Poštovane kolegice i kolege zastupnici nastavljamo s radom. Danas je prva točka: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari smjesa kojom se izmjenjuju, dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548/EEZ i Direktiva 1999/45/EZ i izmjenjuje i dopunjuje UREDBA (EZ) br. 1907/2006, prvo čitanje, P.Z.E. broj 685 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Tomislav Dulibić, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Poštovani gospodine dopredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici na razini EU 2017. godine donesena je Uredba Komisije 2017/542 od 22. ožujka 2017. godine o izmjeni Uredbe broj 1272 iz 2008. godine Europskog parlamenta i vijeća o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa dodavanjem priloga o usklađenim informacijama povezanim s hitnim zdravstvenim intervencijama koja će se početi primjenjivati od 1. siječnja 2020. godine. U cilju usklađivanja s Uredbom komisije 2017/542 ovim zakonskim prijedlogom propisuju se obveze u vezi s usklađenim informacijama povezanima s hitnim zdravstvenim intervencijama i preventivnim mjerama za uvoznike i daljnje korisnike koji na tržište stavljaju smjese razvrstane kao opasne na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi ili fizikalnih učinaka. Imenuje se HZZO kao tijelo za zaprimanje tih informacija, propisuje se obveza HZJZ za stavljanje na raspolaganje informacija o smjesama Centru za kontrolu otrovanja Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada, propisuje se da troškove podnošenja informacija o smjesama snose uvoznici i daljnji korisnici te se dorađuje prekršajna odredba vezano uz postupanja po Članku 45. stavku 3. Uredbe 1272/2008 EZ. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike. Zastupnik Glasnović se javio za prvu.
Poštovane kolege, gosti naši ja nisam razumio ni jednu stvar što ste vi rekli ovdje, ako je u pitanju danas ovaj nekakva pitam za ekologiju razgrađenog materijala za ambalažu itd. ništa nisam razumio. Ali iz mojeg iskustva ja bi rekao da ovaj baš taj mehanizam za nadzor ovih naš, ekološkog sustava i nije baš na najboljem mjestu. Blizu gradova imate ko da smo u Kalkuti negdje ili na trećem svijetu ovaj otpad itd., to se ne rješava. A šta je svrha ovih propisa iz EU ako se to ne provodi na terenu?
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi saborski zastupniče žao mi je ako niste to razumjeli, znači ovim se izmjenama uredbe radi transparentnije postupanje tako da uvoznici moraju prijavljivat HZJZ opasne smjese ili kemikalije uz visoke prekršajne odredbe ako to tako ne postupe pri stavljanju stvari na tržište.
Za drugu repliku javio se zastupnik Bulj.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi tajniče kemikalije koje ulaze u RH možete li mi reći, a svjedoci smo da ulaze, evo ja ću govoriti o glifosatu koji ulazi posredno il neposredno. Naravno dolazi tretiran glifosat, govorimo o tvarima koje se koriste u RH, Austrija je zabranila već taj ovaj kemijski spoj tj. taj pesticid koji se koristi na površinama, poljoprivrednim površinama i naravno da su kontaminirane smjese koje dolaze ili kao npr. kroz poljoprivrednu, uvoz poljoprivrednih ovaj prehrambenih proizvoda, kroz meso, pa čak i kroz soju. To vam je poznato. Znači što ste poduzeli po pitanju čak EU je donijela određena ograničenja i vremenska, kada ćete javnosti objaviti koliko je prijavljenih opasnih tvari, opasnih poljoprivrednih proizvoda gdje je glifosat glavni problem?
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Bulj. Znači gliofosfat isto kao i herbicidi i pesticidi po ovim izmjenama mora biti prijavljeni znači nadležnom HZJZ inače će biti znači kažem opet visoke prekršajne kazne za uvoznike.
Zastupnik Kirin javio se za treću repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, nova pravila na svjetskoj razini, dakle globalno usklađen sustav koja su razina UN, EU je ugradila u uredbe o razvrstavanju, označavanju i pakiranju CLP sustav. Cilj je olakšati globalnu trgovinu i pomoći potrošačima. Da li je to dobro i koliko svjetski i domaći manipulatori mogu zaobilaziti zakon i kada ih se otkrije jesu li sankcije primjerene težini prekršaja od otrovnih tvari i smjesa do banalizirano jabuka, biocida i pesticida.
Odgovor na repliku.
Uvaženi saborski zastupniče. Smatramo da smo primjerenim novčanim kaznama postigli svrhu da neće biti isplativo uvoznicima ne prijavljivati i izlagati se tim kaznama. Hvala lijepo.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne onda otvaram raspravu. Prvi klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika Most-a u njihovo ime govorit će zastupnik Miro Bulj. Želim samo upozoriti saborske zastupnike da imamo neke tehničke poteškoće tako da će biti obaviješteni prije isteka vremena.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi tajniče sa svojom suradnicom, kolegice i kolege. Ovo je vrlo značajna uredba koju će primjenjivati hrvatsko zakonodavstvo, ali ja osobno uvaženi tajniče ne vjerujem da će u provedbi imati ikakve učinke. Jel vi nama ovdje niste kazali tko će provoditi i na koji način ćete vi to kontrolirati, koja su to tijela i da li ste odredili tijela koja će to kontrolirati ili ako su postojeća onda od toga nema ništa. Jel je činjenica da opasne kemikalije herbicidi, pesticidi koji su već zabranjeni u određenim državama EU gdje i Europska komisija poglavito Europski parlament već dugi niz godina se vode borbe. A moramo znati da multinacionalne kompanije kao što je Monsanto koja proizvodi taj još sedamdesetih i početkom osamdesetih godina, spomenuo sam glifosat koji je vrlo opasan po ljudske živote, tako da u Americi imamo brojne sporove. To vam je ako je poznatije u narodu ako sluša, to vam je primjera u cidokoru se nalazi ta tvar koja je vrlo opasna i koja uzrokuje najteža oboljenja, a on je isključivo povezan i sa GMO proizvodnjom hrane, ali to znate da je Monsanto. Prema tome, njima je interes i već su zauzeli najveći dio sjemena u tržištu svjetskom pa tako i hrvatskom šta plasiraju po cijelom svijetu pa tako i Hrvatskoj. Zbog toga sam i tražio Zakon o zabrani GMO-a isključivo zbog ovih tvari, a također prije nekoliko dana sam uputio ono što je već Austrija napravila i gdje se ostale članice EU spremaju, zabrani glifosata koji je vrlo opasan. Moramo znati da uvoz koji je soja poglavito soja iz Sjeverne Amerike tj. iz Brazila u velikim količinama je na području EU, s tim se hrani npr. stoka i to dolazi na naše tržište jel moramo znati da smo mi trenutno najveći uvoznici svinjetine, znamo da je ta svinjetina dosta jeftina koja je uvozna. Tko to kontrolira, tko kontrolira kontaminiranu svinjetinu od kontaminirane soje koja je zaražena ovim najopasnijim herbicidom? Jednostavno mi ne poduzimamo nikakve mjere da zaštitimo zdravlje naših ljudi. Vidimo da imamo povećanje broja tumora i drugih bolesti, da imamo sve više alergija poglavito kod mlađe populacije, a to je isključivo zbog toga što ne koristimo, što su naša polja u korovu. Mi imamo 700 tisuća hektara površina zemlje poljoprivrednog zemljišta koje je neobrađeno, a uvozimo u biti hranu koja je zatrovana s ovim, opet ponavljam poglavito glifosatom i ostalim herbicidima koje su opasne tvari. I mi ovu uredbu koju ćemo ovdje prihvatiti, naravno da ćemo prihvatiti koja je vjerojatno dobra, ali naravno da moramo to kontrolirati. Ali koji su naši instrumenti? Jel da su postojali instrumenti zaštite ljudi i zdravlja onda ne bi bilo meso koje je kontaminirano opasnim tvarima bilo na policama u multinacionalnim kompanijama, a posljedica toga ne samo ovaj dio zdravstvene problematike koji je najbitniji nego ste uništili domaću proizvodnju s tim zaraženim kontaminiranim proizvoda prehrambenim. Postali smo najveći uvoznici prehrambenih proizvoda, poglavito kada govorimo o uvozu mesa koje je kontaminirano sa ovim tvarima koje Monsanto i druge jedna ili dvije multinacionalne kompanije jel znam da je Bayer sada da su oni fuzirali se i tako kontroliraju i sjeme, a naravno i herbicide, pesticide, a poglavito ovaj spoj koji je vrlo, vrlo opasan. Samo da kažem da je u Americi čovjek koji je održavao okoliš škole pod svom zaštitom kada je travu išao uništavati jel vidjeli ste šta ostaje iza cidokora, samo zemlja, nema travke, nema korova, troskot ne ostaje. I ako mi to ne zabranimo da se koristi u poljoprivredi, ali na našim površinama se to koristi i nekontrolirano, ali je veći problem, ali imamo još uvijek očuvanu tu poljoprivredno zemljište ali je napuštano, ciljano napuštano. Nažalost, još jednom bih upozorio da se moramo zaštiti ovih uvoznih proizvoda, moramo se zaštiti, a očito je cilj bilo isprazniti našu Slavoniju, Zagoru, Gorski kotar, sve te poljoprivredne površine i OPG-ove, domaća gospodarstva isprazniti, ostaviti našu zemlju koja je relativno još uvije čista praznom. A od iduće godine moramo znati da stranci u Hrvatskoj mogu, strane pravne fizičke osobe kupovati poljoprivredno zemljište. Ovo je sve usko posljedično, znam da sam otišao malo u širinu jer jednostavno drugačije ne možemo razgovarati o ovoj problematici, prije svega što taj utjecaj na zdravlje stanovnika RH košta i zdravstveni sustav, a mi uvozimo njihovu jeftinu robu. Oni su uništili našega poljoprivrednika, jel vidimo da je povećanje tumora, čak Hrvatski zavod za javno zdravstvo u zadnje vrijeme redovito i ne informira koliki je broj karcogenih bolesti, tumora u povećanju a svjedoci smo da Ministarstvo zdravlja bi trebalo štiti naše ljude, ali to ne radi. Možemo mi sve uredbe prepisati kolegice i kolege, možemo direktive EU ako nemamo provedbena tijela, ako su štetočine unutar ministarstava koje pogoduju uvoznim lobijima uvozeći štetnu hranu, prehrambene proizvode jel Hrvatska ima najveći porast uvoza. Samo u 2018. godini je smanjena proizvodnja mliječnih proizvoda 10,5%, a sa OPG-ova domaćih za 17% u odnosu na 2017. godinu. Znači mi imamo problem što su štetočine unutar ministarstava institucija koje bi morale štiti zdravlje naših građana i ne dozvoliti uvoz pogotovo od Monsanta i tih multinacionalnih kompanija. I zbog toga ja otvaram ova pitanja o zabrani GMO-a gdje se nećemo složiti, ali ja otvaram ta pitanja da pričamo o zdravlju naših ljudi. Mi uvozimo opasne prehrambene proizvode, ponavljam koji su tretirani sa glifosatom kojega je već Austrija zabranila, ne tako daleka država od nas, vrlo opasan. Pa vidite samo kada cidokorom polijete korov i zbog toga trebamo naglašavati značaj domaće proizvodnje, domaćih prehrambenih proizvoda jel ovo šta nama preko uvoza uvaljuju to je bolest, smrt, alergije, poglavito za našu djecu i starije. I to košta naš zdravstveni sustav, uništava našu poljoprivredu i to je jedini i prazni naravno, demografska slika je takva kakva je zbog toga što smo dozvolili zbog neprovođenja zakona dozvolili smo da uvozni lobiji rade što god žele, za Judine škude koje su davali unutar ministarstva imamo na policama multinacionalnih tvrtki ili tih kompanija ili centara, imamo najviše strane proizvode koje zasigurno nisu kvalitete kakve oni daju svojim građanima. I to je ključna bitka, ključna bitka je hrana, voda i zrak i mi moramo zaštiti i vodu i hranu, proizvodnju od ovih uvoznih prehrambenih proizvoda, poglavito koji su zaštićeni ne samo u ambalaži nego u mesu koje kupujemo na policama za vrlo jeftino. To možda građanima dobro djeluje, možda je lijepo bilo kada su se pojavili centri onda vam s Novog Zelanda dođe kilu janjetine, smrznute, pakirane dođe deset kuna. Naravno da to dođe, ljudi nisu novčano u mogućnosti više kupovati dok za kvalitetnu janjetinu, za janjetinu našega sela, moje Zagore, Paga ili ne znam odakle bilo je neisplativo i naši poljoprivrednici nisu bili konkurentni. A vjerujte mi da je veliki uzrok i to su prepoznali čelnici svih zemalja EU je opasnost od opasnih tvari herbicida i pesticida, a pogotovo glifosata i Monsantove kemije, ponavljam koji kontroliraju i sjeme. Mi nemamo ni banku sjemena, Hrvatska nema banku sjemena i napravili su nas ovisnim o svojim proizvodima koji su tretirani na ovaj način i koji se jedino mogu tretirati sa njihovim herbicidima i o tome trebamo razgovarati. Nisam ja govorio niti upozoravao što su neki govorili GMO inženjering, navrtanje ili cijepljenje voćke, ne govorim ja o tome, ja govorim o kemiji, o kemiji koja utječe na zdravlje naše djece. Mene zanima, evo vi ste Ministarstvo zdravlja, koliko su povećane alergije naše djece u odnosu na prije 30 godina jer ne kontroliramo, nije nam interes. Možemo mi ovaj zakon donijeti ako nama tajnik ili ministar, bilo bi dobro da ovdje ministar ponekad dođe u Sabor ovo je njegovo isto ministarstvo pa da kaže koliki su ti povećanja određenih bolesti zbog kojih se poglavito prehrambenih proizvoda koje ne kontroliramo. Evo na kraju bi još jednom rekao sve šta je u interesu i šta je pozitivno i nama ne bi trebale toliko ni uredbe EU nego bi trebalo biti interes Ministarstva zdravlja da štiti od opasnih tvari i smjesa naše građane jel to košta naše Ministarstvo zdravlja, utjecaj loši na zdravlje ovih opasnih tvari, ja ću ga napominjati glifosat, poglavito on i ostala kemijska sredstva, ali glifosat napominjem zbog toga što je usko vezan sa GMO-om i Monsantom, usko vezan i njima je interes i dosta dobro uspijevaju preuzeti kompletnu proizvodnju sjemena, napraviti narode ovisnima, poglavito naš narod jel mi nemamo banku, ja ne znam postoji li i naravno da smo prisiljeni trenutno uvoziti njihovu jeftinu, zagađenu hranu, prehrambene proizvode. I ovome treba ozbiljno uvaženi tajniče govoriti jer troškovi Ministarstva zdravlja su ogromni zbog ovih što su se prodali za Judine škude i ne rade svoj posao kao što rade, zbog onih koji nisu štitili kroz ministarstva ili poljoprivrede ili svih ministarstava nisu štitili domaću proizvodnju s kojom bi Hrvatska trebala biti brend. 700 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta je trenutno u Hrvatskoj pod korovom, neobrađeno, čisto. To je naš resurs, to je naš potencijal i Hrvatska bi morala po tome biti prepoznatljiva poglavito jel živimo od turizma, to bi trebala biti naša dodatna vrijednost, a ne da imaju Monsanto i ostale tvrtke veću dobit od turizma u RH zbog toga što uvozimo tu kontaminiranu prehrambene proizvode koje utječu na zdravlje ljudi. Umjesto da potičemo domaću janjetinu, Paški sir mi u biti obrnuto, mi uvozimo Paški sir iz Italije koji nije vidio Pag je prošao brod kada su uvodili kraj Paga, u tom trenutku je vidio sir. Ne štitimo domaću proizvodnju, zbog toga imamo ogromne troškove Ministarstva zdravlja, imamo demokratski slom zbog toga što nismo poticali naše ljude da ostaju na tom području a mi, nama je očito puno lakše plaćati Ministarstvu zdravlja da ima veće troškove za bolesti i alergije, tumore, najteže bolesti zbog glifosata i ostalih herbicida i pesticida koje proizvodi isključivo da bi stvorili ovisnost svih a da u biti i zbog toga i je ovaj lom. Zbog toga sve što je dobro, uvaženi tajniče, evo na nekoliko pitanja sam govori koliko je povećanje tumora, koliko uvozimo hrane nekontrolirane koja je hranjena npr. sojinom sačmom. Znamo da preko milijarde eura uvozimo svinjetine koja je jeftina na policama, hrvatske svinjetine nema, nema mog dalmatinskoga pršuta, jedino što se suši u nas, nema proizvodnje domaće. To ste postigli sa nečinjenjem. I dok ne pogledamo istinu u oči, imati ćemo još praznija sela, ne može biti država bogata, nije to Miro Bulj izmislio niti bilo tko od nas, nema bogate države koja ne koristi svoj resurs a to je selo. Selo je ono koje bi trebalo biti glavno na čelu, selo na čelo. Selo je ono koje proizvodi i prehrambeni proizvod i hrani grad. Mi imamo dvije trećine zbog ovakve politike koju smo provodili pogodujući i Monsantu i ostalim tvrtkama, imamo dvije trećine Hrvatske prazne, neobrađene. I ono što je obrađeno napušta se. I naravno 1.1., sve je ovo posljedično, cijeli je to ciklus planiran od 1.1., od iduće godine, strane pravne i fizičke osobe mogu kupovati poljoprivredno zemljište u RH dok hrvatske pravne i fizičke osobe ne mogu u Mađarskoj kupiti poljoprivredno zemljište. Da li je to jednakost u EU? Da li je to štićenje interesa građana RH? Nama je interes ne samo donositi propise, ako donosimo samo propise radi propisa da bi se Andrej Plenković hvalio u EU kako mi smo primijenili njihovo zakonodavstvo, ako mi ne štitimo zdravlje, ako ne podižemo svijest značaja, proizvodnje domaće hrane i opasnosti kemije, tj. herbicida i pesticida kao što je glifosat koji je povezan isključivo najviše sa Monsantom uz proizvodnju GMO proizvoda onda mi nemamo elemente za opstanak na ovome području, nemamo a uvjete imamo koje nam je priroda i Bog dao. Mi nemamo snage zaštiti svoje, na svome stvarati novu dobit, demografsku sliku popravljati nego sve je spalo na uvozne lobije koje su štetočine koji za Judine škude u biti štetočine a u biti su trebale raditi u interesu naroda. Zbog toga uvaženi tajniče očekujem odgovore na ova pitanja kolike su štete od herbicida i pesticida, poglavito glifosata na zdravlje stanovnika RH jer je sve manje domaćih proizvoda a sve više GMO proizvoda. Hvala lijepo.
Za daljnje sudjelovanje u raspravi javio se Klub zastupnika HDZ-a, u njihovo ime govoriti će zastupnik Vlatko Kopić.
Poštovani državni tajniče, pomoćniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Predmetnim zakonom, odnosno implementacijom navedene uredbe kao što je rečeno utvrđuje se nadležno tijelo i zadaće nadležnog tijela za provedbu Uredbe 12/72 iz 2008. Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. godine o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa kojom se izmjenjuju, dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548 EEZ-a i Direktiva 1999/45 EZ te izmjenjuje i dopunjuje Uredba EZ br. 19/07 iz 2006. godine. Osnovni zakon je noveliran 2013. i 2018. godine radi dodatnog usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU kao i radi omogućavanja provedbe reformske mjere u nacionalnom programu reformi za 2018. godinu kao i za objedinjavanje gospodarskih inspekcija u okviru državnog inspektorata. U 2017. godini na razini EU donesena je Uredba Komisije EU 2017/542 od 22. ožujka 2017. godine o izmjeni Uredbe 1272 2008. Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa dodavanjem priloga o usklađenim informacijama povezanim hitnim zdravstvenim intervencijama koje će se početi primjenjivati od 1. siječnja 2020. godine. RH na temelju obveze iz Uredbe prijavila je Europskoj komisiji Hrvatski zavod za javno zdravstvo kao imenovano tijelo u smislu navedene odredbe iz uredbe. Ovim predmetnim prijedlogom utvrditi će se Hrvatski zavod za javno zdravstvo kao imenovano tijelo u RH za provedbu iz uredbe prema kojoj će uvoznici i daljnji korisnici koji stavljaju smjese na tržište EU dostavljati informacije kako je propisano uredbom komisije. Tj. informacije o smjesama dostavljati će se elektroničkim putem na hrvatskom ili engleskom jeziku, navedenom zavodu putem centralnog portala Europske agencije za kemikalije, dobro poznati PCN portal. Takve primljene informacije o smjesama Hrvatski zavod za javno zdravstvo bez odgode stavlja na raspolaganje Centru za kontrolu otrovanja Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada. HZJZ i Centar za kontrolu otrovanja informacije o smjesama mogu koristiti samo za formuliranje preventivnih i kurativnih mjera u svezi s liječničkim upitima, a napose u hitnim slučajevima te za provedbu statističkih analiza radi utvrđivanja potrebe poboljšanja mjera upravljanja rizikom. Nadalje, sa ovim zakonskim prijedlogom utvrdit će se obveze za uvoznike i daljnje korisnike koji stavljaju u smjese na tržište RH. Jednako tako, ovim zakonskim prijedlogom omogućit će se i lakši prijenos informacija o sastavu smjese i podupiranje statističke analitike povezanih slučajeva otrovanja s kemikalijama, a sve u svrhu zaštite javnog zdravlja. I na kraju, želim naglasiti da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati nikakva dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH. Stoga iz svega navedenog, Kluba zastupnika HDZ-a će poduprijeti navedeni prijedlog zakona.
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. U ime kluba sam rekao sve, samo evo, poslije izlaganja kada imamo mogućnost pojedinačne rasprave, vidim da nema neki veliki interes, što nije dobro jer trebamo razgovarati o ovim stvarima. Značajne su za zdravlje naših građana. Vidimo da je sve veće obolijevanje naših građana, poglavito opasnim bolestima, sigurno da je to utjecaj kemikalija koji se uvoze, pesticidi, herbicidi i sve ostalo, poglavito rekao sam Monsantnov glisofat i slične pojave koje su druge države već počele zabranjivati, ja sam naveo primjer Austrije koja je zabranila taj proizvod koji je direktno povezan sa GMO proizvodnjom sjemena. Ja bih samo, znači multinacionalna kompanija kao što je Monsanto, to sam rekao, samo bih kazao da nije samo problem pakirane proizvode, kemikalije koje ulaze i tvari. Problem je ono što mi jedemo. Tko to kontrolira? Tko kontrolira svinjetinu koliko je sojine sačme koja je glisofatom tretira, tko to kontrolira na policama? Tko, mene zanima tko kontrolira i da li se uopće kontrolira i koliki su uzroci toga mesa, znači kojega uvozimo, ja samo o mesu govorim koje se nalazi na policama, ja sam pitao i tajnika, koliko je povećanje raznih bolesti. To je lako usporedivo jer je činjenica da je se Hrvatska puno više hrvatsko poljoprivredno zemljište puno više prije obrađivalo nego sada. Tu su jasna pitanja. Ja sam dao i zakon istovjetan kao što je Austrija donijela da potaknem o zabrani glifosata jer je to tvar koja je vrlo opasna. Kad je Austrija mogla, u EU se puno pričalo o toj tvari, tj. o tom koji se koristi u pesticidima i naravno da trebamo o tome govoriti otvoreno. I ja bih volio da se organiziraju i okrugli stolovi i da struka kaže svoje stavove i onih koji su za i oni koji su protiv. Međutim, u nas je to tabu tema jer uvozni lobiji odgovara da uvoze tu svinjetinu i da bude na policama trgovačkih lanaca puno jeftinija nego što može naš domaći proizvođač proizvesti primjer, rekao sam svinjetinu, a mi, vidi se da nam raste uvoz. A i spomenuo sam da imamo ogromne površine zemljišta koje su neobrađene, 700 tisuća hektara. Još jednom ponavljam da je vrlo bitno zaštiti naše građane. U ovoj uredbi se to traži, međutim, Hrvatska je donijela puno, ovaj Sabor je puno direktiva, uredbi koje su prepisane, ali u provedbi nula, provedbi nula. Znači ovo, najveći je problem što će biti u provedbi da bi zaštitili zdravlje svih nas, poglavito naše djece da ne jedu jabuke tretirane sa glifosatom i sličnim kemikalijama gdje je mogućnost oboljenja višestruka, alergije koje se događaju, znači mi moramo štiti zdravlje, mi moramo promicati da se domaće prodaju koje je kontrolirano 100%, ali na kraju to nije se radilo, nije se radilo isključivo zbog toga što oni koji su bili obavezni to provoditi, nadležna tijela, institucije nisu radili svoj posao. Znači nisu u Hrvatskoj štetočine ni korov ni troskot ni ništa nego su štetočine oni koji su unutar ministarstava a nisu radili svoj posao nego su pogodovale uvoznim lobijima. Ja sam vas pitao tajniče, imate li vi pokazatelje u posljednjih godina, 10-tak, 20-tak u porastu određenih bolesti, alergija, koje su uzrok baš kemikalije i ove tvari kao što se glifosat koji je, ponavljam još jednom, koji je zabranjen već u Austriji. Znači njihov parlament je izglasao zabranu, znači ne govorimo o državu u Južnoj Africi ili Južnoj Americi, nego u državi koja je članica EU, koja nije daleko od nas. Prema tome, moramo ozbiljno razgovarati, ja ovo govorim kao čovjek i saborski zastupnik jer mi je obaveza otvarati ta pitanja jer je povećanje teških bolesti u RH koje plaća Ministarstvo zdravlja, tj. naši građani. Mi moramo štiti naše zdravlje prije svega, drugo ono što nam je Bog dao, domaća proizvodnja. Mi to moramo napraviti i moramo zabraniti sve tvari koje utječu na zdravlje. Ja mislim da će dr. Kirin, vidim da je on da je ... [[Govornik se ne razumije.]] vidim da je u par navrata odobravao određene smjernice koje sam slao. Evo, očekujem od vas, tajniče, odgovore na ova značajna pitanja, pitanja koja postavljaju naši građani, a to je što se sa prehrambenim proizvodima koji se uvoze, ali su tretirani tim smjesama i tvarima kroz herbicide, pesticide, koje su druge članice već zabranile i EU, koja proizvodi Monsanto, da budemo precizni. Zanima me koliki su učinci u stvari povećanja u zadnjih 20, 30 godina, imate li ikakve po pitanju povećanja određenih bolesti i znate li uzroke povećanja tih bolesti, da li i jedna od toga prehrana na području RH, prehrambeni proizvodi koji su iz uvoza i koji nemaju kvalitetu koju bi trebali biti i koji su tretirani tvarima s kojima ne bi smjeli biti tretirani i ne bi smjeli biti na našim policama. Hvala lijepo.
Zastupnik Kirin javio se za repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Uvaženi zastupniče, iz vašeg izlaganja sam shvatio da ste protiv GMO-a, protiv pesticida zato što imaju kumulativno djelovanje i štetni su i oni su kancerogeni ali shvatio sam da ste više protiv pesticida nego protiv GMO-a, onome što ste rekli. Sjeme terminator, daje sterilne plodove, kako bi poljoprivrednici bili prisiljeni da uvijek ponovno kupuju sjeme za sljedeću sjetvu. Što mislite, da li bi u borbi protiv globalne poplave GMO-a moglo pomoći uzgoj domaćeg sjemena?
Odgovor na repliku.
Što se tiče tretiranja kemikalija, ja jednostavno pratim što se događa u Europskom parlamentu da je nastao sukob lobista koji su za glifosat koji je vrlo opasan, to znate i onih koji su protivnici. I ja želim da se otvori ta rasprava, ja sam osobno protiv, iz svega što sam iščitao i presuda koje su donesene poglavito u SAD-u na oštećenicima koji su teško oboljeli zbog tih kemijskih spojeva. Što se tiče GMO-a ona je usko povezana, Monsanto je usko povezano i jedno i drugo, GMO i herbicidi i pesticiti, proizvodnja i oni žele tu dominaciju apsolutnu i po pitanju sjemena i herbicida. A što se tiče domaće proizvodnje vjerujem da Hrvatska može imati banku sjemena i niti jedna uredba ako je Hrvatska potpisala ne smije Hrvatskoj zabraniti da ima svoju banku sjemena koju mogu naši ljudi znači unaprijediti sa normalnim postupcima a nikako stvarati ovisnost o Monsantu, njihovim herbicidima, njihovim pesticidima koji imaju loš utjecaj na zdravlje naših ljudi.
Hvala. Zastupnik Maras javio se za repliku.
Hvala lijepa. Kolega Bulj u vašoj raspravi ste istaknuli zabrinutost sa kvalitetom mesa koje se nažalost danas u Hrvatskoj većinom uvozi pa me zanima konkretno kako mislite da će se ova uredba odraziti na tom području. Znači da li će naši građani imati veću sigurnost što se tiče kvalitete mesa koja je sada na najvišim mogućim razinama? Znači iz Hrvatske se iz godine u godinu sve više mesa uvozi a minimalno se ili gotovo isto proizvodi. Znači sad već imamo negdje oko 25, 26 tisuća tona mesa koje se godišnje u Hrvatsku uvozi šta je više skoro duplo od onoga što proizvodimo u RH. Znači, mislite li da će to povećati kvalitetu i zaštitu naših potrošača?
Odgovor na repliku.
Nažalost sve ove uredbe koje mi donosimo imaju svoje pomake, ali da će ovo nešto unaprijediti jer vidim da tajnik ne daje odgovore na ključna pitanja, poglavito na pitanja uvozu prehrambenih proizvoda. Ja sam spominjao primjer svinjetine koju doslovno uvozimo svake godine u milijardama kuna, u milijardama eura, to je prešlo, koja je isključivo hrani se sa tretiranom hranom, stočnom koja je tretirana glifosatom i to je dokazano, to je dokazano. Znači imamo opasnu hranu po zdravlje ljudi i stanovnika. I ja sam jednom rekao i stojim iza toga da Hrvatski sabor, hrvatska Vlada i nadležna tijela ako ne poduzmu mjere, Hrvatski sabor zakonodavno djeluje i nema snagu ali nadležna tijela ne poduzmu mjere zaštite od tih opasnih tvari, kemijskih spojeva, herbicida, pesticida. Znači naša djeca su pokusni kunići. I zato me zanima imate li nekakve rezultate utjecaja bolesti, povećanja i koje se ... [[Govornik se ne razumije.]] povećavaju jer vjerujete mi da je 100% to razlog prehrane.
Zastupniče Bulj, isteklo je vrijeme. Zastupnik Mišić javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, naravno da smo svi nezadovoljni pesticidima ali drugog rješenja nema. Mi smo otvorena zemlja, ja bih predložio da se zakon i jabuke i meso i sve zakonski odredi da od 6 mjeseci ne smije biti starije. Da li bi svijet preživio danas da nema toga? Da li bi naše jabuke isto i u Borincima i okolo da nisu tretirane bilo toliko rodne kao što jesu danas. Prema tome, ja mislim da to trebaju stručnjaci odrediti šta će biti ali uvoz u Hrvatskoj bi trebalo najstarije 6 mjeseci biti. Mi smo otvorena zemlja ne možemo zabraniti uvoz i ostalima ali bi mogli propisati zakonom da meso 6 mjeseci staro, jabuke ili povrće ne može biti starije. To je ono od čega se mi možemo braniti i naše proizvode prodati. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Kolega Mišiću hvala lijepa na konstruktivnom pitanju i konstruktivnoj raspravi koja otvara brojna pitanja, naravno da i to vaše pitanje se postavlja da li bi bila mogućnost uopće mogućnosti prehrane da nije proizvoda koji se tretiraju sa opasnim tvarima. Međutim, baš ovaj koji ja spominjem glifosat je cidokor, ako znate kad se polije nema troskoti, već je Austrija zabranila jer ima ogromne posljedice, uzroke ogromnih posljedica po pitanje zdravlja ljudi. Znači povećanje bolesti i naš zdravstveni sustav to košta, naravno svako liječenje košta alergija. Prema tome, tu moramo naći mjeru ali Hrvatska mora imati svoju znači, svoju banku sjemena a nikako biti ovisna o Monsantu. Vjerujte mi, Monsanto je počeo gubiti sporove u SAD-u u milijunima, desetinama milijuna dolara. To možete provjeriti. I naravno da treba stručna rasprava ali ne smijemo bježati od ovoga pitanja. Ako Austrija brani ne vidim niti jedan razlog zbog čega bi mi uvozili kontaminirane opasnim otrovima proizvode.
Hvala vam zastupnik Bulj. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se također i zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Vrlo kratko ću govoriti o ovoj temi ali mislim da je bitno reći nekoliko stvari. Naravno da treba podržati ovaj zakon jer se radi o uredbi koja je definirana na području EU odnosno potvrđujemo i odluku i Europskog parlamenta, Europskog vijeća koja će sigurno doprinijeti većoj sigurnosti naših potrošača i kvaliteti na neki način tržišta koja u Hrvatskoj nažalost nije na onoj razini na kojoj je u nekim drugim zemljama EU. Hrvatska je izložena u zadnjih nekoliko godina posebno povećanom uvozu mesa i mesnih prerađevina i u ovom trenutku duplo više se uvozi mesa i mesnih prerađevina nego šta proizvodimo u RH. Ono što je paradoks je da se radi najčešće o uvozu iz susjednih zemalja. Znači kad pogledate recimo Italiju Hrvatska je njoj jedna od glavnih izvoznih tržišta za prerađevine od peradi i nevjerojatno je da u Hrvatskoj smo totalno uspjeli izgubiti tu vrstu proizvodnje i da Hrvatska uvozi dominantno, znači polutrajne i trajne prerađevine mesa. Znači kobasice odnosno mortadele ili određene druge proizvode. Taj omjer potrošnje u Hrvatskoj je također nepovoljan za naše građane. Znači preko 50% mesa koje se troši u RH i koje se uvozi većinom iz susjednih zemalja se odnosi na polutrajne i trajne mesne prerađevine a samo 19% onoga što trošimo se odnosi na svježe meso i ono što je u biti kvalitetnije za naše sugrađane odnosno za one koji troše te proizvode. Dok je sasvim suprotna situacija nažalost u drugim zemljama EU, kod njih je omjer da se polutrajni i trajni mesni proizvodi troše u manjem postotku negdje između 30 i 40% a svježi preko 40%. Sve ovo vam govori da je Hrvatska i hrvatski građani su jako izloženi kvaliteti odnosno nekvaliteti pojedinih proizvoda, svjesni smo koliko ta kvaliteta odstupa od onih proizvoda koji se prodaju primjerice u Njemačkoj i Italiji. Znači prošle godine je uspjeh veliki bio i Europskog parlamenta koji je usvojio određene odluke po kojem kvaliteta proizvoda mora biti svagdje ista u EU. Nažalost Hrvatska u tom dijelu nije bila ravnopravna a još će dugo proći dok se to sve skupa ne implementira na zadovoljavajućoj razini pogotovo kada se radi o mesnim prerađevinama jer sam rekao nažalost naši sugrađani najčešće zbog egzistencijalni problema, odnosno nemogućnosti da kupuju kvalitetnije proizvode kao što to rade primjerice u nekim razvijenijim zemljama više troše proizvode niže kvalitete i više troše proizvode polutrajne i trajne koji obično imaju onda i nižu cijenu. Znači zbog svega ovoga vrlo nam je zanimljiva ova uredba, žao mi je šta nije polučila malo veći interes za raspravu u Hrvatskom parlamentu jer ono šta naši građani jedu i ono što naši sugrađani troše svakodnevno bi trebao biti veliki interes i nas kao zastupnika i svih onih koji se žele pobrinuti da naši sugrađani imaju veću kvalitetu života. Ne bih sad ulazio u ove teorije koje gospodin Bulj konstantno kada se radi o poljoprivredi priča vezano uz GMO odnosno određene korporacije. U ovom trenutku se kod nas što se tiče, što se tiče same mesne industrije naš problem svodi na to da malo proizvodimo a previše uvozimo. I de facto kada vidiš kako se ta proizvodnja iz godine u godinu smanjuje i kako je primjerice u Slavoniji opustošena proizvodnja stočna, sve moguće stoke, gdje god, doslovce u nekim selima više nemate niti jednu kravu, to je ono, to je ono o čemu bi se hrvatska Vlada trebala brinuti. Pogotovo to zabrinjava zbog toga što se konstantno iz mjeseca u mjesec i godine u godinu ova Vlada zadnje 3 godine hvali sa time da smo potrošili i utrošili velika sredstva EU. Nažalost to se nigdje ne vidi, znači ne vidi se konkretno na proizvodnji. Kako je moguće da mi koristimo dobro sredstva EU i da se milijarde kuna povlače iz eu fondova u poljoprivredu i stočnu proizvodnju a ta proizvodnja je na godišnjoj razini ista. Mislim tu nešto nije u redu. Ili taj novac odlazi netransparentno na koje kakve potrebe ili se troši nefunkcionalno. Jer nažalost naša poljoprivreda je u zadnjim desetljećima shvaćena dosta često i kao socijalna kategorija i kao način da se kupuju birači, da se dijeli novac a da se na kraju koristi od toga nema. Sjetiti ću se jednog primjera gdje sam bio zabezeknut jednim programom koji je bio 2007. i 2008. a gdje se radilo preko HBOR-a opremanje određenih uzgojnih kapaciteta za krave, znači štala itd.., gdje se podijelilo, pa čini mi se skoro milijardu kuna, nešto malo manje od milijardu kuna i gdje se nije uspjelo vratiti niti možda 10-ak posto od tog iznosa. I ti krediti su u crvenom i ti krediti su na kraju većinom vjerojatno sada i otpisani a radilo se o sljedećem, da je, nije tu bila potreba da se napravi proizvodnja koja će biti jeftina i koja će omogućiti ljudima koji su na selu da se bave poljoprivredom i da se poveća poljoprivredna proizvodnja. Tu se išlo za onima koji su projektirali te štale i uvozili opremu i banke koje su bile u suradnji sa državom dijelile pola kredita ili davale visoke kamatne stope. Na kraju su jedino od tog koristi imali uvoznici koji su uvozili opremu i građevinari i projektanti koji su projektirali objekte. Ljudi na selu, znači poljoprivrednici nisu imali nikakve koristi od toga i banke koje su dobile kamate od kredita ili eventualno određene stvari koje su se mogle otplatiti, građani su na kraju ostali robovi tih kredita i sada se to polako otpisuje i vjerojatno se do sada otpisalo i u cijelosti. Ali poanta je da je taj cjelokupni program nije služio za poljoprivredu nego za određene interesne lobije koji su bili zainteresirani da se samo građevinski dio odbije, a da ne kraju nitko nema što se tiče potrošača i proizvođača od toga prevelike koristi. I to je nažalost u Hrvatskoj konstanta. Kada mi netko ovdje bude u Hrvatskom saboru u stanju objasniti zbog čega mi ulažemo milijarde kuna, a proizvodnja je konstantno ista i da je jedino mjerilo uspješnosti koliko smo kak ti povukli sredstava, a da nije mjerilo uspješnosti da li smo smanjili uvoz stoke i mesnih proizvoda i prerađevina, a povećali proizvodnju domaće stoke i mesnih prerađevina. Dok mi to neko ne pokuša objasniti kao kako je moguće da se taj novac troši, a da rezultata nema odnosno da mi pokaže taj primjer da se promijeni koncept mjerenja uspjeha na način kada budemo povećavali proizvodnju da kažemo da smo dobri, a ne kada budemo trošili novac na nefunkcionalne stvari ona ću priznati da je Ministarstvo poljoprivrede uspješno. Do tada dame i gospodo mi ćemo i dalje uvoziti meso i dalje ćemo biti zaineresirani za dobru kontrolu zbog toga što nismo sigurni koje je kvalitete meso koje dolazi u Hrvatsku. Dobro je da se meso kontrolira, dobro je da ti troškovi padnu na one koji meso uvoze jer na kraju oni ostvaruju ekstra profite i to se mora dobro kontrolirati, ali nije dobro da u Hrvatskoj dvostruko manje proizvodimo mesa i mesnih prerađevina nego šta uvozimo jer za to nema nikakve potrebe. Pogledajte zbog čega je jeftinije proizvoditi u Njemačkoj i u Italiji nego u Hrvatskoj. Niti su plaće tamo manje, niti je zemlja tamo jeftinija, niti su resursi s kojima se radi tamo jeftiniji, ali se očito više isplati u Njemačkoj Nijemcima i u Italiji Talijanima nego našim sugrađanima zbog toga što nemaju kvalitetnu podršku Vlade odnosno nemaju pravi sustav napravljen kakav bi on trebao biti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupnik Baričević javio se za repliku.
Gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice i kolege. Kolega Maras vi ste u početku svog pojedinačnog izlaganja kazali da ćete biti kratki, ali potrošili ste mogućnost po Poslovniku da budete maksimalni. Ali ne brine me to što ste vi bili maksimalni nego ova implementacija europske uredbe jednostavno o tome niste ništa kazali. Konstatirate da je u Hrvatskoj non stop raste uvoz prehrambenih proizvoda, poglavito mesa što je definitivno činjenica, vi to konstatirate po staroj dobroj navici, držite predavanje ex katedra, ali interesira me imate li neko rješenje da se ta situacija popravi i da ona bude bolja? A kazat ću da ta erozija koja traje jako dugo je jako snažna bila u vrijeme ministra Jakovine koji je evo na hrvatsku poljoprivredu ostavio toliko štete koja će trajati i trajati.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Kolega Baričević evo samo kratko pošto imam minutu. Znači prvo bio sam kraći, nekada budem i duži od deset minuta nego šta Poslovnik dozvoljava, tako da sam skratio. Drugo, što se tiče rješenja, nemoguće vam je sada to u četrdesetak sekundi objasniti, ali pripremit ću vam jedan materijal da vidite rješenja SDP-a što se poljoprivrede tiče i šta bismo mi napravili kada vi već ne možete uspjeti tri godine pokrenuti stvar sa mrtve točke odnosno idemo još unazad. A ukoliko ste dobro slušali ja sam dao podršku ovoj uredbi, tako da sam i o njoj govorio. Ali kada govorite o dokumentima, vi ste sada još svjež zastupnik pa to ne znate, možete malo govoriti o problematici koju ona obuhvaća i to bih vam preporučio jer naši građani su svjesni kako su veliki problemi u RH i očekuju od nas zastupnika da o tim problemima govorimo. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, u pravu ste kada kažete da je izostala značajnija podrška i pomoć Vlade i Ministarstva poljoprivrede u razvoju poljoprivrede i proizvodnje hrane u Hrvatskoj. Ova uredba bi trebala štititi potrošače u Hrvatskoj da znaju što jedu i da potaknu i domaću proizvodnju. Nažalost, Vlada i Ministarstvo poljoprivrede su češće štitili uvozne lobije. I nije točno da je proizvodnja na istom nivou, pad je proizvodnje i u mlijeku i u mesu i u drugim prehrambenim proizvodima u Hrvatskoj. I ono što je još važnije, svi oni koji su koristili eu sredstva da dignu nivo svoj proizvodnje, opreme farme su blokirani i među onih 260 tisuća blokiranih u RH nisu im otpisani krediti, a nekim velikim tvrtkama tipa Agrokora nažalost jesu. A ono što je bitno da i porezna politika ne ide u smjeru da potakne domaću proizvodnju, dokaz je kada sam podero zakon ministru Mariću da smanjenje PDV-a na prehrambene artikle neće smanjiti odlazak naših građana u BiH da kupuju svoje proizvode, nažalost se pokazao točnim. Niti su pale cijene, niti su manje naši građani išli kupovati van i s pravom sam podero zakon. Evo ponovo. Hvala.
Hvala. Molim vas da se držite rokova i prilikom nastupa. Odgovor na repliku zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Razumijem vašu gorčinu i žestinu kada je ovako slikovito pokazujete što mislite o prijedlozima koje nam daje HDZ vezano uz poljoprivredu. Dovoljno je samo pogledati i ukucati recimo u pretraživač na Internetu poticaj za poljoprivredu i vidite tisuće i tisuće oglasa, tisuće i tisuće članaka i programa koji su pripremljeni, ali kad ukucate poljoprivredna proizvodnja u RH, tu nema niti jednog gotovo članka koji govori, u Hrvatskoj se više proizvodi nego što se proizvodilo 2018., '17. i '16. To je nelogično. Kako je moguće da povlačimo sredstva iz EU, a nemamo rezultata od toga? Zaključak je da nije ili dobro planirano ili implementirano ili na kraju krajeva, nemamo ni viziju ni strategiju što bismo proizvodili kako bi sutra hrvatska poljoprivreda bila uspješnija. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Lovrinović također se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Hvala potpredsjedniče Petrov. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Posebno vas pozdravljam koji nas pratite. Evo, danas je petak, neću ovdje brojati, ali možda ima jedno 5% zastupnika u Saboru, što zaista govori jer danas nema glasovanja pa prema tome, ovi, glasačka mašina danas očito nije predviđeno da glasa. I prema tome, sve što mi govorimo ispada i raspravljamo da nije bitno za njih. Ali, evo, potpredsjedniče Sabora, tu nije predsjednik pa vama upućujem pitanje i zahtjev, prenesite predsjedniku Sabora, u prosjeku 230 dana čekam odgovore na moja zastupnička pitanja, a pretpostavljam i neki drugi zastupnici. Zašto se mi blokiramo? Mi smo ovdje zbog građana. Zašto nam institucije i adrese na kojim odgovaramo, ne odgovaraju. Sada prelazim na temu govora, ali oprostite, vi ste htjeli sada meni replicirati, što ja tu uopće govorim jer to nije tema. Ja nemam drugog načina izraziti svoj stav, vidite, ovdje ste, ovdje ste me stavili u zadnju klupu, ja iz zadnje klupe govorim dvije godine, ali neću odustat. A sad govorim o temi. Ma što vrijede nama uredbe i direktive EU? Što nam vrijede? Pa imamo mi i zakone domaće dobre. O kontroli hrane na našim granicama već, ali dragi građani, vama prije svega govorim jer znam da me ovdje političke strukture koje su dosad 25 godina vladale Hrvatskom, ma one, one nas ne slušaju uopće. Vašu pomoć trebamo na sljedećim izborima da promijenimo Hrvatsku. Stanka Promijenimo Hrvatsku smatra da kontrola proizvoda, prije svega hrane, mora biti na granicama, ja vas podsjećam da je do prije 10, 15 godina da su postojali pokretni laboratoriji u malim vozilima. To su, oni su unutra imali sve, oni su mogli na licu mjesta napraviti analizu. Je li znate dragi građani da tih motornih vozila pokretnih laboratorija više nema? Ukinuli su ih. Tko ih je ukinuo i zašto ih nema? Prekupci, nakupci, šverceri, znači oni dominiraju tržištem hrane, posebno kada je riječ o uvozu. Oni kontroliraju skoro sve. Ma gdje god pipnemo, ključni problem Hrvatske je korupcija. To su ti koruptivni lanci. Pa nije ni čudo da Hrvatska na 100 ili 1000 stanovnika ima u zadnjih nekoliko godina najveći broj oboljelih od karcinoma. Pa zašto nas to čudi? Pa upravo zbog toga što se uvozi, oprostite na riječi, smeće od hrane, da nitko ne zna koliko je ta hrana stara, po kakvim se sve hladnjačama i skladištima povlačila, ali, dajte to Hrvatima pa nek oni jedu jer vjerojatno imaju bolji želudac od onih zemalja iz kojih se to izvozi. Prema tome, vi u Njemačku, Austriju, Dansku, e tamo ne možete izvesti lošu hranu. Ako se nešto, to je u par godina, to je ekscesni slučaj, incidentna pojava. Neće, zašto? Jer tamo postoje zakoni, ali postoji nešto još važnije, da se kontrolira, nadzire i bori za interese, zaštitu zdravlja domaćeg stanovništva. Ovdje to nije slučaj, ovdje je važno uvesti. Već zna se kako će se proći kontrole pa prema tome, nitko više ne zna, nema sljedivosti hrane i to je taj problem. Ako negdje i piše, uglavnom je to upitno, odnosno problematično. Dakle, korupcija razdire sve u Hrvatskoj. Onog trenutka kad mi riješimo korupciju, mi korupciju jer nijedan narod ne može korupciju izbrisati do kraja. Kad je svedemo na jednu najnižu razinu, a to mogu samo novi ljudi, nova Vlada, nove stranke. Ne mogu ovi, pa nemojmo biti u zabludi. Obolijevat će sve veći broj građana upravo zbog toga. Pa spriječimo to, dragi građani. Znači, mi imamo, jednu vrstu, što bi rekli, hajmo koristiti Vladinu terminologiju, hibridnog rata na području prehrane. Pa pustite ovaj fake news što netko priča, SMS afere, tamo, ma ovo je hibridni rat. Ovdje jedemo svaki dan 2, 3 puta najmanje. Moramo znati što unosimo u naše želuce. Moramo znati čime se cijepimo, nema povjerenja u institucije koje provode nadzor, zašto, jer korupcija vlada. Ona je rak rana. Što dalje treba reći ovdje, hajmo sad na konkretne podatke. Vi znate da mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku žestoko kritiziramo. Ali zašto? Pa zato što naši stručnjaci, odbori razumiju problem, ali evo vam sad podatak i rješenja prijedloga. Slušajte ovo sad. Hrvatska izveze kukuruza i pšenice oko 450 tisuća tona. I zato zaradi oko 100 milijuna eura. A naši su proizvoda zaista bez GMO-a i kvalitetni. Uvezemo u jednoj godini tijesta, peciva, kolača, smrtnutog tijesta 100 tisuća tona za 100 milijuna eura. Znači, svakom je jasno o čemu se ovdje radi. Izvozimo daske, uvozimo namještaj. Izvozimo svinjetinu, uvozimo znači lošiju svinjetinu. I tako dalje i tako dalje. Ali, dakle manje-više ovo svi znamo, ja sam samo naveo konkretne podatke. Ima li neki instrument koji posebno pogoduje uvozu loše hrane? Ima, to se pored kontrola koje sam naveo, koje nisu efikasne za zaštitu kvalitete i znači zdravlja prehrambenih ispravnosti, zdravstvene ispravnosti prehrambenih proizvoda, to je devizni tečaj, gospodo. Devizni tečaj u Hrvatskoj je 24 godine na istoj razini. On je potpuno nerealan. Zašto je devizni tečaj snažan instrument za uvoz svega i svačega, pa tako i hrane o kojoj danas uglavnom raspravljamo? Pa zato što se uz ovakav nerealan devizni tečaj isplati uvijek uvoziti. Ali taj devizni tečaj uništava sistematski iz godine u godinu, već 20 godina naše proizvođače hrane jer oni su zbog takvog nerealnog deviznog tečaja, a s druge strane im rastu troškovi proizvodnje, oni su sve manje konkurentni. Nadalje, nadalje, nadalje. Visoke kamatne stope, prezaduženost naših farmera, stočara, poljoprivrednih proizvođača, oni jednostavno onemogućavaju konkurenciju, da budu konkurentniji na ovom tržištu. U tom kontekstu, kolega Bulj, ja predlažem da vi i kolega Maras 7 dana da se zatvori Sabor, samo vas dvojica dođite pa raspravljajte uz direktan prijenos, pa nemojte pričat dok ja, pa poštujte ovo o čemu se radi. Ja vas slušam svaki dan, 20% vi oduzimate vremena. Ja govorim jednom u par dana, vi ovdje remetite red i mir. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma nemojte pričati, pa vi [[Upadica: Ja vas molim zastupnici, zastupnici, molim vas za malo strpljenja i mira. Nastavite zastupniče.]] Više ste se i Bogu i vragu popeli na glavu. A potpredsjedniče, vi to mirno gledate, je li? Hajmo primjer soje. Vidite, Hrvatska na svu sreću proizvodi kvalitetnu soju u kojoj nema GMO-a, ali uvozi soju, uvozi soju u kojem obliku? Prerađevina ili u krmi za hranjenje stoke ili u mesnim prerađevinama i drugim prerađevinama gdje mi ne znamo, a sigurno ima GMO soje u tim proizvodima. Dakle, gdje god okrenemo vidimo da su to problemi i upravo zbog toga mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku zahtijevamo od Vlade i vas državni tajniče, da prenesete to, pod a) koji su naši prijedlozi, dakle mi ne kritiziramo samo, znači strogo kontrolirati hranu na granici. Kako je, što drugo treba napraviti. Stalno mičite inspektore, premještajte sa jednog na drugo mjesto, ali im povećajte plaća, da budu što manja meta korupcije i ovih nakupaca, prekupaca. S druge strane, onemogućiti uvoz voća i povrća dok je naše svježe i dok se naše ne proda. To se može posebno, fino napraviti, sofisticiranim ekološkim standardima kakve radi Njemačka, pogledajte kako Njemačka onemogućava uvoz jabuka, hajde pogledajte. Ili izvoz mandarina, itd., itd. U tom smislu još samo želim reći, PDV koji ste smanjili na hranu s 25 na 13% ne da je, on ništa nije dao, nije smanjio cijene, a povećao je uvoz loše hrane jer sad uvoznici ne moraju plaćati odmah toliki PDV već za tu razliku mogu uvesti dodatnu količinu smeća od hrane. Hvala.
Prije nego dam povredu Poslovnika, ne znam po kojem pitanju, ja vam moram reći i upozoriti vas zastupniče Lovrinoviću da nije lijepo vrijeđati saborske zastupnike, tako, ako je u tom smjeru išla povreda Poslovnika, onda nema potrebe govoriti o tome da se netko popeo na glavu, koristi 20% vremena bez veze. Dužnost saborskih zastupnika i njihov posao je upravlja raspravljati ovdje. I biti ovdje. Povreda Poslovnika, izvolite [[Upadica: Točka 238.]] Zastupniče Lovrinović, niste prvi digli povredu Poslovnika, molim vas sjednite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238., čl. 4 [[Upadica: Opomenuo sam. Zastupniče Bulj, nema potrebe, opomenuo sam saborskog zastupnika.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Vi očito sidite na ušima kolega Lovrinović, ali, ja nisam riječi rekao, ja sam bio naslonjen i spremao sam se za raspravu u ime Kluba zastupnika Mosta-a završno [[Upadica: Zastupnik Bulj, isteklo vam je i vrijeme.]] Znam da vam smetam.
Zastupnik Bulj, ja vas molim, zastupnik Bulj. Izvolite zastupnik Lovrinović, povreda Poslovnika, molim vas recite mi po kojoj točki.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Čl. 238., ja neću polemizirati sa maloprije ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] ja vas niti upućivati bilo kakve, vas molim da držite ovdje reda. Nema veze, govorio ja ili bilo tko, dajte mira zastupniku da govori i ništa drugo. To je to.
Prije samo nego nastavimo sa replikama, prije nego nastavimo s replikama, budući da na vaše izlaganje ima dvije replike, ja vas samo zamolio da onako kako želite da se odnose prema vama, tako se i vi odnosite pa bih evo, predložio da kada imate svoje izlaganje da ne potrošite prve početne minute na nešto što nije tema izlaganja. Zastupnik Maras imao je repliku na vaše izlaganje.
Hvala lijepo. G. Lovrinović. Žao mi je što ste baš ovako reagirali jer evo, vaše interesantno izlaganje je zainteresiralo i kolege tu oko mene iz HSS-a i SDP-a i baš smo komentirali kako imate puno činjenica, podataka i baratate temom vrhunski, tako da mene još posebno onda zanima dalje, pošto ste ušli u tu problematiku, na koji način bi i na kojim granicama zaustavili stranu robu i rekli ste da bi povećali plaće inspektorima i mijenjali ih sa jednog na drugo mjesto. Znači koji bi bio model mijenjanja pozicija inspektora i kolika bi po vama bila adekvatna plaća inspektora koji kontrolira na carini kvalitetu robe. Evo, hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras, ta rješenja, već smo imali, vidite, ako ste bolje slušali, bili su pokretna motorna vozila, mini laboratoriji koji su praktično, zna se, gdje se kontrolira hrana koja se uvozi. Ne zaustavlja se, ona se mjeri na granici, ja sam slikovito rekao na granici. Zna se gdje se carini i gdje ona ulazi u Hrvatsku, gdje se preuzima. Na tim mjestima dakle. S druge strane, postojao je u vojsci je poznat način premještanja znači časnika. Iz ovog grada u onaj grad, iz ovog mjesta, na onaj. Tako, tako bi morali porezni inspektori raditi i sve ostale slične funkcije, znači to nije problem, ali da bi se to napravilo, tim ljudima treba povećati plaće. I carinici, ali u ovom slučaju to su oni ljudi, stručnjaci koji kontroliraju, nadziru hranu. Prema tome, sa 4, 5 tisuća kuna oni sigurno nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] ne mogu živjeti i oni su meta onih koji šire korupciju. A o tome kako to uštediti, pa evo ja u Saboru govorim već kako sam došao i mi znamo konkretno to rješenje.
Zastupnik Glasnović, javio se za repliku.
Poštovane kolege, ja slažem se sa g. Lovrinovićem. Pitanje korupcije, imate korelaciju između niskih plaća i lopovluka, to je svakodnevna stvar, ako nemate tog mehanizma, kontrolnog mehanizma, bit će još lopovluka. Naravno, to je mehanizam, na terenu se ništa ne ... [[Govornik se ne razumije.]] mi imamo savršene zakone, dođe strateška razine do taktičke, ništa se ne događa, ali u isto vrijeme ja bih volio da tu dođe nekakvi eksperti po pitanju hrane, vode, energetike, da čujemo prave stvari, ove od eksperta, a ne diletanata jer mi postajemo žrtve kemofobije, da je sve otrovano, tako nije, u životu se nikad, povijesti čovječanstva, nikad se duže i bolje nije živjelo, a većina Hrvata pati od PTSP-a, piti jesti piti, da čujemo te ljude ovdje, da znamo o čemu se radi ovdje, a ne da tu sviramo neke stvari, neću reći tu stvar i svi ćemo postati paranoični da je sve otrovano. Tako nije.
Hvala. Odgovor na repliku.
Ne mogu se ne složiti s kolegom Glasnovićem da je korupcija rak rana Hrvatske i evo, drago mi je da i vi kolega Glasnović potvrđujete da ako je korumpirano društvo da mi ne možemo utjecati na normalne procese, odnosno da smo ugroženi sa svih strana, a tako i sa lošom kvalitetom hrane. Niske plaće su sigurno jedan od razloga širenja korupcije, ali to se ne radi samo na ovim poslovima kontrole zdravstvene ispravnosti hrane, vidite kako su male plaće državnim revizorima, sucima, znači USKOK-u, to su te kritične institucije koje se na taj način žele držati na uzici demotivirati ljude koji tako tamo rade. Time se slabe najvažnije institucije društva i tako društvo propada, a upravo zbog toga učinimo svi zajedno da konačno maknemo ovu Vladu sa scene i da dođu ljudi koji će od naše lijepe Hrvatske napraviti pravu državu. Hvala.
Hvala. Za završnu riječ u ovoj raspravi javio se Kluba zastupnika Mosta, u njihovo ime govorit će zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Tema je vrlo bitna. Tema je strašno značajna. Volio bih da se u ovoj temi uključio naknadno i tajnik Ministarstva zdravlja da progovori o učincima dosadašnjih mjera o zaštiti od opasnih tvari u RH, poglavito po pitanju prehrambenih proizvoda, mi odgovore do sada nismo dobili. Vjerujem da ćemo još glasnije, još češće i još više govoriti o ovoj temi. Zbog toga sam i dao Zakon o zabrani glifosata koji je zabranjen već, jedini korak koji sam napravio, znači kao zastupnik, jednostavno, nitko drugi nije predložio, a neki bi i zabranili govoriti, a sigurno su produkt i utjecaj, produkt i utjecaj u biti tih kompanija. Ja vjerujem da će i ovi koji bi zabranili govoriti i glasati o Zakonu o zabrani glifosata koji je vrlo opasan kemijski spoj kojega kontroliraju multinacionalne kompanije koje imaju ogroman utjecaj, međutim, ovdje mi govorimo o mogućnosti Hrvatske koja nije iskoristila, to je 700 tisuća hektara površina, neobrađenih, poljoprivrednih koje su ekološki očuvane. Sela koja su ispražnjena i naša OPG-a jer nije se kontroliralo ni dosadašnjim zakonima. HS je donio više uredbi i direktiva, sve uredbe koje su prihvatljive, većinom su prihvatljive, ali su neprovedive zbog toga što, ponavljam, štetočine unutar nadležnih institucija su veće štetočine od svih korova koji se nalaze na poljoprivrednom zemljištu koje je zapušteno jer se pogoduje uvoznim lobijima. Zbog toga imamo, zbog loše hrane koje uvozimo, koja je zatrovana kemijskim spojevima, ne samo u ambalaži, uvaženi tajniče, ne samo u ambalažama i pakiranjima, nego je zatrovana, nego je kontaminirano meso spominjem glifosat nekoliko puta, prije nekoliko dana dao sam taj zakon u proceduru. Vjerujem da ćete podržati taj zakon, ako vama smeta, ja dajem vama za pravo da to napravite, nemojte da budemo zadnja članica Europe koje će to napraviti jer imamo uvjete za drugačiji način proizvodnje, uzgoja poljoprivredne proizvodnje koja može smanjiti troškove i Ministarstva zdravlja i očuvati zdravlje naših ljudi, a naravno i di ćemo poticati i poljoprivrednu proizvodnju. Prema tome, nemojte kao i do sada, sve uredbe, sve direktive EU koje dolaze isključivo završavaju kao mrtvo slovo na papiru u stvarnosti. Ja to mogu posvjedočiti po pitanju, evo proizvodnje, odakle dolazim, u Dalmatinskoj zagori u svim poljima, od Neretve do Krke. Tako je i u Slavoniji. Pa nemamo sustave navodnjavanja, nemamo sustava odvodnje. Pa je li žalosno da mi u 2019. g. nemamo sustav navodnjavanja poljoprivrednih površina u polju npr. kroz koji protječe rijeka Cetina, čista, bistra, mi nemamo sustav navodnjavanja. Znači ciljano jer se sve napravilo da se u Hrvatskoj ne proizvodi i danas imamo 700 000 ha neobrađenoga zemljišta i zato su krivi uvozni lobiji. Ne smijemo dozvoliti da naš jedan kvadratni metar ne bude obrađen. Tolika je nepravda napravljena prema hrvatskom selu i seljaku da u Mađarskoj ne može kupiti poljoprivredno zemljište. Znači vi ne može kupiti poljoprivredno zemljište a iduće godine u Hrvatskoj pravne i fizičke osobe će moći kupiti poljoprivredno zemljište pa i u Hrvatskoj. Prema tome, dao sam dva zakona koja nas navode na razmišljanje, to je Zakon o zabrani GMO-a i zabrani glifosata, kemijskoga spoja koji je vrlo opasan, koji se proizvodio 80-ih godina i vjerujem da ćemo zajedno ako je mogla Austrija, ako su mogle druge članice EU-a, da ćemo iznaći rješenje i snagu zaštititi zdravlje naših ljudi ne samo kroz ambalažu, ponavljam, ne samo kontroliranje ambalaža i što se nalazi kemijski spojevi koji se nalaze unutar nego pesticidi s kojima je već tretirano i kontaminirano prehrambeni proizvodi. Moramo znati ono sva soja koja je uvezena iz Brazila, dovezena na području EU-a se hrani stoka i to meso je na našim policama. Mi moramo to napraviti zbog budućnosti naše djece inače Hrvatske u ovakvom obliku i demografski, već je prazna 2/3, neće postojati, hvala lijepo.
Hvala. S ovim, ispričavam se, završna riječ u ime predlagatelja, državni tajnik Dulibić, izvolite.
Hvala lijepo g. dopredsjedniče, nisam se mislio javljati ali pošto smo skrenuli sa teme, moramo reagirati na neke stvari. Prvo želim zahvaliti svim klubovima koji su podržali prijedlog ovog zakona a ovo što smo skrenuli van teme, moram napomenuti da hrana koja se uvozi u RH je zdravstveno ispravna, ona se kontrolira redovno putem Državnog inspektorata u nadležnim ovlaštenim laboratorijama, ukoliko se utvrdi da neka hrana nije zdravstveno ispravna, ona se povlači sa tržišta, hvala vam lijepo.
S ovim zaključujem raspravu, glasovat će se kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EZ broj 1271/2008 Europskog parlamenta i vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i kairanju tvari i smjesa, kojom se izmjenjuju, dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548/EEZ i Direktiva 1999/45/EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba (EZ) 1907/2006, prvo čitanje, P.Z.R. broj 685. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se prijedlog navedenog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi rečene Uredbe i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 38 suzdržanih i 1 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Slijedeća točka na dnevnom redu je: - Prijedlog Strategije upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019. - 2025. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 18. Zakona o upravljanju državnom imovinom. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Mario Banožić, ministar državne imovine, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Strategija upravljanja državnom imovinom je jedan od 3 dokumenta upravljanja državnom imovinom, strategija je sektorski dokument i akt strateškog planiranja od nacionalnog značaja kojom se određuju dugoročni ciljevi i smjernice upravljanja državnom imovinom. U službi postizanja gospodarskih, infrastrukturnih i drugih strateških razvojnih ciljeva i zaštite nacionalnih interesa sa svrhom očuvanja imovine i njene važnosti za život i rad postojećih i budućih naraštaja stoga se državnom imovinom upravlja i raspolaže i koristi učinkovito i razumno pažnjom dobrog gospodara sukladno načelima odgovornosti, javnosti, ekonomičnosti i predvidljivosti. Prijedlog Strategije upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019. – 2025. g. obuhvaća izmjene strateških smjernica u odnosu na strategiju koje je obuhvaćalo razdoblje 2013. – 2017. g. stoga su u prijedlogu Strategije upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019. – 2025. g. redefinirane misije i vizija ministarstva kao i elementi strateškog okvira, razvojni smjer, strateški posebni ciljevi, mjere aktivnosti te projekti povezani sa pokazateljima učinaka ishoda rezultata a sve u skladu sa novim zakonskim okvirom. Vizija Ministarstva državne imovine sustavno, razvidno, optimalno i dugoročno drži upravljanje imovinom u vlasništvu RH temeljem na načelima odgovornosti, javnosti, ekonomičnosti i predvidljivosti koja je u službi postizanja gospodarskih, infrastrukturnih i drugih strateških razvojnih ciljeva i zaštite nacionalnih interesa sa svrhom očuvanja imovine i njene važnosti za život i rad postojećih i budućih naraštaja. Vizija Ministarstva državne imovine pridonosit će viziji u razvojnim smjerovima definiranim budućem nacionalnom razvoju strategije RH do 2030. godine. Strategija kao dokument obuhvaća i poglavlje koje daje pregled važećih normativnih, institucionalnih okvira kao i pregleda važećeg okvira strateškog planiranja te poglavlja analize postojećeg stanja upravljanja državnom imovinom sa podacima za 31. 12. 2018. godine. Strateški cilj uvažavajući opće prihvaćene međunarodne prakse i primijenjeni koncept za svaku demokratsku izbranu vlast ... [[Govornik se ne razumije.]] u potpunosti odgovorno građanima prikazati za račun organizirano racionalno javno upravljanje vrijednom državnom imovinom i s njenim povezanim obvezama a također s ciljem određivanja najproduktivnijih način korištenja državne imovine stoga je pretpostavka da je očuvanje imovine u vlasništvu RH isto tako i stvaranje nove dodane vrijednosti i stvaranje veće ekonomske koristi za potrebe sadašnjih i budućih naraštaja. Ovim strateškim planom potvrđuje se opći cilj koji postoji u prijedlogu Strategije upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019. – 2025. g., to je prije svega održivo, ekonomično, transparentno upravljanje i raspolaganje imovinom u vlasništvu RH. Ovako definirani strateški cilj postavlja 7 posebnih ciljeva. Prvi je učinkovito upravljanje nekretninama u vlasništvu RH, drugi cilj je nastavak privatizacije trgovačkih društava u vlasništvu RH i unaprjeđenje upravljanja pravnim osobama od posebnog interesa za RH. Treći cilj je učinkovito upravljanje pokretninama koje su trajno oduzete zbog počinjenja kaznenog djela, četvrti cilj je harmonizacija prijedloga novih zakona, peti cilj je vođenje, standardizacija, razvoj, unaprjeđenje sveobuhvatne interne evidencije pojavnih oblika državne imovine kojom upravlja Ministarstvo imovine, šesti je priprema, izrada, izvještavanje o provedbi akata od strateškog planiranja, sedmi cilj je jačanje ljudskih potencijala, informacijsko-komunikacijske tehnologije i financijskih potencijala Ministarstva državne imovine. U tom smislu realizacija strateškog cilja upravljanja državnom imovinom bit će praćenje i vrednovanje putem slijedećih pokazatelja. Prije svega jačanje konkurentnosti gospodarstva RH, nadalje, tu su ostvarivanje infrastrukturnih, socijalnih i drugih javnih ciljeva RH. Sada bih pojasnio svaki pojedinačno od tih ciljeva stoga u prvom cilju učinkovito upravljanje nekretnina u vlasništvu RH, prije svega, promišlja se da su to prvorazredni kapital koji treba raspolagati u svrhu socijalnog, kulturnog, obrazovnog napretka i očuvanja za buduće generacije. Nekretninu u vlasništvu RH jedan su od važnijih resursa gospodarskog razvoja i potrebno ih je odgovorno stavljati u uporabu od strane imatelja, upravitelja i korisnika nekretnina u vlasništvu RH, kao jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave te ostalih subjekata kojim je zakonskim odredbama povjereno pravo upravljanja državnom imovinom. Poseban cilj ove mjere je učinkovito upravljanje nekretninama u vlasništvu RH, operacionalizirano kroz sljedeće mjere. Prva mjera je smanjenja portfelja nekretnina kojim upravlja Ministarstvo državne imovine i Centar za restrukturiranje i prodaju putem prodaje, razvrgnuća suvlasničke zajednice te darovanja u korist jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Druga mjera je rast investicijskih projekata za aktivaciju neiskorištene državne imovine putem osnivanja prava građenja, prava služnosti, darovanja, zakupa i dodijele korištenja. I treća mjera je stavljena u funkciju nekretnina ... [[Govornik se ne razumije.]] društvu Državne nekretnine d.o.o. koje su u vlasništvu RH. U pogledu aktivacije državne imovine, dobro je za podsjetiti da država kroz Odluku Vlade donijela odluku da ... [[Govornik se ne razumije.]] te je Šibenik je sada vlasnik 67% Batižele, a RH je vlasnik 22%. Temeljem Odluke Vlade na tom se ... [[Govornik se ne razumije.]] imovine vrijedne 350 milijuna kuna pokazalo koliko je Vlada ovim putem voljna rješavati pitanje državne imovine. Drugi specifični cilj je nastavak privatizacije trgovačkih društava u vlasništvu RH u unaprjeđenju upravljanja pravnim osobama od posebnog interesa za RH i taj se cilj operacionalizira putem sljedećih mjera. Učinkovito smanjenje portfelja državne imovine kojom upravlja Ministarstvo državne imovine i Centar za restrukturiranje i prodaju, druga mjera je jačanje efikasnosti poslovanja i praćenja poslovanja trgovačkih društava u državnom vlasništvu i treća mjera je osiguranje daljnjeg razvoja i jačanje konkurentske pozicije pravnih osoba od posebnog interesa za RH. Četvrta mjera je utvrđivanje kriterija za definiranje pravnih osoba od posebnog interesa za RH. U pogledu mjere, učinkovito smanjenje portfelja državne imovine kojom upravlja Ministarstvo državne imovine i CERP, prije svega skrećem pažnju da je krajem kolovoza 2019. g. objavljen javni poziv za kupnju dionice i udjela 30 trgovačkih društava u vlasništvu RH i HZMO-a i CERP-a te provedbom postupka javnog nadmetanja definirano koje su to tvrtke odnosno koje, riječ je o tvrtkama koje su u manjinskom vlasništvu države. U pogledu ostalih mjera koje operacionalizira ovaj poseban cilj, za istaknuti je da u razdoblju od 2015. do 2019. g. Ministarstvo državne imovine u okviru Programa ... [[Govornik se ne razumije.]] program podnijelo pri službi pri EU komisiji 6 zahtjeva za dodjelu tehničke pomoći od ukupne vrijednosti odobrenih projekata u iznosu od milijun i 673 tisuće eura. Status spomenutih projekata je da je završen jedan projekat koji se odnosi na uspostavu jedinstvenog okvira za izvještavanja i praćenje poslovanja trgovačkih društava u državnom vlasništvu u vrijednosti 273 tisuće eura. Također, tu su projekti koji su u realizaciji, restrukturiranje trgovačkih društava u državnom vlasništvu RH vrijednosti 250 tisuća eura, drugi projekat je jačanje kompetencije nadzornih i revizijskih odbora u trgovačkih društvima u državnom vlasništvu od 150 tisuća eura, treći projekat je aktiviranje komercijalizacije neoperativne imovine u društvima i većinskom državnom vlasništvu u vrijednosti 300 tisuća eura. Također, tu su dva novoodobrena projekta od strane istoga tijela, to su unaprjeđenje korporativnog upravljanja u trgovačkih društvima u vlasništvu države, revidiranim i usklađivanjem zakonodavstva u skladu sa smjernicama OECD-a u vrijednosti 350 tisuća eura, jačanje efikasnosti odnosno konkurentnosti i produktivnosti trgovačkih društava u vlasništvu, to je u vrijednosti 350 tisuća eura. Uspješnost implementacije posebnog cilja u ovom nastavku privatizacije trgovačkih društava u vlasništvu RH i unaprjeđenje i upravljanje pravnim osobama od posebnog interesa za RH će se pratiti i izvještavati i vrednovati putem sljedećih pokazatelja. Doprinos smanjenju proračunskog manjka i javnoga duga, doprinos povećanju kreditnoga rejtinga te smanjenje razine zaduženosti trgovačkih društava u državnom vlasništvu, a time i zaduženosti opće države te usmjeravanje i upošljavanje sredstava u prioritetne i razvojne projekte RH. Treći specifični cilj ove strategije je učinkovito upravljanje pokretninama koje su trajno oduzete zbog počinjenja kaznenoga djela. Upravljanje imovinom u obliku pokretnina u užem smislu podrazumijeva pokretnine koje Ministarstvo državne imovine stekne te potom njima raspolaže a koje su trajno oduzete zbog počinjenja kaznenoga djela. Upravljanje i raspolaganje trajno oduzetom imovinom odnosi se na trajno oduzeti gotovi novac i trajno oduzete pokretnine. U tom smislu, poseban cilj učinkovitog upravljanja pokretnina koje su trajno oduzete zbog počinjenja kaznenog djela, operacionalizira se putem sljedećih mjera. Prva mjera je smanjenje portfelja pokretnina putem prodaje, a druga je mjera aktivacije pokretnina putem predaje na uporabu, najam ili zakup u skladu sa namjenom trajno oduzete imovine. Na crti iskazanih mjera upravo je aktualan javni poziv za podnošenje ponude za kupnju vozila u vlasništvu RH odnosno u rujnu 2019. g. Uspješnost implementacije ovoga cilja će se pratiti i izvještavati i vrednovati putem sljedećih pokazatelja ishoda. Doprinos smanjenja proračunskog manjka i javnoga duga, doprinos povećanju kreditnoga rejtinga te usmjeravanja i upošljavanje sredstava u prioritetne razvojne projekte RH. Ministarstvo državne imovine nastoji i nastojat će daljnje raspolagati trajno oduzetim pokretninama, odmah nakon predaje od strane nadležnih tijela kako bi se omogućilo što racionalnije i što ekonomičnije raspolaganje. Odluka o raspolaganju ministarstvo donosi istovremeno vodeći računa o socijalnoj komponenti i potrebama drugih državnih tijela i korisnika državnoga proračuna. Kako ministarstvo ne može predvidjeti koliko će pokretnina biti trajno oduzeto u kojim kaznenim postupcima i predano na raspolaganje ministarstvu, nisam u mogućnosti detaljnije dugoročno kvantificirati ciljane vrijednosti nego odnosno predvidjeti buduće raspolaganje s eventualnim predanim trajno oduzetim nekretninama. Nadalje, pri donošenju konačnih odluka o raspolaganju, trajno oduzetom imovinom uzimaju se u obzir iskazane potrebe državnih tijela, ustanova socijalne skrbi te ostalih korisnika državnog proračuna, tako da također iz tog razloga nisam u mogućnosti predvidjeti eventualno donošenje odluka o davanju na uporabu, najam ili zakup trajno oduzetih pokretnina. 4. specifični cilj je harmonizacija prijedloga novih propisa. Naime, kroz dosadašnje modele i regulaciju upravljanja državnom imovinom u vlasništvu RH uočena je potreba za ubrzanjem pojednostavljenjem, povećavanjem efikasnosti postupka raspolaganja državnom imovinom. Harmonizirani sustav upravljanja imovinom u vlasti RH predstavlja jedan kontinuirani proces što zahtjeva stalnu analizu postojećeg stanja i provođenje dodatne regulacije u svrhu bolje aktivacije imovine. Navedeno se osobito odnosi na uklanjanje nedostataka u zakonodavnom okviru, uočavanje i otklanjanje dupliciranja poslova i preklapanja ovlasti od strane više tijela državne uprave te koordinacije sa tim tijelima. Također to je povećanje efikasnosti i ubrzavanje postupka raspolaganja imovinom. Polazeći od premise da je prilikom izmjena i dopuna starih, odnosno donošenja novih propisa i akata potrebno postupati transparentno i u skladu sa propisima koji reguliraju sudjelovanje zainteresirane javnosti. Isto tako bi kroz propisane aktivnosti omogućilo adresatima propisa da sudjeluju u njihovom donošenju te prikupe što više relevantnih informacijama te na tako postavljen zahtjev ovo bi se operacionaliziralo putem sljedeće mjere a to je predlaganje izmjene i dopuna važećeg propisa te izrada prijedloga novih propisa za poboljšanje upravljanja državnom imovinom dok će uspješnog implementacije se pratiti, izvještavati i vrednovati putem unaprjeđenog normativnog okvira za učinkovito upravljanje državnom imovinom a sve u skladu sa zakonom, sa odredbama Zakona o procjeni učinaka propisa. 5. specifičan cilj ove strategije je vođen standardizirani razvoj i unapređenje sveobuhvatne interne evidencije, ... [[Govornik se ne razumije.]] oblika državne imovine kojom upravlja Ministarstvo državne imovine. Ovaj cilj se operacionalizira putem sljedećih mjera. Prva mjera je funkcionalna uspostava informacijskog sustava za upravljanje državnom imovinom, druga mjera je uspostava sveobuhvatne interne evidencije ... [[Govornik se ne razumije.]] državnih oblika državne imovine kojom upravlja Ministarstvo državne imovine i treće je uspostava modela za upravljanje učincima od upravljanja i raspolaganja državnom imovinom. Sveobuhvatna evidencija državne imovine, infrastrukturno i ... [[Govornik se ne razumije.]] učinkovitog upravljanja državnom imovinom. Budući da će donošenje odluke o uporabi državne imovine trebati zasnivati na prikupljenim i obrađenim pravodobnim vjerodostojnim podacima o cjelokupnoj imovini i s njom povezanim obvezama. Danom stupanja na snagu Zakona o Središnjem registru državne imovine odnosno 22. prosinca 2018. godine središnji državni ured za razvoj digitalnog društva postalo je nadležno tijelo za vođenje registra odnosno preuzelo je Ministarstvo državne imovine poslove vođenja i daljnjeg ustroja središnjega registra. Upravo je člankom 55. Zakona o upravljanju državnom imovinom definirano kako će ministarstvo voditi evidenciju o imovini kojom upravlja a koji će činiti sastavni dio središnjeg ... [[Govornik se ne razumije.]] državnom imovinom obzirom na obveze dostave podataka u smislu Zakona o središnjem državom registru imovine. Uspješnost implementacije ove mjere će se pratiti i vrednovati putem sljedećih ishoda. To je središnji registar državne imovine kao upravljački sustav koji omogućava kvalitetno i razvojno donošenje odluka u vidovima upravljanja državnom imovinom u širem smislu. Druga mjera je interna, drugi ishod je interna evidencija državne imovine kao upravljački sustav koji omogućava kvalitetno i razvojno donošenje odluka u načinu upravljanja državnom imovinom kojom upravlja Ministarstvo državne imovine i treći ishod je unapređenje upravljanja učincima od upravljanja i raspolaganja državnom imovinom. 6. specifični cilj ove strategije je priprema, izrada i izvještavanje o provedbi akata strateškog planiranja ... [[Govornik se ne razumije.]] će se putem sljedeće mjere a to je poboljšanje upravljanja državnom imovinom putem akata strateškoga planiranja. Uspješnost ove implementacije će se pratiti i vrednovati putem unapređenja okvira strateškog planiranja za učinkovito upravljanje državnom imovinom i te će u okviru ovog posebnog cilja biti obuhvaćeno prije svega godišnji plan upravljanja državnom imovinom. Tu je Izvješće o provedbi godišnjeg plana o upravljanju državnom imovinom, trogodišnjih strateških planova, odnosno četverogodišnjim provedbenim programom Ministarstva državne imovine a sve u skladu sa odredbama i novinama Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH te polugodišnje i godišnje izvješće u provedbu istih dokumenata. Treće ishod je izvješće o napretku i provedbi reformskih mjera i posebnih preporuka sukladno eu semestru iz nadležnosti ministarstva kao i pripremi izrade dokumenata Nacionalne razvojne strategija RH 2013. godine iz nadležnosti ministarstva. Provedba ovog posebnog cilja predstavlja prije svega kontinuitet dosadašnje višegodišnje aktivnosti Ministarstva državne imovine u izradi akata strateškog planiranja, izvještajima u provedbi, istih ujedno i javnih, dostupnih, javno dostupnih dokumentima. Također provedba ovog posebnog cilja što se ... [[Govornik se ne razumije.]] vrlo aktivno, višemjesečno i višegodišnje sudjelovanje predstavnika Ministarstva državne imovine u međuresornim radnim skupinama za izradu Nacionalne razvojne strategije RH 2013. godine te u radu mreže koordinatora za strateško planiranje imati značaj u daljnjem ustroju sustava strateškog planiranja na nacionalnoj razini te će imati usku povezanost sa sadržajem više akata strateškog planiranja od nacionalnog značaja. 7. cilj specifični cilj ove strategije je jačanje ljudskih potencijala, informacijsko komunikacijske tehnologije i financijskih potencijala Ministarstva državne imovine. Identificiran je kao podrška za uspješnu implementaciju prethodno opisanih ciljeva. Strategija upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019./2025. godine. Ista se operacionalizira putem sljedećih mjera: strateško upravljanje ljudskim potencijalima, unapređenje informatizacije i digitalizacije te unapređenje financijskog upravljanja. Uspješnost implementacije će se pratiti, izvještavati i vrednovati putem sljedećih pokazatelja. Prvi je unapređenje ljudske potrebe u učinkovitom upravljanju državnom imovinom. Drugi je unapređenje informacijsko-komunikacijske potpore za učinkovito upravljanje državnom imovinom. I treće je unapređenje financijske potpore za učinkovito upravljanje državnom imovinom. Zaključno, uspješna implementacija svih ovih posebnih, ovih 7 posljednjih ciljeva doprinijeti će realizaciji strateškog cilja upravljanja državnom imovinom čiji će pokazatelj učinka jačanja konkurentnosti u gospodarstvu RH te isto tako ostvarenje infrastrukturnih, socijalnih i drugih javnih ciljeva u interesu RH. Također važno j naglasiti da će strateški cilj i posebni ciljevi identificirani u ovoj strategiji biti inkorporirani na sintetičkoj i općoj osnovi u širem upravnom području dobroga upravljanja, u Nacionalnoj razvojnoj strategiji RH do 2030. godine koja je trenutno u izradi i na razni provedbenih mehanizama, strateških projekata i strukturnih reformi za provedbu strateških ciljeva i razvojnih mjera nacionalne razvojne strategije. Sukladno članku 18. Zakona o upravljanju državnom imovinom je sam postupak izrade Nacrta prijedloga strategije kroz zatraženo prethodno očitovanje uključuje druga središnja tijela državne uprave te druge institucije i pravne osobe sa posebnim ovlastima koja prema posebnim propisima upravljaju imovinom RH. Dodatno kao stručnjaci u izradi strategiji bili su uključeni i znanstvenici sa Ekonomskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Dokument strategije upravljanja državnom imovinom za sedmogodišnje razdoblje prošao je postupak usklađivanja akata prije upućivanja u javno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. U okviru provedenog jednomjesečnog javnog savjetovanja zaprimljeno je tek nekoliko primjedbi i sugestija isključivo fizičkih osoba. Ista su razmotrena, nisu predstavljala suštinski nit, strukturne primjedbe na sam sadržaj dokumenta. Pored toga u redovitoj proceduri nacrt prijedloga strategije upućen je na mišljenje nadležnim tijelima državne uprave, Uredu za zakonodavstvo i drugim institucijama od kojih većina nije imala iznesenih primjedbi u okviru svoje nadležnosti. Zaprimljene primjedbe i sugestije koje su bile, koje su po razmatranju bile i usvojene one su ukomponirane u tekst nacrta prijedloga strategije pri upućivanju istog na stručna radna tijela Vlade RH. Zaključno, Strategija upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019./2025. godina usmjerena je ka sustavnom, razvidnom, optimalnom i dugoročnom održivom upravljanju imovinom u vlasništvu RH, temeljenim načelima odgovornosti, javnosti, ekonomičnosti i predvidljivosti. Isto je u službi postizanja gospodarskih, infrastrukturnih i drugih strateških i razvojnih ciljeva i zaštite nacionalnih interesa sa svrhom očuvanja imovine, njene važnosti za život i rad postojećih budućih naraštaja. Napominjem da će se u skladu sa člankom 50. Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH akti strateškog planiranja a kojima je rok važenja nakon 31. prosinca 2020. godine usklađivati sa odredbama ovog zakona do 31. prosinca 2020. godine. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem ministru na obrazloženju prijedloga strategije. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, ovako, meni se čini danas kao da smo u Sovjetskom savezu prošlog stoljeća '29.-te godine, tu sam, mislim da sam vidio Staljina ovdje, Lenjina ustvari. Kratka pitanja, imate li vi uopće bazu podataka koliko je oduzeto ljudima zemljišta u bivšem sustavu i šta je s time. Šta je sa ovim neobrađenim zemljištem u istočnoj Slavoniji. 100 tisuća Nijemaca je tamo živjelo, Hrvata njemačkog podrijetla, to je sve oduzeto bilo, šta je sa tim zemljištem, tisuće farmi itd., to su korijeni danas sa Slavonijom, korijeni toga. Šta je sa nekretninama, sindikata, SUBNOR-a, KPH, i tko je to oteo u tom tranzicijskom periodu tamo nakon '90.-te godine? Imate ... [[Govornik se ne razumije.]] odgovor na ta pitanja. A vi mene ne slušate gospodine kad ja vama govorim, budite pristojni ovdje. Druga stvar je tko živi u ... [[Govornik se ne razumije.]] stanovima. To je nekome smiješno ovdje, ... [[Govornik se ne razumije.]] Vesna Pusić koja možda zna tko živi u tuđim stanovima ... ... [[Upadica se ne čuje.]] ljudi koji su, koji su pobijeni tamo '45. godine, [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] to je vama sve smiješno a vi ste nasljednik tog plemsta crvenog, vi socijalisti [[Upadica Brkić: Kolega Glasnović, kolega Glasnović!]] Vama je socijalizam metak u glavu i žica oko ... [[Govornik se ne razumije.]] to ste vi.
Kolega Glasnović, … ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Glasnović izričem vam opomenu temeljem članka 239. Poslovnika i molim vas nemojte se tako ponašati u sabornici i na takav način se obraćati saborskim zastupnicama i zastupnicima. Odgovor… ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Glasnović, završili smo, imamo odgovor na repliku poštovanog ministra, izvolite.
Kada govorimo o povratu državne imovine ona je temeljem posebnog zakona i nije u nadležnosti Ministarstva državne imovine tako da vam ne mogu odgovoriti na ovo pitanje koje ste mi postavili. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne nego nije u domeni rada Ministarstva državne imovine. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Glasnović. Prelazimo na sljedeću repliku poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite. Kolegice molim vas, pustite ga. Kolega Glasnović. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Glasnović, temeljem članka 240. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja ove točke dnevnog reda. Izvolite kolega Maras, replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kada govorimo o Strategiji upravljanja imovinom u Hrvatskoj smo svjedoci da se sa državnom imovinom ne upravlja dobro ali sa druge strane smo svjedoci da političari koji su u poziciji a dolaze iz HDZ-a svoju imovinu oplemenjuju i upravljaju pa ja bih čak rekao vrlo netransparentno u nekim situacijama. Mene zanima da li je u ovoj strategiji obuhvaćeno i to pitanje. Kako da recimo odgovorio na pitanje da je Dubravka Šuica povećala svoju imovinu i ne može poreznoj upravi nije mogla objasniti odakle joj imovina vrijednost nesrazmjera je milijun i pol eura po nekim informacijama koje sad predlažemo za europsku povjerenicu, članicu Europske komisije, potpredsjednicu Europske komisije i premijer Plenković se obrušio na sve one koji traže jednostavan odgovor. Pokažite gospođo Šuica rješenje porezne uprave, želimo vidjeti rješenje porezne uprave gospođo Šuica. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, kolega Maras, pustio sam vas da završite ali molim vas držite se teme. Ovdje govorimo o državnom imovini a ne imovini pojedinaca. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega, molim vas. Odgovor ministar, izvolite.
A ne mogu se složiti da upravljanje državno imovinom nije dobro i evo sukladno aktivaciji državne imovine u razdoblju od 11. mjeseca 2016. godine odnosno od 9.og mjeseca 2019. godine. Prije svega Ministarstvo državne imovine stvorilo je preduvjete za organizirano racionalno razvojno javno upravljanje i nadzor nad državnom imovinom i s njenim povezanim obvezama u ime i za račun građana RH. Konkretno u području korporativnog upravljanja, Ministarstvo državne imovine je aktivno sudjelovalo u aktivnosti dovršetka privatizacije i unapređenja upravljanja trgovačkim društvima. Isto tako smanjenju portfelja dionice poslovnih udjela, nestrateških trgovačkih društava koje se provodi u svrhu smanjenja proračunskog manjka, javnog duga te povećanje kreditnog rejtinga. Konkretno prihod od prodaje dionica poslovnih udjela u iznosu 9 milijuna osamsto, 983 milijuna kuna, tu su uplata djela dobiti trgovačkih društva od posebnog interesa za RH u iznosu 1,9 milijardi kuna. Tu je prihod od financijske imovine u iznosu od 23,5 milijuna kuna, tu je rješavanje [[Upadica Brkić: Zahvaljujem ministre.]] višegodišnje problematike.
Prelazimo na sljedeću repliku poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre. U ovom materijalu koji smo dobili između ostalog je i dio vezano uz kampove i tu jasno stoji da se predviđa do kraja 2019. godine donijeti izmjenu zakona ili novi zakon o neprocijenjenom građevinskom zemljištu. Vezano je, vi dobro znate, vezano je uz kampove i sve ostalo. Budući da se nalazimo na kraju rujna 2019. a dakle kraj je tu negdje, mene zanima u kojoj je to fazi, što ste napravili, što se zakonom predviđa? Iz jednostavnog razloga što se iz materijala vidi da je do sada regulirano otprilike deset kampova, a 77 je trgovačkih društava koji upravljaju kampovima, to je jedno od potencijala za razvoj turizma. U razvoj turizma se kunemo i bilo bi dobro da evo znamo dokle se je došlo ili ako je ovo krivi podatak onda napišite kraj 2020. da bude dobar podatak. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani ministar.
Zakon o neprocijenjenom građevinskom zemljištu je prošao savjetovanje, trenutno je na stručnim radnim tijelima i vjerujem da ćemo ga uskoro imati ovdje u Saboru. On je donesen prije svega iz razloga što zakon iz 2010. godine nije polučio dobre rezultate odnosno nismo rješavali ova pitanja koja ste spomenuli oko kampova i ja vjerujem da će to biti ovim zakonom i da ćemo to moći napraviti kroz jednu kvalitetnu raspravu ovdje u Saboru.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom ministru. Sljedeća replika, poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Poštovani ministre sa suradnicima. Kao što dobro znate IDS se stalno zalaže za decentralizaciju. Nakon što je izglasan Zakon o upravljanju državnom imovinom koji je i dalje centraliziran, očekivali smo da ovom strategijom se ipak predvidi budući da je dugoročna neka vrsta decentralizacije upravljanja državnom imovinom, znači i dalje ustrajete na toj centralizaciji. Kao što je Vlada predvidjela da se poslovi državnih ureda povjeravaju županijama, mislimo da upravo i poslovi upravljanja državnom imovinom koja nije od strateške važnosti da se prenese tj. da se povjeri upravljanju jedinice lokalne samouprave. I ono što je možda najbitnije, prihodi koje ćete ostvariti od prodaje, koncesije ili najma tih prostora koji se nalaze na području jedinice lokalne samouprave su prihodi države. Smatramo da bi se i ti prihodi trebali dijeliti prema jedinicama lokalne samouprave. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani ministar.
Strategija je krovni dokument koji je temeljen na Zakon o državnoj imovini i on u sebi sadrži kako sam naveo ovdje u izlaganju u planu upravljanja državne imovine koji se donosi za svaku godinu, tako da tim planom su definirana nekakva detaljna pitanja sukladno zahtjevima jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave. A sukladno članku 80. Zakona o upravljanju državnom imovinom do sada su izdane 84 tabularne isprave koje su u vlasništvu jedinice lokalne samouprave odnosno područne, regionalne što je otprilike preneseno 602 tisuće kvadratnih metara u svrhu škola, domova zdravlja, ustanova, groblja, mrtvačnica, spomenika, parkova, trgova, dječjih igrališta, sportskih objekata, društvenih vatrogasnih domova, tržnica. Najvažniji u ovoj kategoriji čine ugovori o darovanju jedinica lokalne i područne samouprave u kojima je sklopljeno 192 ugovora kojim su darovane nekretnine procijenjene tržišne vrijednosti 680 milijuna kuna. Dakle mi nastavljamo s ovim radom dalje, rekao sam pripremamo plan koji će uskoro doći na Vladu gdje će biti i dalje zahtjevi jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i vjerujem da ćemo u idućoj godini kada budem izvještavao o tom planu biti … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Ministre, državna imovina je jedan od najvećih resursa koji su uglavnom neiskorištene, međutim ja bih vas pitao jedno konkretno pitanje. Znači nedavno ste objavili prodaju zemljišta 85 tisuća i 500 kvadratnih metara na jezeru Peruća uz jezero Peruća, možete li objasniti? Jer moramo biti oprezni u nekim stvarima, ipak je jezero Peruća vrlo bitno i ekološki znači obnavljano je nedavno. Možete li reći u koju namjenu i u koju svrhu i za koga je namijenjeno to zemljište uz jezero Peruća? Ponavljam još jednom to je na području grada Vrlike u Cetinskoj krajini. Naravno da je javnost zainteresirana za razlog prodaje tog zemljišta, državne imovine tj. u vašem portfelju, vi ste raspisali prodaju. Možete reći zašto prodaja ili zašto nije koncesija ili navedite neke razloge kome to ide?
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor poštovani ministar. Izvolite.
S obzirom da je natječaj u tijeku i da će tek idući tjedan biti završen ne mogu ga komentirati. Same razloge, svrha, namjena je definirana prostornim planom, mi ni ne možemo drugačije raspisati namjenu toga prostora.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika, poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovo je jako važan dokument i ono što treba istaknuti da on na ovaj način sublimira sve ono što je evo u kratkom roku to ministarstvo vaše uspjelo napraviti. I htjela bih istaknuti da je veliki iskorak napravljen upravo prema jedinicama lokalne samouprave, što mnoge kolege iz oporbe ne priznaju, dakle gdje se slušaju i osluškuju potrebe lokalne samouprave i temeljem kvalitetnih projekata koje jedinice lokalne samouprave imaju omogućeno je da se darovanjem onda ta zemljišta ti objekti privedu svri. Jako je važno u ovom pregledu koji imate reći da gospodarenje imovinom je itekako važno kako za državu tako i za jedinice lokalne samouprave koje do sada nisu imale kvalitetne evidencije.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani ministar.
Zahvaljujem na pohvali dosadašnjeg rada ministarstva. Najvažniji projekt u ovom trenutku su darovanja nekretnina, prije svega poduzetničke infrastrukture u općinama Pećan, grad Križevci, Brinje, Lombarda, grad Nova Gradiška, Sveta Nedjelja, grad Varaždin, općina Kotorima, općina Babina Greda, općina Drinje, grad Ilok, grad Lipik znači to su uistinu vrijedna zemljišta u kojima bi se trebale razvijati poslovne zone. Također tu imamo dio koji se odnosi na stambeno zbrinjavanje i demografsku obnovu, konkretno općina Sveti Filip Jakov, općina Čepin, općina Poličnik, grad Vis, općina Punitovci, nadalje tu su gospodarenja otpadom u gradovima Daruvar, općina Daruvar, Blato, Vela Luka, grad Metković, općina Medulin, općina Vrsar, grad Umag, grad Osijek, grad Mali Lošinj, grad Cres, grad Kutjevo, općina Jelenje, Splitsko-dalmatinska županija, grad Split, grad Orahovica, grad Ilok, općina Babina Greda, općina Novi Vinograd. Također tu su drugi, ostali [[Upadica: Zahvaljujem]] [[Govornik se ne razumije]] kao.
Zahvaljujem ministre. Slijedeća replika poštovni kolega Anđelko Stričak, izvolite. Molim vas mikrofon kolega.
Onda mi vratite na početak. Potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, ministre sa suradnicima, da postoji prostora za bolje upravljanje državnom imovinom, postoji iako aktualna Vlada je napravila jedan veliki iskorak po tom pitanju. Kao primjer navesti ću recimo vojarnu u Varaždinu u Optujskoj ulici, gdje je nakon 15.g. propadanja svih tih objekata cijeli prostor priveden svrsi, jedan dio koristi vojska, drugi Sveučilište Sjever, treći udruge građana, četvrti grad i županija, to je jedan dobar primjer na koji način je bivše vojarne moguće staviti u opticaj da služe svrsi. Grad Varaždin, koliko mi je poznato sada traži još jedan prostor, isto bivšu vojarnu u predjelu Beli kipi i nekoliko nekretnina u samom gradu, pa poučeni ovim dobrim iskustvom vojarnom u Optujskoj, preporučam se da održe se sastanci i da se to čim prije aktualizira. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor poštovani ministar, izvolite.
Što se tiče vojnih objekata, oni koji su, za koje se dobije suglasnost Ministarstva oružanih snaga odnosno koji nisu njima u interesu odnosno nisu u njihovoj strategiji razvoja, bit će predani Ministarstvu državne imovine, biti će dio tih upravo planova na godišnjoj razini koje sam rekao u prošlom izlaganju.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika poštovani Giovanni Sponza, izvolite.
Zahvaljujem. g. Ministre, iz vašeg izlaganja uočljivo je da ova strategija nije dala odgovor na 3 važna pitanja. Prvo, da će država biti efikasnija u upravljanju državnom imovinom, drugo da će potaknut investicije i treće da će ubrzati gospodarski razvoj. Mi smo za to da imovina od strateškog nacionalnog interesa bude pod upravljanjem države, a drugo, da ostala imovina bude pod upravljanjem jedinica lokalne samouprave i to iz razloga slijedećih, prvo jer je efikasnija, jer će ubrzati proces investiranja, ubrzati gospodarski razvoj i vrlo bitno, o čemu se vrlo malo govori, prekinuti besmislene sporove između države i općina i gradova.
Zahvaljujem. Ministre želite odgovorit? Izvolite.
U svakom ovom procesu od bilo kojih ovih projekata koje sam naveo, znači imamo suglasnost državnog odvjetništva, znači, to je jedan, jedan od razloga koje vi spominjete sada. Ono što sam do sada naveo u svom izlaganju, sve ove silne projekte i milijune kuna koje su u ove 3.g. proizašle iz jednog uređenog odnosa prema državnoj imovini, upravo govore da radimo na tome da gospodarski razvoj bude potaknut, da se potakne investicija, ali isto tako da se ostvari jedan korektan odnos prema državnoj imovini koji do sada u mnogo situacija nije bio slučaj. Konkretno, kada govorimo o državnom odvjetništvu ono daje suglasnost na svaki predmet, pa čak i prijenosu prema jedinicama lokalne samouprave na koje vi govorite. Znači, pri rješavanju tog imovinsko pravnog odnosa također treba voditi brigu o tome da li je jedinica lokalne samouprave spremna taj projekat provesti do kraja sukladno zahtjevu koji ona radi. Nemali broj puta se dogodi da upravo jedinica lokalne samouprave ne iskoristi onaj zakonski period od 5.g., ne privede darovanu imovinu svrsi, tako da onda postane problem dalje kod [[Upadica: Zahvaljujem]] održavanja imovine.
Zahvaljujem ministru. Otvaram raspravu, poštovani kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolegice i kolege, uvaženi ministre sa svojim suradnicima, državna imovina je strategija kao što ste rekli, trebao bi biti vrlo značajan dokument, međutim mi moramo znati da je to, mi svi znamo, jedan od najvećih potencijala razvoja RH, to je mrtvi kapital, a ono što je korišteno, korišteno je uglavnom državne imovine protupravno, većinom protupravno i naravno tu ima, moglo bi se otvoriti rasprava po pitanju toga koliko je korišteno te imovine i tko je imao sve dobit od državne imovine koja je korištena. Mi moramo znat da je puno toga se nalazi i kroz vojarne bivše vojske koji su na najatraktivnijim mjestima, koje se mogu koristiti za turistički potencijal i razvoj određenih sredina, međutim veći dio do toga naravno nije se koristio i to je jedan od razloga gdje su bili znači ogromni potencijali, jedan od razloga zbog čega su ljudi iseljavali iz tih područja, samo kad govorimo o bivšim vojnim objektima koji nisu perspektivni, koji nisu u sustavu Ministarstvu obrane, koji su u sustavu državne imovine, znamo da je taj potencijal, koliki bi samo on bio razvojan element. Međutim, ja sam jedno pitanje postavio ministru, nisam zadovoljan pitanjem, ako vas pitam ministre zbog čega se prodaje, a ne ostaje u koncesiji ako je to T2, ako je određeno za turističku namjenu na području Vrlike 88501 m2, to je vrlo značajno pitanje i po pitanju Cetinske krajine, ljudi koji žive na tome području, onečišćenja tih voda, naravno treba gledat po komponentu razvoja turizma, al zbog čega se to prodaje, jel to područje ima opće komunalnu opremljenost, što će se događati sa vodom, znači neka imovina kao što je u ovome slučaju Peruča triba se malo oko Peruče, vi prodajete točno vodu s Peruče, znate šta znači Cetina za cijelu dalmatinsku, Dalmaciju i dalmatinsku zagoru kao izvor pitke vode, međutim tu ste malo olako mi odgovorili, natječaj je u tijeku, ne bi vam odgovorio, vi ovo prodajete, vi ste, niste dali u koncesiju. Vjerujte mi, dole nema uvjeta, ni kanalizacije, ako je to šta je, ja ne znam šta bi moglo bit, neće valjda bit tvornica, ja nisam opće dobio koja je namjena, niti je moje da tolko ni kočim, ni potenciram kočenje tog projekta koji se želi tu napravit, al je činjenica da tu zemlju uz rijeku Cetinu, točnije uz jezero Peruča, koje je proglašeno uz jezero Peruća koje je proglašeno najljepšim jezerom, među tri najljepša u Europi između Dinare i Svilaje to govorimo i potencijalu pitke vode, to je i bazen, najveći bazne u Europi pitke vode više od 500 tisuća kubičnih metara u jednom trenutku ima. Prema tome mi govorimo o jednom osjetljivom pitanju. Vi ... [[Govornik se ne razumije.]] odgovarate, vi odgovarate menadžerski, tehno menadžerski, mi, to je u natječaju. Ja sam vam postavio u drugom kontekstu pitanje. Bez obzira što je vjerojatno to nekakav značajan projekt i šta je već netko bacio šapu na to da ne kažem drukčije pod navodne znake. Postavlja se ovo drugo pitanje što će se dogoditi na tome području ako damo to u vlasništvo a ne u koncesiju. Jer ja znam da tu na tome području Peruće nema ni kanalizacije, to je ovaj dio, vjerojatno ili negdje, nisam ja točno to ja raspitao se ali kad sam to vidio i to je zabrinjavajuće za cijelo područje Dalmacije i cijele Hrvatske. Nemojmo se igrati da se dogodi slučaj Plitvica da kanalizacija cijela Plitvica, Plitvičkih jezera, nacionalnoga parka ulazi zbog neizgrađenosti sustava kanalizacije, ulazi u neku rupu, jamu otvorenu, upojnu jamu koja ulazi kasnije u vode i zagađuje, a znamo da 2 milijuna ljudi posjećuje područje Plitvica. Nisam protiv razvoja, to je moj kraj, ako je ikome u interesu da se razvija, međutim budimo oprezni da ne uništimo ono što je najvažnije i najznačanije. Jer kad prodajemo imovinu državnu, na tome području onda trebamo biti oprezni. Jer možemo učiniti u dobroj mjeri 10x veću štetu nego šta računamo da ćemo imati uspjeh. Prema tome, ja sam vas to pitao ne iz razloga da vas kritiziram nego iz razloga opreza da informirate javnost. Znam da ste rekli da je natječaj u tijeku, znam da je javnost u Cetinskoj krajini i Dalmaciji zainteresirana oko ovoga pitanja šta se događa na tome području, razloge sam naveo, od vas nisam dobio konkretan odgovor, opet ponavljam i ponoviti ću to, strah me je da je netko bacio šapu na to prekrasno područje uz, tj. jezero Peruča to je u slivu rijeke Cetine. Ja moram kazati da ta područja naše Cetinske krajine proizvodi 40%, Cetina, sliv, 40% hidroenergije RH, za uzvrat nismo dobili ništa. Ništa. I to hvaljene ... [[Govornik se ne razumije.]] Splitsko-dalmatinskoj županiji, pa spoj na autoput 50 tisuća ljudi nije dobilo, spoj. Mi nemamo spoj, 50 tisuća ljudi više ljudi nego Ličko-senjska županija, više ljudi. Područje Cetinskog kraja, gdje vi sada prodajete zemljište, kome ne znam, razloge ne znam, na lokaciji koja ekološki mora biti čista. To je bezuvjetno. Ekološki mora, to je voda, voda. To je voda. To je područje površinski veće od Međimurske županije. Ništa nam za uzvrat niste uradili osim to što hvalite se sa županijom, vidim da vam je napisalo popis što se hvalite što ste napravili pa ste spomenuli Splitsko-dalmatinsku županiju. Ta Splitsko-dalmatinska županija otkada je osnovana iz Dalmatinske zagore zbog ne brige i o državnoj imovini iselilo je 100 tisuća ljudi od Krke do Neretve, 100 tisuća ljudi, najveći potencijal ljudi i što je jedino, najveći izvor ljudskog kapaciteta, izvor je bio, brojne obitelji od kojih su ostajali brojni i u Zagrebu i u trećim zemljama nažalost. Ali sada je gore nego za vrijeme svih tih okupacija kroz povijest što se tiče demografske politike, gore. Zbog čega? Jer ne možete vi ovdje reći saborskom zastupniku na pitanje, natječaj u tijeku, uz jezero Peruća, pa nije to igračka. Pa ne možete tako površinski tehno menadžerski razgovarati o tim stvarima. Pa vi prodajte zemlju, vi niste dali u koncesiju pod određenim uvjetima. Ja znam da lokalna samouprava vjerojatno to traži da se proda ali kako može lokalna samouprava tražiti da se to proda? Meni ovdje smrdi i od glave i od repa i od lokalne zajednice, ovo je stvarno ozbiljno pitanje. Nemojte se igrati sa Perućom i Cetinom. Brojni pokušavaju se igrati Cetinom i Perućom, jer RH od cetinskog sliva ima 40% samo hidroenergije. Još uvijek nam žice vise one stare kad vrebac sleti nestane struje ili kad u Osijeku zapuše na električnoj infrastrukturi. Nemojte se igrati sa državnom imovinom, vlasništvom zemljišta uz krajeve kao što je Cetina. Ja sam vas kulturno pitao, rekli ste da je u tijeku postupak natječajni međutim ništa drugo niste odgovorili. Koja je namjena? Da li je napravljena infrastruktura, tko je obavezan napravi infrastrukturu, da li će biti zaštićeno to područje, ekološki? To je područje jezera Peruća, ponavljam vam, rijeke Cetine. Sad zamislite to što ja znam što sam primijetio u prodaji državne imovine šta je u ovim drugim stavkama, vi kolegice i kolege, pogledajte, ja vam mogu isporučiti prodaja državne imovine, tko zna šta prodaju, ekološki područje koje moramo sačuvati. Pa dosta je meni više, mislim jednostavno ovdje kao saborski zastupnik više mi je dosta o tome govoriti. Kad sam upozoravao na štetnosti projekata na Perući, ... [[Govornik se ne razumije.]] tu je bivša ministrica Dalić jednostavno pobjesnila, divljala. Pa ne morate samo interese svoje na tome napaćenome narodu izvlačiti i ne mora biti samo Cetinski kraj, Dalmatinska zagora eksploatacijsko polje interesnih skupina. Ne možemo biti samo to. Pa zaustavite to, pa narod je odselio, nema nikog, prazne škole. Pustite priče hvaljenja, eno ono jučer u Trilju, sve je riješeno, pusti ministri i ministrica, poljoprivrede, dosta je hvale, uništen je Cetinski kraj, Dalmatinska zagora, vjerujte mi. Budite oprezni ministre, znam da ste tek došli, ne znam tko vam se provukao, možda je sve najbolje ali vaš odgovor sam, još veći upitnik. Ja s ove govornice šaljem poruku i narodu Dalmacije Cetinske krajine da odgovor ministra nije zadovoljavajući i da očekujem odgovor oko pitanja prodaje zemljišta uz jezero Peruća. Očekujem odgovor o čemu se radi. Očekujem odgovor. Narod vam neće dozvoliti da se to uništi. To je jedino što nam je ostalo. Voda i malo zraka na području Dalmatinske zagore bazena ljudskih potencijala, najbrojnijih obitelji. Pogledajte škole na tome području, ako je to projekt koji je održiv i koji će ekološki biti održiv i ako je on zaštićen nemojte radi da ne napravite kao što ste napravili na Plitvičkim jezerima, nemojte nam uništit taj bazen pitke vode. Pozivam sve evo vas saborske zastupnike, poglavito vas s devete, kolegice izborne jedinice i kolega. Pozivam vas gospodine Dodik također, pozivam vas da ovde budemo oprezni po pitanju prodaje zemljišta u ovako osjetljivim područjima. Ta područja su iseljena, al nemojmo dozvolit da bude isključivo eksploatacijska polja, to taj kraj ne zaslužuje. Moramo znati da je voda resurs 21. stoljeća, čak ne ni nafte, sada iz toga iseljenoga područja čak, čak i na državnoj imovini bit će bušenje Dinarida. U isto vrijeme dok ministar dolazi u Otok dalmatinski, ministar okoliša, prikuplja sve gradonačelnike i načelnike i kaže bit će park prirode Dinara. U isto vrijeme mi ćemo bušiti ta područja, za čiji interes, tko će imati profit, postavljaju se tu pitanja, kolike će štete biti, da li će biti puno veće štete nego ti šta će izvuć profit, INA ili ne znam tko će to dobiti. Ministra molim vas odgovorite ozbiljno na ovo pitanje, sagledajte ovu prodaju, nemojte ugroziti i ostati upamćen, svjestan sam da ste tek došli, nije mi namjera kritički nastupati. Vas kolege zastupnike kad se prodaje zemljište, imovina, dobro promatrajte. Čisto da moremo upozoriti ministra da ne bi zalutao. Vjerujem da će i ovi porijeklom iz Livna, evo kolega Šuker, da će on dignuti svoj glas za ovo, kao i dosada, vidim da ste brižno ovo slušali, samo nastavite ka i dosada tom brigom, a od vas očekujem ministre ozbiljno, ja ne upozorajem, ja samo govorim ovo šta narod očekuje i šta se narod propitiva. A niste mi dali odgovor o prodaji 88.500 m2 uz jezero Peruća. Rekli ste da je natječaj u tijeku. Znači nije koncesija nego prodaja. To su veliki upitnici, sa tisućama uskličnika, a narod mora znati. Nemojte opet nagoniti da se narod mora dizati. Da se mora dizati. Kako je to vama podvučeno, ja bih volio da mi date odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, ovaj Prijedlog Strategije upravljanje državnom imovinom za razdoblje od 2019. do 2025. Klub HDZ-a će podržati. Pred nama je iznimno važan strateški dokument koji donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH za razdoblje od 7 godina i možemo reći da predugo neiskorišten potencijal državne imovine stavljamo u funkciju gospodarskog rasta i do sada je donešeno više tisuća odluka kojim je reaktivirana državna imovina. Državna imovina se stavila u službu gospodarskog razvoja lokalnih sredina te su unaprjeđivana i upravljanja trgovačkim društvima u vlasništvu države. Aktiviranjem državne imovine dat će se i potpora širenju poslovanja poduzetnika i obrtnika. Neaktivnu državnu imovinu Vlada će aktivirati sa svrhom realizacije poduzetničkih pothvata na dva načina. Aktivizacijom neiskorištenih nekretnina i zemljišta u korist poduzetničkih ideja te aktivizacijom neiskorištenih nekretnina u korist općina, gradova i županija, a za potrebe izgradnje novih poduzetničkih potpora i institucija. S obzirom na brojnu neiskorištenu državnu imovinu koja generira velike troškove neophodno je da vlada poduzme odgovarajuće mjere za njenu aktivizaciju, a posebno stavljanje u funkciju gospodarstva. Sustav upravljanja državnom imovinom je zahtjevan i kompleksan iz niza razloga te je dobro jednim ovakvim sveobuhvatnim dokumentom jasno identificirati dugoročne ciljeve i smjernice upravljanja državnom imovinom uvažavajući i gospodarske i razvojne prioritete naše zemlje. Kako je strategija upravljanja državnom imovinom sektorska strategija i akt strateškog planiranja od nacionalnog značaja ista je u službi postizanja i gospodarskih infrastrukturnih i drugih strateških razvojnih ciljeva i zaštita nacionalnih interesa sa svrhom očuvanja imovine i njene važnosti za život i rad postojećih i budućih naraštaja. Jedno od središnjih načela koje ih ove strategije možemo iščitati da se državnom imovinom upravlja, raspolaže i koristi učinkovito i razumno, pažnjom dobrog gospodara sukladno načelima odgovornosti, javnosti, ekonomičnosti i predvidljivosti. Institucionalni okvir koji čine Ministarstvo državne imovine, Centar za restrukturiranje i prodaju te trgovačko društvo Državne nekretnine d.o.o. postavljen je tako da se osigura efikasno i transparentno upravljanje. Da bi se neka strategije mogla usvojiti potrebno je najprije napraviti dobru analizu postojećeg stanja upravljanja državnom imovinom koja je dostupna upravo u ovoj strategiji gdje su obuhvaćeni svi pojavni oblici državne imovine. Kvalitetno identificirana polazna pretpostavka za učinkovito upravljanje istom. Riječ je o funkcionalnoj uspostavi sveobuhvatnog kvalitetnog i kvantitativnog popisa imovine odnosno podatkovne baze o svim pojavnim oblicima državne imovine kojom upravlja ovo ministarstvo. Analiza trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog je posebnog interesa za RH, uključuje analizu upravljanja imovinom u obliku osnivačkih prava u pravnim osobama gdje je RH osnivač. Ona je identificirala nužnost uspostave strateškog pristupa pri utvrđivanju pravnih osoba od posebnog interesa. Navedeno je neophodno kako bi se identificirale prioritetne aktivnosti upravljanja i raspolaganja pravnim osobama od posebnog interesa u narednom sedmogodišnjem razdoblju. Trgovačka društva i pravne osobe od posebnog interesa za RH su samo u 2018. imale prihod od preko 56 milijardi kuna s dobiti nešto manjom od 5 milijardi, naravno Hrvatska elektroprivreda ima najvišu dobit od 1,4 milijarde kuna, dok Hrvatske željeznice - Infrastruktura ima najveći gubitak od 100 milijuna kuna. Analiza upravljanja državnom imovinom u obliku dionica i poslovnih udjela kojim upravlja CERP ukazuje na usporeno smanjenje broja trgovačkih društava kojim isti upravlja. Glavne prepreke za realizaciju prodaje vezuju se uz ekonomsko financijsko stanje društva, postojanje potpune ili djelomične rezervacije koje otežavaju prodaju prava prvokupa, kao i konstantnog povećanja portfelja dobivanja dionica na upravljanje iz postupka predstečajnih nagodbi. Državna imovina u obliku dionica i poslovnih udjela do 49,99% je u 352 društva, dok iznad 50% dionica ima u 27 društava. U vlasništvu RH je s 31.12.2018. bilo 6222 stana, 4461 poslovni prostor, 380 milijuna m2 građevinskog zemljišta, to je iznimno veliko i vrijedno, vrijedna imovina koju zaista treba što prije aktivirati. Nadalje, temeljnim je učinkovitim upravljanjem nekretnina jesu uređeni imovinsko pravni odnosi. U tom smislu nužno je ukloniti slijedeće prepreke, neusklađenost zemljišnoknjižnog i katastarskog stanja tj. ne riješeni imovinski odnos, imovinsko pravni odnosi što odužuje tijek rješavanja istih i sudskih postupaka, nedovršeni različiti postupci koji se vode zbog utvrđivanja prava vlasništva, aktivne plombe, kao i zavrešeni sudski postupci za koje u zemljišnim knjigama nisu brisane zabilježbe sporova. Cilj je nekretnine dovesti u stanje imovinsko pravne, ali i prostorno planske i funkcionalno tržišne sposobnosti. Primjerice s ciljem učinkovitim upravljanjem neperspektivnih vojnih imovina, kao što su 543 neperspektivne vojne nekretnine, nužno je riješiti i problem neusklađenosti prostornih planova, više i niže razine, te česte izmjene prostornih planova kako bi se navedena imovina dovela u stanje prostorno planske sposobnosti. Ne treba zaboraviti imovinu koja je u postupku sukcesije, ta problematika se aktualizirala nakon 2004.g., kao i trajno oduzeta imovina zbog počinjenja kaznenih djela. Samo trajno oduzetog novca je po toj osnovi od 2011. do kraja 2018. uplaćeno u državni proračun preko 31 milijun, dok je trajno oduzeta nekretnina dijelom dana na upravljanje i korištenje Ministarstvu za demografiju, mlade, obitelj i socijalnu politiku. Nadalje, pretpostavka učinkovitog upravljanja nekretninama je i uspostava i ustroj sveukupne, sveobuhvatne i kvalitetne evidencije pojedinih pojavnih oblika državne imovine. Sve identificirane slabosti postojećeg sustava upravljanja državnom imovinom su bile važan element u obliku, u oblikovanju strategije upravljanja državnom imovinom za naredno razdoblje, te će se putem posebnih ciljeva, strateških mjera, projekata i aktivnosti, raditi na postupnom otklonu uočenih slabosti. Ogroman potencijal koji još uvijek nažalost često propada zbog ovih uočenih slabosti trebao bi implementacijom upravo ove strategije potaknuti i kroz realizaciju zacrtanih ciljeva koji su u tekstu precizno definirani i za koje je razrađena operacionalizacija. Ciljevi su učinkovito upravljanje nekretninama u vlasništvu RH, nastavak privatizacije trgovačkih društava u vlasništvu RH i unaprjeđenju upravljanja pravnim osobama od posebnog interesa, učinkovito upravljanje pokretninama koje su trajno oduzete zbog počinjenja kaznenog djela, harmonizacija i prijedlog novih propisa, vođenje, standardizirani razvoj i unaprjeđenje sveobuhvatne interne evidencije pojavnih oblika državne imovine kojom upravlja ministarstvo, priprema i izrada izvješćaja o provedbi akata strateškog planiranja, kao i jačanje ljudskih potencijala, informacijsko komunikacijska tehnologija i financijskih potencijala Ministarstva državne imovine. Pored realizacije strateškog cilja upravljanja državnom imovinom jednako je važna alokacija generiranih učinaka od uporabne državne imovine i o tom smislu nužno je upravljati u učincima od upravljanja državnom imovinom na način da se usmjeravanje i upošljavaju u prioritetne razvojne projekte RH. Razradom načela koji su u strategiji postavljeni jasno i koncizno, trebala bi se ispuniti vizija Ministarstva državne imovine koja predviđa sustavno, razvidno, optimalno, ali i dugoročno održivo upravljanje imovinama u vlasništvu RH temeljeno na načelima odgovornosti, javnosti, ekonomičnosti i predvidljivosti koje je u službi postizanja gospodarskih infrastrukturnih i drugih strateških razvojnih ciljeva i zaštite nacionalnih interesa sa očuvanjem imovine i njene važnosti za život i rad postojećih i budućih naraštaja. Važno je istaknuti kako vizija Ministarstva državne imovine pridonosi viziji i razvojnim smjerovima definiranim u nacionalnoj razvojnoj strategiji RH do 2030.g. i to smatram da je dobar put za donošenje i narednih sektorskih strategija. Zaključno, u RH sada raste broj zaposlenih, najveći je od 2012.g. pada broj nezaposlenih, BDP je porastao u prvom kvartalu najviše unazad 12 godina, podignut je kreditni rejting i aktivizacijom raspoložive državne imovine prema prijedlogu ove strategije u narednom periodu sigurni smo da možemo očekivati još bolje rezultate, još bolje brojke. I stoga će Klub HDZ podržati ovaj prijedlog strategije.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Juričev-Martinčev. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima. Pred nama je Prijedlog strategije upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019./2025. Mi otkad je ova koalicijska neobična Vlada imamo Ministarstvo za upravljanje državnom imovinom bez obzira što sam oporbena zastupnica ja sam bila i jedna od onih koja se je zalagala da imamo to ministarstvo iz jednostavnog razloga što sam iako je u tom trenutku bila rasprava da gospodin bivši ministar Goran Marić mora dobiti ministarstvo pa da je to ministarstvo izmišljeno. Ja sam tu nekako bila stanovišta i mislila sam da je dobro da imamo Ministarstvo za upravljanje državnom imovinom jer na taj način zapravo šaljemo poruku da je ovoj državi važno da kvalitetno upravlja svojom imovinom i da poruka koja je da je zbog toga bitno da imamo ministarstvo. Bilo bi zgodno da se možda u raspravu o ovoj strategiji uključio i bivši ministar Marić koji je saborski zastupnik pa bi kroz raspravu bila i neke stvari zanimljivije. Kad čitam ovu strategiju osjećam se kao u onom filmu beskonačan dan, to vam je onaj film gdje se čovjek svako jutro probudi i kreće ispočetka. Tako se, tako bojim se da je i u ovoj strategiji. I malo ću i obrazložiti što zapravo po tome mislim. Tamo na stranici 92 stoji rečenica koja kaže temelj učinkovitog upravljanja nekretninama jesu uređeni imovinsko pravni odnosi. U tom smislu nužno je ukloniti sljedeće prepreke, neusklađenost zemljišno-knjižnog i katastarskog stanja, tj. neriješeni imovinsko pravni odnosi što odužuje tijek rješavanja imovinsko pravnih odnosa i sudski postupci, da ne čitam dalje. Da imamo problem sređivanja katastra i gruntovnice nije nikakva novina, da imamo problem nesređenog stanja u katastru i gruntovnici jednako tako nije nikakva novina. Da čak kad i imate upisano u gruntovnici nekretninu, pri tome recimo mislim nešto što je puno sagledljivije stan ili poslovni prostor onda vam ispadne da vam kvadratura nije u redu da imate u vlasništvu manju kvadraturu ili veću kvadraturu. I to kad raspravljate, kad tu govorite o poslovnim prostorima odnosno tih 6 tisuća 222 stana odnosno 4 tisuće 461 poslovnih prostora to je evidentirano. Ali što je napravljeno, da li, šta se je otkad je ministarstvo osnovano dakle od 2017., 2019., odnosno 2016. od 2016. do sada, što je napravljeno? Koji su postupci započeli pa završeni? Da li postoje posebne ekipe koje se sa time bave? Jer iz jednostavnog razloga mi svaki put dobivamo novu strategiju kojom to konstatiramo i idemo dalje. Ono što je bitno, bitno je da se vidi pomak i da se vidi da je nešto napravljeno. Na veliko je bila najavljena i prodaja i najam i stavljanje u funkciju imovine. Nema šanse da se proda osim ispod objektivne cijene nekretnine za koju nisu riješeni imovinsko pravni odnosi. Ako država nema mehanizma, nema načina, nema elemenata da riješi svoje imovinsko pravne odnose kako mi to očekujemo od naših građana? Dakle ono što bi bio prioritet, prioritet bi bio da se sredi katastar i gruntovnica, prioritet bi bio da postoji posebna ekipa koja će to raditi. Mi u GLAS-u se zalažemo za jedan model i sigurna sam iskustvom, imamo ipak neko iskustvo u svemu tome da ono što ako bi ova zemlja htjela napraviti određeni iskorak u svemu tome trebala bi donijeti jedan zakon, riješiti odnosno osnovati jedno tijelo ili u jednom ministarstvu koje će biti zaduženo za sređivanje katastra i gruntovnice jer vam je problem uvijek tu i to jako dobro znate dva postupka. jedan postupak je vezan uz katastre, izađe se van, izmjeri se, provede se postupak u katastru, sredi se sve u katastru, imate, odnosno postoje žalbe, Upravni sud. I kad ste to riješili onda ste došli na pola puta jer onda iza toga idete u gruntovnicu. Dakle trebao bi biti jedan postupak, trebalo bi se riješiti, ... [[Govornik se ne razumije.]] 6% građevinskog područja, riješiti to za 6% građevinskog područja i iza toga onda imati sređeno stanje u tom dijelu. I meni se čini da je jedan od zadataka ministarstva koje je zaduženo za upravljanje imovinom da bude pokretač takvog jednog projekta, čak štoviše da možda zajedno i sa drugim resornim ministarstvom zajedno sudjeluje u svemu tome jer će ponovno doći neki drugi zakon, doći će ponovo neka druga priča i mi ćemo imati navedeno ovo što imamo i sad navedeno. Tamo 2010. godine je donesen zakon i onda je tim zakonom rečeno da od 1.1.2011. moramo imati Središnji registar upravljanja imovinom pa je onda taj Središnji registar upravljanja imovinom 2013. je malo promijenjen kako treba. U doba kada se svi uzdajemo u digitalizaciju, u doba kada svi zaista u realnom vremenu trebamo dobiti točne informacije, to još do kraja nije napravljeno. Čak štoviše evo na stranici 82 vi kažete da se treba, što se treba napraviti, kako se trebaju standardizirati podaci, kako trebaju biti metodološki razrađeni, što vi hoćete imati koje elemente u tom registru, to drugim riječima znači prošlo je evo osam godina, u osam godina mi još uvijek smo tu šepavi mački odnosno još uvijek tu nekako nešto pokušavamo, a pitanje je što pokušavamo. I onda imamo nešto što se, ja se zaista tu mogu složiti, kaže strateški cilj upravljanja državnom imovinom je održivo, ekonomično i transparentno upravljanje i raspolaganje imovinom u vlasništvu RH, rečenici kojoj ne možete ništa niti oduzeti niti dodati. Ali ajdemo iza toga u stvarni svijet. Ne možete upravljati kada je riječ o imovinu za koju još uvijek imate problem utvrđivanje vlasništva, za koju još uvijek čak i kada znate da je vlasništvo imate problem sređivanja katastra i gruntovnice, to je imovina koju imate, a kojom ne možete upravljati. Dakle prioritet da bi ministarstvo moglo učinkovito raditi ovaj posao, prioritet toga bi sređivanje imovinsko-pravnog stanja. I dok toma nema, mi ćemo i neko drugi će tu imati priliku i onda ćemo samo vidjeti dali je broj stanova ili broj poslovnog prostora veći ili manje. Bez toga vi nemate alata za upravljanje, vi samo možete upravljati onim kojim ste vlasnik. Mislim da je tu netko od kolega spomenuo i decentralizaciju, spomenuo i sporove koje se vode između lokalne samouprave i između države. Mi imamo sporove koji neki druge vode prema nama, jedan od odličnih primjera je primjer Mljeta gdje je jedna općina prodala zemljište jednom investitoru da bi iza toga država ustanovila da to općina nije mogla prodati jel da nije općinsko zemljište nego je državno zemljište. Investitor je platio, novci su nestali u ambisu u proračunu te općine i mi dalje imamo problem. Dakle, ako imamo Ministarstvo upravljanja imovinom, ja ovdje prvenstveno i osnovno govorim o stanovima, poslovnim prostorima, građevinskom zemljištu vi morate znati čim upravljate i moramo znati šta s tim hoćemo, jel hoćemo imovinu čuvati, to su strateške odluke. Dakle, ajmo konačno znati čim upravljate i da zaista s tim upravljate, a strateška je odluka da li će država zemljište ili poslovni prostor ili nešto prodavati ili će dati u najam ili će dati u ne znam pravo građenja ili već što je, dakle to su strateške odluke. Ali vi morate imati imovinu kojom možete upravljati. Namjerno sam pitala za kampove, namjerno sam pitala za turističko zemljište. Mi smo zemlja koja zaista ovisi o turizmu, vi znate koliki je utjecaj u našem BDP-u turizma i moraju se steći uvjeti da se mora taj turizam razvijati. U ovom dokumentu stoji da je za 10 kampova su riješeni odnosi, a da imamo još 77 trgovačkih društava koji imaju kampove i koji su dali nekakve zahtjeve za rješavanje, a nisu riješeni. Imamo jedan zakon za koji smo svi ustanovili da imamo problem sa zemljištima, ali bez obzira na taj zakon, ono što sam pitala ministra, ajde nadam da se ono što od ministra čujemo je istina pa da ćemo krajem godine imati taj zakon u saborskoj proceduri pa da vidimo koji iskorak je tu napravljen vezano uz to. Dolazimo do nečeg što je 543 ne perspektivne vojne nekretnine. Kada je riječ o vojnim nekretninama imamo sljedeću situaciju, one su izgrađene, infrastrukturno su opremljene, one se u važećim prostornim planovima uvijek su bili posebne namjene jer se nitko nije usudio mijenjati namjenu dok Ministarstvo obrane nije proglasilo da je ta nekretnina da nemaju potrebu za to. Ne znam koliko nama godina ili stoljeća, dakle kod nas se sve više računa desetina godina da za 543 nekretnine za koje je Ministarstvo obrane donijelo odluku da su u smislu onih potreba neperspektivnih odnosno bolje reći da ih ne treba, da se sjedne sa županijskim zavodima koji su zaduženi za razvoj pojedinih županija i nadležni su u tom smislu i za pojedine općine i gradove, da se vidi koje su to potrebe pojedinih općina i gradova, da se provede izmjena prostorno-planske dokumentacije koje te općine i gradove koji mogu doći do te nekretnine provedu i da te nekretnine stavimo u funkciju. Možda je funkcija prostor za tvornicu, ne znam što može biti funkcija, ali ovako mi za 543 nekretnine, imamo ih sada, možda sljedeći put kada netko dobije će ih biti 400, ali onaj iskorak koji smo trebali napraviti nismo napravili. Ova strategija do 2025. zapravo govori o tome da stvari ćemo rješavati puževim korakom. Možda je to politička odluka znate. Nekad je dobro da se neke stvari ne realiziraju, nekad je dobro da se neki prostori čuvaju za buduća vremena i to je odluka. Dakle, ja sam imala priliku nekad i pitati, bila sam na nekoj edukciji ima tome petnaestak godina u Berlinu, ja pitam zašto meni se učinio jedan dio koji bi bio odličan bio je u Istočnom Berlinu, ja kažem ček malo pa šta vam to stoji, kaže to čeka, velim što čeka, čeka da donesemo odluku što nam je najbolje da tu radimo, sve što sada je čini nam se da nije i čeka. Samo u Hrvatskoj previše toga čeka. Drugim riječima, ova strategija zapravo govori o realnom stanju, da mi imamo imovinu koju nemamo, da s njom, želimo upravljati, a ne upravljamo. Ona ima par odličnih rečenica za koje ja nemam nikakav problem da se složim s njima, ali to su vam rečenice na tragu onog, lijepo je biti mlad, lijepo je biti pametan, lijepo je biti uspješan, mi želimo to, ali ajde da vidimo konačno. U ovoj strategiji mi bi boljeli da smo vidjeli, u roku od dvije godine ćemo riješiti imovinsko-pravne odnose, u roku od 5 godina ćemo staviti u funkciju zajedno sa općinama i gradovima pola od ovih neperspektivnih vojnih građevina. To da postoji, dakle da u ovoj strategiji takve nekakve stvari postoje, onda bi čovjek rekao, znamo što hoćemo. Ovako mi imamo strategiju, u Saboru će se raspravljati, bit će nas tu, ovisno dan koji dobijete u malo većem i malo manjem sastavi i onda će proći, kao što je o registru, dakle 2011., 2019., 8 godina, za 4 ili 8 godina, mi ćemo onda evidentirati što imamo. Za kraj, jedan odličan primjer je jedna tvrtka koja je u vlasništvu, 51% je država, 49% je Grad Zagreb. To vlasništvo je na taj način definirano, ta tvrtka se zove Apis, ta tvrtka glavninu poslova radi za državu. U ovom trenutku je jedna odlična stabilna trgovačko-ucjenjivačka koalicija HDZ-a i g. Bandića. Ja sam očekivala da će to biti, jedan od, da će se barem riješiti taj problem Apisa, no međutim ni to nismo riješili. Strategija, novi način Apisa no je lista lijepih želja. Ali, jedan iskorak koji je trebalo napraviti već samim tim što je nešto postalo ministarstvo, to u ovoj strategiji nemamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Anki Mrak-Taritaš. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Martin Baričević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre, državni tajnici. Ova strategija, rasprava u bitnom određuje put i rad lokalne samouprave u svakoj zemlji, pa tako i u RH. Moram kazati da upravljanje državnom imovinom od nastanka hrvatske države do dana današnjega je u početku izgledalo na način da se jednostavno nije upravljalo, da smo imali razne agencije, audije, DUDI-je i kako su se već zvali pa kad su se preimenovali, išli na neke druge lokacije, onda evidencija i zahtjevi koji su je podnošeni su za usput nestajali. Ono što danas imamo odnosno imamo Zakon o upravljanju državnom imovinom je u pozitivnom smislu udaljeno 3 svjetlosne godine od onoga kako je to izgledalo ranije. No međutim, moram kazati da, da bi se neka nekretnina, ono što najviše interesira lokalnu samoupravu, to je građevinsko zemljište, da bi se stavilo u funkciju, lokalna samouprava je obvezatna izraditi prostorno-plansku dokumentaciju, često je to priprema prostornog plana pa je priprema urbanističkih planova, određenih lokacijskih dozvola i tome slično, što nisu mala sredstva. Kad mi to sve napravimo, onda država dođe, raspisuje natječaj i to proda. To isto nije nikakav problem kada bi se za sredstva raspodijelila jer kaže se da se od toga, kada se stavi u funkciju imaju određeni benefiti od strane tog investitora i poduzetnika odnosno tog pravnog subjekta, ali svi benefiti su sadržani u komunalnoj naknadi. Porezna, PDV, porez na dobit i sva druga davanja u 100%-tnom iznosu idu u državnu riznicu i lokalnoj samoupravi jednostavno ostaje taj, ta komunalna naknada. Ako želimo biti odgovorni i privući investitore, moramo biti malo različitiji, poglavito ako je to u ruralnom dijelu, od nekih drugih, pa investitoru dati neke pogodnosti. Ostaje nam ponovno isti taj alat da ga oslobodimo od te komunalne naknade, da bi ga privukli, da bi on investirao u naš prostor. Ja držim, mislim, ponovno ako usporedimo turističko zemljište za koje jednostavno ne prihodujemo ništa, ako uzmemo te kampove i tome slično, držim da iz tog iznosa kojeg prihoduje RH, a i u procesu upravnog postupka, natječaja, da lokalna samouprava u svim tim stvarima treba učestvovati. U, imamo primjer poljoprivrednog zemljišta, kad je poljoprivredno zemljište bilo u ... [[Govornik se ne razumije.]] RH-e i provodilo resorno ministarstvo. Definitivno je sporije i sa više negativnih posljedica bilo kad je to bilo na nacionalnoj razini, čak se i postizala i manja cijena. Kažemo da velik broj JLS u RH jednostavno nema financijski potencijal. Nema financijski potencijal iz razloga što je takav porezni sustav u RH. Da bi vi stavili i neku nekretninu, neko građevinsko zemljište u funkciju, doveli investitora, morate izgraditi ceste, vodovode, grijanja, sve što s tim ide. Pa evo, za usput, sve ceste u RH osim nerazvrstanih cesta imaju zagarantiran prihod iz poreza i parafiskalnih nameta. Samo nerazvrstane ceste kao najskuplje građevine nemaju taj zagarantirani prihod. Kada sve to uskladimo, kada se usporedimo sa razvijenim zemljama unutar EU i kada ostavimo alate lokalnoj samoupravi, onda možemo govoriti o uspješnosti o napretku te dotične lokalne samouprave. Ovdje je u prethodnim rasprava bilo spomenuta i zemljišne knjige i katastar. Definitivno, to je jedno nasljeđe koje traje dobrih ili gotovo pa nikad nije bilo u cijelosti uređeno ni sređeno, ali sustavno zanemarivanje po definiciji bivšeg sustava, nije vođena briga zadnjih 70 godina. Danas kada smo izvrgnuti naporu da i riješimo zemljišne knjige i kad riješimo i katastar, ponovno nemamo tijelo koje će nadzirati ponašanje u prostoru pa se bojim da ćemo za 10-tak godina ponovno imati stanje, da ćemo trebati vršiti nove izmjere. Stoga bih ovdje predložio da bi valjalo razmisliti o institutu javnih ovlasti koje bi za određeno područje dobili neki geometri i koji bi pratili stanje u prostoru da se jednostavno izbjegnu negativni efekti i ono čime suvremena država, na što može utjecati i što joj je najbitnije na raspolaganju, to je prostor i ukoliko ga ne budemo čuvali neće biti dobro. Imali smo ranijih godina primjera da smo i po 10-ak godina za javne stvari čekali dokumente, odnosno čekali izvlaštenja, to se nije događalo. Evo pa kad usporedimo to stanje u odnosu na ovo danas, ono je definitivno pozitivno. Moram kazati da treba i određeni period da se jedinice lokalne samouprave prilagode novom zakonu i novom zakonskom rješenju jer ranije se je rješavalo na drugi način pa se očekuje, odnosno u lokalnoj samoupravi često puta nemam druge riječi nego kazati ne razumiju proces po kojem te probleme mogu rješavati. Sukus traženje i potreba, ovo što sada govorim, nije pitanje samo ove strategije, strategija izvire iz zakona, nego je pitanje jednog cjelovitog promišljanja da u svim strategijama RH promišljamo o lokalnoj samoupravi, promišljamo i o prihodima koje od određenih nekretnina dobivamo da bi te lokalne samouprave mogle pripremati zemljišta. Možete li vi zamisliti jednu poslovnu zonu u kojoj milijune eura treba uložiti da bi se dogodila neka poduzetnička aktivnost. Tih milijuna nema ni kroz redovite prihode jedinica lokalne samouprave, tih milijuna nema ni od prodaje toga zemljišta. Ali ako nećemo u svim stvarima pa u porezima i u prodajama nekretnina ugrađivati jedinice lokalne samouprave onda to nije dobro. Nažalost je tendencija da i kroz druga upravljanja prirodnim bogatstvima trebalo bi osnažiti lokalne samouprave po uzoru na razvijene zemlje EU, ohrabriti i imati veći stupanj povjerenja da one rade u dobroj mjeri jer nikome nije veći interes nego ljudima na određenom području da njihovo područje bude uredno, sređeno i da napreduje. Evo kad govorim i o cestama ovo što kažem svjedoci smo da je država uložila ne mala sredstva, odnosno ogromna sredstva u autoceste, u državne ceste ali nam se događa da imamo gužve po gradovima i mjestima iz razloga što jednostavno te ceste nisu izgrađene a ne mogu biti izgrađene ukoliko nismo napravili jedinice lokalne samouprave da mogu funkcionirati. I za kraj da kažem i to, ova sama priprema stavljanja u funkciju nekretnina u vlasništvu RH treba imati i strategiju na lokalnoj razini, treba imati kadrove, što je najbitnije treba imati novac da bi na jedan kvalitetan način mogli podnijeti zahtjev vašem ministarstvu i da bi onda to stavili u funkciju. Sve u svemu u odnosu na periode koji su bili ranije i koji su bili krajnje nejasni, nismo znali na koji ćemo se način ponašati. Ovo je jedan veliki napredak a volio bih da se razmotri ova inicijativa, ideja da pokažemo da razmišljamo za razvoj cijele Hrvatske pa da se od prihoda za od tih državnih nekretnina određeni iznosi ostave i jedinicama lokalne samouprave. Ovdje koristim prigodu da to ne bude samo od toga nego i da centralizaciju napravimo i u drugim nametima koje ima država, odnosno porezima i parafiskalnim nametima. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolega Baričević. Imamo replika poštovani kolega Alen Prelec. Izvolite. Kolega Baričević, molim vas, izgazite mikrofon. Hvala, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Baričeviću, kolega kao saborski načelnik i kao načelnik općine, evo slušam vas pozorno i sa većinom stvari koju ste vi govorili se slažem ali ne sa početkom gdje ste rekli da ovaj sadašnji sustav načina na koji se raspolaže sa državnom imovinom je 3 svjetlosne godine bolji od onoga prije, AUDI-a, DUUDI-a i sad ministarstva. Ja znam da 10 godina koliko sam načelnik općine donio sam u DUUDI, AUDI-o i ministarstvo doslovno tone papira, doslovno tone papira, tom mogu dokazati. Nisam riješio ni jednu nekretninu. Ne govorim o nekretnini koja se može prodati, znači zemljište, stanovi, poslovni prostor, govorim o nekretninama koji su vatrogasni domovi, koji su sportski domovi koji su društveni domovi, kojim mi upravljamo kao općine a mnogi gradovi i općine upravljaju sa tim nekretninama nisam dobio ni jednu nekretninu. I sasvim je svejedno kako se to zove, u tih 10 godina, ništa nisam riješio. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Baričević. Izvolite.
Ja se zahvaljujem kolegi zastupniku na postavljenom pitanju. Pa upravo ovo rješenje zakonsko daje nam mogućnost da riješimo. Ranije je bilo evo imam primjer iz života da se plaćalo, npr. groblje ili da je bila uknjižena država na neki trg, na neki perivoj, na nešto što nema logike i nije normalno. Pa ako uzmemo tu stvar da smo, ja sam rekao u svom izlaganju da je AUDI-o i DUUDI, kako su se zvali dok su se selili s lokacije na lokaciju da su nestajali papiri i da one zahtjeve koje smo podnijeli morali smo iznova podnositi a i zahtjevi su trajali po 10 godina i nikad nismo riješili. Sada imamo jasnu proceduru i u toj jasnoj proceduri sigurno je bolje nego što je bilo ranije. Imamo, znamo što treba raditi dok je to ranije bilo zbilja ovaj neriješeno.
Zahvaljujem. Prije nastavka rasprave pozdravimo učenice i učenike te njihove profesorice i profesore Privatne klasične gimnazije iz Zagreba. Dobro došli i ugodan boravak. [[Pljesak.]] Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Uvaženi kolega Baričević dosta dio svog izlaganja ste posvetili nerazvrstanim cestama. Nerazvrstane ceste su ono što vas sigurno kao načelnika općine muči. Ali ajmo biti iskreni i ajmo biti pošteni i reći što je bazičan problem one su nelegalne. Za njih nikad nisu izdana odobrenja, ona se nalaze na nekom tuđem zemljištu. Osim toga kad se spominje autoceste, autoceste djelomično imaju uporabnu dozvolu, djelomično ju ni nemaju jer još uvijek je ostalo neriješenih imovinsko pravnih odnosa. Ono što bi pomoglo općinama, gradovima što bi pomoglo svima nama, a to bi bio jedan zakon o legalizaciji infrastrukture, jer je bio veliki problem i s nerazvrstanim cestama kad ste htjeli aplicirati za bilo kakve fondove ili nešto u tom smislu. Onda je trebalo dokazati legalnosti, legalnost ceste. Bez toga to neće ići.
Zahvaljujem kolegice Taritaš. Odgovor kolega Baričević, izvolite.
Ja se zahvaljujem kolegici na postavljenom pitanju, definitivno je točno da naša infrastruktura nema potrebitu dokumentaciju, nažalost su dijelovi gradova ili velike površine ili gotovo u nekim slučajevima pa i 2/3 gradova izgrađeni bez građevinskih dozvola jer smo živjeli u takvom vremenu koje o tom jednostavno nije skrbilo, ali da bi mi doveli u red naše nerazvrstane ceste, svi živimo u nekoj cesti u nekoj ulici, u tom nam se očituje kvaliteta naših pojedinačnih života, moramo imati neki prihod. Ja sam samo želio kazati, navesti primjer da se vidi da mi svi državljani RH i oni koji nisu državljani RH, a borave na našem teritoriju kroz cijenu goriva i drugim nametima plaćamo izgradnju i održavanje autocesta, plaćamo izgradnju i održavanje cesta, željeznica, a da kao društvo nismo predvidjeli sredstva za nerazvrstane ceste. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Baričević. Slijedeća rasprava poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam i ministra sa suradnicima ovdje u saboru. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, a posebno pozdravljam vas građane koji nas gledate i pratite. Mislim da ćete se složiti sa mnom da nema područja gdje se može iščitavati novija povijest Hrvatske kao što je to pitanje državne imovine. Taj segment je prošao svoju nekoliko faza organizacijskih, od famoznog fonda Hrvatskog fonda za privatizaciju, DUDIA, AUDIA, CERP-a pa danas do Ministarstva državne imovine. Sve te promjene nazivlja imale su zadatak odnosno političke strukture koje su upravljale Hrvatskom, a vi dragi građani znate tko je upravljao dosad Hrvatskom one su stvarale tako dojam promjenama naziva, dojam da nešto rade, a mi vidimo da od državne imovine imamo slabo, malo koristi. Mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku pozivamo vas dragi građani da konačno otvorimo oči zajedno i da shvatimo gorku istinu da od državne imovine mi građani nemamo ništa. U stvari što je to državna imovina, tko je njen titular, ne 4 milijuna Hrvata građana Hrvatske koji imaju državljanstvo, ne, nego partijske i stranačke strukture u naše ime upravljaju time. E vidite mi dragi građani kad nas podržite, jer u slijedećoj vladi ćemo sigurno vašom voljom, podrškom sudjelovati, mi ćemo neke stvari vratiti na početak, a to će biti pretvorba i privatizacija. Ne svega i svačega nego da nestane pojam državne imovine u ovom smislu, sve mora biti 1/4 milijuna. Kako to mislimo ostvariti, a ne da HDZ-ove strukture prije i SDP-ove upravljaju krčme, vode a znate kolika je dobit, vi znate da mi iz Promijenimo Hrvatsku ne govorimo napamet, ovaj govor sam pripremio na temelju analize naših odbora za gospodarstvo i financije. Znate li kolika je neto dobit u 2018. godini svih 39 društava od strateškog interesa državnih poduzeća? 4,8 milijardi kuna dragi građani. A znate li da su u isto vrijeme samo 5 banaka u Hrvatskoj imale veću neto dobit od ovih 39 strateških kompanija. Ponavljam samo 5 banaka u Hrvatskoj imalo je veću dobit oko 5 milijardi kuna, a 39 državnih kompanija 4,8 milijardi. Pa mi po tome vidimo kako se upravlja. Prema tome ja od ove strategije ne očekujem ništa i stranka Promijenimo Hrvatsku i ja u njeno ime nećemo je podržati jer tu se samo navodi ono što mi znamo. Nema tu što je strategija, što su mjere, toga ovde nažalost ne vidimo, ali odgovorit ću o argumentima. Koliko radi zaposlenih u 39 državnih kompanija, znači strateških, oko 55.000. Što je još zanimljivo reći znači za ove strateške državne kompanije? One su dakle, one se ne vode i njima se ne upravlja na način kako zahtjeva ekonomska struka znate, tamo se ne raspisuju javni natječaji, oni se formalno doduše raspišu, ali tko vodi, tko o tome, tko amenuje izbor uprava, nadzorni odbori. Tko imenuje nadzorne odbore? Stranka odnosno partija koja je na vlasti. Prema tome, mi od socijalizma nismo ništa promijenili, dragi moji kolegice i kolege. Ništa. Ništa se nije promijenilo, a vi bi htjeli neke promjene. Ma nema s vama, nema promjene. Zato vas pozivam na sljedećim izborima, dragi građani, pometimo ovo što nas drži na dnu EU i riješimo se ove mizerije života, a posebno vas, mladi ljudi pred kojima je, znači karijera, a i vi koji ste u mirovinama, u mirovini i stalno obećavaju, uz ovo je pitanje izvjesnosti uopće isplate mirovina. Hajmo još o faktima. Zašto je upravljanje državnom imovinom tako neefikasno. Samo se zarađuje u 2017. 4 milijarde 800 milijuna kuna neto dobiti. Pa zato samo dragi Bog zna. Od javnih natječaja, namještanja poslova, pa vidjeli smo sada kakav je nered u Fondu za zaštitu okoliša. Pa imamo stranačke partijske firme, pogledajte jednu beznačajnu stranku HNS, ona drži Ministarstvo zaštite okoliša, znači agenciju, ona drži HEP, ona drži JANAF. Pa ljudi moji, je li to normalno? A da ne govorimo za HDZ i SDP dok je bio na vlasti. Nema tu ekonomske struke, nema tu profesionalnosti i kvalitete, to nisu kriteriji. Kriteriji, ključni je članska iskaznica. Imaš li je ili nemaš. Ako imaš, igraš, ako nemaš, ne igraš. Vidite, i zato mi nećemo nikad naprijed dok se ne riješimo takvih stranaka i takvih ljudi. Hajmo malo o nekretninama, pogledajte. Kaže da ima 6 222 stana i 4 440 poslovnih prostora. Pa molim vas, mi nemamo uopće uvid koliko se tih tzv. državnih stanova i poslovnih prostora, koliko koriste pojedinci, interesne skupine koje ih u ime, to jesu državni, ali oni ih iznajmljuju i zarađuju i na taj način ostvaruju veliku dobit. Pa to su prave interesne skupine oko toga i to nitko ne smije dirnuti, ljudi moji. Isto poslovni prostori. Stranka Promijenimo Hrvatsku čim dođe u ovu situaciju, da činimo novu Vladu, sve ćemo staviti na javni natječaj, javnu aukciju. I stanove i poslovne prostore. A oni koji su se okoristili, morat će platiti i porez i naknadu državi. To su mjere koje hrvatski građani očekuju. To je ono što budi nadu hrvatskom građaninu. A sve drugo ćemo pomesti i riješiti. Znači, ljudi su u ime države, privatne osobe davale u najam i podnajam državne stanove i poslovne prostore. Zašto se u Njemačkoj upravlja dobro državnom imovinom, jeste se to pitali? Pa zato što tamo država štiti svoj narod, svoje građane. Tamo vam postoji obavještajna služba, Business Intelligence u poslovnom sektoru. I recimo, da dođe u INA-u, u HEP i država pošalje profesionalca, on nikome ne smije da on ima svoj ured, dobiva istu plaće kao predsjednik uprave, ni u šta se ne miješa, ali svi papiri moraju preko njega preći, ako je koji sumnjiv, on prosljeđuje i centralu, a onda centrala rješava sve mirno, a ne sutradan ili za 7 dana u Jutarnjem listu, koji je postao službeno glasilo određenih stanaka koje su na vlasti. Vidite, ali da bi to napravili, da bi država funkcionirala, pa nemojmo se zavaravati, to ne mogu ljudi napraviti koji su dosad drmali i još uvijek drmaju Hrvatskom, iz koje ljudi mladi moraju bježati. Zašto oni odlaze vani, školovani ljudi? Pa on zna da se bez veze ne može zaposliti, džabe njegove ocjene, ja radim 30 godina sa studentima, to čujem. I što će napraviti taj mladi čovjek? On nije ravnopravan, ne gleda se njegova kvaliteta, evo, ovdje su studenti gore, ja ih pozdravljam, u stvari đaci gimnazije, brzo će studirati. Oni tu ne vide zbog toga perspektivu i zato vas, mladi ljudi iz Hrvatske pozivam u drugi Domovinski rat. Ali, ovaj protiv korupcije, klijentelizma i da se obračunamo sa onima koji vam, koji su nama svima ukrali snove i budućnosti. U tom smislu, da zaključim, što mi još predlažemo, znači izbor uprava na javne natječaje, ali morat će i podržavati, amenovati, potvrditi odbori Sabora, jer ako je to državna imovina, onda Sabor mora nešto reći o tome. To nije bilo do sad. Nadalje, uvesti Business Intelligence, stanovi i poslovne prostore na javnu aukciju, sve da bude transparentno, a pitanje državne imovine ¼ milijuna i meni i vama i meni pripada naš dio, ako je to naše. Promijenimo Hrvatsku na ovaj način, pozivam vas. Hvala.
Zahvaljujem kolega Lovrinović. Kolega Bulj se javio za stanku, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. U ime Kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta po pitanju državne imovine, strategije koju je rekao ministar. Ja sam ga pitao vrlo bitno pitanje uz jezero Peruču, prodaje se državno zemljište, to je službeno objavljeno od 88 501 kvadratni metar. Nisam dobio odgovor od ministra zbog čega se prodaje nego da je natječaj u tijeku. Ne u koncesiju, nego da je prodaje se ta imovina. Niti znam razloge, niti znam kolike će štete nastati na najvećem pitkom bazenu pitke vode. Radi se o rijeci Cetini, jezeru Peruča gdje se prodaje 88 tisuća kvadratnih metara, a ministar mi nije dao odgovor, nego šturi odgovor, a znamo što znači za Cetinsku krajinu, Dalmatinsku zagoru i cijelu Dalmaciju što znači Cetina, što znači Peruča. Znamo kako narod reagira s pravom na onečišćenje jezera Peruća, kome se prodaje, kome je namjera, tko je bacio šapu, nisam dobio odgovor. Nije mi interes sprječavati investicije. Ako kažete da je turizam, pa postoje li tu kanalizacije, postoje li tu, hoće biti kao na Plitvičkim jezerima? Nemojte napraviti, multiplicirati štete na jezeru Peruća jer narod vam neće šutjeti, kao što ste vi odšutjeli na moj upit o vrlo bitnom dijelu. Ponavljam jezero Peruća je najveći bazen pitke vode u Europi, proglašen trećim najljepišim jezerom u Europi. Cetinska krajina je veće područje površinski od Međimurske županije, veće je područje po broju stanovnika od Ličko-senjske županije. Nemojte se igrati sa vodom pitkom vodom. Naći ćemo rješenje, narod neće pristati ministre na vašu šutnju. Odgovorite o čemu se radi i tko je bacio šapu na to bitno zemljište?
Zahvaljujem kolega Bulj. Odobravam vam stanku do 12,45 minuta. STANKA U 12,34 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,45 SATI]] Poštovane kolege, ja bih vas zamolio da zauzmete svoja mjesta. Poštovane kolege, kolega Maras i kolega Radin. Kolege Žagara nema. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Ovo je tema koja je vrlo važna. Nažalost, evo, prvo pred vrlo malo zastupnika u HS ispred klubova, jedna korektna rasprava, ali puno pitanja koja se otvaraju. Znači, žao mi je što recimo ovdje nije i kolega Goran Marić koji je bio i ministar u periodu kada se ovaj zakon predlagao, odnosno strategija predlagala na hrvatskoj Vladi i što on ne sudjeluje kao jedan od odnosno ne jedan, nego kreator de facto te strategije pa da možemo prodiskutirati koje su bile intencije kada je to predlagano i ono što ja kao zastupnik i građanin primjećujem u zadnje 3 godine kod sustava državne imovine je tri stvari. Jedna da su neuspješne intencije odnosno nakane da se aktivira državna imovina. To možemo vidjeti svaki dan, prođete centrom Zagreba, pogledajte koliko je lokala praznih, pogledajte koliko i kako i koji poslovi rade i vidjet ćete da tu nema značajnih pomaka i da ima tisuće lokala po gradu Zagrebu koji su prazni i koje ljudi jednostavno ne koriste. Da li zbog nesređenih odnosa, da li zbog prevelikih i previsokih najamnina, da li zbog nekih drugih stvari, ali sigurno je da nije zbog toga što je problem gospodarske naravi zbog toga što u gradu Zagrebu zadnjih nekoliko godina, odnosno Hrvatska je od 2015. u pozitivnom gospodarskom rastu i posao raste, turisti dolaze u grad Zagreb, znači postoji prostor da se svi lokali stave u funkciju, ali očito nešto nije u redu, ja bih volio da kaže ministar ovdje nama zbog čega je to tako i zbog čega ne funkcioniraju stvari. Još jedna stvar koja me brine, a to su mi rekli mnogi obrtnici kada sam obilazio grad je da se ne radi razlika i ono što bi država kao država trebala njegovati i tradiciju i određene stvari koje obrtnici rade, da se ne radi razlika između toga koji posao se radi nego se radi razlika samo po lokaciji kada se radi o najamnini i mnogi naši obrtnici su u proteklih godinu dana dobili povećanje najamnine za 2, 3 puta što jednostavno ne mogu izdržati, znači ne može jedan šeširdžija ili ne može jedan postolar koji su obrti, koji izumiru, ali su jako tradicijski bitni za grad Zagreb, pratiti te cijene koje idu i sa druge strane, pretvorit ćemo onda Donji grad, odnosno centar grada isključivo u kafiće i trgovine, ovisno koje je prirode, a ovo ćemo na neki način totalno ugasiti i to je jedno konkretno pitanje kako se misle u Ministarstvu državne imovine time pozabaviti i zbog čega se ne vodi računa o tome da je tradicionalni obrt nešto što treba njegovati i naći načina kako da se podupire, pogotovo zato što i EU dopušta određene poticaje za najmanje i najugroženije poduzetnike. Sa druge strane, ono što sam također primijetio su velike donacije i to donacije koje idu prema onima koji imaju značajnu imovinu. Znači svakih pola godine ili 3 mjeseca smo imali ogromne donacije Ministarstva državne imovine prema Crkvi koja ima imovine jako puno i nejasno mi je zbog čega imam osjećaj da u ovom mandatu puno više takvih donacija bilo nego prema jedinicama lokalne samouprave. Ministar Marić je svako malo, od Istre, Križevaca imao donacije stotine i stotine tisuća kvadrata državne imovine, a znamo da Crkva ima vrlo respektabilnu imovinu kada govorimo o centru Zagreba, opet praktično pola Gornjeg grada ili Donjeg grada od katedrale na Kaptolu je u crkvenom vlasništvu. Znači, sa te strane mi nije jasno zbog čega je naglasak upravo bio na tom području, možda je takva bila politika, a možda se procjenjuje da Crkva može efikasnije upravljati državnom imovinom nego što to može ministarstvo pa bih onda predložio, recimo da možda uzmemo za sljedećeg ministra imovine osobu koja je zadužena za imovinu Zagrebačke nadbiskupije, ako već procjenjujemo da bi on mogao efikasnije upravljati državnom imovinom nego što to radi država. I još jedna stvar, što je konstanta, nažalost, za HDZ-ove dužnosnike, ministre, da li načelnike, načelnike, gradonačelnike i dr. je konstanta da tijekom mandata kojeg obnašaju se njihova imovina multiplicira, a onda kada se traže određeni odgovori ne možete dobiti niti jedan odgovor. Znači evo, u ovom trenutku cijela Hrvatska iščekuje željno da naša kandidatkinja za europsku povjerenicu pokaže porezno rješenje koje je ustanovilo da ona ima višak imovine u odnosu na ono što je stekla tijekom svog mandata i nevladine udruge su to pitanje postavile i našim službama i Povjerenstvu za sukob interesa, nitko taj odgovor ne može dati, a ne radi se tu o nekom malom iznosu. Navodno se radi o nesrazmjeru gdje bi porez koji je trebao biti uplaćen bio milijun i pol eura. Što znači da je imovina preko 5 milijuna. Pa tko može zaraditi u javnom sektoru, kolega Bačiću preko 5 milijuna eura tijekom dužnosničkog mandata? Kako je to moguće? I mi onda, umjesto da damo, da otklonimo sva pitanja vezana uz to, mi, ne da ne daje Vlada odgovor nego premijer Plenković se još i ljuti što to građani pitaju. Kako je moguće tijekom mandata gradonačelnice steći takvu imovinu preko 5 milijuna eura i kako je moguće multiplicirati svoju imovinu i ne dati odgovore na to pitanje. Ja sam uvjeren da to pitanje mora biti do kraja rasvijetljeno, da mora bit prezentirana porezno rješenje porezne uprave o plaćenom porezu i koliko ga je neplaćenoga na osnovu imovine stečene tijekom mandata kako bi zastupnici u EU parlamentu kako bi hrvatska javnost vidjela tko je to predložen i na koji način je predložen u EU komisiju i sa koje osnove je stekao takvu ogromnu imovinu. I nadam se da to neće biti onaj okvir koji smo maloprije o kojem smo maloprije razgovarali, a kojem smo premijeru Plenkoviću na aktualnom satu jasno pokazali kako je postroji i HDZ i vlast i kako to sve skupa funkcionira, gdje se korupcija i netransparentnost nagrađuje, a transparentnost i odgovori ne daju. I to je vrlo jednostavno, nažalost mi se nalazimo u takvom trenutku u RH. Nažalost, nalazimo se u trenutku gdje HDZ ne daje niti jedan odgovor nego ignorira hrvatske građane i siguran sam da će građani to na kraju kazniti, prvo na predsjedničkim izborima, a nakon toga na parlamentarnim. Što se tiče imovine državne i predsjednice, tu postoji također jedna lijepa anegdota, svi se sjećamo najave predsjednice RH koja je rekla da će se preseliti sa Pantovčaka i da će napustiti tu svoju rezidenciju, da njoj ne treba tako velika rezidencija, to će biti jedan od prvih poteza koje će ona napraviti. Prošlo je 5 godina, HDZ je došao na vlast i naravno, predsjednica se nije preselila, nije ispunila to obećanje koje je dala na početku mandata, a Ministarstvo imovine joj nije bilo u stanju naći adekvatne prostore za njeno djelovanje. I nikom ništa. Svi se ponašaju kao da je to najnormalnije, HDZ sa još većim žarom predlaže tu istu predsjednicu za novu predsjednicu RH i ona namjerava naravno, ako pobjedi, ostati još 5 godina na Pantovčaku i obavljati svoju dužnost na način na koji je to obavljala proteklih 5 godina, a vidjeli smo kulminaciju mandata, to je sad ovaj zadnjih posjet SAD-u, red vježbe, red boksa i red pjesme. Znači, sa te strane nažalost ni u tom dijelu nismo državnu imovinu aktivirali kako bi hrvatska predsjednica mogla ispuniti ono svoje obećanje koje je dala na početku mandata, a to je da se preseli sa Pantovčaka i da na neki način nema, ima manji ured nepotrebno veliki kompleks koji se zadržao tu još kao predsjednički ured još od davnih vremena. Tako da na kraju, evo, ja nažalost u ovom, u ovoj strategiji ne vidim neke značajne pomake. Zabrinut sam što se sa imovinom ne gospodari dobro, što se ide jako na obrtnike i što na kraju krajeva, transparentnost u hrvatskom [[Upadica: Zahvaljujem.]] upravljanju državnom imovinom ne postoji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Imamo repliku, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, evo u zadnjem dijelu ste spominjali Pantovčak i premještanje Ureda predsjednice ili predsjednika republike. Očito je potrebno prema predsjednici 2 mandata, u prvom se pakira, u drugom 5 godina najprije pakiranje pa 5 godina iseljavanje vjerojatno jer ja ne vidim niti jedan drugi momenat. Međutim, dobro ste pogodili da ogromni prostori pa i u vašemu gradu Zagrebu se jednostavno daju u najam pojedincima, a onda oni daju u podnajam u puno većoj cijeli i stvaraju tako svoja carstva uništavajući i obrtnike i poduzetnike koji bi zarađivali na svojim rukama i to je činjenica i to je državna imovina jer je gradska, to smatram isto, ali mogao bi pročelnik Grada Zagreba za imovinu ... [[Govornik se ne razumije.]] ministar imovine odličan kako upravlja gradom.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Maras.
Hvala lijepa. G. Bulj, mislim, odgovor je vrlo jednostavan. Predsjednica ni jedno svoje obećanje nije ispunila. Znači, ako se sjećate pomopoznih najava da će Hrvatska postati jedna od najbogatijih zemalja EU. Svi smo svjedoci da to nije tako. Nažalost, mi bi voljeli da je ona napravila nešto da Hrvatska postane jedna od najbogatijih zemalja, da je ispunila svoje obećanje da će se preseliti sa Pantovčaka jer očito je neće niti će se, ukoliko dobije novi mandat preseliti u narednih 5 godina i normalno da se ponaša na način na koji se ponaša. Obično HDZ kada dođe u poziciji, vrlo malo se obećanja ispuni. Evo sada ovdje jedan izazov, tko se sjeća jednog značajnijeg poteza u zadnjih 5 gđe. Kolinde Grabar Kitarović, neka kaže. Pritom ne mislim na uspravnicu. To je priča za malu djecu, to ništa ne znači, to čak ne znaju [[Upadica: Zahvaljujem.]] ljudi što znači ta riječ. Jedan potez [[Upadica: Zahvaljujem kolega.]] gđe. predsjednice.
Kolega Maras, Zahvaljujem [[Upadica: Hvala lijepo.]] Sljedeća rasprava, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre i gospodo državni tajnici. Gđa. Branka Juričev je u ime Kluba zastupnika HDZ-a iznijela je naš stav po pitanju Strategije upravljanja državnom imovinom stoga tu ne bih ništa posebno trebao dodati, osim što bih želio izdvojiti 3 stvari koje sam i u ime kluba zastupnika kada smo donosili Zakon o upravljanju državnom imovinom u svibnju prošle godine naznačio, a sada mi se čini da im i ovom prilikom treba istaknuti. Naime, sukladno Zakonu o upravljanju državnom imovinom HS radi ovo što, zadužen je napraviti ovo što danas radi, a to je dakle da usvoji Strategiju upravljanja državnom imovinom, nakon čega bi Vlada na prijedlog resornog ministarstva iduću godinu trebala krenuti u realizaciju, izradu i donošenje godišnjeg plana upravljanja pa mi se čini, upravo da je to sada vrijeme da podsjetim kako je ovaj Sabor na prijedlog Vlade išao u izmjenu Zakona o najmu stanova. Mi smo tim Zakonom o najmu stanova propisali kako i na koji način nakon što istekne rok od 5 godina, koliko je ostalo zaštićenim najmoprimcima da mogu još, jasno uz sada novu i povećanu najamninu stanovati u tim stanovima, propisano je nekoliko mogućnosti kako će država riješiti pitanje organizacije mogućnosti olakšavanja rješavanja stambenog pitanja zaštićenim najmoprimcima kojima će nakon 1. ... [[Govornik se ne razumije.]] 2023. godine isteći rok kada trebaju iseliti iz tih stanova. I tamo je bilo nekoliko mogućnosti, između, jedna od njih je bila poticajna stanogradnja, dakle da se kroz projekt poticajne stanogradnje na razini jedinica lokalne samouprave tamo gdje zaštićeni najmoprimci imaju svoje stanove riješi kroz taj projekt to stambeno pitanje zaštićenih najmoprimaca. Drugi model je bio upravo ovaj koji sada Ministarstvo graditeljstva odnosno Agencija za poslovanje i pravni promet nekretninama rješava, to je sukladno Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita. Tad je također rečeno da bi zaštićeni najmoprimci u tom slučaju imali prioritet kad je u pitanju rješavanje stambenog pitanja kroz po meni najpovoljniji način kupnje stana u Hrvatskoj, gdje RH iz državnog proračuna u ovisnosti o stupnju razvijenosti JLS sufinancira na rok od 5 godina kupnju stana pa bi onda na taj način se izišlo u susret zaštićenim najmoprimcem. Iz podataka koje ste naveli u samoj strategiji, RH danas ima oko, raspolaže sa 6 222 stana, a ako se ja ne varam, a mislim da je taj podatak prilično točan iako nitko u Hrvatskoj ne raspolaže sa točnim podacima, u Hrvatskoj postoji 3 tisuće stanova u kojima žive zaštićeni najmoprimci. To govorim u kontekstu činjenice da do godine Vlada ide sa Godišnjim planom upravljanja državnom imovinom i držim da je to trenutak da se u okviru ovih 6 222 stana zajedno u suradnji između vašeg ministarstva i Ministarstva i prostornog uređenja, koje je prema tom istom Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o najmu stanova dužno napraviti analizu svih tih oko 3 tisuće stanova u kojima žive zaštićeni najmoprimci i o tome izvijestiti Sabor da se vidi kako i na koji način ljudima, stanarima koji su koriste stanove i u kojima su zaštićeni najmoprimci iziđe ususret kako doista nakon 1. siječnja 2023. godine ne bi se našli na ulici jer iz razno raznih razloga imovinskih ili nekih drugih, godina starosti, pa ne mogu ni ulaziti u kredite ili su nezaposleni i dakle imam veliki broj razloga koji onemogućene najmoprimce da riješe sukladno zakonu svoje stambeno pitanje i isele iz stana i prepuste ga bivšim vlasnicima kojima je svakako načinjena nepravda jer već dugi niz godina s tim stanovima ne mogu raspolagati da se kroz tih 6 222 stana i sa ovih 3 tisuće stanova u kojima su zaštićeni najmoprimci pokuša napravit jedna analiza i posložiti na način da ta trauma koja svakako dotiče svakog zaštićenog najmoprimca koji neće imati riješeno stambeno pitanje nakon 1. srpnja 2023. je rješiv, dakle to mi se čini da je pravi trenutak kada ministarstvo radi godišnji plan, da zajedno sa Ministarstvom graditeljstva koje radi analizu, pokuša napraviti taj presjek interesa, kako bi se mogli riješiti ti stanovi. Druga stvar koju ću reći, na to me je podsjetila kolegica Taritaš, nema je tu sad, nije ni važno toliko, radi se o tome da je spomenula državni imovinu u kontekstu potrebe donošenja Zakona o legalizaciji ili službeno ozakonjenju infrastrukturnih objekata. Ja znam da Središnji registar državne imovine brine isključivo o imovini koja je u nadležnosti ovog ministarstva, ali je potrebno u taj registar, kao što je to bilo i zakonom predviđeno da se sva državna tijela dostave svoje podatke, pa tako i ovo ministarstvo, dostavi sve podatke o svojoj imovini i krene u objedinjavanje kompletne državne imovine. U tom smislu želim istaknuti, to vjerojatno vi jako dobro znate, ali da u ovom trenutku se priprema Zakon o ozakonjenju svih infrastrukturnih objekata, dakle i zračnih luka i vodotoka i vodovodne infrastrukture i prometne infrastrukture i cesta i kompletne izgradnje na pomorskom dobru lukobrana, riva, mulića, malih mostova, itd., itd., držim da je to kroz tu legalizaciju objekata na kojima će se vrlo brzo uspostaviti nekakav odnos, koncesijski prava građenja ili bilo čega drugoga da se kroz taj godišnji plan o kojemu govorite, također itekako vodi računa da ćemo idućih nekoliko godina biti svjedoci vrlo, vrlo velikog intenziteta rješavanja imovinsko-pravnih odnosa na državnoj imovini. To što ona možda nije konkretno u vašem, nego što primjerice o cestama brinu Hrvatske ceste, o autocestama Hrvatske autoceste, o pomorskom dobru ministarstva i županije i lučke uprave, itd., držim da je, treba voditi računa da se i to uspostava tog registra osloni na taj zakon kako bi onda to imalo smisla u smislu gospodarenja tim mislim objektima koji bi onda mogli doći i biti u funkciji podizanja prihoda, kako JLS, tako svakako i državnoga proračuna, prema tome, to je druga stvar koju sam htio reći. I treća stvar koja mi se čini vrlo bitna, a koju smo prilično spominjali tijekom donošenja Zakona upravljanja državnom imovinom, odnosi se na građevinsko zemljište neprocijenjeno u postupku pretvorbe i privatizacije, a koje u ovom trenutku zbog neriješenih, a već puno puta pokušano je rješavanje statusa te imovine u pravilu turističkog zemljišta koje se nalazi uz kampove ili pod kampovima, uz hotele ili ispod hotela i turističkih kompleksa da se čim prije riješi. To je u samoj strategiji najavljeno, držim da je taj zakon potrebno riješiti. Već se nekoliko puta taj zakon pisao, sabor ga je jednom i usvojio, po njemu nije napravljeno ništa, a držim da bi rješavanje tog zemljišta, dakle koje je neprocijenjeno u postupku pretvorbe ili privatizacije bio veliki, veliki poticaj i vjetar u leđa brojnim investicijama prije svega u hrvatskome turizmu jer bi sadašnji korisnici objekata koji raspolažu, a i ne plaćaju zemljište koje je neprocijenjeno u postupku pretvorbe i privatizacije mogli napraviti novi investicijski ciklus i to bi i te kako, i te kako potaklo i građevinarstvo i sve ono što je na građevinarstvo oslonjeno, a na taj način i gospodarski razvoj Hrvatske. Prema tome, ako bi nešto po meni treba biti prioritet onda bi to trebalo upravo u ova tri smjera, s jedne strane da riješimo traumu zaštićenih najmoprimaca, s druge strane da se uspostavi pravilno, ispravno upravljanje infrastrukturnim objektima u Hrvatskoj i treća stvar je velika rezerva koju za razvoj hrvatskog gospodarstva ima u rješavanju tog zemljišta koje je neprocijenjeno u procesu pretvorbe i privatizacije. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Bačić vi ste dali jednu ideju oko zaštićenih najmoprimaca i aktivacije državnih stanova kako bi se oni namirili. Ta vaša ideja na prvi pogled izgleda korektna i dobronamjerna, ali gdje ste bili do sada? Tih 3.000 ljudi u ovom trenutku imaju 50% višu najamninu nego prije pola godine. Zašto ste ih izbacili iz njihovih stanova? I sada kao dobrohodno HDZ kaže evo ubacit ćemo ih, tko zna kada doduše, kaže vidite vi u državnoj imovini, ko da ti ljudi imaju vremena. Pa ljudi su pred deložacijama gospodine Bačiću. I u Splitu i u Zagrebu, nemaju oni vremena za vaše ideje gospodinu ministru i Vladi RH. To je trebalo dogovoriti već odavno, ali vi niste imali sluha za te ljude, kao što nemate sluha ni za mnoge potrebite u RH. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras s kojom vi lakoćom ulazite u temu o kojoj poima nemate, to je doista, doista zapanjujuće. Dakle jel vi znate da je Europski sud za ljudska prava zadužio RH u vrijeme vaše vlade da riješi problem zaštićenih najmoprimaca kako bi, kako bi donio pravdu bivšim vlasnicima koji desetljećima ne mogu svojom imovinom raspolagati. I umjesto da je to vaša vlada napravila, niste napravili. I sad vi spočitavate onima koji su temeljem Deklaracije o ljudskim pravima koju provodi Europski sud za ljudska prava, naložio ovoj Vladi, ova je Vlada to napravila vodeći računa i balansu između opravdanih zahtjeva bivših vlasnika i potreba sadašnjih zaštićenih najmoprimaca i napravila je jedan zakon koji je po meni vrlo pošten i taj balans pronašao. I sad i taj je zakon donesen prošle godine, pazite prošle godine u srpnju mjesecu i sad ja predlažem Vladi [[Upadica: Hvala.]] da samo rješavanje zakona upravo rješava kroz ove stanove.
Hvala. Kolega Maras je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Evidentno je da je povrijeđen 238., kolega Bačić je rekao da ja poima nemam o toj problematici, a ne zna da sam zajedno sa Udrugom zaštićenih najmoprimaca pripremao i radio na tužbi Ustavnom sudu kako bi se poništio taj sramotni zakon koji ste donijeli prošle godine u sedmom mjesecu. I ako želite pomoći razgovarajte sa vašim kumom predsjednikom Ustavnog suda Šeparovićem, možda on može pomoći da se taj zakon ukine i da ti ljudi na kraju [[Upadica: Hvala.]] dobiju ono što zaslužuju. To da ih se ne tjera iz njihovih domova. Hvala lijepo.
To nije bila povreda Poslovnika i ja vam izričem opomenu. Idemo dalje. Sad ćemo nastaviti sa točkom odnosno pojedinačnim raspravama i prvi će govoriti poštovani zastupnik Ante Pranić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi ministre, državni tajnici, prije svega ću, kao i saborski zastupnik, ali i gradonačelnik jednog grada, pohvaliti sve dobro što je ovo ministarstvo napravilo, njegovo osnivanje i ubrzavanje procesa prije svega prema jedinicama lokalne samouprave da se naši projekti mogu znatno brže razvijati i dobro je da danas pričamo o strategiji razvoja državne imovine u jednom dugoročnom, za jedan dugoročni period, al bi zaista očekivao da u toj strategiji pišu jedni krucijalni zaokreti koje sam i predlagao prilikom zadnjeg zakona o izmjeni vezano za državnu imovinu, a to je, kao što smo jučer gledali u setu zakona oko prebacivanja jednog dijela poslova državne uprave prema županijama, da isto tako država razmisli o davanju u vlasništvo prostora odnosno područja koje je bilo u obuhvatu do 1991. građevinsko područje svih gradova i općina. E sad zamislite kako mi možemo, svi gradovi i općine raditi naše vlastite strategije razvoja, pa i razvojne strategije većeg reda ako ne možemo raspolagati sa onim zemljištem i onim područjem koje se nalazi u centru naših naselja, urbanih područja, gradova i ostalog. Mislim da bi to bio zaista jedan reformski zaokret koji bi znatno ubrzao procese i samih građana i poduzetnika i svih nas što se tiče na razini RH, a ovako sve se svodi zapravo na polako, polako ubrzavanje, ali nedovoljno da bi napravili jedne zaista reformske zaokrete da bi se kompletno cijeli taj proces ubrzao. No ono što me ne veseli, možda nije to ni predmet vaš, ali vidjeli smo sada prije možda tjedan dana jednu informaciju koja stupa na snagu od 1. listopada, da USKOK seli u zgradu Badela. Znači, mi očito nemamo u vlasništvu nekretninu koja može zadovoljiti jedan takav ured, najbitniji ured za suzbijanje kriminaliteta i sad donose, odlazi u zgradu Badela, svi znamo kakva su i što je pisala državna revizija baš o tom Badelu i privatizaciji Badela. Pa konkretno ću, evo i kao saborski zastupnik reć jedan prijedlog možda najbolje da USKOK preseli u Pantovčak, a da predsjednica izvrši svoje obećanje i iseli iz Pantovčaka, time bi uštedili 5 milijuna kuna državnog novca koje planiramo putem USKOK-a dati privatnoj firmi za smještaj radnika i sveg ostalog. Drugi je veoma veliki problem su neriješeni imovinsko pravni odnosi baš u nekretninama u vlasništvu države, neusklađeno katastarsko i zemljišnoknjižno stanje, pa kad već pričamo o strategiji razvoja državne imovine zaista bi bilo dobro znati i strategiju države u odnosu na povećavanje izdvajanja za Državnu geodetsku upravu, za zemljišnoknjižne urede, povećanje ljudskih potencijala jer jedino čista imovina, jedino čisto vlasništvo i usklađeno stanje može biti u funkciji kako gradova, kako općina, kako stanovnika, kako gospodarstvenika i sveg ostalog. Trenutno tu zaista se nalazi jedno neusklađeno stanje, nit se zna tko pije, ni tko plaća, a imovina kao takva i dalje propada. Zaista iz ovog jednog izlaganja, još ću jednom apostrofirat to premještanje u selenje USKOK-a u privatnu zgradu, a poglavito kada znamo da je sličan jedan takav, ja neću reć, niti ću apostrofirat da tu postoje bilo kakve sumnjive radnje, ali zbog jednog sličnog takvog procesa je pravomoćno, čini mi se, osuđen i bivši premijer kada je Ministarstvo regionalnog razvoja 2009. kupovalo zgradu isto iz privatnog vlasništva. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega, bojim se da ne znate možda do kraja neke informacije, g. Bandić je sa gđom. predsjednicom, gđom. Kolindom Grabar Kitarović već dogovorio da vezano uz zemljište u kojem su okruženi predsjednički dvori, da će dio zemljišta koji zapravo i nisu riješeni imovinsko pravni odnosi jel nije država vlasnik nego ima i privatnog vlasništva, da će to uzet Grad Zagreb, pa će Grad Zagreb vodit računa o tome i Gradska skupština je većinom ruku koje čine Klub g. Bandića i HDZ-a donijelo takvu odluku, ali ja sam sigurna da će u kampanji koja će biti predsjednička i kad predsjednica zaista i objavi javnosti da ona ide u to, biti vrlo zanimljivo vidjeti koje će sve ideje biti, gdje se trebaju uredi preselit i kako se treba preselit, sigurno neće biti kampanja o tome što predsjednik odnosno predsjednica treba raditi, ali evo predsjednica se već nešto dogovara s Gradom Zagrebom.
Hvala. Slijedeća, a niste digli ruku.
Kako nisam, niste pogledali.
Ja sam, sad ste digli ruku nakon što je završila kolegica. Dobro, ovaj ja ću vam dati, ali postoji za to i neki Poslovnik itd., možemo se, možemo se praviti da ga ne znamo ili ga stvarno ne znamo, ali ja vas molim da se ponašamo odgovarajuće. Izvolite kolega Pranić.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo kolegice, poštovana zastupnice, ja ne znam zašto se brinete kad je g. Bandić pojam za transparentnost RH, tolko su transparenti procesi u Gradu Zagrebu da će to zaista bit ja mislim najtransparentniji proces, kao i proces dodjeljivanja mnogih gradskih prostora u vlasništvu Grada Zagreba, zna se kome, zna se kako, po rođačkim, kumovskim vezama i ostalo, tako da zaista ne mislim ništa spektakularno da će se to dogodit, da će to bit jedan u nizu procesa kako se i do sada dodavao prostor. Hvala.
Slijedeće pojedinačne rasprave je ona poštovanog zastupnika Kreše Beljaka.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani g. ministre, ja bih vas, vas i cjelokupnu javnost podsjetio kako je uopće nastalo vaše ministarstvo. Nastalo je na način da je g. Marić, Goran Marić trebao biti ministar bez portfelja u Vladi RH kod samog slaganja i onda je on inzistirao da mora imati resor, pa je izmislio da taj resor bude upravljanje državnom imovinom iako smo imali mnogobrojne agencije, tu je netko spominjao mnogobrojne agencije koje su stalno mijenjale imena ne bez razloga zbog toga jer su zakomplicirale posao oko vraćanja, dodjele, podijele ili čega već s čim su se bavile, državnog zemljišta, pa onda kad su, kad su problemi došli do vrhunca, onda su si jednostavno promijenili ime, idemo dalje koda se ništa nije dogodilo. Dakle, vi ste kao ministarstvo nastali zbog osobne ambicije jednog čovjeka, a taj čovjek se zvao Goran Marić. U međuvremenu g. Marić je morao otići iz razloga kojeg ćemo vjerojatno saznati za godinu, dvije ili tri kako to obično biva kad je riječ o vama i vašoj stranci, a vi ste ostali i sad ste tu u principu predstavnici ministarstva koje je tipično uhljebničko, nepotrebno ministarstvo, 20-to po redu u Vladi RH. Ja sam onda rekao g. Mariću kojeg izuzetno poštujem inače osobno kao čovjeka, rekao, rekao sam ono što ću reći i vama, vaš jedini zadatak, vaša jedina zadaća kao ministarstva bi trebala biti ukoliko želite dobro RH da svu državnu imovinu prepustite jedinicama lokalne uprave, sve i da zaključate vrata i kažete mi smo svoj posao napravili, to je jedini vaš posao ukoliko želite dobro RH. Naime, vi ste dokaz, vaše ministarstvo i agencije koje su još uvijek postojeće i koje su bile, su dokaz visokog stupnja centraliziranosti RH kao države. Da ste upravljali, ne vi osobno nego vaši prethodnici odnosno ljudi koji su bili na čelu tih agencija spomenutih, da ste upravljali na kvalitetan način, ne bi se dogodilo 30.g. nakon tranzicije iz socijalističkog sustava u demokratski sustav još uvijek nemamo sređene odnose, vlasničke odnose RH. Ja sam gradonačelnik 11-estu godinu. Znate li vi da grad Samobor sa RH vodi više od 50 sudskih sporova oko prava na vlasništvo nekadašnjeg društvenog zemljišta? Više od 50 sporova, pa jel to ima ikakvog smisla, pa jel, da li to, da li to znači da Samobor, naravno radi se i o drugim gradovima i općinama u RH, znači li to da mi nismo RH? Ja sam to rekao i na državnom odvjetništvu koji vodi te postupke, Samobor nije RH. Zbog čega mi gubimo resurse, vrijeme, novac ako hoćete, zagušujemo sudove sa stvarima koje bi se trebale podrazumijevat same od sebe. Da je državno upravljanje, centralno upravljanje državnim zemljištem, da je to, da je nesposobna država na taj način, pa dokaz je zadnjih 30.g., dokaz su vam stotine, tisuće nekretnina koje stoje nevalorizirane još tamo od početka '90.-tih godina, propadaju. Dakle, ne samo što država ništa ne ostvaruje, nego je kumulativno napravljen ogroman gubitak i radi se o stotinama milijuna kuna kojih nismo zaradili kao država i kojih sad trebamo uložiti odnosno dati te nekretnine ili prodati jeftinije ili dati u koncesiju, u najam jeftinije i sve to skupa nema nikakvog smisla. I naravno, vi nastavljate dalje. Ponavljam, nemojte me, nemojte se uvrijediti, ne govorim vama osobno, govorim vam kao, ne kao ljudima, nego kao instituciji ministarstva koje je apsolutno nepotrebno u RH i nema ga nigdje drugdje i ne treba ga biti. Radi se o tome da vi, vi u biti nemate što raditi i onda da bi opravdali vaše plaće, da bi opravdali broj radnih mjesta koje imate u ministarstvu, da bi opravdali to što postojite, a ne trebate postojati, onda izmišljati posao, izmišljate posao na način da dajete novi posao jedinicama regionalne i lokalne samouprave, novi posao državnom odvjetništvu, novi posao agenciji, novi posao strankama na sudovima, novi posao sudovima u konačnici, zagušujete sustav. Za RH bi bilo svrsishodnije i jeftinije da vam se mjesečno isplaćuju plaće da vi ne radite ništa nego da ostanete doma. Vjerujte mi, ne zbog vas, dakle ne osobno zbog vas, nego zbog RH kao države, kojom nadam se sve stranke uključujući i vašu, želi dobro, ovako dobro ne možete napraviti. Znam da je bilo u prošlosti problema, velikih problema kad su recimo poljoprivredno zemljište dali općinama na raspolaganje, pa su oni pod nekim čudnim uvjetima raspisivali natječaj, pa smo imali tamo u Slavoniji gdje je netko izgubio pašnjak, pa je doveo nekoliko stotina krava načelniku pred općinsku zgradu, znam da je bilo problema, ali u konačnici, kako iskoristiti određenu nekretninu, određeno zemljište koje je sada u vlasništvu države, najbolje znaju načelnici općina i gradonačelnici, najbolje. Silne studije koje vi radite mogu pasti u vodu ako načelnik ili gradonačelnik ne promijeni ili ne odobri općinsko ili gradsko vijeće promjenu plana. Dakle, ne možete vi raspolagat s tim, s time i dalje u konačnici, ovaj puta posredno, nažalost posredno, upravljaju lokalne sredine, pa dajte to onda prekrižite, pustite lokalnim sredinama da sami odlučuju, zadajte jasna, kao država jasna pravila pod kojima se to može raditi i na koji način se to može raditi i na koji način se to može raditi da ne dođe do zloupotreba i vi lijepo kažite naš posao u politici je gotov i bit ćete zvijezde, bit ćete heroji ovog društva, vjerujte mi, g. ministre vjerujte 99% ljudi ne zna vaše ime i prezime, kada to napravite, ako to napravite, znat će u RH za vas svi, vi osobno ćete osobno biti zvijezda, čovjek koji je pokazao da je moralniji i pošteniji od cjelokupnog sustava i čovjek koji će sutra u hrvatskoj politici moći birati funkciju koju želi i stranku koju želi. Evo, hvala lijepo, toliko od mene.
Hvala. Sada ćemo završno u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista riječ dati poštovanom zastupniku Miri Bulju, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi ministre sa svojim pomoćnicima, evo na kraju bi ove rasprave di se radi o državnoj imovini, o strategiji, o promišljanju, naravno da sve pozitivne stvari ne triba odbaciti, ali upravljanje državnom imovinom je vrlo bitno iz više aspekata, poglavito po pitanju što je to najveći potencijal i mrtvi kapital koji je neiskorišten i tome triba težiti i naravno da je to vrlo bitno i za razvoj lokalne samouprave od, kako sam pomenuo, bivših prostora vojarna, evo primjera i poljoprivrednoga zemljišta jel imamo 700 000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, veliki dio je državna imovina, nažalost evo od iduće godine će moći kupiti i stranci, al ne znam što je država poduzela, jel išta Ministarstvo poljoprivrede poduzelo koji nije vaš resor, naravno da je to ogromni potencijali. Naravno da, kao što sam i spominjao u početku da očekujemo rješavanje ključnih problema, a spominjao sam jednu vrlo bitnu koja je aktualna stvar, vi ste odgovorili da je prodaja zemljišta na Peruči, natječaj je u tijeku, da ne možete odgovoriti. Svjestan sam ja da to vjerojatno i lokalna samouprava svojim planovima želi to područje namijeniti u nekakvu svrhu. Međutim, postavlja se bezbroj pitanja tu, u koju svrhu, zbog čega i dal je to opremljeno da se očuva najveći bazen pitke vode Peruča. Opet ponavljam, imamo primjer Plitvica i što se događalo na Plitvicama zbog preizgrađenosti i zbog svega ugrozili smo taj nacionalni park gdje je kanalizacija doslovno išla u pojedine jame koje idu direktno u pitke vode. Prema tome, ja tražim od vas odgovor, isključivo svjestan sam da ćete vi govoriti da zbog zakonskih ograničenja ne možete o tome govoriti, međutim ja tražim jasan odgovor jel ovdje je iznad svega pitka voda i to područje moramo zaštititi, ovdje se radi nešto više od 88 000m2, to je značajna površina, međutim i manje je bitna sad kolika je površina, nego se radi o području uz rijeku Cetinu, točnije jezero Peruča koje je izabrano, proglašeno kao naj, od naj eminentnih osoba, tiskovina europskih kao treće jezero po ljepoti. Znači, očuvanje prirode u ovome slučaju je bitno, imamo mi i pomorskoga dobra, imamo mi znači puno resursa, ja sam se uvatio ovoga primjera i očekujem odgovor zbog čega se prodaje i koja je namjena i tko je bacio šapu na to, jel ne smi nam to proć ispod radara, prođe li nam ispod radara i budu li nastale štete, onda smo u problemu jel kad nastanu štete i kad netko to kupi onda je kasno, onda je država tu odgovorna tj. Ministarstvo imovine, tražim od vas precizan odgovor, tražim da provjerite točno jel to ipak jedan lip resurs, jedan značajan resurs, najznačajniji, jer kako znamo u 21. stoljeću vode su najznačajniji resurs. Također, na kraju bi rekao da je Cetinska krajina, krajina, još ću jednom ponoviti, veća od međumurske županije površinski, po broju stanovnika veća puno od ličko-senjske županije, taj kraj je zaboravljen, osim ministara koji obećavajućem, vidio sam na danu grada Trilja, to je sve … [[Govornik se ne razumije]] međutim nije činjenica. Imamo nešto stagnirajući sad pad stanovnika, al je toliko ljudi iselilo, to je rapidno, 30-tak tisuća ljudi u zadnjih 25-30.g. je manje na tome području. Znači imamo, jedino šta nam je ostalo od toga što cetinski sliv daje, rekao sam, 40% električne hidroenergije, hidroenergije u području cijele RH, znači dajemo previše, a tome narodu se ništa ne vraća, ne vraća, mi nismo enklava koja, mi smo i zaboravljeni, moramo imati ravnomjeran razvoj, a državna imovina na tom području je značajna i za lokalnu samoupravu i vjerujem da ima državne imovine da sad ne nabrajam, znam tj. koja se more iskoristit i koja ne triba biti mrtvi kapital, koja može otvarati nova radna mjesta, međutim imamo ogromne probleme, rekao sam ogromni problemi su poglavito spoj na autoput i gužva u prometu, al to je drugi resor. Evo ja bi na kraju ministre da mi odgovorite na ovo pitanje, 88 501 m2 se prodaje uz jezero Peruča, vaše ministarstvo je to raspisalo, odgovorite mi dal je zaštićeno sigurnosno ekološki najveći bazen pitke vode u Europi, jezero Peruča i rijeka Cetina, hvala lijepo.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar državne imovine Mario Banožić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, danas sa izlaganjem ove strategije pokušao sam približiti ono, ne samo što su načini rješavanja problema državne imovine, nego ujedno i ono što su problemi državne imovine koje vidimo ovdje razna promišljanja koja su bila tijekom drugih sjednica Vlade, tijekom drugih sjednica odnosno sjednica općinskih vijeća, županijskih skupština, gradskih vijeća, na kojima su se razmatrale mnoga rješenja koja se upravo dotiču upravljanja državnom imovinom. Upravo Zakon o državnom imovinom, kao i Zakon o upravljanju državnom imovinom, kao i Zakon o zakupu odnosno sutra Zakon na procijenjenom građevinskom zemljištu, su zakoni na kojima počiva ova strategija. Ali ono što se događalo u povijesti je nešto što sada ne odgovara tom zakonu. Maloprije smo mogli čuti pitanje zastupnika Beljaka zašto se to … [[Govornik se ne razumije]] ne prenese na jedinice lokalne samouprave? Pa to se upravo radi putem ovih zakona, al je problem što u datom periodu, kad su se jedinice lokalne samouprave upisivale na nekretnine, prodavane su trećim osobama i zato je bilo potrebno donošenje ovakvog zakona upravo da bi se ti procesi zaustavili, upravo da bi se zaustavilo parcijalno odlučivanje odnosno odlučivanje o parcijalnim interesima. Nužno je bilo donijeti zakon, nužno je bilo spomenuti koji subjekti odnosno akteri trebaju sudjelovati u tome i upravo smo imali situaciju, a to je da imamo spomenut broj predmeta koje se gomilaju na državnom odvjetništvu. Na svaki ugovor sam rekao da državno odvjetništvo daje suglasnost ili kaže da nije suglasno, pa zašto bi stajali predmeti kod državnog odvjetništva ako su svi ti predmeti uredni, pa zašto se to događalo? Znači, nužnost ovoga zakona je upravo o tome. Također ono što sam rekao, jedinice lokalne samouprave su djelovale i to je ujedno i odgovor na ovo pitanje koje govorimo danas o Peruči na to kako se upravlja određenim prostorom. Vi ste danas ovdje u svom govoru spomenuli namjenu, znači da je znate, to je namjena T2, spomenuli ste ovdje u govoru. Znači, kod izglasavanja prostornog plana vi ste propustili svoju priliku reć za što niste, to je ovo što govorite danas u saborskoj zastupnici, o saborskoj ovaj prostorima. Ono što ste drugi puta propustili, a to je prošle godine kad se donosio ovaj zakon, upravo na amandman Kluba SDP-a je dano da ne daje državna, Ministarstvo državne imovine suglasnost na projekat, nego mišljenje. Znači, to je upravo ovo što je i zastupnik Beljak pitao, kaže napravimo mehanizam, pa to je mehanizam, to je mehanizam, znači da mi kažemo, da na prostornom planu postoji to i to, je za to, nije za to. Znači, isključivo dajemo mišljenje koje, … [[Govornik se ne razumije]] donosio s prostornog plana može, ne mora usvojit, al opet u konačnici kažem, na cijeli postupak državno odvjetništvo daje suglasnost. Pa tako i na ovaj natječaj, ja ne govorim o natječaju iz razloga što je on otvoren, ali evo nemojte propustiti treću priliku 9.10., stisnite ruku investitoru, zahvalite mu se što je skupio hrabrosti ulagati u prostor u ovakvim uvjetima o kojima mi danas sad govorimo, koje ulijeva veliko nepovjerenje kad se govori o javnom prostoru i njemu, dajmo čovjeku potporu neka izgura projekat, neka zadrži ljude u Cetinskoj krajini. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Branke Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, kad govorimo o strategiji i rješavanju brojnih nagomilanih problema na državnom zemljištu, voljela bi da vas upoznam sa jednim problemom, naime u vodičkom zaleđu, naselja Čista Velika, Mala, Gaćelezi, Grabovci nalazi se, nalaze se brojni nelegalni objekti koji su napravljeni na državnom zemljištu prije nekih 70, 80 a možda i više godina Ministarstvo poljoprivrede prilikom izrade sada programa upravljanjem poljoprivrednim zemljištem se očitovalo da bez obzira što se radi o zemljištu koji se vodi kao pašnjak, voćnjak i slično ne može se više voditi kao takvo jer se zna da se radi o građevinama koji su na tom istom prostoru i da je to u biti u nadležnosti Ministarstva državne imovine pa pošto je to dugotrajni proces molila bih vas da krenete i sa rješavanjem tog problema. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog ministra Banožića.
Ono što sam prvo naučio kada sam došao u Ministarstvo državne imovine je da nema generalnog rješenja. Znači svaki predmet se rješava parcijalno pa tako i ovaj. Vjerojatno to iziskuje određeno vrijeme. Ono što suradnici moji znaju od prvoga dana je tendencija s obzirom da sam godinu dana ovdje uistinu želim ostati kao čovjek koji je nešto učinio za državu, za sve one moje generacije koje su i otišle iz ove države a i za sve one koji će ostati. Evo upravo taj pristup će biti u ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Ministre ne trebate prati pilatorski ruke i ne trebate govoriti šta je netko ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja sam sad vidio znači da je raspisan natječaj i da se prodaje to zemljište, ne daje se u koncesiju. Da li je to namjena koju lokalna samouprava Vrlika, vjerojatno spada pod Vrliku, ja ne znam koja je namjena. Međutim, ja sam rekao da ne bi, vi kažete već znate investitora da mu čestitam. Nije problem investitora. Problem je koliko će uzrokovati štete na vodu kao resurs najveći pitki bazen Peruća svi tih projekti Ja mislim da bi vi kao ministar imovine minimalno trebali vidjeti o čemu se tu radi jer ipak na kraju krajeva vi ćete to morati potpisati kad završi natječaj a štete će biti ogromne ako je projekat koji ima znači neriješene probleme kanalizacije ili bilo koje infrastrukture u tome području. Vjerujte mi da se to neće dozvoliti jer voda je resurs najznačajniji na području Cetinske krajine a Cetinska krajina je previše dala, dala ovome društvu svojim resursima i neće biti isključivo eksploatacijsko polje. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani ministar Banožić.
Također šteta će nastati ako se ne dopusti investitoru ulaganje sukladno poslovnom planu i ostalim aktima. Znači o tome se trebalo razmišljati puno prije.
Hvala lijepa. Time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom u srijedu 2. listopada u 9,30h. Najprije će biti iznošenje stajališta klubova a nakon toga u 10,30 biti će glasovanje o raspravljenim točkama, do sada raspravljenim točkama. Želim vam ugodan vikend svima. SJEDNICA JE PREKINUTA U 14,06 SATI
Prijedlog Strategije upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019. – 2025. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na donošenje prijedlog navedene strategije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 41 suzdržan i 1 glas protiv donesena Strategije upravljanja državnom imovinom za razdoblje 2019. – 2025.