Zahvaljujem i isprika šta sam upao. Zatražio bih stanku u ime Kluba zastupnika HSU-a i nezavisne liste Stipe Petrina, razgovarao bih o problematici dužnika, navodnih dužnika prema austrijskim štednim zadrugama, zajednički naziv Raiffeisen i neujednačenoj praksi hrvatskih sudova koji dozvoljavaju ovršenje na temelju nevjerodostojnih isprava.
Dobro. Imamo li još kakav zahtjev? Je, izvolite.
Poštovani predsjedniče, ja bih također zatražio kratku stanku. Htio bih zastupnicima u Hrvatskom saboru izložiti problematiku u svezi sklapanja ugovora između Vlade RH i francusko-turskog konzorcija u svezi izgradnje putničkog terminala u Dubrovniku za putnike sa kružnih putovanja.
Hvala. Još netko? Uvaženi zastupnik Šuker u ime kluba HDZ-a.
Po temi o blokadi ljudi koji su dobili kredite u zadrugama od Raiffeisen.
Hvala. Drugi? Nitko. Hvala vam lijepo. Imamo stanku do 9,50. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Evo vrijeme nam je pa da počnemo. Prvi ima riječ uvaženi zastupnik Stipe Petrina u ime kluba HSU i Stipe Petrina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Htio bih obavijestiti kako vas koji više-manje znate tu problematiku tako i hrvatsku javnost o jednoj pošasti koja se srušila na građane Republike Hrvatske a u vidu kredita, lihvarskih kredita koje su plasirale nezakonito štedne zadruge iz Austrije i Štajerske pod zajedničkim nazivom Raiffeisen. Naime, nije problem dignuti kredit, problem je može li se taj kredit dati? Jasno je propisano pozitivnim zakonima Republike Hrvatske tko može na području Republike Hrvatske posuđivati i raditi usluge i davati novčarske odnosno financijske usluge u vidu zajmova i kredita. Činjenica je da nijedna od čak 21 te zadruge koja je davala kredite na području Republike Hrvatske nije imala nijednu dozvolu HNB-a, nije bila registrirana na području Republike Hrvatske. Dakle, jasno je iako su se ti ugovori sklapali sa građanima Republike Hrvatske oni su u prvom redu ništavni odnosno nezakoniti. Uz to zašto se uopće dešavaju ti problemi sa našim građanima kojih po nekim pretpostavkama ne samo pretpostavkama nego i činjenicama ima čak oko 61 tisuća. Pomnožite to sa 4 i dobit ćete impozantnu brojku od 240 tisuća ljudi kojima je omča dužničkog ropstva jako stegnuta oko vrata. Dužnost ove države, dužnost nas saborskih zastupnika je da učinimo sve da se taj problem pokuša riješiti. Zašto istupam u ime toga? Zato jer nikad do ovog problema sa dužnicima ovih zadruga, lihvarskih zadruga ne bi došlo da nije sprega institucija Hrvatske države. O tome sam sa ove govornice govorio nekoliko puta, stavljajući to pod zajednički nazivnik institucionalno organizirani kriminal koji razara kako državljane Republike Hrvatske tako i Hrvatsku državu u cjelini. Naime, zašto to kažem? Ovdje imam nekoliko primjera neujednačene sudske prakse hrvatskih sudova. Dakle, jasno je svima pravnicima i onima koji nisu i onima koji su zaduženi za pravni sustav Republike Hrvatske da sudbena praksa mora biti jedinstvena na čitavom području Republike Hrvatske. Ovdje imamo dokaze u obliku presuda kad jedan sud, konkretno sud Općinski i Županijski sud u Šibeniku odbija zahtjev za odgodama ovrhe jer da se nisu ispunili uvjeti za odgodu ovrhe. Međutim, imamo presude Općinskog i Županijskog suda u Varaždinu koji jasno kažu da su se stvorile pretpostavke za odgodu ovrhe sve dok se ne riješi prethodno pravno pitanje koje glasi: „Jesu li ugovori o kreditima ništavni?“ Ako su ugovori o kreditima ništavni nema pravnog posla i nema nijedne ovrhe. To je poštovane kolegice i kolege moj apel vama da se probamo dogovoriti za jednu tematsku sjednicu jesu li ugovori ovi lihvarski ugovori koje su sklapali građani Republike Hrvatske koji su nota bene naši birači, imaju pravo na sudsku zaštitu koja treba biti jedinstvena na području Republike Hrvatske. Zašto još kažem da u Hrvatskoj vlada institucionalno organizirani kriminal? Zato što je jedna Udruga Ambasada mirotvorac 25.11.2013. godine podnijela USKOK-u, dakle Uredu za organizirani kriminal kaznenu prijavu. Sad slušajte ovo, za organizirani međunarodni kriminal, prevare, nezakonito posredovanje, milijuni eura na crno, nezakonito zastupanje, nesolemniziranje, falsificiranje dokumenata i kamatarenje, lihvarenje, nezakonito deložiranje, sklapanje lihvarskih ugovora. Htjeli mi to priznati ili ne poštovane kolege i kolegice činjenica da ovaj slučaj razara ustavno-pravni poredak Republike Hrvatske a mi smo svi ovdje prisegnuli da ćemo štititi zakone i Ustav Republike Hrvatske. Apeliraj još jedan put. Od vas tražim jednu tematsku sjednicu na temu naših građana koji su upali u dužničko ropstvo. Poštovani predsjedniče ispričavam se i zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ja predlažem da budući da je o istoj temi da sada govori uvaženi zastupnik Šuker a onda će uvaženi zastupnik Kristić budući da je tema različita ako se slažete, izvolite uvaženi zastupnik Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. S obzirom da sam o ovoj temi u proteklih godinu i pol dana govorio nekoliko puta u ime kluba pa sada s obzirom da više nismo u oporbi nego smo preuzeli odgovornost za vodeću državu smatram da isto imam tako obvezu govoriti u ime kluba ono što sam govorio i prije godinu i još nešto dana. Dakle mi smo kao klub predlagali zaključak da Vlada, ministarstvo pravosuđa donosi moratorij na blokade po ovim postupcima iz nekoliko razloga. Zato što nekoliko institucija u RH je moralo napraviti izvide i vidjeti što se dogodilo. Dakle mislim da od 2001. godine hrvatski građani, hrvatska poduzeća su dobili mogućnost da se zadužuju vani međutim, pod jednim uvjetom a to je da kredit koji su dobili vani u Hrvatsku može isključivo ući preko žiroračuna a tvrtke su bile dužne prijaviti to HNB-u. Ako se to nije dogodilo na takav način onda se krše određeni zakoni. Međutim ovdje se u eri da tako kažem nuđenja svega i svačega u RH pojavili posrednici koji su nudili da se lako dođe do kredita od Raiffeisen zdruga. I najviše je toga bilo s područja gore Međimurske županije a najviše su stradale ako gledamo ovako grupno građani sa otoka Raba. Ako se uzme koliko ih je najviše bilo. Dakle njima su dolazili ti posrednici, nudili kredite, bilo je dovoljno samo da potpisu da daju određenu nekretninu, da li zemlju, da li kuću u zalog i dobili su kredit. Sada je ključno pitanje tko i kako je te novce unio u Hrvatsku. Ja sam na ovakav identičan način razgovarao i sa predstavnicima udruga blokiranih građana. I druga stvar, mnogi građani nažalost nisu uplaćivali novce na žiroračun nego su to davali tim posrednicima koji u principu te novce nikada nisu uplatili na žiroračun te banke. Druga stvar, postavlja se pitanje da li cijeli nominalni iznos kredita su ti građani dobili ili su ti posrednici uzeli proviziju. Dakle ako se to dogodilo oni su po svim pozitivnim zakonskim propisima RH učinili kazneno djelo. I zato su određene institucije, dakle Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Porezna uprava, Hrvatska narodna banka, naprosto trebalo je napraviti izvide u to. I ja sam mnogim ljudima koji su me kontaktirali u proteklih godinu dana predlagao da osobno odu u Austriju, u Raiffeisen banku, da vide kakva je situacija i da tamo na licu mjesta to raščiste. Međutim očigledno je da, i zato sam se javio za riječ da institucije u RH pa čak i Ministarstvo vanjskih poslova trebao to dići na višu razinu i to naprosto se mora riješiti na takav način. Dakle mora se doći do istine tko, kako i zašto. I ako građani RH imaju potvrdu da su nešto platili onda se to naprosto mora kao takvo evidentirati. I druga stvar, te banke moraju na određeni način napraviti nove ugovore sa građanima i vidjeti kako to riješiti. Međutim nažalost mnogi od njih i dalje individualno pokušavaju riješiti određene probleme i zato jesmo u situaciji u kojoj jesmo. Dakle, Klub HDZ-a je i dalje na stanovištu da je Ministarstvo pravosuđa trebalo napraviti obustavu ovrha. Druga stvar Ministarstvo unutarnjih poslova je trebalo reagirati u onom trenutku kada su po otoku Rabu hodali razno razni likovi sa fotoaparatima slikali nekretnine građana, ulazili praktički neovlašteno na njihov privatni posjed. Dakle na to se trebalo reagirati. I danas smatramo da treba napraviti potpuno identičnu stvar. Utvrditi činjenično stanje. Nažalost mnogi građani će se tu naći isto u nezgodnoj situaciji jer nesvjesno su im ti posrednici napravili to da su napravili praktički devizni carinski prekršaj jer sukladno odluci HNB-a da se mogu zaduživati vani a da ti novci u Hrvatskoj isključivo mogu ući uz prijavu HNB-u i preko žiroračuna. Sve što je napravljeno mimo toga, nažalost niti jedna institucija u RH o tome nije imala pojma dok se nisu pojavili problemi hrvatskih građana. Dakle to je jedan slojevit problem a isto ga tako slojevito trebamo rješavati. Ali da bi ga riješili moramo ga početi rješavati.
Hvala lijepa. I sada ću zamoliti uvaženog zastupnika Kristića koji će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora zahvaljujem na mogućnosti da se kolegama zastupnicima obratim sa nekoliko rečenica u svezi ugovora koje bi hrvatska Vlada uskoro trebala potpisati sa francusko-turskim konzorcijem u vezi izgradnje putničkog terminala u Dubrovniku. Dakle da podsjetim kolege zastupnike riječ je o vrlo vrijednoj investiciji od ukupne procijenjene vrijednosti 98 milijuna eura u kojoj bi se, znači prostor gruškog akvatorija u Dubrovniku trebao povjeriti francusko-tursko konzorciju na 40.-to godišnje upravljanje. Ono što je sporno u ovoj priči je to da građani grada Dubrovnika kao ni gradski vijećnici grada Dubrovnika nemaju saznanja o elementima ugovora koji bi se sutra trebao potpisati. Kako o tome tko će preuzeti troškove rješavanja neriješenih imovinsko pravnih odnosa, troškove izgradnje vrlo skupe i zahtjevne infrastrukture koja bi trebala omogućiti priključenje jednog takvog velikog gigantskog projekta na infrastrukturu grada Dubrovnika za koju svi znate da je vrlo skromna osobito ona prometna ali i najnoviji UNESCO-ov monitoring koji je navodno potpuno u suprotnosti s onim što se želi zaključiti u tom ugovoru. Dakle taj ugovor, odnosno francusko-truski konzorcij predviđa povećanje broja putnika koji bi trebali Dubrovnik posjećivati na kružnim putovanjima sa sadašnjih negdje 800 tisuća do milijun na milijun i pol a UNESCO monitoring predviđa da će u budućnosti kako Dubrovnik ne bi došao na listu ugrožene svjetske baštine biti moguće samo u jednom trenutku primiti oko 8 tisuća putnika sa kružnih putovanja koji mogu posjetiti Stradun u jednom trenutku. Dakle, ovo je jedna izravna prijetnja i ugroza gradu Dubrovniku. Kao što znate, grad Dubrovnik se danas nalazi na listi zaštićene kulturne baštine, pod UNESCO-ovom je zaštitom a na listi ugrožene je samo bio 90-tih godina kada smo trpili srpsko četničku agresiju. Dakle, ni u kom slučaju ovdje nije namjera kočiti ni zaustavljati jedno takvu vrijednu investiciju. Međutim, Hrvatska i mi ovdje u Hrvatskom saboru znamo za povijest koncesije, razno raznih koncesijskih ugovora, ugovora u javno-privatnom partnerstvu. Spomenut ću vam samo pitanje sportskih dvorana, pa i pitanje koje će se sigurno otvoriti ovdje uskoro u ovom Saboru, izgradnje zračne luke u Zagrebu a mi u Dubrovniku imamo pitanje javne garaže koja je mogla zaviti Dubrovnik u crno, te brojnih projekata koji su upravo zbog loših ugovora rezultirali lošim učincima, velikim štetama po hrvatski proračun. Stoga moja je zamolba još jedan put s obzirom da je ova Hrvatska Vlada nije našla za shodno da razgovara sa Povjerenstvom Gradskog vijeća grada Dubrovnika, da se u taj ugovor ugrade vrlo važne činjenice koje im želimo prezentirati, da prije sačinjavanja ugovora o koncesiji njegovog sklapanja ministar Butković ako treba i predstavnici Vlade prime povjerenstvo Gradskog vijeća grada Dubrovnika kako bi spriječili štetu po Hrvatski proračun i one stvari koje su se već događale puno puta kako hrvatski građani ne bi bespotrebno plaćali štete za loše sklopljene ugovore. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepa. I sada bismo onda prešli na prvu točku današnjeg dnevnog reda. I sada bismo onda prešli na prvu točku današnjeg dnevnog reda a to je 3. IZVJEŠĆE O RADU PROGRAMSKOG VIJEĆA HRT-A I O PROVEDBI PROGRAMSKIH NAČELA I OBVEZA HRT-A UTVRĐENIH ZAKONOM O HRT-U I UGOVOROM IZMEĐU REPUBLIKE HRVATSKE, HRVATSKE RADIOTELEVIZIJE I VLADE REPUBLIKE HRVATSKE ZA MANDATNO RAZDOBLJE OD 1. SIJEČNJA 2014. DO 31. PROSINCA 2014.GODINE Dakle, naglašavam radi se o 2014. godini. Podnositelj izvješća je Programsko vijeće HRT-a na temelju članka 26. Zakona o HRT-u. Materijal ste primili u pretince. Raspravu su proveli Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za informiranje, informatizaciju medija. Izvješća tih odbora primili ste na sjednici. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi predsjednik programskog vijeća HRT-a gospodin Bruno Kraljić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Ja ću samo ukratko, vrlo kratko s obzirom da ste dobili materijale obrazložiti sam nacrt izvješća. On je koncipiran tako da daje sumarni kratki pregled sjednica Programskog vijeća i tema o kojima je Programsko vijeće raspravljalo. Ono je u 2014.godini održalo 10 svojih sjednica te sumarni pregled zaključaka i mišljenja koje programsko vijeće tijekom 2014.godine donijelo. Vijeće je također donijelo i mišljenje vezano uz Izvješće HRT-a o ostvarenju ciljeva i obveza iz ugovora s Vladom vezano za ispunjavanje programskih načela i ciljeva HRT-a. U tom mišljenju Vijeće je zaključilo da HRT u najvećem dijelu, dakle ne u potpunosti, nego u najvećem dijelu ispunjava ugovorom propisane kvantitativne obaveze te da je HRT općenito ispunjavala usmjerenja ali uz primjedbe koje je vijeće u svome mišljenju navela. Samo bih želio upozoriti i da je sastavni dio našeg izvješća su zapisnici s kojeg se vidi stajališta vijeća i primjedbe, sugestije i zaključci koje su članovi vijeća i vijeće u cjelini izricali prema upravi HRT-a. Moram konstatirati da su zakonskim izmjenama iz 2012. godine značajno smanjene ovlasti programskoga vijeća. Programsko vijeće u tome smislu nije moglo utjecati na poboljšanje provedbe programskih načela. Jedini konkretni mehanizam pisano upozorenje koje je programsko vijeće izreklo u 2013.godini tada nije rezultiralo nikakvim konkretnim posljedicama pa je programsko vijeće u 2014. godine odustalo od tog modela u korist modela češćih sjednica i usmenih upozorenja ravnateljstvu HRT-a na koje je također Programsko vijeće nema nikakve mehanizme provjerenih mogućnosti konkretne reakcije. U svakom slučaju stav je Programskog vijeća da je ono u okviru kako zakona tako i ugovora koji je s jedne strane jako kvantificiran i vrlo precizno pa i pre precizno određuje postotke a s druge strane u člancima od 71-89 daje mogućnosti širokog tumačenja iznimki. Pokušalo i čini nam se ponajvećima uspjelo ostvariti svoju zakonom propisanu ulogu tim više što je kontinuirano predlagalo HRT-u da pokrene postupke izmjene ugovora s Vladom, ugovora koji je još uvijek na snazi uz neke manje izmjene iz 2015.godine na koje se ovo izvješće ne odnosi pa o njima sada ne bi. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa naime obrazloženja koja ste dali sada u ovako kratkom obraćanju ne mogu nikako prihvatiti s obzirom da u Izvješću koje je Vlada RH i mišljenju koje je dala na vaše izvješće jasno stoji da programsko vijeće nije svoju zadaću završilo zakonski i da nije slalo pismena upozorenja na sve propuste koje je rukovodstvo HRT-a činilo u pogledu programa. Stoga smatram da ovakvo šturo obrazloženje koje ste dali da iz zapisnika se sve vidi. Zapisnici su jedno a pismena upozorenja su ona koja ostaju trajno kao razlog da rukovodstvo HRT-a kao i glavni urednici moraju poštivati te izvršiti u konačnici ono što ste zatekli. To se nije dogodilo i stoga smatramo da imate i odgovornost prema ovom Hrvatskom saboru kao i prema Vladi RH da ugovori nisu poštivani.
Hvala. Želi li predstavnica Vlade dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Pardon, oprostite odbori su prvo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Uvaženi zastupnik Andrija Mikulić, predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče programskog vijeća, uvažena zamjenice ministra i predsjedniče nadzornog odbora, poštovane kolegice i kolege. Dakle, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije razmotrio je na 5. sjednici održanoj 13. travnja 2016. Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenim zakonom o HRT-u i ugovorom između Hrvatske radiotelevizije i Vlade Republike Hrvatske za mandatno razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014. Odbor je navedeno izvješće razmotrio kao matično radno tijelo. U vrijeme rasprave odbor je raspolagao s mišljenjem Vlade Republike Hrvatske na predmetno izvješće. U uvodnom izlaganju predsjednik Programskog vijeća HRT-a rekao je da je u 2014. godini programsko vijeće održalo 14 sjednica i da je na njima raspravljalo o ispunjenju svoje uloge definirane Zakonom o HRT-u, Ugovorom o HRT-u i Vlade RH i općim aktima HRT-a. Ono je također raspravljalo o aktualnim temama vezanim za praćenje ispunjavanja programskih obveza HRT-a definiranim zakonom i ugovorom kao i izvješćima povjerenika HRT-a vezanim za pritužbe i prijedloge korisnika usluga HRT-a. Obrazlažući i mišljenje Vlade Republike Hrvatske koje se odnosi na predmetno izvješće ministar kulture rekao je da Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati ovo izvješće. Istaknuo je da se u Izvješću o radu Programskog vijeća HRT-a za 2014. i mišljenju Programskog vijeća HRT-a od 3. studenog 2015. godine ističe da HRT tijekom 2014. nije ispunjavao usmjerenje sadržaja i kvalitativne obveze zadane ugovorom između HRT-a i Vlade RH. Ali uvidom u pojedina izvješća za televiziju je razvidno da postoje odstupanja i niža ostvarenja obveza od ugovora utvrđenih za pojedine programske vrste na kanalu HTV 1, HTV 2, HTV 3, HTV 4 te međunarodnom televizijskom kanalu. Istaknuo je i da je Vijeće za elektroničke medije u svojem Izvješću o radu Vijeća za elektroničke medije i Agencije za elektroničke medije za 2014. godinu utvrdilo da postoje odstupanja od ugovorenih programskih obveza te manji udjeli od ugovorenoga, a na HRT-u 4 zamijećeni su i programski sadržaji koji tu ne bi trebali postojati. Te da je na HRT 1 i HRT 2 došlo i do prekoračenja dopuštenog oglašavanja u jednom satu. Isto tako iz Izvješća o radiju jasno je da postoji niža realizacija nekih programskih vrsta na Hrvatskom radiju 1, HR2, HR3 i Glasu Hrvatske te pojedinim regionalnim radijskim centrima. Iako su se prema tadašnjim važećim odredbama ugovora između HRT-a i Vlade Republike Hrvatske omjeri programskih sadržaja smjeli korigirati. Vlada napominje da u izvješću nisu navedeni mogući opravdani ugovorni razlozi za odstupanje od omjera programskih sadržaja. Naglasio je da je iz predmetnog izvješća i mišljenja programskog vijeća nije razvidno da je Programsko vijeće HRT-a postupalo u skladu sa zakonskom obvezom u pogledu odstupanja od utvrđenih omjera programskih sadržaja te da je mišljenje programskog vijeća u bitnim segmentima nepotpuno i nedorečeno. Na kraju rečeno je i da se programsko vijeće u pogledu ostvarenih stručnih mjerila i kvalitete sadržaja i usluga nije očitovalo iako je zaduženo za praćenje tih načela čime nije ispunilo svoju zakonom utvrđenu ulogu te je suodgovorno za lošu kvalitetu programskih sadržaja na HRT-u i za neispunjenje zakonskih i ugovornih obveza HRT-a. U raspravi na odboru postavljeno je i pitanje predsjedniku programskog vijeća da li je Programsko vijeće HRT-a upozoravalo urednike i ravnateljstvo HRT-a na kršenje zakonskih i ugovornih obveza i programskih načela te da li su ta upozorenja imala efekt. Odgovoreno je da je programsko vijeće svoje primjedbe davalo usmeno što je zabilježeno i u zapisnicima te smatraju da su ispunili svoje obveze. Neke primjedbe su bile uvažene, a neke ne. No samo programsko vijeće ne sudjeluje u kreiranju programa. Nadalje, izneseno je i mišljenje da je ugovor HRT-a i Vlade Republike Hrvatske potpisan na 5 godina i da još uvijek nije istekao a izvještajno razdoblje je za 2014. godinu te bi ispunjenje obveza trebalo se vidjeti nakon isteka ugovora 2017. No izrečeno je i da je ugovor potpisan na 5 godina ali postoji plan izvršenja za svaku godinu, a primjerice pravila o oglašavanju odnose se na svaki sat. Nakon provedene rasprave odbor je sukladno mišljenju Vlade Republike Hrvatske većinom glasova sa 7 glasova za, 2 glasa protiv i 1 suzdržanim odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak: „Ne prihvaća se Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i Ugovorom između HRT-a i Vlade Republike Hrvatske za mandatno razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014.“.
Hvala lijepa. Drugi izvjestitelj odbora? Ne. Hvala. E onda ću zamoliti uvaženu zamjenicu ministra kulture, gospođu Anu Lederer, da dodatno obrazloži mišljenje. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupnici. Kao što ste već čuli u Izvješću o radu Programskog vijeća za 2014. godinu i mišljenu Programskog vijeća HRT-a o Izvješću o ostvarivanju ciljeva i obveza HRT-a iz Ugovora s Vladom RH za 2014. godinu ističe se da HRT u najvećem dijelu ispunjava ugovorom propisane kvantitativne obveze i da je HRT tijekom 2014. godine općenito ispunjavala usmjerenje, sadržaj i kvantitativne obveze zadane ugovorom između HRT-a i Vlade RH. Međutim, prema izvješćima za televiziju i radio stvarno stanje je sljedeće. U pogledu kvantitativnih obveza postoje niža ostvarenja programskih obveza od ugovorom utvrđenih za pojedine programske vrste na svim televizijskim kanalima HTV1, HTV2, HTV3, HTV4, međunarodni televizijski kanal što je utvrdilo i Vijeće za elektroničke medije u svojem izvješću za 2014. godinu i to za HTV1, HTV2, HTV3, HTV4 pri čemu su na HTV4 zamijećeni sadržaji koji ne bi trebali postojati zabavni igrani program. U svibnju 2014. godine Vijeće je zabilježilo na HTV1 i HTV2 i prekoračenje oglašavanja u jednom satu. Nadalje, postoji niža realizacija nekih programskih vrsta na Hrvatskom radiju jedan, dva i tri, Glasu Hrvatske, te pojedinim regionalnim radijskim centrima radio Sljeme, radio Osijek, radio Pula, radio Rijeka, radio Zadar, radio Knin, radio Split, radio Dubrovnik. U izvješću Programskog vijeća nisu navedeni mogući opravdani ugovorni razlozi za odstupanje od omjera programskih sadržaja. O predmetnim odstupanjima Programsko vijeće je bilo dužno pisano upozoriti Ravnateljstvo HRT-a, glavne urednike i Nadzorni odbor HRT-a što nije učinjeno kako proizlazi iz izvješća. U pogledu pak kvalitativnih obveza s obzirom da se prema programskim načelima u programima HRT-a moraju između ostalih poštivati najviša stručna mjerila, te osigurati pružanje sadržaja i usluga najviše kvalitete. Vijeće se nije očitovalo o ovim načelima, tj. o kvaliteti programa, iako je zakonom o HRT-u zaduženo za praćenje istih, te iako postoje brojni prigovori koji se odnose na kvalitetu programa i profesionalnost, a koje je zaprimio povjerenik za korisnike usluga Hrvatske radio televizije za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2014. godine. Zaključno. Programsko vijeće HRT-a nije ispunilo u 2014. godini svoje zakonom propisane zadaće, te je propustilo upozoriti nadležna tijela HRT-a o odstupanju i nižoj realizaciji programskih obveza HRT-a, te zahtijevati i ispunjenje programskih načela napose u dijelu koji se odnosi na pružanje sadržaja i usluga najviše kvalitete. Vijeće je stoga suodgovorno za lošu kvalitetu programskih sadržaja na HRT-u, te naposljetku i za neispunjenje zakonskih i ugovornih obveza HRT-a. Iz navedenih razloga Vlada Republike Hrvatske smatra da se navedeno izvješće ne može pozitivno ocijeniti, te predlaže Hrvatskom saboru da se navedeno izvješće ne prihvati. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. Prvo će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista riječ uzeti uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
Pozdravljam sve nazočne. Pa prije nego, čuli smo sad ovdje nešto što ima vjerojatno i istine, ne vjerojatno, nego sigurno. Ali ja bih postavio pitanje prvo jedno, da li se može reći da je HRT javna televizija, odnosno javni medij i servis ili zapravo državna ili stranačka televizija. Ja mislim da i najveći optimisti odgovor znaju, pa onda ako to stavimo u kontekst prigovora, onda je manje-više sve jasno. Citirat ću gospođu Vilović, profesoricu medijske etike, kao ona je autoritet pa hajde da nju citiram koja kaže: „Svaki puta kada se promijeni vlast odmah slijede i promjene na Hrvatskoj radio televiziji kojoj tepamo da je javni medij.“ I to se na koncu i dogodilo. Sjetimo se predizborne kampanje, gospodin Karamarko u svom prosvjetiteljskom duhu kaže HRT nas čini luđacima jer smo domoljubi, bit će promjena na HRT-u. Milijan Brkić, poznati demokrata kaže: „Tamo rade sve sami špijuni ili veliki dio špijuna.“ A ja se pitam pa što mu smeta? Pa to su zapravo ljudi koji odgovaraju njegovom mentalnom sklopu. Oni najbolje mogu izvršiti ono što on želi. Sa Kaptola stiže glas, kaže gospodin Miklenić, glavni urednik Glasa Koncila „HRT je … [[Govornik se ne razumije.]] brutalnog medijsko etiketiranja i likvidiranja neistomišljenika sve po komunističkom obrascu.“ Hvala bogu, sada vidimo sve je isto kao što je i bilo. Drugim riječima od najavljenih promjena neće biti ništa. Ali da se vratimo na ovo što je zapravo tema. Kada govorimo o, zapravo sve je to tema ali kada govorimo o Programskom vijeću i njegovom radu tijekom 2014. godine ja mislim da valja upozoriti na nešto što je i danas problem i što će biti problem vjerojatno duže vremena i za koji smo svi zainteresirani da se pokuša riješiti. Vijeće je kaže raspravljalo o planovima restrukturiranja dopisništva. To je ono što se stalno spominje, da dopisnička ta mreža dopisništva, regionalni centri, studije itd. treba ojačati, treba zapravo dati više prostora, a pogotovo recimo tu su zainteresirani predstavnici manjina u onim sredinama gdje manjine žive. Treba raspraviti doista Strategiju programa HRT-a i programskih kanala HRT-a i razmotriti izvršavanje programskih obveza Hrvata izvan Hrvatske, a posebnu pozornost treba dati, staviti da jezik i govor na HRT-u. Ja mislim da smo svi svjesni kada slušamo HRT ako nismo Zagrepčani da zapravo vidimo da se na HRT-u ne govori književnim jezikom ili barem ne oni koji bi trebali govoriti spikeri, izvjestitelji itd. I to je nešto što ne mora biti nešto što bitno smeta, ali ako je to javni servis onda je obveza zna se kako, na koji način treba govoriti. I ono što je meni interesantno bilo u ovome, a to je da HRT kaže, odnosno Programsko vijeće kaže da treba prihvatiti prijedloge Savjeta za nacionalne manjine, poboljšati programe namijenjene Hrvatima izvan Hrvatske i zapravo programi koji su namijenjeni informiranju pripadnika nacionalnih manjina trebaju biti više integrirani u redoviti program HRT-a. To je što se tiče izvješća. Meni se također čini interesantnim i ovo što je radio povjerenik za HRT. To je dosta jedna, to je već jedan eksperiment koji mislim da je pokazao svoje, zapravo više nije eksperiment, traje već nekoliko godina, pokazao svoju punu svrhu i svoj puni smisao i razmatra programske dijelove, znači komunicira sa gledateljima, sa slušateljima i ukazuju mu gledatelji, slušatelji na ono što je problem pa onda tu vidimo u ovom izvješću povjerenika programske dijelove kojima se najviše prigovaralo ali i oni programski dijelovi koji su prihvatili pohvale. Ja sada to neću govoriti ali ima neki, ono što zamjeram, odnosno mislim da je problem ovoga izvješća to je što je mali broj kako da kažem, reprezentativni je mali broj ljudi koji u tome sudjeluju. Prema tome, imamo ne znam prigovore 45 osoba ili ne znam, to je jako malo ali to je ono s čime se raspolaže pa su najveći prigovori bili za 2014. godinu i u emisiji Dobro jutro Hrvatska, Dnevnik 2, Radio Sljeme. I sada ja da ne navodim tu imate zašto se to prigovara, Nedjeljom u 2, TV kalendar itd.. Ali istodobno kada se hvale, kada se daju pohvale, onda se ponovno kaže da je zapravo Radio Sljeme najviše pohvala primio, onda Nedjeljom u 2, onda Dobro jutro Hrvatska, dokumentarni program, filmski program. Pa ona recimo se to kaže zbog čega, zbog kojih filmova, ciklusa filmova, prvi program Hrvatskoga radija. I sada se navode emisije koje su tu, uglavnom se govori o političkim emisijama za što su, ali ne samo o njima za što su političari zainteresirani. I to je zapravo jedna dobra, čini mi se dobra slika da shvatimo što zapravo je, kako da kažem, slušateljima i gledateljima interesantno a što nije interesantno. Mislim da bi svakako trebalo ukazati i na funkcije povjerenika. One su rađene po uzoru na najbolje europske medije i najbolje europske tradicije ali treba svakako ojačati možda sa jednom ekipom ljudi koji će tu pomoći da se to napravi, da se to napravi na pravi način. Ono što mislim da je zapostavljeno u ovom izvješću a što je vrlo bitno to je radijski program. Jer uglavnom kada se raspravlja raspravlja se o televizijskom programu a radijski program je po meni daleko kvalitetniji pogotovo Hrvatski radio prvi program i Hrvatski radio treći program koji zapravo doista predstavljaju možemo reći, pogotovo treći program, na što možemo biti ponosni i što svakako moramo spriječiti i onemogućiti da se eventualno, i bilo je takvih mišljenja da bi trebalo transformirati, promijeniti ili čak i ukinuti ili prenamijeniti treći program. Mišljenje je mnogih koji se bave ovom tematikom da je Hrvatski radio prvi program, da on stagnira, ali još ima toliko kvalitetne kadrove da se zapravo to ne primjećuje. Ali na duže vrijeme će to biti problem. Kada govorimo o emisijama, ja ih sada neću nabrajati ali mislim da treba izdvojiti svakako jednu koja traje već 10 godina na prvom programu Hrvatskoga radija, to je Inventura - tjedan pod povećalom gđe. Ivane Hedl Šubarić i Ivice Ružičića. Jer 10 godina biti inovativan, agilan, pratiti na najbolji mogući način što se zbiva na planu politike objektivno mislim da je kvaliteta koju treba naglasiti. Naravno, ja iznosim svoj osobno mišljenje ali čujem da i mnogi drugi tako razmišljaju. Treći program je bitan utoliko što je on ne samo kulturni program, imate cijelu lepezu, vjerojatno i slušate glazbe od klasične do jazza, do šansone, od filozofije umjetnosti do znanosti. Ali ovdje je zapravo najbolja promocija i hrvatske kulture, hrvatske glazbe, hrvatskih autora. I to je nešto što svakako treba podržati. Čak dapače bilo bi dobro da to doprije do javnosti šire i više ali nažalost imamo situaciju kakvu imamo. Kada se govori o lokalnim radiopostajama budući da dolazim iz Osijeka, ja bih samo kratko spomenuo da recimo program Radio Osijeka, jer ga slušam, bavi se pitanjima državne i lokalne politike i samouprave ali bavi se i puno problemima civilnoga društva i ima dvije manjinske emisije koje su vrlo interesantne, to je na mađarskom jeziku emisija koja je već uhodana, koja traje već godinama i nešto novije Slovaci riječku i pjesmo na koju ja kao Slovak imam prigovore ali neću ih sada ovdje iznositi da ne budem uvijek protiv svojih. Dobro je da takva emisija postoji ali je treba u svakom slučaju naprosto ažurirati odnosno treba je nekako učiniti atraktivnijom i modernijom. I sada još samo na kraju nekoliko riječi o stanju na HRT-u. Kada kažem o stanju na HRT-u u onom smislu što je ostalo nakon gospodina Radmana, jer i sami su djelatnici bili nezadovoljni sa onim što se zapravo na tom, u tom mediju radilo. Tri najveća problema su, barem oni koji se razumiju u to kažu, funkcionalna multimedijska organizacijska integracija, matrični ustroj koji je nastao od 2013. godine i urednička politika. Kada se govori o toj funkcionalnoj multimedijskoj organizacijskoj organizaciji HRT-a to su zapravo riječi koje dolaze iz programa Gorana Radmana i zapravo i željelo se radio i televizija uguraju jednu poslovnu jedinicu što se smatra da to ima dvije posljedice. Radio bi izgubio svoju samostalnost jer se svi rukovoditelji odjela uglavnom bave televizijom a odjel nije redakcija, to je radna jedinica koja isporučuje proizvod koji naručuje poslovne jedinice. Matrični ustroj o kojem smo govorili je također nešto što je program gospodina radmana koji je pokušavao zamijeniti stali analogni ustroj umjesto radiotelevizije, glazbene proizvodnje i općih zajedničkih poslova ustrojene su nove jedinice program produkcije, tehnologije, poslovanje te podrška upravljanju. Ovo navodim stoga što se time zapravo otvorio ogroman prostor uredničkoj moći i program se kako to kažu na samoj televiziji proizvodi poput cipela. A ta kako da kažem nema više zajedničkih kolege programa i produkcije, tako da nije moguće ni koordinirati zajednički rad na tim programima. Sadašnje stanje na HRT-u a još uvijek je tako, zapravo je stanje hladnoga rata između te dvije poslovne jedinice i to bi trebalo mijenjati i to bi trebala biti zadaća možda i više nego li kadrovska politika koja također naravno nije zanemariva. Ja sam i prošli put kad je bilo govora o smjeni gospodina Radmana pa se to neću ponavljati upozorio na sustav BBC-a kao onaj koji nam može biti uzor jer BBC ne priznaje razdvojenost poslovne i programske politike. Ravnatelj televizije, radija, digitalnih djelatnosti, informativnog programa nadzire i poslovanje i tu nema ništa čudno jer zapravo poslovna politika i novac je ujedno se reflektira i na program a program se reflektira na poslovnu politiku. Govori se o povezivanju i o digitalizaciji programa, znači uzor imamo, znamo kako to treba napraviti ali važno je na kraju napomenuti možda da li prije dolaska gospodina Radmana na HRT-u stanje nije bilo dobro, odlaskom da li se promijenilo, sumnjam. Bilo bi dobro da se promjeni. Gospodin Radman je imao jedinstvenu prigodu promijeniti stanje na televiziji. Nije, da li će to nova Vlada napraviti. Ja bi volio da da, ali to ne budi nadu jer zapravo se to gleda kao na stranački plijen. U svakom slučaju bez obzira na kadrove a u godini kada obilježavamo 90 godina radija i 60 godina televizije Hrvatske treba ojačati sadržaj u javnom servisu, ojačati profesionalizam, spriječiti estradizaciju, vratiti vrijednost autorskog rada, naglasiti značaj dopisništva u čemu smo već govorili. Od svega ovoga što sam sada nabrojao, v.d. ravnatelj Siniša Kovačić kaže, je najavio objektivizaciju medijskog izvještavanja ma što to značilo. Do bitnih pomaka može doći ako se ta politika odmakne od televizije ali svi smo svjesni da se to neće dogoditi tako da mi prihvatili ili ne prihvatili programska izvješća priča će se ponavljati i sljedeće godine. Ništa se bitno neće promijeniti. Što se mene tiče ja nemam neki stav o prihvaćanju ili ne prihvaćanju izvještaj programskog vijeća jer Programsko vijeće tako i tako nema i nikakve ovlasti, Programsko vijeće je tako i tako savjetodavno, to je kao sveta vodica koja niti šteti niti koristi.
Hvala lijepa. Imamo jedan cijeli niz replika. Prava je ona uvaženog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, spomenuli ste kako je došlo niz primjedbi i pohvala na rad određenih programa ili radio postaja no međutim mislim da to i toliko nije bitno na rad programskog vijeća s obzirom da je jasno definirano ono što HRT treba raditi po ugovoru sa Vladom RH. Pa tako je konstatirano da pojedina izvješća za televiziju razvidno je došlo do odstupanja. Do odstupanja je došlo i tamo gdje ste vi kao neki gledatelj ili slušatelji pohvalili kao što je to na radio Sljemenu, na radio Osijeku, na radio Puli, na radio Rijeci, na radio Zadru, Kninu, Splitu, Dubrovniku. Moglo se je dogoditi određene promjene. One su definirane čak i zakonom. Međutim nije nitko naveo zašto i zbog čega su takva odstupanja nastala. Jasno je da ne možete reći da nije bilo propusta i da Programsko vijeće HRT-a nema zakonske ovlasti o postupanju. Ono jasno može reći što treba činiti, što je propušteno napraviti, koji su otkloni od ugovornih obaveza i Zakona o HRT-u i postupiti po tome savjesno i odgovorno jer postoji odgovornost i njih što nisu postupali i propust je taj koji donosi nekomu mogućnost da manipulira, da radi program kako ga je volja i da ide u smjeru koji mu netko nameće. To je programsko vijeće trebalo spriječiti i reagirati svaki puta u pismenom obliku ukoliko nije moglo samo, trebalo se obratiti Hrvatskom saboru kome podnosi izvješće. To nije učinjeno, a propusti su ogromni i nesagledivi.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
A ne znam ja možda nisam bio jasan ali ja isto se slažem da je bilo puno propusta kako smo govorili o tome ali ja sam samo želio naglasiti jednu stvar da mi se čini da to nije glavni razlog za negativno mišljenje o radu programskog vijeća, eto samo to.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Jasena Mesića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, pažljivo sam slušao vaše izlaganje. Na zadnju rečenicu vašu ću se vratiti. Kad ste rekli da možete i ne morate prihvatiti izvješće, nemojte tako pristupiti u ovom problemu, uzimate ovo izvješće i našu raspravu o njemu kao putokaz za dalje i taj dio apsolutno pozdravljam kada ste rekli gledajmo u budućnost kako bi se trebala dalje HRT razvijati. I u svom govoru ste spomenuli jednu vrlo bitnu stvar koja je po meni najbitnija i trebala bi proizaći iz ovog izvješća a to je pitanje suradnje produkcije i programa. Sve su veće debate u hrvatskom društvu o iznosu pretplate, o nužnosti pretplate, o obvezi pretplate, to pitanje postavljaju mnogi građani. Produkcija mora pratiti programske sheme i programske ideje koje sukladno Zakon o HRT-u HRT mora ispunjavati a istovremeno produkcija mora osiguravati financijsku i tehničku konstrukciju. Zato je u zakonu koji je vrijedio do 2012. se morao program zajednički prihvaćati od Nadzornog odbora i programskog vijeća jer su jedni imali zadatak da osiguraju produkcijske okvire i razmatraju produkcijske okvire a drugi da razmatraju programske okvire. Kad je to bilo ovim zakonom ujedinjeno u jednoj osobi bez paralelne suradnje ova dva tijela naravno da dolazi do permanentnih problema i dolazit će dok se to ne promijeni. I vrlo su dobre ove promjene gdje se u produkcijskoj sferi sada za vrijeme v.d. mandata nastoji objediniti upravo u produkciji da tamo sjede i ljudi zaduženi za produkciju i ljudi zaduženi za program. I mislim da je to put u kojem produkcijskom smislu Hrvatska radiotelevizija mora ići.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa evo začudo, ja se sa vama moram složiti.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega složio bih se sa vama u dijelu da treba decentralizirati, tj. da treba ojačati regionalne tv kuće. Međutim, kad ste govorili u ovome dijelu, znači u 2014. a tako i svih proteklih godina zaboravili ste kazati kada ste dali pohvalu u jednom dijelu za vrijeme Radmanove televizije dok je bio ravnatelj, naši građani plaćaju tv pretplatu da ne budu samo tri do četiri dežurna kritičara koji će stvarati mišljenja o bilo kojoj dnevno-političkoj temi, ideološko-svjetonazorskoj. To se na javnoj televiziji ne smije događati. Ja se sjećam vremena i vas jedno vrijeme ste bili često … [[Govornik se ne razumije.]] dok niste bili saborski zastupnik na Hrvatskoj radio televiziji. Ali nije dobro da određene grupacije imaju svoje predstavnike bilo ideološke, svjetonazorske i bilo koje druge, pa da svoje stavove nameću cijeloj naciji. A to je činjenica da je na HRT-u godinama unazad se radi na takav način. I to nije dobro i to naši građani ne žele da im se nameću ideološko-svjetonazorske i bilo koji drugi dnevno-politički stavovi. Na tome treba raditi u budućnosti i to treba biti zaključak da to bude javni servis svih građana Republike Hrvatske.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa ja se samo slažem da doista treba proširiti krug svjetonazorskih ljudi koji će sudjelovati u tome. Budući kako ste sami rekli jedno vrijeme sam stvarno bio često na televiziji, ali da opravdam urednike, a sad nisam eto. Prema tome, evo. To tako ide. Ali hoću da opravdam urednike naprosto. Oni imaju previše obveza. Imaju te telefonske brojeve koji su u krugu i to je naprosto logika stvari da nazovete onoga za kog vjerujete da može nešto interesantno reći. Svaki eksperiment, istraživanje novoga je već zapravo problem i za urednika. Ja ne opravdavam to, nego samo naprosto govorim kao činjenicu. I svi mi idemo linijom nekog manjeg otpora, pa znam da će ne znam onda taj i taj reći da sad ne spominjem imena dobro, a znate šta ima i tih za koji se zovu, za koje znate da će reći glupost pa ih namjerno zovete. I to ni jedna televizija ni ova nova, ni ona stara neće izbjeći i neće se lišiti takvih osoba koje im trebaju u datom trenutku. Evo slažem se sa vama u svakom slučaju da treba proširiti krug svjetonazorski.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega, slažem se sa vama u onom dijelu što kažete kada Programsko vijeće uistinu treba biti širi spektar sve hrvatske javnosti i to ste dobro rekli. Na žalost to nismo imali u ovom sazivu Programskog vijeća. Uglavnom je dominirala ili iz civilnog društva ili određenih interesnih grupacija, udruga, jedan spektar. Također se sa vama slažem i dobro je što ste rekli da uistinu gospodin Radman i za vrijeme njega te kritike koje ste uputili, je uistinu ali eto. To je četrnaesta, to je iza nas, tu štetu teško možemo vratiti nazad učinjenu. Samo tema je izvješće četrnaeste i vaše prejudiciranje što će sada biti, da će biti isto ako ne i gore sa nekim novim sazivom Programskog vijeća ili nekim novim uredništvom na Hrvatskoj televiziji uistinu se ne možemo složiti. To ćemo vjerojatno raspravljati kroz godinu ili dvije kad bude neka druga rasprava izvješća o Programskom vijeću prejudicirati nešto da će biti teško je to ovoga momenta uistinu ja ne mogu kazati. Vi očito vidovnjak, pa to vidite i znate da će tako biti. Ali nadam se da će Programsko vijeće biti ono kako ste vi preporučili širi spektar svehrvatske javnosti iz društvenog, civilnog spektra udruga kako bi bile zastupljene pri izradi programa kroz Hrvatsku radio televiziju, a naravno i Hrvatski radio. Hvala lijepo.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa dobro, ja da sam vidovnjak kolega ja bih bio u HDZ-u. A nisam vidovnjak, prema tome, tu sam gdje jesam. To je jedno. Ali drugo, ja sam naprosto dao neke svoje sumnje u to. Zašto? Pa zato što imam poprilično godina i što se zapravo ništa bitno uključujući onaj bivši sustav ne mijenja na žalost. Ako me ova nova vlast, novo ravnateljstvo nakon izbora koje se konstituira demantira ja ću biti najsretniji, vjerujte mi.
Hvala lijepa. Imamo jedan cijeli niz replika. Prava je ona uvaženog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, spomenuli ste kako je došlo niz primjedbi i pohvala na rad određenih programa ili radio postaja no međutim mislim da to i toliko nije bitno na rad programskog vijeća s obzirom da je jasno definirano ono što HRT treba raditi po ugovoru sa Vladom RH. Pa tako je konstatirano da pojedina izvješća za televiziju razvidno je došlo do odstupanja. Do odstupanja je došlo i tamo gdje ste vi kao neki gledatelj ili slušatelji pohvalili kao što je to na radio Sljemenu, na radio Osijeku, na radio Puli, na radio Rijeci, na radio Zadru, Kninu, Splitu, Dubrovniku. Moglo se je dogoditi određene promjene. One su definirane čak i zakonom. Međutim nije nitko naveo zašto i zbog čega su takva odstupanja nastala. Jasno je da ne možete reći da nije bilo propusta i da Programsko vijeće HRT-a nema zakonske ovlasti o postupanju. Ono jasno može reći što treba činiti, što je propušteno napraviti, koji su otkloni od ugovornih obaveza i Zakona o HRT-u i postupiti po tome savjesno i odgovorno jer postoji odgovornost i njih što nisu postupali i propust je taj koji donosi nekomu mogućnost da manipulira, da radi program kako ga je volja i da ide u smjeru koji mu netko nameće. To je programsko vijeće trebalo spriječiti i reagirati svaki puta u pismenom obliku ukoliko nije moglo samo, trebalo se obratiti Hrvatskom saboru kome podnosi izvješće. To nije učinjeno, a propusti su ogromni i nesagledivi.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
A ne znam ja možda nisam bio jasan ali ja isto se slažem da je bilo puno propusta kako smo govorili o tome ali ja sam samo želio naglasiti jednu stvar da mi se čini da to nije glavni razlog za negativno mišljenje o radu programskog vijeća, eto samo to.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Jasena Mesića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, pažljivo sam slušao vaše izlaganje. Na zadnju rečenicu vašu ću se vratiti. Kad ste rekli da možete i ne morate prihvatiti izvješće, nemojte tako pristupiti u ovom problemu, uzimate ovo izvješće i našu raspravu o njemu kao putokaz za dalje i taj dio apsolutno pozdravljam kada ste rekli gledajmo u budućnost kako bi se trebala dalje HRT razvijati. I u svom govoru ste spomenuli jednu vrlo bitnu stvar koja je po meni najbitnija i trebala bi proizaći iz ovog izvješća a to je pitanje suradnje produkcije i programa. Sve su veće debate u hrvatskom društvu o iznosu pretplate, o nužnosti pretplate, o obvezi pretplate, to pitanje postavljaju mnogi građani. Produkcija mora pratiti programske sheme i programske ideje koje sukladno Zakon o HRT-u HRT mora ispunjavati a istovremeno produkcija mora osiguravati financijsku i tehničku konstrukciju. Zato je u zakonu koji je vrijedio do 2012. se morao program zajednički prihvaćati od Nadzornog odbora i programskog vijeća jer su jedni imali zadatak da osiguraju produkcijske okvire i razmatraju produkcijske okvire a drugi da razmatraju programske okvire. Kad je to bilo ovim zakonom ujedinjeno u jednoj osobi bez paralelne suradnje ova dva tijela naravno da dolazi do permanentnih problema i dolazit će dok se to ne promijeni. I vrlo su dobre ove promjene gdje se u produkcijskoj sferi sada za vrijeme v.d. mandata nastoji objediniti upravo u produkciji da tamo sjede i ljudi zaduženi za produkciju i ljudi zaduženi za program. I mislim da je to put u kojem produkcijskom smislu Hrvatska radiotelevizija mora ići.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa evo začudo, ja se sa vama moram složiti.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega složio bih se sa vama u dijelu da treba decentralizirati, tj. da treba ojačati regionalne tv kuće. Međutim, kad ste govorili u ovome dijelu, znači u 2014. a tako i svih proteklih godina zaboravili ste kazati kada ste dali pohvalu u jednom dijelu za vrijeme Radmanove televizije dok je bio ravnatelj, naši građani plaćaju tv pretplatu da ne budu samo tri do četiri dežurna kritičara koji će stvarati mišljenja o bilo kojoj dnevno-političkoj temi, ideološko-svjetonazorskoj. To se na javnoj televiziji ne smije događati. Ja se sjećam vremena i vas jedno vrijeme ste bili često … [[Govornik se ne razumije.]] dok niste bili saborski zastupnik na Hrvatskoj radio televiziji. Ali nije dobro da određene grupacije imaju svoje predstavnike bilo ideološke, svjetonazorske i bilo koje druge, pa da svoje stavove nameću cijeloj naciji. A to je činjenica da je na HRT-u godinama unazad se radi na takav način. I to nije dobro i to naši građani ne žele da im se nameću ideološko-svjetonazorske i bilo koji drugi dnevno-politički stavovi. Na tome treba raditi u budućnosti i to treba biti zaključak da to bude javni servis svih građana Republike Hrvatske.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa ja se samo slažem da doista treba proširiti krug svjetonazorskih ljudi koji će sudjelovati u tome. Budući kako ste sami rekli jedno vrijeme sam stvarno bio često na televiziji, ali da opravdam urednike, a sad nisam eto. Prema tome, evo. To tako ide. Ali hoću da opravdam urednike naprosto. Oni imaju previše obveza. Imaju te telefonske brojeve koji su u krugu i to je naprosto logika stvari da nazovete onoga za kog vjerujete da može nešto interesantno reći. Svaki eksperiment, istraživanje novoga je već zapravo problem i za urednika. Ja ne opravdavam to, nego samo naprosto govorim kao činjenicu. I svi mi idemo linijom nekog manjeg otpora, pa znam da će ne znam onda taj i taj reći da sad ne spominjem imena dobro, a znate šta ima i tih za koji se zovu, za koje znate da će reći glupost pa ih namjerno zovete. I to ni jedna televizija ni ova nova, ni ona stara neće izbjeći i neće se lišiti takvih osoba koje im trebaju u datom trenutku. Evo slažem se sa vama u svakom slučaju da treba proširiti krug svjetonazorski.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega, slažem se sa vama u onom dijelu što kažete kada Programsko vijeće uistinu treba biti širi spektar sve hrvatske javnosti i to ste dobro rekli. Na žalost to nismo imali u ovom sazivu Programskog vijeća. Uglavnom je dominirala ili iz civilnog društva ili određenih interesnih grupacija, udruga, jedan spektar. Također se sa vama slažem i dobro je što ste rekli da uistinu gospodin Radman i za vrijeme njega te kritike koje ste uputili, je uistinu ali eto. To je četrnaesta, to je iza nas, tu štetu teško možemo vratiti nazad učinjenu. Samo tema je izvješće četrnaeste i vaše prejudiciranje što će sada biti, da će biti isto ako ne i gore sa nekim novim sazivom Programskog vijeća ili nekim novim uredništvom na Hrvatskoj televiziji uistinu se ne možemo složiti. To ćemo vjerojatno raspravljati kroz godinu ili dvije kad bude neka druga rasprava izvješća o Programskom vijeću prejudicirati nešto da će biti teško je to ovoga momenta uistinu ja ne mogu kazati. Vi očito vidovnjak, pa to vidite i znate da će tako biti. Ali nadam se da će Programsko vijeće biti ono kako ste vi preporučili širi spektar svehrvatske javnosti iz društvenog, civilnog spektra udruga kako bi bile zastupljene pri izradi programa kroz Hrvatsku radio televiziju, a naravno i Hrvatski radio. Hvala lijepo.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa dobro, ja da sam vidovnjak kolega ja bih bio u HDZ-u. A nisam vidovnjak, prema tome, tu sam gdje jesam. To je jedno. Ali drugo, ja sam naprosto dao neke svoje sumnje u to. Zašto? Pa zato što imam poprilično godina i što se zapravo ništa bitno uključujući onaj bivši sustav ne mijenja na žalost. Ako me ova nova vlast, novo ravnateljstvo nakon izbora koje se konstituira demantira ja ću biti najsretniji, vjerujte mi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića.
Poštovani gospodine Pecnik, pred kraj svojeg govora izrazili ste sumnju u objektivizaciju medijskog izvješćivanja HRT-a kojeg je gospodin Siniša Kovačić postavio kao svoj cilj, pa sad dakle kao da objektivizacija je nemoguća ili da je bilo koji pomak nemoguć. Navest ću vam samo jedan osobni primjer nakon nekih mojih izjava prije nekoliko mjeseci u emisiji svakodnevnica voditeljica kreće sa pitanjem svojoj gošći vrlo sugestivnim pitanjem, znači slažete li se da se radi o ksenofobnim, nacističkim i potpuno neprihvatljivim izjavama. Znači, uopće ne, prvo ne daje izjave same. Znači, uspostavlja sugestivno pitanje. U studiju je samo gospođa Aleksandra Kolarić, znači koja nastavlja da, da tako su krenuli Hitler i Staljin i ne znam tko sve ne. I nakon toga u prilogu se pojavljuje samo gospođa Sandra Benčić iz Mirovnih studija koja me naravno oblati do kraja. Zašto to govorim? Navodim svoj primjer zato jer ga najbolje znam. Dakle, kao prvo postavljala je sugestivna pitanja. Kao drugo, u studiju je imala samo jednu gošću. Kao treće u prilogu je imala samo jednu gošću koju su sve navijale na jednu stranu. Dakle, u medijskom izvješćivanju postoje objektivni kriteriji. Dakle, novinarstvo nije nešto što je nastalo tako pa nam se čini da bi moglo ovako ili onako. Ima određena pravila. Jedno od tih pravila je da novinar ne postavlja sugestivna pitanja, drugo pravilo je da se uvijek čuje i druga strana. To je jedno od temeljnih pravila novinarstva. I da ne nabrajam dalje. Dakle, ako postoji mogućnost objektivizacije zašto u startu to relativizirate? I da vas utješim obzirom da imam preko 20 godina staža na HRT-u reći ću da vama za utjehu većina novinara i urednika na HRT-u su vašeg svjetonazora i oni su tamo vezani radnim odnosom, govorimo otvoreno. Njih ne možete poslati. Prema tome, koliko god se vi trudili izvješćivanje HRT-a će uvijek biti. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
… [[Govornik naknadno uključen.]] to stalno upozorava gospodin Miklenić. Znači to je recimo taj dio koji ide vama u prilog jel'. Da li na HRT-u ima moje orijentacije? Pa valjda ima, vjerojatno ima. Da li su u većini? Ne znam. A zašto izražavam skepsu u objektivizaciji? Ja bih volio da postoji, doista i meni zna smetati sugestivnost pitanja kad kao gledatelj ili slušatelj čujem pa samo dođete i kažete da, ne. Pa mislim valjda ako ste gost trebate dati priliku gostu da on elaborira ono za što ste ga pozvali, jel' tako? To se često ne događa. Ali zašto imam skepsu prema objektivizaciji? Pa naprosto bit ću sad možda malo bezobrazan ali ne namjerno, naprosto znajući iz kojeg kako da kažem miljea novinarskog, koje udruge, kojeg profila dolazi gospodin Kovačić ja doista ne mogu vjerovati u tu objektivizaciju.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Drage Prgometa, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa način i jezik kojim se u Parlamentu govori o medijima bojim se da se radi o dubokom neshvaćanju što je uloga medija. I kad govorim o medijima, pa i ovdje ovih par, pa rasprava je pokazala da su najmanje bitne brojke, najmanje bitno poslovanje, najmanje bitno novinarstvo. Uglavnom se sve svede na ideološke obračune, broji se koliko je minuta posvećeno pojedinoj stranci, iz koje opcije dolazi ako je to uopće poznato ili kakvog je svjetonazora pojedini novinar ili urednik, prijeti se otkazima itd. A najmanje se govori doista o HRT-u kao javnoj televiziji. Mislim da bi trebali biti svi pošteni i reći da je HRT državna televizija. Tako je bilo za prošle Vlade, tako se postavlja i ova Vlada. Ne mislim da je to loše samo bi onda to trebalo zakonski jasno regulirati, podijeliti uloge prvog i drugog programa kao što to rade druge televizije ili zakonom potpuno je pretvoriti u javnu televiziju i onda vjerojatno po toj javnoj televiziji, pogotovo ne onakav način o tome kako pojedini novinar treba nekome postavljati pitanje ne bismo nikada niti razgovarali. Jer ako je nešto važno kad govorimo o našem poslu, a to je zaštita novinarstva i novinara. Svakako se novinarima može prigovoriti da su nekad neobjektivni ali oni su svi čuvari demokracije, njihova prava se moraju štititi. I to bi trebala biti zadaća svih nas koje su građani birali za borbu za javna prava ili za javni interes. Zato bi novi zakon koji je obećavan u predizborno vrijeme doista u konačnici trebao regulirati što ćemo učiniti od naše televizije. Znam samo jedno da ta televizija ne smije postati komercijalna. I zadnja rečenica, volio bih da imate na umu svi i SDP i HDZ da je ovladavanje HRT-om jamac za uspjeh na izborima onda se vlast nikad ne bi promijenila.
Hvala. Volio bih da niste upotrijebili jednu riječ, a to je psi čuvari nego samo čuvari. Ali u svakom slučaju odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa ja mislim da Hrvatsko novinarsko društvo dobro štiti svoju struku i novinare ali naravno svima onima kojima je do objektivne slobodne riječi treba iza toga stati. Već godinama kao volonter kako da kažem godinama pišem za kojekakve novine itd. i znam otprilike koji su problemi i znam neke granice do kojih se može ići. Ali je činjenica jedna da oni koji žive od toga, ja od toga ne živim pa meni je sad svejedno da li će mi uzeti tekst ili neće uzeti tekst, ali oni koji žive od toga nažalost su izloženi brizi za svakodnevnu egzistenciju i naravno da o tome vode računa. I sad još ovo drugo što ste rekli da trebamo priznati da je državna televizija. Pa to bi bilo možda najpoštenije. Ali što je onda posljedica? Onda recimo možemo napraviti kao što je RAI napravio … [[Ne razumije se.]] programa. Pa ne znam demokršćani imaju ove, komunisti imaju ove, oni imaju onaj program. Međutim, to se pokazalo i u Italiji da baš nije najbolje rješenje jel'. Prema tome, nema idealnog rješenja. Prema tome idealno rješenje je zapravo da mi postanemo pametniji i da imamo javnu televiziju. Ali to rekao sam da sam skeptičan prema tome. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Andrije Mikulića, izvolite.
Poštovani kolega Pecnik pa vi kad ste govorili, a kažu da je ponavljanje majka znanja, dakle onda ću reći da uvidom u pojedina izvješća kako za televiziju tako i za radio je utvrđeno da postoji niža realizacija nekih programskih vrsta pa tako i na lokalnoj i regionalnoj razini odnosno i na Radio Osijeku. To mi je žao, shvatio sam da je to žao i vama. Ali to isto programsko vijeće ima ovlasti ali očito ih nije konzumiralo na način koji je trebalo. Dakle, ima zakonom propisanu zadaću da na vrijeme upozori HRT na nepoštivanje utvrđenih obveza ako pričamo o tome. A mislim da je ovo točka o kojoj se danas ovdje govori. Slažem se s vama apsolutno u onom dijelu kad kažete da bivši ravnatelj nije učinio ono što je imao priliku. Pa u konačnici zato i nije više ravnatelj. Ali pružimo priliku ovima koji danas bi trebali učiniti nešto i nemojmo a priori zato što to nije po mom stavu tako pa nije dobro. Prema tome, mislim da su sve procedure bile ispoštovane u tom dijelu. Ali završiti ću vam jednom izjavom tadašnjeg predsjednika HND-a 2012. koji kaže pohvaljujem zakonske izmjene kukuriku koalicije kojima je omogućena smjena cijele, nemojmo zaboraviti zakonito i demokratski izabrane uprave na samom početku mandata. Kaže, smjena je potrebna kao i novi program. E pa sada vam ja kažem smjena je napravljena a kao što vidite svakodnevno se rade pomaci u programu, apsolutno na bolje.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa ja mislim da se, s vama se recimo mogu složiti, sve ono što je nasilno, sve ono što ide zapravo mimo struke, zapravo je nasilje nad čovjekom, nad duhom, nad mišlju, kako god hoćete. Ono što nije po mojoj volji. Pa po mojoj volji nije to da zapravo ili SDP ili Laburisti, to što nikada neće biti ili HDZ budu oni koji zapravo određuju pravila ponašanja prije svega na televiziji zato što je televizija najmoćniji mediji, naravno. Ali recimo ako gledamo cjelinu medija, pa nije stanje ni tako tragično. Imamo radio koji sasvim, jer ga ne slušamo, mi ne mislimo da je to bitno, na radiju je drukčija situacija, ne u svim programima ali je. Prema tome, ima nešto što je dobro, ono što je dobro treba svakako ostaviti, ono što ne valja promijeniti. A da li će novi ljudi promijeniti, pa ako budu manje slušali politiku hoće a ako budu slušali jednu politiku kao i prethodni neće. A vidjeti ćemo za 4 godine ili ne znam dok traje mandat ovog Sabora što će biti.
Hvala. Sada ćemo na sljedeći klub a to je Klub zastupnika SDSS-a Reformista u čije ime će govoriti uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Programskog vijeća, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Najprije nekoliko riječi o obrazloženju Vlade zašto ne prihvaća izvještaj Programskog vijeća. Centralno mjesto kaže da sadržaj nije bio dobar, bez jedne rečenice obrazloženja, šta je to bilo loše i šta je to bilo krivo, ne temelju čega bismo mi zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora mogli kazati Vlada ima pravo ili Vlada ima krivo. Ovako vi od nas očekujete da se opredjeljujemo po tome da li vjerujemo Vladi ili ne vjerujemo Vladi, da li podržavamo Vladu ili ne podržavamo Vladu. Prema tome, mislim da ste dužni iz poštovanja prema ovom Visokom domu napraviti obrazloženje svojega mišljenja. Jer to je ocjena na temelju koje zastupnici trebaju donositi svoje odluke ili raspravljati. Ja ne znam što je sporno po mišljenju Vlade u ostvarivanju programa HRT-a a što nije Programsko vijeće na vrijeme uradilo. Dakle molim vas, plediram na Odbor, iako vidim da on za to sluha nema, plediram na zastupnike i zastupnice ovog Sabora da naučimo Vladu da poštuje ovu instituciju posebno u slučajevima od javnoga interesa kao što je i javna televizija, kao što su javna poduzeća za koja vidimo da postaju stranačko, partijaka pljenovi. Nije nikakva tajna da se već godinu dana po hodnicima na Prisavlju govori sada kada mi dođemo vidjeti ćete vi svoga Boga. Kakav je to, kakvo je to stanje u javnim institucijama tko god da to govori, bio lijevi ili desni. Zar su izbori revolucije? Zar su izbori prevrati? Zar se tako odnosi prema vitalnoj instituciji kao što je nacionalna televizija? Ili prema bilo kojoj javnoj ustanovi ili javnom poduzeću? A odnosi se. Jedanput zbog novca a drugi put zbog utjecaja. I kao zastupnici u ovom Saboru i kao klub želim reći ovdje to nije u skladu sa Ustavom, to nije u skladu sa osnivačkim aktom, to nije u skladu sa programskim načelima HRT-a za koje smo mi zaduženi. Kada se smjenjuju vlasti, smjenjuju se suptilne stvari u normalnim okolnostima, ravnatelj, a ne u posljednje vrijeme 40 ljudi od vrha do dna. S obrazloženjem pa znaš i sam, vidjeti će se nešto, snađi se i slično. Po kojem kriteriju? Pa po kriteriju paralelne asocijacije novinara koja je osnovana prije 2 godine. Po tom kriteriju. A neku koja postoji 100 godina, nju nećemo poštivati, tako poštujemo vlastite institucije u državi. Tako mislimo da će stvoriti da država funkcionira kao institucionalan poredak, pa nećemo. Tako ćemo institucije izručiti samovolji stranačko političkih grupacija. A narod i radnike ćemo izručiti samovolji kapitala. I to je stanje. Ja sam protiv toga. I svi moramo biti protiv toga jer za to nemamo državu i nismo trebali imati državu ako smo zato htjeli imati državu. Jer je to narodna izdaja. Dakle, zašto je trebalo smijeniti nesumnjivo jednog od najboljih urednika na HRT-u u mandatu protekle garniture, na trećem programu Šošu, zbog čega? Jel loše radio? Ako je loše radio, je li to netko obrazložio zašto je loše radio? Ali nije, nego se ide smjenjivati od vrha do dna. A kaže se mi smo protiv ideologije a primjenjujemo revolucionarne metode u takvim stvarima i to loše jer ne idemo u progresiju nego idemo u regresiju. Kažemo, nećemo više biti ideoloških podjela i nametnutih ideoloških rješenja, a pogledajte po kojem sistemu su imenovani ljudi na čelna mjesta, vrlo je lako iščitati. Kojim asocijacijama, kojim grupacijama i kojoj ideologiji pripadaju? Da bar pripadaju nekoj ozbiljnoj političkoj ideologiji čovjek bi rekao ajde neka. Ali Boga mi ne pripadaju ni toj. Radite na tome da se stranke razvlaste kolegice i kolege iz HDZ-a, radite na tome da nacionalna televizija propadne kao i sve što je i nacionalno i javno misleći da će na taj način učiniti nešto dobro za stranku i stranački život. Vi toga možda niste svjesni, ali ja to gledam, vidim i čovjeku dođe da sjedne i plače. A sad mi dozvolite nekoliko riječi o sadašnjem programskom vijeću od strane djela uprave i o pojavi cenzure na javnom servisu HRT. Montirani proces se nekom sviđao, nekom nije. Parodija na komunističko razdoblje kad smo imali strahovite montirane procese. U jednoj demokratskoj zemlji ta parodija nema mjesta a jako se borimo protiv komunizma. I jučer smo se busali protiv komunizma. A jednu emisiju koja se zove montirani proces da bi se sprdala sa takvom prošlošću i da bi se sprdala sa onima koji to zaboravljaju pa i danas se ponašaju u skladu sa tako lošom prošlošću. Nismo u stanju sačekati 15 dana kad im istekne ugovor i ne nastaviti taj ugovor ako ne mislimo da im nije mjesto nego kažemo ne. Vi vrijeđate Židove. Židovi kažu ne vrijeđaju nas, pa to je parodija, sprdaju se s onima koji vrijeđaju Židove. Onda kažete ne, to je bilo loše financijsko stanje. Onda se skupi civilno društvo da im da podršku, onda HTV zabrani da se snima to i da se izvještava sa toga. Zabrana snimanja kulturnjaka 2016.i prekrivanje Kožarićevog sunca 10.travnja ni riječi o sramotnom Sedlarovom filmu. Jedina među svim nacionalnim televizijama HRT nije imala specijal ili brakeing news o napadu u Bruxellesu 22.3. HTV nije izvijestila, to je programsko. HTV nije izvijestila ni o napadu na Antu Tomića, nije objavila fotografiju susreta između ministra unutarnjih poslova Orepića i generala Gotovine jedina. Zašto? Odjeljci reakcije na utakmici Hrvatska-Izrael ni slova. … [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica predsjednik: Ja vas prvo molim da ne dobacujemo iz klupa a govornika molim da se podsjeti da govorimo o 2014. godini.]] Budući da vidim da i ovdje djeluje cenzura onda ću samo reći sljedeće. Neću nastaviti. A vama ću reći predsjedniče. Ako budete podržavali cenzuru u Saboru, vama ću reći kolege, ukoliko me budete ušutkavali ovdje kao što me pokušavati ušutkivati u stvari od javnoga interesa, samo ću reći jednu stvar. Ako se nastavi šikaniranje članova programskog vijeća kao što je bilo na protekloj sjednici. …
…/Upadica predsjednik: Vi ste predugo u Saboru da ne biste znali da ste sada povrijedili Poslovnik, polemizirajući sa predsjedavajućim. Prema tome, ja vas molim da to ubuduće ne činite. Ja sam naravno opomenuo i one koji su dobacivali iz klupa ali i rekao da treba govoriti o temi. I jedno i drugo govori poslovnik vrlo jasno. Prema tome, kolega Glasnović vi ste digli povredu poslovnika, izvolite.
Ovo je neprimjereno razgovarati na ovakav način i nama je dosta Hrvata koji plaćaju televiziju i drugih manjina da se vozi [[Upadica predsjednik: Oprostite, koji je članak Poslovnika povrijeđen?]] Pa on govor gospodina Pupovca, vrijeđa zdrav razum [[Upadica predsjednik: Ne kolega Glasnović, ne možemo tako razgovarati. Ako ste digli povredu Poslovnika morate reći koji je članak poslovnika povrijeđen i zašto?]] 238 evo .
Dobro, ja predlažem da krenemo na replike. Imamo ih dosta. Prava je uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića.
Hvala gospodine predsjedniče. Žao mi je što je gospodin Pupovac otišao, ja sam ga zaista pristojno slušao. Ne znam koliko smisla imati replicirati ali čisto radi javnosti. Prvo, gospodin Pupovac je krenuo sa dramatičnim napadom na Vladu do te mjere da je govorio da nema povjerenja prema Saboru, da je govorio da to sve skupa nije u skladu sa Ustavom, da je to narodna izdaja. Htio bih radi javnosti reći da mi kao saborski zastupnici raspravljamo o izvješću koje nam donosi Programsko vijeće HRT-a a ne Vlada Republike Hrvatske. U Programskom vijeću HRT-a je navedeno sve što mi trebamo znati Vlada Republike Hrvatske se može očitovati, dati preporuku ili ne. Mi joj možemo vjerovati ovisno o tome je li je podržavamo ili ne. Ona može napisati samo preporučamo da ne prihvate izvješće. Ne treba ona nama na sto stranica objašnjavati zašto. To je opisano u izvješću Programskog vijeća HRT-a. Druga stvar. Gospodin Pupovac je cijeli svoj drugi dio govora krenuo na temelju onoga što se priča na hodnicima HRT-a. Dakle, to je za jednog saborskog zastupnika potpuno ispod razine ozbiljnosti. Dakle, mi se ne možemo na glasinama temeljiti svoje govore i kakvu politiku vodimo. Osim toga, reći ću gospodinu Pupovcu ili nekom gospodin Mile Horvat koji je ipak još tu i dramo mi je da je ovdje prenese, dakle ja sam puno više bio na hodnicima HRT-a nego gospodin Pupovac. I mogu vam reći da na hodnicima HRT-a se zaista još uvijek puno više veliča Jergović, Tomić i ne znam tko sve skupa nego da bi se govorilo o nekakvoj osvetničkoj politici ove Vlade. Prema tome, zaista je ispod svake razine ovakav dramatičan istup sa ovakvim kvalifikacijama potpuno neargumentiranim bilo na račun preporuke Vlade koje ponavljam nije obvezna davati nikakvo objašnjenje jer on ne postoji u izvješću ili na temelju nekakvih glasina koje se čuju možda u nekim krugovima koja su njemu bliža. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo šteta je što kolega Pupovac je napustio sabornicu ne želeći čut istinu. Kada kaže što je to bilo krivo da bi odbor kao i mišljenje Vlade donio odluku da ne prihvaća izvješće Programskog vijeća i da nije obrazloženo ni u jednom dijelu što je to bilo krivo. A jasno piše u obrazloženju Vlade Republike Hrvatske što je to krivo pobrojeno, taksativno nabrojeno u kojim programima se nije poštivao ugovor ni Zakon o HRT-u, gdje su manjkavosti i propusti. I evo na cijeloj strani je napisano to što se je događalo i kako se je događalo. On to ne želi prihvatiti, on to ne želi pročitati, on se s tim ne želi sučeliti, nit sukobiti kao niz drugih onih koji žele preokrenuti ponovo na ideološko ratovanje, koji žele preokrenuti stvarnu istinu i događaje a jednako tako je i Vijeće za elektroničke medije u svojem izvješću o radu Vijeća kao i Agencija za elektroničke medije u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2014. utvrdila u poglavlju XII. nadzor provedbe Zakona o HRT-u, da na HRT1, HRT2, HRT3 i četiri postoji odstupanje od ugovorenih programskih obaveza, te manji udjel od ugovorenoga pri čemu su na HRT-u 4 zamijećeni i programski sadržaji koji prema ugovoru na kanalu četiri ne bi trebali postojati. Pa zar to nije dovoljno opisno rečeno što se je događalo. Ne znam što bi to trebalo gospodinu Pupovcu staviti i predočiti da bi on shvatio kakve su nepodopštine rađene i kakvi su otkloni od zakona kao i od ugovora rađeni na HRT-u.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo predsjedniče. Malo mi je ovo neobično. Čovjek dođe za govornicu, maše sa onim svojim prstićima, non stop maše, svima nešto prijeti. I ako nije po mome, onda se više nećemo igrati. Netko mi je uzeo igračku i ja idem doma. Pa mislim, saborski zastupnik koji izlazi za govornicu, govori u ime kluba mora imati snage otrpiti i kritiku na ono što netko njemu ima pravo ovdje izgovoriti jer se ne slaže sa onim što je on rekao. A on je ovdje puno toga krivog izgovorio, pa i neistina. I naravno kao i u sinoćnjoj emisiji „Otvoreno“ insinuira. On stalno insinuira i onda pobjegne, ja sam se nešto naljutio. Pa neka je! Znači da nije, ne prihvaća političku borbu ako nije po njegovim pravilima. To je gospodin kojemu je trebalo dva dana da osudio oslobađajuću presudu Vojislavu Šešelju. Nikada nije osudio rehabilitaciju četništva u Republici Srbiji. Nikada! Nikada nije osudio pjesmice nekih pravoslavnih svećenika jer su mu kao normalne. To mu je sve o.k. Ali je pronašao nekoga tamo dolje u nekom selu koji je negdje mahao nekakvom zastavom ali je iz HDZ-a. I evo ustašizacija na djelu. Pa mislim da je dosta takvih rasprava u ovom Domu. Ako stojiš iza svojih stavova, onda junački otrpi i kritiku, nemoj bježat iz sabornice. Na što ovo liči, mislim. Pa ima 20 replika, čovjek pobjego. Ne igramo se po mojim pravilima, bit će kako ja kažem. Ma neće biti kako on kaže! Dosta je on formirao pravila u ovoj državi, dosta! Kaže smijenili smo najboljeg urednika [[Upadica predsjednik: Ja vas molim da se malo smirimo i kolega da kaže što želi.]] Kaže smijenili smo najboljeg urednika [[Upadica: Ajde Boriću napusti sabornicu, vidiš da ti smetaju.]] [[Upadica predsjednik: Molim vas, nemojmo dobacivati iz klupa.]] Pa mislim postoje razlike u prijenosu vlasti. Pa mi smo 2012. godine svjedočili tome da je isključeno 40 urednika, da godinu dana nije bilo emisije „Otvoreno“, niste imali gdje sučeliti uopće političke stavove. Išli su ministri jedan na jedan u Dnevnik [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] I sada nam govorite o tome da je ukinuta. Još jednu rečenicu molim vas predsjedniče.
Hvala lijepa kolega Borić, premašili ste vrijeme [[Upadica Borić: Ali uzimaju mi vrijeme govorom.]] Slažem se da je neprimjereno vikati sa klupa ali vi ste premašili vrijeme. Ja ću sada dati riječ kolegi Miri Bulju za repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja bih samo kazao da gospodin Pupovac je kazao da je ovo kršenje Ustava. Ja bih volio da je kolega Pupovac dok je bio na vlasti za vrijeme Sanadera isto tako glasno govorio pa i dugogodišnji je saborski zastupnik i znači bio je dio vladajuće koalicije a mi sad raspravljamo o Izvješću za 2014. godinu. Pa to je gospodin Pupovac trebao govoriti koliko sve bivše Vlade, a u jednoj od njih je i on bio dio vlasti, koliko su radile protuzakonito, protuustavno, koliko su kasnile sa izvješćima a ne da sad slušamo podjele na opet je došlo skoro do ustaša i partizana, što je žalosno. Nastavi li se ova rasprava u ovome tijeku i da ovo slušaju hrvatski građani osobno neću više sudjelovati i sjediti na ovoj sjednici. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Steve Culeja, izvolite.
Hvaljen Isus Hrvatice i Hrvati! Da i ja vas pozdravim primjerenim pozdravom u našem Hrvatskom saboru. Tko će odzraviti nek' odzdravi tko neće ne mora. Žao mi je što nema uvaženog zastupnika kolege Pupovca pa da mu mogu odgovoriti na njegovo izlaganje. Možda ima netko njegov tko će odgovoriti ako želi. Ali neprimjereno je da u Hrvatskome saboru bilo tko maše prstom, a posebice našem predsjedniku. Meni se to kao hrvatskome branitelju, kao Hrvatu ne sviđa. Ne sviđa se meni puno toga ali šutim, trpim, živim, trajem. Ne sviđa mi se da na HRT-u ne vidim blaćenje onih koji su to zaslužili. Na koji način? Kako je moguće da se dolazak Šešelja slavi po slavonskim selima? Slavi se uz kalašnjikove, uz mitraljeze, uz četnikovanje, uz pjesme. Kako postoje diskoteke sa 500 ljudi a dolaze od preko strane Dunava na četničko orgijanje po mojoj Slavoniji? Pita li se netko o tome u ovome Zagrebu? Gospoda intelektualci, ja ih se sjećam iz '90-ih godina, koji su šutjeli, nisu se javili, nisu ništa htjeli reći u obranu hrvatskog naroda pa da kažu tim svojima koje su predstavljali i koje predstavljaju pa nemojte udarati po tom narodu. Zbog čega? Zbog nekih prošlih ratova, zbog davno izblijedjelih kostiju. Tko smo mi? Zar nosimo sve ratove iz prošlosti kroz sebe? Zar ćemo ih ponovno ovdje hrvatskome narodu gurati na nos? Tko smo mi da ovdje tako govorimo? Kakvi fašisti? Tko želi reći da sam ja fašista? Možda u nekom prošlom životu je svatko od nas bio nešto, jel' tako? Nema ni gospođe Pusić pa da nam kaže koji su i čiji korijeni bili. Ja ne znam tko je moj, ni čije korijene nosim osim moga oca koji nije bio u ratu. I ne dozvoljavam da nas tako vrijeđate!
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Andrije Mikulića.
Poštovani predsjedniče pa čini mi se da je večeras ona emisija na HTV-u koja se zove Otvoreno da bi netko napustio studio kad je već napustio sabornicu. Dakle, moje iskustvo u nekoliko gostovanja na HRT-u je potpuno suprotno. Upravo su mi dolazili ljudi, šaptali na uho kad bih dolazio iz lifta i govorili da se boje na glas nešto govoriti za vrijeme bivšeg ravnatelja. Ali pustimo to. Nisu samo govorili meni, ima niz drugih kojima su to govorili. Sjetimo se one bartolomejske noći na HRT-u, 40 do 50 urednika je smijenjeno. To smo zaboravili, jel'? Ovo izvješće govori o neispunjenju odredbi za postizanje kvalitete programa. Ljudi su se žalili i to nije bilo usvajano. I to smo zaboravili. Kaže kolega, plače mi se. Vjerojatno mu se plače zbog porasta angažmana novog vodstva na HRT-u, zbog jačanja vlastite produkcije na toj televiziji, zbog transparentnijeg rada. Ja da sam na mjestu kolege ja bih isto plakao, ali plakao bih od radosti jer napokon nakon dugo vremena gledamo pravu Hrvatsku radioteleviziju. Vraća se ta televizija onome što je zaista bila prvotna zadaća.
Hvala lijepa. I zadnja replika je čini mi se ona uvaženog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepo. Žao mi je što kolege Pupovca nema i žao mi je što je iskoristio govornicu na ovakav način, pokušao je docirati nešto i reći međutim kad nešto nije dobro onda nije dobro bez obzira s koje strane dolazi. Ako je spomenuo utakmicu Hrvatske i Izraela onda je svakako morao spomenuti i košarkašku utakmicu Crvena Zvezda – Cedevita. Nažalost, hrvatski građani to nisu imali prilike vidjeti jer to se može vidjeti samo na sport klubu dakle ako platite jer HRT to ne prenosi. Međutim, toliko gnjusnih pjesama na račun Hrvata itd. je naprosto bilo degutantno slušati. Dakle, da je kolega Pupovac povukao paralelu između jednog i drugog sportskog događaja onda bih ja rekao svaka čast. Druga stvar, kolegice i kolege nismo od političara u Republici Hrvatskoj naišli na osudu te utakmice, nismo. A trebali smo svi to osuditi. Isto tako kao što treba neprimjerene stvari osuditi na utakmicama u Republici Hrvatskoj. I što nam se događa kao bumerang? Igra se opet utakmica Cedevita – Crvena Zvezda u Zagrebu i košarkaški klub Cedevita odluči da kompletan prihod s te utakmice ide za obnovu Vukovara. I znate tko to ismijava? Miloševićev gradonačelnik Beograda današnji predsjednik Crvene Zvezde Nebojša Čolić. On to ismijava. On se u brk smije cijelom hrvatskom narodu. Vukovarski toranj je za svakog poštenog čovjeka sinonim obrane Hrvatske, pa sinonim stvaranja Hrvatske. Pa tko se ima pravo ismijavati iz toga? I onda on kaže mogao sam ja organizirati utakmicu za žrtve Oluje. E pa kolegice i kolege, kada spominjemo neprimjerenost na jednoj utakmici onda moramo to reći za drugu utakmicu bez obzira da li nam se to sviđalo, ne sviđalo. Onda možemo reći da demokratski raspravljamo. Ali pogledajte otkuda smo mi otišli sa izvješća 2014. na ono što se događa u zadnjih 15, 20 dana. Ali kolegice i kolege 2012. je isto tako posmjenjivano sve živo, tada je to bilo dobro, danas nije. Ali kažem to sve najbolje govori o nama ovakav način govora. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Naravno po običaju nama diskusija odlazi u svim mogućim smjerovima osim o onome što je zapravo točka dnevnog reda. Pa ja još jedanput apeliram na sve govornike da se drže točke dnevnog reda a točka dnevnog reda je da podsjetim ono što se zbivalo sa HRT-om u mandatnom razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014. godine. Naravno da ne odričem pravo da govorite o bilo čemu. Što se mene tiče možete o svemirskim maglicama govoriti ali ipak mi smo ovdje zato da govorimo o onim temama koje su nam na dnevnom redu. Evo, sljedeći će u ime kluba Nacionalnih manjina vrijeme podijeliti uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi i Šandor Juhas. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici HRT-a, poštovani kolegice i kolege. Već sam u nekoliko navrata govorio o radu HRT-a. I mogu reći da svake godine mogu uzeti ono što sam rekao ranije i ponoviti. Kao zastupnik 12 nacionalnih manjina moram istaknuti kako sam nezadovoljan sa programom, radom HRT-a kada govorimo o manjinama. HRT je jedini medij imajući u vidu da se radi o javnom mediju koji ima javnu dužnost ispuniti zastupljenost manjina i manjinskih sadržava na primjeran i dostojan način što po mom mišljenju do sada nije realizirano. I to ne samo po mom osobnom mišljenju nego i po mišljenju Savjeta za nacionalne manjine RH a u širem kontekstu HRT ne ispunjava niz drugih obaveza što je obavezan činiti. U samom izvješću, programskom, HRT o provedbi programskih načela i obaveza HRT utvrđenim zakonom o HRT-u i ugovorom između HRT-a i Vlade RH za mandatno razdoblje o 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014. godine jasno se ističe da se programi namijenjeni informiranju pripadnika nacionalnih manjina trebaju više integrirati u redoviti program te da HRT treba povećati ulogu u promicanju ravnopravnosti manjina i njihovom suživotu sa većinskim narodom te očuvanju njihovih suživota sa većinskim narodom te očuvanju njihovog kulturnog identiteta što je i u skladu sa mišljenjem Savjeta za nacionalne manjine RH s kojim se slažem. Često govorimo da su manjine naše bogatstvo. No što to znači? To znači da je to nešto što već imamo, to je neiskorišten potencijal naše države koji treba prikazati i većinskom narodu ali i manjinama te im na taj način pokazati da su jednakopravan dio našeg društva. Zašto se to ne čini do danas je pitanje za HRT. U preporuci s kojom i programsko vijeće, … [[Govornik se ne razumije.]] želim naglasiti riječ integrirati u redoviti program. Moje shvaćanje tog mišljenja dovodi do zaključka da nije dovoljno imati dvije emisije koje se bave manjinskim u jednom bloku. Kako bi sam televizijski i radijski program Hrvatskog radija i televizije bio kvalitetan i zanimljiv svim građanima ključno je pronaći mehanizme da se taj manjinski sadržaj uklopi u širi kontekst cjelokupnog programskog sadržaja. Način na koji se sada rješava pitanje zastupljenosti manjinskih tema nije integrativan. Žao mi je čuti kako je otkazana emisija Hrvatska uživo koja je kao jedna od rijetkih emisija sa visokom gledanošću a koja je prezentirala teme bitne za manjine. Samo nekoliko dana nakon što je posvetila dio sadržaja Svjetskog dana Roma ona je kako saznajem otkazana. Zašto se u medijima češće ne prikazuju uspješni Romi, školovani i imućni Romi oni koji svojim radom doprinose društvu. Svi znamo da emisije kao Manjinski mozaik ili Prizma ne privlače puno javne pažnje. Iako je naravno pohvalno da postoje. Međutim, u situaciji u kojoj je u krizi i terorizmom pogođenoj Europi došlo je do previranja i sukoba manjinskih i radikalnih struja. Mi moramo ostati država visokog uvažavanja prava nacionalnih manjina. I to ne samo na preporukama nego stvarno izvršavajući tu ulogu. To svakako uspješna vlast i svaki ravnatelj ovog javnog servisa mora ispuniti kao minimum uvjeta onog što bi nazvali dobar rad. Iako HRT u ovom trenutku ne ispunjava svoju javnu ulogu kada govorimo o manjinama, o onome što se može pročitati i u drugim medijima vrlo uspješno u ovoj teškoj situaciji za sve naše građane a posebno za Romsku nacionalnu manjinu provodi naplatu tog svog javnog rada. Naime, jučer je kolega Miro Bulj govorio o brojci o 300 tisuća naših građana koji su blokirani i 300 tisuća nezaposlenih građana. Među njima je i 90 tisuća ovršenih građana zbog preplate HRT-a koji posredstvom raznih odvjetničkih društava dolaze u situaciju da se od njih naplaćuje i oduzima nemoguće. Dok se sa druge strane HRT ne drži vlastitih zakonskih obaveza. Iako se slažem da kvalitetan program netko mora i platiti. Pitanje je tko i u kojoj mjeri. U prošlom sazivu Sabora pojavila se inicijativa koja je predviđala da građani sa nižim primanjima, odnosno oni socijalno najugroženiji barem u jednom djelu budu oslobođeni obaveze punog plaćanja iznosa pretplate nekih 960 kuna. Na godišnjoj bazi je preveliki trošak za veliki broj naših građana pogotovo pripadnika Romske nacionalne manjine. Kad uzmemo u obzir da se taj dug višestruko uvećava uslijed nagomilavanja kamata stvara se začarani krug, dužnika koji postoje trajno nesposobni da postanu neovisni i funkcionalni građani ove države. Zakonske odredbe se nažalost prečesto lome na leđima onih najugroženijih. To naravno ne znači da taj novac nije potreban javnom servisu. HRT je naš nacionalni interes i mjere koje bi mogle najugroženijim građanima ne smiju utjecati i na onako nedovoljno kvalitetan programski sadržaj naše televizije. U Europi postoji niz primjera potpunog ukidanja odredbi koje predviđaju da građani direktno plaćaju radiotelevizijsku pristojbu. Dopustite da nabrojim samo neke od država članica EU koje su u potpunosti ukinule plaćanje HRT pristojbe od svojih građana, Finska, Mađarska, Island, Malta, Nizozemska, Estonija, Bugarska, Španjolska, Latvija, Bugarska, Cipar itd. u svim tim državama građani nemaju model HRT pristojbe po našem modelu. Odnosno u tim državama oni najsiromašniji ne moraju izdvojiti ono malo što imaju kako ne bi bili na meti nekog odvjetničkog ureda. Čak i u državama koje imaju slično zakonodavstvo kao mi primjerice Njemačka ugrađene mogućnost iznimke za građane koji primaju socijalnu pomoć za osobe koje su na školovanju, osobe sa invaliditetom itd. Ne smijemo zaboraviti niti obrazovnu ulogu HRT-a. HRT ima izrazitu ulogu u obrazovanju i socijaliziranju građana RH. Kvalitetniji program bi pozitivno utjecao i na romsku nacionalnu manjinu kojoj je televizija svakako, svaka vrsta isključenost iz društva jedan od glavnih načina ako ne i jedini način praćenje zbivanja u društvu i samoobrazovanju. Predlažem programskom vijeću HRT-a da stvarno uvaži preporuke savjeta za nacionalne manjine i da u budućnosti ispuni svoju ulogu javnog servisa. A istovremeno da se prestane sa praksom naplate ovakvog rada i kamatarenja za taj loš rad naših najugroženijih građana. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavak vremena iskoristit će uvaženi zastupnik Šandor Juhas.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ja neću govoriti ni o ustašama ni o partizanima. Neću ni plakati ali neću se ni busati i neću govoriti ni o onima koji nisu ovdje. Govorit ću o izvještaju i govorit ću o mišljenju nekih mojih kolega. Prema mišljenju o izvještaju i ostvarivanju ciljeva i obaveza HRT-a iz ugovora s Vladom RH u 2014.godini točka 5.kaže Vijeće drži da bi HRT trebalo poboljšati integraciju manjina u programima HRT-a. S ovim stavom vijeća ja se ne mogu složiti. Članak 18.stavak 1. ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina kaže: Postaje, radiotelevizije na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini imaju zadaću promicati razumijevanje za pripadnike nacionalnih manjina na jezicima nacionalnih manjina, stvaranje i emitiranje programa kojima se potiče i unapređuje održavanje, razvoj i iskazivanje kulturne, vjerske i druge samobitnosti nacionalnih manjina. Da ne duljim, mislim da je obaveza postaja i radiotelevizije prema nacionalnim manjinama više nego jasno definirana. Uostalom savjetodavni odbor za okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina Vijeća Europe 18.studenog 2015. donijelo je u Strasbourgu sljedeće mišljenje. Četvrto mišljenje o Hrvatskoj u kojem jasno stoji kako se Vlada mora brinuti o pravima manjina odlučno i uz jasno opredjeljenje što je i uostalom i prioritet i sastavni dio međunarodnih obaveza koje je Hrvatska preuzela u području ljudskih prava a s ciljem suzbijana revitalizacije nacionalističkih stavova te u svrhu aktivnog promicanja otvrdnosti i poštovanja različitosti u društvu. Preporuka za hitno djelovanje koje je tada donesena sugerira kako Vlada u bliskoj suradnji s predstavnicima manjina treba razviti učinkovite mehanizme koji će pripadnicima nacionalnih manjina osigurati ostvarenje njihovih prava bez negativnih posljedica koje proističu iz tog izbora. Savjetodavni odbor Vijeća Europe traži od vlasti da podignu razinu svijesti o hrvatskim, međunarodnim i nacionalnim pravnim obvezama prema nacionalnim manjinama. Ne mogu dovoljno naglasiti koliko je važno da se počnu izvršavati obveze utvrđene ugovorom i da se sukladno tome postigne zastupljenost manjinskih emisija u medijima. Ne mogu dovoljno naglasiti koliko je važno da u emisijama u kojima se radi o manjinama počnu govoriti oni koji su manjinski predstavnici a ne ljudi koji to nisu i sukladno tome koji baš i nisu kompetentni govoriti o manjinskim temama i manjinskoj problematici. Ne mogu dovoljno naglasiti kolika je važnost da se stane na kraj medijskom getoiziranju nacionalnih manjina. Mislim da je od elementarne važnosti da HRT proradi na promicanju ravnopravnosti manjina i suživota s većinskim narodom te na očuvanju manjinskog, kulturnog identiteta. Cijeli niz emisija i cijeli niz područja postoji koji nisu u dovoljnoj mjeri obrađeni. O nacionalnim manjinama govori se samo kao o problemu ove države. Jako malo se govori na televiziji i u ostalim medijima o pozitivnim primjerima suživota nacionalnih manjina. Nisam vidio, čuo itd. puno emisija recimo o Baranji, o Belom Manastiru koja je također bila okupirana, gdje također živi 20 nacionalnih manjina u gradu Belom Manastiru i gdje godinama nikakvih nacionalnih sukoba nije bilo, gdje teče život mirno, gdje postoje srpske institucije, mađarske institucije, romske institucije, gdje postoji isto tako odjeljenje na srpskom, mađarskom, hrvatskom jeziku i sve lijepo ide svojim tokom. Nitko o tome neće pričati nego samo pričamo, govorimo i razgovaramo o negativnostima. Premijer Orešković je u siječnju u povodu proslave pravoslavnog Božića naglasio kako su manjine bogatstvo. I mislim da one uistinu i jesu. Manjine su između ostalog i neprocjenjivo kulturno bogatstvo, a kultura je cjelokupno društveno naslijeđe i žalosno je vidjeti da se istoj ne posvećuje više pozornosti posebno u ovim vremenima kada bi pozornost trebali usmjeriti upravo na to područje jer jedino odatle može stići nova energija i novi društveni impuls kako za ukupnu atmosferu, tako i za ekonomske cikluse. Čini mi se kako HRT još uvijek nije naučio tu mogli bismo reći osnovnoškolsku lekciju. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike na kolegu Kajtazija. Prva je uvažene zastupnice Margarete Mađerić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Naime, vezano uz izlaganje i gospodina Kajtazija i Juhasa podržala bih i smatram u stvari da je žalosno što Programsko vijeće nije reagiralo na kritike Savjeta za nacionalne manjine kako bi bio zastupljen i ravnopravno zastupljen i program i programski sadržaji na HRT-u upravo vezano uz teme koje imaju sadržaj nacionalne manjine. Ali također bih istaknula još jednu diskriminaciju koje smo bili svjedoci i na koje se Programsko vijeće svih godina oglušivalo, a to je micanje vijesti sa prvog programa Hrvatske televizije u 10 i 14 sati koje su bile prevođene na znakovni jezik. S obzirom da svi jednako plaćaju pristojbu i da je Hrvatska televizija prvenstveno javna televizija itekako je važno omogućiti svima jednaku naravno i pristupnost i programu i sadržaju i to je također jedna vrsta diskriminacije koja je nedopustiva. I onda su se takve emisije prebacivale na HRT4 koji se želio stvoriti kao neki novi news kanal. A s obzirom da ne pokriva cijelu Hrvatsku s druge strane vidimo koji je bio cilj. Također cenzura, također cenzura i mislim da je nedopustivo da nemamo zastupljen program za nacionalne manjine onako kako je definirano zakonom. A s druge strane, ne samo da je diskriminirajuće već je i žalosno pa mnogi su i zbog toga plakali što su se vijesti koje su bile prevođene na znakovni jezik ukinule sa prvog kanala, dakle sa HRT1.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se. U jednom dijelu se slažem sa vama, u drugom dijelu se ne slažem sa vama. Imajući u vidu da za razliku od drugih država u regiji koji za svoje nacionalne manjine imaju posebno određeni program i minutaža puno je veća nego kod nas. Jer radi se o priznavanju 22 nacionalne manjine i program koji ide, naročito kao što je nacionalni program „Prizma“ ili „Nacionalni mozaik„ mislim da je program sam namijenjen za, ne samo za nacionalne manjine nego i za većinsko stanovništvo. Upoznati sa bogatstvom i kulturom nacionalnih manjina, ali to u biti kod nas je sasvim drugačije. Ako emisija ide rano ujutro u pet ujutro, repriza ili ako ide negdje u 10 sati većinsko stanovništvo sigurno neće pridonijeti puno pažnje. I još jedanput ponavljam, znači nacionalni program „Prizma“ je namijenjen za većinsko stanovništvo, a ne za nacionalne manjine.
Hvala. I sljedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja isto za uvaženog zastupnika Kajtazija.
Kolega Kajtazi, dobro ste kazali. Javna televizija hrvatskih građana ovršila je 90000 hrvatskih građana ne zbog 200 kuna duga ili 240, zbog tri rate nego zbog toga, ali 1000 kuna još na to uzmu javni bilježnici i privatni odvjetnici i stvaraju svoja carstva. Zamislite ako je to 50 milijuna kako je rekao ministar pravosuđa. 50 milijuna kuna. To je trebalo biti izvješće u 2014. Tada je tribalo saborski zastupnici koji su bili u ovome mandatu, tome prijašnjem mandatu ovo spriječiti, da ne bude 90000 blokiranih. I to je tema o kojoj trebamo govoriti i to je tema što treba HRT od 3000 ljudi koje imaju u sustavu imaju sigurno 200 pravnika. Taj pravnik ugovor je dao jednoj privatnoj kući odvjetničkoj da tisuću kuna uzme našim građanima. I sad umirovljenik koji ima 2000 kn mirovinu uzme mu 1250 kuna ovrhu. On se više ne more izvući, jer naravno gdje će biti? Na ulici. To je problem, ključni problem da tolika sredstva naših građana uzimaju odvjetničke kuće i javni bilježnici koji stvaraju svoja carstva svim građanima nebitno o nacionalnosti. Zamislite da ta sredstva su uložena u programa HRT-a i druge potrebe bilo većinskog naroda ili manjinskog, nebitno. A 90000 ljudi puta 4 koliko je to ljudi zbog HRT-a, zbog tih ovrha i sada na ulici. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi.
Kolega Bulj u potpunosti se slažem sa vama. Samo bih još dodao da socijalno najugroženije skupine, a naročito kada je u pitanju Romska zajednica kao što sam u više navrata napomenuo 98% kad imate manjina koja uopće ne privređuje i nema određena sredstva, a televizija im je upravo jedan od najviše vremena gdje oni provode i na neki način gdje mogu puno toga i naučiti i obrazovati se. I moje je osobno mišljenje da moramo sve poduzeti da upravo takve socijalno ugrožene skupine budu oslobođene. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Andrija Mikulić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče programskog vijeća, uvažena zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Pa evo govorimo o Izvješću o radu Programskog vijeća HRT-a za 2014. godinu. Osnovna zadaća Programskog vijeća HRT-a je zastupati i štititi interese javnosti. Ili bi to trebala biti zadaća programskog vijeća. I to provođenjem nadzora programa HRT-a kroz nadzor provedbe načela i obveza utvrđenih zakonom i Ugovorom između HRT-a i Vlade Republike Hrvatske te pisanog upozoravanja ravnateljstva i glavnih urednika HRT-a ukoliko se ta ista ne poštuju. Kao i unapređenje radijskog i audiovizualnog programa te drugih usluga HRT-a. Iz izvješća o radu dakle trebalo je biti vidljivo na koji je način programsko vijeće provodilo nadzor programa HRT-a i koje je mjere poduzelo kad je utvrdilo da HRT krši zakonom propisana i ugovorena programska načela i obveze te na koji način je dalo svoj doprinos unapređenju tog programa. Programsko vijeće u svom Izvješću o radu za 2014. je istaknulo kako je HRT u najvećem dijelu ispunjavala usmjerenja, sadržaje i kvantitativne obveze zadane ugovorom između HRT-a i Vlade Republike Hrvatske. Međutim, navedena konstatacija nije točna te je potvrda da programsko vijeće uopće nije provodilo nadzor programa na način koji je zadan zakonom. Dakle, nisu konzumirali zakonom ono što su mogli i morali u konačnici. Naime, uvidom u pojedina izvješća za televiziju pa tako i za radio bilo je lako uočiti odstupanja od ugovorenih omjera programskih sadržaja koja su se sastojala kako za televiziju tako i za radio. Dakle, utvrđeno je da postoje za pojedine programske vrste na kanalu rekao sam HTV 1, HTV 2, HTV 3, HTV 4 te međunarodnom televizijskom kanalu određene stvari koje su bile utvrđene ugovorom a nisu se konzumirale u onoj mjeri kojoj je to bilo potrebito. Također izvješća o radiju, a vidjelo se i ranije u raspravama, razvidno je da postoji niža realizacija nekih programskih vrsta. Od prvog programa, drugog programa, trećeg programa Hrvatskog radija, Glasa Hrvatske, pojedinim regionalnim radijskim centrima kao što su Radio Sljeme, Radio Osijek, Radio Pula, Radio Rijeka, Radio Zadar, Radio Knin, Radio Split i Radio Dubrovnik. Držim da je važno istaknuti da je i Vijeće za elektroničke medije u svojem Izvješću o radu Vijeća za elektroničke medije kao i Agencije za elektroničke medije u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2014. godine utvrdilo u Poglavlju 12. – nadzor provedbe Zakona o HRT-u također da na HRT 1, HRT 2, HRT 3 i HRT 4 postoje odstupanja od ugovorenih programskih obveza te manji udjeli od ugovorenih pri čemu su na HRT 4 zamijećeni programski sadržaji koji prema ugovoru na kanalu HRT 4 ne bi trebali postojati, zabava i igrani program. Također je Vijeće za elektroničke medije u svom izvješću utvrdilo da je na kanalima HRT 1 i HRT 2 u svibnju 2014. došlo i do prekoračenja dopuštenog oglašavanja u jednom satu. Ali očito onima koji su to trebali pratiti i vjerojatno i pratili nisu zakonom koristili ovlasti koje imaju i upozoravali one koje bi trebali. Programsko vijeće u svom izvješću uopće nije navelo koji bi bili eventualni odnosno mogući opravdani ugovorni razlozi za odstupanje od ugovorenih omjera programskih sadržaja iako je ugovor to predvidio pa i tu mogućnost promjene ugovornih omjera naravno ali pod uvjetom da je to iz opravdanih razloga. Programsko vijeće je također imalo obvezu pratiti poštuju li se u programima HRT-a najviša stručna mjerila te osigurava li se pružanje sadržaja i usluga najviše kvalitete. U pogledu ostvarenih stručnih mjerila i kvalitete sadržaja i usluga nažalost programsko vijeće se uopće nije očitovalo. Da je razina kvalitete isporučenog sadržaja nezadovoljavajuća svjedoče i brojni prigovori koje je zaprimio povjerenik za korisnike usluga HRT-a u tom razdoblju a koji su opisani u Izvješću povjerenika za 2014. koje je također priloženo predmetnom izvješću programskog vijeća o kakvim povredama programsko vijeće je imalo zakonsku obvezu pisano upozoriti ravnateljstvo HRT-a i glavne urednike HRT-a. No izvješće osobitog mišljenja programskog vijeća nije moguće zaključiti da je programsko vijeće postupalo sukladno navedenoj zakonskoj odredbi. Poštovani kolega ako se uzme u obzir činjenica da je pristojba koju plaćaju hrvatski građani javni novac koji se može koristiti isključivo namjenski za realizaciju programskih sadržaja onako kako je ugovorom sa Vladom Republike Hrvatske određeno da se visina pristojbi utvrđuje upravo u odnosu na ugovoreni omjer, vrstu i kvalitetu programskog sadržaja kojim se HRT obvezao isporučiti građanima evidentno je da nižom realizacijom programskih ostvarenja kako na televiziji tako i na radiju te njihovom nedostatnom kvalitetom HRT grubo je povrijedila ugovornu obvezu jer je za iznos javnog novca ili visinu pristojbe, a znamo da je ona definirana, koji je odobren ugovorom za isporuku određene količine i kvalitete programa sadržaja, isporučen sadržaj manjeg opsega i lošije kvalitete. Dakle vrlo jednostavno rečeno. Za ono što plaćamo nismo dobili uslugu kakvu smo trebali dobiti. Manjeg opsega i uz to još lošije kvalitete nego što bi to trebalo biti. Činjenica je dakle da Programsko vijeće nije ispunilo svoju obvezu nadzora programa, niti u pogledu opsega programskih sadržaja niti njegove kvalitete. Niti je iskoristilo zakonom propisane mehanizme upozorenja nadležnih tijela Hrvatske radiotelevizije. Te je stoga suodgovorno za lošu kvalitetu programskih sadržaja na HRT-u, te na posljetku i za neispunjenje zakonskih i ugovornih obveza HRT-a. Stoga u ime kluba, apsolutno i ja osobno predmnijevam da se Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i ugovorom između HRT-a i Vlade RH za mandatno razdoblje od 1. siječanj 2014. do 31. prosinca 2014. ne može pozitivno ocijeniti niti prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. I vaše je izlaganje izazvalo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Ja mislim da bi trebalo, poštovani predsjedniče Sabora, uputiti u … [[Govornik se ne razumije.]] inspekciju, financijsku inspekciju da vidi je li to baš eldorado za kleptokraciju. Imamo primjeren primjer gdje prije 4 godine pokrenut je jedan postupak protiv jednog radnika na HTV-u, službenika gdje je nestalo 58 milijuna kuna, to nije kikiriki. Treba vidjeti također ovdje, pregled investicijskih ulaganja i drugih … [[Govornik se ne razumije.]] frakturiranja za vanjske poslove itd.. I to što brže jer od ovog zadnjeg slučaja prošlo je 4 godine, nismo se pomakli. I ako je tamo nešto klavir negdje u domovinskom ratu netko je ukrao klavir sa HRT-a, mogu misliti šta je bilo sa drugim ovim odjelima u tome gdje imamo 3,5 tisuće zaposlenih, cijela brigada a nitko ne zna šta radi točno. Što brže treba poslati tamo francusku inspekciju i vidjeti gdje su otišli tih 58 milijuna kuna itd.. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Jasena Mesića. Izvolite.
Uvaženi kolega Mikulić, pažljivo sam slušao što ste govorili. U nekoliko momenata ste referirali ono što je zapravo ljudima koji su nas i birali u ovaj Visoki dom najbitnije, a to je kvaliteta programa odnosno ono što se dobiva za njihov novac, odnosno ono što građani pretplatom koja je zakonska obveza građana financiraju i žele za to mišljenje … [[Govornik se ne razumije.]] Pored toga ste isto tako spomenuli da postoji jedan dokument koji se zove ugovor sa Vladom RH u kojem su propisane programske osnove i postoci određenih programa koji trebaju biti kako se to lijepo kvalitativno i kvantitativno ispoštivani. E sada, upravo taj ugovor i ti postoci su jedina osnova na kojoj pretplata kao takva počiva. Jel se ona smatra u odnosu prema komercijalnim televizijama kao jedna vrst državne potpore. I kada su se vodili pregovori sa Europskom komisijom u procesu pridruživanja Hrvatske Europskoj uniji, taj ugovor i ti programski sadržaji su jedini argument na kojima je Hrvatska mogla braniti opstanak javnog medijskog servisa odnosno njegovo financiranje putem pretplate. Jer naravno s time se može otvoriti nelojalna konkurencija prema drugim medijskim kućama, jedino je to korektno ukoliko se ta sredstva koriste za proizvodnju programskog sadržaja propisanog ugovorom. Dakle to nije mali problem nego je vrlo ozbiljan koji je zapravo jedan od stupova opstanka javnog medijskog servisa. I zato ste dobro rekli da ovo izvješće ne treba gledati kao neki politički akt nego zapravo putokaz kako se ponašati ubuduće a to bi voljeli da i članovi Programskog vijeća akceptiraju i u tom smislu mislim da je vrlo dobro da ste to istaknuli.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Andrija Mikulić.
Apsolutno se slažem sa ovim što ste rekli, dakle da ni po kvaliteti ni po opsegu se ne dobije ono što bi se trebalo dobiti. No međutim, da ne bi ispalo subjektivni stav, dozvolite mi samo da citiram jednu uvaženu profesoricu koja je rekla, informativni, samo segment informativnog programa, informativni program HTV-a je teško gledljiv i zbog kojeg su ga gledanošću nadmašile obje privatne i nacionale televizijske kuće koje nemaju ni medijsku tradiciju ni bogate arhive, ni masovnu radnu snagu od nekoliko tisuća ljudi, ni mrežu dopisništava u zemlji i svijetu, ni sigurne višemilijunske prihode od obvezatne pretplate. Svi ti tehnološki, radni, financijski i tradicijski resursi nisu dostatni da se proizvede ne samo najgledaniji nego čak ni pristojno gledan informativni program. Dakle pričam o onome što je bilo nekoliko godina unazad.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Mikulić uistinu ste primjerom sada pokazali kako se zaista strogo, vezano za temu izlaže i kritički izlaže. Ja moram reći da mi je izuzetno bilo drago slušati stručno tematsko izlaganje vezano za ovu temu. A zašto vam to govorim? Za vrijeme izlaganja saborskog od našeg kolege Pupovca dobijem poruku jednu vrlo kratku, kaže, poštovani gradonačelniče, nemoj molim te replicirati na ove gnjusne objede, tako su nas provocirali i '90.-tih godina a mi smo šutjeli i stvarali svoju domovinu. I danas budite na visini zadatka, nedajte se isprovocirati nego radite za našu bolju Hrvatsku i za našu djecu. Vi ste to svojim izlaganjem sada i pokazali kako na neki način stručno i kritički se osvrnuti pojedine točke dnevnog reda. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Mikulić, moramo se malo vratiti unazad da zaista dođemo do 2014.i kako je to izgledalo s obzirom da i jučer i danas slušamo o cenzuri i smjenama na HRT-u. U sedmom mj. 2012. v.d. ravnatelj gosp. Novokmet u 20 dana smijenio je 40 urednika. Nakon toga dolazi novi ravnatelj, gospodin Goran Radman. Naravno, partija u napadu samodovoljnosti i jednoj bahatosti kaže pretvorit ćemo HRT u svoj servis i ukidaju jednu jedinu emisiju u kojoj ste mogli sučeliti stavove kao politika, tj. kao vlast i oporba, ukidaju Otvoreno na godinu i više dana ako se ne varam, niste imali gdje doći, nigdje, niste mogli ništa reći. Odnos u informativnim emisijama, vlast i oporbe, minuta oporbi gotovo pet minuta vlasti. I oni kažu nema cenzure, sve je u redu. Tada se pojavljuje naravno i Pantovčak. Dolazi do sinergije i Vlade i bivšeg predsjednika. Teme o Domovinskom ratu u potpunosti nestale sa javnog servisa iako su bili zakonska i ugovorena obveza. Oni novinari koji su htjeli nešto napisati, napraviti a nije se svidjelo vlasti bivaju smijenjeni tj. dobili su neki i otkaz. Informativne emisije u jeku predsjedničke kompanije 2014., sjećamo se. Samo selektirani prilozi u korist jednog kandidata. Tri i pol godine tog kandidata u RH podržava preko 80% hrvatskih građana. Pobjeđuje u prvom krugu sa velikom većinom. Dođu izboru, svi shvaćamo da nas je netko svjesno lagao, javni servis. Nije se desilo onako kako su rekli. Nije se desilo. I što smo imali kao zaključak partije tada kažu HRT je javni servis, javna televizija, nema cenzure, kakva cenzura, to su vrhunski profesionalci koji objektivno i profesionalno servisiraju hrvatske građane informacijom. Danas čujemo cenzura, otkazi, pa mislim sve u krivom smjeru.
Hvala lijepa. Sada će odgovor dati uvaženi zastupnik Andrija Mikulić.
Hvala vam lijepo. Uvaženi kolega Borić, slažem se s ovim što ste rekli. Pa evo malo statistike da se ne bi zaboravilo. 20.11.2015. dakle imam podatke, 2014. je bila gora od te, 15.-te. Cjelodnevni udio u stvaranoj gledanosti HTV-a 1 14%, HTV-a 2 7%, za usporedbu dana 15.07.2012. dakle neposredno pred promjenom Zakona o HRT-u a zakon je došao sjetimo se jer su instalirali v.d. glavnog ravnatelja Kukriku koalicije Novokmeta. Taj cjelodnevni udio u ostvarenoj gledanosti vam je bio za HTV 1 23,5% a za HTV 8,9%. Dakle, vrlo brzo je uspio to smanjit de facto na pola koliko je bio sposoban i stručan. Dakle, brojke govore više od svega. Pa tko bi, dozvolite mi pametan na svoja tri programa nacionalna HTV 1, HTV 2 i HTV3 u isto vrijeme puštao slične sadržaje, konkretno filmove, šta si radimo međusobnu konkurenciju na sva tri programa HRT-a. Ali podsjetit ću tadašnji ravnatelj gospodin Radman je to najavio još u svom programu u kojem na stranici 9 piše medijski kanali bili bi transponirani u samostalne programske cjeline koje će se itd. jedino što nije napisao a vjerojatno je mislio istovremeno koliko međusobno nadopunjavati toliko i međusobno biti konkurencija.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine Kraljiću sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo kada započinjemo ovo izvješće po meni trebamo se zapitati samo ključno pitanje a to je koje su ovlasti programskog vijeća. I to vrlo jasno i nedvosmisleno prokomentirati. Dakle u mišljenju koje je izdalo Programsko vijeće HRT-a o izvješću ostvarenih ciljeva i obaveza HRT-a iz ugovora s Vladom RH-a od 2014.godini je sve razvidno pročitati uključujući i sve zamjerke koje se nalaze u mišljenju Vlade barem prema onome šta sam ja iščitao. Dakle, osnaživanje, proizvodnja vlastitog dramskog, televizijskog programa, osnaživanje programa za djecu i mlade, itd., da ne ponavljam sada ponovo. Međutim, bilo je nekih mišljenja da ovdje ne trebamo razgovarati o mišljenju koje je dala Vlada. Ja mislim da trebamo i dobro je da Vlada daje mišljenja jer ima vremena za to budući da zakonskih prijedloga, reformi i ostaloga nema pa onda barem mišljenja da vidimo. Ali ovo mišljenje barem mene kao zastupnika nije uvjerilo argumentima da ovo izvješće treba odbiti. Naime, od 11 članova Programskog vijeća Hrvatski sabor imenuje njih 9, ja mislim da je upravo zato Sabor najpozvanije tijelo odlučivati o izvješću ovoga tijela koje gotovo u potpunosti imenujemo. S druge strane ono što Vlada navodi kao nedostatke postoji neki protu argumenti koje nismo vidjeli ni u mišljenju nismo vidjeli doduše ni u izvješću jer se ono s time ne bavi ali kada govorimo o ugovoru između Vlade RH i HRT-a o ostvarivanju određenih sadržaja u programu tada postoje dva tumačenja budući da se taj ugovor ne sklapa na razdoblje od godinu dana nego na duže razdoblje i da se udjeli određenih programskih sadržaja ne gledaju u rasponu jedne kalendarske godine nego cjelokupnog ugovorenog razdoblja. To je nešto za debatu. O tome možemo pričati ali moramo znati da postoje i različita mišljenja koja ne dolaze od mene, uostalom nego su nam bila prezentirana između ostalih i to. Također moramo imati na umu kada govorimo o ovlastima Programskog vijeća, da Programsko vijeće nije moglo utjecati na poboljšanje provedbe programskih načela niti je moglo utjecati na ostvarivanje kvote programskih sadržaja kako je određeno ugovorom, a što je većim dijelom i onako u nadležnosti Nadzornog odbora. Ono što je Programsko vijeće moglo napraviti je ukazivati na propuste, ali svi mi znamo na žalost kakva je naša demokratska politička praksa zna biti da na ukazivanje najčešće nema nekog posebnog efekta odnosno može se uvažiti i ne mora se uvažiti. Dakle, njihova mišljenja, njihovo ukazivanje na problem nije obavezujuć. I Ravnateljstvo, odnosno glavni urednik, odnosno Nadzorni odbor ih može uzeti u obzir ili ne mora. Zakonski minimum za sjednice Programskog vijeća su četiri godišnje. U ovom spomenutom razdoblju bilo ih je 10. Dakle, duplo više nego što je bilo predviđeno, odnosno što je predviđeno kao minimum, kao zakonski minimum. I ako iščitavate zapisnike tih sjednica o svemu ovome što mi ovdje raspravljamo bilo je riječi i o podzastupljenosti određenih programskih sadržaja i o kvaliteti samog programa itd. itd. I te su se sve preporuke iznosile, doduše u usmenom obliku i to je po meni zapravo jedini crimen koji možemo pripisati Programskom vijeću da umjesto pismenih ukazivanja je iznosilo usmene. Ali iz zapisnika je sve razvidno, odnosno sve se može vidjeti i iščitati. Kada govorimo o samoj kvaliteti programa HRT-a mislim da to nije tema za danas više ovo izvješće iz 2014. godine ali možemo govoriti o tome da li smo više zadovoljni ili manje zadovoljni određenim programskim sadržajima. Tako i ja mogu reći neke kolege su i prije mene rekle, da ja zaista ne vidim problem da jedna javna televizija ima satirički program, program koji se na humoristički način osvrće na događanja u društvu, pa i na našu povijest ponekad. Jer smijeh je lijek kolegice i kolege. I ako se ne možemo nasmijati sami sebi kako možemo zapravo jedan zdravi intelektualni život živjeti. Barem ja mislim da ne možemo humorom protiv mraka u svakom slučaju. Dakle, prema nama argumenata za odbijanje ovog izvješća nema. Programsko vijeće je ispunilo svoju zadaću koju ima, ukazala je na propuste te ćemo sukladno tome i glasati. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Uvaženi kolega, rekli ste da nema argumenata koji bi vas uvjerili u prihvaćanje ili neprihvaćanje izvješća. Pa ja mislim u prošlom mandatu kad ste i vi isto tako bili saborski zastupnik, ja mislim da sam grlo izgubio iznoseći argumente, živci su mi se stanjili na razinu konca govoreći po mom mišljenju dosta argumentirano vezano za HRT. A što se tiče raznih varijanta tumačenja ugovora po toj verziji koju ste vi izveli bi HRT mogao u petogodišnjem razdoblju u jednoj godini prikazivati samo dokumentarni program, onda sljedeće godine tri mjeseca pokazivati samo program namijenjen manjinama i onda u zadnjoj godini prikazivati samo sportski program. I kad bi to zbrojili, nakon pet godina postotci bi vam odgovarali ugovoru. Dakle ne, kolega to tako ne može ići. Programski ugovor se mora zbrajati godinu za godinu i tamo je to točno specificirano po kojem kanalu. Jer da ovako tumačite kumulativno nakon pet godina možete doći u situaciju da jedne godine imate samo dokumentarni program, druge godine samo informativni, treće godine samo sportski, četvrti program četvrte godine samo program za manjine. I uz broj bi vam sve odgovaralo. Zato ozbiljni ljudi ne potpisuju petogodišnje ugovore, nego potpisuju dvo i trogodišnje ili idu prvo probno sa jednogodišnjim ugovorom što smo mi napravili 2011. godine baš zato da bi se stvari mogle u tijeku ispravljati i držati u okviru ugovora, pa da ne bi imali ovakve situacije da vam ravnatelj sa faraonskim ovlastima iskače iz programske sheme i programski ugovorenih obaveza. I da onda i Programsko vijeće dolazi u situaciju da ga se sluša, ne sluša, nije uspjelo vam to napisati i zbog toga imamo i ovu raspravu ovakvu kakvu imamo. Pokušajmo to gledati kao putokaz za budućnost.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Mesić, nisam rekao da se slažem sa tim tumačenjem, rekao sam samo da postoji. Uostalom mi možemo dakle razgovarati o tome da li ćemo i na mjesečnoj bazi promatrati koji sadržaji su ostvareni ili koji nisu. I ja se slažem sa vama, da da neki sadržaji nisu dovoljno zastupljeni. Primjerice ako govorimo o programima namijenjenim nacionalnim manjinama. Oni znači smisao samog tog programa nije informiranje nacionalne manjine, nego informiranje većine. Dakle, trebalo bi ti programski sadržaji bi trebali biti više integrirani u redoviti program Hrvatske radiotelevizije kao što je izvješće i konstatiralo, isto kao i sportski, informativni itd. itd. Dakle, možemo o tome raspravljati. No, postoje i svijetli primjeri. Mislim da je kolega Pecnik to prije mene naveo. Hrvatski radio bih izdvojio kao primjer izuzetno kvalitetnog programa, a posebno hrvatski radio Osijek i to njihov informativni program koji je izuzetno korektan i baš ono što informativni program treba biti. Dakle, može nam služiti za primjer jer se novinari i urednici na Hrvatskom radiju i radio Osijek zaista trude prikazati ako govorimo o nekim političkim pitanjima sve poglede na određeni politički stvar, odnosno određeni politički problem. Iz ovoga što govorite ja bih zaključio, dakle znam da ste uvijek bili jedan od većih kritičara kada smo raspravljali o izmjenama Zakona o HRT-u i sada. Ali onda očekujem i od vaše strane da pripremi izmjene Zakona o HRT-u kako vi vidite da bi trebalo biti i hajmo o tome raspravljati. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala lijepa. Kolega zastupnik je istaknuo da nema i ne vidi argumenata zašto se ovo izvješće ne bi prihvatilo. Pa sada se ja retorički pitam i pretpostavljam ili niste u potpunosti pročitali izvješće ili ne želite vidjeti argumente. Kolega Mesić iznio ih je niz, ne samo danas već posljednje 2, 3 godine a nešto što definitivno jest jedan od najjačih argumenata jest činjenica da je upravo 2014. godine započelo sustavno uništavanje HRT-a. Ugašene su dopisničke mreže od Siska, Bjelovara, Slavonskog Broda, Koprivnice, Karlovca, Varaždina, Gospića pa sve do Metkovića. Ono što je najžalosnije eto to vam je kolega zastupniče još jedan argument da je Radman ukinuo dopisništva i u Sarajevu i u Mostaru radi ušteda. A na primjer dopisništvo u Sarajevu je besplatno koristilo prostor u zgradi BiH televizije čime je poslao ustvari jasnu poruku da mu nije stalo do Hrvata izvan granica Republike Hrvatske. A morate znati da upravo našim Hrvatima u BiH i Hrvatima u dijaspori Hrvatska televizija je jedina i itekako važna spona sa domovinom.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala. Pa dakle kolegice raspravljamo o Programskom vijeću HRT-a, ne vidim što programsko vijeće ima konkretno sa ovim. Ono mora ukazivati na kvalitetu programa. Posao programskog vijeća nisu financije HRT-a nego kvaliteta i sadržaj programa. Ja sam jako detaljno iščitao ovo izvješće isto kao i mišljenja koja je uostalom programsko vijeće i dalo na temelju izvješća koje je podnijela HRT o izvršenju odnosno ostvarenju ciljeva i obaveza HRT-a iz ugovora sa Vladom Republike Hrvatske. I kažu da je ponavljanje majka znanja pa ću ja pročitati što je to programsko vijeće zaključilo. U tom smislu vijeće donosi sljedeće mišljenje: „Hrvatska radiotelevizija tijekom 2014. općenito je ispunjavala usmjerenje, sadržaj i kvantitativne obveze zadane ugovorom uz sljedeće primjedbe: vijeće drži da HRT treba osnažiti proizvodnju vlastitog dramskog tv programa, vijeće drži da tv programu za djecu i mlade nedostaje kvalitetnih emisija, vijeće drži da se u informativnom televizijskom programu događaju nagla ukidanja emisija i reorganizacije te upozorava da HTV 4 kao specijalizirani kanal još nije saživio u svojoj funkciji, vijeće drži da nedostaju sportski programi koji potiču rekreativne aktivnosti te manje komercijalne i amaterske sportove, vijeće drži da bi HRT trebao poboljšati integraciju manjina u programima HRT-a.“ Sukladno zakonskim ovlastima vijeća ja ne vidim što je vijeće više trebalo učiniti i zbog čega mi izvješće vijeća trebamo odbiti. Hvala.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika MOST-a i uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi predstavnici Vlade, izvjestitelja, uvaženi potpredsjedniče, kolegice zastupnice i kolege zastupnici kad govorimo o Hrvatskoj javnoj televiziji nije najbolje da tek sada raspravljamo o 2014. godini, to nam govori da bivša Vlada je kasnila s ovim izvješćem a mi koji smo novoizabrani u Saboru da smo dobili znači sad tek izvješće koje je trebalo biti raspravljeno u prošloj godini. Također kad govorimo, evo iščitao sam ovdje za 2014. izvješće pa sam vidio brojne pritužbe građana po svim osnovama od informativnih emisija do kulturnih ima dosta pritužbi tu vijeće je dobivalo valjda te pritužbe građana. Koliko je odgovaralo ili nije, ali ljudi su bili znači naši građani koji plaćaju su bili nezadovoljni. Jer ipak naši građani plaćaju to 80 kn mjesečno, a ako 3 rate ne plate onda 240 i tada ide ovrha i onda im se uzme još 1000 kuna na to. To trebate promijeniti, ubuduće svi s HTV-a da našim građanima uzimaju 1000 kuna zbog 200 kuna duga. To je ono ključno što ponavljam jer 90 tisuća puta 4 znači negdje oko 300 tisuća ljudi je danas gladno jer su blokirani im računi zbog HTV-a. Ovo ću napominjati dokle se god to ne promjeni, a to mogu ovi s HTV-a jer imate 3000 zaposlenih ljudi za ovaj program koji imate a sigurno toga imate bar 10% pravnika i osoba koje mogu odraditi taj posao koji su dali privatnim javnim bilježnicima ili odvjetničkim kućama koji stvaraju svoja carstva na području Republike Hrvatske dok su naši sugrađani po kontejnerima traže da bi preživjeli otpatke od hrane ili boce kupe. Jel' uopće moguće da jedna javna televizija to napravi bez obzira što se u ovome dijelu ne radi sad direktno o programskom vijeću? Da li te stotine milijuna kuna koje ovršuju privatni odvjetnici i javni bilježnici koliko bi bio puno bolji program i dječji program i nacionalnih manjina i za branitelje i za sve ostale skupine koje trebaju biti zastupljene u programu. Također, primjetno je da ne nabrajam sad sve pritužbe građana, primjetno je da posljednjih godina pa i prije uvijek imamo tri do četiri kritičara na HTV-u bilo iz nekakvih udruga koje dozvoljavam da mogu zastupati ali zašto uvijek isti? I zašto uvijek sličan svjetonazor i ideologija? Ja mislim da treba javna televizija imati jednu široku raspravu ako je u pitanju u svom informativnom programu jedan široki spektar ljudi da mogu doći kritičara jer ima Hrvatska ljudi koji mogu govoriti o raznim temama, a ne u svakoj dnevno-političkoj temi se pojavi par osoba koje daju mišljenje i oni kroje mišljenje hrvatskog društva. Najvjerojatnije sad sjede te osobe na trgu bana Jelačića, vrte prstima … [[Ne razumije se.]] ja ne znam. Možda su stručni, možda su kompetentni, možda je to prosudba novinara. Ne valja se miješati u novinarsku struku ali sigurno da treba Programsko vijeće naravno upozoravati ravnatelja najoštrije i o tome u budućnosti mislit. Nije to samo … [[Govornik se ne razumije.]] prošlo je i 4 godine, to je inače na HRT-u da bi se nametali nekakvi ideološko svjetonazorski stavovi cijelome društvu. Nema rasprave koja bi davala, sjećam se vremena kada se ulazilo u Europsku uniju, sve je bajno i krasno. Sve političke opcije su sada u Saboru govorile o Europskoj uniji, moramo ući da sve cvjeta. Nije bilo kritičkoga mišljenja o problemima koji će nas čekati u Europskoj uniji a koje sada proživljavamo u Europskoj uniji nego je bilo sve jednoglasno. Sjati će zvjezdice u Hrvatskoj, biti će nam lijepo, znači nije bilo kritičkoga mišljenja. Ja mislim da te stvari treba programsko vijeće mijenjati i da ta širina hrvatske javne radiotelevizije bude zastupljena kod našeg naroda i prihvaćena. Također decentralizacija vrlo je bitna jer program iz regionalnih centara dolaze selektivno zbog toga što nije dobro ekipirano na terenu ljudi i nema dovoljno a imamo 3 tisuće zaposlenih na HRT-u, cca. 3 tisuće. To je ogroman broj ljudi. I sigurno ne može doći isto informacija iz Osijeka ako je slaba ekipiranost ili iz Dubrovnika ili iz nekih drugih manjih mjesta, iz tih sigurno može biti. Jer ne može biti sve centralizirano u Zagrebu. Znači decentralizacija na HTV-u, i sigurno, puno bi bio bogatiji program, jer sigurno i na tim područjima se ima šta snimiti i pokazati, prikazati od Slavonije do Dalmacije cijelom tom širinom. Klub MOST-a, pošto smo sve analizirali i vidjeli, i žalosti me, još jednom ću ponoviti, šta je tek ovo izvješće od 2014., što govori da protekla Vlada je mogla, najvjerojatnije su i prethodne tako radile da je mogla prije biti, MOST Nezavisnih lista zbog navedenih razloga i prigovora koji su … [[Govornik se ne razumije.]] a Vijeće nije baš postupilo kako je trebalo postupiti oštrije prema ravnatelju neće prihvatiti izvješće, ne podržava ovo izvješće za 2014. od Vijeća HRT-a. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Uvaženi kolega Bulj, vi u više navrata ste kada govorite o ovoj temi ukazuje na problem prisilnih naplata, odnosno ovrha na, zbog neplaćenih obaveza prema HRT-u od strane građana. Ja ću ovdje reći, dakle vi ste potpuno u pravu, mi smo o tome govorili i u prošlom mandatu više puta, čak smo i upravi HRT-a to direktno rekli na sastanku Savjeta za nacionalne manjine. Međutim, ovdje treba nešto reći, kad analizirate upravo činjenicu troškova na koju vi ukazujete, vidite onaj prijedlog za ovrhu onda vidite da se radi o 5, 6 pravnih radnji. I tih, na svaku od tih pravnih radnji se plati PDV. Dakle nije taj iznos ukupan koji dobiju odvjetnički uredi, nego veći dio toga iznosa dobije država. Upravo mi se čini da je interes takvog posla činjenica da država dobije velik PDV na svakom takvom prijedlogu za ovrhu. Ako je dug 200 kuna, ukupno građanin mora platiti sa svim troškovima preko hiljadu kuna. U strukturi toga odvjetnički uredi dobivaju 300, ostalo je prihod države preko PDV-a. Dakle isto bi se moglo govoriti i kada se govori o prisilnoj naplati karte za parkiranje ili nešto slično. Mislim da je vrijeme da se vrlo ozbiljno porazgovara o novom modelu Ovršnoga zakona. Ako ne riješimo Ovršni zakon i ne riješimo ovaj institut u okviru ovršnog zakona drugačije onda nemojmo zamjerati institucijama koje koriste tu mogućnost koja je … [[Govornik se ne razumije.]] Ovršni zakon.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Horvat, slažem se s vama ali uzela država 300 kuna ili 400, uglavnom, ili ostalo odvjetnički uredi i javni bilježnici, uglavnom naš građanin je blokiran. Međutim, postoji mogućnost da bez tih odvjetničkih kuća i javnih bilježnika, … [[Govornik se ne razumije.]] tako i direktno ovršuje a imamo 3 tisuće znači zaposlenih cca. ne znam točan broj ali znam da je bilo zadnje … [[Govornik se ne razumije.]] 3048 zaposlenih. Pa ponavljam sigurno je i veliki broj pravnika. Pa uostalom pa da još kojega pravnika na HTV dovesti koji je stručan i kompetentan prema je to ono copy paste, ono kopirana su ona, ovršni zahtjevi, to može kopirati tko hoće, samo se ime i prezime promijeniti i adresa. Prema tome, ja mislim da je šteta našim građanima već davno nanesena, znači već davno nanesena i da se treba pod hitno mijenjati taj odnos poglavito javnih tvrtki prema našim sugrađanima. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Gorana Dodiga u ime kluba HSS-a i HDS-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Kako je danas uglavnom govoreno o ovom izvješću pa se išlo i izvan tog izvješća pa su se pojavile teze kako nema smisla izlaziti izvan sadržaja dnevnog reda pogotovo što govorio o 2014. Ja ću se ispričati što ću zaista izaći iz tog sadržaja, govoreći o samom izvješću konstatirajući činjenicu da o svemu ovome govorimo zbog toga što nismo zadovoljni sa HRT-om. I nažalost to nezadovoljstvo nije od jučer tako da izvješće iz 2014. je aktualno i danas ne zbog svojih tehničkih detalja koji sami po sebi ga diskvalificiraju ali je činjenica da su gledatelji HRT-a ne nezadovoljni nego frustrirani onim što vide na javnoj televiziji. U samom izvješću rečeno je da je u kvantitativnom smislu da se to može i prihvatiti, u kvantitativnom smislu. Međutim, kad određeni kvantitet dosegne određenu, kad kvantitet može prerast i kvalitet tako da programsko vijeće koje je na neki način kreiralo program kroz kvantitativni dio je zapravo je odredilo kakva će biti televizija, u kvalitativnom smislu. I to nije dobro. Ja ću na samom početku reći samo jednu rečenicu, spomenut ću se rečenice zastupnika Prgometa koji je rekao da ne bi smjeli razgovarati o novinarima jer da su novinari zaštita demokracije. Prvo ako su samo novinari zaštita demokracije onda je to, onda smo u velikom problemu, ali ne mislim to samo na naše novinarstvo. Nema čovjeka pa bio on i novinar ili bilo koje druge profesije koji u svoju profesiju ne unosi i svoje svjetonazorske, ako hoćete i političke, ako hoćete i psihološke stavove o određenom problemu i sad kako će ih on prezentirati, kako će ih složiti, bitno utječe na samu percepciju tog sadržaja kada se prezentira javnosti. Pa ako hoćete i sama demokracija. Mi smo je počeli percipirati kao dogmu u kojoj je sve dopušteno a s druge strane ništa nije dopušteno. Nisam mislio ovo pokazati ali ću ipak vam samo pročitati nešto što je, ako imam još to tu. Što je još prije Krista o demokraciji napisao veliki Sokrat. Nemojte misliti da problematiziram demokraciju u cijelosti ali da vodimo računa da nema savršenih rješenja pa ni toga što se zove demokracija. Dakle Sokrat otprilike kaže ovo: „ Demokracija će platiti zato što će pokušati odgovarati svima. Siromasi će htjeti imati imetak bogatih a demokracija će im to dati. Mladi će htjeti biti uvažavani kao stariji, žene će htjeti biti kao muški, stranci će htjeti starosjedilaca, demokracija će im to dati. Lopovi i prevaranti će htjeti važne državne funkcije a demokracija će im to dati. A kada lopovi i prevaranti konačno demokrati preuzmu vlast jer kriminalci, zločinci teže za moći, nastat će gora tiranija nego u vrijeme bilo koje monarhije ili oligarhije.“ Dakle dodvoravanje svima je vrlo opasna priča, dodvoravanje svima jeste odustajanje od moralnih načela. Dodvoravanje svima je odustajanje od intelektualne suverenosti, dodvoravanje svima jeste nešto što nije dobro. Naravno demokracija to ne mora biti. Demokracija počiva na moralnim konceptima a ne na brojčanom odnosu snaga u određenoj sredini i određenoj skupini. I sad se vratimo na televiziju. Nisam mislio ovo kažem nikad koristiti ali evo jutros dok slušam ovdje jedan novinar mi piše, vidim da si prijavljen za raspravu. Spomeni se ako možeš i svoj primjer kako je dvojstvo HRT-a centra Split ugostila te kao stručnjaka za braniteljsku populaciju. Rekli su da si ti s desne strane i da nisi pogodan za priču o braniteljima, itd., itd. To je ono što je programsko vijeće i što ja mislim da je ključna stvar koja nije dobra, u proteklom periodu ali to se ponavlja godinama, i prije se to ponavljalo i zbog toga dolazimo danas u ovu situaciju da u ovoj sabornici raspravljamo o tome kako i na koji način javnu televiziju napraviti televizijom koja će informirati gledatelje objektivno, kako neće donositi informacije koje su selektivne jer selektivne informacije često dovode u velike nesporazume, velike zablude i ja bih rekao konačno velike konflikte. Jedan od tih, taj model danas se vidio u hrvatskoj sabornici, u Hrvatskom saboru. Ja prihvaćam da zastupnik Pupovac ima pravo na svoje mišljenje ali prihvaćam i činjenicu da zastupnik Šuker traži da onda kad je informacija u određenom problemu da bude cjelovita, da ne bude jednostrana. Žao mi je što je otišao, žao mi je što se našao povrijeđenim, ali mora shvatiti da su i drugi bili povrijeđeni. Dakle, taj model da imamo samo svoju istinu nije dobar pa makar čiji on bio. Ako mi u Hrvatskom saboru ne budemo njegovali tu mogućnost da čujemo i drugu istinu, onda ne možemo očekivati ni od Hrvatske radiotelevizije, niti od novinara da oni budu objektivni u izvještavanju. Dakle, mi moramo pomoći načinom kako se mi ponašamo. A ono što danas jeste javna televizija, a što ne bi smjela biti jeste da je ona kreator u mnogome stanja u hrvatskom društvu. A stanje u hrvatskom društvu je sada društvo agresije, društvo netolerancije, društvo jedne istine, društvo nepravdi, nesigurnosti i nesolidarnosti. To su činjenice. A ako ćemo gledati kroz osobna iskustva naći ćemo pozitivne primjere, ali osobna iskustva ne smiju nam biti isključivo vodilja u vrednovanju televizije. Na televiziji se gospodo, pogotovo na televiziji a i nekim radijskim emisijama stara ne samo od novinara nego izborom programa društvo agresije. Pogledajte izbor filmova na HRT-u. Možemo li se čudit onda kada prije desetak dana imamo izvješće da se u Varaždinu potukle curice i da su drugi to okolo snimali zbog jednog dečka. To mi vidimo, to oni vide. To nije izmišljotina, ali to vide na televiziji, znate. I kad bi sve drugo bilo u redu to je dovoljno da si postavimo pitanje što mi to financiramo. Edukativni programi, odgojni programi postoje emisije, ali one su zanemarive u odnosu na činjenicu o kojoj govorimo, na programe koji forsiraju nejednakost, toleranciju i agresiju. Na Hrvatskoj televiziji ćete naći i čuti i od novinara, a i od nas saborskih zastupnika da nekoga osude kao ratnog zločinca iako nije još osuđen, da mogu izreći što ih je god volja, da se radi socijalni suicid kroz tu činjenicu. Jer kažete to na televiziji to ste rekli u jednom trenutku stotinama tisuća ljudi. I za to nitko ne odgovara u ime tzv. slobode. To nije sloboda gospodo! Sloboda koju imate pravo socijalno ubiti nekoga, moralno ga uništiti nije sloboda pogotovo bez argumenata. I zato ja ovo izvješće i klub HSS, HDZ neće podržati ne samo iz tehničkih razloga, nego i iz suštinskih razloga. Mi moramo povesti priču o tome što je to televizija, javna televizija koju plaćamo. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo četiri replike. Prva je uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ja bih samo dodao nešto na ovo što je govorio gospodin Dodik. Televizija javna živi od pretplate, to je ogromni novac i kad je u pitanju izvještaj financijski tu su napuhane fakturiranje za vanjske poslove. Spomenuli smo prevaru 58 milijuna kuna koje je pokrenuta istraga prije 4 godine, od tog nema ništa. Imamo ogromne investicije 200 milijuna kuna što je uzeto iz Privredne banke zagrebačke za neke radnje, a samo u tome nije problem, nego šta plaća, kakvu, šta plaća hrvatski poreznik? Na primjer, nakon pada Berlinskog zida ono što se prije učilo, ono Marksizam, Lenjinizam, sociologija itd. to postaje opsoletno. To znači, zašto mi moramo gledati, plaćati hrvatski poreznik tzv. homoopseletus ljude koji predstavljaju ujedinjenu demokratsku inicijativu jugoslavensku gledamo i na televiziji. To je propala država. Gledamo bivše planove UDBA-e, ove pripadnike francuske škole sociologije i tom mentalnom teroru, intelektualnom teroru moraš stat na kraj. I ja bih preporučio nekim ljudima ako se ne popravi ta slika da više ne plaćaju to i … [[Govornik se ne razumije.]] mozgove i umove. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik.
Nemam, nemam komentar.
Druga replika uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Gospodin Dodig je ukazao na probleme novinara i medija u demokraciji i s pravom ako se sjetimo recimo da su gospođa Gojan, ako već govorimo o televiziji, gospođa Gojan i gospođa Hloverka Srzić Novak dobile otkaz. Koliko god se ja ne slagao sa gospođom Hloverkom Novak Srzić ni u čemu ili u malo čemu, doista nije razlog da se zbog toga dobije otkaz na televiziji ako ne govorite ono što se traži ili očekuje ili ne znam. Naveli ste i svoj vlastiti primjer što je za svaku osudu, ne mislim vaš primjer nego ono kako su se odnosili prema vama. Ali ste naveli i primjer gospodina Pupovca. Ja nisam odvjetnik gospodina Pupovca niti to mogu biti, niti želim biti, ali ja bih samo upozorio na jednu principijelnu činjenicu. Naravno napuštanje sa sabornice nakon što je rekao može biti shvaćeno da je povrijeđen, da je nezadovoljan, da je bahat, da je ignorant. Ali ja to tumačim kao politički stav. To je zapravo legitimni politički stav, da vi odete, ne želite čuti odgovore jer smatrate da svaki odgovor zapravo je onaj koji će uniziti vaš stav. Ja bih podsjetio na Sartara koji je rekao i neangažman je oblik angažmana.
Pokušat ću odgovoriti iako nisam baš sve dobro vas razumio. Ali u vezi gospodina Pupovca. Meni je žao što je otišao, meni je žao i ja sam pristalica Voltaireove izjave da bez obzira jel' se slažem s nekim ali ću se uvijek zalagati da taj ima pravo to reći. Ja sam samo ovdje govorio o tome kako bi mi u Saboru morali dopustiti polemizirati i sa drugim informacijama. Selektivne informacije nas mogu odvesti u krivom smjeru. Ja ne govorim o tome jesu li njegove krive ili točne. Ja ne govorim o tome što je tu istina ili ne, ali moramo ovdje pokazati mogućnost dijaloga, moramo pokazati. Meni je žao i ja ću učiniti sve da svak' ima pravo reći ono što hoće, u granicama mojih mogućnosti. Ali to moramo izboriti pravo za sve. I svak' mora se za to boriti. Ako napustimo situaciju onda nema, ako ne razgovaramo nećemo doći do rješenja. Svi živimo u svom malom rovu i to nije dobro. Ali potreban nam je mir, potrebno nam je razumijevanje jer smo svi u velikoj krizi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Dodig nabrojili ste sve ono što se događalo kroz ovo proteklo vrijeme na HRT-u kao javnom servisu. I može se još dodati tome samo da je postojala jasno vidljiva pristranost, neobjektivnost, nesrazmjer u nastupima i zastupljenosti pojedinih političkih opcija i čimbenika, samovolja, uvrede, prozivke, sve je to bilo u proteklom vremenu plasirano sa javnog servisa daleko od objektivnosti, daleko od onoga što bi javni servis trebao biti, daleko od onoga što mu propisuje zakon. I vjerujem da pojedini samo naglasci koje ste iznijeli su samo dio ogromnoga nepostupanja i programskog vijeća koje je trebalo sve to jasno i nedvosmisleno korigirati ili podnijeti ostavku kolektivnu ukoliko su bili ti koji ne slušaju. Ili tražiti stvarno pred ovim Domom da jasno izreče i raspravi o momentima koji su štetili ugledu HRT-a i koji su bili prije svega na štetu hrvatskog naroda kao i države. Puno puta domoljublje je zamijenilo nešto drugo, puno puta u nastupima bilo je svega i svačega samo ne onoga što bi hrvatski narod htio vidjeti. To su odlike u proteklom vremenu. Nadamo se da se neće više ponoviti.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijep potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Dodig, prvo ja ne bih izražavao žaljenje zašto je gospodin Pupovac napustio sabornicu, to je njegova osobna odluka. Nije prvi puta i nije ni zadnji puta. Tema je Programsko vijeće HRT-a i izvješće vijeća i legitimno je pravo i većine u sabornici da to izvješće ne prihvati i odbije kao što je legitimno pravo smijeniti nadzorni odbor televizije, legitimno pravo smijeniti ravnatelja televizije ako je on kršio zakon, a zadaća programskog vijeća je točno utvrđena što ona je, ona se ne bavi financiranjem, bavi se programom HRT-a. Istina je da je tu bilo dosta propusta, ali mislim da ne samo vaša rasprava nego mnoge dosada su bile preoštre prema nekim ljudima koji rade na HRT-u jer nije svih 3000 zaposlenih krivo za neodgovorno upravljanje televizijom. Ono što treba učiniti a to je prije svega televiziju iskomercijalizirati i staviti je na tržište. Da je Dnevnik HRT-a jedan jedini Dnevnik u Hrvatskoj on bi bio najgledaniji. Međutim, pojavile su se još 2 televizije koje imaju puno bolji program, puno jači informativni program sa puno manje ljudi i termin promjene Dnevnika HRT-a sa 19,30 na 19,00 sati promijenio je puno toga. Međutim, može li naša televizija funkcionirati sa puno manje ljudi? Može. Ja sam osobno protiv gašenja televizijskih centara u Hrvatskoj i izvan Hrvatske u BiH, to smo trebali zadržati ali maksimalno isprofesionalizirati televiziju. Sad je to zadaća vaše vladajuće većine. Ali reći da je HRT u nekom dijelu svog programa prikazujući filmove bitno utjecala na povećanje nasilja među mladima to sad je isto tako dvojbeno, vjerojatno imaju tu utjecaja sve televizije ne samo hrvatska. Ali gledajte, mladima je dostupan Internet, facebook na svakom ćošku, to je jednostavno utjecaj vremena i trenutka u kojem mi danas živimo, puno se toga promijenilo.
Počet ću od kraja. Nisam rekao koliko ali da sasvim sigurno ima utjecaja i Hrvatska radiotelevizija sa svojim programima na povećanje nasilja, nije provedeno nekakvo sustavno istraživanje ali se usuđujem reći da je apsolutno to u jednom dijelu istina. Druga stvar, vi ne žalite što je otišao van, ja žalim jer se radi o, ne radi se o Pupovcu, radi se o tome da zbog različitih mišljenja mi ne želimo čuti jedan drugoga. O tome se radi. Ako mi u Hrvatskom saboru nismo u stanju čuti nekoga tko govori suprotno od nas onda smatram da ne možemo poslati pozitivne poruke. Nije pitanje, nije Sabor tu samo zbog zakonodavnih aktivnosti, on je i zbog poruka znate. Ljudi ne ocjenjuju nas samo po zakonima koje smo donijeli, ocjenjuju nas i po ovome što vide kako se ponašamo. Ne možemo tražiti da drugi ljudi imaju empatiju jedan prema drugome a da mi ovdje se zbog svojih sitnih principa i interesa posvađamo do granice da ne možemo razgovarati. U tom smislu sam govorio.
Hvala. U pojedinačnoj raspravi prvi je uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Danas govorimo o Izvješću o radu Programskog vijeća HRT-a za 2014. i sudjelovali smo već dosta u ovakvim raspravama. I oduvijek je ova tema o radu HRT-a u ovom Domu izazivala brojne prijepore, različita mišljenja, sukobe vlasti i oporbe ali svakako i interesne poglede na to što HRT jest i što bi on trebao biti. Vlada je na ovo programsko izvješće dala mišljenje koje kaže da ga ne prihvaća jer da su ostvarenja niža od onih koji su ugovoreni ugovorom između Vlade i HRT-a u 2014. godini. Ja ću o ovoj temi govoriti kao običan građanin, pretplatnik s time što imam privilegiju da mogu u ovom Domu govoriti javno o tome jer primjedbe građana na HRT su velike, česte, svakodnevne, svi imaju svoje favorite, svi imaju svoj želje ali kažem postoje i brojni drugi televizijski programi pa ako nismo zadovoljni nekada sa HRT-om, onda se prebacimo na komercijalne televizije, lokalne, gledamo ono što želimo gledati i zasigurno tu pronalazimo nekakve svoje favorite. Plaćaju građani 80 kn mjesečno, 960 kuna godišnje i nije to mali iznos i zasigurno da za taj iznos žele određenu razinu kvalitete i očekuju to upravo najviše od HRT-a jer ove ostale ne plaćaju. Pa im je na neki način i svejedno, možda. Da bi emisija bila kvalitetna moramo pogledati i nekakve razloge zašto bi trebala i na koji način bi trebala postati kvalitetna. Da bi je uopće mogli proizvesti potrebni su nam prostori, potrebni su ljudi, potrebni su alati, potrebni su kadrovi, kvalitetni, profesionalni, objektivni i svakako novci. HRT ima milijardu i 200 milijuna kuna godišnje na raspolaganju, ima odlične prostore, to je ipak televizija koja se desetljećima gradi iz godine u godinu. I mislim da u logističkom dijelu ne bi trebalo biti problema. Znači imaju sve što trebaju imati da bi mogli funkcionirati i pružiti građanima kvalitetnu informaciju, dobar film, dobru seriju, sport i sve ono što nas interesira ako želimo gledati program HRT-a. Međutim zašto su se gledatelji odmakli od HRT-a? –Barem tako kažu statistike gledanosti. Posebno 2013., '14., '15. godine. Mislim da je svima bilo primjetno da se pretvorila u jedan partijski servis obojena sa jednom strankom sa probranim kadrovima, u funkciji samo jedne političke opcije kroz različite vrste emisija. Vi ste to mogli osjetiti i kroz informativnu emisiju, kroz film koji ste pogledali jer vam je izabran da ga pogledate, seriju a posebno kroz političke emisije gdje se trebalo kažem sučeliti barem nekoliko mišljenja vlasti i oporbe a koje su kako sam već danas rekao čim je SDP došao na vlast jednostavno nestale sa javnog servisa. Emisija Otvoreno odmah je ukinuta i vi niste imali gdje otići, reći što mislite i to je tako funkcioniralo gotovo više od godinu dana. SDP je žestoko branio upravo takvo ponašanje HRT-a, govorili su da je to objektivno, da je to profesionalno, da to tako treba biti. Danas iz oporbe govore sasvim nešto drugo. Ali kažem, to su i takve njihove stavove moramo prihvaćati. Jer sjećam se ovdje, imali smo, ne znam, aktualne satove kao jučer protekli mandat. Ja osobno postavio sam ovdje 10-ak pitanja, vi nikada niste mogli izaći u informativnoj emisiji na način da je to izgledalo nekako kvalitetno, dobro obrađeno. Uvijek je bivši premijer Zoran Milanović izgledao nadmoćan svima a nikada nije odgovorio recimo ni na jedno pitanje koje mu je bilo postavljeno. Znači jedan nivo objektivnosti, profesionalnosti u potpunosti se izgubilo. Nije bilo bitno što te pitam, što trebaš odgovoriti nego evo da stvorimo sliku velikih vođa koji ne mogu pogriješiti, koji su savršeni. Vođenje tih emisija su bile, pogotovo informativnih na rubu nekada i uvreda prema oporbi. Često se komentiralo stavove oporbe kao nešto što je normalno u informativnoj emisiji kao što je Dnevnik itd.. I jednostavno smo došli do toga da HRT očito nije postao javni servis onako kako smo ga svi željeli ili smo ga zamišljali. Čega imamo u izobilju? Informativnih emisija. Cijeli 4. kanal, cijeli dan imamo vijesti, informacije, onda tri Dnevnika, Hrvatski radio koji vrti vijesti svako pola sata, sat vremena. Ja mislim da ne postoji država sa ovoliko televizija, radija i da jednostavno nemoguće da kao građanin prođete kroz dan a da vas ne uhvati bilo koja informacija barem sa političkog spektra, iz života, jednostavno ne možete proći bombardiranje. I postali smo politička nacija u kojem mi dijete u vrtiću već zna tko je predsjednik Vlade, države, ministar prometa, ne znam bilo kojeg resora jer se to stalno vrti. Što je nestalo? Nestali su oni sadržaji koje želimo gledati, zabavne emisije, dokumentarne emisije. Sport je u potpunosti nestao sa HRT-a. Jeste li, ili kada ste pogledali zadnju utakmicu Hrvatske nogometne lige, hrvatskog kupa kao posebnog sportskog natjecanja gdje bi barem HRT trebao prenositi finale? Ništa. Gledamo 50-ak minuta ili sat vremena nekakvih repriza odrađenog na drugim komercijalnim televizijama. Nedavno gledamo rukomet, hoćemo otići na Olimpijske igre, tražiš programe gdje to uopće se prenosi. Jedva nađemo na nekoj komercijalnoj televiziji. Pa mislim da moramo, pogotovo djeci, mladima pružiti više sporta jer je nekad HRT upravo prema tome bio prepoznatljiv i gledljiv i da nije bilo Svjetskog prvenstva, ja mislim 2014.je bila, gledamo koliko je udio nogometa u gledanosti velik, baš te godine ali poslije toga ga očito nema, osim lige prvaka malo srijedom i to je to, jedna utakmica tjedno. Da ne govorim o drugim sportovima. Imali smo kaže onda s druge strane, jedinu televiziju sportsku koju je opet SDP napadao radi nekih drugih stvari gdje smo jedino mogli gledati taj sport. Oni koji ne žele dati ili platiti račun preko 300 kn da biste uopće gledali sport na televiziji. Vi morate platiti ekstra nešto da bi pogledali neku emisiju. I što imamo danas? Danas imamo to da nam evo oporba kaže već dva dana inzistira na tome da je došlo do cenzure da se ukinula emisija montirani proces. Ja sam je pogledao, dvije emisije sam pogledao, ne znam da li smo depresivno društvo, da li smo u lošim vremenima ali teško se nasmijati na takvu nekakvu satiru o kojoj oni pričaju, vrlo teško. I kad to uspoređujem s nekim drugim emisijama slične montiranom procesu gledao sam davno je to bilo Večernju školu Željka Pervana koja je bila puno bolja emisija od te. Nikada nitko nije pitao zašto je nestala. Nela Eržišnik ili poznata Marica Hrdalo iz onih vremena je za mene pojam humora i satire odnosno ono što mi smo gledali kroz taj montirani proces u onim vremenima davno koja su prošla davno gdje se na vrlo vješt način ako se htjela narugati tadašnjim političkim opcijama ili vlastodršcima to radila na jedan zaista kvalitetan način kroz vic kroz šalu, kroz nekakav skeč. Ovo danas kažu cenzura na HRT-u pa onda imamo prosvjede protiv cenzure koje SDP podržava i one koji provode cenzuru a opet ih SDP ne podržava. Kažu smijenili ste Mirijanu Rakić, mene je iznenadilo da je recimo ta gospođa koja se ne može reći da nije profesionalac da sebi daje ulogu da procjenjuje što je to govor mržnje. Ja sam uvijek mislio da se to radi na nekakvom sudu, pred pravosudnim tijelima iako je to kazneno djelo, oni kažu to je govor mržnje, ukinite nešto na nekoliko dana. Dobro, onda se pojavljuju ljudi koji smatraju da to nije tako. I onda imamo ovu priču koja je očito dobro smišljena o fašizaciji, ustažaciji, itd. i onda gledam sinoćnju emisiju. Kaže Stazić, namješteno pitanje voditelja. Što biste napravili s onim, ne znam kako je to glasilo, crnokošuljašima HDSSB-a ako ste gledali. Kaže: Ja bih ih sve razjurio da sam imao policiju, pa njegova je bila policija u tom vremenu. Jednostavno kažem ima puno tih događaja gdje bi se dalo kažem govoriti o programu ali mi prihvatiti ovo ne možemo. Hvala.
Evo imamo nekoliko replika. Prvo je uvažen zastupnik Jasen Mesić.
Uvaženi kolega, vaš analitički i nadahnuti govor izazvao je veliku pažnju kod kolegica i kolega iz SDP-a. Kao što vidite osim gospodina Leke koji se evo čitavo vrijeme državo vrlo ozbiljno tu i tamo smo mogli primijetiti neki osmijeh kod kolege Sauche što znači ipak da ste pokušali i satirički prikazati ovu situaciju na javnom medijskom servisu mada evo iz ove rasprave nije baš tako. Pitanje razvrstavanje što bi trebalo bit na programu nije samo pitanje programskog sadržaja nego je pitanje i umijeće vođenja jednog velikog zapravo poduzeća kao što je HRT. A ne znam kolege jel znate da prihodi od marketinškog oglašavanja na HRT-u kontinuirano padaju, velikim dijelom i zbog toga na što ste vi ukazali da nema više sporta jer upravo sportski program na sebe vezuje najveći dio marketinškog oglašavajućeg prostora. I tu je HRT u proteklo vrijeme izgubila veliki dio potencijalnih prihoda koji su mogli biti investirani u obnovu tehnike u razvoj mreže dopisništva, u što god se smatra da je potrebno u viziji razvoja HRT-a. Kad smo ta pitanja odgovornosti vođenja takvog poduzeća postavljali gospodinu Radmanu nikakvog odgovora nismo mogli dobiti i nikome nije bilo jasno zašto se na taj način recimo sportski program gura prema četvrtom kanalu i zašto se odustaje od sredstva od tog medijsko marketinškog kolača koji postoji na hrvatskom tržištu. Da bi se istovremeno pojavljivale zabavne emisije ali za koje je plaćena licenca, emisije zabavnog sadržaja gdje morate prvo platiti vanjskim produkcijama koje su osmislili taj zabavni sadržaj i onda ih prilagođavati i prikažete na televiziji. Ta sredstva treba detaljno istražiti pri prvoj sjedničkoj raspravi o poslovanju HRT-a.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mesić, možda nisam zaslužio pažnje SDP-a ali sam primijetio u zadnjih 20-tak, 30-tak dana da je kolega Stazić zaslužio pažnju HRT-a recimo. Kao da je iz muzeja ulaštenih figura i kao da su ga smjestili tamo, otvoriš studio 4 sjedi, Dnevnik, evo ga tu je, Vijesti tu je, Otvoreno navečer evo ga tu je, svaki drugi, treći dan i svi govore evo sad je to neka HDZ-ova televizija i sva je nekakva cenzura a svi govore što god žele reći i ono sinoć svatko je izgovorio što god je htio reći iako ja smatram da ono nije bilo na nekom nivou profesionalno i objektivno. Ali i to ćemo morati gledati i u sljedećem razdoblju i naviknuti se na to. Ja smatram da trebamo objektivnost i ne treba ona biti ni HDZ-ova ni SDP-ova. Nek' samo korektno prenesu informaciju i nek' svi dobiju mogućnost da kažu ono što misle da treba reći, pa da to bude posloženo onako kako treba da bi građani iz toga mogli shvatiti određenu poruku. Jer nisam shvatio poruku sinoćnje emisije a kad se govorilo o Jasenovcu i tri komemoracije koje će se kao trebati desiti. Da li je trebalo donijeti nekakvo rješenje, da li je trebalo ponuditi nekakav novi način komemoriranja ili je trebalo samo da popuni program 45 minuta da netko nešto priča i da se nešto govori. Ja mislim da i političke emisije trebaju biti dio rješenja. Međutim, očito da služe za nešto drugo i da se sad već pomalo i HRT uključio u to, u priču da se u Hrvatskoj dešava određena razina ustašizacije što je za mene nepojmljivo. Znači da javni servis pristaje na to i sugerira i tjera dalje tu priču iako ona u svojoj osnovi nema apsolutno nikakve istine. Mislim da će se tu morati neke stvari.
Hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega zastupnik Borić je istaknuo u svome izlaganju da što se tiče logističkog dijela, dakle profesionalnog na Hrvatskoj televiziji nema problema. I ja se u tom dijelu slažem sa vama. Ali onda se postavlja pitanje zašto su se sustavno zatirala domaća proizvodnja. Kao što je istaknuo kolega Mesić, zašto su se kupovale licencirane emisije i na taj način se stvarao veći financijski trošak i opterećivao se proračun Hrvatske televizije. Angažiraju se vanjske produkcije, na primjer u dokumentarnom programu, a urednici u dokumentarnom programu ostaju neangažirani, ali naravno za svoje radno mjesto cijelo vrijeme primaju plaću. Dakle, angažira se za dokumentarni program vanjski suradnik dok imamo urednike koji su profesionalni, koji mogu kvalitetno odrađivati taj dio posla i u konačnici koji za to primaju plaću nisu angažirani i nemaju dio posla koji će odraditi jer imamo vanjske suradnike. Mnogo i ja razumijem najviše pažnje uvijek posvećuje se športu. Ali s druge strane itekako treba istaknuti da su mnogi programi ukinuti. Neki od njih su dječji, školski, obrazovni, filmski. Dakle, zašto je ukinut dječji i školski program na Hrvatskoj televiziji? Neki su potpuno ukinuti, neki su stvoreni, pretvoreni u određene odjele i sigurno da kvaliteta nije na onoj razini na kojoj zaslužuje. A sa druge strane množio se upravo rukovodeći kadar, a smanjeni su ti proizvodni kapaciteti. I naravno da onda Hrvatska televizija je imala i velike štete kao što ćemo i u idućoj točci moći raspravljati vezano za financijsko poslovanje jer marketing pada jer nema kvalitetnog programa i to je jedno s drugim itekako povezano.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice pa ja ne znam zašto se kažem kupuju sencirane emisije, vanjska produkcija kad postoji logistika samog HRT-a i može stvarati zasigurno barem jednako ako ne i veću kvalitetu od toga što se kupuje. Ali očito da tu onda postoji interes. Mi ovdje nismo nadležni da istražujemo što se tu događa i što i zbog čega. To postoje tijela HRT-a pa neka o tome i odlučuju. Govorili ste o sportu. Sjećam se 2015. jednom vrhunskom sportašu Ivici Kosteliću zabranjuje se ulazak na HRT jer nosi sponzorsku jaknu. Hoće promovirati svoj film, zadužio je Republiku Hrvatsku svojim sportskim uspjesima i dolazimo do toga da eto taj čovjek ne može ući jer postoje određena pravila koje je netko nametnuo, a onda su se pravila tumačila ovisno od koga do koga su se ticala. U jednom trenutku su zabranjeni ulasci na HRT i nekim novinarima ne znam raznih portala, jer da ne pišu onako kako bi trebali pisati o HRT-u ili nešto slično u drugim dijelovima. Mislim da postoje problemi, a vjerojatno i rješenja. I ovo što se desilo prije tridesetak, mjesec dana smjena na vrhu HRT-a bi trebala upravo usmjeriti Hrvatsku radio televiziju u smjeru objektivne profesionalne televizije koja nije naklonjena ni lijevoj, ni desnoj strani. Neka rade svoj posao, nek' informiraju hrvatske građane bez puno kažem zadrške i bez puno nekakvih naklonosti zbog toga što bi sutra moglo biti ovako ili preksutra drugačije. Evo to tražimo i postoje kvalitetni ljudi koji to tamo mogu napraviti.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa prije nego što počnem replicirati na ono što ste i govorili kolega Boriću jeste vidjeli kako izvješće i zašto je kolega Pupovac napustio sabornicu. Svi naslovi, predsjednik Sabora pokušao cenzurirati gospodina Pupovca i on je zbog toga napustio sabornicu. Evo to je, a svi smo vidjeli ovdje što je bilo. No, da se ja vratim na ono očigledno sam ja ovdje nekakav izaslanik sportaša pa da progovorim o onom što ste vi govorili o sportu na HRT-u. Gledajte, netko je pametan koji očigledno jako puno zna o sportu prebacio praktički sve domaće lige ono što je uspio dobiti. Mi smo košarkaši presretni što se lige našeg prvenstva prenose na četvrtom programu, a ne na drugom, zapravo što se prenosi uopće na televiziji ali nismo sretni što je to na četvrtom, a ne na drugom. Znate zašto? Zato što na četvrtom programu ne smije biti reklama, osim onoga što je u dvorani. Ali ne smije biti nikakva reklama. Dok recimo na drugom programu se prenose jedna utakmica lige prvaka i jedna utakmica europskog kupa, jer tu možete imati komotno reklame. E sad mi recite tko će biti sponzor prve hrvatske košarkaške lige ili prve hrvatske rukometne lige ako prilikom tog prijenosa nema reklama? Pa vani sport je na tako visokoj razini sa puno gledatelja isključivo što je došlo do sprege biznisa i sporta. Dakle, u sport ulaže država u bavljenje sportom mladih, ali onda to dođe do nekakvog vrhunskog sporta gdje mnogi plaćaju da to gledaju. Ali to samo na HRT-u nije takva politika. Jer gledajte, zašto je prijenos na Areni utakmica Europske lige prvaka? Pa zato što je nekakve telekom kompanije su sponzori te lige pa onda moraju ovi i prenositi. Ali istovremeno koja telekom kompanija u Hrvatskoj koje godišnje imaju negdje oko 2 milijarde prihoda sponzorira bilo koji sport u RH? Oni kažu mi vam plaćamo porez pa onda to sponzorirajte. Ali nam zato porez za MAX TV i slične kabelske televizije itekako naplaćuju. I to je u dogovoru sa HRT-om jer svi mi ne bi uzeli MAX TV da HRT ima kvalitetne sportske preglede i neke druge emisije. I to je činjenica i to je istina. Još samo jednu rečenicu, molim vas gospodine potpredsjedniče. U Hrvatskoj se godišnje ubere od poreza na dohodak i prireza nešto više od 13 milijardi kuna. A milijardu i 300 tisuća kuna se ubere od tv pretplate. Pa onda pametnom dosta.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik, ispričavam se, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Šuker mi ne znamo zašto je kolega Pupovac izašao a o cenzuri sigurno nije bilo ni riječi. On je lijepo govorio 10-ak minuta, rekao je sve što god je htio i još je mahao prstićima kao i inače, docirao, rekao je malo i nekih težih riječi. Čak je rekao da ovo nije u skladu sa Ustavom pa je rekao da nema ni obrazloženja za ovo, da on ne zna zašto se ovo ne želi prihvatiti. Nitko mu ništa nije zabranio, barem ja koji sam ovdje sjedio sam to tako doživio. Onda je u jednom trenutku zaključio da očito nešto nije kako on želi, a to je kao i kod male djece ako mu uzmete igračku i ako on nju baš silno želi on se naljuti i počne plakati, kolega Pupovac je izašao van. Jer je to također način da se iznose stavovi u Hrvatskom saboru. I na to ima pravo. Što se tiče sporta, to je ono što fali HRT-u. Ja mislim nitko sretniji od mene da se jedan dio sporta, posebno nogometa, košarke, vaterpola, rukometa, znači momčadskih sportova u kojima Hrvatska jest velesila ajmo to tako reći u svjetskim i europskim razmjerima koji motiviraju veliki broj djece da se bave s takvim sportovima da se konačno vrati na program HRT-a jer nisu baš to toliko silni novci koji se ne bi mogli platiti da se kažem takav program pojavi na HRT-u. Ali naravno, oni koji vode brigu o tom HRT-u moraju pronaći najbolji način da to i ostvare. A tada će se vjerojatno pojaviti i sponzori a vjerojatno i mogućnosti da se zaradi više nego što se sada zarađuje od marketinga.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Borić ja moram priznati da se što se tiče sporta s vama slažem, iako nisam neki zagriženi fan sporta u par navrata sam se našao u situaciji da sam vrtio po svim mogućim kanalima i tražio sam prijenos neke recimo nogometne utakmice i nisam mogao nikako shvatiti logički kako je moguće da HRT ne prenosi ne znam utakmicu Dinamo-Hajduk ili bilo koju drugu utakmicu 1. nogometne hrvatske lige, ali dobro, ok. Kažem, to je bila nekakva njihova logika koju ja osobno ne shvaćam. Što se tiče vaše percepcije pristranosti HRT-a zadnje 4 godine moram se evo tako utješiti da je to stvar percepcije. Evo kad bi pitali nas mi te 4 godine isto tako nismo bili u potpunosti zadovoljni percepcijom kako je HRT tretirao vijesti i kako je tretirao bio tadašnju vlast. Što se tiče aktualaca za koje vi ste uvjereni da su ustvari plod jedne dobre režije HRT-a, nisu. Tu se radilo o jednom vrlo kvalitetnom premijeru i tadašnjoj lošoj oporbi. Sada vi ste vlast, mi smo oporba, imate vicepremijera vašeg prvaka koji će vjerojatno svakim danom biti sve bolji i bolji uz malu pomoć HRT-a što ste vi uvjereni da u startu odmah naravno jel' mora biti pomoć HRT-a. Možda će gospodin Karamarko do kraja mandata postati jednako tako dobar pa ćemo eto tako i mi kukati iako to bi me začudilo. Što se tiče gospođe Rakić ja ne znam koja bi uloga trebala biti Vijeća za elektroničke medije nego da kontrolira upravo govor mržnje u javnom prostoru ne elektroničkim medijima. I za kraj, smijeh nije grijeh. Kolega da ste u stanju shvatiti humor kojeg je imao „Montirani proces“ vidjeli bi da smijeh nije grijeh i vidjeli bi da ustvari njihova vrsta humora je takva da s ovakvom Vladom vrlo brzo bi oni ostali bez materijala i sami od sebe bi otpali. Tako da niste ih trebali micati s HRT-a, vjerujte mi maknuli bi se oni sami.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Tako je to kolega Saucha, kvalitetan premijer ode u oporbu, a nekvalitetna oporba dođe na vlast. Nije logično ali je tako izgleda. Ali dobro, to su takvi osjećaji. Ja sam govorio kad sam govorio na aktualnom satu govorio sam o sadržajnom dijelu. Mi zaista ovdje koliko god smo mi postavili pitanja nikad nismo dobili odgovor, to je uglavnom bilo ono vrhunac nekakve politike koja nije rađala ništa dobro osim podjela u društvu i probleme uz silne uvrede, poslanice i pridjeve kako jučer sam to rekao. Ali dobro, svatko ima pravo i na takvu percepciju kakvu i vi imate. Što se tiče skidanja sa programa te satirične emisije nismo je mi skinuli ovdje iz Hrvatskog sabora, došao je novi v.d. ravnatelja, oni su procijenili i rekao je da je skida zbog toga što je ako sam dobro zapisao jer podižu nivo objektivnosti. Evo, to je objašnjenje ravnatelja. Ja nemam što tu više dodati. Ali da je bilo cenzure i da se išlo prema tome da se zaštiti SDP i njegova vlast to je bilo očito i nama ovdje u Saboru. Sjećam se jedne strašne izjave kolege Stazića kao potpredsjednika Sabora ovdje u popodnevnim satima kad je klub HDZ-a tražio stanku upravo zbog te izjave. On je opravdao zločine komunizma na Golom otoku jednom čudnom rečenicom, kaže, da nije bilo Golog otoka cijela Jugoslavija bi bio Goli otok. Znači bilo je dozvoljeno tamo ubijati ljude, zatvarati, preodgajati da se to ne bi desilo na području čitave Jugoslavije. Takav čovjek je ostao i potpredsjednik do kraja i sada nam drži moralne lekcije o tome što trebamo mi svi nešto raditi. Ni jedan medij to nije prenio, nitko to nije osudio. A danas se vraćamo 30 godina unazad, 20 godina unazad, vadimo jednu rečenicu, jednu sliku da bi se obračunavali sa ljudima koji nam politički nisu skloni.
Zadnja replika uvaženi zastupnik Branimir Glavaš.
Kolega Boriću, uvijek kada se vlast mijenjala, nažalost ovih zadnjih 25 godina oni koji su dolazili na vlast prvima je bio imperativ osvojiti HRT. I danas je to slučaj i danas vi to radite. Dakle prvo što ste uspjeli organizirati nakon što ste složili tu s brda s dola Vladu organizirali ste događanje naroda da srušite predsjednicu Vijeća za elektroničke medije. Nakon toga krenuli ste na osvajanje HRT-a. Postupili ste na isti način kao što je i ona garnitura koja je prije vas bila na vlasti učinila. Dakle imperativ im je bio tada osvojiti HRT. Dakle postoji znak jednakosti između vas danas na vlasti i znak jednakosti u odnosu na one koji su sišli s vlasti nakon ovih zadnjih lokalnih izbora. To nije ništa čudno, nažalost to se događa 25 godina. HRT će biti javna, profesionalna, neovisna a time duboko, duboko vjerujem i profitabilna tek kada se te stvari ne budu događale nakon održanih parlamentarnih izbora i kada vladajuće garniture ne budu smanjivale vodstvo HRT-a. Radite vi ono što su radili oni jučer i raditi će oni to sutra nažalost kada vi padnete sa vlasti. Zamjeram vam što ste organizirali događanje naroda i srušili gospođu Mirjanu Rakić, ponizili je, uvrijedili je, koja je radila na HRT-u 40 godina, koja je za vrijeme Domovinskog rata imala potporu prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana, vodila resor vanjske politike i nikada niti jednom svojom riječju, ni jednim svojim dijelom nije dovela u pitanje hrvatsku neovisnost i hrvatski suverenitet i pravednu borbu hrvatskog naroda za vlastitom državom. To što ste sada napravili, mislim da ste pogriješili. Niste to trebali napraviti i jednu profesionalnu novinarku koja je radila cijeli svoj radni vijek taj posao, objektivnu novinarku poniziti i skinuti je sa trona Vijeća za elektroničke medije. Gotovo, hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Glavaš, prva tvrdnja da smo organizirali skupinu ljudi da rušimo Vijeće za elektroničke medije, niti sam sudjelovao, niti sam organizirao. To je nešto što je iza nas a gospođa Rakić je sama dala ostavku iz svojih razloga. Što se tiče Zakona o HRT-u podrazumijevao je 2010. godine konsenzus, izmijenjen je, tada je podrazumijevao kada je izmijenjen odluku većine, znam kako se ovdje glasalo, sami su predlagali, sami su glasali, sami su birali, bili su i vaši kolege iz HDSSB-a iz prethodnog saziva ovdje. Na isti način su se ponašali gotovo kao i mi, izašli smo iz ja mislim sabornice tada. Sada je imenovan v.d. ravnatelj po sadašnjem zakonu koji je donio SDP i ja vjerujem da su pomaci nabolje mogući bez obzira kako netko ovdje danas reče na različite percepcije. I ja mislim da ako se negdje griješilo vrijeme je da se nešto onda nauči i da se na taj način ne ponašamo. A kažem, optužbi može biti sa različitih strana prema svima nama, svatko na svoj način.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Sinčić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. HRT je prevažna tema i naravno da bi se svatko trebao na nju osvrnuti. Postaviti ću jedno pitanje u smislu kokoš ili jaje na početku svoga izlaganja. Dakle je li neka stranka značajna zato šta je puno na televiziji ili je puno na televiziji zato što je značajna? Vrlo bitno pitanje koje sam već prije postavio i na koje sam odgovorio a odgovor je ako vas nema na televiziji ne postojite, točka. Što se tiče HRT-a ona je u teoriji zakonski javna ali u praksi ona je itekako državna. Slažem se sa kolegama koji su rekli da kako dođe koja vlast tako stavi svoje ljude. Rad HRT-a nažalost nije za pohvalu. Jedna od posljedica modela financiranja koju imamo je ta da imamo i 100 tisuća ovrha godišnje. Ja mogu reći nešto što vjerojatno nisam nikada do sada rekao u javnosti da sam imao slučajeva u svojoj praksi, u svom aktivizmu da su ljudi na dražbi gubili kuće, a jedini dom znači, zbog pretplate. Zbog toga se zalažem kao što je rekao kolega Kajtazi, i spomenuo neke zemlje koje imaju drugi model financiranja, da se u potpunosti ukine HRT pretplata, da mi svi zajedno nađemo drugi model da se ne otvori prostor da koje kakvi odvjetnički uredi zarađuju 10 puta više nego što je sam iznos ovrhe. Što se tiče političkog programa za njega se ne može reći da je u službi javnosti. Prije svega je u službi aktualne vlasti te se svodi na provladinu propangandu koja god to Vlada bila a ne na informiranje i izvještavanje. Cilj je jasan, stvoriti naciju zombija a ne savjesnih ljudi. Na to veliko pranje mozga godišnje se potroši 1,38 milijardi kuna što je sramota za društvo u kojem milijun i pol građana nema dovoljno ni za podmirenje osnovnih potreba. Stanje pučkim kuhinja, skupljača boca, nezaposlenih i ovršenih građana na državnoj televiziji su veoma rijetke a ispod su svake mjere da toliko utječu na javno mnijenje da se očito stvari izmjene. Ako nema na televiziji skupljača boca za veliki broj građana njih nema ni u stvarnosti. U toj virtualnoj bolje rečeno stimuliranoj stvarnosti sve je u redu, Hrvatska raste, reforme se provode, ljudi su sretni i problema nema. Što se tiče cenzure, navest ću jedan osobni primjer, ne zato što mislim da sam toliko važan nego zato što ga najbolje znam i zato što ne želim da se to ikad ikome ponovno dogodi. Naime, pred izbore, taman prije izborne šutnje trebala je biti održana zadnja politička emisija Nedjeljom u dva i HRT urednik i voditelj Aleksandar Stanković na svojoj facebook stranici, tj. facebook stranici Nedjeljom u dva objavio je video u kojem postavlja pitanje i dakle on javno pita gledatelje, snimio je sebe, koga bi željeli vidjeti u posljednjoj emisiji pred Parlamentarne izbore 2015.godine? kroz napomenu da će ugostiti onoga tko bude imao najviše prijedloga odnosno lajkova. Natječaj je otvoren, to je trajalo mislim negdje dan, dan i nešto. Na kraju je bilo nekih 800 komentara, od tih cirka 800 ako se dobro sjećam nekih 500-600 je bilo za jednu osobu, slučajno sam to bio ja, nekih 200-tinjak je bilo za Božu Petrova i neki drugi kandidati su tu također spominjani. Što radi urednik te facebook stranice? Dakle, ono što je utrošio vrijeme da snimi i pozove građane nakon dan odustaje i zove Božu Petrova. Nemam tu što puno dodati. Znači moramo je biti Božo Petrov pod svaku cijenu, ako po natječaju dobro ako onda bez natječaja mora biti jer se gurala takva agenda pred izbore. Ne moram reći ni danas da mi sude zbog toga što sam izrazio svoje nezadovoljstvo što su otkazana sučeljavanja onako sramotno. Zbog toga moram danas ići po sudovima, ali nema veze. Očito sam ja kriv što sam rekao da je nepravda napravljena. Od zadnjih izbora nitko iz Živoga zida nije bio na HRT-u ako se ne računa 4 program i Hrvatski radio, nitko nije bio u Dnevniku, nitko nije bio u Otvorenom, nitko nije bio na kraju krajeva niti u bilo kojoj drugoj emisiji. Pitam se zato je li to standard kojim se vodi javna televizija, zar je moguće da prvi puta u povijesti nije bilo toliko važno sučeljavanje uoči izbora. Tijekom predsjedničkih izbora prošao sam 6 sučeljavanja od čega 2 na HRT-u. Jedini sam prošao sva sučeljavanja, to je izrazito utjecalo na izborni rezultat i to svi znaju i onda nitko ne može reć da je televizija nebitna. Koliko je bilo sučeljavanja za parlamentarne izbore ako ne uzmemo u obzir ono na Novoj tv u podne koje se prenosilo na internetu nula a i to nije bilo baš Bog zna što, u podne za vrijeme radnoga dana ili subote gleda prijenos preko interneta. Tragedija, tragedija za hrvatsku demokraciju, tragedija jer nema javnog sučeljavanja, nema sukoba ideja, nema predstavljanja programa kandidata nego jedna usmjerena agenda. Na kraju krajeva to je reklo i Etičko povjerenstvo DIP-am reklo je da bi značajno utjecalo takvo sučeljavanje na izborni rezultat. Što se tiče pretplate, vratit ću se još malo na to pitanje, nju naravno naplaćuju inkasatori tamo barem gdje još nisu popisali tv aparat, upadaju u stanove i kuće, krše privatno vlasništvo, koriste neznanje građana, što naši stariji građani, umirovljenici koji su živjeli u bivšoj državi i nisu naviknuti još na neke propise ove zemlje znaju postaviti se i zaštititi svoje privatno vlasništvo. Nažalost mnogi ne znaju pa im preko njihove volje upadaju u kuće. Hoće li se sutra i vlasnici mobitela naći na redu da se i njima naplati tv pretplata ako znamo da se naplaćuje čak i za posjedovanje laptopa. Zbog svega navedenoga, ovo nije prva rasprava o HRT-u, ja ne mogu podru prijeti ovo izvješće jer mi savjest to ne dopušta a također htio bih reći da HRT, dakle u sklopu svojih programa izbjegava u potpunosti javnu raspravu po pitanju ukidanja RTV pretplate iako veliki broj građana smatra da se radi o pljačkaškom nametu i traži drugi model financiranja. Eto toliko. Hvala vam.
Hvala. Evo s obzirom da je 13,30 onda ćemo ove replike, imamo dvije replike, pa ćemo onda to iza u 15 sati. Pauza do 15.00 sati. STANKA U 13,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo nastavljamo dalje. Prva replika uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, pa ako je HTV javna televizija, ja mislim da je ovaj, da bi trebalo bit također javno kako se troši novac, da mi znamo šta dobivaju urednici koji su još tamo i od prošle Vlade. I ja mislim da treba provest pretres ne samo financije HTV-a nego Vijeća za elektronske medije jer i tamo postoji sukob interesa kako se troši taj novac. U tom izvješću vidimo najmanje tri kredita su dobili, 40 milijuna kuna, 100 milijuna kuna od Splitske banke, 200 milijuna kuna itd. I da mi vidimo ovdje ima li nešto što je lažno, što nije ispravno i to treba pretrest. To je prva stvar. Druga je sadržaj. O tome smo već razgovarali i ja mislim da hrvatski poreznik koji plaća to ne bi trebao plaćati da … [[Govornik se ne razumije.]] o tom pitanju zašto nisu vraćeni natrag imena. Pa primjer Nada Prkačin, Helena Krmpotić i Ozana Bašić koje su odstranjeni tamo. A u isto vrijeme gledamo … [[Govornik se ne razumije.]] kao Hrvoje Zovko koji pravi filmove o Oluji, recimo o generalu Gotovini koji su totalno povijesno neutemeljeni. Gledamo na primjer što je uvreda žrtava komunizma, svake nedjelje, zadnje nedjelje u 11 mjesecu obilježava se tzv. holodomor gdje je Staljin ubio od 4 i pol do 7 milijuna samo Ukrajinaca, holodomor. A šta mi gledamo? Gledamo ruske propagandne filmove iz tridesetih godina gdje veseli seljaci plešu i jedu svinjetinu itd. Hvala.
Hvala. Druga replika, uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moja replika odnosi se na to šta je kolega Sinčić ustanovio eto kako svaka politička opcija koja dođe političkim vjetrovima, odnosno izborima prvo šta želi, želi preuzesti kontrolu nad Hrvatskom radio televizijom kao najjačeg medija u Hrvata. No, to nije ništa novo. Činjenica jeste da je Hrvatska televizija po svojoj … [[Govornik se ne razumije.]] i javni medij u vlasništvu države i da bi trebala biti u funkciji javnosti. No, očigledno da su politički pobjednici izbora kako jedni, tako i drugi, slažem se sa gospodinom Glavašom koji je to istakao svih 25 godina u prvom redu tražili da se javna televizija, javni medijski prostor pretvori u političku propagandu jedne političke opcije koja je u tom trenu najjača u Republici Hrvatskoj. I temeljem toga, a svi se slažemo da to ne bi trebalo biti mišljenja sam da bi na javnom servisu koji je u korist svih građana trebali raditi uistinu najbolji profesionalci bez obzira na političku vokaciju, bez obzira na politička opredjeljenja, svjetonazore, bez obzira na stranke. Dakle, mišljenja sam da bi to trebalo jače i čvršće zakonom ustanoviti. No, jedna zamjerka na izlaganje gospodina Sinčića odnosi se na to. I on isto zamjera i svi mi koji ne pripadamo izrazito lijevom ili desnom bloku svi to zamjeraju. Ali jeste li vidjeli u tom izlaganju kaže se eto mi iz te stranke, konkretno Živog zida, nismo dobili adekvatni prostor. Na što nas to navodi? Da i da te druge opcije dođu jednako bi se ponašale prema javnom mediju, što je po meni jako neprihvatljivo. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani zastupnici. Prvo bih htio reći kao zaposlenik HRT-a više od 20 godina da vas sve molim da vrlo pažljivo govorite o HRT-u, tamo o tih 3000 zaposlenika. Ima jako puno ljudi koji jako dobro rade svoj posao i zaista pažljivo treba govoriti. Recimo kod nas u glazbenoj proizvodnji oko 160 zaposlenika zaista točno se zna tko kad termin ima, tko je kad vježbao, kad su probe. Točno se zna što je u opisu posla i vrlo vrijedno se radi. I osim toga jako teško se i dolazi do tog posla. Znači, nama na audiciju za recimo jedno mjesto violinista dođe po 20 kandidata i nije lako doći i stvarno se profesionalno i jako dobro radi jako važan posao za hrvatsku kulturu jer specifičnost naše glazbene proizvodnje je izvođenje hrvatskih skladatelja i stvaranje našeg arhiva itd. Osim toga kad se govori o prevelikom broju zaposlenika odmah ću reći da je to dvosjekli mač. Znate nama kad ode recimo prvi oboist u penziju a ne smijete zaposliti nikog drugog ne možete vi svirati simfoniju bez prve oboe, razumijete. Dakle, apeliram samo na jako pažljiv govor o HRT-u da se ne bi ovako odoka oblatili i kolateralno stradali neki ljudi koji zaista to nisu zaslužili. A sad na temu, a to je programsko vijeće i Izvješće 2014. godine. Svidjelo mi se jučer kad je gospodin Lovrinović kad se govorilo o faktoringu i radi javnosti i radi zastupnika koji u to nisu toliko upućeni na početku definirao što je faktoring i što oni točno rade. Osobno, meni je to pomoglo. Pa ću ja sad poučen tim primjerom prvo samo reći što je to ustvari Programsko vijeće HRT-a. Prema Zakonu o HRT-u ono zastupa i štiti interes javnosti provođenjem nadzora programa. Dakle, to je temeljno. Oni ustvari zastupaju javnost. E sad koliko su oni uspješni u toj svojoj zakonskoj zadaći? Prvo da analiziramo kakav je taj program. Dat ću opet jedan osoban primjer, ne zbog toga jer bih ja to radio nekom drugom kao što je rekao gospodin Petrina nego zato jer smatram da je na jednoj javnoj televiziji to apsolutno neprihvatljivo. Konkretno, radi se rasprava o zdravstvenom odgoju. Mene pitaju za izjavu, ja uzimam preporučenu literaturu koju je ministar Jovanović preporučio u programu i piše preporučena literatura. Pročitam za izjavu dva izvatka gdje se propagira ne znam pedofilija, pornografija, dakle stvarno dva grozna citata i kažem to roditelji neće dozvoliti. I još ja ponosan na sebe kako sam uspio napraviti kratku izjavu od 20 sekundi, neće me moći rezati kad tamo gledam ja Dnevnik navečer, kreće Dnevnik jedna učiteljica u razredu govori s djecom o pubertetu i prištićima i pričaju oni pričaju i kraj toga i moja izjava to roditelji neće dozvoliti. Razumijete? Kao da sam ja protiv toga da se govori o pubertetu i prištićima. A bilo je evidentno iz moje izjave koja zaista nije bila preduga da sam ja bio protiv promocije pornografije i pedofilije. Razumijete? Dakle, hoću reći da, to je samo jedan primjer. HRT je jednostavno u svojem djelovanju programskom se vodio tim da su bili majstori u tome kako one koji kritiziraju politiku SDP-a učiniti glupim. Ne mogu reći drugu poruku, drugu riječ. Oprostite na grubosti ali tako je. E sad, što je programsko vijeće u vezi toga moglo napraviti? Da ne bi programsko vijeće ispalo krivo za sve, jer nije krivo za sve, dakle kriva je percepcija javnosti da programsko vijeće određuje program, ne. Dakle, gospodin Radman imenuje urednike programa prema Zakonu o HRT-u. Znači, on postavlja osobe koje onda postavljaju dalje druge osobe na određene zadatke i određuju poslove i njegova je prvenstveno ingerencija. Oni, dakle programsko vijeće, kao što zakon kaže oni trebaju štititi naš interes, zastupati javnost. Kako su to radili? Reći ću, složit ću se sa gospodinom Hajdukovićem kojeg sad nema, da su djelomično to i dobro radili. Evo recimo primjer ukidanja dopisništava. Dakle, govorim o zapisniku koji je dio ovog izvješća sa sjednice održane 16. veljače i sad tamo se govori o tome koja su sve dopisništva smanjena. Pa se kaže da je smanjen broj novinara. Znači, u Mostaru ukupno je radilo 13 zaposlenika, a smanjili smo ih na 2. Vjerujem da ćete gospodine vi još to pojasniti koliko je to važno kad vi živite u okruženju gdje recimo srpska televizija, srpski novinari imate ih 30 otprilike u Bosni. Imate sa muslimanske strane turske televizije imaju oko 50 novinara zaposlenika. I sad mi svodimo to na 2 da bi branili hrvatsku komponentu, da bi zastupali hrvatsku komponentu u BiH. Zatim se govori o ukidanju malih dopisništava u Hrvatskoj gdje smo sa 51 zaposlenih došli na 22. Govorilo se već o tome koliko mi trebamo paziti da HRT živi u interakciji sa svojim građanima po cijeloj Hrvatskoj, o decentralizaciji netko je dobro govorio prije. Dakle ti potezi, tu se ne slažem s gospodinom Hajdukovićem jer on je rekao nemaju veze dakle to su poslovni potezi. Ma kakvi poslovni?! Pa program vam ovisi o novcima. Ako vi negdje ukinete novac, ako ukinete dopisništva tj. i novinare smanjite onda naravno da će i program biti loš. I sad zašto to govorim o programskom vijeću? Zato jer je nakon toga programsko vijeće tražilo od gospodina Radmana dodatna pojašnjenja i analize. Proučio sam do kraja godine sve zapisnike, nigdje ništa od toga. Znači oni traže, on im neda, popapala maca. Ili recimo drugi primjer, recimo gdje gospodin Jozo Barišić kritizira vrlo rad, dobro ajde, prvo ću pročitati sljedeću. Znači Nina Obuljen Koržinek ponovila je da izvješća povjerenika za korisnike usluga, znači to je oni koji primaju primjedbe u kojima se iznos opetovane kritike a prema mišljenju vijeća utemeljene primjedbe zaslužuju pozornost vijeća i ljudi koji su zaduženi za program. Reklo je da vijeće do sada nije dobilo povratnu informaciju već se obično piše da je određena primjedba, pohvala ili kritika proslijeđena no vijeće nema dojam čak i ako se radi o velikom broju primjedbi pa i kada se poklapaju sa stajalištima vijeća da se uvijek uzmu u razmatranje. Drugim riječima oni kritiziraju, to netko negdje proslijedi, nitko o tome ne vodi računa itd.. Ili recimo kada je Jozo Barišić kritizirao središnje informativne emisije, zanima li ga hoće li tu biti nekakvih pomaka u sadržaju, hoće li se ikada u ovu emisiju birati ljudi koji ispunjavaju sve potrebne kriterije, potrebne za pojavljivanje na ekranu Dnevnika, nikom ništa. Gospođa Nina Obuljen traži analizu kada se Dnevnik 3 ukinuo sa idejom sada će svi gledati Vijesti na 4. programu. Ona traži analizu je li do toga zaista došlo. Nema analize, nitko ne kaže, mi jednostavno nemamo Dnevnik 3. Prema tome u jednoj mjeri je ovo radilo svoj posao. Međutim jasno je rekao gospodin Mikulić, oni su imali mogućnost pisanja pisanih prigovora koji nisu radili. Oni su mogli možda recimo ne prihvatiti, pozitivno se ne očitovati o godišnjem planu i programu koji im je glavni ravnatelj dao. Je li se tu radilo o nekakvim političkim pritiscima, je li se radilo o demotiviranom pristupu? Jer kada vi imate za suradnika nekoga tko vas ne sluša, tko vas posluša i kaže odgovoriti ću i ne odgovori pa se onda vi demotivirate. Gledajte tu smo mi kao Sabor zato da tome kažemo ne. Da tome kažemo da se takav program i takva programska politika na televiziji na može voditi. Što se tiče ovih prigovora, reći ću recimo imali ste 7987 građana je reagiralo na neobjavljivanje govora Mate Uziniću u Vukovaru 18.11.2014. godine. Kad su, koliko je bilo primjedbi na Elizabetu Gojan zbog prijenosa inauguracije, sjetite se kako je to bilo zaista ispod svake kritike. Sjetite se oduševljenja prilikom oslobađajuće presude generalima a s druge strane na TV-u, na HTV-u je bio ko pomor, ko pogrebna atmosfera, kao da su svi bili žalosni. Razumijete? Mi jednostavno moramo paziti da naše Programsko vijeće zaista prezentira javnost da se, imamo odnos između glavnog ravnatelja i Programskog vijeća takav da to programsko vijeće zaista može utjecati na sam program i da on bude objektivan. Spomenulo se i druge stvari kao što je prebacivanje sporta sa drugog na 4. program gdje se otprilike izgubilo 15 milijuna kuna ili prebacivanje Dnevnika na 7, sjetite se dok je ispunjen cijeli taj od 7 do 8 sati nije se uspjelo iskoristiti te 4 minute za reklamu, to je daljnjih 15 milijuna kuna, dakle u prime time-u. Znači to su ozbiljni poslovni nedostaci o čemu će vjerujem sutra biti riječi. Ali oni su povezani i sa programskim dijelom. Zato evo ne mogu prihvatiti ovo Izvješće Programskog vijeća, ne idem u smislu da ništa ne valja i Programsko vijeće je djelomično radilo svoj posao ali nije obavilo posao. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Ne slažem se utoliko šta unaprijed kažete, odnosno unatrag tvrdite šta je posebno ne kada su bile oslobađajuće presude generalima, s time se apsolutno ne slažem. S time više što znam da je itekako ova prošla vlast, mada ja njoj nisam odvjetnik, daleko od toga, ne daj Bože ali znam šta je i na koji način učinila za oslobađajuće presude generalima u Hagu. Pa zato ako i puntirate to i bivšoj strukturi na vlasti da je utjecala na uređivačku politiku HRT-a onda mislim da to ne stoji. To je jedna stvar. Druga stvar, kažete da ste se, dali svoju izjavu u nekih 20 sekundi u vezi sa pedofilije i još nekih tih opredjeljenja koje nisu ali morate znati da u toj emisiji je izbačena i vaša izjava da ste protiv masturbacije i da vi niste nikada u životu masturbirali. Zato to nije mi jasno zašto imate dva kriterija odnos prema jednoj strukturi koja je na HRT-u i drugoj koja je eventualno sada. I jedno pitanje za vas. Mislite li da će sadašnja garnitura koja je došla sa gospodinom Sinišom Kovačevićem imati drukčiju politiku rada HRT-a i da će možda, možda, pretpostavljam favorizirati političku opciju kojoj vi ne pripadate. I to su ta pitanja. Kada sam govorio u prijašnjoj replici. Ako je nešto javni servis, javni servis mora biti u interesu svih zajedno bez obzira kojoj političkoj opciji pripadate, bez obzira kojem političkom svjetonazoru pripadate.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Prvo uopće nisam implicirao da je prošla vlast utjecala na, prilikom presude na takvu reakciju HRT-a. Ja sam rekao da je HRT tako reagirao. Misli da u zapisniku postoji. Znači HRT je tako reagirao. I ja vam kažem da je atmosfera na HRT-u po svemu značajno odudarala od atmosfere koja je bila na Trgu bana Josipa Jelačića. A ja kažem ovo je javnost. Mi nemamo dvije javnosti. Javnost na Trgu bana Jelačića gdje dođe ne znam 100 tisuća ljudi, iskreno veselih a s druge strane na HRT pogrebna atmosfera. Dakle, to je razlika. Ja sam samo to rekao, nisam ništa implicirao. Druga stvar, kad sam davao ovaj primjer svoj o pornografiji, pedofiliji. Pedofilija kao prvo nije opredjeljenje, pedofilija je zakonom zabranjena. Prema tome o tome govorimo, da je takva promocija toga nema smisla. Kad sam govorio o medijskom izvješćivanju o tome sam govorio kao primjer ne da bi ja ulazio u temu pedofilije ili pornografije nego zato da prikažem da su oni potpuno izvrnuli smisao i potpuno neistinito informirali ono što sam ja rekao. Molim vas da ne idete u stvari kao što su osobna opredjeljenja i spolni život i da to u ovoj sabornici ne govorite. To nije mjesto jer svaki od nas ima svoj privatni život i odlučuje kako će živjeti pa smatram to čak i nepristojnim. A to ako netko spominje ili ne spominje, ako ne spominje hvala Bogu da ne spominje jer je nepristojan. I treća stvar, još ste rekli o tome, mislim li ja da će sad gospodin nije Kovačević, nego Kovačić, Siniša Kovačić, da će on sad preferirati ove ili one. Ono za što se ja zalažem je upravo ono što ste vi rekli, znači da moram imati javnu televiziju koja radi po poslovnim pravilima i ne znam kome sam prije replicirao kad je sugerirao da ne postoji, aha gospodin Pecnik da ne postoji profesionalna pravila nego ako su ovi na vlasti bi trebali natezati za ove a kad su neki drugi na vlasti za neke druge. Dakle, u tome se potpuno slažem s vama da treba biti nepristrano.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Margarete Mađerić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, izvješće o kojem danas raspravljamo iz 2014.godine upravo obilježava početak godine u kojoj je krenulo sustavno uništavanje HRT-a. Mnoge argumente smo danas tijekom rasprave i čuli ali i zastupnice i zastupnici HDZ-a u prošlom mandatu Hrvatskoga sabora itekako su na to ukazivali ali nažalost i zbog bahatosti tadašnjeg ravnatelja ali i političke situacije i većine koja je bila u Hrvatskome saboru, sve na što se apeliralo i ukazivalo nije došlo do ušiju gdje je trebalo i nije se reagiralo na pravi način. U predmetnom izvješću o kojem danas raspravljamo navodi se da je HRT u najvećem dijelu ispunio obaveze iz ugovora HRT-a i Vlade RH. Međutim vidljiva su niža ostvarenja programskih obveza od onih koji su preuzeti ugovorom. Programsko vijeće se u ovom izvješću nije očitovalo o opravdanim razlozima za istupanje od omjera programskih sadržaja. U predmetnom izvješću Povjerenik za korisnika usluga navodi da je tijekom izvještajnog razdoblja ostvario ukupno 1411 kontakata što telefonom, faxom ili emailom s korisnicima vezano uz programske sadržaje od čega su u 439 kontakata izrečeni prigovori, kritike i primjedbe a samo u 142 kontakta su izrečene pohvale. To ustvari govori sve o kvaliteti programa i o neprofesionalnosti koja je vladala na HRT-u. Od navedenog broja najviše je kritika išlo upravo na uređivačku koncepciju posebno informativnog sadržaja i s onim s čim ćemo se vjerujem se složiti ali posebno gledateljice i gledatelji HRT-a da program. Informativni program nije bio objektivan. Dakle, niti današnji zastupnici većine sigurno se neće miješati u uređivačku politiku hrvatske televizije posebice informativnog programa ali jedino što tražimo, što očekujemo, na čemu ćemo inzistirati jest objektivnost izvještavanja. A ono što je do sada bilo, to je neobjektivno, nepotpuno, netočno, ne pristrano i senzacionalističko pristupanje informacijama a kao što su kolege zastupnici naveli ukidanjem određenih političkih informativnih emisija kao što je emisija Otvoreno išlo se direktno na ruku vladajućoj strukturi i naravno najvećoj stranci u toj vladajućoj strukturi, SDP-u. Unatoč brojnim prigovorima na kvalitetu programskih sadržaja i profesionalnost rada HRT-a programsko vijeće se u ovom izvješću nije očitovalo o istome iako je to njihova zakonska obveza niti je upozorilo vodstvo HRT-a na odstupanja u programskih ugovornim obvezama. Velike kritike također su upućene zbog mijenjanja termina središnjeg dnevnika na prvome programu sa termina u 19,30 na 19,00 sati a da nismo čuli temeljne i konkretne programske analize što se hitjelo postići već vidimo a vjerujem da ćemo sutra kada ćemo raspravljati i financijsko izvješće imati i više informacija što je to značilo za financijsko poslovanje i koliko je izgubljeno milijuna kuna od marketinga što se moglo uprihoditi u tom prime time. Kao što sam navela na neku od replika, mislim da je nedopustivo da se sa HTV-a 1 maknule vijesti na znakovnom jeziku koje su se provodile u 10 i u 14 sati, prebacile su se na HRT4 koji se želio stvoriti kao neki news kanal a dok s druge strane nema pokrivenost u cijeloj RH. Što je to drugo nego cenzura. Dakle, kada zastupnice i zastupnici SDP-a raspravljaju danas o strahu, o cenzuri, o svemu što se kao događa na HRT-u želim ovdje itekako istaknuti da je bilo nezakonitih otkaza, da sve što se događalo za vrijeme ravnatelja Radmana i prije toga Novokmeta jest 40 ljudi smijenjeno praktički preko noći protuzakoniti otkaz je dobila urednica i novinarka Karolin Vidović Krišto zbog slobode govora, ponavljam slobode govora. A danas, danas se ovdje postavlja pitanje cenzure. Tu Radmanovu odluku o izvanrednom otkazu uvaženoj novinarki Općinski sud je proglasio nezakonitom i vratio je na njezino staro radno mjesto. Pa se sada ovdje postavlja pitanje tko je reagirao od zastupnika SDP-a kada je jedna takva nezakonita odluka proglašena od strane Općinskog suda i vraćanjem novinarke na radno mjesto tko je reagirao i tko je rekao da je tada postojala cenzura. Ali ne to, nego utjerivanje straha za slobodu govora i mišljenja za vrijeme Radmana koji je bio na čelu Hrvatske televizije. Također, isto taj ravnatelj ignorirao je Hrvatski sabor svaki puta kada bi se tražila neka informacija na koju saborski zastupnici imaju pravo dobiti te podatke, ona je bila uskraćena. Jedan od primjera je također i zaključak Hrvatskog sabora iz ožujka 2015. godine vezano uz plaće vodećih ljudi na HRT-u. Cilj tog zaključka nije bilo istjerivati tko ima koliku plaću, nego između ostalog dovesti na čistac što se to radi na Hrvatskoj televiziji, kako se nagrađuju neki urednici i novinari, između ostalog da se objektivno, objektivno ovdje u Hrvatskome saboru o tome raspravi. Isti taj ravnatelj koji je preko noći zajedno sa Novokmetom smijenio preko 40 urednika, koji je dao tri otkaza voditeljicama samo zato što iz njegova kuta gledišta nisu izvještavale objektivno Goran Radman je odbio dati Hrvatskome saboru, najvišem tijelu u Republici Hrvatskoj uvid, potpuno financijsko izvješće uz podatke o plaćama na Hrvatskoj televiziji kao i potpune podatke o svojoj plaći i plaćama glavnih urednika iako je to bio dužan učiniti budući da se i njegova plaća financirala iz državnog proračuna od novca poreznih obveznika i od pretplate koju plaćaju građanke i građani Republike Hrvatske. Nisam tada bila zastupnica u Hrvatskom saboru, bili su tu moji kolegice i kolege, pa baš me zanima da li je tada na primjer gospodin Stazić reagirao i inzistirao da plaća ravnatelja Hrvatske televizije bude javna, da se podastre zastupnicima i da vidimo pa da li je to bila cenzura, šta se to događalo i na koji način se upravljalo Hrvatskom televizijom. Isto tako želim ovdje istaknuti u svojoj raspravi nedopustivo pojave koje su bile, a to je nebriga za Hrvate izvan Domovine posebno za Hrvate u Bosni i Hercegovini. Odluka Hrvatske televizije o racionalizaciji poslovanja kojim se ukinulo 11 dopisništva HRT je u stvari prestao ispunjavati funkciju javnog servisa jer su brojne lokalne zajednice marginalizirane gašenjem tih dopisništava i upravo su ta dopisništva bila njihov svijet. Dakle, za lokalne jedinice, jedinice lokalne samouprave mjesto gdje će oni plasirati informacije koje se događaju u njihovim gradovima i općinama. Isto tako želim ovdje istaknuti da ukidanjem dopisništva u Sarajevu i u Mostaru razlog toga su bile navodne uštede, a na primjer dopisništvo u Sarajevu kao što sam i u prethodnim replikama istaknula je u stvari koristilo prostor u zgradi BiH televizije. U stvari ništa nije drugo nego najobičnija cenzura, nebriga za Hrvate izvan naše Domovine, nebriga za Hrvate u Bosni i Hercegovini, a morali bi znati da još jedna Hrvatska živi izvan Hrvatske. Dakle, toliko imamo Hrvata vani koliko imamo i u našoj Domovini. I program Hrvatske televizije često puta im je jedini kontakt sa Domovinom i ono što njih najviše vrijeđa upravo je to ukidanje programa. Zaključno. Možemo dugo raspravljati o tome kako i na koji način se vodila uređivačka politika i vezano uz programski sadržaj. Vjerujem da će najava gospodina Joze Barišića, v.d. ravnatelja programa koji je prije nekoliko dana najavio za jedne dnevne novine, da je u tijeku interna revizija projekata koji su se provodili u mandatu bivšeg glavnog ravnatelja [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Gordana Radmana doista se analizirati i da napokon stvari izađu na čistac, pa da saborske zastupnice i zastupnici dobiju informacije koje već godinama traže a nisu im bile ovdje omogućene zbog cenzure Gordana Radmana.
Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Andrija Mikulić.
Poštovana kolegice Mađerić apsolutno se slažem sa ovim što ste govorili, pa ću samo još jedanput kad pričate o informativnom programu Hrvatske radiotelevizije reći i pozvati se na onu izjavu uvažene profesorice. Svi ti tehnološki radni, financijski i tradicijski resursi nisu dostatni da se proizvede ne samo najgledaniji nego čak ni pristojno gledan informativni program, pristojno gledan, ne najgledaniji. Da ne pričamo o tome što je sa ovim drugim televizijama i o gledanosti. To sam rekao ranije u diskusiji. Ali nije to ni čudno i ne trebamo se čudit tome kad ondašnji ravnatelj je najavio u svom programu rada i upravljanja temeljem kojeg je izabran, a izabrala ga je tada većina koja je bila, pa ću citirati. Vidljiv je diskontinuitet i zanemarivanje pozitivne profesionalne tradicije koja je odlikovala Hrvatsku televiziju posebno krajem šezdesetih i sedamdesetih godina. Čini mi se da je taj gospodin bio izabran 2012. On se pozivao na neku tradiciju šezdesetih i sedamdesetih godina. Sad je svakom jasno zašto je ta nostalgija bila i za čime na HRT-u. Očito se ona samo tako zvala, ali nije bila. Cenzura, koji može biti gori oblik cenzure kad ukidaš predstavništvo hrvatskom narodu u susjednoj BiH? Dakle, znači ne pripadaš ili ne želiš tome pripadati. Prema tome, to je nešto što je prestrašno. Da ne pričam o ovim otkazima, da ne ponavljam. Ali ono što je najtragičnije da tadašnji ravnatelj nije poštivao Hrvatski sabor. Dakle, na njegovo izričito traženje nije dostavljao one dokumente koje je bio dužan dostaviti.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da, javila sam se gospodine potpredsjedniče za odgovor na repliku zastupniku Mikuliću. Apsolutno ste u pravu. A zašto se on tako ponašao i zašto je bio bahat? Zato što mu je to omogućio predsjednik SDP-a. Mislim da postoji poveznica u njihovom ponašanju, a nađe krpa zakrpu. Ali vezano za ovo što ste rekli '69., '70. Pa ne čudi me. Gospodin Radman se upravo tako ponašao kao da u to doba djeluje i kao da je u to doba šef HTV-a. A dokaz tome je da je pripremio pravilnik kojeg su u HND-u nazvali špijuniranje zaposlenika. Naime, glavni ravnatelj je planirao donijeti pravilnik kojim će kontrolirati mailove, sms-ove i razgovore koje vode zaposlenici putem službenih mobitela i putem službenih mail adresa. Pa što drugo reći? Očito je smatrao i mislio da živi u drugom vremenu, a najžalosnije je što je on to doista i provodio i što mu je to bivša Vlada omogućila. A što nije Hrvatski sabor kao najviše tijelo u Republici Hrvatskoj imalo instrumente da tome stane na kraj i da ga se zatraži da podastre sve informacije koje su tražili zastupnice i zastupnici.
Druga replika, uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani predsjedniče Sabora rečeno je nekada da ima laži veća laž je autobiografija. Ja bih rekao možda ima laži, veće laži i ova financijska izvješća. Ovo se nikako ne može prihvatiti ovo izvješće ovdje jer mi ne znamo točno, nemamo točan uvid gdje su potrošena ta sredstva te stotine milijuna kuna kredita, ne znamo što dobivaju urednici. Što je potrošeno na specijalnoj opremi? Jel fakturiranje napuhano itd. Ali jednu drugu stvar bih rekao da ono što smo dobili za tu cijenu je totalno neprihvatljivo. Ta je televizija stvorila … [[Ne razumije se.]] i privilegirane lažljivce kao što su Denis Latin, provela je totalnu medijsku blokadu. I što sakriva? Sakriva, štiti najveću kriminalnu organizaciju u povijesti ovog dijela Europe to je komunistička partija Jugoslavije i njezine inačice. Primjer, prošle godine je umro Stjepan Hršak, šef krapinske OZNA-e, koja je odgovorna za smrt možda 20 fratara, sam je ubio. Imate 130 masovnih grobnica u Macelju, to je sadašnjost ne prošlost. Nijedne vijesti nisu to prenijele. Tako se i to se non stop događa. Ključno se pitanje nikad ne povlači na toj televiziji, npr. povrat hrvatske imovine. Jedna je manjina tražila povratak svoje imovine nedavno. Što je s hrvatskom imovinom? Milijune hektara zemljišta, kuća, vila i to je … [[Ne razumije se.]] ne samo Zagreb nego i ostatak Hrvatske. 600 masovnih grobnica u Sloveniji, 900 masovnih grobnica ovdje žrtava komunizma itd. I to je za mene, zato je nikad ne bih potpisao odobrenje ovog financijskog izvješća. Radi cenzure … [[Ne razumije se.]] Ja ne znam tko normalan u zemlji … [[Ne razumije se.]] stavio bivše udbaše, … [[Ne razumije se.]] itd. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Josipa Đakića. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, odgovor na repliku uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Ovako, vrlo kratko. Uvaženi zastupnik Glasnović je dotaknuo financijsko izvješće, vjerujem da ćemo sutra više o financijskom izvješću. Ali podaci da su se kupovale licencirane emisije, a zatirala se domaća proizvodnja, da su skoro svi programi ukinuti kao što su školski, obrazovni, filmski a pretvorili su se u produkcijske odjele ili su potpuno nestali. Da ne govorimo o športu koji je gotovo nezastupljen bio u programima HRT-a pokazuje da se nije pa niti u maniri dobrog gospodarstvenika ali i općenito da se nije mislilo na financije na HRT-u već se prema novcu svih poreznih obveznika ponašalo i odnosilo netransparentno, nenamjenski, bahato i rastrošnički.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo što više zapravo reći o Izvješću Programskog vijeća HRT-a u kojem je zapravo sve rečeno već kroz ove rasprave, no međutim dužnost je podsjetiti da iz svega vidljivoga programsko vijeće nije izvršilo svoju zadaću te u bitnim segmentima je nepotpuno, nedorečeno i netočno postupalo. Iz toga proizlazi da vijeće nije svoju zadaću obavilo iako je to imalo kao zadaću iz članka 26. Zakona o HRT-u. Programsko vijeće je trebalo pratiti provedbu programskih načela, obveza utvrđenih zakonom i ugovorom iz članka 13. zakona te u slučaju njihovih nepoštivanja pisano upozoravati ravnatelja HRT-a i glavne urednike i upozorenja dostavljati na znanje nadzornom odboru. To iz teksta koji smo primili i vidjeli apsolutno je nevidljivo. Nema takvih pisanih upozorenja, nema takvih tvrdnji. I zajedno su sa glavnim urednikom i urednicima HRT-a krojili program i dozvoljavali da se program kroji kako su htjeli. Onaj koji krade i onaj tko mu drži lojtru jednaki je takav. Danas je interesantno da nema drugova koji bi branili drugove u nevolji iako je poslovica pojavnost osuditi a druga spasiti. Nema ni druga Meše, ni druga Pupovca, svi su se razišli vjerojatno u šume kako ne bi slušali sve ono što trebaju čuti. A trebaju čuti da je Zakon o HRT-u koji su toliko veličali, o kojem su toliko govorili. Pa i vi drugarice koje danas dobacujete vjerojatno nemate što reći u obranu svoga druga Radmana. Zaboravili ste da članak 6. ostvarivanje programskih načela HRT-a gdje piše da je HRT dužan promicati nacionalne interese, podnositi, pridonositi poštivanju i promicanju temeljnih ljudskih prava i sloboda, domoljublju, toleranciji, razumijevanju, poštivanju različitosti demokratskih vrednota, institucija civilnog društva te unapređenju kulture i javnog dijaloga. Kada bi o kulturi javnog dijaloga govorili onda danas baš i ne mogu reći da kolegice koje uvijek traže da javni dijalog bude otvoren i jasan, da se poštivamo jedan drugoga danas to i ne čine baš. Poštivati privatnost, dostojanstvo, ugled i čast čovjeka i temeljna prava i slobode drugih a osobito djece i mladih kao i starijih i nemoćnih osoba, to je također ono što piše u članku 6. Zakona o HRT-u da im je to dužnost. A i u članku 7. također piše da je dužnost HRT-a trajno, cjelovito, nepristrano, pravodobno informirati javnost o činjenicama i pojavama u zemlji i inozemstvu. O svemu možemo reći da je bilo svega i svačega u prijašnjim vremenima i nastupima, uređivanju i uređivačkoj politici ali u zadnje vrijeme otkada je donesen novi zakon, imenovano novo Programsko vijeće možemo reći da je sve ovo izostalo. Izostalo je i nepristranost i privatnost i dostojanstvo i ugled i čast tog javnog servisa koji cijeli hrvatskih narod, milijun i 300 tisuća pretplatnika plaća. I to je ono što je žalosno o čemu danas oni koji su upravljali i odlučivali, koji su činili većinu šute kao zaliveni. Nema riječi. Od 100 glasa glasa čuti nije. Zašto je tome tako? Pa šutnja je priznanje, potvrđivanje da to smo radili i sada ćemo šutjeti. Šta je bilo prošle ne vrijedi više. Ja izazivam vas, javite se za riječ, prijavite se, replicirajte, dokažite, pokažite da to nije tako. Napadnite! Što šutite? Zašto šutite? Recite! Recite gdje se skrila vaša hrabrost, odrješitost, javnost, dostupnost. Gdje su vam te temeljne slobode i prava, zašto šutite danas? Nemate formulu, rješenja ove enigme. Tu je u Programskom vijeću koje nije radilo svoj zakon. Zašto ga ne kritikujete? Zašto ne kažete što su to radili? Spavali i dopuštali da se događaju takva čuda. Da, čudite se. Jedni se čude, drugi suze rone, plaću i ne znaju kako da zaborave da je Radman bio na HRT-u. Ne znaju od krokodilskih suza kuda bi krenuli. Sve to piše samo ne želite čuti. Zašto vas to smeta? Zašto vas smeta da na sva 4 programa je došlo do otklona? Zašto vas to smeta? Zašto vas smeta i sutra će vas smetati da je nadzorni odbor također radio svoj posao polovično? I to će vas smetati. Najavljujemo da, pripremite se, opravdajte rad nadzornog odbora. Zašto ste promijenili ga? Zašto ste smijenili određene ljude? Pa da se ne bi u javnosti vidjelo što su učinili jedni, drugi ili treći. Ovi uređivači kojih danas nema, koji su siguran sam djelovali na uređivačku politiku danas nemaju što reći, zaboravili su govoriti, nestali su u bespućima hrvatske istine. Jer danas, još jučer su bili glasni ali danas nema ih. Još jučer na odboru su vrištali, danas nemaju što reći jer ova istina koja je pred nama je žalosna i tragična. Ne znam zašto su hrvatski građani ovršeni zbog ovih propusta koji su se doživjeli na HRT-u, zašto su hrvatski građani plaćali takav javni servis koji ih nije istinito, koji ih nije pravedno, koji ih nije cjelovito informirao nego je informacije frizirao kako je to pasalo vladajućoj garnituri. Tada su bili glasni u donošenju zakona i rekli su da će to biti najbolji zakon, da će to biti nešto najbolje u Europi, da će to biti najbolje od svih dosadašnjih i da će se poštivati sve ono što sam danas naveo a nije poštivano. Evo s ovim ću i završiti jer mislim da ne treba podsjećati više na sve ono što su činili i što danas zapravo žele da samo što brže prođe da se ne čuje, da se ne vidi, da se zaboravi. Ne može se zaboraviti. Mi ne tražimo da budemo u prvom planu HRT-a, mi ne tražimo da budemo svakodnevica. Mi ne tražimo da budemo sa lažnim friziranim izvješćima na Dnevnicima, na Otvorenom ali tražimo kvalitet i u političkom sučeljavanju a ne na montirane emisije koje su bile do sada. Da montirane emisije kojima se sučeljavaju tri ljevičara i jedan desničar. To su bile prakse. To je dokazivo, vidljivo. Vidilo se i kako su urednici pitanja formulirali, kako su sugestivno djelovali, sve su to stvari o kojima danas bi trebalo raspravljati o kojem bi programsko vijeće trebao reći da, rekli smo tada i tada, pismeno smo uputili to i to, tražili smo od nadzornog odbora to i to, tražili smo od glavnog urednika to i to, od ravnatelja to. Toga nema i raspravljali su u svojim zapisnicima ali nisu pismeni trag ostavili da su upozorbu učinili. Uostalom trebali su zatražiti izvanrednu sjednicu Odbora za informatizaciju i medije i na njoj jasno reći ukoliko nisu smjeli stanovat u kući u koju su nadzirali i zastupali. Program koji ste pratili vjerojatno vam se sviđao, vjerojatno ste imenovani od onih kojima se sviđao takav program pa zbog toga niste imali ni bitnih primjedaba. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Đakić, zaista smo u protekle četiri godine po pitanju HRT-a vodili ovdje rasprave i bilo je i svakakvih politički obojanih, kvalitetnih, stručnih. Međutim stalno smo imali problem sa tadašnjim ravnateljem. Sjećamo se, bio je u sukobu interesa pa su to utvrđali a valjda ne znam godinu, dvije dana, da li je, da li nije sukob interesa pa smo kao Sabor tražili samo da dobijemo na uvid kolike plaće imaju urednici, voditelji pojedinih emisija i onda smo u prvom pokušaju dobili jednu malu tablicu sa nekakvim okvirnim brojkama i kaže ne smijemo vam to dati jer su to tajne, tajne, korporacijske tajne, ne smiju se znati, koliko je vrijednost određenih ugovora, djelatnika na HRT-u. Onda smo bili uporni pa smo dobili drugu tablicu. U drugoj tablici su nam poslali formulu da sami izračunamo kolika bi plaća mogla biti sa još nekim manjim dodacima tako da ni dan danas više-manje ne znamo mnogo o tome što ste vi sada govorili. A SDP ko SDP, oni su otezali stalno sa tim izvješćima, čak ih nisu htijeli ni raspravljati. Sjećam se da je kolega Stazić bio nešto ljut na Gorana Radmana i tražio je on da dođu te plaće na uvid da se to rasčisti. Međutim to nikako nije dolazilo do kraja. Uvijek su oni to nešto lakirali, da prođe jer im je odgovarala politika tog servisa, sve je išlo na njihovu ruku i došli smo do današnjeg dana, kada smijenite 40 urednika u 20 dana to je profesionalno i objektivno a kad se sada smijeni nekoliko vodećih urednika onda je to cenzura i o takvim raspravama će i valjda proći današnji dan i vjerojatno i sutra ali nama je bitno da se HRT popravi, da postane istinski javni servis, da dobijemo objektivnu informaciju i da ljudi dobiju informaciju s kojima mogu baratati, da su kvalitetne. Pa i iz ovih naših rasprava ovdje u Saboru o zakonima koji uređuju njihove živote da budu zaista na nivou. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Boriću, dobro ste to konstatirali da stvarno ovaj parlament je izgubio svoju vjerodostojnost. Ako mi kao zastupnici, a to nije prvi puta, dogodilo se to jednom prije, također kad smo tražili u ovom parlamentu ravnateljevu plaću sa svim dodacima, mi smo je dobili nakon dva dana rasprave, tada mislim da je bio Galić, da je nakon određenog vremena popustio i izašao nakon drugi dan tek oko poslijepodneva, da je kad smo rekli da ćemo tražiti momentalnu smjenu ravnatelja koji ne želi prikazati hrvatskom Parlamentu izabrana od hrvatskog naroda koliku ima plaću, koja se isplaćuje od javnog novca, ne od reklama nego od pretplatnika koji hrvatski narod, to je hrvatski narod, hrvatski građani. Nismo mogli dobiti tako kao danas. Ista je formula, princip je isti, ti nam služi a mi ćemo ti sve tvoje brljotine opravdati. Ovo je samo djelić onaj koji nas vrijeđa, koji nas omalovažava i koji hrvatski parlament stavlja u stranu od onih moćnika koji su kroz cijelo vrijeme i bivše i socijalističke države ali i sadašnje funkcije bili u funkciji upravljanja i resursima kao i medijima. Vjerujem da ta santa leda koja se topi će doći javno na uvid svima nama, da ćemo sigurno i ovim putem, možemo zatražiti od novog ravnateljstva da nam sve specifikacije, plaće, dnevnice, ugovore, sve one vanjske suradnike i kuće, sva ona primanja koja su bila da nam se javno dostavi ovdje u parlament kako bi hrvatski građani napokon znali kud se je trošio njihov novac jer zato imaju pravo kao i mi zastupnici koji imamo pravo znati.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjednice. Kolegice i kolege tužno di smo došli sa javnim medijskim servisom. Tužno je da danas imamo ovakvu raspravu nakon onih šansi koje smo imali na temelju zakona iz 2010.godine i zato nisu u pravu oni koji kažu da smo svi isti. I nije u pravu moj uvaženi kolega Petrina koji kaže svi smo isti. To jednostavno nije točno. Zato što smo imali zakon iz 2010. koji je podrazumijevao politički konsenzus gdje pozicija bez suglasnosti opozicije nije mogla izabrati sama ravnatelja i urednike. Inače je zabranjeno korištenje mobitela u sabornici. Htio sam samo reći zašto je nekom tko je želio objektivni javni medijski servis u Republici Hrvatskoj koji plaćaju svi zastupnici ići dokidati taj zakon i uvodit zakon di samo parlamentarna Kukuriku koalicija svojim glasovima može izabrati glavnog ravnatelja. Zašto je to nekom trebalo? Trebalo je isključivo da ima političku kontrolu nad javno medijskim servisom, nikakve druge potrebe nije bilo. Sve se drugo moglo po onom zakonu provesti. Mogle su se ispitati programske odrednice, mogla su se raspraviti izvješća u Saboru. Ako financijska izvješća nisu odgovarala moglo se smijeniti … [[Govornik se ne razumije.]] ekipu, ali je uvijek tu bio taj korektiv oporbe. E kako je u opoziciji tada bio HDZ koji je o tome ponešto znao i reći jer je proveo čitav postupak usklađivanja medijskog zakonodavstva sa Europskom unijom za što je trebalo puno živaca i poprilično znanja. To našim kolegama iz ondašnje vlasti današnje opozicije nije odgovaralo. Prema tome, nismo svi isti. Jer kada smo bili u poziciji vlasti ponudili smo zakon koji je tražio politički konsenzus. Kada su naše kolegice i kolege iz Kukuriku koalicije bili na vlasti dokinuli su politički konsenzus. Prema tome, mi smo bili za zajedništvo, bili smo za konsenzus. Očito nije prihvaćen, očito nekom su podjele i dominacije jedne strane odgovarale. Prema tome, nismo svi isti i ne mogu to prihvatiti. A kaže političko pravilo. Da je sve u društvenim procesima, pa tako i u politici klatno mnogi su čitali tu možda Umberta Eca i koliko god klatno navučeš u lijevu stranu kad ga pustiš toliko će ti se vratiti. I to neka bude poruka i kolegicama i kolegama iz SDP-a koji su to tada učinili. Dakle, problem nije samo u Programskom vijeću i njihovom pisanju i nepisanju, nego je problem u zakonu koji je donesen na način kako je donesen. Ja se mogu složit sa kolegom Ilčićem koji je rekao je, da dobro je Programsko vijeće. Diskutirali … [[Govornik se ne razumije.]] zaista u tom Programskom vijeću ima ljudi sa određenim respektabilnim znanjem i iskustvom. I ja ovo negativno mišljenje i naše negativno glasovanje gledam kao nalaz i kao uputstvo šta raditi u budućnosti. U svakom slučaju promijeniti tu vrstu medijskog zakonodavstva, u svakom slučaju ne dozvoliti više da u Hrvatskom saboru imate onako bahato odnošenje glavnog ravnatelja koji kad mu postavite pitanje o troškovima da vam odgovori da je to korporacijska tajna kao da on kontrolira većinski paket dionica svoje privatne televizije. Van pameti. Van pameti. Nisam za to niti da se cijeli kvaliteta programa koja je bila na Hrvatskoj televiziji procjenjuje isključivo po gledanosti, jer neke vrste programa nikad neće biti toliko gledane kao što je prijenos utakmica. Ali informativni program javne televizije mora bit gledan jednako kao informativni program komercijalnih televizija jer je njegova gledanost dokaz njegove relevantnosti i kvalitete. To se ne može reći za dokumentarni program, to se ne može reći za obrazovni program. Ali informativni program, gledanost njegova je indikator i njegove kvalitete. A imali smo situaciju upravo u ovo vrijeme 2014. da je on drastično padao u odnosu na komercijalne televizije. Čija je to odgovornost? Čija je odgovornost da i programski ugovor između Vlade i televizije potpisan na razdoblje od pet godina uz silne primjedbe, a znate kad su dogovorene izmjene programskog ugovora sa Vladom na jednoj od zadnjih sjednica Vlade 2015. godine. Interesantno! Pred same izbore. Još interesantnije. To je nešto kako se javni medijski servis ne smije voditi. O padu kvalitete novinarstva i svaštarenju novinara gotovo da nemam riječi. Bilo je ovdje pitanja vezano za HRT3. Mislim da je gospodin Milorad Pupovac o tome govorio. Ja bih imao dosta primjedbi vezano za to. Pitao bih gdje su tu bile uključene hrvatske kulturne institucije? Pitao bih koja je to bila polemička emisija na HRT-u tri gdje ste recimo možda mogli raspravljati ili diskutirati o kulturi s ministricom kulture ili njezinim zamjenikom. Nije je bilo. Gdje je to bila mogućnost di ste mogli otvoriti neka pitanja vezano za to? Ono što me posebno interesira, o tome će vjerojatno bit nešto govora sutra. Znate kolegice i kolege, mi se vrlo često ovdje u Hrvatskom saboru, pa i naša javnost uhvati tema vezano uz program, posebno informativni program itd. A ispod tog prvog pogleda, tog prvog radara vam kola milijardu i 300 milijuna kuna javnog novca. Dakle, to je najveće javno poduzeće u Hrvatskoj koji nema upravu nego je to skoncentrirano po ovom zakonu u rukama jednog čovjeka. Da li vi znate koji su to novci i tko to na koji način kontrolira? Šta je sa vanjskim produkcijama, šta je sa otkupom licenci, šta je sa pitanjem pada marketinškog prostora, šta je s pitanjem kupovine opreme, šta je sa pitanjem avansiranje novaca po pojedinim ugovorima. Čuo sam jedan neslužbeni podatak da je kupljeno ne znam koliko desetaka kompjutera na leasing. Jel' možete to vjerovati na tu količinu? I tko će za to odgovarati? Oprezan sam po pitanju osobno smanjivanja pretplate. Znate zašto? Jer ta pretplata može biti rezervoar za pokretanje kompletnog audiovizualnog sektora u Republici Hrvatskoj. To su sredstva koja se mogu iskoristiti za zapošljavanje, za proizvodnju dramskog programa, za ekranizaciju novog serijala recimo „Heroji Vukovara“ koji bi zaposlili ljude, koji bi zaposlili kompletno audiovizualno poduzetništvo u Hrvatskoj. To se ne koristi. Kuda ti novci idu? Nije bio problem plaća, ako netko transparentno kaže da imam plaću 25 tisuća kuna to je manji problem. Problem je u tajnim aneksima jer se netko posebno nagrađivao sukladno onom načinu tko je draži. I na kraju, nadam se da nam ovo izvješće i izvješća koja će doći mogu poslužiti za budućnost uvaženi kolega. Znate kud ide Europa? U televizije na zahtjev, u djelovanje Internet providera gdje se telekomovi zajedno preko interneta udružuju i povezuju konzorcije koji uništavaju i komercijalno javne televizije po Europi i po svijetu. A mi tu tapkarimo u našim vizijama televizije '60. i '70. godine. Pa neće je biti, pregazit će je velike multinacionalne kompanije koje ne možete zaustaviti. Pogledajte danas koliko kanala imate, koliko su moćni Internet provideri da danas veliki časopisi tipa Globea i Timesa idu u Internet sferu, uopće se više ne tiskaju. Potpuno nova vizija medijskog prostora. Europa spaja poglavlje kulture sa medijima jer jedno bez drugog više ne mogu opstati. Pa nama su se tu prodavale priče '60-ih ili '70-ih godina kao uzor. Pomest će i javnu televiziju i kulturni identitet Republike Hrvatske ako ne iskoračimo prema toj budućnosti. A to će doći vrlo brzo, vrlo brzo.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mesić kroz svoju zaista iscrpnu raspravu ste ukazali na sve ono što se događalo. Ja samo u jednom segmentu ne mogu se složiti s vama, kad kažete da su novinari svaštarili. Uistinu to je nama koji smo s druge strane ekrana tako jasno i izgledalo. Međutim, vrlo često sam u kontaktu bio sa novinarima. Ja ne bih rekao da su, i naravno govorim generalno ne pojedinačno, ne bih rekao da su novinari svaštarili nego su jadni bili prisiljeni biti poslušnici uredništva i urednika. Vrlo često sam na terenu susretao drage novinare, prijatelje koji bi rekli znate ne možemo vas snimati nalog je urednika. Znate ne možemo ovo nalog je urednika. Znate ako je nekakav incident mi ćemo doći odmah, kad bi zvali na telefon za nekakva događanja, mi ćemo doći odmah. Ali ako je tamo otvaranje nekog objekta, neke manifestacije pozitivne rekao je urednik da nije nužno, da nije potrebno. Nije ni njima bilo lako u tim vremenima. Velikoj većini novinara nije bilo lako u tim vremenima jer morali su raditi za onaj svoj svakodnevni kruh a s druge strane ako su malo proturječili uredniku ili rukovodstvu oni su znali vrlo brzo ostajati bez tog kruha. Poznato je, već smo ovdje spominjali tu bartolomejsku noć, kada je za jednu noć 60 urednika ostalo bez svog radnog mjesta. I sada kad to piramidalno razvijete do dna onda možete shvatiti da se moguće bilo dogoditi da ostaje možda na stotine novinara bez svog svakodnevnog i vrlo teškog kruha. Novinari su vrlo često između čekića i nakovnja u toj situaciji i zato veliku većinu tih novinara treba i razumjeti. Zato se nadam da nećemo ni ubuduće o novinarima nego o onima koji zbog te kune sretne moraju biti poslušnici uredništva ili rukovodećeg kadra na HRT-u u ta vremena. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Uvaženi kolega Boban imate potpuno pravo prihvaćam vašu repliku, to je nešto što sam mislio reći očito sam se nejasno izrazio. Naime, to svaštarenje novinara sam podrazumijevao da urednici upravo preslaguju novinare svaki dan po raznim drugim lokacijama i raznim drugim temama. Tako da novinari ne mogu biti specijalizirani recimo za praćenje neke teme o čemu bi onda znali dubinski i što kvalitetnije izvještavati. O zdravstvu, obrazovanju, o kulturi, o vanjskoj politici. Nego upravo tim čestim uredničkim rošadama koje su radili urednici su se ljudi pomicali na taj način je dolazilo do određene površnosti ili svaštarenja. Dakle, to je bila poanta onoga što sam htio reći. Apsolutno mislim da je vaša replika na mjestu što ste ukazali na korektnost i veliki potencijal zapravo novinara koje HRT ima.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani predsjedniče vidjeli smo da oko Ministarstva kulture da se stvorila jedna kriminogena atmosfera gdje je npr. jedan čovjek sebi isplaćivao za svoj portal 780 tisuća kuna, jedna žena iz Ministarstva kulture svojoj kćeri 90 tisuća kuna itd. Postoji sumnja velika da takva ista atmosfera vlada na HRT-u gdje ima 3000 zaposlenih, cijela brigada. Govorili smo već danas koliko je novaca tamo uloženo, kakvo je to poduzeće, to su milijunski iznosi u kunama. Totalno transparentno se djeluje. Napuhano fakturiranje itd. Ali vraćam se natrag na sadržaj te televizije. Što je s istražiteljskim novinarstvom u Hrvatskoj? Što se istražuje u Hrvatskoj? Zašto postoji cenzura i autocenzura? Zašto su neki plaćeni da pišu ovo, a neki da prešute ovo i ono? Kako to da do sada niti jedan novinar u Hrvatskoj nije istražio gdje su bankovni računi UDBA-e na primjer koji su do '90.-te godine pada Berlinskog zida … [[Govornik se ne razumije.]] izneseno da onda, da '90.-te godine milijune i milijune dolara poreznika ove države. Kako to da nitko nije objavio jedan sažeti intervju sa ubojicama UDBA-e kao Vinko Sindičić npr. koji šeće po Jadranu, koji je dobivao 60 tisuća dolara po ubojstvu i danas … [[Govornik se ne razumije.]] na Jadranu. Kako to? Zašto nitko nije razgovarao sa ljudima iz … [[Govornik se ne razumije.]] UDBA-e koji su to novac pokrali i sada vraćaju natrag … [[Govornik se ne razumije.]] stranu investiciju. To su ključna pitanja za nas ako govorimo o istinskoj demokraciji i zašto to prešućujemo. Šta je sa arhivama ovoga CHSKH. Prošlo je 50 godina od onda, šta mi imamo sakrivati više. Hvala.
Odgovor na repliku
Uvaženi kolege vi ste sada nabrojali niz interesantnih i bitnih tema koje bi jedan ozbiljan dokumentarni program i jedan znanstveno istraživački novinarski program mogao otkriti. I naravno, dati u toj svojoj emisiji prikaz razno raznih mišljenja pa neka gledatelji zaista u Hrvatskoj imaju pravo procijeniti istinu. Meni bi to kao građaninu izuzetno odgovaralo. I ja vjerujem da i većini ljudi koji primaju pretplatu bi to izuzetno odgovaralo jer bi o tim temama stvarno dobili analitički prikaz a ne onih 10 sekundi koje stvarno ponekad dobijemo i mi i oni u informativnim emisijama iz kojih se ne može puno toga zaključiti. Ali znate za to treba postojati određena vizija, pa ajmo reći i ljudska širina. Nažalost nismo imali prilike to vidjeti u proteklo vrijeme na Hrvatskoj televiziji i vjerujem da će se to ostvariti. To neće ići lako i neće ići brzo. Ti procesi puno traju. I ja vjerujem da će se ipak prije možda u ovom dokumentarnom i dramskom programu, znam recimo da se spremaju i filmovi i dramski program vezano na temu pada Vukovara, na temu opsade Vukovara i vjerujem da će to ipak građanima donekle vratiti povjerenje i u HRT i u ono što bi ona trebala biti. Hvala.
Hvala. I zadnja replika Josip Borić, uvaženi zastupnik.
Hvala lijepo. Kolega Mesić pričali ste u svojoj raspravi i o konsenzusu i kako smo upravo mi tada u oporbi inzistirali da se zaista oko Zakona o HRT-u postigne određena razina konsenzusa kako je to bilo i po onom prvom zakonu. Međutim, upozoravali ste sjećam se tada da ste im jasno rekli da je to uvod u stvaranje partijske televizije. Nije se htjelo slušati i nama to zaista nije bilo jasno zbog čega. Ali smo kasnije vidjeli kod drugih postupaka odabira ljudi koje imenuje ovaj Sabor da je ustvari to bila čista namjera. Jer smo i državnog odvjetnika birali na isti način, oporba je izašla vani nismo mogli čak ništa ni govoriti, sugerirati, predložiti. Kod pučkog pravobranitelja također. I naravno da kada pređeš s vlasti u oporbu da ti počnu smetati takvi zakoni koje si donio. I naravno, dešava se ovo što danas imamo, priče o smjenama, cenzuri koje nemaju nikakvu realnu podlogu. Jer valja se sjetiti i 2014. i onog famoznog ugovora sa HDS-om 67 milijuna kuna unaprijed potpisan ugovor na 3 godine. Tu je nešto, očito i policija imala određenog posla po određenim prijavama, nadzorni odbor rekao je svoje. I svi su se pitali zbog čega to sada odjedanput. Bilo je tu priča o tome da i glavni ravnatelj za sebe želi određenu svotu novaca za svoj ured itd., itd.. I danas dolazimo do ovoga, do ove situacije gdje čujemo kažem ponovno SDP priča o cenzuri. Mislim da to radi namjerno jer bolje da se priča o cenzuri, ustašizaciji, fašistima nego da ih netko nešto pita recimo o aferi MIG-ovi jer je to najedanput nestalo iz djelokruga javnosti i nikome nije ništa važno. A nitko iz SDP-a još nije izgovorio niti jednu jedinu rečenicu recimo o tome a vrlo je važno. Možda hoće.
Odgovor na repliku.
Pa uvaženi kolega imate apsolutno pravo, toliko je toga što bi trebali i mi ovdje na adekvatniji način raspravljati a na neki način bi o tome onda i javni medijski servis trebao izvijestiti. Rekao sam vam da se vrlo često ulovimo informativnog programa a zapravo ispod radara prolazi taj tijek velike, velike, velike količine novca. Kada sam čuo ovaj podatak koji ću zaista tražiti službenu potvrdu da se kompjutori kupuju na leasing u današnje doba kada na tu količinu možete dobiti ne znam kakve rabate, onda moram reći da sam ostao apsolutno frapiran. Da se plaćaju autorska prava, vi znate da mi nikada nismo protiv vrednovanja autorskog rada. Tri godine unaprijed, kontra mišljenja dva puta nadzornog odbora. Nakon toga nadzorni odbor samo po toj točci ima glasovanje gdje pojedini članovi nadzornog odbora mijenjaju svoje mišljenje na telefonskoj sjednici pazite, na telefonskoj sjednici se prihvaća taj ugovor 68 milijuna kuna i nakon toga ide raspuštanje nadzornog odbora. Prema tome, prema tome, stvarno da te zaboli glava, da te zaboli glava. Uvijek iznad velikih fraza o tome kako će se razvijati, uvijek iza toga ispod žita postoje nažalost mnogi interesi koji nisu nikako opravdavani i od čega može biti … [[Govornik se ne razumije.]] A ti novci, kažem, mogu biti strahoviti pokretači i zapošljavanja i razvoja. I to pametne javne televizije u zemljama veličine Hrvatske zapravo rade. Pogledajte Dansku, pogledajte Slovačku pa ćete vidjeti.
Hvala. Pojedinačna rasprava, zasjedat će uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Izvješće programskog vijeća je jako šturo dakle napisano da ne daje previše povoda za samu raspravu. Međutim, današnja rasprava je i tako i tako je manja rasprava o programskom vijeću već je rasprava o suštini problema a to je HRT. Na osnovu samog izvješća programskog vijeća a još više i na osnovu programa koji gledamo jasno je da HRT u razmatranom mandatnom periodu nije ispunio niti svoje programske, niti zakonske ali niti obveze iz sporazuma HRT-a sa Vladom RH. Zato ću se ja u ovom izvješću osvrnuti više kao gledatelj, još više kao politički predstavnik Hrvata izvan Hrvatske. Dakle, temeljem ugovora između Vlade RH i HRT-a, HRT je emitirao dvije televizijske emisije, Pogled preko granice za Hrvate u BIH i Glas Domovine za Hrvate u dijaspori. Prva urednica ovoga programa je bila već ovdje spominjana Karolina Vidović Kristo. Nakon što je ona odstrijeljena sa HRT-a emisija je ukinuta a onda ponovno pokrenuta sa drugim urednikom ali prebačena na četvrti program i u jedan apsolutno neprihvatljiv termin, četvrtkom u 15,30 sata kada većina ljudi radi ili putuju s posla. Također je paradoksalno da je ta ista emisija emitirana, reimitirana u puno boljem terminu na BHRTU-u nego što je emitirana na HRT-u. Kolegice i kolege međutim politika i uprava HRT-a nije stala samo na tome. U okviru ukidanja ili pod navodnicima racionalizacija i dopisništava ukinuta su oba dva dopisništva iz BIH i Sarajeva i Mostara i o tome ste govorili već popodne kolega Ilčić, kolegica Mađerić i svedu svega na dva dopisnika. U međuvremenu je jedna dopisnica otišla na trudničko i sad smo na jednome. Dakle, ja nemam dalje o tome šta govoriti, sigurno razvoj racionalizacije nisu bile u osnovi jer uredništvo u Sarajevu je u bilo u zgradi BHRT-a potpuno besplatno, dopisništvom ustvari u izradi napretka, hrvatsko kulturno društvenog napretka, također potpuno besplatno, što znači, o razlozima mogućim itd. sam govorio kad je bila rasprava o razrješenju bivšeg ravnatelja gospodina Radmana i o tome ne bih sad dalje govorio. Ja očekujem naravno od novoga vodstva HRT-a i nove uredničke politike da pitanja od interesa za Hrvate izvan Hrvatske ali su to ujedno i pitanja od interesa za Hrvatsku. Dakle, mi kao narod koji zapravo evo ovdje zapravo na ovom dijelu Europskog kontinenta živimo, imamo svoje dvije domovine a u dijaspori zapravo, računajući dijasporu zapravo imamo dvije podjednako simetrično velike Hrvatske. Trebamo međusobno informiranje u svim mogućim sferama da bismo mogli njegovati i svoj nacionalni i kulturni i svaki drugi identitet. I ono što ja očekujem od novog vodstva HRT-a da pitanja od interesa za Hrvate iz RH ne getoiziraju na jednu il dvije emisije već da se te teme obrađuju u svim informativnim emisijama, debatnim emisijama tipa Otvoreno, u emisijama kulturnog sadržaja itd. Novi tehnički uvjeti, prelazak prenošenja dakle programa sa satelitskog na internetski način emitiranja omogućuje Hrvatima izvan Hrvatske da u realnom vremenu prate sve programe HRT-a. Ovo je dakle i prilika i poruka novom vodstvu HRT-a i novom uredničkom kolegiju da isto tako sve teme od interesa za Hrvate izvan Hrvatske obrađuje u svim programima jer zato naravno sad postoje tehnički uvjeti a kad govorim iz pozicije Hrvata iz BIH očekujem da se reaktiviraju obada dopisništva i u Sarajevu i Mostaru, naravno postoje mogućnosti da se dopune i u nekom drugom centru. A sada nekoliko riječi o politici informativnog programa. Gledajte, jest, moramo se složiti oko toga da javna televizija itekako utječe na kreiranje društvene i političke klime u državi. I ova percepcija koja se stvorila u Hrvatskoj u jednoj dubokoj šizmi ideološkoj i društvenoj, između u društvu zapravo se ne može ekskulpirati ni sama javna televizija niti sami HRT. Činjenica da se stvara utisak da smo zarobljeni u prošlosti, činjenica da se stvara utisak da Drugi svjetski rat još nije završio zapravo ide i na teret javne televizije. Pa nije čudno onda da su glavne zvijezde debatnih emisija na HRT-u povjesničari. Navest ću samo neka imena, Jakovina, Markovina, Klasić, Banac, Lucić itd., itd. ali koje teme se obrađuju, teme 45.-te kao da 95.-e nije ni bilo. Dakle, mi možemo sada špekulirati zbog čega je politika HRT-a bila takva kakva jeste. A šta je problem? Problem je zato što u ovoj državi zapravo još uvijek i te podjele na tzv. Antifašiste leže u osnovi toga da i tu dijagnozu toga stanja je možda najbolje dao jedan filozof lijeve provenijencije prije nekih 20 godina kada je rekao nakon pobjede na fašizmom 45 godine politička forma socijalističkog antifašizma zapravo se nikada nije mogla emancipirati od svoga predloška fašizma i danas imamo mi situaciju i ovdje u Saboru hrvatskom, u Hrvatskoj javnosti da se stvara utisak da tzv. Lijevi socijalistički antifašisti, mahom bivši komunisti koji polažu pravo monopola na antifašizam zapravo ne mogu egzistirati bez fašizma il da se traže fašisti, ne samo da se traže već se izmišljaju. I onda se stvara utisak duboke podijeljenosti u hrvatskom društvu. Sljedeći primjer, slušam 18.ožujka emisiju Hrvatskog radija u podne, dogodilo se na današnji dan, obljetnica potpisivanja Vošingtonskog sporazuma. Kaže se otprilike ovako: “ Dok god u sukob Muslimana i Hrvata se uključila Hrvatska što je za Hrvatsku imalo ozbiljne, međunarodne diplomatske posljedice, stvorena je federacija. Federacija se pokazala disfunkcionalna jer županije ne funkcioniraju i teško dolaze usvajanja proračuna.“ Ni riječi o tome da je osnovni problem nefunkcioniranja federacije nametnuta ustavna rješenja i revizija tih ustavnih rješenja od strane svjetskih moćnika i cinizma svjetske politike. I onda se mi čudimo i zgražamo što haškoj optužnici, se u optužnici četvorici Hrvata iz Bosne i Hercegovine spominju agresija Hrvatske i udruženi zločinački pothvat u kojem su uključeni Tuđman i Šušak. A Hrvatski radio, dakle to evo 18. ožujka ove godine emitira. Primjer sljedeći, izvještavanje oko presude Karadžiću i Šešelju. Hrvatska radiotelevizija intervjuira predstavnike, političke predstavnike Srba, političke predstavnike Bošnjaka, intervjuira građane Banja Luke i Sarajeva, pretežito Srbe i Bošnjake. Nema izjave ni jednog hrvatskog političara iz Bosne i Hercegovine, ali zato imamo izjave kardinala Puljića i biskupa Komarice. Koja je to poruka? Da su Hrvati neka desna skupina u Bosni i Hercegovini, a ne politički narod. Isti dan čitamo vrlo dirljivu poruku predsjednice upućenu majkama Srebrenice i što je u redu, … [[Govornik se ne razumije.]] Stiče se utisak da hrvatskim majkama nema tko da piše. Ne radi se o tome, ima tko da piše, ali nema tko da objavi. Dakle, to je problem medija i Hrvatske. Naravno o medijima u Bosni i Hercegovini sam govorio. I sada da parafraziram poznatog pjesnika Petra Preradovića „O jeziku rode tvojem, o jeziku milom tvom i mojem.“ Jezik na HRT-u. Hercegovci nikada nisu sipali ni vino ni rakiju dok nisu počeli gledati HRT, a sada sipaju i vino i rakiju i gorivo sipaju, a ne ulijevaju ga. Dalje, izgovor, naglasak. Bode me uši kada čujem da je Međugorac i Hercegovac Marin Ćilić izgubio meč. Ali isto tako mi i bode uši kada čujem da je najbolji hrvatski tenisač Marin Ćilić pobijedio na US Openu. Ne smeta me toliko što se u prvom slučaju kada je izgubio meč spominje da je Marin Ćilić Hercegovac, a u drugom kada je osvojio US Open da je najbolji hrvatski tenisač već izgovor i naglasak. Dakle, to su stvari koje se ne smiju dešavati na jednoj javnoj televiziji jer za nas jezične laike zapravo televizija je orijentir jezični i zato naravno o tome treba debelo povesti računa I na kraju termin Bosna. U vezi HRT-a političkog novinara čujem naziv za moje druge Domovine ili prve Domovine Bosna. Koja je to poruka? Nama ljudima, političkim predstavnicima Hrvata iz Bosne i Hercegovine zapravo termin Bosna, termin bosanski jezik, termin bosanska nacija kao nadnacija je zapravo politika velikobošnjačkih unitarista koji bi zapravo druga dva naroda Srbe i Hrvate htjeli svesti u najboljem slučaju u poziciju etničke zajednice ili vjerske skupine. Dakle, to se ne bi smjelo zapravo na HRT-u u političkom programu, informativnom programu previdjeti. Jer i to su stvari. I naravno ja da završim s time, ja očekujem da novo vodstvo HRT-a ispunjava i svoju zakonsku obavezu i svoju misiju informiranja, ali uzimajući u obzir sve Hrvate bilo gdje da žive. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Malo nas je al' nas je dovoljno da jednu poruku odašiljem i da svjedočimo jednu istinu. Jako je loše ako se vlast koristi medijima da bi se održala na vlasti, da bi se obračunala sa svojim neistomišljenicima. Mi smo svjedoci u jednome vremenu koje je bilo za prošle vlasti kada se ta vlast obračunala sa jednim svojim članom koji se je malo odmetnuo, koji nije htio slušati svoju bazu, a radi se o nama svima znanome da ne bi bilo da ja branim pravomoćno osuđene osobe jer ja sam u jednom postupku. Radi se o načelniku policijske uprave Vukovarsko-srijemske Blažu Topaloviću i Mati Kirbaheru njegovome zamjeniku koji su bili članovi SDP-a, a koji su jednog dana zbog neposlušnosti ministru Ranku Ostojiću ili nekome drugome došli na udar onih istih sa kojima su bili u istim redovima, pa su oni organizirali njihovo privođenje vlasti na način da su ih prvo u kancelarijama pripremili, skinuli su kravate sa njih, kapute jer su bili namijenili otići na jedno obilježavanje jedne godišnjice, pa su otišli dole sa njima ispred policijske uprave. U međuvremenu su obavijestili sve novinare, televizije i kad su oni bili spremni upaliti kamere oni su teatralno njima stavili lisice na ruke, naslonili ih na auta, stavili u auta i odveli ih u Državno odvjetništvo gdje su ih saslušavali. Radilo se o dva člana SDP-a, a samo sam pročitao evo na google ima ukucajte Mata Kirbauer zbog 22 kile graha koje su bile namijenjene za potrebe stranke za prvi maj za ručak [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Dakle, ja sam ovu repliku kolege Culeja shvatio zapravo koja je moć i koja je taktika manipulacije. Dakle, javnog medija sa javnim mnijenjem. I dakle, apsolutno se mogu složiti. Ta manipulacija ide na razne načine. Uzmimo sada jednu reformu ili kako bih je nazvao u HRT-u koja je uvođenjem informativnog medijskog servisa zapravo poslala poruku integriranja procesa u televiziji i radiju. Međutim, kako je je to korišteno? Isti novinar, ista novinarka vodi emisiju, intervju tjedna na televiziji, ista ide na radiju, ista politika. A prije toga je zapravo radio bio da tako kažem taj ventil gdje se moglo više slobode izraziti nego na televiziji jer je manja minuta informiranja. Ili uzmimo na primjer opet primjer iz BiH. Mi znamo kakva je situacija odnosno ja najbolje znam kakva je situacija u BiH i politička i medijska i koji je položaj Hrvata. Međutim, voditelj Dnevnika konkretno voditeljica pozove ili dovede u emisiju prof. teologije iz Sarajeva koji izdeklamira koliko Hrvati imaju radiostanica, koliko Hrvati imaju katoličkih školskih centara i da nije istina da se ne mogu obrazovati na hrvatskom jeziku tamo gdje nisu većina. Međutim, voditeljica novinarka ne upita toga vrlog profesora zašto je to jedino Hrvatima potrebno da organiziraju katoličke školske centre da bi se obrazovali na svom jeziku, a to Srbima i Bošnjacima nije potrebno zato što imaju javne škole koje ih obrazuju na njihovom jeziku u čitavoj državi. Dakle, to su sve vidovi manipulacije na koji način se suptilno radi cenzura i propaganda u cilju da tako kažem opravdanja jedne politike ili pranja vlastite savjesti ako ništa drugo.
Hvala. Druga replika, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ljubić kad je bivši ravnatelj HRT-a donio odluku o ukidanju dopisništava u BiH tadašnji saziv Odbora za Hrvate izvan Hrvatske je sazvao tematsku sjednicu na koju smo pozvali i gospodina Radmana. Dakle, čovjek je došao i onda nas uvjeravao da se tu ništa neće promijeniti, da je to samo tehnika, da neće sad biti snimatelji i novinari nego će biti samo snimatelj i on će to sa mikrofonom snimiti. Dakle, nije stvar u tome što je on govorio da se tu neće ništa promijeniti nego stvar je u tome što on nije shvatio bit toga da Hrvati u BiH imaju informaciju što se događa u Hrvatskoj. Ali ono što je daleko bitnije da Hrvati u Hrvatskoj imaju spoznaje što se događa u BiH. Nažalost, danas u Hrvatskoj puno ljudi u principu ne shvaća što se politički tada događalo u BiH. Jer da se nije dogodio Hrvatski narodni sabor, da gospodin Čović nije okupio sve hrvatsko praktički na jednu hrpu i da se po prvi puta praktički od samostalne BiH nije dogodilo da Hrvati biraju sami svoga člana predsjedništva u Hrvatskoj je to nekima valjda nebitno. A s druge strane Hrvati u BiH su jedini od tri konstitutivna naroda koji nemaju svoju televiziju, nemaju svoj jezik. I njima je praktički ovo dopisništvo u BiH i praćenje HRT-a jedina prava veza medijska sa Hrvatskom. Ali kažem, odgovor glavnog ravnatelja da se neće ništa promijeniti i da će to snimatelj snimiti i on može snimiti ton na sliku jasno govori koliko on u principu uopće gleda širinu toga problema. I odbor je donio određene zaključke međutim nažalost naš narod kaže ima jedna ona narodna na vrbi sviralo. Tako se nažalost dogodilo i sa tim. A da ne govorim u kojem terminu se emitira emisija „Preko granice“.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Kolega Šuker dakle sigurno nas dvojica i još nekoliko ljudi tu možda najbolje znamo tu situaciju jer izabrani smo u toj izbornoj jedinici, prošli smo teren i vidjeli smo. Dakle, istina je da Hrvati u ovom momentu nemaju javni medijski servis na svom jeziku ali i da imamo zapravo zadaća HRT-a kao javne televizije matične države bi bila u interesu same države Hrvatske, u interesu svih Hrvata da emitiramo teme i da se međusobno upoznajemo. Dakle, mi smo sada dovedeni u situaciju ne samo da se Hrvati iz Hrvatske ne poznaju sa svojim sunarodnjacima u BiH, obratno je malo drugačije jer mi gledamo te programe HRT-a nažalost jer nemamo druge interese gledati u BiH, ali još gore mi Hrvati u BiH oni koji žive u Neumu i oni koji žive u Orašju u Posavini ne mogu se međusobno prepoznati. I onda argument profesora kojeg sam maloprije spomenuo da imamo toliko i toliko lokalnih općinskih radiostanica ne pije vodu. Jer radio iz Neuma govori o temama iz Neuma, onaj iz Orašja o temama Orašja. Ono što mi danas govorimo, ne govorimo mi o tome sada da kukamo nad prolivenim mlijekom, to je prošla stva, Radman je smijenjen. Mi to govorimo da buduće vodstvo HRT-a i buduća urednička politika bi uvažavala one interese i države i naroda. A što se tiče tematske sjednice ja ću ovdje reći jednu stvar ja mislim da je zrelo vrijeme da ovaj Sabor otvori tematsku sjednicu o položaju Hrvata u BiH jer očuvanje političkog … [[Ne razumije se.]] Hrvata u BiH zalog dugoročnog očuvanja suvereniteta same Republike Hrvatske na čitavoj svojoj teritoriji. Hvala lijepo.
Hvala. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra u 9,30 nastavljamo sa točkom 4. Godišnje izvješće o radu i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a za 2014. godinu. SJEDNICA PREKINUTA U 16,31 SATI.
Sljedeće je Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i Ugovorom između HRT-a i Vlade RH za mandatno razdoblje od 1.siječnja 2014.-31.prosinca 2014.godine. Podnositelj izvješća je Programsko vijeće HRT-a. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i Ugovorom između HRT-a i Vlade RH za mandatno razdoblje od 01.01.2014.-31.prosinca 2014.godine. Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 74 glasa su za zaključak, ni jedan suzdržan, 29 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. Dobro jutro kolegice i kolege, nismo baš mnogobrojni ali krećemo sa poslom. I nastavljamo naravno prema dnevnom redu. Danas ćemo raspravljati o: 4. Godišnje izvješće o radu i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a za 2014. godinu Podnositelj Izvješća je NO HRT-a Naglašavam vodite molim vas računa u svojim diskusijama da je to za '14.-tu godinu. Podnositelj je Nadzorni odbor HRT-a temeljem članka 23. Zakona o HRT-u. Materijal ste svi primili u pretince. Raspravu je podnio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješće Odbora ste primili na sjednici. Vlada je također dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti Izvješće? Da. Izvolite predsjednik Nadzornog odbora gospodin Šenol Selimović.