Želim vam dobar dan. Danas počinjemo sa - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 175 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog? Želi. Ministar rada i mirovinskog sustava doktor Mirando Mrsić. Izvolite ministre.
… [[Govornik nije uključen.]] potpredsjednice,. Poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog izmjena zakona o poticanju zapošljavanja. Ono što smo rekli kada smo donosili zakon da ćemo zakon monitorirati intenzivno i da ćemo ako dođe do problema u samoj primjeni jer to je jedan živi organizam, da ćemo i mijenjati odredbe zakona za koje vidimo da mogu imati negativne posljedice na dostupnost mjere ili negativne posljedice zato što eventualno neke stvari nisu dobro objašnjene. Međutim prije nego krenem na sam zakon htio bih nešto reći o aktivnim mjerama politike zapošljavanja koje su bitan dio, dakle komplementarni dio ovog zakona. Aktivne mjere politike zapošljavanja donosi Vlada Republike Hrvatske, a određeni su Nacionalnim planom za poticanje zapošljavanja za 2011. i 2012. godinu. Obzirom da ulazimo u Europske uniju 1.7.2013. i da tada će stupiti na snagu Nacionalni program reforme gdje jedan od najvažnijih dijelova su reforme na području zapošljavanja. Predložit ćemo da se dosadašnje aktivne mjere politike zapošljavanja produže još za 6 mjeseci do 1.7. sljedeće godine uz neke izmjene koje će olakšati dostupnost tih mjera. Dakle, aktivne mjere politike zapošljavanja su mjere koje su usmjerene prema javnim radovima, stručnom osposobljavanju za rad bez zasnivanja radnog odnosa, obrazovanju nezaposlenih, potpore za usavršavanje zapošljavanja i samozapošljavanje i očuvanje radnih mjesta. Javni radovi namijenjeni su dugotrajno nezaposlenim, odnosno teško zapošljivim skupinama. Riječ je o društveno korisnim radovima koje je inicirala lokalna zajednica. To su uglavnom komunalni i socijalni programi poput čišćenja i uređenja okoliša, brige o starim i nemoćnim osobama te osobama s invaliditetom, zatim brige o djeci i pomoći mladima s poteškoćama itd. Prvih 9 mjeseci ove godine u javne radove uključeno je 13491 osoba što je 64% više nego u istom razdoblju prošle godine, to smo i najavili. Najavili smo da ćemo maksimalno povećati broj nezaposlenih osoba koje su uključene u javne radove i tu smo imali i dobar odaziv lokalne samouprave. Stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa mjera je namijenjena osoba bez radnog iskustva u zvanju za koje su se obrazovale. Jedna od glavnih izmjena ovog zakona usmjerena je na tu mjeru. U prvih 9 mjeseci aktivnih korisnika je bila 7393 osobe, od toga novouključenih 3340 što je 63,8% više nego lani. Također ono što napominjemo da mjera koju smo donijeli i koju smo proširili na javni sektor je omogućila i da se u javnom sektoru, dakle u privatnom sektoru omogući da se zapošljavaju mladi ljudi i da se obrazuju za zanimanje za koje su završili školu ili fakultet. Jasno da s obzirom da mjera u početku nije bila namijenjena privatnom sektoru da je potrebno vremena da ona zaživi, međutim prema podacima koje imamo od 1900 novoprimljenih zahtjeva u posljednjih 2 mjeseca negdje oko 780 je iz tog privatnog sektora, dakle otprilike oko 40% što je dobar znak da će se ta mjera kada se ustali u tom dijelu našeg društva će se i ona izjednačiti i sa ovim javnim i državnim portfeljem. To je posebno važno iz razloga što je u državnom i javnom sustavu zabranjeno zapošljavanje i logično je da ako netko se osposobljava godinu dana za neko zanimanje da onda se u principu ne može zaposliti u javnom ili državnom sektoru, međutim ako se osposobljava u privatnom gdje je moguće zapošljavanje onda je moguće i da se i ostane u tom sustavu. Međutim, željeli smo vidjeti što se desilo sa onima koji su bili 2011. godine u ovoj mjeri, dakle u vrijeme kada se nije moglo ići u privatni sektor pa smo dobili podatak da 40% mladih ljudi koji su bili u ovoj mjeri nije se vratilo u evidenciju nezaposlenih nakon završetka ove mjere. Taj podatak međutim nije dovoljan da bi se utvrdio stvarni učinak mjere jer treba vidjeti što se desilo sa tim mladim ljudima. Stoga smo odlučili da HZZ sve one koji su uključeni u ovu mjeri prati sljedeće dvije ili tri godine da vidimo stvarno što se dešava s njima na tržištu rada i tada ćemo imati i rezultat stvarnog dosega ove mjere. Što se tiče obrazovanja za nezaposlene u prvih 9 mjeseci bilo je uključeno 1875 osoba što je 65% manje u istom razdoblju nego prošle godine, što je isto tako intencija koju smo najavili na početku godine. Dakle, rekli smo nećemo obrazovati ljude za ponovno za Zavodu za zapošljavanje nego ćemo ih obrazovati samo za ona zanimanja koja su zapošljiva. K tome našoj odluci podatak koji smo dobili, dakle dokaz da je naša odluka ispravna je da od tih 15 tisuća ljudi koji su prošle godine otišli u to obrazovanje nije pomoglo ama baš ništa što se tiče njihove zapošljivosti, dakle nije imalo nikakav utjecaj na poboljšanje zapošljivosti te skupine ljudi. Što je jasno glavni cilj odlaska tih 15 tisuća na obrazovanje je bilo umjetno smanjenje broja nezaposlenih. Kao što znate mi smo donijeli promjene zakona gdje smo rekli da bez obzira što su ljudi u procesu obrazovanja da oni i dalje su na Zavodu za zapošljavanje jer su oni i dalje nezaposleni. Na taj način smo spriječili friziranje brojke nezaposlenih. Što se tiče potpora za zapošljavanje koje obuhvaćaju subvencije za zapošljavanje mladih dugotrajno nezaposlenih i starijih osoba te posebnih skupina u prvih 9 mjeseci ove godine uključeno je 2856 osoba što je 79% više nego u istom razdoblju lani, što govori u prilog da sve ove naše intencije da se mjere aktivne politike zapošljavanja što više propagiraju na ovom području su dale dobre rezultate. Također, samozapošljavanje je jedna mjera koja nije dovoljno iskorištena u Hrvatskoj. Imamo ove godine obuhvaćene 673 osobe, što je 41% više nego prošle godine. Kad govorimo o postotku dobro, ali kad govorimo o apsolutnom broju malo. Tako da ćemo u aktivnim mjerama politike zapošljavanja za sljedeću godinu jedan od naglasaka će biti na samozapošljavanju o čemu ću nešto reći poslije. I ono što je izazvalo određenu medijsku pažnju u posljednje vrijeme je pitanje potpora za očuvanje radnih mjesta putem skraćenog radnog tjedna. Nažalost, ove godine očito nije bilo interesa poslodavaca jer poslodavci nisu znali za tu mjeru. Tako da je uključeno samo 170 osoba unatoč tome što smo ublažili kriterije za primjenu ove mjere. Dakle, to je ustvari samo jedna tvrtka. Za sljedeću godinu predviđamo još dodatno pojednostavljenje mjera, proširenje mjere i jasno propagaciju te mjere među poslodavcima iz razloga što očito da poslodavci nisu dovoljno upoznati sa ovom mjerom. Zakon o poticanju zapošljavanja produžio je olakšicu za zapošljavanje osoba bez radnog iskustva te ju je proširio na zapošljavanje dugotrajno nezaposlenih osoba. Tu mjeru evaluiramo i vrlo ju je teško evaluirati jer podaci trebaju doći sa više strana, međutim uspostavili smo sustav kako ćemo pratiti tu mjeru. Dakle, ta mjera je usmjerena primarno na poslodavce jer ih oslobađa od onog bruto 2 kroz dvije godine, dakle zapošljavanje novog radnika je jeftinije. I zajedno sa HGK i HUP-om ćemo tu mjeru propagirati među poslodavcima da ju što više iskoriste. Ona je već dugo postoji i u zakonskoj regulativi međutim je vrlo malo korištena, ali ona se može koristiti samo ako poslodavci iskažu potrebu za tim. Kod samozapošljavanja već ćemo ove godine stvari promijeniti tako da će samozapošljavanje biti jednostavnije. Kao što znate od danas se može osnovati tvrtka za 10 kuna uz ukupne troškove oko 750 kuna uz potpore koje idu sa Zavoda za zapošljavanje će biti jedan dobar mehanizam za sve one koji imaju ideju, koji se žele natjecati na tržištu i koji žele osnovati tvrtku da taj put bude što lakši. U sklopu redefiniranja mjera aktivne politike zapošljavanja uvest ćemo i tri vrste javnih radova. Prva vrsta su komunalni javni radovi koji omogućuju javnom sektoru i svim tvrtkama u vlasništvu gradova, županija i države da ako zaposle osobe uz 100% financiranje od 3 mjeseca mogu imati mogućnost da zadrže tu osobu o svom trošku još dodatna 3 mjeseca, dakle 3+3, odnosno 6+6. Dakle, moguće je da lokalna samouprava, tu smo imali već određenih iskustava i imali smo upita od strane lokalne samouprave, dakle ako lokalna samouprava ima sredstava u svom proračunu da i ona participira u javnim radovima. Tako da će dugotrajno nezaposlene osobe moći raditi skoro cijelu godinu dana u onim lokalnim samoupravama koje iskažu potrebu za … [[Govornik se ne razumije.]] Također, ostaju društveno korisni neprofitni javni radovi koji su i pod istim uvjetima kao i dosada. To su radovi na području zdravstva, socijale, kulture i obrazovanja. Međutim, želim uvesti još jedan treći, novu vrstu javnog rada, a ona se bazira na pojedinačnim projektima javnih radova, odnosno samozapošljavanje za socijalno uključivanje posebnih skupina a to su žrtve obiteljskog nasilja, mladi koji su izašli iz sustava socijalne skrbi, liječeni ovisnici, branitelji, roditelji djece s poteškoćama u razvoju, samohrani roditelji itd. Te osobe će moći registrirati udrugu koja se bavi upravo problemima zbog kojih je i sama osoba već u posebnoj skupini te može dalje putem javnih radova ili stručnog osposobljavanja zapošljavati druge nezaposlene osobe. Također ćemo proširiti i poboljšati mjeru vezanu za očuvanje radnih mjesta. Dakle, nismo zadovoljni s njom, ali ona nije stvar neuspjeha mjere nego jednostavno neinformiranosti. Ne vjerujem da nema potreba za tom mjerom nego neinformiranosti poslodavaca. Da mogu koristiti tu mjeru prije nego dođu u probleme koji ih vode prema stečaju, odnosno predstečajnoj nagodbi. Tako da ćemo na tom području razraditi mjere posebno za očuvanje radnih mjesta i produženje rada sezonskih radnika u turizmu, jer smatramo da sezonski rad u turizmu je jedna važna grana i da turizam se bazira na kvalitetnim ljudima i svima je u interesu da imaju dobre stalne sezonce. Dakle, promjene koje idu za time da tvrtke u turizmu koje zapošljavaju sezonce kada žele koristiti mjere aktivne politike i zapošljavanja za sada u, po sadašnjim mjerama smo gledali samo koliko imaju radnika, koliko su ih otpustili, koliko su ih, koliko imaju zaposlenih. Sad ćemo predložiti da se ta ocjena bazira samo na stalno zaposlenim, dakle one tvrtke koje, u turizmu, koje budu htjele mjere aktivne politike i zapošljavanja neće smjeti otpustiti nikoga od svojih stalno zaposlenih. Jasno da sezonski dio je varijabilan. Također, ćemo krenuti, pokrenuti mjeru koja je i do sada bila, ali očito da nije bila dovoljno propagirana, odnosno nije bila dovoljno financijski podržana, a to je sufinanciranje u iznosu od 50% potpora na ukupnu plaću za prelazak zaposlenih osoba starijih od 50 godina iz jednog poslovnog subjekta kojem je ta osoba višak u drugi poslovni subjekt, a iste će potpore se omogućiti i za zaposlene osobe sa invaliditetom. Ta mjera postoji i do sada, ali očito da se nije dovoljno znalo za nju ili da se nije dovoljno koristilo, tu će Hrvatski zavod za zapošljavanje imati aktivnu ulogu. Samozapošljavanje, zašto smatramo da samozapošljavanje uz ove mjere koje sam do sada naveo bi trebale biti od jednih, jedna od ključnih mjera u aktivnim politikama zapošljavanja a vjerojatno i poslije kada budemo govorili o programu samog, samih nacionalnih reformi. Prema istraživanjima razvoj poduzetništva u Hrvatskoj nije dovoljno razvijen, tu očito da smo trebali napraviti još veće iskorake, a djelom je to i ostavština dugogodišnje dogovorne ekonomije koju smo napustili krajem 80. početkom 90., a također, a i u velikoj mjeri nedovoljnom edukacijom mladih tijekom redovnog školovanja. Jer poduzetništvo nije dovoljno zastupljeno u cijelom redovnom sustavu obrazovanja, a mnoge moderne zemlje razvijaju poduzetništvo kao način života od predškolskog odgoja do dalje, do daljnjeg obrazovanja. Dakle, mi u svemu tome nismo daleko odmakli. Sasvim je jasno da poduzetništvo nije dovoljno zastupljeno kroz školske predmete koji bi pomogli razvoj poduzetničkih vještina u zanimanja, za sve one koji se očekuju da budu nositelji poduzetničkih pothvata kao što su mali obrtnici. Podrška poduzetništvu i samozapošljavanju imala je svoje oscilacije, pa smo početkom 2000. Imali stanje da je svaka županije, odnosno svaki veći grad radio na osnivanju poduzetničke infrastrukture te se razvijali poduzetnički centri u svakom gradu, a u nekima i po nekoliko centara. Centri su nudili edukaciju poduzetnicima početnicima, pomoć u definiranju poslovnog plana, pomoć u prvoj godini poslovanja, sve to što bi poduzetnici trebali imat. I te su obično stvari bile besplatne za poduzetnike ili uz minimalnu naknadu budući da su županije same financirale sve te aktivnost. Međutim kad smo se počeli približavati EU u nedostatku administrativnih kapaciteta na nivou županije, većina tih poduzetničkih centara se pretvorila u razvojne agencije, hvalevrijedno, razvojne agencije su bitne, one su doprinijele i da smo dosta projekata doveli u Hrvatsku, ali smo očito izgubili ovaj dio jer su se jasno razvojne agencije okretala projektima EU, a vrlo malo podršci poduzetnicima početnicima. Također, ako danas pogledate kako to izgleda, mi u Hrvatskoj nemamo jedinstvenu mrežu poduzetničkih, poduzetničke infrastrukture koja daje podršku samo zaposlenima osobama. Stoga smo u razgovorima sa Hrvatskom gospodarskom komorom, Hrvatskom obrtničkom komorom, Hrvatskom udrugom poslodavaca krenuli jedan zajednički proces da se u sklopu Hrvatskog zavoda za zapošljavanje pokrene, pokrenu sve to što se nekad radilo u tim poduzetničkim centrima, jasno uz mogućnost da se otvara i na drugim mjestima jer jednostavno želimo da ljudima koji krenu na tržište sa svojom idejom, država odnosno Hrvatski zavod za zapošljavanje bude tih partner. Stoga, zavod doživljava restrukturiranje, zavod povećava broj savjetnika, povećava na način da se smanjuje broj ljudi koji su vezani uz onu podršku u osnovnoj zadaći zavoda za zapošljavanje i internom prekvalifikacijom i edukacijom se prebacuju u područje savjetovanja. Tako da ćemo imati posebne dijelove Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koji će biti zaduženi i to im je jedini posao da savjetuju ljude koji krenu u proces samozapošljavanja, odnosno otvaranja vlastite tvrtke. O dosegu ove mjere ćemo vidjeti na način da ćemo imati stalne izvještaje o tome koliko se ljudi uključilo u mjeru, imat ćemo praćenje tih firmi. Jasno da nije za očekivati da će sve tvrtke uspjeti, ali ako od 10 tvrtki koje krenu u u procesima zapošljavanja njih 5 opstane i zaposli barem još jednog ili dva, dvije nezaposlene osobe možemo reći da mjera ima svoju uspješnost i da mjera može pomaknuti taj dio koji je vezan uz samozapošljavanje. Kada govorimo o sredstvima koja su potrebna za aktivne mjere politike zapošljavanja, ova Vlada je u proračunu koji je smanjen za 2012.godinu jedna od rijetkih stavki koja je povećana su sredstva za aktivne mjere politike zapošljavanja za 27%. Planiramo da ćemo u istom opsegu financirati i sljedeću godinu, a ako bude prostora možda i u većem opsegu. Jer kao što sam već naveo u sljedećem razdoblju su tri mjere koje su bitne u aktivnim mjerama politike zapošljavanja, a to su rad bez zasnivanja radnog odnosa, samozapošljavanje, 4 mjere radni radovi i očuvanje radnih mjesta. Što se tiče obrazovanja, obrazovanje ćemo koristiti u onom obimu u kojem tržište rada bude zahtijevalo dodatno obrazovanje i tražilo dodatne kadrove koje u tom trenutku na tržištu rada u Hrvatskoj nema. I za kraj nešto o zakonu, dakle do sada je zakon polučio dobar uspjeh, imamo vrlo dobar odgovor što se tiče svih onih koji su smatrali da ove mjere koje su zakonom omogućene njima omogućavaju da steknu godinu dana radnog iskustva. Oni koji smatraju da im to nije primjereno ili imaju neke druge ideje mogu koristiti i druge načine pokušaja da dođu do toliko željene godine dana radnog iskustva. Od 100 tisuća mladih ljudi mlađih od 29 godina negdje otprilike oko 70 tisuća je bez ijedne godine radnog iskustva što je poražavajuće iz razloga što ti mladi ljudi ne mogu kandidirati niti za jedno radno mjesto jer se uvijek traži ta godina dana radnog iskustva. U vrijeme kada je situacija dobra kada se otvaraju radna mjesta onda se otvaraju i mjesta pripravnika koja su jedan od načina kako ćete steći tu godinu radnog iskustva dokazala se svom poslodavcu i ako on zaključi da ste vi dobar radnik, da vas treba onda će vas ako ima prostora zaposliti. Međutim u vrijeme kada se ne otvaraju radna mjesta ne otvaraju se ni mjesta pripravnika. I stoga država mora uskočiti u taj vakuum i pokrenuti mjere koje će omogućiti da steknete tu godinu dana radnog iskustva. Mi smo to pokrenuli, pokrenulo se 2010.tada je bilo vrlo malo ljudi uključeno, 2011.nešto više, 2012.još i više tako da 2013., 2014.očekujem da ćemo na tom području imati vrlo veliki broj uključenih ljudi. Samim donošenjem zakona odmah po donošenju smo bili zatrpani sam mailovima ljudi koji su smatrali da su nepravedno zakinuti za ovu mjeru iz razloga što su morali raditi na poslovima niže složenosti kako bi sebi omogućili studiranje i egzistenciju. Zna se da mladi ljudi neki studiraju izvanredno čime nisu imali studentska prava pa su onda imali jasno su radili i taj im je staž formalno evidentirao u mirovinskom osiguranju pa su stoga imali više od jedne godine staža u mirovinskom osiguranju i naravski da su stavljeni u nepovoljni položaj prema svima ostalima, a posebno tu apostrofiramo i žene koje su zbog toga što su ostvarivale prava iz drugih propisa poput prava na jaslice i dječji vrtić, znači tijekom trudnoća i sve one su zbog toga bile diskriminirane jel nisu mogle koristiti ovu mjeru jer su imale radni staž upisan u mirovinskom osiguranju. Također mjera stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa usmjerena je k ostvarivanju radnog iskustva vezanog uz struku, a posebice za osobe koje imaju više godina ostvarenog staža izvan struke, bilo je potrebno definirati ostvareno radno iskustvo iskazano u mjesecima kako bi se moglo precizno utvrditi trajanje stručnog osposobljavanja ovisno o trajanju pripravničkog staža koji propisuje sama struka. Mi smo propisali da je trajanje staža 12 mjeseci u nekim 24 mjeseci, međutim i komore su reagirale da za neka zanimanja je potrebno i duže od 24 mjeseca tako da izmjenama ovog zakona definiramo i ovaj dio dakle moguće će biti i stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa 12, 24 i 36 mjeseci ovisno o zanimanju. To su primarno majstorska i komorska zanimanja koja su vezana uz same propise koja definiraju obvezu da se položi stručni ispit. Također u zakonu je bilo da mladi čovjek može kandidirati za ovu mjeru tek ako je 90 dana na Zavodu za zapošljavanje. Ta mjera je nepotrebna. Nema razloga da bude tamo, stoga se mijenja i taj dio. Dakle svi oni koji se prijave na Zavodu za zapošljavanje moći će odmah koristiti mjeru. Također ukidamo još jednu birokratsku barijeru, a to je ako ste bili sezonski zaposleni, prijavite se na Zavod za zapošljavanje ne možete koristiti niti jednu mjeru dalje zato što ste bili zaposleni sezonski pa ne možete koristiti ni mjeru samozapošljavanja niti mjeru stručnog osposobljavanja niti druge mjere, dakle ukidamo i tu barijeru. Dakle s druge strane … i još jednu stvar da ako ste recimo se obrazovali za neko zanimanje i imate poslovnu ideju da se s tim zanimanjem se zaposlite. Vi po sadašnjoj zakonskoj regulativi niste mogli koristiti potporu za samozapošljavanje, dakle i taj dio ukidamo. Dakle ukidamo sve barijere koje stoje između osobe koja želi koristiti aktivne mjere politike zapošljavanja i dolaska u poziciju da tu mjeru može i koristiti. Što se tiče sezonskog zapošljavanja u poljoprivredi to je vrlo dobro primljeno, do 30. rujna 2012. kupljeno je 270870 vrijednosnih kupona, a angažirano je 59870 osoba, dakle to su oni koji su uzeli knjižicu za sezonski rad u poljoprivredi. Najviše se koristilo biljno gojstvo, a manjim dijelom ribarstvo i stočarstvo i većinom su koristile male tvrtke i većinom su koristili OPG-i. Javio se problem da se željelo riješiti još jedan dio, a to su fizička lica, dakle onaj dio poljoprivrede koji nije vezan uz OPG. Mi ovim zakonom omogućavamo da se i tim osobama omogući sezonsko zapošljavanje u poljoprivredi, znači običnom poljoprivredniku da tako kažem. S druge strane je bilo određene nedoumice šta to znači rad članova kućanstva, šta to znači susjedski rad i ispomoć. Dakle zakonom smo i to definirali, iako je to definirano Zakonom o sprečavanju nelegalne konkurencije, dakle nelegalnog rada, a ovdje smo to pojasnili. Dakle što znači, koja rodbina ulazi u taj dio, šta znači susjedska s tim da smo susjedsku i prijateljsku pomoć ograničili samo za fizičke osobe, ne za OPG, jasno niti za tvrtke. I za kraj, zakon je doveo do pomaka na području aktivnih mjera politike zapošljavanja, o njima se počelo više razmišljati, o njima se počelo više razgovarati i nije zadnji put da ćemo o njima razgovarati jer to su mjere koje se koriste u ona vremena kada nema otvaranja radnih mjesta, kada nezaposlenost raste i to je onaj dio i uloga zadaća države da to radi. I za kraj, jasno da mjere aktivne politike zapošljavanja ne otvaraju radna mjesta, da samo nove investicije i otvaranje radnih mjesta efikasno smanjuju nezaposlenost i ova Vlada na tome intenzivno radi i ono što je sasvim sigurno, rezultati i te politike i aktivne politike zapošljavanja će biti vidljivi tijekom sljedeće godine.
Hvala lijepo ministre. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi Dujomir Marasović. Izvolite kolega.
Štovana gospođo dopredsjednice, gospodine ministre. Javljam se za repliku. Navest ću sam nekoliko bisera gospodina ministra, na taj način smo spriječili friziranje broja nezaposlenih, sve su ove naše mjere dale dobre rezultate, dosta smo projekata doveli u Hrvatsku, a na ostale briljante koje je spomenuo neću, ne mogu u dvije minute se osvrnut niti na ovo što sam izgovorio. Štovani gospodine ministre, spomenuli ste i dječji vrtić, mi ovdje nismo dječji vrtić, zreli smo ljudi, a neki su i stari, evo možete i mene u te ubrojit, ima nešto i mlađih ljudi, to mi je drago, a pogotovo populacija koja nas gleda na TV-u to su manje-više zreli ljudi. Ovo je priča za dječji vrtić, ovo je priča o kamilici. Nama treba ozbiljni lijek za ovo što vi ovdje kažete da pričate o dopunama zakonu o poticanju zapošljavanja. Vi ste ovdje pričali djeci u dječjem vrtiću i pričali ste o kamilici, a nama treba ozbiljni lijek za ozbiljne ljude za teške bolesti. Gospodine ministre, vi sa ovim mjerama samo omogućavate na neki način završetak pripravničkog staža i ja to podržavam, ovo 1700 kuna, godinu dana, 10 kuna firma, to podržavam da se odmah razumijemo o čemu govorimo. Ali vi i vaša Vlada sa ovim mjerama i sa ovom politikom nikoga nećete zaposliti kroz sljedeću godinu ili tri godine dana jer sve, ukupna politika vaše Vlade i vašeg Ministarstva se bazira na tome, na mjerama koje proizvode nove nezaposlene. Vi ste povisili poreze, na neki način ste umrtvili investicije, sve što se u Hrvatskoj radilo zaustavili ste. Hrvatska je na -270. O kakvom vi zapošljavanju štovani gospodine ministre govorite? Broj nezaposlenih iz dana u dana raste. Ako hoćete povećat zaposlenost trebate odmrznut investicije, potaknut investicije, smanjit poreze…
Hvala lijepa. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Odgovor na repliku [[Upadica Marasović: Ovu politiku hitno trebate mijenjat, a ne prodavat maglu.]] Kolega Marasović isteklo je vrijeme za repliku [[Upadica Marasović: Ovo je prodavanje magle hrvatskom narodu i hrvatskim građanima.]] Hvala lijepa. Molim vas držite se dvije minute replike i dvije minute odgovora. Molim vas lijepo, imamo puno prijavljenih, radit ćemo opet do kasno u noć. Odgovor na repliku, ministar Mirando Mrsić.
Pa ne znam koliko razumijete stvari, ali dobro da pojasnim, kamilica je isto lijek, to i vi i ja dobro znamo. Prema tome zavisi za šta se upotrebljava. Prema tome, ja nisam rekao da je ovo zamjena za pokretanje investicija, nisam rekao da je ovo zamjena za otvaranje novih radnih mjesta nego sam jasno rekao da u vrijeme krize, nije to samo hrvatska izmišljotina nego to cijela Europa radi, između ostalog i Europska unija koja je ovaj institut zaposlenja bez osnivanja radnog odnosa isto pokrenula u cijeloj Europi. Dakle u vrijeme kada nema novih radnih mjesta država uskače sa svojim mjerama da pripremi mlade ljude, da pripremi svoje nezaposlene za onaj trenutak kada će se otvarati radna mjesta i kada će doći do zaposlenja. Dakle niti u jednom trenutku nisam rekao da je to zamjena, to je jedna mjera koja je početa i u vrijeme HDZ-ove Vlade, prema tome ako kritizirate ovu mjeru kritizirate i svoju Vladu koja je to isto donijela, isto to radila kao i što i mi radimo. Prema tome, samo je stvar koliko ćete sredstava staviti u tu mjeru i koje ćete mjere promovirati, a koje nećete. Prema tome, ne mislim da smo obmanjivali javnost niti smo bilo što frizirali. Rekli smo jasno toliki je broj nezaposlenih, radit ćemo na tome da se taj broj nezaposlenih smanji, a on je posljedica svega onoga što se nije radilo u proteklih 8 godina.
Hvala. Sljedeća replika Domagoj Ivan Milošević. Izvolite kolega.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine ministre pa svi mislimo u ovom Visokom domu, podržavamo svaku mjeru aktivnog zapošljavanja međutim jednostavan vam je odgovor na vaše pitanje zašto poduzetnici ne koriste te mjere. Pa zato što se velika većina hrvatskih poduzetnika danas bore za preživljavanje. A ta borba za preživljavanje posljedica je isključivo porezne represije, odnosno pada potrošnje, pada proizvodnje, pada investicija i naravno da nakon svega toga imamo rast nezaposlenosti. Ono što mislim da svi očekujemo, očekujemo od ove Vlade hitne mjere za očuvanje postojećih radnih mjesta. Svi ćemo se vjerujem složiti da je očuvanje postojećih radnih mjesta sigurno i jeftinije i ostvarivije nego što je svako novo radno mjesto koje je skupo i trajat će puno duže. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Mrsić. Izvolite.
Pa ja se nadam da ćemo se oko ovog zakona, izmjena zakona usuglasiti jer je svima u interesu da možemo omogućiti mladim ljudima ako nema zaposlenja sa otvaranjem novih radnih mjesta da omogućimo i drugi način da steknu radno iskustvo ili da se zaposle. Ne bih baš rekao da poslodavci se zbog toga što se bore za preživljavanje ne koriste ove mjere, oni nisu koristili mjeru koja je vezana uz potpore za očuvanje radnih mjesta. Međutim imamo 64% porast korištenja potpora za zapošljavanje. Dakle, 50% subvencioniranja bruto plaće za novozaposlene mlade ljude i dugotrajno zaposlene. Dakle, poslodavci oni koji i otvaraju radna mjesta počinju koristiti ovu mjeru. Ja sam rekao da smo nezadovoljni sa ovom mjerom za očuvanje radnih mjesta jer smo možda sa tom mjerom da su poslodavci više bili svjesni da ta mjera postoji sačuvati neka radna mjesta i omogućiti da ta tvrtka ne ode u stečaj. Na tome ćemo raditi, ali kažem potpore za zapošljavanje novih ljudi, dakle koji su dugotrajno nezaposleni i mladih ljudi imamo porast od 64%. Što znači da se ta mjera sama po sebi koristi.
Hvala. I potpredsjednik Željko Reiner ima repliku.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre ja uistinu vjerujem u dobre namjere ministra Mrsića i njegov trud koji on ulaže. Evo on je svakih jedno mjesec, dva tu pred nama sa nekom novom mjerom. Međutim, nije uopće problem u tome. Problem je u tome što ostali dijelovi Vlade kojoj on pripada povlače poteze koji stvaraju nove nezaposlene. To je ključni problem. I nažalost, sve ove mjere koje se poduzimaju i koje su hvalevrijedne neće u tome apsolutno ništa pomoći. Najbolje govore brojke. Slažem se i prošla Vlada je imala mjere za poticanje zapošljavanja i kad pogledamo broj obuhvaćenih osoba onda je to prošle godine 36 tisuća 468 ljudi zahvaljujući tom dobilo posao. Ove godine 21 tisuća 770. Vjerojatno će brojevi na kraju godine biti podjednaki, međutim nije u tome problem, problem je u tome što se stvaraju novi nezaposleni i to za vrijeme dok mi ovdje razgovaramo deseci pa i stotine ljudi ostaju bez posla. To je problem. I nije problem to što se nije po navodima ministra radilo zadnjih 8 godina jer treba jasno reći iako mediji skloni vlasti i vlast pokušava sve nas uvjeriti, prilično uspješno narod uspijeva uvjeriti u to da kriza najedanput sad se pojavila, kriza je počela 2008. godine, ona je maksimum dosegla 2009. godine pa nije toliko ljudi ostajalo bez posla, nije toliko firmi propadalo itd. Dakle, nije se najedanput ona pojavila 2012. godine nego ona traje otprije, očito su neki mehanizmi postojali kojima se moglo nešto kontrolirati, a sad nažalost ti mehanizmi ne postoje. Prema tome, nažalost usprkos svim trudovima ministra Mrsića ta situacija se neće poboljšati, a ja bih samo pledirao nije njegov direktno sektor, radi se o nekoliko stotina ljudi koji imaju obvezu staža iz njegovog bivšeg sektora pa i moga u zdravstvu koji nažalost nisu obuhvaćeni tim mjerama, koji moraju završiti staž da bi položili državni ispit i uopće dobili nekakav posao, a kojima HZZO nije ove godine uopće raspisao natječaj. I oni stoje u zrakopraznom prostoru, ne mogu se zaposliti, a ne mogu ni početi staž čak niti volontirati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolega pola minute ste premašili vrijeme. Odgovor na repliku, ministar Mrsić.
Pa kad govorimo o brojkama, ajmo brojke. Hrvatski zavod za zapošljavanje je kad gledamo prvih 9 mjeseci ove godine i prvih 9 mjeseci prošle godine zaposlio 11% više. Dakle, više smo zaposlili ljudi, više smo imali radnih mjesta, ali je problem što u isto vrijeme dolazi nam sve veći nezaposlenih a ne možete reći da je to samo posljedica ovih 9 mjeseci, nego je posljedica nagomilanih problema koji su bili godinama. I ljudi gube radna mjesta, gube više radna mjesta nego što mi možemo otvoriti radnih mjesta i zaposliti. A kad govorimo o mjerama aktivne politike zapošljavanja samo da kažem da je prošle godine od tih 36 tisuća 15 tisuća bilo u obrazovanju, dakle skoro pola ali ajde pustimo to pa možemo reći da je svak imao svoj način kako će provoditi ove mjere. Ali evo brojke prvi do deveti mjesec 2011. i prvi do deveti mjesec 2012. znači u 2011. za devet mjeseci smo imali 22 tisuće 283 uključena u ovu mjeru, a za prvih devet mjeseci ove godine 23 tisuće 166. Napominjem da smo u obrazovanju u isto vrijeme u 2011. godini imali 7 tisuća ljudi, a ove godine 1900. Dakle, mjere se očito produžuju na sve one koji imaju pravo koristiti ovu mjeru, a što se tiče kolega koji tu imaju obavezan staž oni ne mogu ući u ovu mjeru, zato što je ova mjera dobrovoljna, dakle vi je možete koristiti ili ne možete, a staž je obavezan i za staž se treba pobrinuti. I mislim da će kolege vrlo brzo krenuti na staž.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu i prvo su na redu klubovi. Klub SDP-a i kolegica Vanja Posavac. Izvolite kolegice.
Poštovana potpredsjednike, ministre s pomoćnicom, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja. Naime, važeći Zakon o poticanju zapošljavanja donesen je u Hrvatskom saboru na sjednici održanoj 11. svibnja 2012. godine. Tim zakonom s ciljem jačanja zapošljivosti i poticanja zapošljavanja uređuju se uvjeti za ostvarivanja prava na olakšice poslodavaca pri zapošljavanju nezaposlenih osoba bez radnog iskustva u zvanju za koje su se obrazovale, odnosno dugotrajno nezaposlenih osoba. Također tim zakonom s ciljem jačanja zapošljivosti i stjecanja znanja i vještina potrebnih za rad, korištenjem mjera aktivne politike u zapošljavanju prema posebnom propisu uređuje se mogućnost stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa neovisno o tome je li stručni ispit ili radno iskustvo zakonom ili drugim propisom utvrđeno kao uvjet za obavljanje poslova radnog mjesta za određeno zanimanje. I treće, ovim zakonom zbog posebnih obilježja sezonskog rada u poljoprivredi uređuje se jednostavniji način zapošljavanja sezonskih radnika na privremenim, odnosnom povremenim poslovima u poljoprivredi. Odstupanja na snagu ovog zakona u javnosti je najveću pozornost i interes probudilo stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa te sezonsko zapošljavanje u poljoprivredi. Kako je građanima bilo omogućena komunikacija s nadležnim ministarstvom i Vladom vidjelo se da su najčešći upiti građana vezani upravo uz mjeru stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa, odnosno uz propisano ograničenje od ukupno 1 godine staža ostvarenog u mirovinskom osiguranju. Naime, svi znamo da je značajan broj osoba u Republici Hrvatskoj tijekom studiranja morao raditi poslove niže složenosti, kako bi si omogućili studiranje i egzistenciju. Bilo to da su radili kao konobari, privremeno u turizmu i slično. U tom broju je puno izvanrednih studenata i oni nisu ostvarili studenska prava i taj staž im je formalno evidentiran u mirovinskom osiguranju. Tako su po završetku studija navedene osobe prikupile više od 1 godine staža u mirovinskom osiguranju, ali stavljeni su u nepovoljan položaj na tržištu rada jer nisu zanimljivi poslodavcima zbog nedostatka radnog iskustva u zvanju za koje su se obrazovale. Te su osobe izravno onemogućene koristiti mjeru stručnog osposobljavanja. Također, drugu skupinu osoba u nepovoljnom položaju na tržištu rada, a zbog nedostatka u struci te više od 1 godine ostvarenog staža u mirovinskom osiguranju čine žene bez radnog iskustva koje su ostvarile staž temeljem prava iz roditeljenog i roditeljskog dopusta. Te su žene u još nepovoljnijem položaju jer kao nezaposlene majke teško ostvaruju prava iz drugih propisa, poput prva na jaslice, dječji vrtić, a time im je i ograničeno traženje posla. Također, nažalost još uvijek svjedočimo slučajevima diskriminacije od strane poslodavaca koji radije zapošljavaju osobu bez djece. Zbog toga treba precizno definirati ostvareno radno iskustvo, budući da je mjera stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa usmjerena ka ostvarivanju radnog iskustva vezanog uz struku. Također, pojavio se i problem uz duljinu vođenja osobe u evidenciji tijela nadležnog za vođenje evidencije o nezaposlenima i definitivno se dakle uvidjelo da 90 dana treba skratiti, da je to ograničavajući rok. Upravo zato, a shodno svemu prije rečenom ovim se zakonom predlaže redefiniranje pojma nezaposlene osobe bez radnog iskustva kako bi se omogućilo stručno osposobljavanje i osobama koje su ostvarile više od 1 godine staža u mirovinskom osiguranju. U tom smislu, ovim izmjenama i dopunama ne zaposlenom bi se osobom smatrala osoba koja se u evidenciji tijela nadležnog za vođenje evidencije o nezaposlenosti vodi duže od 30 dana i koja nema više od 1 godine evidentiranog staža u zvanju za koje se obrazovala, bez obzira na ukupno ostvaren staž mirovinskog osiguranja. Dakle, skraćuje se vrijeme vođenja u evidenciji s 90 na 30 dana, te se ograničenje od 1 godine staža u mirovinskom osiguranju zamjenjuje ograničenjem od 1 godine staža u zvanju za koje se nezaposlena osoba obrazovala i to bez obzira na ukupno ostvareni staž u mirovinskom osiguranju. Također, ovim izmjenama i dopunama propisuje se i odredba trajanja stručnog osposobljavanja duljeg od 24 mjeseca zbog struka kojima je trajanje pripravničkog staža propisano na 36 mjeseci. Propisuje se i da pravo na olakšicu za zapošljavanje nezaposlenih osoba traje 2 godine, a ne kao što je do sada bilo do 2 godine i na taj način će se povećati učinak poticanja zapošljavanja na ciljne skupine. Također, ovim dopunama, izmjenama razriješit će se i određene nedoumice i poteškoće koje su se pojavile vezano uz sezonsko zapošljavanje. To je bila poteškoća utvrđivanja članova obitelji, a isto tako sljedeće se odnosi na mogućnost kupnje vrijednosnih kupona od strane fizičkih osoba, tj. osoba koje nemaju registriranu djelatnost. U ovim izmjenama i dopunama također dolazi i do dodatnog pojašnjenja sezonskog rada za pojedine poslove i novih poslova koji nisu prijašnjim zakonom bili predviđeni. Ovom nadopunom proširuje se definicija poslodavca koji može zapošljavati na privremenim, tj. na povremenim sezonskim poslovima u poljoprivredi na fizičku osobu, tj. onu koja nema registrirano poljoprivrednu djelatnost i nije nositelj OPG koje je evidentirano u odgovarajućem upisniku. Ovim zakonom prepisuje se da članovi obitelji poslodavca fizičke osobe koji može privremeno zapošljavati na sezonskim poslovima u poljoprivredi, mogu toj fizičkoj osobi pomagati u obavljanju navedenih poslova kao dio tradicije pružanja obiteljske pomoći koja je kod nas u RH uobičajena i česta. Izuzetak također od obveze sklapanja ugovora o sezonskom radu propisuje se mogućnost prijateljske i susjedske pomoći obavljanju poslova kada se taj rad obavlja bez plaćanja i druge materijalne pomoći, ali samo kada se ta pomoć pruža fizičkoj osobi, a to je isto način rada koji mi u RH isto je dio tradicije. Sve ove navedene dopune i izmjene Zakona o poticanju zapošljavanja doprinijet će još boljem i kvalitetnijem provođenju mjera aktivne politike zapošljavanja što je vrlo važno u današnjoj gospodarskoj situaciji te zbog toga klub SDP-a podržava izmjene i dopune ovoga zakona. Hvala.
Hvala kolegice. Na vaše izlaganje tri replike. Boro Grubišić prvi. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Evo kolegice mene je ponukala jedna vaša rečenica na repliku, a ta rečenica je da će se zaposliti građani, ljudi bez radnog iskustva u zvanju, pa i bez stručnog ispita itd. i to je dobro da će se zaposliti. Međutim ja bih vas priupitao koliko je u ovih 10 mjeseci vaše izvršne vlasti u državi Hrvatskoj zaposleno na neodređeno ljudi bez radnog iskustva u zvanju na neodređeno poglavito na menadžerskim mjestima, u ministarstvima itd. gdje ste smjestili tisuće svojih podobnika? Hvala lijepa.
Zakasnili ste s odgovorom na repliku. Sljedeća replika Ana Lovrin. Kolegice izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Nisam čula da ste mene prozvali. Evo želim replicirati kolegici Posavec da je zaista impozantno koliko vremena mi danas trošimo, koliko je i u obrazloženju ministra i u obrazloženju ministarstva o prijedlogu zakona potrošeno pa i vi danas gotovo preko 10 minuta obrazlažete nam i tumačite kako ima osoba koje su radile za vrijeme studija, koje se nisu mogle zaposliti u struci pa su zato morale obavljati neke druge poslove. Naime, nama je prigodom donošenja ovoga zakona u svibnju bila jasno smo iščitali intenciju prijedloga vašeg zakona i tada smo vas upozorili da to što je intencija, a da se u doba krize kako je ministar rekao kada se nema puno potrebe za pripravnicima i kada se neće puno pripravnika zaposliti da država svojim poticajima to potakne. I shvatili smo intenciju zakona da to bude prvenstveno radi stjecanja iskustva u struci da bi kasnije mladi ljudi mogli aplicirati za zapošljavanje. I tada smo upozorili da stipulacija u zakonu i određenje nezaposlene osobe nije dobro stipulirano, upozorili smo na to gospodina ministra i u raspravi i osobno, međutim bilo nam je odgovoreno vrlo nonšalantno to ćemo mi riješiti naputkom. Međutim očito se shvatilo da u uređenoj pravnoj državi se naputkom ne može rješavati nešto na drugačiji način od onoga kako je to određeno zakonskom odredbom i da kada neki službenik primjenjuje zakon mora ga primijeniti onako kako to piše i rezultat toga je evo sada prijedlog izmjena i dopuna zakona, a da smo dobronamjernu primjedbu prihvatili ne bi danas morali mijenjati taj zakon. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku kolegica Posavac.
Poštovana kolegice uvažavam dapače vašu repliku, no međutim određene stvari su se u praksi pokazale i upravo ovim dopunama i izmjenama se te stvari sad definitivno usmjeravaju prema pravom smjeru. Ono što je važno ovim Zakonom o poticanju zapošljavanja to je najvažnije, to je dakle da se upravo mladim osobama koje nemaju radno iskustvo omogući da to radno iskustvo steknu, a da im nije u minusu to što su radile povremene poslove od nekoliko mjeseci ili više koji nisu vezani uz njihovu struku. To je isto tako ono što je najvažnije kod ovog zakona, a to je da se uređuje i povremeno i privremeno zapošljavanje u poljoprivredi, a sve ostalo je čista politika.
Hvala. I kolega Dujomir Marasović ima repliku.
Štovana gospođo dopredsjednice. Sve je ovo čista politika, mi smo ovdje zbog čiste politike. Repliciram na izlaganje kolegici Vanji Posavac. Ona je rekla da ozakonjen sezonskog rada u poljoprivredi da je tu napravljeno da su postignuti dobri pozitivni rezultati. Dakle, štovana kolegice POsavac ovim mjerama ozakonjenjem sezonskog to je sve uredu podržavam ministra i u ovom pokušaju i u sličnim pokušajima, to je uredu što je kolega Reine rekao da su dijelovi vaše politike pozitivni, pa i ovo ozakonjenje u poljoprivredi. Ali što vi kolegice nećete reći jer znam da vi to znate pa vam zato neću reći vi to ne razumijete, vi to razumite ali nećete izustiti, a doći će vrijeme kada će hrvatski građani kada ćete im morati reći i položiti račune. Vi ste toliko nanijeli zla poljoprivredi ovom vašom politikom da je ovo ne kamilica, ovo je slatka voda, ne slatka voda, nego obična voda, ne obična voda, nego zamućena voda kao lijek za. Vi ste toliko nanijeli štete poljoprivredi vašom politikom kroz proteklu godinu dana da će bez posla ostati gazde, ostat će bez posla vlasnici poljoprivrednog gospodarstva. Neće imati gdje sezonci raditi u tome je stvar. I to se već događa, dogodilo se da su zatvorene stotine farmi gdje bi ti sezonci trebali raditi. već je utihlo 100 poljoprivrednih gospodarstava gdje se uzgajaju poljoprivredne kulture. U tome je problem što vi razumijete ali nećete reći ali mislim da dobar dio vlade to ne razumije jer ne mislim da su zlonamjerni da bi vodili lošu politiku. mislim da jednostavno ne shvaćaju stvari.
Hvala. Odgovor na repliku kolegica POsavac.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega ja ne znam jesam li ja prespavala proteklih 8 godina ili ste vi prespavali. Ako je netko bacio poljoprivredu na noge i uništio poljoprivredu to je bila vlast na kojoj ste i vi sudjelovali proteklih 8 godina. Stanje u poljoprivredi nije stanje od prije mjesec dana nego je stanje koje ste vi učinili ovakvim po svoje vladanje HDZ-a proteklih 8 godina.
Završili smo s replikama. Sljedeći klub IDS-a i kolega Damir Kajin. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Da, ja se mogu složit s opozicijom da su prilike u zemlji teške, da su mučne, ali nisu bezazlene. Jednako tako ja osobno mislim da su promjene na čelu države koje su se dogodile po izborima 2011. doista došlo u zadnji čas i siguran sam isto tako da je mjesto ministra Mrsića ili ministra bolje rečeno rada i tog mirovinskog sustava najnezahvalnije mjesto u Vladi Republike Hrvatske. Ali treba biti isto tako pošten i reći tako je danas, a tako je bilo isto jučer. Možda nije najteže, ali tvrdim da je najnezahvalnije. Po meni je recimo najteže u ovom trenutku privući investicije, spasiti ugroženo hrvatsko gospodarstvo što je npr. dodijeljeno gospodinu Čačiću. Hajde, da ja vidim sada moje Dalmatince što ćete vi sa ovim brodogradilištem dole u Splitu. U Ministarstvu gospodarstva su napravili analizu prema kojoj bi stečaj Brodosplita državu koštao milijardu kuna, novi gubici plus poticaj za Brodosplit u idućoj godini 1,25 milijardi kuna, ali se zbog socijalnih prilika i stava EU nije odustalo od privatizacije kaže se. Tzv. dodatni gubici Brodosplita ne iznose 370 nego 570 milijuna kuna. Ne kažem da se sa tim problemima nije nosila recimo i bivša Vlada. E sad što je bit gospodo ovog zakona. To smo čuli, to je ovo na strani 2, 3 obrazloženja, da ne govorim sada o člancima. Ovdje se citiram, ovim se zakonskim prijedlogom predlaže redefiniranje pojma nezaposlene osobe bez radnog iskustva kako bi se omogućilo stručno osposobljavanje i osobama koje su ostvarile više od jedne godine staža u mirovinskom osiguranju itd. Je točno je, Hrvatska je u krizi, o čemu ne treba posebno zboriti i ja se bojim da ćemo možda biti i dogodine. U prvih 6 mjeseci, jučer sam isto nešto o tome govorio, strana ulaganja, nisam ja govorio nego to su podaci HNB-a, znači strana ulaganja su bila na razini poslijeratne 1996., odnosno 2010. godine. Iznosili su svega 154 milijuna eura. I što to znači, da u Hrvatskoj nije da nema mjesta za strane investicije, ali ih nema, da je svijet u recesiji. Ali još nešto što treba isto tako jasno, otvoreno priznati, nema investicija između ostalog jer 2012. Hrvatska nije ništa privatizirala što s jedne strane ako se govori o HPB-u, Croatia osiguranje ne mora biti loše, ali trebamo reći da privatizacija hrvatskog gospodarstva poglavito se ticala banaka, odnosno ona ostavljene dobiti u bankama i te banke su na neki način bile glavni predmet stranih ulaganja. Ukupne strane investicije od 1991. do ove godine iznose 25,9 milijardi eura. 2/3 tog novca tiče se banaka, ostalo je u telekomunikacijama, trgovini, posredovanju nekretninama, nešto je uloženo u taj istarski ipsilon, kupnji cementara a la Koromačno dole, kraj Raše ili Labina, svejedno itd. Jučer sam, a nešto je o tome govorio i ministar, između ostalog pročitao jedan zanimljiv članak u Jutarnjem listu, a tiče se upravo ove materije. Državne potpore se kaže za očuvanje radnih mjesta, citiram, ove je godine iskoristila jedna jedina tvrtka. I sam ministar je spomenuo tu jednu jedinu tvrtku, nije rekao o kome se radi. … [[Ne razumije se.]] od države za obuku radnika dobila je 240 000 kuna i to ih je spasilo od propasti. Čak 169 od 340 zaposlenih prošlo je usavršavanje, monteri su postali zavarivači, drugi su postali upravljači radnim strojevima i tako u krug. E sad govori direktor te tvrtke, od države smo dobili ukupno 240 000 kuna, u dva mjeseca po 120 000 kuna i to nas je spasilo, no ipak smo morali smanjiti plaće, naša brodogradilišta. E sad to, to je suština i ovoga zakona kako navodi direktor, … su propala, iz Europe je počelo stizati sve manje narudžbi, znači tamo se nešto krizno dešava. Bavimo se, citiram, proizvodnjom manjih turističkih kruzera, ali je i to posustalo, u jednom trenutku smo ostali bez posla, nije bilo niti jedne narudžbe, razmišljali smo kako izdržati a da sve ne propadne, da 340 obitelji iz Blata i otoka Korčule ne ostane gladno i odlučili smo se sa tim državnim potporama o kojima je govorio i ministar Mrsić. Potpore, citiram, za zapošljavanje ovisno o tome je li riječ o malom, velikom ili srednjem poslodavcu za poslodavca iznose do 50% troškova bruto plaće do najviše 12 mjeseci. Kada je riječ o usavršavanju poslodavci mogu dobiti do 70% itd. I slažem se po treći puta sa ministrom koji kaže da mnogi poslodavci naprosto za jednu ovakvu soluciju u godinu koja je za nama ili u ovom periodu koji je za nama jednostavno nisu znali i zato kažem ne treba zavidjeti na resoru kojega vodi gospodinu Mrsiću. Mi smo ove godine dobili ovu strategiju Vladinog programa za razdoblje 2013.-2015. Tu se navode oni dugoročni ciljevi Vlade, od makroekonomske stabilnosti, konkurentnog gospodarstva, ravnomjernog regionalnog razvoja, zaštite okoliša, ribarstva, poticanja turizma, poljoprivrede, jačanja pravne države jasno itd. I po tom programu ili po tim ciljevima Vlade BDP u 2012. trebao je ostati na razini 2011., nažalost biti će -1,5, -1,6% U 2013. treba rasti po stopi 1,8%, ali da projekcije dostignemo trebao bi rasti po stopi od 4%, a glavni pokretač u 2013. trebale bi biti ove velike investicije. Danas isto tako čitamo da u ovim okolnostima niti se nešto, Linić se uskoro vraća iz Japana, dosada postiglo u Japanu, niti puno u Europi, sa Turcima isto tako išta. I zato se kani ići u ove energetske projekte od Plomina, osobno se nadam na plin, preko HE na Savi, na Dravi, Kosinj-Senj, LNG Krk te Rijeka, vjetroelektrane itd. I ovdje je u nekim tim termoelektranama povrat novca moguć već za 5 godina. Bilo bi najbolje da to radi Hrvatska, ali Hrvatska nema novaca mora dati privatnom jasno investitoru. Jasno da taj novac od tih nekoliko milijardi nije ni moguće privući u godinu dana, nije ga moguće potrošiti. Kad bi ga potrošili Hrvatska vjerojatno u godinu dana ne bi imala u narednom periodu nekog velikog problema. I utoliko tri mjere za zapošljavanje u ovom trenu su znači ovo samozapošljavanje, stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa, potpora za očuvanje radnog mjesta o kojem i danas govorimo. Hrvatska vlada, mi moramo to priznati, uspjela je konsolidirati rashodovnu pa i tu prihodovnu stranu hrvatskog proračuna. Između ostalog i sa većim porezima, da to je isto točno. Što je dobar dio gospodarstva itekako pogodilo. Nije uspjela zaustaviti ovo galopiranje nezaposlenosti pada potrošnje o čemu je gospodin Milošević govorio i opet ću reći mene isto plaše ovaj novi porezi. Međutim, ovo o čemu govori ovaj zakon je jedna od mjera da se pomogne, ali da ne bi netko mislio da kada Vlada smanjuje ili najavljuje smanjenje broja zaposlenih između ostalog u javnom sektoru može ostvariti drugdje radna mjesta u tom istom javnom sektoru. To je posao gospodarstva, malog i velikog, a Vlada jasno mora stvoriti neki zakonodavni investicijski okvir, ovo radno zakonodavstvo pokrenuti, poticati konkurentnost ne znam potaknuti i financijsku disciplinu i tome slično. To je velik posao i svi mi znamo da jednostavno vremena u ovom trenutku naprosto nema. Da, treba biti pošten, treba reći prilike u Hrvatskoj su teške. Ali svijet isto tako ili život ne počinje od nas. Neki parametri, ja se usuđujem kazati u ovih prvih nekoliko mjeseci gori su nego 2011. Ali svima je bilo jasno i 2011. u vrijeme izbora da će prije biti možda i gore no što će biti bolje. Ova Vlada jasno nema čarobni štapić da stvari krenu takoreći na bolje od ničega. Što ćete, evo sa onom spomenutom bankrotiranom brodogradnjom? Jasno da trebate se u to upustiti. Što ćete vi sa uništenim željezarama? Jasno da to treba pokušati spašavati. Što ćete sa 33 milijarde kuna u HAC-u? Kako izaći s time na kraj? Rekoh, Vlada konsolidira tu potrošnju, punjenje proračuna, javnu potrošnju, rješava na neki način nelikvidnost itd.,itd. Ja znam da Hrvatska ima čitav niz ne znam objektivnih momenata sa kojim se nosila i prijašnja Vlada. Mi smo i dan danas žrtva agresije na RH. Posljedice tog rata će nas stalno pratiti. Tu su ranjeni, tu su mirovine itd. S druge strane što je Hrvatska? Hrvatska je jedna mala ljuskica u tom europskom oceanu sa 4,5 milijuna stanovnika. Ali, najveći problem Hrvatske ja kažem danas je možda nečinjenje od 2005. do 2010. kada se politika isključivo vodila kako dobiti izbore 2007., odnosno kako se pozicionirati u izborima 2011. Ja ću reći Hrvatska je žrtva i bijega bivšeg premijera. Sa bijegom bivšeg premijera pobjegli su investitori, pobjegle su nam investicije ili one su stale i s Hrvatskom jednostavno nitko nije želio imati posla. I meni je drago da je došla sad ušla gospođa Kosor i ona se mogla truditi koliko god je htjela, ali da nije došlo do promjene ja vas uvjeravam Hrvatska bi se našla u jednoj teškoj, teškoj situaciji. Možda bi bila i paralizirana, dobro kao sada. Ono što je meni isto tako gospodine Kalmeta drago da je ministar Mrsić naveo i lokalnu samoupravu, ove centre za pokretanje investicija, međutim problem razvoja možda Hrvatske, možda je i ova hiper kako da je nazovem centralizirana Hrvatska država. Hrvatska se najbrže razvijala tamo od '60-ih do '70-ih poglavito od '70-e do '90-e godine kada je bila najviše decentralizirana. Tada su nam skupštine općina bile gotovo kao konfederativne institucije. Tvrdim da jedna slobodna država Bavarska u Saveznoj Republici Njemačkoj nije imala ili nema takvu autonomiju kakvu je u ono vrijeme imala jedna mala općina Buzet ili Zadar ili ne znam Šibenik ili Pula ili Rijeka ili neki drugi grad. I to je naprosto isto tako istina. O svemu su odlučivali, dobro partija je diktirala uvjete to treba reći, poduzetničke slobode bile su sputane ili ih nije bilo ili su bile uvjetovane ili ograničene, ne znam kako ću reći, ali ako ništa drugo koliko god da je na dijelu bila kvazi demokracija, ali su ljudi radili. Ovdje, a mnogi točno netko će mi prebaciti, morali su otići da bi preživjeli u Njemačku, Kanadu, a neki su bili i istjerani. I to treba isto tako priznati. E sad, gdje smo mi danas sa tom hiper centraliziranom Hrvatskom? Općine i gradovi u ukupnoj toj fiskalnoj masi ili proračunskoj ostvaruju negdje oko 9%, županije 2%, Grad Zagreb 5%. To je znači negdje oko 16 do 17%, država kontrolira 84% Kapacitet županija treba ojačati, druga je stvar da li ih toliko treba, da li treba toliko općina. Iako tvrdim da ove male općine po ustroju iz 93. unutrašnjost Istre su preporodili, ali nakotila se neko će reći, napunila su se ta tijela administracijom i u krizi se administracija počinje baviti sobom, a ne onim javnim. Jasno, ja se borim da opstane svaka ona koja ima uvjeta da opstane, ali najugroženija pozicija danas je županija koje se opterećene prije svega općim bolnicama, bilo da je riječ o Puli, Zadru, Slavonskom brodu itd., a kapacitet županija je od 100,110,120 pa tamo do negdje 300 ili 400 milijuna kuna ako imaju po 500 tisuća stanovnika. I zato doista želim vjerovati da će se Hrvatska decentralizirati pa će se između ostalog možda ako se to sve približi građanima i taj problem zapošljavanja lakše rješavati, ali još po 4 puta danas nemojte zavidjeti na poziciji ministra rada i mirovinskog sustava kao što nije trebalo možda zavidjeti ni na bivšem ministru rada i socijalnog sustava.
Hvala kolega Kajin. Na vaše izlaganje 4 replike. Prvi kolega Đuro Popijač.
… [[Govornik naknadno uključen]] samo malo. Uvaženi kolega pogrešna vam je teza da su strana ulaganja samo isključivo vezane za eventualne velike privatizacijske poduhvate ili aktivnosti. 150 milijuna eura naravno boli, tim više što je ova Vlada obećala da će pokrenuti investicijski tsunami. Prošle godine, da vas podsjetim nije bilo nikakvih privatizacijskih akvizicija, poduhvata niti je Vlada išta prodala pa je bilo preko milijardu eura stranih investicija. Tada ste se zgražali da je to katastrofalno stanje, ako je prošle godine sa milijardu bilo katastrofalno, ne znam kako ćemo ocijeniti stanje ovih investicija, inozemnim investicija ove godine. Razlog je zapravo potpuno pogrešna gospodarska politika ove Vlade, pogoršanje investicijske klime, pogoršanje uvjeta poslovanja, povećanje pravne nesigurnosti i to su u suštini ključni razlozi zašto su ove godine, a očigledno je da će to biti i u budućnosti nažalost, dok god traje ova Vlada, zašto su izostale strane investicije. I dok konačno netko ne dođe i popravi tu poduzetničku investicijsku klimu. Hvala.
Pretpostavljam da ste htjeli odgovor na repliku, a ne povredu Poslovnika?
To, to.
Odgovor na repliku. Kolega Kajin.
Pa ja ću reći, ja ću ponoviti, evo još jedan od momenata, pazite ovakve situacije danas 2012. tiče se i bijega vašeg premijera ili našega premijera, i mog premijera koji je bio na toj funkciji od 2003. pa sve tamo do 2009. godine. Nakon što se to dogodilo vi ste ostali paf, a cijela Hrvatska je naprosto doživjela jedan tras. Mi ne znamo još uvijek ove razloge ali znamo da nakon toga su se svi ovi parametri ne smo zbog prilika u Europi i u našem okružju radikalno počele mijenjati. Slažem se, investicije su nam pale ove godine, ali u ovakvom okruženju i u ovakvoj, možda i poslovnoj klimi u Republici Hrvatskoj pa i kada je riječ o nastupu naše opozicije u inozemstvu teško da u dogledno vrijeme mogu biti i veći.
Sljedeću repliku ima kolega Dujomir Marasović.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega Kajin ma imao bi ja ovdje dosta stvari što je danas kolega Kajin stvarno, ne sviđa mi se, izrekao, čini mi se nema veze sa stvarnošću. Ali, reći ću repliku na ovu. Tako je danas tako je bilo i jučer. Nije, danas kao što je bilo jučer niti jučer kao što je bilo danas i na to ću replicirat, ali prije ću kao usput vam reći kolega Kajin da na vašem srcu leži rana, centrala na plin i u Istri to ste spomenuli danas, pa i na to ću vam malo jednu digresiju. Dopustite, rekli ste jučer da nije krepana koza, da Kajin živi vječno samo Hajduk živi vječno i ljubav je vječna, dok traje, a IDS je stvarno ponižen. Vi ste s ovim bačeni na koljena i ukupna vaša politika u Istri, partija i ovi neoliberalni kapitalisti su vas bacili na koljena, ponizili i niko danas ne bi pametan, možda je to prije 5 godina imalo i logiku, ili 3. Danas niko pametan ne bi radio centralu na ugljen itd. Trebalo je napraviti centralu na plin. Ali zašto sam se javio, kažem vam nije jučer bilo kao što je danas. Protekla Vlada, sad ću reć samo o poljoprivredi, shvatila je da mora poboljšat poljoprivredu, da je u socijalističkom sustavu 50 godina poljoprivreda kontinuirano uništavana. Nemam ništa, takvo je vrijeme bilo veliko protiv. Nije to dobro bilo. S druge stran, u EU kroz proteklih 59, 60 godina poljoprivreda je uzdizana, subvencije su bile goleme. I sad kad je Vlada išla u subvencije poljoprivrede puno dobrih stvari je napravljeno u Hrvatskoj, puno vinograda zasađeno, puno voćnjaka, puno štala. Ako je bilo nepravilnosti, kad su kupovani traktori trebalo je te nepravilnosti ukloniti, nekoga ko je nešto uzeo zatvorit, a popraviti sustav, a dignut poticaje u poljoprivredi, jer je to jedina naša šansa gdje mi možemo momentalno intervenirat u pozitivnom smislu.
Kolega Marasović isteklo je vrijeme.
A vi ste došli na logiku iz 46., ova Vlada uništi poljoprivredu.
Molim vas lijepo, molim vas. Ponovo ste govorili dulje od 2 minute i o temi o kojoj kolega Kajin uopće nije govorio. Izvolite kolega Kajin odgovor na repliku.
Dragi prijatelj mi spominje neku moju ranu, navodno neki socijalizam. Pa ja sam rekao i maloprije za saborskom govornicom nije bilo demokracije, ali u ondašnjem trenutku u ovoj zemlji, kakva god da je bila i kako god da je bilo ustrojeno radilo je 2,5 milijuna ljudi. Da li će to neko priznati ili neće, ne znam, ali sve ovo što trošimo u zadnjih 20 godina kako reći stvoreno je u tom periodu, točno. Ni ja se sa mnogo čime ne slažem unutar IDS-a i u Istri se živi teško, mučno, ja ću isto reći u ovo vrijeme krize možda stojimo na mjestu, spašava nas turizam spašava hvala Bogu jedan uspješan Uljanik, blizina granice ali prije svega radišnost ljudi tog prostora. Ali teško je. 2012.ja tvrdim da je najteža i u Istri od normalno ratnih godina, od godine '99.kada smo imali izgubljenu sezonu od udara NATO-a na SR Jugoslaviju. No kada bi svi Marasovići imali gospodinu Marasoviću imali problema kao što ima Istra danas u Hrvatskoj gotovo bih se usudio reći, možda će to zazvučati bezobrazno, da Hrvatska ne bi imala problema. Lokalna samouprava u Istri od '93.pa do 2000.godine borila se isključivo spašavanjem tvrtki, danas kao i država možda se više bavi naplatom prihoda, možda više se pomaže velikima nego malima koji su ključ opstanka ali želim vjerovati da će se u vremenu koje je pred nama to uvidjeti i da će se na neki način i politika u Istri malo korigirati. Ali bez obzira na sve i živjet će i taj IDS živjet će i ta naša Kosa i živjet će Istra koja je vječan, kao što je vječan i tvoj Hajduk.
Hvala lijepa. Sljedeća replika kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Kajin je malo prije u svom izlaganju spomenuo da je jučer u Jutarnjem listu izrijekom spomenuta jedna tvrtka koja je jedina koristila da to je tvrtka … ja sam dugo godina bio predsjednik nadzornog odbora te tvrtke pa moram zbog istine i tih zaposlenika reći nije tih 240 tisuća kuna spasilo tu tvrtku jer ta tvrtka godišnje ostvari prihod od 20 milijuna eura i jedna je od rijetkih, to što su novinari napisali mislim da treba zbog tih zaposlenika reći. Oni rade na svjetskom tržištu ostvaruju negdje oko 20 milijuna eura godišnje prihoda i jedno su od rijetkih brodogradilišta koji su evo i uz Uljanik koji ste malo prije spomenuli opstali. No da bi toj tvrtci ova bi Vlada trebala nastaviti sa financiranjem dobrih projekata u hrvatskoj brodogradnji koja je prošla vlada započela, a to je prije svega poticanje gradnje brodova hrvatskih brodara u domaćim brodogradilištima, od čega su odustali. Trebalo bi nastaviti sa obnovom flote Jadrolinije, trebalo bi nastaviti sa poticanjem gradnje tih malih brodova putničkih kruzera koje također ta tvrtka kao što ste sami rekli gradi za potrebe malih hrvatskih brodara. Trebalo bi nastaviti sa mjerom poticanja gospodarstva na hrvatskim otocima, povećati izdvajanja jer teško je brodogradnji na kopnu a možete misliti koji su još kompliciranije okolnosti proizvoditi na otocima. Jedno od rješenja za hrvatsku brodogradnju pa i za Tvrtku Radež iz Blata je nastavak gradnje Pelješkog mosta. Ja sam to puno puta rekao da Pelješki most u svom trupu ima negdje oko 50 tisuća tona čelika što je protuvrijednost negdje oko 5 brodova nosivosti 50 tisuća tona. Prema tome, niz mjera ova Vlada može napraviti ako doista želi pomoći hrvatskom gospodarstvu.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Kajin. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas kolege držite se vremena.
Direktor ove firme gospodine zastupniče u kojem ste vi bili član nadzornog odbora ili predsjednik nadzornog odbora hvali mjere gospodina Mrsića. Ja nisam ništa izmislio ja sam samo doslovce od riječi do riječi citirao. Slažem se s vama da 240 milijuna kuna nije moglo spasiti tvrtku, 240 tisuća kuna znači 30 i nešto tisuća eura nije moglo spasiti tvrtku koja na stranom ili domaćem tržištu ima prihod od 20 milijuna eura, nije moguće. Ali je možda bilo moguće premostiti neke izdatke u onom 7.ili 8.mjesecu, 6.ili 7.mjesecu. I mislim ono što je dobro da treba isto tako istaknuti. Sve treba. treba graditi Jadroliniju, treba napraviti ovo, treba napraviti ono dole, treba napraviti opću bolnicu u Puli ali novac za koju želim vjerovati da će uskoro krenuti, ali novaca jednostavno u ovom trenutku nema. Sve treba ali nema novaca shvatimo mi to. Pa nama industrijska proizvodnja pada već 6 ili 7%. Planirano je bilo da bi ona trebala rasti po stopi od 1,8% u idućoj godini ali ako imamo na umu i pad ove godine to bi trebalo biti gotovo 4%. Prema tome nemojmo se mi iznenaditi ako prilike u 2013.budu i teže no što su možda bile 2012.godine. A što se tiče Pelješkog mosta, apsolutno treba sjever Hrvatske spojiti sa jugom. Samo da li treba most ili možda treba tunel? Zašto tunel? Jer 45 km brze ceste od Pazina do Tunela Učke plus 5,5 km Tunela Učke koštat će 250 milijuna eura, a Pelješki most treba koštati 4 milijarde kuna ili sada po novome negdje oko 2,5 milijarde kuna. Prema tome treba voditi računa i o tom trošku pa će se onda kroz takvu jednu formu moći pomoći npr. otocima ili Jadroliniji.
Hvala. I zadnja replika kolegica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Kajin spominjali ste decentralizaciju odnosno na koji način lokalna samouprava odnosno regionalna samouprava može pridonijeti zapošljavanju. Mislim da su velika očekivanja od države, međutim u krizi moramo biti svi svjesni da moramo pridonositi da moramo vrlo često biti i inovativni, moramo imati volju, ideju odnosno prihvatiti pruženo što nam daje konkretno Zavod za zapošljavanje odnosno državna politika. Svjesna sam toga da radna mjesta ovise o gospodarstvu odnosno o državnoj politici, ali ovako u kriznim momentima lokalna samouprava može dosta toga pridonijeti ako hoće. Konkretno, grad Dubrovnik ima jako dobru suradnju i prihvaća sve koji se pružaju iz ministarstva ko alati, a mi skupa sa Razvojnom agencijom Dubrovnika, Zavodom za zapošljavanje i gradom Dubrovnikom radimo programe i čak nekada i prije no što nam dođe sa ministarstva ovdje prisutnoga ministra. Prema tome, mislim da svatko može u svom resoru jer tko bolje zna svoje područje nego ljudi iz lokalne samouprave kako se može bolje napraviti analiza bilo kojega projekta koji se pruža. Prema tome, ne moramo očekivati, ne moramo se naslanjati stalno i ne moramo glumiti da smo nemoćni nego zasukati rukave, imati volju, ideje i prihvatiti pružene alate.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Kajin.
Ja ne očekujem nemoguće, realan sam i ne tražim jednostavno nemoguće. Kada govorimo o toj decentralizaciji, da, u ovom trenutku ja isto moram priznati nisam neki veliki optimist, pogotovo nakon nekih mjera kao što su aktivnosti državnog odvjetništva kada se pokušava knjižiti diljem jadranske obale na šumsko, poljoprivredno i ostalo zemljište koje je do '91. godine bilo u granicama prostornih planova ondašnjih skupština općina. Međutim ja ću još jedanput ponoviti, ne vjerujem da će ikada Hrvatska biti decentralizirana kao što je bila u periodu od '60. do '90., iako ću sve činiti u tom pravcu, iako bih volio da se to dogodi. Ali najbrže se upravo u tom periodu razvijala. Mi danas imamo situaciju da tog ukupno fiskalnog kapaciteta naše općine, gradove kontroliraju ili ostvaruju negdje 9% tih proračunskih prihoda, županije 2%, grad Zagreb oko 5%, 84% negdje su sredstva kojima raspolaže Republika Hrvatska. Ja sam prije za govornicom apelirao da kapacitet županija u ovoj zemlji treba naprosto ojačati. Druga je stvar, rekoh i tada, koliko ih imamo, da li ih treba biti toliko, da li treba biti toliko općina, da li treba biti toliko gradova jer poglavito u vrijeme krize kada administracija bubri naprosto se ne vodi računa o javnom nego vodi računa o sebi. Ali da su i te male općine isto pomogle razvoju unutrašnjosti Hrvatske, u to ne treba sumnjati. Utoliko želim vjerovati da će u dogledno vrijeme Vlada smoći hrabrosti i naprosto krenuti s procesima decentralizacije jer što bliža vlast građanima to će možda i u Republici Hrvatskoj biti više radnih mjesta.
Hvala. U ime predlagatelja javio se ministar Mirando Mrsić. Izvolite ministre.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Dakle treba pohvalit tog direktora da stvarno nema smisla da čovjeku koji je napravio dobro djelo za svoju tvrtku da mu skidamo zasluge za to što je napravio. Dakle, potpore za očuvanje radnih mjesta su potpore koje idu direktno radniku u džep. Dakle potpora koju država daje sufinancira dio plaće, sufinancira obrazovanje i to je učinjeno u toj tvrtci. I ono što mi želimo, taj dio proširiti maksimalno na sve one koji dođu u probleme. Prema tome da budemo potpuno jasni, potpore za očuvanje radnih mjesta idu direktno radniku, dakle idu u njegovu plaću i na taj način se prebrođuje onaj dio kada nema posla ili kada se očekuje da će neki posao stići. Ovaj direktor i ova tvrtka je to iskoristila na najbolji mogući način, oni su primjer kako to treba napravit. Dakle ostali su bez dijela posla, znali su da se moraju prebaciti na drugo tržište, dok osvoje to tržište i dok dođu narudžbe u to vrijeme nema posla, nema novaca, onda mogu otići u stečaj ili koristiti ovu mjeru i prebroditi taj period, obrazovati ljude za nova zanimanja koja im trebaju za nova tržišta i to su ovi napravili i ja mislim da treba ljudima i tom direktoru skinuti kapu da su krenuli u tu mjeru. Ja bih želio da više takvih direktora ima i više takvih tvrtki jer situacija nažalost je teška i sa ovom mjerom možda možemo određena radna mjesta spasiti, a to je najvažnije. Spasiti i održati radna mjesta jedno vrijeme ono kada ukinete radno mjesto i kada tvrtka krene spiralom stečaja onda povratka nema. Kažem možemo, imamo načina, sredstva su osigurana u proračunu, samo očito da treba malo hrabrosti da se uđe i u ovu mjeru. Ja se nadam da će sljedeće godine sa pojednostavljenjem papirologije, povećanjem sredstava u tom dijelu biti i ova mjera više korištena jer je jasno da je situacija teška i da će ovih slučajeva biti sve više.
Hvala ministre. Dvije replike na vaše izlaganje. Kolega Dinko Burić prvi.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine ministre, dakle uopće nije sporno ove izmjene i dopune koje vi sada predlažete, dapače smatramo da će one biti i od koristi, ali temeljni problem jest stalni porast ukupne nezaposlenosti. Mi pričamo o zakonu o poticanju zapošljavanja, a cijelo vrijeme smo suočeni sa rekao bih jednom pošasti koja vlada Republikom Hrvatskom, a to je da danas imamo evo kako je objavljeno i 324230 nezaposlenih, da mjesečno imamo preko 13000 novonezaposlenih, da imamo inflaciju koja dostiže i obara sve rekorde, da imamo pad BDP-a koji premašuje ona obećanja i predviđanja koja je prvi potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske još u travnju ove godine govorio, da imamo situaciju koja je uistinu poput požara u Republici Hrvatskoj, a mi taj požar ovakvim mjerama koje jesu za pozdravit, ali one su kao da gasite katastrofalni požar špricama za injekciju. Prema tome, nitko od vas ne očekuje rješenja preko noći, ali za ovih godinu dana, bit će godinu dana za mjesec, mjesec i pol, za ovih godinu dana osim ovih poticajnih mjera za zapošljavanje, za volontiranje, za zasnivanje staža bez zasnivanja radnog odnosa, opet govorim koje treba pozdravit, nema ničega od onoga što ste obećali u Planu 21. A ja ću vas podsjetit da ste i u programskim okvirima, vrlo zanimljivo je neprekidno čitati taj Plan 21 pa vidjeti kako od tog Plana 21 nema apsolutno ništa ni u jednom poglavlju. Rekli ste da umjesto oporbene kritike mi imamo rješenja za novu zaposlenost i gospodarski rast u pravednijem društvu. Povećat ćemo potencijal za nove investicije, povećati stupanj samofinanciranja poduzeća kako bi se izbjegli novi financijski troškovi itd.
Hvala lijepa kolega Burić.
Što smo od svega toga dobili evo svjedočimo nažalost svakoga dana.
Hvala. Odgovor na repliku, ministar Mirando Mrsić.
Ja ću sto puta ponavljati pa ako treba ponavljat ću opet. Dakle, mjere aktivne politike zapošljavanja nisu mjere koje otvaraju radna mjesta. One nisu mjere koje gase požar, dakle one su mjere koje su komplementarne sa svim drugim mjerama koje su usmjerene prema smanjenju nezaposlenosti. Prema tome, usporedba sa požarom i špricom ne dolazi jer to nema veze jedno s drugim. Dakle, požar gase kanaderi i vatrogasci, a ovo su mjere i logistika koja omogućava da imate vatrogasce koji će gasiti taj požar. Prema tome, u tom ako ćemo govoriti slikovito. I s druge strane ove godine smo 11% više zaposlili ljudi preko Zavoda za zapošljavanje. Međutim, i to nam nije bilo dovoljno da kompenziramo priljev ljudi u zavod koji su izgubili radna mjesta zatvaranjem, ali to nije posljedica rada u 9 mjeseci nego to je posljedica dugotrajne recesije u kojoj Hrvatska je tu di je. Prema tome, ono što Vlada radi, Vlada radi na tome da se otvore investicije, a to je očito da ne možete i jasno da ne možete u 9 mjeseci jer to je dugotrajni proces pogotovo kada znate da kad ste krenuli da tih investicija nije ni bilo. K tome jasno da su očekivanja velika, da kada ste dugo godina u recesiji da čekate sada promjenu vlasti i da će se sada sve odjedanput da postoji čarobni štapić ili da evo već zaspat ćemo sutra se probudimo sve je nestalo. Nažalost gospodo ne ide, nema čarobnog štapića samo rad, rad, rad i investicije, investicije, investicije.
I zadnja replika, kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre repliciram vam iz razloga što želim reći da mjera koju je iskoristio … [[Govornik se ne razumije.]] je dobrodošla. Ona je pomogla u određenom trenutku, međutim to je doista bila kap u moru onoga što tvrtka radi da bi opstala na tržištu brodogradnje u Hrvatskoj. Brodogradnja u Europi je u velikim problemima pa možete misliti kako je onda i uz sve ove probleme u Hrvatskoj. Ona je dobra i nju je kao što znate predložila Vlada HDZ-a u okviru programa gospodarskog oporavka. Program gospodarskog oporavka je do danas, nažalost, jedini suvisli dokument koji je sustavno promišljao cjelokupni gospodarski razvoj RH pa čak i prvi potpredsjednik vaše Vlade kada je došao u Ministarstvo gospodarstva na svom kolegiju je rekao nastavimo s tim programom jer je to dobar program koji može izvući Hrvatsku iz krize. Nažalost, Vlada taj program ne provodi, dapače u mnogim mjerama odstupa od njega i postupa suprotno. Da se s tim programom nastavilo i u dijelu koji se odnosi na rasterećenje gospodarstva, da je nastavila sa projektima kojim se govori u reformama u zdravstvu i socijali, u državnoj upravi sigurno bi onda ove mjere imale, polučile bi veći učinak. Ovako ako se politika bazira na ovim mjerama koje nisu dostatne, kolega Burić kaže da je to praktično gašenje velikih požara špricama, to nije dovoljno. One su dobrodošle, poželjne su, treba s njima nastaviti, ali Vlada se treba okrenuti investicijama, poticanju proizvodnje, a ne smanjenju potrošnje. U tome je, to je put kako izaći iz krize.
Hvala. I odgovor na repliku ministar Mirando Mrsić.
Opet da ponovim, požar se gasi kanaderima i vatrogascima, a ova mjera služi da imate vatrogasce. I to ove mjere tome služe. A kad govorimo o tome da li je ovo pomoglo toj tvrtci ili ne kada se vozite automobilom na duge pruge ako ste na rezervi nemate pumpne stanice onda onaj kanistar benzina, onih 3 litre ili 5 litara u gepeku vam omogući da dođete do pumpne stanice i da dobijete gorivo. To je omogućilo ovoj tvrtci. Prema tome, to nije kap nego to je bilo bitno da ta tvrtka opstane i da nastavi dalje raditi. Dakle, to je onaj kanistar benzina u gepeku koji vam spašava i život i omogućava da nastavite dalje.
Hvala. Sljedeći u ime kluba Hrvatske stranke umirovljenika kolega Željko Šemper. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, poštovani ministre, kolegice i kolege. Zakon o poticanju zapošljavanja donesen je u svibnju ove godine. Najviše interesa građana pobudilo je stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa, a kod umirovljenika odredbe o mogućnosti sezonskog zapošljavanja u poljoprivredi. To sada nakon završene sezone pokazuju i podaci o prodaji oko 170 tisuća vrijednosnih kupona i prihod oko 3,5 milijuna kuna za sezonski rad u poljoprivredi. U komunikaciji sa umirovljenicima ove mjere su dobro prihvaćene zasad kao mjere malog dosega, ali koje vesele i mogu se primijeniti i u drugim djelatnostima. Opredjeljenje je da se prate efekti ovog zakona i problemi u provedbi zakona, komunikacija sa zainteresiranim građanima je doista nešto novo i pozitivno što svakako treba pohvaliti. Umirovljenici su i dosad radili kao sezonci, ali ilegalno i u strahu od sankcija inspektora rada, a poslodavci još i više. Tu postoje i druge mogućnosti zapošljavanja umirovljenika naravno onih koji to žele i mogu jer imaju znanja i puno iskustva. Naravno da je prva briga države zapošljavanje mladih koji na burzi čine armiju od 100 tisuća mlađih od 29 godina starosti. Sigurno da je najviše pitanja i interesa izazvala mogućnost stručnog osposobljavanja jer osobe po završetku studija nedostatkom radnog iskustva nisu zanimljive poslodavcu. Radnom uz studiji doista, dosta njih ostvaruje staž na poslovima niže složenosti koji im je evidentiran u mirovinskom osiguranju baš kako i ženama temeljem prava iz rodiljnog i roditeljskog dopusta. Ove su osobe izravno onemogućene u korištenju mjera stručnog osposobljavanja pa je tako neiskorišten potencijal visoko obrazovanog kadra i usmjeren na poslove niže složenosti. Ovim izmjenama zakona ispravlja se i ova nepravda. Uz zapošljavanje mladih nezaposlenih osoba jedan od prioriteta je i učinkovito suzbijanje sive ekonomije, što je podjednako teško rješiv problem. Poslodavac primjerice prijavi radnika na najnižu osnovicu, pola plaće stiže na tekući račun, pola plaće ispod stola. Radnik je zadovoljan što radi i prima plaću i ne razmišlja da će račun platiti prilikom odlaska u mirovinu jer na ovaj dio plaće ispod stola nema uplaćenih doprinosa. Ako prijavi poslodavca zna da će ostati bez posla, pa dobit radnu knjižnicu, a uz radnika gubitnik je i država jer je ostala bez poreza i doprinosa. Poslodavac normalno trlja ruke jer je prevario državu i može kupit bolju marku automobila. Dosadašnjim mjerama, što se tiče suzbijanja sive ekonomije tek se stvaraju pretpostavke za legalizaciju djela poslova na tržištu rada i da razni oblici pripravničkog staža budu plaćeni. Za učinkovito suzbijanje sive ekonomije potrebno je puno više, a naročito u djelokrugu rada i ovlastima inspekcije rada. Pored sadržaja ovog prijedloga zakona bilo bi dobro na sličan način kvalitetnije regulirati privremene i povremene poslove i u drugim djelatnostima koje su gotovo sezonskog karaktera, kao primjerice graditeljstvo. Bilo bi poželjno na još kvalitetniji način regulirati rad umirovljenika bez prekidanja isplata mirovina. Možda bi trebalo ublažiti i kriterije za organiziranje javnih radova ili treba dopustit javne radove i ljudima koji su manje od 3 godine na burzi ili omogućit formiranje mješovitih grupa za izvođenje javnih radova. I na kraju, jedna ideja koja mi se čini vrlo zanimljivom, a u primjeni je u nekim državama, a to je paralelan rad radnika pred mirovinom i mlade osobe sa burze u skraćenom radnom vremenu u omjeru 50 naprema 50, odnosno 4 sata svaki. Naravno uz stimulaciju države poslodavcu da ovaj ne potjera radnika u prijevremenu mirovinu. Radnik ne bi bio u šoku zbog gubitka posla i odlaska u prijevremenu mirovinu, prenosio bi svoje bogato iskustvo kao mentor na mladu osobu kojoj to iskustvo nedostaje. Koje bi posljedice bile? Jedan umirovljenik manje na terete mirovinskog fonda, jedan nezaposleni manje na burzi i jedan više u svijetu rada. I popravljanje omjera zaposlenika i umirovljenika. Mislim da vrijedi razmisliti. Na kraju, HSU podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala kolega Šemper. Sljedeći u ime Kluba Hrvatskih laburista stranke rada kolega Zlatko Tušak. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću početi svoju raspravu sa onime o čemu ste vi ministre govorili, da svaki ovaj zakon je živi organizam i da je on svaki podložan određenim promjenama i u tom djelu ja se sa vama slažem. Ja se jedino ne slažem sa vama da svaki zakon treba nakon 5 mjeseci mijenjati, nadopunjavati, a pogotovo ako se donosi po hitnom postupku. Ovaj zakon donesen je u svibnju po hitnom postupku i jasno mi već, evo nakon 5 mjeseci vršimo određene promjene u tom zakonu. Hrvatski laburisti jasno da upozoravaju da određeni zakoni bi se u svakom slučaju trebali donositi u redovnoj proceduri, a samo tamo gdje je iznimno potrebno i gdje je vrlo važno da se zakoni donose po hitnom postupku. Ovako, donošenje ovakvih zakona dešavaju se i određene greške što i sami ste rekli i priznali da u ovom zakonu su se potkrale određene greške. A one su naznačene u članku 3. i u članku 4. gdje je došlo do određenih promjena riječi i vjerojatno da je taj zakon bio u redovnoj proceduri. A redovna procedura ne mora ne znam kako dugo trajati, ali bi bilo dosta vremena da se određene stvari korigiraju u samom zakonu, ali i da se isprave određene stvari kada je u pitanju i ova, na neki način bolje rješenje koje govorite vezano za zapošljavanje mladih bez staža. I jasno da u tom dijelu ovaj ispravak je u svakom slučaju bolji i uz, on je u tom dijelu pravedniji kada je u pitanju mladi ljudi koji trebaju doći do staža na način da im se skratio taj rok. Da mogu biti do 30 dana na zavodu za zapošljavanje i da eventualno vezano za staž, da bude isključivo u struci, a ne na onim drugim poslovima na kojima su ili eventualno stekli staž u znatno većem iznosu nego što je to bilo od godinu dana. Sam zakon, vi ste ovdje prezentirali određene pokazatelje u ovih 5 mjeseci i kad govorimo da je on dao određene efekte. Ja moram reći da nisu oni efekti koji su se očekivali prvenstveno kada govorimo o sezonskom radu. Tu je negdje 170 tisuća 550 kupona, računajući sa time da je to negdje oko 3 milijuna 400 tisuća kuna ostvarenog financijskog efekta. To nije veliki financijski efekt ali u svakom slučaju i kada je bio zakon na raspravi mi smo ga Hrvatski laburisti podržali. Mjere aktivne politike za zapošljavanje mogu biti idealne, one mogu biti najbolje ali ako se osobe nemaju gdje zaposliti, ako nema otvaranja novih radnih mjesta onda jasno da i ta politika aktivne politike za zapošljavanje neće dati efekta. Mi danas imamo na Zavodu za zapošljavanje prijavljeno 324 tisuće nezaposlenih, a svaki dan jedna tvornica od 500 radnika prijavljuje se na Zavod za zapošljavanje. To znači da mi svaki dan ostajemo bez jedne tvornice od 500 zaposlenih. U podacima u 9.mjesecu od 32 tisuće 700 osoba koje su ušle u evidenciju njih 21 tisuću je iz radnog odnosa, znači to su osobe koje su ostale bez posla što zbog proglašavanja viška, što zbog stečaja, što zbog likvidacije. To je pitanje kada govorimo u situaciji u kojoj smo se našli i mi jasno možemo tu sada i sa lijeve i sa desne strane na neki način se prepucavati i govoriti o tome tko je kriv za ovakvu situaciju, ali na neki način kada govorimo i o određenim investicijama onda djelujete na neki način neuvjerljivo jer najprije ste rekli da određene investicije će se pokrenuti koje jasno bi trebale osigurati i novo zapošljavanje početkom ljeta. Pa su onda kazani krenut će na jesen, pa onda se kaže iduće godine će se pokrenuti i sada najnovije informacije govore se o tome ne neće ni početak iduće godine nego ulaskom Hrvatske u EU. Ja se bojim da i sa ulaskom Hrvatske u EU opet ćemo naći nekakav izgovor za nešto da se ne pokrenu investicije, a jasno bez investicija nema ni novog zapošljavanja ni novih radnih mjesta. Ono na što smo upozoravali bili mi a ja moram i danas reći to je pitanje cijene za koju rade radnici od tisuću 600 kuna kada stažiraju, da je to cijena koja na neki način omalovažava te mlade ljude, a sa druge strane ruši cijenu rada, a rušenje same cijene rada i onih ljudi koji jesu u radnom odnosu dovodi se do takve situacije da imamo manje uplate prema fondovima, da imamo manje uplate prema porezima, da imamo manju kupovnu moć građana i jasno da se onda to sve skupa odražava na tržištu gdje je na neki način i pao promet kada govorimo i o afektima PDV-a koji bi se trebali slijevati u proračun. Jasno ono što zabrinjava a to je pitanje udar inflacije od 5% i manju cijenu rada, prehrana nam je poskupila za 6%, meso je poskupilo 6,9%, voće 18,2%, struja 22%, povrće 25%, plin 30% i to je naša svakodnevnica, a sa druge strane imamo pad plaća gdje ljudi sve teže žive a ovih 324 tisuće na Zavodu za zapošljavanje jednostavno nema šanse doći do nekakvog novog radnog mjesta jel uz taj podatak i negdje njih oko 140 tisuća su dugotrajno nezaposleni koji se nalaze na Zavodu za zapošljavanje. I ono što bih htio sada upozoriti, a što je primjedba Hrvatskih laburista-Stranke rada vezano za ovaj zakon, ja ne znam, a vjerujem ministre da ćete mi vi i odgovoriti. Radi se u članku 1.gdje se radi i povremenim sezonskim poslovima u poljoprivredi i tu su ubačeni neki novi poslovi. Mene zanima da li su sezonski poslovi u poljoprivredi čuvanje stada i u kojoj sezoni se čuva samo stado jel ja smatram da čuvanje stada je kroz cijelu godinu a ne samo sezonski poslovi. Tu je stavljeno skupljanje i sortiranje jaja. Da li to znači da Koka, Gala, oni više neće zapošljavati ili će proglasiti dio svojih radnika višak i na osnovu toga putem vaučera zapošljavati određene radnike što će im u svakom slučaju biti jeftinija radna snaga i onda se ponavljamo opet da li ti radnici koji tamo danas rade će se naći na Zavodu za zapošljavanje i opet govoriti o nekakvim poražavajućim brojkama. Nadalje, govorimo o ribarstvu. I u ribarstvu smo uveli prerada ribe i drugih vodenih organizama. Ja ću samo reći za primjer jedne tvrtke iz Županije Bjelovarske-bilogorske iz koje ja dolazim, a to je Tvornica Irida u Daruvaru. Irida je vlasništvo Leda, Ledo se nalazi u koncernu Agrokora i reći ću vam jer imam podatke oko toga. Od 60 radnika koji rade na neodređeno vrijeme u toj tvrci negdje od 120 do 130 radnika se zapošljavalo i primalo na određeno vrijeme, s time da su ti neki radnici na tom određenom vremenu radili i do 7 godina dok nije došlo do promjene Zakona o radu na način da se omogućavalo da su im se davali drugi ugovori sa drugim nazivom radnog mjesta i tada nije važila ona odredba od tri godine da su mogli raditi u takvim tvrtkama. Poslije donošenja izmjene Zakona o radu gdje je kazano da radnik isključivo neovisno na kojim radnim mjestima radi u tvornici ne može raditi dulje od 3 godine onda se poslodavac dosjetio pa znači više nije mogao dugotrajno davati ugovore o radu na određeno vrijeme nego je onda sklopio ugovore sa Agencijom za povremeno zapošljavanje i tu radnici su radili do godinu dana, a onda i sklopio ugovore sa novom agencijom pa su onda i opet produžili i izigravali određene zakone. Mi danas ubacujemo u ovaj zakon na način gdje sam pokušao slikovito prikazati kako se manipuliralo sa radnicima, a da ne kažem uvjeti koji jesu u toj proizvodnji u hladnim uvjetima, na mokrom i gdje većinom rade kada je u pitanju ovaj dio ribarstva ženska radna snaga. I ja se pitam, a volio bih i odgovor unutar toga, kome se onda pogoduje, da li se u ovom slučaju pogoduje kapitalu, a po ovome što sam na neki način pokušao i objasniti, iz toga je jasno vidljivo da se pogoduje kapitalu i ja si postavljam određeno pitanje, ako ste Socijalno demokratska partija kako možete na takav način i ovakve određene odredbe ubacivati u zakon koji će imati itekakve posljedice na pitanje radnike koje rade u tim djelatnostima, a prvenstveno znajući da to nisu djelatnosti od sezonskog karaktera nego ste ih ubacili u zakon. Ja ne znam zbog čega i da li je netko praktično ministre vama na neki način podmetnuo da se pogoduje određenim poslodavcima i krupnom kapitalu. Mislim da bi to trebao izbaciti iz zakona, ako ne onda molimo obrazloženje, možda sam ja u krivu bio ali onda u tom dijelu treba i određena jasna pojašnjenja jer bojim se da u samom ovom zakonu mogu biti vrlo opasne ove stvari jer sam vam pokušao na slikoviti način i pokazati primjer kako poslodavci izigravaju određene zakonske propise. Hvala.
Hvala. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavka 2. Poslovnika, isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta u 11,13 sati. Repliku ima kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Želim replicirati uvaženom kolegi Tušaku na dio u kojem je govorio o 500 nezaposlenih dnevno. Prošle srijede 10.10.2012. broj nezaposlenih bio je 316385, tada smo raspravljali zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Danas je četvrtak 18.10., broj nezaposlenih je 324704, razlika u 8 dana 8319, u prosjeku 1040 ljudi dnevno je na Zavodu za zapošljavanje novoprijavljenih. Čisto da ne govorimo krive podatke. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, kolega Zlatko Tušak.
Hvala gospodine Boriću što ste me ispravili. Nisam imao ove zadnje podatke i jasno, to je u kontekstu onoga o čemu sam ja i govorio, da definitivno moramo praktično bilo kakvu aktivnu politiku zapošljavanja možemo imati, ali bez otvaranja i očuvanja postojećih radnih mjesta neće nam pomoći nikakva aktivna politika zapošljavanja. Hvala.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja ministar Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Dakle kada se čita zakon onda ga treba čitat onako kao što piše, a ne tražiti skrivene motive, iskorištavanje krupnog kapitala. Sjećate se kad ste optuživali da zakon će dati mlade ljude velikim koncernima, da će veliki koncerni uzeti mlade ljude sa Zavoda za zapošljavanje gdje će onda slagati police itd., itd. Dakle ništa se od toga nije desilo, nije pala cijena rada, kao što znate cijena rada nije pala, cijena rada u Hrvatskoj je takva kakva je, nema veze sa samom ovom mjerom, to je pitanje odnosa u tržištu ponude i potražnje, prema tome ni taj strah očito više nije. S druge strane, kada smo krenuli u ovu mjeru onda je bilo jasno povika s jedne i s druge strane, ali je u svakom slučaju ta mjera naišla na vrlo dobar prijem kod mladih ljudi i ona prvotna skepsa da nismo, da to mladi ljudi neće prihvatiti, neki su prihvatili, neki nisu, ovo je dobrovoljna mjera, onaj tko hoće to prihvati, onaj tko to neće. A da samo pokažem da smo na dobrom tragu je i nedavna odluka Europske komisije negdje u lipnju ove godine koja je išla istim tim tragom kao i mi. Dakle Europska komisija je savjetovala članicama, odnosno kompanijama da zapošljavaju mlade ljude, oni to zovu volontiranje jer zapošljavaju bez zasnivanja radnog odnosa kao i mi i tamo je ta naknada, dakle ovih 1600 kuna nije plaća niti je ikad zovemo kao plaća nego naknada za sve one troškove koje mladi ljudi imaju odlaskom na posao i radeći tu godinu dana. Kod nas je 1600 kuna, u Europi je 400 eura. Prema tome, EU je krenula potpuno isti i planiraju da će negdje ove i sljedeće godine negdje između 200 i 500 tisuća ljudi u Europi krenuti na ovaj sustav. Prema tome EU je prepoznala ovo isto što smo i mi prepoznali i prepoznala je način kako to treba raditi. Što se tiče članka 1. to su poljoprivrednici sami, ali ne koncerni, ne AGROKOR, ne LEDO, kad govorimo o ribarstvu, dakle ribarstvo se odnosi prerada kod onih slučajeva kada je ribar i prerađivač. Dakle, ako imate svoju koču, ako prerađujete, ako ste mali poduzetnik onda ako ste vi vlasnik onda imate pravo koristiti ovu mjeru. Znači, vaučeri. Što se tiče samih objašnjenja, dakle mijenjanje i sve ovo što je usuglašeno je i sa poljoprivrednicima i sa Poljoprivrednom komorom i ovo je rezultat serije sastanaka sa poljoprivrednicima o tome kako vaučere najbolje upotrijebiti da se što više to crno tržište ili sivo tržište podigne i da postane jasno. Čuvanje stada da, jer jasno je da u nekom periodu nemate tako veliko stado da možete imati jednog stalnog zaposlenog, ali imate i perioda kada imate potrebe da zaposlite i nekoga na tim sezonskim poslovima, posebno u vremenima kada očito za to imate potrebu i s druge strane možete raditi u ovoj mjeri svega 90 dana. Prema tome, nema mogućnosti da budete zaposleni preko vaučera duže od 90 dana. Prema tome ovo je sve usuglašeno i sa Ministarstvom poljoprivrede i sa poljoprivrednim komorama, sa poljoprivrednicima tako da nema nikakvog straha da će se bilo što desiti da ćemo sada vaučerima zapošljavati ljude u LEDO-u, AGROKOR-u i kad pogledate tko je sve iskoristio vaučere onda ćete vidjeti da je većina da su male tvrtke, OPG-ovi a da svega negdje 12% od ovih 270 tisuća vaučera su tvrtke koje zapošljavaju više radnika koje su inače zapošljavali i sezonski. Vaučeri su dobro prihvaćeni, to je nešto što evo sada se predlaže da se proširi i na neke druge djelatnosti o čemu će trebati razmisliti, ali u svakom slučaju sa ovim načinom vrlo jednostavnim načinom smo u ovom trenutku zaposlili negdje preko 60 tisuća ljudi, ali opet da napomenem tih 60 tisuća ljudi nismo rekli evo sada za 60 tisuća imamo manju nezaposlenost jer oni i dalje su nezaposleni osim tih 90 dana koji su radili u poljoprivredi. Prema tome, nema straha kao što nije bilo straha ni za ovu mjeru rada bez zasnivanja radnog odnosa.
Hvala vam lijepa ministre. Imamo nekoliko replika na ovo izlaganje. Prvi se za repliku javio poštovani Mladen Novak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre počeli ste svoju raspravu sa rečenicom "Treba čitati kao što piše." Kad su bile prije par mjeseci prve izmjene ovog zakona onda smo čitali kao što piše i na to smo vas upozoravali, da ste vi tada slušali kao što mi govorimo mi danas ne bi raspravljali o ovom zakonu. Činjenica je, a u principu sad uvrštavate upravo ono što vam je sugerirano s ove strane ali nažalost dokazujete snagu mišića da samo ste vi u pravu i samo je vaše mišljenje ispravno. Mislim da je to totalno pogrešno i da bi trebalo pristupiti cjelovitoj izradi, nema potrebe za nikakvim hitnim procedurama. Kao što ste i sami rekli nešto traje godinama ne može se sad ispraviti preko noći pa onda ne treba ni ići preko noći sa nekim potezima koji se na kraju pokažu ipak neispravni ili nedovoljno ispravni. Spominjete primjer iz EU kao nešto pozitivno, temeljem tog primjera je i ovo vaše. Mislim da sve što dolazi iz EU nije uvijek dobro i ispravno, a neke od tih stvari podsjećaju neću baš reći na robovlasničko društvo, ali definitivno na izrabljivanje radne snage. Za to ne treba uzeti najdrastičniji primjer Grčku, ali iste stvari se dešavaju i u drugim zemljama i mislim da je recimo Španjolska mislim da su dokaz da nisu baš ta sva rješenja koja dobivamo, koja uzimamo, ne dobivamo, mi ih sami uzimamo sa zapada nisu baš uvijek ni spasonosna ni najpametnija, a daleko od toga da su najpoštenija za ljude. Hvala vam lijepo.
Na repliku odgovara ministar Mirando Mrsić.
Ne možete reći da mjera rada bez zasnivanja radnog odnosa nije uspješna. To nam govori broj mladih ljudi koji su se uključili u ovu mjeru i pritisak koji smo imali da se stvari promjene. Prema tome, recite tim mladim ljudima da sada ne trebamo mijenjati zakon i da možemo čekati godinu dana dok se steknu uvjeti pa ako govorimo o treniranju mišića onda smo mogli reći da nećemo promijeniti zakon nego ćemo se držati ovako. Kad smo donosili zakon smo rekli da će se zakon pratiti u primjeni i da ćemo zakon mijenjati onda kada mislimo da ga treba mijenjati ne čekajući neki period njegove primjene i to upravo sada i činimo. Ovo činimo za sve one mlade ljude, za tisuće mailova koje smo dobili, telefonskih upita gdje su rekli gospodo mi smo izvanredno studirali, radili smo, imamo sada tu godinu dana radnog iskustva zašto mi ne možemo koristiti mjeru kao i drugi? Zašto 90 dana? Zašto ne. Prema tome, ako zakon donesete onda zakon i pratite i u primjeni zakona stvari mijenjate. Nije uklesan u kamen, može se mijenjati i mijenja će se. A što se tiče EU pa nisam baš siguran da ova mjera koju je sada EU predložila i koja se sada širi cijelom Europom je loša. Mislim da je jako dobra i da će omogućiti da puno mladih ljudi nađe svoje radno mjesto u tvrtkama. A da samo spomenem još jednu stvar koja je u Europi uobičajena, a to je da završetkom fakulteta vi sami odlazite, a to je u jedno vrijeme bilo i kod nas, da su ljudi sami odlazili, nudili se tvrtkama, odvjetničkim uredima, smo neka budem kod vas godinu dana, neću nikakvu naknadu samo dajte me testirajte, ako sam dobar me zaposlite. To je ono što je i Europa prepoznala i mi smo prepoznali, dajemo 1600 kuna, nadam se da ćemo moći i više, Europa daje 400 eura i mislim da tu nema uopće dvojbe da je to dobra mjera.
Replikom ustaje i poštovani zastupnik Zlatko Tušak.
Hvala lijepo. Ministre kada ste govorili o mladima, onda na zavodu za zapošljavanje ima 61 066 mladih što je 20%, do 24 godine, što je 20% ukupno svih nezaposlenih na zavodu za zapošljavanje. Od njih 34 300 su bez radnog iskustva. O tim mladima, kada ih pitate, i kada sa njima razgovarate, i kada ih pitate da li vide perspektivu da imaju u Hrvatskoj, ne, ne vide perspektivu u Hrvatskoj i najradije bi otišli raditi, ako imaju uvijete van, izvan Hrvatske. Što je mislim katastrofalno, ako su se školovali ovdje u Hrvatskoj, ako su na neki način i taj dio financijskih sredstava za njihovom školovanje osigurala ova država, da oni ne vide svoju perspektivu u Hrvatskoj. I druga stvar, kada govorite o čuvanju stada. Vi ste sada sami rekli da onaj dio gdje se može koristiti ugovor o radu na određeno vrijeme, ne neće se koristiti na određeno vrijeme jer se radi o jednom periodu, nego rađe ćemo to napraviti sa vaučerima, pa nemamo više nikakve brige i ne moramo o tome voditi računa, Ili je to jednostavnije i lakše. Kupovat će neke kupone i lijepiti ih u knjižice. Hvala.
I na ovu repliku ogovara ministar.
Ne razumijemo institut vaučera, jednostavno ne razumijemo očito. Vaučeri nisu zamjena za rad na određeno vrijeme. Rad na određeno vrijeme, to znači da vi radite 6 mjeseci, godinu dana, 2 godine, 3 godine vi na poljoprivredi možete raditi 90 dana, niti dana više. Znači 3 mjeseca u komadu, u prekidima. Prema tome, to vam je ograničenje. Imate Državni inspektorat koji to vrlo rigorozno kontrolira. Prema tome, nije zamjena niti može, niti može biti zamjena za rad na određeno vrijeme. A kad govorimo o mladima onda morate vidjeti našu statistiku, dakle Europa je rekla da su mladi do 24 godine. Međutim, mi u pregovorima i razgovorima s Europom smo rekli da naši mladi počinju poslije studirati nego što to Europa, nego što je Europski prosjek i da mi naše mlade računamo do 29 godina i to je onda onih 100 tisuća, 107 ili nešto više. I 70 tisuća od njih nema niti dana radnog iskustva, a onaj najveći problem kojim imamo, koji ćemo rješavati sljedeću godinu su gimnazijalci. Gimnazijalci nemaju zanimanje. Ako vi nakon gimnazije ne odete na fakultet ili nekakav stručni studij vi nemate zanimanje i ne možete ništa sa tom školom koju ste završili. Jedan od naših pravaca aktivnih mjera politike i zapošljavanje je da tim gimnazijalcima kojih ima najveća većina i koji se vrlo teško zapošljavaju u toj dobi od 18 do 29 godina, da damo im zanimanje i da ih probamo zaposlit. Dakle, razmišljamo i o podskupinama, a i o samoj grupi mladih.
Treća replika poštovani zastupnik Domagoj Milošević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre. Pa moram vas ispravit. Dakle, cijena rada u Hrvatskoj pada, ali ono što je još puno opasnije, a to je da se urušava kupovna moć stanovništva. I to ne samo kao posljedica rasta nezaposlenih, nego kao posljedica rasta cijena, a inflacija je evo dosegla i premašila 5%, a sve to ne trebam objašnjavat, dovodi do daljnjeg urušavanja cjelokupnog gospodarstva.
Četvrta replika, uvaženi zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodin ministar je rekao da je reakcija mladih ljudi u Hrvatskoj bilo izuzetno dobra na ove poticaje koji se svode na to da ljudi rade za 1600 kuna bez zasnivanja radnog odnosa. Ako je reakcija dobra, to mi govori samo da smo došli do crte očaja i da ti mladi ljudi ne znaju više što će sa sobom, očajni su, ne nalaze svoje mjesto u društvu. Ne samo da nemaju od čega živjeti, nego ne vide svoje mjesto u društvu. Pa daj mi mjesto kakvo god, tek toliko da imam privid da nešto konstruktivno radim. Druga reakcija mladih ljudi je pokret napustimo Hrvatsku. Bilo bi zanimljivo vidjeti koja od tih reakcija je postigla bolje rezultate. Da li ima više članova pokreta napustimo Hrvatsku ili više ovih koji su se javili za stažiranje. Mislim da bi se razočarali kad bi te brojke usporedili. Kažete da Europa ide u istom smjeru i Europska komisija to predlaže, možda. Što samo znači da je razina očaja dosegnuta i u Europi, pa njima nije dobro danas, nama je očajno, ali nije ni njima dobro. I takve reakcije i takvi potezi u Europi i kod nas su samo potezi koji pokušavaju u krivom sistemu, u lošem sistemu liberalnog kapitalizma koji dere čovjeka do krajnjih granica izdržljivosti, pokušavaju nešto popraviti, i ovdje i tamo. Ne uspijevaju i neće nikad ni uspjeti. Ono što je loše počelo loše će i završiti.
Na repliku će odgovoriti ministar Mrsić.
Ja se ne bih usudio tumačiti mišljenja i razmišljanja mladih ljudi. Ono o čemu sam ja govorio je bazirano na 1500 mailova koje smo dobili u protekla 3 mjeseca mladih ljudi koji su rekli želimo tu mjeru, želimo se kandidirat, želimo tu godinu dana radnog iskustva. Jer bez te godine dana radnog iskustva mi ne možemo kandidirati za radno mjesto i automatski smo hendikepirani, i automatski smo u u neravnopravnom položaju s onima koji imaju tu godinu dana radnog iskustva, a tu godinu radnog iskustva ne možemo dobiti nigdje. Možemo čekati da se otvori negdje pripravničko radno mjesto pa da tamo kandidiramo. Prema tome, to je ona šansa koju država u vrijeme krize pruža mladim ljudima. A ne bih baš rekao da ta mjera EU pogledajte na site-u EU komisije vidjet ćete odluku da se ide u tu mjeru. Nije to mjera iz očaja nego je to mjera koja u vrijeme krize neke stvari pokušava riješiti. Ako mislite da ta mjera ne volja europska ili ova naša, predložite bolju, rado ćemo, dajte amandman, rado ćemo prihvatiti amandman koji je bolji nego ova mjera koja je sada.
Hvala lijepa. Prije nego što nastavimo raspravu jedna obavijest. Ide nam dosta sporo, ima puno replika, puno odgovora na repliku morat ćemo danas raditi bez stanke da bismo u dogledno vrijeme u neko razumno vrijeme završili ono što smo planirali za danas. Znači stanke neće biti pa zastupnici mogu otići na ručan individualno kada ogladne. Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre, uvažane kolegice i kolege. Kao što pjesma gospodine ministre "Uzalud vam trud svirači". Pola sata na uvodu smo slušali vaš ekspoze o nebeskim uspjesima vaših mjera na području tržišta rada, poslije u nekoliko desetaka vaših naknadnih javljanja, slušali smo brojke koje su desecima postotaka bolje od prošlogodišnjih, ali nažalost dovoljno je reći i pogledati samo jednu brojku i postaviti jedno pitanje što to gospodo zaboga u Vladi radite i čemu služite? Broj registriranih nezaposlenih osoba na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje na jučerašnji dan bio je 324 tisuće 230. Broj nezaposlenih u tjedan dana povećan je za 8 tisuća. Više od tisuće građana RH dnevno izgubi posao. Koje li ironije da suočeni s ovom tragičnom situacijom na tržištu rada danas moramo raspravljati o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja i zapravo slušati samohvalu o mjerama i uspjesima vašeg ministarstva i vas osobno. Stiče se dojam da se pokušavate natjecati brojkama iz prošlosti, ali građani RH pobijedit ćete u konačnosti sami sebe. Ako ovako nastavite prebacit ćete brojku nezaposlenih iz rekordne 2002.godine koja je iznosila više od 400 tisuća i po tome ćete stvarno biti rekorderi. Ovaj zakon je donesen u svibnju ove godine uz veliku pompu i medijski spektakl koji su nas trebali uvjeriti da će upravo ovaj zakon biti ključan u rješavanju problema rastuće nezaposlenosti u Hrvatskoj. Iz vaših materijala vidi se da je 2 tisuće 930 osoba uključeno kroz mjeru stručnog osposobljavanja bez osnivanja radnog odnosa. Ministar nas je uvjeravao da će ovom mjerom biti obuhvaćeno najmanje 10 tisuća mladih osoba i da je upravo to ono što gospodarstvenici očekuju. I sami sada priznaju da se zapravo nije dogodilo u ovom sektoru ništa. Nažalost ovaj podatak o broju uključenih osoba u osposobljavanje samo ukazuje na to da je i ova mjera promašena. Da niste tih 3 tisuće osoba ugurali u javni sektor mjera bi doživjela potpuni fijasko. I prilikom donošenja ovoga zakona u svibnju smo vas upozoravali da postoji nelogičnost, neki su zastupnici već to i spominjali, niste nas poslušali i sada upravo te stvari mijenjate. Tipična metoda pokušaja i pogrešaka. Zato i ne treba čuditi da zakoni ne donose nikakve efekte, mijenjaju se nekoliko mjeseci nakon donošenja i postaju sami sebi svrha ili svrha promocije ministara, ministarstva i Vlade. Stječe se dojam da stalno nešto radite. Razlog što su naši gospodarstvenici ostali potpuno nezainteresirani za ovu mjeru je zapravo jednostavan. Već u fazi samog donošenja ovog zakon izrekli ste čitav niz sumnji i prijetnji u zloupotrebe ovog zakona, ne samo vi nego čitava lijeva strana, od strane poduzetnika, iskazivali ste strašnu zabrinutost da će hrvatski poduzetnici izrabljivati te ljude koji će biti u programu stručnog osposobljavanja i strašno ste se bojali da netko neće ne daj Bože morati kuhati kavu ili fotokopirati neke papire kod zločestih poduzetnika. Uz takvo omalovažavanje hrvatskih poduzetnika rezultat i nije mogao biti drugačiji. Uz ove promjene koje predlažete proširit ćete krug mogućih kandidata za konzumiranje ove mjere, sigurno ćete ih i uspjeti provući kroz javni sektor i administraciju ali nažalost ti ljudi i dalje će biti uskraćeni za mogućnost da steknu mogućnost da steknu iskustvo u realnom sektoru jer se tu ništa nije promijenilo i ničim dodatnim niste motivirali gospodarstvenike da uzimaju te ljude u svoja poduzeća. Nadam se kada to shvatite nećete za tri mjeseca ponovno ići u izmjene i dopune metodom pokušaja i promašaja već da ćete iznaći pravi način pomoći poduzetnicima koji u svojim poduzećima žele i mogu zapošljavati mlade i obrazovne ljude. Evo kao sugestiju predlažem da kroz poznati institut klasičnog pripravničkog staža smanjite trošak poduzetnika za zapošljavanje pripravnika, subvencionirate dio plaće i time pokažete da stvarno želite ozbiljno doprinijeti poticanju zapošljavanja. Što se tiče drugog dijela promjena ovog zakona, a vezano je za rad sezonaca u poljoprivredi, izgleda da je i tu na djelu metoda pokušaja i promašaja. Navodi se u ocjeni stanja ovoga zakona da je prodano 170 tisuća 551 vrijednosni kupon po 20 kuna i 9 lipa, danas ste rekli da je to na razini 270 tisuća, dakle u tri mjeseca ste prodali 170 tisuća, u mjesec dana 100 tisuća. Dobro, vjerojatno jeste. Ali što to praktično znači, koliko je ljudi bilo uključeno u sezonski rad. Zakon je na snazi 4 i pol mjeseca. Neka bude recimo tri intenzivna mjeseca do sada rada u poljoprivredi, dakle ovih intenzivnih sezonskih radova. Dakle prodano je 270 000 čovjek radnih dana, tako se to kaže. Da pojednostavimo, kažemo da je bilo u ovom periodu oko 100 radnih sezonskih dana. Proizlazi dakle da je svaki mjesec ovom mjerom bilo uključeno 2700 osoba. Spomenuli ste da ste izdali čini mi se 57 000 knjižica, da ste 57 000 osoba uključili u ovu mjeru, odnosno da je uključeno, prodali bi vjerojatno za 100 radnih dana u poljoprivredi preko 5 milijuna vaučera. To bi se mogao smatrati rezultat ovih mjera. I umjesto koliko, 5 milijuna kuna inkasiranih u državni proračun, da je to tako inkasirali preko 100 milijuna kuna, ali nešto se dogodilo. U Hrvatskoj ima oko 60 000 hektara vinograda i oko 60 000 hektara voćnjaka. Gospodo iz Vlade, tko je pobrao te vinograde i voćnjake. Zar vi zaista možete nekoga uvjeriti da ste 2700 osoba mjesečno uključenih u sezonski rad na ovaj način i 5 milijuna kuna uplaćenih u proračun riješili pitanje rada na crno u sezoni radova u poljoprivredi. Očigledno da ste i sami uvidjeli da nešto ne štima pa vam je očito previše srodnika po krvi u ravnoj lozi, srodnika po krvi u pobočnoj lozi, srodnika po tazbini prijatelja, susjede i kumova ili kako ih već ne definirate u ovom vašem prijedlogu izmjena. Svjesni ste da nešto morate mijenjati, očito da nešto pokušavate pa ako ne valja evo nas opet za 3 mjeseca i ponovno ispočetka. To već najavljujete. Da budemo potpuno jasni, ova mjera o ideji je bila dobra i mi smo je podržali, ali se očito u primjeni nešto dogodili i mi danas umjesto da imamo korektnu analizu što je uzrok slabom korištenju ove mogućnosti i da imamo prijedlog izmjena koji bi učinio više atraktivnim za korištenjem ove mjere zapravo dobivamo kozmetičke promjene. No biti će zanimljiva i primjena tih novih odredbi. Znače li ove promjene da će svi članovi obitelji poslodavaca fizičke osobe sa sobom uvijek nositi kad rade na negdje, na selu poljoprivredi u polju svu potrebnu dokumentaciju za dokazivanje recimo, evo citiram iz zakona: da su potomci, bračnog supružnika, srodnika po krvi u pobočnoj lozi. Ili čime se dokazuje npr. da nekome pomaže brati vinograd prijatelju. Živo me zanima što o ovom misle inspektori rada u državnoj inspekciji. Ne možemo zapravo se oteti dojmu dakle čiste kozmetike i nažalost evo moram ovdje i reći da ovakve izmjene zakona premda evo i čine određena poboljšanja i promjene nećemo biti ispred kluba HDZ-a u stanju podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prvo uvaženi zastupnik Srđan Gjurković, izvolite.
Uvaženi kolega je rekao da 3000 zaposlenih mjerom stručnog osposobljavanja uz rad je promašena mjera. Mislim uopće ne razumijem što to znači, šta bi to trebalo značit da nije promašena, da je možda 2000. Svaka mjera koja omogući i jedno osposobljavanje je dobra mjera. A kako onda on objašnjava, između ostalog kaže da je 8000 novozaposlenih, ali on zaboravlja jednu činjenicu, da u više od 70 000 tvrtki koje smo naslijedili, koje rade u privredi, u gospodarstvu, ima više od 70 000 zaposlenih koje ne primaju plaću jer su blokirane 365 dana. Pa zar on očekuje i kako on očekuje da se rješava stvar, pa naravno nažalost da dio ljudi dolazi na burzu jer tih 70 000 šta ne primaju plaću oni su u biti nezaposleni, registrirali se ili ne. I šta je sa zapošljavanjem u gospodarstvu? Pa naravno kad je nelikvidnost i nesolventnost prisutna koju rješavamo kroz druge mjere i zakone koje u ovom Saboru su došle su dio mjera koje će osigurat, osposobit gospodarstvo da mogu primjenjivat ove mjere. Prema tome kolega ne razumijem promašeno 3000, ja mislim da tih 3000 i oni koji će se sa ovim zakonom uspjet zaposlit, odnosno dobit stručno osposobljavanje sigurno neće smatrat da su promašeni. Hvala.
Na repliku odgovara zastupnik Đuro Popijač.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa promašena je i sama činjenica da je najveći dio tih 3000 zapravo ušlo u javni sektor, praktično isto kao što je to bilo i sa prethodnom mjerom. I rekao sam da privatni sektor, realni sektor nažalost uopće nije zainteresiran za to. Drugo, kada ste rekli o broju ljudi koji ne prima plaću. Jedna analiza koju smo zajedno radili sa sindikatima i sindikalnim središnjicama negdje 2011. godine sredinom utvrdilo je nepobitno da negdje između 15 i 16 tisuća ljudi radi u poduzećima u Hrvatskoj i eventualno redovito ne dobiva plaću. Ja vam zaista nažalost moram čestitati na neslavnom uspjehu da ste od tih 17 000 došli na 80 000 koji sad tvrdite da ne primaju plaću. Kako ste to zaboga uspjeli? Pa ste uspjeli vašim naravno potpuno promašenim gospodarskim politikama, opterećenjem gospodarstva i stečajevima što potvrđuje Gredelj kao jedan slavan primjer kako ćete vi zapravo rješavati probleme u hrvatskom gospodarstvu. Hvala.
Druga replika, poštovana Dragica Zgrebec, potpredsjednica Doma.
Hvala potpredsjedniče Kolega Popijač, ja vrlo cijenim svakog poduzetnika koji zaposli i jednu osobu, taj pridonosi razvoju i svoje tvrtke i svoje obitelji i čitave zajednice. A vi ovdje pričate kao da niste bili ministar koji je baš pokrivao ovaj segment rada, odnosno iznosite podatke oko toga koliko je zaposlenih ili nezaposlenih. Dugo sam radila u gospodarstvu i znam kako se ugovaraju poslovi. U ovoj godini ugovarate poslove za iduću godinu i ako u tekućoj godini nemate dovoljno ugovora za iduću godinu u idućoj godini nemate poslova. Naši poduzetnici su prošli ogroman put u ovih 20 godina, od privatizacije društvenih poduzeća, rata, tranzicije, 5 godina rade u krizi i koji imaju proizvodnju gdje su potrebni stručni kadrovi oni će mjesecima pa ako treba i godinama čuvati zaposlenost samo zato što ne mogu takve ljude naći na ulici ili na samom zavodu i nastoje što duže održati razinu zaposlenosti. U trenucima nakon 5 godina ako se ne mogu izvući iz krize u jednom trenutku su došli do faze da moraju otpustiti dio ljudi. Dakle, ako vi želite reći da se u 9 mjeseci ili u godinu dana odjedanput je nastupila kriza i odjedanput došlo do ovako velikog broja nezaposlenih tu ste u krivu. Neki su možda mogli i prošle godine otpustiti ljude pa su zadržavali razinu zaposlenosti misleći da će se nešto desiti. A što se tiče poljoprivrede, pa u poljoprivredi tek proljetna sjetva i jesenske berbe zapravo angažiraju povremene poslove ili sezonske poslove, a ne čitava godina.
Odgovor na repliku, kolega Đuro Popijač.
Hvala lijepo. Ne želim si naravno uzeti za pravo da govorim da sam bio i savršen ministar i najbolji na svijetu ili evo ni približno tome. No međutim, činjenica je da sam pokrivao 3 ministarstva evo u odnosu na ovu Vladu. Ali činjenica je i da smo u ovo vrijeme imali 20 tisuća manje nezaposlenost. Činjenica da smo u prošloj godini imali rast GDP-a, mali koji ste vi naravno smatrali katastrofalno lošim i činjenica je da unatoč ovoj podjeli ovog resora i hrpi ministara imate pad GDP-a preko 2%. To su rezultati ove Vlade. Niti sam se ja tada izgovarao na bilo koga iz prošlosti i niti govorio o tome što sam naslijedio nego sam pokušao zajedno sa ostalim kolegama koji su tvrdo i čvrsto radili u ministarstvu popravljati postojeće stanje. I uspjeli smo ga. Ali kako ste zaboga vi uspjeli pogoršati to? Kako čitava Vlada i ova tri ministra koja pokrivaju ovaj resor ne uspijevaju barem zadržati to stanje koje smo mi ostavili u prošloj godini? To je rezultat vaše nažalost cijele gospodarske politike koju vodite u ovih posljednjih 9 mjeseci.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Popijač vi ste u svom izlaganju rekli da ovaj zakon, a i ministarstvo nije ništa učinilo da motivira poduzetnike za zapošljavanje mladih. To je točno. Ali znate što čine sada? Sada daju zadatke zavodima za zapošljavanje da eventualno nađu 5 do 6 firmi koji će primiti mlade kako bi kod realizacije i uspješnosti provedbe ovoga zakona dobili na cijeni. No međutim, što ćete u gradovima protiv Kutine, Siska koji imaju državna poduzeća koja uglavnom žive od državnih poduzeća, gradove gdje mladi ljudi nemaju se gdje zaposliti? Evo jučer smo imali jednu skupinu mladih ljudi koji završavaju srednju školu iz Siska koji su najzabrinutiji u svom cjelokupnom životu gdje će i kako će raditi? Koji su svi do jednoga u razgovoru rekli da jednostavno moraju otići vani. Zato ovo što ste rekli i predložili da treba konkretne mjere poduzetnicima dati da zapošljavaju ovo jesu dobre mjere, ali one traju godinu dana. I onda je ponovno mladi čovjek na Zavodu za zapošljavanje. A znate gdje je sad najviše zaposlenih po ovom principu 1600 kuna? U jedinicama lokalne uprave i samouprave. Tamo gdje ih ljudi mogu primiti. Poneki nemaju gdje ni sjediti, ali evo došli su tamo odraditi dio svog staža.
Odgovor na repliku, poštovani Đuro Popijač.
Pa upravo evo i želimo reći da je i ova mjera uglavnom bila konzumirana od strane javnog sektora i dobro da su ti mladi ljudi ušli u javni sektor administracije poduzeća i javnu upravu i ipak su stekli određena iskustva i znanja i vjerujem da će to i dalje tako biti. Ali govorim o tome zapravo što se događa sa realnim sektorom. To nikako ne može kompenzirati naravno sve ono što se loše učinilo na štetu hrvatskog gospodarstva, na štetu investicija. Pa evo, kako ćemo mi očekivati da se ti ljudi koji prolaze te cikluse obrazovanja ili tih nekoliko mjeseci ili godinu dana koje su u tom sustavu kada imamo 4 puta manje ulaganja stranih ove godine, dakle 150 milijuna eura za prvih 6 mjeseci u odnosu na prošlu godinu. Pa što će to otvarati nova radna mjesta? I ponovno se otvara pitanje kako i zašto? Nemojmo se hvatati u zamku da je to samo zbog toga što se nije dogodila nikakva velika privatizacija ili prodaja. Prošle godine nije bilo privatizacija, nije bilo prodaja i bilo je, doduše ne tako grandioznih ali puno većih i milijardu eura stranih investicija. I to je zapravo i doprinijelo puno boljem stanju na tržištu rada nego što je to evo nažalost danas.
I posljednja replika, poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Oprostite ja sam sad imala repliku.
Oprostite. Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač vi ste u svom izlaganju iznijeli potrebu da Vlada pokuša napraviti jedan iskorak u prvom redu prema realnom sektoru i očito mjere poticanja zapošljavanja koje su evo nekakav mali uspjeh polučile, polučile su ga u javnom sektoru. No, ja bih htio reći da bi bilo dobro, kao jednu od mjera pomoći nezaposlenima i smanjenje troška prijave na natječaj za zapošljavanje. Naime, ovih dana čitam u tisku, otac jednog mladog profesora kaže da mu se sin javio na 70 natječaja u osnovne i srednje škole diljem Hrvatske i da je potrošio 15 600 kuna za tih 70 natječaja. A ti su se troškovi odnose na ovjeru diplome, ovjeru domovnice, ovjeru potvrde o nekažnjavanju i ovjeru potvrde o položenom stručnom ispitu. Dakle, negdje oko 220 kuna po natječaju. A epilog tih 70 molbi za natječaj je bio da ga nitko nije pozvao niti na razgovor. Pa je bilo dobro, bilo bi dobro, doduše, moram reći da postoje i srednje i osnovne škole omogućuju online prijavu na natječaj, pa prema tome tu su troškovi znatno manji. Ali, evo to je jedan od konkretnih prijedloga kako se može pomoći mladim nezaposlenim osobama koji nemaju novaca, koji su na zavodu za zapošljavanje i da bi se javili na natječaj moraju izdvojiti negdje oko 220 kuna, a na kraju ih nitko na razgovor niti ne pozove. Pa evo, bilo bi dobro da tom jednom konkretnom mjerom oslobodimo troškova te mlade ljude koji se na te natječaje javljaju.
Hvala. Za riječ se javio ponovno ministar Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče hrabro je nazivati mjeru neuspješnom, a vi ste bili ministar koji je tu mjeru provodio. Ajmo brojke, 01.01., 30.09.2011. stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa 3104 nova zahtjeva. 01.01., 30.09.2012. 3340. Obrazovanje nezaposlenih, 9 mjeseci prošle godine 7299, obrazovanje nezaposlenih ove godine 1949. Zašto to niste, zašto ste imali 20 tisuća manje nezaposlenih, jer vam je 15 tisuća bilo u obrazovanju i tada se to brisalo, mi ne brišemo. Ovih 1949 je i dalje u evidenciji nezaposlenih i oni su i dalje nezaposleni. Prema tome, jedna mjera koja je bila dobra, je bila očito iskorištavanje na način da se broj nezaposlenih na određeni način maskirao. A s druge strane, kada se objavljivao broj nezaposlenih krajem mjeseca, tada se to iščekivalo kao šta će se desiti. Mi smo rekli da nećemo, da se taj broj vrti i da taj broj se stalno vidi. Ali cijelo vrijeme zaboravljate jedan drugi broj koji sad skrivate ili ne želite ga reći,a što smo isto rekli da se vidi, a to je broj novozaposlenih na Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje. Pa ako tamo pogledate, ajmo opet brojke u 9 mjeseci prošle godine zaposleno je 136 936, u 9 mjeseci ove godine 152 332. Kad govorimo o broju ljudi koji dolaze na zavod dnevno, ajmo reć koliko ljudi odlazi sa zavoda dnevno, odlazi između 1300 i 1400. Broj zaposlenih u 9.mjesecu je bio 41 300. Ajmo govoriti o jednim i drugim brojkama, ja ne govorim da problem nezaposlenih nije problem, on je veliki problem, Hrvatska ga ima godinama, ima ga još od 2000. osim jednog perioda kada je situacija bila dobra, pa smo onda imali jedna značajan pad nezaposlenih zato što nam je tada bilo dobro. Ali i tada smo već trebali krenuti sa strukturnim reformama i tada smo onda mogli stvari poboljšati tako da se sada možemo bolje i lakše boriti sa krizom. Što se tiče pripravnika, moguće je zaposliti pripravnika, nije problem. I mi sufinanciramo, i to i vi znate kao i ja, jel je mjera ista i u vaše vrijeme i u moje vrijeme, da sufinanciramo 50% bruto plaće ako zaposlite pripravnika. A zašto se ne otvaraju pripravnička mjesta? Zato što nema posla, nemaju poduzetnici ni za tih 50% što moraju dat. I zato idemo ovom mjerom rada bez zasnivanja radnog odnosa. Nadasve kada bude situacija bolja i kada se oporavi privreda, kada se počne otvarati radna mjesta, nadam se da ćemo ovu mjeru smanjiti, smanjiti na najnužniju mjeru. Kada smo donosili zakon tada ste i sami rekli da su vaučeri dobar potez, sad iskrivljujete istinu. Ne znam zašto, jer to je pozdravljeno, pitajte ljude u Iloku, pitajte ljude u Neretvi, pitajte ljude u Istri, pitajte one koji se bave poljoprivredom pa ćete vidjeti da su vaučeri dobro primljeni. Prodano je 60 tisuća knjižica, znači 60 tisuća ljudi radi, ne znam kao ste iznijeli podatak 2, ali dobro matematika sve, matematika sve podnosi. Nadam se da te, koliko znam i vi imate neko gospodarstvo, pa se nadam da ste iskoristili ovo, vjerojatno jeste. Pa onda ste imali i vlastito iskustvo da se to može napraviti i da je to vrlo jednostavno. Prema tome, jedna mjera koja je vrlo jednostavna, vrlo učinkovita ona će se i dalje razvijati, a ovo što smo sada promijenili je baš na prijedlog poljoprivrednika i vlasnika gospodarstava kao što i vi imate. Što se tiče susjedske pomoći, ona je ograničena samo na fizička lica. Dakle, susjedsku pomoć nemate u OPG-u, nemate u tvrtkama, prema tome susjedska pomoć je samo za fizičke osobe. I htjeli smo i taj dio poljoprivrede, dakle taj dio rada u poljoprivredi pokazat da postoji, ali smo jasno htjeli ljudima reć, ako imate susjede, ako imate prijatelje nadam se da će vam pomoć u berbi. I to smo riješili, nismo ništa, ovdje nismo ništa drugačije rekli nego ono što piše i u Zakonu o sprječavanju nelegalne konkurencije. Prema tome, tamo to isto piše, piše isto i tu, ljudi ne čitaju jedne i druge zakone pa smo onda to stavili i tu. A što se tiče samih promjena one su apsolutno usuglašeno sa poljoprivrednicima, pitajte one koji imaju, beru mandarine sada, koji brali grožđe, jabuke. Na kraju godine ćemo svesti račune i na kraju godine ćemo točno znati zato što svi ti koji su radili 90 dana na poljoprivredi mogu se prijaviti u Zavod za mirovinsko osiguranje i temeljem toga upisati staž. Ono što zaboravljamo dali smo jednu mogućnost umirovljenicima koji su u poznoj dobi radili na crno kada bi došao inspektorat bježali preko njiva, ograda, skrivali se, a sada normalno i legalno rade i to je nešto na što sam apsolutno ponosan da možemo neke stvari koje su jednostavne da ih možemo jednostavno riješiti i da se ljudi ne mogu više skrivati niti se bojati za svoj pošteni rad, poštenu nadnicu koju odrade na poljoprivredi.
I na ovo ministrovo izlaganje imamo prijavljene replike. Prvo poštovani Đuro Popijač.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre sada se vi i ja možemo uvjeravati beskonačno za brojke, da li su ovakve ili onakve nažalost to ništa neće pomoći svima onima nezaposlenima koji nas gledaju. Sasvim je svejedno u konačnosti da li je 20, nije svejedno naravno. Žao mi je što kontinuirano pokušavate uvjeriti javnost da smo mi skrivali podatke o nezaposlenosti, da smo frizirali brojke. To jednostavno nije točno, ali mi se očigledno u tome ćemo još neko vrijeme uvjeravati ali evo neka vam bude. Brojka je 324 tisuće registriranih nezaposlenih, brojka naravno je tim više teška i užasna što svakodnevno ljudi iz realnog sektora ulaze u taj svijet nezaposlenih, šta se poduzeća gase, šta se gase obrti i što gubimo radna mjesta u gospodarstvu. Sasvim je svejedno da li smo mi vratili ili nevaratili ljude sa školovanja u tu brojku ili ne, problem je što raste taj broj nezaposlenih iz realnog sektora. To je problem. I koliko god ćemo se mi ovdje nadmudrivati sa brojkama to je njima sasvim svejedno. Sve se treba činiti da se to ne događa, kao što je kolega rekao da se spašavaju radna mjesta. I naravno još jednom kažem dobra je ova mjera i dobar je ovaj mehanizam vaučer. Ali pokušao sam vam reći da se nešto dogodilo, ako ste rekli da ste 60 tisuća knjižica podijelili da ste prodali 270 tisuća čovjek dana vaučer. Pa podijelite to pa to ispada da svaki od tih radi samo 5 dana u ovih tri mjeseca ili 4. Pa to nije točno. To ne može jednostavno biti. Tko je pobrao te vinograde i voćnjake? To sam vam htio reći. Pronađite stvarne uzroke zašto to nije i više i bolje i kvalitetnije. I ja vjerujem da ćete to i kao što kažete u komunikaciji sa seljacima, poljoprivrednicima, OPG-ima to zaista i učiniti u nekim sljedećim koracima. I znam naravno zašto ste uveli fizičke osobe jer se poljoprivredom ne bave samo OPG-ovi, poduzeća naravno i jedan veliki dio fizičkih osoba koji rade tu gospodarsku djelatnost. Hvala.
Druga replika zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim replicirati uvaženom ministru na njegove opservacije o brojkama koje su danas konkretne i njih se zaista teško može dovesti u pitanje. Kada ste postali ministar vi ste u jednoj izjavi tada bombastično najavili ovako "mnogi su pokušali ali ja ću riješiti nezaposlenost#. Nakon ovakvih brojki i prosjeka koji je dostigao preko tisuću ljudi dnevno, možda je gospodine ministre vrijeme za neku dvojbu koja bi trebala glasiti ostati ili odustati. Hvala lijepo.
Odgovor ministar Mrsić.
Niti ću odustati nego ću nastaviti dalje i još čvršće jer je vrijeme takvo da zahtjeva i odluke i donošenje odluka i odluke koje mogu pomoći ljudima li odluke koje će omogućiti da ljudi do onoga što im treba, a u ovom trenutku im treba ili mogućnost da steknu tu godinu dana radnog iskustva, mogućnost da rade putem vaučera, mogućnost da se zaposle da ga zaposli poslodavac i da za to dobije poticaje, da se sam zaposli i to je misija na kojoj mi ustrajemo. A o rješenju nezaposlenosti, rješenje će se samo naći u onom trenutku kada se počnu otvarati radna mjesta tada će počet svima jasno i o tome nitko ne govori ali svim jasno i vama i nama i svim ovdje da što se tiče samog broja nezaposlenih jedina prava mjera je otvaranje radnih mjesta, a otvaranje radnih mjesta će početi u onom trenutku kada se počne oporavljati privreda. Morate priznati da privreda nije stala sada u proteklih 9 mjeseci nego već stoji 3 ili 4 godine jer smo toliko u recesiji i dok se ne počne oporavljati i okruženje i mi do tada će se i ova brojka nezaposlenih kretati u ovim brojkama koje smo imali sada ili ćemo imati u drugom mjesecu sljedeće godine.
Čut ćemo još i repliku poštovane zastupnice Jadranke Kosor.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre rekli ste i želim na to još jedanput reagirati bilo je dosta reakcija spomenuvši činjenicu da ste uveli evo dobru praksu da se broj nezaposlenih objavljuje neprekidno i kritizirali objavu prošle vlade objavu krajem mjeseca, početkom mjeseca itd. Moje je mišljenje, nije problem u tome objavljuje li se broj nezaposlenih svake sekunde nego ili jednom mjesečno nego u tome raste li broj nezaposlenih ili pada. Evo danas prijepodne kada sam ušla u sabornicu pogledala sam podatke broj nezaposlenih je bio 324 tisuće 704, sada maloprije 324 tisuće 990 i vjerujem do kraja dana bit će još veći. Naime, spominjem to zbog toga što je broj nezaposlenih ovoga trenutka poprilici kao što je bio 2003.na završetku mandata tadašnje SDP-ove vlade, međutim okolnosti su bile drugačije. Netko je ovdje od kolega spominjao deficit, deficit veći od 5% tada, međutim BDP veći od 5% jednako tako. Prodano u toj godini sve što se dalo prodati. Ja vas podsjećam HT 16% dionica, 25% + 1 dionica INA-e za 505 jadnih rekla bih milijuna dolara, banke itd., hoteli da ne nabrajam, međutim rezultat je bio isti. I danas konstatiramo da broj nezaposlenih raste, da BDP pada, da padaju investicije i ja bih rekla da je odgovor na pitanje, odnosno odgovor i vi tražite s pravom ipak u nečem drugom. Dakle ne možemo reći da uspjeha ima, prošlo je 9 mjeseci, svi pokazatelji su nažalost negativni. A ja ponavljam, prošle godine ipak u dva tromjesečja bilježili smo lagani ali ipak rast i broj nezaposlenih ako ništa drugo nije ovako rapidno rastao i u vrijeme turističke sezone kao što se prvi puta u povijesti dogodilo ove godine. Hvala lijepo.
Nastavljamo sada s raspravom po klubovima pa će stavove kluba HDSSB-a predstaviti poštovani zastupnik Igor Češek.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege zastupnici. Na početku moram reći da će klub HDSSB-a podržati ovaj prijedlog zakona jer bolje išta nego ništa. Iako je ovo slaba injekcija za vrlo bolesnog bolesnika, ali bar je liječenje počelo. Liječenje bolesti koja traje 20-tak godina u našoj Hrvatskoj. U ocjeni stanja navodi da od stupanja na snagu zakona o poticanju zapošljavanja najviše interesa javnosti probudilo je stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa te sezonsko zapošljavanje u poljoprivredi. Do 31. kolovoza 2012., a od stupanja zakona na snagu ukupno je u mjeru stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa uključeno 2930 osoba te je kupljen 170 551 vrijednosni kupon. Dakle 2930 osoba. Moramo dobro zapamtit ovu brojku mladih koji su uključeni u zapošljavanje. Ono što je dobro, što će se u ovom prijedlogu zakona dogoditi, da se skraćuje vrijeme vođenja u evidenciji s 90 na 30 dana jer mnogi mladi su upravo i prema meni imali upite zašto je tako dugačak period koji oni moraju provest na Zavodu za zapošljavanje te se ograničenjem od 1 godine staža u mirovinskom osiguranju zamjenjuje ograničenjem od 1 godine staža u zvanju za koje se nezaposlena osoba obrazovala i to bez obzira na ukupno ostvareni staž u mirovinskom osiguranju. Također postoji potreba propisivanja trajanja stručnog osposobljavanja duljeg od 24 mjeseca zbog struka u kojima je trajanje pripravničkog staža propisano 36 mjeseci. Također proširujete definiciju poslodavca koji može zapošljavati na privremenim odnosno povremenim sezonskim poslovima u poljoprivredi i na fizičku osobu, odnosno osobu koja nema registriranu poljoprivrednu djelatnost i nije nositelj OPG-a evidentiranog u odgovarajućem upisniku. Također radi značajnih poteškoća pri utvrđivanju kruga osoba koje nemaju obvezu sklapanja ugovora o sezonskom radu za obavljanje privremenih, odnosno povremenih sezonskih poslova u poljoprivredi definiraju se članovi obitelji poslodavca fizičke osobe koja zapošljava na tim poslovima, a koji u okviru tradicije pružanja obiteljske pomoći mogu toj fizičkoj osobi pomagati pa se u tom slučaju ne primjenjuju odredbe o zapošljavanju na privremenim, odnosno povremenim sezonskim poslovima u poljoprivredi. Također se kao izuzetak od obveze sklapanja ugovora o sezonskom radu za obavljanje privremenih, odnosno povremenih sezonskih poslova u poljoprivredi propisuje i prijateljska i susjedska pomoć fizičkoj osobi u obavljanju poslova ako njeni prijatelji susjedi taj rad obavljaju bez plaćanja i druge materijalne koristi. Ovakvi prijedlozi su zasigurno za pohvalu i zbog toga će klub HDSSB-a podržati ovaj zakon. No što reći o rezultatima zapošljavanja. Tu se vraćam na onih 2930 zaposlenih osoba. Što kažu mladi, mladi u Hrvatskoj sve češće ne uspijevaju osamostaliti se od primarne obitelji i aktivno se uključiti u društvene i primarne procese. Na burzi rada tako je više od 100 000 mladih od kojih čak 60% nema niti jedan radnog staža u struci. Širenje društvenog nezadovoljstva, gubitak društvenog potencijala te negativna percepcija životnih šansi samo su neke od posljedica koji se kod mladih javljaju nakon višegodišnje nezaposlenosti. Evo prema podacima HZZ-a u rujnu je na zavodu bilo registrirano 311 100 nezaposlenih osoba. Danas imamo podatak od 324 000 nezaposlenih što znači da nezaposlenost rapidno rase. Broj nezaposlenosti u rujnu ove godine bio je za 27 433 osobe odnosno za 9,7% veći nego u rujnu prošle godine. U odnosu na rujan 2008. godine broj nezaposlenosti veći je za 88 883 osobe. Nažalost, svakodnevno zatvaranje tvrtki i otpuštanje radnika se nastavlja. Imamo jedno od najvećih poreznih opterećenja u Europi, a sa povećanjem stope PDV-a, padom BDP-a, posvećenjem cijene energenata, prehrambenih proizvoda naravno dolazi i do smanjenja proizvodnje i potrošnje, a samim time i povećanjem stope nezaposlenosti. Sami smo uništili vlastito gospodarstvo, a takav negativan trend se nastavlja. Vrlo brzo Hrvatska će demografski nestati jer mladi ne zasnivaju obitelji i masovno napuštaju Hrvatsku pa su tako i na facebooku osnovane grupe koje pozivaju mlade na napuštanje domovine. U planu 21 spominjete trokut škola-posao-stan kao okosnicu politike za mlade. Bojim se da taj trokut izgleda otprilike ovako škola-avion-Australija. Tko je sretnik pa ima novaca za kartu, a ona većina nesretnika koji nemaju novaca za kartu taj trokut izgleda škola-biro-kontejneri. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, ovaj zakon HNS podržava. Ove izmjene su u biti odraz realne politike Vlade RH, koalicijske Vlade koja prepoznaje i osjeća potrebe, prepoznaje i osjeća ono što građani traže, ono što su mladi koji su danas i ovdje na galeriji postavljaju pitanja i želju da se zaposle da se stručno osposobe i to je, ovo ministarstvo, ova Vlada vrlo brzo reagirala i prilagodila uvjetima i životu. I to je način na koji u biti i ova Vlada radi. Stalno se govori o nezaposlenima i sad se alimentira sa brojkama dnevnim sa Izvješća Zavoda za zapošljavanje. A u biti ono što je fundamentalno, ono što je ključno, a to je učešće zaposlenih u radno aktivnom stanovništvu gdje je Hrvatska na dnu u odnosu na europske zemlje. Europska unija je u prosjeku 65% zaposlenih u radno aktivnom stanovništvu. Hrvatska je oko 50%. Jer svi mi moramo biti svjesni, a vjerujem da jeste da nije obaveza prijavljivanja na Zavod za zapošljavanje. Jedan veliki broj građana i građanki nije prijavljen na Zavodu za zapošljavanje, ali isto ima aktivnu ulogu prilikom zapošljavanja i traženja posla ili samozapošljavanja. I ono što je ključno za ovu Vladu, što je ključno za mjere ne samo ove izmjene zakona koje su u biti životne i koje građani podržavaju sigurno jer oni odražavaju želju i potrebu građana posebno mladih je da se podigne učešće zaposlenih u radno aktivnom stanovništvu. Sve mjere, uključujući i ovaj zakon, a jako je puno zakona koje smo imali u ovome Visokom domu su da bi se osigurala klima koja osigurava poduzetniku da ima sigurnost ulaženja u poduzetnički pothvat, da mu osiguramo oslobađanje od dobiti kod investiranja, da mu osiguramo ne samo mjere stručnog osposobljavanja za mlade nego da mu osiguramo i sredstva koja mu u biti pokrivaju ulaganje u novozaposlene. Znači, ova izmjena i dopuna zakona je u biti samo realna mjera u ovom trenutku osjećaja potrebe, reakcije na dati i konkretni zakon. I ovo je zakon u biti jedan koji jasno definira na koji način će se realizirati. Ovo je zakon koji nema potrebe za dodatnim i uredbama, naputcima i bilo kojim drugim detaljima jer on je čist i jasan i dapače detaljno analitički ulazi u problematiku i onih na koje se odnosi što se tiče poljoprivrede, što se tiče mladih, što se tiče osposobljavanja. Mi u HNS-u osim naravno što sam rekao podržavamo ove izmjene i dopune zakona i podržavamo sve mjere koje su vezane za gospodarstvo da bi oni što više mogli osigurati mladima da uđu u ove mjere. I stalno se dosta jutros raspravlja o tome kako gospodarstvo, poduzetništvo nije niti reagiralo na ove mjere. Pa jasno je da je gospodarstvo u problemima, zato i radimo i izmjene zakona i dopune zakona kako bi osigurali da gospodarstvo počne disati. Ne možete očekivati od gospodarstva da zapošljava ako je nelikvidnost u društvu, ako je nesolventnost u društvu. Ja vjerujem da ćemo do kraja godine osigurati tu likvidnost u društvu, raščistiti stanje na tržištu u smislu neplaćanja pa zato i jesmo donijeli zakone koji osiguravaju plaćanje u roku 30, odnosno 60 dana koji ste i vi kao klub HDZ-a isto tako podržali. Jer je to jedna ključna mjera koja osigurava da bi ovaj zakon profunkcionirao i u gospodarstvu, ali dok ne profunkcionira u gospodarstvu pa zar moramo mi čekati sa mjerama da bi ili javni sektor koji je preuzeo onu inicijativu i ulogu koju mora imati osigurao da se mladi mogu stručno osposobljavati ili da u poljoprivredi se mogu ljudi na legalan način raditi i imati naknadu pravičnu i onu koja je zakonita. Prema tome, ovo je samo jedan dio mjera i bit će još do kraja godine i zakona koji definiraju, koji poboljšavaju, koji osiguravaju uvjete, a ono što je ključno onda i za investicije. Govorilo se isto tako da nema ove godine investicija koliko je bilo prošle godine, ali kad uzmete analizu investicija od prošle godine onda će vam biti jasno da je veliki dio investicija koje se u biti knjiže kao investicije u biti samo preknjižavanje određenih posudbi prema bankama od majki banaka u kapital. Prema tome statistika znamo da ona često bude varljiva, ali ono što je ključno da stvaramo uvjete, zato ova Vlada intenzivno i energično radi da stvori uvjete, da mijenja zakone, da prilagođava realnome životu, realnim potrebama makroekonomskoj situaciji. Sve ovo skupa teško bi bilo za sprovesti da nismo zadržali rejting, da se ne vodi konsolidacija proračuna, da se ne vodi računa o deficitu. Jako puno mjera u sanaciji i restrukturiranju koje je započelo i djelom u privatizaciji koju moramo završiti po pitanju škverova. Dakle, to su sve mjere u kojima ova Vlada, za razliku od prethodne radi u svim segmentima, sve je prioritet za zapošljavanje, za investicije, za financijsku stabilnost države i za zadržavanje mladih u Republici Hrvatskoj, jer kući je najbolje, kući je najljepše a mi smo dužni i dogovorni da im to osiguramo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na ovo izlaganje imamo prijavljeno čak 5 replika. Prvo uvaženi zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đurković je u jednom trenutku rekao da ovaj zakon je proizvod toga što je Vlada prepoznala želju mladih. Maloprije je gospođa Kosor rekla da je 324 990 ako se dobro sjećam, u međuvremenu na žalost licitiram 325 171 je na tom popisu što očito sigurno nije želja mladih. Dok traje ova rasprava dobio sam mail, dobio sam mail od čovjeka iz Siska, koji kaže da se mailom obratio i ministru, ali nije dobio nikakav odgovor. Njegov sin je uputio preko 600 molbi tu u Zagrebu, magistar je informatike inače iz Siska. Čovjek pita kakva je perspektiva jednog mladića u Sisku? Točno da piše molbe i dalje. Eventualno radno mjesto koje on može dobit se nalazi ili u Gradskom poglavarstvu, ili u Županiji. S obzirom da nije pripadnik ni jedne od stranaka, čovjek pita dal mu je to rješenje, onda mu je ovaj zakon nebitan. Mislim da kad ste konstatirali da ovo, da je ova Vlada s ovim potezom prepoznala želju mladih, da ste poprilično pogriješili. Hvala vam.
Na repliku odgovara poštovani Srđan Gjurković.
Uvaženi kolega, pa ministar je sam rekao da su primili više od 1500 mailova, a primio sam i ja nešto od mailova gdje mladi se bune. Zbog čega mora biti 90 dana, zašto nije 30 dana, pa radio sam 2 mjeseca tijekom ljeta nemam pravo, tek sam završio struku. Pa zato sam rekao, ovo je zakon koji se prilagođava životu i bit će još takvih stvari, samo je priča u tome da ova Vlada jasno osjeća probleme, reagira na ono šta korisnici ukazuju i sve što je realno i sve što je potrebiti će se mijenjati. Zato je to dobro da imamo ovakvu Vladu koja reagira, koja shvaća i koja brzo ide na te reakcije. Jer nemamo vremena za one time oute o kojima je opozicija inače govorila, odgađajmo neke zakone itd.
Druga replika, poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Gjurković je rekao: "Ove izmjene su odraz radne politike Vlade, ove koalicijske Vlade." i na tragu ove njegove sada replike samo da kažem, da bi dodala da su ove izmjene odraz ne slušanja Vlade. Jer kada smo u 5 mjesecu donosili ovaj zakon onda smo o svim tim problemima koje danas rješavamo ovim izmjenama itekako govorili i upozoravali na baš ove stvari za koje tvrdite da sad mladi na tisuće i tisuće mailova dolazi, gdje ukazuju na nekakve nepravilnosti odnosno nelogičnosti zakona koga smo izglasali u 5 mjesecu. Kada bi ova Vlada u ovom Saboru slušala savjeti onda smatram da bi nam izmjene manje trebale, a to se nadovezujem na isto ovo što ste rekli, i vi ste glasali za rokove plaćanja na 30, odnosno 60 dana. Da, glasali smo i uvijek će svatko u ovoj sabornici glasat za ono što je dobro, pa bi bilo onda dobro da i Vlada ocjeni što to saborski zastupnici iz koalicije, odnosno i koalicije i oporbe govore dobro i kao takvo da bi trebalo implementirat u zakon, da se izmjene donose čim manje puta. Hvala.
Uvažena kolegice pa slažem se s vama da Vlada i treba i hoće, i mi kao koalicija u Saboru prihvaćati, ali u pravom smislu konstruktivne prijedloge. I sigurno da dio prijedloga koji je bio u 5 mjesecu sada je i prihvaćen na način kako ste i vi predlagali, ali dalo je potvrdu od građana na koje se najviše odnosi. I naravno pozivamo vas da i dalje radite konstruktivno i da budete dio ove koalicije. Hvala.
Još jedna replika, poštovani Đuro Popijač.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, točno je kolega da se ne moraju svi nezaposleni javljati u Hrvatski zavod za zapošljavanje. To je zaista istina, jer i, evo znamo da godišnje Hrvatski zavod za zapošljavanje izda negdje 400,500 tisuća razno raznih potvrda. I to je zaista jedan od razloga zbog čega sam pred godinu dana tvrdio da stvarna nezaposlenost i neodražava se u toj brojci. Jedina prva metodologija je metodologija Međunarodne organizacije rada. Kada smo to pokušali ovdje reći tada ste nas "pokušali satrati", ali to je istina i to se vama danas obija o glavu i vi to sada pokušavate sugerirati. Isto je tako istina da postoji oko 15 razno raznih razloga zbog čega se ljudi brišu iz tog Hrvatskog zavoda, iz te evidencije Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Zato imate situaciju da je veći broj, da imate povećanje ukupnog broja nezaposlenih, a imate veći broj izlazaka iz te evidencije nego ulazaka. Pa to je razlog zato što ih brišete, naravno, zato što su iz nekog razloga stekli uvijete da više ne budu tamo. Groteskno je, zapravo i tužno gledati, evo sad čitam na portalu alibije prvog potpredsjednika Vlade za pad investicija u ovoj godini. Naravno nije prošlo dugo da je optužio, vidi iznenađenja, prošlu Vladu za to. Pa valjda je onda prošla vlada je kriva zato što je bilo milijardu eura stranih investicija a ne znam zašto ove godine ova Vlada ne bi bila kriva zato što ima samo 150 milijuna eura investicija. I groteskno je isto tako gledati recimo kada su slike ispred zgrade Plive nove investicije preko 100 milijuna dolara koje gotovo 90% završena i on govori da je on zaslužan za to, a kaže da se u 6 mjeseci ne može niti garaža napraviti. Pa kako se može za 6 mjeseci napraviti …pogon … investicije od preko 100 milijuna dolara. Dakle očigledno radi se jedna velika manipulacija i o činjenicama i o brojkama i zaista je bolje da se primite posla nego da stalno manipulirate brojkama. Hvala.
Odgovor na repliku kolega Jurković.
Pa u jednoj činjenici se ne možemo složiti, a ona je osnovna, to se zove manipulacija brojkama. Od dolaska nove koalicijske vlade jasno je rečeno i jasno se to čini, a to je da su sve brojke u ovoj državi javnog sektora, privatnog sektora, statistika apsolutno transparentne, apsolutno otvorene i apsolutno istinite i na taj način nema uopće rasprave o tome da mi bilo šta skrivamo. Prema tome, a kada govorimo o investicijama u prošloj godini onda kako sam govorio i sa govornice, jasno je da dio investicija i to veliki nije bio ulaganje u proizvodnju nego dokapitalizacija, pretvaranje potraživanja banaka majki u kapital banaka koje su u Hrvatskoj. Hvala.
Replika zastupnik Dujomir Marasović.
Štovani gospodine dopredsjedniče. Kolega zastupnik je rekao da ova Vlada citiram "ono što građani žele". Moja replika i odgovor je da ova Vlada radi sve ono što građani ne žele. Ako meni ne vjerujete štovani kolega mogli ste prije nekoliko dana vidjeti desetke tisuća prosvjednika koji su hodali da ne kažem valjali niz Ilicu ja sam na sat brojio 15 minuta puni profil Ilice je prolazio je demonstranata i koji je napuni Trg bana Jelačića u žutom s tim da više nisu bili prenošeni u direktnom televizijskom prijenosu prije godinu dana kada su snimana dva huligana jesu li došli do HDZ-a jesu li razbili dva prozora, a sada se ovom se posvetilo ili 3 sekunde ili ništa. Ali meni sve skupa nije važno. Narod je očekivao da ova Vlada depolitizira državu, vi ste je ne depolitizirali nego ste je super politizirali. Narod je očekivao da na mjesta dovodite sposobne, ne podobne. Vi dovodite podobne a ne sposobne ne stručne ljude. Narod je očekivao da otvorite put investicijama jer to je svakome i malom djetetu jasno da je to jedini put da iziđemo iz krize. Vi ste ovom politikom napravili sve da umrtvite investicije, praktički ste zamrzili Hrvatsku, Hrvatska je na koljenima. Treba mijenjati ovu politiku. možda je ovo sa naše strane normalno ali sa vaše priznaj to bilo preuranjeno. Ali evo ja vam kažem da je ovo evidentno sada da ova politika nema šanse za uspjeh jer ne potiče investiranje nego dapače sve obrnuto, vodi procese koji destimuliraju otvaranje radnih mjesta i nemamo perspektive za izlazak iz krize.
Odgovor na repliku poštovani Srđan Gjurković.
Uvaženi kolega dok ste vi zabranjivali da se prosvjeduje na Markovom trgu mi poštujemo demokraciju i prava građana da prosvjeduju na Markovom trgu ispred Vlade ispred Sabora i oni imaju to pravo. Naravno, kolektivni ugovori koje evo ovdje prisutni ministar vodi u pregovorima nisu jednostavni. Zašto? Zato što ste im dali prava određenim skupinama sindikata koje izuzetno teško dogovoriti jer svako oduzimanje određenih prava je normalno problem. Međutim, hrvatski građani su dali ovoj koaliciji mogućnost da upravlja, da vodi da pomaže ovoj državi da ide naprijed da ovim građanima da krenu investicije i da krene zapošljavanje i ova Vlada to jasno radi i ta podrška postoji. Prema tome, naš put u Europu i naš put u budućnost je pokrijepljen potpisom hrvatskih građana na demokratskim izborima i sve ono što smo obećali, sve ono što smo rekli mi ćemo to sprovesti, a ono što je ključno i osnovno kada govorite o prosvjedima mi dopuštamo i dapače to je razvoj demokracije.
I posljednja replika poštovani Ante Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Gjurkoviću rekli ste statistika je često varljiva glede pada ili rasta pa ću vas podsjetiti. Dolaskom ove Vlade pada sve što ne bi smjelo padati i to nažalost puno većom brzinom nego što su i najveći pesimisti predviđali. Pada BDP, padaju investicije, padaju strana ulaganja, padaju plaće i pada potrošnja. A raste sve ono što ne bi smjelo rasti, a to je nezaposlenost, inflacija, cijene i porezi. Jutros je bio podatak da je broj nezaposlenih u RH 324 tisuće 401 osoba, a sada je podatak da je nezaposleno 324 tisuće 990 što je evo za vrijeme ove rasprave 589 osoba na Zavodu za zapošljavanje novi naravno. Hvala.
Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Uvaženi kolega, moram opet ponoviti ono što sam u replici vašem kolegi odgovorio, a to je ako vi imate 70 zaposlenih koji ne primaju plaću u tvrtkama koje su blokirane 365 dana. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi ste to ostavili. Da, da. I šta vi možete očekivati od toga, da oni krenu u zaposlenost i primanje plaće ili da osiguraju uvjete sebi one koje je Hrvatski zavod za zapošljavanje osigurava nakon što se javi. Prema tome, sve brojke o kojima vi govorite su realne, činjenične i nažalost, sigurno nisu zaustavljanje u ovome trenutku zbog onoga što imamo i što se očekuje da će biti. Prema tome mi to uopće negiramo, mi samo govorimo o činjenicama koje postoje. Naravno, očekujemo da u 2013. godini pokretanje investicija dolaskom stranog kapitala, stranih investitorima, ali posebno malog i srednjeg našeg poduzetništva kojem osiguravamo kvalitetne uvjete što HAMAG-a, što HBOR-a, možemo očekivati novo zapošljavanje, razvoj i rast BDP-a. To je proces, sve je proces, i sami ste rekli ne ide se ništa preko noći. Prema tome, ono što mi želimo i što je građanima jasno govorimo istinu, ne skrivamo brojke a radi se maksimalno da se osiguraju kvalitetni uvjeti.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvaženi Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo slušajući rasprave do sada mislim da se zapravo raspravljamo jako puno o stanju u hrvatskom gospodarstvu, a najmanje zapravo o ovom zakonskom prijedlogu. Jer kako ja shvaćam ovaj zakonski prijedlog osnovni plan, srž i suština je pomoći mladima i ne samo mladima nego svima onima koji žele postati stručni u svojoj struci, odnosno proći stručno osposobljavanje i cilj je dobiti stručnjake, naravno i omogućiti mladim ljudima odnosno onima koji će se u struci tek dokazivati, dati im priliku zapravo da se dokažu. To je srž ovoga zakona i mogao bih sad navoditi i neke primjere ali to su mnogi prije mene rekli tako da se ne bih ponavljao. O mladim ljudima, ljudima koji su završavali fakultete, ali i onima koji su radili izvan svoje struke i koji su željeli sudjelovati, željeli konkurirati u ovom programu, ali to nisu mogli budući da im to zakonska odredba nije omogućavala odnosno da su ili imali staža ili su tek završavali fakultete pa morali su tri mjeseca provesti na birou za zapošljavanje. Stanje u gospodarstvu treba priznati je teško, međutim nema rezultata preko noći. Ono što bih ja želio naglasiti ovdje je da ova Vlada nikad nije frizirala da tako kažem broj nezaposlenih, da se oni koji su išli na prekvalifikacije nisu brisale iz evidencija zavoda, da bi se prikazalo da je zaposlenost pala. Dakle situacija je teška, ali od nje ne treba bježati, s njom se treba suočiti, to je naša realnost. Mislim da ovakvim sitnim potezima nećemo ništa dobiti. Problemi koji su se gomilali 20 godina ne ulazeći sad tko ih je generirao, koje su to bile odluke, koje su bile dobre ili krive se ne može riješiti preko noći. Ja bih bio najsretniji kad bi mi to mogli kako je ministar rekao imati čarobni štapić, zamahnuti njime i sve bi bilo dobro. Nažalost, to nije tako. Međutim, ja ovaj zakon doživljavam kao mali doprinos napretku, kao mali doprinos prema olakšavanju našim građanima da se stručno osposobe, da dođu do posla, da dobiju priliku dokazati se kao radnici. Jedan mudri čovjek je rekao da put od 1000 milja počinje jednim korakom. Tako bih rekao taj put gospodarske revitalizacije Hrvatske počinje evo i ovakvim malim koracima i da je svaki korak itekako važan kako bi stigli do cilja koji mislim svi u konačnici dijelimo, a to je da Hrvatska zauzme i gospodarski svoje zasluženo mjesto u europskoj obitelji. Svi slični prijedlozi zakonski će imati moju podršku jer mislim da svaki korak prema boljemu itekako treba podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Na ovo izlaganje imamo dvije replike prijavljene. Prvo Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Hajduković kolega, u planu 21 piše ovako: gospodarski rast i nova radna mjesta temeljni su ciljevi naše strategije poznate kao 5i: investicije, industrije, izvoz, inovacije, integracije. Od ovog svega ništa osim eto tu i tamo nešto integracije, i one su zapele. Nadalje, piše u tom vašem programu da je najveća povreda prava radnika nezaposlenost. Ova će država radniku osigurati sigurnost rada. E sad, ja izravno ministra i pitam, ovdje su neki dan, kao replika vama, ovdje su neki dan u bijelom i plavim odorama bili zdravstveni djelatnici fizioterapeutskog smjera i visoke medicinske sestre. Ne mislim visoke tjelesno nego završile su visoku školu medicinske struke. Postoji li gospodine ministre mogućnost da se i tim našim mladim ljudima omogući da barem putem ovih kako se tvrdi 1600 kuna odrade taj svoj staž, da ne moraju čekati odluku sporog HZZO-a i raspisivanja natječaja u HZZ-u da se i oni uvrste u ovu kategoriju od 1600 kuna. Ako ne mogu to amandmanom postići barem da vas pitam da džaba ne pišem amandman. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, kolega Hajduković.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Grubišić barem ste mi naučili ime, to je dobar napredak, i vi ste učinili korak. Ali evo budući da ste uglavnom pitali ministra ja onda neću odgovarati, to ću prepustiti ministru, osim što ću reći da, sigurnost rada je ono što je zapravo u srži socijaldemokracije kao što je i pravo na rad jedno od temeljnih ljudskih prava. Ali politika u kojoj stvaramo institucije i agencije kako bi zapošljavali ljude znači koji ne stvaraju novu vrijednost to je promašena politika, to se do sada radilo. Ova Vlada to neće i ne želi raditi, ali kako sam rekao treba pokrenuti gospodarstvo, to nije jednostavno, pogotovo ne u uvjetima kakve smo naslijedili i svakako da i ja osobno i stranka kojoj pripadam će se boriti za svako radno mjesto.
Druga replika, zastupnik Dujomir Marasović.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega Hajduković želim se osvrnuti, replicirati vama na ovo što ste rekli, dakle vi ste rekli da je prošnja Vlada frizirala rezultate nezaposlenih. Ajmo mi to razmotriti i raščistiti kao što kaže gospodin ministar Mrsić brojke i da vam ja kažem da to nije točno. Prestanite vi to govoriti više, vi s tim, možemo mi neistinu proglasiti lažju. Mi smo laž preveli na neistinu. Vi lažete naprosto. Prošla Vlada nije frizirala podatak o nezaposlenim iz prostog razloga, uhvatili ste se ovih 15 tisuća koje je prošla Vlada postavila na doškolovanje. Ministar vam je sam rekao da je to zakonska kategorija jer kad ga pošaljete na prekvalifikaciju onda on više ne vodi se kao nezaposleni. Prema tome nije to Vlada htjela nego je naprosto to bio posljedica tog upravnog akta, odnosno te situacije. A što mi možemo frizirati u našem stanu? Stavit zavjesu, oprat prozor, ali ne možete vi nekom reći da li imate stan od 30 ili 150 kvadrata ako je on toliki i toliki. A ako je prošla Vlada da je i frizirala, ako je mogla sa 15 tisuća, brojkom od 15 tisuća držati tu nezaposlenost na 300 tisuća koliko je bila jel' i manja od 300 tisuća godinu dana pa je li vama jasno što to znači? Vi ste tu brojku za 15 dana potrošili jer je dnevno tisuću nezaposlenih. Nema se više kad govoriti o friziranju i nefriziranju. Ovo je evidentna stvar i mislim da ovdje nema smisla više da trošimo vrijeme o prošloj Vladi. Bila je nezaposlenost, ova je sad rapidno u porastu. Ajmo tražiti kako ćemo je zaustaviti, otvorimo investicije. Hvala.
Odgovor na repliku, kolega Hajduković.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle kolega Marasović slažem se, da to je bila zakonska kategorija kao što je ministar i rekao, ali tko je donosio zakone vas pitam i zašto je to doneseno, zašto je to zakonska kategorija? Mislim to je jednostavno pitanje. Ja sam upravo želio izbjeći to stalno vraćanje na staro, to politiziranje osim ovoga to sam jednostavno morao reći. Ali ne želim se sad uplitati u razloge zašto smo u ovakvoj situaciji kakvoj jesmo. Slažem se s vama investicije treba pokrenuti i ja vjerujem da će se pokrenuti, ali opet ne možemo očekivati nemoguće da će nam znači preko noći da ćemo odmah postići sve. Hvala.
Za riječ se javio ministar Mrsić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dakle što se tiče kolega koji imaju obvezan pripravnički staž bilo nakon srednje, visoke ili fakulteta zdravstvene struke, farmaceutske, stomatološke i svih onih kojima je to propisano zakonom oni nažalost ne mogu kandidirati za ovu mjeru zato što je ova mjera dobrovoljna i sve mjere aktivne politike zapošljavanja kao i upis na Zavod za zapošljavanje, znači dolazak na listu nezaposlenih je dobrovoljno. Dakle, vi to svojom slobodnom voljom iskazujete dok je staž obvezan. Dakle, to je obveza bez koje vi ne možete dalje, ne možete dobiti licencu, ne možete kandidirati na sve to. Tako da je to u obvezi HZZO-a i Ministarstva zdravlja i u tijeku je rješavanje tog problema tako da se ja nadam da će se taj problem vrlo brzo riješiti.
Čuli smo jedno objašnjenje pa nas sve jako zanima kako će izgledati replika na ovo objašnjenje. Izvolite.
A što ne bih ja i smio repliku ministru dati? Ako vi mislite da ne smijem?
Smijete, smijete.
Pa onda nemojte komentirati moju repliku. Dakle, gospodine ministre da ste bili na Trgu sv. Marka taj dan kada su bili ti mladi ljudi ovdje onda biste čuli od svakoga od njih da bi vrlo rado obavili svoj pripravnički staž dobrovoljno za 1600 kuna. Dobrovoljno, a vi kažete da se radi o dobrovoljnosti. Evo, replike gospodine Stazić.
Još jedna replika, Darko Milinović uvaženi zastupnik. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa isto dvojim da će ove mjere dovesti do porasta zaposlenosti iz prostog razloga što ajde ako spomenemo zdravstveni sustav, kolega je spominjao HZZO, već negdje 7, 8 mjeseci postoji zabrana zapošljavanja u hrvatskom zdravstvenom sustavu. A budući da znamo da hrvatski zdravstveni sustav ima manjka na tisuće i medicinskih sestara i liječnika postoji zabrana već 7, 8 mjeseci o novom, u redu ajmo reći, o novom zapošljavanju u zdravstvenom sustavu ali i one medicinske sestre koje odu u mirovinu ravnatelji su onemogućeni da umjesto tih sestara ili liječnika koji odu u mirovinu da primaju nove zdravstvene djelatnike na upražnjeno mjesto. I zbog toga bih iskoristio ovu priliku da ova Vlada razmisli da resorni ministar, ne vi nego resorni ministar razmisli o ukidanju te zabrane jer uistinu u pojedinim bolnicama i liječnici i medicinske sestre su zapravo na rubu fizičkog sloma.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo čujemo cijelo jutro jednu vrlo žučnu raspravu. Vidimo da postoje veliki problemi u vezi zapošljavanja, odnosno nezapošljavanja, odnosno vidimo da se dosta problema akumuliralo proteklih godina kada se zapravo vodila jedna neodgovorna politika. Međutim, ja ću početi ovu raspravu sa konstatacijom koju je iznio kolega iz HDSSB-a kada je rekao da je terapija počela i upravo zbog toga da će prihvatiti ovakav zakon, a ja ću na to reći da je naš ministar jako dobar liječnik, a to znači da može napraviti dobru anamnezu, dijagnozu i terapiju prevedeno ovdje snimku stanja, analizu i prijedloge i takve prijedloge i daje kroz ove zakonske prijedloge. To se vidjelo i u uvodnom dijelu kad nam je rekao, iznio kako su što je bilo dosadašnje mjere kako su se povećavale i javnih radova, i stručnih osposobljavanja i potpora za zapošljavanje, samozapošljavanje itd. Jako je dobro što će se prvi put raditi i evaluacija, znači uvodi se jedna struka, struktura u cijelu tu problematiku, da se ne dogodi da se obrazuje nešto nezaposlenih pa da opet idu na zavod za zapošljavanje. Činjenica je da u Republici Hrvatskoj, da je ona 3 u Europi po trendu rasta nezaposlenosti mladih i imamo danas 70 tisuća mladih ljudi bez iskustva. Prema tome, takvim ljudima treba pružiti šansu zbog toga što su oni u vrlo teškoj situaciji na tržištu rada. Prema tome, takvi ljudi vrlo često zapadaju u apatiju, dođu na zatvorena vrata, prema tome takvim ljudima, takvim ljudima, to su mali pomaci, ali takvim ljudima treba pomagati. A mi smo danas u ovim velikim diskusijama govorili o velikim projektima, o velikim investicijama, međutim zaboravili smo na ovakve poteze, male. Živimo u vremenu kada treba situaciju konstantno procjenjivati, sagledavati, moramo zapravo činiti sve korake, ma kako oni bili mali odnosno kako nam se činili mali, moramo zapravo mijenjati trendove. Hvaleći Zakon poticaja pri zapošljavanju, znači on je donesen u svibnju 2012.godine i najvišeg interesa i kontraverzi je bilo u vezi stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa, odnosno sezonskog zapošljavanja u poljoprivredi. Mi smo cilj postigli i postigli smo zadovoljstvo tih mladih ljudi kojima je omogućeno da prvi put mogu dobiti radno iskustvo, da mogu biti na tržištu rada, da se mogu natjecati na tržištu rada. Međutim, primjenom ovakvog zakona vidljivo je bilo i svima su, evo i ministar je rekao da su dolazili mailovi, svima nama su vjerojatno dolazili mladi ljudi koji su imali nekakve barijere da mogu zapravo, da se može za njih ovakav zakon primijeniti. Prema tome, to su bili ljudi koji su tijekom studija, zapravo oni su morali raditi da bi mogli studirati i stvarati na taj način, zarađivati na taj način, da bi uopće mogli studirati. Oni su bili znači u nepovoljnom položaju zbog toga što su imali godinu staža u mirovinskom osiguranju. Prema tome, današnji prijedlog ovoga zakona popravlja takve i slične situacije ili puno mladih ljudi koji su radili druge poslove niže stručne spreme nisu mogli zapravo javljati se na ovakve natječaje jer su prešli preko 29 godina. Prema tome, ovim prijedlogom zakona se zapravo sve to ispravlja, odnosno ukidaju se barijere i ukida se diskriminacija takvih osoba koji nisu mogli imati prava iz ovoga zakona. Drugi dio koji je jako bitan, to su zapravo poljoprivredni djelatnici, odnosno promjene koje su se događale u tom području. Vjerujemo da smo svi svjesni da poljoprivreda, da u poljoprivredi vrijedi druga pravila nego u ostalim djelatnostima. Naime, i zemlja, i stoka, i biljke ne poznavaju niti godišnje odmore, niti praznike i svakako ne mogu brinuti se u tom segmentu niti o raspodjeli, ravnomjernoj raspodjeli posla. Prema tome, i tu imamo promjene i zapravo mijenja se, definira se točno tko može raditi na takvim poslovima, a ne samo zato da ostvari materijalnu korist ili profit. Ovo je, mislim da je ovo jako značajno zato da se stvara jedan socijalni kapital koji je negdje jako nizak u Hrvatskoj, on svega iznosi 11%, a on treba biti zapravo uključen i u uspješnost ekonomije i društva, društva uopće. I još jednu stvar što sam zapravo naglasila i u replici, mislim da se u ovakvim temama moraju uključiti jedinice lokalne samouprave sa svojim razvojnim agencijama i da jednostavno sa ministarstva moramo uzimati alate koji nam pružaju i na taj način svojim inovacijama zapravo sagledati situaciju i djelovati na smanjenje nezaposlenosti na području lokalne samouprave. Prema tome, na kraju mogu reći da, ponoviti da živimo u vremenima kada treba stalno situaciju sagledavati i procjenjivati i moramo učiniti sve korake, ma kako oni bili mali, zapravo da bi mijenjali trendove koji jesu sada. I upravo zbog toga i ovakav zakon normalno da prihvaćam i vjerujem da će ubuduće biti jako puno inicijativa koji će pomoći i mladima, i drugima da dođu do svoga zaposlenja. Hvala lijepo.
Hvala kolegice Šimac-Bonačić. Repliku ima kolegica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Pa kolegice Tatjana Šimac-Bonačić vaša afirmativna rasprava o nezaposlenost s akcentom na nezaposlenost mladih me je ponukala na ovu moju repliku. Naime, želim reći da nezaposlenost mladih kao i ukupna nezaposlenost jest prije svega posljedica devastiranosti gospodarstva. Dakle, gospodarstvo takvo kakvo je, ovoga trenutka naprosto nema apsorpcionu moć za prihvaćanje novih zaposlenih. Međutim, ja ću spomenuti još neke generatore nezaposlenosti. Prije svega spomenut ću neadekvatan obrazovni sustav koji još uvijek producira jedan ogroman broj mladih ljudi, onih obrazovnih profila koji nažalost nisu ovakvoj gospodarskoj strukturi primjereni. Rekli bismo jednostavno, gospodarstvo drumom, a obrazovni sustav šumom. Potkrijepit ću to jednim primjerom iz Međimurske županije odakle dolazim. Dakle, graditeljske tvrtke iz Međimurja koje su snažne, dakle taj sektor je u našem gospodarstvu, lokalnom snažan već godinama uvozi radnike građevinskih profila iz susjedne Bosne i Hercegovine jer naprosto takvih profila u Hrvatskoj, odnosno u Međimurskoj županiji, pa i susjednim županijama nema. Drugi generator nezaposlenosti je po meni neadekvatan sustav socijalne skrbi, dakle opet jedan konkretan primjer iz Međimurske županije, tvrtka ili jedinica lokalne samouprave raspiše natječaj za javne radove i ne javi se nitko, dakle nema zainteresiranih. Postavlja se pitanje zašto nema zainteresiranih pri ovako visokoj stopi ukupne nezaposlenosti? Ne možete naprosto dobiti radnike zato što su oni odlično uhljebljeni u sustavu socijalne skrbi, dakle primaju izdašnu socijalnu pomoć, a radno su sposobni. Dakle ovo su dva problema o kojima sam govorila koje sam naznačila o kojima treba govoriti paralelno sa ovakvim mjerama koje Vlada poduzima u rješavanju problema nezaposlenosti.
Odgovor na repliku kolegica Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo potpredsjednice. Kolegice kada govorite o generatoru nezaposlenosti onda možemo vidjeti raznorazne primjere i ja se s vama slažem da nezaposlenost ne možemo gledati sa jednom aspekta nego ga moramo gledati multidisciplinarno i sigurno u svakom segmentu da moramo napraviti promjene. Spomenuli ste i socijalnu skrb, odnosno da vrlo često vidimo da ljudi više primaju. Takva je bila politika do sada. Mi smo promjenom Zakona o socijalnoj skrbi i promjenom politike u socijali već dali naznake i već radimo promjeno da hoćemo dati ljudima posao da rade, a ne da primaju socijalnu pomoć. Prema tome tu je već naša Vlada počela promjene u tom smjeru da te generatore nezaposlenosti smanjimo na najmanju moguću mjeru.
Sljedeći u raspravi kolega Nenad Stazić potpredsjednik Doma.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dakle kada bi netko dobronamjeran, zainteresiran pratio ovu današnju raspravu u kontinuitetu on bi s pravom mogao biti vrlo ljut. Mogao bi biti ljut, mogao bi biti zabrinut i mora bi si postaviti neka pitanja. Mora bi početi s pitanjem, da li to ministar govori nejasno, nerazgovjetno, mutno pa nitko ne može shvatiti što to zapravo ministar govori kada govori ili oni koji ga slušaju ne žele čuti što ministar kaže ili ne mogu razumjeti ni najjednostavnije rečenične sklopove. Ministar je ovdje rekao ovaj zakon neće otvoriti radna mjesta i to je ponovio ali najmanje 7 puta koliko sam pobrojao, a kolega Dujomir Marasović replicirajući ministru, odgovarajući ministru, suprotstavljajući se ministru kaže s ovim zakonom nećete otvoriti radna mjesta. Znači to vam je isto kao da ministar je došao i rekao je danas je četvrtka, na Marasović kaže ne, ne, ne, ministre danas je četvrtak. To je razina rasprave, to građani moraj slušati, to su građani izabrali pa kada su to izabrali to neka i slušaju. Uvijek se čudim ovakvom umovanju. Ovaj zakon je dobar, to kaže akademik Reiner ali nije problem u tome što potičete zapošljavanje, problem je u tome što se ne otvaraju radna mjesta nego se ona gase. Mi imamo Zakon o poticanju zapošljavanja, o tome da postoji problem sa gubitkom radnih mjesta pa to svi znamo. znači kako se sad pak tu umuje. Prigovara profesor Reiner nekomu tko proizvodi čekiće i kaže, a koga vraga vi sada proizvodite čekiće kada treba prepiliti dasku a to čekićem nećete moći zato vam treba pila. Pa jasno da treba pila za prepiliti dasku, ali čekić treba za zabiti čavao. Brkaju se pojmovi, brkaju se ciljevi, brkaju se namjere. A zašto se to radi? Zato da bi se prigovorilo Vladi zato da bi se prigovorilo ovom zakonu, a hoće se prigovoriti samo zbog toga da bi se prigovorilo jer je zakon dobar. 27% povećanja proračunskih sredstava za poticanje zapošljavanja. U trenutku u godini kada ukupni budžet pada, kada su ukupni budžet smanjuje. Šta se u tom smanjenom budžetu povećava, šta Vlada povećava? Povećava sredstva za poticanje zapošljavanja i to sad treba napasti, na treba okomiti. Zbog toga se prigovara Vladi. Pa kada to netko dobronamjeran sluša mora se zapitati ljudi što je ovo? Koga smo mi to izabrali? Recite onim mladim ljudima koji nemaju radnog iskustva da ovaj zakon ne valja i da je nepotreban, recite ako se usudite. Ti mladi ljudi kada završe obrazovni proces svoj oni ulaze u jednu petlju u jednu petlju bez kraj, početak i kraj su tamo svezani u toj petlji. On se javlja natječaj, svi natječaji traže barem godinu dana radnog iskustva. Pa gdje da ga stekne? Gdje da ga stekne? On teoretski ne može nigdje početi raditi. nigdje, nikada jer će mu uvijek nedostajati taj faktor da nema radnog iskustva. Neće ga nitko uzeti bez radnog iskustva. I šta sada Vlada radi? Vlada kaže mi ćemo dati 1600 kuna. Nije puno, to nije plaća, to je stimulacija. Ali šta se omogućava tim ljudima? Da izađu iz petlje, to im se omogućava i to se sada napada. To ne valja. Pa šta valja ako to ne valja? I sad dolazimo do onoga što se neprestano tu prigovara vladi, a to je povećanje nezaposlenosti. Pa recite jel ta nezaposlenost počela rast kad je došla ova Vlada ili je ona rasla i prije, budimo logični. Znate, ljudi se ja mislim s pravom moraju čudit. Šta može smanjiti nezaposlenost, što može poticat zapošljavanje, pa mogu samo nova ulaganja, mogu samo novi poslovi. Pa ne može jedan zakon zaposlit nove ljude, pa toliko valjda moramo bit svi skupa razumni i logični. Nećemo zakonom zaposlit ljude, to moraju biti ulaganja, to moraju biti sklopljeni poslovi. A kako su se sklapali poslovi pa to imamo primjer u Kninu, pa za spomenik nije potpisan ugovor za izgradnju spomenika braniteljima nego je bio usmeni dogovor ti to napravi, a mi ćemo to tebi platiti. A koliko bi bilo još nezaposleno da nije građen taj spomenik. Evo kako se radilo. I sada onaj tko je tako radio prigovara onome koji hoće uvesti reda. To je otprilike ovako, kado da netko prolije mlijeko i onda napadne i veli pa mlijeko ti je proliveno po podu. Uzmem čašu, nekoga zalijem vodom i velim pa sav si mokar, kak ti nije neugodno. Evo tako se rezonira ovdje u ovom Saboru. Šta građani očekuju, prepucavanje u Saboru oko ovakvih zakona, milijun replika na ovakve zakone, to sasvim sigurno ne. Hoćete li vi glasati za ovaj zakon, ja sam uvjeren da hoćete. Ja sam uvjeren da hoćete jer taj zakon valja, taj zakon je dobar, taj zakon pomaže mladim ljudima, taj zakon pomaže poljoprivrednicima, taj zakon pomaže onima koji rade u poljoprivredi na sezonskim poslovima. Taj zakon je dobar i zato ćete glasati za njega. A zašto onda ovako raspravljate, zašto milijun replika u ovom Saboru, zašto prigovarati vladi, pa samo zato što nemate nikakvih drugih argumenata pa čak ni ovakvim dobrim prijedlozima zakona da se s njima zajedno svi složimo da pomognemo tim ljudima u ovoj zemlji. Hvala vam.
Hvala. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvi je kolega Dujomir Marasović.
Štovana gospođo dopredsjednice. Gospodin Stazić, vi ste završili vaše velike propagandističke škole, … prof šta ja znam, bili ste novinar Radio Zagreba i vi ste s te strane pet, čista petica. Izvrstan ste govornik i manipulator i puno doprinosite recimo vašoj stranci u tom govornom smislu. Zaista zaslužujete peticu, ne da nemam prigovora nego sve pohvale. Ali ću vam reći da ste nekorektni jer ja sam se javio za repliku kad to gospodin ministar još nije bio izustio što je rekao da ovo neće riješit, da neće zaposlit. Ranije sam se javio, to je prvo. Drugo, citirao sam tri stvari na koje repliciram, a to je na taj način smo spriječili friziranje nezaposlenih, sve ove naše mjere zapošljavanja su dale dobre rezultate, a nisu nikakve dale rezultate, dosta smo projekata doveli u Hrvatsku, eto to mi je bilo nekako najbolnije. I ja sam se javio u dobroj namjeri, rekao sam što sam imao reći i niste trebali to pregovorit na taj način ali to je vaše pravo kao i moje prethodno što sam rekao. Idemo dalje, recimo 00. Ali ono što ja vama želim reći gospodine Staziću, znate što ova Vlada radi, ona de facto ove banalne stvari koje vi i sami kažete da su banalne i male stvari stavlja ovdje na Sabor u dopodnevne termine kad je televizija i de facto provodi kroz Sabor te male pa čak i kvalitetne pomake za koje smo i mi glasali. Ovaj zakon je već izglasan, da se zna, samo se nešto dopunjuje. Ali znate što vi, omču hrvatskom narodu koju provite HERA-u da će mu povisit cijenu struje i plina, ne što će mu povisit, to nije ni važno, nego što će mu ubuduće određivat cijenu neki tamo Mate, Stipe, Jure u ime partije, a vi ćete reći da s tim nemate veze. To je bit, vi privatizirate HEP i struju će prodavat pet ljudi ili tri čovjeka pošto ih volja i uvozit odakle hoće i bit će gore nego što je bilo u HEP-u zbog kojeg su sad suđenja. Eto to je bit stvari, a to vi skrivate od hrvatskog naroda, to provodite na nelegalni način…
Hvala lijepa.
Nego nesaborski način i to je što ova država ide u propast zbog takvog pristupanja vladanja i obnašanja vlasti. Hvala.
Kolega Marasoviću molim vas, svaki puta [[Upadica Marasović: Nemojte me isključivat.]] Ne isključujem vas nego kažem svaki puta govorite dulje od dvije minute, to je nekorektno prema drugima, javite se za raspravu pa ćete imati 10 minuta. Odgovor na repliku kolega Stazić.
Kolega Marasoviću, prvo hvala na komplimentu zbog mojih govorničkih vještina ali mislim da malo pretjerujete. Drugo, odbijam vašu primjedbu o nekorektnosti, toliko nekorektan nisam. Ministar je u svom uvodnom izlaganju rekao rečenicu da ovaj zakon neće otvorit radna mjesta, u svom uvodnom izlaganju i ponovio je nakon toga još sigurno 7 puta. I treća stvar, sad raspravljamo o poticanju zapošljavanja, a ne o HEP-u, o prodaji HEP-a. Kad god nemate šta prigovoriti meritumu stvari vi počnete pričati okolo naokolo o bilo čemu.
Sljedeća replika, kolegica Jadranka Kosor. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo ja mislim da je dobro da mi malo se zaustavimo u raspravi oko ovoga zakona i da raspravljamo i da polemiziramo i o načinu na koji raspravljamo. Kolega Stazić kaže da se hoće prigovorit da bi se prigovaralo i da se ovdje prigovara zato što se nema drugih argumenata. Kolega Staziću, zapravo cijeli svoj saborski mandat kao zastupnik oporbeni do sada vi ste zapravo izgradili upravo na takvom načinu raspravljanja. Ja se ne mogu sjetiti apsolutno nijedne vaše rasprave dok sam bila članica Vlade, pogotovo kad sam bila predsjednica Vlade gdje vi niste ne žestoko kritizirali nego sa omalovažavanjem, sa ponižavanjem, sa ironijom, sa nevjerojatno puno sarkazma govorili o tome što je radila Vlada Republike Hrvatske. I sad kad govorite o tome i prigovarate oporbi da nešto kritizira ja vas podsjećam možda na 2, 3 primjera. Zakon o radu – niste ga htjeli ni podržati, ne samo to niste htjeli niti odšutjeti da mi Zakon o radu promijenimo u tim minimalnim dijelovima nego ste dapače i ovdje govorili, vrijeđali i zakon nismo promijenili. Zakon o mirovinskom osiguranju smo promijenili, niste ga htjeli podržati. Dapače, tada ste govorili da čim dođete na vlast da ćete ga promijeniti, a sad govorimo čak o povećanju dobne granice do 67 godina. Smanjenje parafiskalnih nameta koje smo mi evo proveli kao jednu od mjera programa gospodarskog oporavka i cijeli program gospodarskog oporavka bio je neprekidno napadan u ovoj sabornici. Dapače, u 2010. kad smo program počeli provoditi i kad su se vidjeli prvi rezultati vi ste tada tražili, i vi kao zastupnik, moju smjenu sa čela Vlade govoreći ništa se ne događa, ništa se ne događa i sve je prah i pepeo. Na kraju vi kažete i postavljate pitanje kad je počela rast nezaposlenost ova o kojoj danas govorimo? Znači, više od 325 tisuća nezaposlenih. Pa počela je rasti, kad govorimo rast je nešto i rast je povećanje jel'. Dakle, od kraja našega mandata do danas nezaposlenost se zaista povećala i osobito je rasla evo u vrijeme turističke sezone kad obično i uvijek dosada u samostalnoj Hrvatskoj pada. I to su argumenti s kojima ćete se naravno i dalje suočavati u ovoj raspravi.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Stazić.
Uvažena kolegice Kosor uvijek sam nastojao govoriti argumentirano. To nije uvijek bilo lako slušati drugoj strani, ja to priznajem. Jest, tražio sam i vašu smjenu dok ste bili predsjednica Vlade, ali sam je tražio zato što sam mislio da je vaša Vlada loša. A da sam ja bio u pravu, a ne vi dokazali su građani koji su vas smijenili na izborima. Nije bilo uvijek ugodno slušati što sam ovdje govorio. Dok je Sanader bio premijer tražio sam da se ispita odakle mu imovina, odakle je kupio kuću, odakle je kupio satove. Dok sam ja to tražio vi ste ga ovdje branili i govorili da ja govorim bez veze, da širim mržnju, da govorim neistine, da napadam bez ikakvih argumentacija kao što mi to prigovarate i danas. Vrijeme međutim gospođo Kosor pokazuje da sam ja bio u pravu.
Repliku ima kolega Mladen Novak.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče ako sam vas dobro razumio rekli ste lud čovjek nije razumio ono što ministar govori. Pa mislim da to baš nije primjerena izjava, netko možda nekoga i ne razumije, ali nije zato lud. Mislim da je to krajnje nekorektno pogotovo za ovo gdje raspravljamo. Što se tiče toga da li raspravljamo, da li se držimo teme? Pa koliko puta i jedna i druga strana se nije držala tema ali tu je predstavnik Vlade i ta politika zapošljavanja je usko vezana uz sve ove teme koje su se ovdje spominjale. Ali vi ste sad promijenili temu, vi ste sad okrenuli na povijest što ste govorili za Sanadera kad je bio na vlasti. Pustite to. Što građani očekuju? Zar očekuju replike i prepucavanja? Između ostalog očekuju i replike i prepucavanja, ali očekuju da vladajući čuju ono što govori oporba, da ponekad i uvaže ono što govori oporba. Normalno ne očekuje nitko da to bude uvijek, ali pogledajte si fonogram zapisnika kad smo zadnji puta raspravljali o ovom zakonu. Ovo što sad se radi to je bilo predlagano od strane oporbe. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeću repliku ima kolega Đuro Popijač.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine potpredsjedniče niste trebali ulagati toliki trud da branite ministra Mrsića, zaista on je jako dobar u tome da nas evo i danas uvjeri da on zapravo sa ovom brojkom nezaposlenih što može, nema veze i nema ništa, da njegove mjere tu ne mogu ništa i da sa stanjem u gospodarstvu zapravo nema ništa. To je vjerojatno točno. Njegov je zaista resor toliko ograničen pa da se kao ministar ne osjeća odgovornim za sve ovo što je, ali je odgovoran kao član Vlade. Pa kad on već nikako nema veze sa tim tko će stvarati radna mjesta u Hrvatskoj dovedite nam nekoga tko je odgovoran za to onda. Tih nema. Pojavi se eventualno dva puta godišnje kada je aktualni sat kojega jedva jedvice uspijete organizirati. Dovedite nekoga tko će odgovoriti na pitanje recimo samo ovo, hrvatska bi industrija mogla pobjeći u Srbiju zbog jeftinijih energenata. Koliko će tisuća radnih mjesta biti izgubljeno zbog toga? To ministar Mrsić s tim kao ministar ovog ministarstva možda i nema veze, ali kao član Vlade zasigurno ima. Dovedite nam nekoga s kim ćemo o tome razgovarati, o stanju gospodarstva, zbog čega se gube radna mjesta u gospodarstvu, zašto se donose ovakvi zakoni kao i onaj jučer na kraju krajeva o energetici koji će upravo uzrokovati daljnji pad konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Nemamo kome govoriti, moramo govoriti o ovim stvarima čovjeku koji je ovdje. I dobro da je. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Stazić je dobro rekao ovo je stvarno zakon kojim se popravljaju nespretnosti, ispravljaju nepravde u jednom zakonu koji se donio prije što nije bilo potrebno, ali ajde napravljeno je i dobro da se uvidjelo da ima rupa i da te rupe treba zakrpati. Nažalost čitav ovaj zakon je na neki način krpanje rupa u brani prstima. Znate kak se ono u Holandiji radilo jel? Držao je onaj dečko prst u rupi da brana ne pukne. Ali ova naša brana ima previše rupa i o tom danas pričamo. Naravno, da je čitava stvar počela u pljačkaškim vremenima, u pljačkaškim vremenima od 95. nadalje i da nam sad ceh dolazi na naplatu, o tom isto pričamo danas. Nažalost isto tako vaša Vlada je obećala rokove, niko ih nije silio, niko nije silio prvog potpredsjednika da kaže, ako do rujna ne krene, evo odo ja. Međutim, rokovi su obećani. Svjetla budućnost je po definiciji uvijek u budućnosti, inače ne bi bila to što jest. Ja sam se toga naslušao, imam dosta godina i dugo pamtim, naslušao sam se te svijetle budućnosti dosta puta u raznim oblicima i po raznim definicijama. Naša djeca danas, danas traže budućnost, danas traže budućnost inače odlaze u Kanadu. Svatko od nas ima nekog takvog u kući ko se sprema otići u Kanadu. Te rupe, te velike rupe treba zakrpat, ovo naravno treba napraviti i podržat ćemo to, to je dobro i pametno, uopće nije dilema. Ali danas razgovaramo o tim velikim rupama i taj razgovor se treba vodit, kad već nije službeno ta tema dnevnog reda, evo iskoristili smo ovu priliku. Hvala.
Hvala lijepa kolega Vuljanić. I zadnju repliku kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Stazić stvarno mi nije jasno čemu toliko žući, nervoze u vašoj raspravi? Mogli bi sada izvaditi neke vaše rasprave o temama o kojima se u ovom visokom domu razgovaralo prije 3 godine, a s tim temama ova Vlada danas ima itekako problema. Pa da se vidi kako ste vi prije 3 godine ocjenjivali neke probleme, oćemo oko prava o kolektivnih ugovora, oćemo o tome da je 80% proračuna zadano i da bez kresanja nekih prava, izmjena zakona nemoguće promijeniti proračun, sjetite se što ste govorili iz ovih klupa. No, vi ste bili oporbeni zastupnik i vaš je pravo bilo da tako govorite. Zato mi nije jasno zašto si vi uzimate za pravo da docirate nama o čemu ćemo govoriti? Kolegi Marasoviću ste rekli da ne smije spominjati neke stvari, jer to nije tema, međutim vi kad ste u svojoj replici odgovarali kolegici Kosor onda ste se dirnuli nekih stvari koji ama baš nemaju nikakve veze s ovim. Bez obzira što vi mislili, ali ne možete zabraniti niti jednom oporbenom zastupniku da ne kaže da svaki dan se povećava broj zaposlenih za 1000. I da svi sa svojom raspravom na ovaj ili onaj način želimo naprosto pomoć Vladi da se taj trend zaustavi. Isto tako jučerašnja rasprava. Pa ne možete reći da nije bilo pozitivno od strane oporbenih zastupnika ako smo tražili da se iznađe mogućnost da se ovi zakoni s kojima će se dizati na ovakav način i neko drugi će postat odgovoran za dizanje cijena osnovnih energenata Hrvatskim građanima, da se pokuša naći načina da se to prolongira. Pa ne možete reći da je to nešto što oporbeni zastupnici ne bi smjeli raditi? Vi ste danas, što je inače totalno neuobičajeno, i vi ste u ovom Saboru dugo kao i ja, pa nikada se baš nije dogodilo da je neko na jednoj ovakvoj točki iako vrlo važnoj, donio odluku da nema pauze i da se radi ovako cijeli dan. To je obično bio, pa čak i kad se raspravljalo o Saboru, klubovi i oporbeni i vladajući su se dogovorili da zbog, i broja prijavljenih itd. da se raspravlja cijeli dan. Prema tome, mislim da malo više međusobnog uvažavanja će dovest do toga da možemo kvalitetno raspravljati, a o tome da vi nama prijetite prstom, hoćemo li mi podržati ili nećemo zakon…
Hvala lijepa kolega Šuker.
… pa mi smo jasno i u svojoj prvoj raspravi rekli o tome što hoćemo. Na kraju krajeva vidjeli ste i sami u proteklim glasovanjima da uvijek zakon koji je bio dobar i da se prihvatili određeni prijedlozi i sugestije HDZ-a, a HDz je podržao taj zakon.
Hvala. Hvala, molim vas još jedanput držite se vremena. Vrijeme se mjeri, vidite na ekranu. I odgovor na repliku, kolega Stazić.
Pa kolega Šuker, ja najprije uopće nisam nervozan, drugo nisam ni žučljiv. Ja se, ja i ne dociram, kako ćete vi raspravljati i cijeli vaš klub, to je potpuno vaša stvar. Ja se samo čudim i ne mogu se načuditi da stranka koja se nalazi na sudu zbog korupcije i oštećenja državnog proračuna, Vladi koja ju je naslijedila prigovara da nema dovoljno novaca da potiče ulaganja i otvaranje novih radnih mjesta. Tome se čudim i to je moje pravo. Ali, ja vas uvjeravam kolega Šuker ne čudim se tome samo ja, tome se čude gledatelji ovoga prijenosa. Hvala vam.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika. Kolega Šuker izvolite.
Kolega Stazić je povrijedi Poslovnik ili opet govori o nečemu o čemu se danas ne raspravlja u ovom Saboru. Kolega Stazić ako ćemo ovako raspravljati, vrlo bitan je hranidbeni lanac SDP-a.
Kolega Stazić je odgovorio na repliku vašu i nije bilo povrede Poslovnika i upućujem vas na Poslovnik Hrvatskog sabora. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je Božidar Kalmeta. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa svakako da se ovaj zakon ne može gledat drugačije nego u okviru jedne gospodarske situacije u kojoj se nalazimo, u okviru velikog broja nezaposlenih koji imamo, pada BDP-a itd. itd. I zato nije čudno, pada industrijske proizvodnje. I zato nije čudo da i normalno je da kolege kad govore o ovom zakonu malo i prošire temu i da onda spominju i neke stvari za koje smatramo da ih treba spominjati. Jer nismo mi rekli da će, ne znam, investicije krenuti u 3 mjesecu, pa onda da će u 6, pa onda u 9, a danas čujemo da će 2013. Prema tome mi bi voljeli da je to tako i nama nije drago što to nije tako, u to budite uvjereni. Svi bi mi voljeli da je to tako, da je ulaz stranog kapitala veliki, da imamo privatnih investitora jer gospodarski rast u ovoj zemlji moraju nositi privatni investitori. I mi bi to voljeli, ali ne možemo prešutiti ako pročitamo u novinama da je za pad investicija dakle nije kriva ova Vlada uvijek je kriva prošla Vlada. E pa sada bi mi trebali to prešutiti i to ne spominjati i onda bi to bilo u redu. A ne bi se ni vi tako ponašali zato dozvolite da je potrebno reagirati i da reagiramo. Nema, investicija nema zato nema pozitivnih očekivanja. Pozitivna očekivanja je jedan vrlo važan ekonomski pojam u gospodarstvu i u ekonomiji i kada su u pitanju potrošači i investitori i svi ostali i to je ključan problem. Mi jesmo izgubili izbore, građani su od vas imali velika očekivanja. Izbori su završili kako su završili dakle pobjedom ali danas više tih pozitivnih očekivanja nema. Nije nam ni to drago. Ja vam iskreno govorim ali treba to popraviti pa će onda biti jasno i novih investicija i rasta BDP-a i svega ostaloga. Da ne govorim da ima već nekih investicija koje već postoje pa se pokušavaju zaustaviti. No sada nešto o zakonu. Ja sam o ovom zakonu govorio i kada smo govorili zadnji puta o Zakonu o posredovanju pri zapošljavanju i moram kazati da je dobro što se skraćuje vrijeme vođenja u evidenciji sa 90 na 30 dana, o tome sam govorio prošli put mislim da je to dobro i da se ograničenje od 1 godine staža u mirovinskom osiguranju zamjenjuje ograničenjem od 1 godine staža u zvanju za koje se nezaposlena osoba obrazovala. To piše ovdje u obrazloženju i to je dobro u ovim izmjenama zakona i također postoji potreba potpisivanja trajanja stručnog osposobljavanja duljeg od 24 mjeseca zbog … trajanje pripravničkog staža propisano do 36 mjeseci. Dakle, što se tiče samog zakona izdvojimo sada iz svega skupa, a zakon je kao što je već rečeno ovdje mjera koja se koristi kada nema otvaranja radnih mjesta, onda je ove dvije promjene u zakonu su dobre. Ja bi međutim imao još nekoliko prijedloga vezano isključivo za ovaj zakon, a to je sljedeće, dakle rekao sam da je dobro da se ovo povećava sa 24 na 36 mjeseci, međutim imamo osoba koje su koristile ovo stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa i koje koriste to još i danas, a godina dana im je malo recimo za polaganje stručnog ispita kod geometara, kod inženjera građevinarstva pa i kod nekih obrtničkih zanimanja za majstorski ispit itd. nedovoljno je 12 mjeseci ovakvog stručnog osposobljavanja nego treba više. I zato za one buduće koji će ovo koristiti je to riješeno. Ali što s onima koji su sada to koriste po onom starom ili su već iskoristili? Ne bi bilo loše i njima u ovom zakonu omogućiti uključiti ih da mogu koristiti sada ovo do 36 mjeseci. Dakle to je jedan moj prijedlog koji mislim da bi bio dobar da se čini mi se da je to članak 4., tako je da se tu doda piše 24 mjeseca zamjenjuje se riječima 36 mjeseci, bilo bi dobro da se doda i za one koji su to već iskoristili ili sad koriste po starome, a ne mogu za to vrijeme koje je do sada bilo 12 mjeseci polagati stručne ispite itd. Drugo, da se osobe recimo koje imaju evidentirani radni staž u radnoj knjižici, da se za osobe koje imaju evidentirani radni staž u radnoj knjižici primjeni isto plaćanje 100% troška kao i za osobe bez radnog staža u radnoj knjižici odnosno plaćanje za mirovinski staž i zdravstveno osiguranje 100% iz sredstava Hrvatskog zavoda za zapošljavanje kao i za one koji nemaju evidentirani staž. Naime, ako imamo nekoga koji ima npr. jedan dan radnog staža ili 10 dana radnog staža poslodavac mora za njega plaćati 350 kuna mjesečno zdravstvenog osiguranja pa onda poslodavac uvijek hoće uzeti onoga tko nema niti jednog dana radnog staža jer za njega ne mora plaćati ovih recimo 350 kuna mjesečno tako da ovi koji imaju 10, 15, 20 ili mjesec dana radnog staža su ovdje u neravnopravnom položaju u odnosu na one koji nemaju niti jednog dana radnog staža. Nadalje, mislim da dobro tu je i rečeno ali mislim da je ova naknada od 1600 kuna da bi mogla biti nešto veća jer ona je pogotovo malo mala za one koji putuju jer ona ne uključuje putne troškove, nema putnih troškova itd. tako da bi bilo dobro povesti o tome računa da se taj minimum da se podigne na razinu minimalne plaće u RH. I još bi jednu stvar trebalo voditi računa, a to je imamo situacije da neki recimo diplomirani ekonomist koji koristi ovo stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa da ga negdje prime pa on onda ne znam tamo nosi vreće ili radi neke poslove za koje nije ustvari … može ih raditi jasno ali ako je primljen kao diplomirani ekonomist onda bi bilo dobro da radi ne znam u računovodstvu ili da radi negdje u čemu je struka a ne u nekakvom drugom poslu koji će mu poslodavac dati, a to se događa. I zadnje, pitanje vaučera o tome je bilo dosta govora. Ja mislim da također da vaučeri nisu loši pogotovo u kampanjama, a zato su i napravljeni jer je u poljoprivrednim kampanjama raznih berbi kada se koriste radna snaga 30, 40 dana pa i u ribarstvu negdje. Ja mislim da je to dobro jer će se s tim će se ipak suzbiti onaj rad na crno u kampanjama, mada moram kazati da razgovarajući s nekim ljudima koji koriste te vaučere i koji rade u kampanjama, jasno je bilo više volje da ih se primi na određeno vrijeme nego da rade preko vaučera. Oni bi voljeli ponavljam da ih se primi na određeno vrijeme jer onda računaju možda i ostanem itd. A vaučeri su vaučeri, nisu loši u kampanji ali evo htio sam prenijeti mišljenje ljudi koji rade na takvim poslovima gdje oni jasno uvijek … radni odnos nego vaučere. Evo toliko, nekoliko prijedloga za koje smatram da kad bi se uvrstili u ovaj zakon da bi zakon bio bolji. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Prvi se javio Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijep gospodine potpredsjedniče. Pa ova sabornica najbolje govori o svemu. Nema predstavnika Vlade i sad sva ona retorika koju je kolega Stazić maloprije izrekao naprosto pada u vodu, a kolega Kalmeta vi ste rekli da nema investicija, … jedan krivi pojam investicije, krive pretpostavke zašto bi investicije trebale doći u Hrvatsku su dovele do ovoga do čega su dovele, da praktički u prvih 9 mjeseci nemamo uopće investicija. Međutim, kad vi nekome tko uloži novce u Republiku Hrvatsku uvedete retroaktivno poreznu dividendu i naplatite mu unatrag 5 ili 10 godina porez na dobit koji ona čak nije niti izvukao nego ostavio u svojoj tvrtki i koristio to kao obrtna sredstva tijekom tih svih godina i sad zbog toga što nije izvukao ta sredstva vi ga lijepo kaznite, lupite što bi naš narod rekao po repu i uzmete mu novce, logična stvar da svatko gleda sa strane i misli što će meni biti sutra ako investiramo Hrvatsku, ako budem imao dobit, kakav će opet zakon biti, tim više što je ovo nešto što se ponavlja, što je ova politička koalicija napravila i 2000. Dakle nije to nešto što se nije dogodilo, oni su 2000. napravili istu stvar i to šalje jednu negativnu poruku investitorima. Druga stvar, dati negativno mišljenje za poslovanje u prethodnoj godini jednoj neovisnoj financijskoj agenciji kao što je HANFA zbog nekakvih paušalnih razloga isto je nešto što šalje negativnu poruku prema svim investitorima. Ali kako investirati u Hrvatsku, u zemlju u kojoj Vlada daje negativnu ocjenu za nezavisnu agenciju koja kontrolira kompletan nebankarski financijski sektor, a kad pogledate razloge, razloga stvarno da se trudite da gledate sa trostrukim povećalom ne možete naći razloga. Zašto, jedini razlog da se … zašto je došlo do smjene u upravi HANFA-e, dakle to je to. A što se tiče ovog zapošljavanja mladih ljudi, naših mladih kolega bez radnog staža da bi dobili staž, a koja korist je od toga ako jedan diplomirani pravnik, jedan diplomirani inženjer, jedan diplomirani ekonomist ode negdje raditi i ne radi uopće posao za koji je školovanje platila država. školovanje jednog ekonomista i jednog pravnika, a da ne govorim jednog inženjera košta strašno puno.
Vrijeme.
I mi onda kažemo, samo dvije rečenice molim vas. I mi onda kažemo da smo mu pomogli ako je on otišao, odradio negdje pripravnički staž radeći nešto što nema veze s njim. To je čisto ponižavanje i visokog školstva u Hrvatskoj i čisto ponižavanje tih mladih ljudi koji su se itekako trudili da završe fakultet.
Hvala. Hvala, shvatili smo. Sljedeća replika, Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Kalmeta je u svom izlaganju rekao … što je javnost u Hrvatskoj, hrvatski građani očekivala od ove Vlade to je da pozitivne mjere koje bi potakle investicije, koje bi potakle zapošljavanje i kako se to nije dogodilo mi danas ovdje u Saboru, a gdje drugdje kao saborski zastupnici imamo pravo govoriti o tome. Pa ću na tom tragu kolega Kalmeta reći jedan primjer koji će prilično … oslikati to što ste vi rekli. Naime, ova Vlada je naslijedila zakon o subvencioniranju i državnom jamstvu stabilnih kredita. Prema tom zakonu u svega nekoliko, tri mjeseca prodano je 2250 stanova, dakle 2250 mladih obitelji je kupilo stanove u svega tri mjeseca po tom zakonu. Prosječna starost tih obitelji je 31 godinu. I ova Vlada umjesto da s tim projektom nastavi, da možda u godinu dana proda cjelokupni fond neprodanih stanova u Hrvatskoj i onda potakne nove investicije, gradnju novih stanova, potakne građevinski sektor koji je apsolutno na koljenima, Vlada taj zakon stavlja van snage i vraćaju se na zakon o društveno poticanoj stanogradnji iz 2001. godine prema kom je zakonu u 11 godina prodano 5500 stanova, dakle negdje oko 500 stanova godišnje. Taj zakon nije dobar, danas u ovim novim okolnostima nije dobar i neće polučit nikakav uspjeh i neće se prodavati stanovi, neće se potaknuti investicije u građevinarstvu. Evo to vam je taj jedan … primjer kako nešto što je naslijeđeno dobro od prošle vlade se zaustavlja i otvara se nešto novo, odnosno vraća se na nešto staro što ne može polučit rezultate i zbog toga onda je i povećanje broja nezaposlenih i pad potrošnje, a onda samim time to se reflektira na sve sektore, a posebno na građevinski sektor.
Hvala. Sljedeća za raspravu Martina Banić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Jedan od gorućih problema u Hrvatskoj je nezaposlenost. Jučer je više od tisuću ljudi ostalo bez posla, danas već više njih od 600, a svima njima moramo još i pribrojiti one koji rade, a ne primaju plaću. Taj broj znatno uvećava. Uz to svakako moramo podcrtati činjenicu kako je svaki treći nezaposleni mladi čovjek do 34 godine starosti. Nedugo smo imali priliku vidjeti istraživanje čiji rezultati su uistinu poražavajući. Iz Hrvatske želi otići 57% mladih. Istraživanje je učinjeno na 500 ispitanika starosti od 18 do 25 godina, u pet velikih gradova: U Zagrebu, Splitu, Rijeci, Osijeku i Varaždinu i pokazalo je kako 57% mladih razmišlja o odlasku iz Hrvatske u zemlje Europske unije radi studiranja ili zaposlenja. Ovo što sam navela je tragedija naše Hrvatske, tragedija ove vlade. Najveći broj mladih ne vidi perspektivu i razlog zašto ostati u Hrvatskoj. To svakodnevno čitamo u medijima ali i po društvenim mrežama gdje se osnivaju grupe u kojima mladi izražavaju svoje nezadovoljstvo i govore o odlasku iz Hrvatske. To je naša stvarnost. Mladi, obrazovani ljudi smatraju da nemaju perspektivu u Hrvatskoj. Stoga su potaknuti trenutačnim stanjem u zemlji odlučili uzeti stvar u svoje ruke i osnovali grupu na facebooku pod nazivom "Mladi napustimo Hrvatsku". Grupa je u manje od 24 sata prikupila više od 12 tisuća lajkova. Što je toliko glasna sirena za uzbunu da je vladajući moraju čuti i reagirati dok ne bude kasno. U samoj se grupi mogu naći savjeti kako i gdje otići iz Hrvatske. Služi kao svojevrsna grupa potpore svim onim mladim ljudima koji su odlučili napustiti Hrvatsku. Kolegice i kolege pitam sve nas da li je to ono što želimo? Trenutno jedna od rijetkih opcija je zapošljavanje preko mjere stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa za 1600 kuna. Vjerujem da smo svi svjesni da 1600 kuna nije dostatno za samostalan život mlade osobe jer svjedoci smo svakodnevnih poskupljenja cijena grijanja, plina, struje, hrane, a sva ta poskupljenja ne zaobilaze nitijednog građanina RH pa tako ni jednu mladu osobu. Pitam se što dobivamo zapošljavanjem za otprilike 10 kuna po satu? Produžavamo ostanak kod roditelja, kasnije stupanje u brak, smanjivanje nataliteta i uopće odluke o zasnivanju obitelji. Čuli smo da se mjerom o kojoj danas raspravljamo zaposlilo više od 7 tisuća mladih. I tu moram kazati da su studenti Filozofskog fakulteta s pravom upozoravali na ono što će se dogoditi primjenom zakona. Podsjetit ću na dio pisma kojeg su uputili ministru Mrsiću. Citiram, "Ono što je možda i najvažnije najavljeni zakon uopće ne može smanjiti nezaposlenost, upravo suprotno može je samo povećati. On poslodavcima omogućuje da određenu količinu rada delegira nezaposlenim pripravnicima umjesto da za taj isti rad plaća svoje zaposlenike. Također, čak i da takvim zakonskim rješenjem osposobimo sve nezaposlene mlade u državi to ne bi značilo da za njih postoje radna mjesta. Zakonski prijedlog upravo ima zadatak maskirati raspravu o uzrocima nezaposlenosti u Hrvatskoj kao i o razlozima nemogućnosti otvaranja novih radnih mjesta. Namjera je vladajuće elite da ovim zakonom nezaposlenošću manipulira, da je statistički umanji, da fragmentira kategorije nezaposlenosti i stvori nove oblike nesigurnog i potplaćenog rada te na taj način međusobno antagonizira skupine radnika koje je onda lakše izrabljivati." To su kazali studenti Filozofskog fakulteta. I oni su bili potpuno u pravu kad su kazali da se zakonom manipulira nezaposlenošću, a da se pritom ništa ne radi kako bi se mladima osigurala budućnost u Hrvatskoj. Moramo se usmjeriti puno više na mlade i na perspektivu mladih u Hrvatskoj kako bi spriječili odljev mozgova. A ima li dugoročno smisla mjera od 1600 kuna na godinu dana? Mjera koja vodi povratku na Zavod za zapošljavanje kako bi poslodavac uzeo novog pripravnika. Izmjenama o kojima danas govorimo proširuju se odredbe zakona u smislu da svi nezaposleni koji imaju manje od godinu dana radnog staža u svojoj struci imaju mogućnost stažiranja, a mogućnost stažiranja proširujemo i na žene bez radnog iskustva. Mišljenja sam da su sve to isključivo populistički potezi bez pravog efekta. Zaključno želim istaknuti da je nužno što hitnije poduzeti korake koji će pokrenuti gospodarstvo, da je nužno voditi brigu o mladim ljudima, o mladim obiteljima a ne da čitam po medijima kako nas napušta 60 doktora znanosti jer za njih nema posla u Hrvatskoj. Kolegice i kolege kada bi ova mjera potaknula gospodarstvo uvjerena sam da bi svi zapljeskali Vladi, ali prema dosadašnjim efektima i smjeru kojim se krećemo pljesak ćemo prije čuti na Dinamovom stadionu. Hvala.
Hvala. Za riječ se javio u ime predlagatelja ministar Mirando Mrsić. Izvolite ministre.
Poštovani potpredsjedniče, pa ja stvarno ne razumijem. Jel' ja sam prespavao dvije godine ili? Ta mjera je vaša, to je vaša Vlada vi ste bili glasnogovornica koliko znam tamo i ta mjera je bila i onda. Nismo ništa napravili drugačije nego smo je samo shvaćajući da u javnoj upravi gdje nije moguće zapošljavanje da je jasno da nakon godine dana te mlade ljude ne možemo zaposliti i bilo nam je jasno da moramo otvoriti i privatni sektor gdje je mogućnost zapošljavanja puno veća, a shvaćajući u isto vrijeme da pripravnički staž koji je moguć zakonom da jednostavno se ne primjenjuje jer tvrtke nemaju ni za onih 50% koje moraju platiti ako država plati 50%. I to što citirate je bila jedna rasprava sa mladima, mi smo proveli puno rasprava sa mladima i upravo smo sada u jednom procesu dogovaranja između Ministarstvo, HZZO-a, mreže mladih Hrvatske o tome kako ćemo dizajnirati mjere baš za mlade, a ne obrnuto da mlade uklapamo u mjeru nego jednostavno da dizajniramo mjere za mlade. I mislim da ćemo na tom području donijeti neke nove odluke. Ali mi stvarno nije jasno kritizirati mjeru u kojoj je vaša Vlada to isto radila samo u ograničenom području a mi smo to ekspandirali i proširili i dali 1600 kuna, u ono vrijeme niste dali ništa nego je to bilo potpuno besplatno. Prema tome, kritizirati da s time nekoga plaćamo, to nije plaća i ne može biti plaća, to je naknada za one troškove koje imate zato što idete raditi. Ali to nije bilo prije, u vaše vrijeme nije bilo ni toga. Mi smo se odlučili i dali smo 1600 kuna. Prema tome, ne razumijem ali dobro u politici je sve moguće pa i to. Ali kažem malo dostojanstva u svemu tome da ne kritiziramo neke mjere. Ja sam i rekao da tu mjeru smo baštinili od prije, da smo je samo ekspandirali i redizajnirali kao što ćemo neke mjere redizajnirati na drugačiji način, ali mjere su tu. I što se tiče diskusije zastupnika Kalmete, u članku 8. smo naveli da zahtjev za ostvarivanje prava poslodavaca i osobe koja se stručno osposobljava za rad bez zasnivanja radnog odnosa podnese li do dana stupanja na snagu ovog zakon, dovršit će se prema propisima koji su se primjenjivali do tog dana, ako ovim zakonom određeno pravo nije određeno na povoljniji način." Prema tome, ako je neko u 12 mjeseci, a treba mu s 24 mjeseca za to da položi staž i ovo, produžit će mu se u 24 mjeseca i zato smo i stavili tu odredbu.
Hvala. Sljedeći za raspravu Josip Borić. Izvolite kolega.
Potpredsjedniče, uvaženi ministre, evo već sam danas govorio o brojci nezaposlenih, ona je dostigla prosjek negdje oko 1040 dnevno. Dobro je, evo da nam ministar gotovo svaki tjedan dolazi u Sabor. Bio je prošli tjedan, evo imamo ga i ovaj tjedan i moram priznati i ja kao saborski zastupnik da je zaista primjetan njegov trud kao ministar u Ministarstvu rada za koje nisam siguran da li ga je dohvatilo ili ga je zaista kao ministar i htio. Da je zaista ministar često u Saboru je jedan od rijetkih koji ovdje cijeli dan brani svoja djela, kažem cijeli dan brani svoja djela. Kao doktor, kao specijalista vjerujem da je bio i dobar učenik i student i da problem teorije ili učenja nije problem za vas ministre i vjerujem da ste vi to u ovih 9 mjeseci i u vašem ministarstvo i riješili. Zaista vi nama danas ovdje, ima nas malo, ali teoretski najviše znate o svim ovim zakonima o kojima ste govorili, i iz mirovinskog djela i o zakonima o zapošljavanju itd. Međutim, možda ćemo se složit možda i nećemo, teorija ne rješava nezaposlenost, bez obzira na trud. Slušajući vaše izlaganje danas, 25 minuta ste nam govorili o zakonu i aktivnim mjerama zapošljavanja, a onda ste na kraju rekli sve i jednu bit u jednoj rečenici: "Aktivne mjere zapošljavanja neće riješiti problem zapošljavanja ili nezaposlenosti.". Bili ste iskreni i rekli istinu koja je u sekundi poništila sve rečeno u onih 25 minuta, a bojim se i puno toga izrečenog u proteklih 9 mjeseci. Zato postavljam pitanje ministru. Zašto ste na sebe preuzeli ulogu koja možda i nije vaša, koja možda i nije vaša? Da vas možda frustrira ova brojka nezaposlenosti i da silnom brojnošću mjera mislite da možete zaustaviti brojčanik koji mjeri nezaposlene dok isto ne sekira one koji vam vlastitim aktivnostima svakodnevno taj isti brojčanik ubrzavaju do usijanja. Mislim ovdje na Ministarstvo gospodarstva i na Ministarstvo financija. Znajući ovo što sam vam rekao, pitam vas jeste li možda barem na trenutak u ovih 9 mjeseci pomislili da vam ovo možda i ne ide i da je možda bolje odustati? Jer zaista su nam ovdje u brojnim raspravama po pitanju zapošljavanja, po pitanju rada revolucionarno predstavljane mjere. Međutim, kad se samo taknemo nekih od njih kako što je onaj čuveni, čuvena mjera o stažiranju ili volontiranju koja je trebala zaposliti ili uključiti oko 10 tisuća ljudi, ona nije ni izbliza toliko ispunila. Kada čitamo, evo jučer, da svega jedna tvrtka koristi mjeru, a tisuće su u istim ili sličnim problemima. Znate li gospodine ministre da je oročena štednja građana u 9 mjeseci 2012. godine iznosila 283 milijarde kuna, da je već za 3 milijarde u odnosu na ono što smo imali na početku godine. Najveći rast u proteklih 15 godina. Da je oročena štednja gotovo 130 milijardi kuna. Da padaju svi krediti i građanima i pravnim subjektima po svim vrstama. Da li vas ovi podaci, ne samo vas, nego i nas ovdje malobrojnih, ali i hrvatsku javnost, upućuju na nešto? Jesmo li spremni prihvatiti tvrdnju da je ova silna porezna presija i povećanje cijena uslijed rekordne inflacije, poskupljenja svih energenata po rekordnim stopama kod građana i poduzetnika izazvala strah za budućnost i natjerala ih na štednju svega, a najviše kuna. Iznos investicijskog ciklusa u ovoj godini, posebno stranih ulaganja 4 je puta manji nego prošle godine, svega 154 milijuna eura, najmanje od 1996. godine. Zašto investitori ne žele ulagati te otvaranjem radnih mjesta vas učiniti uspješnijim ministrom? Novaca kako vidimo i kako sam rekao ima, kapital nije problem. Postoje brojni poticaji, doduše komplicirani i možda nedovoljno poznati kako tvrdite, pojednostavili ste i procedure, ali investitore jednostavno ne žele. Da li je to slučajno ili nije? Gospodo stanje straha kod građana i nesigurnost kod investitora uzrokovana novim paketom poreznih zakona od kojih neki djeluju čak i retroaktivno, najveći PDV u regiji od 25%, drastično poskupljenje troškova investiranja, najskuplji energenti u regiji i Europi po standardu života učinili su nas ministre neuspješnim, učinili su vas ministre neuspješnim, a one koji su svojim mjerama tu tituli vama osigurali, medijska Hrvatska, kažem medijska, ne ona stvarna naziva super junacima našeg vremena. Trenutačno su procesi ulaska države i banaka u imovinu posrnulih poduzeća, u imovinu zaduženih građana u tijeku, najavljen je porez na imovinu. Možemo li se složiti da će ti potezi koji se najavljuj dokrajčiti ono malo hrabrih investitora u njihovim namjerama da opstanu i rade na ovim prostorima. Čuli smo da mladi odlaze. I na kraju da završim, u Americi predsjednik jednom godišnje podnosi izvještaj o stanju nacije, možda bi bilo dobro da i mi uvedemo takvu praksu u ovaj Dom i da to učini predsjednik Vlade držeći se vlastitih riječi koje je nebrojeno puta izgovorio, govoriti istinu i ne vratiti se na prošlost. Ja kada bih imao takvu priliku, nažalost nemam, počeo bih sa tvrdnjom da stanje nacije nije dobro, a i ne sluti na dobro. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći Domagoj Milošević, nema ga, gubi pravo na raspravu. Ante Babić izvolite kolega.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre. Program ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja, s Konačnim prijedlogom zakona Vlada želi redefinirati pojam nezaposlene osobe bez radnog iskustva kako bi se omogućili stručno osposobljavanje i osobama koje su ostvarile više od 1 godine staža u mirovinskom osiguranju. To pravo na olakšicu u zapošljavanju traje 2 godine. ne znam u čemu je razlika jer je tako bilo i do sada. No, najsvježiji podatak o broju nezaposlenih na današnji dan iznosi 324 tisuće 990 nezaposlenih. Koncem mjeseca rujna zaključeno je sa 311 tisuća i 100 nezaposlenih što znači da je ovih 17 dana mjeseca listopada broj nezaposlenih povećan za 13301 osobu. Ako se uzme u obzir da je od tih 17 kalendarskih dana u mjesecu listopadu bilo 13 radnih dana proizlazi da je svakog radnog dana broj nezaposlenih porastao za 1023 osobe, što znači da je svakog radnog sata broj nezaposlenih nažalost rastao za 128 osoba odnosno ako to zbrojimo sa ovom sjednicom koja traje otprilike 4 sata nekih 512 osoba samo danas ili do sada. To je problem o kojem hrvatska javnost i hrvatski građani očekuju jednu ozbiljnu i temeljitu raspravu te hitne mjere za zaustavljanje tog akceleracijskog trenda porasta nezaposlenosti u RH. ako se nastavi rast nezaposlenosti ovim tempom do konca godine broj nezaposlenih povećat će se za preko 50 tisuća čime će ukupan broj nezaposlenih do konca godine doseći brojku od skoro 380 tisuća nezaposlenih što i najveći pesimisti nisu predvidjeli. Prema tome i u tom smislu ova Vlada zahvaljujući svom činjenju ili bolje rečeno nečinjenju nadmašit će u pokazateljima u boju nezaposlenih i najpesimističnije prognoze ekonomskih analitičara. Ono što sam gledao i u programu Vlade RH za ovoga mandata u gospodarskoj politici i zapošljavanju stoji sljedeće: "U teškoj gospodarskoj krizi s kojom je Hrvatska suočena nužno je pokrenuti gospodarski oporavak i novo zapošljavanje. Taj će cilj Vlada ostvariti kombinacijom mjera gospodarske, strukturne što će reći reformske te razvojne i socijalne politike kroz gospodarski rast i novo zapošljavanje". Reći ću i ono što su govorili i oni koji su govorili prije mene, a i dana sam to u replici govorio jednom od kolega da u mandatu ove Vlade pada sve ono što ne bi smjelo padati i to nažalost puno većom brzinom nego što su i ovi najveći pesimisti predviđali a to je pad BDP-a, pad investicija, stranih ulaganja, pad plaća i pad potrošnje. A što raste? Raste sve ono što ne bi smjelo rasti, a to su nezaposlenost, inflacija, cijene i porezi. Jedini možda pakt koji bi mogao preokrenuti ove trendove bio bi pad nažalost ove Vlade što će se neminovno dogoditi jer ona ne čini ništa što bi morala da zaustavi negativne trendove, a čini upravo ono što se ne bi smjelo činiti a to je da se trendovi preokrenu. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, kolega Kolar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Pa kolega je nakon 9 mjeseci Vlade kukuriku pozvao u Saboru na pad Vlade nakon 8 godina vladavine HDZ-a u kojoj su se čuda događala ali doslovce čuda. 33 milijarde kuna duga u HAC-u, 500 milijuna duga u Gredelju. Jel taj dug nastao u Gredelju u ovih 9 mjeseci možda? Stanja u državnim poduzećima u kojima su bili vaši ljudi nema nijednog javnog poduzeća u kojem se ne vodi stečaj, pa sada vam treba kolega Šuker šaptati što ćete odgovoriti na repliku. 2008.godine dok je čitava Europa već bila u krizi mi smo tu slušali da krize kod nas u Hrvatskoj nema i neće se uopće događati kriza kod nas. I sada odjedanput nakon 9 mjeseci pokušaja izvlačenja iz ovoga gliba mi sada imamo poziv da Vlada da najbolje da ode. Ali to nije prvi puta danas i kolega Bačić je rekao najbolje je da Vlada ništa ne čini. Nevjerojatno, ali stvarno nevjerojatno ko da imamo vi amneziju. Nakon 8 godina postavljamo se ko da ste ostavili državu sređenu kao da je Švicarska i nakon toga smo mi došli, u 9 mjeseci smo uspjeli sve upropastiti, sve pada. Ja se samo bojim da su jedno jutro ne probudim i mjesec ne padne u moje dvorište.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Babić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kolar, 9 mjeseci, bolje rečeno 10 mjeseci je prošlo od parlamentarnih izbora i nevjerodostojnošću HDZ-a ova koalicijska vlast je dobila izbore. Tako su građani htjeli. Dobila ih je na krilima svega onoga što je obećavano i prije izbora, a i kod konstituiranja nove hrvatske Vlade. Ne treba amnestirati tu Vladu, u ovih 9 mjeseci se dogodilo puno toga što građani jednostavno ne prepoznaju kao svoj boljitak već im se događaju one stvari koje su danas više puta izrečene i ja bih sigurno bio najsretniji da do toga nije došlo. Ja bih bio sigurno sretan i među onima koji bi pohvalio rad ove Vlade, ali kroz nove investicije, nova ulaganja i sve ono što se zapravo i o čemu se govorilo na početku mandata ove Vlade. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeći za raspravu Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo i u ove rane sate, ne samo u kasne mi malobrojni koji smo ostali raspravljamo o tako važnoj temi za hrvatske građane, za Hrvatsku državu kao što je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o poticanju zapošljavanja. Kada čitam ono što je komentirao mladi kolega, mladi SDP-ov jurišnik Hajduković i kad ponovim ponovo sve ono što je bilo proklamirano prije nekih skoro godinu dana, a to je da citiram, kaže za razliku od drugih dakle mi Kukuriku koalicija građane nećemo zaboraviti sljedeće jutro nakon izbora. Mi nudimo politiku strukturnih promjena, gospodarskog oporavka, s konačnim ciljem, a to je bolji životni standard građana. Pa bilo to razdoblje od 10 mjeseci, a ne nazire prema samim ocjenama vodećih ljudi u Kukuriku koaliciji poboljšanje ni za dvije godine, tri godine i čak i više od toga onda se pitam gdje je realnost ovakvih predizbornih obećanja. 5i također iz tog plana, a to su: investicije, industrija, izvoz, inovacije, integracije. Nema tu, nakon ovog ima samo jedno šesto i, a to je i nakon toga upitnik. I investicije znamo kolike su ove godine, nekih 150 milijuna eura. U odnosu na prijašnje godine dakle radi se o stalnom padu investicija. Industrija, gdje mi je to, o čemu mi pričamo, o industriji, u državi u kojoj je ona gotovo potpuno uništena. Izvoz, ako turizam i turističke usluge računamo u izvoz onda možda ali njega zapravo nema. Inovacije, pa zar je TE na ugljen inovacija. I na kraju integracije, a i tu smo dobili 10 novih točaka od Europske unije kao packu, jednu od nadam se posljednjih packi koje nam je zadala Europska unija prilikom pristupanja, ulaska, konačnog ulaska nadam se 1. srpnja 2013. I sad imamo na kraju poštovanog i uvaženog ministra i kolegu i po struci Mrsića koji evo u takvoj situaciji dakle potpuno obrnutoj od onoga što se mislilo i što se možda i htjelo i namjeravalo, dakle situaciji kada se gasi vatra, kada vrtoglavo raste broj nezaposlenih, kada se industrija ne miče s mrtve točke, ta tzv. industrija, kada nema investicija, evo onda kao izlaz u krajnjoj nuždi da se barem nešto ponudi onima koji su zapravo socijalno najugroženiji, nezaposleni, mladi, pa onda da kažem za sezonski rad u poljoprivredi itd. Ima jedan roman Honore De Balzaca, francuskog pisca koji se zove "Sjaj i bijeda kurtizana". Ja ne bih htio nikoga vrijeđati ali ako bi se to prevelo sjaj i bijeda partizana onda bi ovo predizborno obećanje bio taj sjaj, raskoš koja je obećana, bolji standard građana, veća zaposlenost, rast industrije, rast investicija, zamah gospodarski i na kraju ne želim reći da je ovo, kao sam već i prije ovoga naveo, bijeda je samo mjere koje su ono što kažu eto da se spasi što se spasiti dade. Jer kada pogledamo broj mladih, školovanih ljudi koji svake godine kada bi potpisali taj broj, a to je negdje oko 10 000 mladih ljudi odlazi u inozemstvo. Što će biti Hrvatska ako se ovako nastavi za 10 godina, biti će starački dom, najveći europski starački dom. Biti će potpuno uništena Hrvatska bez svog identiteta. Biti će jedan obični šoping centar, ako bude uopće imao tko i kupovati u tom šoping centru. Jasno je da kako je već rečeno ovdje klub HDSSB-a i te mrvice koje se nude putem našeg uvaženog ministra, zapravo mrvice jer kako sam i rekao neki su i u ovom 10-mjesečnom razdoblju vremenskom zaposleni na neodređeno, ali koji. HDZ je jedno vrijeme prebrojavao svoje otpuštene, odnosno djelatnike koji su bili otpušteni iz administracije ili su smijenjeni sa mjesta, on ih je prebrojavao pa je valjda bilježio pa su napustili to. Ja bih volio znati koliko je stranačkih kukuriku podobnih zaposleno u tom istom periodu, zaposleno, i na kojim mjestima u državnoj administraciji i lokalnoj administraciji, lokalnoj ili regionalnoj administraciji. No, mislim da taj podatak neću dobiti. I to na neodređeno. Dok onima ostalima ostaju evo ove mjere, vatrogasne mjere kojim će se barem pokušati donekle sanirati ovo zaista neizdržljivo stanje u državi Hrvatskoj, da ne kažem u državi Danskoj. E zato je ta, onaj sjaj i bijeda, sjaj obećani, bijeda iskazana realna. Jučer je bio dan siromašnih, svjetski dan siromašnih, mislim da imamo mi u Hrvatskoj što slaviti, ima puno ljudi koji ga mogu slaviti, odnosno obilježavati to nije slava nego obilježavanje. Bez obzira na to kako sam već rekao HDSSB će glasovati za ovaj zakon jer eto barem tim mladim ljudima koji se nisu odlučili otići iz ove naše prelijepe Domovine, barem onim ljudima koji pokušavaju krpiti kraj s krajem od prvog do prvog u mjesecu, barem se djelomično će im se olakšati evo ta mogućnost zaposlenja pa i sezonski ili pak za onih 1600 kuna na godinu dana ili na tri godine zavisno od stručne spreme i onog što je potrebno da bi se odradio taj propisani staž. Nažalost evo, kako reče ministar, bez naših medicinskih djelatnika da sad ne navodim ponovno koje struke dakle unatoč tome klub HDSSB-a je izrekao da će glasovati za ovaj zakonski prijedlog u nadi da će se ipak pokrenuti onih … ne bi li krenulo i s drugim mjerama koje bi bile, koje bi same od sebe dakle koje bi postale zamašnjak od investicija industrije, izvoza i inovacija. Međutim, što to Hrvatskoj preostaje i gdje preostaje razvoj? Pa Hrvatska osim ovog velikog šoping centra jedne velike robne kuće u kojoj je uvoz, u koju se sve uvozi u tu robnu kuću, taj šoping centar njoj preostaje ono što ne stoljećima nego tisućljećima ima i u čemu je dobra, i u čemu može krenuti naprijed a to je ta naša poljoprivreda i naš turizam. Nažalost, za perjanice kukuriku koalicije čuli smo i jučer kad je bilo riječ o poljoprivredi. Ta ista poljoprivreda i poljoprivrednik su paraziti, samo se bore i gule za potpore i poticaje itd., takve smo riječi čuli, oni su paraziti ovoga društva. Umjesto da se shvati da naša poljoprivreda pa na nju naslonjena prehrambeno-prerađivačka industrija sa velikim hladnjačama može biti lokomotiva, a kada kažem poljoprivreda onda tu prije svega mislim na Slavoniju, Srijem i Baranju. Lokomotiva Hrvatske koja može povući sve vagone za sobom. I dalmatinski dio i primorski i sve ostalo. Nažalost, o tom segmentu i mogućnostima koje pruža milijun hektara neobrađenih površina koje pružaju mogućnosti da ima sreće i pameti navodnjavanja velikih … pa po dvije žetve u Slavoniji da imamo kao što ima Izrael u pustinji
Hvala kolega. Vrijeme.
O tome nitko ne razmišlja. Nego evo prepustili su našem vrlom ministru da razmisli kako će ugasiti vatru sa ovih malo kuna koje će se moći podijeliti ovoj sirotinji.
Hvala. Sljedeći za raspravu Ivan Klarin. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle, ovaj zakon je donesen u svibnju 2012. godine i moram reći da je ispunio svrhu, a to je poticaj zapošljavanja mladih ljudi i mladih kadrova u našoj državi. Kod mladih ljudi posebno je interesantna mjera ovog zakona dakle za stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa te se ta mjera i pokazala najprihvatljivija kod mladih, mjera omogućuje stjecanje radnog iskustva za poslove koji ih očekuju nakon završetka njihovog školovanja. Broj od 2930 osoba koje su uključene u ovaj program ide u prilog činjenici da je mjera od velikog interesa za zapošljavanje mladih jer veliki dio njih ne bi u ovoj godini nažalost mogao ni naći posao što nije greška ni krivnja ni ovog ministarstva nego nekih drugih, a i opće gospodarske krize. Problemi koji se danas rješavaju da se te mjere otklone koje su u ovom zakonskom prijedlogu i onemogućavale dakle mlade ljude da se zaposle, a to je zbog razloga bilo kakvog bivšeg, prethodnog zapošljavanja na tzv. poslovima niže složenosti za vrijeme srednjoškolskog ili studentskog obrazovanja. Dakle, u Dalmaciji ne postoji mladi čovjek koji za vrijeme ljetne sezone, za vrijeme školovanja bilo srednjoškolskog ili studentskog nije radio na nekakvim poslovima u turizmu bilo da je konobario ili prodavao sladoled na plaži te danas zapravo ja mogu kao mladi čovjek razumjeti njegovu frustraciju kad se on na ovakve natječaje dakle nije mogao zbog te godine ili više prijaviti. Evo i ja sam za vrijeme svog školovanja radio dakle sezonske poslove i konobario sam, i prodavao sam sladoled na plaži i danas dakle da se idem zaposliti na temelju ove mjere koju pozdravljam od ministarstva, ja u tome ne bi uspio, što bi normalno bilo za mene dodatna frustracija. Imamo primjere i od poslodavaca, konkretno u Šibensko-kninskoj županiji porezna uprava je raspisala natječaj, dakle za zapošljavanje dvoje kandidata na temelju ovih mjera, nažalost oni su uspjeli, dakle samo jedno mjesto popuniti, a ostala radna mjesta dakle ostala su ne popunjena. Dakle, više od 20 kandidata u Šibeniku koji su se javili na temelju ovog zadnjeg natječaja kojeg je porezna uprava raspisala, dakle nisu uspjeli, nisu se uspjeli zaposliti. Pozdravljam ove mjere koje idu u smjeru, dakle da se stručno osposobljavaju, neće više biti uvjet dakle, poslovi te niže složenosti. Mladi imaju niz prednosti što se tiče ovog, dakle upoznavanje novog, a možda i budućeg poslodavca, stjecanje radnog iskustva, dakle nakon završenog školovanja, neko ko je završio ekonomiju će raditi u poreznoj upravi i normalno da će tu stječi uvjete, a na kraju krajeva uvijek znamo da ako je neko godinu dana radio u toj službi, sutra kada neko ide u mirovinu, na porodiljni, da je on prva opcija, ta osoba, dakle mlada koja je radila u takvoj ustanovi i takvoj instituciji. Broj mladih koji je nezaposlen u Republici Hrvatskoj je uistinu velik, to smo čuli više puta i brojke. Ovo ministarstvo i ova Vlada za to nisu ni malo odgovorni, to ja odgovorno ovdje tvrdi, zato pozdravljam sve napore, pogotovo napore ministarstva i ministra Miranda Mrsića koji idu u smjeru povećanja broja zaposlenih. Moram biti svjesni činjenice da nije ovih mjera, ovih 2930 osoba u prošloj godini ne bi našli posao. Čijom krivicom to ćemo ostaviti nekim drugim? Hvala.
Hvala i vama. I završno u ime predlagatelja ministar Mirando Mrsić. Izvolite ministre, nadam se kratko.
Kratko. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, ono što iz ove diskusije se može sumirati osim par diskusija da je i poštovani zastupnice i zastupnici koji su ostali nakon ove druge rasprave, ispričavam se. Dakle, iz ovih diskusija moglo bi se iščitati da je zakon dobar. On ide u onom pravcu u kojem ide, dakle zakon nije, još jedanput da ponovim, intoniran tako da otvara nova mjesta, jer to nije njegov cilj. Dakle, cilj zakona je da osposobi ljude koji su u ovom trenutku nezaposleni za ono vrijeme kada se počnu otvarati radna mjesta. S druge strane, nije se desilo ono što se predviđalo da ćemo isporučiti mlade ljude velikim koncernima, da će pasti cijena rada, da ćemo dati mlade ljude kapitalistima itd., dakle to se nije desilo vidi se iz podataka koje mi imamo. Podaci su vrlo jasni, dakle do sada, do 30.09. ove godine mjere aktivne politike zapošljavanja je koristilo 35 914 osoba, sve mahom u području javnih radova, stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa i potpora za zapošljavanje i usavršavanje. Dakle, to su i pravci koje ćemo raditi dalje, kao što sam najavio mijenjat ćemo aktivne politike zapošljavanja. I s druge strane da kažem, kažem da smo mi u ovoj Vladi odlučni da mjere donosimo, da zakone donosimo, da stvari ne skrivamo ispod stola. Kao što se sjećate na početku ove godine smo riješili ovaj problem koji nije vezan uz zapošljavanje, ali je vezan uz Zakon o mirovinskom osiguranju, to su one žene koje su zbog neusklađenosti zakona upale u onaj proces da nisu mogle odlaziti u mirovinu zato što nije bilo moguće odrediti staž za mirovinu. To smo riješili jednom promjenom zakona. Prema tome i dalje ćemo stvari rješavati. Kada vidimo problem, problem ćemo riješiti. Ja se nadam da će ovaj zakon dobiti podršku svih klubova jer je usmjeren prema onima koji u ovom trenutku u Hrvatskoj trebaju najveću pomoć, a to su oni koji su u ovom trenutku na zavodu za zapošljavanje, koji nemaju prihoda i na zavodu im je jedino ono što mogu dobiti, da mogu preživljavati. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Ovime smo iscrpili listu prijavljeni, raspravu smo završili. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo s radom u 15,00 sati sa: Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ.br. 175.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 174. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja, u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Kolegice i kolege nastavljamo. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 175 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja? Ministar. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Dakle pred vama je Zakon o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Naime, odlukom Ustavnog suda od 19.srpnja 2012.godine koji je odredio da se osporene odredbe važećeg zakona prestaju važiti do 15.studenoga ove godine, stoga smo mi kao zakonodavac uredili visinu prihoda od obveznog osiguranja. Naime, postupajući u skladu sa odlukom Ustavnog suda ovim zakonskim prijedlogom koji je pred vama izmjenjuju se navedene odredbe važećeg zakona na način da društva za osiguranje uplaćuju zavodu prihod od obveznog osiguranja od automobilske odgovornosti u visini od 4% naplaćene funkcionalne premije, osiguranja od obveznog osiguranja. Kako samo došli do te brojke? Jasnom analizom u periodu od 2009.do 2011.godine došli smo do brojaka da je u visini od 4% iznosi koja se uplaćuje iznosit će 102 milijuna 817 tisuća koja bi trebala biti zavodu biti razmjerna u odnosu na troškove obveznog zdravstvenog osiguranja za osigurane osobe koji su bili sudionici prometnih nesreća u iznosu 106 milijuna 700 tisuća. Dakle odnos apsolutnih brojaka je praktički razmjeran, identičan stoga smo došli do naravno postotka od 4%. Ne samo to, nego je utvrđena obveza društva da se mjesečno, dakle obveza društva za osiguranje da za svako obračunsko razdoblje dakle mjesečno podnose izvješća kako obračunatim tako i uplaćenim mjesečnim sredstvima na ime prihoda do 15.u mjesecu i naravno godišnje do godišnje do 30.travnja tekuće godine za prethodnu kalendarsku godinu. Na taj način je propisano nadalje da nadzor nad provedbom zakona provodi Porezna uprava i da se na obračun zateznih kamata zastaru prava na utvrđivanje povrat više uplaćenih sredstava postupak nadzora primjenjuju odredbe Općeg poreznog zakona. Osim toga je ovlaštena Porezna uprava da u slučaju kada društva za osiguranje i zavod ne izvrše konačni obračun uplate s jedne strane i stvarnih troškova s druge strane u propisanom roku rješenje Porezna uprava utvrdi obvezu uplate sredstava. Prema tome to bi bilo što se tiče autoindustrije, a nadalje smo umjesto dosadašnje organizacije HZZO-a područnih ustrojstvenih jedinica uvedu se i nove regionalne ustrojstvene jedinice sa nazivom regionalnim uredom a to je u svrhu daljnje racionalizacije HZZO-a. Hvala vam lijepa kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora.
Zahvaljujem. Da li žele izvjestitelji odbora? Ukoliko ne prelazimo na raspravu po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a Ana Komparić Devčić, nema je, gubi pravo na raspravu. U ime kluba HDZ-a kolega Željko Reiner, aha u ime kluba evo kolega Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče, štovani gospodine ministre. Kolege Reinera nema zbog neodgodivih poslova zamolio me da ja u ime kluba HDZ-a nešto rečem o ovom prijedlogu zakona. Dakle, ovdje imamo odluku Ustavnog suda u kojoj se govori da mi trebamo odštetu u automobilskim nesrećama i taj novac koji se kompenzira bolnicama koje su izvršile liječenje tih bolesnika nastradalih u saobraćajnim nesrećama 7% od tih troškova spustiti na 4% znači zdravstvo direktno gubi 3% novca i to je odluka Ustavnog suda, a o odluci Ustavnog suda mine možemo niti raspravljati, možemo raspravljati ali odluku ne možemo donesti mislim nemamo nije zakonski regulirano niti je zakonski dopušteno. Prema tome nam potrebe ni raspravljati nego je prihvatiti pa će tako klub HDZ-a postupiti. Znači prihvatit ćemo ovu odluku Ustavnog suda, ali s jednom ogradom. Ja ovdje kažem iz životnog iskustva jel sam siguran u ove podatke da ovo nije dobar izračun. Ovdje Ustavni sud ništa nije kriv oni su jednostavno preklopili brojke. Po ovom prethodnom obračunu 7% je značilo recimo 100 kuna ali su bolnice fakturirale 60 kuna i normalno na ustavnom sudu preklopljeno je 160 kuna, ovi biznismeni iz osiguranja dokazali su da nije poslano računa faktura na 60 kuna i normalno da je Ustavni sud, a šta je mogao presuditi nego u njihovu korist i to je tako. Zadatak je štovani gospodine ministre na ministarstvu da pogrešan sustav fakturiranja u bolnicama i u zdravstvenom sustavu generalno, to znači ovdje ovoj brojci 60 nisu ni približno prikazani svi troškovi proizašli iz liječenja bolesnika nastradalih u saobraćajnim nesrećama, u rehabilitaciji. Ti bolesnici dolaze i nakon tri godine daj mi CT mozga napravi jer me boli glava kao posljedica ranjavanja u nekoj saobraćajnoj nesreći. E zdravstveni sustav nije tome posvećivao toliko pažnje tako je organiziran i zadatak je ministarstva da suočeni sa ovom situacijom da postupi na način da se bolnice bolje fakturiraju i dugoročno i dugotrajno i da dobiju taj svoj novac. Jer po mom mišljenju ovo ne zaslužuje samo 7% koliko je prije bilo, najmanje duplo 14% to je ono realno i najrealnije. Sad se postavlja pitanje koji je manjak ovog prijedloga zakona. Manjak je taj što još daljnje uzimanje novaca zdravstvenom sustavu. Kolegice i kolege, ova Vlada je uzela zdravstvenom sustavu bez ikakvog politiziranja onim što je gospodin Mrsić, prethodni ministar rekao, ajmo brojkama. 4 milijarde kuna direktno, 2 milijuna 400 direktno, smanjuje se postotak za doprinos plus milijardu i 800 također direktno ali po drugim osnovama, 4 milijarde. Ako mi računamo da je godišnja stopa rasta troškova u zdravstvu 5 do 10%, uzmimo koliki je zdravstveni proračun u Republici Hrvatskoj, to je 23 milijarde, nije vam teško izračunat da milijardu, dvi kuna bi trebalo godišnje dizat za cijenu zdravstva da bi ona ostala na istoj osnovi, na istoj razini kvalitete. Ako uzmemo dakle to generalni rast cijene troškova zdravstva i ako tome dodamo ono što su još hrvatske specifičnosti dakle nastat će gubitak u zdravstvu na kraju godine po mom mišljenju sigurno 4 do 5 milijardi i taj gubitak je sad skriven u bolničkim proračunima, međutim on će se morat iskazat na kraju godine kao ukupni gubitak Hrvatske države i te novce će ministar financija morat ići tražit na burzi u Londonu ili Washingtonu ili u Japanu po kamatama pošto jesu i to će Hrvatska sve skupa morat ponovo platit. Ja ove zaključke izvodim iz proste činjenice što smatram da Hrvatska neće uspjet realizira naplate 2 milijarde iz osnove poreza koje bi bile plaćene, ali ne ukupno, jedan dio zdravstvu itd. Znači da se neće uspjet kompenzirat zdravstvu kao što je to površno rečeno da će se iskompenzirat ove 4 milijarde na drugi način. Neće se iskompenzirat, a kažem nastali su i novi troškovi, svi znamo koliko je po cijeni poskupila struja, voda, telefon, plin i sve ostalo. Štovani gospodin ministar je pristao na neki način biti ministar i u ovim uvjetima, ja mu želim svu sreću da bude uspješan ministar, ali smatram da se u ovakvim uvjetima neće proslaviti, a to je vidljivo gospodo htjeli mi to priznati i htio gospodin ministar to priznat ili ne, to je već danas vidljivo na svakom koraku. U zdravstvu su obustavljene sve investicije, ovo što smo mi vidjeli dva, tri mjesta gdje se nešto otvara, recimo Centar za tumore u Zagrebu, to je odradila stara Vlada, bili su neki samo sporovi oko otvaranja i troškova izvođaču. Ministar je to otvorio i hvala Bogu, ok, pohvalna stvar, ali nije nova investicija. Ovaj … na Rebru također pohvalno, ali nije nova investicija, to je prethodni ministar odlučio idemo … na Rebro itd. Znači nema investicija u zdravstvu, radi se o ono što se kaže čuvanju gole kože, održavanje postojećeg sustava na nogama da funkcionira, ne na zdravim nogama no na bilo koji način, ali to će bit teško održati jer se smanjuje zaposlenost u zdravstvu. Neke bolnice već pucaju po šavovima zbog manjka radne snage jer gospodo, ne odobrava se kompenzacija nove radne snage za one koji su otišli u mirovinu. Ne prijem nove radne snage nego za one koji su otišli u mirovinu, evo reći ću vam ja npr. Ovdje je ministar, šteta što nema … ministar, ja sam bio ravnatelj bolnice u Splitu, bivše ministarstvo je odobrilo gotovo zadnji dan mandata, Milinović je potpisao nekih 140 djelatnika i to po onoj osnovi 2:1. Znači dva su išla u mirovinu i jedan je, sad smo tražili jednoga umjesto ta dva i to dosad nije izrealizirano u splitskoj bolnici. I sad zamislite tako je i na drugim mjestima. Znači teško će se održat nivo zdravstvene usluge i nivo zdravstvene zaštite i zdravstveni sustav u cjelini sa ovim načinom financiranja. Mi ćemo se morat suočit sa ovom istinom, nećemo to biti tako ni daleko, nekoliko mjeseci. Ovo shvatite kao dobronamjernu raspravu i razgovor o golim činjenicama i ništa više. Što se tiče neke završne misli što bi mi sad ovdje trebali napravit, što bi trebalo napravit, to je razgovor za jednu drugu priliku, ja bih rekao i za pojedinačnu raspravu i u okviru neke druge točke dnevnog reda, a reći ću vam odmah kostur te osnovne politike koju bi mom mišljenju trebalo provodit. Trebalo je ići na strukturne promjene u zdravstvu koje bi značile realno smanjenje troška u zdravstvenom sustavu u Ministarstvu zdravlja koje bi značilo realno smanjenje troška i ne bi onda trebalo čak ni smanjivat plaću djelatnicima jer ih je manji broj i još su nezadovoljniji jer imaju manje plaće, manja prava itd., nego je trebalo cijeli zdravstveni sustav realno smanjit a da se nivo zdravstvene zaštite i zdravlje ljudi u Hrvatskoj ne ugrozi, da praktički ostane na istoj visini. Ja smatram da je to bilo moguće, ali kažem vam nije ni momenat niti točka dnevnog reda da bih o tome sad išao detaljnije u raspravu. Hvala gospodo zastupnici na pažnji.
Hvala i vama. Sljedeći u ime kluba HNS-a, Liberalnih demokrata Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Jedna od izmjena zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju koja je vezana za odluke Ustavnog suda. Klub HNS-a podržat će naravno ove izmjene jer apsolutno poštujući i odluke Ustavnog suda, ali i čitajući samo obrazloženje odluke Ustavnog suda sasvim je jasno, ali i dobiva se jedna općenita poruka vrlo dobra, da ne kažem u biti odlična, na način da jedan nesrazmjer koji je uočen između stvarnih troškova koji su posljedica prometne nesreće i naknade troškova koji se realiziraju putem postupka naknade štete od osiguravajućih društava, jedna poruka koja ukazuje da i po drugim pitanjima koje ovaj Visoki dom regulira i Ministarstvo zdravstva ili Vlada zaista se vodi računa o onome što je i osnovni cilj koalicijske Vlade, a to je vođenje jedne realne ekonomije, ekonomije u kojoj točno su definirane potrebe, činjenice, materijalni dokazi, argumenti one brojke koje nisu paušalne nego brojevi i odluke i zakoni i uredbe koje definiraju život i potrebe, posebno kad govorimo i vodimo računa o troškovima. Znači, ovaj zakon HNS podržava, ali i naglašava da pouka iz ove odluke Ustavnog suda može se odnositi na sve ono što mi radimo, donosimo i Vlada predlaže i to u pravom smjeru da se vodi računa zaista o stvarnim troškovima, o realnom životu i potrebama. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime kluba Hrvatskih laburista Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Radi se kao što su rekli već predstavnici drugih klubova o zakonu koji je isprovociran odlukom Ustavnog suda. Odluku Ustavnog suda mi ne možemo osporavati i ne trebamo osporavati, tu je drugi dio vlasti, ali to ne znači da je ne možemo komentirati. O čemu se zapravo radi? O tome da su osiguravajuća društva u Hrvatskoj dosada plaćala 7% paušalno, 7% od premija za obavezno auto osiguranje pa im je to bilo puno pa su se valjda potužili Ustavnom sudu i Ustavni sud je donio odluku da stvarno tako paušalno to nema smisla plaćati, da to računica ne pokazuje opravdanost i eto sad pred nama zakona po kojem osiguravajuća društva plaćaju 4% predujma, dakle avansa, i onda ostalo po obračunu mjesečnom pa godišnjem da bi na kraju platili troškove, platili samo troškove i tu je kraj. Iznad troškova nema. Ako su platili nešto više vratit će im se. To je pošteno i to je u skladu sa svim civilizacijskim dostignućima jedino je malo nezgodno što se to primjenjuje na osiguravajuća društva pa se primjenjuju takve vrste odredba na banke, na leasing kompanije, dakle na sve one koji imaju novaca, a kad dođe do toga da bi tako nešto trebalo primijeniti na hrvatske građane koji nemaju novaca, e onda su stvari problematičnije. Hrvatski građani plaćaju raznorazne paušale za koje uglavnom ne znaju što spada u njih. Paušale za tv, za struju, za grijanje, za udisanje zraka, za izdisanje zraka i koješta drugo. To nikoga ne smeta pa ni naš Ustavni sud. Građane i vlast, svaka vlast ne govorim o ovoj Vladi specifično, svaka vlast i izvršna i sudska preskaču. Osiguravajuća društva nisu faktori koji se mogu preskakati, oni su prekrupni, preznačajni faktori koji su se trenutačno možda čak našli i u nekim problemima i naravno da im treba pomoć pa oni su stupovi našeg društva. U te stupove je naš novac ugrađen. Zavodu će se i na ovaj način prihodi smanjiti, ne katastrofalno, ali će se smanjiti ponešto. Zavodu su se prihodi smanjili sa smanjenom stopom doprinosa zdravstva 2% na početku mandata ove Vlade, to je već katastrofalno smanjenje koje je trebalo poslužiti pomoći gospodarstvu za otvaranje radnih mjesta. Sa ove govornice sam rekao da ću se javno ispričati ako se ijedno radno mjesto otvori iz te pomoći. Nije se otvorilo naravno nijedno, zatvorila su se brojna. Nakon toga nije se time pomoglo oživljavanju gospodarstva pomoglo se opet džepovima onih koji već imaju pune džepove. Dakle, smanjenje doprinosa pokazalo se kao tamo kamo je bilo usmjereno kao promašaj. Vlada se prijeti, obećaje ovisi iz čije perspektive da će i dalje smanjivati doprinose. Zdravstveni sustav se suočio sa 2,5 milijarde novih problema. Sad će se suočiti sa 50, 100 milijuna dodatnih problema. Ako se još smanji doprinos suočit će se s novim problemima, a sustav je pitajmo liječnike, tu je i ministar liječnik, sustav je blizu kriznom i kaotičnom stanju, ako ne na izdisaju. Tko pati tu? Pa pate oni koji si ne mogu drugačije pomoći. Dakle, građani, osiguranici oni koji ne mogu otići na jednostavnu operaciju u Austriju, moraju tu obaviti sve što moraju obaviti. Prava im se neminovno smanjuju, ne budimo djeca. Svaki put kad se ovakvo nešto dogodi manje para, manje muzike, ne mogu prava ostati ista, a novac koji ulazi u sustav je manji. I zapravo čovjek se pita kako to da sve mjere koje su potežu ili kojima je to nakana idu u korist onih koji imaju, od sudskih do vladinih, bilo kojih drugih. Govorili ste nešto zapravo o karakteru vlasti i o tome kud ova zemlja ima namjeru ić i treba namjeru ić. I sve ovo govorim neumanjujuć naravno vrijednost i važenje odluke Ustavnog suda. Ona je takva kakva je, ali ona je isto tako produkt određene društvene klime. Drugi dio izmjena ovog zakona govori o promjeni nomenklature, pa područni, više neće biti područni nego regionalni, odnosno županijski, više neće postojati nego će se organizirati regionalne ispostave zavoda. Nije mi sasvim jasno što to znači regionalni u ovom konkretnom kontekstu, jesu li to ove statističke regije koje smo prijavili, neke druge statističke regije koje su bile do sad ili su to geografske regije, ili su to povijesne regije? Ne znam koje su regije, to ne piše u obrazloženju, pretpostavljam da ministar zna o čemu se radi, ne pretpostavljam, znam sigurno jer je pisao taj zakon. Pa bi molio obrazloženje ako je moguće? Dakle, ovaj zakon se ne može drugo nego prihvatiti jer je sud tako rekao. Pitanje je da li je tih 4% baš prava računica i da li su tu i svi ti vukovi, svi ti što jesu, ali dal su i ovce na broju, što nisam sasvim siguran. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ja sam htio repliku, dignuti tablicu za repliku kolegi Vuljaniću. Naime, ovo što se kaže regionalne, u ovome zakonskome prijedlogu to se zapravo kolega Vuljanić, ono što je neostvareno, a to je statistička podjela Hrvatske na barem 4 regije, zapravo prave regije. Dakle, to nisu županije, to se ne odnosi na onu tzv. regiju u smislu županije nego upravo na regiju, dakle gdje su centri barem za sada ili figuriraju, važe kao danas Split, Osijek, Rijeka i Zagreb jasno kao centar i glavni grad, metropola Hrvatske države. No, da krenemo na sadržaj ovoga zakonskog prijedloga u kojemu se spominje, u ovoj ocjeni stanja i odluka Ustavnog suda, a u svezi dosadašnjeg zakona, članka 53. stavka 1. gdje se visina od 7% neplaćene funkcionalne premije osiguranja od obveznog osiguranja, od automobilske odgovornosti. Dakle, to je ono što, koliko ja shvaćam osiguravajuća društva uplaćuju rekao bih nekako po procjeni ili paušalno na račun Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, a u svezi liječenja i troškova liječenja naših građana koji stradaju u prometnim nesrećama. Je li i kako do samog izračuna od tih 4% ili ranijih 7% došlo egzaktnom ili točnom metodom, ja teško mogu tvrdit kao i kolega Vuljanić kako se do te sume ili do tog postotka, koji onda čini i sumu novaca, koja je izračunata kao funkcionalna premija teško je to sad odgonetnuti. I sam izravno involviran, uključen dakle u predmete ili u proces liječenja ljudi poslije prometnih nezgoda ili nesreća, da znam koliko, zavisno od ozbiljnosti ozljede, i traju liječenja i koliko je skupo liječenje, dijagnostika, oporavak, rehabilitacija takvih osiguranika da kažem. Ponekad mi se činilo da nakon i gotovog liječenja, nakon što je bolnica obavila, dakle i primarna i sekundarna, zdravstvena zaštita obavila svoj posao, da je, da su ti troškovi povećavaju enormno, poglavito kada se dogode, a gotovo je to u 100% iznosu sudski slučajevi utvrđivanja smanjenja opće životne aktivnosti ili pak procjene invalidnosti kod ljudi koji su stradali u prometnim nesrećama. To je silni broj medicinskih pretraga, ajmo samo uzeti trzajnu ozljedu vrata. Evo mi koji smo liječnici, a i mnogi drugi koji su doživjeli prometnu nesreću znaju kako je to teško dokazivo i koliki broj pretraga, pa sve do tamo magnetske rezonance koja se, i kojim sve sredstva se službe,a da kažem i oni koji žele dokazati tu svoju trzajnu ozljedu, kako bi povećali od osiguravajućeg društva isplatu, dakle sumu, isplatu novaca za tu svoju ozljedu, odnosno posljedicu ozljeda. I na kraju, ovdje govorimo o toj, o funkcionalnoj premiji osiguranja od obveznog osiguranja od automobilske odgovornosti. Pa se pitam, postoji li i zakonska odredba da se slična funkcionalna premija možda usmjeri i u nekom drugom smjeru, ne samo prema Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje? Mnogi pacijenti, bolnički, a zapravo ozlijeđeni, oštećeni u prometnim nesrećama postaju i invalidi rada. Koliki je broj onih kojim se smatra radna sposobnost nakon prometne nesreće? Koliki je broj onih koji imaju evidentnu jasnu invalidnost poslije prometne nesreće? Taj dio ne spada u domenu HZZO nego HZMO ili pak ide se prema Ministarstvu gospodarstva. Pa je zgodno vidjeti da li i u tom smjeru postoji tzv. funkcionalna premija dakle ne samo za HZZO prema HZZO-u nego li prema ovom smjeru dakle Ministarstvu gospodarstva ili pak Fondu mirovinskoga kada dolazi do trajnih posljedica u smislu smanjenja radne aktivnosti ili invalidnosti. Ovdje su navedeni i novčani iznosi na stranici 5, gdje se vidi jasno da će razlika između 4% i 7% koliko iznosi funkcionalna premije dakle doći će do razlike od nekih 77 milijuna kuna. Da ne bi bilo nimalo vremenskog razdoblja ili razmaka u kojem se primjenjuje bilo jedna bilo druga mjera mi ovaj zakon moramo usvojiti i donijeti do polovice studenog ove godine. I evo to je reklo bi se pravovremeno stigao na ove naše saborske klupe ovaj zakonski prijedlog. Dakle, prihodi obveznog zdravstvenog osiguranja su pobrojani u članku 1.i to pod stavak 3.pod točkom 10.dakle to su prihodi od obveznog osiguranja od automobilske odgovornosti uz sve one ostale prihode a na prvom mjestu su doprinosi obvezno zdravstveno osiguranje, zatim doprinosi za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu itd. E sada je jasno zbog čega je prije tri dana u više televizijskih emisija iznesen podatak od dobiti osiguravajućih društava. Dakle počevši od našeg Croatia osiguranja, pa Sunce, Agram, Jadransko kako li se sve ne zovu neću ovdje nikoga reklamirati, to nije ni u redu, ali je sasvim jasno bilo da je to pomalo i u funkciji ovog današnjeg zakonskog prijedloga, dakle da se točno vidi kolika je dobit tih naših osiguranja … Međutim, postavlja se drugo pitanje, pa zašto onda kada je tolika dobit Croatia osiguranja zašto prodavati Croatia osiguranje? A u čemu su postojale jasne glasine, najave i nakane ove Vlade da se proda Croatia osiguranje i Hrvatska poštanska banka, ako je dobit evidentna, jasna i vidjeli smo to i u medijima poglavito u elektronskima i pisanim da je dobit se mjeri u stotinama milijuna kuna pa i u milijardama ukupno svih osiguranja, a pojedinačno u stotinama milijuna kuna. Neću navoditi iznose koji su bili tamo navedeni za svako osiguranje pojedinačno. S obzirom da prema ovome odluci Ustavnog suda rok za donošenje novog zakona ili novog zakonskog prijedloga istječe polovicom studenog ove godine, mislim da svi skupa kao i klub HDSSB-a ćemo prihvatiti ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio Valter Boljunčić. Izvolite kolega.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, kolege zastupnici. Pa na ovu točku sam se javio vezano za HZZO možda ne direktno na same prijedloge promjene zakona ali na zakon sigurno kao takav. Naime, slijedom događaja dobio sam upite određene populacije, a vezano za prava na zdravstvenu zaštitu. Naime, redovni studenti u RH kao članovi obitelji osiguranika imaju pravo na zdravstveno osiguranje preko člana obitelji ali ako taj student upiše izvan zemlje kao redovan student dakle govorim o redovnom studentu koji studira izvan Hrvatske u tom slučaju on se ne tretira kao radovan student i on ne može biti zdravstveno osiguran preko člana svoje obitelji što njima predstavlja problem jer onda malte ne se moraju prijavit kao nezaposlene osobe što prije svega nije uredu sa inače te činjenice, a naročito da nije uredu da činjenice da netko tko je redovan student a recimo naročito na višim godinama studija izvan zemlje ponekad naročito ako se radi o glazbi tako odlaze dobri studenti koji su dobili stipendiju tretira se nezaposlen. Čini mi se da to pitanje vjerojatno se tiče Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta gdje bi trebalo definirati da ako je netko redovan student ima potvrdu redovnog studija i od vanjske neke institucije znači sveučilišta izvan RH da ima pravo na zdravstveno osiguranje kao član obitelji od osiguranika. Takvih slučajeva dosta ima, dosta naših studenata zna studirat LJubljana, Trst, Beč itd. i jedini način kažem da oni imaju zdravstveno osiguranje … se prijave kao nezaposlene što nikako nije uredu. Pa evo ja bih molio možda ministarstvo da možda zajedno sa Ministarstvom znanosti, obrazovanja uvidi problem tih ljudi koji su još jednom napominjem redovni studenti bilo preddiplomskih ili diplomskih studija samo što studiraju izvan Hrvatske i po meni oni bi svakako trebali ostvariti sva prava na zdravstveno osiguranje, a preko člana svoje obitelji kao što su imali u slučaju da su to redovni studenti u Hrvatskoj. Znači radi se o tom pravu, a ne pravu na neke stipendije ili tako dalje. Evo to bi ustvari više bilo jedno pitanje ili prijedlog prema ministarstvu, da zajedno s Ministarstvom obrazovanja jer čini mi se na moja pitanja jednom i drugom ministarstvu je bilo određene, nije se točno znalo ustvari koji je status tih studenata. Recimo HZZO je prebacivao lopticu Ministarstvu znanosti, a ovo je reklo da bi HZZO trebao znati. Mislim da je to dosta bitno pitanje. Ako se ulaskom u Europsku uniju to pitanje riješi … 27 zemalja, ali nemojmo zaboraviti da dosta naših studenata izvan Europske unije, u SAD-u, Kanadi, Novi Zeland itd., koji bi trebali imati pokriveno. Dakle oni vjerojatno su dužni u toj zemlji u koju idu platit ili dobit neko njihovo osiguranje, ali oni provode nekoliko mjeseci i državljani su Republike Hrvatske sa boravištem u Hrvatskoj. Trebali bi imati mogućnost da zdravstveno osiguranje dobiju kao članovi obitelji dakle redovnog osiguranja. Hvala.
Hvala i vama. Dalje za pojedinačnu raspravu Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle evo nema puno interesa za raspravu o ovom zakonu, ali ne mogu odoljet da ne kažem nekoliko riječi. Naime, ovaj zakon ide u hitnoj proceduri što je logično obzirom na kratak rok koji je Ustavni sud dao svojom odlukom za usklađivanje ovih odredaba sa odlukom Ustavnog suda. Ali osim onoga što je usklađenje sa odlukom Ustavnog suda imamo još nekoliko članaka u izmjeni koje zapravo nisu u odluci Ustavnog suda ali svejedno idu u ovoj skraćenoj proceduri. Čine se nebitnim, ali počnimo najprije od ovoga što je Ustavni sud rekao, to možda nije tako dovoljno niti u obrazloženju naglašeno koji je ratio zapravo bio te ustavne odluke i onda nećemo tu ulazit u postotak je li to 4, 7 ili 6%, to je ministarstvo vjerojatno dobro izračunalo. Međutim, niz je odluka ustavnog suda. Obzirom da ovaj zakon kaže da jedan od prihoda zdravstvenog osiguranja i prihod od obveznog osiguranja automobilske odgovornosti ali kao naknada štete prouzročene štete zavodu u slučajevima kada se liječe osobe koje su vlasnici odnosno korisnici osiguranja. Osnovni je princip u naknadi štete da se na naknadi štete ne može zarađivat, dakle da se može dobit ona šteta koja je stvarna šteta i stoga je ustavni sud rekao da to treba urediti na takav način. Ministarstvo je to predvidjelo kao ubiranje akontacije koja će se onda naknadno obračunavat dakle da bi došla na iznos stvarne štete. Stoga smo već u raspravi na odboru ukazali na to da bi možda u ovome stavku 3. članka 53. trebalo jasnije naglasit da ove četiri uplate od 4% da je to akontacija pa smo na neki način sugerirali da se kaže da prihodi iz stavka 1. točke 10. ovog članka uplaćuju se društvu za osiguranje u visini od 4% kao akontacija da bi bilo posve jasno i nedvojbeno da će se to kasnije i obračunavat. Evo toliko o tome. A sad o ovom jednom dijelu izmjena koje nemaju veze sa odlukom ustavnog suda i o kojem smo tu čuli kojekakva čaranja i nagađanja šta bi to značilo da se izraz područni mijenja u regionalni u nekoliko članaka. Kad bismo to bili imali u dva čitanja možda bismo uspjeli raspraviti. Što je svrha tome ja osobno ne vidim apsolutno nikakvu svrhu ove izmjene zakona i smatram da ne trebamo bespotrebno mijenjat zakone ukoliko izmjena ovoga zakona ne prejudicira jednu par exellance političko pitanje, a to je regionalizacija Hrvatske. Dakle činjenica je da mi danas u legislativi političkoj i administrativno ustrojstvenoj imamo u Republici Hrvatskoj općine, dakle lokalne i regionalne, odnosno područne jedinica samouprave i to je jedino mjesto gdje se to kao takvo definira. Ali ovaj zakon ne mora bit vezan nužno na taj zakon pa onda kad kaže da ima te podružne svoje jedinice potpuno je svejedno hoće li one biti za jednu županiju, dvije ili pet županija, ovaj zakon ne veže onaj drugi zakon. Ako ministarstvo misli da ga veže onda će ga jednako tako vezati i ovaj izraz regionalno kao što bi ga vezao i područno zato što zakon govori o regionalnim (područnim) jedinicama lokalne samouprave. Nigdje, ali baš nigdje, osim statističkih regija koje su sad utvrđene i to po odluci Zavoda za statistiku, odnosno ravnatelja Zavoda za statistiku kao dvije statističke regije apsolutno nigdje više nema determiniranja toga pojma. Stoga upozoravam da ono ako ne prejudicira, a nije dobro da mijenjamo zakon po nečem o čemu će se tek raspravljat i donosit, onda ta izmjena zakona nema apsolutno nikakve svrhe i smisla osim ako ne mislite da je ljepše reć, hrvatskije reć regionalno nego područno. Ja mislim da nije ali dobro. I još nešto na što bih upozorila, a to su ove kaznene odredbe, dakle meni se čini nelogično, možda ima neko obrazloženje ali ne mogu ga naći. Dakle ovdje se govori o kaznama za pravnu osobu ukoliko ne izvrše uplate i za odgovornu osobu ukoliko ne izvrše uplate. U tim rasponima su višestruko, kako je to i uobičajeno, višestruko manje kazne za odgovornu osobu nego za pravnu osobu. Međutim, u slučaju nedostave izvješća godišnjeg i mjesečnog izvješća kazna za pravnu osobu je u rasponu od 5000 do 100 000, a kazna za odgovornu osobu je od 5000 do 20 000, dakle maksimum je za odgovornu osobu 5 puta manji, a minimalna kazna je identična što se može dogodit da onda ako se procijeni da je taj prekršaj tako neznatan pa da mu onda sudac za prekršaje odmjerava najmanju moguću kaznu, odmjerit će i pravnoj osobi i odgovornoj osobi kaznu od 5 tisuća kuna. Ne vidim logiku i ne vidim razloga jer svagdje se odgovorna osoba kažnjava manjom kaznom od pravne osobe, a u ovom slučaju ćete dovesti zaista suca za prekršaje koji mora primijeniti zakon u situaciju da za jedan blagi prekršaj za koji je jednom osiguravajućem društvu, dakle ne bilo kakvoj nemoćnoj i nesolventnoj pravnoj osobi odredio minimum kazne od 5 tisuća kuna, znači, bilo je jako blago djelo, morate i odgovornoj osobi odrediti kaznu od 5 tisuća kuna. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku prijavljenu na vaše izlaganje. Kolega Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Lovrin dobro ste ovo zamijetili da se nekako hrvatska riječ područna zamjenjuje sa regionalna, ali ovdje se zaista ne radi o županijama kao dakle područnoj ili regionalnoj samoupravi, ovdje se zaista radi o nekim imaginarnim regijama, zasada imaginarnim, za koje se zalaže HDSSB. Pa se nadamo da se to samo počeci zapravo prave administrativno-upravne podjele Hrvatske na 4 ili 5 regija. Jedna od njih bi bila ono u socijalizmu, to možda ovi predlagatelji bolje znaju, zajednica općina Slavonije i Baranje kao što je bila prije rata jel' sa sjedištem u Osijeku ili zajednica dalmatinskih općina ili pak nadbiskupija Đakovačko-osječka jel'. To je isto što i zajednica općina Slavonije i Baranje. Doduše Zadar ne spada u ovu nadbiskupiju splitsku, on je pod patronatom Vatikana izravno jel' pa tu onda ne bi moglo se tako primijeniti nešto. Dakle, radi se o tome da ovo regionalna je strana riječ, nije naša hrvatska područna tzv. riječ područna, ali se ovdje zaista ne misli na županije ili 20 županija kao 20 područnih samouprava nego upravo na regiju recimo, daj Bože, a ostvarit ćemo mi to, Slavoniju, Baranju i Srijem pa onda nekakvu Dalmaciju, središnju Hrvatsku i Zagreb kao metropolu jel'. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku, kolegica Lovrin.
Kolega Grubišić koliko se god to vama snilo i htilo ta vaša regionalizacija kako je vi zovete zar zaista mislite da se u hitnom postupku u jednoj izmjenici Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju može odlučivati i raspravljati o političkom administrativnom ustroju RH koji je par excellance rekla sam političko pitanje. A još manje zar si umišljate zaista da ministar zdravstva bi mijenjao zakon zato da udovolji vama pa da vam da naznake te regionalizacije pa da to nekako na mala vrata tu uđe? Ja mislim da to nije slučaj, ali mislim da bi ministar mogao puno bolje objasniti koji je racio prijedloga ove izmjene. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava Biljana Borzan. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ministre, pomoćnice ministra. Evo ja ću se složiti u dijelu rasprave gospođe Lovrin, u ovom prvom dijelu vezano za odluku Ustavnog suda oko hitnog čitanja. Nije samo razlog i rok, ja bih rekla da je razlog i logika zdrav razum nalaže da nema potrebe da u dva čitanja raspravljamo nešto što je odluka Ustavnog suda i što u krajnjoj liniji ne možemo i ne trebamo promijeniti jer je ona na brojkama zasnovana i logična. Što se tiče ovog drugog dijela, dakle dosta polemika jučer i na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku ponešto i u medijima je izazvala ustvari promjena ustroja HZZO-a, a ta se promjena odnosi na racionalizaciju i regionalni ustroj. Dakle, umjesto dosadašnjih 20 područnih jedinica kako je dosada bilo na području županija imat ćemo 4 regionalne jedinice, odnosno regionalna ureda Zavodu za zdravstveno osiguranje. Ostale područne jedinice bit će pod ingerencijom one regionalne, a odnosno svi zajedno pod ingerencijom HZZO-a. Evo od strane opozicije smo imali prilike čuti da uopće ne vide potrebu za bilo kakvim promjenama u tom smislu. Međutim, ja se s tim apsolutno ne slažem iz više razloga. Svatko tko ima ikakvog iskustva i znanja o upravljanju, a čak ga ni ne mora imati, ali razmišlja zdravorazumski jasno je da HZZO trenutno ne funkcionira na način da ga građani doživljavaju kao servis koji brzo i dovoljno kvalitetno izvršava svoje usluge. Također, u financijskom smislu itekako veliki teret za državni proračun pa evo podsjetit ću vas da je u jednom trenutku u prošlom mandatu ministar financija razmišljao o tome da potpuno izbaci HZZO iz proračuna kako bi financijska situacija u zemlji bila puno bolja, obzirom da se radi zaista o milijardama duga. Dakle, očito potreba za promjenama itekako ima i važno je dakle što prije raditi preustroj kako bi zaista i oni koji su korisnici, dakle građani, ali i oni koji rade u tom sustavu osjećali da rade jedan bolji, kvalitetniji i brži posao. Također, u područnim uredima iako su se kod nekih pokušalo stvoriti dojam da će sada ti manji uredi u manjim gradovima ostati bez određenih ingerencija pa će se osjećati manje važnima ja bih rekla upravo obrnuto. Oni će se rasteretiti od onog administrativnog dijela posla koji će se odvijati u regionalnom centru, a više će se imati priliku baviti građanima i njihovim potrebama, dakle biti zaista onako pravo na usluzi. Također, s ovim će se postići bolji protok informacija, bolju povezanost jer dosadašnja, upravo i slaba povezanost i slab protok informacija, ja bih rekla kao da je tu bilo, onako slikovito rečeno 20 malih država u jednoj državi, loše povezanih, neinformiranih međusobno i samim tim usluga je bila takva kakva je bila. S ovim bi se to trebalo, novim ustrojem itekako promijeniti, dakle u kvalitetnom smislu. Također, dosada u bolnicama, recimo u Šibeniku, odnosno u direkcijama oprostite HZZO-a u Šibeniku, ili u Dubrovniku ili ne znam u Našicama, nije bilo informacija niti ingerencija nad tim što se događa u njihovim bolnicama. Sada će ipak regionalni centri voditi više računa o tome, a da potrebe za promjenama su u tom smislu bitne. Mislim da dovoljno govori podatak da u bolničkom sustavu se godišnje troši iz proračuna oko 10 milijardi kuna, a npr. za bolničku, kontrolu bolničke zaštite u sustavu HZZO imamo svega 2 kontrolora, a za obiteljsku medicinu gotovo 200. Dakle, sigurno da postoji potreba, i bolje nadzora, i bolje kontrole, ali i boljeg savjetovanja kako da bude što kvalitetnija usluga u bolničkom sustavu i da se u krajnjoj liniji i sredstva malo bolje pazi na to kako se sredstva troše. Dakle, obzirom na dosadašnje poteškoće u funkcioniranju i obzirom na potrebu promjena i to bitnih promjena, ja apsolutno podržavam ovakav način kakav se predlaže da će HZZO funkcionirati u narednom periodu. Hvala.
Hvala i vama. Imamo repliku, Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegice Borzan npr. ja ne znam od kuda vi imate informacije, imate valjda neke povlaštene informacije, jer primjerice ja nigdje u obrazloženju ovoga zakona nisam pročitala da će od sada biti 4 regionalna neka, nečega centra, kako se to sada zove, dakle ovo što je ustrojstvena jedinica, da će bit 4 regionalne, a 20 područnih. Vi to znate, ne znam kako, valjda vam je ministar rekao, ali to u obrazloženju zakona ne piše. Ako će biti neke područne jedinice onda njih po zakonu neće bit, jer se sad te područne mijenjaju u regionalne, a šta će onda bit to što će ostat kako vi kažete neke 4 regionalne. U nekim gradovima će ostajat neke druge, a šta će one bit, kako će se one zvat, to kud će građani otić? Toga po ovoj izmijeni zakona nema, jer se te područne, izraz područne mijenja u regionalne. Pa upravo zato što nemamo niti obrazloženja, što čaramo o nekom budućem političkom ustroju Republike Hrvatske kroz ovaj zakon. Ja sam rekla da možda, da je bio u 2 čitanja taj dio, dakle ne dvojimo u ovome što je vezano za odluku Ustavnog suda, onda bi to mogli i tako raspravljat. Pa bi mogli raspravit npr. da ovo što ste vi sada rekli, a ne piše u obrazloženju znači da će se, ne nešto racionalizirati nego će se uvesti jedan međustupanj pa će biti neke u gradovima i mjestima primjerice u Slavonskom brodu i recimo pa će taj famozni regionalni bit u Osijeku, i bit će još i ovaj republički. Dakle, bit će 3 stupnja, a ne 2 kao sada. Kako će se to racionalizirat to je pitanje. Kad bismo o tome detaljno mogli raspravljat, onda bi smo vjerojatno i od gospodina ministra dobili podatak koliki je taj broj predviđenih racionalizaciji, koliko će otić osoba bit zaposleno na kontroli, u inspekcijskim službama itd.
Hvala. Imamo odgovor, Biljana Borzan. Izvolite kolegice.
Evo gospođo Lovrin ja vam ne zamjeram što vi ne znate ove stvari. Dopustite da ja kao predsjednica Odbora za zdravstvo pratim malo više koji se akti donose u zdravstvu, statute, između ostalog Statut HZZO-a, da malo više pratim medije na ovu temu, pa možda znam više, ali to nisu nikakve povlašteni informacije. Sve te informacije možete dobit na internetu, ali vi to ne pratiti što u krajnjoj liniji ni nije vaš posao.
Hvala. I sljedeći u pojedinačnoj raspravi Boro Grubišić- Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Ja sam se javio naknadno za raspravu upravo ponukan izlaganjem i replikama gospođe, uvažene kolegice Ane Lovrin s kojim se vrlo često slagao u mnogim raspravama. Međutim, ovaj puta je kolegica, uvažena kolegica Biljana Borzan iznijela neke argumente s kojima se ja ovaj puta, za veliko čudo i iznimno, evo ovaj puta slažem. Sad sam između dvije vate, Ane Lovrin i Biljane Borzan. E, pa da ja malo to pojasnim, ono što možda, neću reći nije jasno, ali ono što je izrečeno da valjda mi u HDSSB-u ne mislimo da bi to bio izraz nekakve najave svitanja zore i nekakve prave regionalizacije Hrvatske na administrativno upravne regije Republike Hrvatske ili ponovno vraćanje na zajednicu općina Slavonije i Baranje sa sjedištem u Osijekom, središnje Hrvatske sa sjedištem ne znam, u Zagrebu, Varaždinu gdje odredi prvi tamo će i biti, ili pak Primorsko-goranske, Istarske sa Rijekom, Splitsko-dalmatinske bez Zadra jasno itd. Dakle, možda je terminologija malo čudna, regionalna i područna pa se tu miješa, pošto smo dosada smatrali da je to jedno te isto, područna i regionalna samouprava, pa je to smatrana županija. Kada bi se možda upotrijebio izraz višepodručna onda bi to možda bilo ispravno. Sad koliko zvuči riječ višepodručna ili multiregionalna ne znam ni ja sam kako bi to izgledalo. Ali zaista nosi zbrku, dobro ste vi primijetili. Ne gajim iluzije da je to ikakva najava, ikakva najava nekakve zaista ozbiljne, ozbiljno administrativno-upravnog preustroja Republike Hrvatske, ali u slijedit će on bez brige.
Kolega Grubišiću, 2 minute za repliku su prošle.
Nije replika, ovo je izlaganje u svezi zakon.
Počnite sa pojedinačnom raspravom, počnite sa temom.
Dakle, objašnjavanje što je to regija, a što je to…
Molim vas držite se, držite se teme.
Da, da upravo je tema uredi HZZO-a. dakle, regionalni, višepodručni ili pak ne znam ni ja koji. Prema tome, o tim uredima dakle HZZO-a ja neću govoriti jer ste statističke regije i vi postavili kada ste bili na vlasti one tri nelogične, sada ih imamo dvije, ali bit će pet pa kako god okrene i gospođa uvažena kolegica Biljana Borzan, a i vi gospođo Lovrin bit će ih pet i to vrlo skoro. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku kolegica Borzan.
Evo kolega Grubišiću dakle ja smatram da onaj tko rukovodi određenim sustavom ima pravo odrediti onako kako misli da je najbolje da sustav funkcionira, dakle u ovome ne treba vidjeti nikakvu podjelu Hrvatske u političkom, administrativnom, statističkom smislu kako god. Dakle radi se o tome da je ravnatelj odnosno uprava HZZO-a, ministar odredili onako kako misle da je najbolje da sustav funkcionira da se posloži kako treba da bude tako regionalno uređene. Da li je izraz regionalno, područno ne vidimo uopće neku bitnu razliku kao što se vi nazivate regionalnim strankom znači bi bio izraz da ste područna stranka što recimo meni nije jedno te isto, meni to ne znači isto, ali evo. Mislim da je bez potrebe da uopće o tome raspravljamo sada.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Grubišić. Izvolite.
Gospođo Borzan vi ste već drugi mandat zastupnica pa mi nije jasno da u svim dokumentima Hrvatskog sabora, Vlade i svim mogućim dokumentima piše područna ili regionalna samouprava, a je to jedno te isto, a radi se zapravo o županiji. Pa mi nije jasno zašto uopće upotrebljava i područna i regionalna kada ima županijska uprava ili samouprave. zašto mi to uopće upotrebljavamo riječ i područna i regionalna kada niti je to područje niti regije nego je županija i to je administrativno-upravna jedinica u RH. ima ih 20 plus Grad Zagreb koji se računa poput županije i ništa drugo. A ovo što vi govorite da ne postoji nikakva naznaka, pa dobro to za vas ne postoji ali možda je mali tračak nade za nas, a mi ćemo nastojati da to bude veliki trag i zrak prema napokon pravičnoj podjeli Hrvatske na regije koje će onda značiti smanjenje broja i županija i određenih općina da se napokon i u tom dijelu napravi red. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I završno u ime predlagatelj ministar Rajko Ostojić. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege na sjajnoj raspravi ne samo o ovom zakonu nego o široj raspravi. Hvala na razumijevanju zbog hitne procedure jer kao što je rekla gospođa zastupnica Lovrin osnovni princip naknade štete je naravno da se na istoj ne zarađuje i zato smo išli na aproksimaciju 4%. Hrvatska je nedvojbeno prekrasna zemlja ali oblika kakvog imamo, to znamo da je 19 županija prekogranično, graniči sa drugim državama. Od 1.srpnja nećemo graničiti jer bit ćemo dio EU ali će graničiti to je drugo, prekogranično. To je činjenica. Činjenica je da svi ste vi znate da morate imati alate upravljanja ne vlasti, nego alate upravljanja reingerencije HZZO prirodnim odljevom od 1.1. gubi čak 200 ljudi i ovo je po meni i po nama nisu istoznačnice područna i regionalna nisu istoznačnice i nije administrativno političko pitanje nego samo alati upravljanja kao što je zastupnik Grubišić rekao u krajnjem slučaju Zadarska nadbiskupija je pod ingerencijom pod ovlasti direktno Vatikana, naša država, naša nadbiskupija, naše zadranke i zadrani. Dakle nije administrativno pitanje. Imamo dva amandmana, prvi amandman prihvaćamo od kluba zastupnika SDP-a, drugi amandman također Odbora za zakonodavstvo koji je sjajno već rekla gospođa zastupnica Lovrin dakle mijenjamo naknadu u predujam naknade, znači ne akontaciju nego predujam upravo ono što je rekla gospođa zastupnica Ana Lovrin. I to bi bilo sve gospođe i gospodo.
Hvala i vama ministre.
U potpunosti visina novčanih iznosa u potpunosti se usklađuje sa Općim poreznim zakonom. Porezna uprava koja je sjajna, vidite da Porezna uprava uvodi reda i ona nam je to odredila i naglasili smo oni imaju alate upravljanja da to provode. Hvala lijepa.
Hvala ministre. Ovime smo završili. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem ministru sa suradnicom.
Idemo sljedeći. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 175, rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Vlada Republike Hrvatske prihvatila je amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo, a Klub zastupnika SDP-a povukao je svoje amandmane. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Ima. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 90 glasova za, 30 protiv i 3 suzdržana donesen Zakon o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
I prelazimo na - Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, prvo čitanje PZ br. 170 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Kolegice Lovrin ako dozvolite ja bih pročitao do kraja. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da izvolite, zamjenica ministara Ana Mrak Taritaš. Izvolite zamjenice ministra.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Pred nama je Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja. Ova izmjena i dopuna se odnosi na usklađenje ovog zakona sa Zakonom o opće upravnom postupku, zamjenu izmjenu nazivlja ministarstva i izmjenu nazivlja kaznenih odredba u prekršajne odredbe i ono što je najvažnije, a to je da se rok za primjenu ovog zakona produžuje s kraja godine na 30.lipanj iduće godine te 30.lipanj iduće je godine je rok iz razloga što očekujemo donošenje novog Zakona o prostornom uređenju odnosno gradnji u koji ćemo ugraditi i ovaj zakon i sve dobre mjere koje su u njemu. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama zamjenice ministra. Da li žele izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ukoliko ne, prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi je u ime kluba SDP-a Vedran Babić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o postupanjima i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja stupio je na snagu 25. lipnja 2009.godine i njime se u svrhu poticanja ulaganja u području gradnje uređuje gradnja, izdavanje akata za građenje, uporabu i uklanjanje građevina za koje se prema Zakonu o prostornom uređenju i gradnji izdaju lokacijska dozvola i potvrda glavnog projekta te provođenje upravnog i inspekcijskog nadzora. Ciljevi ovog zakona jesu: omogućiti početak gradnje gospodarskih značajnih građevina u što kraćem roku, odnosno 45 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva za izdavanje rješenja za građenje; omogućiti uključivanje javnopravnih tijela u pripremi projektne dokumentacije prije podnošenja zahtjeva za izdavanje rješenja; povećati odgovornost sudionika gradnje, osobito projektanata i investitora tijekom pripreme projektne dokumentacije; organizirati nadležna upravna tijela jedinica regionalne i lokalne samouprave da pravovremeno vode postupke i izdaju rješenja; povećati koordiniranost nadležnih javnopravnih tijela koje sudjeluju u postupku izdavanja rješenja; pratiti i nadzirati postupak izdavanja akata za građenje i sankcionirati neučinkovitost postupanja. Sa stajališta struke slobodno mogu zaključiti da je donošenjem ovog zakona ispunjen vjerojatno najvažniji cilj, a to je skraćenje roka za donošenje dozvole, odnosno rješenja za građenje na prihvatljiv rok, točnije maksimalno 45 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva. Nažalost, ovaj zakon nije ispunio sva svoja očekivanja, naime 400-tinjak izdanih rješenja u prvoj godini nakon što je zakon donesena potvrđuje tu činjenicu. Svjetska kriza i naša ondašnja nespremnost da odgovorimo na istu glavni je razlog zašto nije u cijelosti ispunio svoju svrhu. Zadnjom izmjenom zakona … i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja iz studeno 2010.godine produženo je važenje istog zakona za dvije godine, odnosno do 31. prosinca 2012. Danas također imamo prijedlog produženja važenja ovog zakona do 30.lipnja 2013. koji svojim učincima može posebno pozitivno djelovati na ubrzanje protoka kapitala i poticanje posustalih izravnih ulaganja u području gradnje te je potrebno i dalje osigurati iste zakonske uvjete do navedenog roka. Nadalje, ostale izmjene zakona tehničke su prirode te se usklađuju sa zakonom o ustroju i djelokrugu ministarstava i drugih tijela državne uprave kojim je propisano da Ministarstvo zašite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva prestaje s radom, a njegove poslove za upravna područja prostornog uređenja i gradnje preuzima Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja. Također, odredbe važećeg zakona nužno je uskladiti sa zakonom o općem upravnom postupku te s odlukom o usklađivanju prekršajnog zakonodavstva Republike Hrvatske s kaznenim zakonom, a kojom odlukom je propisana obveza stručnih nositelja izrade propisa da u pripremi nacrta prijedloga propisa koji sadrže prekršajne odredbe iste uskladi s Kaznenim zakonom na način da se izbjegne preklapanje zakonskih opisa prekršaja i kaznenih djela. I na kraju, Klub zastupnika SDP-a podržat će ovaj prijedlog zakona o izmjenama zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja. Hvala.
Hvala i vama kolega. U ime kluba HNS-a, Liberalnih demokrata Ivica Mandić. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena zamjenice ministra prostornog uređenja i graditeljstva. Ovaj zakon koji je tema današnje rasprave i prijedlog njegovih izmjena veže se na zakonsku regulativu iz 2009. i 2010. godine. Ove izmjene koje su pred nama nisu velike izmjene, ali one otprilike odgovaraju na stvarnost u kojoj dolazi do ovih izmjena. Neke od izmjena su čisto tehničke naravi, neke od izmjena su usklađivanje ali u biti ovaj zakon svkaako mi kao klub HNS-a ćemo bezuvjetno podržati jer sve aktivnosti i sva poboljšanja zakona i kao i novi zakoni koje donosimo u Saboru, a koji idu u smjeru uređenja jasnoće zakona, čiji je cilj olakšanje procedura, dobivanje potrebnih dokumenata, odnosno pomoći investiranju u gospodarstvu. Sa novim zakonom se postiže i bolja efikasnost. Analizom rezultata primjene zakona, kao i praćenje stanja u području graditeljstva i prostornog uređenja jasno ukazuje da je od velike važnosti prihvatiti predloženi zakon. Ovim zakonom posredno se djeluje i na ubrzanje protoka kapitala i poticanje izvornih ulaganja u području gradnje. Zakonom o postupanjima i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, Narodne novine 127/2010.koji je na snazi do 31.12. predloženo je ovim zakonom da se on produžuje i njegovo važenje je do 30.06.2013. sa osiguranim istim zakonskim uvjetima gradnje. Moram bit odgovoran i objektivan u iznošenju činjenica da jednu vrlo veliku prepreku u realizaciji projekata tj. investicija čini priprema dokumentacije, kako u narodu od milja zovu papirologijom. Ona je nekad velika kočnica, a nekad i onemogućava pokretanje investicija do izdavanja potrebne dokumentacije. Potrebno je i dalje voditi izuzetnu brigu o čuvanju najvrjednijeg hrvatskog resursa, a to je prostor i u značajnoj mjeri raditi na smanjenju procedure u dobivanju potrebnih dokumenata. Bitno je naznačiti da se zakon odnosi samo na objekte za čiju je gradnju bila potrebna lokacijska dozvola, a nakon lokacijske dozvole da ishođenje potvrde glavnog projekta. Ovaj zakon nije se odnosio na obiteljske zgrade do 400 m kvadrata kao ni na poljoprivredne objekte do 600 m kvadratnih, a niti na važne strateške, ključne infrastrukturne projekte u RH. Cilj zakona je smanjiti vrijeme izdavanja potrebnih dozvola. Člankom 3. i 4. su vezani i usklađeni su prema Zakonu o djelokrugu i ustrojstvu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave NN 150/2011. i 22/2012. Prema toj uredbi Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja dobiva ingerenciju i ovlasti, ono što je nekad bilo u okviru Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja. Također, predloženim zakonom u članku br. 5. predmetni zakon se usklađuje sa Zakonom o općem upravnom pravnom postupku. Ovdje je bitno da u ovom članku značajno se ide na ruku podnositeljima zahtjeva kod predaje uredne dokumentacije. Ukoliko nadležno tijelo državne uprave ne odgovori u 8 dana tada se prije smatralo kao negativan odgovor. Ovom prilikom podnositelj zahtjeva ima pravo direktno se odmah žaliti Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva i taj puta Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja direktno odlučuje o tome. Tu je također bitno su određene sankcije prema tijelima državne uprave koje u roku ne odrade poslove. Mislim da je to svakako dobra stvar i da na ovakav način se značajno ubrzava postupak ishođenja potrebne dokumentacije za izgradnju i u biti pomaže značajnije u ulaganje u graditeljstvo. To je regulirano člankom 29., a člankom 43. su kao novina pitanje kaznene odredbe. Ovdje da ukratko rezimiramo da sa ovim zakonom pod broj 1. se usklađuje djelokrug rada Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, pod 2. da je produženjem rokova važenja ovoga zakona do 31. lipnja 2013. godine i da je ovaj dio koji je vezan za upravno-pravni postupak. Završio bih da ćemo mi kao klub HNS-a u potpunosti podržati ovakav prijedlog, a da svakako ovo govorim da bi u nekakvom vrlo skorom vremenu trebali imati jedinstven zakon koji je vezan za graditeljstvo, jedan zakon koji je vezan za prostorno uređenje, a pogotovo velika boljka u RH su pitanje inspekcijske službe. Vjerujemo da ćemo kao Sabor u ovom sazivu sigurno rješavati i ovu problematiku koja će na najbolji način odgovoriti djelotvornosti državne uprave i djelotvornosti ministarstava jer na takav način bit će u najboljoj službi onima koji su korisnici, da li fizičkim ili pravnim osobama. Hvala.
Hvala i vama. Imamo u ime kluba HDZ-a Božidar Kalmeta. Izvolite kolega.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržava ovaj prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o postupanju i uvjetima građenja radi poticanja ulaganja i glasovat će jasno za ovaj prijedlog izmjena zakona. Kao što je već rečeno prije ovaj zakon je donesen i stupio na snagu 25. lipnja 2009. godine, a onda Zakonom o izmjeni Zakona o postupanju u uvjetima građenja radi poticanja ulaganja koji je stupio na snagu u studenom 2010. godine produženo je važenje Zakona o postupanju i uvjetima gradnje do 31. prosinca 2012. godine tj. do kraja ove godine. Ono što bih ja htio reći je da je osnovni Zakon o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja donesen u vrijeme početka krize i recesije u RH te je u to vrijeme predstavljao jednu od proturecesijskih mjera koje bi trebale doprinijeti stvaranju povoljnijih uvjeta za izravna strana ili domaća ulaganja u RH. Ono što je i kolega prije mene rekao, evo i ja ću ponoviti, ali to je jasno da se zakon odnosio samo na objekte čija gradnja je zahtijevala ishođenje najprije lokacijske, a onda ishođenje i potvrde glavnog projekta što znači da se nije odnosila na obiteljske zgrade do 400 metara četvornih niti na poljoprivredne objekte do 600 metara četvornih, a isto tako niti na važne strateške ključne infrastrukturne projekte u RH za koju lokacijsku i građevinsku dozvolu je izdavalo Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva. Zapravo sam cilj donošenja zakona bio je da se čitava dokumentacija ishodi za 45 dana, stoga se onda i taj zakon nekako i zvao u žargonu sve u 45 dana, i tada je ministarstvo radilo istraživanje i istraživanja su potvrdila da do 60% investitora koji su podnijeli zahtjev u roku od 45 dana da je i ishodilo rješenje o gradnji. Isto tako treba napomenuti da je navedeno istraživanje pokazalo da su zahtjevi koji su odbačeni bili u najvećoj mjeri odbačeni zbog toga što investitor nije raspolagao dokazom da ima pravo graditi zbog neusklađenosti glavnog projekta sa prostorno-planskom dokumentacijom i posebnim uvjetima koji se izdaju u rješenju o gradnji. Drugi razlog je bio zbog toga što je građenje građevine započelo prije izdavanja odgovarajućeg akta nadležnog tijela pa je to na svojstven način predstavljalo za taj objekt i njegovu legalizaciju, a to je prema izvornom zakonu praktički bilo zabranjeno ili zbog toga što su pojedini investitori pokušali kroz provedbu novog zakona dobiti i ishoditi odgovarajuća rješenja o građenju za objekte koji inače ne spadaju pod odredbe samog ovog zakona. Naime, činjenica je da je gotovo čitavo prošlo stoljeće praktički zanemarivana sustavna obnova katastra i zemljišnih knjiga u Republici Hrvatskoj i da je nesređeno imovinsko-pravno stanje na vrlo velikom broju čestica praktički onemogućavalo velika ulaganja što je nažalost, što se nažalost i danas događa. Tek praktično nakon donošenja Zakona o katastru nekretnina sredinom 90.godina započela je u Republici Hrvatskoj sustavna katastarska izmjera, a koja je omogućila obnovu zemljišnih knjiga. Kako je taj postupak za mnoge jedinice lokalne, odnosno regionalne samouprave od krucijalnog značaja za razvoj, izgradnju temeljne infrastrukture, za podizanje poduzetničkih zona. Veliki je broj jedinica lokalne samouprave podnijelo Državnoj geodetskoj upravi zahtjev za izradu novog katastra nekretnina koje je preduvjet za obnovu zemljišnih knjiga, a to je onda pak preduvjet za ulazak investitora u izgradnju, odnosno u Republiku Hrvatsku ako se radi o stranim investitorima. Naime, u nesređenost zemljišno knjižnih stanja, drugi bitna preduvjet za investicije je izrada prostorno-planske dokumentacije nižeg reda. I to je činjenica koji proizlazi iz prostornog plana općina, odnosno grada, odnosno neke jedinice lokalne samouprave. Za daljnju provedbu i … [[Govornik se ne razumije.]] ovog zakona bitno je reći da je potrebno učiniti dodatne napore svih državnih tijela u Republici Hrvatskoj koji mogu i trebaju omogućiti daljnju uspješnu provedbu ovog zakona. A analiza rezultata primjene Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja kao i praćenje stanja u području graditeljstva od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, jasno ukazuje na ispunjavanje osnovne svrhe donošenja ovog predmetnog zakona. U tom smislu, primjena zakona posredno, pozitivno djeluje i na ubrzanje protoka kapitala i poticanje izravnih ulaganja u području gradnje. … [[Govornik se ne razumije.]] svega toga i slijedom navedenih učinaka zakona smatramo da se daljnjim produženjem razdoblja njegovog važenja do 31. lipnja 2013. godine što se i predlaže ovim izmjenama zakona i nadalje osigura isti zakonski uvjeti gradnje. Prema tome, klub HDZ još jednom na kraju podržava ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Hvala.
Hvala i vama kolega. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, Franjo Lucić. Nema kolege? Gubi pravo na raspravu. Sljedeći prijavljeni Željko Kolar. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Zakon o postupanju i uvjetima gradnje i poticanja ulaganja iz 2009. godine bio je dobar zakon i ove sada izmjene zakona također treba podržati. Cilj donošenja zakona bili su omogućiti početak gradnje gospodarski značajnih građevina u krećem roku, odnosno 45 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva za izdavanje rješenja za građenje, omogućiti uključivanje javno-pravnih tijela u pripremu projektne dokumentacije prije podnošenja zahtjeva za izdavanje rješenja, povećati odgovornosti sudionika gradnje, osobito projektanata, investitora tijekom pripreme projektne dokumentacije, povećati koordiniranost nadležnih javno-pravnih tijela koji sudjeluju u postupku izdavanja rješenja, pratiti i nadzirati postupak izdavanja akta za građenje i sankcionirati neučinkovitost postupanja. Možemo reći da je manje-više u svim tim segmentima ovaj zakon postigao svoj cilj. I u samom tu zakonu je dosta toga rečeno i ne bih trebalo se više ponavljati. Na temelju članka 30. zakona još 2009. i 2010. godine sklopljeni su sporazumi ministarstva o pružanju stručne pomoći sa svim županijama i Gradom Zagrebom osim Koprivničko-križevačke županije koja to nije zatražila onda, ne znam kako je sada stanje. Te 20 velikih gradova u čijoj su nadležnosti izdavanje akta u području prostornog uređenja i gradnje, osim Rijeke, Siska, Varaždina i Samobora koji to onda nisu tražili. Po zadnjim evidencijama koje imamo ili koje barem ja znam 54,3% je rješenje ili akata izdano u roku od 45 dana ili kraće, 15,7% je rješenje izdano u roku 45 do 60 dana, 17,95 u roku od 60 do 100 dana a 12,1% zahtjeva riješeno je u roku dužem od 100 dana. Ako su sada podaci drugačiji ja bi molio zamjenicu ministra da nam da tu informaciju. I iskoristio bi priliku kad je zamjenica ministra ovdje, ako možemo dobiti podatak, s obzirom da smo imali Zakon o legalizaciji bespravno sagrađenih zgrada, da nam da informaciju kakvo je stanje, koliko je zahtjeva podneseni i napravimo malu komparaciju u odnosu na zakon prošli koji je bio, da li se vidi napredak u izdavanju, podnošenju zahtjeva za izdavanje dozvola i kakvi su? I kakve daljnje korake misli poduzeti ministarstvo vezano na to da se što veći broj građenja uključi u legalizaciju. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Zamjenice ministra da li želite završno? Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja bih onda iskoristila i odgovorila uvaženom zastupniku Kolaru. Dakle, podaci vezani uz ovaj popularan zakon od 45 dana su otprilike statički ovi koji ste vi rekli, ali koristim ovu priliku vezano uz primjenu popularnog Zakona o legalizaciji. Dakle, mi smo napravili analizu, i pratimo i tražimo podatke svakog 15 u mjesecu. Sabor je 13. srpnja usvoji zakon novi, on je u primjeni od 4. Kolovoza. Dakle, za godinu dana starog zakona je bilo nešto manje od 15 tisuća zahtjeva vezano uz legalizaciju. Od 15.8. do 15.9. je bilo otprilike 5 tisuća zahtjeva. Prema zadnjim podacima koji su s današnjim danom, dakle 15.9., 15.10, ali nemamo podatke za sve urede. Imamo podatke od 53 ureda za 16, imao nešto ispod 5 tisuća zahtjeva. Mi očekujemo da je prema najavama koje imamo iz ureda za ovih mjesec dana od 15.9.do 15.10. otprilike 10 tisuća zahtjeva. Dakle, u grubo, bivši zakon u godini dana je bilo 15 tisuća zahtjeva a ovaj zakon u dva mjeseca isto otprilike takva brojka. Pri tome morate znati da je Vlada jer dva tjedna nije bilo, da je uredba donesena tek početkom 9.mjeseca i nije se do tada mogao ni primjenjivati. Što se toga tiče mi smo se odlučili za jednu kampanju dakle u kampanji pomažu i recimo kada gledamo Zagrebačka banka kada ima onaj svoj spot onda ona najavljuje i kreditiranje vezano uz legalizaciju. Ministar Vrdoljak i ja jednako tako aktivno sudjelujemo na svim okruglim stolovima i potičemo ljude da idu u legalizaciju, kao što i vidite inspekcija koja je tu već bila spomenuta mi nemamo nikakvih rušenja koja su velika rušenja ali kontinuirano se svaki tjedan uklanjaju zgrade koje su rađene iz 21.6.2011. iz sredstava koja ubiremo od legalizacije ministarstvo će i angažirati dodatne ljude za izdavanje rješenja dakle da se ne zadržimo samo na zahtjevima nego i na dobrom postotku rješavanja tih zahtjeva. Evo hvala vam lijepa.
Hvala i vama zamjenice ministra. Ovime smo iscrpili listu prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, prvo čitanje, PZ br. 170. Rasprava o prijedlogu je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prvo prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo tko je za ovaj zaključak? Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, sa 114 za i 3 suzdržana donesen predloženi zaključak.
Nastavljamo sa - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, PZ br. 178 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Imamo predstavnicu predlagatelja, zamjenicu ministra Sandra Artuković KUnšt. Izvolite zamjenice ministra.
Hvala vam lijepo. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Predlažemo izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku. Kao što vam je poznato mi smo sada u većoj reformi kaznenog zakonodavstva pa je i ovaj prijedlog izmjena i dopuna rezultat te reforme. Naš Zakon o kaznenom postupku koji je sada u primjeni donesen je 2008.godine. u pojedinom odredbama stupio je na snagu 2009.a u cjelini 1.rujna 2011. Osim dijela odredaba koje će stupiti 1.siječnja 2015.godine. Zakon je od svog donošenja mijenjan dva puta. Prvi puta 2009.godine, a drugi puta 2011.godine. ovim prijedlogom izvršili bi treće izmjene zakona prije svega kako bi bio usklađen sa novim Kaznenim zakonom koji stupa na snagu 1.siječnja 2013.godine te kako bi bio usklađen i sa ovom odlukom Ustavnog suda koja je u međuvremenu donesena u srpnju u odnosu na 17 članaka od ukupno 43. Predlaže se ovim izmjenama minimalno zadiranje i u strukturu zakonskog teksta da bi se izmijenile neke odredbe na koje je ukazala dosadašnja primjena zakona a sve radi učinkovitije prakse novih instituta i položaja pojedinih sudionika u kaznenom postupku. Pri predloženom usklađenju vodili smo računa o tome da se zakon nakon stupanja na snagu Kaznenog zakona iz 2011.i dalje primjenjuje u postupcima za kaznena djela iz Kaznenog zakona onog starog da tako kažem, zbog načela primjene bližeg zakona. Naime, ako postoje dvije mogućnosti mi ćemo u zaštiti okrivljenika primjenjivati blaži zakon pa dakle imamo dualitet normativnog uređenja. Stoga je trebalo urediti Zakon o kaznenom postupku na način da on omogući primjenu instituta blažeg zakona u postupcima dakle po oba zakona. To je prije svega došlo do izražaja u odredbama zakona u kojima su kataloški nabrojana kaznena djela koja su stoga ovim izmjenama i dopunama utvrđena na način da postoje dva kataloga kaznenih djela. Jedan prema postojećem KZ-u iz '97., a drugi po KZ-u iz 2011. Osim toga KZ iz 2011.uvodi i neka nova kaznena djela a i neke oblike postojećih kaznenih djela modificira. Propisuje za pojedina kaznena djela blaže kazne od kaznenih djela iz '97.pa se takva drugačija struktura kaznenih djela i zapečenih kazni mora odraziti u Zakonu o kaznenom postupku. Isto tako se odražava i na modificiranje stvarne nadležnosti sudova. Katalog kaznenih djela iz 2011.u većini slijedi katalog kaznenih djela iz '97., a novina u nadležnosti koja se tiče nadležnosti županijskih sudova odnosi se na to da su kvalificirani oblici kaznenih djela zloupotrebe povjerenja u gospodarskom poslovanju i subvencijske prevare izmijenjene kada je tim zakonskim djelima pribavljana znatna imovinska korist ili prouzročena znatna šteta. Navedene izmjene su posljedice s jedne strane sve složenijih oblika kaznenih djela gospodarskog kriminaliteta, a s druge strane rasterećuju se županijski sudovi od 1.siječnja 2013.godine. Naime, do rasterećenja županijskih sudova će doći zbog činjenice da se novi Kazneni zakon koji stupa na snagu odnosi i na kažnjavanje posjedovanja droge za vlastite potrebe na način da one sada ulaze u prekršajnu sferu. Sve se zapravo spušta za jedan stupanj pa se kazneno djelo neovlaštene proizvodnje i prometa drogama koje po svojoj pojavnosti čini oko 50% predmeta dovodi u nadležnost općinskih sudova. Valjalo je voditi računa da se u KZ-u iz 2011.promijenio i sastav kaznenih sankcija jer se ne poznaje pojam mjera upozorenja što je po KZ-u iz '97.bila sudska opomena. Ovaj institut novi zakon više ne poznaje. Uvjetna osuda koja je prema KZ iz 2011.predstavljala modifikaciju kazne također. Stoga je bilo potrebno radi omogućavanja primjedbe odredaba zakona na oba Kaznena zakona u tekstu zakona izrijekom navesti sudsku opomenu i uvjetnu osobu. A budući da je Kazneni zakon iz 2011.u sferi u kazni uveo je novi institut tzv. djelomičnu uvjetnu osudu ona je također modifikacija kazne trebalo je u tom dijelu uskladiti Zakon o kaznenom postupku s odredbama Kaznenog zakona. Izmijenili smo zakon i po pitanju sigurnosnih mjera. Budući da oduzimanje predmeta koje je po starom KZ-u iz '97. bilo sigurnosna mjera prema novom KZ-u to više nije već je mjera sama po sebi. Zbog toga ju je trebalo u tekstu zakona izrijekom navesti, jednako kao i nove institute posebnih obveza i zaštitnog nadzora, a sve radi omogućavanja primjene njegovih odredbi u postupcima koji će biti vođeni zbog kaznenih djela iz '97., odnosno iz 2011. Isto tako, drugačije smo definirali pojam djeteta. Ne poznajemo pojam maloljetnika za razliku iz KZ-a iz '97., a to je smisleno trebali korporirat u novi zakon. Bilo je potrebno uz pojam zločinačke organizacije na odgovarajući način u tekstu inkorporirati pojam zločinačkog udruženja te počinjenje kaznenog djela u sastavu zločinačkog udruženja budući da KZ iz 2011. ne poznaje pojam zločinačke organizacija i grupe, a sve kako bi taj zakon bio primjenjiv i u postupcima koji će se voditi po oba kaznena zakona. Isto tako željeli smo izmijeniti i dopuniti pojedine odredbe na koje se ukazala dosadašnja primjena kao neodgovarajuće, dakle one koje možemo poboljšati. To su ograničeni zahvati u strukturu zakonskog teksta koji su nužni radi kvalitetnije i učinkovitije primjene novih instituta i položaja sudionika. U tom smislu smo proširili opseg prethodnog ispitivanja optužnice suca istrage u redovnom te suca pojedinca ili predsjednika Vijeća u skraćenom postupku na način da isti pri prethodnom ispitivanju optužnicu ispituje u tzv. materijalnopravnom smislu, odnosno ispituju da li je riječ o kaznenom djelu, da li postoje okolnosti koje isključuju kazneni progon ili krivnju, sve sa ciljem da se u najranijem mogućem stadiju otkloni postupanje po optužnici u odnosu na koji su se ispunile pretpostavke za njezinim odbacivanjem. Predlaže se izmjena i dopuna odredba o sporazumijevanju stranaka, dijelom zbog potrebe usklađivanja sa KZ-om iz 2011., a dijelom i zbog toga što je praksa pokazala određene probleme u primjeni. Tako se odredbe koje se odnose na sporazumijevanje stranaka dopunjuju na način da je obvezni dio izjave za donošenje presude na temelju sporazuma stranaka i izjava okrivljenika o prihvaćanju prijedloga državnog odvjetnika za oduzimanje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom. Iako se imovinska korist uvijek oduzima po službenoj dužnosti zbog osnovnog načela kaznenog prava stipuliranog u KZ-u prema kojem nitko ne može zadržat imovinsku korist ostvarenu protupravnom radnjom, smatramo bitnim da i izjava stranke o sporazumu sadrži takvu izjavu zbog izvjesnosti pozicije okrivljenika i time jačanja prava njegove obrane jer će na taj način okrivljenik imat spoznaju o cijelom sadržaju presude na temelju sporazuma stranaka i prije njenog donošenja. Predlaže se i uvođenje nekih važnih novosti vezanih za položaj i postupanje prema okrivljenicima sa duševnim smetnjama. To je bila naša obaveza koju smo ovdje razradili. Prvenstveno se uvodi obvezna obrana za okrivljenike s duševnim smetnjama, od donošenja naloga o provođenju istrage koja je obvezna uvijek kada postoji osnov sumnje da je počinjeno protupravno djelo u stanju neubrojivosti. Time se uz još jedan slučaj obvezne obrane u postupku prema okrivljenicima sa duševnim smetnjama uvodi i obveza provođenja istrage čime se jača i štiti ta posebna kategorija okrivljenika. Uvodi se nova mjera opreza za neubrojive počinitelje kao alternativa istražnom zatvoru u situaciji kada se vještačenjem utvrdi da je za otklanjanje vjerojatnosti o počinjenju težeg kaznenog djela dostatno liječenje na slobodi. Ove izmjene nesumnjivo idu u smjeru dodatne zaštite osobe za koje postoji osnovana sumnja o počinjenju protupravnog djela u stanju neubrojivosti. Primjene odredbe o skraćenom postupku koje se primjenjuju od 1. rujna 2011. ukazale su na potrebu izmjena i dopuna u smjeru radi jasnijeg izričaja postojećih normi, a drugim dijelom radi povećanja učinkovitosti provođenja kaznenog postupka za kaznena djela sa propisanom kaznom zatvora do 8 godina. Ova izmjena će prvenstveno se postići povećanjem opsega prethodnog ispitivanja optužnice te privatne tužbe, time će se onemogućiti započinjanje kaznenog postupka u slučaju postojanja negativnih formalnih i materijalnih postupovnih pretpostavki, kao i uvođenjem instituta sporazumijevanja za kaznena djela sa zapriječenom kaznom zatvora do 8 godina, a prije stadija rasprave. Ovom dopunom se još doprinosi izjednačavanju tih kategorija okrivljenika u pravima koja su dosad imali okrivljenici u postupcima za kaznena djela sa propisanom kaznom zatvora iznad 8 godina. S obzirom na načelo izraženo u kaznenom zakonu da nitko ne može zadržat imovinsku korist ostvarenu kaznenim djelom, odnosno protupravnom radnjom, učinjena je izmjena brisanjem odredbe koja propisuje da se imovinska korist ostvarena počinjenjem kaznenog djela utvrđuje u postupku na prijedlog tužitelja. I na kraju, radi učinkovitije i brže zaštite ljudskih prava i ostvarivanja vladavine prava u kazneno procesnom zakonodavstvu s jedne strane te ustavne obveze zakonodavca da u što kraćem vremenu ukloni na ukazane manjkavosti i propuste, ovom reformom smo zahvatili i onih 17 članaka na koje se odnosi poboljšanje postupanje. Dakle nije se dublje zadiralo u strukturu zakonskog teksta, dok se u preostalom djelu usklađenja zakona sa ustavnom odlukom pridržavamo si pravo da to učinimo naknadno unutar vremena određenog navedem ustavnom odlukom, dakle imamo vremena najkasnije do 15. prosinca 2013. s obzirom da preostalo usklađenje zahtijeva uklanjanje strukturalnih manjkavosti u normativnoj strukturi i zahtijeva djelotvornost prethodnog postupka te uravnoteženje kaznenopravnog poretka. Ovo je bilo ukratko ono što smo željeli iznijeti vezano za izmjene i dopune koje predlažemo. Hvala vam.
Hvala i vama zamjenice ministra. Da li žele izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ukoliko ne, prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a Peđa Grbin. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo zamjenice. Zakon o kaznenom postupku predstavlja instrument u rukama pravosudnog sustava uređene države koji služi kako bi se njime razradile temeljne slobode i prava čovjeka i građanina uređene Ustavom. To u konkretnom slučaju znači da se Zakonom o kaznenom postupku osigurava učinkovit rad državnih odvjetništava i sudova kada postupaju u kaznenim stvarima uz istovremeno osiguranje ravnopravnog položaja okrivljenika i njegovog branitelja. Ovo sam namjerno pročitao zato što smatram izuzetno bitnim. Državni odvjetnik kada je prije par dana govorio o svojem Izvješću o radu govorio je o Zakonu o kaznenom postupku kao jednom instrumentu, kao jednom skalpelu koji je Državnom odvjetništvu napokon omogućio rad, napokon omogućio efikasnost, napokon omogućio da postižu ono što žele, ono što moraju i ono što trebaju. Međutim, odluka Ustavnog suda od 19. srpnja 2012. godine postavila je pitanje kakav je to instrument. Ustavni sud je govoreći o tom instrumentu rekao da je on u svojih 43 članaka, a mnogo više odredbi neustavan. Govorio je o tome da je Zakon o kaznenom postupku koji je trenutno važeći u biti protivan Ustavu jer ne osigurava ono što je u Ustavu proklamirano. Primjerice, ne osigurava zaštitu dostojanstva, omogućava korištenje onih dokaza, onih nezakonitih dokaza kojima se vrijeđa temeljno ljudsko pravo, a to je pravo na dostojanstvo. On omogućava da se njime vrijeđa nešto što je proklamirano Ustavom u članku 29., a to je nepovredivost komunikacije između branitelja i njegovog okrivljenika. I upravo zato nakon tek nekoliko godina primjene toga zakona mi isti danas moramo mijenjati. Ne samo zato što smo nakon otprilike godine dana primjene istog tog zakona u svim, a ne samo USKOK-čkim predmetima primijetili da nešto ne štima, da se nešto može bolje urediti nego zato što je zakon protivan Ustavu, zato što on krši temeljne slobode i prava čovjeka i građanina. S obzirom na kratko vrijeme predlagatelj je danas pred nas uputio prijedlog kojim se dira u samo 17 od 43 uočene protuustavnosti. Ja prihvaćam stajalište predlagatelja da za određene promjene treba više vremena, ali ovim putem od predlagatelja tražim da se što je prije moguće pobrine da se i preostalih 26 uočenih neustavnosti otklone. Na Odboru za pravosuđe smo na neke i ukazali smatrajući da se može prije toga intervenirati, odnosno već i do drugog čitanja. Međutim, vratimo se konkretnom prijedlogu. Kao što sam rekao ovime se otklanja problem pribavljanja dokaza povredom ljudskog dostojanstva. Nadalje, ovime utječemo na jednu vrlo izraženu protuustavnost, a koja se ticala prava na snimanje razgovora okrivljenika i njegovog branitelja. Predviđenim zakonom bilo je dovoljno da državni odvjetnik to zatraži i takvo što se bez ikakvog kriterija, bez ikakvog razloga moglo provesti. Takvo što u uređenoj, u demokratskoj državi nije dopušteno. Okrivljenik i njegov branitelj su već u startu u nepovoljnom položaju jer s druge strane imaju uređen državni aparat, sređen. Vidjeli smo 1600 ljudi radi u Državnom odvjetništvu, puno više od toga u Policiji. Država mora osigurati da se u takvoj situaciji branitelju i okrivljeniku osigura barem minimum mogućnosti za rad, a da se pri tome ne nadzire što oni međusobno komuniciraju. Nadalje, ovaj zakon se usklađuje sa Kaznenim zakonom koji je usvojen prošle godine, a stupa na snagu 1. siječnja 2013. godine. To smo morali učiniti jer bez odgovarajuće izmjene Zakona o kaznenom postupku odredbe Kaznenog zakona bile bi neprovedive, bile bi neprimjenjive jer naravno Zakon o kaznenom postupku koji je na snazi referira stari Kazneni zakon. Međutim, ja ne mogu ne postaviti pitanje zbog čega se nije išlo u paralelno donošenje i izmjene Zakona o kaznenom postupku kada smo znali, odnosno kada smo već usvajali Kazneni zakon? Na taj način bi se svima sudovima, državnim odvjetništvima, braniteljima osigurala mogućnost da se puno bolje pripreme, a ne da se sada na neki način ad hoc u posljednji trenutak ta dva zakona moraju uskladiti. Konačno, a što još jednom govori da Zakon o kaznenom postupku iz 2008. možda i nije bio najsretniji ovim zakonom otklanjamo određene nedostatke koji su se pokazali u njegovoj primjeni, odnosno interveniramo u ono za što znamo da ne možemo provesti. Meni je jako žao što je jedan od tih instrumenata koji ovim zakonom reguliramo ponovno, odnosno kojim ograničujemo primjenu kućni pritvor. On se pokazao u drugim zemljama kao odličan instrument koji zamjenjuje istražni zatvor i koji utječe na pitanje prenatrpanosti zatvora za koji znamo da je gorući problem u RH. Konačno, ovdje se intervenira i u skraćeni postupak. Skraćeni postupak se u kaznenom zakonodavstvu RH tretira kao iznimka. On se nalazi na kraju Zakona o kaznenom postupku, posvećeno mu je tek nekoliko članaka. Međutim, sa izmjenama Kaznenog zakona taj skraćeni postupak obuhvatit će gotovo 90 do 95% svih postupaka koji se vode u RH. Dakle, on nije iznimka, on je pravilo. I smatram da mu moramo posvetiti veću pažnju što se na neki način ovim zakonom čini, a također tražim od ministarstva da se provjeri kako će to funkcionirati u praksi te da potom sa ovim izmjenama koje će morati uslijediti kako bi se interveniralo u preostalih 26 protuustavnosti malo reguliraju pitanje skraćenog postupka. Što se tiče osoba sa duševnim smetnjama mi u SDP-u posebno pozdravljamo odredbe ovog zakona koje se tiču tih osoba. Pitanje uređenosti države cijeni se i po tome kako postupaju sa onim građanima koji su na neki način najnemoćniji, sa građanima koji se najteže mogu braniti od utjecaja države, od rada represivnog aparata. Osobe sa duševnim smetnjama to svakako jesu. Zbog toga podržavamo sve ove izmjene koje se tiču prije svega obveze obrane, ali isto tako koje se tiču toga se postupak, kada se vodi protiv osoba sa duševnim smetnjama ne može voditi po odredbama skraćenog nego izrijekom i zakonom propisno po odredbama redovnog postupka. Ukratko, ovim zakonom usklađujemo materiju kaznenog-procesnog sa kaznenim-materijalnim pravom. Nadalje, usklađujemo sa određenim problemima koji su uočeni u praksi. I konačno usklađujemo ovaj zakon, barem u jednom njegovom djelu sa Ustavom, nažalost, ne u potpunosti. I zbog toga mi u SDP-u prihvaćajući stav predlagatelja da nije bio u mogućnosti u ovom kratkom roku uskladiti sve odredbe Zakona o kaznenom postupku sa Ustavom molimo da se što je prije moguće pristupi izradi dodatnih izmjena i dopuna kako bi se kazneno-procesno pravo u potpunosti uskladilo s Ustavom. Koji pitanje kaznenog postupanja vrlo intenzivno regulira i to po mojem sudu na jedan moderan način koji bi u potpunosti trebalo preslikati u kazneni, u Zakon o kaznenom postupku. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba zastupnika HDZ-a Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku u prvom čitanju. Prije svega zato je se ovdje radi dobrim dijelom o tehničkim izmjenama, dakle usklađenja Zakona o kaznenom postupku sa Kaznenim zakonom koji će stupit na snagu 01.01.2013.godine i sa odlukom Ustavnoga suda koju naravno treba poštivati. Složila bih se sa kolegom Grbinom da smo možda mogli ranije raspravljati o ovim izmjenama zakona, poglavito u dijelu u kojem smo mogli, a to je sa usklađenjem sa Zakonom o kaznenom, sa Kaznenim zakonom, mislivši na one koji te zakone moraj primjenjivati. U slučaju ovako složenih i velikih zakona, kao što je Zakona o kaznenom postupku koji ima 580 članaka gotovo, koji članak manje. I zato se ne bih složila sa ocjenom da je gotovo cijeli zakon neustavan, jer je Ustavni sud procjenjivao dakle, prihvatio ocjenu ustavnosti 43 članka od 574, a u jednom dobrom dijelu čini mi se negdje, u odnosu na 50 članaka nije prihvatio ocjenu ustavnosti, nije našao osnova i temelja. Naravno da i te neustavnosti nisu takvoga značaja, jer u tom slučaju bi ih Ustavni sud promptno ukinuo, a i iz odluke Ustavnog suda koja je doduše vrlo složena, obimna i složena, ima otprilike 160 stranica. Također je za iščitati da se referirala i na onaj dio sudbine pravomoćnih odluka i odluka donijetih na temelju tih odredaba kojima je odredila ukidanje kroz određeni, u određenom roku. Dakle, i time je riješila bojazan o kojoj se puno govorilo prije donošenja odluke Ustavnoga suda da će se na taj način zapravo osujetiti odnosno svi oni poslovi Državnog odvjetništva, USKOK-a i svi rezultati provođenja kaznenih postupka zapravo biti dovedeni u pitanje. Ustavni sud je to riješio na način da o tome govori, da se može osporavat valjanost takvih odluka smo ako su one jedino i isključivo donijete na temelju odredbe koja je ukinuta, pa je onda i to riješeno. Ovaj naš Zakona o kaznenom postupku koji kolokvijalno nazivamo novi ZKP premda je djelomično u primijeni još od srpnja 2009.godine. Dakle donijet je 2008. godine, početak primijene mu je bio fazno, da tako kažem od 01.01.2009., pa 01. srpnja 2009. i cjelovita primjena od 01.rujna 2011. godine. I danas raspravljamo o trećoj izmijeni toga zakona sa iskustvom, jednogodišnjim iskustvom cjelovite primjene i trogodišnjim iskustvom za uskočke predmete. Kad raspravljamo o tome, da eto već imao treću izmjenu, da se Ustavni sud oglasio u odnosu na velik broj odredaba kao neustavnim, treba imat na umu da se dogodila jedna sustavna reforma kaznenog zakonodavstva kako postupovnog, tako i materijalnog. Da je Hrvatska nakon 130 godine primjene i postojanja mješovitog tipa kaznenog postupka, donošenjem ZKP-a iz 2008.usvojila jedan sasvim drugi princip i drugu vrstu kaznenog postupka, dakle onu u kojem je strog odvojena istraga od kaznenog postupka i ona je pozicionirana u prethodni postupak i prenijeta na državnog odvjetnika koji objedinjava progon i istragu. U tom smislu je naš novi ili sada već važeći ZKP poznaje prethodni postupak sa kaznenom progonom, prijavom, provođenjem izvida, odbačajem kaznene prijave, istrage i stadij istraživanja, pa potom sudske kontrolo optužnice i rasprave pred sudom i nakon potvrđivanja, potvrđivanjem optužnice i postupak po pravnim lijekovima. Treba naglasiti zato ne čudi i bit će ih još ovih izmjena u primjeni. S tim su se susretale i druge zemlje koje su kretale u ovako korjenite reforme da je prvo povjerenstvo za donošenje načela ili smjernica za izmjena Zakona o kaznenom postupku osnovano još davne 2002.godine dakle pred 10 godina, a ta načela Vlada je donijela 2007.godine. U načelima je utvrđeno ono što sigurno svi smatramo da treba biti u kaznenom postupku, a to je s jedne strane da se jamči zaštita ljudskih prava, pouzdano utvrđivanje istine u brzom, jednostavnom, ekonomičnom postupku koji mora naravno voditi računa o težini kaznenog djela ali i o zaštiti društva od kaznenih djela, počinjenja kaznenih djela i počinitelja kaznenih djela i da se tim zakonom mora osigurati jednakost oružja u postupku jer to su dvije stvari koje su važne dakle osiguravanje ljudskih prava svakoga ali jednako tako i zaštita društva od kriminalnog ponašanja pojedinaca. Dakle obzirom na tu korjenitu reformu kao što sam rekla nije čudno da imamo izmjena da tražimo taj balans koji nije uvijek lako odrediti. Često se u praksi onda pokazuje gdje bi što trebalo popraviti. Dakle danas u ovom prijedlogu izmjena i dopuna uređuje se 17 odredaba koje su ukinute odlukom ustavnog suda, popravljeno je da kažem ovim izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku koji je pred nama, a u drugom dijelu ove se izmjene odnose na usklađivanje teksta zakona sa novim Kaznenim zakonom koji stupa 1.1.2013.na snagu. To se prije svega odnosi na katalog kaznenih djela kao što je rečeno gdje u tom katalogu su do sada bila pobrojana kaznena djela iz važećeg Kaznenog zakona, sada je tome potrebno pridodati i kaznena djela koja su uvedena novim Kaznenim zakonom paralelno naravno jer obzirom na vrijeme počinjenja kaznenoga djela moguće je da se primjenjuje i odredbe dosadašnjeg kaznenog zakona a i novoga Kaznenog zakona. Također je ovim izmjenama su uvedene promjene u stvarnoj nadležnosti. Obzirom da tamo neke godine, ne sjećam se točno jel to bila 2007.ili 2006.kada su povećane kazne poglavito u djelu kaznenih djela zloporabe droga, dakle tada se nehotično dogodilo da je za veliki dio kaznenih djela nadležnost prešla u županijske sudove zbog najveće zapriječene kazne i onda se događalo zaista da su se neprimjereno županijski sudovi bavili lakšim oblicima tih kaznenih djela ali su se morali baviti jer im je nadležnost zbog zapriječene najviše kazne bila njihova nadležnost, a tim gore onda su se u drugom stupnju se time bavio vrhovni sud. Evo odredbe novoga Kaznenog zakona obzirom na tu granicu određene kazne će to vratiti u nadležnost općinskih sudova. I stoga ove izmjene zakona predlažu da se onda neke druge specifične vrste kaznenih djela bez obzira na visinu zapriječene kazne da im se odredi nadležnost županijskog suda tamo gdje se radi o kompliciranijim vrstama pogotovo u gospodarskom poslovanju ili određenim prijevarama fondovskim da se onda to stavi u nadležnost zbog toga što zahtjeva stručnije, opsežnije ispitivanje da se to stavi u nadležnost županijskih sudova. Također je dobra izmjena da je proširen opseg prethodnog ispitivanja optužnice od strane suca istrage odnosno suda pojedinca ili predsjednika vijeća čime se u najranijoj fazi omogućuje da se isključi kazneni progon ako za njega nema osnove da se netko ne bi bezrazložno upušta u daljnji kazneni postupak ako za to osnove nema. Mislim daje dobro da je akceptirana i ova odredba oduzimanja imovinske koristi kao osnovnog postulata kaznenog prava odnosno zakonodavstva da nitko ne može steći i zadržati imovinsku korist stečenu kaznenim djelom, da za to nije potrebno da se to oduzima bez obzira na prijedlog državnog odvjetnika uvijek po službenoj dužnosti. Ovdje spominjemo ono što često spominjem i o čemu treba voditi računa, a to je da uvijek govorimo samo o imovinskoj koristi. Dakle u kaznenom zakonodavstvu bi jednako tako trebalo govoriti o koristi stečenoj kaznenim djelom. Često koristi mogu biti i šire od imovinske koristi. O tome se ne govori, to se ne nalaže pa se onda događaju situacije da osobe budu osuđene, odsluže kaznu ali i dalje zadržavaju korist koje su stekle tim kaznenim djelom iz razloga što se ne zna koje tijelo i u kojem postupku bi to promijenilo. Evo primjerice recimo ja znam slučaj falsificiranja svjedodžbe koja je upisana u radnu knjižicu, osoba je osuđena na uvjetnu kaznu, uvjet je istekao, brisana je iz evidencije, ali iz radne knjižice kvalifikacija nije izbrisana jer se jednostavno ne zna tko, kako i u kojem postupku je to obvezan učiniti. O ispitima koji su stečeni kaznenim djelom položenim kaznenim djelom presuđeni itd. ostali i dalje upisani u indeksima i u evidenciji sveučilišta itd. Dakle mnogo je koristi koje nisu direktno imovinske, a o tome se ne govori ali u ovom dijelu je ovo dobro da se odredilo da nije nužan prijedlog za oduzimanje imovinske koristi, da se ona oduzima po službenoj dužnosti. Zato i moje, kad smo raspravljali o izvješću državnog odvjetnika i bilo moje pitanje i čuđenje da je u 230 presuda protiv pravnih osoba samo u 17 slučajeva oduzeta imovinska korist, a biće odgovornosti pravne osobe za kazneno djelo je upravo to da je odgovorna osoba počinila kazneno djelo kojim je pribavila korist za pravnu osobu. Nisam dobila tada odgovor na to, ali svakako jako, jako nelogično. Evo i na kraju, naravno i omogućavanje sporazumijevanja stranaka u skraćenom postupku čime se okrivljenici u svojim pravima izjednačavaju je dobra izmjena i na kraju krajeva i na neki način ubrzanje i činjenje učinkovitijim i ovog skraćenog postupka. I još nešto na kraju ću reći, i kolega Grbin je spomenuo to, a to je istražni zatvor u domu ili kako ga mi kolokvijalno nazivamo kućni pritvor. Dakle kućni pritvor je nešto što svakako ispunjava svrhu da se osigura nazočnost ili da se onemogući bijeg osobe, a da pri tome to državu najmanje košta, pogotovo obzirom na stanje u našim zavorima. Međutim, i razložan je bio odgovor ministra pravosuđa da je ovo kako je izmjena predložena a to je značilo ograničenje slučajeva kad se može odredit kućni pritvor zapravo razlog tome ne neka strogoća prema okrivljenicima nego zapravo mogućnost, ono što država u ovom trenutku može osigurat, dakle ne može osigurat, nije kapacitirana da osigura nadzor za sve, a onda ono što i taj nadzor je prebačen i ovim izmjenama na Ministarstvo unutarnjih poslova, odnosno na policiju pa je ovo što je sada predloženo zapravo ono što policija može nadzirat, a to su trudnice, osobe s problemima u kretanju i osobe starije od 70 godina. Ja toplo preporučam da se uz ove trudnice svakako kad već mora bit ograničeno, da se uvrste i majke s malom djecom. Ja ne znam je li moguće, barem do 1 godine. Izvrsno bi bilo do polaska u školu, dakle da one mogu ostat sa svojom djecom i čuvat ih, a da im se onemogućava bijeg ili kretanje. Ali svakako onda barem molim predlagatelja za majke s djecom do 1 godine. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Ne želeći previše polemizirati o ovoj temi, ali moram ukazati da doista zakon je velik, ali činjenica da je ustavni sud intervenirao u čak 43 odredbe predstavlja koliko je meni poznato svojevrstan rekord u nezavisnoj nam domovini. Mislim da nikad nije bilo toliko opsežne intervencije ustavnog suda u jedan zakon. Pa i sami ste rekli da se radi o jednoj vrlo kompleksnoj i složenoj odluci. Ukazat ću vam primjerice. Važećim zakonom je gotovo nekritički omogućena pretraga bez naloga. Nadalje, postavit ću pitanje, u kojoj fazi postupka mi zatvaramo predlaganje novih dokaza. Po mojem mišljenju ovog u važećem zakonu je previše restriktivno određeno. I ustavni sud se s time slaže. Ne sporim da je ovaj zakon efikasan i da postiže puno bolje rezultate nego što je to do sada bio slučaj sa prethodnim zakonima i stvarno to treba podržati. Ali mislim da moramo pronaći određeni balans između težnje ka efikasnosti, ka restrikcijama, ka potpori represivnom državnom aparatu i da moramo barem maleni odmak napraviti, pa ako treba i korak unazad i vratiti se zaštiti ljudskih prava. Po mojem mišljenju neke odredbe zakona bile su isuviše restriktivne, a taj moj stav je potvrdio i ustavni sud i upravo na tome temeljim svoje mišljenje da je ovaj zakon isuviše neustavan. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grbin, nedvojbeno da poštivati ljudska prava i temeljne slobode treba, u tome se apsolutno slažemo. Ja sam govorila da je to zakon od 574 članaka, da je propitivana i utvrđena, ne mogu to reći, nije pravnički reći blaga neustavnost, ali ne tolika da bi bile odmah ukinute te odredbe. Dakle ostalo je zakonodavcu vrijeme da ih uskladi pa i tako donesene odluke na temelju njih nisu ukinute. Ali naravno ovo je jedna reforma koja je iz temelja promijenila dosadašnji sustav. Ljudi su naučeni na jedan drugi, dakle i tih upita za propitivanje ustavnosti je bilo jako puno jer je to bilo nešto novo, ali mi smo to i htjeli. Dakle apsolutno treba podržavat slobode i prava pojedinca, ali jednako tako štitit društvo od protupravnog ponašanja. Dakle, činjenica je i to smo kod izvješća o radu državnih odvjetnika raspravljali, 2005. godine, ja se sjećam tog izvješća, presuđenja odnosno osuđujuće presude su bile po prijavama državnog odvjetnika i optužnicama ispod 50%. Svi su tada govorili da su sudovi ti koji oslobađaju ljude i neće im suditi, preblagi su itd. Tada smo postavljali pitanje ne radi li se o tome da državno odvjetništvo nije podastrijelo dovoljno dokaza, a nije imalo alate da ih pribavi. Ovim novim zakonom su njima alati dani, ali naravno ne smiju biti alati takvi da vrijeđaju ljudska prava i temeljne slobode. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika HDSSB-a i poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je za klub HDSSB-a isto tako jedan vrlo važan zakon, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku. Da nije sve tako idealno kako bi trebalo biti čuli smo i mišljenje kolege Peđe Grbina i kolegice Lovrin da ipak postoje određeni nedostaci s obzirom da ovaj zakon u kratkom roku nakon godine dana primjene mijenjamo i nije za zanemariti da je Ustavni sud razmatrao ne samo ova 43 članka za koje je proglašeno da su neustavni, 17 ovdje inkorporirani u ovaj zakon, nego čak 150 članaka koji su dostavljeni Ustavnom sudu na razmatranje. To je jedan opsežni materijal Ustavnoga suda na 160 stranica gdje se Ustavni sud osvrće i na povijest kaznenog procesnog zakonodavstva u Hrvatskoj, na velike opsežne izmjene koje smo imali i našem pregovaranju Poglavlja 23. u ulasku Hrvatske u EU, ali i svim onim problemima koji su se našli pred kaznenim procesnim pravom u postupku primjene novog Kaznenoga zakona, odnosno Kaznenog zakona iz 1997. godine, mi ovdje govorimo o Kaznenom zakonu iz '97. pa od 2009. pa do ovog Zakona iz 2011. godine koji će stupiti na snagu 1. siječnja 2013. godine. Slažem se sa kolegom Peđom Grbinom da s obzirom na odluku Ustavnog suda da je trebalo što prije implementirati zaključke Ustavnoga suda, izmijeniti članke Zakona o kaznenom postupku jer radi se prije svega o pravima, temeljnim ljudskim pravima i slobodama naših građana. Jer nije svejedno da li će netko u kazneno procesnome pravu biti tretiran na podređeniji položaj u odnosu na nekoga drugoga. Radi se o ljudskim pravima i treba izjednačiti ta prava i okrivljenika, osumnjičenika, ali i prava državnoga odvjetnika, Državnog odvjetništva i sudova. Nije za zanemariti dakle intervenciju Ustavnoga suda, posebice kada se radi o povredama ljudskog dostojanstva, omogućavanje strankama za izuzeće sudaca tijekom cijelog postupka, onemogućavanje policije da privodi okrivljenika bez uhidbeno-dovedbenog naloga. Zakon uređuje sprječavanje bijega zatečene osobe o vršenju kaznenog djela kojeg se goni i po službenoj dužnosti, skraćuje se vrijeme u kojem uhićenik mora biti doveden pred suca istrage, uređuje se obveza državnog odvjetnika i to smatramo vrlo važnim da sudu dostavi popis svih dokaza kojima raspolaže, a ne da se dokazi dostavljaju tijekom kaznenoga postupka, a nameće se obveza sudu što je isto tako važno da obrazloži zašto je neki od ponuđenih dokaza od stranaka odbijen u postupku jer je to važno za daljnji postupak žalbe u kaznenom postupku. Dosadašnja primjena zakona ukazala je potrebu dopuna i pojedinih odredaba radi učinkovitije primjene novih instituta i položaja pojedinih sudionika u postupku. Ono što je važno reći za ove izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku one se mogu svesti na tri dijela kao što su kolege prije mene govorili to je usklađivanje sa novim Kaznenim zakonom koji stupa na snagu 1. siječnja 2013. godine, ono što je važno to je usklađivanje zakona sa odlukama Ustavnoga suda od 19. srpnja 2012. godine, a isto tako izmjena i dopuna zakona koje su pokazale da pojedine odredbe treba mijenjati s obzirom na ukazanu primjenu Zakona o kaznenom procesnome pravu. Mi u klubu HDSSB-a podržavamo dakle ovo da se usklađuje Zakon iz '97. sa Zakonom iz 2011. godine jer naravno onaj zakon koji je blaži za okrivljenika treba primijeniti u kaznenome postupku. Isto tako podržavamo i sve nove institute u kaznenom procesnom pravu koji će omogućiti ravnopravnost stranaka, brže postupanje, sporazumijevanje i upućivanje strankama na njihova prava u kaznenom procesnom pravu. Isto tako rasterećenje županijskih sudova i davanje u nadležnost novih kaznenih djela u odlučivanju županijskih sudova, a kaznena djela za posjedovanje opojnih droga i prometa drogama iz članka 190. stavka 1. i 2. dati nadležnost općinskim sudovima to je isto tako dobro s obzirom da je ovo prešlo u sferu prekršaja. Klub HDSSB-a u ovim izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku poziva predlagatelja da u što kraćem roku implementira i sve one druge odluke Ustavnoga suda jer nije za zanemariti ovdje spomenuti članak 16. Zakona o kaznenome postupku gdje se rješava pitanje nadzora i praćenja komunikacije između okrivljenika i branitelja. Nije dakle svejedno jer se i s time zadire u temeljna ustavna prava i slobode čovjeka i građanina. Dakle, zbog procjene suda da može doći do nekih informacija za otkrivanje težih kaznenih djela dovodi se u pitanje to temeljno pravo, a to je pravo praćenja nadzora, praćenje sms poruka, slikovnih poruka, mailova između stranaka. Dakle, to treba isto implementirati što hitnije i tu problematiku jer ona zadire kao i ove odluke koje su ukinute u temeljna ljudska prava i slobode čovjeka i građanina. Isto tako skraćivanje postupka, dakle ispitivanje materijalnih dokaza u skraćenom postupku, isto tako je pozitivna promjena da se postotak ne oteže i da se stranke ne dovode u ravnopravni položaj … postupcima ukoliko ne postoje materijalni dokazi da kazneni postupak kao takav treba biti proveden. Što se tiče sporazumijevanja stranaka, potpisivanje izjave stranka, oduzimanje imovinske koristi stečene kaznenim djelom dobro je sve stranke u postupku dakle upoznati sa pravima i ovo sporazumijevanje stranaka i skraćivanje postupka isto tako u Zakonu o kaznenom postupku smatramo da je dobro. Pravo osoba sa duševnim smetnjama, reguliranje onih odredaba o kućnome pritvoru isto tako smatramo da treba u ovom drugom čitanju možda dopuniti s obzirom da nije posve jasno ovo kada se radi o kućnom pritvoru što to sve zakonodavac podrazumijeva s ovim izmjenama i dopunama Zakona o kaznenome postupku. Isto tako predlažemo dakle zakonodavcu da se sve one modifikacije Zakona o kaznenom postupku a koje će ići prema 2013. godini što prije inkorporiraju u postojeći zakon. Isto tako pozivamo predlagatelja da u što skorijem roku implementira odluke Ustavnog suda jer su one vrlo važne za temeljne ljudska prava i slobode građana RH. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeći klub, je klub HNS-a i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, uvažena zamjenica ministara, poštovane kolegice i kolege. Za početak klub HNS-a će podržati ove izmjene i dopune zakona. U ovom slučaju kod ovakve teme mi smo malo hendikepirani kao klub jer nemamo istaknutih pravnika niti ljudi sa dužom praksom, profesionalnom u hrvatskom pravosuđu, pa je tako mene dopao zadatak da kažem barem ponešto, načelno o tome kako mi doživljavamo ove izmjene i dopune Kaznenog zakona kao i situaciju koja je nastala oko primjene ovog zakona donesenog, koji je stupio na snagu 2009. godine. Tako da će vrlo izvjesno i izlaganje našeg kluba, odnosno moje izlaganje u ime kluba HNS-a biti nešto manje detaljno i nešto kreće. Kao što znate nakon što je 2009.godine stupio na snagu ovaj novi Kazneni zakon, odnosno Zakon o kaznenom postupku uslijedila je vrlo žustra reakcija odvjetničke komore koja je u konačnici rezultirala i podnošenjem, ne samo njihove tužbe Ustavnom sudu nego i čitavog niza drugih tužbi, odnosno prigovora Ustavnom sudu, ispričajte me ako koristim pogrešan pravnički termin, a sa osnovnim primjedbama koje se tiču ljudskih prava i potrebe da svih hrvatski zakoni budu usklađeni sa, ne samo sa Hrvatskim ustavom, nego i sa Europskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava. Što u slučaju orginalnog ZKP-a iz 2009. očigledno nije bio slučaj. Ustavni sud Republike Hrvatske očitovao se na način da je naložio uklanjanje 43 odredbe iz članaka kod, prilikom kojom je dosudio brisanje pojedinih članaka, u nekim slučajevima je brisanje, naložio brisanje pojedinih stavaka i to na način da je krajnji rok dan za sljedeću godinu. Sad predlagatelj ovih izmjena i dopuna zakona intervenira u 17 situacija kod kojih mi posebno pozdravljamo one intervencije koje se tiču izjednačavanja prava okrivljenih, odnosno stvaranja ravnoteže u poziciji okrivljenoga spram pozicije tužiteljstva i Državnog odvjetništva. Jer kad iščitate neke reakcije odvjetničke komore i pravnih stručnjaka, onda vam je jasno zapravo o čemu se radi. U ovom zakonu iz 2009. godine primijenjene su prakse koje proizilaze iz anglosaksonskog prava. I naravno da je našim pravnicima na ovim prostorima koji su naučili postupati po pravu, Rimskom pravu, kontinentalnom pravu tako nešto bilo prenagli prijelaz, a i kad sagledate neke stvari onda, onako ljudski bez neke velike pravne reference možete zaključiti da neke stvari jednostavno u našem poimanju društva, prava pojedinca i načina funkcioniranja pravosuđa ne drže vodu. Ovim zakonom iz 2009. godine stvorene su, usudio bi se to kazati, faraonske ovlasti državnog odvjetništva. Državni odvjetnik je individua, bez obzira o kojem se imenu i prezimenu radi, bez obzira o tome koliko je bitan zadatak i koliko mi svi želimo da se stvori efikasan sustav borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, i kriminala uopće. Moramo biti svjesni činjenice da je svaka individua podložna slabostima. Stvaranje modela prema kojem se postupa u ovakvim situacijama u kojem pojedinaca ima prevelika diskreciona prava, u kojima pojedinac nema nad sobom efikasne, potpuno efikasne mehanizme nadzora, u svakom slučaju kod ljudi koji smatraju da je jednakopravnost jedno od temeljnih načela na kojima treba funkcionirati društvo, izaziva rezervu i skepsu. Konzultirajući se na brzinu, moram priznati sa nekim ljudima koji prakticiraju ovaj dio pravne materije, sa i nekim odvjetnicima koji se bave kaznenim pravom pribilježio sam, notirao neke od anomalija koje prema našem mišljenju zaslužuju pozornost. U kontekstu nejednake pozicije obrane u odnosu na tužiteljstvo i DORH prokomentirali bi da je problematično, apsolutno da se dokazi mogu radi probitka kaznenog postupka jednostavno ne dati na uvid obrani do dostave optužnog prijedloga Otužnom vijeću. Što znači da u određenoj fazi postupka obrana nema apsolutno nikakve mogućnosti pribavljati kontra dokaze i braniti optuženika. Pozdravljamo svakako i uvođenje instituta kućnog pritvora upravo zbog ljudi koji su hendikepirani, koji su teškog zdravstvenog stanja, starijih osoba i priključujem se onoj primjedbi, odnosno prijedlogu kolegice Ane Lovrin da se u tu kategoriju uvrste i majke koje imaju djecu do određene starosti, jer odista moramo biti ljudi pa prihvatiti činjenicu, ako ne radi majke onda radi djeteta da bi bilo opravdano bilo razmotriti taj prijedlog. Isto tako ovaj zakon predviđa i promjenu nadležnosti županijskih i općinskih sudova na način da se teška kaznena djela gospodarskog kriminala stave u ingerenciju županijskih sudova i da se županijski sudovi rasterete od onih kaznenih djela čija narav omogućava da se procesuiraju na općinskim sudovima da se time ubrzaju procesi i rad županijskih sudova koji su pretrpani pojedinim vrstama predmeta, a sve kako bi se gospodarski kriminal i korupcija suzbijali sve što efikasnije. U svakom slučaju obzirom da su ove intervencije ustavnog suda išle posebno u pravcu zaštite temeljnih ljudskih prava mi kao liberalna stranka kojoj su ljudska prava fundamentalni dio političkog programa jedan od imperativa u našem političkom radu pozdravljamo ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona uz naravno očekivanje da će predlagatelj ostatak onog što je ustavni sud naložio odraditi što prije. HNS će podržati ovaj zakon. Hvala na pažnji.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Iscrpili smo listu prijavljenih klubova i listu prijavljenih zastupnika. Pozivam predstavnicu predlagatelja Vlade RH zamjenicu ministra poštovanu Sandru Artuković da se završno obrati. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Pa evo ja ću se samo kratko osvrnuti na ove dvije točke koje su se problematizirale u raspravi, a to je usklađenje sa odlukom ustavnog suda i kućni pritvor. Naime, mi smo željno iščekivali odluku ustavnog suda kao i vjerujem svi. ona je došla u trenutku kada smo već skicirali prijedlog izmjene i dopune zakona i kada smo ga već uputili u proceduru i uspjeli smo ovih 17 odredba ugraditi. Za preostalih 26 odredaba smatramo da je potrebno da ih ne ugrađujemo na brzinu. Naime držimo da nije poželjno niti želimo pogreške u hrvatskom zakonodavstvu posebno u kaznenom zakonodavstvu već želimo da se o tim izmjenama, a zadiru u temeljna ljudska prava ipak postigne konsenzus. Stoga ćemo dakle ove izmjene zahtijevaju cjelovitu javnu raspravu i držimo da ju moramo provesti maksimalno moguće. Mi smo već u fazi pripreme i sigurni smo da ćemo negdje do proljeća ovaj prijedlog pripremiti, sigurno ga nećemo pripremiti do 15.prosinca kao što je dan krajnji rok nego i ranije, ali ponavljam očekujemo da ta javna rasprava o ovim izmjenama bude duboka, cjelovita i da dođemo do konsenzusa o tim pitanjima. Vezano za kućni pritvor, mi smo ovim zakonom odredili ono što je bilo najvažnije za primjenu toga instituta, a to je nadležnost nad provedbom kućnog pritvora na način da je ona sada u nadležnosti MUP-a provedba kućnog pritvora. I da bi omogućili da se taj institut na odgovarajući način primijeni odredili smo u odnosu na koje osobe se on provodi, dakle trudne žene, osobo s tjelesnim nedostacima takvim nedostacima koji bitno otežavaju kretanje, osobe koje su navršile 70 godina života. Dakle one osobe kojima je najteže odrediti smještaj u pritvoru. Mogućnost da u pritvor bude smještena majka sa malom djecom postoji, da bude smještena u kućni pritvor također ali ako to sud odluči. Dakle smještanje majke sa malim djetetom u pritvor ostaje kao opcija koju će sud u konkretnom slučaju primijeniti ne samo u za majku sa malom djecom i za sve ove ostale osobe ako sud procjenjuje da je kućni pritvor za takvu osobu pojedinačno odnosno konkretno bolja opcija odnosno bolja opcija za sustav. A sve ovo ostalo što će uslijediti kao očitovanje ili prijedlog ili amandman na naš zakon mi ćemo uvažiti do drugog čitanja. Hvala vam.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o prijedlogu zakona kada se steknu uvjeti za to. Sljedeći je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Kaznenom postupku , prvo čitanje, PZ br. 178. Rasprava o prijedlogu je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prvo prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Kaznenom postupku. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 120 glasova donesen preloženi zaključak.
Hvala vam lijepo. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Mi nastavno na ovo što smo prethodno govorili, a u okviru reforme kaznenog zakonodavstva predlažemo i izmjene i dopune Zakona o USKOK-u odnosno o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Zakon o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta je donesen 2009.godine, izmjene su vršene 2010.godine radi točnog određenja nadležnosti USKOK-a po pitanju kaznenih djela počinjenih od strane grupe ili zločinačke organizacije odnosno korupcijska kaznena djela, a 2011.smo u taj zakon intervenirali radi potrebe ispunjenja mjerila iz poglavlja 23 o pravosuđu i temeljnim pravima. Ova potreba za interveniranjem u zakon o USKOK-u uvjetovana je u prvom redu usklađivanjem sa novim Kaznenim zakonom iz 2011.koji stupa na snagu 1.siječnja 2013.i stoga je u ovaj prijedlog intervenirano na način da se terminološki usklađuje zakona sa novim Kaznenim zakonom kako bi zakon bio primjenjiv na trenutno važeći Kazneni zakon. Isto tako ovaj prijedlog sadrži izmjene koje nisu posljedica novog Kaznenog zakona već se predlaže radi jasnoće ispravka ili dopune pojedinačnih članaka u dosadašnjem tekstu. Naime, novi Zakon o kaznenom postupku ne poznaje više izvanredni pravni lijek zahtjev za izvanredno ublažavanje kazne. Taj institut više ne postoji i mi smo intervencijom u Zakon o USKOK-u napravili određeni pomak u smislu da je prethodnim člankom 37. glavni državni odvjetnik je mogao uz zahtjeve za donošenje rješenja o ispitivanju svjedoka, odnosno osobe koja kao pripadnik zločinačke organizacije je već pravomoćno osuđena, podnijeti i zahtjev za ublažavanje kazne koja je njemu izrečena, ako bi iskaz te osobe bio važan za dokazivanje, razotkrivanje ili sprečavanje počinjenja najtežih oblika organiziranog kriminaliteta. Zbog činjenice da novi KZ u postupku više ne poznaje taj izvanredni pravni lijek, zahtjev za izvanredno ublažavanje kazne, USKOK je izgubio snažan instrument nagodbe koji je omogućavao učinkovito postupanje u prikupljanju dokaza upravo u ovim najtežim kaznenim djelima i da bi taj gubitak nadomjestili, odnosno da bi procesuirali ono za što smo najviše zainteresirani, dakle ta najteža kaznena djela kojima se bavi USKOK izmijenili smo članak 37. tako da USKOK ima mogućnost podnijeti zahtjev za obnovu kaznenog postupka radi preinake pravomoćne presude glede odluke o kazni u odnosu na onu osobu koja je pomogla razotkrivanju kaznenog djela pa smo u tom smislu i mijenjali i ZKP u članku 497. koji to omogućava. Obzirom da većina predloženih izmjena i dopuna u ovom zakonu proizlazi iz potrebe usklađenja sa novim KZ tako i datum stupanja na snagu ovog zakona prati ZKP i stupanjem na snagu novog KZ-a će i biti omogućena i primjena Zakona o USKOK –u na odgovarajući način i jedinstveno, a ne bi bilo moguće bez predloženih izmjena i dopuna pa predlažem da se one uvaže. Hvala vam.
Hvala i vama. Da li izvjestitelji radnih tijela žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Idemo po klubovima Prvi za raspravu je klub SDP-a Hrvatske i poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa predsjedniče. Zamjenice ministra, kolegice i kolege. Pred nama je treća revizija Zakona o USKOK-u. Zakon iz 2009. prvi puta je revidiran 2010., a drugi puta 2011., prvenstveno radi ispunjenja mjerila za zatvaranje poglavlja 23.-Pravosuđe i temeljna prava. Od osnivanja 2001. do danas ured osnovan s ciljem što učinkovitijeg i efikasnijeg suprotstavljanja korupciji i organiziranom kriminalu kao specijalizirano tijelo u sastavu državnog odvjetništva dobiva sve veće ovlasti tijekom tih godina. Prisjećamo se 2000. godine kada je Hrvatski sabor donio Zakon o potvrđivanju Kaznenopravne konvencije o korupciji koju su u Strassbourgu 15.9.1999. u ime Vlade Republike Hrvatske potpisali veleposlanik i stalni predstavnik Republike Hrvatske pri Vijeću Europe. Tada je naglašeno da je korupcija prijetnja vladavini prava, demokraciji i ljudskim pravima, da podriva načela dobre uprave, pravednosti i društvene pravde, uništava konkurenciju, otežava gospodarski razvitak i izlaže opasnosti stabilnost demokratskih ustanova i moralnih temelja društva, sve to u uvjerenju da borba protiv korupcije može biti učinkovita jedino putem ojačanje, brze i djelotvorne međunarodne suradnje glede kriminala. Prisjećamo se i 2003. kada je Hrvatski sabor donio Zakon o potvrđivanju Građansko-pravne konvencije o korupciji koja je potpisana u Strassbourgu 2001., kojom se ističu financijske posljedice koje korupcija ima za pojedince, trgovačka društva i države, kao i za međunarodne institucije, uvjereni da je za građansko pravo važno da pridonese borbi protiv korupcije. U smislu ove konvencije korupcija znači traženje, nuđenje, davanje ili primanje izravno ili neizravno mita ili bilo koje nedopuštene koristi ili mogućnosti stjecanja takve koristi koja remeti pravilno izvršavanje bilo koje dužnosti ili ponašanje koje se traži od primatelja mita, nedopuštene koristi ili mogućnosti stjecanja takve koristi. Korupcija s manje otpora organiziranom kriminalu slabi moral u političkom odlučivanju, blokira javnu upravu, pravosuđe čini nedjelotvornim, narušava temeljne društvene vrijednosti i ugrožava vladavinu prava. I naravno da je zbog svega što sam naprijed navela od izuzetne važnosti bilo ne samo osnivanje USKOK-a veći dobivanje sve većih ovlasti od osnivanja 2001.godine do donošenja zakona o USKOK-u 2009.i do današnjeg trećeg revidiranja ovog zakona o uredu. Sve je to rezultiralo uspješnošću ureda na području organiziranog kriminala koja je vrlo visoka, uvažavajući činjenicu da najsloženiji predmeti su rađeni isključivo u uredu za razliku od manje složenih predmeta koji su rađeni u drugim državnim odvjetništvima. Ove treće izmjene zakona u prvom redu, naravno kao što smo i čuli od predlagatelja, su usklađivanje s novim KZ-om koji stupa na snagu 1.1.2013. Naravno da ga je potrebno uskladiti terminološki jer KZ koji će uskoro stupiti na snagu upotrebljava drugačije nazive za pojedine mjere i kaznena djela. Jednako tako zbog stupanja na snagu novog KZ-a potrebno je u ovom zakonu imati dva kataloga, sve to zbog načela primjene blažeg zakona, odnosno zbog činjenice da će se u određenim slučajevima primjenjivati i stari KZ. I naravno, ovo treće revidiranje uz naprijed navedeno i dalje osnažuje ured izmjenom članka 37. ovog zakona, bez obzira što se sadržaj tog članka usklađuje sa novim ZKP-om. Dakle, umjesto dosadašnjeg zahtjeva za izvanredno ublažavanje kazne podnosit će se zahtjev za obnovu postupka radi preinake i pravomoćne presude glede odluke o kazni. Novim Zakonom o kaznenom postupku u uredbi … [[Govornica se ne razumije.]] bez tog važnog instrumenta, važnog za otkrivanje i dokazivanje kaznenih djela počinjenih u okvirima zločinačke organizacije ili počinitelja tih kaznenih djela, odnosno za otkrivanje i sprječavanje činjenja kaznenih djela od strane pripadnika zločinačke organizacije. I zbog svega ovog naprijed navedenog klub SDP-a podržat će ove izmjene. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub je klub HDZ-a i poštovani zastupnik Vladimir Šeks. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Klub zastupnika HDZ-a poduprijet će prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranoga kriminaliteta. Ja bih se sada samo osvrnuo na dva članka ovog kaznenog zakona. Prvi je članak 8. gdje se daje jedan dodatni snažni instrument, jedna snažna poluga USKOK-u na način da na prijedlog ravnatelja Glavni državni odvjetnik može sudu podnijeti zahtjev za donošenje rješenja o ispitivanju svjedoka i to onoga svjedoka, one osobe koja je već osuđena kao pripadnik zločinačke organizacije ili zločinačkoga udruženja i to pravomoćno osuđena sa zahtjevom za obnavljanje postupka ali samo glede odluke o kazni radi preinačenja onog dijela presude u pogledu odluke o kazni ako USKOK ocjeni da je iskaz te osobe, dakle pravomoćno osuđene osobe, pravomoćno osuđenog pripadnika zločinačke organizacije ili zločinačkog udruženja važan za otkrivanje i kažnjavanje i dokazivanje kaznenih djela počinjenih u okviru zločinačke organizacije, odnosno zločinačkog udruženja ili počinitelja tih kaznenih djela ide za otkrivanje ili sprječavanje činjenja kaznenih djela od pripadnika zločinačke organizacije, odnosno zločinačkog udruženja. To je zapravo honoriranje da će se sniženjem kazne kroz ovaj institut obnove kaznenog postupka radi preinačenja odluke o kazni pravomoćno osuđenom pripadniku zločinačkog udruženja ili zločinačke organizacije moći sniziti kazna ako pristane na jednu vrstu nagodbe na taj način što će bitno pripomoći svjedočenju u otkrivanju i dokazivanju kaznenih djela koja su počinjena u okviru zločinačke organizacije ili zločinačkog udruženja ili za otkrivanje i sprječavanje i hvatanje počinitelja tih kaznenih djela. Na ovaj način USKOK ponovno dobiva još jedno snažno proceduralno oružje da se može koristiti iskazima takvih pravomoćno osuđenih osoba pripadnika zločinačke organizacije ili zločinačkog udruženja da bi mogao uloviti druge pripadnike te organizacije ili toga zločinačkog udruženja i dokazati druga kažnjiva djela ili otkriti ta kažnjiva djela koja se čine u okrilju te zločinačke organizacije i zločinačkog udruženja. I sigurno je da će to u sudskoj praksi u kažnjavanju i otkrivanju kaznenih djela iz djelokruga USKOK-a i korupcije, a posebno i politički motivirane korupcije biti značajan doprinos u zakonodavstvu da ruka pravde dohvati i one za koje misle da ih neće dohvatiti, a dohvatit će ih zato što će se pripadnici te zločinačke organizacije ili udruženja pokajati i dobiti sniženje kazne na taj način što će otkriti one počinitelje ili ona kaznena djela koja čine ili su počinili pripadnici te iste zločinačke organizacije. I u skladu s time je isto dobra ona odredba koja govori o tome da umjesto takvoga zahtjeva za obnovu kaznenog postupka radi preinake pravomoćne presude u pogledu odluke o kazni da se ista svrha može postići i na način da Glavni državni odvjetnik podnese sudu koji je nadležan za uvjetni otpust zatvorenika, dakle ovog zatvorenika koji je već pravomoćno osuđen kao član zločinačke organizacije i zločinačkog udruženja da podnese Glavni državni odvjetnik sudu prijedlog za uvjetni otpust i da sud onda pusti na uvjetni otpust pravomoćno osuđenog pripadnika zločinačke organizacije i zločinačkog udruženja koji je pristao svjedočiti i dati iskaz koji je važan za otkrivanje i dokazivanje kaznenih djela u okviru zločinačke organizacije i sprečavanje činjenja kaznenih djela od zločinačke organizacije i zločinačkog udruženja. I na taj način isto se taj pripadnik zločinačke organizacije može doći na umjetni otpust i tako mu honorirati ako bude pristao svjedočiti na način da se pravosuđe dočepa onih koji su, bez čijih iskaza se ne bi moglo uhvatiti vrlo opasni akteri počinjenja kaznenih djela u okviru zločinačke organizacije ili zločinačkog udruženja. I još ima sada jedna vrlo interesantna odredba koja je vezana za članak 5. koja samo prividno, ovaj znači jedno izjednačavanje sa, usklađivanje sa novim Kaznenim zakonom koja je bila i neprekidnoj, i u žiži je hrvatske javnosti, a neprekidno je u žiži, bila je sada i na ovoj zadnjoj raspravi saborskoj, gdje smo raspravljali o izvješću državnih odvjetništava o radu za 2011. godinu a odnosi se na članak 30. sadašnjega zakona, pozitivnog zakona, 30.stavak 2. koji glasi: "Bez odobrenja ravnatelja USKOK-a ne smiju se objaviti podaci o kaznenom progonu u predmetima iz članka 21. ovog zakona.", dakle to su predmeti iz djelokruga USKOK-a, korupcije, organiziranoga kriminaliteta, uglavnom ili još nekih teških kaznenih djela. I da neovlašteno objavljivanje ovih podataka je kazneno djelo odavanja službene tajne iz članka 351. Kaznenog zakona, budući da sad ide novi Kazneni zakon, to se usklađuje pa će to biti sad članak 300. Kaznenoga zakona. I sve je to jako lijepo kada nemaš jednu situaciju u javnosti i uopće u društvu, da je javna tajna da se objavljuju podaci o kaznenim predmetima, o kaznenom progonu u predmetima iz nadležnosti USKOK-a. Ravnatelj USKOK-a i Državno odvjetništvo tvrdi da oni, ne samo da ne daju odobrenja za davanje, za objavljivanje takvih podataka nego da i na koji način nisu involvirani u objavu podataka u kaznenim predmetima u kaznenom progonu, koruptivnim kaznenim djelima i organiziranom kriminalu i zločinačkih organizacija i udruženja. Dio javnosti ima drugačije mišljenje i drugačija uvjerenja i otvara se, zatvara se krug da se ne može, da se ne utvrđuje tko daje podatke o kaznenom progonu za kaznena djela iz nadležnosti USKOK-a, a neovlašteno objavljivanje takvih podataka. A ti su podaci neovlašteno objavljuju, što je očito, što smo svjedoci svaki dan da na stranicama različitih medija i tiskovnih i elektroničkih se objavljuju podaci koji su neovlašteno objavljuju jer nije dao ovlaštenje ravnatelj. Objavljuju se ti podaci po zakonu neovlaštenog, objavljivanje tih podataka je kazneno djelo odavanja službene tajne. Dakle, to kazneno djelo se neprekidno čini, svaki dan se ga može vidjeti, skoro svaki dan, da se to kazneno djelo vrši. Sa druge strane dolaze tvrdnje i uvjeravanja da se ne daje odobrenje za objavljivanje tih podataka o tom kaznenom progonu, za ta kaznena djela. I sad imamo samo jednu, praktički nomotehnički izmjenu zakona, da više nije odavanje službene tajne, neovlaštenog viđanja tih podataka iz članka 351. Kaznenog zakona, nego da će biti iz članka po novom Kaznenom zakonu, to će biti članak jedan drugi. I tu bi ministarstva kao predlagatelj ovoga zakona trebalo dati, po meni neka objašnjenja baš povodom donošenja sad ovoga zakona, kako to da egzistira, inzistiraju dvije nesporne činjenice. Jedna je ta da je neovlašteno objavljivanje podataka, tih podataka je kazneno djelo odavanja službene tajne, a druga nesporna činjenica je da se to kazneno djelo izvršava i da paralelno postoje ta dva te dvije činjenice daje to kazneno djelo odavanja službene tajne i da se to kazneno djelo vrši a da nemamo nigdje nikoga tko je procesuiran, tko je optužen ili osuđen za to kazneno djelo. Tada se postavlja jedno pitanje koje spada malo u teatar apsurda da pred očima cijele javnosti javno se pokazuje da se kazneno djelo odavanja službene tajne obrtimice izvršava, a da nema za to nikakve sankcije. Možda bi ministarstvo moglo dati neki odgovor na ovo pitanje. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Ovime smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu o prijedlogu zakona i po klubovima i po zastupnicima. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti sa situacijom sada, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, prvo čitanje, PZ br. 176. Rasprava o prijedlogu je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prvo prihvaća prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. I drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 120 glasova za donesen predloženi zaključak.
Hvala vam lijepo. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Evo nastavno na ovu temu kojom se ova set naših predloženih zakona bavi usklađujemo sa novim Kaznenim zakonom i Zakon o sudovima za mladež pa predlažemo izmjene i dopune koje se odnose na usklađivanje sa Kaznenim zakonom, a dio se odnosi i na unapređenje zakonskih odredbi sukladno potreba prakse. Usklađivanje sa Kaznenim zakonom provedeno je zbog činjenice da Kazneni zakon propisuje sigurnosnih mjere a da bi ih odgovarajuće primijenili prema maloljetnicima bilo je potrebno da interveniramo i u ovaj zakon jer nove sigurnosne mjere koje se propisuju zahtijevaju da se one prilagode u primjeni prema maloljetnicima dakle ne primjenjuju se automatski same po sebi nego kategorija na koje se odnosi dakle maloljetnici zahtijevaju određenu selektivnu odnosno drugačiju primjenu zbog specifičnosti strukture i odnosa prema maloljetnicima u tim mjerama. Pa se tako sigurnosne mjere koje se maloljetniku mogu izreći uz zavodsku odgojnu mjeru ili mjeru maloljetničkog zatvora, precizira se i trajanje tih mjera odnosno precizira se trajanje mjera obavezanog psihijatrijskog liječenja i obveznog liječenja o ovisnosti. Isto tako mi smo u Zakonu o sudovima za mladež dopunili katalog kaznenih djela na štetu djece na način da smo uz postojeći katalog na štetu djece iz '97.dodali i ovaj novi katalog koji se odnosi na Kazneni zakon iz 2011. U prijedlogu postoje oba kataloga zbog načela primjene blažeg zakona, a isto tako na navedeni način izbjeći će se poteškoće u praksi glede primjene Kaznenog zakona na svaki pojedinačni slučaj osobito kod kaznenih djela koja zadiru u seksualnu sferu i propisane su glavama 16.i 17. Kaznenog zakona iz 2011. Ono što je praska zahtijevala a gdje smo intervenirali precizirali smo odredbe koje propisuju postupak suda pri izricanju jedinstvene kazne maloljetničkog zatvora kod stjecaja kaznenih djela. Kod izricanja maloljetničkog zatvora u slučaju stjecaja kaznenih djela kod maloljetnika je specifično da nije potrebno određivati svaku pojedinačnu kaznu za svako pojedino djelo, a mi smo sada odredbu do te mjere precizirali da je definitivno jasno da sud primjenjuje one odredbe koje se vezuju za Kazneni zakon u slučaju izricanja jedinstvene kazne zakona maloljetnicima. Isto tako je precizirana odredba koja se tiče materijalno-pravne svrhovitosti. Punoljetnoj osobi za kazneno djelo što ga je počinila kao stariji maloljetnik a u vrijeme suđenja nije navršila 21 godinu sud može izreći i odgojnu mjeru upućivanja u disciplinski centar. Time smo omogućili bolju individualizaciju sankcije kao i mogućnost da sud intervenira u slučaj kada osoba svojom krivnjom ne izvršava potrebne obveze odnosno odbija ili ometa izvršavanje odgojne mjere koja joj je izrečena odgojne mjere pojačanog nadzora. Isto tako precizirana je odredba koja propisuje primjenu maloljetničkog prava na mlađe punoljetne počinitelje kaznenih djela, omogućili smo i određene intervencije u slučaju uhićenja maloljetnika odnosno dali smo alternativu u postupanju državnom odvjetniku u slučaju kada je pritvorski nadzornik obavijesti državnog odvjetnika da uhićuje maloljetnika. U tom slučaju državni odvjetnik može odrediti puštanje maloljetnika na slobodu ili dovođenje sucu za mladež radi ispitivanja. Ovo smo bili dužni učiniti jer se u praksi događalo da je državni odvjetnik nalagao dovođenje uhićenog maloljetnika sucu za mladež radi ispitivanja i u slučajevima kada za njega neće predlagati određivanje pritvora ili istražnog zakona. Isto tako ono što smatramo vrlo važnim doprinosom za pravni sustav i zaštitu maloljetnika, stavili smo kao prvu radnju ispitivanje maloljetnika, dakle ispitivanje maloljetnika je prva dokazna radnja, a time želimo postići, odnosno izbjeći situaciju da se maloljetnik ponovo ispituje. On kad je jednom ispitan, a to je prva dokazna radnja, nema potrebe da ga se ponovo radi istih stvari ispituje. Precizirana je odredba koja se odnosi na neposredni prijedlog, otklonjena je potreba ponovnog ispitivanja od strane državnog odvjetnika ako je već bio ispitan od strane suca za mladež. Isto tako što se tiče pravnih lijekova postupak suda kada se povodom žalbe maloljetnika ukine odluka temeljem koje je maloljetnik bio u ustanovi, odnosno preispitat će se odluka o njegovom privremenom smještaju u ustanovu socijalne skrbi ili u istražnom zatvoru jer se znalo događati da se maloljetnik zadržava bez pravne osnove jer nije bilo drugog rješenja u tom konkretnom slučaju. Ovim rješenjem se izbjegava da se maloljetnik usprkos … odluci kada nema uvjeta za njegov smještaj u ustanovu socijalne skrbi ili za određivanje istražnog zatvora, nezakonito zadržava odnosno omogućava se njegovo puštanje na slobodu. Isto tako je precizirana odredba koja propisuje primjenu maloljetničkog prava na mlađe punoljetne osobe u dijelu koji se odnosi na postupak povodom izjavljene žalbe u smislu da drugostupanjski sud može mlađem punoljetniku koji je u vrijeme suđenja navršio 23. godine života izreći kaznu zatvora ili uvjetnu osudu i kada je žalba izjavljena samo u njegovu korist. Ovdje smo htjeli izjednačiti osobe, odnosno primijeniti iste kaznenopravne institute prema svakome tko svojim ponašanjem povređuje ili ugrožava osnovne slobode ili prava čovjeka te druge pravne ili društvene vrijednosti zajamčene ustavom hrvatskim ili međunarodnim pravom. Dakle mi smo navedenim izmjenama kroz usklađivanje sa KZ-om, odnosno kroz preciziranje pojedinačnih odredbi Zakon o sudovima za mladež radi uspješne primjene u praksi nastojali unaprijediti provođenje kaznenih postupaka prema maloljetnicima, prema mlađim punoljetnicima i prema odraslim počiniteljima kaznenih djela na štetu djece i u tom smislu smo iznijeli ovaj prijedlog izmjena i dopuna. Hvala.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Žele li izvjestitelji radnih tijela, odbora Hrvatskoga sabora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Sa raspravom počinjemo po klubovima. Prvi je klub SDP-a Hrvatske i poštovana zastupnica Sandra Petrović. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana zamjenice ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Prije svega, razlog donošenja izmjena i dopuna Zakona o sudovima za mladež nalazi se u činjenici da s danom 1.srpnja 2013.godine stupa na snagu novi KZ koji je donesen prošle godine pa je u tom smislu potrebno bilo prilagoditi propise koji se na njega vežu kako bi osigurala dosljedna primjena kaznenog zakonodavstva pred hrvatskim sudovima. Osobitu pažnju u izmjenama kaznenog zakonodavstva valjalo je posvetiti i sudskom tretmanu maloljetnika, kako maloljetnih počinitelja tako i maloljetnika na čiju štetu je počinjeno kazneno djelo. Zakon o sudovima za mladež upravo je jedan od posebnih instrumenata kojima je zadaća da članovi društva koji uživaju našu posebnu zaštitu, a to su djeca i maloljetnici, da im se ta zašita osigura. Djeca tj. maloljetnici kao žrtva kaznenih djela su neosporno najranjiviji dio društva, a dugo vremena u razvoju kaznenopravne znanosti nisu uživali poseban tretman. Tek u 19.stoljeću pojedina zakonodavstva propisala su neka kaznena djela kojima se štite djeca i maloljetnici od ponašanja odraslih u cilju zaštite njihovog života, tjelesnog integriteta, zdravlja, seksualnog integriteta ili odgoja. Trend prepoznavanja potrebne zaštite nastavio se i u 20.stoljeću pa se oblici kaznenopravne zaštite djece i maloljetnika kao zbirnog pojma materijalnih i procesnih proširuju. U opisanom trendu razvijalo se i zakonodavstvo u Republici Hrvatskoj pa je tako i u novi KZ dodatno ugrađen senzibilitet za kaznena djela počinjena na štetu djece. Kako i procesno pravno postoji potreba za posebnostima u postupanju u vezi s kaznenopravnom zaštitom djece i maloljetnika, kao odgovor na ovo pitanje pojavilo se i rješenje kako je ono predviđeno u Zakonu o sudovima za mladež koje u posebnom članku katalogizira kaznena djela kaznenopravne zaštite djece i maloljetnika za koje se već prema samoj dikciji Zakona o sudovima za mladež traži posebnost u postupku. Zbog razumijevanja materije potrebno je reći da se te posebnosti odnose na poseban sastav vijeća koja postupaju u tim predmetima, poseban način ispitivanja djece i maloljetnih oštećenika, ograničenje u pogledu pozivanja i ispitivanja takvih oštećenika. Ovakvi spisi imaju status hitnosti u rješavanju, a prijedlogom ovog zakona pojašnjavaju se odredbe o hitnosti na način da se ona odnosi na sve sudionike u postupku. Nadalje, to je izuzetak od kažnjavanja kod odbijanja svjedočena, posebnost u pogledu određivanja mjesne nadležnosti suda, a i odredbe o zastari propisuju da zastara kaznenog progona za kaznena djela počinjena na štetu djeteta i maloljetne osobe ne teče do njihove punoljetnosti. Slično je i u poredbenom pravu. Podaci iz pravnog sustava Engleske i Walesa pokazuju kako je prosječno potrebno 76 dana od počinjenja kaznenog djela do završetka postupka za maloljetnike, a za razliku od punoljetnih počinitelja kada je taj postupak dulji i traje 98 dana, dok je sam postupak tamo u pravilu manje formalan nego u uobičajenim postupcima i zatvoren je za javnost. Primjerice u Finskoj gdje iako ne postoje posebni sudovi niti postupci za mladež kazneni postupci koji uključuju maloljetnike rješavaju se brže od ostalih. Kao kazne predviđene su tamo i uz novčanu kaznu i rad za opće dobro, uvjetna kazna kao i nadzor uz uvjetnu kaznu čija je svrha naravno ponovna integracija u društvo dok je tamo maloljetnički zatvor iznimka, a ukoliko se provodi postoje za to posebne institucije koje se razlikuju od zatvora. Kada govorimo o posebnom katalogu kaznenih djela kako je to propisano člankom 113. Zakona o sudovima za mladež riječ je o kaznenim djelima iz različitih glava Kaznenog zakona kada su ona počinjena na štetu djece i maloljetnika. Ovdje se intervenira u Zakon o sudovima za mladež na način da se dodaju i kaznena djela na štetu djece koja propisuje novi Kazneni zakon i na taj način se onda izbjegavaju poteškoće u praksi u pogledu primjene odgovarajućeg zakona. Širina ovog kataloga kaznenih djela pokazuje izuzetnu osjetljivost hrvatskog pravnog sustava za naše najmlađe, radilo se o seksualnim deliktima, deliktima protiv života i tijela ili nekim drugim deliktima. Kada govorimo o statistici u ovakvim kaznenim djelima u odnosu na prijavljene, optužene i osuđene osobe za kaznena djela na štetu maloljetnika i djece najveći je udio počinitelja kaznenih djela zapuštanja i zlostavljanja djeteta ili maloljetne osobe, nasilničkog ponašanja u obitelji i povrede dužnosti uzdržavanja. Ako uzmemo u obzir još i delikte protiv spolne slobode vidimo i po čistini povrede i po jačini da se ovdje zaista radi o pravnom tretmanu i zaštiti osoba koje se same ne znaju i ne mogu niti u odnosu na počinitelja, a niti pred sudom samostalno zaštititi. Također, ovom izmjenom i dopunom uređuju se i prilagođavaju odredbe o uvjetnoj osudi, odredbe o sigurnosnim mjerama, odredbe o izricanju maloljetničkog zatvora kod stjecaja odredbe o upućivanju u disciplinski centar, o ispitivanju maloljetnika u postupku i ostale odredbe vezane za usklađivanje s odredbama novog zakona ili se izmjenjuju odredbe čija primjena je bila dvojbena i koja je izazivala određene poteškoće u praksi. Te izmjene i dopune u konačnici vode zajedničkom cilju, a to je unapređenje kaznenih postupaka prema maloljetnicima, mlađim punoljetnicima i u odnosu na odrasle počinitelje na štetu djece. Slijedom svega navedenog možemo zaključiti kako hrvatski pravni sustav, pravosuđe i zakonodavstvo pokazuje izuzetnu osjetljivost u kaznenim postupcima protiv i na štetu maloljetnika i ovim prijedlogom zakona on se dodatno unaprjeđuje i poboljšava pa će klub SDP-a svakako podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Sljedeći je klub HDZ-a i poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež iz razloga jer je to evo još jedan u setu prijedloga zakona iz sfere kaznenog zakonodavstva kojim se zapravo ovi zakoni usklađuju, dakle prije svega usklađuju se sa novim Kaznenim zakonom. Ovdje je sve već podrobno objasnila i gospođa zamjenica ministra, a evo i kolegica u ime kluba SDP-a zaista u detalje, sve ove predviđene izmjene. Dakle, svakako da se kataloški urede kaznena djela obzirom na postojeći, odnosno još uvijek sada važeći Kazneni zakon iz '97. i novi Kazneni zakon iz 2011. koji će stupiti 1.01.2013. na snagu. Jednako tako i u odnosu na katalog kaznenih djela na štetu djece. Ostale odredbe naravno su poboljšanje postojećeg teksta i rješavanje onih dilema i nejasnoća koje su se u primjeni javile. Naravno da se vjerojatno svi slažemo da je postupanje u situacijama kada je počinitelj kaznenoga djela maloljetnik mora biti specifično. Prije svega radi se o osjetljivom dijelu društva i prvenstveno svrha vođenja kaznenog postupka u ovom slučaju mora biti i cilj prije svega resocijalizacija, preodgoj, a nikako daljnja kriminalna infekcija ovog djela društva. I zbog toga i ustrojeni su sudovi za mladež i zbog toga je za njih donijeto poseban dio zakonodavstva. Ja bih možda vrlo kratko osvrnula se samo na jednu ili dvije odredbe, prije svega mislim da je dobro da se u ovom dijelu postupka po pravnim lijekovima jasno odredilo da drugostupanjski sud mora se izjasniti o tome što će se dalje dogoditi sa maloljetnikom koji se prije pravomoćnosti nalazi na izdržavanju zavodske odgojne mjere. Dakle, da se ovako novo stipuliranom odredbom jasno naložilo drugostupanjskom sudu da mora odlučiti o puštanju ili o zadržavanju maloljetnika u onome koji je već na izvršavanju zavodske odgojne mjere jer zbog nejasne odredbe se to nije dosada uvijek tako događalo pa je zapravo možda o samoj odluci zavoda ovisilo da li će maloljetnik ostati u ustanovi ili će se pustiti na slobodu. Druga važna odredba mi se čini, ali nisam sigurna da je najbolje stipulirana ovim izmjenama i dopunama i zato bih možda sugerirala ili ukazala na nešto. Dakle, radi se o odredbama koje propisuju uhićenje maloljetnika i postupak nakon uhićenja. Pa se sada taj članka 63. koji je rekla da po nalogu državnog odvjetnika policija će uhićenog maloljetnika dovesti sucu za mladež radi ispitivanja, i sad sudac za mladež itd. To se sad mijenja na način da se kaže da državni odvjetnik može naložiti da se uhićenog maloljetnika pusti na slobodu ili dovede sucu za mladež radi ispitivanja. Ja razumije intenciju ovog prijedloga i mislim da je ona dobra, da se na ispitivanje ne dovodi maloljetnik protiv kojeg se neće vodit postupak, apsolutno. I da znači državni odvjetnik mora reći da li će ga se pustiti ili dali ga se privodi na ispitivanje. Ali sa ovom stipulacijom državni odvjetnik može naložiti ovo ili ono, bi se moglo iščitat da može, da ne mora naložit ništa. Dakle, možda bi trebalo zadržat ovakvu stipulaciju kako u postojećem tekstu pa da ona glasi: "Po nalogu državnog odvjetnika policija će uhićenog maloljetnika pustit na slobodu ili dovesti sucu za mladež." Po tom se daje zakonom nalog državnom odvjetniku da on nešto, određuje se da on nešto mora naložit policiji, ili jedno ili drugo, po ovome bi se kao što sam rekla, moglo shvatit da on može nešto naložit, a ne mora naložiti i ništa. Evo, dakle također su dobre, evo još i malo problematiziram zapravo, ne znam Zakon o sudevima za mladež ima odredbu o tome tko je maloljetnik, tko je stariji punoljetnik pa onda kaže, čini mi se tamo negdje na početku da je: "Maloljetnik osoba koja je navršila 14 godina, a nije navarila 18. Pa je stariji maloljetnik onaj od 16 do 18." Uglavnom ne znam kako to korespondira sa novim Kaznenim zakonom koji više nema definiciju djeteta do 14 godina, pa sad i u ovom zakonu zapravo nedostaje šta je sa onima do 14, tko su oni do 14 godina, ako su maloljetnici oni od 14 do 18, ne zna se šta su oni do 14. Jer više po KZ nisu djeca. Dakle, sada je dijete osoba koja nije navršila 18 godina. Evo, samo upućujem na to da se malo usporede tekstovi zakona i da se možda i u ovaj zakon onda nekako te dobne granice i ti termini usklade. Iz razloga što se radi o usklađenju sa postojećim zakonskim tekstovima i iz razloga što je i ovim izmjenama uvedeno niz pojašnjenja koja su dobra radi jednoznačne provedbe zakona. Mi ćemo ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Prelazimo na raspravu u trajanju od 10 minuta, poštovani zastupnik Ivan Klarin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Izmjene i dopune ovog zakona, tj. njegovo usklađenje sa Kaznenim zakonom usudio bi se reći, stvaranje jednog snažnijeg i boljeg načina zaštite prava maloljetnika u postupku. Smisao izmjena je da se maloljetna osoba preodgoji i da vam se omogući što bolja i kvalitetnija socijalizacija nakon počinjenog kaznenog dijela. Svake izmjene i dopune tiču se maloljetnika u postupcima i moraju biti s ciljem maksimalne i preventivne zaštite djece, maloljetnika te mlađih punoljetnika. Izmjenama i dopunama ovog zakona precizirana je odredba da punoljetnoj osobi za kazneno djelo što ga je počinila kao stariji maloljetnik, a koja je u vrijeme suđenja nije navršila 21 godinu životu, može se izreći i odgojna mjera upućivanja u disciplinski centar. Jednako je precizirana i odredba koja propisuje primjenu maloljetničkog prava na mlađe punoljetne počinitelje kaznenih djela. Značajno je da se na mlade ljude koji su na pragu život, a koji počine kazneno djelo primjenjuju odredbe maloljetničkog pravo, jer cilj sankcioniranja mora biti provođenje što većih i snažnijih odgojnih mjera za vrijeme izvršavanja sankcija. Maloljetnici su nažalost počinitelji teških kaznenih djela, tako smo svjedoci prvenstveno u protekle 2 godine, ja ću napraviti 2 primjera teškog počinjenja kaznenog dijela od strane maloljetnika, a to je ubojstvo Luke Ritza u Zagrebu i teško ranjavanje, tj. nanošenje teške tjelesne ozljede u Šibeniku jednom mladiću, Juri Kulazu kojeg je isto počinila, dakle jedan maloljetna osoba. Dakle, bez obzira na sve i brutalnost, ja ponavljam da je cilj i bit i ovog zakona i svih sličnih zakona socijalizacija maloljetnih osoba. Bit je i pronalaženje alternativnih sankcija, normalno ne minorizirajući, ni počinjenje ni jednog kaznenog dijela. Ja sam svjestan činjenice da obitelj žrtava i same žrtve dakle ima propisane kazne, nikad neće biti dovoljno visoke, a tu pozivam dakle da se usmjeri ta socijalizacija i na počinitelja ako je on bio maloljetnik, ali i na žrtvu i na obitelj žrtve, jer oni uistinu prolaze, dakle jednu kalvariju nakon takvih tragičnih događaja. Nažalost maloljetnici koji počinje kazneno djelo bili su i sami zlostavljani, te u više primjera iz prakse vidimo da su oni žrtve obiteljskog nasilja što još dodatno pojačava taj aspekt socijalizacije samih počinitelja tih kaznenih djela. Pozdravljam i preciziranje odredbe koja se odnosi na postupanje državnog odvjetnika tj. da se izbjegava ponovno ispitivanje maloljetnika od strane državnog odvjetnika ako ga je već ispitao sudac za mladež. I na kraju što je sustav učinio ako nakon takvog počinjenja kaznenog djela maloljetnik odradi kaznu dakle vrati se na slobodu i ponovno počini kazneno djelo ja sam svjestan da nitko ne može garantirati da će biti i jednih i drugih primjera, ali bit i cilj i ovog zakona i sustava i Ministarstva pravosuđa i Vlade RH i na kraju kajeva i Sabora je pomoći tim mladim ljudima, pomoći da se oni izvedu na pravu put na opće zadovoljstvo i njih normalno i cijelog društva u cijelosti. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Tim smo iscrpili listu prijavljenih klubova i zastupnika za raspravu po ovoj temi. Završna riječ zamjenice ministra poštovane Sandre Artuković Kunšt. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo samo ću da ne bi ostali dužni ovo razjašnjenje vezano za pojam maloljetnika. Naime, mi smo termin maloljetnika zadržali zbog toga što se moramo odrediti specifično prema maloljetnicima kao osobama koje u rasponu od 14.do 18.godine mogu kazneno odgovarati. Dakle, mi imamo definiciju djeteta kao žrtve i to smo definitivno ujednačili sa kaznenim zakonom ali maloljetnik kao osoba koja između 14. i 18. godine može odgovarati kao počinitelj kaznenog djela zadržali smo ga zbog specifičnosti odredbi koje se odnose na ovu dobnu skupinu kada ona kao počinitelj odgovara. I da bi tu jedinstvenost imali onda smo taj termin provukli kroz zakon kao takav da bi osigurali pojam na koji se odnose ove odredbe. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada ćemo zastati sa radom. Nastavit ćemo sutra u 9,30. Na dnevnom redu prva točka je Prijedlog Zakona o probaciji. Vidimo se sutra ujutro, dobro se odmorite i dobro spavajte. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež, prvo čitanje, PZ br. 173. Rasprava o prijedlogu je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prvo prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Ima li suzdražnih? Hvala. Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 119 glasova za donesen predloženi zaključak.