi sve naše fabrike, pa da se one ne prodaju kao firme, kao fabrike u pravom smislu reči, sa zaposlenim radnicima, stručnjacima, nego eventualno da se budzašto prodaju fabričke hale, neka preostala mašina i nešto slično. Taj projekat privatizacije iskusila je Rusija, Poljska, pa u izvesnoj meri čak i Mađarska, s tim što je Mađarska tako čvrsto u nemačkoj orbiti da su Nemci mogli malo više da odreše kesu, da ne bi imala ova vrsta privatizacije tako teške posledice kao u Rusiji. Ali i tamo su fabrike prodavane budzašto i pretvarane u skladišta za stranu robu, a radnici ostajali bez posla. Sa tim iskustvom se susrela i Rumunija i Bugarska i mnoge druge istočno-evropske države u tzv. tranziciji. Takvu praksu nama nameće ministar Đelić. Iz njegovog koncepta ništa u Srbiji ne može da ozdravi. Zapravo može. Može da ozdravi priroda, ako nestanu ljudi. Nauka je dokazala da tamo gde prestanu da žive ljudi, naglo ozdravi priroda. Ako je cilj ministru Đeliću da nam sve livade budu čiste, sve reke čiste, sve planine čiste, da vazduh bude besprekoran, on će ovim zakonom to da postigne. Ali, u Srbiji neće biti Srba, neće biti ni ostalih građana Srbije, jer neće imati od čega da žive. To je suština ovog zakona. Ovaj i ostali poreski zakoni, koji su donošeni na prošloj sednici Narodne skupštine i koji treba da budu doneseni na ovoj, sračunati su na to da dotuku srpsku privredu, a ne da je oporave. Neki od tih zakona su nekad i protivustavni. Nekada je ovde Vlada podmetnula Narodnoj skupštini da se donesu zakoni, koji uopšte nisu u nadležnosti federalne jedinice, nego savezne države, ali te zakone je nemoguće osporavati pred Ustavnim sudom, pošto Ustavni sud jednostavno ne postoji. Vi možete sada da se smejete do mile volje, ali sutra će ti gladni radnici, koji definitivno ostanu bez posla, doći pred Parlament. Ovde u Vladi Srbije imate Dragana Milovanovića, bivšeg sindikalnog lidera, kako se zvala ta organizacija, Asocijacija nezavisnih sindikata Srbije. Dok je bio šef tog sindikata, on se borio za radnička prava, napadao Vladu, kritikovao, tražio više plate i regrese i topli obrok i sve ostalo. A sada, kada je postao ministar, sada ga više radnici ne interesuju, sada traži otpuštanje, stečaj, likvidaciju svih fabrika, koje su kako tako, čak veštačkim disanjem održavane u životu. Najlakše je bilo te fabrike uništiti, ukinuti. Vi ste se odlučili da to uradite. Ministar Đelić poukida sve te bolesne fabrike, spakuje kofere, opet na avion. On je kao ptica, čas u Beogradu, čas u Parizu. On kao ptica leti, a ovde će narod kao ptica da jede, zrno tamo, zrno ovamo. To je sličnost između ministra Đelića i naroda. Mi zbog toga upozoravamo javnost, da su ovakvi zakoni pogubni. Ne može se iz suve drenovine cediti voda. Naša privreda je danas kao suva drenovina. Naravno, ima monopolskih firmi, koje su se obogatile, ima privatnih firmi koje su dobijale velike kredite iz primarne emisije i tako dalje. Ali, to je suviše mali procenat i firme, koje uspešno posluju, uglavnom imaju veoma mali broj zaposlenih radnika. To treba imati u vidu. Firme, čiji radnici žive na minimalcu, obično su firme sa velikim brojem zaposlenih. Njih ima oko 500, ali nijedna nema ispod 1.000 zaposlenih radnika, skoro nijedna. U tome je problem. Sada ti radnici, koji su bar mesečno dobijali minimalac, plus topli obrok, prevoz, 1.500 do 2.000 dinara, neće moći ni to da dobiju, jer čim firma mora na taj iznos da plati porez, ona prepolovi ukupan iznos koji može da podeli. Nije firma izbegavala da plaća porez, nego nije imala od čega da plaća porez. A vi niste u stanju,da ste doneli tih šest milijardi dolara, moglo bi, pa da se kaže - evo, svi dobijaju projekte, svi dobijaju kredite, pa se snađite, ko se snađe uspeće, ko se ne snađe, propašće. Nijedna od ovih firmi bez kredita ne može da se oporavi, a vi nemate od čega da dajete kredite. Šta se sada dešava? (Negodovanje poslanika u sali.) Vi koji dobacujete, trebalo bi da izađete za govornicu pa da ukrstimo argumente. Najlakše je negodovati i ništa ne znati. Ti, koji ništa ne znaš, samo dobacuješ. Evo, DOS-ovska ženska mreža se pobunila, evo saradnici ministra Batića šire famu o meni da svakoj ljubavnici dodeljujem stan, pa ako ima neka bez stana, neka se javi slobodno, pravim spisak [[smeh u sali]] , imam još jedno 400 - 500 stanova da podelim, pa da vidimo. Dame i gospodo, zante, ja se ovde često šalim, ali ovde je đavo odneo šalu. Nema ovde mnogo mesta za šalu, jer privreda propade potpuno. I još jedna stvar. Kada je ovde Vlada birana, predsednik Vlade je potencirao tri - četiri firme koje mu najviše smetaju. Jedna od njih je bila "Delta". Evo, malo pre je kidnapovan vlasnik te firme Mišković. Pozivam gospodina Kasu, kao potpredsednika Vlade zaduženog za bezbednost da nam razjasni ovde šta se to dešava. Predsednik Vlade prozove nekog i taj odjednom nestade. Sada će možda i Karić da nestane, njih ima mnogo, pa jedan po jedan, ili ćete sve odjednom, ne znam. Može li u onaj vaš kombi da stane više Karića, pa ko je još na redu. Nemam razloga da branim ni jednog, ni drugog, ni trećeg, ali ovo nije smešno. Ne samo da se dešavaju iste stvari kao ranije, nego je mnogo teže i mnogo gore.
Ima reč ministar Đelić.
Samo dve tri-stvari. Samo što se tiče suve drenovine, oni koji su vodili poslednjih 10 godina, moraju da nam objasne zbog čega je naša privreda u ovakvom stanju. [[Aplauz.]] Drugo, oni kojima 150 - 200.000 ljudi spremaju katastrofu za 10 - 15 godina, s tim što ne spremaju penziju, moraju da objasne zašto. Oni, koji žele da i dalje mi vladamo kao što su oni vladali po sistemu - zažmuri, pa će proći, ne može, ne može više ovako. Mi moramo da se suočimo sa problemima, a ima ih mnogo u našoj zemlji i u našoj privredi. Moramo staviti stvari na prave, zdrave temelje i od toga graditi. Ne može se graditi u jednom sistemu, gde ima toliko ljudi koji su iznevereni i ne znaju, jer bilo kakva da bude vlast za koju godinu, ako im ne ostavimo ništa, sve ostavimo po ovom kalupu, desiće se jedna od dve stvari: ili takav socijalni bunt, koji će razrušiti sve ispred sebe, bilo kakvu vlast, ili, ako Vlada u tom momentu, bilo kakva, podrži novu, treću hiperinflaciju u našoj istoriji, jer će se štampati neki novac za neke penzije ili za neke zdravstvene beneficije, za koje se nije uplatilo. Ne želim da nikonasedne na bilo kakvu demagogiju. Ovo je otvaranje očiju, ovo je pomoć ljudima da na kraju sebi ponovo nađu neku budućnost. Ne može se odjedanput izaći iz veoma teške situacije, ali sa ovim stavljamo stvari na zdravi temelj. Uzgred budi rečeno, ne samo da prelazimo na bruto palte, nego je Vlada kroz racionalizaciju uprave, i štednju i razne druge mere našla mesta već u onim platama koje će biti isplaćene u junu. O tome smo već govorili, dozvolite da ponovim i danas. U prvoj bruto plati, znači, onoj koja bude isplaćena u junu, mi ćemo uraditi dve stvari. Za sve ono što ovoga puta uđe u obračun plate, a to je topli obrok, regres, terenski dodatak, to će biti oporezovano, ali po manjim stopama. Mi baš sada kalkulišemo i garantujemo da niti radnici, niti poslodavci neće biti na gubitku u ovome, jer će stope biti proporcionalno smanjene. Samim tim, već u prvoj bruto plati idemo na dodatno rasterećenje naših poslodavaca, jer i mi mislimo da je veoma važno da naša radna snaga mora biti ne preskupa, da bi naša preduzeća mogla i dalje da sačuvaju radnu snagu i da mogu dalje da posluju. Znači, biće dodatnog rasterećenja od nekih 8 do 10% i onda ćemo videti, i svi naši građani će videti, da onih 105% na 100 dinara o kojima se govorilo, samim tim što će se proširiti osnovica bruto plata, videće se da već danas, kada sve saberete, i doprinose i poreze, u stvari prelazinekih 75 do 80% i sa dodatnim rasterećenjem, nadam se da će biti negde oko 70%, a nadam se čak i ispod toga. Eto, to je ono što će ova vlada uraditi, a ne samo što će graditi budućnost ovim našim radnicima, već će uspeti da rastereti privredu i dati dodatni podstrek u svemu za našu privredu. Hvala vam.
Drugo javljanje, gospodin Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, mene iznenađuje što ministar Đelić postavlja pitanje i traži objašnjenje od onih koji su krivi za proteklih 10 ili 50 godina ili ko zna koliko. Oni koji su krivi za sadašnje stanje u privredi, oni su odgovarali na septembarskim izborima i zato su pali sa vlasti. Sada ste vi došli i sada je na delu vaših obećanih 6 milijardi dolara, to je strana pomoć, američka pomoć. Od tih para nema ništa. Vi ste bacili oko na dve stvari. Vi ste bacili oko na topli obrok, koji je do sada bio potpuno neoporezovan, i vi ste bacili oko na regres za godišnji odmor. Vi biste i od to malo para da otmete, da zahvatite, da iz toga punite budžet, a posledica će biti što više niko neće da isplaćuje topli obrok i što više niko neće da isplaćuje regres kada vaš zakon stupi na snagu. To je suština. Kada vi niste mogli da se odreknete te jedne hiljadarke po zaposlenom, pa da kažete - eto, tih hiljadu dinara toplog obroka nećemo nikako oporezivati, neka to isplaćuje svako ko može, a onda ćemo ovo ostalo da oporezujemo. Vi hoćete sve, vi vadite crno ispod nokta. To je suština. Zašto niste ostavili tih hiljadu dinara neoporezovano, a to je zato što vam je to još jedina šansa da nešto ščepate. Kada ščepate, neće biti ni toga. Zašto niste, neka ministar odgovori, zar je to bilo toliko teško da se ostavi stavka topli obrok bez poreza i doprinosa. Mislite da neko za ovaj regres od četiri hiljade dinara ide na letovanje. Ne, vi letujete po Grčkoj, po Tunisu i ko zna gde sve letujete. Vi ne idete od tog regresa na letovanje. Da, ne idete vi. U Irak nisam išao na letovanje, već službeno. Sledeći put mogu da povedem i nekoga od DOS-ove ženske mreže, pošto su tamo plavuše na ceni. (Poslanici sa mesta dobacuju: I ti si plavuša.) Tamo gde ne dajete ni mogućnost... Aleksandra, da li je nešto smešno? Nisam čuo šta je smešno. DOS-u još jedino smeta ofanziva, a pošto nema argumenata, ima smeh, a meni odgovara i smeh, ali nemojte mi uračunati to vreme. Trebalo bi to da objasni ministar. Zašto ta poslednja hiljadarka mora da se oporezuje, zašto taj regres za godišnji odmor od četiri hiljade godišnje baš mora da se oporezuje? Ministar opet demogoški nastupa, kaže - neće biti posle penzija. Ako je sav vaš socijalni program da se penzijski fond obnovi tako što ćete oporezovati topli obrok i tako što ćete oporezovati regres za godišnji odmor, onda nema ništa od vašeg penzijskog fonda. Ako vi niste na drugi način u stanju da popunite penzijski fond ministre, možda vas još taj zamenik ili pomoćnik Dejan Popović nije obavestio, ali on je kreirao ovde ekonomsku i finansijsku politiku koju vi sada napadate, kao istaknuti funkcioner Saveza komunista, pa posle ekspert Socijalističke partije, pa se njemu obratite za greške iz prethodnog perioda, a ako niste obavešteni, kod nas je ukupna masa penzija za 15% veća od ukupne mase plata, pa ako mislite da se doprinosima i porezima iz plata mogu isplaćivati penzije, onda strašno grešite. Vi ste neobavešten čovek. Nema mogućnosti nikakve. . . Šta, opet se pobunila ženska mreža? Imam stanova koliko god vam treba, samo se malo smirite. Ako vi mislite da je moguće ovim porezima skupiti dovoljno para, porezima iz plata, iz toplog obroka, iz regresa, da se isplate redovno penzije, onda strašno grešite. Nije moguće isplaćivati iz toga penzije, nije ni proteklih 7, 8 godina sigurno. Samo 700, 800 miliona maraka od prodaje Telekoma otišlo je bespovratno u penzijski fond. Samo od toga. To je Dušan Mihajlović prodavao, on je tada bio u Vladi Srbije, a ja sam bio u opoziciji. Nemojte da mi pripisujete, imam ja dovoljno onoga zašto sam kriv. Nemojte mi pripisivati ono zašta nisam. Jedan sam od krivaca što ste vi DOS-ovci došli na vlast, nisam bio dovoljno ubedljiv da narodu objasnim blagovremeno ko ste i kakvi ste.
Da li se neko od predsednika poslaničkih grupa javlja za reč? Gospodin Ivković ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi članovi Vlade Republike Srbije, poštovani gospodine ministre, čovek kada vas sluša počne da veruje da u stvari ni ne znate šta se događalo u ovoj zemlji poslednjih osam godina. Za vašu informaciju, ova zemlja je bila pod strahovitim embrgom, a sve novčane transakcije su bile prekinute, uvoz nafte je bio onemogućen i sigurno da mnoga rešenja koja su bila prisutna, bila su nužno zlo da bi uopšte ovaj narod mogao da preživi. Međutim, i u tako teškim trenucima, čak i posle bombardovanja, ova privreda je mnogo bolje radila nego što danas radi, gospodine ministre. Ovde je predsednik Vlade priznao da danas svega 25% privrednih kapaciteta posluje, za razliku i uporednu analizu sa septembrom 2000. godine.Vrlo rado ću da sa vama ovde razgovaram o uporednim analizama, šta je radila u privredi Srbija 2000. godine u septembru mesecu, a šta radi danas. Želim da vam kažem, ovo je samo posledica vaše težnje da napravite tri i više od tri puta veći budžet za 2001. godinu, nego za 2000. godinu. Onih 20 milijardi, koje su uložene za obnovu zemlje i rekonstrukciju, nemojte ih računati u budžet, vi tu obnovu i rekonstrukciju ove godine ne sprovodite. Prema tome, u kvantitativnom smislu, vaš budžet je tri i po puta veći, nego budžet 2000. godine, a nažalost primanja u društvenim delatnostima, i kada vas čovek sluša, pomislio bih da ste socijalista i vi i članovi Vlade, koliko se zalažete za društvenu delatnost, za prosvetu, za zdravstvo, a tamo nije tri i po puta uvećan budžet već je daleko manje uvećan. Gde ste planirali ta sredstva, vi to najbolje znate i kada se pogleda 19,2 milijarde dinara kojima direktno upravljate vi i vaše kolege ministri iz energetike i saobraćaja. Jednu stvar daznate, metalsko - prerađivačka industrija i građevinarstvo ne mogu da izdrže vaš predlog koji ste ovde uradili. Ovo je država gde se mora naći način za povećana socijalna davanja u odnosu na lične dohotke. Vi oporezujete regres, topli obrok, terenske dodatke, vi oporezujete čak i troškove prevoza iznad 800 dinara. Molim vas, to vam preduzeća iz oblasti građevinarstva i metalo - prerađivačke industrije neće moći izdržati. Bolje uradite rebalans budžeta, bolje smanjite budžet, a stvorite prostor da se ne oporezuju ove stvari koje sam sada naveo. Kroz godinu ili kroz dve godine, kada se stabilizuje privreda, kada privreda počne da proizvodi i da obezbeđuje lične dohotke, tada razmišljajte o celovitosti. Pozdravljam tu ideju da bruto lični dohodak svuda u Evropi, a treba i ovde da bude, tako posmatran kao bruto lični dohodak. Svi smo mi imali nekoga ili radili napolju, i znamo šta znači bruto lični dohodak. Vi ste tu u pravu, ali ova privreda tek godinu dana nakon sankcija, privreda čijih je 18% privrednog kapaciteta razorena agresijom, privreda koja ne posluje, ne može to da izdrži. Ostavite taj deo socijalne pravde, ostavite taj deo solidarnosti, taj način da preduzeća koja su na ivici egzistencije mogu da opstanu, da stanu na noge, da počnu da privređuju i onda uvedite za godinu ili dve godine, tako nešto. Hvala vam.
Prvi prijavljeni narodni poslanik je Jovan Deretić, a posle njega narodni poslanik Dragan Marković.
Uvaženi gospodine predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, pred nama je novi projekat zakona o porezu na dohodak građana koji se ne razlikuje zapravo ni po čemu od još pet projekata poreskih zakona. Odmah se vidi da Vlada Srbije ili neće da shvati ili nije sposobna da shvati kako danas živi narod Srbije, što mu se opet na isto hvata. Evo nekoliko primera. Poreska stopa na zarade je 14%. Kada bi prosečne plata u Srbiji bila 1.000 maraka mesečno to bi bilo sasvim u redu, ali prosečna plata u Srbiji je nešto malo iznad 100 maraka mesečno i ovo je ubitačno velika stopa poreza. Ima ovde i porezakoji ne postoje ni u jednoj zapadnoj zemlji. Ovo su neki specijaliteti Vlade Srbije, kao porez na nasleđe i na poklon, čak i na najmanji poklon, neke lutke za decu. Porez na oružje izražava strepnju Vlade Srbije da narod poseduje oružje, pa je oporezovala čak i trofejno oružje, da putem poreza razoruža narod, da joj se ne desi oružani narod, a ne samo narod sa manifestacijama i pištaljkama. Porez na finansijske transakcije i porez na fond zarada je jedan specijalitet gde je Vlada Srbije našla način da duplo oporezuje jednu istu stvar. Ovi porezi će da uguše ovu našu privredu koja jedva diše i da izbace na ulice stotine hiljada radnika. Drugo, porez za poljoprivredne proizvođače je toliko velik, da oni zaista neće moći da izdrže ovaj porez. Ova vlada nije sposobna da predvidi nikakav ekonomski plan ozdravljenja ove zemlje, niti pokretanje privrede, ni proizvodnje, ali je neverovatno sposobna da razrezuje poreze. Mi smatramo, Partija srpskog progresa, da je jedino rešenje za Srbiju da ova vlada u celosti podnese ostavku, da bi Srbija dobila novu vladu, sposobniju od ove i Vladu koja će da vodi računa o građanima Srbije i onjihovom životu.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković, a posle njega narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, slušajući izlaganje gospodina ministra Đelića, a kao privatni preduzetnik preko 20 godina, mislim da bi ovaj zakon koji je on predložio trebalo da sačeka najmanje od 2-3 godine. Zašto? Jedina rupa u zakonu koju su koristili direktori fabrika da na neki način isplate neke niske plate imali su preko toplog obroka i preko regresa. Ovaj zakon može da se primenjuje kada magacini budu puni repromaterijala i kada magacini budu puni gotovim proizvodima, a za to treba da sačekamo najmanje od godinu do dve dana. Garantujem vam da posle mesec dana, odnosno od juna meseca, kada ovaj zakon bude stupio na snagu, najmanje od 700 hiljada od milion radnika ostaće bez posla i direktori neće imati odakle da im isplate plate. Stranka srpskog jedinstva takođe je tražila preko svojih 40 amandmana, a ja ću pomenuti samo nekoliko, da se prema obveznicima koji ne izmire svoje obaveze, primeni dnevna stopa od 0,2% kamate za dug prema državi, a pri tom ova vlada takođe nije, a to nije činila ni prošla, ni ova danas, da svi oni obveznici koji potražuju od države, bilo da je to preko poljoprivrede da su predali svoj poljoprivredni proizvod, a nisu naplatili, bilo da je to preko penzija koje takođe kasne po 3-4 meseca, preko neisplaćenog dečijeg dodatka, da svi oni koji potražuju od države, da država njima ne naplaćuje kamatu, jer se primenjuju ovim zakonom rigorozne naplate i takoreći otmica nekretnina obveznika. Stranka srpskog jedinstva je takođe tražila da se umanji stopa poreza na poljoprivredu od 20 na 10%. Zašto? Zato što poljoprivredni proivođač ima jednom godišnje paltu i da proizvod poljoprivrednog proizvođača ne prati stopa rasta cena na malo. Kao što je bilo upredhodnom periodu, tako je i danas. Ministar za poljoprivrednu danas nije tu sa nama. On je pre imenovanja (na mesto ministra za poljoprivredu) obećao to još pre tri i po meseca da će cena žita biti 11 dinara, da bi pre 15 dana rekao da je cena žita 9 dinara. Poljoprivredni proizvođači kažu, da za prostu reprodukciju na današnji dan cena žita treba da bude najmanje 12 dinara. Takođe, poljoprivredni proizvođači koji čuvaju stoku ne mogu ni tu jednu godišnje platu da prime, niti takođe da obnove prostu reprodukciju. Stranka srpskog jedinstva je tražila da paušal, koji je predložila Vlada, odnosno ministar, od milion dinara bude tri miliona dinara, jer smatramo da je 3.300 dinara dnevno za jednog obveznika koji je u grupi paušalista veoma malo, imajući u vidu da svaki paušalista ima od jednog do tri radnika. Gospodin ministar je takođe rekao da drastičan rast cena nije mogao da se vidi ovih dana. Video se i te kako i to baš na onaj sloj najsiromašnijeg stanovništva. Cena karata u gradskom saobraćaju je povećana za 100%. Ako je struja, jedan od imputa u proizvodnji, otišla za april mesec 60% kako to cena proizvoda neće biti povećana i kako će to ostati isto? Ako znamo da će svakog meseca biti određen procenat rasta cene struje. Stranka srpskog jedinstva je takođe tražila da se nafta koja je došla usmeri za poljoprivredne proizvođače. Gospodin ministar za poljoprivredu je rekao da će ta nafta biti podeljena 40 litara po hektaru, a nigde više nije podeljeno od 20 litara po hektaru. Takođe je direktan udar sa 20% na poljoprivrednog proizvođača, ako mu pri tom Vlada nije ništa omogućila i ako se još podsetimo da je ta nafta došla kao humanitarna pomoć, a da smo je naplatili našim poljoprivrednim proizvođačima. Moram reći da je nekoliko amandmana, koje je predložila SSJ, Vlada odbila, pa su tu cifru koju smo predložili stavili kao da je to Vlada predložila. Neka se Vlada ne stidi ako nešto predloži SSJ i ako je to od koristi Srbiji. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, saslušali smo našeg letača, gospodina ministra. Pokušavao sam ovih dana da utvrdim da li je on rezident Republike Srbije, da li se na njega odnosi porez na dohodak građana i nisam uspeo da ustanovim, ne uklapa mi se nikako u ovaj zakon, izuzev možda u član 19. stav 3. tačka 3., u kome se kaže da ima pravo na oslobađanje od poreza ukoliko je došao na posao koji neće trajati duže od tri godine. To vam garantujem, gospodine ministre. Ovako kako ste počeli, u kakvo ste se kolo upleli i s kakvom ste bandom ušli da rasturate Srbiju, ovaj vaš posao neće trajati tri godine. (Glasovi - opomena.) Opominjite vi mene koliko god hoćete. Samo vas da opomenem da mi danas ne govorimo ni o globalnom neuspehu DOS-a, ni oproblemu međunarodnih ucena i ponašanja prema vašoj vlasti, ni o platformi usvojenoj na Skupštini Vojvodine i o DOS-ovskim podelama po tom osnovu. Danas ne govorimo ni o jugu Srbije, danas ne govorimo ni o sve težem životu unutar Srbije, danas ne govorimo ni o povećanju perspektivnosti, danas ne govorimo ni o obećanim inokreditima od međunarodnih bankovnih institucija, svetskih, odnosno regionalnih ekonomskih institucija i integracija. Danas ne govorimo ni o donacijama, danas ne govorimo ni o pregovorima oko zlata u Bazelu, koje ste ubrzali po strašnom postupku samo da što pre dođete do nekih para. Danas ne govorimo ni o obećanim reformama, danas ne govorimo ni o tome da ste zaustavili privatizaciju, danas ne govorimo ni o tome koliki uticaj povećanje budžeta vrši na cene, danas ne govorimo ni o inflaciji koja je pred našim vratima. Mi danas govorimo o paketu poreskih zakona koje najavljujete već danima na državnoj televiziji i na svim medijima, veličajući ih kao nešto novo što je ušlo u Srbiju, što mi građani Srbije, ovako primitivni i zaostali, nismo mogli da naslutimo da postoji. A kad pročitamo vaše zakone gospodine ministre, pronađemo samo izmene cifara i izmene redosleda u okviru zakona, da se slučajno mi ne bismo dosetili kako taj zakon u stvari uopšte nije ni menjan. Šta ima novo u ovom zakonu, izuzev stvari zbog kojih vas danas napadamo, ne zato što nam je to kao opoziciji posao, nego zato što smo zabrinuti hoće li radnici doživeti sudbinu koju im je najavio njihov ministar za rad i rekao - ko ne isplati platu zatvoriće preduzeće i država će preuzeti brigu o radnicima koji ostanu bez posla. A ko će plaćati radnike koji ostanu bez posla ako vi zatvorite privredu? Popićemo onaj viski koji je sada jeftiniji nego što je bio dok vi niste došli na vlast. Toliko ćemo i popušiti stranih cigareta, popiti viskija, da ćemo namiriti sve poreze. Neko će ovde ministre da popuši, samo mislim da ste se vi uvalili u nešto što ...
Gospodine Nikoliću, molim vas da pazite na način izražavanja.
A šta sam rekao? Ministar Batić je shvatio da govorim kako treba, o cigaretama, jelÄ tako. Naravno, gospodine Batiću. O čemu se sada ovde radi? Vi kažete - dosadašnji su upropastili državu, omogućili su ... ne dve vrste, nekoliko vrsta isplata bez poreza na dohodak građana. Vi kao pametni, školovani ljudi, vi gospodine ministre kao čovek koji je već nekoliko država izvukao sa ekonomskog dna, kažete - e sad ćemo mi lepo da izvučemo Srbiju iz svih ekonomskih kriza u kojima se nalazila i nalazi. Oporezovaćemo topli obrok, regres za godišnji odmor, a nećemo oporezovati ishranu na službenom putu, što meni uopšte nije jasno. Pa, kažete, da radnik koji je na službenom putu može za 600 dinara da se hrani bez poreza na dohodak građana, a radnik koji u fabričkom krugu hoće da ruča ne može za 1.000 dinara mesečno da se hrani bez poreza na dohodak građana. I sve tako u krug. Novi porezi na katastarske prihode, novi porezi na sve što se kreće. Vi sad kažete da će doprinosi biti oko 70-80% na neto zarade, a kada ste pretvarali neto u bruto množili ste negde čak i sa tri. Kako dolazimo do osnovice za oporezivanje, koja je možda i 70% viša nego što je bila do sada. Ali, kada vi usvojite budžet, koji sa saveznim budžetom i sa svim onim što treba da finansiramo iznosi sigurno devet miliona maraka, onda morate pratećim zakonima da za taj budžet obezbedite prihode. Ja to razumem, ali odakle, gospodine ministre? Ima li još jedne zemlje u svetu u kojoj privreda uopšte ne funkcioniše? Ima li još jedne zemlje u svetu u kojoj nikada nije ovako loše posejano kao kod nas ove godine? Koja bi mogla ... da, da, to zna Zaharije odlično ... koja bi mogla da izdrži ovoliki budžet. Znate, vi ste ubacili u kompjuter neke podatke. Vi to gledate strogo monetaristički. Niste vezani za ovu zemlju. Nemojte da nam pričate o našim krizama. Ko je za njih kriv - odgovaraće. Ko ih je teško podneo, nestao je. Ko ih je lakše podneo tu je, ali vi nemate s tim krizama veze. Pa padnete vi s Marsa, da nas optužujete ovde za naše krize. Pričate vi meni, gospodine ministre, da mi već 10 godina posrćemo. Gde ste bili tih 10 godina? Kod onih koji su nas obarali na pleća. Šta ste tamo radili, gospodine ministre? Sarađivali sa njima, gospodine ministre. Nemojte da mi pričate da je išao u školu. Kakav vam je to ministar koji je pre nekoliko godina još išao u školu. Taman posla. Mislim da ministar može da predaje na visokim školama, a ne da završi visoku školu i dođe da bude ministar. Vi ste ga prilično dobro naučili da govori za ovom govornicom. Ministar je iz knjiga naučio kako treba da izgleda jedna savremena država, ali ministre - ovo je Srbija. U ovoj našoj Srbiji, vi kažete, oporezovaćete topli obrok i regres za godišnji odmor. Ja vam kažem - to više neće biti isplaćivano. Vi kažete - zakidani... to su radnici... zato na penzije. Ne, oni su znali da je to oslobođeno svih davanja, oni su znali da to ne ulazi u penzijski osnov. Sada tih isplata neće biti. Zašto bi isplaćivali kad je ista cena kao cena zarade, pa zašto sad sve to ne bi bila zarada. A šta ćemo sa socijalnim motivima? Šta ćemo sa našim radnicima koji na drugi način ne mogu da se prehrane? Šta ćemo sa onima koji su deo toplog obroka nosili kući da prehrane decu? Je li to sve krivica nas koji smo ovde u Srbiji živeli ili je krivica i onih sa kojima ste vi živeli, pa sad je to lepo - oborite nam privredu. Mi nećemo da glasamo za one koje vi pomažete. Bombardujte nas, mi nećemo da glasamo za one koji vas pomažu. Prođe godinu dana, zaista se dođe u neizdrživo stanje, promeni se vlast i sada ćete svi vi koji ste uticali na ovo naše stanje da dođete i da nas učite kako treba da živimo i da radimo. Što ste nam se mešali pre 10 godina? Kako bi ova država izgledala da se svi ti vaši mentori, vaši finansijeri, kod kojih ste vi rezident za plaćanje poreza, nama nisu mešali u unutrašnji život. Ne bi bilo među nama ovolike mržnje. Pogledaje, ne može jedan poslanik sa jedne strane da izađe za govornicu, a da ga oni drugi ne mrze. Šta to vas briga. Vi ste zbog magle jutros zakasnili na sednicu. Nije vam palo na pamet, ministre, kao našim poslanicima da sinoć dođete da biste stigli na vreme na sednicu. Ne, vas će 250 poslanika da čeka, da vi sletite iz Francuske sa pariskog aerodroma. Kažem vam - onaj ko je na vlasti mora da se ukopa u ovu zemlju, da tu ostane. Nema putujućih, nema gostujućih ministara. Nema gostujuće vlasti. A, vama koji se ne pripremate uopšte za sednice, vama koji ne biste znali polovinu zakona da navedete, koji su danas na dnevnom redu, vama velikoj većini poslanika DOS-a ponovo upućujem jedan savet - do sada vas nisu ljudi poznavali na ulicama, a sada će da vas poznaju. Do sada su neki drugi bili krivi za njihovu tešku i lošu ekonomsku i socijalnu situaciju. Sada ta krivica prelazi na vas, o tome razmišljajte. O ovim cenama, za koje su gospodina ministra ubedili da su od minus 2,56 do plus jedan povećane cene. Pa, ministre, ujutru u prodavnicu kreni sa zembiljom, ponesi danas 100 dinara, ponesi sutra 100 dinara da vidiš kako se zembilj smanjuje. Ne verujte trgovcima, posebno ne direktoru (da li je tu Slobodan Radulović), što verujete Slobodanu Raduloviću, on prodaje šećer iz donacija, a propada nam naš domaći šećer.
Gospodine predsedniče, poslanik Tomislav Nikolić povredio je član 101. Poslovnika. Član 99. govori da poslanik ne može za ovom govornicom da izriče uvredljive reči, a poslanik Nikolić je to učinio, apsolunto uvažavajući pravo da kritikuje Vladu, da kritikuje nas poslanike iz DOS-a, da kritikuje stanje u zemlji, apsolutno na to ima pravo, ali nema pravo sa ove govornice da izriče uvredljive reči i da ministru kaže da se udružio sa bandom koja rastura ovu zemlju. Intervenisao sam i upozorio vas, gospodine predsedniče, vi ste propustili priliku, da u skladu sa Poslovnikom, izreknete opomenu poslaniku. Vreme je da sa ove govornice eliminišemo uvrede, vređanja, nekorektan odnos jednih prema drugima. Pogledajte malo Parlament Republike Srpske, Parlament Crne Gore, Parlament Hrvatske, pa ćete videti kako se oni žustro među sobom bore, ali na dostojanstven i kulturan način. Dajte da i mi to budemo.
Prihvatam vaš prigovor, u jednom momentu sam pogrešio, zaista nisam prihvatio, smatrajući da javnost zna gde je koja banda i da nema potrebe. Prihvatam vaš prigovor. Reč ima narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, predlagač zakona o porezima na dohodak građana predviđa stope koje su veoma visoke, da ih građani neće moći podneti kao namete ove vrste, imajući u vidu sve što oni moraju da plate kroz poreze na promet, poreze na akcize, poreze na usluge i druge troškove vezane za budžetske zakone. Ovim predlogom zakona su obuhvaćeni svi prihodi, sa velikim i neprihvatljivim stopama, jer je predlagač propustio da sagleda ukupnu platežnu moć naših građana, na način na koji bi se podstakao rad i proizvodnja, kao i zarade, nasuprot osećanju da je Vladi Srbije jedino stalo da napuni budžet, zanemarujući najvažnije efekte razvoja i proizvodnje. Kao poseban problem ovde vidim način oporezivanja zarada, u čiju se osnovicu poreza na zarade uključuju, pored plate, i sva dodatna primanja na zarade, kao što su - regres, topli obrok, terenski dodatak, prekovremeni rad, rad za vreme državnih praznika, noćni rad i drugo. Dame i gospodo narodni poslanici, Vlada bi morala da se dozove pameti. U našem narodu reče jedna majka svom sinu - "Sine, da ti fali kapa, kupila bih ti kapu, no tebi sine fali nešto ispod kape, a to ti kupiti ne mogu, jer se pamet ne kupuje". Mišljenja sam da bi Vlada morala da ima u vidu okolnosti da će veliki broj malih i privatnih preduzeća biti prinuđen da otpušta radnike. Neće biti velikog broja privatnika, koji će moći da zadrže one radnike koji trenutno kod privatnika rade i desiće se, bojim se, da će radnici, gospodine ministre, doći u situaciju da će poslodavac mnogima dati otkaz, ili će doći u situaciju da neće moći da im isplaćuju zaradu, biće prinuđeni da im plate po osnovicama porez na dohodak građana. Zato smatram da ovaj zakon, u ovom trenutku i u ovo vreme, neće naći svoju primenu u praksi. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Lazar Marjanski.
Gospodo narodni poslanici, hteo bih sa par reči da se obratim gospodinu ministru - gospodine ministre, uvek kada sam diskutovao, konkretan predlog sam davao. Što se tiče poreza za poljoprivredu, povećan je od 100 do 110 puta. Znači, zemljoradnici, poljoprivrednici koji su platili porez, treba da računaju od 100 do 110 posto povećanje poreza. Daću vam jedan primer - u zrenjaninskoj opštini, zbirni porez je bio 93,21 posto, a ove godine biće 185,63. Stopa na zemljište je ostala 12 posto, međutim, vodoprivredni zahvat otišao je na 155 posto. U ovom zakonu predviđaju se mnoge kazne, kazne na nekretninu, kazne na pokretnu imovinu. Da li to znači da će našem seljaku oduzimati traktore, prikolice ili zemlju? Ovaj zakon ima 180 članova, a 60 članova je samo o kaznama, naplatama, plenidbama, prodaji pokretnih stvari i prinudnoj naplati. Čak se daje mogućnost da se to vrši i noću. Što se tiče malih firmi i malih preduzeća, smatram da su u teškom položaju. Te male firme neće moći da isplate dobar deo ličnih dohodaka. Mogućnost koja im je pružena za topli obrok i regres je ukinuta. Naime, šta ih očekuje sada, koji porezi - porez na platu, topli obrok, terenski dodatak i regres. Postoje građevinske firme, a i moja firma je građevinska, gde 60-70 posto ljudi radi na terenu, gde imamo prevoz, znači i na to treba da platimo porez. Da li se isplaćuje porez i na noćni rad? To još nisam našao ovde. Zapravo, oporezuju se tehnička unapređenja i patenti. Tehnička unapređenja i patenti mogu da se oporezuju tek kada se u praksi, u privredi dokaže da imaju unapređenje, da imaju dobit, da proizvod brže izlazi sa trake, nego što je to do sada bilo. Smatram da bi ovo oporezivanje moglo da dođe tek posle 5 ili 10 godina, kada se utvrdi u samom procesu proizvodnje da je tehničko unapređenje ili patent dokazan u samoj praksi. Mislim da je ovaj zakon najviše opteretio srednja i mala preduzeća, a naročito poljoprivredu.
Pre nego što dam reč narodnom poslaniku Ljubiši Đokoviću, želim da vas obavestim da ste primili ostavku dr Siniše Popovića na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ove ostavke sa predlogom da Narodna skupština na osnovu člana 88. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnog poslanika dr Siniše Popovića, danom podnošenja ostavke. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je mandat prestao pre isteka vremena na koje je izabran, narodnom poslanku dr Siniši Popoviću, a izabran je sa izborne liste SPS - Slobodan Milošević danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Ujedno, pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata u Narodnoj skupštini Republike Srbije za upražnjena poslanička mesta, a kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnih poslanika, radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnih poslanika, s predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima izabranim sa liste DOS dr Vojislav Koštunica, i to, Ljubiši Kesiću, prof. dr Milanu Raduloviću i Miomiru Tadiću. Na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Ljubiši Kesiću, prof. dr Milanu Raduloviću i Miomiru Tadiću. A kojima ujedno čestitam na izboru. Izvolite.
Po radu ovako kako ste predložili, a mi smo u toku razmatranja jedne tačke dnevnog reda i to sada ne može da se uradi. Može kada ovu tačku dnevnog reda usvojimo, ako zaista želimo da se držimo Poslovnika. Bićemo onda hiljadu puta u situaciji da usred neke tačke dnevnog reda, radimo nešto treće. Kada ovu tačku dnevnog reda apsolviramo, onda to može Skupština da konstatuje, jer mi smo sada u raspravi, a, gospodine Šešelj, ako bismo strogo tumačili Poslovnik, ovo nije čak ni na dnevnom redu. Prema tome, započeli smo jednu tačku dnevnog reda i red je da to bar završimo, pa onda, a to je pola sata, sat vremena, pa bar da se držimo formalnosti.
Ovo nije tačka dnevnog reda i ne može ni da bude na dnevnom redu. Ovo je samo informacija i konstatacija u momentu kada ste vi to dobili, to sam konstatovao radi efikasnosti rada i da poslanici, čiji je mandat potvrđen, mogu da budu obavešteni, da prisustvuju sutrašnjoj sednici. Ništa više i dalje od toga. Nije prekršen ni duh ni slovo Poslovnika, ako mislite da jeste, kažite mi kog člana, pa da vidimo o čemu se radi. Da li se slažete? Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljubiša Đoković, a posle njega narodni poslanik Milorad Mirčić. Pošto narodni poslanik Ljubiša Đoković nije tu, reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić, a posle njega narodni poslanik Miroljub Veljković.
Prvo bih pitao gospodina ministra, gde vi tako jeftino nabavljate hranu, posle ovih poreskih zakona, da kažete svima nama, da odemo, da iskoristimo tu pogodnost. Gospodine ministre, ako su vas obmanuli, ne možete vi više javnost obmanjivati, narod ide na pijace, narod ulazi u prodavnice, narod kupuje, narod posle donošenja onih zakona, koje ste vi predložili, mnogo skuplje plaća osnovne životne namirnice. To što je pojeftinila mašina za pranje veša, to što su pojeftinile uvozne cigarete, nemojte gospodine ministre da bacate prašinu u oči. Šta je tu teško da priznate. Ili ste u svađi možda sa onim guvernerom Narodne banke, a što se zove Dinkić. On otvoreno u javnosti izinosi podatke kako je sa vašim predlozima fiskalnih zakona izvršen inflatorni udar i da NBJ mora brzo da reaguje sa rezervama, naravno deviznim rezervama, a kako bi se sprečila mogućnost veće inflacije. Naravno, i on je kao i vi. On, pored poskupljenja hrane, nudi nam mogućnost da kupujemo uvozne automobile na rate, koje traju tri do četiri godine. Možete misliti kakva je to radost i kakva je to povoljnost za narod i naciju, koja se jedva održava na ivici egzistencije. No, međutim, pošto je zakon predložen od strane Vlade, jasno je da su u suštini sve poreske stope zadržane, ali je povećana osnova. U osnovu za obračun poreza na dohodak građana ulaze sada one stavke koje ranije nisu bile, a to su, kao što smo vas mi srpski radikali gospodo iz DOS-a upoznali, jer očito ne čitate ovaj materijal, regres, dodatak za topli obrok i to je dodatak za teren, odnosno za prevoz. Šta ste hteli, gospodine ministre, da kažete, da je ekonomska situacija povoljna u Srbiji, da je privredna klima i te kako izuzetno povoljna, da bi vi mogli sa ovim poreskim stopama, koje su kako kažete u evropskim okvirima, dodatno da opteretite iovako slabu privredu. Zamislite kakve će posledice biti, osim što neće primati platu, osim što će mnogi radnici biti otpušteni, vi ćete povećati broj socijalnih slučajeva, koji su ovih dana ili u proteklom vremenu koliko - toliko primali neku crkavicu. Vi ćete ih sada dovesti na biro za zapošljavanje, dovešćete ih u red u narodne kuhinje, vi ćete im deliti hranu, vi ćete biti ti humanisti koji vodite računa o radnicima. Bolje bi bilo, ministre, da ste pogledali realno kakva je situacija, ekonomska, kakva je situacija u privredi, kakva je situacija uopšte u Srbiji, pa da tek onda na osnovu realnog stanja predlažete zakone, odnosno zakonske stope. Uprošćeno govoreći, vama iz korporacije DOS, pošto vi to najbolje shvatate kada vam čovek uprosti, mada nećete da priznate, da hipotetički pretpostavimo da je Nikola Tesla živ, on bi plaćao veći porez nego Lepa Brena i veći porez i od Zorana Đinđića. Evo kako, na osnovu ovih zakona bilo bi mu priznato samo pet godina razmišljanja za njegove pronalaske. Jer vi toliko ovim zakonom predviđate da čovek ima pravo da uživa nadoknade za svoje pronalaske, samo pet godina. Drugo, Lepa Brena bi u međuvremenu, po odluci ministra, koji ima ingerencije da odlučuje o učestalosti njenih javnih nastupa, od njenih prodaja nosača zvuka, a po ministrovim kriterijumima, ona bi stekla veliki kapital. Zbog čega bi Nikola Tesla veći porez plaćao od Zorana Đinđića. Po više osnova. Prvo, zato što je svima nama i vama valjda, a i vama iz DOS-a, poznato da je uložio svoju pamet, inteligenciju da bi nešto izmislio. Zoran Đinđić je dobio veće pare, a niti je pamet niti je inteligenciju uložio, a dobio je Bambija.Za tu nagradu koju je dobio u Nemačkoj, za odanost i vernost, nema nigde podatka da je platio, kao rezident, porez. Drugo, jedan deo svojih poreskih obaveza plaća u drugoj federalnoj jedinici za ono sve što poseduje, što plovi Jadranskim morem, a što je pod ingerencijom Crne Gore, odnosno Mila Đukanovića, Đinđić još nije dostavio potvrdu. Ne bi bio problem njemu da dostavi potvrdu, naravno falsifikat, jer je pre 7 godina sam izjavio da je toliko vešt u falsifikvanju da je falsifikovao režijsku voznu kartu u Nemačkoj. Zamislite koji je to red falsifiktora kad Nemce prevari na falsifikatu. (Predsednik: Gospodine Mirčiću, pričamo o Predlogu zakona o porezu na dohodak građana.) Da, ali samo uprošćujem, predsedniče, da bi shvatili. Razumem da vi iz DSS-a pročitate poneki zakon. (Predsednik: Previše ste uprostili, gospodine Mirčiću.) Na kraju krajeva, i to je razlog što ste se odvojili od ovih. Oni ništa ne čitaju. Gospodine ministre, možda bi bolje bilo da sad izađete i da kažete da ste prihvatili neke amandmane ili predloge amandmana koje je predložila SRS. Neće vam kruna s glave pasti, što narod kaže, ako priznate da ste bar neku pametnu ideju iskoristili, bar neko realno ili optimalno rešenje u Predlogu svog zakona. Ako se budete hvalili da je sve ovo vaše rešenje, da prikrivate ono što ste u međuvremenu preuzeli preko odbora i kao Vlada, u vidu amandmana, od SRS-a, neće vam to toliko pomoći da se operete pred narodom, koji, gospodo, hteli vi to ili ne, ali sve teže i teže živi. Uostalom, vidite kakvo je raspoloženje i kako je prihvaćena ova vaša politika od strane naroda. Najbolje je to u pauzi objasnio predsednik Skupštine. Izašli ste na lokalne izbore u opštini Odžaci odvojeno, DSS posebno od DOS-a. DSS vas je pobedio. Takav ugled vi uživate iz DOS-a, a DSS koristi još malo kredita. Ne otkačite li ove autonomaše i ovako nesposobne ministre... (Predsednik: Gospodine Mirčiću, pređite na temu dnevnog reda.) Šta je bilo, predsedniče, zar nisu tačni rezultati? Recite koliko ste pobedili. Predsedniče, da li nisam tačno naveo? (Predsednik: Gospodine Mirčiću, ne analiziramo rezultate dopunskih izbora, kojima sam ja zadovoljan, ali vi pričajte o Predlogu zakona, najljubaznije vas molim.) Šta vi mislite, da su rezultati lokalnih izbora u ovoj opštini deo vaše popularnosti? Ne, gospodo, nego onoga što ste donosili. Zamislite, vama je popularnost pala od 5. oktobra. Zbog čega? Zato što ste donosili takve zakone, koji još više otežavaju život narodu. Zbog toga vam navodim ovo kao primer. Uostalom, vi najlakše shvatate kad vam se navede neki primer. Znam da vi to nećete priznati.
Reč ima narodni poslanik Miroljub Veljković, a posle njega narodni poslanik Goran Cvetanović.
Gospodine predsedniče, nije mi jasno, ako ste već objedinili diskusiju o paketu poreskih zakona, kako to da ste samo ovaj zakon izdvojili iz paketa poreskih zakona? Recimo, u paketu poreskih zakona dodali ste Zakon o stanovima. Interesuje me koji je to stručnjak predložio? Pretpostavljam, sekretar Skupštine. Takav predlog samo od njega može da potekne. Ministar Đelić je malopre rekao da nema ništa novo, radikalno novo, u ovom zakonu o porezu na dohodak građana. To je tačno. Zakon je uglavnom prepisan, znači u odnosu na rešenje koje smo imali do sada. Međutim, ono nešto malo što je novo u tom zakonu je katastrofalno, gospodine Đeliću. Ovaj predlog zakona je loš i direktna je posledica rasipničkog budžeta za 2001. godinu, koji su poslanici DOS-a na prošlom zasedanju Narodne skupštine podržali i usvojili. Znači, prvo ste usvojili takav budžet na prošlom zasedanju Narodne skupštine. Normalno, sada taj i takav budžet morate napuniti. Kako napuniti? Preko grbače naroda. Kažete u pismenom obrazloženju, u ovom nacrtu zakona, da su osnovni pravci u oblasti oporezivanja na dohodak građana, sledeći: najpre, potpuno afirmisanje sistema bruto zarada, kao osnovice poreza. Vi to hvalite, malopre, kao dobro rešenje. Vi kažete da je to prava stvar. Međutim, moram da vas upozorim, stručna javnost, sindikati i svi zaposleni tvrde da je to loše rešenje. Vi zaposlenim građanima oporezujete: topli obrok, regres, službena putovanja, stipendije đaka i studenata, hranarine sportistima. Jednostavno,vi građanima oporezujete sve. Vi, gospodo iz Vlade, dušu nemate. Zatim, vi ovim zakonom, maltene ukidate paušalno oporezivanje. Vi nameravate da sitne zanatlije naterate da formiraju čitave računovodstvene sektore. To u stvarnom životu nema nikakvog uporišta. Pa, neće valjda čovek koji prodaje hamburgere na ulici da ima šefa računovodstva u svojoj radnji? Zamislite krojača, obućara, obućarsku radnju, krojačku radnju, kako se bakću sa periodičnim obračunima, završnim računima itd. Dalje, vi ovim zakonom ukidate sve poreske olakšice sitnim privrednicima, odnosno ljudima koji žive od bavljenja samostalnom delatnošću. Vi ćete ovim zakonom pozatvarati te male firmice. Ne znam da li ministar Đelić zna koliko ljudi živi od tih delatnosti danas u Srbiji? Sve države sveta pospešuju takve delatnosti kroz razna poreska olakšanja, jer je to sektor koji zapošljava mnogo ljudi. Vi znate šta je jedan Japan uradio, recimo u tom sektoru male privrede, da ne govorim čak i ta Francuska, odakle dolazi ministar Đelić, itd. Mi ćemo ovakvim poreskim rešenjima upravo zatvoriti te delatnosti. To su takozvane obiteljske, porodične firme. Znači, to zapošljava dva do tri čoveka, znači, ljude iz porodice i eventualno, jednog do dva radnika. Ovakvim poreskim rešenjima mi ćemo te radnjice pozatvarati. Vi radite suprotno od onog čemu su vas učili u Francuskoj, gospodine Đeliću. Kažete da započinjete poreske reforme. Ovo je, ono što smo usvojili na prošlom zasedanju, onaj set poreskih zakona, i ovo što ćemo usvojiti uz podršku ove ćutljive većine iz DOS-a, to je pravi turski harač, i to iz onog vremena Otomanske imperije. Poštovani poslanici, amandmanima ćemo probati da popravimo vladin predlog. Nadam se da će kod vas prevladati razum. Ne usvajajte nešto što neće moći da zaživi. Jednostavno, narod ovolike namete neće moći da plati.
Reč ima narodni poslanik Goran Cvetanović, a posle njega narodni poslanik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, zaista imam razumevanja za ministra finansija koji je zakasnio, jer pretpostavljam da je on verovatno išao da plati porez na dohodak u Parizu, tako da je njegovo zakašnjenje opravdano. Ali, zaista nema opravdanja za njegovo iznošenje u javnost da je, od kad su novi poreski zakoni stupili na snagu, povećanje cena u maloprodaji i veleprodaji samo za 1%. Verovatno je ministar sve vreme bio van zemlje, tako da nije u toku. Po novom zakonu, koji je ministar predložio, oni koji do sada ionako nisu plaćali plate svojim radnicima, verovatno njihove firme idu u stečaj. Navodno, država će preuzeti obavezu da zbrine radnike, eventualno da im obezbedi posao ili prekvalifikaciju, kako bi našli zaposlenje i dobili prihode od koji bi kasnije mogli da žive. Poslodavac je dužan da uplati doprinose, čak iako se plate ne isplate. Osnovni cilj ovog novog poreskog paketa DOS-ove vlasti i uterivanja para u državnu kasu jesu visoki budžetski rashodi, neelastičniodnosno nefleksibilni. Zbog toga se ne biraju sredstva da se dođe do para, pa se i ne misli na posledice takvog ponašanja. Ekonomske prilike se sve više i više pogoršavaju, jer Vlada ništa ne preduzima da se velika preduzeća, ukojima je zaposleno više od 50% zaposlenih ljudi u Srbiji, pokrenu da proizvode, pa se plašim da će nova vlast uskoro početi da štampa novac. Moramo znati danovčanu naknadu trenutno prima 47.393 radnika koji su ostali bez posla i da se očekuje veći priliv radnika koji će unarednom periodu biti proglašen viškom, odnosno biće nezaposlen.Novina je da se predlaže ukidanje odredbe po kojoj su radnici, koji su na biro došli posle 30 godina rada odnosno staža, naknadu mogli da primaju ranije do penzionisanja ili novog zaposlenja, a sada to pravo imaju samo 24 meseca. Postavljam pitanje - koje će to preduzeće prihvatiti radnike koji već imaju godinu ili dve do penzije? Na kraju bih samo rekao da bi poslodavcu, po ovim novim poreskim zakonima, mogla da se izrekne čak i zabrana obavljanja delatnosti u periodu od 60 do 90 dana ako ne isplati minimalnu zaradu. Postavio bih praktično pitanje - u slučaju da se zabrani rad od 90 dana, to je tri meseca, šta će biti sa prehrambenim proizvodima u tom vremenskom periodu, jer će sigurno doći do promene organoleptičkih svojstava, ili recimo ako se radi o tekstilnoj industriji, ako je zimski period pa nastane zabrana tri meseca, za ta tri meseca se promeni sezona, pa više ta roba ne može da bude interesantna za tržište? Hvala.
Pretpostavljam, gospođa misli da će Patrijarh Srpski, gospodin Pavle, uputiti poslanicu pravoslavnim vernicima za neki dan za naš najveći hrišćanski praznik, a što se mene tiče, ja sam poslanik u Narodnoj skupštini, Nataša Jovanović. Dame i gospodo narodni poslanici, poreski sistem koji vi predlažete kao modernizaciju po uzoru na evropske standarde, na ono što propisuje Međunarodni monetarni fond, Svetska banka i sve one organizacije od kojih vi očekujete pomoć, a koja neće stići našoj zemlji, trebalo bi da bude takav da se on rekonstruiše u pravom smislu reči, da od građana i od privrede, realnim poreskim stopama, zahvati ono što su građani u mogućnosti, posle skoro 10 godina sankcija, i privreda ovakva kakva jeste, da plate i podrazumeva da će takvi realni zahvati od građana i od privrede da omoguće da se ostvare prihodi koji će na najpravilniji način da se raspodeljuju i da se stabilizuje zakonska regulativa. Kao što rekoše poslanici Srpske radikalne stranke koji su pre mene govorili o ovom predloženom zakonu o porezu na dohodak građana, vi u osnovi ništa niste u zakonskoj regulativi promenili, osim što ste povećali poreske stope i, kako vi kažete, afirmisali ste sistem bruto zarada, na koji će da se zaračunava porez od 14%. Još pre mesec dana, kada je u javnost procurela prva vest o ovim famoznim paketima poreskih zakona, zaista su se mnogi radnici, gotovo svi radnici i svi zaposleni u našoj državi, bez obzira da li se nalaze u situaciji da koliko-toliko nešto proizvode, da li rade u državnoj upravi itd. ili oni koji su već godinama na neplaćenom, odnosno plaćenom odsustvu pa su zabrinuti za svoju egzistenciju, upitali dokle će to da nas dovede i šta će se desiti sa pukim preživljavanjem njih samih i članova njihovih porodica, koji su mogli kako-tako samo neke od životnih namirnica da nabave putem novčane nadoknade za topli obrok, ili da koriste novac za javni prevoz, ili novac koji je u određenom iznosu predviđen za godišnji regres, a koji nisu mogli da iskoriste za odmor svoj i svojih porodica. Ministar Đelić je mnogo toga obećavao i svojim zapadnjačkim rečnikom - onako kako ga vi hvalite i jednom prilikom je i sam premijer Đinđić rekao - za njega on je čist genije - pokušao da objasni, koristeći pre svega državnu "dosoviziju", a onda i sve druge medije, davajući razne intervjue po novinama, kako ovo ništa neće da bude strašno, kako to nije nikakav udar na džep stanovnika, a u stvari trebalo je da kažete, gospodine ministre, i pre 15 dana, kada su u ovoj skupštini poslanici iz vaše, kako reče kolega Mirčić, interesne grupacije DOS-a usvojili porez na promet u iznosu od 17% i akcize, da se ovim daljim paketima poreskih zakona, o kojima će u drugom delu rasprave da bude reči, sprema još jedna pljačka građana. Kažete da to nije visoka stopa i da će u svakom slučaju građanima da bude bolje. Podsećate me na gospodina Marića, koji u jednom dopisu kaže za nekoga ko je oštećen i kome su uskraćena prava, njemu će da bude bolje. Kako će zaposlenima da bude bolje ako vi idete na to da oporezujete topli obrok, da oporezujete regres, a firme su u obavezi po zakonu da prvo državi isplate te namete, a onda ako mogu, poslodavac se tu striktno ne obavezuje, da isplate i zaposlenima. Govorili ste o nekoj tempiranoj bombi. Zaista ne znam za kakve ste bombe i kakve eksplozive stručnjak. Pretpostavljam da se razumete u to kada koristite tu terminologiju. Ali, kada ja kažem "tempirana socijalna bomba" pre svega mislim na one gradove u Srbiji u kojima je na desetine hiljada ljudi nezaposleno, rade uz minimalnu naknadu i one koji rade u industrijskom i metalskom kompleksu koji su svih ovih 10 godina, iako su primali, pod uslovima neviđenih sankcija i blokade, zarade koje su mogle da im se isplaćuju i preživljavali na taj način što su svakog meseca dobijali taj topli obrok u gotovinskom iznosu. Govorite da će njima da bude bolje jer će im to biti bolja osnovica za obračun njihovih penzija, vi koji ste mnogo toga obećavali, pre svega onih 6 milijardi, čim vas primi u "zagrljaj" i Međunarodni monetarni fond i Svetska banka, kako će ovde da dođu ne znam koliki krediti, kako će naša privreda da se oporavi, trebalo je da izađete sa konkretnim predlogom kako da reformišete naš penzijski fond, kako da učinite da penzije budu još redovnije i da budu veće, a ne da obećavate građanima kako će njihova budućnost biti sigurnija i bolja zbog toga što će im u bruto zaradu ući topli obrok i regres. Čini mi se, a i očigledno je iz ponašanja svih poslanika iz DOS-a i svih ministara koji su u izbeglištvu, egzilu, jer njih uopšte ovde nema, osim vas koji ste sa Orlija pravo sleteli u Narodnu skupštinu Republike Srbije, da nemate sluha za ono šta se dešava i da ste zaboravili okolnosti i uslove pod kojima ste došli na vlast. Uvek ću koristiti ovu govornicu, kao i svi poslanici Srpske radikalne stranke, da vas podsetim pod kojim uslovima i pod kojim okolnostima ste došli na vlast - uz pomoć vaših mentora, pre svega Amerike.
Ja ću na osnovu člana 101. da vam izreknem opomenu da se držite dnevnog reda, molim vas.
Apsolutno se, gospođo, držim dnevnog reda, pažljivo slušajte i molim vas da me ne prekidate. Znači, uz ogromnu pomoć, finansijsku i logističku, obećavali ste narodu kule i gradove. Govorili ste, pre svega, da ćete dovesti eksperte, da ćete, preko medija smo to mogli da slušamo, u svim gradovima i opštinama izvršiti korenite poreske reforme, da ćete imati jedan restriktivan budžet, a vi sada ovakvim poreskim stopama morate, kako znate i umete, da namaknete do nekog iznosa od onih 130 milijardi budžeta koje ste planirali za ovu godinu. Danas se niste usudili, gospodine Đeliću, da kažete da je taj budžetski deficit još veći, da iznosi preko 40 milijardi dinara zbog toga što su smanjene, pod pritiskom, akcize, a da vam porez na dohodak građana u ovom iznosu neće pomoći da popunite budžetske stavke, da dobijete prihod koji ste planirali, jer ovo neće imati ko da plati. Vi morate da budete suočeni sa činjenicom da imamo na stotine preduzeća, koja skoro ništa ne proizvode od kako ste vi, pučisti, došli na vlast, da imamo situaciju da nema mogućnosti da se oporavi naša privreda. Pre sedam dana je u Kragujevcu boravio vaš nalogodavac, onaj koji vam je davao tačne instrukcije šta kog dana treba da uradite pred taj čuveni 5. oktobar. Dakle, došao je Vilijem Montgomeri i kada je otišao iz "Zastave", u kojoj su pre svega radnici uz topli obrok, koji se do sada nije oporezivao, pokušavali i uspevali nekako da preživljavaju, pojavio se onaj što je upadao u "Zastavu" sa dugim i kratkim cevima, izvesni Miodrag Savićević i rekao: "Nije nama ništa gospodin Montgomeri obećao." On je samo došao da snimi situaciju, kao što on i njemu slični agenti snimaju godinama, sa ciljem da potpuno unište našu privredu, ovu državu i ovaj narod i on će dalje da prosledi informaciju. I sami ste više puta izjavili, a i zbog činjenice odakle ste danas došli, sve mi se čini da nemate jasnu predstavu šta se dešava u našoj privredi a ako imate, vas to posebno ne zanima. Mi smo, kao što su vam bili i Rusija i Poljska, za vas samo jedan eksperiment više, koji će mnogo da košta ovako osiromašene građane, kojima je danas potrebno za popunu potrošačke korpe četiri prosečne plate. A pitanje je sa ovakvim porezom na dohodak građana, koji vi predviđate, da li će biti u situaciji bilo koji poslodavac da redovno isplaćuje te zarade u minimalnom bruto iznosu.
Ima reč narodni poslanik Stevan Kesejić, a sledeći prijavljeni poslanik je Dragoljub Stamenković. Molim narodne poslanike da se drže teme zbog ograničenog vremena i, ako mogu, da izbegnu uvrede.
Razumem potpredsednicu, još se nije iživela, zato što sam prošao taj stadijum, u kome se ona sada nalazi, pa neću zameriti zbog ove primedbe koja mi je upućena. Dame i gospodo narodni poslanici, srpski narod i građani Srbije u principu su uvek imali pošten odnos premasvojoj državi. Imali su pošten odnos i kada je trebalo da se dobrovoljno radi za tu državu, kada je trebalo da se sprovode humanitarne akcije, imali su pošten odnos prema državi kada je nju trebalo braniti, kada je trebalo ginuti za nju. Isto tako, građani Srbije uvek su imali pošten odnos i kada je bilo u pitanju plaćanje dažbina, onih koje je država od njih očekivala, jer su znali da bez države i sama nacija ne može da opstane. Zbog toga je, i veće čuđenje građana Srbije danas što se donose takvi zakoni, sa kojima se u stvari želi sve ono što su građani Srbije učinili da se baci pod noge, da se anulira njihova privrženost ovoj državi i da se izvrši polarizacija između državnih institucija i naroda, građana Srbije. Posle ekonomskih bombi, koje su pale na našu privredu donošenjem prethodnih zakona, a to je Zakon o porezu, Zakon o akcizama, jednom reči Zakon o budžetu, ovi novi zakoni treba da doprinesu, između ostalog i Predlog zakona o porezu na dohodak građana, još jednom udaru na standard građana. Ovde smo čuli da se ništa bitno nije promenilo u odnosu na prethodni zakon, ali ono što je najbitnije, to se u stvari menja. Ona socijalna kategorija, od čega su zaposleni građani Srbije živeli, upravo su ona primanja, koja sada treba da se oporezuju, a to je regres i topli obrok. To je u stvari građanima u veoma lošim privrednim subjektima, gde su radili i nisu dobijali redovne lične dohotke, dolazilo kao melem na ranu, jer su na taj način uspevali da ostvare minimalnu egzistenciju sebi i svojoj porodici. Uvođenjem oporezivanja ove kategorije dohotka sigurno je da će preduzeća, koja su do sada sa velikom mukom uspevala da izdvajaju ova sredstva za tople obroke i regres, prestati da to čine, jer će i njih same opterećivati taj novi dohodak, koji će biti oporezovan, a isto tako i radnicima će biti svejedno da li dobijaju ta sredstva kroz redovne plate, kako se ovde u zakonu kaže - plate, zarade, ili kroz neki drugi vid, ako se i na jedno i na drugo jednako primenjuje poreska stopa. Poreska stopa od 20% na prihod od poljoprivrede i šumarstva pokazuje, zaista, Vladu Srbije sada na najbolji način, a kako su se lideri DOS-ovske većine ponašali pre izbora, u izbornoj kampanji, kada su obećavali da će poljoprivredu pomoći u toj meri koliko je poljoprivreda pomogla sveukupnom građanstvuodnosno privredi Srbije. Na ovaj način, nejednakim oporezivanjem privrednih delatnosti, dakle u drugim, nepoljoprivrednim delatnostima i u poljoprivrednim, dakle 14% i 20%, najočiglednije i najslikovitije se prikazuje koliko je stalo novoj DOS-ovskoj vladi do razvoja i reformi poljoprivrede. Ovo otuda što često čujemo da su glavni strateški i prirodni resursi upravo iz poljoprivrede. To pokazuje da Vladi nije stalo ni do očuvanja tih prirodnih i strateških resursa. Dakle, neće samo uništiti fabrike i one institucije, u kojima su sada DOS-ovci u upravnim odborima, nego žele da unište i livade, pašnjake, stoku i sve ono što je inače prirodno bogatstvo i neophodnost u preživljavanju ovog srpskog naroda. Sve ćete uništiti, jer ste to jedino i naučili i to primenjujete veoma uspešno. Radnici će raditi samo za socijalno osiguranje. Plate i sve ostalo što su do sada primali biće samo nominalno uvećane, a realna će u stvari biti samo osnovica za socijalno i zdravstveno osiguranje. Sve ostalo će biti samo jedna farsa, kako biste mogli pred građanima da govorite o povećanju plata zaposlenima. U stvari od tog povećanja neće biti ništa. Najbolje se pokazuje i to što,na primer, za jaje pre 5. oktobra je trebalo dati 1,5 do 2,00, a danas 4,00 dinara. Dakle, na toj osnovnoj potrebi vidi se kolika je stopa inflacije i koliko je DOS svojim vladanjem za ovih pet meseci doprineo da su čak i jaja skuplja. Ono što inače građani mogu da nađu na ulici, dajte i to oporezujte. Vi ćete takođe oporezovati i mobe, komšija komšiji više neće moći da dođe sa motikom na ramenu ili sa kosom da pomogne, da obavi svoje poslove, da okopa kukuruze, da pokosi seno, jer ćete imati Vladine žbirove koji će pratiti te ljude sa alatom i odmah ćete ih terati u zatvor zato što nisu platili porez. Naravno, ljudi koji moraju da prežive, koji rade u firmama i nemaju mogućnosti da zarade za osnovne potrebe, do sada su, a i ubuduće će sigurno morati da se snalaze sa nekim dodatnim radom. Te radove su najbolje do sada mogli da nađu upravo u deficitarnoj snazi, u poljoprivredi. Na primer, kod okopavanja šećerne repe, završi svoj posao u fabrici,ode na tri - četiri sata da uradi posao, kako bi zaradio sutra za mleko i hleb svojoj deci, a vi ga oporezujete, on se umori, padne sa nogu i onda to sve što je radio, te teške fizičke poslove, vi ćete gurati u vaš budžet, a taj budžet ćete koristiti za one namene koje ni nama danas nisu poznate. Vi se naravno ovde smejete, smejete se krvi i znoju ovog naroda, i tako ćete se smejati sve dok ne dođu kuke i motike pred Skupštinu, a znaće dobro i prepoznaće oni ko je od njih otimao taj novac. Dobro će prepoznati. U ovom zakonu se još niz nepravilnosti može uočiti, a te nepravilnosti su i u sledećem - ukidanje toplog obroka za radnike po fabrikama, uporedo sa ...
Vreme, gospodine Kesejiću, jedanaesti je minut sada.
Samo trenutak, nadam se da vaše vreme ne dolazi. Dakle, oporezivanje toplog obroka radnicima u fabrikama i neoporezivanje onih koji idu na službena putovanja, do visine od 600 dinara, na najočigledniji način pokazuje u stvari kojem sloju građana vi želite da učinite i pomognete, a o kojima ne vodite računa. Zbog toga SRS ovaj zakon o porezima na dohodak građana, kao i sve ostale poreze koji će biti na dnevnom redu, smatraće kao atomsku bombu koju ste vi DOS-ovci vukli posle NATO agresora za vama, a sada želite da je aktivirate u najnezgodnije vreme kada dolazi vreme građana Srbije koji su u veoma teškoj ekonomskoj situaciji.
Reč ima narodni poslanik Dragoljub Stamenković, a sledeći prijavljeni kandidat za diskusiju je Radojko Petrić.
Predstavnici SRS već su upozorili da je ovaj zakon destimulativan i da sprečava razvitak, pre svega, samostalne delatnosti. Uzmimo primer jednog advokata, dok plati doprinose za penziono osiguranje, doprinose za zdravstvo, ostala mesečna davanja i 20% poreza na promet usluga za svaku uslugu, plati zakup za lokal, telefon, grejanje i komunalne troškove, troškove materijala, to bude negde od 25 do 30 hiljada dinara. Koliko on to treba da zaradi da bi ostvario sebi minimalnu zaradu od desetak hiljada dinara. Ko to može da uradi? Doduše, ima nekih advokata, čuli smo da zarađuju mnogo više, ima ih i ovde, a sada su čak i ministri. Oni to ne zarađuju na pošten način. (Da, Miroslav Ilić ti da neku paru i to je lako.) Mi smo prvo usvojili budžet i sada valja ostvariti planirane prihode. Prihodi neće biti ostvareni ako se pre toga guše samostalne delatnosti. Možda ministar finansija, kao gost u ovoj državi, nije svestan kolika je mala platežna moć prosečnog građanina, ali trebalo je da ga posavetujete. Nedavno je na Televiziji 5 u Nišu gostovao ministar finansija. Rekao je da je sve poskupelo za 1%, čak da ima i smanjenja cena. Otišao sam u prvu mesaru, u Rajićevoj ulici, da proverim to i sve je mnogo više poskupelo nego što je ministar objašnjavao na televiziji. Kaže ministar zdravlja - plaćajte participaciju, biće vam bolje, jer bolje da platite, pa da imate uslugu, nego da ne platite pa da uslugu nemate. Ministre, najbolje je da platimo celu cenu zdravstvene usluge, onda će nam biti najbolje. Vas narod nije birao da nam pričate šta smo mi radili, kako smo mi radili i gde su bile naše greške, već da to ispravite, da pomognete i da ne uvodite nove namete i troškove, to nema ko da plati. Kada god nam uzmete nešto, udarite neki novi porez ili povećate porez, vi kažete - biće vam bolje. Samo ne kažete kada će nam biti bolje, valjda hoćete da nas iznenadite. Dozvolite mi da na kraju pročitam jedan stav iz Zakona, i mislim da ovo treba zaista ispraviti, ukoliko ništa drugo ne ispravite. To glasi ovako: "Porez na prihode od poljoprivrede i šumarstva, ne plaća se na katastarski prihod", pa kaže dalje "za one poreske obveznike koji su stariji od 65 godina za muškarce, odnosno 60 godina za žene, ukoliko nemaju druge prihode i nemaju u svom domaćinstvu osobe koje mogu da obavljaju te poslove, ili nemaju ličnosti koja su po zakonu dužne da ih izdržavaju". Postoje lica mlađa od 65 godina i 60 godina za žene, koja su zbog bolesti ili invalidnosti sprečena da rade na tom imanju i ostvaruju određeni katastarski prihoda. U Zakonu je trebalo precizirati i to, da i ate kategorije građana budu sagledane u odnosu na poreska oslobađanja i poreske olakšice. Potpuno mi je jasno, kada se oporezuje topli obrok i regres, da od onih 6 milijardi dolara nema ničega. Gospodine ministre, kada ste sami ovde, prenesite ministrima da ministar koji ne sluša narodnog poslanika, ne sluša deo naroda. Te poslanike je birao narod. Ovo je nepoštovanje, ne prema narodnim poslanicima, nego prema građanima i prema narodu koji je birao te poslanike i na kraju, mi smo birali vas ministre u ovoj vladi. Hvala.
Reč ima ministar zdravlja, gospodin Joksimović, a posle njega narodni poslanik Radojko Petrić.
Dame i gospodo, Direktno sam prozvan da kažem neku reč o participaciji, koja se stalno spominje u sredstvima javnog informisanja, pa i ovde u Skupštini. Naravno da jeste tema, ali mi moramo da uvedemo participaciju iz mnogo razloga. Jedan od ključnih razloga je to što su fondovi za zdravstvo prazni, a mi smo ih nasledili tako prazne. Dakle, u vremenima koja smo mi nasledili, a koja ste vi razbili dok ste bili na vlasti, zajedno sa socijalistima, vi ste potrošili sve moguće rezerve u zdravstvu. Pitanje je koliko uopšte dugovi u zdravstvu iznose, kolika su međusobna potraživanja u zdravstvu, jer dugovi po raznim osnovama iznose verovatno više od dve milijarde maraka. Fond za zdravstvo je u dubiozi od 420 miliona maraka. Vi sada želite da kažete kako je to nova vlast, DOS-ova vlast, kako ona može preko noći i od ničega da stvori nešto. Mi sirotinju možemo da podelimo ravnomerno i da gledamo da svi podnesemo, koliko god je moguće teret nemaštine, a ne da pričamo šarene i lepe laži o tome kako je neko željan da uradi nešto, ali mu eto drugi ne da. Ministar za zdravlje je samo običan čovek, prosečan u svemu, a vi možete da mi dobacujete, ne branim, razumećete me. Nije ministar za zdravlje, aktuelni ministar Obren Joksimović, izmislio participaciju, to je nešto što je postojalo i što je iz reklamnog razloga ukidano u više navrata. Nameravamo da vratimo participaciju, to smo predložili kao zaštitnu meru. Bolje je da zdravstvene ustanove iz tih sredstava koje skupe tokom dana mogu da kupe bar ono što im je najnepohodnije, da kupe recimo gorivo i da mogu da odu u neku kućnu posetu, da nabave recepte na kojima pišu, da kupe sapun da se operu ruke, da se negde opere posteljina, nego da se ne plati ništa, ali da se ništa i ne dobije ili da se ne plati ništa, a da se mora podmititi neko ili na nekom drugom mestu platiti mnogo skuplje. Dakle, tako treba posmatrati participaciju, a ne kao meru prinude i iživljavanje nad bolesnicima. To je jedna stvar. Druga stvar, iz participacije će svakako biti izuzeti trudnice, deca, starci, bolesna i izmenogla lica, izbegla lica, lica bez primanja, naravno dijabetičari itd. Ne treba posmatrati participaciju kao meru prinude i nešto što je sadašnja vlast izmislila da bi varala svoje birače. To jednostavno nije tačno.
Treće javljanje gospodin Šešelj.
Dame i gospodo, već sam mislio da vas poštedim mog trećeg javljanja po ovoj tački dnevnog reda, ali pošto je ministar zdravlja ovako inspirativno govorio, jednostavno nisam mogao da odolim. Obrene Joksimoviću, kada su srpski radikali 1998. godine ušli u Vladu Srbije, već je fond za zdravstvo bio potpuno prazan. Dakle, nismo ga mi ispraznili, nego je godinama pre toga bio ispražnjen. Ispražnjen je u vreme dok je Nebojša Čović bio visoki, jedan od najviših funkcionera Socijalističke partije, dok je on žario i palio po Beogradu i Srbiji, dok je on sticao vilu na Košutnjaku i dok je sa svojom firmom sklapao nepovoljne ugovore sa državnim firmama i isporučivao vojsci pokvarene konzerve. Sve je to povezano. Kada je reč o fiskalnim prihodima i o fiskalnoj potrošnji to vam je po sistemu spojenih sudova. Ne možete vi u jednoj oblasti da imate zdravu politiku i pun fond, a u ostalima da imate bolesnu politiku i prazne fondove. Čim vi zglajzate u jednom fondu, u jendoj oblasti, to vam se po sistemu spojenih posuda proširi na sve ostale. Dakle, ovde su koreni mnogo dublji nego što to vama izgleda, nego što biste vi to hteli u javnosti da predstavite. Uostalom, Nova demokratija je bila u Vladi Srbije od 1994. do 1998. godine, kada su najveći problemi nastali i u zdravstvu, u penzijskom osiguranju i u školstvu, a Nebojša Čović je bio stegonoša vladajuće politike u vreme najveće, stravične operacije, inflacija na kub, koja je upropastila Srbiju, inflacije koja je počela naivno, pa onda bila programirana i zato je zovemo "operacijom inflacija" i na kraju smo postali svetski rekorderi. Kada smo pokušali da obaramo socijalističku vladu, Nebojša Čović je bio jedan od onih koji su tu vladu najžustrije branili, a sada je vama neposredni pretpostavljeni taj isti Nebojša Čović. On je vama, Obrene Joksimoviću, ministre zdravlja, potpredsednik Vlade i vi njemu treba da referišete po raznim pitanjima. On treba da vam daje sugestije kako ćete ovo rešiti, kako ono rešiti. Nije ovaj narod naivan. Ovaj narod pamti mnoge stvari. Pamtiće i vama DOS-ovcima onih šest milijardi obećanih para iz inostranstva. Vi ste tu narod obmanuli i sada svi znaju da nema ništa od 6 milijardi, a udarili ste namet na vilajet. Neko je u toku rasprave pomenuo Turke. Pod Turcima je bilo mnogo lakše. Turcima su se plaćala 2 poreza, trećina i desetina. Trećina je 33%, desetina je 10% i to je ukupno 43% i pored toga više ničeg nije bilo.Ovo što vi uvodite mnogo je gore od turskih poreza.
Reč ima ministar zdravlja Obren Joksimović.
Gospodin Šešelj je, naravno, briljantan govornik i sve što zamisli on pokušava da pretvori u neki poen, recimo da postigne gol i obično voli da postigne gol iz kontre. U ovom slučaju smo se malo prevarili, gospodine Šešelj. Ispada, za sve što se desilo u proteklim godinama da je kriv ili Nebojša Čović ili Dule Mihajlović. Dok ste sa njima sarađivali, dok ste sa njima bili prijatelji, dok ste sa njima imali koalicije, manjinske vlade, većinske vlade, niste ih napadali. Niste ih napadali, sve dok se nisu našli na vlasti i oni nisu moji šefovi. To ste se vi prevarili. Imam samo jednog šefa. Kod kuće mi čuva četvoro dece. Ne znam da li vi imate takvog. Ja sam samo deo Vlade i ta vlada radi zajednički, dogovorno, nadam se na dobrobit Srba. Nemojte prebacivati odgovornost na gospodina Čovića i meni govoriti kako je on odgovoran. Ne bavim se time ko je za šta odgovoran u zdravstvu. Bavim se nečim sasvim drugim, a time ko je za šta odgovoran, bave se druge službe i te druge službe će istražiti za šta je odgovoran Nebojša Čović, za šta je odgovoran Dule Mihajlović i za šta je odgovoran gospodin Šešelj, pa ćemo videti ko je za šta odgovoran na kraju.
Vojislav Šešelj, replika.
Gospodine Joksimoviću, kad god je Nebojša Čović bio u vlasti mi srpski radikali smo bili u opoziciji. Niko više kriminalih afera Nebojše Čovića nije raskrinkao od nas. Još 1995. i 1996. godine nabrajali smo mu redom sve kriminalne afere, pa objavljivali u našim novinama, u listu "Velika Srbija", pa te novine reklamirali na Studiju B, pa je to bio osnovni motiv što je Nebojša Čović oteo Studio B, u kome je već bila gotovo završena privatizacija i podržavio ga. Tada smo zajedno mi radikali, sa Đinđićem i Koštunicom, demonstrirali pred zgradom Studija B protiv Nebojše Čovića. Žustro smo branili Studio B od Nebojše Čovića. Sada isti taj Nebojša Čović, za čije sve kriminalne afere znamo, predstavlja jednog od najviših funkcionera Vlade države Srbije. I kako vi mene onda možete ubediti u ispravnost vaše politike i iskrenost vaših namera. Da nemate Nebojšu Čovića i ljude poput njega u vašoj vladi možda bi se imali po neki argument. Doveli Đelića, niko ga ne zna i da ne znam Dejana Popovića, mislio bih da je Đelić neki ekspert, ali pošto znam Dejana Popovića, koji je njegov zamenik, znam da ni Đelić nije nešto naročito, jer ne bi uzeo Dejana Popovića. Tako vam je i sa Nebojšom Čovićem. Tek ćete sa njim glavobolje velike imati. Što se tiče srpskih radikala, kod nas je sve transparentno, vi DOS-ovci volite taj izraz da se upotrebi. Kod nas je sve čisto. Mi smo odbili 1993. godine da uđemo u Vladu sa socijalistima, ali smo rekli - pružićemo vam šansu, pa posle tri meseca postavili pitanje poverenja toj vladi, pa im dali još tri meseca i onda krenuli u obaranje, kada je vlada zakazala i pokazala se lošom. Ušli smo 1998. godine, kada je zapretila opasnost od vašeg dolaska na vlast pod američkim nadzorom. Cilj je bio da se spreči vaš dolazak na vlast i krivi smo pred srpskim narodom što vas nismo uspešno sprečili. To je naša krivica, a vi ćete videti kako ćete isplivati sa vladom u kojoj je između ostalog i Nebojša Čović. To ćete vi da vidite, jer ko je sa Nebojšom Čovićem tikve sadio o glavu su mu se razbijale. Evo, sad kad počne suđenje Jezdimiru Vasiljeviću biće to prilika da se sagleda uloga Nebojše Čovića iz onog vremena kada je reketirao tzv. privatne banke. Vi napadate režim da je kriv za te banke. Jeste, režim je kriv, ali ko je ispred režima uzimao direktno pare - Nebojša Čović. Pa, kao vratio posle 200.000 maraka. Bilo ih je još koji su uzimali, ali ti koji su uzimali više nisu na vlasti, pa znate, nemam volje ni da ih napadam. Napadam samo one koji su na vlasti i na vrhuncu snage. Ne mogu sablju da krvavim nad onim koga ste ili već uhapsili ili mu pretite hapšenjem ili ga progonite ili mora da se sakriva u mišju rupu. Napadam samo one koji su na vrhuncu moći i uticaja, koji glume da imaju autoritet, pa da vidimo koliki je taj autoritet.
Reč ima narodni poslanik Radojko Petrić.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, poštovani članovi Vlade, danas kada nastavljamo debatu o paketu poreskih zakona želim da ukažem na teško objašnjiv prilaz parlamentarne većine na prošloj sednici. Na dnevnom redu je bilo usvajanje budžeta i jedan broj poreskih zakona. Na iste je bilo podento nekoliko stotina amandmana. Kao što je poznato, nijedan amandman koji su podneli opozicioni poslanici nije prihvaćen. Normalno, nije se moglo ni očekivati da svi, pa ni u većini, amandmani budu prihvaćeni, ali je krajnje nenormalno i neobjašnjivo da ne bude prihvaćen nijedan od tih podnetih amandmana. Za građane i ovu zemlju bilo bi bolje da je iskazano više tolerancije, da su prihvaćene umesne sugestije i predlozi. Videlo se kako su za vreme i posle tog parlamentarnog zasedanja negodovali građani. Negodovali su oštro i to kako zbog novih poreskih opterećenja, koja direktno opterećuju životni standard, tako i zbog ispoljenog jednoumlja većine, da se samo isključivo podrže predlozi Vlade, bez sagledavanja i prihvatanja boljih predloga. O posledicama primene ovih zakona javnost je vrlo šturo obaveštena. Razlog tome nije samo hapšenje Slobodana Miloševića. Želi se narodu skrenuti pažnja na drugu stranu, da se narod zaplaši, a ako može i da se sa političke scene skine SPS, kao najjača opoziciona politička stranka. Vidi narod šta je u pitanju i neda se prevariti. Kada smo usvajali budžet za ovu godinu videli smo koliko je bilo zahteva da se zadovolje potrebe svih korisnika javne potrošnje. Kad nema povećanja proizvodnje, onda je jasno da moraju biti povećana zahvatanja i od privrede i od građana. Zašto to predlagač, tj. Vlada, otvoreno ne saopšti nego govori o nekom rasterećenju privrede i građana. Lakše će građani prihvatiti i povećane obaveze, ali uz predočavanje istine, i stavljanje u realan izgled kada će doći do poboljšanja. Sada razmatramo niz predloga poreskih zakona, čijim usvajanjem Vlada objašnjava zašto treba da dođe do rasterećenja, mislim na rasterećenje privrede i građana. U suštini, objašnjenja su nepotkrepljena ubedljivim podacima, i to kako za nas poslanike, tako i za većinu građana Srbije. Prelazi se na sistem oporezivanja bruto zarada. To podrazumeva da se u poresku osnovicu, pored osnovne zarade, uključuju i sva dodatna primanja, kao što je topli obrok, regres za godišnji odmor, terenski dodaci i drugo. U obrazloženju se kaže da to stvara prostor za fiskalno rasterećenje zarada. Uzmimo u obzir da su do kraja februara sva pravna lica predala godišnje obračune, kako bi ranije rekli završne račune, Narodnoj banci, Zavodu za obračun i plaćanje, i mogla je da se izvrši zbirna obrada podataka, upravo je izvršena, i sada je normalno, mogao da se napravi primer obračuna za jedan mesec, za celu Srbiju, i predoči koliko bi bilo poresko zahvatanje po dosadašnjem zakonu, a koliko će to poresko zahvatanje iznositi po novom zakonu. Isto tako, mogli smo da dobijemo uporedive preglede za još niz predloga zakona koji su na dnevnom redu ovog zasedanja. Ako se želi usvajanje reforme fiskalnog sistema, predočavajmo prave i istinite, potpune podatke. Nisu nam za to potrebna posebna finansijska sredstva. Imamo Zavod za obračun i plaćanje, koji se nalazi u NBJ, tu moćnu instituciju, koja vodi privrednu statistiku za sva pravna lica. Na bazi tih objedinjenih statističkih podataka pripremaju se bitne mere ekonomske politike, pa u tom kontekstu i poreska politika. Na bazi predloženih konkretnih podataka donosićemo i mi valjanije propise a i građanima će biti jasnije i pružaće manji otpor u njihovom sprovođenju, odnosno njihovoj primeni. Za više poreskih zakona, koji su sada na dnevnom redu, u obrazloženju Vlade se kaže da će se povećati finansijska disciplina jer se povećavaju novčane kazne za oko 100%. Kaže se da će se znatno smanjiti i siva ekonomija. Samim povećanjem represivnih mera, iako je to potrebno, neće se rešiti izbegavanje plaćanja poreza. Te mere moraju da imaju više preventivni, nego fiskalni karakter. Nemoguće je crno tržište ili sivu ekonomiju potpuno sprečiti. Nijedna država nikada nije bila u potpunosti bez korupcije. Ovo važi i za društva sa uspešnim ekonomijama i dugom tržišnom tradicijom. Problem je kod nas što se neophodnost plaćanja poreza ne smatra kao moralno pitanje. Nisu izgrađene moralne norme da se žigoše neplaćanje poreza. U svetu se neplaćanje poreza tretira kao lopovluk najgore vrste i rigorozno kažnjava. Zašto Vlada ne predlaže mere za pojačanuedukaciju građana da se plaća porez? Kad Vlada kaže da ovim zakonima sprovodi reformu fiskalnog sitema, zašto ništa ne kaže šta preduzima u cilju boljeg organizovanja i podizanja efikasnosti inspekcijskih službi. Šta će uraditi na sinhronizaciji rada finansijske inspekcije pri Zavodu za obračun i plaćanje NBJ, pa imamo finansijsku policiju u Republičkoj upravi javnih prihoda, pa inspekciju u Republičkom fondu za invalidsko i penzijsko osiguranje i zapošljavanje, pa inspekciju u Republičkom zavodu za zdravstveno osiguranje i dr. Da li će objediniti svoj rad i podići efikasnost ili će svako parcijalno raditi za svoj deo prikupljanja poreza i dopriosa. U situaciji kada imamo pad proizvodnje, pad životnog standarda, pogoršanje likvidnosti privrede, povećanje cena većine proizvoda, povećanje poreza, povećanje broja nezaposlenih radnika, SPS, kao partija socijalne pravde, zalaže se da se teret obaveza ravnomernije podeli u društvu. Očekujem da će, kada budemo razmatrali ove poreske zakone u pojedinostima, parlamentarna većina uvažiti jedno od poreskih pravila, a to je poresku pravičnost. Nadam se, da će, u odnosu na predlog Vlade, prihvatiti i niz amandmana kojima se vrši preraspodela tereta, štiti životni standard radnika sa najnižim primanjima, onih bez rešenog stambenog pitanja, onih koji ostaju bez posla i popravlja stanje svih socijalno ugroženih građana.
Reč ima narodni poslanik Gordana Pop-Lazić.
Poštovani poslanici, uvaženi ministre Joksimoviću, imala sam želju da pozdravim i ministra Čedomira Jovanovića, ali on uteče. (Glasovi - nije on ministar.) Pa, ne znam, ovih dana videh njega u Vladi Srbije da drži konferenciju za štampu pa po tome sudim da je postao minstar. Prosto sam se pitala da li sam propustila neku sednicu Skupštine. Inače, u Poslovniku lepo piše da šefovi poslaničkih klubova i poslanici mogu organizovati konferenciju za štampu, ali u ovom domu koji je naš, a ne u Vladi Srbije. Dame i gospodo, vezano za tačku dnevnog reda, nakon donošenja budžeta, onako nerealno naduvanog, bilo je neophodno da usledi ovakav set zakona, među kojima je i Zakon o porezu na dohodak građana, koji transparentno prikazuje kako treba građanima "odrati kožu s leđa". Ne razmišljate pritom da li je to moguće ili da li mogu građani da ostvare taj dohodak. Vi afirmišete sistem bruto zarade, kao osnovice poreza, uključujući u zaradu kao osnovicu poreza sva dodatna primanja, a već su moji prethodnici govorili koja su to primanja - topli obrok, regres i slično. Međutim, sve to ide na štetu obveznika poreza, jer plata može da se i ne isplati, ali ono što državi treba da se isplati, odnosno ono čime budžet treba da se puni, to svakako mora, pod pretnjom prinude, da se uplati. Na koje se sve prihode plaća porez - na zaradu, i to bruto zaradu, prihod od poljoprivrede i šumarstva, prihod od samostalne delatnosti, od autorskog prava i prava industrijske svojine, prihod od kapitala, prihod od nepokretnosti, kapitalna dobit, i svi drugi prihodi koji nisu oporezovani. I taman sam se pitala - šta je to na šta bi još mogao da se uvede porez, kad dobismo materijal sa amandmanom poslanika DOS-a, Gorice Mojović i Milene Milošević, koji traže da se u članu 31. (odnosi se na glavu III - porez na prihode od samostalne delatnosti) proširi predmet oporezivanja, i kaže ovako: "Prihodom od samostalne delatnosti smatra se i prihod ostvaren trajnim ili sezonskim iskorišćavanjem zemljišta u nepoljoprivredne svrhe, vađenje peska, šljunka i kamenja, proizvodnja kreča, cigle, crepa, ćumura i slična proizvodnja lozno-voćnih i drugih sadnica i kalemova, inkubatorska proizvodnja živine i druge slične delatnosti, nezavisno od toga da li su kao samostalne delatnosti registrovane kod nadležnog organa". Što Vlada propusti, tu smerni poslanici, neki, ni slučajno ne propustiše, daj još neki dinar, evo čak i od ovakvih delatnosti, kada čovek malo ilovače iskopa sa svog imanja, da napravi ciglu ili crep, mora da plati porez i na to. DOS se u svom predizbornom programu zalagao za neki drugi koncept radikalnih ekonomskih reformi - dakle, ne stoji u tom njihovom konceptu - porezima i akcizama obuhvatiti sve proizvode i usluge, sve prihode sa minimum oslobađanja, ne stoji ni opredeljenje za ovolike poreske stope. Slagali ste svoje birače, što vam nije prvi put, a sigurno nije ni poslednji. Gospodin Đelić (žao mi je što nije tu, ne volim da govorim u nečijem odsustvu) usrećio je Rusiju i Poljsku, na televiziji nam je prikazivao neke kolačiće, poredeći Francusku i Srbiju, pa mu je valjda neko pametan rekao da to nije baš primereno, da je Francuska daleko odmakla u odnosu na Srbiju, pa je već sutradan u sličnoj emisiji poređenje bilo u odnosu na Hrvatsku, Rumuniju, Bugarsku, Mađarsku i tome sl. Čini mi se na prošloj sednici, ministar Đelić je ovde izgovorio nešto za šta bi još u prvom razredu ekonomske škole dobio jedinicu, i zbog toga ga više uopšte ozbiljno ne shvatam, kada on obrazlaže neki od zakona (Dejan Popović verovatno nije stigao da ga uputi u to). Rekao je da je za prva tri meseca ove godine inflacija 7,5 posto, pa se može očekivati da će ona na godišnjem nivou biti 30 posto. To je nešto što jednom ministru zaista ne priliči da kaže. Osnovno pitanje, kad sam proučavala ovaj predlog zakona, za mene je bilo - zašto novi zakon, a ne izmene i dopune zakona, kad se radi samo o promeni cifara, a suština ostaje ista? Jedino što je lošiji u odnosu na prethodni zakon je to što se poreska osnovica povećava, a samim tim je i štetnija po poreskog obveznika. U svom uvodnom izlaganju, ministar je potcenio građane Srbije, kaže - nismo mi znali da nam naknade za topli obrok i regres ne ulaze u osnovicu za penziju. Znali smo mi to vrlo dobro, ali smo znali isto tako kakvo je stanje u našoj privredi, da naša privreda nije sposobna da plati poreze i doprinose na te naknade i da je to samo jedan način da se radnicima isplati još neki dinar više. Znači, nismo glupi, nismo neznalice, svesno smo to tako hteli da uradimo. Prema statističkim podacima, u obrazloženju ovog predloga zakona stoji da je oko 200.000 ili 13 posto radnika u septembru bilo bez zvanično isplaćene zarade. Volela bih da znam koliko je to sada, verovatno još više, a biće tek nezaposlenih i biće tek onih koji neće imati ni tu minimalnu zaradu. Šta sledi iz ovog zakona - to da ćemo poljoprivredu potpuno uništiti. Zakon poljoprivredu uopšte ne tretira onako kako bi trebalo, da bi mlade na bilo koji način stimulisao da ostanu na selui da se bave poljoprivredom. Privatnici će u velikom broju morati da zatvore svoje radnje, jer neće moći da izdrže ovolika opterećenja i na tržištu će ostati verovatno samo C-market, Pekabeta i njima slični. Umesto da se stvori ambijent da svi prvo mogu da zarade, čak da se stimulišu, prvo, da zaposle veći broj radnika, a mnogi od njih su se okrenuli samostalnoj delatnosti, ne iz hira, nego iz nužde, jer vrlo dobro znamo koliko je ljudi ostalo bez posla, ili je proglašeno tehnološkim viškom, koji su iskoristili onu mogućnost da sa 24 lična dohotka počnu neku novu delatnost i oslobode radno mesto. Znači, na taj način su rešili problem svog zaposlenja, zaposlenja svoje porodice ili izdržavanje i svoje, i još neke porodice. I, umesto da pronađemo neki način da im olakšamo da zaposle još neke radnike ili da opstanu uopšte na tržištu, mi ih na ovakav način oporezujemo i sigurno idemo ka tome da privatnici polako počnu da zatvaraju svoje radnje. Što se tiče prinudne naplate, propisuje se da je taj postupak hitan, da ga sprovodi sud, na predlog poreskog organa, po iscrpljivanju drugih predmeta i sredstava. Znači, uzmu vam prvo nešto iz kuće, televizor npr. ili neki drugi komad nameštaja, seljacima kravu, zapregu, i onda prelaze, naravno, na nepokretnosti, a šta je to nego nacionalizacija?
Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić.
Poštovana gospodo narodni poslanici, kako reče ministar u Vladi Republike Srbije, Đelić, ministar za finansije i ekonomiju, građani nisu svesni šta država uzima od njih. Prema tome, na nama je da u ovom momentu, ako uopšte možemo i imamo priliku sa ove govornice da nešto kažemo na tu temu, da malo pojasnimo težinu ovog poreskog zakona. Istina je da u ovom zakonu o porezu na dohodak građana nema ozbiljnije poreske reforme, osim zahvata u oblasti gde se govori o porezu na zarade. Ranije je to bio porez na lična primanja. Kad se govori o porezu na zarade, moram da kažem da se ipak nije imala u vidu celina privrede, koja je obuhvaćena ovim porezom na zarade, odnosno, porezom na lična primanja. Težina vremena u kome se poslovalo ovih deset godina, težina onog momenta kad smo pretrpeli bombardovanje, jer u tom momentu nam je oko 300.000 radnika ostalo bez posla, zbog posledica NATO bombardovanja i šteta nastalih tim povodom. Od tada pa do sada, pokušava se da se napravi jedan oporavak tog dela privrede. Međutim, imam utisak da se neće lako do toga doći, a da primenom ovog poreza na zarade, doći ćemo u situaciju da još jedan deo zaposlenih u onom lošijem delu privrede, zbog nemogućnosti isplaćivanja ovog obima, ostane bez posla. Ono što je interesantno u ovom delu pomenuti, to je da je oporezovano ono što nikada nije bilo oporezovano i imaćemo princip bruto plate. On bi imao smisla kada bi se podelio u nekoliko celina, kada ne bi imao obuhvat ovakav kakav jeste, jer u ovakvim uslovima poslovanja imati ovakav obuhvat je zaista neverovatno. Hoću da kažem da će neke oblasti, a tu pre svega mislim na tekstilnu industriju, na građevinarstvo, na metaloprerađivački kompleks i one oblasti koje se tiču proizvodnje nameštaja itd, doći do toga nivoa zarada, koji će biti dosta niži. Kada sastavimo bruto platu, kada sastavimo neto zaradu i ovo sa druge strane (topli obrok, regres, terenski dodatak i prevoz), dođemo do cifre da ovo ne čini ni nekih 30-40% ukupnih primanja, a to je već predstavljalo samo jedan pokušaj da se preko tog vida davanja, a bez oporezivanja omogući i privrednim kolektivima, a pre svega zaposlenim radnicima, da dođu do daha. U ovoj oblasti se ne može govoriti na ovaj način, ako se ne pomenu i one druge delatnosti koje imaju enormne zarade za naše uslove, a to je elektroprivreda, to su telekomunikacije i još neke oblasti koje su visokointelektualne i tehnološki vezane za izvoz. U tim oblastima sigurno ne predstavlja dobar deo prihoda i neće predstavljati neki značaj, pa kada govorimo o smanjivanju, ukupnom smanjivanju opterećenja, sigurno će biti u ovoj oblasti tih 70%. U ovoj drugoj mora otići gore i predstavljaće 5 - 15% opterećenja na bruto zaradu zaposlenih radnika. Ne možemo stalno ovde, sa ove govornice koristiti podatak i reći da li važi za sve, kao i ovaj deo kada govorimo o inflaciji. Ona jeste u nekim oblastima, a pominjali su ovde govornici kada je prodaja frižidera, viskija, cigareta, nema neke inflacije, ali tamo gde narod kupuje hleb, životne namirnice, gde ono što se svaki dan stavlja u torbu i kupuje, pa bogami tu već imamo ozbiljniji rast cena. Kada posmatramo ovaj porez na zarade možemo ga posmatrati na dva načina. Očigledno je da će u jednom delu privrede, doći do značajnog opterećenja. A kada uzmemo još jedan momenat, a to je onaj deo poreskih zakona, odnosno zakona iz oblasti socijalnog i zdravstvenog osiguranja, gde su utvrđene najniže osnovice, moram da kažem da najveći deo te privrede ne može ispoštovati te osnovice. Mora doći do otpuštanja radne snage. Ako to bude vezano za 30. u mesecu, da se mora platiti obaveza državi, bez obzira kolika će biti neto zarada i ako to sada negde izlazi, ako smo dobro računali 1.800 i nešto dinara, to znači da veliki kolektivi u oblasti saobraćaja, trgovine, pružanja ugostiteljskih usluga, tamo gde su velike organizacije, tamo gde imamo privredne kolektive i u trgovinskim organizacijama, glomazne sa 1.000-2.000 radnika, a što se tiče tog dela privrede i dalje ostaje da nije napravljen značajni pomak. Mi takve organizacije imamo i u oblasti saobraćaja. To su firme koje su već zadnjih 7,8 godina funkcionisale na minimumu opstanka, a s obzirom na zavisnost režijskih troškova, na onaj drugi deo. Ne može se uzeti ovaj zahvat poreza na zarade i predati u celini, ako se ovaj deo ne izvadi iz celine. Ono što mislim u tom delu koji sam pomenuo, a to je tekstilna industrija, građevinarstvo, saobraćaj, ugostiteljstvo itd, tamo gde postoje ti ozbiljni problemi u poslovanju i onaj deo privrede koji je nastradao u NATO bombardovanju, gde je veliki broj ljudi koji se polako vraća na posao, ali nema proizvodnje, nema profita, nema dobiti, nema stvaralaštva, pogotovo što je poznata činjenica da je pad izvoza u prva tri meseca u odnosu na prošlu godinu negde oko 10%. Znači, nemamo ni to na ovom strateškom planu, nemamo ni ovo da bi mogli da govorimo o celini. Mislim da će se, kada je u pitanju porez na zaradu, desiti nešto što neće biti kvalitetno. Vidim da kolege poslanici iz DOS-a dremaju, ne pada im na pamet da saslušaju ono što pričamo, valjda im nije ovo interesantno. Možda materijal nisu ni pročitali. Zašto biste čitali, kada čitate novine, a u novinama uglavnom o hapšenjima socijalista i koji će da potrči naredni tamo u zatvor. Znate, u vašim medijima o ovim propisima nema ničega, sindikati ne postoje, za ove ne pitate, nisu ni važni. Trebali su vam samo da sa vama izađu na ulicu, da promenite vlast, a onda sa ove govornice kažete, strpite se, ovo je duh mladog vremena. Znate, vreme jeste novo, ali nije dobro, nije dobro za ovaj narod. Prema tome, budite pažljivi i saslušajte o onome o čemu pričam. Kada je u pitanju porez na ukupan prihod građana, on je karakterističan zato što postoji u zakonskoj regulativi, zato što je postojao, ali mnogo mali broj poreskih obveznika podnosi poresku prijavu. Ne nalazi se u ovom vidokrugu koji je bitan, jer ovaj zakon je važan. Može da bude i dohodovan i dobar, ali nisu predviđeni mehanizmi do kraja, kako pokupiti porez od kategorija poreskih obveznika koji izbegavaju da podnesu poresku prijavu. Doduše, mi nemamo izgrađen informativni sistem preko koga možemo kvalitetno da pratimo, jer postoje delovi privrede iz kojih se to može videti, ali postoji onaj drugi deo. Tu pre svega mislim u oblasti kulture, u oblasti informisanja i u tim delovima mislim da čak ne možemo ni da dođemo u situaciju da vidimo kolika su tu primanja, koliko je izbegavanje poreza u toj oblasti.
Vreme.
Samo da završim. Tu bi trebalo naći mehanizme i način da se pokuša da se na neki način, da se pokupi taj deo zarada, jer je očigledno da sz u toj oblasti zarade bolje, lepše se živi, a pogotovo u duhu, u ovoj informativnoj sferi. Ovih dana sam pitao jednu novinarku Rojtersa (kaže da sve zna o Užičkoj i gde se nalazi svako drvo i svaka zgrada i svaki delić) kolika joj je plata, a ona mi kaže da sam nekulturan. Valjda smo mi nekulturni kada pitamo kolika je zarada zato što to neko plaća iz inostranstva. Valjda oni znaju kako sve to treba da bude. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Dragan Čolić, a posle njega narodni poslanik Slobodan Janjić.
Dame i gospodo narodni poslanici, svaki u nizu predloženih poreskih zakona ima svoj značaj i težinu. Stoga zaslužuju da narodni poslanici ozbiljno i temeljno o njima raspravljaju. Vi ste ovde tiranijom većine odlučili da se diskusija svede na pet minuta.
Nismo ograničili vreme.
Kad kažem da ste sveli diskusiju na pet minuta, mislim na paket poreskih zakona. Muke nas narodnih poslanika ograničiće se i skratiti na pet minuta, da narodu objasnimo smisao i svrhu tih zakona. Ali će se muke građana Srbije povećati usvajanjem ovih zakona. Vi ste, gospodo iz DOS-a, u predizbornoj kampanji narodu obećali promene, a sada mu neopravdanim, nelogičnim i nepotrebnim porezima gulite kožu. Narod više ne može da izdrži. Sve ono što ste mu vi smislili i namenili, nezajažljivi su apetiti Vlade Republike Srbije. Normalno je da svaka država racionalnim zakonima ubira poreze od svojih građana, ali isto tako, država mora da se stara o duhovnom i materijalnom blagostanju građana. Za sada vi, gospodo iz DOS-a, veoma dobro brinete ko će više i dublje da zavuče ruke u prazan džep naroda. Vi niste imali milosti ni prema deci, jer da ste imali, ne bi uveli porez na dečiju obuću, odeću, školski pribor. Nisu bolje prošli ni zdravstveni, ni prosvetni radnici, ni jedna oblast ljudskog delovanja nije izbegla vašu poresku omču koja se polako, ali sigurno, steže oko iovako već stanjenog vrata građana Srbije. Izglasali ste da se 500 miliona dinara iz budžeta izdvoji za Nebojšu Čovića, koji uživa u posmatranju košarkaške utakmice u Vršcu, a mi mu dajemo silan novac da bi brinuo o granicama na jugu Srbije. Zoran Đinđić daje doprinos štednji i boljem životu građana slikajući se na trotinetu. Ako je i od čelnika DOS-a, tragično je i neozbiljno. Da ne kažete da prijateljski ne posmatram napore Vlade DOS-a, daću jedan savet. Ova vlada DOS-a ima pravo i na rekonstrukciju radi efikasnijeg rada. Predlažem da ministru Đeliću platimo sve što je do sada radio, da mu se zahvalimo, pa neka ide u zemlje Evropske unije, jer ipak je ovo zemlja Srbija. Umesto ministra za kulturu Lečića, imate jedno fino kadrovsko rešenje - Bogoljub Arsenijević - Maki, poznati slikar. Umesto ministra građevina, bageristu Džoa. Pretpostavljam da bi Vlada bila uspešnija sa tim kadrovskim rešenjima. Našsrpski narod je ispevao jednu pesmu - "Kreće se lađa francuska", a za ministra Đelića, verovatno bi bilo adekvatno - kreće se avion francuski. (Predsednik: Gospodine Čoliću, da se vratimo temi.) Dok radnici u znoju i sa teškom mukom rade, mnogi od njih nemaju para ni za prevoz do radnog mesta, mnogi od njih nemaju ni za doručak, a vi ukidate i topli obrok i regres za godišnji odmor. Radnici u zdravstvu imaju obavezu da hrane bolesnike, a sami gladuju dok to čine. Srpski pesnik kaže - "i niko neće čuti jadni vapaj, ne bole muke pijanu gospodu, radniče, seljače, goljo, ti si prah na podu", tegli i vuci i u DOS-ovskom poreskom jarmu skapaj. Mene ova DOS - ovska vlada podseća na crvljivu jabuku, a ona ne čeka oluju da je sruši, nju sruši prvi povetarac. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Janjić, posle njega Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, za razliku od gospode iz vladajuće većine, mi, poslanici SRS-a, za svako zasedanje se pripremamo veoma ozbiljno da kritikujemo ove zakone, sve u cilju da ih malo poboljšamo. Ja, kao poslanik SRS-a iz Pčinjskog okruga, kad dobijem ovaj vaš materijal, to lepo iskopiram u 20 primeraka, pa podelim od radnika, privrednika, načelnika opštine, zemljoradnika, kafedžije, svima. Pokupim mišljenje od tih ljudi kojih se tiču ovi zakoni, i onda diskutujem o tome. Prilikom predlaganja ovoga zakona, niste imali sluha ni za zaposlene u preduzećima koja su pretrpela materijalnu štetu prilikom bombardovanja NATO agresora, čija su osnovna sredstva totalno uništena ili oštećena do te mere da ne mogu da obavljaju svoju delatnost. S obzirom da i do sada Vlada nije preduzele nikakve konkretne mere pomoći ovim preduzećima, odnosno radnicima, u vidu kredita, donacija ili zajmova, smatram da te radnike trebate osloboditi davanja u vidu poreza. Preduzeća bi se u kraćem roku vratila normalnoj proizvodnji i ušla bi u redovne tokove i izmirila svoje obaveze prema radnicima i državi. Zaposlili bi se radnici koji su ostali bez posla, pa bi mogli da prežive. Vi, kao vladajuća većina, u izbornoj kampanji ste rekli da nećete u upravne odbore, da nećete nikakve funkcije osim onih za koje vas je narod birao. Vi ulazite u upravne odbore dobrostojećih firmi, u cementare, u Dunav osiguranje, u Naftnu industriju, tamo gde ima šta da se uzme. Što neko od vas ne ode u Mašinsku industriju, u Elektronsku industriju, u porušeni Krušik ili u neku drugu firmu u Vojvodini, koja je na izdisaju. Tamo pokažite svoje znanje. (Predsednik: Gospodine Janjiću, molim vas da se držite teme.) Gospodine predsedavajući, kad me već opominjete, da opomenem i ja vas. Na prošlom zasedanju Narodne skupštine došlo je do trovanja velikog broja poslanika. [[Smeh u sali.]] Samo se vi smejte. Niste obavestili Narodnu skupštinu o istrazi povodom tog slučja, pa ću vam dati smernicu, u kom smeru treba da vršite istragu. Vaši ministri i potpredsednici Vlade su za ova četiri meseca toliko omastili svoje prste da kad prođu kroz trpezariju izazovu zarazu. Šta drugo reći o ovom predlogu zakona, od oporezivanja dohotka građana ne izuzima se ni naknada štete za izmaklu korist. Izmakla vam je korist, nemate koristi, morate da platite porez. Na nezakonit prestanak radnog odnosa dužni ste da platite porez. Ukoliko nekome ne možete da naplatite dug, odnosno oprostili ste se od duga, jer nemate kome da ga naplatite, morate da platite porez. A, odakle? Suštinski bitna novina predloženog rešenja sastoji se u tome da se u osnovicu poreza na zaradu uključuju, pored dosadašnje zarade, i plate, naknade zarade i sva dodatna primanja na zaradu koju poslodavac isplaćuje zaposlenom po kolektivnom ugovoru ili drugom osnovu: regres, topli obrok, terenski dodatak i drugo. Posebna priča u ovom predlogu zakona su kaznene odredbe. Za razliku od dosadašnjih rešenja, ne daje se pravo žalbe na zapisnik o popisu, kao i na pravo vođenja upravnog spora, što je u skladu sa zakonom koji uređuje izvršenje, koji, inače, ne dozvoljava ni pravo prigovora. Dalje, uređuju se popisane stvari, oduzimaju se od poreskog dužnika, kao i da se mogu ostaviti na čuvanje, s tim što će se vidno obeležiti da su uzete u popis, a dužnik upozoriti na zabranu raspolaganja tim sredstvima i na krivične posledice postupanja protivno toj zabrani. Uređuje se i da se prodaja popisanih stvari vrši putem usmenog javnog nadmetanja ili neposrednom pogodbom između kupca s jedne strane i poreskog organa. Vlasnik kome je oduzeta određena stvar, primera radi automobil, nema prava ni preče kupovine ako dođe do sredstava da izmiri obaveze i da povrati svoj auto. Povećavaju se i donji limiti novčanih kazni. Kazne idu od 2.000 do 200.000 za pravno lice, a za preduzetnika od 1.000 do 100.000 i za fizičko lice od 100 do 10.000. Ko to može da plati u ovoj državi? Poslanička većina treba da počne da se ponaša kao narodni poslanici, a ne kao glasačka mašina Vlade. Valjda ste narodni poslanici, a niste glasačka mašina Vlade. Jedino niste oporezovali dimnjake na kućama, verovatno zato što je grejna sezona prošla, pa će građani porušiti dimnjake da ne bi plaćali porez. Recite koliko su vam lideri uzeli para da uništite svu proizvodnju duvanske industrije i poljoprivrednih dobara, mašinske industrije, da im damo te pare, pa daleko im lepa kuća. Na prošlom zasedanju podneo sam amandman na član 4. "đubrivo, sredstva za zaštitu bilja i semenski materijal". Sve bi bilo u redu da nije u tekstu amandmana Vlade ubačeno "kompletne krmne smeše za ishranu stoke". Na čiji predlog je to ubačeno? Nije li kum gospodina Đinđića direktor "krmiva", najveće firme za proizvodnju ove hrane za stoku. Kada ukazujemo na vaše greške, odnosno na ozakonjivanje pljačke građana, to je opstrukcija, a ako ćutimo, onda se slažemo sa vama. Ispada da smo i mi za to - e pa nismo. Šta drugo da vam kažem - oprosti im Bože, ne znaju šta rade. A vi, naši građani, pamtite ko se za šta zalaže u ovoj skupštini.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, a posle njega narodni poslanik Vitomir Plužarević.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisam ni mislio da se javim za reč, ali jedan govornik pre mene spomenuo je dve teme, poljoprivredu i Vojvodinu. Pošto je on odstupio malo od dnevnog reda, dozvolićete da i ja odstupim, zato što neke stvari moram da branim. Taj govornik je 10 godina u opozicionoj stranci. Dobro je rekao da je u prošlih 10 godina poljoprivreda pretrpela najveći teret. Međutim, za tih 10 godina on nije tražio ostavku Jove Babovića, nije tražio ostavku ni Kižgecija, a nije tražio ostavku ni Ivka Đonovića. To su tri ministra koja su zadala smrtni udarac srpskoj poljoprivredi, naravno, uz dve ili tri partije koje su podržavale te ministre i tu vladu. Deset godina smo mi sanjali da se oslobodimo nekih poreza, kao što je na primer porez na đubrivo, porez na semena, porez na dizel, porez na krmne smeše, stočno hranivo, zaštitno bilje, na akcizu proizvodnje sredstava za zaštitu bilja. Deset godina smo sanjali o tome i konačno kada smo pobedili, Vlada je imala sluha i to je uvažila i te poreze skinula. Vlada je takođe imala sluha i nije podizala katastarsku osnovicu seljacima, tako da im je porez ostao na istom nivou kao i prošle godine, uprkos inflaciji. Dakle, ovo je prva Vlada koja je imala malo sluha za poljoprivredu i čudno je da neko traži ostavku ministra poljoprivrede ili zamera Vladi na poljoprivrednoj politici. Druga stvar je Vojvodina. Kada dođe neki Crnogorac i zamera nama zato što se zalažemo za ekonomsku autonomiju Vojvodine - niko ne zamera Crnoj Gori što traži čak i nezavisnost, samostalnost itd. To nije dobro, ali mislimo da je to njihov put. Ali, onda se nađu neki njihovi pripadnici, navodno srpskog roda, koji zameraju nama iz Vojvodine što tražimo ekonomsku autonomiju, autonomiju koja će biti u sastavu Republike Srbije. Tu nema ništa neprijateljsko prema državi Srbiji. Izvinjavam se što sam odstupio od dnevnog reda, a sada bih nešto rekao o porezima. Nismo zadovoljni postojećim rešenjima, kao ni većina građana. Međutim, to je nužno zlo, jer deset godina tri vladajuće partije su raubovale poljoprivredu, privredu, industriju, kao da smo deset godina bili u muzeju. Tehnologije su iz 70-tih godina, sve je izraubovano, sve je korišćeno da bi ljudi nekako preživeli. Napravljena je jedna opšta sirotinja. Politikom jeftinog kafanskog patriotizma stvorena je jedna razbojnička država, kapital je pregrupisan, obogatilo se 1% ljudi, a 99% nekada dobrostojećih građana srednjeg staleža postalo je siromašno. Oni ljudi koji su vodili tu politiku jeftinog kafanskog patriotizma, zbog koje su drugi ljudi ginuli, zbog koje su drugi ljudi ostali bez kuća, postali siromašni, sada se pojavljuju kai dušebrižnici, onda koji su napravili sirotinju, sada kukaju nad sirotinjom. Vi ste napravili tu sirotinju, vi ste ih osirotili. Pod vašom vlašću su ostali bez novca, bez kapitala, bez kuća, bez života. Vi sada zamerate nama što raspisujemo porez na sirotinju? Mi nismo zadovoljni rešenjima, ali moramo krenuti od nečeg realnog. Vi ste imali budžet, ali ste ispod budžeta imali i prolazne račune. Vi ste štampali novac. Vi ste govorili da treba štampati novac. Štampanje novca je najbolji porez na stanovništvo. Napravite manji budžet, naštampate 70% novčane mase, to je 70% dodatnog poreza. Vi ste tako krili "namete na vilajete", a sada vi kukate. Nismo zadovoljni rešenjima, nismo zadovoljni ni ovim zakonom, ali to je nužno zlo, to je nužna mera. To je prvi korak da dođemo do pravog sistema, da razvijemo privredu. Vi ste prošlost i mi sa vama ne treba da razgovaramo. Vaše stranke treba zabraniti,ne treba sa vama da se takmičimo. Koja ste vi opozicija? U prošlom sazivu bilo je 5,6 opozicionih poslanika. Ton nam je uvek bio prekrivan, ali mi ne koristimo sada pravo većine da to vama osporavamo. Šest poslanika niste mogli da saslušate. Sednice su trajale tri sata. Vi se sada bunite? Vaše partije treba zabraniti. Vi ste prošlost, vi ste aveti. Mi smo budućnost, vas treba zabraniti. Mi treba da se takmičimo. Hvala [[Vojislav Šešelj se javlja za repliku.]]
Dame i gospodo narodni poslanici, sistuacija u poljoprivredi je pola veka pogoršavana. Kada je počelo pogoršavanje? Odmah posle Drugog svetskog rata, kada su otac i stric Dragana Veselinova čupali seljacima brkove i nasilno ih terali u zadruge. Otac i stric sadašnjeg ministra poljoprivrede, a Marijan Rističević je iz njegove stranke. (Glas sa mesta: I Čovićev deda.) Možda je bio i Čovićev deda, ali to ne znam i to što ne znam, ne govorim, za razliku od vas DOS-ovaca. Ali, Čović je bio tu negde sigurno, vi to znate. Zatim, dolazi ovaj period sankcija, blokade, rasturanja prethodne Jugoslavije itd. Ono što su uradili otac i stric, to posle radi Dragan Veselinov u izdajničkom taboru. Oni su uništavali seljake, a ovaj je pokušao da dotuče srpsku naciju. Sa svim neprijateljima srpskog naroda oni su pristajali, sa svim, i pomagali im zdušno protiv Srbije i Jugoslavije. I evo, i sada taj isti Marijan Rističević i njegov šef Dragan Veselinov sve rade da dotuku Srbiju. Ova njihova autonomaška projekcija je svima jasna i opšte poznata. Njen je cilj Vojvodina republika i nezavisnost Vojvodine. A koja je moralna potka te politike, videlo se u prošlom mandatu, kada je Dragan Veselinov, na jedan krajnje podmukao način, obmanuo Nenada Čanka, da bi ga izbacio iz Narodne skupštine i da bi ovog čoveka, koji govori o avetima, ubacio u Skupštinu. Ovaj čovek se verovatno prepoznaje negde u ogledalu. On govori o zabranama stranaka. Naravno, svaki onaj koji nema argumenata, pribegava topuzu. Pošto DOS nema nikakvih argumenata, on je najčešće spreman da se lati topuza. Vi, DOS-ovci, koji se zalažete za ovakvu poresku politiku, zaboravljate da su u vašim redovima našli utočište najveći utajivači poreza. Evo jedan od njih, zove se Miodrag Kostić, on je finansijski direktor Demokratske stranke i kum Nenada Čanka. On duguje 1.400.000 dinara poreza, a neće da plati, jer je pod zaštitom DOS-a, Republičke uprave javnih prihoda, filijale Novi Sad itd. Ne znam, Gordana Čomić je izbegla da da svoje javno mišljenje o ovom slučaju. Ona je saopštila da nije stvar Demokratske stranke da se o tome izjašnjava. O tome će državni organi. Državni organi su DOS-ovski, a oni ćute. Znači, tamo gde je neko član DOS-a, može do mile volje, do guše da uđe u kriminal. Ako nije član DOS-a ili nije spreman da se naknadno učlani i plati izvestan reket, njemu preti zatvor, likvidacija i mnoge neprijatne stvari. Sada mi je jasno, čudio sam se što je 95% JUL-ovaca preko noći prešlo u DOS.
Gospodine Šešelj, opominjem vas zbog prekoračenja vremena.
Završavam, budite strpljivi, još deset sekundi. A vidim i svi oni, koji su u SPS-u bili poznati po kriminalnim radnjama, preko noći su u DOS-u. Kao, uvek su oni bili za DOS, samo su se do sada vešto prikrivali.
Pravo po Poslovniku na repliku ima Marijan Rističević, zbog povrede Poslovnika.
Povređen je Poslovnik, član 96. Za razliku od gospodina, koji je govorio pre mene, taj član kaže: Ukoliko se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku, ima pravo na repliku. Gospodina nisam pomenuo, sam se prepoznao po avetima i to je njegova stvar. Ali, on je ovde širio ortodoksne nebuloze. Tvrdio je da smo Dragan Veselinov i ja izdajnici i hoćemo da dotučemo Srbiju. Šta ćemo mi to da dotučemo, što oni već nisu dotukli. Šta mi možemo da izdamo? Nema ništa što on nije izdao, od Karlobaga, Ogulina, Virovitice dogurao do Karlovčića, Petrovčića, Surčina [[smeh u sali]] To je, kao, država posle njega. Kome ćemo mi brkove da čupamo? Njemu sigurno ne možemo, jer ih nema. Mi ćemo njega patentirati, to je najbolje sredstvo za rušenje diktatora. Prilepiš diktatoru njega i za dve tri godine padne. Služio je Tita dve-tri godine i pao. Služio je Slobu dve-tri godine, ovaj pao. Sada ćemo ga izvesti u Irak. Na mestu Sadama Huseina bih se zabrinuo. Znači, prilepimo ga tamo, za dve-tri godine će ovaj da padne, možda će Amerikanci nešto i da časte, jer čovek ruši diktatore. Ne znam kako će tamo proći bez brkova, ali kada je ovde prošao kao vojvoda bez brade, i tamo će proći kao irački pukovnik bez crnih brkova. Meni je mnogo žao što nismo ovde uveli porez na glupost. Mislim da bi gospodin platio najveći porez. Hvala.
Pravo na repliku ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Dame i gospodo, pominjanja imena Demokratske stranke, kojom rukovodim u okviru DOS, učinjeno je preko dve teme. Najpre, interpretacija kada se citira, treba dati tačno i ne treba dati u okviru te interpretacije svoju sliku sveta. Mogu da razumem zašto ovde nikako ne može da se razume da može da se dobije na izborima i da se radi po zakonu. Dakle, sve informacije, koje su ovde pomenute, jesu stvar pravosudnih i državnih organa, a ne političkih stranaka. Druga tema, koja se ovde zloupotrebljava, pogrešno citira, jesu zaključci sednice Skupštine Vojvodine, održane 29. marta 2001. godine u Novom Sadu. Dva zaključka je donela Skupština. Prvi glasi: Polazeći od autonomije Vojvodine, u okviru demokratske države Republike Srbije, potrebno je da Skupština AP Vojvodine, preko Odbora za utvrđivanje i ostvarivanje nadležnosti AP Vojvodine, ostvaruje neposrednu i punu saradnju sa nadležnim odborima Narodne skupštine Republike Srbije u fazi predlaganja zakona i drugih opštih akata, kao i u fazi njihovog prethodnog razmatranja u Narodnoj skupštini, a u cilju uređivanja odnosa u pojedinim oblastima na najcelishodniji i pravno moguć način. Drugi zaključak: Zadužuje se Izvršno veće AP Vojvodine da u okviru svojih nadležnosti ostvaruje stalnu i neposrednu saradnju sa ministarstvima i Vladom Republike Srbije, u funkciji predlagača i obrađivača zakona i drugih opštih akata, kako bi zakonodavne inicijative pokrajinskih organa bile predmet razmatranja već u prvim fazama izrade zakonskih tekstova. To su zaključci Skupštine Vojvodine, u skladu sa Ustavom Republike Srbije i drugim propisima, koji se odnose na nadležnosti Vojvodine. I tako će biti. Ko drugo sanja u državi, koji ima nameru da proizvodi strah u državi, naleteće na iste pravosudne organe. Hvala vam. [[Aplauz.]]
Reč ima narodni poslanik, gospodin Vitomir Plužarević. (Milorad Mirčić, sa mesta: Povreda Poslovnika). Dobro, narodni poslanik Mirčić.
Mogu da razumem da postoji jedna kolegijalnost vas koji sedite za stolom, predsedavajućih, ali ne smete da dozvolite odstupanja od ovog poslovnika. Povređen je član 95. Pošto je gospođa Čomić izašla za ovu govornicu, reklamirajući povredu Poslovnika, odnosno. . .
Ona je imala pravo na repliku.
Da, bila je replika, a uopšte nije bila prozvana. Njena izjava je data onako kako piše u ovom dokumentu, ali je iskoristila priliku da proklamuje autonomiju, odnosno kako je oni nazvaše, ustavno ustrojstvo Vojvodine. (Vladan Batić, sa mesta: Koliko imate poslanika u Vojvodini.) Ministre, polako sa tim aparatom što baratate. Ako je izašao da replicira, onda treba navesti istinu, šta stoji ovde u ovom dokumentu. Drugo, imamo mi iskustva sa ovakvim pričama, ekonomska autonomija. Narod je gledao direktan prenos Skupštine Vojvodine. . .
Tražili ste reč po Poslovniku, gospodine Mirčiću, opominjem Vas.
Možete da me mrzite, a sve ste imali priliku da vidite u Skupštinu Vojvodine. Molio bih vas da prema svima imate jednak odnos koji je propisan ovim poslovnikom, a ne da se reklamiraju protivustavne odluka Autonomne pokrajine Vojvodine, nemojte misliti da smo toliko naivni, da ne znamo šta znači Arhiv Vojvodine, da ne znamo koliko je značajna Matica Srpska, Srpsko narodno pozorište. Šta mislite, da je većinski srpski narod toliko naivan? Nemojte se igrati sa tim.
Reč ima narodni poslanik, gospodin Vitomir Plužarević, a sledeći prijavljeni za diskusiju je gospodin Vladimir Garčević.
Dame i gospodo narodni poslanici, po izlaganju gospodina ministra Đelića ispada da se ništa novo u ovom zakonu ne događa. Sve što je bilo staro, sačuvano je. Samo je procenat svih davanja povećan, a on to nije rekao tako, već je to apsolvirao u stavci bruto zarade. Mi ovim zakonom treba da demontiramo tempiranu bombu koja je u srcu Srbije, a zamislite ta tempirana bomba su topli obroci, terenski dodaci i regresi. To su davanja koja su poslodavci imali obavezu da isplate radnicima bez plaćanja poreza. Kako će sada poslodavci u ovim uslovima koji su još teži od prethodnih, to da izvrše. Neće moći nikako. Poslednjih 15 godina mi se nalazimo u delikatnoj političkoj i ekonomskoj situaciji. Nismo to mi, srpski radikali, koji danas o tome raspravljamo proizveli, niti smo doveli do tog stanja. Rečeno je da će radnici kada dobiju platu, kada se na nju plati porez državi, dobiti svoja prava. Koja su to prava, kada se priprema već veliki voz za transport naših radnika, jer nisu ni stručni ni sposobni da prihvate ovu transformaciju koja dolazi sa Zapada. Šta oni mogu da rade kada nisu kvalifikovani i treba da se dokvalifikuju, to je šok za radnike. To što država uzima od radnika poreze, vara se ako misli da će se obogatiti. Naš dijalog, kaže ministar, sa poslodavcima, sa sindikatom i sa državom, ništa nam taj dijalog ne donosi ni radikalno ni novo. Masovno izbegavanje poreza treba da se reguliše bruto platama. Mi smo poslednja zemlja u Evropi koja priča o toplim obrocima i o davanjima kao što su regresi i putni troškovi. Nećemo ovim zakonom mi to prevazići, jer smatram da nismo ni politički, ni ekonomski, ni ljudski, spremni da to završimo. O sintetičkom dohotku građana za 2003. godinu nećuni da govorim ovog puta. Omogućićemo privlačenje stranog kapitala sa niskim stopama od 14% na zarade, i sa 20% na druge vidove dohotka. Smatra se da će strani kapital koji će ići ovom stopom, doći u našu Srbiju i time povećati ekonomsku moć stanovništva. To je samo pretpostavka, kada znamo da strani kapital ne ulazi u neproverena područja, kao što je naše. To je jug Srbije, Kosovo, Crna Gora i Vojvodina. Što se tiče poreza na dobit preduzeća, on je funkcionisao na papiru i bilo je dobro. Tome je došao kraj. Želimo da strani kapital uđe u državu. To je vrlo diskutabilno. Treba da imamo za domaće i strane investitore iste uslove. U ovim prilikama to je neizvodljivo, teško će biti izvodljivo. Neće strani kapital da vrši revitalizaciju naše posrnule privrede. Oni hoće da dođu na čiste odnose. Zna se koji je to kapital gde oni žele daulažu. To je visoka tehnologija koja zahteva mali broj radnika. Šta će njima radnici i topli obroci, o čemu mi danas raspravljamo. Paušalci ovim zakonom više neće moći da funkcionišu kao do sada. Smatra se da će paušal biti preveden u zakonske okvire. Ko je taj koji će se u ovom zakonu baviti paušalom na ovaj način? Niko. Ovim zakonom su pooštrene kaznene mere, tako da je i to deo koji utiče na stimulans svih ovih stopa da bi se fabrike privele nameni, kako bi radnici mogli da funkcionišu. Zakon o kome sada diskutujemo, ima za cilj da devalvira vrednosti svih fabrika kako bi privatizacija imala približne uslove, a odigrala se u Poljskoj, Rusiji i Mađarskoj. Tamo je ministar Đelić bio ekspert za transformaciju, a sada je kod nas ekspert za finansije. Kada dobijemo obećanih 6 ili 7 milijardi dolara, tada i ovaj zakon može bez mnogo diskusija da se prihvati. Predložio sam amandman na član 28. zakona, a o njemu ću kasnije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Garčević, a sledeći je narodni poslanik Srboljub Živanović.
Poštovano predsedništvo, poštovani predsednik Vlade, ministri, poštovani poslanici, pre nego što krenem na temu, moram da ukažem na nešto što predsedništvo mora skrenuti poslanicima, a to je - nema vređanja po nacionalnoj osnovi. Poslanik koji je bio, da li je iz Vojvodine, Crnogorci su tu, biće na braniku, tu je i separatizam i Milo Đukanović i separatizam vojvođanskih autonomaša, ali ne građana Vojvodine. To treba razdvojiti i boriću se za sve što može da se uradi, da sve nacije i narodi koji žive na ovom području budu ravnopravni, da žive u slozi, a da naša Republika Srbija bude jedinstvena i da bude ona jedina država. Ostalo što se ekonomski rešava, rešavaće se na dobrobit svih građana Srbije, počev od Vranja, zaključno sa Suboticom. Jedino tako naša zemlja može da opstane, na tim osnovama, na uzajamnosti, na pomoći i na solidarnosti. Sve ostalo ne ide u prilog nijednom građaninu. Boriće se socijalisti iz Sremske Mitrovice za jedinstvenu Srbiju, da živimo u slozi, to su radili i radiće uvek, imaće sluha za sve građane i za sve njihove probleme na teritoriji Vojvodine. Molim vas da jednom, dok ne dođe materijal ovde u Skupštinu, dok ne bude uobličen, ne vodimo rasprave. Ne želim da učestvujem u takvim raspravama, ali sam spreman o teritoriji Vojvodine da razgovaram. I ako su Crnogorci branik da Srbija postane jedinstvena, biću jako zadovoljan. Mislim da su građani Vojvodine branik. Preći ću na ovaj deo izlaganja, samo da kažem, nemojmo zabrane partija, zabrane svega, jer ovde se ne nalaze fašističke partije, ovde se nalaze partije koje su izabrane legalno i da prekinemo sa time da radimo na dobrobit građana Srbije. Ovi zakoni opterećuju sigurno sve građane, a posebno opterećuju isto tako kompletnu privredu. Ovih dana sam razgovarao s građevinarima. Pitali su me šta će biti sa porezima na ove isplate. Jednostavno, oni nemaju mogućnosti za neto isplate radnicima, jer u građevinarstvu radovi nisu krenuli, iako je četvrti mesec, pa se isplata sastoji u putnim troškovima i toplom obroku. To je preživljavanje građevinske operative. Sticajem okolnosti pre neki dan sam bio u Pirotu i vidim da je i tamo isto. Znači, nije pitanje teritorija. Pitanje je kada ćemo da krenemo sa proizvodnjom i kada ćemo razgovarati kako da pospešimo proivodnju, a da iz toga izvučemo sve ostale dažbine koje su neophodne za državu. S druge strane, ne vidim ni u sredstvima koja su obezbeđena za određene delatnosti društvenog karaktera da će se naći dovoljno sredstava koja će pokriti poreze na topli obrok, poreze na deo putnih troškova i na sve ono što se oporezuje. Smatram da je preuranjeno bilo oporezivanje i da je trebalo sagledati socijalni karakter kompletnog stanovništva, pa onda postepeno se okretati ka Evropi. Ne možemo u Evropu da stignemo sa njihovim cenama, a sa našim platama. Mislim da smo razmišljali tako da bi postepenim hodom došli do Evrope kroz jedan period, ali pre sveg verujem u rad, u stvaranje uslova za rad, a proizvod rada onda daje mogućnost zahvata i da stanovništvo bude bezbednije. Gledajući oporezivanja koja će se javiti po svim osnovama i onaj deo koji lično ne mogu da prihvatim, pojavu poreznika i da se može nagoditi sa nekim tako o prodaji imovine, mislim da smo zašli u vode da ćemo ipak morati jednog trenutka imati osećaja za socijalni deo i verovatno ne postupiti po jednom delu tih zakona, bez obzira koliko se mi zaklinjali, kada dođemo u situaciju da ih realizujemo. Želim da Vlada Srbije i sva ministarstva nekada uvaže i određene amandmane. Nije bitno da li je poslanik opozicija ili pozicija. Bitno je da li želi dobrobit srpskom narodu i svim narodima koji žive na ovoj teritoriji. Mislim da svi želimo.
Reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović, a posle njega narodni poslanik Zlatan Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, lična primanja koja poslodavci zaposlenima isplaćuju svakog meseca, uključena u bruto zaradu i da čine osnovicu za plaćanje poreza i doprinosa su: naknada za topli obrok, regres, terenski dodatak. Ne znam odakle vi dolazite, kao da ne vidite kako ljudi jadno i bedno žive. Umesto da ste povukli crtu ispod koje životni standard radnika ne sme pasti, vi mu uzimate minimum koji je potreban da se preživi. Ova naknada za topli obrok služi za sanaciju porodičnog budžeta za ishranu, školovanje dece, odevanje i tako dalje, sve ono što ste oporezovali. Navedena naknada predstavlja minimum prava koja se zaposlenima isplaćuje za dane provedene na radu. Regres je nekada služio radnicima za rekreativne svrhe na ime pokrića troškova za korišćenje godišnjeg odmora. Međutim, danas je to postalo primanje sa kojim se želi sačuvati porodični budžet. Mnogi mu se obraduju jer dobiju mnogo više novca nego što su lična primanja. Zaposlenima koji su zbog potrebe službe upućeni na rad na teren poslodavac je obavezan da nadoknadi povećane troškove na terenu smeštaj i ishranu, ili isplatom naknade koja u celini pokrivate troškove koje zaposleni imaju dok su na terenu. Terenski dodatak je važna stavka u primanjima radnika koji rade na terenu jer on ta sredstva koristi za svoje i preživljavanje svoje porodice. U sadašnjem vremenu, kada u proizvodnoj sferi ni jedno preduzeće ne radi ili radi sa smanjenim kapacitetom, s obzirom da se zarade radnicima ne isplaćuju po kolektivnim ugovorima, a negde se uopšte ne isplaćuju, gde su topli obrok, regres i naknada za troškove prevoza jedina primanja, oporezovati naknadu za topli obrok i regres bilo bi pogubno za mnoga preduzeća, a još bi više pogodilo ionako težak materijalni i socijalni položaj radnika. Smatram, da ovaj zakon treba biti stornirti sve dok mere Vlade ne budu funkcionisale i dok Vlada svojim merama ne poboljša životni standard radnika. Ako sagledamo situaciju u setvi, Vlada do sada nije pomogla agraru kreditiranjem i raznim olakšicama. Ovogodišnja setva je skuplja nego u zadnjih 30 godina jer su skuplja uvozna mineralna đubriva, semenska roba, zaštitna sredstva. Iskreno moram reći, da bi se posejao jedan hektar kukuruza sada jednog seljaka košta 1.000 maraka. Umesto da je Vlada oslobodila seljaka od ovog poreza, jer je prošlogodinja suša proglašena elementarnom nepogodom, a godišnji prihod prepolovljen, Vlada ovaj porez povećava duplo i tako vi mislite o selu i seljacima. Zato mi srpski radikali tražimo smenu ministra poljoprivrede, gospodina Veselinova. Njega ovde nema. Sigurno je otišao u lov, negde traži šljivovicu. Ovim zakonom mnoga preduzeća će brzo zatvoriti svoje kapije, a radnici će ostati bez posla. Ukidanjem paušalnog oporezivanja mnoge zanatske radnje zatvarate, radnici ostaju bez posla i nastaju socijalni slučajevi. Radnici, koji posle 30 godina radnog staža, zbog neposlovanja firme, ili kao tehnološki višak, upućuju se na Zavod za zapošljavanje, do sada su nadoknadu primali do penzije, a sada novim zakonom samo 24 meseca. Gde će oni posle toga? Nešto bih rekao gospodinu Joksimoviću, ministru za zdravlje, mislim da ste u ovoj zemlji živeli kao i ja, nisam doktor nego sam magistar tehničkih nauka i nisam mogao krasti u bolnici, a vi ste verovatno možda mogli. Mislim da ćete zbog ove reči čuvar, kod kuće nagrabusiti dobro.
Reč ima narodni poslanik Zlatan Jovanović, a posle njega narodni poslanik Branislav Blažić.
Dame i gospodo, moram na početku da se obratim gospodinu ministru Đeliću, koji je u svom izlaganju pomalo trijumfalno tvrdio da paket poreskih zakona, koji je usvojen i koji je u proceduri, nije izazvao veći udar na standard građana. Naime, ministar reče da je došlo do određenih korekcija cena. Neki proizvodi su poskupeli par procenata, a neki su pojeftinili par procenata, ali da u proseku to nije izazvalo neke bitnije promene što se tiče cena, a samim tim i standarda građana. Hoću, i moram da potvrdim da je ministar delimično u pravu. Naime, tehnička roba nije poskupela, ona je pojeftinila, šporeti, frižideri, zamrzivači i ostala tehnika, to je činjenica, međutim, prosečan građanin Srbije šporet kupi jednom ili dva puta u životu. Sa druge strane, ulje, šećer, so i drugi artikli, koji se koriste svakodnevno u ishrani, poskupeli su, i to ne za 2%, već za 20%, a oni se kupuju svakodnevno i predstavljaju izuzetno veliki udar na standard naših građana. Takođe, gospodin ministar nije rekao, prećutao je da je struja poskupela i da će to tek da izazove inflatorni udar i udar na standard naših građana. Struja je poskupela od 1. aprila. To je činjenica, samo se niste u Vladi još dogovorili za koliko procenata i na koji način će to da se sprovede. Već su očitana brojila i čeka se samo dogovor u Vladi za koliko procenata i na koji način će struja poskupeti. Što se tiče samog zakona koji je danas pred nama, Zakon o porezu na dohodak građana, i laiku je jasna namera ove vlade da na sve moguće načine napuni budžet koji je projektovan i usvojen u ovoj skupštini pre nekoliko dana. Budžet od 130 milijardi dinara, koji je četiri puta veći od budžeta za prošlu godinu, mora se po svaku cenu napuniti. To ovaj zakon dokazuje i pokazuje. Ministar je rekao da se ovim zakonom neće promeniti poreska stopa na zarade radnika i to je tačno. Ona ostaje 14%. Međutim, menja se poreska osnovica koja je sada uvećana, jer pored neto zarade obuhvata regres, topli obrok i terenski dodatak. Veća poreska osnovica, uz primenu znači iste poreske stope, daće normalno i veći prihod budžetu Republike Srbije. Ovim zakonom, koji će se verovatno usvojiti, znači ovakvim rešenjima, država odnosno budžet Republike Srbije je u plusu. On je dobio ovim zakonom. Međutim, postavlja se pitanje šta je sa onima koji su poreski obveznici i koji su pod direktnim udarom ovog zakona, a to su radnici, to su zaposleni u privredi Republike Srbije. Kakve su posledice ovog zakona po njih? Ako se ovo pažljivo pogleda i sagleda te posledice su negativne. Naime, zaposleni će ovim zakonom sigurno ići u minus. Ista sredstva koja su planirana za isplatu zarada i drugih primanja zaposlenih sada se moraju umanjiti za iznos koji se mora po ovom zakonu izdvojiti po osnovu poreza na regres, topli obrok,na terenski dodatak. Ministar takođe reče da će ovim i drugim zakonima koji su u proceduri doći do rasterećenja privrede, da će ostati više sredstava privrednim organizacijama, privrednim subjektima, koja će moći da usmere u povećanje zarada radnicima. Ako poreska osnovica ostaje ista onda ne vidim način na koji će se privreda rasteretiti, jedino ako se smanje stope doprinosa za penzijsko i zdravstveno osiguranje. Koliko je ova aktuelna vlada ozbiljna u nameri da ovaj budžet koji je projektovan napuni, govori član 85. Predloga zakona. Naime, u ovom članu se predviđa i porez na ostale prihode. Znači, sve ono što nije moglo da se obuhvati konkretnim i jasnim prihodima svrstano je u - ostale prihode, i takođe je oporezovano. Članom 85. obuhvaćeni su i prihodi koje ostvaruju članovi učeničkih, omladinskih i studentskih zadruga, kao i prihodi fizičkih lica ostvareni prikupljanjem i prodajom sekundarnih sirovina, šumskih plodova i lekovitog bilja. Gospodine ministre, da bi ovaj vaš zakon bio transparentan, kako vi kažete, do kraja, kao i prethodni zakoni, zamolio bih vas da objasnite seljacima koji u toku letnjih meseci prikupljaju šumske plodove, lekovito bilje, da će od sada plaćati porez i na te prihode, iako ustaju ujutru u 4,00 sata, da bi do 6-7 sati prikupili kilo-dva gljiva, prešli po 10 i više kilometara po šumskim vrletima i posle toga nastavili svoj radni dan koji traje u letnjim mesecima i po 18 sati. Sada će i ti prihodi od kilogram gljiva biti oporezovani. Moraće da plate porez i na te prihode. Takođe vas molim gospodine ministre, iako me ne slušate, da objasnite stanovnicima kartonskog naselja na Novom Beogradu i drugim Romima koji se uglavnom bave prikupljanjem papira po Beogradu, da će od sada morati da plate porez na prihod koji ostvare po tom osnovu, znači po prikupljanju i prodaji papira, iako im je to jedini izvor sredstava za život. Gospodine ministre, da niste malo preterali?
Reč ima narodni poslanik Branislav Blažić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u nekoj drugoj državi, sa nekom drugom privredom, u jednom možda drugom privrednom ambijentu ovakav paket zakona i želja da se bruto zarada afirmiše, želja da se suzi obim paušalnog oporezivanja, možda bi imala i smisla. I ne samo to, nego bi bila sasvim realna. Međutim, mi živimo u zemlji u kojoj imamo manjak proizvodnje, manjak novca, manjak rada, manjak optimizma, manjak građanske sigurnosti, a imamo višak lažnih obećanja, haosa, siromaštva, beznađa, apatije i gladi. U takvom privrednom ambijentu, ovakav zakon će samo još više pogoršati ukupno tešku socijalnu situaciju u kojoj se zemlja nalazi. On je ponovo na podlozi jedne psihološke opterećenosti i obećanja, opterećenosti revolucionarnim zanosom, na podlozi, psihološkoj podlozi obećanja od šest milijardi dolara, o brzom poboljšanju ukupne proizvodnje, o medu i mleku koji će teći Srbijom. I sad, kad se došlo do toga da su se karte otvorile sad se nekim restriktivnim poreskim sistemima u stvari odvraća pažnja od prave istine koja postoji u državi. Ovaj zakon je u stvari prepisan zakon sa izmenjenim brojevima. Nije se morao donositi nov zakon, nego napraviti samo izmene i dopune postojećeg zakona. Jedina razlika od prethodnog je što je izbačena socijalna komponenta, koja možda u ovom momentu predstavlja najvažniju komponentu koju treba da ovakav zakon nosi. Socijalna komponenta - da su mnogi radnici kroz tople obroke upravo preživljavali ove teške godine kroz koje je zemlja prolazila. Ono što je apsurd u ovom zakonu, to su kaznene odredbe. Ne po njihovoj veličini, nego po rasponu koji tu postoji. Od 1.000 do 100.000 dinara, od 2.000 do 200.000, 1 prema 100. To je prostor za stravične manipulacije koje mogu da se prave u rešavanju i kažnjavanju nekih prestupa. Još jednom se dokazuje, gospodo - kad se ne može onako kako je obećano krenuti u demokratizaciju, uvek se lakše iz demokratije prelazi u diktaturu, nego što se iz diktature prelazi u demokratiju.
Reč ima narodni poslanik Živko Selaković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče Predloga zakona o porezima na dohodak građana u ovom trenutku, imajući u vidu standard građana u Srbiji, mislim da je u potpunosti neprihvatljiv. O tome su dosta govorili prethodni diskutanti iz moje poslaničke grupe, Stranke srpskog jedinstva. Želim samo da se osvrnem na pitanje poljoprivrede. Da napomenem da je poljoprivreda bila oduvke oslonac, institucija za kupovinu socijalnog mira. Verovatno iz te počasti za kupovinu socijalnog mira, oslanjaju se na leđa poljoprivredi i tako joj daju počasno mesto u povećanju poreza, a, mislim da bi trebalo da bude obratno. To je tzv. fabrika pod vedrim nebom, nikad se ne zna da li će uloženi rad i trud seljaka biti nagrađen, jer to sve zavisi od vremenskih prilika, bolje rečeno, neprilika. Stoga smatram da porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva treba sa 20 posto skinuti na 10 posto, to je i ujedno stav poslaničke grupe SSJ, o čemu je već poslanik Marković govorio. Želim da napomenem uz ovo, kad je u pitanju poljoprivreda, da je od obećane regresirane nafte od 40 litara po jednom hektaru, raznoraznim filtriranjem i igrom reči prilikom tumačenja te odredbe, dobijeno maksimalno, to odgovorno tvrdim, od 20 do 25 litara, zavisno od vlasti lokalne samouprave, odnosno kako je na pojedinim opštinama. Mislim da ovim predlogom zakona o porezu na dohodak dolazi čak i do dvostrukog oporezivanja građana, odnosno negde i trostrukog. Uz to, samo da potkrepim, jer sam veoma dobro upoznat, da porezu podležu npr. autoprevoznici, taksi prevoznici lica i robe. Samo da pojasnim to - jedan autoprevoznik plaća trostruki porez, kad se uzme u obzir da mu vozilo nije osnovno sredstvo za rad, delovi za to vozilo, nafta koju takođe troši, to nije oslobođeno poreza na promet, jer nije uračunato osnovno sredstvo za rad, a anomalija u svemu tome, priznat mu je samo taksimetar kao osnovno sredstvo za rad, a posebno je poreski obveznik kroz oporezivanje porezom od samostalnih delatnosti. Mislim da je u ovim trenucima trebalo voditi računa i imati u vidu da će se ovaj zakon, napravljen upravo oko ovih 20 posto slomiti, kako mi seljaci kažemo "na grbači poljoprivrednika, odnosno radnika". Žalim, i time bih završio, što nije gospodin ministar Veselinov ovde, da ga podsetim, kada je on bio opozicija u prošlom mandatu, sa mnom, tu smo sedeli kao opozicija, predlagao je puno toga, a ne mogu da kažem da nešto nije i dobro predlagao, kad je u pitanju poljoprivreda, odnosno oslobađanje poljoprivrede od nameta. E sada, on je ministar poljoprivrede, on je sada u stvari Babović, i ja bih ga pitao - zašto sada on samo ne sprovede ono što je on predlagao u vezi poljoprivrede i ja bih ga podržao sa dve ruke. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, čuli smo podršku gospodina ministra finansija i njegove poreske reforme, koje nastavlja svesrdno da nama ovde daje. Navodno je došlo do malog inflatornog udara i kao parametri za to su poslužile trgovinske kuće, kao što su "Jabuka", "C-market", "Pekabeta" i sl. Uslovi po kojima te firme posluju jesu monopolski u više pogleda. Na prvom mestu imaju monopol na upotrebu strateških artikala, kao što su šećer, ulje, brašno, na artikle koji su iz robnih rezervi, imaju monopol na veliki broj maloprodajnih objekata, i samim tim ucenjuju veliki broj proizvođača količinskim rabatima, tako da za njih dva, tri posto, tamo - ovamo, ništa ne znači. Međutim, svojom dosadašnjom takvom politikom uspeli su npr. da jedan poljoprivredno-industrijski kombinat, koji je bio gigant, jedan od najvećih proizvođača hrane u Srbiji, stane na rub propasti. Prema nekim informacijama koje imam, PIK "Takovo" je od pre desetak dana poslao oko 60 posto radnika na prinudni godišnji odmor. To je bila politika koju sprovode te trgovinske kuće, koje obećavaju da neće biti inflatornog udara. Činjenica je da je određeni broj artikala poskupeo i pojeftinio. Gde se to ogleda - ogleda se na prvom mestu što su pojeftinili artikli tehničke robe, kozmetike, alkoholnih pića, pa i viskija. Tu je sada gospodin ministar napravio svom kolegi, ministru Veselinovu, problem, jer će ovaj morati iz petnih žila da se upinje da dopuni taj deo budžeta svojom zaslugom, samo ne znam kako će Veselinov reagovati kada bude saznao da je ministar Đelić raspisao i porez na poljoprivredu od 20 posto. Ono što je najosnovnije i što je stvarno poskupelo, to je hrana. Do sada nije bilo ozbiljnijeg inflatornog udara, iz razloga što se još uvek troše stare zalihe, pa je to samo bila korekcija, nivelacija cena, po pitanju promene poreskih stopa, a morao bih da obavestim i gospodina ministra da su poslovodni odbori vodećih proizvođača i prerađivača mesa i mesnih proizvoda u petak zasedali i donosili odluke o korekciji cena, ne nadole, već nagore. Znači, cene se podižu. Sada nam je predloženo u zakonu o bruto platama da se oporezuje i topli obrok. Tu opet dolazim do jedne činjenice da, znači, poslodavac može sada da bira između dve stvari - jedna stvar je da se topli obrok i regres za godišnji odmor uopšte ne isplaćuju, što neminovno dovodi do pada životnog standarda, a u najmanju ruku me čudi razlog - zašto se to oporezuje. Jer, isplatom toplog obroka i regresa za godišnji odmor, poreski obveznici su posredno, preko nabavke hrane i drugih dobara, koja su potrebna za život, ponovo punili budžet. Znači, moraće da računa da tu stranu neće moći više da koristi. Postoji i druga alternativa poslodavaca, da podignu cene, ali, sa podizanjem cena, javlja se inflacija. Inflacija koju je gospodin Đelić, ministar,planirao od 30 posto, i to najvećim delom zbog nivelacije cena u odnosu na svetske cene proizvoda, opet mi se čini čudnom, jer u svetu, a možda su mu zapadnoevropske cene interesantne, radnik radi u proseku za 1.500 do 2.000 maraka, a kod nas radi za 150, 200 maraka, pa i manje. U svakom slučaju, mora da vodi računa o tome da i ta cena rada utiče na smanjenje te svetske cene kod nas na tržištu. Hteo bih još da vam kažem da plata sa regresom i toplim obrokom, utiče oko 15 posto na proizvođačku cenu artikla. Deset posto je odlazilo na platu, sa svim doprinosima koji idu, a pet posto je odlazilo na topli obrok i regres za godišnji odmor. Sada, ako poslodavac hoće to da isplati, mora da zaračuna još pet posto u proizvođačku cenu. To je bilo kod proizvođača. Morate računati da i uslužne firme koje se bave transportom robe, iz istih razloga, moraju da zaračunaju još pet posto. Isto tako, velikoprodaja još pet posto, maloprodaja još pet posto. Neko neupućen, ko ne zna matematiku, a to je već jednom ministar Đelić dokazao ovde, da ne zna, rekao bih da je to inflacija od 20 posto. Međutim, mora da mu bude jasno da ovakva inflacija ide geometrijskom progresijom, jer pet posto ide na pet posto, pa opet na pet posto i to nikako ne može biti 20 posto, i već dolazimo na onaj deo koji se približava inflaciji od 30 posto, a još uvek nisu ukalkulisani svi porezi na promet usluga, koji su povećani sa 10 na 20 posto i još uvek nije ukalkulisana cena, nova cena električne energije, koja će sigurno da se odrazi na to. Opet dolazimo do jedne geometrijske progresije, koja uvećava inflaciju i zaustaviće se u junu ili julu na 60 posto. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Božidar Vujić.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da se javnost u Srbiji, ako ne mi narodni poslanici, sve više uverava da mi stvarno imamo ekspertsku vladu. Zašto imamo ekspertsku vladu, pokazaće vreme! Jedan od tih ekspertskih zakona je i ovaj porez na dohodak. Sa ovim zakonom definitivno mi ulazimo u Evropu. Uostalom, to u obrazloženju ovog zakonskog akta i stoji: uključivanje u evropske i svetske integracije. Pa prema tome, ovo je ekspertska vlada, koja nam stalno zagovara sveobuhvatne ekonomske reforme, pa i u sferi fiskalnih zakona. Evo, imamo sada jedan ovakav predlog, mislim da je prihvatljivo i mogli bi da kažemo da to jeste, da se kao osnova za porez na dohodak umesto neto sada uzima bruto iznos. Ali, stvar je u nečem drugom. Zagovaranje za bruto umesto za neto, može biti prihvatljivo, međutim u drugom grmu leži zec. Prelaskom i približavanjem Evropi, znači obračunom osnove na bruto iznos, očito je ova ekspertska vlada pronašla način kako da popuni budžet. Nema više priča, obećanih 6 milijardi dolara. Da li će se više ikada pričati, veliko je pitanje. I Amerikanci više nemaju vremena da nas sa time zamajavaju, pa ni eksperti više neće o tome da nam pričaju. Potrebno je da se budžet za ovu godinu napuni, a naći ćemo načina kako. Jedan od tih načina je i ovaj. Ono što je interesantno, a to je, da će zbilja da se oporezuje topli obrok. Topli obrok, činjenica je, bila je jedna ekonomska stavka u ekonomskom poslovanju preduzeća, a na koju nije do sada plaćan porez. Topli obrok, na neki način, u mnogim preduzećima i nije imao ulogu toplog obroka. Jer to su dodatna sredstva koja su zaposleni mogli da odnesu kući za ukupan prihod po porodici. Sada se topli obrok oporezuje. U uslovima u kojima posluje i kako radi privreda pitanje je, da li će poslodavac uopšte naći i jedan osnov da ubuduće isplaćuje topli obrok. Ako nema više toplog obroka, poslodavac će na taj način biti u svakom slučaju oslobođen plaćanja poreza na to. Očito da socijalne kategorije u razmišljanju ovih eksperata iz Francuske i nema. Očito je da nema. Plaćaće se i porez na regres. Ako sve to ponovim, opet ćemo doći na to da će poslodavac polako izbegavati da plaća i regres. Plaćanjem regresa u gotovom iznosu, moraće da plaća i porez. Neisplaćivanjem regresa smanjuje se bruto iznos, smanjuje se i osnovica za porez i time na posredan način "pomažemo" socijalnu sliku mnoštva radništva u ovoj državi. Šta će im to, teško im je bilo, a sada će tek da im bude teže. Plaćaće se porez kroz ovaj bruto dohodak, kroz bruto zaradu i na putne troškove. Opet mogu isto sve to da ponovim. Plaća se, a nije oslobođeno od poreza ni đačke stipendije, ni stipendije za sportiste, a šta reći o "malim privatnicima". Izbegavanjem da nema više paušala, ono što je transparentno i ono što ova ekspertska vlada stalno govori da će biti transparentno, dolazimo do toga da velika masa privatnika, "malih preduzetnika", zbog nemogućnosti plaćanja paušalnog poreza zatvaraće svoje radnje, a uostalom to je i cilj ove ekspertske vlade.
Da li može malo tiše u prvim redovima?
Sve zatvoriti, ništa ne raditi, prazne fabrike ponuditi interesentima sa Zapada. Tu je izgleda i ekspertizam, tu je i taj ulazak i integracija sa Evropom, tu se taj krug zatvara. Dalje osiromašenje privrede, dalje osiromašenje radništva, pa čak i seljaštva, ali to nije ni važno. Važno je da se integrišemo u Evropu, važno da će Evropa doći da pokupuje sve ono što će biti veoma jeftino. Za radnike niko ni ne pita, eksperti putuju Pariz-Beograd.
Reč ima narodni poslanik Stevo Dragišić, a posle njega narodni poslanik Milutin Prodanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim pre svega da je ovaj predlog zakona trebalo da se razmatra u sklopu ovih tačaka dnevnog reda, a o kojima će se voditi objedinjena rasprava, jer ovaj predlog zakona o porezu na dohodak građana mnogo više sličnosti ima sa tim tačkama dnevnog reda, nego recimo zakon o stanovanju. Ovaj predlog zakona jednim svojim delom imaće direktnog uticaja na poslovanje preduzeća, na poslovanje naše privrede, na zarade koje će zaposleni u tim preduzećima dobijati i na porez koji će se plaćati državi na tu zaradu. Međutim, o ovom predlogu zakona ne treba samo razmišljati kao o jednom prostom pravnom aktu, o kojem ćemo danas raspravljati, već o tome kao o posledici opšte ekonomske politike, koju Republička vlada pokušava da sprovede kod nas, a koja se zasniva najvećim delom na stranoj pomoći. Ovaj zakon o porezu na dohodak građana je jedan od instrumenata kojim Vlada želi da popuni budžet za ovu godinu i za svaku sledeću godinu, naravno. Prilikom rasprave o budžetu mogli smo da vidimo da je Vlada planirala budžetski deficit od 22 milijarde dinara. Taj deficit Vlada je iskreno priznala i rekla da ima nameru i nada se da će ga popuniti, a pre svega novcem koji treba da stigne iz inostranstva. Taj novac, koji treba da stigne iz inostranstva,može da stigne pod raznim vidovima, kao donacija, kao poklon, kao ulaganje u privredu, pod bilo kojim vidom. To je sve uslovljeno političkim događajima i dešavanjima u našoj državi. Kako oni kažu, stepenom demokratizacije naše države. Dakle, ekonomska reforma, poreska reforma, ekonomska politika, direktno se naslanja na strane investicije, odnosno na stranu pomoć. Ova vlada nije dala ni na koji način nama poslanicima niti javnosti do znanja da će pokušati makar minimalno da našu državu stavi na noge osposobljavanjem nekih domaćih resursa, već se sva planiranja, sve ekonomske mere oslanjaju isključivo na pomoć iz inostranstva. Da bi se dobila pomoć iz inostranstva, postoje određeni uslovi koje ova vlada mora da ispuni. Neki od tih uslova su počeli da se ispunjavaju, a jedan od tih je recimo isporučivanje osumnjičenih za ratne zločine Hagu. Videćemo tek, koji će nas uslovi čekati u budućnosti. Ali, svesna da ne može očekivati baš 100% pomoć koju je planirala, recimo tih 6 milijardi dolara o kojima je DOS govorio u predizbornoj kampanji, Vlada sada pokušava da dodatnim porezima, proširivanjem prihoda od poreza po raznim osnovama, pokuša da popuni rupu u budžetu koju je ona projektovala za ovu godinu od 22 milijarde dinara. Međutim, izgleda da je Vlada zaboravila jednu činjenicu, da je naša privreda u vrlo lošem stanju, da je najveći broj zaposlenih, koji se vode kao zaposleni, u ovoj državi u društvenom sektoru, da je privatni sektor koliko-toliko uspešan, neko manje, neko više, da 50% prihoda koji se ostvaruju u državi je iz privatnog sektora, a da je najmanji broj zaposlenih baš u tom privatnom sektoru. Postoji potreba privatizacije, pa će svaka buduća ekonomska politika morati da računa na velike socijalne probleme koji će izazvati privatizacija i na velike socijalne probleme koje će izazvati ovaj paket poreskih zakona koji je danas na dnevnom redu, kao i oni koje smo usvojili prilikom usvajanja budžeta. Vlada je ovim zakonom, o kojim upravo raspravljamo, ukinula mogućnost isplate nekih prihoda, koji se ranije nisu nazivali zaradom, a zvali su se: regres, topli obrok i neke druge vrste prihoda, koji sada ulaze u zaradu koja se oporezuje po stopi od 14%. Imajući u vidu da će preduzeća biti obavzena da plaćaju doprinose i onda kada ne plaćaju zarade svojim zaposlenima, doći ćemo u situaciju da nateramo preduzeća da otpuštaju radnike koji će im postati sada veliki teret. Ponovo vas podsećam da je najveći broj zaposlenih u društvenim preduzećima. Društvena preduzeća nisu nikada bila u mogućnosti da stvaraju neke crne fondove, pa da iz tih crnih fondova isplaćuju zaradu zaposlenima na crno, a izbegavaju da plate dopirnose za socijalno i penzijsko osiguranje. To su radila privatna preduzeća, mnoga privatna preduzeća, kada nisu u stanju da plate doprinose za socijalno osiguranje, ili su imali radnike na crno ili su onima koji su bili prijavljeni isplaćivali zarade na crno. Ali, to je najmanji broj zaposlenih u našoj državi. Najveći broj zaposlenih je u društvenom sektoru. Društveni sektor takvu vrstu izbegavanja isplaćivanja obaveza prema državi nikada nije bio u stanju da izvede, jer je jednostavno nesposoban za to. Oni, kada nisu isplaćivali doprinose, nisu isplaćivali ni plate, pa su kasnili sa platama po godinu -dve, nekoliko meseci. Na ovaj način nateraćete preduzeća na masovno otpuštanje radnika i imaćete jedan veliki socijalni problem. Ne znam da li je Vlada razmišljala o tom problemu, kolikih će on razmera da bude, da li se pripremila za takvu situaciju, ali takva situacija nam sigurno predstoji. To će dovesti do definitivnog uništavanja tih preduzeća, omogućiće rasprodaju tih preduzeća za vrlo jeftin novac. Pitanje je kakve će koristi država imati i od privatizacije, kada je bude sprovodila nad tim preduzećima. Sećam se obećanja ministra za privatizaciju, koji je rekao da ćemo uskoro imati novi zakon o privatizaciji. Taj zakon o privatizaciji se još nigde nije pojavio. Prema onome što je ministar tada obećao, taj zakon je već odavno trebalo da bude na nekoj vrsti javne rasprave, ne znam ni šta je tada tačno pod tim mislio, ali tog zakona još uvek nema. Postavlja se pitanje, kako će se taj krupan, veliki, ogroman ekonomski problem, koji mi još uvek imamo, razrešavati? Da li će taj problem izazvati novi problem, a to je socijalni problem onih ljudi koji će morati da ostanu bez posla? S druge strane, ovaj zakon će umnogome ići na štetu i onih koji su do sada plaćali porez paušalno. Vi ste rekli da je to do sada bilo pravilo za neku vrstu obavljanja delatnosti, a da će ubuduće biti izuzetak. Da li ste u svojim razmišljanjima, kada ste donosili ovaj zakon, uspeli da procenite koliko će privrednika paušalaca biti oštećeno na taj način, koliko njih neće moći da plaća taj porez i koliko njih će morati da zatvori svoje radnje, koje su do sada mogle da funkcionišu, koje su do sada mogle da im obezbede bilo kakav prihod za održavanje osnovnih potreba njihove porodice? Mislim, a to je zaključak na osnovu svih predloga zakona koje smo do sada imali priliku da vidimo i o kojima ćemo tek raspravljati, da Vlada nije dovoljno vodila računa o socijalnom aspektu i socijalnim problemima koje će ovi zakoni izazvati.
Reč ima narodni poslanik Milutin Prodanović, a posle njega narodni poslanik Slobodan Tomović.
Poštovani narodni izabranici, poštovano predsedništvo, gospodine predsedniče, pošto po Poslovniku nemam pravo na repliku, javljam se da kažem da je gospodin iz SRS-a, iz Požarevca, gospodin Arsić, rekao jednu neistinu ovde, a to je da je PIK "Takovo" iz Gornjeg Milanovca poslalo 60% radnika na prinudni odmor. To nije tačno. Rukovodstvo PIK-a "Takovo" je u saglasnosti sa oba sindikata postiglo dogovor da samo oni radnici koji izraze želju mogu otići na plaćeno odsustvo. To odgovara istini. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Tomović, a posle njega narodni poslanik Božidar Vučurović.
Poštovani gospodine predsedniče, uvaženo predsedništvo, cenjeni članovi Vlade, koleginice i kolege narodni poslanici, razlog mog javljanja jeste što ne prihvatam manir predlagača da budžet puni ispostavljanjem poreskih računa, a da pritom ni u jednom dokumentu, ni jednom rečju ne kaže bilo šta o ključnoj stvari, a to je kako misli da obezbdi privredni rast i da poboljša uslove privređivanja onima koji treba da stvore osnovu za oporezivanje. Neću da polemišem ovom prilikom o vrstama prihoda koji treba da budu oporezovani i o osnovama po kojima to oporezivanje treba da se izvrši. Želeo bih samo da iz iskustva dugogodišnjeg privrednika kažem nekoliko reči o ambijentu u kojem se nalazi većina naših privrednih preduzeća ili privrednih subjekata, kakao se to kaže. Dakle, mi u ovom trenutku nemamo ni jasno definisane proizvodne programe, ni jasno definisana tržišta, ni privredni ambijent koji će nam omogućiti da te proizvodne programe razvijemo, da dođemo do novih tržišta itd. Dakle, nemamo ni povoljne kredite, ni niz drugih stvari. Objasniću i zašto nemamo. Postoji to što se zove velika nezaposlenost. Postoji jedan ambijent u kome je veoma važno preživeti ovu situaciju, sačuvati postojeću radnu snagu, sačuvati neke proizvodne programe i sačuvati ljude koji su kvalifikovani i obučeni da rade određene poslove za vreme u kome te poslove mogu da rade. Mi na ovaj način, zahvatanjem od zarada i onoga što se sada zove regres i topli obrok, a što je u određenim situacijama služilo kao jedan katalizator, jer su ljudi dolazili na posao da bi primili samo topli obrok, na taj način i tu mogućnost uskraćujemo. Nisam za to da nešto što relano može da bude oporezivo, ne bude oporezivo, ali jesam da se to radi selektivno. Jesam da se najpre stvori privredni ambijent, a onda da se krene sa zahvatanjem. Otuda mislim da nije dobra usluga za privredna preduzeća da se i ovo što je do sada moglo da bude korišćeno, namerno kažem korišćeno a ne zloupotrebljavano, da se ne može koristiti, pa zato apelujem da se ovaj zakon transformiše utoliko što bi se, kad se zarada tiče, u ovom trenutku odustalo od oporezivanja toplih obroka i regresa, a ako to ne može da se uradi, da se bar primena tog osnova za neko vreme odloži. Govorim to zbog toga, jer smo u ovoj sali, i sa ove govornice mnogo puta do sada čuli o sistemu spojenih sudova, i od strane Republičkog premijera i od strane gospodina ministra Đelića, koji su odgovarajući na pitanja šta da se ne oporezuje, rekli - odakle ćete to uraditi. Otud je moje pitanje - ako ćete to sada da uradite, da li ste dobro izračunali koliko će zbog toga ljudi biti prinuđeno da koristi socijalne programe i da li će ova zahvatanja po osnovu ove poreske osnove biti dovoljna, kad nam većina preduzeća dođe u situaciju da radnici moraju da koriste socijanu pomoć, da li će se iz ovih ili nekih drugih zahvatanja to moći ostvariti? Ako gospodin Đelić odgovori na ovo pitanje pozitivno, dakle da se o tome vodilo računa i da će se na ovaj način ubrati toliko sredstava, a da će s druge strane zbog toga samo toliko preduzeća doći u situaciju da koriste socijalnu pomoć i neke pare koje bi za to trebalo da budu izdvojene, i da će ovo biti pokriveno time, ja ću za to glasati. U protivnom, u ovom trenutku u to ne verujem i ne mogu da se založim da se ovaj zakon usvoji i otuda molim da se bar razmisli o modifikaciji da se ovaj osnov ili ne prihvati odmah ili da se donošenje odluke o sprovođenju tog osnova za jedno vreme odloži, dok se stvari po principu spojenih sudova ne uravnoteže. Hvala vam lepo.
Reč ima narodni poslanik Božidar Vučurović, a posle njega narodni poslanik Rajko Baralić.
Poštovano predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, sasvim je jasno da, kada se donese budžet koji ne prikazuje očekivane prihode, koji ih krije, koji se oslanja na crne fondove, onda su i zakoni koji bi trebalo da podrže i napune taj budžet, isto tako loši. Kada učenik u srednjoj ekonomskoj školi dobije zadatak da sačini budžet, pa u startu, već na samom početku iskaže deficit u budžetu, a pri tom na rashodnoj strani budžeta ostavi stavku koja se zove tekuća budžetska rezerva, taj učenik dobija jedinicu. Budžet sa deficitom, bar u dosadašnjoj praksi i ekonomskoj nauci, ne poznaje i ne priznaje stavku budžetske rezerve. Ovakve zakone kreira, osim ovog momenta, i apsolutno nerealno iskazana prihodna strana budžeta, prostim računskim radnjama. Ako uzmemo za reper količinu uvezenih akciznih roba u prošloj godini i pomnožimo je sa iznosom akcize po novom Zakonu o akcizama, dobijamo neverovatnu cifru od preko 60 milijardi dinara, što se vrlo lako može izračunati. U budžetu je iskazana stavka od 25 milijardi dinara. Zato nije ni čudo što je Vlada bez reči i komentara umanjila akcizu na derivate nafte u iznosu od 10 milijardi dinara, ne trepnuvši i ne izmenivši prihodnu stranu budžeta, pa čak ni rashodnu, ne iskazavši budžetski deficit veći za 10 milijardi dinara. Taj prihod od 60 ili preko 60 milijardi dinara, koji se dobija prostom računicom, nije iskazan i to je osnovni dokaz da će se ovaj budžet oslanjati na crne fondove, kako ja tvrdim, da će se zbog toga, da bi ovi prihodi ostali sakriveni, ruka duboko zavući u džep svakoga građanina Srbije. To znači da će alimentiranje javnih prihoda za sve korisnike budžeta pasti na građane Srbije. To znači da je i ovoj vlasti jasno da od obećane pomoći iz inostranstva nema ništa. Nasuprot poreskoj praksi iz celog sveta, gde se lekovi, dečji artikli, knjige, udžbenici i ostali prehrambeni proizvodi oporezuju bar dvostruko manjom stopom, svi proizvodi i usluge, pa i prihod građana, i to prihodi kakve nisu mogli građani sami ni da zamisle da će ih ostvariti, oporezuju se sa 20%. To je ono što je za sada namet za građane Srbije. Ali to nije sve. Posle ovoga idu i zakoni o porezu na dobit preduzeća, na imovinu, o držanju, upotrebi i nošenju određenih stvari, otprilike nekih šest zakona koji će zavući ruku u džep svakog stanovnika Srbije. Taj džep je prazan. Nije više ni prazan, nego je šupalj džep, gospodine ministre, a u šupljem džepu se ne može naći ništa pametno. Celokupni teret države svalili ste na pleća potrošača, evo na koji način. Na taj način što ste na uvoznu robu prvo smanjili carine, pa onda i porez. Sada će građani Srbije da kupuju uvozne proizvode. Tako se vašim rešenjima potpuno guši domaća proizvodnja. Proizvodnja je ionako iscrpljena sankcijama i bombardovanjem vaših prijatelja. Devize vaše vlade su nešto "transparentno" i "pošteno". Transparentno se da prevesti i kao prozirno, što će reći da je vaša vlast prozirna, kao uostalom i velika većina članova Vlade, kojima nedostaje još samo novac da bi bili pošteni. Gospodine ministre, vašim rešenjima me sve više ubeđujete u moju konstataciju sa prošle sednice da smo nas dvojica potpuno jednaki, počev od imena pa nadalje. Otkrio sam da smo i ja i Vi u životu mnogo voleli bar dve stvari u koje se nismo baš ni malo razumeli. Ja sam voleo, na primer, svemirsku tehnologiju i žene, a Vi, izgleda finansije i ekonomiju. Kako da podržimo predlog zakona koji podnosi ministar, koji kaže da je u prvom tromesečju inflacija bila 7,6%, pa onda kaže da je to na kraju godine 30%, znači7,6% puta 4, to je 30%. To jeste 30%, ali isto jedinica iz finansijskog poslovanja. Jedinica se dobija i kada se u planovima ekonomskog razvoja kao osnovni parametar uzme optimizam, optimizam da će Evropa i svet dati pare. Evropa i svet neće dati pare, nisu dali nigde. Razgovarali ste sa našim susedima, nisu ih dali ni njima. Ovaj vaš optimizam podseća na čoveka koji uđe u restoran bez dinara u džepu, poruči školjke i onda se nada da će tamo da nađe biser kojim će da plati račun. Nema bisera više u džepovima građana Srbije. Nema više ni ko ni odakle da vam plati porez na imovinu, porez na dohodak, porez na krševe od automobila, porez na plate koje ne prima, porez na dohodak koga nema, porez na dobit koju priželjkuje, porez na finansijske transakcije koji sve to još više opterećuje i porez na fond zarada kojih se i ne seća. Nema novca kod naroda. Nema ga, da vam ga daju da se vi slikate i svojim slikama ulepšavate naše gradove. Nema ga da vam daju da se slikate na televiziji i da pričate vaše istine. Jedino što ste uradili dobro, to je da narod više ne kupuje televizore, nego kupi vaše postere i zalepi ih, em su jeftiniji, em ne pričaju koješta, a i lepši su. Uz to kažete, što je neverovatno i u šta ni deca od sedam godina ne mogu da veruju - kažete da rast cena neće uticati na porast troškova života. Ako to bude istinito, sigurno će taj dobiti Nobelovu nagradu za glupost. Kažete da je nužno doneti ove zakone, da ovi zakoni nastaju iz nužde i nije tačna ona izreka da nužda zakon menja. Ne menja zakon nužda, gospodo iz Vlade, zakon menja motka i to ona sumnjive čistoće.
Za reč se javio ministar Đelić.
Hvala, gospodine predsedniče. Samo kratko bih komentarisao nekoliko istupanja ovde u tri- četiri tačke. Prvo, priča o inflaciji, najvažnija stvar u našoj zemlji koja je doživela dve hiper inflacije u poslednjih 10 godina, jeste da se sada ne igramo sa tim. To je opasna igra. Ovde sam da vam ponudim nekoliko činjenica. Inflacija prošle godine je bila oko 113%, bila je visoka najviše zbog toga što je odlazeća vlast, to je bilo među poslednjim stvarima koje su uradili, sve one cene, koje su administrirali, koje su depresirali dve-tri godine, odjedanput oslobodili i zbog toga smo imali stopu inflacije od 27% u oktobru i 18% u novembru. I tako smo došli do te inflacije i odakle je. Odgovorna monetarna i budžetska politika u poslednjem kvartalu omogućila je da se ta stopa inflacije spusti ispod 1 i 2% u decembru i januaru. Onda smo došli do stope koja je bila 3,2% i 3,3%. Tu su ulogu imale komunalne usluge, jer su mnoge lokalne samouprave digle cene, ali smo već u martu imali stopu inflacije od 0,9%. To je ono što je sada izvorna inflacija, to je ono što nosi odgovorno vođenje zemlje, odgovorna monetarna i fiskalna politika. Želim da svi narodni poslanici i svi naši građani znaju da će u aprilu stopa inflacije biti nešto viša, procenjuje se između 4 i 6%. To će biti jednokratno u aprilu, zato što ćemo u isto vreme imati dve-tri stvari, pre svega ova poreska reforma. Nikada nisam rekao da će sve ostati na nuli, biće nekoliko manjih efekata, ali krajnje je neodgovorno govoriti o nekih 20, 15%, to apsolutno nije istina. Imaćemo taj efekat koji procenjujemo između 1-2, 3% maksimum. Imaćemo efekat u slučaju da Vlada Republike Srbije, kao što je verovatno voljna, odobri odluku i preko Upravnog odbora EPS-a odobri prvo dizanje cene struje. Ta cena struje mora ići na gore, inače nećemo nikada uspeti da raskrčimo našu privredu, inače će ona i dalje zračiti i izbacivati nelikvidnost u ostale ekonomske činioce i privredu. Znači, to moramo uraditi i zbog toga ćemo u aprilu imati nešto veću, ali kontrolisanu inflaciju. Videćete već maja i juna ta inflacija će ponovo biti mnogo manja. Mislim da je to toliko važna stvar da za naše građane moramo izneti činjenice, čiste račune, a ne slušati one, koji su proizveli dve hiper inflacije u poslednjih 10 godina i 113% prošle godine. To je odgovoran put. Što se tiče bruto plata, to bi bila moja druga tačka ovde, čujemo mnoge ljude, koji sada govore da ćemo ukinuti topli obrok. Poštovani poslanici, to nije istina. Topli obrok, regres, terenski dodatak nisu ukinuti. Kao što su mnogi, možda čak nisu ni shvatili kada su govorili, i priznali, oni su već odavno plata, zarada. To naši ljudi već odavno doživljavaju kao zaradu. Uvođenjem bruto plate ne želimo više da prodajemo budućnost naših građana. Ne želimo da više desetina i stotina hiljada naših građana dođe do penzije i odjedanput im se kaže da su mislili da su uplaćivali za neku penziju od dve, tri, četiri ili pet hiljada, a onda im se kaže: "žao mi je, zbog toplog obroka, regresa, zbog takvog neodgovornog sistema vaša penzija će biti samo 800 dinara". U tom momentu će eksplodirati ta tempirana bomba, koju je bivši režim stavio u srce Srbije, time što je hteo da odloži svako rešavanje problema. Oni su samo nagomilavali probleme i svakog dana opasnost je sve veća i veća. Mi na odgovoran način želimo da demontiramo tu temipranu bombu, da krenemo pravim putem. I onaj poslanik koji govori o tome da li je nešto predviđeno za neke kombinate, kojima će biti nešto teže, naravno da jeste, o tome ćemo pričati ako želite i sutra i sledećih nekoliko dana. To je odgovorno voditi jednu zemlju, i socijalno i ekonomski, a ne iskriviti ceo sistem, ne prodati budućnost svih naših građana, velikog dela njih, zbog toga što se želi rešiti problem jednog kombinata i jednog preduzeća. Na takav način mi više nećemo voditi politiku, to vam garantujem. [[Aplauz.]] Što se tiče crnih fondova i nekih srkivenih rezervi, malo je teško prihvatiti to od onih koji su još prošle godine čak 40% budžeta punili specijalnim računima, podzakonskim aktima, raznim taksama, koje su bile uvođene, a da ovaj parlament nije to ni znao. Samim tim naši mediji i naši građani nisu znali šta je tačno bio namet, kakvo je tačno bilo zahvatanje. Čini mi se da je hrabro i pošteno ovo što mi sada radimo, i ovaj prvi deo paketa i ovaj drugi paket, svi naši građani vide kao na dlanu. Ovi zakoni i ovi tekstovi omogućavaju da vide šta je to porez, šta se plaća i koliko je. A sami vidimo i prvi mah ovog poreza na promet dokazuje da tu nema većeg zahvatanja od naših građana. U ovom momentu nema oslobađanja, ne možemo oslobiditi i smanjiti zahvatanje i od građana i privrede. Šta smo odlučili u ovom momentu? Sobzirom na situaciju, mi smo odlučili u ovom momentu da prioritet ima oslobađanje i rasterećivanje privrede. Prema tome, kada ispravimo situaciju kroz uvođenje bruto plata, kao što je već naznačeno, mi ćemo krenuti u rasterećivanje već u onim platama koje budu isplaćene u junu. Dodatnih 8 do 10% doprinosa će biti smanjeni i naši građani će to odmah osetiti po džepu. Poslodavci će videti da je ova naša vlada krenula pravim putem. Dragi poštovani poslanici, želo bih samo da kažem, ovde je neko rekao da ova vlada, to ništa ne uzimam lično, voli finansije i ekonomiju. Kako i ne bi voleli, kako ne bi bili zainteresovani. Vremena su takva da moramo da se bavimo tim životnim stvarima, ali ono što mi i ja lično najviše volimo, to je Srbija i to je ono za šta ćemo se zalagati u ovim mesecima i godinama. Hvala puno. [[Buran aplauz.]]
Ukoliko nema više prijavljenih poslanika sem gospodina Rajka Baralića, predložio bih vam da saslušamo i poslednjeg narodnog poslanika i da stavimo na glasanje Predlog zakona u načelu. To predlažem više iz "estetskih razloga" nego zbog žurbe, da stvarno zaokružimo ovu današnju sednicu na taj način. (Jedan glas biće još.) Ukoliko će biti, onda prekidam sednicu i nastavljamo sutra u 10,00 časova. Dame i gospodo, molim vas da utvrdimo kvorum da vidimo da li imamo uslova za nastavak sednice. Molim vas da utvrdimo kvorum. Dajem pauzu od 15 minuta. [[Pauza]] .