Dobro jutro poštovane zastupnice i zastupnici, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika ... [[Govornik se ne čuje.]] 4. sjednice s 13 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim ... [[Govornik se ne čuje.]] čl. ... [[Govornik se ne čuje.]] Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu, da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama 1. i 2. predložene dopune, to su točke: 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj skrbi s konačnim prijedlogom zakona i Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave s konačnim prijedlogom zakona. Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nema, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice. Sada prelazimo na glasovanje. Prvo, Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Tomislavu Ćoriću, ministru gospodarstva i održivog razvoja u Vladi RH. Predlagatelj je, je, je u redu, u redu, predlagatelji su 40 zastupnica i zastupnika u Hrvatskome saboru. Vidim u zraku ruku kolege Petrova, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, tražim stanku vezano za ovu prvu točku. Jedina šansa da Hrvatska ima budućnost jest da se konačno obračunamo s korupcijom i kao početak tog obračuna vidim da predsjednik Vlade konačno ne brani kompromitirane ministre, svoje ljude od povjerenja u HS-u. Vi u isto vrijeme branite kompromitirane ljude, imate razumijevanja za prijevare, a žalite se, plačete da nemate novaca za poduzetnike i radnike. Neće ići. Govorite da treba ići u oštrije epidemiološke mjere. Može, obeštetite i poduzetnike i radnike, donesite moratorij na kredite, na kamate, nemojte se žaliti da nema novaca. Imate razumijevanja za prijevare, imate razumijevanja za krađe, imate razumijevanja za korupciju, u redu, ali onda konačno nakon 30 godina i 27 izmjena Ovršnog zakona, donesite pravedan zakon, donesite pravedan Ovršni zakon i nije nama problem što ste vi prepisali naše amandmane, usvojili kao svoje, naše amandmane, mi ćemo svaku promjenu Ovršnog zakona koja ide malo prema boljem statusu ovršenih i blokiranih građana prihvatiti, ali mislimo da je konačno došlo vrijeme, davno je bilo već, da se donese normalan čist, pravedan Ovršni zakon. Jer ovo što vi radite s ovrhama je čisti reket i dvostruka mjerila. Građani ako zakasnu dana, dobivaju račune, država, država ima pravo kasniti 20 dana, 200 dana veledrogerijama, zbog svega toga mi svi plaćamo skuplje lijekove i kao sve je u redu. Nije u redu jer su to dvostruka mjerila. Dvostruka mjerila koja pokazujete u svemu. Nemate pravo na to i nemate pravo na obranu korupcije u ovom Domu.
Izvolite kolega Tomašević.
Tražim stanku u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka vezano za opoziv ministra Ćorića. Naime, ministar Ćorić je postao teret, ne samo ovoj Vladi nego cijeloj državi jer je na čelu najbitnijeg resora za izlazak Hrvatske iz krize, za oporavak, za povećanje otpornosti na nove krize, za povlačenje starih i novih europskih fondova. On je, pokazao se već i samim izjavama za, kad je rekao da nije stručan uopće za taj resor, a izgleda da u 3 godine nije ništa ni naučio o zaštiti okoliša. S druge strane, čak mi je i Ustavni sud suspendirao primjenu Uredbe o gospodarenju otpadom. S treće strane, očito je da je pogodovao investitoru u Krš-Pađene i poništio rješenje svog prethodnika na navodno na nagovor DORH-a iako o tome nema nikakvih službenih dokaza. On je isto tako cugao i jeo u klubu, ilegalnoj birtiji direktora javnog poduzeća koji je dužan kontrolirati kao resorni ministar. Tako da, mogao bi nabrajati i dalje, ali očito je da je hrvatska javnost već, iako Vlada očito i dalje ima povjerenja u ministra Ćorića, hrvatska javnost je rekla da nema više povjerenja u ministra Ćorića jer je ministar Ćorić najnepopularniji ministar u ovoj Vladi, tako da je hrvatska javnost već odlučila kako god ovo glasanje prođe. I samo da se kratko osvrnem na sramotne izjave zastupnika HDZ-a kolegi Hajdukoviću za vrijeme te rasprave, samo da se isto tako osvrnem i na sramotnu izjavu ministra Ćorića koji je mojoj kolegici rekao da je histerična aktivistica, samo da se isto tako osvrnem i na sramotno izbacivanje potpredsjednika Sabora Reinera kada sam upozorio na nejednak tretman oporbe i vladajuće većine, ovo nije dijalog i ovo nije slika HS-a koju [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] mislim da svi želimo poručiti hrvatskoj javnosti.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo ponovno nakon 2 dana rasprave o ministru Ćoriću, prvi puta kroz Interpelaciju, a drugi puta kroz pokretanje pitanja odgovornosti, pokazali kako g. ministar Ćorić odlično obavlja svoj posao. I da u ta dva dana koliko se trudila oporba pokazati i dokazati nezakonitosti u radu, nisu uspjeli. Ono što su uspjeli, oporba u ta dva poslijepodneva pokazati, a to je da na hrvatskoj političkoj pozornici danas postoji koalicija između SDP-a na čelu s g. Peđom Grbinom, Domovinskog pokreta na čelu s gđom. Vidović Krišto, Mosta na čelu s Mirom Buljom, Suverenista na čelu s g. Zekanovićem i Radničke fronte, odnosno Kominterne, kako je jučer g. Bulj nazvao Radničku frontu na čelu sa gđom. Peović. Dakle, ništa drugo u proteklih desetak dana ovdje u sabornici nismo mogli vidjeti osim te koalicije. Što se pak tiče Ovršnog zakona na kojeg se pozivao g. Petrov, a spomenuo ga je čini mi se g. Tomašević mi smo intervencijom na Ovršni zakon pokazali da nam je itekako stalo u ovom trenutku teške gospodarske krize uvjetovanom pandemijom covida-19 pokazali da brinemo i o zdravlju naših građana i da brinemo i o zdravlju našeg gospodarstva i pri tome smo vrlo jasno najavili da ćemo tijekom proljeća raspraviti cjeloviti Ovršni zakon kako bismo riješili tu traumu u hrvatskom društvu koja do danas nije riješena. U tom smislu tražim stanku kako bismo još jednom pokazali da HDZ stoji iza ministra Ćorića i da sve ono zbog čega je on prokazivan ovih dana nije točno i da mu se nije uspjelo dokazat. Hvala.
Povreda Poslovnika kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Povrijeđen je naravno čl. 238. ne znam što je jutros gospodinu Bačiću da me spominje, očito mu smeta svjetonazorska koalicija između HDZ-a i SDP-a i ovim bi napomenuo kako je znakovito da Andrej Plenković Hrvatsku ponovno uvodi u lockdown nakon završenih izbora u HDZ-u. Možda možemo očekivati za par dana ponovo potres u Zagrebu i pitao bi vas, zašto ste prije nekoliko mjeseci onemogućili sve te mise, a sada odjednom možete omogućiti? Naravno ja sam za ovaj scenarij.
Kolega Zekanović, mogli ste zatražiti stanku, ovo sada je povreda Poslovnika s vaše strane i dobivate opomenu. Kolega Miletić, vidim da i vi tražite povredu Poslovnika. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS g. Jandrokoviću. Povreda Poslovnika čl. 238. po ovom oksimoronu gospodina Bačića onda će još ispast da je Most u koaliciji s HDZ-om zato jer ćemo podržati Ovršni zakon. To nema ipak veze sa stvarnošću. Hvala.
Isto tako opomena nažalost jer ovo je replika. To nije povreda Poslovnika. Izvolite kolega Bulj još jedna povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. kolega Bačić 238. inače glasnogovornik za uljepšavanje stvarnosti. Kolega Bačiću vi ste u koaliciji sa Kerumom gdje tezgarite sa koncesijama, vi ste u koaliciji sa BAndićom di se rastaču interesi hrvatskih građana Grada Zagreba. Dalmaciju ste rasturili u koaliciji, vi ste u koaliciji sa Vrdoljakom oko vjetroelektrana, vi ste u koaliciji sa Janafom g. Kovačevićem. S kime ste vi u koaliciji g. Bačić?
Kolega Bulj hvala lijepa. Isto tako opomena jasno je. Kolega Škoro izvolite stanka.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, tražim stanku u ime Domovinskog pokreta u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija glede današnjeg glasovanja ovih desetak točaka. Nisam sudjelovao niti ću sudjelovati ikada jer mi to brani moj kršćanski odgoj, a posebice ne volim kada mi prigovaraju demokršćani u ovim objedima koji se iznose u ovom Visokom domu i da bi se sakrila vlastita nesposobnost, vlastita trgovačko-uhljebnička koalicija, zabijaju se glave u pijesak, to rade i nojevi, pa se onda izmišlja. Razina komunikacije kojom se služite je na razini male djece i podsjeća me na jednu čitanku u kojoj osoba A pita osobu B, imate li sira, a osoba B odgovara ne, ali moj brat svira violinu. To je razina vaše komunikacije. Kolege su vam već dovoljno spočitnuli sve ono što vas resi, međutim ono što je bitno za reći da Domovinski pokret će uvijek biti konstruktivna oporba. Ja sam prvi čovjek koji je javno rekao da sa vašim predsjednikom stranke i vašim predsjednikom Vlade jednostavno ne želim surađivati, a njegovo bahato ponašanje i njegov stil daje mi za pravo i tako će i ostati. Ono što je bitno, podržat ćemo i kod ovog glasovanja sve ono što je u korist Hrvatske, hrvatskoga naroda, ali nećemo podržati i bit ćemo suzdržani kod Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ovršnom postupku jer je to jedan kozmetički zakon, treba napraviti cjelovito rješenje, to i vi i ja jako dobro znamo. Hvala lijepo.
Hvala. Odobrava se i ta stanka. Javlja li se još netko? Ako ne ja predlažem da idemo na glasovanje da ne napuštamo sada sabornicu i ostale prostorije gdje se glasovanje odvija.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika SDP-a zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege zastupnici. Danas ću se u svom izlaganju osvrnuti na jednu apsurdnu situaciju koja se dogodila deveteročlanoj obitelji iz Zagreba. Dakle u potresu među mnogima i njima je urušena kuća, do potresa u kući su živjeli šesteročlana obitelj na katu kuće od čega četvero malodobne djece i u prizemlju roditelji i sestra oca te iste djece. Nakon potresa ova kuća dobila je crvenu oznaku, kako bi vam dočarala ovo je njihova kuća urušena nakon potresa. Znači kuća definitivno nije za stanovanje. Vlada RH 14. svibnja donosi odluku o financiranju najamnine za stambene objekte koji nisu za stanovanje. Nakon te informacije ova obitelj kreće u prikupljanje dokumentacije kako bi mogla predati zahtjev za financiranu najamninu. Tada kreće njihova agonije po drugi put u svega nekoliko mjeseci, počinju skupljati dokumentaciju i tada shvaćaju da je greškom sustava njihova kuća u sustav uvrštena pod narančastom oznakom što znači da nemaju pravo na najamninu. Počinju zvati sve institucije kako bi se greška ispravila i kako bi mogli podnijeti zahtjev na vrijeme. Tek 27.7. ove godine dobivaju potvrdu da će kuća dobiti ipak crvenu oznaku. Potvrdu dobivaju 12.8., a zahtjev predaju 13.8. Tada su dobili odgovor da se malo strpe jer zamislite godišnji odmori su pa se polakše radi. Nakon što ni 1.9. nisu dobili rješenje počinju ponovo zvati sve institucije i tada dobivaju odgovor da postoji mogućnost da će im odbiti rješenje jer zamislite, njihov zahtjev nije predan na vrijeme. Pa kako je i mogao biti predan na vrijeme kada je sustav zakazao? Tada u očaju 17.9. šalju mail gospodinu ministru Horvatu kako bi im objasnili svu problematiku, nakon toga 21.10. i ja postavljam pitanje, zastupničko pitanje ministru Horvatu i zamislite ni oni ni ja do danas nismo dobili odgovor na pitanje. Naravno ova obitelj nije dobila ni rješenje da im se zahtjev odobrava pa da imaju pravo na najamninu ili da im se zahtjev odbija pa da mogu tražiti ili se žaliti na to rješenje, status quo. I sada da ja vas gospodo HDZ-ovci i vašeg koalicijskog partnera u Gradu Zagrebu pitam, tko radi u uredima Grada Zagreba i ministarstvu kada nisu u stanju ispraviti grešku? Tko radi u kabinetu ministra kada nisu u stanju odgovoriti na mail ili nisu u stanju pripremiti odgovor na zastupničko pitanje? A dam se kladiti da su sigurno dobili plaću. Sigurno. Kako da ova četveročlana, da ova obitelj sa četvero malodobne djece dočeka dostojanstveno Božić kada se osjeća zaboravljena i napuštena od sustava? Da li bi itko od vas živio u takvoj kući? Imate priliku, gospodo, ispraviti ovu nepravdu, da im bude Božić koliko toliko lakši, da mogu živjeti dostojanstveno kako je premijer Plenković kada je objavljivao odluku, rekao da želi da svi građani se osjećaju dostojanstveno i da će im pružiti siguran dom i smještaj. Imate priliku ovo ispraviti ili ćete se kao i u svemu, i dalje ponašati kao Grinch i nećete poduzimati ništa. Evo, g. Sanader, ovo je slika obiteljske kuće koja je razrušena pa vidite da li je to za stanovanje.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka uvažena zastupnica Rada Borić.
G. potpredsjedniče, kolegice i kolege. O nasilju iz saborskih klupa i s govornice saborske jučer je govorila oporba. Prije 2 dana na sam Dan borbe protiv nasilja nad ženama potpredsjednik Sabora, g. Ante Sanader, za nasilje je okrivio žrtvu zastupnika Hajdukovića. Za ministra Ćorića su odlučne žene one koje argumentirano propituju u interesu javnosti, histerične, tj. histerično govore. Potpredsjednik Sabora u tome, dakako ne vidi ništa sporno, rekao je da potežemo vraga za rep. E sad, zanimljivo je je li on to HDZ okarakterizirao vragovima koje smo potezali za rep pa smo dobili takve odgovore, znamo da je predsjednik Tuđman neke druge vidio vragovima, ili doista bi trebalo onda preporučiti HDZ-u da pozovu egzorcista, prijatelja bivšeg saborskoga zastupnika HDZ-a Damira Škare kome je upravo prije nekoliko dana nastavljeno suđenje za kazneno djelo silovanja i spolnog uznemiravanja. Ono što je zanimljivo da je suđenje zatvoreno za javnost, to je tako tražila tužiteljica, ako je odvjetnik tražio da žrtva ponovo svjedoči. Dakle, odvjetnik je tražio da žrtva ponovo svjedoči, nešto na tragu ovoga što smo ovdje čuli, ponovo je žrtva kriva, a silovatelj se treba zaštiti od javnosti. Često se žene pita zašto nisu ranije prijavile nasilnike, zašto su u braku začinjene batinama i ponižavanjem izdržale godine skrivajući modrice, zašto nisu prijavile seksualne ucjene šefova. Ženama se ne vjeruje, dovoljno je reći da nije dovoljno da prijavi jedna žena, da prijavi 2 žene, 14 žena u HUP-u je prijavilo zlostavljatelja. 14 žena, bile su optužene za zločinačko organiziranje u preuzimanju HUP-a. Toliko o tome koliko se vjeruje ženama. Jučer premijer je odšutio na nasilje koje se događa i u ovoj sabornici. Hvalio se kako eto, na Međunarodni dan borbe protiv nasilja protiv žena briga o ženama žrtvama bit će povećana. Vidjeli smo kako ta briga izgleda u proračunu. Vidjeli smo kako ta briga izgleda u proračunu, a znamo, iako je već trebalo biti izvršeno da 6 županija nema skloništa za žene. U proračunu nema niti 2 milijuna kuna. Dakle, čuli smo da će se skloništa financirati iz EU. Pa to je nedopustivo. Čuli smo od premijera također, i bile iznenađene jer je čak i ovaj saborski odbor, ovoga Doma tražio izvješće o nacionalnoj telefonskoj liniji. Mislili smo da je proradila koliko je dugo obećavana. Jučer smo čuli da će se tek otvoriti. Tražili smo ovdje u doba pandemije da se ženama osigura privremeni smještaj dok su u samoizolaciji jer ih niti jedno sklonište od malobrojnih ne može primiti da ne bi ugrozio druge žene ili djecu. Ovdje nam taj, nam je amandman bio odbijen i na to je premijer odšutio. Cjepivo protiv pandemije nasilja nećemo osigurati ovakvim proračunom. Nećemo osigurati ni cjepivo ovakvim govorom u sabornici, s govornice, niti od onih koji vode ove sjednice.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,58 SATI]] Evo kolega, nastavljamo dalje s iznošenjem stajališta. Prvi je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista uvaženi zastupnik Marko Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana kolegice, poštovane kolege. Postoji europska zemlja kojoj je kroz povijest oduzimana politička sloboda, kultura, pa čak i ime, ali usprkos svim nedaćama koje su je snašle, održala je osjećaj ponosi i samosvijesti. Narod je opstao, sačuvao je i njegovao svoju povijest, kulturu, baštinu i običaje. Ukrajinski narod je kroz svoju povijest, baš poput Hrvatske, doživio strašne nepravde, razaranja i planirano sustavno uništavanja, a najveća tragedija ukrajinskog naroda komemorira se sutra, tradicionalno zadnju subotu u studenom. Holodomor je oduzeo 7 milijuna života Ukrajinaca početkom 30-ih godina prošlog stoljeća. Tijekom 20-ih godina prošlog stoljeća, Ukrajinci su od prirodno bogate Ukrajine napravili ekonomskog giganta koji je prehranjivao gotovo cijeli Sovjetski savez, baš kao što je to radila Hrvatska u Jugoslaviji. Nakon dolaska Staljina na vlast, nacionalno osviješteni Ukrajinci trpili su sve veće poreze, porezne namete, restrikcije i pljačku privatnog vlasništva u koristi jačanja industrijalizacije i razvitka socijalizma, a nakon pružanja otpora sustavnoj pljački, ubrzo su proglašeni neprijateljima. Ukrajincima se oduzima zemlja, stoka, i sve češće hrana s ciljevima da se zadovolje državne i izvozne potrebe. U konfisciranju imovine, drugovi i drugarice, koristile su regularnu policiju, tajnu, pa čak i vojsku. Mnogi su se odupirali takvim odlukama državnih vlasti, ali je otpor po kratkom postupku radikalno ugašen i time je započela očajnička borba ukrajinskog naroda protiv represivne politike socijalističkog-komunističkih vlasti. Tadašnji državni tisak 1929. g. državnim neprijateljima proglašava većinu ukrajinskih seljaka te im oduzimaju 73 seoskih domaćinstava, a nakon 5 godina objavljuju popis od 200 tisuća domaćinstava koje su podijelili u 3 kategorije. Prva kategorija su bili antisovjetski aktivisti, koji trebaju biti streljani, zatvoreni ili protjerani. Druga kategorija su bili bogati eksploatatori koji će izgubiti sve svoje vlasništvo i biti protjerani. I treća skupina su bili politički bezopasni neprijatelji države koji su morali biti strogo podređeni službenoj vlasti. Deseci tisuća seljaka su strjeljani. 75 tisuća, tzv. državnih neprijatelja je deportirano u neke od mnogobrojnih radnih logora na istoku, gdje je većina njih umirala u neljudskim uvjetima, a seljačko vodstvo je smaknuto s ciljem sprječavanja daljnjih nemira. No, ni sve te monstruozne radnje nije zaustavio otpor mnogih nacionalno osviještenih ukrajinskih seljaka, koji su se protivili prisilnoj kolektivizaciji. Već sljedeće 1930. g. u istočne radne logore deportirano je najmanje 850 tisuća seljaka koji su ubijeni ili pušteni da se smrznu po sibirskim bespućima. No ni to vlastima nije bilo dovoljno. Socijalističko-komunistička represija se nastavlja. Privatno vlasništvo i uzdržavanje obiteljskih gospodarstava zbog pritisaka i poreznih nameta je postalo neodrživo. Porezi za privatne farme postavljeni su kako bi bili veći od prihoda, a već 1932. g. gotovo sva zemlja je bila u vlasništvu države. Ali ni to nije bilo dovoljno za revolucionare pa su se krenule s akcije vojske i policije nasilnog oduzimanja hrane i povećavanja obaveznog prinosa žita. Ukrajinu je nakon tih strahota zahvatila masovna glad. Ljudi su svakodnevno umirali na ulicama, a država je uredno dolazila po svoje, odnosno ukrajinsko. Ukrajinska sela postala su masovne grobnice, a seljacima su bile dodijeljene tzv. unutarnje putovnice te im je bilo zabranjeno bježanje u rusificirane gradove, kako bi potražili hranu i pomoć. Tisuće obitelji pobijeno je u bjegovima u potrazi za hranom i pomoći. Generacije i generacije su umrle u mukama zbog iskrivljenog totalitarnog sustava koji pod izlikom jednakosti osakatio ukrajinski narod svojim genocidnim djelovanjem. Holodomor je civilizacijska sramota koja nam treba biti primjer u kojem smjeru nas vode politike socijalizma i komunizma, a žalosno je da u ovom časnom domu s lijeve strane naše sabornice često možemo čuti slične poruke. U svoje osobno ime i u ime Hrvatskih suverenista želim izraziti duboko žaljenje prema prijateljskoj Ukrajini i svim Ukrajincima i ukrajinskoj zajednici u Hrvatskoj. Slava Ukrajini, Bog i Hrvati.
Sljedeća, sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Nevenko Barbarić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Dopustite mi da ovih raspoloživih 5 minuta posvetim stanju u BiH, a povodom 25. obljetnice Daytonskog mirovnog sporazuma i položaju hrvatskog naroda u BiH. Pomenuti mirovini sporazum imao je za cilj zaustaviti sukobe, imao je za cilj stvoriti funkcionalnu državu triju konstitutivnih naroda, garantirao je poštivanje svih ljudskih prava i sloboda, svim njenim građanima. Uistinu pomenuti sporazum donio je mir na prostor BiH, ključno pitanje danas nakon 25 godina jeste što nam je taj mirovni sporazum još donio uz od obećanoga, potpisanoga. Pitanje svih pitanja jeste kakav je danas 25 godina nakon, položaj hrvatskog naroda u BiH, kakve su nam perspektive, budućnost. Nažalost BiH je danas država u kojoj malo toga funkcionira, država u kojoj stanuje siromaštvo, politička nestabilnost, ekonomski jad, država iz koje svi iseljavaju. Nema demokratskog niti intelektualnog potencijala, nema niti političke volje za izgradnju države osmišljene Daytonskim mirovnim sporazumom, s jasnim ciljevima funkcionalne demokratski, ekonomski prosperitetne države triju konstitutivnih naroda BiH kao dio euroatlantskih integracija. Ne mogu i ne želim zanijekati propuste, greške koje smo mi Hrvati pravili proteklih 20 godina, vjerujte nije lako i jednostavno živjeti politički djelovati općenito opstati u toliko … okruženju, okruženju toliko suprotstavljenih interesa ciljeva u okruženju neskrivenog srpskog separatizma o kojima se svih ovih godina otvoreno govori, o okruženju još opasnijeg prikrivenog bošnjačkog unitarizma o kojem se tek zadnjih godina progovorilo. U ovakvom okruženju svakako značajan doprinos je dalo i djelovanje međunarodne zajednice koja u BiH ima značajnu ulogu, ima velike ovlasti. Upravo su međunarodni predstavnici izigravajući … Dejtonskog mirovnog sporazuma i potpisnih aneksa zasigurno pod utjecajem centara političkih moći svojim odlukama u najvećoj mogućoj mjeri otežali položaj hrvatskog naroda u BiH, zakomplicirali nacionalne odnose, proizveli nestabilnost. Podsjetit ću na neke od tih odluka, tu je prije svega preko 100 amandmana na Ustav Federacije, dakle nametnuti odlukama visokog predstavnika što je stvorilo put jednom od najvećih problema danas, a to je legitimnost predstavljanja, dakle u potpunosti suprotno načelima Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ovakve odluke su dale mogućnost mnogobrojnijim Bošnjacima kršeći izborni zakon formiranju dviju vlada Federacije, Alijanse i platforme s Hrvatima u tim vladama bez značajnije potpore hrvatskog biračkoga tijela, tu je fenomen izbora hrvatskog člana predsjedništva u osobi Željka Komšića koji u tri mandata ne predstavlja nikoga u BiH, najmanje Hrvate. Neprihvaćanje ovakvog scenarija od strane Hrvata sankcionira se preko 100 smjena njenih političkih predstavnika sa zabranom političkog djelovanja, optužuje se spektakularno uhićuje i smjenjuje legitimno izabrani hrvatski član predsjedništva. Tko se još sjeća banditskog upada u Hercegovačku banku? Zna li itko gdje je novac iz iste te banke? Zna li itko koliko su štete uništenjem banke nanijete hrvatskim firmama, gospodarstvu općenito? I da, nitko ne daje nikakav odgovor svih ovih godina, nitko nije osuđen, nitko nije kriv, nitko se nije ispričao. To nije sve, uskraćuju nam se različite druge slobode kao što su sloboda vjere, primjer služenja Sv. Mise u Sarajevu za žrtve blajburške tragedije, uskraćuje nam se pravo na hrvatski jezik, primjer hrvatskog kanala na hrvatskog jeziku i sl. U državi u kojoj se pri popisu stanovništva 2013. g. 97% njenih građana izjasni kao pripadnici jednog od konstitutivnih naroda, a samo 0,7% ili svega 30.000 njenih građana se nacionalno ne izjasni, zagovara se građanski model izbora jedan čovjek, jedan glas. Ključno pitanje jeste, kako dalje? Kako pomoriti separatizam, unitarizam? Koji je to srednji put? Kakvu BiH žele Hrvati? Zasigurno kao funkcionalnu i prosperitetnu državu, ravnopravnih naroda njenih građana, državu po uzoru na zapadne demokracije. Raduje nas gotovo konsenzus hrvatske političke scene, raduje nas što je prioritet svih prioriteta hrvatske vanjske politike stabilna BiH, raduje nas potpora predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića i ove Vlade općenito Hrvatima izvan Republike napose Hrvatima BiH. Hrvatski narod ne može, neće, ne smije odustati BiH je država hrvatskog naroda.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovani g. Sanader, potpredsjedniče HS-a, g. Bukarica i drage kolege, hvala vam što ste tu sa mnom da mogu progovoriti ne samo hrvatskoj javnosti, nego evo i da i vas nekoliko tu sa mnom. Ono prvo što bih rekao, ajmo nešto napraviti za ove naše hrvatske policajce, ispred Sabora, ispred Vlade, gledam ih, stvarno se ljudi tamo smrzavaju, hladno im je, nisam skužio imaju li grijalice ili nemaju, ali vidim da se smrzavaju, pa dajmo nešto napravimo za te naše hrvatske policajce koji su na prvoj liniji koji tu štite, na koncu i nas i sve ovdje pa evo, mislim da im možemo osigurati, ako ništa, onda one plinske neke malo bolje grijalice da se ljudi ne smrzavaju. Nemile scene u HS-u. Moram reći da me je g. Sanader dosta iznenadio jer ovako uistinu mi je izgledao kao vrlo, vrlo pristojan i ovo što se dogodilo sa kolegom Hajdukovićem duboko me konsterniralo, stvarno me onako, uzrujalo, a onda i komentar g. drugog potpredsjednika Sabora, Reinera koji spominje neko potezanje vragova za rep i komentar g. Sanadera koji je rekao vas je osobno vaš partner istukao, razmišljajte vi o svom društvu, a ne o našem, čak bih rekao da me malo naljutilo. Naljutilo me zato jer ne volim kada prema ikome pokazujemo nasilje, a onda nekako u meni ona riječka krv, je li, Armada to provrije sve i uvijek nekako kada netko pokazuje nasilje prema nekome u meni sve nekako se zaštitnički se postavljam. Ja neću govoriti o Mari Tomašević koja je pretučena žena HDZ-ovog župana, njega su naravno isključili iz stranke nakon što je prebio ženu, neću govoriti o Škari, njega još nisu isključili, je li, to je tajno suđenje pa ćemo vidjeti što će biti s time. Neću govoriti o sinovima Đakića, jedan je osuđen za pokušaj ubojstva, a drugi, treći i drugi prijete, prvi policajcima, to je valjda obiteljski odgoj. Kada bi htio biti sarkastičan, skoro bi rekao kršćanski, je li, a svi znate ili manje-više da sam ja praktični katolik pa onda posebno me i to farizejština, isto me tako živcira. Ne treba nam ovo, dragi zastupnici, možemo ipak biti ovdje puno suvisliji, s većom dozom kooperativnosti, meni se nekako čini da, evo, pa i premijer, na koncu ovdje, gledali smo ga kako se smije, kako veselo gestikulira, maše rukama ovdje, a svi znamo koliko je zahtjevna situacija u našoj državi. Bilo bi dobro da tu hrabrost pokaže ispred banaka, da stane ispred javnih bilježnika. Državu imamo 30 godina, a donijeli smo danas zakon 27. put Ovršni zakon, skoro bih rekao i ćorava kokoš nešto ubode, kako kaže narod. No, dobro, mi smo ga podržali, dva amandmana naša su, ako se ne varam, a ne varam se, prepisana, no za 4 godine, kada mi budemo izvršna vlast, sve ono dobro što HDZ predloži, sve ono dobro, mi ćemo to i usvojiti, nećemo ništa prepisivati. Što se tiče ministra Ćorića, jučer sam govorio, ignoriranje problema, taj čovjek živi u nekom paralelnom univerzumu. Znači građani Rijeke, Marišćine, guše se u smradu, on je došao, obećao je, imam ovdje točno sve ispred sebe materijale, 28. ožujka 2019., ugasit ćemo Marišćinu, ništa od toga. Obećanje, ludom radovanje, opet bi rekao narod. Ignorira sve mailove, sve pozive, ignorira Ekokrizni stožer Marišćinu, sve ignorira, stoji na svom pijedestalu moći, možda opijen slabom, ne znam, vidimo dosta bahatosti tu iz vladajućih i misleći, nitko mi ništa ne može. Ni prvi ni zadnji koji je to mislio pa ubrzo su otišli negdje u ropotarnicu povijesti. Nekako, ne želim se igrati zločestog proroka, ali baš mi se čini da bi on mogao biti prvi koji će otići iz ove Vlade. Dakle, ministar Ćorić predlaže zastarjele koncepte gospodarenja otpada. To su koncepti od kojih najmodernije države EU bježe. Danska je donijela nacionalni konsenzus, njihov ministar klime kaže moramo ići prema gašenju spalionica, a onda vidimo da moj grad Rijeka, točnije, riječki SDP predlaže županijskom da izgrade spalionicu smeća na vodozaštitnom području Sušačke Drage. Mogao bih reći, no pasaran. Uistinu, neće moći. Trebamo ipak brinuti se za hrvatske građane, trebamo razmišljati o najmodernijim konceptima gospodarenja otpada, trebamo slušati EU direktive i napokon se ponašati odgovorno. A onda će doći vrijeme kada će ipak sve stvari sjesti, kako ono kaže pjesma, na pravo mjesto. Hvala.
S ovim smo završili iznošenje stajališta. Nastavljamo u utorak, 1. prosinca u 9,30 iznošenjem stajališta. SJEDNICA PREKINUTA U 13,26 SATI.
Sada prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanja, P.Z.E. broj 69. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Javlja se prvo kolega Hrelja, pa kolega Sačić. Izvolite kolega Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, dakle kad se poslovi iz nadležnosti suda daju, povjeravaju nekom drugom to znači davanje poslova u koncesiju ili ti na dobrom hrvatskom jeziku outsorcing određenih poslova, dakle kad se nešto daje onda se to daje sa povjerenjem da taj netko može to i izvršiti. Jel se slažemo s time? Ovdje mi ovim izmjenama zakona i amandmanom danas, ciljam na amandman 6. Klub zastupnika HDZ-a potvrđujemo jedno pravilo koje ne smije stanovati u ovom visokom domu, a pravilo se zove jedno govorimo, drugo mislimo, a treće radimo u smislu donošenja zakona. Dakle, ako su se, ako se zainteresirana javnost dogovorila, struka se dogovorila, da će javni bilježnici distribuirati ovrhe, onda su se tako dogovorili. U prijedlogu zakona je došlo da će to raditi agencija, a amandmanom broj 6. govorimo da će ovrhe na temelju vjerodostojne isprave dijeliti općinski sudovi po mjesnoj nadležnosti što otprilike znači da neće javni bilježnici ravnomjerno po cijeloj Hrvatskoj dobiti jednak teret nego da će 80% ovrha se i dalje rješavati u Gradu Zagreba. Dakle, mislili smo podržati ovaj zakon jer nosi sa sobom i dobrih rješenja. Jedini uvjet sada je da Vlada odbije amandman Kluba zastupnika HDZ-a, to je uvjet da podržimo ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Kolega Sačić, izvolite.
Poštovani tražimo stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista jer izmjenama ovog zakona predlagač nažalost nije uvažio jednu frapantnu činjenicu okrutnu za mnoge poduzetnike, mnoge građane, mnoge OPG-ove, a ona se sastoji u tome da se ovog trenutaka svake godine zapravo u Hrvatskoj više od 600 građana prijavljuje za kaznena djela prevare u gospodarstvu, zlouporabe povjerenja u gospodarstvu, mnoga kaznena djela iz gospodarskog kriminala u vezi gdje se zahtijevaju i očekivano je da se presuđuju i dosuđuju obeštećenja u …/nerazumljivo/… u imovinskoj šteti, naknadi imovinske štete, u ovrhama, nažalost ovim zakonom takvi ljudi se nagrađuju, oni koriste sve beneficije za tisuće i tisuće osiromašenih ljudi isto kojima se ta ovrha dogodila zbog niza nepovoljnih životnih okolnosti, a profesionalni lopovi, prevaranti koriste isto to bez da smo im dali kakve iznimke i nedopustivo je da država kalkulira sama sebe da će biti ovršena. To je neshvatljivo, nedopustivo, prekinite s tom praksom.
Dobro. Javlja li se još netko? Ako ne, onda predlažem da nastavimo dalje. Idemo sa amandmanima. 1. amandman je Odbora za zakonodavstvo i on je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. 2. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 117 zastupnika i zastupnica, 41 za, 2 suzdržana, 74 protiv, dakle amandman nije prošao. 3. amandman zastupnica Katarina Peović, Vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4. Kluba zastupnika HDZ-a prihvaćen je i postaje sastavni dio zakona kao i 5. amandman Odbora za zakonodavstvo i 6. amandman Kluba zastupnika HDZ-a isto tako, HDZ-a isto je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. 7. Klub zastupnika SDP-a je povučen. 8. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, njega Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 9. amandman Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 10. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 11. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 12. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 13. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 14. amandman Klub zastupnika HSLS-a i Reformista vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 15. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 16. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 17. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona, kao i amandman br. 18. Kluba zastupnika HDZ-a. Amandman br. 19. Kluba zastupnika SDP-a je povučen. Amandman br. 20. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka vlada ne prihvaća, pa molim da glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 21. amandman Kluba zastupnika IDS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 22. amandman zastupnika Marina Miletića vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 23. amandman zastupnice Katarine Peović vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 24. Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 25. Klub zastupnika SDP-a je povučen. Amandman br. 26. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 27. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 28. zastupnice Katarine Peović vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 29. Odbor za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. A amandman br. 30. zastupnice Katarine Peović vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 31. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 32. Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 33. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 34. amandman Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 35. amandman Klub zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 36. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 37. amandman Kluba zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 38. amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. I 39. amandman Kluba zastupnika SDP-a prihvaćen je u izmijenjenom obliku s čime se Klub SDP-a pisanim putem suglasio te u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Prihvaćanjem amandmana koji je Klub zastupnika SDP-a uputio na prijedlog Ovršnog zakona, otvoren je prostor da Vlada RH donese odluku o uvođenju moratorija na ovrhe. Mi u Klubu zastupnika SDP-a ovo smatramo izuzetno bitni. Pokazatelji govore o tome da se kriza kako zdravstvena, tako i ekonomska uzrokovana bolešću Covid-19 ne zaustavlja. Ekonomska situacija je nažalost sve gora. Zbog toga velik broj naših građana ne svojom krivnjom nego zbog vrlo objektivnih okolnosti nije u mogućnosti podmirivati svoje obveze. Smatramo da je u takvoj situaciji jedino razumno, jedino moralno ponovno uvesti moratorij na ovrhe u trajanju od 6 mjeseci. A to razdoblje iskoristiti kako bi pripremili s jedne strane interventne, nazovimo ih i vatrogasne mjere kojima bi pomogli građankama i građanima ove zemlje, a istovremeno osigurali da donesemo jedan ozbiljan, suvisao i sustavan Ovršni zakon koji će brinuti da se ovrhe koje su nužne, mogu izvršavati, kao što su one, recimo u slučajevima uzdržavanja ili naplate zbog kaznenog dijela, ali isto tako, one ovrhe koje nisu poštene, kao u slučajevima Raiffeisen štedionica ili ovrhe gdje jedna stranka povlaštena, ipak ne idu na teret ovršenika. Mislimo da je ovo razumno i s obzirom na prihvaćanje amandmana i s obzirom na činjenicu da će usvajanjem ovog zakona Vlada imati mogućnost uvesti moratorij, SDP će glasati za Ovršni zakon, ali isto tako [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] pozvati Vladu RH da već u ponedjeljak iskoristi novostečenu [[Upadica: Hvala vam kolega Grbin.]] ovlast i uvede moratorij na ovrhe. Hvala.
Zahvaljujem. Javlja li se još netko. Ako ne, onda ćemo prijeći na glasovanje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnika i zastupnica, 117 za, 7 suzdržanih i 1 protiv, tako da je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona. Klub zastupnika SDP-a predložio je HS-u donošenje zaključka koji glasi: Obvezuje se Vlada RH da u roku od 90 dana od donošenja ovog zaključka predloži HS-u zakonska rješenja kojima se regulira uvođenje inkluzivnog dodatka i područja osobne asistencije za osobe s invaliditetom i djecu s teškoćama u razvoju. Ovaj prijedlog Zaključka Vlada ne podržava. Molim vas glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika i zastupnica, 43 za, 1 suzdržan, 75 protiv tako da zaključak kluba zastupnika nije donesen. Pozdravljam naravno i naše kolege i kolegice koji nam se javljaju video vezom i želim im naravno da nam se brzo vrate. Sukladno čl. 252. Poslovnika HS-a za donošenje odluke o iskazivanju nepovjerenja članu Vlade potrebna je natpolovična većina svih zastupnika dakle 76 glasova. Dajem sada na glasovanje Odluku za iskazivanje nepovjerenja Tomislavu Ćoriću, ministru gospodarstva i održivog razvoja u Vladi RH. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, 51 za, 76 protiv, dakle nije donesena Odluka za iskazivanje nepovjerenja Tomislavu Ćoriću, ministru gospodarstva i održivog razvoja u Vladi RH.
Poštovani predsjedniče, … [[Upadica se ne razumije.]] poštovane zastupnice i zastupnici HS-a. Amandman se ne prihvaća. Inače amandmani Kluba zastupnika SDP-a i Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka su amandmani identičnog sadržaja. Godišnje izvješće o obrani je dokument koji je propisan Zakonom o obrani i koji Vlada RH podnosi HS-u, a koji je prikaz aktivnosti Ministarstva obrane i Oružanih snaga u prethodnoj godini, stanja i razvoja obrambenih sposobnosti, provedbe obrambenih priprema te strukture obrambenih resursa i ostvarenja ključnih razvojnih projekata i prioriteta. Predloženom odlukom tj. odlukama već se predlaže obveza izrada izvješća o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji ili misiji u inozemstvu koji će biti dio godišnjeg izvješća o obrani na koji način je Vlada RH i do sada izvješćivala HS o sudjelovanju Oružanih snaga RH u pojedinoj misiji ili operaciji te ćemo i u budućim godišnjem izvješću o obrani detaljno izvješćivati Sabor. podvlačim ovo, detaljno izvješćivati Sabor o sudjelovanju Oružanih snaga RH u pojedinoj misiji ili operaciji u inozemstvu kako je rečeno i jučer u raspravi na plenarnoj sjednici o ovim predloženim odlukama. Amandmani su inače identični u svim točkama i obrazloženje je na neki način identično ili meni su rekli da moram reći identičnog sadržaja.
Dobro, hvala vam lijepa. Sada će se očitovati predlagatelji. Prvo je na redu Klub zastupnika SDP-a, izvolite kolega Vidović.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle, evo rekli ste identičnog su sadržaja. U svakom slučaju ovo što traži Klub zastupnika SDP-a je ustvari povratak na prethodne odluke kako su izgledale, to je prva stvar. A drugo, mi u klubu SDP-a držimo da hrvatska javnost ima pravo znati koliki su troškovi financiranja međunarodnih operacija, koji su ciljevi našeg odlaska u međunarodne operacije i u konačnici kada vratimo Oružane snage RH nazad u RH koji su efekti tog našeg odlaska u međunarodne misije. Sada imamo situaciju da se hrvatska vojska povukla iz Afganistana, ima već nekih pet, šest mjeseci odlukom vrhovnog zapovjednika u kojoj je sudjelovala i Vlada na kraju, ali Sabor do danas nije dobio to izvješće. Mislim da su to isto stvari o kojima trebamo razgovarat, dakle to je nekakva nazovimo izvanredna stvar koja se dogodila i mislim da bi o tome trebali dobiti izvješće onda promptno. Na kraju krajeva, jučer je bilo spominjanje stradalih u međunarodnim misijama od strane pojedinih zastupnika, dakle gospodo kada spominjete stradale mi svi snosimo odgovornost za to, kratko i jasno. Mi smo ti koji dižemo ruke da Oružane snage RH idu u misije, prema tome mi smo ti koji snosimo dio odgovornosti. Nema ništa prirodnije negoli da tražimo i izvješće o tome post festum, ali obzirom na vaše izlaganje neću se javljati po svakoj točki posebno, tražim glasanje o svim amandmanima da se ne trebamo dizat. Ali u svakom slučaju obzirom na vaše izlaganje držim da ćemo u duhu onoga što smo razgovarali i na odboru da će sad u okviru godišnjeg izvješća doista biti prošireno to izvješće jer nas ne zanima forma, zanima nas sadržaj.
Hvala vam lijepa. Dakle, kolega Vidović ako sam dobro shvatio, tražite da glasujemo svaki puta, ali nećete obrazlagati više? … [[Upadica se ne razumije.]] u redu, jasno mi je. Sada moramo glasovati o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. … [[Upadica se ne razumije.]] prvo glasujemo o SDP-u, čekajte, polako kolegice Borić. Prvo glasujemo o amandmanu SDP-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na drugi amandman koji je državni tajnik već obrazložio, a sada će očitovati kolegica Borić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] mi smo čak tražili da bude zajedničko izvješće, da eto olakšamo ali da je to ipak posebno izvješće, a ne da ono bude uključeno kako god detaljno u izvješće o obrani. Gospodin državni tajnik je sada upravo rekao do sada da smo to tako radili, do sada to nismo tako radili, tj. bilo je u izvješću o obrani, ali su bila i posebna izvješća. Dakle, ono što mi tražimo i ono što je rekao i gospodin Vidović, o tome sam govorila jučer, ne samo da je red da znamo kako je završila operacija u Afganistanu što ne znamo pa ćemo čekati u dodatnom izvješću, nas zanima da bar zajednički čujemo ovdje jednom godišnje izvješće o mirovnim misijama, dakle i bit ćemo zadovoljni i da bude objedinjeno, a ne da bude u velikom izvješću Ministarstva obrane.
Hvala vam lijepa. Onda idemo glasovati sada i o ovom amandmanu koji Vlada isto tako ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo glasovati, naglašavam da Članak 7. stavak 6. Ustava RH određuje da je za donošenje odluke potrebna većina glasova svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru KFOR na Kosovu. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 118 zastupnika i zastupnica, 112 za 5 suzdržanih i 1 protiv te je tako donesena Odluka o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru KFOR na Kosovu.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za zakonodavstvo HS, razrješuje se članica Odbora za zakonodavstvo Vesna Nađ, a za člana Odbora za zakonodavstvo bira se Domagoj Prica. Prijedlog odluka o razrješenju i izboru članice odbora za europske poslove HS, razrješuje se članica Odbora za europske poslove Sabina Glasovac, a za članicu Odbora za europske poslove bira se Ivana Posavec Krivec. Prijedlog odluke o izboru člana i prestankom mandata člana Odbora za obranu HS, za člana obrane, člana Odbora za obranu bira se Nikša Vukas budući je danom 14. listopada prestao obnašati dužnost dr. Rajko Ostojić zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pravosuđe razrješuje se član Odbora za pravosuđe Peđa Grbin, a za člana Odbora za pravosuđe bira se Domagoj Prica. Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu HS, za članicu odbora bira se Sanja Radolović budući je dana 14. listopada dužnost tu prestao obnašati dr. Rajko Ostojić zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za ravnopravnost spolova HS, razrješuje se članica odbora Sabina Glasovac, a za članicu Odbora za ravnopravnost spolova bira se Vesna Nađ. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu, zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da smo jednoglasno 112 za donijeli odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Zahvaljujem. Sada ćemo napraviti stanku od 10 minuta, nastavit ćemo sa točkama kako su najavljene i iznošenje stajališta je u 13 sati. U 13 sati je iznošenje stajališta, a nastavljamo s radom u utorak, dobit ćete sada, poslije završetka sjednice raspored za idući tjedan. Hvala vam lijepa. STANKA U 10,58 SATI
NASTAVAK NAKON STANKE U 11,16 SATI [[Govornik nije uključen]] - Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe (EU) 2019/1150 EU o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 9. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190 Poslovnika HS. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja gđa. Nataša Mikuš Žigman, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, cijenjene zastupnice i zastupnici. Evo, dozvolite mi da ukratko predstavim nacrt konačnog prijedloga zakona o provedbi ove uredbe. Ona se odnosi na promicanje pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja. Sama uredba propisuje opće uvjete korištenja internetskog posredovanja ili internetskih tražilica koji se nude, dakle poslovnim korisnicima, pravnim subjektima i uređuje i mehanizme za rješavanje pritužbi i izvansudskih sporova. Uredba je naravno izravno primjenjiva u hrvatskom pravnom sustavom, a ovim konačnim prijedlogom zakona o kojem danas raspravljamo se utvrđuju dodatno dakle tijelo koje je nadležno za provedbu uredbe i zakona i njegove zadaće. U sadašnjem ustroju državne uprave to je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, zatim se određuje tijelo nadležno za nadzor nad provedbom zakona, to je državni inspektorat i prekršajne odredbe za postupanje protivno zakonu odnosno uredbi, a po kojima postupaju državni inspektorat kod počinjenja prekršaja odnosno nadležni sudovi u slučaju podizanja sudske tužbe. Svrha uredbe i zakona je doprinjeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i to na način da se propisuju, a naravno i onda nadzire poslovanje pravila kojima se osigurava da poslovni korisnici odnosno privatni subjekti koji koriste usluge internetskog posredovanja uživaju u tim poslovnim odnosima pravilnu odgovarajuću transparentnost i mogućnost djelotvorne pravne zaštite, a u odnosu dakle na one poslovne subjekte koji pružaju takvu vrstu usluge. Uredba se primjenjuje na usluge internetskog posredovanja koje koriste poslovni korisnici koji su nastanjeni ili borave na području EU, a kojim putem internetskih platformi nude svoju robu ili usluge europskim potrošačima. Kod takvih ugovornih odnosa pružatelji odnosa, pružatelji usluga internetskih platformi često imaju veću pregovaračku moć, što im onda u praksi omogućuje da postupaju jednostrano na način koji bi mogao biti nepravedan ili štetan za legitimne interese njihovih poslovnih korisnika. Npr. oni u takvim poslovnim odnosima mogu poslovnim korisnicima koji koriste internetske platforme ili tražilice nametnuti određene prakse koje odstupaju od dobrog poslovnog ponašanja ili koje su u suprotnosti sa načelom poštenog poslovanja. I upravo se ovom uredbom uređuju takve potencijalne poteškoće u ekonomiji internetskih platformi. Ovaj provedbeni zakon je dakle obaveza koju imamo u smislu provedbe pravne stečevine i na kraju bih samo željela istaknuti kako ova zakonska inicijativa je od ključne važnosti za zaštitu mikro, malih i srednjih poduzeća kao prvih korisnika usluga internetskog posredovanja i njome se jamči učinkovito i pošteno tržišno natjecanje. U konačni prijedlog zakona su ugrađeni prijedlozi odbora i nadam se da ćete podržati ovaj konačni prijedlog. Hvala vam lijepo.
Možete ostati, imate jednu repliku, oprostite državna tajnice imate jednu repliku od gđe. Petir, ne dva, dvije replike, prva gđa. Petir.
Hvala vam g. potpredsjedniče. gđo. Državna tajnice, vi ste rekli da je cilj ovog zakona osiguranje pravednog i transparentnog postupanja internetskih platformi prema poslovnim korisnicima. Događa se da te platforme nameću nepoštene pravce, što u stvari suočava korisnike sa problemima. Bili nam mogli malo detaljnije reći o kojim je to praksama riječ i sa čim se mali i srednji poduzetnici suočavaju kad je riječ o takvim nepoštenim praksama? Hvala.
Fala, odgovor izvolite.
Hvala vam lijepo uvažena zastupnice Petir. Pa evo može se kroz jedan primjer da najslikovitije pojasnim o čemu bi se moglo raditi uz napomenu da u stvari naši poslovni korisnici odnosno privatni subjekti u pravilu nisu imali takvih poteškoća. Dakle, većina takvih slučajeva odnosno tužbi koji su završili na sudu se događala u drugim zemljama članicama EU. Ali kao primjer evo mogu istaći poslovne korisnike poput Dezzera ili Spotifya, dakle tvrtki koje su kroz inovativne poslovne modele pružale usluge slušanja glazbe potrošačima ili putem internetskih platformi, Applea, Facebooka, Amazona, dakle ovisno o tome sa kime su imale svoj poslovni odnos i u trenutku kada su, kada je se povećao iznimno broj potrošača koji su koristili takve usluge putem internetskih platformi onda su iste željele mijenjati ugovorni odnos na način [[Upadica: Fala]] da bi zaračunavao veću naknadu za svoje usluge ili spriječile korištenje platforme.
Fala lijepa. gđa. Danica Baričević.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, kazali ste da ćete ovim zakonodavnim okvirom zaštititi i jamčiti pošteno i učinkovito tržišno natjecanje, povećati sigurnost i transparentnost, osiguravanje mehanizma pravne zaštite što će svakako pomoći osobito malim poduzećima da se što kvalitetnije uključe upravo u digitalno gospodarstvo. Zanima me da li ćete kontinuirano pratiti razvoj novih mogućnosti u digitalnom gospodarstvo i podrobno analizirati prakse internetskih platformi kako bi se prema potrebi poduzimale nove mjere i novi zakonski prijedlozi? Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju. Naravno, to se podrazumijeva. Mi kao ministarstvo koje je nadležno upravo za praćenje usluga između ostalog i internetskog posredovanja za digitalno gospodarstvo imamo obavezu i ovim zakonom je to na taj način propisano pratiti što se događa na tržištu i onda ovisno o tome poduzimati određene korake kako bi se loše prakse spriječile.
Hvala lijepa. Nemate više replika, možete ići na vaše mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo. Drugi je gospodin Žarko Tušek ispred Kluba zastupnika, Željko Pavić pardon, ispred Kluba zastupnika SDP-a, ispričavam se. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Kolegice zastupnice, kolege zastupnici. Pred nama je još jedan zakon kojim trebamo osigurati provedbu Uredbe Parlamenta EU, u ovom se slučaju radi o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja. Poznato nam je svima da usluge internetskog posredovanja i internetske tražilice običeno imaju globalni nivo korištenja pa je ovom spomenutom uredbom parlamenta definirano da bi se uredba trebala primjenjivati na pružatelje tih usluga koje imaju sjedište u državi članica, ali bi se odnosila i na pružatelje usluga koji imaju sjedište van EU ukoliko su istovremeno ispunjena dva uvjeta, jel tako. Prvi je da bi poslovni korisnici ili korporativni korisnici internetskih stranica trebali imati sjedište u Uniji, a drugi je da poslovni korisnici ili korporativni korisnici internetskih stranica trebaju … usluga nuditi svoju robu ili usluge potrošačima koji se nalaze u Uniji i to barem za jedan dio transakcija, nije definirano koji dio transakcija. Da bi se utvrdilo nude li poslovni korisnici ili korporativni korisnici internetskih stranica robu ili usluge potrošačima koji se nalaze u Uniji, potrebno je utvrditi da li je očigledno da poslovni korisnici ili korporativni korisnici internetskih stranica usmjeravaju svoje aktivnosti na potrošače koji se nalaze u jednoj ili više država članica. Prema tome, ova se uredba ne bi trebala primjenjivati ako poslovni korisni ili korporativni korisnici internetskih stranica nemaju središte u Uniji ili ako imaju sjedište u Uniji, ali upotrjebljuju usluge internetskog poslovanja odnosno posredovanja ili internetske tražilice kako bi ponudili robu ili usluge isključivo potrošačima koji se nalaze van Unije ili osobama koje nisu potrošači. To je zapravo i odgovor na pitanje kolegice koja je maloprije postavila pitanje vezano za taj problem, što zapravo znači da je uredbom uređeno da se definira i kontrolira ponašanje internetskih posrednika na internetskom tržištu unutar EU. Cilj je da se uspostavi ciljani skup obaveznih pravila pa bi se osiguralo pravedno, predvidivo, održivo i pouzdano internetsko poslovno okruženje na unutarnjem tržištu, posebice bi poslovnim korisnicima usluga internetskog posredovanja trebalo pružiti prikladnu transparentnost i učinkovite mogućnosti pravne zaštite širom Unije kako bi se olakšalo prekogranično poslovanje u Uniji i time unaprijedilo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Za poduzeća koja su se odlučila za elektroničko poslovanje, naglašavam znači električno poslovanje, osobito je važno da se znaju pravila rada i poslovanja internetskih posrednika i internetskih tražilica te da budu sigurna da im se neće desiti da su iz bilo kojeg razloga zakinuta prilikom korištenja ponuđenih usluga, budući da su usluge internetskog posredovanja veoma važne za omogućavanje poduzetništva i novih poslovnih modela, trgovine i inovacija te mogu poboljšati dobrobit potrošača i sve se više upotrebljavaju i u javnom i u privatnom sektoru. Donošenjem ovog zakona osim što ćemo pokušati definirati pravila postupanja, naglašavam pokušati definirati pravila postupanja i internetskih posrednika i internetskih tražilica definirat ćemo i nadležno tijelo za provedbu uredbe te ćemo definirati i poslove kojima se ovo tijelo bavi od kojih je jedan od najbitnijih zadataka poticanje pružatelja usluga posredništva na izradu kodeksa ponašanja u svrhu doprinosa pravilnoj primjeni uredbe s time da mora uzimati u obzir posebne značajke različitih sektora u kojima se pružaju usluge internetskog posredovanja. S obzirom da nam je jasno da nije isti postupak i isti rezultat za različite sektore internetskog posredovanja. Taj i ostale poslove koje definiramo zakonom moći će se provesti uz kvalitetnu i kvalificiranu radnu snagu koja dobro poznaje područje elektroničkog poslovanja, a posebice područje posredništva i tražilica. Gdje se nadzire problem? Zakonom ćemo definirati da inspekcijski nadzor nad provedbom uredbe te ovog zakona provode službenici tijela državne uprave nadležnog za poslove državne inspekcije koji obavljaju inspekcijske poslove u području trgovine, usluga i zaštite potrošača. Znači to su ljudi koji do sada takve poslove nisu radili i morat će se dodatno osposobiti i upoznati nove platforme, nove tehnologije i zapravo potpuno nove alate. Ovaj posao nije jednostavan i iziskuje posebne znanja i vještine što znači da će se postojeći inspektori trebati posebno osposobljavati i kontinuirano pratiti promjene na tom području koje je izuzetno dinamično i veoma intenzivno upotrebljava nove informatičke tehnologije. Zbog toga je važno napomenuti da je predlagatelj zakona donio kvalitetnu odluku kada je prihvatio prijedlog Odbora za gospodarstvo da se u čl. 4. definira da su pružatelji usluga internetskog posredovanja dužni radi provedbe inspekcijskog nadzora omogućiti službenicima tijela državne uprave nadležnog za poslove inspekcije uvid u podatke o poslovanju, uvid u poslovnu dokumentaciju i pridruženu računalnu opremu i uređaje te softverske mehanizme koji su u svezi s obvezama potpisanim ovim zakonom i uredbom. Isto tako valja napomenuti da budući da uredba pa tako ni zakon ne zadire u nacionalna pravila kojima se u skladu sa pravom Unije zabranjuju ili sankcioniraju jednostavna postupanja ili nepoštene … prakse postoji mogućnost da ćemo u skorije vrijeme trebati možda dorađivati još neki od zakona da bismo i to još dodatno definirali da bi stvari jasnije i transparentnije za korisnike koji će koristiti posrednike i tražilice. To sve sa ciljem da se poslovnim subjektima koji su spremni i voljni prijeći na elektroničko poslovanje na što jednostavnije prikaže da im se omogući da koriste ovo poslovno okruženje, da im se osigura pravedno, predvidivo, održivo i pouzdano internetsko poslovno okruženje. S obzirom na štete i gubitke koji mogu pretrpiti poslovni subjekti ukoliko internetski posrednik ili tražilica ne radi u skladu sa dobrom poslovnom praksom, propisane novčane kazne možda i nisu dovoljno visoke, ali se nadamo da će i ovakve novčane kazne biti dovoljno visoke da u jednom dijelu privole, a u drugom dijelu prisile pružatelje usluga da ne krše odredbe uredbe i ovog zakona. Klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama. Sada je gospodin Žarko Tušek koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Evo ja ću pokušati maksimalno skratiti ovo svoje izlaganje ispred kluba, a ujedno se obraćam i kao predsjednik Odbora za gospodarstvo budući da smo na odboru već ovo sve skupa raspravili. Načelno možemo reći da je zakon koji je ispred nas više tehničke prirode jer zapravo kroz određivanje tijela za provedbu i nadzor osigurava provedbu uredbe o kojoj smo govorili iz 2019. godine. Ono što bih htio istaknuti kao nešto što je uistinu pohvalno i kolega Pavić je o tome govorio, jest da se rasprava koja je bila na Odboru za gospodarstvo uvažila, da je uvažen prijedlog uvaženog zastupnika kolege Zurovca tako je u zakonski tekst uvršteno da se u čl. 2. st. 2. doda da službenici tijela državne uprave nadležnog za poslove inspekcije tijekom nadzora pružatelja usluge internetskog posredovanja imaju mogućnost uvida i u softverske mehanizme. Također uvažen je i prijedlog da se u čl. 5. st. 1. točki f pružatelju usluga internetskog posredovanja odredbi precizniji vremenski rok za postupanje pa umjesto razuman rok propisan oko 30 dana, u svakom slučaju nakon jedne vrlo kvalitetne i konstruktivne rasprave lijepo je vidjeti da je u drugom čitanju resorno ministarstvo uvažilo argumente saborskih zastupnika. Znači jasno je da postojeće ili predviđene mjere država članica ne pokrivaju čitav niz potencijalno štetnih trgovačkih praksi, znači suština uredbe je kao što smo već imali prilike čuti transparentnost, jasni i dostupni uvjeti poslovanja, pravednost i djelotvorna pravna zaštita ugovornih dionika, a što je ključno za prije svega mikro, mala i srednja poduzeća kao prve korisnike tih usluga. Također je važno naglasiti i poziciju potrošača jer generalno cijeli taj sustav ukoliko je on uređeniji i potrošaču nudi sigurnost, predvidivost i bolju i kvalitetniju razinu usluge. Znači zaključno, mišljenja sam da će se ovakvom uspostavom jedinstvenih i jasnih pravila poboljšati funkcioniranje cjelokupnog digitalnog tržišta, a generalno u situaciji u kojoj se nalazimo i u covid krizi vidimo da upravo to tržište ima i određenu ekspanziju i omogućava ljudima da neke stvari koje su do sada su možda pokušali realizirati u svojim životima konvencionalnim putem jednostavno su primorani na digitalne platforme, na korištenje digitalnih platforma, pa u tom smislu svaka predvidivost, transparentnost tih platformi jest u interesu i poslovnih subjekata i onih koji ih koriste, a to su prije svega potrošači. Hvala lijepo na uvaženim prijedlozima i naravno klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada će gospodin Vili Matula nastupati ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice Mikuš Žigman. Kolegice i kolege. Vrlo kratko, pogledali smo zakon i zapravo se radi da, o usklađivanju sa ovom europskom odredbom EU i tu zapravo nema nekakve velike mogućnosti usklađivanja, jedino što vidimo da je vrlo važno, a to je pitanje kako odrediti kazne u ovom slučaju, u slučaju prekršaja ove uredbe. Mislimo da je 50 do 100.000 kuna kazna koja je za velike svjetske providere nikakva, a za nekoga od naših koji je tek krenuo na taj posao pružanja usluga i u slučaju da mu se dogodi čak i nekakva greška njega kazna od 50 do 100 tisuća kuna može potpuno uništiti. E sad, pitanje je je li to nama u interesu. Dakle, isto tako to imamo u ovom čl. 5, to je pitanje da li je na vrijeme nešto predao, znate i sami kakve tu sve zavrzlame mogu doći pogotovo ako nismo pažljivi prema nekome tko je manji, a Amazon koji je upravo stupio i počastio nas svojim prisustvom, mi znamo kakve je iskustvo ostalih trgovina po svijetu sa tim veliki providerima i što sve oni .../nerazumljivo/... njima je potpuno ništa platiti ove kazne, kasnije gledamo ovo od 10 do 30 tisuća kuna, novčana kazna od 20 do 50, ovaj, za fizičku osobu, dobro, to je za fizičku osobu, to je za obrtnika ili za nekog tko je, uzmimo u obzir, pogriješio, mislimo da je to predrastično. Znači, naš prijedlog je da se zapravo kazna definira u iznosu od 1% prometa koji pružatelj usluge internetskog posredovanja ostvaruje od administracije online platforme u prethodnoj financijskoj godini i mislimo da je to jedno od rješenja, s tim da je takav prijedlog imala i Rumunjska i koliko vidimo, to je ovaj, prošlo. E sada još samo uvažena državna tajnice, ja bi samo htio postaviti ovo pitanje. Kaže ovako, prijedlozi i mišljenja dani na prijedlog zakona, koje predlagatelj nije prihvatio s obrazloženjem. Evo, u toj 6. ovoj aleji kaže, nije bilo prijedloga, primjedbi niti mišljenja na prijedlog zakona koje predlagatelj nije prihvatio. Ostale primjedbe i prijedlozi izneseni tijekom saborske rasprave nisu bili prihvaćeni budući da se ne odnose na područje primjene prijedloga zakona. Nije nam jasno kako je došlo do ovoga s obzirom da je naš kolega Glavašević iz zeleno-lijevog kluba iznio ovaj prijedlog o proporcionalnosti i mi ćemo u tom smislu svako podnijeti i amandman. Kažem, nije nam jasno zbog čega njegov prijedlog, kako to, pregledajte, molim vas snimku, vidjet ćete u svakom slučaju da je kolega Glavašević podnio ovaj prijedlog. Kažem, podnijet ćemo amandman.
Molim, ako želite podnijeti amandman, morate trčati jer do kraja rasprave. A podnijeli su ... [[Upadica se ne čuje.]] podnijeli ste već, dobro. G. Ante Bačić počinje sa pojedinačnim raspravama. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, državna tajnice, kolegice i kolege. Na ovu, na ovaj kratak zakon o samoj provedbi uredbe bitno je naglasiti nekoliko segmenata. Normalno, s ovim zakonom implementiramo upravo Uredbu o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja i u naš, normalno, zakonodavni okvir. Ovo što je i kolega i prije mene govorio, ovdje je bitno da implementiramo ovu Uredbu, ali je dobro je i ova druga stavka da svaka članica će propisati i prilagoditi i sankcije i određene dijelove same uredbe na svoje poslovanje i na svoj tržišni model koji ima u svojoj državi. Mislim, kada pogledamo i kad prođemo cijelu uredbu, apsolutno ima više koristi i za same korisnike koji su podobni za internetsko poslovanje, koji preko internetskih tražilica i stranica jednostavno plasiraju svoje proizvode i usluge, vidimo i sami pomak vezano, zato je i porast broja transakcija upravo kada se nude robe i usluge na internetu. Nisam uspio naći statistiku, to može evo, i državna tajnica nam reći ako slučajno ima podatke, a to je vezano i za broj korisnika u RH koji isključivo rade poslovanje preko interneta. Zanimljivo je onaj podatak koji smo često u HS-u slušali, a to je broj otvorenih poduzeća i tvrtku koje nemaju zaposlenike, a ostvaruju određenu dobit i određeni promet, pa evo, zanimljivo je i treba malo istražiti statistiku koliko tih tvrtki se osnovalo i koji isključivo posluju preko samoga interneta. Vidimo podatke što se tiče razine EU i evo, prema istraživanju Eurobarometra da se 42% ovo ipak odnosi na male i srednja poduzeća na razini EU i da je ova Uredba upravo i napisana zato što upravo 50% tih malih i mikro i srednjih poduzetnika se susrelo sa nizom problema poslujući upravo sa takvim internetskim platformama preko kojih nude određene svoje proizvode. Normalna ova Uredba isključivo djeluje u većini slučajeva na pružatelje samih tih usluga, upravo da se i podigne jedna razina transparentnosti i normalno, veliki pružatelji, što su evo i kolege prije mene napomenuli, od Amazona, Googlea pa nadalje, imaju itekako na svojoj strani velike prednosti uspoređujući ih sa malim i mikro i srednjim poduzetnicima koji su ove robe i usluge preko njih pružaju, tako da normalno i pregovarački kada ulaze u odnos sa određenom tvrtkom, mogu postupati na način na koji oni žele i mogu definitivno staviti u nepovoljni položaj takve tvrtke, ali evo, vidjeli smo u zadnje vrijeme onaj drugi naglasak kada pričamo o internetskom poslovanju, a to su i same internetske prevare, ali i zaštita podataka, onaj famozni GDPR koji svaki puta kada nešto radimo na internetu ispunjavamo i odobravamo internetskim tražilicama, ali vidjeli smo u zadnje vrime i problema upravo transfera baze podataka između tih velikih tvrtki koje jednostavno među sobom trguju sa našim podacima. Dosta tih baznih podataka postaju javne, javno dostupne, dolazi do do krađe identiteta. Sami ste i vi vjerojatno primijetili i na društvenim mrežama i na Facebooku i na Instagramu kada ne daj Bože ovaj guglate određeni proizvod da vam odmah izlaze reklame za isti. To je sve nekako sivo područje s kojima se trenutno borimo, ali evo i ova uredba je jedan način borbe i sprječavanja upravo takvih nepoželjnih situacija u kojima se naši potrošači nalaze, ali normalno prvenstveno ovdje mikro, male i srednje, srednji poduzetnici koji da ne bi bilo, da ne bi bilo internetske prodaje ne bi mogli poslovati ni u RH, ali ne bi mogli ni plasirati svoje proizvode u svijetu, posebice kada sada, kada sada pogledamo i u doba pandemije i koronavirusa koliko toga poslovanja i trgovinu se upravo i prebacilo na sami Internet. Hvala.
Fala i vama, ostanite, ostanite, imate više replika. Prvu repliku je tražila gđa. Baričević.
Evo kolega Ante Bačić kazali ste evo da gotovo polovina manjih i srednjih poduzeća prema istraživanju Eurobarometra je izjavilo da se koristi internetskim tržištima za prodaju svojih proizvoda i usluga, a potrošači su zaista prihvatili i usluge internetskog posredovanja, ali s druge strane sve to nosi i izazove koje je potrebno rješavati kako bi se osigurala upravo njihova pravna sigurnost, te održivo i predvidljivo poslovno okruženje. Dakle, procjena učinka koju je provela Europska komisija pokazala je gotovo da se 50% europskih poduzeća koja posluju na internetskim platformama zaista susreću s problemima, pa me zanima smatrate li da je ovaj zakon dobar i od ključne važnosti osobito za zaštitu mikro i malih i srednjih pouzeća, kao i stvaranje zakonodavnog okvira kojim će se jamčiti pošteno [[Upadica: Fala]] i učinkovito tržišno natjecanje.
Fala lijepa. Odgvovor izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Baričević na ovoj replici. Kao što ste sami napomenuli, a vjerujem i iz osobnog iskustva kao ovaj mala i srednja poduzetnica, vidimo statistiku porasta transakcija, … [[Govornik se ne razumije]] RH evo nažalost imali smo kroz obrazloženje ovog zakona tj. ove uredbe isključivo istraživanja vezano za Eurobarometar i vezano za podatke na razini EU, ali znamo da je porast transakcija i u samoj RH. Ova uredba definitivno će pomoć i zaštitit upravo te male i srednje poduzetnike jer pružatelji tih usluga preko kojih oni plasiraju svoje robe i usluge često zna bit nepravedna i štetna. Vidjeli smo i na razini EU, ali i na razini svijeta koliko kazne se okreću i koliko su te tražilice često bile nepravedne i netransparentne i nisu u dobroj mjeri ovaj ophodile se prema upravo tim poduzetnicima tako da [[Upadica: Hvala, vrijeme]] upravo ovakve uredbe će to i promijeniti. Hvala.
Fala. g. Ivan Domagoj Milošević.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačić, slažem se s tim što ste govorili. Ja bih otišao korak dalje, pa bih reko da je došlo vrijeme da otvoreno razgovaramo i da te najveće kompanije ne plaćaju zapravo porez u velikoj većini država, posebno širom EU manjim država pošto je, kao što je Hrvatska. Mislim da je to pitanje temeljne ravnopravnosti prema svim poduzetnicima u tom segmentu biznisa. Dakle, mislim da upravo u tim istim kompanijama leži odgovor na pitanje njihove aktivnosti u pojedinim državama, dakle mislim da to nije nešto što se ne može riješit i da je došao trenutak da se u EU o tome ozbiljno razgovara i da se zaista nađe način kako će sve te tvrtke obračunavat i plaćat porez državama u kojima posluju. Još jednu samo rečenicu, a to je isto na neki način u tom kontekstu, ja mislim da od, od vremena stand oil-a i, i tamo negdje s kraja 19. stoljeća i pitanje nafte nismo vidjeli takvu monopolizaciju u pojedinim segmentima i mislim da o tome EU također, pa i naša država treba, treba povesti računa. Hvala.
Fala, odgovor izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Milošević, slažem se u potpunosti s vama. Definitivno je vrijeme kada vidimo upravo i sami napredak i brzinu razvoja tržišta novih tehnologija, kad vidimo broj usluga koje strane kompanije dolaze u RH i zauzimaju itekako bitan segment našeg tržišta, da ne spominjemo od prijevoza do, do same trgovine prodaje roba i usluga i tu nepravednost vezano i za samo plaćanje i obavezu plaćanja poreza u državi gdje se ili ostvaruje određeni prihod ili kako se često događa u matici odakle je sama tvrtka i registrirana. Početni ovaj val obračuna na neki način sa tim velikim tvrtkama je bilo da ili preko EU kolektivno se njih kažnjava u određenom segmentu, al mislim ako bi prebacili da obavezu poreza na pojedine članice, mislim da bi s time puno, puno bolje riješili i kontrolirali samo tržište.
Fala. g. Habijan.
Hvala lijepa. Evo poštovani kolega košto ste rekli u svojoj raspravi, a bilo je već više puta ponovljeno, gotovo polovica malih i srednjih trgovačkih društva zapravo koristi Internetsko tržište za plasman svojih roba i usluga. Zasigurno da će se upravo i u ovoj panedmiji odnosno, dakle za vrijeme koronavirusa i njihov broj povećati. Ovim bi se zapravo pridružio i ovome što ste i sami rekli da kada čujemo od državne tajnice kakva je zapravo statistika i kakvi su podaci i za tržište RH. Ono što bi zapravo želio još istaknuti da će zasigurno i ova implementacija uredbe u hrvatsko zakonodavstvo na neki način poboljšati i vratiti odnosno povećat povjerenje potrošača upravo u ekonomiju internetskih platformi. Dakle, jedno je kad imate potrošača i pružatelja, dakle usluge ili proizvođača u nekom stvarnom svijetu, a drugo je kad se ono razvija u nekom virtualnom svijetu, a čega će zapravo biti zasigurno sve više i više u narednom razdoblju. Hvala lijepo.
Fala. Odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Habijan, slažem se normalno i s vama. Kada pogledamo i statistiku zadnjih u 5.g. mislim da u prošlom sazivu je bilo, baš smo raspravljali vezano i za zaštitu osobnih podataka, posebice na internetu koliko rapidno se upravo ovaj šire samo tržišta, ali i koliko je i skepsa bila prema, od strane i potrošača, al normalno i poduzetnika kada su izlazili na, na internetsko tržište tj. kada su se prebacivali na internetsko poslovanje. Danas kada gledamo 2020.g., kada vidimo pomak jedan značajan u kratkom vremenu vezano općenito za digitalizaciju, ne samo trgovine nego digitalizaciju i javne uprave, mislim da će to biti dobar pokazatelj u idućim godinama koliko su naši građani se prilagodili i prebacili na, na digitalno okruženje i kolko im je sad pojednostavljeno i normalno određene usluge bilo to i trgovine, bilo to i nekih javnih usluga prebaciti i uzimati direktno sa interneta, zato su i ove uredbe itekako bitne da upravo zaštitimo se od bilo kakvih malverzacija na tom polju.
gđa. Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bačić, Internet je riznica zanimljivih podataka sa još zanimljivijim sniženjima dok prstima klizimo po mobitelu ili tabletu sigurno ne razmišljamo o opasnostima koje vrebaju iza zidova on line dućana. Kako u svemu postoji dobra i loša strana tako Internet ima svoje nedostatke, naplaćeno, neisporučeno, dostavljen posve drugi proizvod, ukradena kreditna kartica ili identitet. Sve su to samo nekad opasnosti koje nas čekaju u prostranstvima iza ekrana. Smatram da je građanima potrebno osigurati snažniju zaštitu, baš kao što evo ovim zakonom osiguravamo snažniju zaštitu malim i srednjim poduzetnicima.
Fala. Odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Petir na ovoj replici i sami kada ste bili članica Europskog parlamenta evo sad možemo isto vidjeti na webu vezano za internetske prevare i jasan oblik i sva, sva jasna ponašanja kada su u pitanju internetske prevare, ali i sve što je Europski parlament i Europska komisija donijela od uredba i naputaka kako se ophoditi u internetskom poslovanju. Mislim da u zadnjih, u zadnjem desetljeću da smo itekako ovaj napredovali, da je to sada jedan normalan i siguran oblik poslovanja, da tako nije skepsa među građanima bi bila puno veća. Ova uredba je usmjerena većinom i isključivo na male i srednje poduzetnike i na zaštitu njih i da ne budu u neravnopravnom položaju. Ali slažem se s vama apsolutno kada i raspravljamo o ovome uvijek moramo imati krajnjeg potrošača na pameti jel krajnji potrošač na kraju upravo plati bilo kakvu vrstu prevare, posebice na internetu. Hvala.
Fala. Potpredsjednik Škoro.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega, nahvalili ste zakon. Naime, u internetskom prostoru Internet je vrag jedan. Jedna anomalija je krenula pojavom Nepstera prije 20.g. i dogodilo se jako puno loših stvari u tom internetu. Korisnici nisu kvalitetno zaštićeno. Vi ste spominjali krađu identiteta. U ovih zadnjih 20.g. vladajući su koristili uglavnom vrijeme da nabavljaju opremu i to ne standardiziranu, tako međusobno ne mogu uopće komunicirati, svaka bolnica nam ima drugačiji softver. Ali ta krađa identiteta, ja ne znam jel vi znate, u Heinzelovoj postoji jedan ured u kojemu rade, znate kolko ljudi na krađi identiteta na internetu, jedan [[Upadica iz klupe: u MUP-u]] jedan čovjek radi. Ja sam bio neki dan jer su meni ukrali identitet i nekim mojim kolegama nekoliko puta, pa mene sada zanima ovaj zakon koji ste nahvalili. Recite mi i recite hrvatskoj javnosti hoće li uistinu biti nakon usvajanja tog zakona u tom prostoru ovdje i hoćemo li imati kvalitetniju zaštitu i hoćemo li možda imat više ljudi na zaštiti koji će radit na tome? Hvala.
… [[Govornik nije uključen]]
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolega Škoro na ovoj replici. Nisam razumio, vi ste rekli da u MUP-u radi samo jedna osoba na krađi identiteta, pošto znam da u MUP-u, znam da u MUP-u postoji cijeli odjel vezano za kibernetički kriminal, sad jesu li oni podijeljeni općenito kibernetički kriminal, pa jedna osoba samo za krađu identiteta, to me malo, to me malo čudi. Ja vjerujem da će bit usvajanje novog zakona tj. ove uredbe i implementacije same, da će bit bolje stanje u RH. Al ponavljam, ovdje nije bio naglasak i ova uredba ne naglašava isključivo potrošača, više se ophodi prema samome poduzetniku mikro i srednjemu i njegovom odnosu prema tom i prema toj internetskoj tražilici s kojoj sklapa određeni ugovor, al mislim da će i ovo bit definitivno korak ka zaštiti i potrošača, al slažem se s vama i sami transfer u bazi podataka između tih velikih tražilica dovodi danas veliki problem oko i samih krađa identiteta i svih malverzacija na internetu, al vjerujem da je ovo korak naprijed. Hvala.
Fala. I posljednja replika gđa. Blažević.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega slušala sam i možemo se složiti sa svime što ste rekli. Dakle, ova uredba je isključivo za bitubi odnosno biznis tu biznis partnere. Međutim, sve više i sami ste istaknuli nekakvih poslovanja tzv. čisti kon, dakle oni koji se bave samo on line poslovanjem. Ova uredba se isključivo dakle odnosi na poslovne korisnike i u replikama je bilo govora i o privatnim korisnicima odnosno potrošačima i mogu se složit da poduzeća će ovom uredbom dobit novo tržište, potrošači će imat veći izbor, a potrebno je znati točno koji su to parametri na temelju kojih se u stvari i određuje rangiranje u rezultatima pretraživanja. I vezano za ovu zadnju repliku i sve mislim da je ovo dobar početak i da ćemo u budućnosti morati donijet niz zakona koji u stvari govore o e-poslovanju, o digitalizaciji [[Upadica: Fala]] jer je to naša budućnost. Drago mi je da u Hrvatskoj nije bilo [[Upadica: Fala lijepa]] poslovnih korisnika, ali.
Izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Blažević na replici. Bitan, bitan segment ovog zakona i ove uredbe na samom početku čl. 15. uredbe propisuje, znači svaka država članica osigurava primjenu i učinkovitu provedbu ove uredbe i ono bitno, a to je br. 2., države članice utvrđuju pravilo o mjerama koje se primjenjuju na kršenje ove uredbe, te osiguravaju njihovu provedbu. Znači, opet je u konačnici kada implementiramo ovu uredbu kroz ovaj zakon u naše zakonodavstvo na RH je na koji način će se primjenjivati. Evo ovo šta je kolega me i prije pitao koliko ćemo osoba i dužnosnika i ljudi stavit da upravo prate proces primjene ovakve uredbe ne bi li sutra zaštitilo naše, naše mikro i mala i srednja poduzeća, ne bi li oni imaju bolje ugovore sa ovim velikim tražilicama, a i u konačnici ne bi li zaštitili naše krajnje potrošače tj. građane RH. Hvala.
Fala g. Bačić, nemate više replika, hvala. I slijedeća pojedinačna rasprava je od gđe. Katarine Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Prije svega da kažem da mi je drago da sam ovdje čula ove najave onoga što i mene ovdje zanima u ovoj raspravi, a to je najava da bi se poreznom reformom znači oporezovalo i velike digitalne gigante što će biti i prijedlog zakona koji će doći od Radničke fronte, pa to odmah najavljujem po uzoru na isti ili sličan prijedlog u Sloveniji koji je dala tamo Levica da se veliki giganti digitalni oporezuju. Znamo da je riječ ovdje u ovom zakonu o nečem drugom. Dakle, o oporezivanju, o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluge internetskog poslovanja. Primjeri koji su navedeni znači kao što su Deezer i Spotify koji su u nekoj podređenoj poziciji recimo u odnosu na Amazon i Google bojim se da neće često biti slučaj zaštite takvih korisnika kod nas. Znači jednostavno nemamo takve tvrtke. Ali u svakom slučaju da se štiti malih od velikih tako da kažem. Promicanje dakle pravednosti i transparentnosti je jedna stvar. No osim poštovanja te tržišne utakmice što je osnova ovoga zakona, trebalo bi uskladiti porezno zakonodavstvo koje se nije prilagodilo nekim temeljnim promjenama koje su se desile. Tako da imamo temeljna načela oporezivanja poduzeća u zemljama EU i danas zapravo na poslovnim praksama iz 20. stoljeća s jedne strane i to početka 20. stoljeća. S jedne strane oni se temelje na načelu da dobit treba oporezovati tamo gdje se generira vrijednost, a s druge strane mjesto stvaranja vrijednosti određenog poduzeća a time i pravo države da oporezuje dobit te tvrtke povezano je s fizičkom prisutnošću u određenoj zemlji. Oporezuje se stoga samo ako su tamo prisutni u obliku poslovne jedinice. Evo imali smo neki dan Zakon o strancima gdje se donijelo dakle tu Uredbu o digitalnim nomadima koji nemaju znači kod nas prijavljene firme, ali će biti ovdje će im se dozvoliti dakle, dobit će dozvolu za rad kako bi radili. Bilo je primjedbi, moja je bila primjedba išla za tim da bi se njih trebalo oporezovati. Ista stvar znači bez obzira što oni nemaju fizički prijavljenu kod nas firmu oni će koristiti svu infrastrukturu koja postoji u Hrvatskoj. I prema tome ako imamo iste uvjete trebali bi imati i iste obaveze i to prema materijalnim mogućnostima kako to stoji u našem Ustavu oni koji imaju više trebali bi pridonositi više, oni koji imaju manje morali bi moći pridonositi manje. U tom smislu ovdje se uvodi jedna opasna neravnopravnost. Takvi aranžmani ne uzimaju u obzir globalni doseg digitalnih aktivnosti gdje fizička prisutnost u obliku poslovne jedinice više nije potrebna za pružanje digitalnih usluga. Inače to je i inicijativa koja dolazi iz Europske komisije. Primijećeno je dakle da velike digitalne tvrtke poput Apple, Facebooka, Amazona, Google-a i AiRbnb-a iskorištavaju zastarjele zakonske norme kako bi izbjegle plaćanje poreza. Iako posluju u svim državama članicama Europske unije, dobit uglavnom prijavljuju samo u državama članicama s niskim poreznim stopama recimo poput Irske ili Luksemburga i na taj način izbjegavaju plaćanje poreza u zemljama u kojima su ostvarivali prihod i dobit. Primjerice Apple najveća jedna od najprofitabilnijih tvrtki na svijetu platila je samo 0,7% poreza na dohodak u Europskoj uniji u razdoblju od 2015. do 2017. godine. Prema istraživanju članova Odbora Europskog parlamenta za financijski kriminal i utaju poreza iz 2018. godine utvrđeno je da veliki dakle tzv. digitalni giganti uistinu uspijevaju izbjeći plaćanje poreza. Slična je situacija dakle i u Hrvatskoj, zato mislim da bi bilo potrebno da osim ovakve uredbe koja je mislim više-manje usklađivanje sa europskom pravnom stečevinom i koja neće u velikoj mjeri bojim se popraviti niti utjecati na uvjete u kojima žive ljude u Hrvatskoj, posluju u Hrvatskoj, zarađuju u Hrvatskoj. Ovo bi recimo bila jedna odredba koja bi svakako tu neravnopravnost promijenila i drago mi je evo da čujem da se o tako nečem razmišlja. Dobar dan svima. Prije svega da kažem da mi je drago da sam ovdje čula ove najave onoga što i mene ovdje zanima u ovoj raspravi, a to je najava da bi se poreznom reformom znači oporezovalo i velike digitalne gigante što će biti i prijedlog zakona koji će doći od Radničke fronte, pa to odmah najavljujem po uzoru na isti ili sličan prijedlog u Sloveniji koji je dala tamo Levica da se veliki giganti digitalni oporezuju. Znamo da je riječ ovdje u ovom zakonu o nečem drugom. Dakle, o oporezivanju, o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluge internetskog poslovanja. Primjeri koji su navedeni znači kao što su Deezer i Spotify koji su u nekoj podređenoj poziciji recimo u odnosu na Amazon i Google bojim se da neće često biti slučaj zaštite takvih korisnika kod nas. Znači jednostavno nemamo takve tvrtke. Ali u svakom slučaju da se štiti malih od velikih tako da kažem. Promicanje dakle pravednosti i transparentnosti je jedna stvar. No osim poštovanja te tržišne utakmice što je osnova ovoga zakona, trebalo bi uskladiti porezno zakonodavstvo koje se nije prilagodilo nekim temeljnim promjenama koje su se desile. Tako da imamo temeljna načela oporezivanja poduzeća u zemljama EU i danas zapravo na poslovnim praksama iz 20. stoljeća s jedne strane i to početka 20. stoljeća. S jedne strane oni se temelje na načelu da dobit treba oporezovati tamo gdje se generira vrijednost, a s druge strane mjesto stvaranja vrijednosti određenog poduzeća a time i pravo države da oporezuje dobit te tvrtke povezano je s fizičkom prisutnošću u određenoj zemlji. Oporezuje se stoga samo ako su tamo prisutni u obliku poslovne jedinice. Evo imali smo neki dan Zakon o strancima gdje se donijelo dakle tu Uredbu o digitalnim nomadima koji nemaju znači kod nas prijavljene firme, ali će biti ovdje će im se dozvoliti dakle, dobit će dozvolu za rad kako bi radili. Bilo je primjedbi, moja je bila primjedba išla za tim da bi se njih trebalo oporezovati. Ista stvar znači bez obzira što oni nemaju fizički prijavljenu kod nas firmu oni će koristiti svu infrastrukturu koja postoji u Hrvatskoj. I prema tome ako imamo iste uvjete trebali bi imati i iste obaveze i to prema materijalnim mogućnostima kako to stoji u našem Ustavu oni koji imaju više trebali bi pridonositi više, oni koji imaju manje morali bi moći pridonositi manje. U tom smislu ovdje se uvodi jedna opasna neravnopravnost. Takvi aranžmani ne uzimaju u obzir globalni doseg digitalnih aktivnosti gdje fizička prisutnost u obliku poslovne jedinice više nije potrebna za pružanje digitalnih usluga. Inače to je i inicijativa koja dolazi iz Europske komisije. Primijećeno je dakle da velike digitalne tvrtke poput Apple, Facebooka, Amazona, Google-a i AiRbnb-a iskorištavaju zastarjele zakonske norme kako bi izbjegle plaćanje poreza. Iako posluju u svim državama članicama Europske unije, dobit uglavnom prijavljuju samo u državama članicama s niskim poreznim stopama recimo poput Irske ili Luksemburga i na taj način izbjegavaju plaćanje poreza u zemljama u kojima su ostvarivali prihod i dobit. Primjerice Apple najveća jedna od najprofitabilnijih tvrtki na svijetu platila je samo 0,7% poreza na dohodak u Europskoj uniji u razdoblju od 2015. do 2017. godine. Prema istraživanju članova Odbora Europskog parlamenta za financijski kriminal i utaju poreza iz 2018. godine utvrđeno je da veliki dakle tzv. digitalni giganti uistinu uspijevaju izbjeći plaćanje poreza. Slična je situacija dakle i u Hrvatskoj, zato mislim da bi bilo potrebno da osim ovakve uredbe koja je mislim više-manje usklađivanje sa europskom pravnom stečevinom i koja neće u velikoj mjeri bojim se popraviti niti utjecati na uvjete u kojima žive ljude u Hrvatskoj, posluju u Hrvatskoj, zarađuju u Hrvatskoj. Ovo bi recimo bila jedna odredba koja bi svakako tu neravnopravnost promijenila i drago mi je evo da čujem da se o tako nečem razmišlja.
Ostanite. Hvala. Prvu repliku ima gospodin Pavić.
Samo bih htio skrenuti pozornost da se u ovom svijetu digitalnom zapravo dešava svašta tako da evo trenutno ako gledate proizvođače Hardvera koji su zapravo imaju središte u Americi, imaju središte u Japanu, imaju središte u Kini svi su najedanput postali europskih proizvođači Hardvera, tako da zapravo izbjegavaju plaćanje poreza i da imaju slobodan promet zapravo sa svojom robom unutar Europske unije s jedne strane. S druge strane mislim da možemo utvrditi kako da oni plaćaju porez u Republici Hrvatskoj bez nekih većih problema kao što smo utvrditi i za plaćanje PDV-e ukoliko ima određena količina prometa više od … eura, nakon toga se plaća PDV-e po našoj stopi. I htio bih još naglasiti da je zapravo smisao ovog zakona prvenstveno da zaštitimo naše poduzetnike koji su se odlučili na korištenje tih usluga na internetu, jer gledajte s druge strane imamo recimo jedan AliExpress koji u jednom danu koji se zove Black Friday ili nešto slično tome ima promet od 53 milijarde dolara.
Hvala. Hvala. Izvolite odgovor.
Da, neravnopravni uvjeti poslovanja slažem se. Ono što bi trebao biti osnovni kriterij u oporezivanju je visina prihoda i to je sigurno moguće detektirati. U svakom slučaju oni koji prihoduju više trebali bi više i pridonositi tom nekoj javnoj sferi i u smislu poreza. A mislim da je ono što je problem vrlo često u ovom Saboru da se ta europska pravna stečevina preslikava gotovo automatski kada je riječ o zakonima koji dolaze iz Europske unije, a da kod nas dolazi rijetko kod neke inicijative koja bi bila u korist društvene većine u Hrvatskoj i koja bi bila stvarno na tragu zaštite te društvene većine, a nije nužno da ona bude jednostavno preslikavanje europske pravne stečevine.
Hvala. Drugu i zadnju repliku gospođa Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Peović govorili ste i o digitalnim nomadima. Naletjela sam na jedan članak u kojem ustvari se govori da je Hrvatska postala najpoželjnija destinacija za digitalne nomade. Zbog svoje ljepote nazvali su je idiličnom zemljom koju svaki digitalni nomad mora posjetiti. Mi koji živimo ovdje vjerojatno ponekad nismo niti dovoljno svjesni koji potencijal Hrvatska ima i koliko je u stvarnosti predivna destinacija sa puno, puno potencijala. Pa bih voljela čuti vaš komentar jer ja mislim da je ovaj potez Vlade prema digitalnim nomadima dobrodošao i da može donijeti jednu novu dodanu vrijednost. Što konkretno vi u tom segmentu predlažete odnosno s čim niste zadovoljni?
Odgovor.
Pa ono što je problem sa digitalnim nomadima, da lijepo je da mi smo ugodna destinacija za digitalne nomade i tu moramo naglasiti tko su digitalni nomadi. Znači to su žitelji znači trećih zemalja to znači ne EU zemalja. Prije svega ovdje govorimo najčešće o Amerikancima koji dolaze u Hrvatsku i koji rade promociju turističku promociju Hrvatske s tim se slažem. Ali ono što je problem je da kada dolaze bogati Amerikanci u Hrvatsku dajemo im dozvolu i oni ovdje rade. Istovremeno ne plaćaju poreze. Oni dižu cijenu nekretnina vrlo često jer je to njima prilično jeftino ovdje iznajmiti stan ili kuću, a istovremeno uopće ne pridonose našoj ekonomiji. Sama promocija ljepota naših i pogotovo u Covid krizi će biti prilično mislim loša perspektiva ako ćemo tako postavljati stvari.
Hvala. Nemate više replika. Hvala vam lijepa. I sada državna tajnica gospođa Nataša Mikuš Žigman imat će očitovanje na raspravu. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Evo u ime predlagatelja bih željela zahvaliti na svemu iznesenom tijekom rasprave i vrlo kratko ustvari odgovoriti na prvenstveno ono pitanje statistike koje je bilo postavljeno u raspravi. Dakle, koliko ustvari naših poslovnih korisnika odnosno poduzeća koristi internetske platforme. Prema podacima s kojima raspolažemo 17,1% malih i srednjih poduzeća nudi internetsku prodaju, a tu se uglavnom radi o stvari o kombiniranoj usluzi i prodaji. Tako da kažem dakle oni istovremeno nude i onaj klasičan oblik prodaje i prodaju putem interneta. Možda evo zanimljiv podatak je za istaknuti da 45% naših potrošača isto tako kupuje putem interneta. Dakle to je sada malo šira tema, ali tu se kreće statistika. Za same platforme nemamo statistiku s obzirom da one nisu bile normativno uređene do sada i evo upravo ovo što sada činimo je pokušaj da reguliramo to područje i da se stvari određena pravna sigurnost kako bi poslovni korisnici bili sigurniji, zaštićeniji i kako bi ti poslovni odnosi bili što transparentniji. Amandman smo dakle primili tijekom rasprave te ćemo isti razmotriti i u ime predlagatelja želim zahvaliti na podršci koja je pružena odnosno iznesena u smislu ovog Konačnog prijedloga zakona.
Hvala. Ostanite malo jer potpredsjednik Škoro ima repliku.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice dakle jasno je svima da zakonodavstvo jednostavno ne prati razvoj interneta i to je jedna boljka koju smo svi skupa skupo platili, govorim i kao autor, i kao glazbenik i kao čovjek koji posluje na internetu. Osnovni problem svakog zakona po meni je uvijek primjena, primjena zakona gdje mi donesemo možda i kvalitetna zakonska rješenja ali na žalost u primjeni to ne ide kako bi trebalo ići, a u internetskom prostoru je jako puno dionika. Vrijeme za repliku je kratko. Međutim i vi i ja smo svjesni toga da nije pojava interneta značila onu liberalizaciju, demokratizaciju koju smo očekivali, nego se povećao broj dionika tako da sada telekomunikacijske kompanije baštine kao dionici u svakoj transakciji, u svakom poslu na internetu određene novce a prije ih tamo nije bilo. Opet ću se vratiti na ono što sam već rekao. Dakle na žalost bojim se da i primjena ovoga zakona odnosno usklađenje sa Uredbom Europske unije će i dalje biti situacija gdje će nama ljudi na terenu koji trebaju primjenjivati te zakone kazati na žalost mi tu ne možemo ništa. Čini li Hrvatska dovoljno kada je u pitanju zaštita u internetskom prostoru? Samo to.
Hvala. Izvolite odgovor.
To je bilo pitanje ili, da li činimo dovoljno? Pa svakako ovo je iskorak prema tome da se poveća razina pravne sigurnosti i da upravo radimo na tome da se unaprijedi internetsko posredovanje, internetsko poslovanje i digitalizacija koju naravno svjedočimo i koja je neminovna.
I posljednja replika gospodin Bačić.
Hvala vam potpredsjedniče. Državna tajnice, samo po vašem mišljenju drago mi je što ste iznijeli ovu statistiku i hvala vam na tome, po vašem mišljenju zašto toliko zaostajemo za nekim prosjekom Europske unije u smislu što se tiče zastupljenosti naše tvrtke kod internetskog poslovanja? Jel' to možda zato što smo mala država, pa ne možemo iskoristiti određeni broj zaliha i to plasirati i tako ponuditi preko određenih internetskih pretraživača ili još se nismo dovoljno uhodali, uskladili? Jer vidimo što se tiče potrošača tu smo na nekako sličnoj razini i dobro koristimo usluge internet poslovanja i trgovina, ali naši poduzetnici ne toliko. Hvala.
Hoćete odgovoriti?
Pa teško mi je reći zašto je tome tako. Tu bi vrijedilo sigurno provesti jedno istraživanje da vidimo zašto je taj postotak niži kod nas u odnosu na prosjek na razini Europske unije. Moguće je i zbog toga što poslovni subjekti ne osjećaju možda dovoljnu razinu pravne sigurnosti, pa onda na ovaj način to i pokušavamo unaprijediti. Jel'? Evo ne znam doista. Morali bismo ipak kroz jedno istraživanje to vidjeti.
Fala lijepa nema više replika. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Slijedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD-a o upućivanju zaštitnih pratitelja leta, drugo čitanje, P.Z. br. 48. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 207. Poslovnika HS-a. Temeljem navedenog članka Poslovnika propisano je, zapravo da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. S nama je državni tajnik u MUP-u g. Žarko Katić koji će nas uvodit u temu, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici. Početkom prošle godine Vlada RH odnosno MUP je putem Veleposlanstva SAD-a u Zagrebu primilo prijedlog za sklapanje međunarodnog akta pod nazivom „Memorandum o suglasnosti između SAD-a i RH o upućivanju zaštitnih pratitelja leta“. Naime, SAD su s velikim brojem država članica EU s kojima imaju uspostavljenu izravnu zračnu liniju zaključile sporazum kojim se omogućava upućivanje zaštitnih pratitelja leta u zrakoplovima koji se koriste za pružanje usluga zračnog prijevoza putnika ili kombinirane usluge zračnoga prijevoza. Slijedom navedenoga, a imajući u vidu tadašnju novo uspostavljenu izravnu zračnu liniju između Dubrovnika i Philadelphije, kao i potencijalne druge zračne linije u budućnosti između ovih dviju zemalja, inicirano je sklapanje navedenog međunarodnog akta. Uspostava zračne linije Dubrovnik-Philadelphija označavala je važan iskorak u odnosima RH i SAD-a jer su dvije države nakon 29.g. ponovno bile povezane izravno zračnom linijom. Iako je zračna linija Dubrovnik-Philadelphija bila sezonskog odnosno privremenog karaktera, od, plan je bio od 7. lipnja do 27. rujna, sklapanjem ovog sporazuma ostvarit će se preduvjeti za unapređenje sigurnosti usluga zračnog prijevoza i samim time mogućnost za uspostavljanje novih dodatnih i učestalijih zračnih linija između dviju država. Nadalje sklapanje Sporazuma o upućivanju zaštitnih pratitelja leta u zrakoplovi koji se koriste za pružanje usluga zračnog prometa odnosno zračnog prijevoza putnika ili kombinirane usluge zračnog prijevoza ujedno je i jedan od pravnih preduvjeta za pristupanje američkom programu izuzeća od viza, američkih viza … [[Govornik se ne razumije]] program. Predlagatelj stoga smatra kako je ovaj oblik suradnje od velikog značaja za RH, te da unapređivanje i produbljivanje međusobne suradnje u području zračnog prijevoza je svakako u interesu obiju zemalja. Zbog sve većeg broja državljana obiju stranaka koji zbog privatnih ili poslovnih razloga su trebali, kažem trebali zbog ove situacije, pa se to nije do kraja dogodilo, putovati između državnih područja stranaka ovog sporazuma, postojala je dakle stvarna potreba za sklapanjem sporazuma. Samim sporazumom definiraju se važni pojmovi, te područje primjene ovog sporazuma, nadležna tijela za provedbu sporazuma, operativni postupci, opće odgovornosti stranke pošiljateljice i stranke primateljice, upravljanje aktivnostima zaštitnih pratitelja leta, edukacija i tehnička pomoć, kao i pitanje troškova, te rješavanje sukoba u tumačenju sporazuma. Sporazum između Vlade RH i Vlade SAD-a o upućivanju zaštitnih pratitelja leta potpisan je 29. lipnja 2020.g. u Zagrebu. Sporazum je u ime Vlade RH potpisao potpredsjednik vlade i ministar unutarnjih poslova Davor Božinović, a u ime Vlade SAD-a izvanredni i opunomoćeni veleposlanik SAD u RH g. William Robert Kohorst. Vlada RH u skladu s čl. 16. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora pokrenula je postupak za potvrđivanje, dakle u vidu konačnog prijedloga zakona obzirom da se radi o potvrđivanju već potpisanog međunarodnog ugovora koji ne podliježe daljnjim izmjenama ili dopunama, predlaže se da ovaj zakon u skladu sa čl. 207. Poslovnika HS se donese u jednom čitanju. Sam sporazum je, kao što vidite, kraći, ima 12 članaka i on će sukladno čl. 12. stupiti na snagu kada zadnja od dvije države potpisnice izmijeni i dostavi ratifikacijsku ispravu odnosno dokaz o da je sukladno unutarnjem pravnom poretku sporazum ratificiran, dakle 30 dana od dana dostave ratifikacijske isprave sporazum će biti na snazi. Evo hvala vam lijepa na pozornosti i spremni smo dati dodatne, dodatna objašnjenja oko ovog konačnog prijedloga zakona. Hvala.
Ostanite jer imate nekoliko replika. Prvu repliku ima g. Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, nedavno je u posjetu RH, konkretno u gradu Dubrovniku bio Mike Pompeo, američki državni tajnik, šef američke diplomacije, tada je iznijet podatak da je spušten postotak odbijanja zahtjeva hrvatskih državljana za američke vize ispod 3%. Znači točnije 2,7% uz ovaj sporazum i sami prijedlog zakona jel' je ovo zadnji uvjet zadnji sigurnosni uvjet koje Republika Hrvatska treba ispuniti za uključivanje u program izuzeća od viza tj. po mišljenju samoga ministarstva ali i vas kada bi moglo to potpuno izuzeće stupiti na snagu? Hvala.
Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, točno da ova dva uvjeta koja se spominju spadaju među najvažnije. Ovaj uvjet koji ste vi upravo spomenuli koji je iznio gospodin Ponpeo je bio, nije bio lagan za ispuniti i dugo smo radili na tome da ga ispunimo. Međutim, nisu to jedini uvjeti, ali ovo što je ostalo su praktično tehnički uvjeti. Imamo obvezu korigirati jedan naš pravilnik vezan za izdavanje putnih isprava hrvatskih državljana što je i u postupku i to će biti do kraja godine ispunjeno. A onda sam ulazak u viza … program očekujem da će se dogoditi u prvoj polovini sljedeće godine.
Gospodin Miroslav Tuđman ima drugu repliku.
Hvala. Dozvolite dva pitanja. Iz ovoga mi nije bilo jasno pratitelji ovih zračnih letova. Američki su samo na onim letovima za koje je Amerika dala licencu da se mogu voziti nad hrvatskim ili je to pitanje dogovora? Znači na kojim kompanijama odnosno kojim zrakoplovima su angažirani hrvatski pratitelji, a nad kojim američki? S druge strane ovdje se govori o ingerencijama u odnosu na neke incidente koji se mogu dogoditi unutar aviona. Međutim, da li mi imamo protokole već sada definirane ili će se oni definirati o višestrukoj nadležnosti u mogućim kriznim situacijama? Tko odlučuje ako se nešto dogodi? Tko odlučuje, koja strana odlučuje gdje će avion sletjeti? Hoće li promijeniti destinaciju itd.?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, oko samog sudjelovanja … [[ne razumije se]] leta bit će još dogovora. Dakle, članak 3. ovog sporazuma definira nadležna tijela. Za Vladu Republike Hrvatske to je Ministarstvo unutarnjih poslova i naše službe će dalje dogovarati provedbu ovoga sporazuma. Drugo pitanje?
Drugo je bilo, da li naši lete na američkim zrakoplovima kao zaštitari odnosno američki pratitelji letova na naš … [[ne razumije se]]
Dr. Tuđman ne može takav dijalog. Takav dijalog nije dopušten Poslovnikom [[Upadica Katić: Ispričavam se.]] Treću repliku ima gospođa Marijana Petir.
Gospodine potpredsjedniče hvala vam na riječi. Gospodine državni tajniče linija Dubrovnik – Philadelphia čekala se preko 30 godina i ona nije zamišljena samo kao turistička linija već i da omogući snažnije investicije od američke strane u Hrvatsku. Znam da se ozbiljno pregovara i o direktnoj liniji Zagreb – New York i nadam se da će se uskoro steći uvjeti da se to doista i ostvari. Obzirom da je Hrvatska ispunila doista sve uvjete za ukidanje viznog režima, znam da se u State Department sada radi ona fina matematika. I sami ste rekli da očekujete da bi se moglo negdje sredinom sljedeće godine i doći do realizacije ukidanja viza. Čestitam svima onima koji su radili na ovim projektima i uložili velike napore jer smatram da je to izuzetno pozitivno i za građane Republike Hrvatske, ali i za naše poduzetnike i investicije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zaista rad na ispunjavanju uvjeta da se Republika Hrvatska odnosno naši građani izuzmu od potrebe traženja viza je bio dugotrajan i mukotrpan. Ali evo vjerujemo na kraju uspješan da će biti od koristi ne samo ljudima koji kao što ste rekli idu iz turističkih razloga, nego prije svega radi uspostave što boljih gospodarskih odnosa između Sjedinjenih Država i Republike Hrvatske. Za to postoji puno razloga i puno mogućnosti da ti odnosi budu na puno višoj razini.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Želi li netko iz odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Davor Dretar koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice, poštovani kolege. U potpunosti Domovinski pokreta naravno podržava ovaj Sporazum i ono što je razvidno iz uvodnih dokumenata jest da je potpisivanjem odnosno sklapanjem ovoga dokumenta ispunjen jedan od pravnih preduvjeta za pristupanje američkom programu izuzeća od viza što apsolutno treba podržati jer će to kako je već ovdje i rečeno omogućiti i pojednostaviti gospodarenje i našim gospodarstvenicima te naravno svima onima koji se nalaze u tranzitu. Što se tiče samih odredbi ovoga Sporazuma niti tu ne nalazimo apsolutno ništa sporno. No, dozvolite da samo na tren bacimo oko na jednu pomalo čudnu da ne kažem smiješnu situaciju. Prije otprilike 30-tak minuta saznali smo i službeno da nam je BDP-e u trećem tromjesečju pao za 10%. Vidimo i sami kako se teške mjere moraju donositi, a bojimo se da će se morati još i teže. Broj zaraženih Covid-19 raste a nažalost sa njim raste i broj onih koji su umrli te smatramo da se moramo intenzivno baviti time te svim ostalim stvarima kojima intenzivnije i bolje možemo ovu zemlju gurnuti u pravom smjeru prema nekim boljim rješenjima. Naime, trenutno na domaćem tržištu ne postoji niti jedna izravna avionska linije, bilo domaćeg avioprijevoznika tvrtke Croatia Airlines kao niti bilo koja druga kompanija prema SAD-u. stvarno svjesni smo da trebamo ovu temu što prije provući kroz saborsku proceduru i ne gubiti puno vremena, no dozvolite ipak da kao zastupnik Domovinskog pokreta još jednom naglasim ono što tražimo gotovo od početka ove sjednice odnosno od samog konstituiranja ovog saziva Sabora RH. Važne teme kao što su izvješće o stanju sudbene vlasti, izvješće o radu Državnog odvjetništva pa i proglašenje gospodarskog pojasa, postupci javne nabave pa i samo Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa, zakoni o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, rad HRT-a, izmjena Zakona o obrtu ili Zakon o trgovačkim društvima te tako bitne teme za raspravu spavaju u ladicama vladajuće stranke. Svjesni smo da ovo moramo potpisati, molim vas izvadite kemijsku tko već može i smije i dajte da to potpišemo jer evo već vidimo i u danas dopunjenom dnevnom redu jedna od točaka Ugovor sa Portugalom o zaštiti tajnosti podataka. Stvarno to možemo odraditi i bez nas ovdje u Sabor, što se nas tiče odmah smo za, deponiramo svoj glas. Hoćemo li se stvarno razvodniti u moru nepotrebnih produženih političkih rasprava? Dajte da se uhvatimo posla. U protivnom evo ja osobno kao zastupnik recimo predlažem sporazum sa Australijom o ujednačavanju cijena klokanovog mesa, tehnički pravilnik o određivanju propisa o prosječnoj dužini puhačkih instrumenata, sredozemnu inicijativu o zakonski prihvatljivom broju točaka na psima pasmine Dalmatiner, a našlo bi se vjerujem tu i još točaka oko kojih bi mogli ovdje raspravljati danima. Domovinski pokret oštro prosvjeduje zbog ovakve politike i ovakvih tema koje se stavljaju na saborsku raspravu.
Gospodin Dretar, moram oprostite, moram vas prekinuti. Već je jedna povreda Poslovnika, mogu i shvatiti o čemu se radi, ipak je tema jedna druga pa bih vas molio da se držite teme.
Ja sam eto pet puta u protekle četiri minute da smo suglasni sa donošenjem ovog sporazuma te sam eto samo iznio neku dodatnu asocijaciju koja je meni eto izašla ovdje tijekom mojeg izlaganja. Samo bih završno htio reći, molimo vas pozabavimo se svim hitnim i za hrvatsku egzistenciju važnim pitanjima i uputite ih u saborsku raspravu jer stoje na dnevnom redu već jako, jako, jako dugo mi o njima ne raspravljamo. I onako svi malo pomalo postajemo pratitelji leta, tužnim pogledom prateći letove aviona koje u strane zemlje odvoze hrvatsku mladost, a s njom i budućnost ove države. Eto ja sam završio.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega je povrijedio čl. 238. st. 1. točka 1. govori o temi koja nije predmet rasprave i točka 6. svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja. Mislim vi ste i sami već opomenuli kolegu odnosno rekli da ne govori o temi koja je na dnevnom redu, a sve ovo što je rekao ima prilike reći u slobodnim govorima koji će biti za pola sata. Prema tome, smatram da je zaslužio opomenu obzirom da je povrijedio dvije alineje navedenog članka. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodine Habijan upozorio sam ga i završio je izlaganje puno prije nego što je trebalo pa onda ćemo mi ići dalje sa raspravom. Gospodin Mario Kapulica će iznositi stajalište Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući HS-a. Štovane kolegice i kolege zastupnici. Svaka tema koja se nalazi na dnevnom redu HS-a je važna i svaki put kada se držimo teme i kada su usmjereni da riješimo problem o kojem je riječ i time ubrzamo ne samo rad HS-a nego i dojam koja hrvatska javnost ima o radu HS-a je dobar i pozitivan, ne samo za HS nego i za povjerenje ljudi u hrvatske institucije i za vjeru da ono što radimo u ovom Parlamentu radimo u njihovom najboljem interesu. Što se tiče ove teme, jedan od ciljeva HDZ-a parlamentarne većine i ove Vlade, a ne … da je to cilj i drugih parlamentarnih političkih stranaka u ovom Saboru je što tješnja i što čvršća međunarodna suradnja i sa našim partnerima unutar EU i sa SAD-om koje smo spominjali i u jučerašnjoj raspravi o našim oružanim snagama i njihovom sudjelovanju u mirovnim misijama u vezi čega smo jutros donosili i odluke. Neovisno o nekim izdvojenim mišljenjima u kojima se s vremena na vrijeme dovode u pitanje temeljne postavke naše vanjske politike pa i sama potreba svrsishodnosti našeg članstva u međunarodnim organizacijama, članstva u NATO savezu pa čak i članstva unutar EU pa samim time jačanja naše suradnje na međunarodnom planu, mi u HDZ-u smatramo da međunarodnu suradnju treba jačati u svim njezinim segmentima, smatramo da je to trajni cilj naše države i da on nije apsolviran niti konzumiran samim ulaskom u ključne međunarodne institucije na putu na kojem nismo puzali nego smo se žestoko borili za svoju potpunu međunarodnu afirmaciju i za ciljeve koje smo postavili prilikom stvaranja hrvatske države još 1990. g. Dakle, mi smatramo da tu međunarodnu suradnju treba jačati. Smatramo da je to naš trajni cilj i da u odnosu na svijet, Hrvatsku ne treba zatvarati, da Hrvatsku ne treba štititi ograničavanjem njezine međunarodne prisutnosti i integriranosti nego zakonitom zaštitom, ali ne i zatvaranjem njezinog tržišta, jačanjem njezine međunarodne prepoznatljivosti, uključenosti u međunarodne tokove, razvojem njezine kompetitivnosti na svim područjima, a u tom smislu, veza sa ključnim međunarodnim partnerima treba jačati, a jedan od trenutaka u kojima to činimo, biti će i potvrđivanje ovog Sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD-a. Ovakav sporazum između dviju suverenih država koji je danas na raspravi u ovom Visokom domu i koji će imati potporu Kluba zastupnika HDZ-a imaju već brojne članice EU. Što je u njegovoj biti, čuli smo i od predlagatelja, raspravili smo o tome na saborskim odborima. U njegovoj biti je omogućavanje upućivanja pratitelja leta, iskorak u odnosu sa SAD-om iniciran od strane SAD-a za koje su se obje vlade suglasile da predstavlja osnovu za daljnje unaprjeđenje sigurnosti zračnog prijevoza, ali i poboljšavanje preduvjeta za uspostavu novih zračnih linija u budućnosti o kojima smo pričali, iako svi dobro znamo da zbog aktualne situacije sa pandemijom koronavirusa to nije nimalo jednostavan zadatak. Zakonom je jasno definiran okvir, operativni postupci i nadležna tijela za njegovo provođenje, što je u hrvatskom slučaju Ministarstvo unutarnjih poslova kojim ovim putem također, mislim da trebamo izraziti zahvalnost na vrlo dobro pripremljenom poslu i svim radnjama koje su prethodile ovom Sporazumu. Iako na ovaj prijedlog zakona nije bilo ozbiljnijih sporazuma, nije bilo ozbiljnijih primjedbi, važno je naglasiti da ga svaka stranka, dakle i RH i SAD može raskinuti pisanom obaviješću diplomatskim putem. Zaključno, u ime Kluba zastupnika HDZ-a da uz sve navedene sigurnosne razloge, usvajanjem ovog zakona, kao što je to već i rečeno o potvrđivanju sporazuma između naše Vlade i Vlade SAD-a, nakon već uspostavljenog provedbenog dogovora MUP-a i Ministarstva domovinske sigurnosti SAD-a te Centra za terorizam u Washingtonu i ispunjavanja opsežnog upitnika za ulazak Hrvatske u program izuzeća od viza, ispunjavamo jedan od posebnih pravnih preduvjeta iz nadležnosti ovog Sabora za pristupanje programu izuzeća od viza, što je jedan od hrvatskih vanjskopolitičkih prioriteta, čime, ne samo ove Vlade, čime će se ostvariti i ispuniti dugogodišnja očekivanja hrvatskih građana i hrvatskih gospodarstvenika. Radi se dakle o osiguravanju, olakšavanju i zaštiti legalnih putovanja hrvatskih i američkih državljana između dviju zemalja i to nakon što je, kao što je kolega zastupnik rekao, prvi put postotak odbijenih zahtjeva hrvatskih državljana za vizama, službeno spušten ispod 3%. Uvjereni da je potvrđivanje ovog Sporazuma u interesu hrvatske države i u najboljem interesu njezinih građana, pozivamo sve saborske zastupnike da ga podrže. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Hvala i vama. Sada pojedinačno raspravu će imati g. Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, državni tajniče, kolegice i kolege. Sporazum između dvije vlada RH i SAD-a vezano za pratitelje leta, kao što smo čuli, većina država članica su sklopile ovakav proračun, ovakav sporazum sa SAD-om, što je zapravo zaštitni pratitelj leta. Zaštitni pratitelj leta nazivaju se kao i službenici za sigurnost, znači osoba zaposlena, obučena, ovlaštena od strane pošiljateljice kako bi putovala u zrakoplovu u cilju osiguranja sigurnosti navedenog zrakoplova. Bitno je naglasiti da je upravo taj službenik za sigurnost do sada smo to možda vidjeli ovaj, samo u filmovima, ono nešto, nešto tipa air marshal, to je jedna zadnja linija obrane u samom zrakoplovu i kroz ovaj sporazum u samim početnim odredbama definiraju se i pojmovi, ali normalno, obaveza supotpisnika ovoga Sporazuma i vezano za troškove i nadležnosti za vrijeme leta i sve ostale, sva ostala pitanja koja su bitna za ovaj sporazum. Bitno je naglasiti i ono što smo u uvodu napomenuli kroz same replike, šteta je možda što je jedino ovaj Sporazum pod navodnike, došao u krivo vrijeme, došao je u vrijeme pandemije koronavirusa kad je broj letova, avioletova i kada su ukinute sve izravne linije između SAD-a i Europe. Nažalost tek nekoliko mjeseci, nepunih možda godinu dana od uspostavljanja same linije između Dubrovnika i Philadelphije na što smo itekako bili ponosni i radi naše emigracije, ali i radi samoga gospodarstva, ali i turizma i što je to sve značilo za grad Dubrovnik i RH. Kroz ovaj Sporazum definitivno moram naglasiti i pohvaliti ministra unutarnjih poslova, ali i evo i cijelo ministarstvo jer smo pratili od same 2018. godine koji sve ugovori i sporazumi su se podnosili i potpisivale sa samim SAD-om. Znamo da je i sam ministar bio u nekoliko navrata i na sastancima sa glavnim državnim odvjetnikom i sa ravnateljem FBI i to su sve bili jedni preduvjeti za ono pravo pitanje koje nas čega u 2021. godini što mislim da je jedno ekskluzivno pravo ne puno država na svijetu, a to je ispunjavanje sigurnosnih uvjeta za uključivanje RH u program izuzeća od viza za SAD. Ispunili smo većinu kriterija, evo kao što nam je i sam državni tajnik rekao, ovo je najbitniji kriterij i najbitnija statistika koja se prva gleda, a to je spuštanje postotka odbitka samih viza na ispod 3% što smo ispunili. Znamo i samu suradnji i sa veleposlanstvom SAD-a, ali i općenito da ne spominjemo kroz obranu i kroz gospodarstvo da imamo itekako dobre odnose tako da definitivno sve ovo što se još od 2018. godine događalo sa razine MUP-a i svi sporazumi koji su potpisani, ali sama suradnja sa određenim institucijama SAD-a je došlo do toga da smo i uspjeli uspostaviti ovu liniju Dubrovnik-Philadelphia, ali da smo ušli u finalni stadij samoga režima ukidanja viza. Kada pogledamo sve to, kada pogledamo još ovaj sporazum koji će i dosta ojačati samu sigurnost zrakoplovnih budućih letova, možemo se samo ponadati da će 2021. godina biti plodonosna na ovome polju, da ćemo ukinuti vize između naših dviju država, trebamo vjerovati u to definitivno trebamo ustrajati, ali posebice MUP i da imamo jedan novi institut, a to su zaštitni pratitelji leta ili evo možda jednostavniji izraz službenici za sigurnost na letu koji će normalno pospješiti kvalitetu, ali i sigurnost i otklanjanje potencijalnih budućih prijetnja na samim letovima. Nadam se 2021. godine upravo te izravne linije, posebice za Hrvatskoj ne samo obnoviti nego da ćemo imati i više od jedne. Hvala.
Hvala i vama. Prva replika gospođa Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačiću, govoreći o liniji Dubrovnik- Philadelphia i onim linijama o kojima se pregovara Zagreb-New York željela bih istaknuti da uz našu diplomaciju i napore koje je Vlada učinila veliku ulogu imaju i hrvatski iseljenici koji su si tu dali puno truda, koji žive u Americi, koji su isto tako sa svoje strane lobirali. Važna je činjenica da je Hrvatska ispunila sve uvjete za ukidanje viza i da je to jedan dobar preduvjet za jačanje i suradnje između Hrvatske i SAD-a koja je izuzetno dobra. No željela bih ovdje sagledati jednu širu sliku osim bilateralne suradnje i naše participacije u NATO-u, Hrvatska je sigurno u ovom dijelu Europe država koja ima svoju težinu i koja se nije libila čak u nekim trenucima napraviti otklon od mainstream politike EU kada je SAD predlagao nešto što je konstruktivno i dobro.
Odgovor, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Petir na replici. Diplomacija i sve ovo što sam napomenuo što je evo radilo samo zadnje dvije godine MUP mislim da možemo biti ponosni na RH da u dva desetljeća od nekoga tko je bio „rizična skupina“, dolazi iz jednog rizičnog područja neto nakon završetka rata, da sada 2020. godine raspravljamo sa državnim tajnikom u Dubrovniku o tome da u roku godine ili dvije dana ukinemo u potpunosti vize za naše građane. Što to znači za kvalitetu rada diplomacije, što to znači za naše iseljenike koji su u Americi, a da ne spominjemo gospodarstvo u turizmu? Mislim da su to jedni veliki iskoraci i da možemo biti ponosni na cijeli ovaj rad što su sve vlade RH radile do sada, a posebice naglasak na diplomaciju.
Gospodin Miroslav Tuđman.
Hvala. Kolega Bačić, vi ste spomenuli ove letove sada iz Philadelphia-Hrvatske itd., nije sporno da mi trebamo imati ovakve sporazume zbog sigurnosti prometa i svega onoga što se može dogoditi, međutim treba upozoriti da tu su potrebne daleko velike pripreme, složenije pripreme, definirani protokoli pogotovo za one predvidive situacije za koje nisu jasne kako će se trebati ponašati po ovom zakonu. Uzmimo liniju ako ćemo imati iz Kanade, mislim da imamo Kanade preko SAD-a gdje će se ukrcati američki građani za Hrvatsku koja će pravila vrijediti, da li po ovom ili nekom drugom zakonu koje ćemo usvojiti? Pitanje protokola nažalost nisam dobio odgovor, pitanje protokola itekako je ključno i važno.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem prof. Tuđman na replici. Slažem se s vama u dijelu ovoga sporazuma ako gledamo samo države i RH i SAD u ovome sporazumu nadležnosti jesu napomenute, možda nije sve detaljno specificirano, ali u smislu sami pratitelj leta tj. taj stručnjak za sigurnost koji će biti na letu u sporazumu i piše nadležnost kada uđe u zrakoplov koje su njegove nadležnosti, gdje se može sletit, kada sleti kome se mora obratit, predat nekoga pritvorenika u zrakoplovu kojoj instituciji, to u ovome sporazumu u dijelu stoji, ali u ovom sporazumu u tom dijelu stoji između isključivo SAD-a i RH. Što će to biti u budućnosti i što će to značiti za ostale američke ili hrvatske državljane na nekim drugim letovima, to je sada na strani MUP-a. Hvala.
Gospodin Erik Fabijanić.
Zahvaljujem. U ovom sporazumu zbilja nema ničega spornoga, ono što međutim je sporno ali nije materija ovog sporazuma, to je pitanje njegovog obrazloženja jer se evo ga čuo sam po raspravama tvrdi da bi to pitanje trebalo olakšati ukidanje vize između dviju država. Mi smo pravni slijednici Dubrovačke Republike dakle jedna od država koje su prve priznale suverenost SAD-a kao takve. Žalosno je da SAD tako ponašaju prema Hrvatskoj, ali još žalosnija jedna stvar, a to je da pitanje ukidanje viza je bio stav i Europskog parlamenta koje je zadužilo Europsku komisiju da se unificira vizni režim između zemalja članica EU i Europskog parlamenta … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Međutim nažalost europarlamentarci iz redova HDZ-a su glasali protiv te rezolucije.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Kolega Fabijanić hvala na replici. Ne bi se složio s vama da je loš status RH kada gledamo SAD i vladu SAD-a, to pokazuje u zadnjem desetljeću od samih posjeta, od samih odnosa sa veleposlanstvom pa evo i do zadnjeg ovog summita koji se dogodio sa Michael POmpeom kada gledamo veličinu naše države, značaj našega gospodarstva, naš sam položaj i kada sa druge strane stavimo i obrambeni aspekt i nabavku opreme i samu gospodarsku suradnju, ali i ovu diplomatsku mislim da tu sjedimo ravnopravno u dosta pitanja i dosta problema, ravnopravno za stolom sa SAD-om i mislim da ok pomaka uvijek treba bit, ali mislim da se ne smijemo žaliti da trebamo biti ponosni na status RH u međunarodnim odnosima.
Vrijeme. Hvala lijepa. I posljednja replika gospođa Katarina Peović.
Već se nekoliko puta ovdje govorilo o sporazumu između dviju ravnopravnih članica, no teško da možemo govoriti o ravnopravnom odnosu između Hrvatske i SAD-a ako imamo jednu zemlju koja šalje popis uvjeta drugoj zemlji da bismo ukinuli vizni režim. Neki kažu, dakle nagađa se, da je i nastup veleposlanika i niz ovih zakonodavnih okvira koje ovdje dobivamo povezano i kupovina F16 aviona i ukidanjem viznog režima povezano, znači riječ je o jednom tipu neravnopravnog položaja, neravnopravnog odnosa, svakako ne možemo govoriti o ravnopravnom odnosu. A bilo bi lijepo da znamo što dobivamo i što gubimo odnosno na što smo se obvezali u korist ukidanja viznoga režima.
Odgovor, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Peović na ovom komentaru i pitanju. Normalno da postoji interes svake države kada sklapa bilo kakav sporazum sa bilo kojom drugom državom. Mislim da su to sada špekulacije što smo mi obećali, avioni i nabava nekakve opreme i to sve, mislim da kada pogledamo ukupno faktor, cijenu i sve nismo mi sad „toliko veliki igrači“ da bi se baš takve špekulacije vrtile, ali taj neko povlašteni ili možda nezavidni položaj uvijek moramo gledat SAD što su ko su oni. Znamo kakav je status SAD-a, da je to ipak i svjetska sila i njihov sami položaj u svijetu da su dovoljno veliki i moćni da mogu nametati neka pravila u suradnji s njima pa tako i vizni režim. Mislim da je to normalna stvar i da tu nije ništa čudno niti da smo mi nekakva iznimka od pravila u međunarodnom svijetu. Hvala.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada ćemo imati do 13,00 sati pauzu radi provjetravanja sabornice i onda ćemo nastavati sa popularnim iznošenjem stajališta tzv. slobodnih stajališta da budem kratak. Hvala. STANKA U 12:52 SATI