Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hegedűs Lorántné és Pogácsás Tibor jegyzők lesznek segítségemre. Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy a határozati házszabály módosítását tartalmazó országgyűlési határozat közzététele megtörtént, így a mai ülésen már ezeket a rendelkezéseket alkalmazzuk. Tájékoztatom továbbá önöket, hogy minden országgyűlési képviselő és nemzetiségi szószóló határidőben adta le saját, illetve hozzátartozói vagyonnyilatkozatát. A volt országgyűlési képviselők és a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottságának tagjai megbízatásuk megszűnése miatt vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségüknek szintén határidőben eleget tettek. A vagyonnyilatkozatok nyilvánosak és az Országgyűlés honlapján megtekinthetők. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Giricz Vera ruszin nemzetiségi szószólóval szemben összeférhetetlenségi bejelentést tett a Ruszin Kisebbségi Összefogás Közhasznú Egyesület képviseletében dr. Ujaczki Tibor elnök. A bejelentést megvizsgálásra kiadtam a mentelmi bizottságnak. Tisztelt Ház! Most a mandátumigazolás és a képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Bajnai György Gordon képviselő úr lemondásával megüresedett helyre a Magyar Szocialista Párt, az Együtt - a Korszakváltók Pártja, a Demokratikus Koalíció, a Párbeszéd Magyarországért Párt és a Magyar Liberális Párt jelölő szervezet közös pártlistájának országos listájáról Szelényi Zsuzsannát jelölte. A mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott és a választási iratok alapján Szelényi Zsuzsanna megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Tisztelt Ház! Megadom a szót Vejkey Imre elnök úrnak, aki a mandátumvizsgálat eredményéről az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Bajnai Gordon 2014. május 26-án lemondott az MSZP, Együtt, DK, PM, LMP jelölő szervezetek által az országgyűlési képviselők 2014. évi általános választásán állított közös pártlistájáról szerzett mandátumáról. A megüresedett mandátumot a Nemzeti Választási Bizottság 1115/2014. számú, 2014. május 30-án kelt határozatával Szelényi Zsuzsanna részére kiadta. A határozat 2014. június 2-án 16 órakor jogerőssé vált. A képviselő részére a megbízólevelet dr. Patyi András, a Nemzeti Választási Bizottság elnöke 2014. június 4-én adta át. Az Országgyűlés működésére vonatkozó 2012. évi XXXVI. törvény alapján az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat 9. § (2) bekezdése szerint a Mentelmi bizottság a mai ülésén megvizsgálta a Szelényi Zsuzsanna mandátumigazolásához szükséges iratokat, amelyek alapján egyhangúlag, tartózkodás és ellenszavazat nélkül a Mentelmi bizottság az alábbi határozatot hozta. A Mentelmi bizottság javasolja a Magyar Országgyűlés részére, hogy igazolja Szelényi Zsuzsanna megbízólevelének szabályszerűségét és ezáltal mandátumát. A Mentelmi bizottság azonban egyidejűleg megállapította azt is, hogy jelenleg Szelényi Zsuzsanna a képviselői megbízatással összeférhetetlen tisztséget tölt be. Ezért a vonatkozó rendelkezések alapján Szelényi Zsuzsannának a mandátuma igazolásától számított 30 napon belül meg kell szüntetnie az összeférhetetlenséget, illetve annak megszüntetését kell kezdeményeznie. A fentiek bejelentéséig Szelényi Zsuzsanna a képviselői megbízatásából eredő jogait nem gyakorolhatja, továbbá javadalmazásra nem jogosult. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslat nem nyújtható be. A mandátumot az Országgyűlés vita nélkül igazolja. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, hogy igazolja-e Szelényi Zsuzsanna mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 125 igen szavazattal, egyhangúlag igazolta Szelényi Zsuzsanna mandátumát. Most megkérem a képviselő asszonyt, fáradjon a terem közepére, és tegye le az esküt. Felkérem Hegedűs Lorántné jegyző asszonyt, olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig kérem, álljon fel. [[A teremben lévők felállnak. Szelényi Zsuzsanna a terem közepére lép. Hegedűs Lorántné előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Szelényi Zsuzsanna fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorlom. Isten engem úgy segéljen!
Tisztelt Országgyűlés! Az eskütételt követően felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott képviselő asszonyt pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Szelényi Zsuzsannának, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Szelényi Zsuzsannának elsőként dr. Semjén Zsolt, Tóbiás József, Rogán Antal, dr. Schiffer András, dr. Latorcai János, Varga Mihály, Sneider Tamás, Szabó Timea, dr. Vadai Ágnes és Fodor Gábor gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés új képviselőjének eredményes munkát és sok sikert kívánjak az Országgyűlés és a magam nevében. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szászfalvi László KDNP-s képviselő úr "Tisza István emlékezete" címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a házelnök úrnak, a kormánynak, a művészeknek és mindenkinek, aki sokat tett azért, hogy a Kossuth tér újra a nemzet főtere legyen, és azon újra ott állhasson gróf Tisza István miniszterelnökünk emlékműve. Óriási elégtétel ez a nemzet számára, Tisza István becsülete és emlékezete, illetve a magyar világ rendje számára, hiszen oly sok hazugság, megalázottság, kiretusálás és becstelenség után végre méltó módon emlékezhetünk mi, magyarok Tisza István miniszterelnök személyére és életművére. Emléke mindig is élő volt az igaz magyarok szívében, de immár nyilvánosan és jogaiba illő és méltó módon helyeztük vissza úgy, ahogyan azt Reményik Sándor profétálta 1918. november 3-án. Idézem: "De nem, ha majd lehull az éj körül, / Még sok szív gyújtja őt szövétnekül, / Idő emlékét mélyebbre ássa / A keblekben - s lesz feltámadása. / Az ország zúghat, akármit dobol, / A szívek mélyén mégis ő honol, / Pihen pajzsán, mint vas-ravatalon, szelíd halott - és mégis hatalom." [[13.20]] Tisztelt Ház! 1918. október 31-e cezúra a magyar történelemben. A Károlyi Mihály-féle barbár horda orvul merényletet követ el a kiszolgáltatott Tisza István ellen. [[Dr. Hiller István közbeszól.]] Ez a szörnyű, gyalázatos esemény egyenesen vezetett el a Tanácsköztársaság dicstelen, véres kommunista diktatúrájához és a trianoni katasztrófához. [[Zaj, közbeszólások az MSZP soraiból.]] A gyilkosságot elkövetők utódai elpusztították a gyönyörű Tisza-emlékművet, és ezzel magát a Tisza-emlékezetet is el akarták pusztítani. De mint ahogyan oly sok esetben a történelmünk során, Tisza István miniszterelnököt nem lehetett elhallgattatni. Szellemi örökségét, példáját nem lehetett kiradírozni a történelmünk lapjairól és a magyar szívek hústábláiról. Szekfű Gyula, neves történészünk így foglalja össze Tisza István történelmi érdemeit: "Állami létünket Tisza István mentette meg és tette folytonossá, ez történeti érdeme. Ő a magyar függetlenség, alkotmányosság és állami létünk bástyája és garanciája volt." Tisza István reálpolitikus volt, akit az akarat, a cselekvés, az elvi elkötelezettség, a bátor kiállás elvei jellemezték munkálkodásában. Minden szélsőséget, amelyek veszélyesek voltak a magyar nemzet megmaradása és jövője szempontjából, elutasított és harcolt ellenük. Politikájának lényegét a nemzet jövőjéért való aggodalom és felelősség jelentette. Az utolsó lehetséges pillanatig küzdött a háború ellen, és minden ráaggatott hazugság ellenére szociálisan haladó és elkötelezett tudományos és politikai munkát végzett, csak fel kell lapozni a Tisza-monográfiákat. [[Dr. Hiller István közbeszól.]] Ő maga egy helyen így fogalmaz: "A magyar nemzetnek jogi állását, szabadságát, függetlenségét senki más tönkre nem teheti, mint maga a magyar nemzet." Ezzel egyértelműen a szabadság, a függetlenség, az alkotmányosság és a felelősség talajára helyezkedett. Tisztelt Képviselőtársaim! Kornis Gyula így fogalmaz politikusi nagyságának példájáról egy 1937-es beszédében. "Az ő példáján eszmélhetünk rá a leghatékonyabban, hogy a politika nem lehet a hiúság vására, a népszerűség-hajhászás hízelgő agorája, hanem a nemzetnek példát adó szigorú erkölcsi felfogás nyilvános gyakorlótere, egyedül a nemzet közérdekét néző komoly elszántság és erő, a kemény közszolgálat és idegölő küzdelem fóruma." Elkötelezett református emberként, egyházmegyei, majd egyházkerületi gondnokként is egész életét következetes puritán kálvinista felfogás és életmód jellemezte. Ugyanakkor elkötelezett kálvinizmusa nem akadályozta, sőt egyenesen sarkallta korát megelőző ökumenikus nyitottságra. Tisztelt Ház! Gyilkosai és gyilkosainak szellemi utódai, akkori és mai gyűlölői nem tudták, amit Jézus így fogalmaz: "Ne féljetek azoktól, akik a testet megölik, de a lelket meg nem ölhetik." Legyen áldott emlékezete és életművének példája minden magyar nemzedék számára. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Ház! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóbiás József képviselő úr, az MSZP részéről: "A közteherviselésről" címmel. Képviselő úré a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! "Aki tízszer többet dolgozik, az tízszer többet adózzon!" - Varga Mihály, az Orbán-kormány régi-új nemzetgazdasági miniszterének mondata az elmúlt héten a Költségvetési bizottság előtt. Aki tízszer többet dolgozik, az tízszer többet adózzon! - Varga Mihály miniszter úr ezzel indokolta az egykulcsos személyi jövedelemadó-rendszer igazságosságát és azt, hogy a kormány miért nem kíván ezen változtatni. Ez a mondat tökéletesen adja vissza a jelenlegi kormány társadalompolitikájának a lényegét. Pontos képet ad arról, hogy a Fidesz hogyan viszonyul a magyar emberek valós helyzetéhez. A mondat ugyanis nem arról szólt, hogy az adózzon többet, aki tízszer többet keres, hanem arról, hogy aki többet dolgozik, az fizessen több adót. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormány tehát egy túlórázó kórházi ápolóval, áruházi eladóval, kisvállalkozóval bevallottan több adót szeretne fizettetni, mint a kormány által kivételezett gazdasági körökkel. A jelenlegi kormány szerint ez így igazságos és méltányos. A miniszterelnök úr társadalompolitikájának a lényege április 6-át követően semmit nem változott. A társadalom 80 százaléka rosszabbul járt. Ezt mutatják az önökhöz oly közel álló Századvég szakértői is. Önök azokon segítettek, akik arra nem szorultak rá, önök a kivételezetteknek ellenben teremtettek ideális viszonyokat Magyarországon. Kikről is beszélünk? És mielőtt még belegabalyodnánk abba, hogy társadalmi csoportokról kellene beszélni, engedjék meg, hogy nagyon egyszerűen fogalmazzak. A Közgép-birodalomról beszélünk, amely több mint 22 milliárd forint osztalékot fizetett ki a tavalyi évben. Ha hinni lehet a híreknek, az offshore-gázüzletben elhíresült, a miniszterelnök személyes jó barátjának, Garancsi Istvánnak az érdekkörébe tartozó MET Zrt. is több mint 54 milliárd forint osztalékot fizetett az offshore-cégek mögé bújt tulajdonosainak. Mészáros Lőrinc 2013-ban 1,2 milliárd forint osztalékot tudott kivenni abból a cégből, amelyben 2010-ben még az árbevétele sem érte el ezt a szintet. Hasonló emelkedő pályára került a kormány kedvenc médiaügynöksége is, az I.M.G. médiaügynökség, amely 2013-ban 350 millió forintot fizetett a tulajdonosainak. Összességben tehát 2013 nagyon sikeres év volt a gazdasági érdekkörbe tartozó cégcsoportoknak. Több száz milliós vagy akár milliárdos osztalékot is fel tudtak venni. Ez döntő részben nem másnak, mint az adófizetők forintjaiból, közpénzből, európai uniós forrásokból megvalósuló állami és önkormányzati megrendeléseknek volt köszönhető. Az elmúlt négy évben rengeteget hallottuk önöktől, hogy az igazságos és méltányos közteherviselés a jelenlegi kormány politikájának az alapja. Igazságos-e, hogy a Közgép és társai ugyanolyan arányban járulnak hozzá a közterhekhez, mint egy túlórázó kórházi ápoló, áruházi eladó vagy egy kisvállalkozó, miközben az előnyöket nem ugyanolyan arányban élvezik? Az MSZP szerint nem. Ez sem nem igazságos, sem nem méltányos. Az MSZP javaslatot tesz tehát arra, hogy az osztalékból származó jövedelem után mindenki több adót fizessen. Az a cég, amely árbevételének legalább felét akár hazai, akár európai uniós forrású közpénzből vagy költségvetési szervvel, köztulajdonban álló gazdasági társasággal fennálló üzleti kapcsolatából éri el, a tisztességtelen mértékű nyereségéből az árbevételéhez képest háromnegyedét adóban fizesse be a költségvetésbe. Mert, tisztelt képviselőtársaim, ha önök valójában közteherviselést szeretnének, akkor ne elégedjenek meg azzal, hogy az extraprofitról meg a multiellenességről beszélnek, és úgymond büntetőadókat vetnek ki, ahogy most épp a reklámadónál akarják, ne elégedjenek meg ezzel. Vezessék be minden olyan hazai vállalkozásra, amely csak és kizárólag az állami közpénzre vagy az európai uniós forrásokra alapul, ahol sem a tudás, sem a képesség nem áll rendelkezésre, ellenben nagyon jó kapcsolatai vannak. Szüksége van a költségvetésnek ezekre a bevételekre, és szüksége van mind az oktatásra, mind pedig a gyermekszegénység elleni küzdelemre. Ezért kérem, támogassák, hogy legyen olyan adó Magyarországon, amely mindaddig, amíg egy cég 50 százaléknál több hazai vagy uniós forrásra tesz szert, addig adózzon, és talán az a 25-30 ezer kis- és középvállalkozás is munkához fog tudni jutni a következő négy évben Magyarországon. Köszönöm, hogy meghallgattak.
A kormány nevében válaszadásra Varga Mihály miniszter úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tóbiás képviselő úr azt a címet adta a napirend előtti hozzászólásának, hogy "A közteherviselésről". Miniszteri válaszoknak nem szoktunk címeket adni, de ha adnék, akkor azt adnám, hogy "Nicsak, ki beszél?" [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Tóbiás képviselő úr itt volt ebben a parlamentben, elég hosszú ideje itt van, átélhette tehát, hogy a közteherviselés mit jelentett az MSZP-kormányzás alatt, és mit jelent most. [[13.30]] A közteherviselés azt jelentette az MSZP-kormányzás alatt, hogy első lépésként megszüntették a családok adókedvezményét, és lehetetlenné tették, hogy egy- és kétgyermekes családok ezt igénybe tudják venni. A közteherviselés azt jelentette az MSZP-kormányok időszakában, hogy a kisvállalkozások újabb adóterheket kaptak. Emlékezzünk rá, nemcsak a vállalkozási adó ment fel 16-ról 19 százalékra, hanem a vállalkozásokat igencsak jelentősen sújtó általános forgalmi adó mértékét is megemelték, hogy aztán a választások utáni csökkentés visszamenjen emelkedésbe. A közteherviselést ez a kormány szélesebb alapokra helyezte. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön számára is ismert lehet, hogy családi adókedvezményt vezettünk be, az egy-, két-, három- vagy annál többgyermekesek számára ezt lehetővé tettük. Most január 1-jétől a családi adókedvezmény 280 ezer családnak teszi lehetővé, hogy a járulék terhére is igénybe vehesse ezt a kedvezményt. Azt gondolom, hogy ez az igazi közteherviselés. Igen, amire ön céloz, az azoknak a külföldi tulajdonú vállalkozásoknak a működése, amelyeknek a közteherviselésből ki kell venni a részüket. Nem titok, 2010-ben a kormányzás megkezdésekor azt mondtuk, hogy ne csak az embereket, ne csak a családokat érintsék mindig a teherviselés növekedései, hanem az önök által előidézett költségvetési problémák és adósságnövekedés terheibe vonjuk bele azokat a szereplőket is, akiknek a válság idején is jobban ment. Igen, telekommunikációs cégekről, bankokról, az energiaszektorban működő vállalkozásokról volt szó. Ha ez önnek fáj, képviselő úr, akkor fájjon, de én azt gondolom, hogy április 6-án az emberek erről véleményt mondtak, és elfogadták a közteherviselésnek ezt a fajta változtatását. Kis- és középvállalkozásokról volt szó. A kis- és középvállalkozások számára bevezettük, hogy nekik a 19 százalékos társasági adó terhe mellett csak 10 százalékos mértékű adót kell fizetni, de amennyiben ez sem felel meg számukra, akkor a katán és a kiván, e két kisadón keresztül sokkal kedvezményesebben tudnak adózni, mint korábban. Képviselő úr feltette a kérdést, hogy kik járnak rosszabbul. Azok nyilván rosszabbul járnak, akik az adóelkerülés mindenfajta útját és módját találták meg az elmúlt időszakban. Képviselő úr nagyon jól tudja, jobban, mint én, hogy azok az offshore cégek, amelyek 2007 és 2013 között jelentős mértékű állami vagy európai uniós támogatást kaptak, most ezekből a pályázatokból a következő időszakban ki lesznek zárva. Ha önnek pedig az fáj, hogy hazai tulajdonú cégek is lehetőséghez jutnak közbeszerzésben, akkor én ezt nagyon sajnálom. Az elmúlt időszakban ugyanis az volt a jellemző, hogy a közbeszerzésen keresztül szinte száz százalékban csak külföldi tulajdonú vállalkozások jutottak lehetőséghez. Ez valóban megváltozott. Az ön által említett cégeknél, szeretném önnek felidézni azt, hogy jelenleg 17-19 százalék között kapnak lehetőséget közbeszerzésekből ezek a tulajdonú cégek, de a döntő többsége még mindig, a mai napig külföldi vállalkozások által van megnyerve. Azt gondolom tehát, hogy az ön által fölvetett probléma nem valós. Az osztalékadó kérdése. Tisztelt Képviselő Úr! Az a fajta szemlélet, amit ön megfogalmaz, lényegében az irigység kultúráját akarja a magyar parlamentben tovább vinni. Miért akar ön külön büntetni olyan vállalkozásokat, akár kis-, akár nagyvállalkozókat, miért akar ön büntetni olyan állampolgárokat, akik tisztességgel, az adózás és a járulékfizetés szabályait betartva tesznek szert nyereségre? Ha önnek ez fáj, akkor ezt egy személyes problémának kell tekintenem, személyesen beszélje meg ezekkel a hölgyekkel vagy urakkal. Én azt gondolom, hogy ez nem egy kommunista többségű parlament [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] , mi nem vagyunk a gazdagodás, a gyarapodás ellen, mi azt szeretnénk, ha Magyarországon a tisztességesen működő vállalkozások, akár kicsik, akár nagyok, hozzá tudnának jutni a nyereséghez, és ebből tudnák a munkavállalóikat kifizetni. Amit pedig nekem tulajdonít, az arra a szocialista felvetésre volt egy válasz a bizottsági meghallgatáson, amikor önök kifogásolták az egykulcsos adót, és amellett kardoskodtak, hogy újra progresszív adóztatás legyen Magyarországon. Képviselő úr, az a progresszív adó 32 és 34 százalékos adókulcsot jelentett a mostani 16 százalékos adókulccsal szemben. Ha önök adóemelésben gondolkoznak, akkor ehhez a mostani kormánytöbbség nem fog hozzájárulni. Mi nem adót akarunk emelni, hanem a családok, a magánszemélyek számára adót kívánunk csökkenteni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Szél Bernadett képviselő asszony következik, az LMP részéről: "Mindig van lejjebb" címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Magyarországnak nincs szerencséje az újraválasztott kormányokkal. 2006-ban egyszer már megtapasztalhattuk és most újra átélhetjük, hogy mindig van lejjebb. A harmadik Orbán-kormány láthatóan rosszabb lesz, mint a második, a második Orbán-kormány pedig rosszabb volt, mint az első. Hogy egyszerűen fogalmazzak, önök, tisztelt miniszter urak, igen erősen kezdtek. Még meg sem alakult a kormány, a leendő erős ember, Lázár János máris bosszút hirdetett azok ellen a civilek ellen, akikhez eljutnak azok a források, amelyek a kormány hibájából másokhoz már nem jutnak el. Persze Lázár János politikai kommunikációs boszorkánykonyhájában fabrikálhatnak meséket arról, hogy ki LMP közeli és ki nem az, de a háttérben pusztán annyi van, hogy önök sem az Unióval, sem a norvég alappal kötött megállapodásuknak nem tudnak megfelelni, és ennek azok az emberek látják a kárát, akik az ő támogatásuk nélkül most nem tudnak dolgozni. Az pedig, hogy Lázár János, az az ember, aki milliókat utazgat el közpénzből teljesen tisztázatlan körülmények között, és utána a saját zsebpénzéből azt visszafizeti, minket támad, az egyértelműen azt mutatja, hogy a Lehet Más a Politika jól végzi a dolgát. Persze Lázár János most nagyon nyeregben érezheti magát - úgy is mondhatnám, hogy ő itt a kis miniszterelnök, ahogy ezt politikai bennfentesek szokták mondani -, ugyanis az Országgyűlés a múlt héten elbábozta a miniszterek meghallgatását. Nekem magamnak is volt szerencsém több ilyen meghallgatáson ott lenni. Az volt a jellemző, hogy kérdéseket tettünk fel, a miniszterjelöltek többször megpróbáltak válaszolni, többször pedig kedvesen mosolyogtak. Mást valószínűleg a ciklus hátralévő felében sem fognak tenni, ugyanis teljesen világossá vált, hogy nem ők lesznek az érdemi döntéshozók. Ebben az országban zombi minisztériumok jöttek létre, amelyeknek egész egyszerűen nem lesz valós befolyásuk az általuk névleg felügyelt területekre, és egyszerűen nem lehet majd megállapítani, hogy mi kihez tartozik ebben az országban. Önök mindig felfelé fognak mutogatni, ha valami érdemi kérdésről akarunk beszélni, mondván, hogy a dolgok nem itt dőlnek el. Nekem ez az élményem Seszták Miklós miniszter úrral már megvolt. Megkérdeztem tőle, hogy egész pontosan ki lesz az, aki a megújuló energiaforrásokat ebben az országban helyzetbe fogja hozni, ki fog ezekről a kérdésekről dönteni. Azt mondta, hogy nem ő az. Megkérdeztem Lázár János miniszter úrtól, hogy vajon ő fog-e erről dönteni, és ő azt mondta, hogy nem, ő csak a nemzetközi tendenciákat fogja figyelni. Ki lesz az az ember, aki ebben az országban a megújuló energiaforrásokról fog dönteni? Talán Simicska úr fogja majd meghozni a döntéseket, aztán Lázár miniszter úr megnézi, hogyan lehet megindokolni, Seszták miniszter úr pedig majd végre fogja hajtani? Így fog kinézni Magyarország működése a következő négy évben? Nézzék, nekem igazából nem az a problémám, hogy önök nem az egójuknak megfelelő területet, hatalmat kapták meg, hanem az, hogy önök nem lesznek képesek ügyeket intézni. Ha gond van az oktatásban, mondjuk, nincs kréta az iskolában, ha leáll a vidékfejlesztés, ha továbbra sem jönnek létre valódi munkahelyek ebben az országban, akkor a zombi tárcák vezetőivel kell majd egyeztetniük azoknak, akiket ezek a problémák naponta elérnek? Önök meg majd nyilván széttárják a kezüket, és azt mondják, hogy a döntések máshol születnek. Mi négy évvel ezelőtt megmondtuk, hogy egy ilyen mamut konstrukció, amely az oktatást, az egészségügyet és a humán területeket magába foglalja, egész egyszerűen nem fog működni. És kinek lett igaza? Nekünk lett igazunk! Most végigviszik ezt az egészet az egész kormányzaton, és mindezt még megfejelik azzal, hogy szétdobják a minisztériumokat az ország különböző városaiba. Nézzék, az egy lényegi kérdés, hogy ebben az országban Budapest hatalmát valamilyen módon megosszuk a vidék helyzetbe hozásával. Az viszont, amire önök készülnek, egyáltalán nem erről szól. Ugye senki nem gondolja komolyan, hogy ennek a megalomán tereprendezésnek az lenne a lényege, hogy a vidék helyzetbe jöjjön ebben az országban? Ennek az lesz az eredménye, hogy a kormány még megfoghatatlanabb lesz, még kevésbé lesz elszámoltatható, és a szétköltözés ráadásul még a napi munkát is meg fogja bonyolítani, hacsak önök nem kormányzati helikopterekkel akarnak röpködni majd az országban, amit majd az adófizetők fizethetnek. De legalább majd véletlenül sem tudnak semmi olyat tenni, amitől Lázár János miniszter úr, ahogy állítólag az Origo szerkesztőségében szokás volt fogalmazni, majd szomorú lenne. Vagyis semmi olyat, ami ezt a hatalomkoncentrációt hátráltatná. A paranoia ráadásul teljesen nyilvánosan eluralta a kormányzatot is, nemcsak a Fideszen kívül, hanem a Fideszen belül is láthatóan teljes harc dúl. A sajtóban már nyíltan találgatják, hogy a Fidesz mely oligarchái pontosan kivel csapnak össze a táboron belül. Talán már ők maguk sem tudják, hogy melyik Fidesz közeli nagyvállalkozó nézte ki magának a legnagyobb kereskedelmi televíziót, de azért gyorsan benyújtanak egy olyan reklámadó-tervezetet, amely lehetetlenné teszi a működését. Egy olyan tervezetet, aminek az égvilágon semmi haszna nincs, csak az a célja, hogy végképp kiszolgáltassák a sajtót a teljesen felesleges állami hirdetéseknek, növelve ebben az országban az átláthatatlanságot és a közpénzekből finanszírozott propagandát. Tisztelt Miniszter Urak! Én nagyon remélem, hogy 2018-ban önök ebből már nem fognak tudni megélni. [[13.40]]
A válaszadás kötelezettsége Lázár János miniszter urat terheli. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hiszem, képviselőtársaim közül szinte senki nem rendelkezik azzal a képességgel, hogy 5 percben ennyi mindenről és ilyen gyorsan tudjon beszélni, mint képviselő asszony. Ezért a Fidesz képviselőcsoportja nevében is talán elismerésemet tudom kifejezni képviselő asszonynak, hogy ilyen alaposan végzi munkáját, és ilyen eklektikusra, barokkos túlzásokkal megtűzdelt eklektikusra sikerül a felszólalása. Mégis, néhány kérdésre, ami talán a kormányzati munka érdemét illeti, megpróbálnék válaszolni. Az első: először is szeretném megköszönni minden képviselőtársamnak, aki a bizottsági munkában részt vett, és minisztertársaim meghallgatásának részese lehetett. Azt hiszem, minden miniszter megkapta azokat a kérdéseket, amelyek után az alkalmasságot illetően a bizottságok meg tudták hozni döntéseiket. Minisztertársaim álltak a bizottságok rendelkezésére, a bizottságokban pedig a képviselők tisztességesen, korrekt formában és jó légkörben tehették föl a kérdéseiket, mint ahogy ezt tette több bizottságban is az LMP képviselőcsoportjának több képviselője is. Úgy hiszem, hogy a bizottsági meghallgatások az elmúlt 24 évnek megfelelően zajlottak, semmi kívánnivalót nem hagytak maguk után. Azt szeretném érzékeltetni, hogy a kormány, most már a törvényhozás többségével megerősítve úgy gondolja, hogy a végrehajtó hatalom belső szerkezeti struktúrájáért a végrehajtó hatalom a felelős, a mindenkori kormányzatnak és a magyar végrehajtó hatalom első számú vezetőjének, a miniszterelnöknek joga az, hogy a saját munkaszervezetét és a kormányzati végrehajtó hatalmi rendszert fölállítsa. Köszönöm képviselőtársaimnak, akik többségi szavazataikkal támogatták azt, hogy a kormány kormányrendeletben döntsön a statútumról, amely június 6-án késő este meg is jelent. Ajánlom figyelmébe képviselő asszonynak, minden érdeklődő kérdésére természetesen választ kaphat. De ha ez nem elégítené ki a kíváncsiságát képviselőtársamnak, akkor bármikor bármelyik minisztertársam áll az ön rendelkezésére, és pontos adatokkal, illetve tudással próbálunk rendelkezésére lenni, hogy megtalálja azt a személyt, akinek kérdéseket tehet föl. Ha megengedi, a konkrét kérdéseire néhány mondatban, röviden reagálnék. A norvég alappal kapcsolatban, ami, azt hiszem, ma még a Ház előtt szóba fog kerülni, hiszen a Kehi-vizsgálat tárgya, ha jól láttam, az egyik azonnali kérdésnek, egy dolgot kell csupán eldönteni: a norvég alap által kiosztott pénz Magyarországon közpénznek minősül vagy sem? Ha közpénznek minősül, a közpénzek fölhasználásának rendje teljesen világos. Önök jó néhány bírósági tárgyalást kényszerítettek ki, bírósági döntést kényszerítettek ki arra vonatkozóan, hogy a közpénzek nyilvánosak. Ha a norvég alap pénze közpénz, egyelőre ezt az egész ország így tudta, akkor természetesen minden közpénz nyilvános. Ez az LMP politikájának lényege. Nem értem, hogy ön, tisztességes, fölkészült és jó szándékú képviselőként hogy állhat egy szervezet mellé, amely el akar titkolni adatokat, miközben egyébként a kormánnyal szemben a teljes nyilvánosságot és a közpénzek fölhasználásának átláthatóságát kéri rajtunk számon. Nem értem, hogy miért ezen az oldalon áll, képviselő asszony, és miért nem azt mondja, hogy ha a norvég alappal kapcsolatban semmiféle titok nincs, akkor hozzanak minden adatot nyilvánosságra. Nagyon egyszerű: tegyék ki az ország elé, hogy ki milyen megfontolások és szempontok alapján nyerte el a pénzt. Miután ezt az alapítvány és a norvég kormány képviselői nem tartják helyesnek, ők úgy gondolják, hogy a norvég alapból származó pénz nem közpénz, vagy nem tartozik a nyilvánosságra, ezért a közpénzek fölhasználásának törvényes rendje értelmében, valamint az államháztartási törvény értelmében, amely azt mondja, hogy a külföldi kormányok által nyújtott támogatás Magyarország számára a Kehi által ellenőrizhető, sőt köteles ellenőrizni, valamint az államháztartási törvény arról is beszél, hogy azon pénzek fölhasználása is nyilvánosság iránt kiált, amelyeket kormányrendeletben hirdetünk ki, és a norvég alap ilyen pénz, a Kehinek joga és kötelessége ellenőrizni. Ha nincs a norvég alapnál semmiféle szégyellni- vagy titkolnivaló, akkor bizonyára a Kehi-vizsgálat teljesen pozitív döntéssel, pozitív eredménnyel ér majd véget, és akkor megnyugodhatunk afelől, hogy a pénzosztás jól ment. Nem tudom, hogy miért kell félni attól, hogy az ország nyilvánossága most kivételesen arra kíváncsi, hogy az önök által támogatott szervezet hogyan osztja a pénzt. Amikor önök kíváncsiak arra, hogy a kormány hogyan osztja el a pénzt, akkor természetesen minden a nyilvánosságra tartozik. Tehát önök csak a szelektív nyilvánosság pártján állnak, ha jól érzékelem. [[Derültség és szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] Ami pedig a minisztériumok elhelyezését illeti, Kövér László házelnök úr 2010 után több alkalommal is megkereste a kormányt, amely szerint a végrehajtó hatalomnak törvényhozás épületében nincs helye. Ez, úgy hiszem, ma is olyan álláspont, amit a házelnök képvisel. Tudomásom szerint a miniszterelnököt erről értesítette. Emellett a miniszterelnök úr arra hívta föl a kormány több tagját, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, és vitassák meg annak lehetőségét, hogy vajon bizonyos minisztériumok, a végrehajtó hatalom bizonyos részei miért ne lehetnének vidéken. Azt hiszem, a vidék megérdemli ezt, képviselő asszony. Én vidéki képviselőként úgy gondolom, igenis állami főhatóság lehet vidéken Magyarországon. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, a Jobbik frakciójának tagja. Képviselő asszony, parancsoljon! Nincs felírva felszólalásának címe, akkor kérem, hogy helyettem mondja el.
Köszönöm a szót, elnök úr. A felszólalásom címe egy kérdés, hogy "Nincs a kormánynak jövőképe?". Ugyanis az elképzelhetetlen, hogy Magyarországon például egy iskola tanterv nélkül működjön, az viszont elképzelhető, hogy valaki úgy legyen miniszterelnök, hogy nem vesz részt egy miniszterelnök-jelölti vitán. Sőt, az is elképzelhető ma már Magyarországon, és az Orbán-kormány idején már napi gyakorlat, hogy már kormányprogramot sem tárnak a tisztelt Ház elé. Sőt, választási programjuk sem volt az országgyűlési választást megelőzően, mindössze azt a szűkszavú kijelentést tette Orbán Viktor, hogy "folytatjuk". Ez volt a választási programjuk. Az európai parlamenti választás lehetőséget biztosított volna önöknek arra, hogy javítsák ezt a hiányosságukat, és részt vegyenek a listavezetők között rendezett vitán, de a Fidesz európai parlamenti listavezetője sem gondolta úgy, hogy az elképzeléseit egy nyilvános vitán ütköztetnie kellene a többi párt listavezetőjével. Ma már tehát azt a négy évvel ezelőtti, kiüresített és közhelyparádénak minősíthető kormányprogramot sem tárták a Ház elé, amit akkor még megtettek. Azt kérdezném, hogy mi ennek az oka. Lehetséges, hogy nem merik most már leírni például azt, hogy egymillió új munkahelyet fog megteremteni a versenyszféra az önök kormányzása alatt, tíz éven belül? Mi az oka ennek a magatartásnak? Miért nem tárják az emberek elé az elképzeléseiket teljesen világosan, írott formában, számonkérhetően? Három válaszlehetőség adódik erre a kérdésre. Egyrészről az, hogy valami takargatnivalójuk van, és ezért próbáltak a rezsicsökkentés zászlóshajója mentén beevickélni újra az Országgyűlésbe és a többséget megszerezni. A második válaszlehetőség, hogy egész egyszerűen nincsen semmiféle jövőképük arra vonatkozóan, hogy Magyarország stratégiai problémáit hogyan fogják megoldani. Pedig az emberek kíváncsiak arra, hogy lesz-e áfacsökkentés például Magyarországon. A harmadik válaszlehetőség pedig az, hogy a kényelmes utat választották, és úgy tudták abszolválni ezt a választási kampányt, hogy nem volt szükség arra, hogy bármiféle érdemi programot letegyenek az asztalra. A miniszteri meghallgatások lehetőséget biztosítottak volna arra, hogy ezekre a kérdésekre válaszokat adjanak, és legalább az ellenzéki és egyébként a kormánypárti képviselők által feltett kérdésekre valóban érdemi válaszokat adjanak. Azonban a miniszteri meghallgatásokat is olyan mértékben kiüresítették, hogy sok bizottságban időkeretben korlátozták a képviselők felszólalási lehetőségét. Így nem is volt lehetőség arra, hogy ezeket a kérdéseket, amiket előzetesen megfogalmaztunk, feltegyük. Például az áfacsökkentés kérdését említettem, de beszélhetnénk az elvándorlásról is, ami Magyarországon ma már az egyik legnagyobb problémává nőtte ki magát. Különböző becsléseket ismerünk csak arra vonatkozóan, hogy hány magyar állampolgár dolgozik külföldön. És a miniszterelnök mindezeknek az embereknek, a gazdasági menekülteknek a helyzetét egy kalandvágyból adódó útkeresésnek nevezte, ami nyilvánvalóan nem igaz. Tehát fontos lenne, hogy egyáltalán szembenézzenek ezzel a problémával, és hazahívják ezeket az embereket, akik dolgozni akarnak, tisztes megélhetést szeretnének, de Magyarországon nem találták meg a boldogulás lehetőségét. Úgy tűnik az eddigi intézkedéseikből, hogy nemhogy hazahívni nem szeretnék őket, de a Magyarországhoz őket kapcsoló ügyek mentén is nehezítik azt, hogy ők részt vegyenek például a választásokon, ahogy az az országgyűlési választáson is megtörtént velük. De beszélhetnénk a cigány-magyar együttélés kérdéséről is, ami szintén égető Magyarországon több évtizede, és semmiféle megoldást, előrelépést, érdemi intézkedést nem láttunk az elmúlt négy évben. Ha a miniszterelnök szavát komolyan vesszük, miszerint folytatják, akkor sajnos nem várható az, hogy ebben is előrelépnénk a következő kormányzati ciklus alatt. Ha önök azt folytatják, amit az eddigi ciklusban elkezdtek, például az oktatás területén, akkor érthetjük ezt úgy például, hogy a KLIK jelenlegi formájában fog tovább működni, vagy folytatják az állami források kivonását a felsőoktatásból? Folytatják azt, hogy a demográfiai vészkatasztrófát nem sikerült megállítani? A születésszám továbbra is évről évre csökken, és itt is, bár voltak intézkedések, ezt el kell ismerni, egész egyszerűen nem látjuk azt, hogy például a második gyermek megszületésére nagyobb hangsúlyt fektetnének, amiben Magyarországnak stratégai tartalékai vannak? [[13.50]] Nem tudjuk, hogy mi lesz a politikusbűnözéssel kapcsolatos álláspontjuk, a mentelmi jog eltörléséhez hogyan fognak viszonyulni, a képviselő kettős állampolgárságának a nyilvánosságra hozatalát támogatják-e, ezzel kapcsolatban is egymásnak ellentmondó nyilatkozatokat tettek az elmúlt időszakban. Kérdezem ezért valamelyik miniszter urat, hogy mekkmester- menedzsmentre számíthatunk, vagy lesz érdemi, számon kérhető kormányprogram. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Válaszadásra Balog Zoltán miniszter úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban folytatjuk, úgy látom, nemcsak mi, hanem önök is, mert ez az ugyan kedves hangon elmondott napirend előtti svédasztal, ahol az áfától a demográfiáig minden bűnünket felsorolja, ez az érdemi vitára olyan különösebb lehetőséget nem ad. Én is felsorolhatnék egy halmazt most azokból az intézkedésekből, amiről úgy gondolom, hogy egyértelműen kirajzolódik az, hogy mi mit gondolunk Magyarország jövőjéről. Hogy ezt ön jövőképnek nevezi vagy valami másnak, mi nemzetstratégiai elképzeléseknek nevezzük, ez szerintem ebből a szempontból részletkérdés. Tehát azon persze vitatkozhatunk, hogy ugyanazt gondolják-e Magyarország jövőjéről, mint amit mi gondolunk. Szerintem nem ugyanazt gondolják, és ettől kezdve lehet azon vitatkozni, hogy melyik a jobb elképzelés a jövőről, de azt mondani egy ilyen négy év után, hogy ezek az intézkedések nem mutatják, hogy milyen irányba szeretnénk menni, ezt nem minősítem, mert végül is miért legyek udvariatlan, csak azt tudom ígérni, hogy van újabb négy évünk. A választók felhatalmaztak arra bennünket, hogy négy éven keresztül megvitassuk ezeket a kérdéseket, és valóban a bizottságoknak az asztalára fognak kerülni azok a törvényjavaslatok, amelyek továbbvisznek bennünket az előző négy évben kirajzolt úton. Ha megengedi, általánosabb dolgokat fogalmaznék meg, hiszen valóban érdekes beszélni arról, hogy lesz-e áfacsökkentés, vagy nem lesz áfacsökkentés, ez egy érdekes dolog, szerintem sokszor hallotta itt a kormányzati szereplőktől, elsősorban a gazdasági minisztérium képviselőjétől, hogy úgy gondoljuk, hogy sokkal igazságosabb fogyasztási adó formájában adót beszedni, mondjuk, mint személyi jövedelemadó formájában. Tehát az a célunk, hogy azt az adónemet mérsékeljük, a másikból pedig megszerezzük azokat a forrásokat, amikkel egyébként az állam Magyarországon működtetendő és működtethető, merthogy erre hatalmaztak fel bennünket a választók. Nem tudom, hogy melyik miniszteri meghallgatáson volt ott, képviselő asszony, én úgy emlékszem, hogy találkoztunk, találkoztam önnel mint bizottsági elnök, és szerintem elég részletes, érdemi és mélyreható vitát folytattunk a bizottsági meghallgatáson. Én magam 30 percen keresztül soroltam a konkrét intézkedéseket, amiket tervezünk, a miniszterelnököt is hallhatta, amikor a miniszterek feladatait ismertette, hogy mi az, ami felé menni fogunk. És ha megvitathatnánk azt az éppen január 1-jétől életbe léptetett intézkedéscsomagot, amire azt mondjuk, hogy a népesedési programunkat mutatja, akkor ebből világosan kirajzolódik az, hogy a gyermeknevelést és azoknak a családoknak a támogatását, akik a gyermeknevelés mellett egyébként munkajövedelemből akarják eltartani a családjukat, azt egyértelműen támogatjuk. Olyan, azt is mondhatnám, hogy radikális intézkedések, de bízom benne, hogy az ön számára nem negatív jelző a radikális, ami az elmúlt húsz évben hiányzott Magyarországon. Ha az az adókedvezmény-rendszer valóban elkezd működni - gondolom, abban egyetértünk, hogy három vagy négy hónap kevés ennek az eredményeit látni, ehhez legalább kilenc hónapra van szükség, a biológiai törvényei már csak ilyenek -, akkor majd beszélhetünk arról, hogy volt-e értelme valóban, a diplomás-gyeddel valóban korábbra hoztuk-e az első-második gyermek vállalásának az idejét, valóban sikerült-e azt elérni, hogy ma már Magyarországon a gyermekvállaláshoz ne legyen szegénységi kockázat. Megvitathatjuk azt, hogy az a több ezer bölcsődei férőhely elég lesz-e, amit létrehoztunk azért, mert azt szeretnénk, hogy ne kelljen feltétlenül úgy otthon tölteni a három évet a gyerekkel, hogy egyébként jövedelemcsökkenés legyen, hanem megkapva a gyest, gyedet, emellett el lehessen menni akár részmunkaidőben dolgozni. Ezek mind olyan intézkedések, amik arról szólnak, hogy a család van a fókuszában ennek a kormánynak, és ez a jövőben is így fog maradni. Ha megenged még egy területet, ami számomra nagyon fontos terület, az pedig az állami szolgálat megbecsülése, és idetartozik a pedagógus-életpálya kérdése, mindazok az intézkedések, amelyek arról szólnak, hogy Magyarországon ma, aki az állam feladataiban szerepet vállal közalkalmazottként, köztisztviselőként, pedagógusként, orvosként, egészségügyi dolgozóként, annak kiszámítható életpályája legyen. Annak a béremelésnek, ami tavaly szeptemberben elindult jelentősen, januárban újra, most néhány hónap múlva újra részesévé válhatnak a pedagógusok, azt gondolom, világosan mutatja az irányt, hogy mit is jelent egy pedagógus-életpálya, és hogy ez hogyan jelentkezik majd az iskolákban minőségi oktatásként, az természetesen a következő lépés tud lenni. És amikor a nyilvánosságról beszél, én azért óvatosan fogalmazok megint csak, mégiscsak egy hölggyel állok szemben, de azért a nyilvánosság és a megbízhatóság az európai uniós képviselők vitájában... - szerintem nézze meg az önök európai uniós listáját, és akkor szerintem van önöknek is bevallanivalójuk, nem csak nekünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Ház! A mai napirend előtti felszólalások végén Rogán Antal képviselő úr következik, a Fidesz képviselőcsoportjának a vezetője: "Vannak, akik két vereségből sem képesek tanulni" címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Vannak a Bourbonok, akik a francia forradalomból és Napóleonból sem tanultak, és vannak ellenzéki képviselőtársaink, akik április 6-ából és május 25-éből sem voltak képesek tanulni. És tisztelt képviselőtársaim, április 6-án önökről nem egész egyszerűen csak egy vereség formájában mondtak ítéletet az emberek, önök április 6-án megsemmisítő vereséget szenvedtek el a parlamenti választásokon. [[Dr. Hiller István közbeszól.]] És rossz hírem van, ha nem vették volna észre, tisztelt képviselőtársaim, akkor május 25-én, az európai parlamenti választásokon, hat héttel a parlamenti választások után önök nagyobb arányú vereséget szenvedtek el, mint korábban. Még kevesebben szavaztak önökre, és még nagyobb arányban támogatták a jelenlegi kormánypártokat. Ennek minden bizonnyal oka van, tisztelt képviselőtársaim. És az egyik oka éppen az, hogy már április 6-a után is észrevették az emberek, hogy önök semmit nem tanultak. Pontosan ugyanazokat mondják, mint az előző négy esztendőben, pontosan ugyanazokkal a dolgokkal támadják a kormányt, mint az előző négy esztendőben, és pontosan ugyanazokat a dolgokat követelik, amelyekre az emberek egyszer már, sőt ezek után kétszer elég határozottan ítéletet mondtak. Ma hallottunk progresszív adóra vonatkozó követelést a magyar vállalkozásoknál osztalékadó formájában, előtte sokszor hallhattuk a parlamentben a progresszív személyi jövedelemadóra vonatkozó követelést a baloldaltól. Tisztelt Képviselőtársaim! Önöknek mindig eszükbe jut, hogy hogyan kell a magyar vállalkozásokat sokkal jobban megadóztatni, mint a külföldieket, az mindig eszükbe jut, hogy hogyan kell egyébként jobban megadóztatni a magyar embereket meg a magyar családokat, de amikor, mondjuk, határozottabban kéne fellépni külföldi érdekcsoportok ellen - idézzük csak fel, amikor kormányoztak, és megkísérelték bevezetni a bankadót, tettek rá egy pici kísérletet: mi történt az akkori miniszterelnökkel, tisztelt képviselőtársaim? Elment a Nádor utcába, majd fülét-farkát behúzva szépen hazaballagott, és azután az a bizonyos bankadó az ilyen iciri-piciri lett, miközben az embereket érintő adóterhek abban az évben is meg az azt követő évben is durván növekedtek. Ugyanakkor, amikor önök kísérletet sem tettek arra, hogy a bankadó mértékét megnöveljék, amikor kiderült, hogy az önök hibájából az ország és az államháztartás óriási bajban van, ugyanabban az esztendőben önök kitaláltak egy olyan adózási terhet, hogy a magyar családok, a családokat fenntartó munkavállalók még azután is adót kellett hogy fizessenek, amit egyébként kézhez sem kaptak. Ez volt az a bizonyos adózási rendszer, amelyben még az utánuk fizetett, különféle társadalombiztosítási járulékok 50 százaléka is a személyi jövedelemadó tárgya volt, amit nekünk kellett eltörölni 2010-ben, '11-ben és '12-ben lépésről lépésre. Ilyen az, amikor önök a valódi multinacionális cégekkel és az erős érdekképviseletekkel szembenéznek, akkor önök mindig, minden alkalommal meghátrálnak. Ha progresszív adózást akarnak, tisztelt képviselőtársaim, itt a reklámadó, szavazzák meg bátran. Progresszív adózásról van benne szó, és értelemszerűen ez ugyanúgy nagyon erős érdekcsoportok elleni fellépés. Ne tagadják, ez az önök kormányzása idején is felmerült, akkor is gondolkodtak rajta, ahogy gondolkodtak a bankadón is, meg még több, egyébként azóta általunk a közteherviselés kiszélesítése érdekében alkalmazott szektorális adón is. Csak önök ott akkor, azokkor az alkalmakkor mindig meghátrálták, mert mindig egyszerűbb volt az embereket megadóztatni és a magyar vállalkozásokat megadóztatni. És amikor önök voltak kormányon, tisztelt képviselőtársaim, akkor osztrákok építettek Magyarországon, és nem magyarok építettek. És azt is megkérdezhetik minden további nélkül, mondjuk, Bajnai Gordontól és Kóka Jánostól, hogy hogy volt azzal a kis informatikai céggel, amit megvásároltak, aztán azt követően megtömtek kormányzati beruházásokkal. Semmit nem épített, semmilyen értéket nem alkotott, semmi újat nem csinált, majd azt követően eladták az ár 15-20-szorosáért úgy, hogy egyébként ma sem tudjuk, hogy az abból származó óriási bevétel, mivel offshore-ba ment, egyébként ebben a formában kit is gazdagított. [[14.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem önöket, hogy tanuljanak április 6-ából és május 25-éből, mert ott az emberek, azt gondolom, elsősorban önöknek akartak üzenni. De úgy tűnik, hogy önök ezt az üzenetet nem akarják hallani. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki ezzel kapcsolatban felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hegedűs Lorántné jegyző asszonyt, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sallai R. Benedek, LMP; Magyar Zoltán, Jobbik; Kepli Lajos, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Hargitai János, KDNP; Lukács Zoltán, MSZP; Schmuck Erzsébet, LMP; Mirkóczki Ádám, Jobbik; Bánki Erik, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Kepli Lajos, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző asszony. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre a Házbizottság terjesztette elő javaslatát. Tájékoztatom önöket, hogy a Házbizottság házszabálytól való eltérésre tett javaslatot. Felkérem Pogácsás Tibor jegyző urat, ismertesse a javaslatot. Parancsoljon!
A Házbizottság javaslata a határozati házszabályi rendelkezésektől való eltérésre. A Házbizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 65. § (1) bekezdésében foglalt jogköre alapján az alábbiakat javasolja az Országgyűlésnek. Az Országgyűlés az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának megalakításáról szóló H/131. számú határozati javaslat tárgyalása és döntéshozatala során úgy térjen el a határozati házszabályi rendelkezésektől, hogy a határozati javaslathoz módosító javaslat és bizottsági jelentés benyújtására ne kerüljön sor, a határozati javaslat elfogadására vita nélkül, 2014. június 10-én, kedden kerüljön sor.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez a H/131/3. számú javaslat alapján. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házszabálytól való eltérést 158 igen, 15 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! L. Simon László képviselő úr a szükséges számú támogató aláírás benyújtásával kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a reklámadóról szóló T/154. számú előterjesztést. A képviselő úr azt is kezdeményezte, hogy módosító javaslat benyújtására a mai napon, a kivételes eljárás elrendelésétől számított három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra pedig holnap kerüljön sor. Tisztelt Országgyűlés! A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazata szükséges. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/154. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 130 igen, 45 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Határozati Házszabály 62. § (5) bekezdése szerint a kivételes eljárásban az előterjesztés részletes vitáját a Törvényalkotási bizottság folytatja le. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására - mivel most 14 óra 6 perc van, innentől számított három óra - 17 óra 6 percig van lehetőség, a törvényjavaslat összevont vitájára, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra pedig a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz-frakció kezdeményezte, hogy a kivételes eljárásban tárgyalt, a reklámadóról szóló T/154. számú törvényjavaslat tárgyalására holnap első napirendi pontként kerüljön sor, és ha a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatot nyújt be, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra, majd ezt követően a zárószavazásra az összevont vitát követően kerüljön sor. Kérdem önöket, ki ért egyet a javaslattal? Aki egyetért, az kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez szemmel látható döntés. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a személyi javaslatokról a mai napon közvetlenül a T/146. számú törvényjavaslat második olvasatának vitáját követően döntsön az Országgyűlés. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Látható többség. Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló T/146. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslatáról való döntésre és a zárószavazásra a mai ülésnapon, a személyi javaslatokat követően kerüljön sor. Kérdem önöket, ki ért ezzel egyet. Aki egyetért, az kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a mai ülésnapon az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának megalakításáról szóló H/131. számú határozati javaslat határozathozatalára a T/146. számú törvényjavaslat zárószavazását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának alakuló ülésére a H/131. számú határozati javaslat határozathozatalát követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, az kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy tárgysorozatba-vételi kérelmek tárgyalására a mai ülésnapon az IPU közgyűlését követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, az kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy a Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a diplomata-, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/56. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a mai ülésnapon, a tárgysorozatba-vételi kérelmek tárgyalását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, az kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. [[14.10]] A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a 2014. június 10-11-i ülésen ne kerüljön sor a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a kölcsönös vízumképviseletről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/55. számú törvényjavaslat általános vitájára. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy a tárgysorozatba-vételi kérelmekről való döntésre a 2014. június 11-i ülésnapon a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló T/156. számú törvényjavaslat általános vitáját megelőzően kerüljön sor. Kérdezem képviselőtársaimat, ki ért ezzel egyet. Aki egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a mai ülésnapon a határozathozatalokra legkorábban 18 óra 20 perctől kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] . Köszönöm szépen, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy a holnapi ülésnapon a határozathozatalokra legkorábban 12 órakor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a házbizottsági napirendi ajánlásról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most 14 óra 12 perc van, áttérünk az azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. [[Rövid szünet.]] Megkérem képviselőtársaimat, hogy mindazok, akik halaszthatatlan, sürgős hivatali feladatuk ellátása miatt elhagyják az üléstermet, azt a lehető leggyorsabban tegyék meg, hogy folytatni tudjuk munkánkat. [[Rövid szünet. Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, akik az ülésteremben maradnak, hogy foglalják el helyüket, mert folytatjuk munkánkat. Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: "Miért nem sikerül felszámolni a gyermekéhezést Magyarországon?" címmel. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Lassan befejeződik az iskola, és a gyermekek [[Zaj. Az elnök csenget.]] százezrei mennek vakációra. Sajnos hazánkban az a nagyon szomorú helyzet, hogy nem minden gyermeknek boldog a nyár. Ma Magyarországon több százezer gyermek nem jut megfelelő mennyiségű és minőségű táplálékhoz, ma hazánkban rengeteg kisgyermek egyszerűen éhezik. Világos mindannyiunk számára, hogy az a gyermek, aki nem jut megfelelő táplálékhoz, csökken a fejlődésének üteme, az alultápláltság kihatással van az egészségügyi állapotára, szellemi fejlődésére, ez később kihat az iskolai teljesítményre, az iskolában eltöltött sikereire. Ez a korgó gyomor állapota. Amiatt, hogy ma ezek a gyerekek nem jutnak megfelelő ételhez, óriási árat fognak fizetni szinte egész életük során. És ha továbbgondoljuk, a hűvös racionalitás világába evezve könnyen belátható, hogy az emberi szenvedés bizony gazdasági károkat is fog okozni hazánknak. A táplálék hiánya felnőttkorban olyan betegségekhez vezet, amelynek gyógyítása nagyon sokba fog kerülni mindannyiunknak, már ha lesz még bármilyen állami szolgáltatás, hiszen óriási mértékben zuhan az állam által biztosított szolgáltatások minősége hazánkban. Az adatok jól mutatják és tünetként visszaigazolják az önök tehetetlenségét ezen a területen. A gyermekekkel rendelkező családok majdnem felével fordult már elő az elmúlt egy évben Magyarországon, hogy nem tudták a szükséges élelmiszereket megvenni maguknak és szeretteiknek. Ma a gyerekek több mint egynegyede a szegénységi küszöb alatt él hazánkban. Ennél is rosszabb a helyzet, ha az UNICEF Magyar Bizottsága által végzett kutatás eredményeit nézzük, amely szerint a magyar gyerekek körében 2009-hez képest nőtt a jólétükben veszélyeztetettek aránya. Ez azt jelenti, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] jelenleg minden második gyerek nélkülöz valamilyen szempontból Magyarországon. Végezetül azt kérdezem a miniszter úrtól, unos-untalan azt a kérdést kell feltennem, hogy önök minek és kinek kormányoznak, ha még az éhező gyermekek szájába sem tudnak ételt juttatni. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! A képviselő asszonynak ez az első felszólalása ebben a műfajban itt a parlamentben, még nincs meg az a rutinja, hogy a 2 perc az 2 perc. Úgy gondolom, hogy meg kellett engedni azt a 25 másodpercet, ami fontos volt, hogy egészben hangozzon el. Most Balog Zoltán miniszter urat kérem, hogy válaszoljon az elhangzottakra. [[Közbeszólások: Egyetértek! Jó a házvezetés!]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Én is megtettem volna azt a gesztust, hogy a kérdését elmondom, az utolsó két mondatot, ha nem jutott volna rá idő, de itt már megelőztek ebben az ügyben. Hadd mondjam azt, hogy az a kérdés, amit ön felvetett, arról én valóban nagyon szívesen folytatok vitát ebben a hangnemben, nem abban, ahogy a bizottsági ülésen egyik képviselőtársa ezt megtette, mert ez egy lényeges gond. Figyeltem a mondatait, körülbelül a felszólalásának a kétharmadát akár én is elmondhattam volna, mert valóban így van, ma Magyarországon gyermekéhezés-, családszegénységügyben súlyos állapotok vannak. Bízom benne, hogy abban egyetértünk, hogy ez nem olyan kérdés, ami két évnek, három évnek, négynek vagy öt évnek a terméke, hanem bizony itt olyan súlyos örökségeink vannak mindannyiunknak, amin nehéz változtatni. Azért hadd mondjam azt, amikor arról beszél, hogy az állami szolgáltatások minősége csökken, én az ellenkezőjét tapasztalom, és a számok is ezt mutatják. Hiszen arról van szó, hogy nemcsak hogy több pénzt fordítunk erre az ügyre - még akkor is, ha néhányan cinikus megjegyzéseket tesznek az önök soraiban erre -, mint amennyit 2009-ben vagy 2010-ben fordítottunk, minden évben növekedik az erre rendelkezésre álló források mennyisége. Egyáltalán hogy iskolai gyermekétkeztetés van, az ebben a régióban nem magától értetődő. Magyarországon nemcsak hogy gyermekétkeztetés van, hanem olyan gyermekétkeztetés van, amely a hetedik osztályról a nyolcadik osztályra is kiterjesztette a mi kormányunk alatt az étkezést. Tehát azt tudjuk mondani, hogy ha iskolaidőben - a nyári időszak valóban nehezebb ügy - valaki tisztességesen iskolába járatja a gyermekét, akkor háromszori étkezést kell kapnia. És ha az önkormányzat, most már az állami fenntartásban az intézményfenntartó központok és az intézmények jól együttműködnek, akkor meg is kapja ezt az ellátást. Ennek az ellátásnak a minősége úgy növekedett, hogy egyébként helyi termékekkel - a konzervektől és az egyébként nem túl egészséges [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] élelmiszerektől elmozdulva - próbálunk olyan élelmiszerből főtt ételt tenni az asztalukra, ami az egészségesebb táplálkozást segíti. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Egyperces viszonválaszra Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm elnök úrnak a korábbi türelmét, megtisztelve érzem magam. Nézze, miniszter úr, én mindent értek, és higgye el, sem az ön jó szándékát és erőfeszítéseit nem vonom kétségbe, de ötödik évüket kezdik meg ebben a Házban, nem is akkora felhatalmazással. Aki ekkora felhatalmazást kap, mint önök kaptak Magyarországon, és az ötödik évüket tapossák, akkor a csillagokat is le kellene hozni a gyerekeknek az égről. [[14.20]] Ugyanis ön az emberi erőforrás minisztere. Sokszor elmondta, amikor először vállalta a miniszterséget és most is a bizottsági meghallgatáson, hogy az ember Magyarország legfőbb erőforrása, az abba vetett hit és erő mindennél fontosabb számunkra. Ezért nem értem, miniszter úr, és ezért nem tudom a válaszát elfogadni, hogy miért nem prioritás önöknek ma a gyermekek éhezésének megszüntetése Magyarországon. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra a miniszter urat illeti a szó. Parancsoljon!
Ez egy fontos exhortáció volt, ami valamilyen módon az erkölcsi érzékemre próbál hatni. Én számokat mondanék: 2011-ben 65 ezerről 68 ezer forintra emeltük az egy gyermekre jutó összeget; 2013-ban 50 százalékkal emeltük - 102 ezer forintra - az ingyenes és kedvezményes gyermekétkeztetésre fordítható támogatás fajlagos összegét éves szinten, gyermekenként. Ez több mint 50 százalékos emelés, szerintem ez egy elég lényeges dolog. 2014-től a központi költségvetés 53 milliárd forintot fordít erre az ügyre. A gyermekétkeztetésből kiesőknek és egyébként még az iskolás- és óvodáskorba nem lépett gyermekeknek az étkezéséről szól a rászoruló személyeket támogató operatív program, ami 2014 végétől indul, és élelmiszersegélyben 0-3 éves korban 2020-ig [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] 17 és 18 milliárd forintot irányoz erre elő. Ott próbálunk meg azokra a területekre rámenni, amelyeket egyébként intézményesen nem tudunk befogni, a szociális ellátórendszeren keresztül el fogjuk érni ezeket a gyermekeket. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: "Mit jelent konkrétan az államadósság nagyságára nézve a miniszterelnök úrnak az a megfogalmazása, amely szerint 'Megmutattuk, hogyan lehet felfeszíteni az adósságcsapda ajtaját.'?" címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettest, tárca nélküli miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a tisztelt képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen. Így Balczó Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A 2010-es kormányalakításkor Orbán Viktor úgy fogalmazott, hogy az államadósság a legfőbb ellenség, és ellene küzdelmet hirdetett meg. Mivel most nem volt kormányprogramvita, nem tudjuk, hogy a jövőben akarnak-e ez ellen küzdeni, ezért néhány más megfogalmazásra kell hagyatkoznunk. Március 15-én mondta a miniszterelnök úr, hogy: "Megmutattuk, hogyan lehet felfeszíteni az adósságcsapda ajtaját." - nagyon talányos mondat. Május 10-én egy kicsit konkrétabban fogalmazott: "A megtett út sem volt könnyű, sem kényelmes, súlyos nehézségeken, túlerőben lévő ellenfeleken küzdöttük át magunkat, és itt első az államadósság, amin átküzdöttük magunkat." Nézzük a tényeket! 2010 áprilisában 19 323 milliárd forint volt az államadósság, 2014 áprilisában 5264 milliárd forinttal, 27,3 százalékkal több. A bűvszám, a GDP-hez mért adat 84,5 százalék. Lehet, hogy ingadozik, de önök a Széll Kálmán-tervben 67 százalékot vállaltak 2014-re. Vetítsük egy családra, ahogyan a rezsicsökkentést is: 1 millió 284 ezer forinttal növekedett az egy családra jutó államadósság. Mondhatjuk azt, hogy úgy érezzük, ezt nem kell visszafizetni, de emiatt kell 1200-1300 milliárd forint kamatot évente fizetni. Hozzuk közel ezt a számot: három 4-es metró tokkal-vonóval és másfél millió hektár szántóföld ára. Tehát az a kérdésem, hogy ezek szerint önök úgy tekintik, hogy megoldották az államadósság kérdését, felnyitották a csapdát, kinéztek, mélyebbre zuhantak, és azt mondták, itt van, elég volt, ez az, vagy pedig van tervük, mert akkor jó lenne, ha a magyar társadalom számára ezt elárulnák. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
A válaszra megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Gondolom, egyetértünk abban, hogy a 2002 és 2010 közötti szocialista kormányok vezetése a régió legmagasabb GDP-arányos államadósságát és emelkedő adósságpályát hagyott örökül a 2010-ben hivatalba lépő új kormányra. Egy ilyen, a GDP 90 százalékának irányába kapaszkodó adósságszintnek a puszta fenntartása is hatalmas terhet jelent a költségvetésre. Az Európai Unió tagállamaival szemben Magyarország - dacolva a recesszióval - mérsékelni tudta az államadósságot úgy, hogy közben a nemzet vagyonát is gyarapította. Az elmúlt négy év alatt 85 százalék fölötti szintről 79 százalék közelébe süllyedt a GDP-arányos adósság, ez az EU-s tagállamok második legsikeresebb adósságcsökkentése. Eközben mindvégig példás fegyelemmel gazdálkodtunk az ország költségvetésével, a hiányt nem engedtük elszabadulni. A következő évekre is dinamikus növekedést prognosztizálhatunk; ezt a markánsan növekvő beruházások alapozzák meg, amelyeknek bővülését az uniós források eredményes felhasználása, az alacsony hozamkörnyezet, a növekedési hitelprogram, és az üzleti bizalom javulása is támogatja. A magyar gazdaság tehát 2013-ban fenntartható növekedési pályára állt. A jelenlegi növekedés ennek tükrében különösen értékes, hogy nem eladósodásra épül, vagyis a magyar gazdaság úgy nő, hogy közben csökken az államadósság, egyensúlyban van a költségvetés, és gyarapszik a nemzeti vagyon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Egyperces viszonválaszra Balczó Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Hát önnek Varga Mihály odaadta a választás előtti kampánybeszédét, szóról szóra ismerem. Hát nézze meg a mostani adatokat! Államadósság Kezelő Központ: 84,5 százalék az államadósság; 84,5 százalék azért, mert 24 587 milliárd forint a jelenlegi adat, és ha a 2013-as végső adatokat megnézi, akkor ennyi, miniszter úr. Számolja ki! Szívesen vettem volna, ha ön válaszol, és helytáll ezekért a számokért. Megbecsülésem a miniszterelnök-helyettes úré, hogy vállalta, de olyan adatokat adott, amelyek nem felelnek meg a valóságnak. Itt most legalább ezekben a tényekben valahogyan értsünk egyet! Engem egy érdekel: az, hogy önöknek van-e programjuk arra, hogy ebből hogyan fogunk kikerülni. Azt hiszem, ismernek nagy nemzetközi cégeket, Capital Economics, világosan 2012-ben megmondták, hogy nem lehet kinőni, tárgyalásokat kell kezdeni az államadósságról azért, hogy lélegzethez tudjunk jutni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra adom meg a szót a miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Van egy mondása Aquinói Szent Tamásnak, hogy "Contra facta non valent argumenta", tehát a tényekkel szemben nem lehet vitatkozni, a tények pedig a Központi Statisztikai Hivatal számaiból kiolvashatók. Miután ezek a számok igazak, ebből következik az, hogy ha egy növekedésorientált gazdaságpolitika van, és növekedésben van a gazdaság, akkor ki tudja növekedni ezt a nagyon nehéz örökséget. Azt pedig csak zárójelben jegyzem meg, képviselő úr, hogy ha az ön álláspontját akár csak árnyalatnyilag is követné a kormány az adósságkezelés szempontjából, az újratárgyalás és egyebek szempontjából, ennek beláthatatlan következményei lennének a forint árfolyamától kezdve a befektetőkre. Tehát ezért én egyetlen dolgot kérek öntől tisztelettel: részint a tények komolyan vételét, másfelől pedig a felelősséget. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból. Novák Előd: Mi hiszünk Szent Orbánnak!]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: "Rossz helyen ellenőriz a Kehi" címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Minden közösség életében az egyik legfontosabb feladat a közpénzek ellenőrzése. Magyarországon van egy erre kijelölt szervezet, a Kehi, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, amely ezt a munkát ellátja, vagyis ellenőrzi, hogy ne lehessen a közösség érdekeivel ellentétes módon közpénzeket költeni. A Kehit ugye, a Miniszterelnökség ellenőrzi, és úgy próbálták meg a közösség érdekeit védelmezni az elmúlt hetekben, hogy különböző razziákat tartottak civil szervezeteknél, és ebbe belekavarták Magyarország legátláthatóbb finanszírozást folytató pártját is, a Lehet Más a Politikát. De most nem erről szeretnék beszélni, hanem egy kérdést szeretnék feltenni önnek azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehetséges az, tisztelt miniszter úr, hogy míg a meghurcoltak ellen csak megalapozatlan vádaskodás áll az ön rendelkezésére és a Kehi rendelkezésére, addig van ott egy régebbi történet, ami viszont teljesen konkrét. Tehát míg a meghurcoló teljesen világos és egyértelmű módon sérteget jót, abban az esetben, amiben ugye, az történt... - méghozzá Magyarország Alaptörvényébe ütköző módon sértett normákat. [[14.30]] Arról van szó, hogy az a szervezet, amely a közpénzköltés felett kell hogy őrködjön, gyakorlatilag egy offshore cégtől bérelt irodát magának közpénzből, és ezzel gyakorlatilag több száz millió forinttal rövidítette meg a magyar államot és a magyar embereket. Ugyanis ha offshore cégről van szó, akkor nem átlátható a tulajdonosi háttér, tehát nem tudjuk, hogy ezek a pénzek hol végződtek. Hogy teljesen konkrét legyek, arról van szó, hogy eredetileg a Tátrai Miklós korábbi MNV-vezér anyósa, Monostori Lajosné által megkötött és 2012 decemberében lejárt szerződésről van szó. A Kehi gyakorlatilag vitte tovább ezt a szerződést, és egészen egyszerűen csak 2013 elején mondta fel. Tehát azok után, hogy pontosan tudta, hogy offshore helyeken landol ez a pénz, nem ott rögtön bontotta föl a szerződést, hanem még hagyta, hogy egy kicsit tovább fialjon ennek a cégnek. Ennek mi a magyarázata, és ez hogy fér össze azzal a mostani gyakorlattal, hogy a Kehi rögtön megjelent különböző helyeken [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és hadat üzent - teljesen megalapozatlanul - civil szervezetek ellen?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Képviselő Asszony! A megállapításával, ami helytelennek bélyegzi, ha az állami pénzek felhasználásának átláthatóságát vizsgáló szervezet egy átláthatatlan szervezettől bérel ingatlant, teljes egészében egyetértek. Magam folyamatosan támogattam először frakcióvezetőként, majd a Miniszterelnökségen dolgozó kormányhivatalnokként vagy állami vezetőként azt, hogy az összes offshore-szerződést mondja fel a kormány. Szeretném megjegyezni, hogy ma Magyarországon a belvárosi ingatlanok, amelyek a parlamenthez közel vannak - nem tudom, hogy szándékosan-e vagy szándék nélkül - szinte kivétel nélkül offshore tulajdonban vannak, és nincs egyetlenegy állami tulajdonban lévő ingatlan sem. Ez azt jelenti, hogy ha a kormány, mondjuk, a minisztériumok elhelyezésére bérelni akar ingatlant, akkor az elmúlt 12 évben azzal a gyakorlattal kellett szembesülnie, hogy ezek vagy magántulajdonban vannak és átláthatóak - ez a jobbik variáció, bár ez sem pont ideális, vagy pedig átláthatatlan magántulajdonban vannak, offshore cégeknél. A kormánynak az az álláspontja, hogy ezt ki kell tisztítani, és kormányzati épület a következő időszakban csak átlátható viszonyok között bérelhet lehetőség szerint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőtől ingatlant, vagy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőtől kaphat térítésmentes használatba. Erre törekszünk. A mostani átszervezések is azt a célt szolgálják - amik a kormány háza táján történnek - az elhelyezéssel kapcsolatban, hogy minden egyes kormányzati épület lehetőség szerint állami tulajdonba kerüljön. Nem a Fidesz volt az, amely '98 és 2002 között privatizálta ezeket az ingatlanokat, hanem a belvárosi ingatlanpanamák még '98 után, majd 2002 után történtek meg. Ami pedig a vizsgálatot illeti, amit indított a norvég alapnál, egy 40 milliárd forintot fölhasználó alapnál a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal - a miniszterelnök utasítására -, ott még egyszer szeretném hangsúlyozni, amit a napirend előtti felszólalására válaszoltam: azt kell eldönteni, hogy a norvég alapban lévő pénz közpénz vagy magánpénz. Ha közpénz, akkor önöknek, akik következetesen az elmúlt négy esztendőben a nyilvánosság oldalán álltak, követelték a közpénzek nyilvánosságát, akkor önöknek most is a közpénz nyilvánosságát kell követelni. Az nem lehet, hogy az önökhöz közel álló szervezetekre nem vonatkoznak a közpénzek nyilvánosságára vonatkozó szabályok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] másra pedig igen. Kérem, képviselő asszony, ebben is legyen kitartó és következetes! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Miniszter úr, az én kitartásommal és következetességemmel nem lesz hiba, viszont itt két kérdés továbbra is felmerül. [[Lázár János: Várom!]] Az egyik az, hogy vajon miért nem válaszolt a kérdésre. Lett volna idejük és lehetőségük arra, hogy felmondják a szerződést. Ezt pontosan a szerződés 49. pontja mondja ki. Önök megtehették volna, hogy azt az offshore-hátteret abban a pillanatban fölszámolják, ahogy a tudomásukra jut. Önök ezt nem tették meg. Ez mindenképpen az önök hibája. Önök felelősek azért, hogy ezek a közpénzek ellenőrizetlen hátterű vállalkozásnál landolhattak. Önök felelősek azért, hogy ezek a közpénzek eltűntek a süllyesztőben. A másik pedig az, hogy érdekes, hogy ön ennyire küzd a civilek ellen és ennyire küzd a közpénzek átláthatóságáért, de ott van például a CÖF, amit százmilliókkal tömnek ki különböző áttételekkel. Ők lejárató kampányokat bonyolítanak különböző politikai ellenfeleik ellen. Ott ön miért nem vizsgálódik? A harmadik, amire szeretném felhívni a figyelmét, hogy a mai napon szavazta le a Fidesz azt az LMP-s törvényjavaslatot, amely azt mondaná ki, hogy ne lehessen még szerződést sem kötni olyan szervezetekkel, akik offshore-hátterűek. Ez gyakorlatilag a magjánál kezelné ezt a problémát, és akkor [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nem kellene ilyen kérdésekről vitatkoznunk, a közpénz pedig a maga útján tudna folyni ebben az országban. Miért szavazták ez le?
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Lázár János miniszter urat illeti a szó. Parancsoljon, miniszter úr!
A korrekt tájékoztatáshoz hozzátartozik, kedves képviselő asszony az, hogy a norvég alap összes alapkezelőjénél vizsgálatot rendeltünk el, az állami alapkezelőknél is. Először odament a Kehi, utána pedig az alapokat kezelő civilekhez. Minden egyes norvég pénzt szeretnénk leellenőrizni, hogy az hova jutott, azon egyszerű oknál fogva, mert az mégis ellentmondásos - és ön, aki küzd a közpénzek átláthatóságáért, valószínűleg egyetért velem -, hogy van olyan civil pénzosztó, aki norvég pénzt oszt. 13 pályázó kapta meg a források 30 százalékát, további 150 kapta meg a kétharmadot, és 1000 elutasított pályázat van a civil világban. [[Dr. Szél Bernadett: CÖF!]] Szerintem azért az 1000 pályázóért is küzdenie kellene anélkül, hogy bárki mellett letenné a névjegyét vagy bárkivel szemben föllépne. Azt hiszem, hogy önök a közpénzek tisztasága érdekében azt kellene hogy képviseljék és kérjék, hogy minden egyes dokumentum és adat kerüljön nyilvánosságra. Ez vonatkozik az összes CÖF-ös pályázatra és minden pályázatra. Ha megengedi, elnök úr, egyetlenegy mondatot szeretnék még mondani: sajnos csak a 2011-es alaptörvényvitában került elő a teljes offshore-mentesség, és 2012. január 1-je óta van arra lehetősége a kormánynak, hogy minden offshore céget kitiltson a támogatási rendszerből. Magam ennek a kormányzaton belül az élharcosa vagyok. A következő években offhsore cég nem fog EU-s pénzt kapni ennek köszönhetően. [[Dr. Schiffer András: Tessék a koncepciót módosítani! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: "Afrikai szegénység Európa közepén?" címmel. Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, parancsoljon.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Miniszter Úr! Mindenekelőtt szeretnék gratulálni kinevezéséhez. Remélem, 10 millió magyar ember boldogulását fogja elősegíteni áldásos tevékenysége. [[Novák Előd: Reméljük, többét!]] Tényleg szívből gratulálok. [[Lázár János: Tizenhárom! Közbeszólások.]] Miniszter Úr! A magyar kormány 10 millió ember boldogulására kap felhatalmazást. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiban. Zaj. Az elnök csenget.]] Kedves Barátaim! Két dolgot szeretnék előrebocsátani. Az egyik az, hogy kérdéssel fordulnék miniszter úrhoz: mit kíván tenni a szegénység és az egyenlőtlenség csökkentése érdekében? Ezt a kérdést azért bocsátom előre, mert a miniszteri meghallgatás nem alkalmas arra, hogy a képviselő akár viszonválaszt mondjon. Múlt héten jelent meg a Habitat Magyarország egy felmérése, amely szerint a lakhatási szegénységben 170 ezer olyan gyermek lakik, ahol nincs WC a lakásban; közel 200 ezer olyan gyermek, ahol nincs áram; 620 ezer gyermek, ahol penészes, dohos vagy beázott a lakás; 900 ezer lakásban fával és szénnel fűtenek, és kérem szépen, több mint 500 ezer végrehajtás zajlott az elmúlt évben közmű- és hiteltartozás miatt. Ez az elmúlt négy és fél évben évente 10 százalékkal emelkedett. Ezek a tények. Ezek a statisztikai adatok. Mi pontosan tudjuk, miniszter úr, hogy sem párttagkönyvvel, sem ráolvasással nem lehet a szegénységet csökkenteni. Nem lehet a szegénységet csökkenteni óhajokkal. Azért kap egy kormány és egy miniszter felhatalmazást négy évre, hogy minden egyes intézkedésével ezeket az embereket gyámolítsa. Nagyon szépen köszönöm a meghallgatást.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a válaszadásra Balog Zoltán miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én is értékelem, köszönöm a jókívánságait. A legnagyobb tisztelettel is hadd mondjam azt, hogy egy kicsit időutazásban érzem magam: minket nem 10 millió ember hatalmazott fel arra, hogy kormányozzunk, meg önöket sem, hanem az egész Kárpát-medencei magyarságnak lehetősége volt arra, hogy válasszon ezen az országgyűlési választáson - először a magyar történelemben -, és ez egy olyan tény, amit szerintem érdemes figyelembe venni, mert úgy gondolom, hogy minden - egyébként a szociális ügyek is - olyan szakpolitikai intézkedés, amire az ön kérdése vonatkozott, Kárpát-medencei dimenzióban kell hogy zajoljon. Azt hiszem, épp az egyik jobbikos frakciótag kérdezte azt tőlem a Nemzeti összetartozás bizottságában, hogy mit teszünk a korai fejlesztés ügyében a határokon kívüli magyar családokban, és ez egy teljesen jogos kérdés. Ők ugyan nincsenek benne abban a 10 millióban, akik az országon belül élnek, de ők is a nemzet részei, és értük is felelősséget kell hogy vállaljunk. [[14.40]] Hadd mondjam azt, hogy az ön által felvetett kérdések - ahogyan az előbb is megtörtént - valóban jogos kérdések, de a felmérésekkel azért én óvatos lennék. Utánamentem - pont a bizottsági vitánk után - egy kicsit ennek a felmérésnek. Tudja, hogyan nézik meg, hogy hány gyerek éhezik? Fölhívnak kétszáz családot, megkérdezik, hogy a gyereknek adtak-e reggelit, mielőtt iskolába ment. Ha azt mondják, hogy nem, akkor beírják, hogy a gyerek éhezik, miközben azért nem adtak, mert a gyereket az iskolában reggelivel várják - Magyarországon ez ma így van minden iskolában -, ebéddel várják és uzsonnát kapnak. Szerintem ezeket a tényeket mindenképpen érdemes figyelembe venni. Amiről ön beszél, pontosan azért alakítjuk át a segélyezési rendszert, elindulva a természetbeni ellátások irányába, hogy az olyan családoknál is, ahol a felelősség még nem olyan nagy, mint amilyennek lennie kellene, ott is a gyermekek hozzájuthassanak ahhoz az élelmiszerhez, ahhoz a táplálékhoz, amihez nekik joguk van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nézze, miniszter úr, én soha nem állítottam, hogy a szegénység a múlt héten alakult volna ki. Szegénység volt tíz évvel ezelőtt is, a rendszerváltás előtt is volt, pontosan tudom. Itt különbséget kell tenni, hogy egy kormányzati döntés vagy egy kormányzati akarat a szegénységet enyhítő vagy a szegénységet előidéző intézkedés volt-e. A hétvégén hallgattam, hogy a Lánchíd Rádiónak egy interjút tetszett adni, és azt mondta, hogy a középosztály számára létrehoznak egy államtitkárságot, és a lecsúszottak számára is egy államtitkárságot. Hát, ez meglehetősen furcsa. Én nem tudom, hogy ennek az utóbbinak mi lesz a funkciója, feladata, talán az lesz a szegregációs államtitkárság, de hogy az a kirekesztést fogja szolgálni, az már szinte biztos. Körülbelül abba a koncepcióba illeszkedik, mint az ócsai program, amely - mindenki látja - sehová nem vezetett, mert attól, hogy azonos problémákkal küszködő embereket egy helyre telepítenek, attól nem oldódik meg a problémájuk. Én nem kívánom Magyarországnak azt a [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Horthy-rendszert idéző szociálpolitikát, amikor a bűnös szegényeket kirekesztik a társadalomból. Nézze, én ezzel nem tudok egyetérteni. Nem azt mondom, hogy ez nem egy legitim felvetés, amit ön képvisel, de egyben biztos vagyok, hogy én ezt nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelettel, azokat a képviselőtársaimat, akiknek már van rutinjuk, és már néhány évet lehúztak itt a Ház falai között, arra kérem, hogy igyekezzenek az időkereteket betartani. Köszönöm szépen. Egy percre miniszter urat illeti a szót. Parancsoljon, miniszter úr!
A rutinnak az is része, hogy pont annyival lépi túl az ember az időkeretet, hogy még ne fojtsák bele a szót, úgyhogy ez is hozzátartozik. Hadd mondjam azt, hogy nem a középosztály számára hoztuk létre az államtitkárságot. Azt mondtuk, hogy vannak, akiket az állam úgy kell hogy definiáljon - ez kötelessége -, hogy velük pluszgondoskodást igénylően kell eljárni, tehát vannak, akik ma rászorulnak az államnak arra a plusztámogatására, ami azért kell, mert önmaguk nem tudják biztosítani az életük feltételeit. Amikor azt mondja, hogy ez egy szegregációs államtitkárság, ez különösen rosszulesik nekem, hiszen a mi kormányunk volt az, amelyik 2010-ben először romaügyben egy olyan államtitkárságot hozott létre, amelyik egyébként elfogadtatta az európai roma-keretstratégiát. Ez az államtitkárság az, aminek a bázisán egyébként azokkal az egyénekkel, emberekkel, közösségekkel, családokkal foglalkozunk, akik ma még bizony súlyosan rászorulnak. És van egy másik probléma - amire van egy másik államtitkárság -, ez pedig az, hogy Magyarországon a gyerekvállalás még mindig szegénységi kockázatot jelent [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , bár ebben az ügyben nagyon jelentőset léptünk előre, az ő megerősítésük pedig különösen fontos a számunkra, tehát erre még külön oda fogunk figyelni. Egy államtitkárság helyett kettő van; nem tudom, miért nem örül ennek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: "Újra ketyeg a két hét?" címmel. Megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Megalakult a harmadik Orbán-kormány, amelyben ön újra a belügyi tárca vezetője lett. Négy éve hangzott el az a klasszikussá vált ígérete, hogy két héten belül rend lesz az országban. Ehhez képest már lassan visszasírjuk a 2010-es állapotokat, hiszen úgy a hivatalos statisztikák, mint az emberek biztonságérzete folyamatosan továbbromlott az elmúlt négy évben. Eközben a kormány azt tartja eredménynek, hogy több száz új traffipaxot üzemeltek be, és gyakorlatilag pénzbehajtóként alkalmazzák a rendőrséget. Oda jut csak rendőr, ahol az anyagilag megéri, és előre betervezetten, kvótajelleggel lehet bírságolni az apróbb szabálytalanságokat elkövetőket. Különösen felháborítónak tartják az emberek belügyminiszter úr azon kijelentését, hogy a bűnügyi statisztikák romlása csak annyit jelent, hogy az emberek nagyobb bizalommal fordulnak a rendőrség felé, és bátrabban tesznek feljelentést. Vagyis önök szerint minél több az ismertté vált bűncselekmény az országban, annál jobban bíznak az emberek a rendőrségben. Pedig önök mindent megtettek, hogy a lehető leghatékonyabban kozmetikázzák a bűnügyi statisztikákat. A bűncselekményi értékhatárt 20 ezer forintról 50 ezer forintra növelték, így a legtöbb lopás csupán szabálysértésként kerül be a statisztikákba. Az 50 ezer forintos értékhatár elképesztően magas. A mai magyar valóság az, hogy használtértéken számítva a legtöbb honfitársunknak a gépjárművén kívül alig van olyan ingósága, amelynek az értéke meghaladja az 50 ezer forintot. Ráadásul napi gyakorlat, hogy a rendőrség tudatosan pont 50 ezer forint alatt határozza meg az ellopott ingóságok értékét, nehogy bűncselekményként kelljen kezelni az ügyet. Tisztelt Miniszter Úr! Az emberek valódi közbiztonságot szeretnének, és nem statisztikai csalásokat és állami pénzbehajtást végző rendőrséget. Kérdezem ezért, hogy mikor kezdik meg végre a közbiztonság megteremtését, és mikor néznek szembe őszintén a magyar társadalom legégetőbb problémájával. Mik a Belügyminisztérium tervei a következő négy évre? Ezekre várom az állampolgárokkal együtt belügyminiszter úr érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Pintér Sándor belügyminiszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy gondolom, hogy egy teljes miniszteri programot felvázolni két percben nem lehetséges; bár eléggé tömören szoktam fogalmazni, de akkor sem tudom. Az viszont egyértelmű, hogy a bizottságok előtt én elmondtam ezt a programot, ennek a programnak a részeit, amelyek, úgy gondolom, kellő módon előrevetítették azt, hogy milyen óriási fejlődés alapjairól indul el a Belügyminisztérium, és milyen további fejlődések irányába tart. Nem az a kérdés, hogy a traffipaxok száma növekedik vagy sem. A kérdés az, hogy hányan halnak meg a közútjainkon. A közútjainkon sajnálatos módon az Európai Unió átlaga fölött halnak meg, sokkal többen. Ezt szeretnénk visszaszorítani, és semmiféle pénzbeszerzési, pénzbehajtási dolga nincs a rendőrségnek, mert ezek a pénzek nem a rendőrséghez érkeznek, hanem a Kincstárhoz, amivel egyes állampolgárainkat, egyes versenyző típusú gépkocsivezetőt, akik szabályt sértenek - és azt a szabályt sértik meg, amelyet önök hoztak itt a parlamentben -, valamilyen módon rá próbáljuk vezetni a megfelelő útra. Szeretném azt elmondani, hogy a közbiztonság mind statisztikai oldalról, mind szubjektív biztonsági oldalról jelentősen javult. Ha csak azt vesszük, hogy 2013-ban 358 ezer bűncselekmény történt a korábbi év 450 ezer bűncselekményéhez képest, ez is egy óriási, jelentős javulás. Ha azt vesszük, hogy közelebb jutottunk az állampolgárokhoz, és megértik a rendőri tevékenységet, az egy szubjektív biztonságérzetet növel. Azt is hozzá kell tennem, hogy 2013-ban kettő volt azon emberölések száma, amit nem derített fel a rendőrség, tehát eredményesebben dolgozik, mint bármikor. Tehát én úgy gondolom, rend van, munka van a bv-n belül, munka van mindenhol. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Most egyperces viszonválaszra Staudt Gábor képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Miniszter úr, sajnálom, hogy hasonló választ hallhattam öntől. Úgy tűnik, hogy más statisztikát olvasunk. Én a legfrissebb adatokból is fel fogok készülni, ezek most válnak elérhetővé, és erről nyilván még vitatkozni fogunk itt, de valójában nőtt a bűncselekmények száma, bizonyos tételeknél egyéb tendenciák vannak, de ez csak a kisebb száma. Arról kellene beszélni, hogy hányan halnak meg úgy, hogy az otthonukban verik agyon őket, miniszter úr. Egyre többen. És egyre brutálisabb módon lépnek fel a bűnelkövetők. Sajnos a büntetések nem kellően elrettentőek, hiszen ezek a folyamatok folytatódnak. A kormányprogramról meg sajnos miniszterelnök úrtól sem hallhattunk, lévén hogy nem terjesztettek be ilyet, úgyhogy már ott sem lehetett megvitatni. A bizottsági meghallgatásokat meg részletes vitakifejtésre alkalmatlannak tekinthetjük, lévén hogy időkeretben, gyors kérdés-gyors válaszként kerültek ezek lebonyolításra. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Pintér Sándor belügyminiszter úré a szó. Parancsoljon! [[14.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt szeretném elmondani, hogy az érzést, hogy jobb vagy rosszabb a közbiztonság, mérni lehet. Ezért a Tárki, a Társadalomkutatási Intézet mérte ezt, és 2013 októberében elmondta, hogy az intézményi bizalom tekintetében a rendőrség a második helyen áll az országban. Egyedül a Magyar Tudományos Akadémia előzte meg. Azt gondolom, ez egy nagyon jó pont. A második dolog, hogy a Századvég Alapítvány megállapította, 2013-ban jónak vagy kiválónak a rendőrség munkáját a lakosság 34 százaléka értékelte. Ilyen teljesítmény 2010-ben és '11-ben nem volt. Amikor '10-ben átvettük a kormányzást, ez 11 százalék volt. Tehát több mint 20 százalékkal többen úgy ítélik meg az állampolgáraink, hogy a rendőrség kiválóan vagy jól dolgozik. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszter úrnak: "Az ökológiai gazdálkodás esélyei Kishantos árnyékában" címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon-nagyon nehéz úgy beszélni egy témáról, hogy ne ragadjunk le egy másiknál, és az ökológiai gazdálkodás kérdése pont egy ilyen téma. Nem Kishantos az, amiről beszélnünk kell, hiszen az mindössze egy jelkép arra, hogy az ökológiai gazdálkodás esélyei miként alakulnak Magyarországon jelenleg. Az ökológiai gazdálkodás fejlesztéséért című dokumentum, amelyet 2014 és 2020 közötti stratégiai tervként, nemzeti akciótervként fogadott el a Vidékfejlesztési Minisztérium idén, nagyon sok lehetőséget feltár abban az irányban, hogy miként lehet mindazokat a gondokat, amelyek ma felmerültek, részben kezelni. Felmerült, hogy milyen az iskolai élelmezés, hogyan jutnak gyerekek alapvető élelmiszerhez, felmerült a bűnözés, felmerült a szegénység kérdése. Mindezekben, úgy érzem, az okozatokat kezeljük azáltal, hogy alapvetően nem arra irányul, hogy miért nincs elég munkahely, miért nincs az embereknek elég munkájuk, és miért nincs elég foglalkoztató hatása a vidéki térségekben annak a mezőgazdaságnak, amely korábban évszázadokig megfelelő mennyiségű munkahelyet tudott teremteni a vidék népességének. Az ökológiai gazdálkodásban nagyon-nagyon sok foglalkoztató potenciál rejlik annak nagyon magas élőmunkaigényéből adódóan, és ennek megfelelően a magyar kormányzat 130 ezer hektárról 300 ezer hektárra kívánja növelni 2020-ra az ökológiai gazdálkodásban részesült területek arányát. Azt gondolom, hogy az akcióterv nagyon sok részével egyet lehet érteni, ez a mennyiség viszont nem kellően ambiciózus, sokkal gyorsabban el lehetne ezt érni. Arra lennék kíváncsi, tisztelt miniszter úr, hogy megvan-e az a stratégia, amely munkahelyteremtő szándékkal és munkahelyteremtő potenciállal teremti meg az akcióterv végrehajtásához szükséges feltételeket, és a tisztelt miniszter úr, illetve a tárcája tudja-e érdemi munkával segíteni azt, hogy ezek vidéki munkahelyként mielőbb létrejöjjenek.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Fazekas Sándor miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon örülök annak, hogy felvetette a biogazdálkodás, a bioélelmiszerek témáját, ezt a fontos területet, és örülök annak is, hogy az említett cégtől el tudja vonatkoztatni, hiszen sokkal fontosabb, sokkal nagyobb lélegzetű feladatról van szó. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon fontos, hogy a biotermelésre egy olyan stratégiával, egy olyan munkatervvel rendelkezzünk, amely lehetővé teszi, hogy növeljük a bioélelmiszerek arányát, mennyiségét és minőségét is. Ezt az érintett gazdálkodókkal, családi gazdaságokkal, bioélelmiszer-forgalmazókkal, -feldolgozókkal egyeztetve készítettük el. Hosszú időszakot igényelt ez az egyeztetés, mert meg kellett teremteni hozzá az ágazat szereplőinek egyetértését. Erre vonatkozóan rendeletalkotás is történt, hiszen nagyon fontos az, hogy ha egy vásárló bioélelmiszert vesz, akkor az tényleg az legyen, ha a védjegy mögötti terméket nézzük, annak összhangban kell lennie az elvárásokkal, és olyan minősítő szervezeteink vannak, amelyek ténylegesen ellenőrzik, vagy legalábbis fontos, hogy ellenőrizzék a termelőket, hogy ellenőrzött biogazdaságból kerüljön az élelmiszer az asztalokra. Nagyon fontos az, hogy a közbenső lépések is kidolgozottak, helyesek legyenek. A minősítési rendszer a termelést kontroll alatt kell hogy tartsa, a gazdapiacokat, amelyeket a kormány több rendelettel hozott helyzetbe, folyamatosan támogatnunk kell reklámeszközökkel, a termékek népszerűsítésével és a tudatos fogyasztásra való neveléssel is. Hiszen jól tudjuk, hogy a tudatos vásárló, a tudatos fogyasztó az, aki megkeresi a bioterméket, megkeresi köztük a magyar élelmiszereket is. Örömmel szeretném tájékoztatásul elmondani, hogy a magyar fogyasztók, vásárlók 50 százaléka még akkor is a magyar élelmiszert veszi meg, ha az drágább, és ez érvényes a biotermékekre is, amelyek gyakran magasabb árfekvésűek. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Sallai R. Benedek képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Bocsánatot kérek, miniszter úr, ha félreérthető voltam. Én nem pusztán a bioélelmiszerek piacrajutási esélyeiről akartam szólni, hanem a magasabb foglalkoztatási potenciállal rendelkező vidéki gazdaságok esélyeiről, arról, hogy mik azok az ágazatok, amelyek több munkahelyet tudnak teremteni. Amit szívesen hallanék a miniszter úrtól, ha lehetséges, az az, hogy a következő földpályázatok ügyében miként jussanak előtérbe azok a pályázók, akik esetleg magasabb foglalkoztató potenciállal rendelkező ágazatokat kívánnak képviselni. Mindezekre, amik most elhangzottak, válaszként elmondható, hogy részben az elmúlt négy évben is lett volna mód, de elfogadom, hogy most fogadta el ezt az akciótervet a kormány, és elfogadom, hogy a következő négy évben valósítsák meg mindezt. Viszont nagyon jó lenne, hogy a következő 40 ezer hektár, aminek lehet hallani az esetleges pályáztatásáról, esetleg úgy kerülne kiírásra, hogy abban a korábbi gyakorlattól eltérően a magasabb foglalkoztató potenciállal rendelkező ágazatok és a biotermelést, magasabb értéket képviselő élelmiszergyártást elért ágazatok előtérbe helyeződhetnének. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra a miniszter urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Képviselő Úr! Nyilván valamennyien tisztában vagyunk a műfaji korlátokkal, hogy egy ilyen időkeretben milyen mélységig lehet egy témát elemezni. Egy dolog biztos: az agrártámogatásoknál, a különböző pályázatoknál pluszpontot kapnak a biotermeléssel foglalkozók, azt vállalók. A Mintamenza-programmal és jó néhány más helyi értékesítési, rövid értékesítési lánc programban családi gazdaságokat támogató, háztáji gazdálkodási, konyhakerti programmal szintén kiemelt figyelem irányul a biogazdálkodásra. A földpályázatoknál pedig az állattenyésztést támogatjuk, az állattenyésztés jelentős részben szintén biogazdasági körben zajlik, elég itt a nemzeti parki legelőterületekre gondolni. Tehát megvan erre a lehetőség. Az állattenyésztés biztosítja a legmagasabb foglalkoztatottságot, és ezen keresztül valósítható meg, hogy vidéken több munkahely legyen, akkor is, ha a biogazdálkodás keretei között dolgozik valaki, amit - említettem - nyilván minősítési eljáráson keresztül lehet dokumentálni és akkor is, ha más gazdálkodási formát választ. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Gábor képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: "Degressziós agresszió" címmel. Harangozó Gábor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! A vidéket ma egyre növekvő munkanélküliség, növekvő kilátástalanság és reménytelenség jellemzi, ezért aki csak teheti, ma elmegy vidékről, és meg sem áll a városoknál, többnyire elhagyja az országot. Míg korábban volt egy jól szervezett struktúra, ami jövedelmet tudott biztosítani a falvakban élő embereknek, a falvakban élőknek a mezőgazdaság alapjain, addig mára a földek jelentős része sokszor családinak nevezett nagybirtokokban összpontosul, ahol sokszor iparszerű növénytermesztéssel foglalkoznak, ezer hektárt akár három emberrel meg lehet művelni, gyakorlatilag ők rendkívül jövedelmező módon tudják a tevékenységüket végezni, míg a falvakban a többi embernek egyszerűen nincs miből megélni. Nyilvánvalóan nincs ez így rendben, valamit lépni kell. Az Európai Unió két lehetőséget kínált fel, hogy legalább a jövedelempótló támogatásokat valahogy differenciálni lehessen, és ne azoknak adjuk a jövedelempótló támogatásokat, akik egyébként is nagy jövedelemre tesznek szert. Ezért felkínált egy lehetőséget arra, hogy átcsoportosítsuk a nagyobbaktól a kisebb gazdálkodók felé. Ezt választotta például Franciaország, ahol 52 hektárig megduplázzák a területalapú támogatást, így az valóban jövedelempótló támogatássá válik. Magyarország nem ezt választotta, hanem önök azt választották, hogy egy birtokhatár fölött, illetve támogatási nagyság felett, de történetesen 1200 és 1800 hektár felett egyszerűen elveszik a támogatást a gazdálkodóktól. Ezzel az a baj, ha ez az állattenyésztő telepeket is érinti, hogy ők ma 110 ezer embert foglalkoztatnak bejelentve, legálisan, ezért ez véleményünk szerint csak egyféleképpen képzelhető el, úgy, ha a foglalkoztatási költségeket le lehet vonni ebből a támogatásmegvonásból, így ezek a munkahelyek nem kerülnek veszélybe. [[15.00]] De emellett legalább ilyen fontos lenne az is, hogy akik ma nem foglalkoztatnak, őket is ösztönözzük, tehát a csak növénytermesztéssel foglalkozóknál is ösztönzőket kellene hozni arra, hogy több embert foglalkoztassanak, hiszen náluk van a tudás [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , náluk van az a tőkeerő, amivel több munkahelyet lehetne teremteni. Ezért tisztelettel kérdezem, hogy hogyan kívánják megőrizni ennek a 110-120 ezer embernek a munkahelyét, illetve hogyan kívánják bővíteni ezeket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A választ az elhangzott kérdésre Lázár János miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió két oldalról biztosít forrásokat Magyarországnak: a területfejlesztési, felzárkózást célzó források és az agrárforrások. Az agrárforrások két részre oszthatóak, az úgynevezett területalapú támogatások, amiről beszélt a képviselő úr, a kormány döntése értelmében 2014 és '20 között ennek a volumene per hektár 70 ezer forint lesz nagyságrendileg, tehát nem fog csökkenni. A másik pedig a vidékfejlesztési különböző alap, ami 1000 milliárdot jelent. Az az igazi nagy kérdés, egyetértve egyébként az ön helyzetértékelésének nagyon sok momentumával, az igaz kérdés az, hogy a tőkekoncentráció vidéken, a forráskoncentráció, a támogatáskoncentráció összefüggésben van-e a falvak elszegényedésével, elnéptelenedésével, elvándorlási kényszerrel, azzal, hogy ezek a települések a fiatalok számára sok esetben megélhetési lehetőséget nem jelentenek. A mi véleményünk szerint igen. Nekünk az a véleményünk, hogy az állam által rendelkezésre álló eszközöket a vidéki települések életében sokkal igazságosabban kell elosztani. Ezért a magyar kormány várhatóan élni fog, és erről júniusban dönt, azzal az Európai Unió által kínált lehetőséggel, hogy a 150 ezer euró nagyságot meghaladó földalapú támogatás fölötti részeket, ez nagyjából 1037 hektárnyi terület, az ezer hektár fölötti birtokok esetében a földalapú támogatást korlátozni fogja. A korlátozással nyert összeget pedig a Vidékfejlesztési Alapba teszi át, ott igazságosabban a kicsik és a közepesek részére kínálja föl, nem kizárva a magas foglalkoztatást végző nagyobb gazdaságokat sem. Amit ön fölvetett már a bizottsági ülésen is, és ebben egyet is értettünk, hogy ez egy lehetséges irány a helyzet kezelésére, az természetesen kockázatokkal jár, és alapos mérlegelést és komoly felelősséget igényel. Ugyanis van 110 ezer ember, aki ma nagybirtokrendszerben kerül foglalkoztatásra. Magyarországon az esetleges degresszióval, tehát a földalapú támogatás csökkentésével megcélzott földmennyiség mintegy 1 millió 164 ezer hektár. Komoly kérdésről van szó, amit várhatóan június 25-én fog a kormány eldönteni, mérlegelve az ön véleményét is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Egy percre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, miniszter úr, hogy legalább a mérlegelés lehetőségét fönntartotta, ugyanis nem tudunk semmi olyan megoldást támogatni, ami arról szól, hogy meglévő munkahelyek vesszenek el vidéken. Így is elég nagy a baj. Még egyszer mondom, egyetértek azzal, hogy változtatni kell a helyzeten, és nem oda kell a támogatást adni, ahol egyébként sincs szükség jövedelempótló támogatásra, de nem lehet ezt olyan módszerrel tenni, amivel a meglévő munkahelyek elvesznének. Azt kell kitalálni, hogy még milyen új munkahelyeket lehet létrehozni. Tudja, miniszter úr, ha mégis olyan változás lenne, ami meglévő munkahelyeket veszélyeztet, akkor tartok tőle, hogy valami más van a háttérben, és erre volt önnek egy utalása ezen a bizonyos bizottsági meghallgatáson, ahol arról beszélt Telekire hivatkozva, hogy akié a föld, azé az ország. Az embernek ilyenkor van egy olyan érzése, hogy ez az egész átalakítás nem arról szól-e, ön már egyszer a trafikpályázatok keretében bebizonyította, hogy ön pontosan érti, hogy mit jelent az a kitétel, hogy akié a föld, azé az ország. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És nem egy újraosztásról van-e itt szó?
Köszönöm szépen. Egy percre Lázár János miniszter úré a szó. Parancsoljon!
Igen tisztelt Képviselőtársam! Ön megbecsült tagja ennek a parlamentnek, nem hiszem, hogy önhöz méltó a személyeskedés, amit az előbb velem kapcsolatban megengedett magának, szerintem nem is helyes, de ez az ön ítélőképességére van bízva. Amit szeretnék figyelmébe ajánlani, hogy ha a személyes meggyőződésemet kérdezi, nekem valóban az a meggyőződésem, hogy ennek az országnak a szegénységéért, a vidék kilátástalanságáért nagyon nagy mértékben legalább 150-200 esztendeje a nagybirtok a felelős. És ha rajtam múlik, akkor mindent megteszek annak érdekében, hogy a munkahelyek megőrzésének szempontját figyelembe véve a nagybirtok aránya a jelenlegi 50 százalékról ne legyen több mint 20 százalék; 80 százalék kis- és közepes gazdaság és 20 százalék nagybirtok. Ez volt 1945-ben annak a köztársaságnak az egyik alapeszméje, ezért hajtották végre az akkori földreformot, ami nem volt sikeres. Ezért próbálkoztak az elmúlt 140 esztendőben nagyon sokan változásokkal. Mi megpróbáljuk a támogatásokat igazságosabban elosztani. A birtokpolitikát, az adópolitikát és a támogatáspolitikát szeretnénk szinkronba hozni annak érdekében, hogy a vidék megtartóképessége erősebb legyen, ne csak születni, hanem élni is érdemes legyen ott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: "Exportált probléma, exportált bűnözés?" címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Belügyminiszter Úr! Borsod-Abaúj-Zemplén megye speciális helyzetben van még Kelet-Magyarország tekintetében is, akár a munkanélküliség, akár a bűnözés, akár az elvándorlás szempontjából vizsgáljuk. Ez alól nem kivétel a megyeszékhely, Miskolc sem, ahol a megye minden problémája leképeződik. Önök az ígéretükkel szemben nem tettek rendet sem két hét, sem négy év alatt. Önök a keleti régióról lemondtak, magukra hagyva az ott élő embereket a kilátástalanságban, a szegénységben és kiszolgáltatva őket a bűnözésnek. Miskolc fideszes városvezetése egy újabb megdöbbentő megoldási javaslattal állt elő: a társadalom legjobban kiilleszkedett rétegeit, akik jelentős része bűnözésből él, nemes egyszerűséggel ki kívánja rakni Miskolc város területéről. Kívánják tenni mindezt úgy, hogy minden családnak 2 millió forintot akarnak adni közpénzből azért, hogy elhagyják az önkormányzati ingatlant és Miskolc városát. Felvetődik itt több kérdés is, belügyminiszter úr. Exportáljuk a bűnözést vidékre? Mennyire erkölcsös milliókat ajándékozni bűnözőknek? Önök szerint ezek a családok hol fognak letelepedni? Önök szerint ez megoldás a problémára? Tisztelt Belügyminiszter Úr! Ez a döntés beláthatatlan következményekkel fog járni Borsod-Abaúj-Zemplén megye jövőjére tekintettel. Ez nem más, mint egy szépségtapasz, a probléma szőnyeg alá söprése. Önök szerint mi a véleményük erről az ózdiaknak, ormosbányaiaknak, szendrőieknek, akiknek számolniuk kell azzal, hogy ezek a családok náluk fognak letelepedni, tönkretéve a helyi közösségeket? Ugyanis ezeken a településeken tudnak ennyi pénzért ingatlant vásárolni. Önök szerint a vidéki emberek ezt megérdemlik? Önök szerint tisztességes ez a megoldás? Várnám belügyminiszter úr megnyugtató válaszát, ami minden Borsod-Abaúj-Zemplén megyei embert meg fog nyugtatni ebben a kérdésben. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Pintér Sándor belügyminiszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Én teljesen mást olvasok ki abból az önkormányzati közgyűlési határozatból, amely megszületett Miskolcon, mint ön. Itt egy szó sem hangzik el arról, hogy bűnözőknek pénzt adnak, és azt gondolom, hogy akik pénzt kapnak, nem biztos, hogy bűnözők, sőt én biztos vagyok benne, hogy nem, hiszen a bűnözést vagy a bűnözői kifejezést csak a bíróság jogerős ítélete alapján lehet bárkinek mondani. A másik dolog, hogy ez Miskolc városának a döntése, az önkormányzat közgyűlése hozta meg ezt a határozatot 15 igen és 4 nem szavazattal. A 4 nem szavazatot a Demokratikus Koalíció és a Jobbik képviselői tették. Mindezt figyelembe véve azt gondolom, hogy itt a Belügyminisztériumnak kevés lehetősége van, hisz az Alaptörvény az önkormányzatok kezébe teszi le azt a lehetőséget, hogy milyen közgyűlési határozatot hoznak, mindaddig, amíg az nem alaptörvény- vagy törvényellenes. Ez a határozat egyik sem. Tehát ez egy jogerős határozattá válik, nincs vele gond, és nincs vele probléma. Semmilyen bűnözés exportálásáról nincs szó, és azt gondolom, hogy azoknak az embereknek, akik jelen pillanatban betonrengetegben élnek, így lehetőséget nyújtanak ahhoz, hogy akár saját kertes házzal rendelkezzenek, és ezeken a területeken megfelelő módon önmaguk és családjuk ellátására földművelést is végezzenek. Ehhez egyébként nagy segítséget tudunk adni a közfoglalkoztatás területével, hisz a kisebb településeken, a hátrányos helyzetű településeken a közfoglalkoztatás jól működik, és ne felejtsük el, hogy egy időben a Belügyminisztérium 231 ezer embert foglalkoztatott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egy percre Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Belügyminiszter Úr! Beszédének első része a felelősség tologatása, de ezt megszoktuk egyébként az elmúlt négy évben. Második részére reagálva azt szeretném mondani, hogy ezek az emberek nem betonrengetegekben laknak, hanem ezek az emberek önkormányzati lakásokban, önkormányzati családi lakásokban laknak túlnyomórészt, ami Miskolc városnak a tulajdonát képezi, és amit ezek az emberek az évek alatt olyan szinten tönkretettek, hogy lassan már lakhatatlanok az ingatlanok. [[15.10]] Tehát itt gyakorlatilag az történik, hogy feléltük, amink van, kis pénzt kapunk hozzá, és továbbállunk, s fel fogjuk élni máshol is. Rengeteg polgármester megkeresett engem, és segítséget kért tőlem vidéken, ahol esélyes, hogy ezek az emberek oda fognak költözni, hogy tüntetésekkel vagy bármilyen módon meg fogják akadályozni, ugyanis az ő közösségüknek nincs szükségük arra, hogy ezek az emberek, akik - ismét elmondom, belügyminiszter úr - túlnyomórészt bűnözésből élnek, odaköltözzenek a településre. A bűnözéssel kapcsolatban pedig meg kell nézni, hogy hány büntetett előéletű él abban az utcában: 90 százalékos a ráta. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Miniszter úré a szó. Parancsoljon!
Én azt gondolom, ha tüntetéseket szervezünk, azok a tüntetések nem vezetnek sehová. Ezeknek az embereknek lehetőséget kell biztosítani. Lehetőséget kell biztosítani a mindennapos megélhetéshez. Ezért azt javaslom, hogy munkát próbáljunk meg adni ezeknek az embereknek, és ha a munkából meg tudnak élni, akkor azt gondolom, hogy a jelentős részük talán bűnözni se fog. A másik kérdés az, hogy mivel tudunk mi ebben segítséget nyújtani. Hangsúlyozom, a közfoglalkoztatással. A közfoglalkoztatás egy olyan eszköz és lehetőség, hogy a mindennapos megélhetést tudja biztosítani ezeknek az embereknek. Tehát egyértelmű, hogy ez Miskolc város közgyűlésének a döntése volt, törvényt nem sért, ez érvényben marad. Közfoglalkoztatással és szervezéssel tudja a Belügyminisztérium ezeknek az embereknek a mindennapjait segíteni. Köszönöm, és kérem, hogy fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. 15 óra 12 perc van, az azonnali kérdések egy órája letelt. Áttérünk a kérdésekre. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: "Levelet hozott a postás s katona?" címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr válaszol. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Miniszter Úr! Folyamatos létszámleépítések, folyamatos létszámcsökkentések zajlanak az országban. Mindegy, hogy államilag fenntartott cégekről beszélünk vagy épp az állami fenntartáson kívüli keretek közötti cégekről, ezzel találják szembe magukat az emberek. Az állami fenntartású cégek esetében nézzük a postát, jelesül. A posta vonatkozásában, ha az emlékképeim nem csalnak meg, akkor május 5-én volt egy tárgyalás a munkaadók és a munkavállalók érdek-képviseleti szervezeti között. Hát itt megegyezni nem tudtak, ezt nyugodt lelkülettel mondhatom, ettől függetlenül vagy mindezek ellenére a posta keretei között időbeni, foglalkoztatási időbeni csökkentések történtek, s mindezek mellett létszámcsökkentések is zajlottak. Az első negyedévben 446 embert bocsátottak el, ráadásul "közös megegyezéssel". Ez nem csoportos létszámleépítés, mint ahogy az illene ilyenkor, hiszen az egy kedvezőbb keretfeltétel keretei között zajlódhatna. Érthetetlen, miért. Az állam miért nem gondoskodik legalább azokról, akiktől adott esetben meg kíván válni bármilyen kényszer okán? Bár a kényszert sem értem, hiszen a 2013-as évet illetően az adózás utáni nyereség 1,3 milliárd volt - emlékképeim szerint megint csak - a posta esetében. Tehát ez a fajta kényszeredettség nem áll fenn. Miért akkor valójában ez a nagyságrendű elbocsátás? Miért ilyen feltételek mellett és nem csoportos keretek között? És azok a katonák, akikkel a Honvédelmi Minisztérium keretei között szerződést kötött ismereteim szerint a posta, ők lesznek majd azok, akik betöltik ezt az űrt? Milyen foglalkoztatási keretszámok között, milyen munkakörökben? Valójában ezt szeretném kérdezni, és arra hívni fel a figyelmet, hogy nem ilyen elbocsátásokat kellene eszközölni. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Seszták Miklós miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Meg tudom nyugtatni önt, mert nem küldik el a postásokat, főleg nem azért küldik el a postásokat, már amennyiben a munkaviszony megszüntetésre kerül, hogy leszerelt katonákkal töltsék fel ezt a létszámot. Egy biztos, hogy amennyiben ebben a mai világban a posta létszámot keres vagy munkavállalót keres, akkor vannak adatbázisok, amit igénybe vehet, és ebben az adatbázisban vannak olyan leszerelt katonák, akik igenis feliratkoztak és kérték, hogy amennyiben van mód, akkor ebben az adatbázisban szerepeljenek. Tehát már amennyiben ilyenre szükség van, akkor a posta így keresi ezeket a munkavállalókat, ezeket a munkahelyet keresőket. Amennyiben leszerelt katonáról van szó, akkor azt gondolom, hogy így kerülhet a rendszerbe leszerelt katona, de direkt azért nem küldenek el postás munkavállalót, hogy leszerelt katonának biztosítsanak helyet. Azt is nagyon fontos tisztázni, hogy itt olyan munkakörök megszüntetése történik, amelyek az irányítási munkakörökhöz tartoznak, tehát nem az effektív munkavégzők munkakörének a megszüntetésére kerül sor, hanem kifejezetten az irányítási munkakörökben dolgozók munkahelyét szüntetik meg, hiszen azt nagyon fontos tudni és érezni, hogy a létszámcsökkentés oka a szükségszerűségből adódik, hiszen a posta mint egyetemes szolgáltatás szükségszerűsége fontos, de értelemszerűen a XXI. században a direkt levélfeladás és az ebből eredő postai szolgáltatások mennyisége csökken. Azt is nagyon fontos még kiemelni és tudni, hogy önmagában az, hogy valakinek közös megegyezéssel szüntetik meg a munkaviszonyát, az nemhogy hátrányosabb számára, hanem szerintem előnyösebb, hiszen a munkaerőpiacon való megjelenés szempontjából ez előnyösebb. S még egy nagyon fontos: hiszen amennyiben közös megegyezéssel megszűnik - én sok ilyet csináltam meg csinálok -, azt gondolom, az nem hátrányosabb, ha odaadják a számára azt, ami a közös megegyezéssel jár. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: "Ha már rendet tettek, akkor hogyan lett Miskolcból kiemelt veszélyeztetett település?" címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Belügyminiszter Úr! Két hét alatt rend lesz, ígérte a belügyminiszter úr, és ezt hangoztatta Orbán Viktor miniszterelnök úr is, hozzátéve, hogy Magyarország nem lesz Latin-Amerika, ahol a biztonság a gazdagok kiváltsága. Majd a tavaszi országgyűlési választásokat megelőzően belügyminiszter úr a kormány előző négyéves ciklusát értékelve így fogalmazott: "A közrend és a közbiztonság az ország teljes területén szilárd, ami nemcsak a Belügyminisztérium megállapítása, hanem a közvélemény-kutatások is alátámasztják." A fenti propagandakijelentésekkel szemben a lakosság is tudja, nemhogy rend nincs, de soha ekkora rendetlenség nem volt Magyarországon. Hiába teljesít több rendőr szolgálatot, ha az állomány bűnmegelőzés és bűnüldözés helyett csak pénzbehajtást folytat. Drasztikus és kőkemény fellépés kellene, ám a legfontosabb lépés egy új rendőrségi törvény lenne, amely bővebb hatáskört biztosíthat a rendőröknek. A szabálysértési eljárások összeghatárának felemelésével a kormányzat csak lovat adott a mélyigénytelen bűnözőknek, akik az oktatáson, a munkán és a törvényen kívül képzelik el az életüket. Ezért a bűnözők egyre pofátlanabbak, egyre több a rendőrök elleni erőszakos fellépés is, mint ahogy erre volt példa Szendrő városában is. Szűkebb pátriám Miskolc, ahol a kormány propagandakijelentésével szöges ellentétben éppenséggel 2012-ben 40 százalékkal nőtt a bűncselekmények száma, majd 2013-ban eljutottunk oda, hogy a rendőrség kiemelten veszélyeztetett településsé nyilvánította a várost, tekintve, hogy a bűnügyi fertőzöttség messze meghaladja a megyei átlagot, többek között például Ózd városáét is. Látható, hogy hova vezet a kormány eddigi rendteremtése. Tisztelt Belügyminiszter Úr! Mikor akarnak önök tényleges változást? Milyen hathatós megoldásaik vannak erre? Van-e önöknek elképzelésük arról, hogy ezt a problémát hogyan fogják orvosolni? Várják Borsod megye és Miskolc lakosai az ön hathatós és mindenre kiterjedő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Pintér Sándor belügyminiszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Én úgy gondolom, hogy a tényleges változás már 2010-től tart. Én azt gondolom, hogy ezt önök is érzékelik, hogy ha nem is olyan kiemelkedően, mint mások, de az előbbiekben felolvasott különféle közvélemény-kutatók és tudományos szervezetek, zrt.-k kimutatása egyértelműen azt mondja, hogy a lakosság ezt érzékeli. A baj az, hogy tévedésen alapul az ön által felépített kérdéskör, már csak azért is, mert nyilvánvaló az, hogy Miskolcot nem nyilvánította kiemelten veszélyeztetett területté a rendőrség. [[15.20]] Miskolcnak egy részét, Lyukóvölgyet, Lyukóbányát azt igen, tehát ez egy szűk rész. Ennek oka viszont az, hogy ott létrehoztunk egy kiemelten ellenőrzött területet, és nem szeretnénk, ha a befektetett munkánk kárba veszne. Itt egy konténerirodát is felállított a rendőrség annak érdekében, hogy nagyobb legyen a biztonság. Tehát óriási erőfeszítéseket tettünk, és ennek az erőfeszítésnek az eredményét nem akarjuk elveszíteni. Mi haladunk. A 2010-ben kijelölt úton megyünk, a törvény és a szakszerűség útján. Vannak eredmények. Elmondottam már, hogy 451 ezer bűncselekményből 358 ezerre csökkentettük a bűncselekmények számát 2013-ra, és Miskolcon is az idén, 2014-ben, az első öt hónapban 9 százalékkal csökkent a bűncselekményszám, a közterületen elkövetett bűncselekmények számát pedig 16 százalékkal csökkentették a készenléti rendőrök miskolci kollégáikkal közösen. Azt gondolom, rend van, és egyre nagyobb rend lesz. A következő négy év végén arról fogok beszámolni, hogy kiemelkedően nagy közrend lesz és biztonság Miskolcon is. Köszönöm a figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: "Mikor állnak föl a helyi földbizottságok és milyen összetétellel?" címmel. Megadom a szót Sallai R. Benedek képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Az írásban leadott kérdés szellemében arra lennék kíváncsi, hogy a földforgalmi törvény vonatkozó szakaszai alapján, ugye, május 1-je óta működni kellene azoknak a földbizottságoknak, amelyek a földforgalom felett rendelkeznek és felügyeletet gyakorolnak. Alapvetően nekem a következő négy évben sincs szándékom arra, hogy a Fidesz-kormányt meggyőzzem arról, hogy jobb lenne, ha az LMP programját valósítaná meg, ezért következetesen inkább csak azt szeretném, ha a saját maga által vállalt különböző stratégiai tervek, akciótervek és a saját maga által hozott jogszabályok végrehajtásában történnének érdemi előrelépések. Komoly aggályaink vannak azzal kapcsolatban, hogy jelen pillanatban a földforgalom még mindig nem a szerint a cél szerint zajlik, mint amit a földforgalmi törvény preambulumában a jogszabályalkotó megfogalmazott, és nagyon sok esetben még a mai napig nagyon komoly veszélynek van kitéve a földforgalom azáltal, hogy további birtokkoncentrációt okoznak a földcserék. Nagyon-nagyon szükséges lenne, hogy megfelelő módon felálljanak azok a földbizottságok, amelyek képesek legalább felügyeletet és a helyi bölcs tudást bevinni ezekbe a döntésekbe, és az elővásárlási jog során alkalmazni azokat a következetes elveket, amelyeket a jogszabályalkotó is megfogalmazott azáltal, hogy a középbirtokosokat megerősítse a földforgalommal. Tehát az lenne a tiszteletteljes kérdésem, a miniszter úr legjobb tudomása szerint van-e esélye annak, hogy az átmeneti intézkedés feloldásával megszülessenek azok a földbizottságok, amelyek szükségét a jogszabály megfogalmazza; illetve, amennyiben ezek megszületnek, van-e arra esély, hogy ezek olyan helyi, diverz módon jöjjenek létre, hogy minél több ágazat és terület képviselői képviseltetve legyenek a bizottságban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Fazekas Sándor miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a kérdést, és szeretném önt megnyugtatni, hogy ellentétben az LMP elképzeléseivel, amely 5 százalékot kapott, a Fidesz-KDNP számára a kétharmados támogatás lehetővé teszi azt, hogy ezt a területet is a kellő törvényi és rendeleti háttérrel biztosítsuk. Miről is van itt szó? Az új földtörvény határozza meg azt a feladatot, hogy a földdel kapcsolatos adásvételi kérdésekben a földbizottságok jogosultak dönteni, vétójoggal rendelkeznek. Amennyiben a földbizottságok nem állnak föl, ennek több oka is lehet, akkor az agrárkamara, a Nemzeti Agrárkamara területileg illetékes szerve jár el, a föld fekvése szerinti területi szerve jár el. Tehát nincsen joghézag, nincsen szabályozatlanság, nincsen olyan döntés sem, ahol ne lenne, aki állást tudna foglalni. Ez a rendszer jelenleg is működik. Szeretnék mindenkit megnyugtatni afelől is, hogy attól, hogy itt hiányzik egy helyi gazdabizottság, még nem lehet bármit csinálni, más vonatkozásban sem, a földadásvételeknél, hiszen egy hatósági engedélyezési eljárás is létezik, működik, a Nemzeti Földalapnak pedig korlátlan elővásárlási joga is van. Tehát nincs arról szó, hogy itt valamilyen birtokkoncentráció létrejönne. Eleve tulajdoni koncentrációról kellene ebben az esetben beszélni, ott pedig megvan a tulajdoni maximum, 300 hektár személyenként. Ezt a földhivatalok tudják ellenőrizni. Az ellenőrzés céljára szolgáló számítástechnikai rendszer is működik, működőképes. A rendeletalkotás pedig a nyár folyamán meg fog történni, és akkor valamennyi kérdést véglegesen tudunk rendezni. Ez kormányrendelet lesz. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Németh Szilárd képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: "A rezsicsökkentés megvédése Brüsszellel szemben" címmel. Németh Szilárd képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Azt gondolom, nagyszerű döntés volt, amikor másfél évvel ezelőtt a kormány a rezsicsökkentés politikájának útjára lépett. Itt ellenzéki képviselőtársainktól is hallhattuk, szinte dicséretként, hogy a kormány zászlóshajója a rezsicsökkentés politikája. Tehette ezt mindabból az okból, hogy Magyarországon a családokat, az egyetemes szolgáltatás keretében tudjuk ellátni energiával. Az egyetemes szolgáltatás azt jelenti, hogy az állam hatósági árat alkalmazhat ebben az esetben, a kormány és a parlament pedig olyan döntéseket hozott, hogy ezeket az árakat alacsonyan szabtuk meg. Tavaly több mint 20 százalékos csökkenés volt ezen a piacon, és az idén, tehát a jövőben is megszabhatjuk ezt ezzel az eszközzel. Az idén ugye április 1-jétől már 6,5 százalékkal csökkent a gáz ára, szeptember 1-jétől pedig az áram és októbertől 1-jétől, a fűtési szezonra pedig a távhő ára fog csökkenni, csak azért, mert ez az eszköz a kezünkben van. Sőt, az Európai Unióban nemcsak Magyarországon használhatjuk ezt az eszközt, hanem rajtunk kívül még 16 ország, összesen 17-en használják a hatósági árakat. Ezért is van az, hogy Európában ez a rezsicsökkentési politika követőkre talált, és több országban már döntöttek a rezsicsökkentés mellett, és szeretnék ezt alkalmazni. Azonban nem mindenhol talál követőkre, a brüsszeli bürokraták az itt jelen lévő álbaloldal képviselőivel ott ütik, püfölik a rezsicsökkentés politikáját, ahol csak tudják. Mi május 25-én olyan embereket küldtünk ki Brüsszelbe a nemzeti listáról, akik az Európai Parlamentben tudják azt az energiapolitikát képviselni, ami a nemzeti érdekeinket szolgálja. Azt kérdezem öntől, miniszter úr, mint a rezsicsökkentést felügyelő minisztertől, hogy a magyar kormány milyen eszközökkel védi meg a rezsicsökkentés eredményeit a brüsszeli bürokratáktól. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Seszták Miklós miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Én is meg tudom nyugtatni önt, hogy a kormány elkötelezett a rezsicsökkentés programjának végrehajtásában. Ennek a programnak a célja a továbbiakban is a magyar lakosság teljes körére kiterjedő, több lépcsőben megvalósuló, a közműterheket mérséklő intézkedéssorozat végrehajtása. Ennek érdekében alkottuk meg és fogadtuk el a rezsicsökkentéseket létrehozó és ezt szabályozó jogszabályokat. Az eddig végrehajtott jogalkotás célja elsősorban a lakossági rezsiterhek csökkentése és egyben a közszolgáltatást végző szervezetek profitorientáltságának mérséklése. A rezsicsökkentésnek köszönhetően a családok megerősödtek, hiszen ön is elmondta, hogy már vannak olyan közműszolgáltatások, ahol több mint 25 százalékot ért el a csökkentés mértéke. Ebből látjuk, hogy a családok megerősödését azért tudtuk elérni, mert több pénz maradt a zsebükben. A háztartásokban hosszú idő óta most először csökkent a lakásfenntartásra és a háztartási energiára fordított kiadások aránya. Az energiaáraknak a Magyarországon folytatott hatósági szabályozására vonatkozó kritikákra reagálva el szeretném mondani és mindenki számára egyértelművé tenni: hazánk alapvetően támogatja az EU által preferált egységes európai villamosenergia- és földgázpiac megvalósulását, ám azt is jeleztük, hogy erre belátható időn belül nem látunk esélyt. Továbbra sem várható, hogy a közeljövőben az állampolgárok terhei a piaci verseny által csökkenjenek, ezért szükséges az eddigi út folytatása, és egyelőre nem tartjuk elképzelhetőnek a szabályozott árak kivezetését. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.30]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: "Lesz-e pénz az osztálykirándulásokra?" címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter úr fog válaszolni. Megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Az elmúlt négy évben a Vidékfejlesztési Minisztérium és Illés Zoltán olyan problémákat okozott a hazai hulladékgazdálkodás rendszerében, amelyeket nagyon nehéz lesz önöknek kijavítani. Az előző Orbán-kormány intézkedései miatt sok közszolgáltató a megszűnés határára került, ráadásul a kötelezően létrehozott önkormányzati tulajdonú új cégek képtelenek ellátni feladatukat, mert vagy nem értenek hozzá, vagy nem tudják kigazdálkodni a lerakási járulékot és a többi közterhet. Az új adók és a rezsicsökkentés együttes hatása miatt a közszolgáltatóknak máris 18,5 milliárd forint veszteségük halmozódott fel. Mindezek mellett az elmúlt négy évben alkotott jogszabályok olyanokat is sújtanak, akik aztán végképp kiszolgáltatottak mindennek. Például az iskolás gyermekeket. Jövő január 1-jétől ugyanis az új, hulladékgazdálkodásról szóló törvény ellehetetleníti a Magyarországon sok évtizedes hagyományokkal rendelkező iskolai papírgyűjtési akciókat. Tisztelt Miniszter Úr! A sok esetben hazai kisvállalkozók által üzemeltetett iskolai papírgyűjtést megszüntetni több mint bűn. Egyrészt sok kisvállalkozás tönkremegy, másrészt az iskolák ettől a legtöbb esetben tanulmányi és osztálykirándulásokra fordított bevételtől is elesnek. A hulladékgyűjtési statisztikák javításának nem lehetnek áldozatai az iskolás gyermekek. Éppen ezért kérdezem önt, lesz-e pénz az osztálykirándulásokra. Mit terveznek tenni és mikor annak érdekében, hogy a sok évtizedes hagyományokkal rendelkező, pluszbevételt is jelentő iskolai papírgyűjtés fennmaradhasson? Bízom abban, hogy nem azt javasolja, mint elődei Illés Zoltán vezetésével, hogy az iskolák a papír helyett gyűjtsenek inkább elemet vagy rongyot, mivel ezekre nem vonatkozik a törvénymódosítás. Jelezni szeretném csak, hogy nem jelentenek semmilyen bevételt ezen gyűjtések, de a használt elem például veszélyes hulladék, amelynek felhalmozása az iskola területén nem valószínű, hogy szerencsés. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Fazekas Sándor miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a kérdést. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Nagy örömömre szolgál, hogy válaszolhatok és ezáltal segíthetem képviselő asszonynak a tájékozódását, mert én úgy látom, hogy olyan hihetetlen mértékben alultájékozódott, hogy minden ilyen két percet meg kell becsülnie. [[Dr. Bárándy Gergely: Tartalmilag válaszolj!]] Nem ártott volna, ha esetleg a jogi környezetet és a megoldásokat, amelyeket a kormány alkalmazott az elmúlt négy évben, alaposabban figyelembe veszi. Az egyik dolog, azt azért le kell szögeznünk, hogy a magyar hulladékgazdálkodási rendszer működik, a környezetvédelemnek fontos része. És nyilván, amikor egy új hulladékgazdálkodási törvény alapján átépítjük ezt a rendszert, és az önök korábbi kormánya által végrehajtott privatizációkat, kiszervezéseket felszámoljuk, akkor az nem megy zökkenőmentesen. Tisztelt Országgyűlés! Jól tudjuk azt, hogy ezeken az alapvető területeken, ahol az emberek ki vannak szolgáltatva a különböző cégeknek, ott privatizációk, értékesítések történtek, a termékdíjat teljesen kiszervezték, ennek az újraépítése zajlik jelenleg. Ami a hulladékgyűjtést illeti, egyébként kisvállalkozások, akik ehhez engedéllyel rendelkeznek, szervezhetnek hulladékgyűjtést, ezt semmi sem tiltja; használtelem-gyűjtés most is van az iskolákban, tárolóedényekkel. Esetleg, ha ön jár ilyen helyen, akkor biztos megtalálja, egy kis zöld doboz oda van helyezve. Ezek nem ismeretlen dolgok, és a gyermekek ebben egyébként részt is vesznek. Az, hogy most az intézmény szervezzen-e hulladékgyűjtést vagy sem, egy 2002-es, előző hulladékgazdálkodásról szóló törvény már a jelenlegi keretek között szabályozza. Tehát hulladékgyűjtést erre jogosult szervezet végezhet. Az, hogy ez az intézmények működési rendjébe, a tanrendbe miképpen illeszthető be, erről lehet vitatkozni, de a kizáró szabály egyáltalán nem új keletű, ezt csak megerősítette az új hulladékgazdálkodási törvény. Mi készek vagyunk az EMMI-vel, valamennyi szereplővel az egyeztetésre, és elősegítjük azt, hogy minél több gyermek tudjon környezettudatos magatartást elsajátítatni, védeni a környezetet, például a TeSzedd mozgalommal is, amelyben 160 ezren vettek részt, és akiknek a fele gyermek volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Vágó Sebestyén képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: "Győztünk, nagyon győztünk, sőt mi győztünk a legjobban" címmel. Megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! A címben szereplő mondatot felhasználva, ami Orbán Viktor miniszterelnök úr mondata a választás után, a szociális szférában dolgozók nyelvére átfordítva azt tudnám mondani, ezt a mondatot felhasználva, hogy "keveset keresünk, nagyon keveset, sőt mi keresünk a legkevesebbet". A szociális munkásokról kirajzolódó kép alapján az e szakmában dolgozók a közszféra amúgy is alacsony átlagbérének mindössze kétharmadát viszik haza. A tárgyi eszköztelenség jellemző, a kiégés, az elszürkülés, a fásultság, a túlterheltség és a megbecsülés hiánya. Ennek következtében nagyon sokan a szakmában egyébként, akár diplomások is külföldre menekülnek. A miniszteri meghallgatásra utalva: kivándorolnak és nem vendégmunkásnak mennek, és még a szakmai tudásukat sem építi a kint töltött idő, ugyanis egy áruházban feltöltőként dolgozva vagy hotelben mosogatóként, vagy akár fogyatékossággal élő vagy idős ember mellett ápoló-gondozó munkát végezve egy szociális diplomával rendelkező ember nem igazán fejlődik a saját maga szakmájában. Ez a helyzet tarthatatlan, mert a közalkalmazotti illetménytábla befagyasztása, a 13. havi pénz elvonása, a továbbképzés után járó egyhavi illetmény elvétele, valamint az egykulcsos adó bevezetése miatt az amúgy is alacsony keresetű szociális dolgozók hatalmas reálkereset-vesztést szenvedtek el az elmúlt öt évben, miközben mindennapos feladataik jelentősen megnövekedtek. Eközben azt tapasztaljuk, hogy Hegedűs Zsuzsa, közel egymillió forintos havi fizetéséről is elhíresült miniszterelnöki tanácsadó épp a szociális területet érintő kérdésekben osztja meg elképzelését Orbán Viktorral; ez egy kicsit ellentmondásosnak tekinthető. Az államtitkár úr az előző ciklusban még azt ígérte, hogy folytatása lesz, illetve a szociáliséletpálya-modell bevezetésre kerül, ehhez képest egy megalázó, 5-10 ezer forintos bruttó jövedelemkiegészítést tapasztalhattunk csak az elmúlt évben, ami nem is az alapjövedelmüket emelte meg, hanem egyfajta pótlékként kapták. A kanyarban sem látjuk ennek a folytatását. Mi az elképzelés, hogyan próbálják meg a kilátástalan helyzetet megváltoztatni? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra Balog Zoltán miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Továbbra is azt állítom, hogy elvándorlásról akkor lehet beszélni, ha valaki nem jön vissza, tehát szerintem erre érdemes odafigyelni. Említettem olyan példákat, ahol egyébként az után a külföldi munkavállalás után, ami százezreket, milliós nagyságrendben érintett egy majdnem szomszédos országban, egy olyan visszatérési hullám következett, ami egyébként a kis- és közepes vállalkozások és egyéb befektetések szintjén annak az országnak egy komoly gazdasági eredményt hozott - ez Lengyelország. Tehát várjuk ki a végét! Szerintem itt sok minden múlik azon, és bízom benne, hogy abban egyetértünk, hogy hogyan alakul a visszatérésnek a lehetősége, milyen lehetőséget látnak maguk előtt azok, akik egyébként a szociális szférában képezték magukat. Az a mondata, amit elmondott, hogy a 13. havi fizetés elvétele, illetve a 2008 óta változatlan bértábla, ez mind igaz. Ha jól emlékszem, 2010 előtt vették el a 13. havi jövedelmet és nem utána. Valóban, ez egy olyan bércsökkenést jelentett, ami ma a közszférában dolgozók közül a szociális szférában dolgozóknak adja a legalacsonyabb jövedelmet. Ne felejtsük el azért, hogy a szociális szféra egy szélesebb kör, mint amiről ön beszélt! Hadd mondjak olyan tényeket, amelyek meg azt mutatják, hogy ebben a szférában dolgozni, más típusú foglalkoztatásban, itt a nevelőszülőkre gondolok, a következő időszakban egy olyan komoly, nemcsak béremelkedést jelent, hanem egy olyan komoly szociális és foglalkoztatási biztonságot, ami a nevelőszülőknek a munkaviszonyként való elismerését jelenti. Itt, ebben a körben a mi kormányunk előtti időszakban 3200 fő úgy dolgozott nevelőszülőként, hogy semmilyen foglalkoztatási jogviszonya nem volt. Most egyébként a 12 éves kor alatti gyermekeknek a családokba adásával egy állandó jogviszonyt teremtettünk, ezenkívül növeltük a speciális otthoni pótlékra jogosultak körét, és még számos olyan intézkedés volt, amelyik mutatja az irányt. A szociális kerekasztalon pedig az életpályáról, ahogy megígértük, természetesen folytatjuk továbbra is a tárgyalásokat. Amit ön említett, az egy kiindulópont volt a béremelésekkel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[15.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: "Az LMP továbbra is bevinné a gyerekeket az erdőbe, de mit tervez a kormány?" címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Az LMP az elmúlt ciklusban egyéni törvényjavaslatot nyújtott be az erdei iskolákkal kapcsolatban. Szándékunkat arra alapoztuk, hogy az állam nem vállal valós és elégséges felelősséget a témában. Minden szülő, aki megteheti, súlyos pénzeket fizet egy négynapos erdei iskoláért. Minden szülő, aki megteheti. De mi van azokkal, akik erre nem képesek? Akik olyan anyagi helyzetben élnek és nevelnek gyermeket - akár több gyermeket -, ahol 25 ezer forint súlyosan megterheli a családi kasszát? Ezért javasolta az LMP tavaly a nagyobb állami támogatást és hozzájárulást. Javaslatunkkal bár szimpatizáltak a kormánypárti képviselők, mégis lesöpörték azt az asztalról. A Fidesz-KDNP mégsem tartja így fontosnak, hogy a gyermekeinket a lexikális tudás, a rengeteg tananyag beléjük sulykolása mellett a környezet szeretetére, megismerésére és annak tiszteletére is megtanítsuk. Hogy ha máskor nem, akkor egy évben legalább egyszer a gyermekeinket a természetben is ültessük be a padba, ne csak olvassanak arról, hogy van erdő, és milyen megőrzendő értékek vannak, hanem lássák is. A környezeti nevelés elengedhetetlen, legyen bármilyen színű és ideológiájú egy kormányzat. Önök állandóan a gyermekek testi és lelki egyensúlyáról beszélnek, ehhez nem elég a mindennapos testnevelés, ehhez környezeti nevelés is kellene. Az erdei iskola is szükséges lenne ehhez. Mi letettünk egy javaslatot az asztalra, kiegyensúlyozva azt, hogy ne csak a jobb módú iskolák és ne csak a jobb módú, jobb sorsú gyermekek kiváltsága legyen az erdei iskola. Mit tesznek önök? Szándékukban van-e felülvizsgálni a meglévő szabályozást, és tenni azért, hogy minél több gyerek eljuthasson erdei iskolába? Válaszát előre is köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Balog Zoltán miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Bár érteni vélem a humort a kérdésben, hogy az LMP továbbra is bevinné a gyerekeket az erdőbe, én azt javaslom, hogy ezt ne tegyék. Azért, mert az iskolákban a pártpolitikai tevékenység tilos, tehát az LMP ne vigye sehová a gyerekeket az iskolából, hagyja őket ott békén, és tegyen ilyen javaslatokat, amiket ön tett, amelyek természetesen megfontolandók. Bár hogy ha arról beszélünk, hogy milyen módon jelenik meg a környezettudatosság, meg egyáltalán akár az épített, akár a természetes környezethez való viszony ma a magyar iskolában, akkor úgy gondolom, hogy a Nemzeti alaptanterv ebben az ügyben egy nagyon lényeges előrelépést jelent. És mondhatja azt, hogy belesulykoljuk a gyermekekbe, ehhez mindenfajta olyan gyakorlati tapasztalatot is tettünk, ami egyébként az erdőknek a látogatása vagy az ezzel kapcsolatos kirándulások; éppen mi léptünk előre nagyon lényegeset, ha gondol a mindennapos testnevelésre, ami szintén ebbe az irányba mutat. Vagy pedig arra, hogy egyébként javasoljuk minden iskolának, hogy a pedagógiai programjában legyen ott, az óvodai nevelés időszakában legalább egy alkalommal minden gyerek eljusson alapfokú iskolában és alsó tagozaton is erdei óvodába, illetve iskolába. Indítottunk egy olyan programot a svájci alappal együttműködve, talán hallott róla, hogy zöldóvoda, ökoiskola, amely pályázati forrásnak az elnyerésével majd ezeket a programokat, éppen az elmúlt évtől elkezdve egészen 2016-ig ki tudjuk szélesíteni. A rendelkezés egyébként ebben az ügyben az, hogy ha az iskola beépíti a kötelező programjába, a helyi programjába kötelező jelleggel ezeket az erdei iskolákat, akkor egyébként a fenntartó finanszírozza. Köszönöm a válasz lehetőségét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kara Ákos képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: "Segély helyett esély - 4,1 millió fő felett a foglalkoztatottak száma" címmel. Kara Ákos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az előző kormányok, a 2002-2010-es időszakra mondom, ne felejtsük el, hogyan is néztünk ki, hogyan is nézett ki az ország munkanélküliség tekintetében, mielőtt arról beszéltünk, hogy 2002-2010 között 238 ezerről közel kétszeresére, 474 ezerre nőtt a munkanélküliek száma. Ez azért fontos, hiszen nagyon sok olyan magyar család van, aki még mindig annak a rosszul kormányzott, rosszul vezetett időszaknak a hátrányait érzi a bőrén, és még mindig nem tudta ledolgozni az ott felhalmozódott adósságokat. A foglalkoztatás terén tehát összességében abban az időszakban nagy versenyhátrányba kerültünk. 2010-től megfigyelhető a foglalkoztatás bővülése, sőt gyorsuló ütemű bővülése, ami arra utal, hogy a kormányzati intézkedések egyre inkább kifejtik a kedvező hatásukat. Szeretném tisztelt képviselőtársaim figyelmébe ajánlani, hogy például a munkahelyvédelmi akcióterv a megyék közötti összehasonlításban mutatja, hogy nemcsak egy rossz gazdasági környezetben, hanem egy bővülő gazdaság tekintetében is igen komoly támaszt tud adni a magyar családok, a magyar emberek számára. A KSH adatait megvizsgálva, megállapíthatjuk, hogy 328 ezer fővel többen foglalkoztatottak, mint a 2010-es kormányváltáskor, én azt gondolom, hogy ez egy igen fontos és igen jelentős lépés, és egy igen fontos és jelentős eredmény az elmúlt időszakból. A munkanélküliségi ráta jelen pillanatban a KSH adatai szerint 8,1 százalék, ami szintén európai összehasonlításban is egy jó szám. Ha az a kérdés persze, hogy van-e teendőnk, persze, sok teendőnk van, de összességében azt gondolom, azt gondoljuk, hogy a folyamatok jók, a folyamatok helyesek. Tisztelt Miniszter Úr! Tehát az a kérdés, hogy 187 ezer fővel bővült a versenyszektor 2010-hez képest, mégis baloldali politikusoktól szöges ellentétjét halljuk ennek a fontos számnak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Vajon, kedves miniszter úr, mit gondol, politikai haszonszerzés céljából teszik-e ezt, vagy csak a számokkal vannak bajban? Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Varga Mihály miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, 2002-2010 között, a korábbi kormányok időszakában Magyarországon 90 ezerrel csökkent a foglalkoztatottak száma és közel negyedmillióval nőtt a munkanélküliek száma. 2010-ben ehhez képest egy fordulat következett be, fokozatosan javult a gazdaság teljesítménye. A legutóbbi adatok szerint 375 ezerrel több embernek van munkája, míg a munkanélküliek 140 ezerrel vannak kevesebben, mint négy éve. Minek volt köszönhető ez a változás a foglalkoztatáspolitikában? Egyrészt jelentős mértékben csökkentek a vállalkozói terhek, az adórendszer súlypontja a termelés, a jövedelmek adóztatása helyett a fogyasztásra helyeződött át, valamint azoknak a gazdasági szektoroknak a fokozott adóztatására, amelyek versenyképességét ez nem gyengítette. Külön öröm számunkra, hogy a hazai kis- és középvállalkozói szektor számára különböző támogatási és hitelezési lehetőségek nyíltak meg. A képviselő úr által említett rekordmértékű növekedésben nagy szerepe van tehát a munkát terhelő adók csökkentésének, számos jól célzott foglalkoztatási programnak, a téli közfoglalkoztatásnak, az aktivitást ösztönző intézkedéseknek, valamint a 2013 második felében bekövetkezett növekedési fordulatnak, hiszen csak a gazdaság növekedése tudja tartósan és stabilan növelni a foglalkoztatást. A versenyszféra négy fő feletti vállalkozásainál folyamatos és gyorsuló ütemű létszámnövekedés figyelhető meg az elmúlt hét hónapban. Ennek is köszönhető, hogy Magyarország kedvező irányú változást tapasztalhat az Európai Unió átlagához képest is. A munkanélküliségi ráta az Európai Unió 28 tagállamában 10,8 százalék volt, ami 0,3 százalékpontos emelkedést mutat. Ezzel szemben Magyarországon ez a mutató az elmúlt években jelentősen csökkent. A célkitűzésünk tehát változatlan, a teljes foglalkoztatásnak az elérése, ami azt jelenti, hogy tartósan 4 millió felett kell tartani a foglalkoztatottak számát [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltéz.]] , a munkanélküliséget pedig le kell vinni a súrlódásos munkanélküliség alá, tehát 4 százalék alá. Kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: "Újabb adókedvezmény-kiterjesztés vagy elírás?" címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Jelenleg a személyi jövedelemadó, illetve a munkavállalói járulék, a természetbeni egészségbiztosítási járulék és a pénzbeli egészségbiztosítási járulék, illetve a nyugdíjjárulék terhére vehető igénybe a családi adókedvezmény. A nemrégiben benyújtott konvergenciaprogramban a meghatározó reformok között szerepel a családi adókedvezmény kiterjesztése a munkáltatói járulékra is. Ez valódi szándék vagy elírás? [[15.50]] Amennyiben ez valódi terv, kérem, fejtse ki részletesen, miként képzelik el ezt az intézkedést. Kérem, mutassa be, annak milyen hatása lenne a családok jövedelmi helyzetére, a járulékbevételek nagyságára, az Egészségbiztosítási Alap, illetve a Nyugdíj-biztosítási Alap bevételeire és kiadásaira. Amennyiben ez elírás, úgy szeretném felhívni a figyelmét, hogy az angol változatban is elírták, mivel ott is szerepel. Annyiban bizonyosan elírásról lehet szó, hogy ma már önöknek köszönhetően a munkáltatói járulék fogalma megszűnt, mivel azt 2012-ben szociális hozzájárulási adóra keresztelték át. Tehát az sem világos, hogy erre gondoltak-e, vagy a munkavállalói járulékkal cserélték fel az elnevezést. Magyarázza meg, hogy miként lehetséges az, hogy a Nemzetgazdasági Minisztérium úgy készít elő, a kormány úgy fogad el és küld el az Európai Uniónak egy dokumentumot, hogy senkinek nem tűnik fel a hiba. Továbbá kérdezem miniszter urat, a konvergenciaprogramban egy újabb adókedvezmény-kiterjesztés szerepel, vagy csak összekeveri a gazdasági tárca és a kormány is a munkáltatói és a munkavállalói járulékot egymással. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A kérdésére válaszolva: egyszerű elírás történt ebben a dokumentumban, de köszönöm, hogy ön ezt itt, a Ház előtt is szóvá tette, és megadja a lehetőséget arra, hogy kifejtsem, mi is történt itt tulajdonképpen. Ahogy önök előtt is ismert, 2010-től az adórendszer átalakítása történt meg, és ennek kapcsán a családi adókedvezményt újra bevezettük. 2014. január 1-jétől kiterjesztettük ezt a családi adókedvezményt azok számára is, akik az adóból ezt nem tudták igénybe venni. Ez a lehetőség nyílt meg akkor, amikor a járulék terhére, az egyéni munkavállalói járulékuk terhére is igénybe lehetett venni ezt a kedvezményt. Ennek a konvergenciaprogramba való átültetését ismertettük ebben a 64 oldalas dokumentumban, ahol egy sajnálatos elírás történt, a munkavállalói járulék helyett valóban munkáltatói járulék került be, de ez a kifejezés aztán a továbbiakban nem jelent meg, egy egyszeri elírásról volt szó. Az Európai Bizottság ezt nem is kifogásolta, nem véleményezte, a dokumentum szövegkörnyezetéből ez egyértelműen kiderül. Azt gondolom, fontos elírásra hívta fel a figyelmünket. Köszönöm az észrevételt. Örülök annak, hogy csak ilyen jellegű hibát találtak ebben a dokumentumban, mert korábban a konvergenciaprogramban a hiányszámok, sem a növekedési számok nem stimmeltek. Azt gondolom, hogy ha egy 64 oldalas dokumentumban csak ennyi elírás található, akkor az ország jobban járt. Annak idején sorozatos hibák történtek ebben a dokumentumban, sem a hiányszámok, sem a növekedési, sem az adósságmutatók nem stimmeltek. Még egyszer szeretném megköszönni képviselő asszonynak, hogy felhívta erre a figyelmünket. Bízom abban, hogy a későbbi dokumentumainkat is ilyen figyelemmel fogja majd követni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: "Mentes-e a visszaélésektől a Földművelésügyi Minisztérium Hungarikum Bizottságának 2014. évi kommunikációs feladataira vonatkozó beszerzése?" címmel. Szilágyi György képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előző ciklusban az Orbán-kormány egyik legjellemzőbb tevékenysége a kormány közeli emberek cégeinek állami pénzen történő felhizlalása volt. Gondolom, nem kell önnek ezen a téren bemutatnom Simicska Lajost. A Közbeszerzési Értesítő legutóbbi számában hirdetményt tettek közzé a Földművelésügyi Minisztérium Hungarikum Bizottságának - amelynek ön az elnöke - 2014. évi kommunikációs feladatainak ellátására vonatkozó vállalkozási szerződésekről. A nettó 126 millió 300 ezer forintos vállalkozási díjon két cég, a Bell and Partners Kft., illeve a Joung and Partners Kft. osztoznak. Nézzük a két céget! A Bell and Partners, a rendszeres kormányzati megrendelésekhez jutó cég tulajdonosa dr. Viszkei András János, aki a társaság árbevételét 2011 és '13 között megduplázta, másfél milliárdról 3 milliárd 300 millió forintra növelte. Dr. Viszkei András egy régi cégének a tulajdonosát ma dr. Simicska Lajosnak hívják. A másik cégnek a tulajdonosa Kuna Tibor, üzlettársa az a Holbok Sándor, aki jelenleg az állami HM Arzenál Elektromechanikai Zrt. és a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. igazgatótanácsának tagja, illetve korábban, az első Orbán-kormány alatt a Mezőföldi Erdő- és Vadgazdálkodási Zrt., illetve a Mahart, a Magyar Hajózási Zrt. igazgatóságának a tagja volt. A nyerteseknek a kormányzattal való látható személyi összefüggéseire is tekintettel kérdezem, hogy a szóban forgó közbeszerzési eljárás vonatkozásában a szaktárca belső ellenőrzési főosztályának soron kívüli vizsgálatát nem tartaná-e esetleg indokoltnak. Nem zavarja-e, hogy az ön által vezetett tárca gyakorlatában a szabályszerűségnek már a látszatáról sem lehet beszélni? Végül, nem érzi-e úgy, hogy a Hungarikum Bizottságot éppen az ilyen és ehhez hasonló eljárások alacsonyítják le és minősítik kifizetőhellyé? Kérem miniszter úr lehetőleg mindenre kiterjedő válaszát, és hogy mi a véleménye ezekről a cégekről és ezekről a különböző kormány közeli embereknek juttatott pénzekről. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Vidékfejlesztési Minisztérium 690-2014-20. számon megjelent hirdetménnyel induló tárgyalásos közbeszerzési eljárást indított, ahol nyilván tetszőleges számú pályázóra lehet számítani, vállalkozási szerződésre a Vidékfejlesztési Minisztérium Hungarikum Bizottság 2014. évi kommunikációs feladatainak ellátása tárgyában, amely 2014. január 2-án jelent meg az Európai Unió hivatalos lapjában, tehát elég széles kör férhetett hozzá az információhoz. A közbeszerzési eljárás két részből tevődött össze. Az első rész tekintetében egy pályázó adott be érvényes ajánlatot. A második rész tekintetében két pályázó, amelyek közül a kedvezőbb árajánlatot tevő nyerte el a megbízást, tehát a pályázatot. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által felsorolt érvek között, ne haragudjon, egy olyat sem látok, amely miatt az érintettek ne pályázhattak volna, vagy ne nyerhettek volna, különösen akkor, ha ilyen kevés számú pályázó van. Az eljárás lebonyolítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium törvényességi felügyelete mellett, valamint a Provital Zrt. mint szakmai lebonyolító bevonásával zajlott, és minden lépés tekintetében megfelelt a közbeszerzésekről szóló törvény előírásainak. Így vizsgálatot nem tartok indokoltnak, valamennyi szabályt betartottuk. A közbeszerzési eljárás keretében a Hungarikum Bizottság május 15-től június 15-ig tartó, hungarikumokat népszerűsítő kampányt szervez, amelynek célja a nemzeti értékeink minél szélesebb körben való megismertetése, nemzeti összetartozásunk erősítése. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: "Ideje lenne végre erősíteni a környezetvédelmi intézményrendszert?!" címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Az Alaptörvény arra kötelez, hogy a gazdaság teljesítményének növelése úgy valósuljon meg, hogy az egyidejűleg szolgálja az érintett lakosság életminőségének javítását, további munkahelyek létrehozását és a környezet- és természetvédelmi szempontok érvényesítését. Tapasztalataink alapján azonban számos olyan ügy van, amelynek megoldásáért sem az utóbbi évtizedekben, sem a második ciklusát megkezdő Orbán-kormány idejében nem tettek semmit. Szombathely egyik városrésze több ezer lakójának egészségét például komoly mértékben veszélyezteti egy faforgácslap-előállító üzem zaj- és levegőszennyező tevékenysége, az általuk okozott szálló por. A lakosok évek óta tiltakoznak, de eredménytelenül. Az önkormányzat és a környezetvédelmi hatóságok folytonosan egymás között tologatják a feladatot, és rendre haladékot adnak az érintett cégnek, hogy a szükséges környezetvédelmi beruházásokat elvégezze, mert ez ugye pénzbe kerül és csökkentené a nyereséget. Időközben az üzem külföldi tulajdonba került, hatékonyság címszóval mintegy felére csökkentette az ott dolgozók létszámát, de technológiafejlesztés és munkahelyteremtés címén mégis több milliárd forintot nyert el a gazdasági operatív programtól. Sajnos, a környezetszennyezés mind a mai napig nem szűnt meg. Ezért kérdezem a miniszter urat, milyen intézkedéseket kíván hozni, hogy ez és a hasonló esetek végre megoldódjanak. Miként kívánja erősíteni a környezetvédelem intézményrendszerét, hogy azok érdemi intézkedésre váljanak alkalmassá? Miként tervezi érvényre juttatni, hogy fejlesztéspolitikai támogatásban csak olyan vállalkozások részesülhessenek, amelyek nem pusztán a tőke profitmaximalizálását, hanem a hazai lakosság egészséges környezethez és foglalkoztatáshoz fűződő érdekeit is szolgálják. Köszönöm szépen. [[16.00]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon hasznosnak tartom azt, hogy erre a fontos kérdésre felhívta a figyelmet, ami a szombathelyi embereket is foglalkoztatja. Én is tájékozódtam erről a problémáról, informálódtam. Ugyan azt el kell mondanom, hogy egy miniszternek nincsen olyan közvetlen beavatkozási jogköre a hatósági eljárásokba, amivel egyszersmind meg tudna oldani ilyen nehéz, bonyolult kérdéseket, de figyelemmel kísérem ezt az ügyet. Számomra is nagyon fontos az, hogy ott olyan környezet legyen, ami a szombathelyi emberek egészségét biztosítja, ne szennyezzük a lakónegyedet. Nyilván fontosak a munkahelyek is, fontos az, hogy legyen gazdasági élet a településen. Ha jól emlékszem, itt mintegy 150 éves cégről van szó, és nincs arról tudomásom, hogy külföldiek tulajdonában lenne vagy sem, én úgy tudom, hogy ez egy magyar vállalkozás. Nem biztos, hogy ez az adatom pontos, de nem is ez a legfontosabb kérdés szerintem ebben a dologban, hanem az, hogy a hatósági eljárás keretén belül találjunk olyan megoldást, ami biztosítja az ott élő emberek egészségét, biztosítja az egészséges környezetet. Itt néhány hónap haladékot kap várhatóan a vállalkozás arra, hogy a környezetszennyezést mérsékelje, illetve elhárítsa, de ez az eljárás még folyamatban van, tehát a végén tudok erről majd tájékoztatást adni. Olyan megoldást kell találnunk, ami megnyugtató az ott élők számára, és biztosítja a foglalkoztatást is. Ami a környezetvédelmi intézményrendszert illeti - hiszen a gazdaságfejlesztésre engedtessék meg, hogy ne térjek ki, hiszen az a tárca hatáskörébe nem tartozik -, a környezetvédelmi intézményrendszert abból a szempontból ki szeretném emelni, hogy most nemrégiben indult egy olyan programunk, egy levegőminőség-mérő, légszennyezettség-mérő hálózat, amely mintegy másfél milliárd forintos fejlesztés, és egy, a XXI. század színvonalát eredményező mérőműszerparkot tudunk létrehozni, ami segíti a hatósági munkát, segíti azt, hogy pontos képpel rendelkezzünk a környezetről, a levegő minőségéről, és ennek megfelelően tudjunk intézkedéseket hozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mengyi Roland képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: "Terven felül nőtt áprilisban az ipar. Hogyan válhat Magyarország Közép-Európa termelési központjává?" címmel. Mengyi Roland képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! A februári 8,1 százalékos növekedést követően 2014 márciusában az ipari termelés 10,6 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbi szintet, ami hároméves csúcsot jelent az ipari bővülésben. A legfrissebb pozitív ipari, külkereskedelmi és GDP-adatok a kormány aktív iparpolitikájának sikerét mutatják, amelynek célja, hogy a következő években az ipari termelés hozzájárulása a nemzeti össztermékhez egész Európában Magyarországon legyen a legmagasabb. Az ipari termelés kimagasló teljesítménye elsősorban a járműgyártásnak és az ehhez kapcsolódó beszállítói ágazatok eladásai jelentős növekedésének köszönhető. Ugyanakkor örvendetes tény az is, hogy három év elteltével az elektrotechnikai ipar kibocsátása is ismét bővülni tudott. Az ipar egészséges szerkezetű bővülését mutatja, hogy a feldolgozóipar 13 alága közül már 11 alágban lehetünk tanúi termelésbővülésnek. Örömteli, hogy az első negyedév során Magyarország minden régiójában nőtt az ipari teljesítmény, Észak-Magyarországon például 5,1 százalékkal, ezen belül Borsod-Abaúj-Zemplén megyében 3,6 százalékkal növekedett az idei év első negyedévében az ipari termelés. A konjunktúraindexek alapján az ipari növekedésre a következő hónapokban is számíthatunk, ezt támasztja alá a feldolgozóipari ágazatok összes új rendelésének 28,1 százalékos bővülése is. Az elmúlt időszak adatai azt bizonyítják, hogy a korábbi évek iparélénkítő politikája megalapozta a magyar ipar és gazdaság növekedését. A fentiekre tekintettel kérdezem a miniszter urat, hogyan válhat Magyarország Közép-Európa termelési központjává, és ebben milyen szerepe lehet Észak-Magyarországnak és Borsod-Abaúj-Zemplén megyének. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott kérdésre a választ Varga Mihály miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, az ipari termelés bruttó hazai termelésben vitt arányát tekintve, a 28 európai uniós tagország között Magyarország most a 3. helyen van. Ez mindenképpen azt jelenti, hogy komoly tekintetben számíthatunk az ipari termelés súlyára, arányára a gazdasági növekedés tekintetében is. Az elmúlt években az volt jellemző, hogy a magyar gazdaság növekedését elsősorban az export, ezen belül az ipari termelés, a járműipar, az elektronika, a logisztikai ipar húzta. Ezek tehát azok a kiemelkedő húzóágazatok, amelyekre a jövőben iparfejlesztést lehet építeni, de ez önmagában nem elég, ezt szélesíteni kell, ki kell terjeszteni más ágazatokra is. Épp ennek érdekében a kormány olyan iparfejlesztési programot készít elő, amelyben az élelmiszeripar, az építőipar, a turisztika, az egészségipar is jelentős mértékű fejlesztési forrásokra tehet majd szert. Azt gondolom, hogy ezzel tudjuk kiterjeszteni az ipari termelés arányát Magyarországon, és ezzel tudjuk stabilabbá tenni a növekedésünket is. Örömteli tény, hogy az elmúlt hónapokban meghirdetett programjainknak van visszhangja; ilyen az elektromobilitást segítő program, a Jedlik Ányos-terv. Ez a megújuló energia felhasználásának az arányát 11 százalék fölé emelné a következő hónapokban, ezzel is új munkahelyeket elősegítve. Tisztelt Képviselő Úr! Tekintettel arra, hogy ön Észak-Magyarországot képviseli, szeretném azt is ideidézni, hogy 2014 első negyedévében Észak-Magyarország mindhárom megyéjét kiemelkedő méretű foglalkoztatásiarány-bővülés és munkanélküliségiráta-csökkenés jellemezte. Az egy évvel korábbiakhoz képest Borsod-Abaúj-Zemplén megyében 3,6 százalékos, Heves megyében 8,6 százalékos, míg Nógrád megyében 6 százalékos ipari bővülésről számolt be a KSH. Az észak-magyarországi régió az összes ipari termelés 13,7 százalékát produkálta 2014 első negyedévében, tehát a régió nagyon jól teljesített. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: "Miért tűri a kormány, hogy Dél-Somogy falvait külföldi érdekeltségű, profitéhes agrároligarchák pusztítsák, és ezeréves falvainkat nyárfakoporsóban helyezzék örök nyugalomba?" címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Kérem, válaszoljon arra az egyszerű kérdésre, hogy négyéves kormányzásuk és jövőbeli intézkedéseik nyomán milyen mértékben szorul vissza a Dél-Somogyra jellemző olasz vircsaft. Szeretném a kormány szíves figyelmébe ajánlani Fábry Zoltánnak, a felvidéki magyar szociográfusnak az írását, amelyben a kárpátaljai Bátyú község szomorú sorsát vázolta: "Az ősi magyar földet szabadkőműves segítséggel és minden idők legtehetségtelenebb politikusának, a hazaáruló, degenerált, vörös grófnak, Károlyi Mihálynak a segítségével megkaparintó csehszlovákok elvették Lónyay gróf 3400 holdas bátyúi birtokát, és szétosztották 75 csehszlovák telepes család között. A falu színmagyar lakossága a birtokból két holdat kapott, ötezer koronáért temetőnek." A múlt mintha kísértetiesen ismétlődne, mert mi itt és most a helyzet? Mi változott ehhez képest Görgetegen, Rinyaszentkirályon és sajnos sok más somogyi faluban? Készült-e bármiféle hivatalos hatástanulmány a százhektáros táblákon terpeszkedő nyárültetvények környezet- és társadalompusztító hatásáról? Hogyan fér össze a biodiverzitás megőrzését, a vidéki lakosság helyben maradását, a falusi cigány lakosság integrációját hirdető szlogenekkel a földből terméketlen sivatagot, a lokális társadalomból pedig szociális meddőhányót csináló, a vidéki lakosságnak munkát nem biztosító, latin-amerikai típusú mezőgazdaság megtűrése? Amit most látunk Koppány egykori földjének déli részén megvalósulni, az az aljasult, cinikus, szélsőliberális, SZDSZ-es, beteg gondolat, amely szerint a magyar falu középkori csökevény - ebből a Jobbik viszont nem kér. Miért nem követik a gyakorlatban, hogy a profitorientált agrárcégóriások és a legcsekélyebb társadalmi felelősségérzettel sem rendelkező tolvajoligarchák földhasználati monopóliumát meg kell törni, és végre utat kell nyitni a Somogyi Imre- és Németh László-féle Kertmagyarország gondolatának? [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Kinek, milyen háttérhatalmaknak van a kezében az igazi gyeplő, ha bizonyos gyanús földügyekben még az elszámoltatási biztos és az ügyész keze is megremeg? Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ az elhangzott kérdésre Fazekas Sándor miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr! [[16.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Látom, nagyon várja tőlem a választ a nemzet sorskérdéseiről, amelyből a világért sem akarok tréfát űzni, és kellő komolysággal szeretném kezelni önnel szemben a nyárfaültetvény-támogatásig terjedő skálán. Tehát megpróbálom összefoglalni. Lehet, hogy minden területet nem tudok érinteni. Az egyik dolog az, hogy itt van egy földtulajdonlási, illetve földhasználati kérdés, egy külföldi tulajdonú, jelenleg olasz tulajdonú cégé. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ez egy 1994-es adásvételen alapul. Akkor volt egy olyan időszak, amikor teljesen jogosan, a földtörvény alapján lehetett külföldi cégeknek földet venni Magyarországon. Ilyen támadó hangnemben a mi kormányunkon számon kérni azt, hogy miért nem vette el a földjét annak, aki 1994-ben - hangsúlyozom, az akkori jog alapján - tulajdonos lehetett, szerintem legalábbis kifogásolható. Nem látok olyan jogi megoldást, alkotmányos megoldást, hogy ezt meg lehetne tenni. De ha ön tud ilyet, szíveskedjék azt beterjeszteni az Országgyűlés elé. A nemzeti ügyek kormánya, a jelenlegi kormány is abban érdekelt -ezt ma is elmondtuk jó néhány alkalommal -, hogy a nagybirtokok arányát visszaszorítsuk. 80 százalékra kell emelnünk a kisbirtokokat, 20 százalékkal vissza kell szorítanunk a nagyokat. Ehhez több eszköz áll rendelkezésre, a földtörvény tulajdoni maximumával, a földhasználati jog behatárolásával; a "földet a gazdáknak" program keretében például, ahol 6 ezer új földtulajdonos lépett be földhasználóként. Ez a kérdés egyik oldala. Vannak, akik persze a nagybirtokokat támogatják. Ezt is tudomásul vesszük. A másik, a skála túlsó vége, a nyárfa telepítése. Itt egy néhány ezer hektáros nagybirtokról van szó, amely néhány száz hektáron nyárfát telepít. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Alig hiszem, hogy ez megváltoztatná a dél-somogyi táj képét, bármennyire is hangzatosan próbálunk ilyen érzetet kelteni. A nyárfa telepítése támogatott; 6-7 aranykoronás földeken történik. Az időjárás változását valamennyien tapasztaljuk. Növelnünk kell az erdőterületeket, és ebbe az energiaerdők területe is beleértendő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: "Hogy nézheti tétlenül a minisztérium a közmunkások tömeges szerződés nélküli foglalkoztatását?" címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Elég régóta foglalkozom a közmunkások helyzetével itt Magyarországon, és most is jelzést kaptam, méghozzá Bábonymegyerről, de több településről is jelezték ezt a problémát. Arról van szó, hogy itt most ebben az országban munkaszerződés nélkül foglalkoztattak közmunkásokat. Ennek oka véleményem szerint az lehet, legalábbis erre tudok következtetni, hogy csak most zajlik a döntéshozatal a közmunkapályázatokról, és amíg nem hagyják jóvá a munkaügyi központok a létszámot, addig nem szerződhetnek le a közmunkásokkal. Ez azonban nem egyszerű adminisztratív késlekedés. Én már folyamatosan mondom önöknek, hogy jó lenne először végiggondolni a dolgokat, és utána lépni és nem kapkodni. Ez a helyzet is megelőzhető lett volna, ha a kormány időben megtervezi és előkészíti a programot. Most már tényleg évek óta nézzük azt a mozit, hogy az Orbán-kormány nem tudja időben előkészíteni a közmunkaprogramokat, és minden összetorlódik rajta. Ez most konkrétan emberek életét veszélyezteti. A hatóságok ugyan már évek óta szemet hunynak afölött, hogy egyes önkormányzatok egyes átmeneti időszakokban zavartalanul foglalkoztatják a közmunkásokat mindenfajta szerződés, és hangsúlyozom, mindenfajta munkajogi védelem nélkül. Ez azért fontos és ezért fogalmaztam úgy, hogy az életére is mehet ezeknek az embereknek, mert ezekre az időszakokra nem jár bér, nem jár munkavédelem, nem járnak munkavállalói jogok; a közmunkásoknak nincs választásuk, ha nem akarnak kiesni a programból és segélyen tengődni, akkor be kell vállalniuk a munkát. Konkrétan Bábonymegyeren nehéz fizikai munkát végeztettek ezekkel az emberekkel: kaszáltattak, ami balesetveszélyes is. Ha történik bármi ez alatt az időszak alatt, akkor a munkáltató semmilyen módon sem vonható felelősségre, hogy betartotta-e egyáltalán a munkavédelmi előírásokat. Ha pedig ezek az emberek betegek lesznek, nem mehetnek táppénzre. Tarthatatlan állapot, hogy a két érintett minisztérium - a Belügyminisztérium és az NGM is - szó nélkül asszisztál a közmunkások feketefoglalkoztatásához. Ez súlyos jogsértés, miniszter úr, amiért normál esetben a munkaügyi felügyelet komoly bírságot szab ki. Kérdezem én tisztelettel, miniszter úr, hogy miért nézi ezt tétlenül a munkaügyi felügyelet, és egyáltalán hány esetben tartott ellenőrzéseket a közmunkaprogramokban. Milyen azonnali lépéseket fog tenni a belügyminiszter úr a feketeközmunka megszüntetése érdekében? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét. Taps az LMP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Pintér Sándor belügyminiszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Azt gondolom, hogy legelőször fogalmi zavarokat kellene szétoszlatnunk. A fogalmi zavar abból ered, hogy közmunkásokról beszél, de közfoglalkoztatottakra vonatkozó kérdéseket tesz fel. A közmunka az egy szankció. Egy szankció, amellyel az állam nevében sújtanak valakit, mert deviáns magatartást tanúsított, vagy nem fizette be azt a pénzbírságot, amit rá kitűztek. A közfoglalkoztatás pedig egy lehetőség azoknak az embereknek, akiket nem vesz fel a piac munkásnak, a kormány foglalkoztatja az önkormányzatok segítségével, az állami vállalatok segítségével. Közfoglalkoztatásra 183 milliárd forintot fordítunk annak érdekében, hogy ezek az emberek megfelelő bért kapjanak. Úgy gondolom, hogy ön a közfoglalkoztatottakra kíváncsi, és ott tette fel ezt a kérdést. Hozzá kell tegyem, hogy nem jutott még el hozzánk olyan információ, amely azt bizonyítaná, hogy feketemunkást foglalkoztatunk. Ellenőrzést végzünk-e? Igen. Csak Somogy megyében 409 ellenőrzést végeztünk, az országban több mint tízezret. Tehát folyamatos ellenőrzés történik, amelyre külön csoport megy, és ellenőrzi mind a könyveket, mind azt, hogy megfelelően a bért megkapták-e, azt, hogy megfelelő munkavédelmi oktatásban részesültek-e azok a személyek, akiket foglalkoztatnak. Sőt, mi több, azt is ellenőrizzük, hogy abban a munkakörben foglalkoztatják-e őket, amelyre a Belügyminisztériumban a pénzt kérték. Tehát feketefoglalkoztatásról nem tudtunk. 38 szabálytalanságot észleltünk Somogy megyében 409 ellenőrzés során, amelyet igyekeztünk megszüntetni. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szűcs Lajos képviselő úr, a Fidesz képviselője, az Országgyűlés jegyzője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: "Májusban a költségvetés jelentős többletet mutat. Hogyan vált kiegyensúlyozottá a magyar költségvetés az elmúlt években?" címmel. Szűcs Lajos képviselő urat, jegyző urat illeti a szó, parancsoljon!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! A magyar emberek és a kormány áldozatos munkájának köszönhetően az elmúlt évek erőfeszítései meghozták az eredményüket. Amíg 2010-ben Magyarország még a görögökhöz képest is nehéz helyzetben volt [[Józsa István: Ez nem igaz!]] , magas államadóssággal, alacsony foglalkoztatási és rossz versenyképességi mutatókkal, addig ma egy sor fontos területen jobban teljesítünk, mint a korábbi, szocialista kormányok alatt. 2010 óta csökkent az államadósságunk, 3 százalék alá sikerült csökkentenünk az államháztartási hiányt, ráadásul a 2010-es kormányváltás óta közel 370 ezerrel több embernek van munkája. A szocialista kormányok egyszer sem tudták 3 százalék alá csökkenteni a költségvetés hiányát, sőt felelőtlen politikájukkal 2002 és 2010 között négy alkalommal is 7 százalék fölötti hiányt sikerült produkálniuk. Ráadásul a szocialista kormányok nyolc éve alatt Magyarország háromszor is a legmagasabb GDP-arányos államháztartási hiánnyal rendelkezett az Európai Unióban. Így szinte nem is meglepő, hogy az államadósság a szocialista kormányok nyolc éve alatt közel 13 ezer milliárd forinttal, több mint duplájára emelkedett. Tisztelt Miniszter Úr! A kormány munkájának és a sikeres költségvetési politikának köszönhetően Magyarország kikerült a 2004 óta fennálló túlzottdeficit-eljárásból. A kormány erőfeszítéseit ráadásul most már az Európai Bizottság és a nemzetközi szervezetek is elismerik. Ugyanis 2014-re és 2015-re vonatkozóan is egyöntetűen 3 százalék alatti költségvetési hiányt prognosztizálnak. Magyarországnak jó esélye van arra, hogy a következő években európai sikertörténetté válhassunk. A jelenlegi folyamatok alapján a következő években is képesek lehetünk arra, hogy 3 százalék alatt tartsuk a költségvetés hiányát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A fentiekre tekintettel kérdezem a miniszter urat: hogyan vált kiegyensúlyozottá a magyar költségvetés az elmúlt években? [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Józsa István: Csodával határos módon.]] [[16.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Varga Mihály miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm kérdését, mert megadja a lehetőséget arra vonatkozóan, hogy valóban én is közöljem azt a hírt, hogy májusban 269 milliárd forintos többlete volt az államháztartásnak. Tehát április végén, amikor mindenféle ellenzéki felvetések születtek, hogy vajon mi fog itt történni, akkor elmondtuk, hogy nyugalom, a magyar költségvetésnek egy fejnehéz állapota van, az év első hónapjaiban a nagyobb hiányt gyűjti össze, és az év második felében szokott általában a bevétel jobban teljesülni. Ugyanez történik ebben az évben, tehát ebből a szempontból ebben az évben is 3 százalék alatt lesz, marad az államháztartás hiánya. Hogy mi volt ennek a hiánycsökkentésnek, hiánycsökkenésnek az oka, elsősorban azok az elmúlt években megtett kormányzati lépések, amelyek egy része a terhek megosztását tette meg - erről napirend előtt már beszéltem önöknek -, az adórendszeren keresztül a terheket egyenletesebben tudtuk megosztani, a bankszektor, energiaszektor, telekommunikációs szektor is kiveszi most már ebből a részét. Az exportteljesítmény végig jó maradt, a magyar kormány beszállítói programokkal ösztönözte, hogy ebbe minél többen tudjanak bekapcsolódni, és lehetőség szerint ez is ösztönözze a gazdaság növekedését, a munkahelyek teremtését. A belső kereslet is nőtt az elmúlt hónapokban, utalok itt csak arra, hogy a különböző bérintézkedések - többek között a pedagógusok béremelése - jelentősen növelte az emberek fogyasztási lehetőségét, de idetartozónak érzem a családi adókedvezmény bevezetését és a rezsicsökkentés elindítását is, hiszen ez több pénzt hagyott a családoknál. Végül, de nem utolsósorban a gazdaság fehéredését szeretném megemlíteni, hiszen erre is tettünk határozott, egyirányú lépéseket. Többek között az online pénztárgépek bevezetése egyre inkább visszaigazolódik a kiskereskedelmi forgalomban, egyre több vállalkozó kereskedőnek kell a tényleges forgalom után adóznia, ez jó hír minden tisztességes vállalkozónak és tisztességes adófizetőnek, hiszen ha többen fizetünk adót, kevesebb adót kell fizetni. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kulcsár Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: "Izraeli kémrepülők után amerikai katonai gépek Magyarországon?" címmel. Kulcsár Gergely képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Még tisztán emlékezhetünk a nagy botrányt kavart izraeli kémrepülőgépek ügyére 2010-ből. A Bajnai-kormány idején történt eset kapcsán a Fidesz hangzatosan vizsgálatokat szorgalmazott, de kormányra kerülésük után már lapítottak az ügyben, és azóta sem tudjuk, mi történt négy évvel ezelőtt, mit kerestek hazánkban idegen kémrepülőgépek. Pár nappal ezelőtt ehhez hasonló hír borzolta a kedélyeket Debrecenben. A kelet-ukrajnai háborús helyzet miatt hazánkban is sokan aggódnak, s az emberek többsége nem szeretné, ha Magyarország belekeveredne egy idegen érdekeket szolgáló háborúba. Ezért volt rémisztő az az egyik Fidesz közeli internetes portálon megjelenő hír, miszerint egy ismert orosz újságíró azt írta Twitter-oldalán, hogy több katonai szállító repülőgép, fedélzetén katonai felszerelésekkel landolt a debreceni repülőtéren. Bejegyzése szerint a gépek Irakból, az Egyesült Államok bázisáról szálltak fel, s az ukrán kormánynak viszik a rakományokat. Az információ azért tekinthető megalapozottnak, mert orosz és más országok sajtóorgánumaiban is megjelent hírek szerint Ukrajna elnöke, Petro Porosenko katonai tartalmú megállapodást kötött az amerikai központi hírszerző ügynökséggel, illetve az sem titok, hogy az USA fokozni kívánja lengyelországi katonai jelenlétét, így joggal merülhet fel a kérdés, hogy Magyarországgal nincsenek-e hasonló terveik. Tisztelt Miniszter Úr! A debreceni repülőtér forgalmi igazgatója ugyan cáfolta, hogy érkeztek volna amerikai katonai gépek Debrecenbe, de ennek ellenére kíváncsian várom miniszter úr információit az ügyről. Landoltak-e Debrecenben vagy bármely más városunkban idegen ország katonai gépei a közelmúltban? Érkezett-e ez irányú felkérés a kormány felé? Az Egyesült Államok vagy a NATO kérésére beavatkozna-e az orosz-ukrán konfliktusba a kormány, akár olyan szinten is, hogy engedélyezi a légtere és katonai objektumai használatát. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Hende Csaba miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt tisztázzuk azt az álhírt, amely kérdésének apropójául szolgált. Egyfelől nemhogy amerikai, de semmilyen katonai gép nem szállt le Debrecenben, másfelől semmilyen katonai gép nem használt hazai repülőteret abból a célból, hogy bármilyen szállítmányt Ukrajnába szállítson. A hír tehát kacsa. Ugyanakkor teljesen természetes, hogy szövetséges államok katonai repülőgépei magyar repülőtereket vesznek igénybe, elsősorban tankolási céllal. Erre tavaly 282 esetben került sor, míg idén már eddig 186 alkalommal. Ugyanígy a Magyar Honvédség gépei is használnak más reptereket hosszú távú szállítási feladataik során. Ennek fényében természetes, hogy a közelmúltban is landoltak és felszálltak külföldi gépek magyar repterekről, többek közt olyan feladatokat végrehajtva, mint a "Nyitott Égbolt" repülés, készenlét-ellenőrzés, gyakorlórepülés, állományváltás, állami légi szállítás vagy utánpótlás szállítása. Ami pedig Ukrajnát illeti, arra kérem nagy tisztelettel képviselőtársamat, hogy lehetőség szerint még az említés szintjén se keverje bele a Magyar Honvédséget az ukrán válságba. Magyarország a krízis békés politikai megoldásában érdekelt, és ehhez is kíván hozzájárulni. Ami pedig utolsó, hipotetikus kérdését illeti, nos, feltételezésekkel komolyan nem tudunk foglalkozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: "Segít-e a kormány az általa átejtett pénztárgéphasználókon?" címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A másfél éve húzódó botrányos pénztárgéptörténet újabb állomásán vagyunk túl, a folyamatos kormányzati ballépések újabb keserű gyümölcsöt hoztak: 25 ezer vállalkozó esett el az állami támogatásoktól önhibáján kívül, jóhiszeműen eljárva, a NAV által kezelt beszerzési rendszerben ugyanis sokan nem kapták meg a pénztárgépeiket időre. Az LMP többször, legutóbb februárban tett javaslatot a határidő meghosszabbítására, ez 2014. június 30-áig adott volna határidőt az átállásra és a támogatás igénybevételére. A kis- és középvállalkozók számára, főként, ha több pénztárgépről is van szó, húsbavágóak ezek az 50 ezer forintos összegek, a kormánynak pedig csak egy cinikus kommentárra futotta: megvolt a lehetőség arra, hogy a kedvezményhez hozzájussanak a vállalkozások. Ez sajnos nem igaz, számos vállalkozó önhibáján kívül került ebbe a helyzetbe, a szállító nem tudta vállalni határidőre a teljesítést. [[Móring József Attila elfoglalja a jegyzői széket.]] Javasoljuk, hogy a kormány vonja vissza a határidőhöz kötött támogatásról szóló rendeletet, erre kéri a kormányt az Országos Kereskedelmi Szövetség, illetve a társult ügyfelek által létrehozott Érvek Egyesület is. S mielőtt bármilyen új határidőt kitűznének, végezzék el azt a szakmai munkát, amit eddig megspóroltak: egyeztetés a forgalmazókkal, szervizekkel, az érintettek képviselőivel, illetve hatástanulmány elkészítése. Kérdezem tehát a miniszter urat, mit tesz a kormány azért, hogy szavahihetőségét megtartsa, és az a 25 ezer vállalkozó, aki önhibáján kívül esne el a támogatástól, megkapja azt. Köszönöm előre. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Varga Mihály miniszter urat kérem. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Én nagyon sajnálom, hogy ön a feketegazdaság és az újabb trükköket keresők oldalára állt ebben az ügyben. Ennél a kormánynál aztán többször tényleg nem tudott senki sem határidőt módosítani. 2013 májusa volt az első határidő, ezt kitoltuk 2013 decemberére, majd még két hónappal, 2014. február végéig. Most ön azt kéri, hogy megint toljuk ki ezt a határidőt. De bocsánat, 120 forgalmazó gépét lehet ma megvásárolni a piacon, 2013 őszén már lehetett a polcról, ha bementem egy boltba, megvásárolni egy online pénztárgépet. A kormány adott egy kedvezményt egy bizonyos határidőig, aki ezt a határidőt nem tudta betartani, sajnos ettől a kedvezménytől elesett. Most ön azt mondja, hogy akkor megint toljuk ki a határidőt, még adjunk kedvezményt, mond egy légből kapott 25 ezres számot. Honnan vette ezt a számot? Még a NAV-nak sincs összesítése. Hasraütésszerűen mond be itt a parlamentben számokat? Tisztelt képviselő úr, én azt kérem, hogy mielőtt egy kérdést föltesz, tájékozódjon, némi tájékozatlanságot láttam a kérdése mögött. Ez egy olyan program volt, amelyik rendkívül sikeressé vált, több mint 110 ezer gép van most már bekötve a rendszerbe, ezek több mint 200 millió adatot tudnak a NAV szervereire szolgáltatni, ezeket a NAV folyamatosan követi. Azok a vállalkozók, akik még ezt a gépbeállást, gépátállítást nem tudták megtenni, azoknál azzal a feltételezéssel kell élnünk, hogy sajnos ők nem is kívánják ezt megtenni. Teljesen igaza van abban - egy pontot azért hadd emeljek ki -, volt három olyan forgalmazó, aki eleve hibás gépet nyújtott be. [[16.30]] Erre a hibás gépre való tekintettel tudtuk a határidőt meghosszabbítani, de semmi értelmét nem látom annak, hogy újabb határidő kitolásába menjünk bele. Át kell állni erre a rendszerre. A forgalmi adatok azt bizonyítják, hogy igenis sokkal pontosabban lehet az adóbevételt beszedni ezekkel a gépekkel, mint a korábbi, trükközésre alkalmas eszközökkel. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Font Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: "Mi az igazság Kishantossal kapcsolatban?" címmel. Font Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A Nemzeti Földalapkezelő Szervezet tavaly a "földet a gazdáknak" program keretében pályázaton hirdette meg a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ Közhasznú Nonprofit Kft. által addig bérelt területeket, mivel a korábbi haszonbérleti szerződésük ekkor lejárt. A pályázaton nyertes új bérlők csak nehezen tudták elfoglalni új földjeiket, mivel a korábbi bérlő megnehezítette a birtokbavételt. Ezzel párhuzamosan a korábbi bérlő bíróságon is megtámadta a pályázati eredményeket. A Székesfehérvári Járásbíróság az egyik ilyen peres eljárásban elutasította első fokon nem jogerősen a felperes Kishantos Vidékfejlesztési Központ Közhasznú Nonprofit Kft. keresetét, mert jogi álláspontja szerint a vitatott termőföldek birtoklásakor kizárólag az új haszonbérlők jogait vették figyelembe, ezért ők ezt így nem tudják elfogadni. A döntés kapcsán a Kishantos Vidékfejlesztési Nonprofit Központ úgy nyilatkozott, hogy nem ért egyet a bírósági döntéssel, és további peres eljárásra hivatkozott. Tisztelt Miniszter Úr! Azt szeretném kérdezni, hogy mindezek alapján kinek van igaza Kishantossal kapcsolatosan, számít-e arra a tárca, hogy további peres eljárások lesznek az ügyben, vagy végül is a győztesnek hirdetett pályázók birtokba vehetik az említett földterületeket. Várom megtisztelő válaszát. (A jegyzői székben Hegedűs Lorántnét Schmuck Erzsébet váltja fel.)
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A választ Fazekas Sándor miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Örülök annak, hogy a Kishantosi Kft. kérdése újra felmerül a tisztelt Ház előtt, mert ezzel már jó néhány alkalommal foglalkoztunk, és most újabb fejlemények vannak ebben az ügyben. Arra a kérdésre, hogy kinek van igaza, csak egy válasz lehetséges: hogy a Nemzeti Földalapnak, a Vidékfejlesztési Minisztériumnak van igaza ebben az ügyben. Ezt a bíróság éppen két ítélettel erősítette meg most. Csattanós válasz mindazoknak, akik mindig politikai tőkét akartak kovácsolni ebből az ügyből, gyakran saját, más hozzászólásokban kifejtett véleményükkel szemben. Tehát a bíróság szerint a magyar államnak van igaza, és a gazdák nyertek. Tehát a gazdák birtokba tudják venni a földet, amelyet egy tőkés társaság birtokolt korábban. Meghirdettük a "földet a gazdáknak" programot, és van kilenc nyertes, aki így földművelésbe tud kezdeni. Azt a felháborító akadályozást, ami miatt a nyertes pályázók nem tudtak a saját földjeikhez hozzájutni, azokhoz, amelyeket haszonbérelnek, azt most megszüntette a bíróság. Tisztelt Országgyűlés! Ebben az ügyben minden más, mint aminek látszik a Kishantosi Kft. esetében. Hiszen a kishantosi cég egyrészt nem közhasznú, nincs erre utaló adóbevallása, sőt a cég tulajdonosa vagy képviselője is elismerte, hogy nem közhasznú tevékenységet folytatnak. A Kishantosi Kft. úgy folytat biogazdálkodást, hogy egyetlen állatot sem tart, míg a pályázók állattartást vállaltak. Az oktatás is, amelyet folytattak, nem akkreditált képzés, tehát valamilyen más műfajba tartozik. Sőt, igazából ez nem is egy mezőgazdasági üzemnek a központja, hanem egy pártnak, az Élőlánc Magyarországért pártnak a központja. A kedves liberális képviselőtársaimnak ezért is ilyen szívügye ez a téma. Tehát egy politikai csetepatét láthattunk [[Dr. Schiffer András: Ne vicceljünk!]] itt az elmúlt időszakban az Országgyűlésben, nem pedig a "földet a gazdáknak" program melletti kiállást. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Igenis, véleményünk szerint a bíróság jól döntött. Bízunk abban, hogy győz az igazság, és a kishantosi pártközpont képviselői felhagynak a felesleges pereskedéssel. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: "Valóban államosítani szeretné a kormány az építésszolgáltatásokat, avagy hol tart az állami tervezőirodák ügye?" címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter úr válaszol. Staudt Gábor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Komoly aggodalmat keltett a magyar mérnöktársadalomban egy tavaly megjelent kormányhatározat, amely az európai uniós programok lebonyolításának alapelveit határozza meg. A kormányhatározat 5. pontjában az szerepel, hogy a nagy infrastrukturális projektek, valamint az állami tulajdonhoz kapcsolódó ingatlanberuházások esetében a tervdokumentáció összeállítása állami szolgáltatásként, állami kapacitással történik meg. Bár ennek a mondatnak a pontosabb kifejtése elmarad, mégis az elmúlt évek rossz tapasztalatai alapján sokakban megfogalmazódott a kétely, hogy a kormány esetleg a mérnöki szolgáltatásokat szeretné államosítani minden olyan beruházás esetében, ahol bármekkora állami vagy európai uniós forrás szerepel. A részletesebb kifejtés híján nem lehet tudni, hogy egy tervdokumentáció összeállítása pontosan hogyan képzelhető el állami szolgáltatásként, és nagyobb beruházások esetében ki jogosult a tervezési munkák elvégzésére. Sajtóértesülések szerint a kormány gyakorlatilag a szovjet mintára létrehozott, a szocializmusban létező állami tervezőirodák rendszerét hozná vissza, amely komoly jogi és szakmai aggályokat vet fel. A diktatúra alatt az állami tervezőirodákban 20-25 ezer fő dolgozott, az aktuális kormányok dogmatikus politikai célkitűzéseinek megfelelően, és senki sem gondolta volna, hogy negyed évszázaddal a diktatúra bukása után újra felmerülhet egy hasonló intézmény víziója. A fentiek miatt konkrét és egyenes választ várok arra a kérdésre, hogy tervezi-e a kormány az állami mérnökirodák létrehozását, és ha igen, milyen jogi felhatalmazással és milyen szervezeti, felügyeleti rendszerben. Érdekelne az is, hogy az új rendszer bevezetése esetén hogyan képzelik el a jövőben a mérnöki szolgáltatások pályáztatásának kizárását. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm a kérdését, és azt is, hogy a magyar mérnöktársadalom érdekében szorosan nyomon követi a 1731/2013. számú kormányhatározatot. Arról szeretném tájékoztatni, ami ennek a kormányhatározatnak a fő motivációja. Természetesen a részletek kidolgozása folyamatban van, és amennyiben részletes tájékoztatást kíván a képviselő úr, szívesen beavatom ezeknek a folyamatoknak az állásába, akár írásban, akár élőszóban is. Tehát azt szeretném elmondani, hogy megpróbáljuk megvédeni az állami beruházások esetén az állami érdeket. A problémánk az, hogy az elmúlt húsz évben az a szokás vált mérvadóvá, hogy minden, államot támogató, a beruházó érdekeit elvileg képviselő szakma kiszervezésre került az állam érdekköréből. Nincs saját mérnökhálózatunk, nincs saját műszaki ellenőri hálózatunk, nincs saját projektmenedzsment-hálózatunk, ez mind szolgáltatás, amit igénybe vesz maga az állam. Ha egy nagy autópálya-építés van, vagy lásd 4-es metró építése, akár önkormányzatok, akár az állam arra kényszerül, hogy külső irodáknak adjon nagyon nagy értékű megbízásokat. Nem teljesen tisztázott, felmerül a gyanú, hogy hogyan tudjuk érvényesíteni a garanciákat ezekkel a tervezőkkel szemben, hogyan lehet az, hogy 20-30-40 százalékkal elszaladnak a költségek egy-egy autópálya-beruházásnál, egy-egy autóút-építésnél, egy metróépítésnél, hogyan lehet, hogy ilyen költségnövekmények állnak elő. Ezért szeretnénk egy új rendszert. Egyetértek önnel, hogy az állami mérnökiroda létrehozása nem megoldás. Mi a mérnökkamarával tárgyalásokat folytattunk az elmúlt hónapokban, próbálunk megegyezésre jutni. Abban biztos vagyok, hogy az államnak rendelkeznie kell egy olyan képességgel, ott, ahol az állami infrastrukturális beruházások zajlanak, hogy az állam képes legyen kontrollálni a tervezési folyamatot, képes legyen a tervezőkkel szemben garanciát érvényesíteni, képes legyen az állam érdekét a többletköltségeknél megvédeni. Ez egy nagyon nehéz, az egész magasépítési rendszert és az európai uniós pénzek beruházási rendszerét érintő kérdés. Szívesen adok tájékoztatást önnek, mert most zajlik az a munka, amely a 2014-20-as időszakra megtervezi pontosan, hogy mi az, ami állami érdekkörben kerül elvégzésre, és mi az, ami kiszervezés. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Szeretnénk a kiszervezéseket minimalizálni az állam gazdasági érdekének megvédése miatt. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések sora lezárult. Áttérünk a következő napirendre. Soron következik a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[16.40]] Rogán Antal és más képviselők önálló indítványa T/146. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Az Igazságügyi bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/146/14. sorszámon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/146/16. sorszámon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/146/17. sorszámon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom elsőként a szót Kara Ákosnak, a bizottság előadójának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, az Országgyűlés tagjait, hogy a Törvényalkotási bizottság a T/146. számon benyújtott, Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot megtárgyalta, és ahhoz 25 igen, 6 nemleges szavazat mellett összegző módosítást javasolt, valamint 26 igen és 6 nem szavazat arányában összegző jelentést fogadott el. Az összegző módosító javaslat egyrészt tartalmazza az Igazságügyi bizottság azon módosító javaslatát, amelyet eredetileg Fodor Gábor független képviselő nyújtott be, megteremtve az összhangot az országgyűlési és a helyhatósági választások ajánlási rendszerében, tehát az ajánlás tekintetében fogalmazódott meg. Az eredeti benyújtón és a kormánypártokon kívül Schiffer András frakcióvezető is támogatta ezt az indítványt. Másrészről, tisztelt képviselőtársaim, az összegző módosító javaslat része a Törvényalkotási bizottság által kezdeményezett és elfogadott módosító indítvány. A javaslat többek között a törvényjavaslat címét változtatja meg: "Egyes helyi önkormányzatokkal kapcsolatos törvényeknek a választásokkal összefüggő módosításáról", erre a címre változtatja. Továbbá a módosító javaslat magában hordozza azt az előbb említett, Schiffer András képviselőtársunk azon javaslatát, amely a jelöltállításhoz szükséges feltételeket megkönnyíti, tehát az önkormányzati jelöltállítás feltételeit könnyíti meg. Fontos módosítás, hogy a fővárosi kompenzációs listáról az adott párt a fővárosi kerületekben a polgármesterekre leadott, fővárosi szinten összesített, immáron a fővárosi kerületek lakosságszáma szerint súlyozott töredékszavazatok arányában kaphat mandátumot, tehát egy fontos arányosítási módosítás került elfogadásra, illetve javaslatra. A benyújtott módosító javaslat bevezeti a kettős többség jogintézményét, ami azt jelenti, hogy a Fővárosi Közgyűlésben egy javaslat elfogadásához a mandátum szerinti többség mellett a főváros lakosságszámának együttesen több mint a felét kitevő lakosságszámú fővárosi kerületek polgármestereinek is az igen szavazata, tehát az igen voksa válik szükségessé. Azt gondolom, hogy ez szintén az arányosítás, az arányosság elveit erősítő intézmény. Összességében az összegző módosító javaslat főként tehát az új fővárosi önkormányzati választásokkal kapcsolatos szabályoknak az arányosság alkotmányos követelményeinek való megfelelését szolgálja, ezért kérem, kérjük, hogy a módosító javaslat elfogadása után a tisztelt Ház a törvényjavaslat elfogadását is támogassa. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hozzáfűzöm, hiszen aki akár interneten keresztül követte vagy a helyszínen a vitát, az tulajdonképpen ezek mellett a tényszerű események mellett annak lehetett szem- és fültanúja, hogy tulajdonképpen elegáns vagy kevésbé elegáns vita, disputa alakult ki bizonyos témákban, és talán az volt a szokásoktól eltérő, hogy ez a vita lényegében az ellenzéki pártok között, ellenzéki pártok jelen lévő képviselői között zajlott. Azt gondolom, hogy érdemes egy önkormányzati választás előtt végiggondolni, hogy akár a főváros tekintetében érdemes olyan politikai erők felé fordulni, akik nyilván valamifajta összhangot tudnak felelős módon városvezetés tekintetében, összetartó erő tekintetében mutatni, mintsem olyan irányok felé, amelyek valamifajta veszekedés és civódás felé tudnák vinni a fővárosnak, például a fővárosnak a vezetését, de igaz ez természetesen Magyarország valamennyi önkormányzatára. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen 7 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Tóth Bertalan MSZP-s képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi a kormánnyal állunk vitában, nem egymással. Az egész eljárást kifogásoltuk, ami a Törvényalkotási bizottságban lezajlott, hiszen egy hatoldalas olyan új normaszöveget osztott ki ott az elnök úr, amelyre sem idő, sem lehetőség nem volt, hogy felkészüljünk, tehát mi, a szocialista képviselők, nem vettünk részt a szavazásban. Azt gondoljuk, hogy Gulyás Gergely módosító javaslatai önmagukban beismerése annak, hogy a törvényjavaslat alaptörvény-ellenes, mégpedig azért, mert aránytalanságot mutat, hiszen egy kerület szavazópolgárainak a szavazata valahol ötször annyit ér, mint egy másik kerület szavazópolgárainak a szavazata. Másrészt elmondtuk a vitában, hogy nem megoldás egy problémára, ami Budapestet jellemzi, a kerületek és a főváros vitájára, ha ezt a választójogi törvény módosításával kívánja megoldani a törvényhozás. Azt gondoljuk, hogy erre vannak a hatásköri törvények, erre vannak a feladatköröket rögzítő jogszabályok. Ha ilyen működésbeli problémák vannak, akkor azt ott kell módosítani, és nem egy választójogi eljárás keretében kell megváltoztatni, illetve megoldani ezeket a vitákat. A benyújtott törvénymódosítás nem orvosolja az aránytalanság kérdését, sőt egy újabb módosítással, ami súlyozza a képviselők szavazatát, azt gondoljuk, hogy egy újabb alaptörvényi kérdést vet fel, alkotmányos kérdést, ez a mandátumegyenlőség kérdésköre, hiszen a bekerülő polgármesterek eltérő szavazattal bírnak, így álláspontunk szerint ez az elv is sérül, ez az alkotmányos elv is sérül. A legfőbb problémát mi abban látjuk, hogy nem valósul meg a közvetlenség alapelve, illetve az Alaptörvénynek az a rendelkezése, amely egyértelműen kimondja, hogy a helyi önkormányzati képviselőket a választópolgárok közvetlen szavazással választják meg. Mi úgy látjuk, hogy ez a törvény egy úgynevezett delegálási rendszert épít fel, a polgármesterekre szavaznak a választópolgárok, és a polgármesterek bekerülnek a Fővárosi Közgyűlésbe mintegy delegációként. Tehát azt gondoljuk, hogy ez az alaptörvényi rendelkezés sérül, és ezért ez a jogszabály, bárhogy is cizellálja bármilyen módosító indítvány, alaptörvény-ellenes. Ezért is kértük Kövér László elnök urat, hogy terjessze az Országgyűlés elé azt, hogy előzetes normakontrollra tudjuk elküldeni ezt a jogszabályt. Tehát úgy látjuk, hogy alkotmányellenes, alaptörvény-ellenes módosítással próbált alkotmányellenes helyzetet kiküszöbölni a kormányzó többség, de mi azt gondoljuk, hogy ez nem sikerült, a közvetlenség elve, az alaptörvényi rendelkezés így mindenképpen sérül, ezért minden alkotmányos eszközt fel fogunk használni annak érdekében, hogy az Alkotmánybíróság mondja ki ennek a jogszabálynak az alaptörvény-ellenességét, így önök is hallhatják, láthatják, hogy nem fogjuk támogatni ennek a törvénynek az elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik. [[16.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Valóban, csak azt tudom folytatni, amit képviselőtársam is mondott itt az előbb: ez a törvény úgy, ahogy van, alkotmányellenes, ellentmondásos, ráadásul egyáltalán nem elegáns, sőt én azt mondom, visszataszító az, hogy négy hónappal az önkormányzati választások előtt önök ismét egy olyan választási csalást próbálnak itt elfogadtatni mindenkivel, amely bebetonozza önöket a fővárosban. Ugyanazt kívánják megcsinálni, mint az országgyűlési választásoknál, ahol 600 ezer szavazatot ugyan veszítettek 2010-hez képest, mégis kétharmaddal ülhetnek itt bent most jelen pillanatban. Ugyanez a helyzet most is, azt kívánják elérni, hogy a fővárosban megmaradjon a többségük, mert lehet, hogy így egyébként nem maradna meg. Rossz törvényhez teljesen mindegy, hogy milyen módosító javaslatokat nyújtanak be, egy rossz törvényt még módosító javaslatokkal sem lehet jóvá tenni. Ebben az esetben is ez történik. Több olyan dolog van az eredeti benyújtott törvénymódosításban, amilyenekkel eddig nem is lehetett találkozni. Az, hogy brutálisan torzít a Fidesz javára, egy dolog. A másik az, hogy önök teljesen figyelmen kívül hagyják azt - az Alkotmánybíróság is ezt mondta -, hogy minél inkább arra kell törekedni, hogy a szavazatok, a szavazópolgárok szavazatai egyenlő súllyal legyenek jelen. Ezek nincsenek jelen. A másik pedig egy teljesen új dolog. Önök egy szavazattal két mandátumot osztanak ki, hiszen a választópolgárok szavaznak a polgármesterre, a polgármestert közvetlenül választják, és utána ez a polgármester még kap egy fővárosi közgyűlési mandátumot is, és tagja lesz a Fővárosi Közgyűlésnek. Persze önöknek ez biztos jó. [[Közbeszólásra:]] Majd szóljon hozzá, ha tud, jó? De most már nem tud, itt kellett volna lenni, mondjuk, az általános vitán, és szívesen vitatkoztam volna önökkel. Aztán benyújtották ezt a módosító javaslatot a kettős többségről. Ez már megint egy olyan dolog, ráadásul azt el se merem mondani, hogy Rogán Antal mivel indokolja a kettős többséget, hogy miért jó ez a kettős többség: azért, mert az Európai Unió is úgy működik, mert a lisszaboni szerződés is előírja. Valóban, milyen jó nekünk, Magyarországnak, a kisebb országoknak milyen jó, hogy a nagyobb országok döntik el az Európai Unióban a kettős többség elvén azt, hogy mi történjen itt! Ezért vagyunk másodrangú állampolgárok! És most ugyanez történik a Fővárosi Közgyűlésben. A nagyobb lakosságszámmal rendelkező polgármestereknek sokkal nagyobb lesz a szava, mint adott esetben egy kisebb lakosságszámmal rendelkező polgármesternek, sőt egy listáról bejutott képviselőnek, aki mögött nem áll lakosságszám, szinte semmit nem fog érni a szavazata. És az is előfordulhat, hogy ezek a polgármesterek - nem is kell az összes, nem kell mind a 23, a nagyobb kerületeknek a polgármesterei, elég akár Budapest felének az akarata - egyszerűen bedönthetik a Fővárosi Közgyűlést. Egyszerűen kiüresítik a főpolgármester jogait és kötelességeit, és ha úgy dönt, mondjuk, 13-14 nagy kerület polgármestere, hogy innentől kezdve nem jár be a Fővárosi Közgyűlésbe, akkor meg is szűnhet az egész. Az pedig, hogy Kara Ákos itt összefogásról beszél, hogy összefogással meg lehetne oldani... Persze, miért nem oldották meg az előző négy évben? Ki írta elő önöknek azt, hogy a BÖSZ és a főpolgármester folyamatosan vitatkozzon? Miért nem oldották meg Budapest kérdéseit? Nem így kellene megoldani, nem négy hónappal az önkormányzati választások előtt, és nemcsak kizárólag arra fókuszálva, hogy önök ismét többségbe kerüljenek a Fővárosi Közgyűlésben! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Amennyiben valóban változtatni szeretnének azon a nem jó kétszintű önkormányzatiságon, ami Budapesten van [[Az elnök ismét csenget.]] akkor mi hajlandók vagyunk erről leülni tárgyalni, de nem ilyen feltételekkel és nem ilyen módon. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy az előterjesztők részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni 10 perces időkeretben. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót, elsőként Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Az a helyzet a mostani törvényjavaslattal - és ezt az általános vitában is meglehetősen sokan elmondtuk -, hogy amikor a Fidesz azt látta, azt látja az országgyűlési és az európai parlamenti választások eredményeképpen, hogy a jelenlegi rendszerben képtelen lenne többséget szerezni a Fővárosi Közgyűlésben, akkor ismét ahhoz a módszerhez nyúl, ami neki jól bevált már az elmúlt négy évben: hozzáigazítja a törvényt az aktuális politikai érdekeihez, és lehetővé teszi egy gyakorlatilag törvény által, törvényhozás által megvalósított választási csalással azt, hogy a választók akarata ellenére is a többségét meg tudja tartani a fővárosban. Az a baj, tisztelt képviselőtársaim, hogy megtartották ugyanazt a szokásukat: az aktuális politikai érdeküknek megfelelően törvényt módosítanak, majd ahhoz keresnek valamilyen elvi alapot. Ez elég rosszul sikerült a jelen esetben. Ezt általában a demokratikus országokban fordítva szokták csinálni: amikor megvan az elvi alap, akkor utána ahhoz képest módosítják a törvényt. Amit Kara Ákos képviselőtársam elmondott, hogy vita volt a képviselők között a bizottságban, nos, tisztelt képviselő úr, ez valóban egy felfogásbeli különbség köztünk. Mi úgy gondoljuk, hogy a vita tud termékeny lenni, nem feltétlenül egy vezér után kell haladni és mindenkinek a száját befogni, hanem lehet szakmai vitát folytatni, értelmes szakmai vitát, akár ugyanazon az oldalon álló emberek között is. Én ezt tartom a demokratikus játékszabályok egyik legfőbb elemének. És őszintén sajnálom azt, hogy nemcsak az általános vitában, de úgy tűnik, a mai vitában sem hajlandó arra a kormánypárt, hogy érdemi vitát folytasson az ellenzékkel, nem hajlandó arra, hogy teljesítse azokat a kötelezettségeit, amit képviselőként teljesíteni kellene, azaz hogy érveljen a javaslat ellen vagy mellett. Úgy ültük végig az általános vitát, hogy a kormánypártok gyakorlatilag bojkottálták a vitát. Úgy ülünk most itt ezen a vitán, hogy egyébként lehetősége lett volna az előterjesztőnek szólni, de nem tette meg, lehetősége lett volna a miniszter úrnak szólni, de nem tette meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Igen, mást gondolunk valóban a demokráciáról, mint önök. Az eredeti javaslat önök szerint is, úgy tűnik, hogy alkotmányellenes volt, hiszen jórészt ilyen indokokra hivatkozva nyújtotta be Gulyás képviselő úr is az ő javaslatát, ahol megpróbálta ezt az aránytalanságot egy kicsit tompítani azzal, hogy megváltoztatta a kompenzációs listás szavazatokra, szavazásra vonatkozó szabályokat. Aztán azt látták, hogy ez még mindig nem az igazi, ezért behoztak egy második módosító javaslatot, amelyik a kettős szavazás intézményét vezetné be a Fővárosi Önkormányzatban. Nos, tisztelt képviselőtársaim, ezzel elég sok probléma van, leszámítva az eddig elmondott általános gondokat a javaslattal kapcsolatban. Az egyik az, hogy így háromféle státusú képviselője lesz majd a Fővárosi Közgyűlésnek: lesznek a nagy polgármesterek, akik komoly befolyással rendelkeznek; aztán lesznek a "futottak még" polgármesterek, akiknek a szavazata felét éri a nagy kerületek polgármestereinek, vagy még kevesebbet; és ezenkívül lesznek a - hadd fogalmazzak úgy - nemecsekek, az a kilenc kompenzációs listáról bejutott képviselő, aki a szavazásoknak a felében tud majd csak részt venni, ugyanis neki százalékos szavazata nincs. S ami a legérdekesebb ebben a körben, hogy lesz a főpolgármester, akinek a legnagyobb a legitimációja ebben a rendszerben, hiszen az egyetlen olyan képviselője lesz a Fővárosi Közgyűlésnek, akire minden budapesti lakos szavazhatott, aki minden budapesti polgár akaratával nyerhette el a szavazatát, vagy legalábbis többségének az akaratával, akinek minden budapesti polgárt képviselnie kell - és ehhez képest, tisztelt képviselőtársaim, neki lesz a legkevesebb joga a Fővárosi Közgyűlésben. Ugyanis a 33-ból egy szavazata lesz, de például hiába választják őt kétmillióan, neki a százalékos szavazásnál semmiféle szavazati joga nincs. Tisztelt képviselőtársaim, kérdezem én: ez egy átgondolt javaslat? Erről a javaslatról lerí az, amit elmondtam: átgondolatlan, igazságtalan és az aktuális politikai érdekeknek megfelelően kidolgozott és aszerint alakított javaslat. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy megjegyzés még, és talán miniszter úr ezt mindenkinél jobban tudja ebben a Házban. Olyan nincs, hogy kicsit alkotmányellenes vagy nagyon alkotmányellenes. Ha valami az aránytalanság miatt alkotmányellenes, akkor az a kevésbé aránytalan módon is alkotmányellenes lesz. Vagy az, vagy nem az. Tehát ha önök úgy gondolták az eredeti javaslatról, hogy az az, akkor vélhetően ez a módosított javaslat is az lesz. Mi, ahogy képviselőtársam mondta, mindent meg fogunk azért tenni, hogy ez be is tudjon bizonyosodni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[17.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Schiffer András frakcióvezető úr, LMP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én most itt az elején nagyon rövid lennék, tudniillik azt láttam, hogy élénk érdeklődés van végre kormányoldalról, hogy ehhez a vitához hozzászóljanak. Az a helyzet, hogy amikor volt az általános vita, akkor önök nem vettek részt ebben a vitában, pedig nagyon izgalmas érvek voltak itt ellenzéki oldalról. Olyannyira, hogy Sallai képviselőtársam, aki egyébként még el is téved Budapesten, még ő is jónak látta, hogy kicsit hozzákapcsolódjon ehhez a vitához, hátha vitára ingerelheti a fideszes képviselőket. Ez nem történt meg. Én viszont nagyon kíváncsi lennék, hogy például Tilki képviselő úr miért fogja megnyomni az igen gombot. Úgyhogy érdeklődéssel várom érveiket, hogy mivel tudják ezt a javaslatot megvédeni azok után, amit itt már az ellenzéki képviselők elmondtak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Hiszékeny Dezső képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyre inkább úgy tűnik, hogy volt Budapesten egy átlátható, közérthető és a nagy többség által elfogadott, a választásokat szabályozó jogszabály. Azért mondom, hogy volt, mert a benyújtott törvényjavaslat ezen jelentős mértékben változtatni szeretne. Azt nem értem, hogy mi volt a hibája az előző törvénynek, és sokan vannak így, akik ezt nem értik. Aztán, kicsi gondolkodás után rájön az ember, hogy ennek az egész törvénynek az volt a hibája, és azért kellett rajta változtatni, mert a jelenlegi kormányzó többség, úgy tűnik, várhatóan nem tudja biztosítani ezt a többséget az elkövetkezendő időszakban, és ezért arra gondoltak, hogy akkor a jogszabályokat kéne megváltoztatni úgy, hogy a kevesebb többet érjen. Ezt a javaslatot tették le törvénymódosítás formájában, hogy a kevesebb többet érjen. Utána, miután érzékelhető volt az, hogy nagyon súlyos aránytalanságok vannak, és ez nem védhető álláspont, ezt követően az elhíresült Gulyás-féle szorzószámmal próbálták meg ezt valamilyen módon javítani, majd újabb intézkedéseket, illetve újabb módosítókat nyújtottak be a saját maguk által kreált törvényjavaslathoz. Azt gondolom, mindezek után vagy mindezek ellenére a törvényjavaslat továbbra is alkotmánysértő. Szeretnék egy kicsit új színt is vinni ebbe a vitába. Megkérdeztem a választópolgárokat. Róluk nem esett eddig még szó, arról, hogy nekik mi a véleményük erről a törvényről. Megmutattam ezt a törvényt, saját maguk értelmezhették a választópolgárok, és utána elbeszélgettünk róla. Az általános vélemény az volt, hogy átláthatatlan, érthetetlen. Hosszasabb felkészítés után megértették, hogy miről van szó, akkor viszont teljesen világossá vált számukra az, hogy ez az egész javaslat miről szól. Ez nem szól másról, mint arról, amit korábban említettem, hogy a jelenlegi kormányzó többség uralmát az elkövetkezendő időszakban ilyen jogi eszközökkel is megpróbálják fenntartani. És végezetül, ne legyen igazam, de van egy olyan rossz sejtésem, hogy ezt a totálisan működésképtelen rendszert attól függően fogják fenntartani vagy módosítani, hogy ezeket a választásokat ki nyeri. Amennyiben az ellenzék nyerné, akkor ezek szerint kell működnie. Így működésképtelen. A felsorolt érveken kívül még jó néhányat föl lehetne sorolni. Kérdezném azt, hogy kik közül választódna ki a főpolgármester-helyettes vagy helyettesek. Azokból a polgármesterekből, akik nem kaptak a saját kerületükben bizalmat? És ezért olyan mély legitimációval rendelkeznek, hogy belőlük főpolgármester-helyettes lehet, mert polgármesternek nem tartották alkalmasnak a választópolgárok. Vagy a másik ilyen, hogy az a nem kevés számú, a bizottságokban megtárgyalandó napirend, mivel nem lesznek bizottságok, mert nem látom, hogyan lehetnének bizottságok, mind ez elé a közgyűlés elé fog tartozni? Ez megoldhatatlan probléma. Tehát az egyik az lehet, hogy ha a jelenleg ellenzékben lévők nyernék ezt a választást, akkor ezek között a körülmények között kell működniük, és ez lehetetlen. Amennyiben valamilyen csoda folytán mégis a jelenleg kormányzati pozícióban lévők nyernék ezt a választást, akkor meg, attól tartok, ez a Ház ismét tárgyalni fogja ezt a törvénymódosítást, és új szabályokat kreál majd utólag, hogy működőképes legyen a főváros. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Hegedűs Istvánné jobbikos képviselő asszony. [[Derültség.]] Hegedűs Lorántné, bocsánat.
Hirtelen nem tudtam, hogy kiről van szó. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Bocsánat.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A vita során majd a 14. és 15. pontokhoz szeretnék hozzászólni, de előzetesen azért egy-két gondolatot engedjenek meg nekem, már csak azért is, mert az általános vitában nem tudtam részt venni, és itt fölmerült több gondolat is képviselőtársaim részéről a törvényjavaslat egésze tekintetében. Azt gondolom, hogy erre a törvényjavaslatra valójában azért volt szükség, mert a Fidesz lépéskényszerben van. Az elmúlt választások eredményeit elemezve egyértelművé vált számára, hogy Budapesten el fogja veszíteni a többségét, ha nem nyúl hozzá azonnali hatállyal az önkormányzati törvényhez, illetve a választási törvényhez. Ez a javaslat itt előttünk valójában a Fidesz gyengeségét mutatja, azért ezt tegyük egyértelművé. Igen, ez az önök gyengesége. És amikor azt mondja Kara képviselőtársunk itt az előbb bizottsági előterjesztésként, válaszolva az ellenzéki kritikára, hogy időszerű átgondolni az önkormányzati választások előtt az önkormányzati választási rendszert, akkor azért fölhívnám a szíves figyelmüket arra, hogy maga az önkormányzati törvény is 2011-es. Tehát nem olyan régen volt az, hogy hosszas tárgyalás után először a koncepciót tárgyalta meg a Ház, majd utána magát a törvényjavaslatot, és a végén, 2011 végén elfogadta az új önkormányzati törvényt, ami egy teljesen új rendszert alkotott meg Magyarországon. Tehát volt ideje a Háznak kidolgozni egy új javaslatot. Az, hogy ezt most ilyen hirtelen nyújtották be, teljesen egyértelműen az a lépéskényszer, amit a Fidesz gyengesége jelent. A 14., illetve 15. pontok tekintetében pedig a véleményünk az, hogy az, hogy önök most akarják bevezetni az Európai Tanácsban használt kettős többség elvét, és aztán rögtön élesben akarják tesztelni, szerintünk életveszélyes gondolat és felvetés. Nagyon óva intem önöket attól, hogy ezt a rendszert itt most bevezessék, mert nagyon félő, hogy működésképtelenné fogja tenni a Fővárosi Közgyűlést. Illetve képzeljék el azt, hogy a sors torz, furcsa fintora révén önök ezzel a rendszerrel királycsinálói pozícióba fognak emelni, mondjuk, egy olyan szocialista polgármestert, aki az elmúlt években, ugye, hosszan ült a vádlottak padján, sőt még letöltendő börtönbüntetésre is volt ítélve, de a Kúria felmentő ítélete alapján most elképzelhető, hogy jogosan kandidálhat majd polgármesteri tisztségre, mert lehet, hogy megválasztja az adott kerület. És mivel olyan nagy a lakosságszáma, ezért lehet, hogy az ő szavazata vagy az ő vétója majd adott esetben perdöntő lehet egy-egy önkormányzati közgyűlési kérdésben. Azt gondolom, talán ez a példa is eléggé egyértelművé teszi azt számunkra, hogy mennyire elfogadhatatlan ez a rendkívül aránytalan rendszer. A 15. pont tekintetében pedig, ami egy új elem a törvényjavaslat benyújtásához képest, arról az a véleményünk, hogy az, hogy önök az önkormányzati törvénybe azt a rendszert foglalták bele, hogy gyakorlatilag kistelepülésen normális egzisztenciával rendelkező embernek eszébe sem jut, hogy elmenjen polgármesternek, vagy esetleg jelöltesse magát polgármesterként, azt most ezzel a nagyon suta megoldással kijavítani nem lehet. Azt, ami jelenleg az önkormányzati törvényben benne van, illetve majd a 2014-es választások után fog hatályosulni, ezzel a suta megoldással kiegészíteni nagyon rossz megoldás. Már csak azért is, mert amit az indoklásban leírnak, hogy az 1500 fő alatti települések esetében egy-egy polgármesteri tisztség nem jár akkora leterheltséggel, egyszerűen nonszensz. Ez nem így van. Az, aki látott már kistelepülési polgármestert, pontosan tudja, hogy az 0-24 órás szolgálatot jelent. Tehát ez az indoklás, amit önök beletettek, teljesen értelmetlen, és a valóságtól teljesen elrugaszkodott. További hozzászólásainkat képviselőtársaim majd megteszik. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő hozzászóló Schiffer András frakcióvezető úr, képviselő úr, LMP. [[17.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azok a javaslatok, amiket Gulyás Gergely előterjesztett, természetesen figyelembe vették az arányosságot illető ellenzéki kritikákat, ugyanakkor egy jottányit sem változtattak az alaptörvény-ellenes helyzeten. Az általános vitában elmondtuk azt, hogy két ágon is ez a javaslat alaptörvénysértő. Egyrészt sérti a közvetlenség elvét, másrészt sérti a választójog egyenlőségéből fakadó mandátumegyenlőség elvét. A közvetlenség elvének sérelme miatt semmilyen módosító javaslat nem jött be, illetve semmilyen módosító javaslatot nem támogatott a többség. A közvetlenség elve sérül akkor, amikor a szavazólapon úgy teszik fel a kérdést, hogy "akarja-e ön polgármesternek megválasztani X. Y.-t?", majd utána kiderül az illetőről, hogy ő fővárosi közgyűlési képviselő lesz. Erre mondtam a Törvényalkotási bizottság ülésén is, hogy egyszerűbb, nyíltabb, egyenesebb lett volna, ha egész egyszerűen fogják magukat, és megszüntetik a Fővárosi Önkormányzatot. Ebben az esetben egy önkormányzati társulásról van szó, ahová lehet delegálni. Amíg a Fővárosi Önkormányzat egy önálló önkormányzat, addig a közvetlenség elve sérelmével nem lehet képviselőket delegálni. Kettő: az arányosság, illetve a mandátumegyenlőség elve továbbra is sérül. Gulyás Gergely két ágon próbálta ezt enyhíteni, egyrészt a kompenzációs listánál, de ott még a választási eljárás során, másrészt pedig ezzel az úgynevezett kettős többség elvével, ami egyébként egy nonszensz, én azt gondolom, hogy ha másutt alkalmaznak egy rossz megoldást, azt nem biztos, hogy Magyarországnak át kell vennie. Az a helyzet, hogy innentől kezdve, miután a kompenzációs listáról bejutott képviselők és a főpolgármester nem a szavazás során részesül ebben a kiigazító vagy ilyen többletet nyújtó vagy arányosító megoldásban, a főpolgármester egyáltalán nem, a kompenzációs képviselők pedig a választás során, éppen ezért egy új aránytalanság, egy új egyenlőtlenség keletkezett, mégpedig a polgármesterek és a listás képviselők és a főpolgármester között. Kétszeresen is alaptörvénysértő a javaslat, és egyébként pedig végképp működésképtelenné teszi Budapestet. Amit a kétharmados többségnek meg kellett volna oldania, az a kétszintű önkormányzásnak a felszámolása, egy új, működőképes budapesti struktúra. Ezt kellett volna megcsinálni már az elmúlt négy évben is. Jelenleg Budapesten sem a szociális ellátórendszert, sem az oktatási, ifjúsági szolgáltatásokat, sem a közterület-felügyeletet, sem a várostervezést nem lehet egységesen kezelni, és innentől kezdve végképp nem. Budapestet és a főpolgármestert 23 kiskirály, 23 polgármester fogja le.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Többen két percre kérnek szót. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitájában kétperces felszólalásokra nincsen lehetőség. Megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak, Jobbik, a hátralévő háromperces keretben.
Köszönöm, elnök úr. Nagyon rövid leszek, hogy Szilágyi képviselőtársamnak is jusson még idő. Az az előterjesztés, ami az aránytalanságoknak az eltörlésére hivatott, tovább növeli az aránytalanságot. Én úgy fogalmaztam a bizottsági ülésen, hogy almát körtével szeretnének kompenzálni, hiszen az, hogy 23 polgármester közvetlenül tagja lesz a Fővárosi Közgyűlésnek, a kerületek nagyságát úgy próbálják kompenzálni, hogy a maradék kilenc, tehát jóval kevesebb képviselői hely esetében azokban a kerületekben, amelyekben több választópolgár él, többszörösét éri az a szavazat, amelyet leadnak a polgármesterjelöltekre. Ez akár 6-7-szeres különbség is lehet. Ez azt jelenti, hogy egy nagy kerületben szavazó választópolgár szavazata 6-7-szeresét érheti a legkisebb kerületekének, és erre mondtam azt, hogy alma és körte, egy torz, kiszámíthatatlan, beteges rendszer készült itt a parlamentben, és amennyiben ezt elfogadják, akkor a gulyáskommunizmus után Gulyás-demokráciáról beszélhetünk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Szilágyi György képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Vártam Tilki képviselő úr és új barátja gombnyomását, de nem kaptuk meg, pedig kíváncsi lettem volna a véleményükre, hogy mit mondanak. Mi is nyitottak lennénk egy átgondolt átalakításra a budapesti kétszintű önkormányzatiságot illetően, de ez a törvény nem az. Ez semmi más, mint a Fidesz matematikai boszorkánykonyhájában kifőzött törvény arra vonatkozóan, hogy hogy tudnak önök akár egy döntetlen állásnál is többségbe kerülni a fővárosban. Nem Budapest fejlődését szolgálja ez a törvény, mint ahogy itt hallhatjuk nagyon szép szólamokkal, hanem egyszerűen csak azt az egy szlogent szolgálja, amit önök nagyon markánsan betartanak az elmúlt öt évben, a "Csak a Fidesz!" szlogent. Ha a Fidesz meghozza ezt a törvényt, hiszen önök fogják elfogadni, az ellenzék nem fogja támogatni, így a Jobbik Magyarországért Mozgalom sem fogja támogatni ezt a törvényt, és átmegy a parlamenten, akkor az Alkotmánybíróságnak - véleményünk szerint - mindenképpen meg kell semmisítenie azt, méghozzá a korábbi, a mandátum fogalmáról és a választókerületi aránytalanságról szóló döntései szerint. Ha viszont ez nem így történik, akkor Budapesten egy olyan rendszer jön létre, mint mondtam, ahol akár döntetlen közeli állapotnál is a Fidesz többségbe kerül. Hogy ezt a számok nyelvére lefordítsam, az országgyűlési választásokat vesszük alapul, akkor a régi rendszer szerint úgy nézne ki nagyjából a Fővárosi Közgyűlés összetétele, hogy 13 fideszes, 13 baloldali, 4 jobbikos és 3 LMP-s képviselő. Most pedig úgy fog kinézni, ugyanolyan aránynál, az országgyűlési választásokat vesszük alapul, hogy 18 fideszes lesz, 12 baloldali esetleg és egy jobbikos, egy LMP-s. Semmi másra nem szolgál önöknek ez a törvény egyébként, ami még egy pluszhab a tortán az önök szempontjából, hogy nagyon jól tudják, hogy a Jobbik második erőként folyamatosan veszélyt fog önökre jelenteni a következő választásoknál, éppen ezért megpróbálják Budapestről kiszorítani, a budapesti politizálásból kiszorítani a Jobbikot. Ez elsődlegesen a Jobbik ellen is irányuló törvény, minél kevésbé tudjuk hallatni a hangunkat Budapesten, minél kevésbé tudjuk hallatni a hangunkat azokkal a rendelkezésekkel szemben, amit önök az elmúlt négy évben is Budapesten csináltak, semmit nem változott ez a város. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Sallai Benedek képviselő úr, LMP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mindennek a történetéhez azért, hogy a pozitív és a vicces oldalát nézzük, Rétvári Bence államtitkár úr a Lánchíd Rádiónak és a Magyar Nemzetnek olyan nyilatkozatot adott, hogy azért nem kell foglalkozni ezzel a kérdéssel, mert az ellenzéknek nincsenek szakmai érvei. Ezt láttam a mai nap folyamán reggel online. Volt szerencsém végigülni itt a múlt hét folyamán ezt, és semmi mást nem hallottam, csak szakmai érveket, és ehhez képest nagyon mókás ez a nyilatkozat, ami arról szól, hogy semmiféle ilyesmi nem hangzott el. Mindazonáltal, amit elmondott Hegedűs Lorántné képviselő asszony, arra a problémára szeretném még felhívni a figyelmet, ugyanilyen erővel, amikor átolvassák az önkormányzati törvényt, annak örülnék, ha azokra a problémákra, ami a fővároson kívül van, azokra is mindannyian érzékenyek lennének. Ikotity István képviselőtársammal a múlt hét folyamán készítettük el az önkormányzati törvény jogszabály-módosító javaslatát, aminek folyamatban van a tárgysorozatba-vétele, pont azért, hogy a kistelepülési polgármesterektől ne vegye el a jogszabály az indulási kedvet. Kérem, hogy azt is ilyen lelkesedéssel támogassák majd hamarosan. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Szabó Szabolcs független képviselő úr.
[[Próbálja feltűzni a mikrofonját.]] A csíptetés most nem megy, úgyhogy elnézést, a kezemben tartom. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Hölgyek, Urak! Úgy látom, a jogi érvek nem nagyon hatnak a fideszes képviselőkre, ezért engedjék meg, hogy egy kifejezetten szakmai érvet hozzak fel mint terület- és településfejlesztő geográfus. Az a helyzet, hogy ha a 23 kerületi lobbinak kiteszik a fővárost, akkor soha az életben ebben a városban nem lehet egységes városfejlesztési koncepciót majd kidolgozni. A Fővárosi Közmunkák Tanácsának az alapítói meg azok, akik részt vettek ennek a munkájában, forognának a sírjukban, és azt gondolom, hogy forogni is fognak, ha ezt a törvényt elfogadják. Egyszerűen nem lehet majd megvalósítani azokat a városszerkezeti átalakításokat, amire a fővárosnak szüksége van. Úgyhogy én kérem az Együtt-PM nevében, hogy ezt a törvényt ne szavazzák meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Bárándy Gergely képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyet tudok konstatálni a maradék 30 másodpercben, hogy a Fidesz ugyanazt a taktikát, ugyanazt a játékot játssza, mint négy éven keresztül. Kihasználja azt, hogy az ellenzéknek elfogy az időkerete, a kormánypártok egyetlenegy másodpercet nem használtak fel az ő időkeretükből. Tisztelt Miniszter Úr! Katalizálhatna ebben valami változást. Ezt játszották négy évig, ezt csinálják most is, a zárszóban mondanak csak véleményt, amire reagálni már nem lehet. Nem gondolom azt, hogy ez helyes magatartás az önök részéről. Köszönöm szépen. [[17.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. [[Dr. Bárándy Gergely: Szégyen!]] Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megkérdezem, hogy az előterjesztők részéről kíván-e valaki válaszolni a vitában elhangzottakra a fennmaradt időkeretben. Igen, megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz. [[Dr. Schiffer András: Jön a vita! Zaj, közbeszólások. Vantara Gyula: Csigavér! Nyugi!]]
Köszönöm szépen a szót. A Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító indítvány, illetve az Igazságügyi bizottság által is benyújtottal összességében négy érdemi módosítást hoz a törvénybe. Egyrészt lehetővé teszi az országgyűlési választáshoz hasonlóan az önkormányzati választásnál is, hogy egy választópolgár jelölési fajtánként több jelöltet ajánljon. Ezenkívül a módosítás szól még a 10 ezernél nagyobb lakosságszámú településeknél az ajánlások számáról, szól a módosítás még arról, amit itt képviselőtársaim Gulyás Gergely nevéhez kötött szorzóként aposztrofálnak, és a Fővárosi Közgyűlésben a szavazás tekintetében a kettős többségről. Erről szól tehát. A tévénézők, akik nézték a vitát... - igazából erről kellett volna szólnia a vitának, sajnos egyébként nem erről szólt, hanem ismételten ellenzéki képviselőtársaim megpróbálták az általános vitát lefolytatni. Az előterjesztők támogattak ellenzéki javaslatot is a többes ajánlás tekintetében. Úgy gondoljuk, hogy... [[Dr. Staudt Gábor: Fodor Gáborét! Novák Előd: Fidesz-alapítóét, nevezzük már meg! Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] - és az európai parlamenti választáson egy választópolgár több jelöltet ajánlhat, akkor ezt szükséges bevezetni az önkormányzati választásnál is. Ugyancsak szükséges az, hogy a 10 ezer főnél nagyobb településeken az ajánlások számát egységesítsük, és amit Gulyás képviselőtársam javasolt a Törvényalkotási bizottság előtt, az, hogy szorozzuk fel a nagyobb, a kettős többségnél, illetve a kompenzációnál a települések lakosságszámával, ezt is mindenképpen szükséges volt támogatni. A kettős többség bírálatát pedig nem értem a képviselőtársaim részéről, mert egyrészt azt bírálták, hogy... [[Dr. Staudt Gábor: Mi se értjük! Dr. Bárándy Gergely: Mást se értesz!]] - a bírálatát nem értem. [[Burány Sándor: Akkor ne szavazzál! Az elnök csenget.]] Azt kifogásolják, hogy az egyik helyen ennyi szavazattal, a másik helyen annyi szavazattal lehet mandátumot szerezni polgármesterként a Fővárosi Közgyűlésben, ugyanakkor, amikor előírjuk azt, hogy egyébként lakosságarányosan meg kell lenni a budapesti lakosok többségének, akkor pedig ezt kifogásolják. Megmondom őszintén, igazából való igaz, tehát ilyen érvekre, amikor ha ezt csináljuk, az nem jó, ha azt csináljuk, az nem jó, nem tudnak végül is igazából érveket mondani erre. Én kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Ezt a napirendet lezárom. Ügyrendi kérdésben Schiffer András képviselő úr kér szót, egyperces időkeretben van lehetősége.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az a helyzet, hogy a most lezárt napirendi pontnál Vas Imre képviselőtársunknak mint előterjesztőnek vitazáróként adta meg a szót, ehhez képest Vas Imre képviselőtársunk egyáltalán nem vitazárót tartott. Előre le volt írva a szöveg, tehát ki van zárva, hogy a vitában foglaltakra reagált volna. [[Zaj, derültség. Dr. Répássy Róbert: Szólásszabadság van! Dr. Bárándy Gergely: Sikerült felolvasni! Nagy dolog!]] Ellenben egy vitaindítót tartott [[Dr. Répássy Róbert: Legközelebb bemutatja a felszólalását!]] , amire viszont már az ellenzéki képviselőknek nincsen lehetőségük reagálni, úgyhogy arra kérem az elnök urat, hogy tegye lehetővé, hogy az ellenzék reagálhasson Vas Imre szavaira. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Frakcióvezető úr, ön is pontosan tudja, hogy erre a házszabály nekem lehetőséget nem ad. [[Dr. Bárándy Gergely: Arra se, amit ő csinált!]] Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirend szerint a határozathozatalok 18 óra 20 perckor kezdődnek. Addig az időpontig most szünetet rendelek el. (Szünet: 17.25 - 18.30 Elnök: Jakab István Jegyzők: Móring József Attila és Schmuck Erzsébet)
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek kártyáikat elhelyezni a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatalok következnek. Tisztelt Országgyűlés! Most bizottsági tagcserére tett javaslatról döntünk. Az Országgyűlés elnöke személyi javaslatot terjesztett elő S/242. számon. Ebben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a Kulturális bizottságba Szászfalvi László helyett Hoffmann Rózsát a bizottság alelnökévé, a Gazdasági bizottságba Seszták Miklós helyett Latorcai Jánost, a Külügyi bizottságba Firtl Mátyás helyett Hoffmann Rózsát a bizottság tagjává válassza meg. Kérdezem önöket, elfogadják-e a személyi javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a személyi javaslatot 183 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül, egyhangú határozattal elfogadta. A megválasztott bizottsági tagoknak, tisztségviselőknek munkájukhoz sok sikert kívánok. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat összegző módosító javaslatáról való döntés és a zárószavazás. Rogán Antal és más képviselők önálló indítványa T/146. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/146/16. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/146/17. számon a honlapon elérhető. A Törvényalkotási bizottság elnöke benyújtotta az egységes javaslatot, amelyet T/146/20. számon a honlapon szintén megismerhetnek. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik és az LMP képviselőcsoportja indítványozta egyes, az összegző módosító javaslatban nem szereplő módosító javaslatok fenntartását. Ezek a kezdeményezések T/146/18. és 19. számon a hálózaton elérhetők. Felhívom figyelmüket, hogy egyes módosító javaslatok fenntartásához a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Először ezekről határozunk. A T/146/11/1. és 2. számú módosító javaslatban Szilágyi György és Gyüre Csaba a javaslat 1., 2. és 3. §-ainak, valamint 5-25. §-ainak elhagyását javasolják. A javaslat elfogadása kizárja a T/146/7., 8. és 10. számú módosító javaslatot. A fenntartáshoz - az elhagyási szándékra figyelemmel - egyszerű többség is elegendő. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a Jobbik kérése alapján a T/146/11/1. és 2. számú módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/146/8/2. és 3. számú módosító javaslatban Schiffer András a 2. § és a 11. § módosítását kezdeményezi. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e az LMP kérése alapján a T/146/8/2. és 3. számú módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak a minősített többség szabályai szerint! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 28 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/146/7. számú módosító javaslatban Schiffer András a 8. §-ban az önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvény 17. § (4) bekezdésének módosítását kezdeményezi. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e az LMP kérése alapján a T/146/7. számú módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak a minősített többség szabályai szerint! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 28 igen szavazattal, 133 nem szavazat ellenében, 25 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/146/10. számú módosító javaslatban Schiffer András a 17. §-ban az eljárási törvény 2. § (4) bekezdésének elhagyását javasolja. Az elhagyásra figyelemmel a fenntartáshoz egyszerű többség is elegendő. Kérdezem az igen tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e az LMP kérése alapján a T/146/10. számú módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés egyik módosító javaslatot sem tartotta fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. A Törvényalkotási bizottság állásfoglalása szerint az összegző módosító javaslat minden pontjának elfogadásához minősített többségű határozathozatalra van szükség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/146/16. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 133 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Az imént elfogadott összegző módosító javaslat szerinti sarkalatossági záradék alapján a törvényjavaslat egészének elfogadása minősített többségű határozathozatalt igényel. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a törvényjavaslatot a T/146/20. számú egységes javaslat szövege szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 133 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik "Az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának megalakításáról" szóló határozati javaslat határozathozatala. Balla György és más képviselők önálló indítványát H/131. számon a honlapon elérhetik. Az elfogadott házszabálytól való eltérésnek megfelelően módosító javaslat és bizottsági jelentés benyújtására nem kerülhet sor, az előterjesztésről vita nélkül dönt az Országgyűlés. Kérdezem tehát önöket, elfogadják-e az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának megalakítását kezdeményező, H/131. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 185 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportja megalakult. (Szünet: 18.40-18.49 Elnök: Jakab István Jegyzők: Móring József Attila és Schmuck Erzsébet)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem itt maradó képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. [[18.50]] A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az országgyűlési képviselők, a kormány tagjai és az államtitkárok kötelező vagyongyarapodási vizsgálatát kezdeményező T/11. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A politikusbűnözés visszaszorítása sajnos továbbra is várat magára, ezért a Jobbik frakciója már az Országgyűlés alakuló ülésének napján, tehát az első munkanapon benyújtott egy, a politikusbűnözés visszaszorítását célzó törvénycsomagot. Vona Gábor frakcióvezető úrral benyújtottuk többek közt az országgyűlési képviselők kötelező vagyongyarapodási vizsgálatáról szóló törvényjavaslatot, illetve nemcsak az országgyűlési képviselők, hanem az elmúlt 24 év minden politikusa, nemcsak országgyűlési képviselője, de kormánytagja, államtitkára esetében is szükségesnek tartjuk, hogy mindnyájuk esetében automatikusan folytasson le egy kötelező vagyongyarapodási vizsgálatot a Nemzeti Adó- és Vámhivatal. Nyilvánvalóan sok olyan vád érte a NAV-ot, hogy pártpolitikai célokra használták föl, ezzel bizonyíthatná, hogy felül tud kerekedni, hiszen ha akár Simon Gábor, akár Rogán Antal vagyonnyilatkozatának ügyét nézzük vagy az ő nevükkel fémjelzett vagyonnyilatkozati botrányokat nézzük, akkor azt láthatjuk, hogy ez a fajta vagyonnyilatkozati rendszer nem nyújt elegendő védelmet a visszaélések ellen. Sorra derülnek ki egyes politikai körök kétes vagyonosodásai, és ezzel együtt világossá vált az a tény, hogy a jelenlegi rendszer nem nyújt semmi garanciát ez ellen a rendkívül káros jelenség ellen, így a rendszer radikális reformjára van szükség. Azt már a Simon-ügy kapcsán indítványoztuk az előző ciklusban - sajnos hiába -, hogy legyen konkrét büntetőjogi következménye, ha valaki hamis tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz. Most egy olyan javaslattal próbálkozunk, hogy ha már ezt így a Rogán-ügyre és frakcióvezetőjükre tekintve nyilván nem is várhatjuk, és nincs is realitása, hogy egy ilyet tárgysorozatba vegyenek, de legalább egy vagyonosodási vizsgálatot kötelezően folytassunk le az elmúlt 24 év politikusai esetében. Hiszen az csak a jéghegy csúcsa volt, amire itt a Simon-ügy kapcsán fény derült. Ha tehát kerül is némi energiabefektetésbe - akár pénzbe áttételesen a NAV részéről - akár több száz, több ezer ilyen vizsgálat lefolytatása, az bőven megtérül. Ha azt nézzük, hogy ha csak néhány ilyen ügyre derül még fény, ami eddig a jéghegy csúcsaként látott csak napvilágot, akkor rendkívül komoly bevételekre tehet szert a költségvetés, nem beszélve arról, hogy a korrupciónak az sokszor csak az egyik oldala, amit itt különböző bécsi és más bankszámlákon mentenek ki az országból vagy épp offshore-cégeken keresztül, a másik fele azonban az a nemzetgazdaságnak okozott jóval nagyobb kár, amit akár a Simon-ügy esetében is láthattunk, mondjuk, az Auchanon keresztül, hogy milyen korrupciós pénzek vándorolnak komoly nemzetgazdasági károkat okozó döntések érdekében: áron aluli eladások, olyan szabályozási környezet megteremtése érdekében, amit a multinacionális cégek kenőpénzekkel el tudnak érni sajnos befolyásos politikai vezetőknél. Ha tehát ennek véget akarunk vetni, akkor ezt úgy tudjuk feltárni, hogy vagyonosodási vizsgálattal megnézzük, hogy az akár törvényesen összelopott - mert ilyen is van - pénzeken kívül mikhez juthattak még hozzá. Azért beszélek törvényesen összelopott pénzekről, mert a politikusi álláshalmozás mint a politikusbűnözés egy, szerintem törvényesített formája, működhetett itt egészen idénig, a Jobbik megjelenéséig és a Jobbik által generált tömeges társadalmi felháborodás hatásáig. Hiszen mi jó példával jártunk elöl a politikusi álláshalmozás tekintetében, mi önkorlátozással éltünk, és sorozatosan nyújtottuk be az erre vonatkozó javaslatainkat, amelyeket bár eleinte ugyanúgy leszavaztak, mint ahogy ezt a javaslatunkat is várhatóan - papírforma szerint - le fogja szavazni a plenáris ülés a holnapi napon, és leszavazta már az illetékes szakbizottság két héttel ezelőtt, de ne feledjék, ugyanezt tették a politikusi álláshalmozás kérdésében is mint a politikusbűnözés legelterjedtebb, törvényesített formájának esetében is, mégis a Jobbik sikere az, hogy mára ezt sikerült visszaszorítani, és mára sikerült törvénybe foglalni azt, amivel eddig csak mi jártunk jó példával elöl, és minden más pártnál volt erre példa, hogy országgyűlési képviselője még, mondjuk, polgármesterré vált. A Jobbik ennek szeretne tehát véget vetni, és kérem, hogy fontolják meg az egész csomagunkat, amit eddig lesöpörtek - például a mentelmi jog eltörlésére vonatkozó javaslatunkat -, és az országgyűlési képviselők esetleges kettős vagy még többes állampolgárságára való nyilatkozattételi kötelezettség újabb törvénybe foglalását, mert sajnos úgy tűnik, hogy erre is szükség van. Annál is inkább kérem, hogy fontolják ezt meg, mert sajnos a házszabályban előírt 30 napon belül az illetékes Igazságügyi bizottság - házszabálysértő módon tehát - nem vette még csak napirendjére sem, így még csak el sem utasította, így még csak a plenáris üléshez sem fordulhatunk most már ebben az ülésszakban fellebbezésként a tárgysorozatba-vételi igényünkkel. Ezért kérem, hogy fontolják meg ennek a javaslatnak a vitájában az egész politikusbűnözés elleni törvénycsomagunkat. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő kettőperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tulajdonképpen azt is mondhatnám, hogy a Jobbik plagizál, hiszen valóban az első munkanapon nyújtották be a politikusi vagyongyarapodásról szóló törvényjavaslatot [[Dúró Dóra: Ti plagizáltok!]] , mi egy héttel később. Csak az a helyzet, hogy az LMP már a Simon-botrány kirobbanásának szinte az órájában bejelentette, hogy a megoldás az lenne, ha rendszeres és kötelező vagyonosodási vizsgálatot írna elő a parlament a politikai elit tagjaival szemben. Az a helyzet, hogy teljesen mindegy, hogy történt-e plagizálás vagy nem. Azt gondolom, hogy maga a javaslat legalábbis méltó arra, hogy megtárgyalja az Országgyűlés, hiszen elege van már mindenkinek ebben az országban abból, hogy történik egy Simon-ügy, találnak 200 millió forintot egy bécsi bankszámlán, ez egy választási kampánynak kitüntetett témája lesz, de senki nem tud biztosítékot adni arra, hogy a következő héten, egy kampány végén vagy egy következő kampányban más párti politikusokról érdekes vagyongyarapodások, négyzetméter-növekmények, bankszámlahízások ne kerüljenek napfényre. Éppen ezért a megoldás az lenne, ha rendszeres, kötelező vagyonosodási vizsgálat lenne a politikai elit minden tagjával szemben, tehát nemcsak a képviselőkkel, például a polgármesterekkel szemben, illetve a köztulajdonban álló cégek vezetőivel szemben. [[Németh Szilárd István: Minden képviselővel szemben.]] Így van, minden képviselővel szemben. Lehet, hogy Németh Szilárd számára ez mulatságos, csak ma már az embereknek elegük van abból, hogy viszonylag fiatal politikusok néhány év után, amit közpénz megkeresésével töltöttek el, mesés vagyonokra tesznek szert. Az emberek joggal kíváncsiak arra, hogy néhány politikusnak 10-20 év után miből telik meseautók tömegére, csodálatos villákra, miből fizetnek ilyen-olyan vadászatokat, illetve külföldi, messzi tájakon - gondolom, offshore paradicsomokban - hosszú, többhetes nyaralásokat. Erre okkal kíváncsiak az emberek, és ezért talán egyszer majd arra is fény derül, hogy hogyan sikerül több milliárd forintot egy-egy évben kipumpálni ebből az országból offshore-paradicsomokba. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Volner János képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Fel szeretném hívni a figyelmet arra az összefüggésre, ami a társadalom közbizalma, illetve a politikai vezetés iránti bizalma, valamint az adózási fegyelem között figyelhető meg. Ha a társadalom úgy gondolja, hogy azok a politikusok, akik a közbizalomból bekerülhettek az Országgyűlésbe, és ott adott esetben döntéshozói pozícióban vannak, visszaélnek a rájuk ruházott közbizalommal, és megkárosítják a társadalmat azzal, hogy ezt a visszaélést elkövetik, akár úgy, hogy közbeszerzéseket úgy írnak ki, hogy adott politikai, illetve gazdasági szereplő számára az kedvező legyen, akkor elképzelhető az az eset, gyakorlatilag törvényszerűben be is következik, hogy a társadalom felmentést ad különböző adóeltitkolóknak, azoknak, akik szándékosan elkerülik az adózást, hiszen ha a nagyoknak lehet, a kicsiknek miért ne lehetne. Így szól a közvélekedés. [[19.00]] Ez a javaslat, amit Novák Előd képviselőtársam Vona Gáborral közösen megfogalmazott, arra alkalmas, hogy ezt a közbizalmat segítsen helyreállítani, hiszen a választópolgárok világosan láthatják a vagyonosodási vizsgálatok elvégzésekor, hogy egy adott politikus mekkora vagyonra tett szert a képviselősége alatt, illetve föltárható az is, hogy van-e összefüggés a képviselői tevékenysége, a politikusi tevékenysége és a vagyonosodása között. Az elmúlt időszak alatt több, különböző pártokhoz kötődő embernél fölmerült az a gyanú, hogy törvénytelenül szerezték a vagyonukat, ezekben az esetekben nyilvánvalóan segít a közbizalmat helyreállítani, ha ezekre a kérdésekre választ tudunk adni, akár úgy is, hogy ezeknek a vagyonosodási vizsgálatoknak a segítségével felelősségre vonjuk [[Az elnök csenget.]] a törvénytelenül szerzett vagyonok gazdáit. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Vigh László képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Valóban, ahogyan Novák képviselő úr mondta, az Igazságügyi bizottság elutasította ezt a javaslatot. Én azt gondolom, hogy a javaslat nem tiszta, nem világos, hiszen jelzik benne, lehet, hogy nem elég a képviselőt figyelni, lehet, hogy a családtagját, feleségét, lehet, hogy más hozzátartozóját is jó lenne megvizsgálni. Kéne tudni azt a kört, hogy meddig menjünk el [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , nagyon messze el lehet menni ugyanis. Egyébként igazat adok abban, hogy valóban kell figyelni mindenkinek a vagyongyarapodását, lehet az polgármester, frakcióvezető, államtitkár vagy miniszter, de úgy gondolom, hogy ennek lehet egy normális módja. Én úgy gondolom, nem rossz mód az, hogy évente a vagyongyarapodásról kiállítunk egy jegyzéket, ez mindenki számára elérhető, felkerül az internetre, és azt gondolom, az emberek látják azt, hogy valóban, az az ember ilyen vagyonnal rendelkezik-e vagy nem. Úgy gondolom, hogy az önök javaslata nem rossz; nem rossz, de tisztázásra szorul, meg kell nézni azokat a köröket, hogy meddig jussunk el ebben, mekkora kört vizsgáljunk, és utána, ha egy olyan javaslat jön, ami átlátható, tiszta, én azt gondolom, akkor a későbbiek folyamán lehet ezt majd támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szabó Szabolcs független képviselő. Megadom a szót kettőperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Együtt-PM részéről szakmailag támogathatónak tartjuk ezt a törvényjavaslatot, nagyon örülök, hogy a Fidesz is jórészt támogathatónak tartja, módosító indítvánnyal, azt hiszem, ez a probléma kezelhető. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nem jelentkezik senki.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Novák Előd képviselő urat, hogy kíván-e kettőperces időkeretben válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Kicsit úgy állunk ezzel a kérdéssel, mint az ügynöklisták kérdésével, látszólag mindenki támogatja, de soha nem történik semmi ebben a kérdésben, hiszen valahogy mégis a végén mindenki elgáncsolja. Én azt gondolom, hogy az LMP-vel nem fogunk összeveszni azon, hogy ezt ki találta ki hamarabb. Annak ellenére sem vádolom viszont plágiummal az LMP-t, hogy saját bevallásuk szerint egy héttel később nyújtották be ezt a javaslatot, hiszen a Simon-ügy egyfajta közfelkiáltásként váltotta ki mindenkiből azt az akaratot, azt a társadalmi hangot, hogy igen, itt a vagyonosodási vizsgálatokat tömegesen és automatikusan, mintegy alanyi jogon az országgyűlési képviselőknek ezt be kell vezetni. Azonban érthetetlen az a fideszes mellébeszélés, amit most Vigh Lászlótól hallottunk, hogy jó ez a javaslat, csak egyértelművé kellene tenni annak körét, akikre ez vonatkozik. Ez olyannyira egyértelmű a mi javaslatunkból, hogy ha csak a címét elolvasta volna, akkor egyértelművé vált volna az ön számára. Hiszen mit mond a javaslat? "Az országgyűlési képviselők, a kormány tagjai és az államtitkárok kötelező vagyongyarapodási vizsgálatáról." Ezt egy kicsit hosszabban az 1. § is kifejti, de lényegében ez a kör, tehát akkor most tisztába tettem, úgyhogy bizonyára holnap ezt támogatni fogja. Ha esetleg ön nem értene egyet ezzel a körrel, erről szól a módosító javaslat - érdemes a házszabályt tanulmányozni -, és akkor be lehet nyújtani egy módosító javaslatot, hogy nem, az országgyűlési képviselőket ne érintse, de ellenben lehet bővíteni, lehet licitálni itt különböző állami szervek vezetőitől kezdve sok mindenkivel a kört. Én azt gondolom, ha először is kimondjuk azt, hogy eltelt itt több mint százszor két hét, és nem tettek rendet, hiába ígérte ezt Orbán Viktor nagyotmondóan, akkor kezdjük el a rendteremtést, a fejétől bűzlik a hal, akkor szerez hitelt a Magyar Országgyűlés, és akkor tudja hitelesen ezt a következő ciklust végigcsinálni, hogyha a rendteremtést magunkkal kezdjük. Tehát én azt gondolom, hogy itt az Országgyűlésben kellene először, és az elmúlt 24 év politikusbűnözőit kellene első körben elszámoltatni. Ezen a javaslaton lehet még csiszolni, azonban a javaslat itt van, az a kérdés, hogy tárgysorozatba, egyfajta leltárba veszik-e ezt a javaslatot a holnapi nap folyamán. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatalra holnap kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a Magyarország Alaptörvényének hatodik módosítását kezdeményező T/12. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztő képviselők részéről ki kíván felszólalni ötperces időkeretben. Megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az az alaptörvény-módosítás, amit előterjesztettünk, és amihez Mesterházy Attila képviselőtársunk a Szocialista Párt részéről csatlakozott, egy nagyon apró módosítás, pusztán arról van szó, hogy az Alaptörvényben újra rögzítsük a kormányprogram intézményét. Huszonvalahány éven keresztül a magyar alkotmány tartalmazta a kormányprogram intézményét, hiszen legalább formálisan lehetőséget biztosított arra, hogy választott képviselőiken keresztül az állampolgárok számon kérhessék és elszámoltathassák a mindenkori kormányt. Az LMP számára természetesen önmagában a kormányprogram intézményének a léte nem jelent megváltást, hiszen senkinek a számára nem jelentett megváltást az, hogy van kormányprogram például 2006 őszén, amikor kiderült, hogy a parlament megszavazott egy kormányprogramot, vele egyidejűleg szavazott a miniszterelnök személyéről, majd maga ez a miniszterelnök, aki a kormányprogram elfogadásával nyerte el a mandátumát, nyilatkozott úgy, hogy egyébként nemcsak hogy a választásokon meghirdetett ígéretekkel, de a megszavazott kormányprogrammal szemben is lépéseket fog tenni, illetve ilyeneket fog kezdeményezni a Házban. Az, ami történt 2006 őszén, nem azt jelenti, hogy akkor innentől kezdve a kormányprogram intézményét kéne megszüntetni. Nyilván a Fidesz számára sokkal kényelmesebb, ha nincsen kormányprogram, és folyamatosan, cinikusan azt lehet az ellenzéki képviselők fejéhez vágni, hogy április 6-án ezt is meg azt is, meg amazt is megszavazták az emberek, miközben pontosan tudják, önök is pontosan tudják, hogy ez egy ócska hazugság. Önöknek nem volt választási programjuk, nem is álltak ki egyetlen vitára sem az ellenzékkel, hiszen nem volt miről vitatkozni, nem volt programjuk, pusztán csak azt mondták, hogy folytatjuk. Természetesen az, hogy folytatjuk, és az, hogy adott esetben meglépnek olyan dolgokat, amiknek nem volt meg az előzménye, kedves Vigh képviselő úr, az elmúlt ciklusban, ez egy nyilvánvaló ellentmondás. Tehát hogyha az ember egy pillanatig is eljátszana a gondolattal, hogy komolyan veszi azt a fideszes ígéretet, hogy folytatjuk, akkor csak az elmúlt két hétből egy csomó törvényjavaslatnak nem lenne itt a helye, hiszen ha komolyan gondoljuk azt, hogy a Fidesz programja arról szól, hogy folytatjuk, akkor néhány perccel ezelőtt miért szavazták meg önök, mondjuk, a fővárosi önkormányzati rendszernek a fenekestől való felforgatását. Hogyha folytatjuk, önök 2010-ben szavaztak egyszer az önkormányzati választási rendszer átalakításáról, szavaztak egy választójogi törvényről, akkor a folytatjuk ígérettel ellentétes az, hogy most fölforgatnak egy olyan rendszert, amit önök egyszer már megszavaztak, elfogadtak. De nyilvánvaló, hogy a fideszes cinizmus természetesen nem ismer határokat, és az arcátlanságok olyan netovábbját tudják bemutatni, amire egyébként élő ember nem is nagyon gondol, mégis teszünk egy kísérletet. A kormányprogram, kedves Vigh képviselő úr, bizony lehetőséget biztosít arra, hogy amikor majd 2018-ban visszaballag a választókerületébe, akkor el lehessen mondani, hogy ezt vagy azt valóban megcselekedték, mást meg nem. Az LMP természetesen szeretne ennél tovább menni, valójában mi azt tartanánk jónak - tanulva a 2006-os esetből -, hogy ha egy kormány nyilvánvalóan szembemegy az elfogadott kormányprogrammal, ennek legyenek meg az alkotmányjogi következményei. Az a válság, ami Magyarországot megrázta 2006 őszén, nem azzal lenne elkerülhető, hogy nincsen kormányprogram. [[19.10]] Ezek szerint a Fidesz számára a 2006 őszi válságnak az a tanulsága, hogy ne is mondjunk semmit, ne is hirdessünk programot, és akkor nem lehet bennünket hazugságon kapni. Ezt hívják cinizmusnak. Ezzel szemben egy becsületes kormány, egy becsületes alkotmányozó többség nem pusztán arról rendelkezne, hogy legyen kormányprogram, amit mi javaslunk Mesterházy képviselőtársammal, hanem abba is belemenne, hogy adott esetben, ha a kormány, a kormánytöbbség szembemegy a kormányprogramban foglaltakkal, ennek legyenek meg a következményei, adott esetben vezessen ez a parlament feloszlatásához vagy a kormány megbízatásának megszűnéséhez. Idáig a javaslatunk nem megy el, de ha önök tisztességesen akarnák levonni a következtetéseit a 2006 őszi válságnak, akkor nem abba az irányba mozdultak volna el az alkotmányozásnál, hogy magának a kormányprogramnak az intézményét szüntetik meg, hanem éppenséggel megerősítenék a kormányprogram intézményét, lehetővé tennék azt, hogy ne egyszerűen csak elszámoltatható legyen politikailag a mindenkori kormány, a miniszterelnök, illetve a kormánypárti többség, de adott esetben a hazugságnak legyenek következményei. 2006 ősze után az emberek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , azok is aztán, akik később önökre szavaztak, ezt várnák el. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót kétperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ez a javaslat nem kizárólag a kormányprogramról szól, azt hiszem, legalábbis a jelentősége messze túlmutat azon, hogy most van kormányprogram, vagy nincs kormányprogram. Önmagában, úgy gondolom, hatalmas szégyen, ha nem természetes akár egy politikai pártnak, amely ráadásul a választásokon győztesként kerül ki és kétharmados többséget is tud maga mögött az Országgyűlésben, hogy kormányprogramot nyilvánvalóan állítani kell és be kell nyújtani az Országgyűlés elé. Az, hogy az ellenzéki képviselők többször szóvá teszik, higgyék el, nem a mi hóbortunk, hanem egész egyszerűen arról van szó, hogy megtisztelik-e annyival a választókat, hogy világos és egyértelmű, írásban hozzáférhető kormányprogramot, terveket, jövőképet mutatnak be számukra. De várható volt, hogy kormányprogram sem lesz, bár négy évvel ezelőtt még egy közhelyeket tartalmazó dokumentumot azért sikerült összehozniuk, ahol körülbelül olyan szintű megállapítások voltak, mint hogy a leves melegen jó. De már ebben a választási kampányban sem alkottak választási programot, egy cinikus kijelentést tett mindössze a miniszterelnök, a vitákon rendszerint nem vettek részt, és ezzel szintén nem az ellenzéki képviselőket, képviselőjelölteket hagyták cserben, hanem a saját választóikat, hiszen a választópolgárok számára fontos az, hogy világosan választhassanak a pártok programjai közül és felelős döntést tudjanak hozni egy választás alkalmával, megtudják azt a programok alapján, hogy melyik párt az, amelynek a kínálatával, a jövőképével azonosulni tudnak. Ezt nemhogy a választási programban nem tették meg, de most kormányra kerülve kormányprogramot sem tártak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az Országgyűlés elé. Úgy gondolom, szégyenteljes Magyarország számára, hogy erről egyáltalán beszélni kell. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Demeter Zoltán képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót kétperces időkeretben.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az ellenzék alaptörvény-módosításával kapcsolatban a következőkre kívánom felhívni a figyelmet. Természetesen arról a vitáról van szó, amit az elmúlt hetekben véleményem szerint már többször lefolytattunk. Először is, a miniszterelnök úr többször kifejtette, hogy folytatjuk [[Dr. Schiffer András: Mit? Mit? Mit?]] a megkezdett munkát. [[Dr. Schiffer András: A trafikozást? Földrablást? Mit?]] Tehát el kell hogy keserítsem azon ellenzéki képviselőtársaimat, akik arra számítottak, hogy netalántán meghátrálunk. Továbbá Orbán Viktor miniszterelnök úr pontosan a múlt pénteken, kormánya megalakulásakor kifejtette, hogy elitekre szükségünk van, de elitista kormányra nincs. Persze tudom, hogy ez a szocialistáknak különösen is érthetetlen mondat vagy gondolat. [[Dr. Schiffer András: Itt sincsenek!]] Ahogy a kormányfő mondta: a kormány tagjainak dolga nehezebb lesz, mint az előző ciklusban volt [[Dr. Schiffer András: Mert folytatják!]] , a léc ugyanis magasabbra került. Komoly teherbírású és magas szakítószilárdságú emberek kellenek, akik elbírják a súlyt és a felelősséget, alázattal közelítenek feladatukhoz, és kitartanak céljaik mellett. A harmadik Orbán-kormány tagjai a miniszterjelölti meghallgatásuk alkalmával a bizottságok előtt vázolták az elképzeléseiket, és a szakbizottságok támogatták a meghallgatáson elhangzottakat. Végezetül rögzíteném, amit kérem, hogy mindig tartsanak szem előtt, hogy a magyar miniszterelnök nem a kormány elnöke, tehát nem a kormánynak van elnöke, hanem a kormányfőnek van kormánya [[Dr. Schiffer András: Hú, hú! Novák Előd: Vezénylő tábornok! Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] azaz a miniszterelnöknek van kormánya. [[Novák Előd: Nevezzük csak vezénylő tábornoknak!]] Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Sallai Róbert Benedek, LMP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Élhetnék a lehetőséggel, hogy én is a vezérem szavait idézzem, de a pártom ezért haragudna, így azt kell mondanom inkább, amit a párt képvisel. Igazából az érthetetlen, hogy olyan könnyű képmutatónak lenni, ebben az esetben miért nem lehet. Bármilyen kormányprogramot megszavazhatnának, bármilyen kormányprogram átmenne. Miért kell megtagadni azt a lehetőséget, hogy egyáltalán írva legyen valami? Miért kell megtagadni azt a lehetőséget a parlamenttől, illetve a választóktól, hogy legalább tudjanak valamit arról, mit fog a kormány képviselni? Ön, képviselő úr, az előbb arról beszélt, hogy mekkora a felelősség a kormány vállán és milyen lécet kell megugrani. Milyen léc, amelyről azt sem tudjuk, hogy milyen szinten áll? Hiszen azzal, hogy nincs kormányprogram, fogalmunk nincs, hogy ezt a lécet hova tette a miniszterelnök úr, csak valami olyan rejtett helyen van, amit ő lát, vagy a kormány tagjai, de a választóknak, illetve a parlamentnek fogalma nincs arról, hol áll ez a léc. A kormányprogram léte legalább egy pici lehetőséget adna arra, hogy számon kérhető legyen, mit végez el a kormány. Nagyon-nagyon sok esetben arra hivatkozik a kormányoldal, hogy mit mondott a miniszterelnök úr különböző riportokban. De azt látom, amikor összenézem, hogy teljesen ellentétes dolgokat nyilatkozik a kormány különböző időpontokban. Akár az akácot nézzük, hogy mit mond hat évvel ezelőtt, mit mond most, akár a demokráciát nézzük, mit mond húsz évvel ezelőtt, mit mond most, nem tudunk ebből kiindulni. A "folytatjuk" szlogen nagyon-nagyon sok mindenre vonatkozhat, de ha teljesen új szempontok jönnek elő a kormányzás során, akkor ezek nem jelenthetnek felhatalmazást arra, hogy önök azt tegyenek, amit csak akarnak. Így is, úgy is azt tehetnek, de miért nem lehet legalább leírni? Miért nem lehet számon kérhetővé tenni? Miért nem lehet szembesíteni az ellenzéket azzal, hogy konkrétan mire készüljön fel? Miért kell elmenni a mellett a lehetőség mellett, hogy legalább írottan valami nyoma lenne annak, hogy mit szeretnének? Ezzel a lehetőséggel nem feltétlenül az ellenzéknek, hanem szerintem Magyarországnak tartoznak, és Magyarországnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kellene ezt megvalósítani, hogy megtegyék.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Teleki László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót kétperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy ezt a törvényt mindenképpen támogatni kellene a kormánypártiaknak is, mert ahhoz, hogy a felelősségük számon kérhető legyen, mindenképpen fontos lenne vagy fontos lett volna már valamilyen programot lerakni. Ez nem történt meg, de mindig lehet revideálni egy-két dolgot. Ehhez tartozik, ebbe a tárgykörbe tartozhat, hogy esetleg módosítani akarják. Nagyon sokszor hivatkoznak arra, hogy a kétharmados többséget megkapták az előző ciklusban és megkapták most, ebben a ciklusban is. Viszont nagyon félek és tartok is attól, hogy a lakosságot és a választópolgárokat becsapták. Azért csapták be, mert ha nem tudjuk és nem tudja a választópolgár, a lakosság számon kérni, hogy mi történt ebben a ciklusban, mi az az étrend, amit ajánlottak, akkor nagyon nehezen tudják majd elmondani, hogy mi ezeket meg akartuk valósítani, letettük a forgatókönyvét, és hogyan akarjuk megtartani ezeket az időpontokat és a munkarendjét. Nem tudja számon kérni majd a lakosság és a választópolgárok, hogy mit tettek önök. Ezért tehát azt gondolom, hogy ha kiszámítható politikát akarnak, akkor elfogadják ezt a törvényjavaslatot, mégpedig azért, hogy lehessen majd 2018-ban is kampányolni amellett, hogy mi azt mondtuk, hogy ezeket megvalósítjuk, ezeket a célokat tűztük ki magunk elé, és akkor, azt gondoljuk, el lehet nyerni újra a szavazók bizalmát. De mit lehet várni akkor, amikor egyébként nemcsak a programot nem terjesztették be, hanem még a politikai vitára sem voltak képesek? Akkor már lehetett látni és érzékelni azt, hogy nem akarnak önök a szavazók bizalmába úgy beleférkőzni, hogy elmondják, mit tesznek a következő ciklusban, ebben a négy évben. Tehát ebből is lehet következtetni arra, hogy önök nagyon sokszor nem mondanak igazat akkor, amikor a választókhoz szólnak. [[19.20]] Tehát én azt gondolom, nem visszafele kellene nyúlni minden esetben a Magyar Szocialista Párt felé, hanem előre kellene tekinteni, és ezt javaslom mindenkinek. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szabó Szabolcs független képviselő. Megadom a szót kettőperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Furcsán érzem most magam, ahogy itt hallgattam a fideszes hozzászóló szavait. Hirtelen nekem a limerick jutott eszembe mint műfaj, hogy az is olyan rövid és frappáns, de annak legalább van tartalma. Annak, hogy folytatjuk, annak nincs. Néhány nappal ezelőtt mondta azt Kövér úr például, hogy egy megfontolt és lassú törvényhozási folyamatra állunk át. Az elmúlt hetekben nem ezt tapasztaljuk. Akkor most folytatjuk vagy nem folytatjuk, vagy hogy folytatjuk? A másik. Ne haragudjon, képviselő úr, arról volt szó, hogy milyen jó, hogy a miniszter urak a bizottsági ülésen például elmondták, hogy mit fognak csinálni. Én a Kulturális bizottságban vagyok, Dúró Dóra képviselő asszony tudja bizonyítani, még az államtitkárok nevét sem tudta megmondani a meghallgatáson. Arról nem is beszélve, hogy én voltam olyan bátor első hozzászólóként, hogy egy bő tíz percben kérdeztem, erre gyorsan megszavaztatták, hogy ja, három percet lehet csak kérdezni, és stopperrel mérték. Elnézést, erre én igazából nem tudok mit mondani. Azt javaslom önöknek is, hogy azért ezt fontolják meg egy picit alaposabban, és szavazzák meg ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem, az előterjesztők részéről kíván-e válaszolni a képviselő úr az elhangzottakra. [[Dr. Schiffer András bólint.]] Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a támogató ellenzéki hozzászólásokat. Demeter képviselő úrnak csak annyit szeretnék elmondani még egyszer, hátha sikerre vezet, hogy a kormányprogram egy garanciális intézmény. Garanciális intézmény volt 1998-ban is, garanciális intézmény volt [[Vigh László: 2006-ban.]] 2006-ban is, és garanciális intézmény volt 2010-ben. Vigh László kollégám itt bekiabálja, hogy 2006-ban, és valóban, tudniillik Gyurcsány Ferencet is sokkal nehezebben lehetett volna politikailag számonkérni - márpedig legalább a politikai számonkérés egyébként megtörtént, teszem hozzá -, ha nem lett volna kormányprogram. Volt kormányprogram, ezért lehetett az MSZP-SZDSZ-kurzust elszámoltatni, politikailag. Politikailag, szeretném hangsúlyozni. Viszont ami a kormányprogramot egyébként illeti, ön azt állítja, Demeter képviselő úr - most én ebbe az egész miniszteri meghallgatásos történetbe bele sem mennék, mert fogalmam nincs, hogy ez most hogyan jött ide -, ön azt állítja, hogy van kormányprogram, mégpedig az, hogy "folytatjuk". Elmondtam a bevezetőmben, hogy akkor nem érzi-e úgy, hogy szembemennek a kormányprogrammal, amikor olyan intézkedéseket szavaznak meg, ami ellentétben áll azzal, amit tettek, mondjuk, a megelőző négy évben? Mit jelent az, hogy "folytatjuk"? Folytatják a cinizmust és a hazudozást? Mit folytatnak? Folytatják a trafikmutyit, folytatják a földrablásokat, folytatják a Közgép-beszerzéseket? Mit folytatnak? Árulják már el! [[Demeter Zoltán: A további adókedvezményt.]] Tisztelt Képviselő Úr! Szerintem sokkal tisztább lenne nyílt lapokkal játszani. Az, hogy folytatják, az, hogy önök úgy érezték, hogy nincs szükség sem választási programra, sem kormányprogramra... [[Vigh László közbeszól.]] - kérem, elnök úr, hogy Vigh képviselő urat utasítsa rendre; köszönöm szépen -, az pusztán csak annak köszönhető, hogy önök arra számítottak, hogy egyes ellenzéki pártok hiteltelensége, más ellenzéki pártok esetleges gyengesége miatt önök így is, úgy is választást fognak nyerni. Szeretném jelezni, hogy ez nem lesz mindig így. Lehet egy ideig a mások hibáira játszva választásokat nyerni, de előbb-utóbb a hazudozás és a cinizmus meg fogja bosszulni magát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Az ülésvezető elnök joga és felelőssége az, hogy mikor és hogyan tartja fönn a rendet. [[Dr. Schiffer András: Nem tudok beszélni, mert kiabál.]] Az időkeretet megkapta a képviselő úr azon fölül is. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatalra holnap kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény módosítását kezdeményező T/13. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Mezőgazdasági bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztő képviselők részéről ki kíván felszólalni 5 perces időkeretben. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Sallai Róbert Benedek képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A földforgalmi törvény jelentős mértékben átszabta a lehetőségeket a földek, termőföldek adásvételével kapcsolatban, és ez év májusában lépett hatályba számos új rendelkezés. Alapvetően egy olyan ország, aminek a legfontosabb természeti erőforrása a termőföld, és a gazdaságát leginkább olyanra építheti, ami fenntartható módon, megújuló készletekkel képes munkahelyeket fenntartani, egészséges élelmiszert termelni és ezáltal létbiztonságot teremteni az ország állampolgárainak, ez az alapvető erőforrás-tartalék a legfontosabb stratégiai, biztonsági tartalék egyike. Emiatt nagyon-nagyon fontos az, hogy a termőföldek adásvétele, tulajdoni szerkezete hogyan alakul Magyarországon. Jelen pillanatban a birtokstruktúrára számos veszély hárul. Ennek a birtokstruktúrának azt kellene elősegítenie, hogy Magyarországon a vidéki térségekben a lehető legnagyobb foglalkoztatási adottságot biztosítson a termőföld, és a lehető legtöbb vidéki ember hozzáférjen a termőföldhöz, abból munkahelyek maradjanak fenn, jöjjenek létre, és minél több értékteremtő munkával egészséges élelmiszert tudjanak termelni. Jelen pillanatban erre a birtokstruktúrára három komoly veszély hárul: a külföldiek, illetve a tagállambeliek termőföld-vásárlási lehetősége, a nagybirtokstruktúra és az államnak a nem túlságosan igazságos és bölcs állami földkészlet-hasznosítása. Nyilvánvalóan a legutóbbival nem tudok mit kezdeni, és egy ekkora kormánypárti többséggel szemben erre vonatkozó javaslatot nem tettünk, míg a másik kettő esetében a jelenlegi földforgalmi törvény módosítását azért láttuk indokoltnak, hogy az annak előszavában, preambulumában megfogalmazott célokat sokkal jobban tudja szolgálni a törvény. Jelen pillanatban, miután polgári jogi alapelveket alkalmaz a jogszabály, ezért gyakorlatilag a tulajdonostárs, a szomszéd tulajdonos elővásárlásának a lehetőségét tartja fenn. Ez azt teremti meg, hogy egy olyan birtokstruktúrában, ahol nagyon-nagyon mozaikolt a birtokszerkezet, és a nagybirtokosoknak, akiknek nemcsak saját maguknak, ahogy Fazekas miniszter úr el szokta mondani, van 300 hektárja, hanem a feleségének is, az első gyereknek, a második gyereknek és a harmadik gyereknek is van 300-300 hektárja, és esetleg még hozzábérel valamit, ezeknek nyilvánvalóan egy olyan birtokstruktúrája van, amiből egy-egy település közigazgatási határán sokfelé esik lehetőség, hogy mindenfelé essen 10-20 hektáros birtoktest. Nyilvánvalóan egy kisbirtokos vagy egy kezdő gazdálkodó, aki el akar kezdeni egészséges élelmiszert termelni, és szüksége lenne egy hektárra, két hektárra, egy fóliasátras rendszerre, 5 hektárra, 6 hektárra arra, hogy elkezdje a gazdálkodását, sokkal kisebb eséllyel fog tudni a jelenlegi jogszabály alapján földet venni, mint az, akinek már sok helye van, mert annak elővásárlási joga lesz; mert annak már osztatlan közösök sokaságában - amire ígéretet kaptunk 2011-ben, hogy a kormány megkezdi a felszámolását - van már társtulajdona, és ebből adódóan szintén lépéselőnyben van, és ki sem lehet függeszteni, mondjuk, egy társtulajdonban lévő, osztatlan közösben lévő földet. Ebből adódóan az ilyen jellegű intézkedések nem szolgálják azt a célt, amit a jogszabály célozni kíván, hogy megerősítse a középbirtokot, sokkal inkább bebetonozza a jelenlegi birtokstruktúrát, és fejleszti azt, ami szerintünk rossz. Rossz, mert nem teremt társadalmi igazságosságot, nem teremti meg annak a lehetőségét, hogy hozzáférjenek a termőföldhöz azok, akik helyben akarnak termelni, és ebből adódóan nem jelenti azt a biztonságot, amit a kormánypárt a jogszabály-módosítással ígért nekünk. Való igaz, hogy teremt pluszlehetőségeket a külföldiek, illetve tagállambeliek termőföld-vásárlására, -szerzésére vonatkozóan, de az sem merít ki minden lehetőséget, emiatt gondoltuk azt, hogy több szakaszában módosítási indítványt adunk be. Ennek egy része részben a külföldiek tulajdonszerzésére vonatkozó további korlátozásokat célozta, részben átalakította teljes mértékben az elővásárlási struktúrát, kiiktatta volna azt a hagyományt és maradványt, ami a szomszéd földtulajdonosoknak, illetve társtulajdonosoknak elővásárlási jogot adott, ehelyett előtérbe helyezte azokat, akiknek még nincs 50 hektárja, másodsorban azokat, akiknek még nincs 100 hektár termőföldje. Előtérbe helyezte azt, hogy ne csak azt ellenőrizze a jogszabály alkalmazója, hogy Magyarországon mennyi termőföldje van valakinek, hanem azt, hogy bárhol mennyi földje van, és ezt a birtoknagyságot vegye figyelembe ezek során, és mindehhez plusz biztonsági szelepként a ma már többször emlegetett földbizottságok létrehozására tett egy olyan javaslatot, ami kvótarendszerrel lehetőséget biztosított volna arra, hogy viszonylag színes gazdálkodói kör vehessen részt a földügyletek ügyintézésében. A mi véleményünk szerint a javaslat egyértelműen azt a célt szolgálja, amit a kormány a nemzeti vidékstratégiájában kitűzött. Egyértelműen azt a célt szolgálja, amit megfogalmazott a jogszabály előszavában, és valóban a kis- és középgazdálkodóknak teremtene lehetőséget a termőföld vásárlására. Emiatt, habár a Mezőgazdasági bizottság nem támogatta, arra kérem a tisztelt Országgyűlést, támogassa a jogszabály megtárgyalását. Köszönöm szépen. [[19.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy ki kíván felszólalni kétperces időkeretben. Megadom a szót Font Sándor képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy Sallai Benedek említette, a Mezőgazdasági bizottság elutasította a törvény tárgysorozatba vételét. Két indokot hoztunk fel a vita kapcsán. Az egyik egy történelmi helyzet. Az LMP tagja volt az előző parlamentnek is. Másfél évig volt nyitva ez a törvénytervezet, nem volt olyan parlamenti párt, sőt civil szervezet sem, amely ne tudott volna érdemi hozzászólást tenni ezen időszak alatt, és jelentős mennyiségű ellenzéki indítvány is befogadásra került a végső verzióba. Azok a megfogalmazások, amelyeket most indítványként előterjesztettek, egyáltalán nem kerültek szóba az előbb említett vita kapcsán. De most tekintsünk el attól, hogy ennek a vitának egy része már megvitatható lett volna akkor is. Azonban tartalmilag vannak olyan területek, mint a hároméves helyben lakás ötévesre növelése. Szeretném megemlíteni, rendkívül érzékeny pont az, hogy milyen feltételeket szabhatunk, próbáljunk megszabni. Dánia azért bukta el az őáltaluk nagyon favorizált és sokak által követésre méltónak talált törvényt, mert ott hat- vagy hétéves helyben lakást követeltek meg, most pontosan nem tudom. Ez volt az egyik ok, ami miatt a németek bírósági eljárást indítottak ellenük, és Dánia el is bukta az ottani földtörvényt. Tehát nem gondolnám, hogy itt technikailag szabad volna beavatkozni. A helyi birtokmaximum kérdése. Reméljük, majd a földbizottságoknak lesz ez a feladata, mert ők pontosan látják, hogy ott helyben kinek szabad és kinek nem már további birtoktestek megvásárlását engedélyezni vagy elutasítani. A földbizottságokhoz rendkívül változatos módon nyúlna még hozzá a javaslattevő. Megjegyzem, sok mindennel lehet vitatkozni, ez egy olyan érzékeny téma, amiben az Európai Unió is kifejtette az álláspontját, illetve utalt rá. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezért azt javasoltuk, hogy ezeket a kérdésköröket ne nyissuk meg addig, amíg a kormány egyelőre nem rendezi a helyi földbizottságok kérdését [[Az elnök ismét csenget.]] , és nem adunk egyértelmű választ az EU által kifogásolt részekre. Akkor nézzük meg, hogy ezek az indítványok befogadhatók-e. Ezért utasítottuk el. Köszönöm a türelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim, ahogy már elmondtuk a bizottsági ülésen is, támogatjuk ezt a javaslatot. Rengeteg problémánk van az új földforgalmi törvénnyel, amit nem is rejtettünk véka alá, és ezek egy részét ugyan kezeli a javaslat - sajnos nem a legfontosabbakat -, de arra mindenképpen alkalmas, hogy újra tárgyaljunk erről a gyalázatosra sikeredett törvényről. Így a Jobbik továbbra is támogatja ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét. Én úgy gondolom, hogy az új földforgalmi törvénnyel kapcsolatban már ennyi idő után is elmondható, hogy nem váltotta be még csak azokat az ígéreteket és azokat az elvárásokat sem, amelyeket a kormánypártok vártak ettől a javaslattól, hiszen ha csak a három legsúlyosabb területet nézzük meg, már akkor is mindenki számára világossá válhat, miért nem szabad addig várni, ameddig Font elnök úr várni szeretne. Én legalábbis a mondanivalójából azt szűrtem le, hogy megvárnánk, amíg az Európai Unió esetleg kötelezettségszegési eljárást indít ezzel a törvénnyel kapcsolatban, vagy rábírja a kormányt arra, hogy módosítsa még inkább az Uniónak kedvező irányba. Én semmiképp nem várnám meg ennek az életveszélyes folyamatnak a végét, és egyáltalán ezt az időhúzást is mindenképpen elítélendőnek tartjuk, hiszen annak a külföldi földszerzési szándéknak, amit korábban zsebszerződések formájában megismerhettünk, a felszámolása minden korábbi ígéretük ellenére nem történt meg. Nekem, nyugat-dunántúli képviselőnek senki nem fogja tudni megmagyarázni, ha százszor elmondják itt a Házban, akkor sem, hogy érdemi lépéseket tettek ebbe az irányba, mert nem történtek ilyen lépések. Szintén nagyon lesújtónak tartom azt, amit egyébként már Lázár miniszterjelölt úr be is ismert a bizottsági ülésen, hogy rendkívül lesújtó az agrártámogatások aránya Magyarországon, azaz hogy a kis- és közepes gazdaságok mennyire rossz arányban kapják ezeket az EU-s forrásokat. És hát az önök oligarcháinak a térnyerése sem oldódott meg és tovább zajlik. Mindezen okok miatt a Jobbik támogatni tudja tehát ezt a javaslatot, és reméljük, hogy ennél komolyabb módosításokra is lehetőséget biztosít majd ez a vita. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Harangozó Gábor képviselő úr, MSZP. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A Szocialista Párt is támogatja azt, hogy a földtörvény módosításának legyen lehetősége, és ezért vegyük tárgysorozatba ezt az LMP-s javaslatot. A földforgalmi törvény módosítására azért is szükség van, mert az nem támogatja, hanem ellehetetleníti a magyar mezőgazdasági termelőket, közel 2 millió ember földtulajdonát értékteleníti el, vagyonát veszélyezteti, és 120 ezer meglévő munkahelyet is veszélyeztet abban a formában, ahogy elfogadásra került. Egyébként mi ezt a korábbi viták során is folyamatosan elmondtuk. A Fidesztől politikailag függő Agrárkamara által befolyásolt földbizottságok egyelőre csak a politikai elvbarátok kiszolgálásának a lehetőségét teremtik meg, ezért azt is támogatjuk, hogy a földbizottsági tagokhoz és a földbizottságok működéséhez nyúljunk hozzá. Ezért értünk egyet azzal, hogy a földtörvény módosítása kerüljön tárgysorozatba. Azonban az, amit az LMP javasol, szerintem sok esetben túlzás. Nem azzal van baj, hogy olyan javaslatokat tegyünk le az asztalra, amelyekkel minél több embert segítünk olyan lehetőséghez, hogy helyben jó minőségű élelmiszert termeljen meg, hanem az a baj, hogy ezzel egyik napról a másikra szét akarjuk verni azt a struktúrát, amely ma 120 ezer embernek tud munkát, megélhetést biztosítani. Ha azt az utat járnánk, amit az LMP javasol, hogy 50 hektáros birtoktestek jöjjenek létre, az Magyarországon azt jelentené, hogy 100 ezer ilyen 50 hektáros birtoktest tud létrejönni, amiből nem több, hanem maximum ugyanannyi munkahely jönne létre, mint amennyi ma van. Ezért részleteiben van vitánk a javaslattal. Természetesen a magunk módosításait akkor, amikor annak eljön az ideje, meg is tesszük. De mint mondtam, támogatjuk azt, hogy kerüljön a Ház elé ez a javaslat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a házszabály szerint frakciónként egy felszólalásra van lehetőség kétperces időkeretben, és a függetlenek kivételével már minden frakció kifejtette az álláspontját. [[Dr. Schiffer András: Az LMP nem, csak az előterjesztő!]] Az LMP nem, de tőlük senki sem jelentkezett. [[Dr. Schiffer András: Dehogynem!]] Schiffer András képviselő úrnak adom meg a szót mint előterjesztőnek. [[Dr. Schiffer András: Nem! Nem! Hát be van nyomva a gomb!]] Schiffer képviselő úr, természetesen öné a szó, csak az eddigi gyakorlat alapján előzetesen, amikor válaszolni kívánt, normál időkeretben kért szót. Természetesen öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném jelezni, hogy a mai napon is az volt a gyakorlat, hogy az előterjesztő frakció részéről a frakciók között is fölszólalnak; mi is csak ezzel a jogunkkal szeretnénk élni, ha elnök úr ezt engedi. Röviden szeretnék reagálni arra, amit Harangozó képviselő úr elmondott. Az után, amit az elmúlt 25 év létrehozott a magyar vidéken, az után, amilyen nagybirtokszerkezet kialakult a rendszerváltás után, nem lehet mást csinálni, mint - ahogyan ön fogalmazott - szétzúzni ezt a szerkezetet. Erre tettünk javaslatot a földrablási törvény vitájában is. A nagyüzemre, nagybirtokra épülő birtokpolitikának véget kell vetni, nem kis lépésekkel, határozott lépésekkel. Ez a javaslat ezt célozza. Véget kell vetni annak, hogy különböző színezetű bárók és oligarchák uralják le a magyar vidéket. Az nem 120 ezer álláshelyet fenyeget, hanem sok százezer ember földönfutóvá tételéhez vezetett ennek a birtokstruktúrának a kialakítása. Azon viszont, amit Font képviselő úr itt előadott, eléggé csodálkozom. Önök itt azzal dicsekszenek, hogy milyen szabadságharcosok, és milyen ütközeteket vállalnak az Európai Unióval. Nosza neki, itt a lehetőség! Nem félni kell attól, hogy hogyan járt Dánia, bele kell állni ebbe a történetbe! Vállalni kell a konfliktusokat akkor, amikor történetesen nem az önök oligarcháiról van szó, hanem a magyar emberek érdekéről. [[19.40]] Ez a javaslat, jól érti Font elnök úr, egyszerre célozza azt, hogy az önök oligarchái se tudjanak nyakló nélkül rabolni, és célozza azt, hogy a külföldi spekulánsok se tudjanak földet vásárolni. Valóban, az LMP volt az egyetlen párt, amelyik eredményt ért el az európai színtéren, mert mi az Európai Zöldpárttal elfogadtattuk azt az álláspontot, hogy a termőföldet vonják ki a tőke szabad áramlása alól, mert ez lenne az igazi megoldás. Önök viszont nem bátrak akkor, amikor valódi konfliktusokat kell vállalni, az Európai Néppárt ennek szembeszegült. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztők részéről kíván-e valaki válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót Sallai Róbert Benedek képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Reagálnék néhány felvetésre; Font Sándor elnök úr részére az első dolog. Hadd meséljem el, ma reggel jöttem felfelé Budapestre Túrkevéről, a Kossuth rádió szólt, Gulyás Gergelyt hallgattam, akitől azt kérdezték: ugyan miért van az, hogy hegesztgeti az Országgyűlés a jogszabályokat, az országgyűlési törvényt, minden mást. És Gulyás Gergely azt mondta, hogy bizony, amikor ilyen nagy arányú munka folyik, akkor becsúszik egy-egy hiba. A gyakorlat hozza ki a hibákat, és ezeket ki kell javítanunk. Ezt ma reggel hallottam Gulyás Gergelytől. Ezért mondom azt, hogy itt is a puding próbája az evés, tehát ha látjuk azt, hogy valamiben esetleg nem jó, akkor el kell fogadni [[Font Sándor: Ti vélelmezitek.]] hogy nem jó. Mi vélelmezzük. [[Az elnök csenget.]] Tehát a mi tapasztalataink szerint ezek problémák, és valóban így van, hogy ezek a mi tapasztalataink alapján biztosan gondot jelentenek abban, amit a vidékstratégia megfogalmaz, mert azzal ellentétes hatásúak. Dánia. Tipikusan tudnám említeni a házi pálinka ügyét, ami elvileg csak saját célra főzhető, csak kis mennyiségben, saját felhasználásra. Mégis simán bevállalunk belőle egy kötelezettségszegési eljárást, míg egy olyan termőföldkérdésből, ami százezreknek jelenthet munkalehetőséget, nem akarjuk ezt bevállalni. Ezt nem igazán érzem nyomós érvnek. A Jobbik, illetve az MSZP elmondott több problémát. [[A Jobbik felé.]] Egyetértek az előterjesztőkkel, a megegyezés az volt, hogy most a földforgalom legfontosabb kérdéseire reagáljunk, de sok más hiba van. Tehát egyetértek azzal a felvetéssel, hogy több más kérdést is ki kell nyitni, és kell róla tárgyalni. Viszont az MSZP hozzászólásával nem értek egyet, ugyanis az LMP-nek egyáltalán nem az a célja, hogy öncélúan szétverjen működő ágazatokat, hanem azokat a nagybirtokokat verje szét, amelyeknek nincs foglalkoztató hatásuk. Nem azzal az 1500 hektárral van gondunk, ami 70-80 embernek munkát ad, hanem azzal a 4000 hektárral, amire négy bejelentett, főállású alkalmazott van. Ott kell megszüntetni ezt, és ott kell úgy biztosítani a jogszabályi feltételeket és a degresszív támogatási rendszert, hogy ne legyen érdeke megtartani ekkora területet, ha nem foglalkoztat hozzá. A foglalkoztatási célú jogszabály-módosítás az, amit leginkább céloztunk ezzel. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatalra holnapi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön egyes törvényeknek a devizahitel-csapda elkerüléséhez, valamint a devizahitel-csapdában lévők megsegítéséhez szükséges módosítását kezdeményező T/14. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztő képviselők részéről ki kíván felszólalni ötperces időkeretben. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Lehet Más a Politika nem először teszi meg javaslatait a devizahitel-csapdába kerültek megsegítése érdekében. A javaslat, amelynek tárgysorozatba vételét javasoljuk, azokon az intézkedéseken alapul, amelyek elfogadására az LMP már az előző ciklusban is javaslatot tett. Teljesen világos, hogy a devizahitelek katasztrófába taszítottak számos magyar családot, megoldhatatlan helyzet elé állított sok embert az, hogy olyan szerződésbe kényszerült bele, amelynek következményeit semmilyen módon nem számíthatta ki. A devizahitelek elterjedése káros, a devizahitelek engedélyezése vagy ösztönzése hiba volt, hiszen egy hibás termékről van szó. Itt azonnal felmerül az állam felelőssége és a helyzet megoldásában betöltött szerepe. Az LMP szerint a Fidesz vezette kormány intézkedései, az előző ciklusban elfogadott szabályok és a legutóbbi javaslatok nem jelentenek megoldást. Pontosan azokat hagyták és hagyják bajban, akiknek állami segítség nélkül semmi esélyük nincs a csapdából való kikecmergésre. Az előző ciklus végtörlesztése eleve a módosabb helyzetben lévőket segítette, nem véletlen, hogy mennyi képviselő, politikus élt a lehetőséggel. Az ebben a ciklusban kitalált moratóriummeghosszabbítás pedig csak időhúzás. Ezért nyomatékosan kérjük, hogy az Országgyűlés vegye tárgysorozatba azokat a javaslatokat, amelyeket az LMP képviselői fogalmaztak meg. Az Igazságügyi bizottság véleményünk szerint rendkívül rossz döntést hozott, amikor a kormánypárti tagok tartózkodásukkal igyekeztek elbuktatni javaslatunkat. Az a tartózkodás ugyanis meglehetősen egyértelmű támogatást jelent, csak nem a devizahitelesek, hanem a bankok irányában. Éppen ezért szeretném ezt az alkalmat is megragadni arra, hogy meggyőzzem a tisztelt kormánypárti képviselőket, de sajnos nincsenek itt, hogy álljanak ki azok mellett, akik a legsúlyosabb helyzetbe kerültek, devizahitelüknek köszönhetően. Az LMP javaslata megtiltaná a deviza alapú hiteleket, megakadályozva a katasztrófa újbóli kialakulását. Javaslatunk szerint pusztán közjegyzői okirat alapján nem lehetne többé végrehajtást kezdeményezni, és mi nem engednénk meg azt sem, hogy a bankok deviza alapú hitelszerződésből eredő követeléseiket gyanús hátterű behajtó cégekre ruházzák át. Szerintünk itt az ideje annak is, hogy a bíróságoknak kötelező legyen hivatalból megvizsgálni a teljes hitelszerződés érvényességét akkor is, ha csak egy részét vitatja a devizahiteles. Ezek a javaslatok a legkétségbeejtőbb helyzetbe került adósokon segíthetnének kiszámítható módon. Olyan emberekről van szó, akik a végtörlesztést képtelenek voltak igénybe venni, mert a havi törlesztőrészletekre sincs pénzük, nemhogy a hitel egészének visszafizetésére. Olyanokról van szó, akiket otthonuk elvesztése fenyeget. Végleges megoldást kell találnunk a devizahitel-katasztrófára. Kérem, tegyék lehetővé, hogy az Országgyűlés tárgyalhassa az LMP devizahiteleseket segítő javaslatait, és kérem, hogy álljanak azok mellé, akik a legnagyobb bajban vannak még ma is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Schiffer András képviselő úr, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az a törvényjavaslat, amit az LMP frakciója előterjesztett, négy ponton próbálná meg hatékonyan kezelni a jelenlegi devizahitel-krízist. Egyrészt azt mondjuk, hogy miután a bankok hosszú éveken keresztül, egész pontosan 13 éven keresztül folyamatosan becsapták a fogyasztókat, a bankok ne kerülhessék meg a bírói utat. Ne lehessen a hitelkárosult embereket a jogvédelem lehetőségétől is megfosztani. Ezért javasoljuk azt, hogy tiltsa meg törvény, hogy pusztán egy közjegyzői okirat alapján lehessen végrehajtást vezetni, ne csak ingatlanra, egyáltalán végrehajtást bármilyen tárgyra ne lehessen vezetni pusztán közjegyzői okirat alapján egy devizaalapú hitelszerződésből eredő követelés esetén. Kettő: azt is kezdeményezzük, hogy pontosan azért, merthogy így becsapták a bankok a fogyasztókat, ezeket a követeléseket ne lehessen faktorálni, ne lehessen átruházni, ne lehessen félbűnözői hátterű csoportokat rászabadítani családokra. Három: azt is kezdeményezzük, hogy Európa más országaihoz hasonlóan Magyarországon is a bíróságok kötelezően az ilyen típusú banki fogyasztói szerződések teljes terjedelmét vizsgálják meg, függetlenül attól, hogy a kereseti kérelem adott esetben a szerződésnek csak egy részéről állítja azt, hogy érvénytelen. Negyedrészt azt is kezdeményezzük, hogy a polgári törvénykönyv legalább a jövőre nézve tiltsa be az ilyen típusú hibás termékeket, tiltsa be az ilyen típusú deviza alapú hitelügyleteket Magyarországon, tehát amikor a két pénznem közötti különbözettel szabadon lehet játszani a bankoknak. Mi ezt javasoltuk, és érdekes módon a Fidesz meghátrált. Itt a plenáris ülésen lenne a felelősség, hogy bebizonyítsa azt, hogy a Fidesz valóban az emberek, a hitelkárosultak oldalára áll és nem a bankok oldalára. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Vigh László képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót. [[19.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azért azt el szeretném mondani, az elmúlt időszakban több intézkedés történt a devizahitelesekkel kapcsolatban, hiszen a végtörlesztés intézménye, aztán az árfolyamgát - és legutóbb a kilakoltatási moratóriumnak nem szabtunk határt. Üzentünk szerintem a bankoknak, hogy valamit tenni kell. Történt most egy bírósági döntés Kásler Árpád ügyében, amikor is a bíróság elmondta azt, hogy az az árfolyam, amelyet a bank használt, nem volt tisztességes. Közben történt egy olyan döntés az Európai Bíróság részéről, hogy a helyi kúriának, a magyar Kúriának van joga ebben kimondani a végső szót. Június 16-án mi abban bízunk, kormánypárti képviselők - remélem, hogy önök is -, hogy a Kúria hoz egy jogegységi döntést, amely azt jelenti majd, hogy innentől kezdve nincs értelme a jelenleg folyó pereknek, nincs értelme újabb pereket indítani, mert egy olyan döntés következik, amely után a parlament azt mondhatja: egyszer és mindenkorra a devizahiteleknek vége. Én bízom benne, amit ma bejelentett Varga Mihály, hogy tárgyal a Bankszövetséggel, és - azt is tudom, hogy a kormány több javaslatot készít elő - egy olyan javaslatcsomaggal tudunk önök elé jönni, a parlament elé és az egész ország elé, amely végérvényesen, tisztességesen, visszamenőleg rendezi az egész kérdést. Ebben bízunk, és ebben kérjük majd az önök támogatását. Természetesen támogatunk minden jó javaslatot, és nem azért tartózkodtunk, mert nem értünk egyet az elvekkel, hanem azért döntöttünk így, mert elmondtam az imént, hogy milyen döntések voltak, és milyen döntést kíván hozni a kormány és a parlament. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Teleki László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egyetértünk az előterjesztőkkel, hogy ezzel a kérdéssel nyomatékosan kell foglalkozni azért is, mert időhúzásnak érezzük azt, ami történt az elmúlt időszakban ezzel, az elmúlt négy évben is, és jelenleg is ezt látjuk. [[Vigh László távozik az ülésteremből.]] Én azt gondolom, hogy ha van egy ilyen törvénytervezet, amelyet láthatunk, és erről lehet vitatkozni, akkor lehet módosító javaslatokat is hozzátenni, és akár Vigh Lászlónak, akár pedig a Fidesz-frakciónak van lehetősége ezt a kérdést úgy kezelni, ahogy kell. Mégpedig azért mondom, hogy kell, mert nagyon sokan elmondták, hogy milyen adósságcsapdába, spirálba kerültek azok az emberek, akik a devizahitel csapdájában vannak jelenleg is és olyan kilátástalan helyzetben, amelyet, azt gondolom, nagyon kevesen tudunk jól megítélni ebben az épületben, mert sokszor valóban élethelyzetekről van szó, és nem lehet ilyenkor időhúzásra bazírozni, játszani. Én azt gondolom, konkrétan kellene megfogalmazni olyan dolgokat, amelyekkel nem azt lehet mondani, hogy a bankoknak van igazuk, vagy éppen a bankok ellen akarunk hozni különböző szankciókat, vagy őket támogatjuk, vagy nem őket támogatjuk. Én azt gondolom, nyíltan és őszintén kell erről a kérdésről beszélni, a kétharmados többséget felhasználni arra, hogy ebben a kérdésben előrejussunk. Ugye, mind a négy ponttal egyetértünk, amit Schiffer András frakcióvezető úr elmondott, azért értünk egyet vele, mert nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy a független magyar bíróság hozzon olyan ítéleteket, amelyeket helyén lehet kezelni. Ezért a Magyar Szocialista Párt nagyon fontosnak tartja azt a négy pontot is, amit a frakcióvezető úr elmondott, és minden olyan kérdésben, amely ezt a helyzetet tudja és akarja kezelni, mi partnerségről adunk tanúbizonyságot a Magyar Szocialista Párt részéről, mert fontosnak tartjuk, hogy ez a kérdés mihamarabb rendezésre kerüljön, és nagyon szeretnénk a Magyar Szocialista Párt részéről, hogyha a Fidesz-frakció, a kormánypárt is ugyanezt tenné. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem, az előterjesztők részéről kíván-e valaki válaszolni kétperces időkeretben. Igen, Schiffer András képviselő úr kíván válaszolni az előterjesztők részéről, megosztott keretben, kérem, ezt megelőzően szíveskedjenek majd jelezni. Köszönöm.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném azt rögzíteni, elsősorban Vigh képviselő úr számára, bár az ő számára hiába, mert sietősen elhagyta az üléstermet, hogy az a javaslat, amivel az LMP előállt, semmilyen módon nem korlátozza a kormány mozgásterét. Nem korlátozza a kormány mozgásterét, mint ahogy senki és semmi nem korlátozta az elmúlt négy évben sem a kormány mozgásterét, hogy a Habony-művek által legyártott paneleken kívül valami érdemlegeset is tegyen esetleg a devizahitel-krízis megoldására. Önök ezt nem tették meg. Az a javaslat, aminek nem az elfogadásáról vitatkozunk, hanem arról, hogy tárgysorozatába veszi-e egyáltalán a parlament, és ha történetesen nemcsak tárgysorozatba veszi, hanem el is fogadja ezt a javaslatot, semmilyen módon nem korlátozza a kormányt, hogy kiválassza azt az eszközt, amivel végre négy év hivatali idő után meg tudja oldani ezt az áldatlan helyzetet. Végre viszont színt kéne vallani. Hogyha önöknek semmi bajuk ezzel a javaslattal, miért nem veszik tárgysorozatba? Hogyha bajuk van, akkor meg vállalják be, és mondják meg, hogy önök azért késlekedtek az elmúlt négy évben is, mert a propagandaszólamokon kívül, illetve a propagandaszólamok mögött önök alapvetően a Bankszövetséggel akarnak megegyezni, a bankok érdekeit nézik, és ellentétben azzal, amit 2011 nyarán Lázár János állított, a Fidesz-KDNP az a párt, amelyik egyébként a bankok oldalára áll és nem az emberek oldalára. Ez a helyzet, de akkor tessék bevállalósnak lenni, tessék ezt végre beismerni! Tessék beismerni, hogy rövid tíz napon belül a Fidesz be tudja bizonyítani azt, hogy a Fidesz-KDNP az a párt és az a kormány, amelyik az ügynökök oldalára áll, az offshore lovagok oldalára áll, a földrablók oldalára és a bankok oldalára áll, mert erről van szó. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatalra a holnapi napon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön "Az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételéről" szóló T/15. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tulajdonképpen jelképes is, hogy ma tudunk erről a törvényjavaslatról meglehetősen szűk körben, nagyjából ellenzéki négyötödös többség mellett tárgyalni, tudniillik tegnap Szlovéniában tartottak egy egyébként érvénytelen, tehát érdektelenségbe fulladt népszavazást az aktanyilvánosságról. Nem fogják elhinni, melyik párt volt az, amelyik még egyébként népszavazást is kezdeményezett annak érdekében, hogy teljes mértékben legyen átlátható a múlt a volt jugoszláv tagköztársaságban, a mai Szlovén Köztársaságban. Nem fogják elhinni: ez a párt nem egy szocialista párt volt, nem egy liberális párt, hanem az önök testvérpártja, az Európai Néppárt szlovén tagpártja, a demokrata párt. Ilyen ugye, Magyarországon nem történhet meg. Igen, jól hallják, Szlovéniában az ellenzéki jobbközép konzervatív kereszténydemokrata néppárt volt az, amelyik egyébként még egy népszavazást is kierőszakolt annak érdekében, hogy legyen teljes egészében átlátható a múlt. Ne csak bizonyos személyek bizonyos esetben bizonyos adatokhoz férhessenek hozzá, hanem az összes szlovén ember megismerhesse Szlovéniának a Tito-Jugoszlávián belüli sötét múltját, a sötét állambiztonsági múltat. De még egy érdekesség van a tegnapi szlovéniai történetben, ami nyilvánvaló, hogy Magyarországon nem történhet meg. Hiába kezdeményezte a szlovén ellenzéki jobbközép párt, a Fidesz szlovén testvérpártja ezt a népszavazást, egy ember, nevezetesen a pártalapító volt miniszterelnök Janez Janša aligha élhetett választójogával. És tudják miért nem élhetett Janez Janša a választójogával, miért nem szavazhatott azon a népszavazáson, amit a jobbközép Európai Néppárt tagpárt szlovén demokraták kezdeményeztek? Hát azért, mert Janez Janša megkezdte börtönbüntetését. Megkezdte börtönbüntetését azért, mert Szlovéniában van egy olyan törvény, amelyik a vagyonosodási vizsgálatot kötelezővé teszi a politikusok esetében, és Janez Janša esetében egy olyan különbözet keletkezett, amiért Szlovéniában börtönbüntetés jár. Igen, jól értik, a két történet összekapcsolódik, és összekapcsolódik azért is, mert ezek a véletlenek talán nem véletlenek. Egy olyan ország, amelyik negyedszázad után nemcsak hogy nem tud szembenézni a múltjával, nem volt képes egy történelmi pillanatban világosan különbséget tenni jó és rossz, negatív és pozitív, erkölcsös és erkölcstelen között, egy olyan ország következmények nélküli ország maradt. [[20.00]] Egy olyan ország, amelyik képes arra, hogy szembenézzen a múltjával, még ha megkésve is, de húzzon egy cezúrát morálisan elfogadható és morálisan elfogadhatatlan között, na, egy ilyen országnak van esélye arra, hogy adott esetben bizony még egy miniszterelnök is elszámoltatható legyen. Egy ilyen országnak van esélye arra, hogy olyan törvények szülessenek a törvény házában, amelyek elszámoltathatóvá teszik a mégoly hatalmas politikusokat is. Jegyzem meg: szomszédságunkban nem Szlovénia az egyetlen ország, ahol még egy miniszterelnököt is vasra lehetett verni, hiszen a másik déli szomszédunknál, Horvátországban ugyanez történt, és lássunk csodát, Horvátországban is az önök testvérpártjának a korábbi vezetőjét és volt miniszterelnökét verték vasra és ültették le, szintén hivatali bűncselekmények miatt. Egy olyan ország, amelyik nem képes negyedszázad után sem arra, hogy világos különbséget tegyen a demokrácia előtti és a demokratikus rendszerváltás utáni időszakok között, egy ilyen országban mindig minden relativizálható, mindig minden kimagyarázható és szétmosható, elmaszatolható lehet. Ez a törvényjavaslat, amit ha jól számolom, most már hatodjára, még csak nem is változtatások nélkül terjesztek a Ház elé, ezt a törvényjavaslatot nem váltja ki a Nemzeti Emlékezet Bizottsága című törvény. Még akkor sem váltja ki, hogyha esetleg Demeter képviselőtársamnak a Habony Művek ezt írta le, hogy ezt kell felolvasnia. Az a helyzet, hogy mi egy olyan aktanyilvánosságot szeretnénk, mi az állambiztonsági múltnak egy olyan feltárását szeretnénk, ahol nemcsak azt lehet tudni, hogy kiről ki jelentett. Minket elsősorban nem a bezsarolt, beszervezett kisspiclik érdekelnek. Az érdekel bennünket, az érdekli az LMP-t, hogy kik azok, akik a régi kommunista állambiztonság parancsnoki hídjain álltak, nagy információs tőkét halmoztak fel, utána beszivárogtak a rendszerváltó parlamentbe, beszivárogtak a rendszerváltó pártokba, nagy lét szakítottak a médiabeli, a gazdasági átalakulás idején [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , és szétrabolták ezt az országot 1990 után. Erre vagyunk kíváncsiak, és erről kell holnap dönteni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót kétperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Felül kell bírálni a titkosításokat, meg kell szüntetni az indokolatlan iratvisszatartást, bővíteni szükséges az áldozatok információs kárpótlását, és szélesíteni kell a tudományos kutatás lehetőségeit. Tömören összefoglalva: ezek azok a pontok, amiért a Jobbik támogatja ezt az n+1-edszerre is benyújtott LMP-s javaslatot. Azonban valóban időről időre egy picit módosul ez a javaslat, egy picit puhul. Nincs könnyű helyzetben az LMP, hogy mit tegyen annak érdekében, hogy a Fidesz számára ez elfogadható legyen, azonban ki kell mondani, hogy egy kicsit puhul a javaslat. Hiszen például ez a mostani verzió mentességeket ad, például nemzetbiztonsági érdekre hivatkozva, hogy ha például 2000 után is a nemzetbiztonsági szolgálatok állományába tartozó személy érintettségéről van szó, akkor lehet felmentést nyerni. Ez számomra speciel elfogadhatatlan, tehát amennyiben ad absurdum a Fidesz tárgysorozatba venne bármilyen ezzel kapcsolatos előterjesztést, akkor biztos, hogy módosító javaslattal ezt szeretnénk visszaváltoztatni, hiszen a mai Magyarországot nem kötik a Magyar Népköztársaság egykori titkai, amelyeket a Varsói Szerződéshez és a Szovjetunióhoz való viszony határozott meg. Ma egészen mások a belpolitikai, külpolitikai és katonapolitikai érdekeink, tehát a múlt feltárásában nem lehet megkötni a kezünket a régi nemzetbiztonsági érdekekre hivatkozva. Gyökeresen új titkosszolgálatra van szükség. Nemzetbiztonsági kockázatot sokkal inkább az jelent, hogy például nemzetközi gazdasági lobbikörök vagy külföldi titkosszolgálatok bizonyos ügynöklisták birtokában zsarolni tudják azokat a vezető pozícióban lévő személyeket, akikről még mindig nem tudott vagy legalábbis nem köztudott az állambiztonsági múltjuk. Egy ideig húzhatták az időt a Nemzeti Emlékezet Bizottságával és annak megalakításával is, ma már ország-világ tudja, hogy ez nem jelentett megoldást, ezért kérem, hogy fogadják el végül ezt a javaslatot, legalábbis vegyék tárgysorozatba. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Ikotity István, LMP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm. Magyarországon a rendszerváltás óta nem született megnyugtató megoldás a pártállami iratok megismerésére. Azok a jogszabályok, amelyek a kérdést rendezni hivatottak lennének, sokkal inkább a tettesek, mintsem az áldozatok érdekeit képviselik, és elvtelen politikai alkuk jegyében születnek. Sokszor a valóságtól elrugaszkodott értelmezéseket kényszerítenek a kutatókra, a múltfeltárás pedig esetenként jogi bohózattá válik. Mindeközben a szocialista utódállamok többségében mára már jóval tisztességesebb módon szabályozták a múlt megismerésének kérdését. Hatodjára benyújtott javaslatunk a közérdekű adatok nyilvánosságát és a szenzitív adatok védelmét egyaránt figyelembe véve próbálja rendezni, kívánja rendezni végre a múlt megismerésének a kérdését. A közelmúltban felállt Nemzeti Emlékezet Bizottsága létrehozása semmit nem ér ugyanis, hogyha annak tevékenysége, megállapításai nem ellenőrizhetők a nyilvánosság által, és az csak a kormánytöbbség által megválasztott bizottsági tagok szerepfelfogásán és szakmaiságán múlik. Ezért az LMP törvényjavaslata a valódi aktanyilvánosság megteremtését célozza, hogy a tudományos kutatást monopolizáló Nemzeti Emlékezet Bizottsága helyett közérdekből legyen nyilvános, azaz bárki által megismerhető valamennyi, az állambiztonsággal együttműködő személy azonosításához szükséges adat. Kiemelkedő eleme a javaslatnak emellett a közhatalmat az elmúlt évtizedekben gyakorló személyek, illetve az országos politika meghatározó szereplői esetében az adatok külön jelentésben történő rendszeres feldolgozásának kötelezettsége. Lássunk végre tisztán: van-e a rendszerváltásnak titkos története? A Lehet Más a Politika nem először teszi meg a javaslatait a kérdés rendezésére. [[Az elnök a csengő megütésével figyelmeztet az időkeret leteltére.]] Őszintén kívánom, hogy ez legyen az utolsó, és az újabb szőnyeg alá söprés helyett végre a múlttal való szembenézésnek adjunk esélyt. Kérem, tegyék lehetővé...
Köszönöm, képviselő úr.
... hogy az Országgyűlés tárgyalhassa a javaslatot. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Demeter Zoltán képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Országgyűlés 2013. december 17-én fogadta el a nemzeti emlékbizottságról szóló törvényjavaslatot [[Novák Előd: Nemzeti Emlékezet Bizottsága. Szívesen segítek!]] ami önök szerint nem jelent semmit, és nem hatékony. [[Novák Előd: Az biztos, hogy nem jelent semmit.]] Akkor nézzük meg, hogy mit is mond ki ez a törvényjavaslat. Az Alaptörvény U) cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően létrejött az a törvény, amely a kommunista diktatúrával kapcsolatos emlékezet állami megőrzésével, a kommunista diktatúra hatalmi működésének feltárásával, kutatásával, a kommunista hatalombirtokosok előjogainak lebontásával és a még köztünk élő bűnösök felkutatásával foglalkozó Nemzeti Emlékezet Bizottságának működésére és szervezetére vonatkozik. A bizottság létrehozásával véleményünk szerint az ország komoly eredményt érhet el [[Novák Előd: Mikor?]] a XX. századi diktatórikus múltjának feldolgozása felé vezető úton. Az elfogadott jogszabály célja, hogy a kommunizmus alatt történtek kutatásának elősegítése révén újabb lépéseket tegyen a jogállamiság, az alkotmányosság és a magyar demokrácia megszilárdítása érdekében. [[Novák Előd: Lózung!]] A bizottság felállítása óta eltelt időintervallum olyan rövid, hogy a bizottság munkájának és a jogszabály biztosította lehetőségeknek a megítélése szinte még lehetetlen. Ezért kérem önöket, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim, hogy hagyjuk dolgozni a bizottságot [[Novák Előd: Tíz évig? Húsz évig?]] sőt segítsük a bizottság munkáját, hogy minél hatékonyabban, gyorsabban tudja végezni a munkáját [[Novák Előd: A titkosításokat talán oldjuk fel! Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] , és természetesen várjuk közösen az eredményeket. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, vegyék figyelembe, hogy ez nem folyamatos párbeszéd. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Harangozó Gábor István képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szerintem meg hagyjuk ezt a bizottságosdit! Magyarországnak, a magyar lakosságnak joga van a teljes nyilvánossághoz. [[Novák Előd: Akkor ti miért nem tettétek meg?]] Ezért a Magyar Szocialista Párt most is, mint ahogy korábban is, támogatja ezt az előterjesztést [[Novák Előd: Kivéve, amikor kormányon volt.]] , és támogatja azt, hogy a teljes nyilvánosságot biztosítsuk a törvényi szabályozással. Köszönöm szépen. [[Novák Előd: Nehéz a hazugságot kimondani!]] [[20.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Válaszadásra megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, kettőperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Önmagában már az is sokatmondó, hogy ennél a témánál az LMP frakciója nagyobb létszámban vesz részt, mint a Fidesz frakciója. Azért ez tényleg nem semmi eredmény. A másik pedig, Demeter képviselő úr, tényleg így legyen ötösöm a lottón, az a helyzet, hogy előre elmondtam volna ezt a beszédet, hogy ön mit fog mondani, még mielőtt ön felszólalásra jelentkezett. [[Demeter Zoltán: Én is az önét.]] A következőt próbálja megérteni: ez a javaslat arra vonatkozik, hogy mindenféle bizottságtól függetlenül a magyar emberek meg tudják ismerni azt, hogy a '89 előtti kommunista állambiztonság nem csak a privát életüket hogyan tette adott esetben tönkre, hogyan szivárgott át a demokratikus rendszerváltásba, hogyan kerültek be a privatizáció fő csomópontjaira olyan emberek, akik azért voltak sok információ birtokában, mert a kommunista titkosszolgálatot irányították, dirigálták. Talán arra is egyszer fény derülhet, hogy akár még 15-20 évvel később is alapvető gazdasági, politikai folyamatokat hogyan manipulálhattak olyan emberek, akik a vagyoni, hatalmi pozícióikra nem a rendszerváltás után, hanem azt megelőzően tehettek szert. Erről ma nem sokat tudunk, sem ön, sem én, és azért, mert ezek az akták továbbra is titkosak, akármilyen bizottságot hoznak önök létre. Elég volt már a mellébeszélésből, a mismásolásból! Tegyék világossá: önök valóban az ügynököket, valóban a régi tartó tiszteket akarják bújtatni? Erről szól ez a történet. És még valami: a bizottsággal mi nagyon szívesen együttműködünk. Tudja, Demeter képviselő úr, tettünk egy javaslatot például arra, hogy ez a bizottság kötelezően világítson át mindenkit, aki '89 nyarát követően a magyar politikai elit része volt. Kérés nélkül lássunk egy világos, átlátható életrajzot mindenkiről, aki '89-ben a Nemzeti Kerekasztal-tárgyaláson, majd később a parlament vagy a kormány munkájában részt vett. Ez is benne van a javaslatban. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Novák képviselőtársam pedig, amit kifogásolt, az az összes eddigi javaslatban benne volt. Éppen ezért érthetetlen, hogy a Fidesz még ettől a puhított verziótól is menekül. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatalra holnap kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a diplomata-, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/56. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 102. § (1) bekezdése alapján az előterjesztés részletes vitáját kijelölt bizottságként a Külügyi bizottság folytatja le. Megadom a szót Navracsics Tibor külgazdasági és külügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az a törvényjavaslat, amelyet ma van szerencsém bemutatni az Országgyűlésnek, a 2013. december elején a köztársasági elnök kuvaiti látogatása során aláírt egyezményt tartalmazza. Ez az egyezmény alapvetően arról szól, hogy Magyarország kormánya és Kuvait Állam kormánya között a diplomata-, szolgálati és különleges útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességéről szóló megállapodást nyugtázta. Ennek értelmében a megállapodás alapvető rendelkezése, hogy az érvényes diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkező magyar állampolgárok, illetve érvényes diplomata- és speciális útlevéllel rendelkező kuvaiti állampolgárok 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó időtartamra vízum nélkül utazhatnak be, illetve a tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodhatnak egymás államának területén. Ugyanakkor az egyik félnek a másik fél államába akkreditált diplomáciai vagy konzuli képviseletein szolgálatot teljesítő azon állampolgárok, akik érvényes diplomata-, szolgálati vagy speciális útlevéllel rendelkeznek, valamint a velük közös háztartásban élő családtagjaik érvényes vízum birtokában léphetnek a másik szerződő fél államának területére és tartózkodhatnak ott a szolgálatuk teljes ideje alatt. Reményeink szerint ez a megállapodás, amennyiben az Országgyűlés törvénybe iktatja, hozzá fog járulni ahhoz, hogy az Öböl-térség egyik legkiemelkedőbb országával és számunkra kiemelkedő gazdasági partnerével, Kuvaittal a jövőben könnyebbé váljon a kapcsolattartás, illetve a két ország állampolgárainak az egymás meglátogatása, illetve az üzletkötés és a befektetések. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerülhet sor, képviselőcsoportonként 15-15 perces időkeretben. Tájékoztatom önöket, hogy az új házszabályi rendelkezésekre figyelemmel a kétperces hozzászólásokra első alkalommal csak a vezérszónoki felszólalásokat követően kerülhet sor. Kérdezem, a képviselőcsoportok valamelyike kíván-e vezérszónokot állítani. Igen, megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Hallhattuk azt, hogy a kormány külgazdasági stratégiájának megfelelően kulcsfontosságú Kuvait. Idén tavasszal arról is értesülhettünk, hogy az Arábiai-félsziget más országai is legalább ilyen kulcsfontosságúak, hiszen Orbán Viktor Szaúd-Arábiában tett egy üzleti látogatást. Ezen az üzleti látogatáson a delegációnak része volt egy bizonyos Kóka János, akinek a neve talán ismerősen cseng a Ház falai között. Kóka János egy olyan céget képviselt, amiben történetesen egy korábbi miniszterelnök, Gyurcsány Ferenc is részesedéssel rendelkezik. Kiderült, hogy ennek a Kóka János nevű üzletembernek a szolgálati útlevelet, kedves miniszter úr, nem más dugta bele a zsebébe, hanem az ön helyettese, Szijjártó Péter. Tehát ha már az Arábiai-félszigetről, illetve az Arábiai-félszigettel élénkülő magyar külgazdasági kapcsolatokról beszélünk, valamint a szolgálati útlevelekről, szerintem remek alkalom arra, hogy itt a parlamentben tisztázzuk azt, hogy Szijjártó Péter külgazdasági államtitkár miért dug elszámoltatás címén szolgálati útlevelet Kóka János zsebébe. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Mivel a vezérszónoki felszólalásra több frakció nem jelentkezett, így most további képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, ezekre 15-15 perces időkeret áll rendelkezésre. Kérdezem, kíván-e valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem miniszter urat, kíván-e reagálni a vitában elhangzottakra. Megadom a szót, miniszter úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm az ellenzék nagylelkűségét. Ez igazán egy nagyívű hozzászólás volt. Ezúton is köszönöm, hogy biztosították a támogatásukat, de eltévedt egy kicsit, illetve túl korán van, Schiffer képviselő úr, ugyanis még nincsenek kinevezett államtitkárai a kormánynak, így nekem nincsen Szijjártó Péter nevű államtitkárom. [[Derültség a Jobbik soraiból.]] Köszönöm szépen a figyelmet.
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Képviselői módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Sallai Róbert Benedek képviselő úrnak, az LMP képviselőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót.
Míg felszereli a mikrofont, addig elmondom a felszólalásának a címét: "Hogyan változott a vidéki életminőség az elmúlt négy évben?" Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a lehetőséget. Leginkább azon rágódok, amikor a parlamentbe bejövök reggelente vagy éppen 1-kor, amikor kezdődik, hogy mit is kell itt képviselni és mi is az, amiért ezt a munkát el kell végezni. Engem újra meg újra az zavar, hogy az eddigi időszakban, amit itt töltöttem, látom azt, hogy milyen kiváló eszköze a parlamenti munka a hatalomtechnikai eszközök gyakorlásának, ugyanakkor milyen kevés szó esik azokról a kérdésekről, amelyek igazán fontosak. Nagyon-nagyon szeretem a Fidesz különböző irományait és stratégiai terveit olvasgatni, mert ha már nincs kormányprogram, legalább azt nézegetem, hogy az előző ciklusban miket vállalt. Az egyik kedvenc irományom a "Nemzeti vidékstratégia 2012-2020" címet viseli. Engedjék meg, hogy ebből egy rövid idézetet tegyek. [[20.20]] "Magyarországon a vidék mély válságba került. Különösen a kistelepülések, valamint a külső és belső 'végeken' elhelyezkedő kistérségek kerültek szinte kilátástalan helyzetbe. Egyszerre van jelen a krónikussá vált munkanélküliség, az egyes területeken, illetve szakmákban a munkaerőhiány. A vidéki helyi közösségek sorra elveszítették szolgáltató, közösségmegtartó intézményeiket, iskoláikat, közösségi közlekedési lehetőségeiket, egészségügyi ellátó intézményeiket, hivatalaikat, postáikat, természet adta tevékenységüket, a környezethez alkalmazkodó mezőgazdálkodást, az élelmiszer-termelést. Mindezek következtében az ország és a magyar társadalom - élelmezési, víz- és energiaellátási, foglalkoztatási, szociális - kiszolgáltatottsága egyre súlyosabbá vált. A vidéki élet a magyar közgondolkodásban mára egyenlő lett a hátrányos helyzettel." Ezt mondja tehát a nemzeti vidékstratégia, és többek között ez az oka annak, hogy a nagyon sokat bírált elmúlt nyolc év - ahogy halljuk ugye, folyamatosan - miért is bukott olyan nagyot 2010-ben. Azt nézegetem, hogy mindezekhez a tervekhez, amelyeket megfogalmaz a kormányzat, milyen tevékenységek párosulnak, és mi az, amit láthatunk. A szocialista kormány alatt megszüntetett 1332 kilométer vasútvonal helyreállítását ígérte a Fidesz-kormányzat a 2010-es választásokon, és azt mondta, hogy ezeket a vidéki szárnyvonalakat helyreállítja; helyreállítja a közösségi közlekedést, a települések elzártságát lecsökkenti. Ehhez képest 385 kilométeren, tehát kevesebb mint egynegyedében sikerült ebből bármit is tenni, és 38 vasúti mellékvonalból csak 11 nyílt újra; 947 kilométeren továbbra sincs közösségi közlekedés, továbbra sincs vasúti közlekedés. Azt feltételezhetnénk, hogy mindez azért történt, mert ezeken a településeken esetleg a közúti elérést biztosította jobb feltételekkel a kormányzat, és azért tette ezt meg, mert esetleg a forrásokat odahelyezte, hogy minél több alsóbbrendű út, bekötőút megépülhessen. Az alsóbbrendű utak esetében 30 ezer kilométeres közúthálózat az, amiről a Fidesz megállapította kormányzásának elején, hogy felújításra és helyreállításra szorul. Miután vidéki térségben élek, olyan helyen, ahol mindössze egy számjegyű főút van, az is elég rossz minőséggel, és az autópályák jó messzire elkerülnek bennünket - ami talán nem is olyan nagy baj, addig nem viszik el az erőforrást, amíg nincsenek ott -, emiatt nagyon sok ilyen három-négy számjegyű közúton járok, és azt állapítom meg, hogy a közlekedés biztonságát veszélyeztető, az elérést ellehetetlenítő közutak vannak. Megnézem hát, hogy mit tett a kormányzat, és megállapítom, hogy a 30 ezer kilométeres közúthálózat-fejlesztésből 1600 kilométernyire tett egyáltalán ígéretet 2015 végéig. Tehát megint azt látom, hogy egy elenyészően kicsi, egytizenötöd részt vállalt meg abból, amit teljesíteni kell. Nézem azt, hogy 2003-ban, 2004-ben több száz falusi kispostát szüntettek meg, maga a szám is rémítő, hogy mi történt abban a kormányzásban. Akkor a Fidesz hevesen bírálta mindezt, és ígérte a választóknak ennek a helyreállítását. Ebből a több százból a Fidesz négyéves tevékenysége során hatot sikerült helyreállítani, tehát hat a több százból, amit sikerült elérni. A kistelepülési iskolákból szintén százas nagyságrendben került bezárásra 2002 és 2010 között. Ebből a helyreállítás jóformán meg sem kezdődött, és továbbra is a jelenlegi oktatási tervben még újabb bezárások racionalizálás néven várhatóak. Mindehhez képest mit látok ugye, a kampányban, amivel folytatjuk? Azt látom, hogy a pálinka- és az akácharc magas színvonalon zajlik, és a vidék problémáiból ezek azok, amelyek a leginkább felszínre kerülnek. Ilyenkor mindig azon csodálkozom, hogy ha van egy jó stratégiai terv, egy vidékstratégia, ami megfogalmazza a problémákat, megfogalmazza a lépéseket [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , akkor hogyan lehet, hogy ez az erő nem ennek a használatára van hasznosítva. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy írásban kíván válaszolni az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett ugyancsak napirend után Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: "Csíksomlyó üzenete" címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! "Boldog a méh, amely téged hordott." - szólt az idei búcsú jelmondata. Sokan voltunk - úgy tudom - itt a Házból is Csíksomlyón, és arra gondoltam, hogy érdemes volt mindenképpen az idei búcsú is arra, hogy néhány gondolatban megemlékezzünk róla, hiszen azt hiszem, mindannyiunk számára sok tanulsággal szolgálhatnak mind az ott elhangzottak, mind pedig az üzenete ennek az évről évre megrendezendő búcsúnak. 1444-től, IV. Jenő pápa körlevelétől indítjuk a búcsú kezdetét, ekkor a ferences rendek segítségére biztatta a híveket, hogy legyenek segítőkészek és elkészülhessen a templom. Ez meg is történt, és a székely nép, amelynek egyébként a Mária-kultusza már korábban is létezett... - Napbaöltözött asszony néven emlegették Babba Máriát, és nagyon is tisztelték már akkor is a székelyek. Minden bizonnyal ez is hozzátartozott ahhoz, hogy a búcsú mind a mai napig egy ennyire fontos és központi eleme a magyarságnak és a keresztény kultúrának. De voltak más és vannak más legendák, történetek is, amelyek a búcsú indulásához hozzájárultak, illetve ezt magyarázzák. Nem tudhatjuk már pontosan, hogy mi is volt a kiindító pont, de egy érdekes történet szól arról, hogy például 1567-ben János Zsigmond erdélyi fejedelem - éppen akkor unitárius vallását élte, hiszen több is volt élete során - rátámadt a Csíkban élő keresztényekre, és erőszakkal próbálta őket a megtérésre rábírni. Ekkor a gyergyófalvi plébános a tolvajtetői ütközetben verte vissza, eközben a csíksomlyói templomban imádkoztak a gyermekek és asszonyok, és egyfajta csodaként megtörtént az, hogy vissza tudták verni ezt az erőszakos áttérítési kísérletet, és ennek az emlékére indult be végül is a búcsújárás. Az 1990-es évekre kinőtte a helyét ez a búcsújárás, és ekkor költözött fel a két Somlyó-hegy közi nyeregbe, azóta pedig több százezer magyarnak van lehetősége évről évre itt megjelenni. Egyébként ma már nemcsak a keresztény magyarság találkozóhelye, hanem egyfajta ökumenikus nemzeti ünneppé nőtte ki magát. Idén Oláh Dénes plébános, főesperes volt, aki a szentbeszédet tartotta. Én két gondolatot emelnék ki tőle. Nagyon tetszett, amikor Szent Ágoston történetét idézte fel, mikor is Szent Ágoston arra figyelmeztette a híveit, hogy mennyire érdekes, hogy szentáldozáskor mennyire aggódunk egy-egy morzsa lehullásáért is, és próbáljuk ezt megakadályozni, hiszen magáról Krisztusról beszélünk ilyenkor, de arra már kevésbé figyelünk, hogy Isten igéjének hallgatásakor is figyeljünk erre, és ne hagyjuk, hogy egy-egy morzsa is elvesszen, hiszen az ugyanúgy maga Krisztus. Szintén nagyon értékes gondolatok voltak Szűzanyával kapcsolatban is. Nagyon tetszett szintén, amikor keresztény hitünk három legjelentősebb mozzanatáról beszélt, amelyben Szűzanya jelentős szerepet vállalt, és mindhárom esetnél jelen volt, sőt az egésznek a mozgatórugója volt - ha szabad így fogalmaznom -, hiszen a megtestesülés, a megváltás és a pünkösd, a Szentlélek eljövetele is mind-mind a Szűzanyához szorosan kapcsolódó történet, és azt hiszem, az ő szerepvállalása és példamutatása nélkül nem is lehetne értelmezhető ezen három fontos mozzanat megértése. Számomra egyébként minden évben új élményeket és komoly feltöltődést okoz Csíksomlyó, nem először volt módom megtapasztalni ezt, és minden magyar keresztényt vagy éppen nemzeti egységben gondolkodó hazafit arra biztatok, hogy tapasztalja meg ezt legalább egyszer az életben, biztos vagyok benne, hogy nem fogja megbánni. Úgy gondolom, a Szentlélek mindannyiunkat megajándékoz valamiféle tulajdonsággal vagy olyan eszközzel, ami lehetőséget teremt arra, hogy a saját környezetünket, a saját életünket szebbé-jobbá tegyük, és azt gondolom, erre Csíksomlyó kiváló alkalmat biztosít, hogy megtaláljuk magunkban ezt a szentlelket, ezt az ajándékot, amely aztán így talán jobban hasznosulva fog a mindennapokban megjelenni. Pünkösd üzenetének és Csíksomlyó titkának az évről évre való megismerése, azt hiszem, mindannyiunk javára válhat, függetlenül attól, hogy éppen melyik felekezethez tartozunk. Remélem, hogy ez az üzenet egyébként nemcsak itt a Ház falai között fog megfogalmazódni, és egyre inkább elterjedni, hanem szerte az országban, a határon túl, és akár a más kontinenseken élő magyarság körében is, hiszen Csíksomlyó üzenete mindannyiunk számára más és más, attól függően, hogy milyen habitusú, milyen beállítottságú emberek vagyunk. Ugyanakkor megvan a közös üzenete is, amit minden magyarnak, minden kereszténynek meg kell fogadnia, mégpedig az, hogy hit nélkül ez a nemzet el fog veszni, ha pedig hiszünk és összefogunk, összekapaszkodunk, akkor mindenre képesek lehetünk. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[20.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván válaszolni az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kepli Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője: "Egy elszegényedő bányászváros jelene" címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem erre a napirend utáni felszólalásra lehetőséget, mert sajnos egy elterjedő és elterjedt probléma Magyarországon, a vidéki Magyarországon, hogy a volt bányászvárosok egyre rosszabb helyzetbe kerülnek, így általában a vidéki Magyarország, de talán különösen súlyosan érezhető ez a helyzet az egykori ipari és bányászvárosokban, ezen belül is az én szűkebb hazámban, Veszprém megyében, illetve választókerületemben, Várpalota esetében. Ezen település több mint százéves bányászati múlttal rendelkezett akkor, amikor is 1996-ban az utolsó bányáját bezárták. És egy virágzó élet, egy virágzó városi élet végére tett pontot a bányászati tevékenység befejezése, és azóta mondhatjuk, hogy csak vegetál a település, hiszen új munkahelyek nem létesültek, vagy nagyon kis számban létesültek, rendkívül magas a munkanélküliség, és az a virágzó kulturális, társadalmi, szociális élet, amely egykor jellemző volt a településre, ma már csak a múlt. Nehogy azt higgyék azonban, hogy valamiféle homályos kádári nosztalgia tört itt elő belőlem, hiszen a bányászati tevékenység, mint mondtam, több mint százéves múltra tekint vissza, és a virágzó fénykorát élte a '30-as években is, már a Horthy-korszak idején. Ezért önmagában a bányászatnak mint munkahelyteremtő tevékenységnek, beruházásnak volt köszönhető, hogy ilyen nagyságrendben várossá válhatott és virágozhatott ez a település és még jó néhány más település az országban. Sokan ma azt mondják, hogy ez a bányászat a múlt, és nem érdemes már arról beszélni, hogy mi volna, ha esetleg újra bányászati tevékenység folyna Magyarországon. A Jobbik Magyarországért Mozgalom programjában is célul tűzte ki, hogy ezt a bányászati tevékenységet bizony akár ott, a várpalotai szénmedencében, akár másutt újra lehetne indítani és a hazai ásványkincsekre alapozni Magyarország energiaellátását, természetesen a megújulók és az atomenergia mellett. Ezt hangzatos kijelentések szintjén Orbán Viktor miniszterelnök úrtól is hallhattuk az előző ciklusban több alkalommal is, azonban semmiféle konkrét lépés jelen pillanatig nem történt ennek kivitelezésére, sőt az utolsó magyarországi mélyművelésű szénbányát is idén év végével bezárni készülnek. Az oroszlányi erőműről és a márkushegyi szénbányáról van szó. Visszatérve azonban Várpalotára: annak idején virágzó, pezsgő kulturális és szociális élet volt jellemző a városra. Az elmúlt 24 év kormányainak sikerült sokat tenni azért, hogy ez megszűnjön. Szerencsére a városban vannak jól működő hagyományőrző szervezetek, akik igyekeznek a régi kultúrát, a kulturális hagyományokat fenntartani, ápolni, és próbálják az ott élőkkel elhitetni, hogy van még jövője a városnak, és érdemes ott maradni, érdemes ott családot alapítani, gyermeket vállalni. Mi azt gondoljuk, hogy ismét elindulhatna ez a település a felvirágzás útján, amennyiben ezt a bányászati tevékenységet újra lehetne kezdeni. Hiszen amíg munka volt, addig minden volt. Ahogy a Jobbik egyik választási kampányszlogenje is mondta, ha munka van, minden van, ha munka nincs, akkor semmi nincs. Ma már ez meglátszik akár az egészségügyi ellátáson és sok minden máson is. Sokan hiányolják a várpalotai kórház szülészetét, és szükségesnek látják, hogy a különböző városrészekben különálló orvosi rendelők jöjjenek létre, hiszen jelen pillanatban ez nem adott. A két városrész orvosi rendelője egy helyen található, nem méltó körülmények között. Az orvoshiány továbbra sem megoldott, és ez egyenes arányban vezet ahhoz, hogy az emberek elmennek a településről, hiszen ahol az egészségügyi ellátás vagy akár az oktatás nem megfelelő színvonalon történik, ott egyfajta elvándorlás érzékelhető. Saját szememmel látom, hiszen választókerületemről van szó - még egyszer mondom -, hogy egyre több az üres üzlethelyiség, boltok, vendéglátóegységek zárnak be, és van egy különálló városrésze, készenléti lakótelepe a városnak, ahol még nagyobb a probléma, még jobban tetten érhető akár a fémtolvajlások, az illegális hulladéklerakás vagy az elnéptelenedés formájában ez a probléma. Azt gondoljuk, hogy újra virágzásnak lehetne indítani a települést. Valaha volt uszoda, teniszpálya, boltok, orvosi ellátás, és mindent vissza lehetne állítani. Sokan kérdik, hogy mikor lesz újra valódi munkahely és megélhetés. A kormány figyelmét ismételten felhívnám arra, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom választási programjában pontosan leírtuk és helyi választási programunkban konkrétan Várpalota térségére, hogy mit kellene tenni, hogy végre elinduljon a térség újra a fejlődés és a munkahelyteremtés útján. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy írásban kíván válaszolni az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! Az ülésnapot bezárom. Megköszönöm munkájukat, holnap 8 órakor folytatjuk munkánkat. [[Az ülésnap 20 óra 35 perckor ért véget.]]