Ali tražim stanku gospodine Petrov, kršite Poslovnik ako mi ne dozvolite.
Poštovani zastupniče, evo ja bih iskreno zamolio ukoliko nije problem da se ovaj put suzdržite od stanke, ukoliko ne možete.
Oprostite ne mogu, imam pravo na to, ne možete mi oduzeti nešto na što po Poslovniku imam pravo. Tražim stanku u ime našeg kluba 15 minuta.
Ne namjeravam oduzeti. I zanima me samo razlog zbog čega tražite stanku?
Razlog je u tome što je policija upravo uhitila sve naše kolege na Svetom Duhu 8 i ne dozvoljava im da dođu na sjednicu Sabora jer je provedena deložacija obitelji Dukić po nalogu ilegalne RBA zadruge. Hvala vam.
Hvala. Određujem stanku od 10 minuta. [[STANKA U 11,09 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,20 SATI]] Zamolio bi poštovanog zastupnika Pernara da objasni razlog stanke.
Poštovane kolegice i kolege, nažalost iako je gospodin Plenković obećavao u predizbornoj kampanji da će jedina nekretnina biti zaštićena od ovrhe ne samo da se od tog prijedloga odustalo vrlo vjerojatno već u izbornoj noći, već je i danas znači u ovim trenucima dok se trebalo glasati o povjerenju Vladi. Znači interventna policija je uhitila na adresi Sveti duh 8 na Črnomercu moje drage i poštovane kolege Ivana Vilibora Sinčića i Branimira Bunjca što smatram nedopustivim i skandaloznim da im se na takav način, znači prilikom provođenja deložacije po nalogu ilegalne RBA zadruge da ih se jednostavno odvede u marici. I mislim da je to jedan udar na demokraciju i zapravo čin političke represije što znači da HDZ evidentno nastavlja sa starom politikom i starim metodama. I zbog toga apeliram na premijera Plenkovića da se suzdrži od svakog pokušaja političke represije i političkog progona naših kolega samo zato jer se ne slažu s njegovom politikom nasilnih deložacija građana koji nemaju od kuda vraćati kredite kao ni sama država uostalom. I apeliram da na vašu savjest jer ono što se danas dogodilo mojim kolegama sutra bi kad bude sjednica mogla policija bilo koga od vas odvesti i reći nemate vi pravo na nikakav imunitet, idete vi s nama u policiju i zapravo ih se na taj način što je najstravičnije oni ne mogu sudjelovati u raspravi. Znači nije nama iz Živog zida prihvatljivo da se na takav način postupa prema ljudima koji su izabrani od strane građana, koji su dobili mandat od naroda i da se na tako brutalan način krši zapravo volja birača. To je kao da sam ja recimo ministar policije i sad pohapsim sve kolege iz HDZ i kažem ma nećete vi doći danas na sjednicu na raspravu. Takvo što, kad bi takvo što napravio bio bi skandal, međutim vidim da znači HDZ ne preže od ničega. Eto hvala vam. Eto zbog toga je zatražena stanka.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru. Poštovane zastupnice i zastupnici prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Predstavljanje Vlade Republike Hrvatske i glasovanje o povjerenju Vladi Republike Hrvatske. Dopustite mi da najkraće podsjetim na ustavni položaj i odgovornost Vlade Republike Hrvatske. Prema Ustavu Republike Hrvatske Vlada Republike Hrvatske obavlja izvršnu vlast i odgovorna je Hrvatskom saboru. Predsjednica republike temeljem članka 98. Ustava Republike Hrvatske povjerava mandat za sastavljanje Vlade osobi koja na temelju raspodjele zastupničkih mjesta u Hrvatskom saboru i obavljenih konzultacija uživa povjerenje većine svih zastupnika. Prema članku 110. Ustava Republike Hrvatske članove Vlade predlaže osoba kojoj je predsjednica republike povjerila mandat za sastav Vlade. Odmah po sastavljanju Vlade najkasnije u roku od 30 dana od dana prihvaćanja mandata mandatar je dužan program Vlade i Vladu predstaviti Hrvatskom saboru i zatražiti glasovanje o povjerenju. Molim mandatara za sastav Vlade Republike Hrvatske gospodina Andreja Prenkovića da se obrati zastupnicima. Izvolite.
Poštovana predsjednice Republike Hrvatske, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Hrvatski sabor predstavničko je tijelo svih hrvatskih građana i središte političkog legitimiteta demokratskog višestranačkog sustava Republike Hrvatske. Vlada proizlazi iz povjerenja izabranih predstavnika građana, te u svom radu odgovara Hrvatskom saboru kao nositelju zakonodavne vlasti. Sastav Hrvatskog sabora izravan je rezultat volje hrvatskih birača izražene na parlamentarnim izborima 11. rujna. Temeljem takve raspodjele zastupničkih mjesta u Hrvatskom saboru te obavljenih konzultacija 10. listopada Predsjednica Republike Hrvatske povjerila mi je mandat za sastavljanje Vlade. Stoga mi je zadovoljstvo zastupnicima u skladu sa ustavnim odredbama predstaviti program i sastav 14 Vlade RH, te zatražiti povjerenje Hrvatskoga sabora. Prije predstavljanja programa želio bih zahvaliti prethodnoj Vladi, njezinim članovima, te predsjedniku Vlade gospodinu Tihomiru Oreškoviću na doprinosu koji su dali razvoju Republike Hrvatske. 25 godina nakon stjecanja samostalnosti i neovisnosti možemo reći da smo zajedno kao država i društvo ostvarili mnoge uspjehe i značajno napredovali. Od države primateljice humanitarne pomoći zbog ratnih stradanja i agresije Miloševićevog režima postali smo punopravna članica EU i Sjevernoatlantskog saveza. Istodobno potpuno sam svjestan izazova s kojima se suočavam. Naše društvo i gospodarstvo suočeni su s dubokim strukturnim problemima. Marljiv rad nije uvijek dovoljno priznat i društveno nagrađen. Hrvatsko stanovništvo ubrzano stari, a svake se godine rađa sve manje djece. Globalna financijska i gospodarska kriza ostavila je negativne posljedice na sve dijelove hrvatskog gospodarstva. Europska komisija je Hrvatsku svrstala u kategoriju država članica s prekomjernim makroekonomskim neravnotežama, a Vijeće je pokrenulo korektivnu proceduru prekomjernog proračunskog manjka. Politička stabilnost zemlje je kroz proteklu godinu bila dovedena u pitanje. Potrebna nam je stoga nova vizija i pristup kako bismo unatoč negativnim pokazateljima osigurali prosperitetnu i uređenu državu jednakih mogućnosti. Svjestan sam koliko je izazovno provesti i unapređenja po pojedinim politikama. Međutim, uvjeren sam da uz jasnu viziju i zajedništvo možemo postići i pozitivne promjene pri čemu će nam od velike pomoći biti ekonomski savjet i izrada strategije nacionalnog održivog razvoja koju će buduća Vlada predložiti. Stoga mi dopustite da u glavnim crtama predstavim program Vlade Republike Hrvatske u mandatu 2016./2020. Prije svega želim istaknuti da će se u ostvarivanju dugoročnih programskih ciljeva koji su detaljno izloženi u dokumentu koji je pred vama voditi najvišim vrednotama ustavnog poretka iz članka 3. Ustava – sloboda, jednakost, nacionalna ravnopravnost i ravnopravnost spolova, mirotvorstvo, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, nepovredivost vlasništva, očuvanje prirode i čovjekova okoliša, vladavina prava, demokratski višestranački sustav bit će u temelju svake naše politike. Obavljat ćemo izvršnu vlast u skladu sa Ustavom i zakonom a sve s ciljem osiguranja razvoja Republike Hrvatske, te na dobrobit svih njenih građana. Vlada će zajedno sa partnerima predano raditi na uspostavi snažne i stabilne zakonodavne platforme koja će jamčiti pravnu sigurnost. Prepoznajući važnost vladavine prava i neovisnosti pravosuđa kao pravnik posebnu pažnju ću posvetiti osiguravanju poštivanja tih načela u svim područjima rada Vlade. Naš pristup će biti uključiv. Vlada će svoje aktivnosti provoditi koordinirano i u partnerskoj suradnji sa svim društvenim dionicima prije svega socijalnim partnerima, poduzetnicima i sindikatima kao i znanstvenom i sveučilišnom zajednicom, te nevladinim organizacijama promičući pri tome kulturu međusobnog dijaloga usmjerenu na stvaranje uključivog i tolerantnog društva. Bit ćemo Vlada koja sluša, Vlada koja zna prepoznati i očekivanja i potrebe građana i poduzetnika i Vlada koja zna uvesti promjene. U skladu s time gradit ćemo funkcionalnu, profesionalnu i dostupnu javnu upravu. Također, zalagat ćemo se za decentralizaciju nadležnosti na temelju načela supsidijarnosti. Ono što je moguće učinkovito rješavati na lokalnoj, odnosno županijskoj razini nema razloga rješavati na središnjoj razini. Županije je potrebno osnažiti kao nositelje regionalnog rasta i razvoja. U četiri godine mandata do 2020. 4 su temeljna cilja Vlade Republike Hrvatske: ostvarivanje stabilnog i trajnog gospodarskog rasta, stvaranje novih i kvalitetnih radnih mjesta, zaustavljanje iseljavanja i demografska obnova, društvena pravednost i solidarnost. Ostvarivanje održivog gospodarskog rasta bit će ključan prioritet rada četrnaeste hrvatske Vlade. Stoga program posebnu pozornost posvećuje definiranju mjera usmjerenih na gospodarski razvoj. Program predviđa donošenje niza mjera koje će biti u funkciji povećanja životnog standarda hrvatskih građana, razvoja gospodarstva, poticanja proizvodnje te stvaranja novih radnih mjesta. Stvarat ćemo povoljno poslovno okruženje jer je poduzetništvo, a pogotovo micro, malo i srednje temelj gospodarskog rasta. Zbog toga će se olakšati uvjeti poslovanja poduzetnicima i ulagačima, te provesti cjelovita porezna reforma. Ona će obuhvatiti sve segmente poreznog sustava, a posebno će biti usmjerena na pojednostavljenje sustava, širenje porezne baze i porezno rasterećenje građana i poduzetnika. Ciljevi reforme su stvaranje stabilnog, održivog, jednostavnog i konkurentnog poreznog sustava kako bi se izbjegla pravna nesigurnost koja odvraća ulagače. Kroz daljnje smanjenje neporeznih davanja rasteretiti će se građanin poduzetnik što bi trebalo dati zamah razvoju hrvatskoga gospodarstva. Predstavljanjem proračuna pokazat ćemo da Vlada nastavlja sa smanjivanjem proračunskog deficita i udjela javnog duga u BDP-u kroz uravnoteženu fiskalnu konsolidaciju i generiranje rasta. Ujedno nastavit ćemo dijalog s Europskom komisijom u okviru europskog semestra te s izradom kvalitetnih nacionalnih programa, reformi i konvergencije kako bi se smanjio proračunski deficit a jačala makroekonomska stabilnost i konkurentnost. Takve mjere dovest će do smanjenja javnog duga, izlaska iz procedure prekomjernog deficita i povećanja kreditnog rejtinga te popraviti izglede kreditnog rejtinga, a posljedično i do dizanja razine kreditnog rejtinga prema investicijskom. Energetika je preduvjet razvoja ukupnog gospodarstva, a energetski sektor jedan je od važnijih područja za nove investicije. Zbog toga će se u sektor energetike posvetiti pažnja kakvu zaslužuje, što se vidi iz novog institucionalnog ustroja Vlade u kojem energetika postoje ravnopravni dio jednog ministarstva i to zajedno sa zaštitom okoliša kako bismo iznjedrili uravnotežene prijedloge za Vladu Republike Hrvatske. Tijekom ovog mandata izradit ćemo Strategiju energetskog razvoja do 2050. koja će se temeljiti na sigurnosti opskrbe i konkurentnosti cijena energije a sukladno Strategiji niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske do 2030. godine. U sljedeće 4 godine razvoj poljoprivrede trebao bi biti jedan od glavnih pokretača novog zapošljavanja, oporavka hrvatskog sela i slabije razvijenih dijelova Hrvatske. Ukupan broj zaposlenih u poljoprivredi od 2011. smanjen je za 100 tisuća, a nama je cilj preokrenuti takve trendove. Stoga ćemo staviti u funkciju neiskorištena poljoprivredna zemljišta te osigurati kvalitetniju dodjelu sredstava za izravna plaćanja i ruralni razvoj iz proračuna EU. Gospodarsko oživljavanje hrvatskog sela pokazat će koliko smo kao Vlada uspjeli gospodarski razviti Hrvatsku. Naš je cilj puno korištenje potencijala Slavonije kao žitnice Hrvatske, mladih koji ostaju u ruralnim sredinama i tamo djeluju, snažniji izvoz poljoprivrednih proizvoda te domaća zdrava hrana po pristupačnim cijenama. Usporedno s osiguranjem gospodarskog rasta i uravnoteživanjem javnih financija provodit ćemo demografske politike koje bi zaustavile negativne trendove. Nepovoljna demografska kretanja u Hrvatskoj koja imaju negativne učinke na tržište rada, mirovinski, zdravstveni i obrazovni sustav kao i na uravnotežen razvoj svih dijelova Hrvatske predstavljaju jedan od najozbiljnijih izazova suvremenog hrvatskog društva. Novo Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike stoga reflektira političke prioritete programa Vlade na formiranju i provođenju najnaprednijih demografskih politika. Najvrjedniji hrvatski potencijal oduvijek su bili ljudi te je obveza Vlade upravo sačuvati i razvijati sposobnosti i unapređivati rad hrvatskog čovjeka. Vlada će stoga sveobuhvatnim mjerama aktivne populacijske politike poticati demografsku obnovu. Osobit napor uložit ćemo u zaštitu obitelji kao temeljne jedinice hrvatskog društva, kontinuirano ćemo štititi obitelj te provoditi politike koje pomažu usklađivanju rada i obiteljskoga života. Razvijat ćemo društvenu pravednost i solidarnost. Društvena pravednost očekivanje je hrvatskih građana i obveza je Vlade osigurati pomoć socijalno isključenima. Mirovinski, zdravstveni i socijalni sustav stoga moraju uz nužnu konsolidaciju radi njihove dugoročne financijske održivosti zadržati načelo solidarnosti te svoju zaštitnu funkciju. Našim građanima osigurat ćemo kvalitetan i solidaran zdravstveni sustav. Reformirat ćemo sustav socijalne skrbi kako bi smanjili siromaštvo i zaštitili najosjetljivije društvene skupine. Posebnu pozornost posvetit ćemo ravnomjernom razvoju svih krajeva Hrvatske. Sustavno ćemo djelovati u smjeru smanjenja regionalnih razlika, posebno izmjenom indeksa razvijenosti. Predložit ćemo donošenje novog Zakona o potpomognutim pomoćima i Zakonu o financiranju jedinica lokalne i regionalne tj. područne samouprave, a izradit ćemo posebne programe za gospodarski oporavak slabije razvijenih i ratom pogođenih područja što je preduvjet za sprečavanje iseljavanja stanovništva i smanjenje negativnog demografskog trenda. Održiv razvoj brdsko-planinskih područja i otoka s kojih u novu Vladu ulaze 2 ministra bit će cilj rada ove Vlade. Obrazovanje je preduvjet razvoja ljudskih potencijala u Hrvatskoj. Javno je dobro i nedvojbeno nacionalni prioritet. Obrazovanje i znanost u funkciji gospodarstva uz inovacije i kreativnost temelj su modernog i održivog razvoja. Nastavit ćemo s reformom sustava odgoja i obrazovanja, kurikularnom reformom koja je za nas apsolutni prioritet te veliki nacionalni projekt ključan za budućnost novih generacija. Mladima ovdje u Hrvatskoj moramo omogućiti da nakon završenog obrazovanja pokrenu i pokreću svoje poslove. U središte reforme stavljamo razvoj svakog djeteta i učenika, osposobljavanje mladih i odraslih za cjeloživotno učenje te prilagođavanje promjenama u svim područjima života. Naš je plan razviti moderni sustav dualnog obrazovanja i bolje povezati obrazovni proces s realnim potrebama tržišta rada, izraditi projekcije budućih potreba gospodarstva, a mlade osposobiti za znanje i vještine koji će ih pripremati za radna mjesta budućnosti. Kontinuirano ćemo povećavati izdvajanja iz proračuna za znanost i istraživanje. Poticat ćemo i financiranje znanstvenih projekata te obnovu i unapređenje istraživačke infrastrukture iz europskih fondova. Cilj nam je podići izdvajanja za istraživanje i razvoj kako bi približili Hrvatsku razini ulaganja ali i tehnološke razvijenosti ostalih europskih država. Cijenjeni zastupnici, hrvatski branitelji kao oni koji su najzaslužniji za to što danas živimo u slobodi i demokraciji imat će puno uvažavanje Vlade RH što smo željeli naglasiti i promjenom naziva ministarstva u Ministarstvo hrvatskih branitelja. Naša Vlada će bezuvjetno promicati istinu o Domovinskom ratu kao o oslobodilačkom, pravednom i obrambenom ratu koji je temelj neovisne i slobodne države Hrvatske. Njegovat ćemo pozitivnu i političku ostavštinu prvog predsjednika Republike dr. Franje Tuđmana. Donošenjem jedinstvenog Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji objedinit ćemo i poboljšati kvalitetu sveukupnih prava. Brinut ćemo o primjerenom životnom standardu hrvatskih branitelja i njihove pravne sigurnosti i izvan RH kao i osigurati da im država i naše društvo budu potpora u zapošljavanju i poduzetničkim inicijativama, stambenom zbrinjavanju, kvalitetnoj i zdravstvenoj usluzi i obrazovanju. Prepoznajemo prethodni i aktualni doprinos Hrvata koji žive izvan RH, gospodarskim, znanstvenim i kulturnim interesima kao i obrani zemlje. Zbog toga ćemo raditi na njihovom povezivanju, produbljivanju veza s Hrvatskom, te integraciji iseljene Hrvatske u hrvatski društveni i politički život. Kada je riječ o sigurnosti u okolnostima dramatično izmijenjenih globalnih sigurnosnih izazova, Hrvatskoj je važno uspostaviti sveobuhvatan, koordiniran i proaktivan pristup svih institucija Hrvatske države radi smanjivanja ranjivosti društva. Suradnjom obavještajnih i sigurnosnih službi treba osigurati bolju zaštitu od mogućih terorističkih prijetnji i drugih sigurnosnih ugroza, a ulaganjem u opremanje i modernizaciju oružanih snaga kao i policije podići razinu naših sposobnosti. Vlada RH će u skladu s ustavnim ovlastima u području vođenja vanjske politike aktivno raditi na jačanju međunarodnog kredibiliteta RH i njezine uloge u svijetu i koordinirati aktivnosti s predsjednicom Republike. Kao čovjek koji je svoju profesionalnu karijeru posvetio pristupanju Hrvatske u EU, Vlada koju ću voditi angažiranije će koristiti prednosti članstva u EU, ali i Sjevernoatlantskom savezu. Vanjsku politiku vodit ćemo u cilju ostvarivanja ključnih nacionalnih interesa. Europska budućnost BiH strateški je vanjskopolitički cilj RH, briga o Hrvatima u BiH kao konstitutivnom i ravnopravnom narodu, te skrb o hrvatskim manjinama u drugim zemljama bit će strateška zadaća moje Vlade. Odlukom Vijeća EU odlučeno je kako će Hrvatska preuzeti predsjedanjem Vijećem EU u prvoj polovici 2020. godine i Vlada će se temeljito pripremiti za taj važan međunarodni izazov. Za učinkovitu provedbu političke platforme sadržane u programu Vlade ključni su stručni ljudi s profesionalnim i osobnim integritetom. Dopustite mi stoga da u skladu s člankom 110. Ustava predstavim članove Vlade čiji životopisi su također dostavljeni zastupnicima. Za potpredsjednicu Vlade i ministricu gospodarstva, poduzetništva i obrta predlažem doktoricu Martinu Dalić. Martina Dalić je kandidatkinja koja ima iznimne profesionalne i stručne kvalitete, te je prepoznata i cijenjena u međunarodnim financijskim krugovima. Do sada je bila u ranijim mandatima hrvatskih vlada, ministrica financija, državna tajnica, vodila je sve ono što je bilo vezano za koordinaciju europskih fondova, a u mnogim dosadašnjim aktivnostima pridonijela je stabilnosti javnih financija RH i od nje očekujem veliki angažman radi prosperiteta hrvatskog gospodarstva. Davor Ivo Stier predložen je za potpredsjednika Vlade i ministra vanjskih poslova. Riječ je o mom kolegi s kojim sam zajedno surađivao protekle tri godine u Europskom parlamentu, surađivali smo i na dovršetku procesa pristupanja u EU, a svoje iskustvo u hrvatskoj diplomaciji koje je trajalo 20 godina, siguran sam da će staviti u funkciju zaštite vanjskopolitičkih interesa RH. Umirovljeni general bojnik Damir Krstičević, predložen je za potpredsjednika Vlade i ministra obrane. Riječ je o zapovjedniku, ratnom zapovjedniku 4. gardijske brigade. Svoj veliki obol stvaranju suverene i samostalne Hrvatske u Domovinskom ratu nastavio je kasnije vrlo uspješnim i predanim radom i u sustavu MORH-a i kasnije u privatnom sektoru. On će raditi na poboljšanju svih aspekata nacionalne sigurnosti. Doktor znanosti Ivan Kovačić, predložen je za potpredsjednika Vlade i ministra uprave, doktor je medicinske znanosti, gradonačelnik Omiša, saborski zastupnik i pročelnik Katedre za dentalnu protetiku na Studiju dentalne medicine Medicinskog fakulteta u Splitu. Vlaho Orepić, predložen je za ministra unutarnjih poslova. Riječ je o aktualnom ministru unutarnjih poslova koji aktivno radi na pripremama i ispunjavanju uvjeta za ulazak RH u schengenski prostor, inženjer je pomorskog prometa i dragovoljac Domovinskog rata. Doktor znanosti Zdravko Marić, aktualni je, a ja se nadam i budući ministar financija. Uvjeren sam da će nastaviti sva svoja vrlo značajna postignuća u mandatu dosadašnje Vlade i koja su se odnosila na smanjenje javnoga duga, proračunskog deficita, osiguranja makroekonomske stabilnosti, te kontinuirano povećanje gospodarskog rasta, a ranije je i bio i u privatnom sektoru i državni tajnik u Ministarstvu financija. Ante Šprlje aktualni, a nadam se i budući ministar pravosuđa, diplomirani je pravnik koji je sudac Općinskog suda u Metkoviću, a ima sada već izgrađeno iskustvo glede organizacije i funkcioniranja hrvatskoga pravosuđa. Tomislav Tolušić, predložen je za ministra poljoprivrede. Riječ je o dosadašnjem ministru regionalnog razvoja i fondova EU, već se dokazao kao župan Virovitičko-podravske županije i od njega očekujem da zajedno sa njegovom kolegicom Gabrijelom Žalac koja je predložena za ministricu regionalnog razvoja i fondova EU, koja je do sada vodila Agenciju HRAST u Vukovarsko-srijemskoj županiji posvetila se razvoju te županije. Zajednički rade na onome što smo govorili tijekom protekla tri mjeseca a to je između ostalih dijelova Hrvatske važan doprinos projektu Slavonija i razvoju istoka Hrvatske da ona bude jednako razvijena kao i drugi dijelovi naše zemlje. Za ministra graditeljstva predlažem dosadašnjeg ministra Lovru Kuščevića koji je sa otoka Brača. U tri mandata je uspješno obnašao dužnost načelnika općine Nerežišće i diplomirani je pravnik. Za ministra zaštite okoliša i energetike predlažem dr. Slavena Dobrovića, aktualnog ministra zaštite okoliša, dr. znanosti koji vodi katedru za inženjerstvo, vode i okoliš Fakulteta strojarstva i brodogradnje sa iskustvom na brojnim domaćim i međunarodnim znanstvenim projektima. Oleg Butković predložen je za ministra mora, prometa i infrastrukture. Još jedan aktualni ministar koji je započeo niz važnih procesa restrukturiranja i racionalizacije javnih tvrtki u prometu a osobito cestovnom. Očekujem nastavak predanog rada od nekadašnjeg gradonačelnika Novog Vinodolskog. Dr. znanosti Tomislav Ćorić predložen je za ministra rada i mirovinskog sustava, dr. je ekonomskih znanosti, sudjelovao u izradi našeg, sveobuhvatnog izbornog programa i očekujem da se vrlo angažirano posveti temama koje su ključne za naše brojne sugrađane treće dobi ali i sve one koji su u radnoj životnoj fazi. Dr. znanosti Nina Obuljen Koržinek predložena je za ministricu kulture. Diplomirala je na Muzičkoj akademiji i Filozofskom fakultetu, doktorirala na Fakultetu političkih znanosti. Do sada je bila i državna tajnica i pomoćnica ministra i šefica kabineta u Ministarstvu kulture. Ima sve potrebne kompetencije da provodi kulturne politike buduće hrvatske Vlade. Gari Cappelli predložen je za ministra turizma. Dosadašnji gradonačelnik Maloga Lošinja u tri mandata. Voditelj je bio HDZ-ovog Odbora za turizam, raniji saborski zastupnik sa iskustvom rada u turističkom sektoru. Prof.dr. Pavo Barišić predložen je za ministra znanosti i obrazovanja. Redoviti profesor na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Splitu, predsjednik Hrvatske Paneuropske unije, pravnik, germanist, filozof, ranije radio u Ministarstvu znanosti i obrazovanja i očekujem veliki obol u radu na kurikularnoj reformi. Prof.dr. znanosti Milan Kujundžić predložen je za ministra zdravstva, specijalist interne medicine i su specijalist gastroenterologije. Stekao veliko upravljačko iskustvo u Kliničkoj bolnici Dubrava. Prof. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu i Mostaru, ranije radio kao pomoćnik ministra. Sa svojim profesionalnim i životnim iskustvom očekujem da će dati veliki doprinos funkcioniranju i učinkovitosti hrvatskog zdravstvenog sustava. Umirovljeni brigadni general Tomo Medved predložen je za ministra hrvatskih branitelja, od njega očekujem da kao raniji zapovjednik 1. gardijske brigade sa velikim senzibilitetom za otvorena pitanja i probleme hrvatskih branitelja nastavi rad na izradi jedinstvenoga zakona i ovaj uključiv posao koji je u njegov angažman dao prostor svim udrugama braniteljskim da daju svoj doprinos za najbolja zakonska rješenja. Dr. znanosti Goran Marić predložen je za ministra u Vladi koji će se baviti koordinacijom rada središnjih državnih ureda, agencija i fondova, doktor je znanosti, iskusni saborski zastupnik od kojeg očekujem da predloži i najbolja institucionalna rješenja za one dijelove funkcioniranja državne uprave za koje smo konstatirali da u ovom trenutku trebaju dodatnu strukturu a i mogući ministarski ustroj. Nada Murganić predložena je za ministricu demografije, obitelji, mladih i socijalnih politika. Kandidatkinja je za ministricu Demografije. Ona je sa svojim izuzetnim društvenim i humanitarnim angažmanom ali i političkim angažmanom do sada dokazala da je na razini grada Karlovca, Hrvatskoga sabora, Zajednice žena “Katarina Zrinski“ pokazala i kao pravnica i kao osoba koja razumije probleme koji se odnose na socijalne politike ali i na demografiju, mlade i obitelj spremna dati doprinos radu novog proširenog ministarstva. Vjerujem da će svaki od predloženih ministrica i ministara kao i svi zajedno kao kolegijalno tijelo, dakle kao buduća Vlada raditi na ostvarivanju ciljeva Vlade RH po pojedinim područjima. I da će svojom stručnošću unaprijediti javne politike. Zbog tog cilja od svakog od članova Vlade očekujem primjenu najviših profesionalnih standarda u radu unutar svog resora. Rezultati određenih mjera možda neće biti vidljivi u kratkom roku međutim, potrebna nam je odlučnost i ustrajnost u povlačenju ispravnih poteza koji će srednjoročno i dugoročno učiniti Hrvatsku kvalitetnijom i uređenijom zemljom. Vlada koju predlažem je rezultat političke suradnje, prije svega Hrvatske demokratske zajednice na temelju izbornih rezultata i naših partnera u vrijeme tih izbora kao i MOST-a Nezavisnih lista. Naši programi su u velikoj mjeri podudarni i komplementarni a temeljem detaljne analize pretočeni su u program rada zajedničke Vlade koji je pred vama. Vladu će također podržati i zastupnici Nacionalnih manjina koji su u ovom razdoblju od izbora do danas dali svoj sadržajni doprinos programu Vlade. Zastupnici HSS-a, te kluba zastupnika Reformista i Milana Bandića. Drago mi je što je svih 8 predstavnika nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru dalo podršku novoj hrvatskoj Vladi. Takva suradnja biti će zalog i jamstvo kvalitete i zaštite manjinskih i ljudskih prava u Hrvatskoj. Hrvatska će zadržati najviše europske standarde zaštite manjina a Vlada će promovirati uvažavanje, suradnju i solidarnost s ciljem pune zaštite manjinskih prava. U prvih 60 dana Vlada će donijeti operativne programe za pojedine nacionalne manjine pri čemu će se provesti i revizija Nacionalne strategije za uključivanje Roma. Neovisno o stranačkoj pripadnosti njezinih članova Vlada koju ću voditi bit će Vlada svih hrvatskih građana. Ostvarivanje zajedničkih, nacionalnih i društvenih ciljeva mora biti ispred političkih i ideoloških razlika te će stoga Vlada provoditi politiku nacionalnog zajedništva. Promovirat ćemo odgovorno suočavanje s prošlošću i osudu svih nedemokratskih sustava koji su u Hrvatskoj kroz proteklo stoljeće prouzročili tragična stradanja, progone i likvidacije političkih neistomišljenika. Cilj rada Vlade RH bit će usmjeren nad nadilaženje društvenih podjela te pružanje zadovoljštine žrtvama svih totalitarizama. Vjerujem da će Vlada imati kvalitetnu suradnju s Hrvatskim saborom. Želim naglasiti kako su u Hrvatskoj u interesu konstruktivna kritika i argumentirana rasprava unutar Hrvatskog sabora koja će dovesti do uspješnijih javnih politika. Ovom prigodom stoga želim pozvati sve parlamentarne stranke na konstruktivan rad i suradnju u radnim tijelima Hrvatskog sabora i na plenarnim sjednicama. Predstavnike političkih opcija koji dijele interes boljitka hrvatskih građana pozivam da iz svojih perspektiva i svojim aktivnim zalaganjem doprinesu i radu nove Hrvatske vlade. Prema najvišim demokratskim standardima uvjeravam vas kako ću predsjednik Vlade svih hrvatskih građana, kao predsjednik Vlade svih hrvatskih građana razmotriti sve prijedloge usmjerene na dobrobit Hrvatske i našeg društva. Braneći ostavštinu svog banskog rada Ivan Mažuranić održao je u Saboru 13. prosinca 1886. godine znameniti govor kojim je izložio temeljne postavke svojeg djelovanja. Zaključio bi današnje predstavljanje programa Vlade i sastava Vlade parafrazom njegova govora koja najsažetije opisuje pristup preuzimanju upravljanja izvršne državne vlasti u slijedeće četiri godine. Svjestan razine odgovornosti i izazova koji su pred nama vjerujem u Hrvatsku, vjerujem u njezinu prošlost, u njezinu sadašnjost i u njezinu budućnost. Hvala vam. [[Pljesak.]]
Zahvaljujem mandataru Vlade. Otvaram raspravu. Prije rasprave imamo tri replike koje su se javili zastupnici. Prvi je od zastupnika koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Pernar.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Htio bi ukazati na to da gospodin Plenković govori o europskom putu i o europskoj budućnosti. Ali ono što mi smo danas imali prilike vidjeti znači uoči samog konstituiranja, odnosno neću reći konstituiranja Sabora, ali uoči govora o Vladi se nije počelo na europski način već na jedan brutalni balkanski način tako da su se uhitile moje kolege. I to zbog čega su se uhitile gospodine Plenković? Zato jer ste vi u kampanji govorili da ćete zaštiti jedinu nekretninu od ovrhe ali se čini da ste lagali. I sad zbog vaše laži su kolege svirale klavir a obitelj je završila na ulici. I ne vidim jednostavno, ne vidim od vas nikakvog pozitivnog pomaka i mi smo apelirali na HDZ već 5 godina od 2011. do danas da se prestane s represijom političkom. Ali mi vidimo da vaše kolege policija ne hapsi, ne procesuira, ne zatvara i ne osuđuje a presude im padaju na Ustavnom sudu. Dok naše kolege nemaju nikakvu zaštitu iako imaju zastupnički imunitet. Hvala vam gospodine Plenković.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Kao što znate ja sam u ovom trenutku mandatar Vlade RH. Pravna država u Hrvatskoj funkcionira a naša obećanja koja se odnose na novi Zakon o ovrsi bit će u proceduri Hrvatskoga sabora. Hvala.
Hvala na odgovornu za repliku. Slijedeći od zastupnika koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi mandataru, pozdravljam i predsjednicu republike, prije svega čestitam vam na izbornom rezultatu a na poziciji predsjednika Vlade čestitat ću vam nakon izglasavanja Vlade. Želja mi je prije svega da u Hrvatski sabor vratimo raspravu o meritumu, jednu tolerantnu raspravu u budućnosti Hrvatske i na taj način ćemo se truditi djelovati u SDP-u. Hrvatska je nažalost izgubila previše vremena u zadnjih godinu dana u jednom eksperimentu i pokusu između HDZ-a i MOST-a, pokusu gdje građani RH ne zaslužuju biti i nisu zaslužili biti pokusni kunići. Mi smo nažalost tu izgubili i kreditni rejting, kamatna stopa za Hrvatsku je više nego što je bila prije a sa najavama porezne reforme ulazimo u investicijski rizik. Najavili ste povećanje porezne baze, a s druge strane najavili ste i smanjenje poreza tj. porezno rasterećenje građana i poduzetnika. Dakle, zanima me vrlo jasno kada i u kojim rokovima mislite to napraviti jer porezna reforma je nešto što je iznimno osjetljivo na investicije i zbog toga je iznimno važno da u Hrvatskoj vratimo investicijsku klimu povjerenja. Ona ne može biti vraćena ukoliko nema pozitivne investicijske klime odnosno ukoliko nema stalnog poreznog sustava. Zato je moje pitanje vama kada i u kojim rokovima mislite to napraviti? A ono što ću ja reći još za kraj je da očekujemo od vas kao budućeg mandatara i kao mandatara iz budućeg predsjednika Hrvatske vlade da zaštite one stvari koje smo u Hrvatskoj dosegli kao demokratski standard a to je sloboda pojedinca, to su reproduktivna prava žena, to je antifašizam i to je zaštita manjina. Ispod te razine da ne idemo bez obzira na pritiske raznih društvenih skupina jer kao SDP-ovci to ćemo braniti do zadnjeg.
Hvala zastupniku Bernardiću. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega Bernardić. Kad je riječ o demokratskoj proceduri točke koje su već u raspravi u Hrvatskom saboru odražavaju političke prioritete naših partnera tijekom izborne kampanje. Siguran sam da ćemo niz zakonskih prijedloga koji će proći prvo i drugo čitanje temeljito raspraviti, a i zainteresirana javnost moći će dati svoj doprinos. Nova hrvatska Vlada će kao prioritetnu zadaću imati pripremu proračuna za 2017. godinu, a usporedno s time već od idućeg tjedna krećemo sa predstavljanjem najprije na razini Vlade, a potom i prema hrvatskom Saboru cjelovite porezne reforme. Dakle, naš je cilj pristupiti poreznoj reformi na sveobuhvatan način kako bismo i proširili poreznu bazu i rasteretili i građane i poduzetnike. O tome ćemo već u dogovoru sa predloženim ministrom financija doktorom Mariće razgovarati od sutra. Hvala vam lijepa.
Hvala na odgovoru. I zastupnik koji se također javio za repliku je poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam sve kolegice i kolege kandidate za hrvatsku Vladu. Također čestitam gospodinu Plenkoviću na izbornom rezultatu. Ali moram reći da sam ipak malo razočaran sa programom koji smo dobili na klupe i sa ovim vašim uvodnim izlaganjem, jer mi se čini ipak previše površan i nigdje ne vidim vezu između onih silnih obećanja koje smo čuli u vašoj predizbornoj kampanji i načina kako se ta obećanja mogu ostvariti. Ono zbog čega se posebno javljam, ja znam da ste vi legalista. Nigdje nisam vidio kako povezujete ovaj svoj program sa nacionalnim planom reformi i programom konvergencije koji je u travnju 2016. usvojen u hrvatskoj Vladi, koji je prihvaćen od Europske komisije i u kojem su ključna područja vezana upravo za obrazovanje. Ja ovo što govorim, govorim zbog 50000 građana koji su protestirali zbog zaustavljanja kurikularne reforme. Naime, u tom planu na 62 strani stoji obrazovanje za tržište rada poglavlje IV.IV gdje se ističe posebno provedba kurikularne reforme, te program razvoja strukovnog obrazovanja. Ovo su preduvjeti koje je Europska komisija prihvatila da bismo dobili sve one novce iz EU fondova. Prem tome, to je preduvjet da te novce povlačimo. U vašem programu previše površno je dotaknuta ova tema i nigdje se ne spominje nacionalna strategija razvoja obrazovanja, znanosti i tehnologije koja je potpuno zapuštena i nije se provodilo u proteklom periodu pod vodstvom ministra Šustera. I ono što nastavno na to želim reći zar ne mislite da ste predlaganjem gospodina Barišića dobili svog Crnoju, jer od jučer akademska zajednica bruji zbog njegovih nečasnih poteza od 2000. godine kad je smijenjen s funkcije ravnatelja Instituta za filozofiju prije isteka mandata zbog neurednih i djelomično nepostojećih financijskih dokumenata, zbog onoga što je radio 2004. kao pomoćnik ministra znanosti. 2005., 2006. kada je razriješen, 2008. kada je predavao na 19 sveučilišnih kolegija na 4 različita fakulteta što je bilo praktički nemoguće i uredno za to primao naknadu. Da li je to garancija da će obrazovanje i znanost biti u Hrvatskoj ono što svi očekujemo. Bojim se da nije.
Hvala zastupniku. Molio bih samo da se držimo predviđenog vremena. Odgovor na repliku.
Cijenjeni kolega Jovanović hvala na vašim komentarima. Kada je riječ o znanosti, obrazovanju, ulaganjima u znanost, istraživanje, obrazovanje i odgoj garantiram vam da će to biti prioriteti rada buduće Vlade RH. I u tijeku izborne kampanje i u tijeku nakon 11 rujna posvetili smo veliku pozornost upravo tom segmentu. Svi referentni dokumenti pa i postojeći plan konvergencije, pa i referentni dokumenti koji se odnose na znanost i obrazovanje su dokumenti na kojima će raditi sve hrvatske institucije, pa i hrvatska Vlada. Kada je riječ o budućem ministru znanosti i obrazovanja on će nastaviti posao na reformi obrazovanja, na kurikularnoj reformi, posao koji nije stao niti za vrijeme mandata još uvijek tehničke Vlade. Pristup reformi obrazovanja na pluralan način koji uključuje i one stručnjake koji možda tome nisu mogli dati doprinos ranije treba biti temeljno načelo na temelju kojeg ćemo iznjedriti kvalitetnu reformu koja će osigurati takav obrazovni sustav koji će omogućiti našim mladima, našoj djeci da sa znanjima, širokom općom kulturom, pravom, kasnijom specijalizacijom, kritičkim stavom i analitičkim pogledom na svijet oko sebe budu konkurentni za radna mjesta budućnosti i za tržište rada koje je daleko šire od Republike Hrvatske. U tom pogledu budući ministar znanosti i obrazovanja koji je i pravnik i filozof i germanist, a i tajnik Međunarodne paneuropske unije ima sve reference i iskustvo da taj posao kvalitetno obavi i ima moju podršku.
Hvala na odgovoru. Otvaram raspravu. Prvi koji se javio u ime kluba zastupnika, klub zastupnika IDS, PGS RI njihov predstavnik Boris Miletić. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, kolegice i kolege, uvaženi gospodine predsjedniče, uvaženi mandataru danas ću ovdje u principu ponoviti rečenicu koju sam izgovorio i gotovo prije 10 mjeseci. Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i liste za Rijeku neće dati povjerenje desnoj Vladi HDZ i MOST-a jer su naprosto vrijednosti i ideološke razlike prevelike. Dodatno obzirom da kolege političari iz MOST-a zastupaju ideju o ukidanju Istarske županije, obzirom da predloženi zakoni idu za time da se urušava lokalna zajednica, obzirom da njihovi ministri predlažu reforme gdje se želi ukinuti na primjer Policijska uprava u Istri preseliti u Rijeku, a znamo da Istra generira jednu trećinu ukupnog turizma Hrvatske. Obzirom da je njihov ministar predlagao plan da se ukine Elektroistra kao jedna od najboljih dijelova HEP-a i pripoji Elektroprimorju također sa sjedištem u Rijeci to je još jedan dodatni motiv zašto naš klub zastupnika ne može dati podršku ovoj desnoj Vladi. Slušajući vaše izlaganje i podsjećajući se na vaš slogan #Vjerodostojno čovjek si postavlja jedno pitanje, da, držimo da je ovoj zemlji neophodna decentralizacija, kako fiskalna tako i funkcionalna. Jer vidimo da ovaj model centrističkog upravljanja Hrvatskom u zadnjih 25 godina naprosto nije polučio nikakve rezultate. Zašto to govorim i vraćam se na riječ vjerodostojno? Zato što kako u predizbornoj kampanji ali tako i u ovom dijelu programa Poglavlje br. 8 što smo ga danas dobili govori o decentralizaciji. No, s druge strane imamo već prijedloge zakona koji idu za time da se ova zemlja dodatno centralizira. Nije mi jasno ukoliko netko se zalaže iskreno za decentralizaciju kako onda već u prvim koracima predlaže dijametralno suprotne zakone koji će dodatno osiromašiti lokalnu zajednicu u korist državnog proračuna. Držim da to nije dobro pogotovo što se zakon predlaže bez ikakve javne rasprave, što se nije konzultiralo jedinice lokalne samouprave, a ide se za jednom mjerom koja će definitivno kažnjavati uspješne, one koji žele raditi, a stimulirati one koji su u prosjeku. E sad, ideja o ravnomjernom razvoju Hrvatske je sigurno dobra ali ne bih volio da taj ravnomjeran razvoj znači uprosječivanje, ne bih volio da taj ravnomjeran razvoj znači stagnaciju razvijenih dok se ovi drugi razviju. Držim da ne trebamo izmišljati toplu vodu, možemo pogledati kako funkcioniraju razvijene europske zemlje. Podsjetiti ću da je Hrvatska nakon Grčke definitivno najcentraliziranija zemlja EU, a razvijene europske zemlje ostavljaju onu dodanu stvorenu vrijednost na lokalnoj razini od 30 do 40% dok u državni proračun odlazi od 60 do 70%. Uzmimo primjer Njemačke, uzmimo primjer Danske ili Švicarske. Sustav u Hrvatskoj danas je takav da od ukupnog fiskalnog kapaciteta 90% odlazi u državni proračun, a 10% otpada na lokalne zajednice, kad to kažem onda podrazumijevam sve općine, sve gradove i sve županije. I ukoliko od tih 10% odvojimo još Grad Zagreb na kojeg otpada otprilike 5% onda nam je jasno da sve općine, gradovi i županije u principu dijele samo 5% fiskalnog kapaciteta. I zato smo tu gdje jesmo. Lokalna zajednica generira ukupan dug u visini 2% dok je centralna država u razini 97%. I mislim da je jasno vidljivo gdje leži problem. Nadalje, ono što isto tako želim istaknuti da postojeći sustav upravljanja resursima se pokazao neefikasan. Imamo poljoprivredno zemljište, državno poljoprivredno zemljište, imamo šumsko zemljište. Gradovi i općine vode toliko sporova sa državom temeljem Zakona o šumama, dakle spori se jedna razina uprave sa drugom razinom uprave kao da nismo u istoj zemlji. I na to trošimo i novac i vrijeme. A upravo je lokalna zajednica, lokalna samouprava pokazala svoju efikasnost kad je 2008. godine zakonom dodijeljeno izdavanje građevinskih i lokacijskih dozvola na lokalnoj razini. Znamo koliki su bili zaostaci nekada, a da tih zaostataka danas nema. A rade de facto isti ljudi jer su se i djelatnici iz državnih službi preuzeli lokalno. Prema tome, ima pozitivnih primjera kako možemo brže, bolje i efikasnije upravljati sa procesima. U ovom konkretnom primjeru govorim o državnoj imovini koja zjapi prazna. Nikome ne koristi, a vrijeme ide. A kad pričamo o lokalnoj zajednici onda upravo pričamo o onim temeljnim potrebama građana koji je svakodnevno koriste. Da li su to dječji vrtići, da li su to škole, da li su to sportske udruge, kulturne ustanove, sve ono što financira lokalni proračun. A vidimo intenciju, intencija ide za time ajmo lokalnoj samoupravi još oduzeti sredstava i uputiti ga u centralnu blagajnu koja je kažem još jednom u razini EU nakon Grčke najcentraliziranija. Pričamo isto tako o europskim fondovima, kako pospješiti povlačenje sredstava. Imamo dobre primjere prakse poput Poljske kojoj je upravo povlačenje sredstava europskih fondova spustila na regionalnu i lokalnu razinu i pokazali su se doista uspješnima. Držim da bi to bilo još bolje i kod nas kada bi upravo povlačenje sredstava iz europskih fondova spustili na regionalnu razinu. Ali ovaj prijedlog zakona o kojem će se ubrzo raspravljati, i u konačnici ćete ga kao većina izglasati, ide za time da se dakle ograniči iznos plaća na regionalnoj i lokalnoj razini na 15% izvornih prihoda. I tu u principu mislim da je došlo do jednog velikog nerazumijevanja. Zašto? Taj zakon neće definitivno pogoditi većinu većih gradova. Hoće sigurno pogoditi manje općine i to je u principu vaša ideja kolege političari iz MOST-a da na taj način ukinete općine jer ćete im oduzeti sredstva za rad, ali će stradati naše županije. Zašto to govorim? Uzet ću primjer Istarske županije jedne od najrazvijenijih i jedne koja se dokazala da itekako zna raditi i povlačiti sredstva iz EU. Ograničavanjem plaća na 15% izvornih prihoda, a da pri tome niste konzultirali niti Udrugu županija, niti Udruga gradova, niti Udruga općina i mislim da to nije europski put donašanja zakona upravo to ograničavanje će značiti da se ljudi koji se bave fondovima koji pišu projekte i koji povlače ta sredstva iz europskih fondova naprosto moraju smanjiti ili otpustiti. Zašto? Jer sredstva povučena iz europskih fondova ne ulazi u masu izvornih prihoda temeljem kojega se izračunava taj postotak. I to vam je krivo, to je po meni jedan način razmišljanja iz nekih bivših sustava. Kad se neko zatvorio u neku prostoriju rekao je bit će 15, zašto nije 13, zašto nije 17, zašto nije 10. Nema konzultacija, nema izračuna ali to mora biti tako, zato jer su to kolege iz MOST-a tako odlučili. I to mi djeluje doista ko jedna ucjena. Mislim da bi bilo puno pravednije reći, ajmo napraviti cost benefit analizu, ajmo vidjeti koliko svaki djelatnik javne uprave doprinosi u punjenju proračuna, pa na temelju toga izračunati koliko se sredstava može izdvojiti za plaće ili zašto možda kolege kada ste preuzeli vlast na državnoj razini. A imam osjećaj da ste ovako poprilično brzo zaboravili odakle ste došli, iz lokalne zajednice, zašto niste najprije počeli sređivati stanje u državnoj birokraciji. Nego ne, ajmo još jednom lokalnoj zajednici tamo gdje građani ostvaruju najviše svojih potreba, ajmo njih još manje smanjiti. Mislim da to nije dobro. Znate mi kažemo u Istri da smo premali da bi bili prosječni, težimo izvrsnosti. Volio bih da tako razmišlja i naša država jer u svjetskim okvirima, pa nismo ni mi baš preveliki da bi si dozvolili prosječnost. I držim da uprosjećivanje nije dobro. Mi smo u našoj županiji godinama ulagali u poljoprivredu, godinama stimulirali poljoprivrednike. Evo danas je u jeku berba maslina i imamo jednu od najboljih svjetskih maslinovih ulja, zato jer težimo izvrsnosti. Volio bih da na taj način i vi razmišljate. I još jedna stvar koju bih htio istaknuti kada govorimo o financiranju regionalne i lokalne samouprave, trebalo bi uvažiti i određene specifičnosti pojedinih područja. Istra je dvojezična, to je jedan standard, ali on nešto i košta, ali mi smo odlučili razvijati taj standard, razvijati građanske vrijednosti, štiti manjinska prava, odlučili smo se razvijati županiju policentrično tako da uredi županije nisu smješteni u jedan centar nego upravo u gotovo svim istarskim gradovima. Volio bih da na taj način razmišlja i Hrvatska. Ne mora biti sve centralizirano, ne mora biti sve upravo ovdje u Zagrebu. I na kraju, vjerujem da to što niti jedan ministar ne dolazi iz Istarske županije, neću reći Istre, Lošinj povijesno je uvijek prilazio prema Istri, ali doista iz Istarske županije nema niti jednoga ministra. Vjerujem da jedna od najrazvijenijih regija u ovoj zemlji itekako ima ponuditi kvalitetnoga kadra, no želim vjerovati da to nije poruka novoga mandatara o odnosu ove Vlade prema nama. Hvala vam.
Zahvaljujem zastupniku. Prvi koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega vi ste ovdje kao regionalna stranka s pravom nastupate interese svoga područja, međutim vi niste krenuli tako nego ste vi okarakterizirali da zbog ideoloških razlika ne želite sudjelovati u ovoj Vladi što je začuđujuće od vas jer očito Istra kao razvijeni kraj, najrazvijeniji u RH, očito je koristio dosta benefita, isključivo zbog toga što je imao brojne ministre, što je se razvio, meni je drago, doku druga područja su puno nerazvijenija koja nemaju doslovno nikakve uvjete življenja ni komunalne, ni doslovno nemaju ljudi ne gdje da rade, nego gdje da žive. Sukus vaše priče da je MOST protiv županije, apsolutno netočno. MOST nije protiv vaše županije. Recite, ako vi želite biti regija, mi želimo biti nadregija. To ste vi htjeli reći. Pa pomalo vi bi željeli biti autonomija. Hrvatska mora imati ravnomjeran razvoj, vi ste gospodine iz IDS-a Istru prihvatili tj. upravljate njom ko da je vaš pašaluk. Treba biti ravnomjeran razvoj svih krajeva. Otiđite malo niže prema Lici, Gorskom kotaru, Dalmatinskoj zagori, pa i Slavoniji ja očekujem od nove Vlade da te krajeve uloži što više truda i da se dostigne bar dio standarda koji vi imate. Mi imamo prazne prostore tih krajeva koji ugrožavaju ne samo demografski, to je ugroženo gdje nema ljudi nego nacionalnu sigurnost. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa gospodin Bulj, prije svega poslušajte vaše članove što govore pa ćete vidjeti da li je to točno ili nije točno kada govorim o vašoj ideji za ukidanjem Istarske županije. Druga stvar još jednom ću ponoviti pa me vi demantirajte, ja bih doista volio da sam u krivu, no vaši ministri, bivši ministar gospodarstva, postojeći ministar unutarnjih poslova i budući kako stvari stoje, se zalažu za to da se ukine Policijska uprava Istarska, pripoji Rijeci. Programi postoje, ne znam zašto to činite. Također vaš bivši ministar gospodarstva koji ima nadležnost nad HEP gura projekt ukidanja Elektroistre i pripajanja Elektroprimorju, bez ikakvih argumenata, bez ikakvih podloga. To je vaša politička odluka, ako vi kažete nismo mi za ukidanje Istarske županije ali činite sve da bite to napravili onda to kod nas kažu nije-nego, ima još neki izraz. Kada kažete Istra je izgrađena, pa nije Istru izgradio niti IDS, niti politika, niti Vlada, Istru su izgradili prije svega vrijedni ljudi koji tamo marljivo rade, oni su izgradili Istru. Sigurno da je naša politika u posljednjih 25 godina dala određeni ton tome. No ja mislim, barem bi se tako trebali ponašati da smo u nekom trgovačkom društvu ili državi da onaj odjel koji vuče, koji je napredan da bi mu trebalo dati dodatan stimulans. Držim da Istra može još više i još bolje. Ali što? Ono što je dobro za Istru, vjerujem da je dobro i za Hrvatsku. A podsjetiti ću vas da prema izračunu upravo našeg instituta za financije iz Zagreba Istra godišnje uplati preko 800 milijuna kuna više nego što joj se vraća. Mi jesmo solidarni, želimo pomoći drugima, pomagali smo i pomagati ćemo.
Zahvaljujem na odgovoru za repliku. Sljedeći koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala. Htio bih reći da gospodin Miletić ispravno govori kada kaže da je problem u Hrvatskoj centralizacija moći. Međutim nije samo problem to što je moć relativno centralizirana već i to što ti ljudi koji su je centralizirali su korumpirani i zbog toga mi danas imamo zemlju koja je nerazvijena i opterećena svim mogućim nametima itd.. Hvala.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Miletić, vi ste spomenuli da jedan od razloga zbog kojeg nećete podržati ovu Vladu je to što se ukida policijska uprava u Puli i seli se u Rijeku. E sada, to ćemo tek vidjeti što će se desiti. Ali ono što je meni se čini još gore od svega toga a kolege iz MOST-a stalno pričaju o nerazvijenim krajevima, o otocima, o brizi upravo za takve krajeve. Prema tom istom programu i planu, dakle ukidaju se sve postaje po svim hrvatskim otocima i ljeti i zimi. Što znači da će naši otoci ostati apsolutno bez policijskih postaja, što se meni čini grozno. I toliko o brzi i demagogiji kolega iz MOST-a. O tome da li će policijska postaja biti u Puli ili Rijeci, odnosno sjedište problem je u 5 regija. Ta ista policijska postaja pokrivati će znači područje do Masleničkog mosta, uz sve otoke. A mi dobro znamo što to znači u turističkoj sezoni i koji će to biti problemi koji će nastati ako se ovakva jedna reforma po sistemu MOST-a provede. I meni se to čini da je čista demagogija kada pričamo o centralizaciji i decentralizaciji. Ovo je primjer centralizacije.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Odgovor na repliku.
Pa sigurno da bi trebali pogledati što to znači sa sigurnosnoga aspekta znajući da turiram generira otprilike 18% hrvatskog BDP-a, što je jako puno, mislim da koliko god nam je drago da imamo razvijeni turizam da taj udio mora malo i zabrinjavati. I kada govorim o turizmu možemo vidjeti što se dešava u okruženju. Prema tome, treba voditi itekako ručana o sigurnosti i osjećaju sigurnosti. No, s druge strane opet ću ponoviti, sve se to odvija bez ikakve javne rasprave. Koliko sam shvatio, gospodin mandatar Plenković je za javnu raspravu ali kolege koalicijski partneri iz MOST-a to ne dozvoljavaju. Ako pričamo o demokraciji ili kako vi volite govoriti o nacionalnim interesima ne vidim zašto tako bitnu reformu najprije ne javno raspraviti, vidjeti koje su specifičnosti pojedinih područja i nakon toga ukoliko treba ići u reformu, ići u reformu. To se nije napravilo, ovo je politička odluka iz nekakvog kabineta, nekakvog tijela kojeg niti ne znamo tko ga sve sačinjava i držim da to nije dobro.
Zahvaljujem zastupniku. Sljedeći koji se javio za repliku je zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Miletić, vaša rasprava o županijama prije svega me potakla na javljanje. I pročitati ću vam nešto što mi je posebno zapelo za oko iz plana rada Vlade a to su regionalne i lokalne jedinice kao pokretači novog razvojnog ciklusa. Poseban naglasak staviti će se na fiskalno i stručno jačanje jedinica lokalne i regionalne odnosno područne samouprave. Rečenica koja je, vjerujem da se možemo složiti i moram reći da mi je drago da imamo program Vlade koji na nešto liči a ne slikovnicu od prošli put, dakle ovo je nešto oko čega se možemo u načelu složiti. Ali ono što bih ja htio reći da županije u ovakvom obliku kakvom sada postoje zapravo trebamo se zapitati koja je njihova krajnja uloga. Slažem se sa onime što kažete da su općine, gradovi i županije prve koje trebaju biti servis građana i koje su najbliže građanima, kojima se građani najlakše i najčešće obraćaju ali županije i njihovi fiskalni kapaciteti prije svega su iznimno ograničeni. Dakle ako se ne varam jedini izvorni prihod županija je porez na motorna vozila koji u ukupnom prihodu županija i nije neka značajna brojka. Isto tako nisu svi u istom položaju dragi kolega, vi dolazite iz regije koja je izuzetno razvijena a imali smo prilike čitati u medijima izrađenu mapu siromaštva u Hrvatskoj. Pa je tako iz regije iz koje ja dolazim iz Slavonije, čak 3 od 5 županija su među najlošijima Brodsko-posavska, Vukovarsko-srijemska i Virovitičko-podravska županija. Sada da sam zločest sada bih vam rekao tko je na vlasti u tim županijama od kada postoje ali nisam zločest, to znate. Ali ono što bih htio reći je svakako da trebamo raspravljati o tome kako županije funkcioniraju, kako rade, koji su njihovi proračuni i koja je njihova uloga. Na kraju, dakle u raspravi koja će slijediti želim čuti odgovore na ta pitanja dakle kada budemo pričali o reformi lokalne samouprave.
Slijedeći koji se javio za repliku je zastupnik Božo Ljubić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Poštovani kolega Miletić vi ste na početku svoga izlaganja i prije nego što ste iznijeli razloge zbog kojih nećete podržati ovu Vladu iznijeli da je osnovni razlog ideološke razlike i različite vrijednosti dakle koje zastupa vaš klub i partneri koji podržavaju ovu Vladu. Međutim, zar ne uviđate zapravo da partnerstvo u ovoj Vladi čine različite stranke i grupacije zastupnika uključujući i nacionalne manjine koji dijele ja bih rekao različite ideološke i svjetonazorske poglede? I to je sasvim legitimno i to ne bi trebalo biti razlog da se mi danas u Hrvatskoj dijelom po toj osnovi. Zapravo vrijeme je da konačno ostavimo iza sebe i 2. Svjetski rat i sve probleme koji su se desili u ovoj državi i u ovom društvu i da se okrenemo budućnosti i 21. stoljeću. Pa to bi vas ja upitao koje su to vrijednosne razlike koje vaš klub dijeli u odnosu na ovu Vladu koje su iznesene u ovom programu? Da li je to tržišno, socijalno i pravedno gospodarstvo koje zastupa dakle ova Vlada u programu? Da li je to solidarno zdravstvo, da li imate tu razlika? Da li je to iskorjenjivanje siromaštva i dostojanstvene mirovine koje pišu u programu? Da li je to integracija Hrvata izvan Hrvatske u društveni i politički život Hrvatske? Da li je to ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske? Da li je to zaštita obiteljskih vrijednosti, da li je to zaštita djece od nemara i zanemarivanja? Da li je to učinkovita borba protiv korupcije? Sve što se nalazi u ovom programu i što predstavlja temeljne vrijednosti kojima danas teže sve … demokracije u svijetu. A što se tiče ministra iz Istarske županije pa da ste podržali Vladu možda bi se moglo i o tome govoriti. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku Boris Miletić.
Pa vidite gospodine, IDS je sigurno jedno od najpostojanijih parlamentarnih stranaka u Hrvatskoj i tako već 25 godina zato što smo vjerodostojni i dosljedni. Mi smo u svom predizbornom programu jasnu rekli da nama desnica nije poželjan partner i mi se toga držimo. Ali kad govorite o vrijednostima, a nemojmo zaboraviti da i ova Vlada u odlasku i Vlada HDZ-a i MOST-a neki ljudi su se promijenili ali to su dvije političke grupacije koje će i sad u većini formirati Vladu. Da je vaš ministar izjavio da je antifašizam floskula, da ste ugrozili građanska prava, da ste išli na slobodu medija, da ste ukinuli financiranje manjina nešto na što smo mi u Istri jako osjetljivi. Jer kad pričamo o antifašizmu i doista se ne volim vraćati u ta doba, želim govoriti o budućnosti ali nama je naprosto neprihvatljivo jer očito netko ne poznaje dovoljno povijest, ne poznaje dovoljno istarski antifašizam i da je on upravo pripojio Istru matici domovinu. I kad netko na funkciji ministra tako o tome govori onda on negira naše postojanje i dio Istre u Hrvatskoj. O tome se radi gospodine.
Hvala na odgovoru na repliku. Slijedeća zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče, nadovezala bi se na ovaj vaš komentar da upravo zbog zakona koji će se izglasati na prijedlog ekipe iz MOST-a vi u biti gubite sredstva za financiranje plaća osoba koje povlače sredstva iz EU fondova a za što ste kako ste rekli jedna od najuspješnijih županija. Pa ja bi krenula redom. Dakle vi bi u tom slučaju trebali znati da upravo osobe koje se uspješno bave povlačenjem sredstava iz EU fondova svoju plaću isfinanciraju i financiraju upravo iz toga projekta za koji su povukli sredstva. Ovdje pričamo o periodu od 12 do 18 mjeseci. Dakle sasvim dovoljno da se pripremi nova dokumentacija, povuku sredstva i dakle budu financirane plaće za slijedeći period. A ukoliko taj projekt neuspješno dakle odradite pa ne povučete sredstva za ono što ste naumili, odnosno plaće vaših osoba koje vam na tome i rade tada imate i druga sredstva iz EU, odnosno kroz mjere politike zapošljavanja upravo ljude koji se bave pisanjem projekata možete isfinanicirati kroz mjere mladi za EU, pomoć pri pojedinačnom projektu te pomoć zajednici. Također pričamo o periodu od 6 do 12 mjeseci, odnosno o financiranju bruto plaće u 100%tnom iznosu, odnosno kad je period veći od 12 mjeseci 50% iznosa. Tako da vas molim da slijedeći put kad odlučite pričati neistine o ekipi iz MOST-a da onda barem provjerite to što pričate. Hvala vam.
Odgovor na repliku.
Pa kolegice ne znam. 10 godina se bavim tim poslovima u gradu a prije toga još 5 u Istarskoj razvodnoj agenciji. Možda vi znate puno bolje od mene. No jedno je priprema projekata a drugo je implementacija istih. Zašto smo mi u Istri uspješni? Zato što smo novce uložili u mlade obrazovane ljude koje smo dodatno educirali kako to činiti. No, vi bojim se ipak brkate kruške i jabuke. Jedno su naši odjeli koji pripremaju projekte, a drugo je nakon što se projekti odobre idu u realizaciju, implementacija istih koja unutar projekta ima prostora i za ljude koji će te projekte implementirati. Ali ukoliko vam to nije dovoljno jasno ja ću biti slobodan pozvati vas u Istru, dođite, vrlo rado ćemo vam pokazati naša iskustva dobre prakse koja služe evo mnogim regijama kako iz Hrvatske pa tako i šire.
Hvala. Slijedeći koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Drago Prgomet.
Hvala lijepa. Poštovane dame i gospodo iako je kolega Ljubić djelom već postavio pitanje i replicirao na vašu uvodnu rečenicu u kojoj ste rekli da zbog velikih razlika vrijednosnog sustav i ideoloških razlika ne možete podržati ovu Vladu. Ja vas mogu razumjeti. Vaša iskustva s nekim ranije vladama su sigurno takva da vam to daje za pravo da se postavite tako. No, htio bih vas podsjetiti, a vi dobro znate kakvo je moje mišljenje bilo o prošloj Vladi da jedna od glavnih zamjerki s moje strane bi bilo nedostatak izbornog legitimiteta. Dakle, ova Vlada ima izborni politički legitimitet upravo na vrijednostima koje je zastupala, a to su vrijednosti modernog europskog konzervativizma i liberalne demokracije. A vi dobro znate koje vrijednosti proizilaze iz tih načela, a to su istina, čast, poštivanje obitelji, poštivanje pojedinca, dostojanstvo, sloboda i jednakost ljudi. I u konačnici ono što je mandatar nekoliko puta iznio tolerancija i dijalog. I doista vjerujem da ćemo naše razlike premostiti dijalogom kojeg doživljavamo i smatramo ne kao znak slabosti, nego kao način kako ćemo doći do itekako potrebnog zajedništva u ovom trenutku u RH. Tako da vjerujem da će vrijeme demantirati ono čeg se vi možda plašite i da će bez monopoliziranja iti jedne vrijednosti od bilo koga, bilo s lijeve ili s desne strane doista dobiti se jedna dobra društvena klima za uspješan rad ove Vlade. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa volio bih doista da djela buduće Vlade demantiraju riječi koje sam izrekao za govornicom. Ja bih doista volio da ja budem u krivu, da se ova zemlja doista decentralizira, da se spuste i ovlasti, odgovornosti, ali daju i alati, mehanizmi kako bi lokalna zajednica mogla biti još učinkovitija, još uspješnija. I na taj način kako bi i država mogla biti jeftinija, jer je porezno opterećenje našega gospodarstva veliko. No, isto tako iskustvo nas uči da treba biti na oprezu. Nije to bilo tako davno kada je upravo HDZ-ova Vlada ukinula Istarski statut gdje smo se morali pet godina boriti na Ustavnom sudu. Za što? Za to da imamo pravo na dvojezičnost. I kome to danas smeta? Mislim da to nikome ne smeta što smo se zalagali da Istra ima svoju svečanu pjesmu. I danas je to sasvim normalno da se pri svečanim prigodama svira hrvatska himna i Istarska himna, što smo se zalagali za prava manjina, što smo se zalagali za policentrični razvoj. Što smo bili prva regija koja je pristupila Skupštini europskih regija i promovirali smo europske vrijednosti, a tada nas se osuđivalo da smo nekakvi da ne kažem antihrvatski elementi, Italijanaši kako nas se sve već nije nazivalo opet od onih koji apsolutno ne poznaju povijest Istre. Da, naše su ideološke razlike različite. Vjerujem da kako je danas normalno da smo članica EU, a tad je to bilo vrlo čudno da ćete se približiti ovim vrijednostima.
Hvala. Sljedeći klub je Klub zastupnika SDSS-a koji se uključio u raspravu. Njihov predstavnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Plenkoviću, mandataru, kolegice i kolege. Program Vlade koji smo dobili je doista sveobuhvatan u tematskim i u tematskim aspektima i u aspektima ciljeva. Ja ću u tom smislu izdvojiti i neke dijelove i u ime kluba Samostalne demokratske srpske stranke i govoriti samo o tim dijelovima s obzirom na ograničenje koje imamo. Prije toga bih htio istaknuti nekoliko stvari koje mi se čine da su važne za smisao politike nove Vlade i za smisao politike novoga Sabora. Te stvari razumijem kao neku vrstu imperativa koji su pretpostavka za uspješnost nas kao zakonodavnog tijela i uspješnost nove Vlade. Prva stvar je da se prestane proizvoditi negativna energija kako je to rađeno u posljednjih pet godina. I da se društvo iscrpljuje i troši svoju energiju na stvari od kojih ima samo štetu. I da se konačno okrenemo prema proizvođenju pozitivne energije i da stvorimo pozitivnu klimu u društvu, pozitivnu političku klimu koja će biti pretpostavka za realizaciju politika koje zemlja treba. Drugo, mislim da je drugi važan imperativ da se zaustavi trend ograničavanja pluralizma i proizvođenja netolerancije, jer je u proteklih pet godina pa i još uvijek je danas prisutan pokušaj da se ograniči pluralizam, ukupni pluralizam. Pluralizam interesa, pluralizam pogleda na svijet, pluralizam argumenata, pluralizam prava i istovremeno da se vratimo društvu koje će biti utemeljeno na najvećim vrijednostima tolerancije. Ovdje se u završnim tekstovima programa Vlade govori o borbi protiv totalitarizama. Slažem se da se trebamo suočiti sa prošlošću, ali se trebamo suočiti i sa sadašnjošću posebno sa elementima prošlosti koji žive u sadašnjosti i ograničavaju naše pluralizme i ograničavaju naše potencijale. I kolege koji su istakli neke povijesne vrijednosti na koje posebno inzistiraju kolege iz Istre, ali i neke druge političke stranke kao što je antifašizam moraju imati svoje pravo građanstva u svojem političkom sistemu i u svijesti građana. Htio bih također kazati da je iz perspektive temeljnih vrijednosti Hrvatskog ustava a isto tako i interesa nacionalnih manjina da su manjine ne samo bogatstvo društva nego da su aktivan dio društva, da su aktivan dio njezine politike, da su aktivan dio u suodlučivanju i participaciji. Drugim riječima da smo percipirani kao ravnopravni i u iznošenju mišljenja i u sudjelovanju u donošenju odluka. Ne može biti ako jedan zastupnik nacionalnih manjina ili dva ili tri iznesu svoje mišljenje da je onda to predmet stigmatizacije. Kao što je u prethodnim raspravama oko sastavljanja Vlade pa i sve do današnjega dana to predmet stigmatizacije. I Radin i Pupovac su ravnopravni zastupnici u ovom Saboru bez obzira što tko mislio, kao i svaki drugi. I pokušaj da se Vlada stigmatizira zbog nekoliko zastupnika ili da se zastupnicima oduzme pravo da govore je nedopustivo, mentalitet i nedopustivo političko stanje. Govorim sada o manjinama, sutra mogu govoriti o bilo kojem drugom klubu ili bilo kojoj drugoj političkoj grupaciji. Što se tiče temeljnih ciljeva o kojima želim nešto reći mislim da su dobro prepoznati. Ono što bih dodao kod prvog temeljnog cilja to su uvjeti poslovanja i jeste borba protiv korupcije. Dakle, ne samo administrativne, tehničke ili bilo koje druge prepreke koje stoje pred ljudima kad je posrijedi ostvarivanje efikasnog poslovanja, ulaganja investicija i brzog dolaženja do mogućnosti poslovanja u Hrvatskoj nego mislim da je iznimno važna i borba protiv korupcije. Jer ona je na različitim nivoima ozbiljna prepreka, još uvijek, ozbiljna prepreka i za poslovanje i za investiranje i za održivo poslovanje i ravnopravno poslovanje. Drugu stvar koju želim kazati jeste dobro je prepoznati gospodarski rast i nosioci gospodarskog rasta kao što su poljoprivreda i dobro je da je istaknuto i da je poljoprivreda na prvom mjestu. Da je turizam, što on već jeste kao što smo čuli, i industrija kojoj se posebno posvećuje pažnja kad je posrijedi reindustrijalizacija. Gospodine mandataru slobodan sam vam u ime našeg kluba predložiti još i energiju i infrastrukturu. Jer to su područja na kojima Hrvatska ima ne samo ogromne potrebe nego ima i ogromne potencijale. Razvoj industrije i ukupne infrastrukture u Hrvatskoj može biti generator golemog rasta i istovremeno je neophodna potreba ekonomskog rasta u cijelosti u zemlji kao i pitanje energije. Pojedinim kasnijim dijelovima tome se posvećuje razmjerno značajna pažnja, ali mislim da je to neophodno istaknuti također kao glavne generatore rasta u našoj zemlji. Učinkovitost institucija, također iznimno važan prioritet kad su posrijedi temeljni ciljevi. Jer naše institucije kao što znamo nažalost nisu u dobrom stanju. Niti su funkcionalne, niti su podešene, niti su osposobljene. Ali tu se ne radi samo o institucijama koje će služiti poduzetnicima i poslovnim ljudima, tu se radi o institucijama na kojima počiva država i na kojima se provjerava kredibilnost države. Jedna od takvih institucija jeste Parlament i njegovi zakoni. Uz svo dužno poštovanje ali eksperiment koji imamo ovih dana kad je posrijedi funkcioniranje Parlamenta i donošenje zakona nije prilog jačanju institucije niti parlamentarizma niti zakonitosti. Iz tog razloga i iz toga bismo trebali nešto naučiti i trebali bismo ići u pravcu jačanja institucionalnosti, a pritom institucije nisu samo šalteri, institucije su jakosni paragraf, propisi. Svijest o toj činjenici kod nas i u našem društvu je iznimno niska. Vrlo često zato ljudi i kažu papir trpi sve, to je nešto na papiru. Može to biti zapisano i u kamenu kao što je bilo pisano, može biti zapisano u papiru ili u elektronskoj formi kao što je danas zapisano ali to je to. To je pravilo. I bez pravila tj. zakona nema institucija. Povećanje izdvajanja za obrazovanje na 2% je nešto što treba pozdraviti i za znanost je nešto što treba pozdraviti. Jer ovakvo stanje koje imamo svega do 1% je neodrživo i štetno i nema nikakvih pretpostavki da obrazovanje i znanost budu generatori rasta, budu generatori jačanja ljudskih potencijala kao što ste govorili gospodine Plenkoviću ukoliko se ne pojača i ne poveća izdvajanje za znanost i za obrazovanje. Uravnoteženi regionalni razvoj i donošenje Zakona o potpomognutim područjima i istovremeno formiranje Fonda o regionalnom razvoju pozdravljamo i podržat ćemo. Molimo vas da pri tome vodite računa o činjenici da su područja u kojima žive pripadnici nacionalnih manjina od Mađara i Srba na istoku preko Roma na području zapadne Slavonije i dalje sve do Dalmacije da su područja koja su najnerazvijenija. I da o tome treba voditi posebno računa. Bez ikakvih privilegija ali sa punom sviješću da se na taj način ugrožava opstanak pripadnika nacionalnih manjina na tim područjima zbog iznimno niske razvijenosti koja generira nisku nezaposlenost, koja generira izrazitu zapostavljenost i iz tog razloga ćemo predložiti i da se uz ova dva mehanizma dakle Zakona o regionalnom razvoju … fonda, za regionalni razvoj predloži i treći mehanizam koji će to mijenjati. Da bi se ova pitanja uravnoteženog regionalnog razvoja kao i sva pitanja koja su navedena u vašem programu kada su ostvarivanje prava nacionalnih manjina mogla ostvarivati neophodna je participacija. U ovoj Vladi neće biti pripadnika nacionalnih manjina, ali neophodno je osigurati participaciju nacionalnih manjina na različitim nivoima funkcioniranja vlasti jer isključenost, a to je sadašnje stanje, isključenost iz institucija vlasti, isključenost iz politike zapošljavanja koja se može argumentirano, činjenično dokazati bez ikakvih loših primisli ili bez zagovora koji je loš po svojoj namjeri je nešto što se može promijeniti samo participacijom. I to je zapravo konkretan način kako se može doprinijeti afirmativnoj politici i afirmativnom ostvarivanju manjinskih prava. Što se tiče programa u cijelosti, on je različitog stupnja konkretnosti. Postoje dijelovi koji su izrazito konkretni, postoje dijelovi koje su manje konkretni. Ono što mi očekujemo jeste da će pri izradi operativnog programa Vlade svi dijelovi ovoga programa Vlade dobiti adekvatnu konkretnost i oni koji se tiču rada, radnog zakonodavstva, tržišta rada i svih tih aspekata koji su od vitalnog interesa za ekonomski razvoj s jedne strane, a s druge strane za ostvarivanje prava radnika i zaposlenost ljudi. Dakle, naprosto se treba znati što znači fleksibilnost kada je posrijedi zapošljavanje, što znači da će se produžiti da neki ljudi mogu, ukoliko ima zdravlje dopušta, raditi dulje od 65 godina. Dakle, mi bi mislimo da je iznimno važno da se to operativno i u operativnom dijelu programa razradi. U vašoj Vladi četiri su ministra koji iza sebe imaju zavidne ekonomske vještine, ekonomska znanja i ekonomsku biografiju, da ih sada ne imenujem. Sve ih dobro poznamo, čak i one koje nešto manje dobro poznam. To je izrazit potencijal i indikator da vaša Vlada želi kao jednu od važnih stvari imati pitanje ekonomije i mi to pozdravljamo. To je ovoj zemlji potrebno. Ono što je važno jeste pitanje ekonomske politike koju do sada svih ovih godina, svih ovih izbornih razdoblja nismo imali. Iz ovoga što smo mogli pročitati postoje pretpostavke da se oblikuje hrvatska ekonomska politika. Iz onoga što nije jasno jeste kakav će biti odnos između fiskalne i monetarne vlasti kao važna pretpostavka buduće ekonomske politike. Ali ukoliko se bude formirala ekonomska politika sa ovim kapacitetom koji imate i sa vašim vodstvom, onda ćete napraviti ono što mi koji smo duže u Saboru, ne znamo i ne sjećamo se da je uradila ijedna vlada do sada, a to je imperativ za ovu zemlju. Na kraju, klub HDZ-a, MOST-a i SDSS-a su politički, ideološki poprilično različiti u niz politika i u nizu ideja, ali ćemo biti partneri u ovoj Vladi, podržavat ćemo se, surađivati i pokazivati da je unatoč razlikama partnerstvo moguće i da ćemo se korigirati na mjestima na kojima je to neophodno i dopunjavati u stvarima u kojima je to neophodno. Hvala vam.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje izazvalo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani kolege. Vladavina prava, puna su nam usta demokracije, ljudskih prava, neki su ovdje u Saboru duže nego je vladao Sadam Husein. Šta smo napravili? Korupcija je crvotočina … Hrvatske države. Šta imamo ovdje? Tu sjede ljudi koji su sigurno umiješani u sukob interesa, ima milijuna love tamo u švicarskim bankama i na drugim mjestima. Koliko godišnje se gubi iz BDP-a po postotku kroz korupciju? Ima li takve podatke? Kakva je sinergija između Ministarstva pravosuđa, policije? Kakvu državu imamo? Imamo ustvari Guatemalu samo imamo više tu televizija u boji. Non stop se vrti to pitanje, a to bi se slagao s gospodinom Pupovcem po jednom pitanju, ovo je disfunkcionalna država, tu ne postoji vladavina prava. Imamo stotine tisuća neriješenih predmeta na sudovima. Drugo pitanje, da, manjine. Šta je s hrvatskom manjinom? Šta je sa Bokom Kotarskom? Gospodin iz Istre je otišao, Srijemom? Sela gore u … u Sloveniji ko o tome govori? Ko govori o praznoj Lici gdje je bilo '41. 132 tisuće Hrvata, sada ih nema pola toga. Gdje su ti ljudi otišli? Ko će vratiti ljude u državu gdje se ne poštuje potpisani ugovor, gdje je 7% zemljišta uvedeno u zemljišne knjige? Tko će u takvu zemlju investirati? 490 tisuća Hrvata traži povrat imovine oduzete '45. godine, to nije prošlost, to je sadašnjost. Gdje su ti ljudi? Gdje je tih pola milijuna Nijemaca, 6 tisuća posjeda volksdeutchera? Njima je oduzeto u bivšoj državi oduzeto zemljište većine … koje danas vrijedi 11 milijardi dolara. Gdje su ti ljudi, tko o njima govori, tko njih predstavlja itd., itd.? Po pitanju kulturnog prostora, evo malo ću produžiti ovdje, nama je dosta propangadista iz bivše Jugoslavije, od Zagreba … do HAC-a itd. i tu ja tu po tom pitanju ja tu Vladu ne mogu podržati ali to je ključno pitanje. Nama je dosta ovakvih … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vama lijepa. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolega Pupovac vi ste u svom izlaganju govorili o jednom vrlo lošem odnosu koji je u proteklom mandatu bio prema manjinama i prema medijima i mislim da će upravo to biti prvi test gospodina Plenkovića i njegovog tima kako će se odnositi prema medijima, da li ćemo i dalje gledati konzervativnu revoluciju koja ulicama napada Vijeće za elektroničke medije jer im ne paše koga vodi, da li će se uskraćivati i dalje financiranje srpskog tjednika Novosti, da li će se dalje uskraćivati sufinanciranje jedinog talijanskog dnevnika La voce, da li će se ugrožavati poslovanje Edita kojem čak ni udžbenici nisu bili plaćeni. Da li ćemo slušati katastrofalne izjave saborskih zastupnika iz HDZ-a koje moram citirati vezano za sufinanciranje talijanskih medija i srpskih. Kaže kada se mediji nacionalnih manjina priklone jednoj političkoj opciji prestaju ispunjavati svrhu sufinanciranja pa bih rekao kaže Vukelić, riječki HDZ-ovac da nije odluka Vlade da ne financira nego je to odluka samih njih. Dakle nadam se da će nova ministrica kulture imati drugačiji odnos i prema medijima, prema manjinama a i prema riječkom kazalištu, da vas podsjetim drage kolegice i kolege, hrvatska drama riječkog kazališta nije dobila niti jednu kunu jer je bivši ministar procijenio da nije dovoljno hrvatska.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Jovanoviću, što se tiče našeg dosadašnjeg razgovara sa predsjednikom HDZ-a i mandatarom gospodinom Plenkovićem o pravima nacionalnih manjina mi i sa našim kolegama s kojima smo o tome razgovarali i onome što piše u programu Vlade to predstavlja jamstvo da će ona vrsta politike koja je obilježavala prošlo razdoblje i onaj odnos prema manjinama koje obilježava prošlo razdoblje ostati iza nas. Što se tiče medija iz programa Vlade kao što možete čitati je jasno da će se posebno potencirati i vrijednosti pluralizma, profesionalnosti i neovisnosti u medijima kao i partnerstvo sa onim institucijama koje mogu biti nosioci alternativnih medija a to su institucije civilnoga društva. U programu Vlade se posebno ističe partnerstvo dakle sa vjerskim zajednicama, sa manjinama i sa akterima civilnoga društva, to je ogromna razlika između programa ove Vlade, da je ja sada ne branim ovdje je gospodin Plenković, on će to radi bolje, pozvaniji je od mene. Ali govorim vam kao netko tko je, čiji klub je donio odluku da održi ovaj program i navodim vam primjere koji idu u prilog tome da nas odluka o podršci nije bez osnove.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi kolega Pupovac. Ja mislim da u Hrvatskoj a poglavito gdje učestalo upotrebljavate i naglašavate riječ ugroženih nacionalnih manjina. Ja ne znam u kojoj državi kao u Republici Hrvatskoj nacionalne manjine imaju ovolika prava. Ja bih bio sretan da hrvatska nacionalna manjina u Srbiji, Bosni, gdje smo ugroženi nažalost kao konstitutivni narod imamo ista prava. Ja sam ponosan na to šta nacionalne manjine imaju u Hrvatskoj prava ali naglašavati u kontinuitetu u područjima da su ugroženi ljudi srpske nacionalnosti gdje ja živim skupa s njima, ugroženi su jedino od političkih elita koji su ih zastupali do sada. Nažalost, ja gdje živim, ovo vam najozbiljnije govorim, svakodnevno sam s ljudima iz srpske nacionalne manjine i hrvatske nacionalne manjine. Imamo područja gdje Hrvati samo žive, nemaju vodoopskrbu 20 km d Splita, primjera Zelovo, Vrgorački kraj, Sinjski kraj. Također vi kada ste bili na vlasti prije, za vrijeme Sanaderove Vlade u selu … [[Govornik se ne razumije.]] kompletna infrastruktura … [[Govornik se ne razumije.]] električna, šta je dobro međutim to je bilo za nekoliko ljudi. Dok krajevi sa hrvatskim življem gdje žive tisuće ljudi, gdje ja osobno živim, gdje žive vaši sunarodnjaci na koje sam ja ponosan jer brojni od njih su skupa u Domovinskom ratu ljudi srpske nacionalnosti uzeli pušku u ruku i branili ovu domovinu. Ovo govorim stvarno jer se naježim slušati priču i teoriju da su manjine u Hrvatskoj ugrožene. Gdje, u kojem parlamentu ima više zastupnika u postotku nego u hrvatskom? Ja bih zamolio da gospodin Pupovac nabroji jedan parlament gdje više ima zastupnika manjina nego u Hrvatskoj. Hvala.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Bulj, postoji Rumunjski nacionalni parlament koji ima više zastupnika nego hrvatski a mogao bih vam brojati i Finsku a mogao bih nabrojati i mnoge druge zemlje. Ali nismo tu zbog toga jer probleme manjina ne rješavaju samo zastupnici u Saboru, niti su zastupnici u Saboru indikator koliko je dobro ili loše manjinama. Ako hoćete iskreno, kada bi sve ono što tražimo bilo riješeno za pripadnike nacionalnih manjina, možda bismo mi rekli hvala vam na zastupništvo u Saboru, ali to je daleko od toga. I zato ću vam reći da ona prava koja imaju Srbi u Hrvatskoj ne bih htio poželjeti Hrvatima u Srbiji. A to što vi ne znate kakva su prava Srba u Hrvatskoj ili si umišljate da znate ili to mjerite samo brojem zastupnika u Saboru onda vi jako griješite. Griješite prema vlastitoj savjesti jer ste častan čovjek i posežete za stvarima o kojima ne znate a one su ne samo pitanje prava, one su pitanje elementarnog morala. Što se tiče reelektrifikacije, prođite Banijom pa da vidite kako izgleda prosječno hrvatsko selo a prosječno srpsko selo. Mene ne boli što oni imaju Hrvatsku, ali me boli što nemaju svi drugi. Isto vrijedi i za Dalmaciju. A što se tiče Sanadera nismo mi u drugačijoj poziciji danas 2016. nego što smo bili 2003. i u pogledu parlamentarne pozicije, dakle podrške koju dajemo kao što smo davali 2003. a bogami i u pogledu realnih okolnosti. Kao što netko reče 2003. je bio Hristos se rodi, a danas mnoga sela još uvijek nemaju vodu i struju i to je realnost.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi profesore Pupovac, pa ja vjerujem da budući da i sami dolazite iz sektora obrazovanja da je jedan od razloga zašto i podržavate ovu Vladu je ova rečenicu u programu „Vlada će provesti reformu obrazovanja u skladu sa najboljom europskom praksom.“ Dakle, ja vjerujem, nadam se zapravo da to znači da kurikularna reforma ide dalje ali da ide dalje bez dušobrižnika koji dolaze iz različitih svjetonazorskih miljea i da zaista pričamo o najvišim europskim standardima i da to što činjenicu da ovaj dokument potpisuje buduća Vlada i mandatar da znači da ćemo ipak reformu obrazovanja vidjeti u jednom normalnom kvalitetnom obliku. Slažem se sa vama da je glavno, da je preduvjet za pravo obrazovanje, povećanje za obrazovanje i znanost, povećanje na 2% izdavanja iz proračuna. Ali dozvolite mi da upravo u duhu onoga što sam prije spomenuo citiram Itala Calvina, talijanskog novinara i književnika koji je rekao: „Zemlja koja uništava svoje školstvo ne čini to nikad zbog novca, zbog toga što fale sredstva ili zato što besplatno školovanje opterećuje proračun. Ne, jedna zemlja koja uništava obrazovanje je pod vlašću onih koji od širenja obrazovanja strahuju. Jer neobrazovanim narodom se lakše manipulira.“ Ja se nadam da idemo dalje u reformu obrazovanja, da ga želimo učiniti bolji i kvalitetnijim baš zbog toga da naši građani kao i pripadnici svih manjina koji u Hrvatskoj imaju domovinu budu obrazovani i za rad, ali i da razmišljaju. Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Hajdukoviću, kada bi samo ta rečenica bila u onom odjelu koji se tiče obrazovanja i znanosti to bi bilo daleko od dovoljnog, od potrebnog, nužnog a kamoli dovoljnog da moja stranka i ja podržimo ovaj program Vlade. Naravno da to nije dovoljno niti ova projekcija rasta i izdvajanja za obrazovanje i znanosti do 2% u proračunu. Pa postoji čitav niz drugih koji obrazovanju indiciraju, navješćuju iz znanosti ono što je u proteklim godinama nisu imali. Prema tome, to su razlozi zbog kojih mi to želimo raditi, a što se tiče kurikularne reforme mi ćemo biti među onima koji će kao što sam u uvodnom dijelu svoga izlaganja rekao koji će štiti donošenje svih oblika programa i politika Vlade u kojima se svjetonazorski aspekt najviše ogleda kao što je pitanje obrazovanja, kao što je pitanje kulture, kao što je pitanje nekih drugih područja politika u kojima ćemo inzistirati u našem partnerstvu sa predsjednikom Vlade, sa Vladom da nema ideološkoga monopola, da nema svjetonazorskoga isključivanja i da nema povratka na tradicionalizam i na konzervativnost kad je posrijedi obrazovanje kao što je to bilo u proteklim razdobljima. Jer to onda ne može biti generator ljudskih potencijala kao s pravom govori gospodin Plenković. I uvjeren sam da ono što kaže da će u kurikularnoj reformi sudjelovati svi oni koji tome mogu doprinijeti uključujući i one koji su to radili u proteklom razdoblju i koji su dobili vrlo, vrlo masovnu podršku javnosti i građana uključujući i onu zadnju od 40, 50 tisuća ljudi koji su ih došli sa djecom podržati na Trgu bana Jelačića. I to je sigurno neophodno ovoj zemlji.
Hvala. Slijedeća je replika uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Poštovani kolega Pupovac, ja vas u potpunosti podržavam što se tiče manjina da trebaju imati sva prava kao i svi ostali. Međutim, u vašem izlaganju je bilo spomenuto, ne samo u vašem i u drugima, o antifašizmu. Da, za mene je antifašizam je, to trebaju povjesničari da riješe što se tiče komunizma i antifašizma. Za mene je Hrvatska nastala 90. godine sa našim braniteljima a ne antifašistima. Jedni antifašisti iz Srbije su nas napadali a naši hrvatski su branili. Prema tome, dajmo povjesničarima da to riješe. Što se tiče manjina ja bi želio da hrvatske manjine u Srbiji imaju ista prava kao i vi što imate ovdje. Žao mi je da vaša sela nisu završena i da nemaju struju i sve ostalo što trebaju imati. Međutim, da li naša sela, ja potječem iz Bosanske posavine gdje je iskreno 140 tisuća ljudi, da li ste vi otišli u Banja Luku i vidjeli te političare, pokušali uvjeriti da se taj narod treba vratiti u svoje krajeve? Da li ste obišli sela i vidjeli ne da nemaju vodu već iz njihovih kuća drva rastu, već su to šume a ne više kuće? Nadam se da ste vi svjesni i dobar političar da ćete, ako niste dosad to radili ja to ne znam, ali vidim da se oko Banja Luke je bilo 65 tisuća Hrvata, ni 5 tisuća danas ne živi, a da ne kažem u Bosanskoj posavini ukupno se nije vratilo ni 10 tisuća. Zašto je Slavonija siromašna? Vi znate da smo mi teret rata iznijeli najviše, a najmanje dobili. Istina i od naših slavonskih političara koji to nisu znali iskoristiti dosada. I ja se nadam da će ova Vlada na čelu sa Plenkovićem posebno obratiti pažnju na Slavoniju. Slavonija je ugostila tolike izbjeglice pa sve to je imalo odraza i na samo stanje koje sada imamo, a istina i na nesposobne političare koji su danas to vodili i nisu znali sve to napraviti. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Mišiću, ja sam uvjeren kao što smo čuli iz govora mandatara i kao što piše u programu Vlade i kao što je pisalo i o zakonu o Vladi da će ova Vlada posvetiti značajnu pažnju položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini i da će posvetiti značajnu Vladu pristupnicima hrvatskih manjina u drugim dijelovima bivše Jugoslavije i na drugim prostorima. Mi zastupnici nacionalnih manjina uključujući i srpsku ne da nećemo biti prepreka, nego ćemo biti podrška tome. A što se tiče usporedbi, ono što sam rekao kolegi Bulju to mogu reći i vama. Nemojte nesreće uspoređivati, jer to ne rješava nesreće. Time samo manipuliramo i upadamo u ozbiljnu moralnu zamku iz koje nećemo izaći kao moralniji ljudi. Obišao sam i Posavinu i Derventu i Brod i vidio sam što ste i vi vidjeli. I vidio sam ono što vidim u Hrvatskoj. Ne znam kako vi, kako drugi, ali ja sam od prvoga dana devedesetih bio protiv politike koja je to imala na umu i koja je taj naum realizirala. I bio sam protiv politike da se ljudi iz srednje Bosne, Hrvati naseljavaju u srpske krajeve u Hrvatskoj, a da se Srbima sprječava da se vrate. I ono što možemo popraviti naše je da popravimo kad već nismo mogli spriječiti i to činimo. I zato ovako govorimo kao što govorimo, ne zato da bismo ograničili prava drugih na nekim drugim mjestima, nego da bismo pružili primjer kako na jednom mjestu može pravo biti ostvareno, pa neka bude i na drugome. Hvala vam.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Pupovac u svojem izlaganju ste spomenuli ekonomske politike i važnost njih na ukupni gospodarski rast i razvoj Hrvatske, a time i šansu za sve građane Hrvatske. Znamo da u EU liberalna demokracija na kojima je EU temeljila svoje ekonomske politike stagnira i da se mora naći nova vizija razvoja društva. To očekujem evo i od nove Vlade. Čestitam mandataru i svim budućim ministrima da šansu daju mladima koji imaju viziju za rast i razvoj, koji su daleko od trenutnih političkih elita i ne mogu doći do ove faze odlučivanja i da gospodarski rast i nove ekonomske politike temeljimo na znanju, na ulaganju ljudskih kapaciteta i na povlačenju europskog novca, a puno važnije još i kroz socijalno gospodarstvo koje treba biti okvir za zaštitu i prava i šanse poljoprivrednika i radnika i obrtnika za zaštite obitelji i stvaranja nove šanse za zapošljavanje mladih i u Slavoniji i u Baranji. Jer u jednako teškoj su poziciji sve kategorije i sve nacionalne manjine i svi ljudi i u Slavoniji i u Baranji i u drugim nerazvijenim regijama i tu vidim šansu upravo za novi rast i razvoj Republike Hrvatske. I drago mi je da je budući mandatar, odnosno premijer istaknuo program Slavonija i očekujemo puno od tog programa i da će to dat šansu za zapošljavanje svih mladih u Slavoniji i Baranji, svih ranjivih skupina, pa i nacionalnih manjina. Što vi mislite o tome? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, najprije što se tiče liberalnih politika i njezinih ograničenja posebno u neoliberalnom obliku. Ona su vidljiva i osjetljiva, daju se vidjeti i daju se osjetiti na koži posebno kad je posrijedi proizvođenje nejednakosti, a to proizvođenje nejednakosti generira ograničavanje u rastu i u razvoju i to je danas u svijetu pa i kod nas u Hrvatskoj više nego vidljivo. Ali to ne smije biti razlog da budemo protiv liberalnih političkih ideja, protiv građanskih liberalnih vrijednosti sloboda i prava, jer ćemo onda napraviti istu grešku kao kad govorimo o nacionalizmu da je nacionalizam nužno uvijek i svuda zlo. Ili kad govorim o socijalizmu da je socijalizam uvijek nužno i svuda zlo. Nije. Dakle, ono što trebamo jeste pluralizam u mišljenju, pluralizam u stavovima, pluralizam u idejama kao pretpostavku za političko, a time i ukupno bogatstvo. Ono što vjerujem da i vi kao i mi podržavamo jeste fokusiranost Vlade da upravo u poljoprivredi prepozna jedan od generatora rasta. Što se tiče većina pripadnika nacionalnih manjina koji žive na područjima koji ovise o razvoju poljoprivrede mi to pozdravljamo i u toj stvari ćemo ako treba biti i sa vama partneri kao važnom strankom u hrvatskom političkom životu kojima je poljoprivreda među prvim i najvažnijim prioritetima.
Hvala lijepa. Sada bi prešli na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Branko Bačić. Samo kolegice i kolege prije da vam skrenem na nešto pozornost. Prema prijavljenim govornicima bez i jedne jedine replike trajalo bi 9 sati ovo sve, pa plus replike. Samo da znate otprilike si proračunati koliko ćemo ostati ovdje. Izvolite kolega Bačić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine mandataru, poštovane kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati će program Vlade o ovom razdoblju do 2020. godine kao i njezin sastav. Ono što na početku želim reći to je da se tek imenovanjem Vlade zaključuje i završava izborni proces. Naime mi do danas, premda jesmo konstituirani, ustavni rokovi iz Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor još uvijek traju i praktično ćemo večeras poslijepodne izborom Vlade zaključiti taj izborni proces. A on je sam započeo 16. srpnja kada je predsjednica Republike Hrvatske raspisala prijevremene izbore za izbor zastupnika u Hrvatski sabor. Ako se malo prisjetimo političkog ozračja koje je prethodilo raspisivanju prijevremenih izbora onda ćemo se prisjetiti da je ono bilo dominantno obilježeno političkom krizom, neizglasavanjem povjerenja tadašnjoj a sada tehničkoj Hrvatskoj vladi, samoraspuštanjem Sabora, da je to bilo vrijeme i vrijeme koje je njemu prethodilo vrijeme ideoloških sukoba i ideoloških podjela i izostankom komunikacije među glavnim političkim akterima u Hrvatskoj. Rekao bih da je to za Hrvatsku bilo vrijeme besperspektivnosti. Stoga se i dogodilo to što se dogodilo i zakazani su odnosno predsjednica Republike Hrvatske raspisala je prijevremene izbore. Hrvatskoj je trebala druga politika i drugi politički akteri. To se i dogodilo. Prije svega u HDZ-u izborom Andreja Plenkovića mijenja se političko ozračje u Hrvatskoj. Rekao bih da je politika koju je on donio i kroz HDZ u izbornoj kampanji a koja politika je sublimirana i u ovom izbornom programu ukazuje na politiku uključivosti, politiku širenja i kulture političkog dijaloga, priznavanja drugoga i drugačijega, priznavanja prava pa i manjinskih prava i ostalih prava, da je to politika koja otvara komunikaciju prema političkim suparnicima, nisam rekao političkim protivnicima već političkim suparnicima. I to je ono što u bitnome određuje sadašnjost političkog ozračja u Hrvatskoj od onoga koje je bilo prije svega 94 dana u Hrvatskoj. Zato mi u klubu HDZ-a mislimo da je to već dobra podloga da se cijeli saziv ovoga Sabora razmisli kada bude donosio odluku o glasanju i povjerenju Vladi Andreja Plenkovića. Taj njegov izborni program i program HDZ-a koji je dobio svoju potporu i svoju potvrdu na rujanskim izborima pretočen je u program Vlade kojeg danas imamo ovdje pred sobom. Taj program je upotpunjen, obogaćen i programskim odjecima MOST-a i nacionalnih manjina. I on je onakav kakav smo dobili na klupe i kakvog je predstavio gospodin mandatar. On se temelji na 4 ključna cilja koja držimo da u mandatu koji je pred nama ova Vlada može ostvariti. Prvo je ostvarivanje stabilnog i trajnog gospodarskog rasta, stvaranje novih i kvalitetnih radnih mjesta, zaustavljanje iseljavanja i demografsku obnovu te društvenu pravednost i solidarnost kojom se osigurava da koristi gospodarskog rada i razvoja osjećaju svi slojevi društva. No, to su proklamirani ciljevi koji se mogu napisati ali za čije ostvarenje potrebno je detektirati ključna područja i mjere kojima se takav gospodarski rast iz kojega onda proizlaze i ostale odrednice iz ovog programa Vlade Republike Hrvatske može i ostvariti. U prvom redu ja bih iako to u samom programu nije stavljeno na prvo mjesto izdvojio kao ključni segment to je makroekonomska stabilnost, dugoročna održivost javnih financija te uravnoteženje proračuna i smanjenje javnog duga. To je ono što držim da je temelj koji ukoliko se ostvari može onda omogućiti sve ove druge mjere koje ovaj program podrazumijeva da se i ostvare. Ja vjerujem da u gospodarskom resoru Vlade kojega je predstavio gospodin Plenković ima dovoljno i potencijala stručnog, reformskog što je ne manje važno, da se nastavi sa programom kojega je kolega Marić započeo u ovom mandatu a koji obilježava rast BDP-a u drugom kvartalu za 2,8%, smanjenje deficita državnog proračuna. Na tom tragu držim da je to podloga da se uđe u drugo vrlo važno područje, a to je porezna reforma. Ja držim da će sa poreznom reformom biti riješene mnoga pitanja koja smo ovdje maloprije čuli iz izlaganja kolega i predstavnika klubova. Naime, kroz poreznu reformu, koja u prvom redu podrazumijeva stabilnost poreza u RH, da nam se ne dogodi situacija da otkada je donesen Zakon o porezu na dohodak i Zakon o PDV-u da se promjeni 45 puta. Dakle, stabilnost poreznog sustava i porezno rasterećenje građana trebali bi biti dvije osnovne karakteristike koje definiraju tu poreznu reformu. I treći segment u tome jest fiskalna decentralizacija. Sredstva koja su danas dominantno upućena na državni proračun. Mi znamo da je RH centralizirana država i u smislu ovlasti ali i u smislu sredstava. Nedopustivo je da tek 12 ili 13% sredstava koja se ubiru od građana završava u proračunima županijskim odnosno jedinica lokalne samouprave. Prema tome, ta fiskalna decentralizacija treba biti napravljena jer ona može omogućiti porezno rasterećenje građana. Mi možemo govoriti o smanjenju poreza na dohodak ali onda ćemo dovesti u pitanje financiranje jedinica lokalne i područne samouprave i pri tome je onda važna ta fiskalna decentralizacija o kojoj govorimo. I pri tome govorimo o snažnom regionalnom razvoju i slažem se sa onim što je mandatar uvodno rekao, a to je da nema snažnog i ravnomjernog regionalnog razvoja bez jačanja županija kao jedinica lokalne odnosno područne i regionalne samouprave i kroz jačanje njihovih razvojnih agencija koje moraju omogućiti bolje korištenje europskih fondova. Još jedno ključno područje koje držim da je važno i koje u ovo kratko vrijeme moram posebno istaknuti, to je razvoj poljoprivrede. Svjedoci smo situacije u Slavoniji, i stoga me veseli da je mandatar uvodno spomenuo projekt Slavoniju koju smo u izbornoj kampanji o čemu smo više puta govorili. Razvoj poljoprivrede i to snažan razvoj poljoprivrede kroz stavljanje u funkciju neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta, kroz bolje korištenje europskih fondova. I u tom smislu i podržavam odluku da na ključnim resorima u Vladi koji se odnosi na razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj dođe ministar koji se itekako pokazao kvalitetnim kada je u pitanju povlačenje sredstava iz europskih fondova i gospođa koja je vodila HRAST Regionalnu razvoju agenciju Vukovarsko-srijemske županije da se na taj način osobe koje itekako poznaju problematiku Slavonije mogu dokazati upravo na ovom projektu kojega smo nazvali projektom Slavonija. Također turizam je jedna od ključnih područja za omogućavanje bržeg gospodarskog rasta. Ono na što se želim posebno osvrnuti jest energetika i prometna povezanost RH. Podržavam odluku i o tome smo govorili kada smo raspravljali o Zakonu o ustrojavanju ministarstava i državnih upravnih organizacija, da se na jednom mjestu nađu energetika i zaštita okoliša. U svakoj uređenoj državi između razvoja i zaštite okoliša mora postojati balans i usklađenost kako razvoja energetskog sektora, tako i očuvanja okoliša. Držim da u Vladi u kojem je to istom resoru će biti taj održivi razvoj itekako usklađen i da je to dobra odluka prilikom sastavljanja ove Vlade. Ono što se tiče prometne povezanosti, bilo je ovdje ranije u diskusiji u raspravi najava kako program nije koegzistentan, kako je negdje više konkretan, kako je negdje načelan. Kada je u pitanju prometna strateška prometna infrastruktura pozdravljam da su navedeni upravo oni projekti koje smo u proteklih nekoliko godina navodili kao nužne projekte za dovršetak cestovne povezanosti u RH. U tom smislu pozdravljam navođenje izgradnje Pelješkoga mosta, dovršetka izgradnje punog profila autoceste do Dubrovnika, ulaganje u morske i zračne luke koje je tu navedeno, ulaganje u obnove plovnih puteva kako Save, tako Drave i Dunava čime se nastavlja veliko ulaganje u prometnu infrastrukturu. A to sam već puno puta govorio u ovome Saboru, ako je prvih 10 godina 21. stoljeća bilo dominantno okrenuto ulaganju u cestovnu prometnu infrastrukturu u pravilu se javnim sredstvima i zaduživanjem Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta onda sam sigurno da u ovom desetljeću u kojemu se nalazimo i koji će u velikoj mjeri završiti radom ove Vlade, mora biti dominantno okrenuto ulaganjem u energetski sektor privatnim sredstvima bez dodatnih opterećenja državnog proračuna i povećanja javnog duga. To je ono što iščitavam iz ovoga programa i što držim da je svakako potrebno podržati i da na tome treba ustrajati. Kada govorimo o prvim mjerama hrvatske Vlade, budući premijer je tu najavio, mi govorimo o prvom velikom izazovu to je operativni program Vlade koji mora razraditi sve ove mjere koje su navedene u ovom mandatnom programu, programu za ovaj mandat Vlade. Nakon toga slijedi donošenje državnog proračuna za kojeg vjerujem da će doći vrlo brzo ovdje na naše klupe. Ono što je izazov ne samo ministarstva financija nego cjelokupnoj Vladi je 27 milijardi kuna koje moramo osigurati kroz donošenje državnog proračuna za 2017. godinu. Upravo će na tom dokumentu najvažnijem strateškom dokumentu koji je pred nama ova Vlada pokazati svoju zrelost i sposobnost da u svim ovim odrednicama ovog programa koji u financijskom smislu itekako zahtijevaju velika sredstva iz državnog proračuna s jedne strane i s druge strane u obvezi RH je da podmiri sva svoja dugovanja, a kao što sam malo prije rekao nisu mala, nego su velika, pokazat će se kvaliteta i ministara i vlade za koju sam uvjeren da ćemo je danas izabrati. Ja osobno držim da je ovakvim sastavom i izborom Vlade odnosno njenih članova u kojima iščitavam iskustvo, među kojima iščitavam i znanje i mladost biti moguće provesti sve ove mjere koje su itekako zahtjevne ovdje u ovom programu. I na kraju jasno želim reći u ime našega kluba da ćemo podržati ovaj program i da podržavamo isto tako i sastav hrvatske Vlade. Hvala.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo za početak, gospodin Bačić je u svojoj raspravi pozvao da svi podržimo, da svi zastupnici razmisle da podrže hrvatsku Vladu. Ja ću reći gospodine Bačić i na temelju vašeg izlaganja zbog čega ja to ne mogu napraviti. Jedna od stvari što ste rekli da su se akteri promijenili. Akteri su identični, HDZ i MOST do prije 34 dana, HDZ i MOST danas. Jedino ukoliko vi ne mislite da je odlaskom Karamarka i Hasanbegovića se u HDZ-u toliko stvar dramatično promijenila da više ni akteri politički na sceni nisu isti. Možda osobe neke nisu iste ali političke stranke su iste, HDZ i MOST. Sa druge strane, ne mogu se složiti sa vama i u vašoj raspravi podrške i svih ministara u Vladi i posebno me brine šta mandatar u svojem izlaganju nakon šta mu je kolega Jovanović uputio pitanje vezano uz budućeg ministra obrazovanja i znanosti, niti jednom riječju se nije očitovao na ono šta je rekao gospodin Jovanović a šta se naveliko ovih dana piše u medijima. Da li mandatar stoji, ukoliko je ono istina što piše u medijima, ja ne znam da li je istina, ali gospodin Plenković može reći da li zna, da li je istina, da li nije istina. Da li on stoji iz ministra koji je na taj način otišao iz jedne od prethodnih hrvatskih Vlada i na taj način da li ta osoba može slati poruku mladim ljudima koji su standardi življenja, odnosno kako bi se u nekom društvu netko trebao ponašati. Taj odgovor trebamo danas ovdje dobiti i ja očekujem od mandata da u svojem izlaganju kaže da li on zna da li je to istina ili nije i da li on stoji iza osobe koja se na taj način ponaša, svojim postupcima da bude budući ministar. Zbog toga ne mogu podržati Vladu i zbog još mnogo stvari koje ću reći u svojoj raspravi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, ja sam vas poznao da vi podržite Vladu. Na odluci je vašeg kluba hoće li ili neće podržati i da li će biti suzdržan. Ja mislim i to sam u svom izlaganju rekao da ono što je napravljeno kroz izbornu kampanju, nakon izborne kampanju. Nakon izborne kampanje način sastavljanja Vlade program koji je izložen ostavlja mogućnost i vašemu klubu da o tome donese odluku kako sam to i predložio. Što se tiče promjene političkih aktera, da kolega Maras ja mislim da se slažemo da nakon niti jednih parlamentarnih izbora u Hrvatskoj nije došlo do većeg broja smjena u vodstvima političkih stranaka u Hrvatskoj. I kad sam rekao da je došlo do promjene među političkim akterima onda sam prioritetno o tome mislio. Jasno da ovakav sastav Sabora je već 25 godina, uglavnom su dvije strane Sabora jednake, više ili manje mijenja se središnji dio sabornice. Prema tome, niste valjda mislili da sam pri tome mislio da je sa političke scene nestao HDZ ili SDP ili neka treća snažna politička grupacija u Hrvatskoj. A što se tiče odgovora kojega je po vašemu trebao mandatar dati gospodinu Jovanoviću. Mi smo još danas ovdje, kako je počelo dugo, dugo vremena, vjerojatno će se još mandatar i obratiti tijekom poslijepodnevna pa evo onako kako on bude mislio tako će i odgovoriti. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Kolega Bačiću, kažete izbori su doveli na političku scenu nove političke aktere, nisu, politički akteri su isti, MOST i HDZ. Novi je predsjednik HDZ-a i sukladno tome novi premijer. Pitanje je da li će se, osnovno pitanje, da li će se promijeniti vrijednosti koje će ova Vlada zastupati u odnosu na vrijednosti koje je zastupala Vlada tih istih aktera. Primjerice, hoće li se njegovati sekularna država ili ćemo svjedočiti daljnjem sljubljivanju crkve i politike i korištenju oltara za političku agitaciju. Da li će se njegovati antifašizam kao jedan od temelja hrvatske državnosti ili ćemo kao što smo svjedočili u prošlom razdoblju i dalje gledati revizionističko filoustaštvo. Da li će uslijediti obrazovna reforma sa obrazovanje za 21. stoljeće ili srednjovjekovno zaglupljivanje? Da li ćemo kulturu shvatiti kao beskrajno polje kreativne slobode a ne jeftini nacionalistički kič? Da li ćemo imati slobodu medija ne samo komercijalnih nego i neprofitnih ili će uslijediti daljnje njihovo uništavanje kao kod ovih istih aktera u bivšoj Vladi? DA li ćemo imati ravnopravnost spolnih orijentacija pod zastavom duginih boja ili ukidanja do sada ostvarenih prava kroz životno partnerstvo? To je pitanje svih pitanja koje će vrijednosti ova Vlada njegovati. Bude li njegovala ove vrijednosti za koje se zalažemo imati će moju punu podršku. Nastave li isti akteri sa istom politikom mogu očekivati samo još žešći otpor.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vi kolega Stazić kao da ste prospavali ovu izbornu kampanju i sve što se nakon izborne kampanje događalo. Ja sam uvodno rekao da je Hrvatima i da je Hrvatskoj dosta ideoloških podjela. I ustrajavanjima na tim razlikama koje nas, koje među nama jesu. I vi danas na njima uporno inzistirate i tražite očitovanja o nečemu što smo davno završili i što mislim da svaki političar u Hrvatskoj koji se politikom bavi zna se odrediti prema svim ovim temeljnim svjetonazorskim i ideološkim pitanjima u Hrvatskoj. Ako vi na tome budete i dalje ustrajavali, dapače, nemam ništa protiv ali morate i vi biti svjesni da to sve manje interesira hrvatske građane, da ih sve više interesira budućnost Hrvatske, zapošljavanje i nova radna mjesta, da su to teme na kojima bi mi trebali danas razgovarati a mislim da nam ovaj program daje itekako dovoljno materijala da se o tome očitujemo.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani kolega, vi ste na samome početku svog izlaganja rekli da je za razliku od prošlog sastava Vlade sada vidljiv jedan novi, drukčiji politički standard kojeg progovara i zagovara kandidat za predsjednika Vlade. No, htio bih podsjetiti da je jučer kandidat za potpredsjednika Vlade iz redova MOST-a rekao da je razlika između HDZ-a i MOST-a ogromna kao između neba i zemlje. Mi imamo kandidata za predsjednika Vlade koji poziva na dijalog, uključuje a imamo MOST koji provodi isključivost. Na što to ukazuje? Ukazuje da s obzirom da se hrvatsko društvo u cjelini nalazi u teškoj ekonomskoj, gospodarskoj i društvenoj krizi niti ovaj sastav Vlade, niti ovaj saziv Sabora svi mi zajedno nećemo moći dati maksimalni doprinos koji se od nas očekuje. I htio bi kazati da ste principijelan i vjerodostojan jer kada jeste bili u opoziciji a danas u poziciji zagovarate samo prijeko potrebnu decentralizaciju Hrvatske koja je danas rigidno centralizirana. Ono što na temelju zakona o kojima smo dosada raspravljali, ono što predlaže MOST to isključivo ide u pravcu dodatne centralizacije što nije dobro jer se kuća uvijek gradi na čvrstim temeljima a to je decentralizacija.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Poštovani kolega Sponza, nisam čitao tu izjavu potpredsjednika Vlade, budućeg potpredsjednika Vlade gospodina Kovačića pa ćete to pitanje morati uputit njemu da vam on pojasni. No, ono što vam želim govoriti nemojte ni očekivati da mi i MOST budemo jedno te isto. Mi smo različiti, ali bitno je da se slažemo u važnim, bitnim, strateškim odrednicama budućnosti Hrvatske. I na tome smo se našli. A niti će MOST biti HDZ, niti će HDZ bit MOST, niti danas niti u ove četiri godine koje su pred nama. Što se tiče decentralizacije vi znate da stalno u Saboru nas dvoje a i brojni drugi zastupnici uvijek govore isto a to je da je potrebna decentralizacija Hrvatske i ja nju vidim, iščitavam u ovom programu. Da je potrebno zadržati ovakav ustroj teritorijalni u Hrvatskoj kroz fiskalnu decentralizaciju i snaženje i županija i jedinica lokalne samouprave. To govorim od prvoga dana i to sam rekao i sada u ime kluba HDZ-a.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovani kolega iz HDZ-a je rekao da će HDZ ići reformskim putem tj. da će ova Vlada biti reformska. Međutim, po čemu će ova Vlada biti reformska? Vidjeli smo iz vaše jutrašnje predstave da se nastavlja sa starom politikom deložacija koju ste vodili i u prethodnom vremenu. Također ne vidim nikakvih naznaka da ćete prestati sa sluganskom politikom prema Washingtonu i Bruxellesu. Znači nastavlja, to je ono što vi nazivate europskim putem, to je put kada Amerika kaže protjerajte dužnosnika nekog ruske ambasade, vi na daljinski upravljač proglasite čovjeka nepoželjnim ni krivog ni dužnog i protjerate ga iz zemlje. Ili recimo pošaljete vojnike na rusku granicu, ili recimo šaljete oružje u Siriju i podržavate teroriste tamo, ili recimo podržavate vojne akcije u Libiji koja je izazvala kaos i kolonu izbjeglica kojoj nema kraja. Također, evo ovdje imamo tzv. program Vlade RH, ključno pitanje u ovom programu dame i gospodo je pitanje monetarne politike. U ovoj zbirci ja ne vidim ni jednu točku gdje se spominje uopće monetarna politika a kamoli njena reforma. Spominje se sve i svašta osim toga a jasno je da u suštini sve ovisi na kraju o monetarnoj politici. Znači i dalje valutna klauzula, i dalje one kako ste rekli vi europski put a to je eorizacija zemlje, znači lišavanje zemlje svakog suvereniteta i provođenje svih direktiva koje dolaze izvana. Gospodine dragi neformalne strukture moći koje vladaju našom zemljom trenutno nastavit će to i dalje. I našom zemljom će se i dalje upravljati izvana pod vašom Vladom. Zato mislim da nije primjereno da nazivate ovu Vladu reformskom. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Kolega Pernar ja cijenim vašu zainteresiranost i potrebu da pomognete ljudima koji su u teškim životnim prilikama ali s druge strane treba poštivati i pravnu državu. I to vam je već jutros odgovorio gospodin Plenković. Ono što mogu samo dodati to je da u ovom programu piše o mjerama koje će ići ka izmjeni Ovršnog zakona koji će ići ka zaštiti prvenstveno jedine nekretnine hrvatskih građana kako bi se onemogućila ovrha nad tim nekretninama. Prema tome, pustite i dajte malo vremena ovoj Vladi da krene u rad pa onda donesite konačnu ocjenu.
Slijedeća replika je ona uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolega Bačić, meni je jako drago da je i mandatar i vi u svom govoru ali također i buduća ministrica Žalac je istaknula da će projekt Slavonija biti jedan od prioriteta Vlade u narednom periodu. I tu moram još jedanput podcrtati da taj projekt zaista je zaslužio prioritet jer kažem vam od pet slavonskih županija tri spadaju među one sa najvećim rizikom od siromaštva. Dakle Brodsko-posavska, Vukovarsko-srijemska i Virovitičko-podravska. To je porazni podatak koji jasno ocrtava u kakvom je stanju Slavonija. Međutim, ono što sam vam želio reći da Slavonija nije samo poljoprivreda dragi kolega. Je, poljoprivreda je jedan od važnih elemenata našeg gospodarstva u Slavoniji, ali nije jedini. Ne znam da li ste čuli za projekt Osijek software city gdje čitav niz srednjih i malih poduzetnika, naših ljudi, Osječana, ali i širom Hrvatske i Slavonije rade na IT projektima koji su itekako uspješni. Njihov proizvod je sto posto izvozan. Oni su konkurentni na svjetskom tržištu, izvoze svoje znanje, odnosno IT proizvod. Kada govorite o poreznoj reformi dragi kolega razmislite i vi i buduća Vlada zašto ne bi radili ciljane porezne oaze za određene grane industrije. Zašto Slavonija ili Osijek ili već koji dio Hrvatske se odlučimo za njega ne bi bio dio Hrvatske u kojem bi recimo porez na IT industriju bio manji. Ili zašto ne bi Dalmacija bila za nešto drugo itd. itd. Lika za nešto treće. Ali sa ciljem da se upravo tim, da ne kažem pasivnim ili manje razvijenim krajevima maksimalno pomogne. Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković, meni je drago da vi podržavate bar dio ovog programa Vlade koji se odnosi na projekt Slavonije. Jer projekt Slavonija nije samo poticanje i snaženje razvoja poljoprivrede kroz kao što sam rekao stavljanja u funkciju nekorištenog poljoprivrednog zemljišta, kroz pomoć obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, kroz bolje korištenje sredstava EU, odnosno fondova EU, kroz ruralni razvoj nego ja razvoj i projekt Slavonija vidim i u drugim dijelovima i u drugim područjima. Nisam tu spomenuo ni navodnjavanje, a i rekao sam razvoj riječnih luka i Slavonskog Broda i Vukovara vidim kroz izgradnju kanala koji je zaustavljen ja ne znam iz kojih razloga. Ja mislim da višenamjenski kanal bi itekako omogućio razvoj Slavonije i na tome ne treba stati jer njegove tri temeljne karakteristike upravo su ono što čini mi se da treba dodatnom razvoju Slavonije. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, spominjali ste decentralizaciju. Naravno da je decentralizacija nešto što je najbitnije. Međutim, nije dovoljno samo spominjati decentralizaciju, da se ta sredstva decentraliziraju bilo fiskalna bilo kakva druga prema županijama. I da županije naravno kao i do sada. Primjer u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji mora biti ista politička opcija na lokalnoj razini da bi županija dala sredstva i naravno da bi se u nekim krajevima radile četiri škole, četiri dvorane i slično. Dok druge općine, lokalne samouprave i gradovi apsolutno ne mogu doći do nikakvih sredstava. Znači to je ključ poglavito moja Splitsko-dalmatinska županija bi vam mogla nabrojiti tisuću takvih stvari. Ne bude li nove indeksacije, poštene indeksacije ne što je napisano za vrijeme Vlade Jadranke Kosor koju je prihvatio SDP 2014. koja je apsolutno nepravedna i nepoštena prema krajevima Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotara. Apsolutno zaboravljeni krajevi ostavljeni na milost i nemilost, nepravedni indeksi. Ministar Tolušić je obećao da će biti riješeni indeksi. Još ih nismo vidjeli, nova indeksacija. Nadam se čim prije da će nova ministrica prezentirati poštenu pravičnu indeksaciju bez obzira na političke opcije koje vladaju u općinama i gradovima. Poglavito možete pogledati Sinj i Vrgorac su više izgubili nego svi ostali krajevi. Proglasili ste Sinj i Vrgorac Sinjsku krajinu, cetinsku i vrgoračku razvijenim područjima. To je bila Vlada Jadranke Kosor, indeksaciju napravila, a Vlada Zorana Milanovića je prihvatila. Nepravedno i nepošteno. Ne budu li se institucije ogradile, ne budu li institucije poštivale volju građana, ne budu li poglavito HNB bude li se ponašala da im sudovi moraju donositi presude da štiti javni interes, a ne interes … [[Govornik se ne razumije.]] u Franku onda smo mi enormna, onda bolje da ne idemo u vlast jer ne tribamo se uvijek klanjati velikim vođama bez obzira podupirali Vladu ili ne podupirali trebamo štiti naše građane. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Kolega Bulj, najprije slažem se sa vama da je pored financijske nužna i funkcionalna decentralizacija i prema regionalnoj i prema lokalnoj samoupravi. Tu se apsolutno slažemo. Što se tiče potrebe za novom ili izradi nove indeksacije Hrvatske ja mislim da ministar Tolušić je već to doveo u završnu fazu. Mislim da je to dovršeno i da ćemo bit svjedoci da je napravljena nova indeksacija Hrvatske koja svakako podrazumijeva i ovo što vi govorite o tome da se pojedini krajevi koji su prema indeksu spadali u više kategorije vrate tamo gdje im je doista mjesto kako bi im sredstva bila dostupnija. Nisam spomenuo u svom uvodnom izlaganju, nisam imao vremena jedan vrlo važan dio ovog programa, a to je Fond za regionalni razvoj. Dakle, osnivanje Fonda za regionalni razvoj koji bi trebao pomoći ovakvim krajevima o kojima ste vi govorili koji nemaju dovoljno sredstava da mogu osigurati i imati sredstva za pripremu dokumentacije, projekata i njihovu realizaciju. I to je vrlo važno što kad govorimo o ravnomjernom regionalnom razvoju. A što se tiče raspodjele sredstava zajedno smo, u istoj smo Vladi. Ja se nadam da će se to rješavati na razini Vlade i da o tome nema potrebe da se nas dvojica o tome prepucavamo u ovom Parlamentu.
Zadnja replika je uvaženog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospodine Bačić. Evo vi ste spomenuli u svom izlaganju nekoliko riječi, gospodarski rast, demografska obnova, porezna reforma, poljoprivreda i turizam. Mislim da su to riječi kojih ćemo se držati i voditi računa o njima pokrenuti stvarno RH unaprijed. No, ukoliko nećete pridati važnost, veliku važnost tome što sam sad pročitao neće biti ni demografske obnove koja je i tako upitna jer mladi su nam otišli u Njemačku, pogotovo iz Slavonije, i teško će se vraćati nazad. Poljoprivreda i turizam, poljoprivredu treba proglasiti strateškom granom gospodarstva za RH od strateške važnosti i u sinergiji sa turizmom povećati njezinu iskoristivost i dodanu vrijednost. Slavonija je u jako teškom stanju, evo često sam tamo, to su ljudi koji imaju najveće srce valjda u RH a jako teško žive. Vrlo teško će se u Slavoniji pokrenuti poljoprivreda ukoliko imamo monopoliste koji određuju otkupnu cijenu proizvoda koja nije u skladu sa troškovima proizvodnje pa čak niti sa burzom već tako su se dogovorili. Turizam veliku prednost ima u kontinentalnom turizmu kojem je značenje premalo. Ja ću vam sad reći jednom prilikom dok sam bio državni tajnik Ministarstva turizma bio u Rusiji i kada nam je jedan Rus rekao blago vama vaš glavni grad je na obali mora. Malo nam je bilo čudno no međutim kasnije smo shvatili da je to stvarno tako i da ti razmjeri i razdaljine u RH su vrlo, vrlo mali. Smanjenje PDV-a na hranu o kojem mi u HSS-u već jako dugo pričamo nadam se da će se i to jednoga dana dogoditi i da će to sve potaknuti ove dvije glavne strateške grane, a to su poljoprivreda i turizam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega pa upravo u ovom programu su kao generatori rasta i razvoja RH istaknuti i poljoprivreda i turizam i tu se s vama slažem da je bez snaženja gospodarstva, bez snaženja poljoprivrede, bez dodatnog snaženja turizma teško da se može zadovoljiti sve ove ostale mjere koje se spominju u ovom programu. Mislim kad već spominjete demografiju da u programu prilično su istaknute demografske mjere, one nisu konkretne tu se mogu s vama složiti, one su načelne i govore i o institutima koji će se uvesti u hrvatsko zakonodavstvo kako bi se mogla potaknuti demografska obnova tako da oni ne nedostaju. Ali ćemo kroz proračun koji će doći vrlo brzo vidjeti koliko se doista tih instituta koji idu ka demografskoj mjeri Hrvatske nalazi u državnom proračunu. Inače kad govorimo o demografiji jučer sam čuo da baš političari ne vole puno demografske mjere zato što prođe mandat a učinci tih demografskih mjera se još uvijek ne pokazuju, ne mogu se vidjeti. Tako da držim da ćemo upravo ovdje napraviti obrnuto i da ćemo te mjere donijeti kako bi mogli potaknuti demografsku obnovu Hrvatske. To je ono što u svakom slučaju mora biti jedan od prioriteta ove Vlade zbog čega je ona i dobila svoje posebno ministarstvo.
Hvala. Sad ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HNS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak, izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Na početku odmah treba biti jasan Klub zastupnika HNS-a i HSU-a neće podržati novu Vladu. Nećemo podržati Vladu jer u ovom trenutku je nužno da cjelokupnoj javnosti jasno kažemo tko je vlast, a tko je opozicija kako bismo znali i što su zadaće svakog od nas u ovom mandatu. Mi kao opozicija vidimo svoj položaj u Parlamentu i kao izraz povjerenja građana u politike koje zastupamo i vidimo i kao obvezu da korigiramo, unutar svojih ovlasti naravno, rad nove Vlade. Tu obvezu sa ponosom i zadovoljstvom preuzimamo. Prije nego pojasnim kako ćemo svoju ulogu opozicije u Hrvatskom saboru ispunjavati te kakva su naša očekivanja od nove Vlade htio bih čestitati svim predloženim članovima Vlade, mandataru, ministricama, ministrima. Iskreno vam želim uspješan rad jer bi dobri rezultati značili dobrobit za hrvatske građane, a to je cilj kojem svi mi koji ovdje sjedimo moramo težiti. Svi mi imamo dužnost staviti interese hrvatskih građana iznad svakog drugog političkog interesa, dužnost osigurati da život svih u Hrvatskoj bude bolji i kvalitetniji u svakom pogledu. Dakle, u ime kluba HNS-a i HSU-a želimo prije svega reći što očekujemo od nove Vlade, a nakon toga i što smo kao opozicija spremni ponuditi. Očekujemo da će nova Vlada u svom radu već kroz prve konkretne poteze naznačiti smjer a kroz nove strateške dokumente i nove zakone definirati jasnu viziju razvoja Hrvatske. Kada govorim o jasnoj viziji razvoja pozivam novu Vladu da otvorenog uma prihvati i nastavi provedbu onih strateških dokumenata koje su donijele prethodne vlade u prethodnim mandatima, poput industrijske strategije, Strategije pametne specijalizacije, Strategije znanosti i obrazovanja koji nadilaze strategiju bilo koje pojedinačne političke opcije i predstavljaju strategije RH. Vjerujem da je još za vrijeme našeg mandata došao kraj političkoj praksi po kojoj pri smjeni vlasti sve ono što su prethodnici napravili bacimo u koš i krećemo u posao ispočetka. Takva praksa je jedan od razloga zašto Hrvatska sporo napreduje i nadam se da su ta vremena spaljivanja zemlje iza prethodnika zaista ostala iza nas. Gledajući sve nas u ovom Domu parlamentarizma u Hrvatskoj kolegice i kolege zastupnici imam nade da ulazimo u razdoblje odgovornog političkog djelovanja i konstruktivnog političkog dijaloga. Jedino kroz dijalog i društveni i politički možemo odgovoriti na sve izazove koji stoje pred Hrvatskom. Isto tako očekujem da će nova Vlada ispuniti obećanja iz izborne kampanje. Pri tome naglasak stavljam na reforme. Nemamo vremena za suštinske reforme koje kratkoročno ispunjavaju površne i prazne populističke ciljeve. Mi danas svi zajedno, sada i odmah, moramo pokrenuti ključne reforme koje će svoj rezultat pokazati u dugoročnoj i većoj kvaliteti života građana. Budući da ključne reforme neće biti lake, nova Vlada će morati pokazati i hrabrost i odlučnost u njihovoj provedbi. Od vas budući ministrice i ministri pa i predsjednika Vlade, kojeg sada ovdje nema, očekujem da se neće obeshrabriti otporom onih koji pod svaku cijenu žele zadržati status quo. Konačno, očekujem od ove Vlade da odgovorno bira prioritete svoje politike, čvrsto vjerujem da se oko ključnih odrednica bolje budućnosti Hrvatske uz naravno dosta truda, međusobnog uvažavanja i otvorenosti za dijalog možemo dogovoriti, postići konsenzus i učiniti velike iskorake za našu zemlju. Mislim da nema političke opcije zastupljene u ovom Visokom domu koja neće na listu prioriteta staviti sljedeće, napredno i učinkovito gospodarstvo temeljeno na novim tehnologijama i znanjima kao i na energetskoj neovisnosti Hrvatske, te poticanju poduzetništva, posebice malog i srednjeg poduzetništva, prioritet modernog i konkurentnog obrazovanja u skladu s potrebama ljudi, tržišta rada i društva, obrazovanje koje počiva na modernizaciji i na provedbi cjelovite reforme obrazovanja, na decentralizaciji i ujednačenom regionalnom razvoju, na efikasnoj i transparentnoj javnoj upravi koja je kvalitetan i pouzdan servis građana, na organiziranom i učinkovitom i djelotvornom pravosuđu, odgovornoj i sveobuhvatnoj demografskoj politici koja potiče povratak naših građana i smanjuje motivaciju građana za iseljavanje i konačno po meni najbitnije, prioritet Hrvatsku kao društvo jednakih šansi za sve, Hrvatsku u kojoj ćemo u svim kriznim vremenima i za Europu i za svije u vremenima kada vidimo nagrizanje demokracije diljem svijeta, ne samo u Hrvatskoj, hrabro braniti i očuvati dosegnute razine demokratskih standarda, nepokolebljivo štititi ljudska prava, prava svih manjina, te slobodu pojedinca. Kada kažem da možemo postići konsenzus vjerujem da je pitanje odnosa RH i MOL-a recimo kao dioničara u INA-i, jedno od prvih konkretnih pitanja na kojima je moguće demonstrirati dobru volju svih političkih opcija. To u povijesti nismo mogli. U pogledu zaštite nacionalnih interesa i dobrobiti građana po tom pitanju nekoliko puta sam već rekao, a ponovit ću i danas, konsenzus svih političkih opcija i stranaka po pitanju budućnosti te strateške teme ili kompanije, najveći je mogući doprinos njezinom opstanku i budućem razvoju hrvatske politike. Ukazana vam je prilika da cjelokupna politika u Hrvatskoj napravi značajan iskorak iz dosadašnjih obrazaca ponašanja i funkcioniranja zbog kojih su građani izgubili povjerenje i u politički sustav i demokratske institucije naše zemlje. Predugo hrvatskom politikom vlada model rovovskih podjela i političkih neprijateljstava. Destruktivan model po kojem dužnost prema svojim biračima pretpostavlja borbu protiv političkih neistomišljenika svim dopustivim, pa čak i nedopustivim sredstvima. Prvi neposredni rezultat takvog modela je gubitak povjerenja u sve nas, članove Vlade, zastupnike, gubitak povjerenja u posao kojim se bavimo i ljutnja građana kada su u pitanju politika ili izbori. Gubitak vjere u političare, vodi do gubitka povjerenja u politički sustav, gubitka povjerenja u institucije naše zemlje i u konačnici gubitka povjerenja u demokraciju u cjelini. Svjesni svega toga HNS će u političku utakmicu u novom sazivu Sabora ući kao konkurencija, a ne po starom obrascu kao politički neprijatelj. Vjerujem da u utakmici političkih takmaca imamo svoje adute i da kao opozicija predstavljamo dodatnu vrijednost u hrvatskoj politici baš kao i brojne druge kolegice i kolege iz opozicije. Vjerujem da u takvoj atmosferi koja potiče i snaži politički dijalog, možemo na bolji način opravdati povjerenje birača, a svoj doprinos u ovom mandatu dat ćemo kao konstruktivna opozicija kroz zakonodavne inicijative i konkretne prijedlogu za Hrvatsku bolju nego što je bila jučer i za Hrvatsku bolju kako treba biti sutra. Kao konstruktivna opozicija otvorit ćemo vrata budućnosti hrvatske politike i važnije budućnosti hrvatskog društva. Nadam se da će prevladati opće uvjerenje da povratak atmosferi političkih obračuna nikome ne ide u prilog, a najmanje onima zbog kojih smo tu, građanki i građana RH. Bez obzira na našu dobru volju i spremnost, ključeve drugačije političke atmosfere i u Saboru i u političkom prostoru općenito drži Vlada RH, drži vladajuća većina odnosno saborski zastupnici koji zastupaju saborsku većinu. Za suštinsku reformu političke kulture u Hrvatskoj nije dovoljna samo drugačija, pristojna i odmjerenija komunikacija iako je ona naravno jako, jako bitna, ali za konstruktivniji i kvalitetniji dijalog je potrebna i bolja i kvalitetnija vlast. Prioriteti, odgovornost za rad i fokus na rezultate ostaju ključni. Ukoliko se Vlada doista bude država prioriteta koji su danas ovdje predstavljeni i ukoliko bude odgovorno radila na korist svih građana dobit ćemo mogućnost svi zajedno razvijati novu političku klimu u Hrvatskoj. A to je kao što rekoh politička konkurencija umjesto političkih neprijateljstava, politički dijalog. Međutim, ukoliko u hrvatskoj politici ponovo ožive duhovi i teme iz prošlosti, ukoliko se ponovo nametnu svjetonazorske razlike bez stvarnog utjecaja na kvalitetu života građana, propustit ćemo jedinstvenu priliku reformiranja političkog sustava i vraćanja povjerenja građana i u sustav u cjelini i u sve političare u cjelini. U ovom kritičkom trenutku za hrvatsko društvo imamo priliku jednom pa možda i zauvijek, okrenuti se budućnosti i radu za Hrvatsku kakvu želimo sutra. Umjesto zaključka ponoviti ću, gospodarski rast, obrazovanje, decentralizacija, ujednačen razvoj, javna uprava, pravosuđe, demografska politika, demokratski standardi i ljudska prava to su teme koje izravno utječu na živote hrvatskih građana i građanki. S ovog podija, s ove pozicije vas danas pozivamo da u okviru svojih zadaća i vlast i opozicija od ovog trenutka na dalje svaku priliku iskoristimo kako bismo stvorili Hrvatsku kakva može i mora biti na ponos svih nas i na zadovoljstvo svih građanki i građana Hrvatske. I čvrsto vjerujem da nakon 25 godina demokracije u Hrvatskoj da je vrijeme za novu komunikaciju, novu politiku, politiku možemo je nazvati 2:0 u Hrvatskoj. Još jednom želim vam puno uspjeha, u nama ćete imati ozbiljnu, konstruktivnu pristojnu opoziciju koja ima svoju svrhu postojanja u političkom sustavu, takvu ćete i dobiti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Nikole Gromoje.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo uvaženi kolega Vrdoljak je rekao da su se svi do sada ponašali po taktici spaljene zemlje i da su sve kadrove koji su bili u ministarstvima kada bi došli onda bih ih pomeli i doveli bi sve nove. Evo ja ću reći da je MOST ovoj Vladi u kojoj je sudjelovao napravio jednu veliku pogrešku što se nije odlučio za tu taktiku jer nam je od javnih poduzeća ostala spaljena zemlja zbog HNS-ovih kadrova. Jučer sam u izlaganju koje je bilo o izmjenama Zakona o HRT-u rekao da ćemo zbog toga što inzistiramo da razna odvjetnička društva i javni bilježnici, u prvom redu gospodin Hanžeković da će ostati zbog toga bez silnog novca i da će taj novac ostati u džepovima hrvatskih građana i da ćemo biti izloženi udarima. Ja sam se danas razočarao da je u Jutarnjem listu MOST-u posvećeno samo 4 stranice negativnih tekstova ali se nisam razočarao sa nivoom manipulacije u naslovima. Pa tako imamo naslov kako je Panenićev direktor Ćović izgubio milijune. Direktor Ćović nije Panenićev direktor, to je direktor iz kvote HNS-a koji je od Hrvatskog nogometnog saveza naručio robu u vrijednosti 9 milijuna kuna. I u ovom tekstu se lijepo prenosi jedan transkript razgovora u kojem gospodin Ćović kaže da je dobio suglasnost ministra Vrdoljaka. Ali u naslovu imamo da je on Panenićev čovjek. Evo meni je samo žao što MOST se nije odlučio za tu taktiku spaljene zemlje i što nije te nesposobne HNS-ove kadrove koji su upropaštavali javna poduzeća, što ih nije maknuo i doveo nove kadrove zajedno u dogovoru sa HDZ-om, nismo postigli dogovor i to je naša velika greška. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak.
A to je upravo ono što sam govorio za ovom govornicom. Ako ćemo se vraćati u povijest 25 godina, nabrajati indeksaciju Jadranke Kosor, nabrajati tko je čiji kum a recimo taj konkretni kolega je kum od pomoćnika ministra Panenića, neće biti dobro ljudi. Imamo šansu da vratimo pristojnost, sadržaj primijenjenu politiku. Imate šansu koja pruža ruku opozicija što je u pravilu nije bila praksa u Hrvatskom saboru. U Hrvatskom saboru je uvijek pozicija pružala ruku za suradnju a opozicija rekla ne, ne, ne, nisi ti dostojan toga. Ja danas kada ćete imenovati Vladu kao jedan, kao drugi po veličini klub opozicijski u Hrvatskom saboru kažem imate u nama partnere sa pozicije opozicije da vam možemo pomoći u komunikaciji, u pristojnosti, u vraćanju digniteta hrvatskim političarima, strankama, institucijama koji ne smijete nikada obezvrijediti jer na taj način obezvrjeđujete svakog hrvatskog građanina. Odgovarajući sada na vašu repliku je sadržaj mog ovdje izlaganja gdje nisam htio govoriti pojedinačno o bilo kojem ministru ili njegovoj povijesti ili zastupniku ili bilo kojoj povijesti nego o budućnosti Hrvatske. I zato vas molim, vas prvenstveno dragi ministri, kandidati, ministrice, premijeru budući, koncentrirajte se na rezultat svoga rada da naša Hrvatska i građani Hrvatske budu bolji a da ovakve eskapade univerzalnih političara u Hrvatskom saboru bude zanemarive i bez utjecaja na život građana. Hvala vam.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vrdoljak je rekao kako je vrlo važan nacionalni interes rješavanja arbitraže i problema INA MOL. Naravno nacionalni interes zato što ima ozbiljne financijske posljedice. Kada je riječ o upravljačkim pravima kao dio toga procesa onda je sigurno da upravljanje sa INA-om od strane MOL-a koji se predstavlja kao većinski vlasnik a zapravo to nije je vrlo opasno za Hrvatsku svih ovih godina. I šteta koja je nastala time za hrvatsko gospodarstvo sigurno se mjeri već u milijardama kuna. No ono što je u ovom trenutku još važnije je direktni trošak arbitražnog postupka vezan za plinski biznis koji je težak više od 3 milijarde kuna. Znači ovdje postoje ozbiljni fiskalni rizici. Želio bih to dopuniti drugom važnom nacionalnom temom koja je ovih dana isto tako bila aktualna a to je švicarski franak, Zakon o potrošačkom kreditiranju i konverzija kredita iz franka u eure. Dakle taj projekt je ovdje izglasan 100%-tnom većinom, dakle jednoglasno i sama ta činjenica daje legitimitet i novoj Vladi da ustraje na onome na čemu smo mi ustrajavali a to je opet zaštita nacionalnog interesa i ne popuštanje financijskim institucijama odnosno bankama u ovom slučaju jer i to može izazvati novi trošak za državu od nekoliko milijardi kuna što sebi ne možemo dopustiti. Treći nacionalni interes, treći strateški interes i ja bih volio da je u ovom programu bilo više brojki oko toga, jeste saniranje zdravstvenog sustava. Također preko 3 milijarde kuna, čini mi se negdje oko 3,5 u ovom trenutku nagomilanih dugova. Znači samo ove tri nacionalne teme od iznimne važnosti teške su više od 10 milijardi kuna. A o obećanjima malo kasnije pa ćete vidjeti da sve to skupa košta jako, jako puno i o tome će nova Hrvatska vlada morati itekako voditi računa. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak.
Poštovani zastupniče, evo ja ću podsjetiti pa i sastav nove Vlade i hrvatsku javnost kada je MOL krenuo u nezakonitu naplatu svojih potraživanja u plinskom biznisu i kada smo mi morali odgovoriti s arbitražnim, sa svojom pokrenutom arbitražom štiteći nekoliko milijardi kuna koje su štetne za RH. Ja sam i tada kao ministar gospodarstva tražio u opoziciji kakav takav konsenzus. Ok, nismo ga dobili iz nekih razloga koji su tog trenutka bili. I tada sam isto pa čak u nekim dnevnim novima ovim ili onim se više pričalo o tome koliko koštaju naši odvjetnici nego koliko je poticajna šteta za Hrvatsku. Ako mi iz opozicije želimo biti drugačiji nego što su bili nekad neki u opoziciji onda ja danas pružam ruku i ja kažem ljudi sve što znam, sva iskustva što imam, sve što poznajem u tom postupku dajem na raspolaganje u RH a to znači vladajućima da probamo izaći iz te situacije kao RH a ne kao pobjeda ili poraz bilo koje političke opcije jel u suštini će izgubiti naša domovina. I to ja sad ovdje pred svima vama i hrvatskom javnošću nudim. Vladajući će izabrati da li trebaju ili ne trebaju ali u konačnici tako isto i o druge dvije teme. Ako imamo kakav takav konsenzus do kojeg se može komunikacijom doći sigurno svaki arbitražni sud ili svaka interesna zajednica kao što je u slučaju Franka financijska puno teže komunicira sa predstavnicima Vlade ako imaju podršku i u opoziciji sa svojim stavovima, sa svojom jasnoćom političke poruke. I mislim da bi nama tada kad smo pokrenuli borbu za INA-u bilo puno lakše da smo imali partnera u opoziciji ali ne bitno povijest je povijest čuvajmo je i poštivajmo je. Pred nama je budućnost u kojoj opozicija želi biti drugačija, konstruktivnija. Na vama je odgovornost hoćete li to iskoristiti ili ne.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika je onaj Živog zida, Abeceda demokracije u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Prije svega građane naše zemlje više zanima hoće li živjeti bolje u naredne 4 godine nego tko će biti novi premijer ili ministri. Međutim, postavlja se pitanje što je potrebno za bolji život građana? Da li su to zamjene lica ili je to promjena politike? Iz onoga što smo imali prilike vidjeti iz programa Vlade sve daje naznaku da se u suštini nastavlja sve po starom. Mi smo imali prilike vidjeti u proteklih 25 godina da je Hrvatska umjesto suverene politike vodila slugansku politiku. Imali smo prilike vidjeti gdje oni koji su govorili o domoljublju su zapravo zaveli zemlju u crno i doveli do bijega hrvatskog naroda ne samo iz susjedne, nama susjedne Bosne i Hercegovine već i iz naše vlastite domovine Hrvatske. Naš narod svakodnevno iseljava i autobusi puni mladih ljudi izlaze iz zemlje. Postavlja se pitanje ko će onda ovdje ostati? Hoćemo li to biti samo mi koji sjedimo ovdje u Saboru i zaposlenici Sabora i ljudi koje kolege iz MOST-a nazivaju uhljebima? A što je sa ostalim ljudima koji nemaju posao, koji nemaju sigurnu plaću, kojima su računi blokirani, kojima se struja iskapča ili voda? Drage dame i gospodo obitelj Dukić kakva je njihova budućnost u ovoj zemlji? Obitelj Dukić je danas dok je gospodin Andrej Plenković koji sada sjedi iza leđa meni sa desne strane, dok je on danas bio u Saboru i pripremao se za nastupni govor u to isto vrijeme je interventna policija izvlačila članove njegove obitelji iz njihovog jedinog doma na adresi Sveti duh 8 na zagrebačkom Črnomercu. Obitelj Dukić gledala je gospodina Plenkovića kada je na televiziji u predizbornoj kampanji govorio o tome kako će se zaštiti jedina nekretnina od ovrhe i da će obitelji biti zaštićene. Danas na toj deložaciji njega nije bilo, niti je on išta učinio da se ona zaustavi. Žalosno je što su današnji dan, znači dan kada se inaugurira Vlada odlučili provesti tu monstruoznu radnju po nalogu stranke kreditne institucije odnosno štedno-kreditne zadruge Raiffeisen bank iz Austrije. Bitno je za napomenuti suštinski problem koji naša zemlja ima a to nije nažalost kadrovski, to je problem monetarne politike Hrvatske narodne banke koja trenutno nit je narodna, znači jer nije u službi naroda već u službi stranih banaka, niti je hrvatska odnosno hrvatska je samo na papiru a u stvarnosti je podređena ne Hrvatskom saboru nego stranim interesima i stranim direktivama pogotovo onim direktivama koje dolaze iz Bruxellesa. I na kraju krajeva nije niti banka jer vrši ulogu samo razmjene strane valute u domaću i obratno. Suštinski problem financijskog sustava kojeg mi imamo je slijedeći: sav novac koji mi posjedujemo u našim novčanicima ili imamo na našim računima nastaje samo isključivo kao kredit. I taj kredit se na neki način raspodjeljivao i u konačnici došao do nas samih, međutim sav kredit koji smo mi posudili i kao država i kao društvo morat ćemo kad-tad vratiti uvećan za iznos kamata. I tu zapravo nastaje cijeli problem. Novac za otplatu kamate ne postoji. Drugim riječima banke kad posuđuju kredite posuđuju samo glavnice kredita, a novac za otplatu kamate nikada nije ušao u opticaj. Slikovito rečeno, ako hrvatska Vlada posudi milijardu dolara izvana, a mora vratiti milijardu i pol onih pola milijarde ne postoji. Ova Vlada na žalost koliko se meni čini nastavlja i sa provođenjem tzv. kreditne i depozitne multiplikacije što znači da će i banke i dalje nepostojećim novcem, odnosno izmišljenim koji postoji samo na računalnim zaslonima izdavati kredite, zaduživati i stvarati novac, odnosno inflaciju iako tog novca zapravo nema. Javna je tajna da je u Hrvatskoj samo 20% depozita pokriveno ili možda 30 stvarnim novcem. 70% novca kojeg građani pod navodnicima imaju na svojim računima ne postoji. Kada bi oni sutra otišli u svoje banke podići svoj novac oni bi samo mogli naići na dugi red ljudi ispred njih i shvatili bi da tog novca nema. Umjesto da naša država sprovede monetarnu reformu, znači da HNB ponovno dobije vlast nad stvaranjem novca i da se država izravno financira od Središnje banke, te da se bankama zabrani stvaranje novca iz zraka, odnosno multiplikacija kredita i depozita, ista ona politika monetarna koja nas je dovela do sloma provodit će se i dalje. A posljedice će biti neizbježne. Prva i osnovna posljedica nemogućnosti vraćanja kredita jest gubitak vlastite imovine. Ono kroz što je danas ujutro prolazila obitelj Dukić neki će reći kakve to ima veze sa mnom. Pa ima, zato jer se naša država u suštini nalazi u istoj situaciji kao i ta obitelj. Ni naša Republika Hrvatska nema novaca ni da pokrije svoje vlastite rashode trenutne, a kamoli za vraćanje prethodno uzetih kredita. Stvarni deficit se skriva. Neki govore o tome da su prihodi proračuna 110 milijardi kuna, a rashodi 120, odnosno da je manjak samo 10 milijardi kuna. Međutim, već iduće godine na naplatu dolazi i 27 milijardi kuna kredita čime se manjak zapravo povećava sa 10 na 37 milijardi kuna. Strane banke neće imati milosti prema našoj zemlji i našem narodu i zbog toga je prilikom prošlog sastavljanja Vlade guverner Orešković prvi razgovor koji je obavio otišao raditi u Kitzbuhel sa bankarima i nakon tog razgovora rekao je da su bili jako zadovoljni. Što biti jako zadovoljni znači za njih? To znači dame i gospodo da je uskoro krenuo sa telefonskom rasprodajom naše zemlje. I naravno da su bankari odobravali taj njegov plan. Na žalost, gospodin Andrej Plenković koji sjedi iza mene meni s desne strane, iako se vjerojatno protivi rasprodaji naše Domovine biti će prisiljen i ucijenjen od strane tih bankara rasprodavati ju kao što je činio i njegov prethodnik Orešković, što znači da on neće imati ulogu vođe i državnika, nego tek stečajnog upravitelja. Uloga ostaje ista, a imena se mijenjaju. Kao što je i Larry Hannigan Australac 1971. godine objasnio u svojoj knjizi hoću zemlju plus pet posto. Drage dame i gospodo osim monetarne politike koja je dovela kao što govorim već do neotplativosti kredita i trajne kunske besparice u zemlji, druga pogrešna politika koju ova Vlada nova namjerava provoditi jest znači sluganstvo Washingtonu i Bruxellesu. Nova ministrica financija Martina Dalić zapravo nije nova. Ona je stara nova ministrica koja je u međuvremenu radila za MMF i tamo se pripremala u Washingtonu za provođenje svih mjera koje će nama biti nametnute od kojih je vjerojatno jedna od prvih uvođenje poreza na nekretnine čiji će cilj biti konačno razvlaštenje našeg naroda od imovine. Drage dame i gospodo, nakon što udare na građane naše zemlje i nakon što udare na našu samu državu i kad je rasprodaju i privatiziraju sve što je preostalo tada ćemo na red doći i mi sami. Znači i gospodin Peđa Grbin i gospodin Glavašević i gospodin Marin Škibola i moj donedavni kolega Hrvoje Runtić i moje kolege meni s desne strane u HDZ-u svi redom što će reći da je plan bankara, odnosno zavjera je globalnih razmjera, preslikava se na lokalnoj razini, ali je usmjerena protiv svih nas. Jedini koji će u takvom poretku opstati je elita koju čini samo jedan posto ljudi. Tih jedan posto kontrolira sve. Drže medije, ucjenjuju vlast. A zašto? Zato jer vlast ne može sama stvarati novac. Znači, država nema monetarni suverenitet. I zbog takvih okolnosti i takvih okvira poslovanja je prisiljena, odnosno ovisna je o privatnim bankama za novac. A sve dok je tome tako o kakvoj mi samostalnosti možemo pričati, o kakvoj suverenosti možemo govoriti drage dame i gospodo. Također vidjeli ste da je Washington, odnosno NATO provodio katastrofalnu geopolitičku politiku. On je uvodio sljedeće intervencije. Prvo je rasturio Irak i u Iraku i dan danas ljudi umiru i dan danas tamo se skidaju glave, a kolone izbjeglica dolaze u našu zemlju. Ja se nadam, tj. ja bih volio da Hrvatska umjesto vojnog naoružanja u Afganistan šalje hranu i humanitarnu pomoć. Ja bih volio kada bi Hrvatska vojska povukla svoje vojnike iz Afganistana i prestala sa okupacijom te zemlje. Volio bih da se novac koji ide na vojnu misiju u Afganistanu usmjeri ka siromašnim građanima koji čekaju u redovima pred pučkim kuhinjama i koji kopaju po kontejnerima tražeći boce kako bi ih prodali za 50 lipa. Sve je više građana koji tako žive. I smatram da je ova Vlada potpuno asocijalna i neosjetljiva. Kako mi možemo govoriti o ruskoj prijetnji kada tisuće naših građana ne strepe od Rusa, nego od ljudi poput Hanžekovića i onih koji su mu omogućili da se nalazi u toj poziciji. Drage dame i gospodo, prijetnja hrvatskoj državnosti nisu Rusi, Srbi ili tko već, već mi sami sebi. Najveća prijetnja hrvatskoj državnosti smo mi saborski zastupnici koji podupiremo slugansku politiku koja vodi uništenju naše zemlje. Iz tog razloga apeliram na vašu vlastitu savjest. Znači, ne samo opozicije već i kolega iz HDZ-a da ne podrže ovu vlast. Da kada bude glasanje da pokažu da imaju svoj stav, da pokažu da nisu tek lutke na koncu koje će glasati po stranačkoj stezi i da kažu gospodinu Plenkoviću gospodine Plenković ako nećete raditi nikakve reforme, ako ćete nastaviti s ovim što je HDZ dosada radio mi ćemo iduće izbore izgubiti, građani nas ionako ne mogu smisliti, hajmo napraviti nešto drugo za njih. Međutim, po starom receptu ja pretpostavljam da će kolege iz HDZ-a ipak poslušno svi dići ruke za istu onu politiku koju su podupirali svo ovo vrijeme. Htio bih se također u mom govoru osvrnuti i na kratku repliku gospodina Plenkovića meni. On je meni rekao gospodine Pernar deložacija se morala provesti jer pravna država mora funkcionirati. Gospodine Plenković da pravna država funkcionira ta ilegalna kreditna zadruga iz Austrije koja nikad nije dobila dozvolu za rad od HNB-a nikada se ne bi našla u poziciji da deložira obitelj Dukić. I to je suštinska stvar. Nismo mi ometali tu deložaciju zato jer smo htjeli kršiti zakon već samo isključivo zato jer je ta deložacija sama po sebi em nemoralna em nezakonita. I na to se svodi sve ovo. Također moram još jednu stvar napomenuti, osim toga što je gospodin Plenković u predizborno vrijeme govorio da će zaštititi jedinu nekretninu od ovrhe a na kraju kao što vidimo HDZ i MOST su od toga odustali. Pojavljuje se i problem tajnih deložacija kojih će u budućnosti biti sve više. Taj ozbiljan problem posljedica je toga što Ovršni zakon ne kaže da ovršenik o terminu ovrhe mora biti unaprijed obaviješten što znači da se ovrha po Ovršnom zakonu odnosno deložacija može provesti u bilo koje doba dana i noći. Ja apeliram na HDZ-ovu Vladu i Vladu MOST-a da izmjene Ovršni zakon na način da se taj horor koji se događao dosada samo pripadnicima srpske nacionalne manjine u doba rata da ne izlaže tom hororu i naš vlastiti narod. Smatram da su deložacije bez najave horor same po sebi i da je to jedan civilizacijski nazadni moment te da nitko tome ne bi smio biti izložen bez obzira radilo se o Židovima u doba NDH, o Srbima u doba Domovinskog rata ili našim vlastitim građanima danas. Često puta se spominje ona famozna misao jednog njemačkog filozofa koji je rekao: „Prvo su došli po Židove pa se nisam bunio, pa su došli po homoseksualce pa se nisam bunio jer ja nisam bio homoseksualac, pa po jehovine svjedoke a ja nisam bio jehovin svjedok“. Drage dame i gospodo ova zločinačka politika koju provode strane banke u suradnji sa domaćim marionetama sada dolazi i do nas samih. I ako se mi sada tome ne suprotstavimo pitanje je samo trenutka koja će se iduća obitelj naći u nezavidnoj situaciji. Moram također još jednom napomenuti ruka koja daje uvijek je iznad ruke koja prima. Sve dok će Vlada premijera Plenkovića ovisiti o stranim bankama za novac ruka banke uvijek će biti iznad njegove. Što znači da je ova Vlada kao i prethodne vlade marionetska, odnosno upravljana izvana. Na to je upozorio nedavno i Vladimir Šeks u samoj izbornoj noći kada je rekao da neformalne grupe ljudi zapravo vladaju našom zemljom a da smo mi koji stojimo odnosno sjedimo u ovom Saboru tek sudionici u jednoj predstavi koji ne donosimo odluke već ih samo provodimo. Moja je iskrena želja da će se hrvatska politika jednog dana promijeniti i da ćemo živjeti u slobodnoj zemlji. Apeliram na kolege ih HDZ-a da dobro prime na znanje moje riječi i da ih uzmu srcu kako bismo jednog dana mogli biti slobodna i suverena država. Zahvaljujem se svima vama i hvala.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Pernaru. Imamo 3 replike. Prvi se za repliku javio kolega Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Pernar primio sam na znanje vaš apel i što želim reći? Slika Hrvatske nije tako crna i budućnost nije tako crna. Mi ćemo dati povjerenje ovim ljudima ovdje koji još uvijek nisu Vlada, a Andrej Plenković još uvijek nije predsjednik Vlade tek će to postati kada mu mi izglasamo ovdje povjerenje. I to ćemo dati zato što ovaj program koji je ovdje predstavljen nudi upravo rješenja za bolju Hrvatsku. Taj program upravo nudi da se riješi problem ovrhe jer problem ovrhe ćemo teško riješiti samo izmjenama Ovršnog zakona. Problem ovrhe je puno dublji. On proizlazi zapravo iz teškog gospodarskog stanja a ovaj program vidite da ima temeljne zapravo ciljeve i zahtjeve da se gospodarstvo digne na višu razinu, da ljudi budu zaposleni, da imaju plaće, a tada nećemo imati niti ovrhe. Ovršni zakon koji danas je u proceduri on štiti jedinu nekretninu, on ima izrazito humane odredbe i klauzule i vama predlažem obzirom da imate program da se priključite i da konstruktivno sudjelujete do drugog čitanja, da date svoje prijedloge jer jedino na taj način partnerski kao što je govorio i kolega Vrdoljak možemo doći do kvalitetnijih rješenja. Duboko sam uvjeren da ćemo iznaći neka zajednička rješenja koja će biti puno bolja nego je to danas. Ali ključ je zapravo gospodarstvo, radna mjesta, plaće i vjerujem da to ova Vlada sa ovako izbalansiranim programom itekako može učiniti.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Pernar.
Hvala vam predsjedavajući. Moram napomenuti da je moj kolega Ivan Vilibor Sinčić već u prošlom sazivu ovog Visokog doma uputio u saborsku proceduru prijedlog izmjena Ovršnog zakona, naš, kojim bi se zaustavile i tajne deložacije i ovrhe nad jedinom nekretninom. Međutim, tadašnja parlamentarna većina predvođena akademikom Reinerom nije htjela niti uvrstiti to u dnevni red, a kamoli glasati. Moja je iskrena nada i želja da ćete naš amandman koji ćemo uputiti na temu Ovršnog zakona ovaj put prihvatiti iako iskreno sumnjamo. Ne zato jer mislimo da vi to ne biste htjeli, već zato jer vam strane banke to neće dozvoliti. A kao što sam već ranije napomenuo, stranke banke su te koje donose ključne odluke u našoj zemlji. Ključne odluke donose Washington i Bruxelles oni odlučuju što će se privatizirati i kojim tempom, koliko će ljudi dobiti otkaz, hoće li biti uveden porez na nekretnine itd. Moja iskrena želja je za gospodina Plenkovića da ima hrabrosti i da bude jak čovjek, da ne bude tek poslušnik i agent kojeg instalira zapad već da se ponaša kao i što doliči nekome kome je dana zadaća da vodi naš narod. To je moja iskrena želja, a ako će ikada on to činiti ja ću mu prvi dati podršku. Do tada sve dok se u to ne uvjerim ova Vlada neće imati moju podršku niti povjerenje moje i mojih kolega. To je sve. Hvala.
Druga replika, uvaženi kolega Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar puno ste toga izrekli u svojem izlaganju u ime kluba, no moram reći da u programu ove Vlade je ono što vi zapravo tržište, a to je zaštita jedne imovine i to će biti sigurno i provedeno. No vaša djelatnost u proteklom vremenu kao i gospodina Sinčića je djelatnost koja se sukobljava sa zakonom i ona je upisana u Kaznenom zakonu, kada se sprečavaju službene osobe u vršenju službenih dužnosti onda je to kažnjivo djelo od šest mjeseci do tri godine ili od jedne godine do osam godina zatvora, naročito onda kada se napadne službena osoba u vršenu službene dužnosti ili se ugrozi njezin život. Po tome vi bi trebali biti već davno u zatvoru. Vama je zapriječena kazna kada ste napali policajca sa prometnim znakom ovdje na ulazu kraj Sabora i udarali ga u glavu sigurno trebala biti bar pet godina, ako to niste zaboravili. Ja ću sada kao zastupnik sada postaviti idućem ministru unutarnjih poslova, a jednako tako i ministru pravosuđa, što je sa tim slučajem i zašto niste bili procesuirani tada kada ste napali život jednog policijskog službenika koji je branio jednu instituciju, a to je bio Sabor. Vi danas kada govorite o zaštiti tih ljudi koji su se našli u poziciji da budu ovršeni, vi im stvarate dodatne troškove kada se mora policija angažirati zbog vaših nagovora. Ti svi računi dolaze tim unesrećenicima i još dodano im stvaraju probleme, o tome ne mislite. Bolje da odriješite sada kada imate saborsku plaću pa im platite te troškove koje ste prouzročili svojim angažmanom i nagovaranjem. A da ne govorim o tome što radite kada sprečavate službene osobe u vršenju službene dužnosti. Ovo je institucija gdje ćete moći zajedno sa svima onima koji žele dobro tim unesrećenicima koji nisu mogli plaćati ili su prevareni kroz zakonske okvire riješiti problem.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar.
Hvala vam. Prije svega želim naglasiti da nikad u životu nisam udario, napao ili davio nijednog policijskog službenika i sama optužba je lažna. Što se tiče o ometanju službene osobe u sprečavanju dužnosti, smatram da nisam imao drugog izbora i načina kako bi ukazao na problem novca kao duga odnosno ne otplativosti kredita u isključivo u kreditnom sustavu s Centralnom bankom kao mjenjačnicom. Mi i ne sprječavamo deložacije zato jer nam je do sukoba s policijom, već zato jer želimo ukazati na to da se naša zemlja nalazi u duboko ovisnom položaju u stanju jedne nesamostalnosti, lišene svake suverenosti. Gospodine Đakić, kada bi zbog obrane suvereniteta naše zemlje odnosno ukazivanja na to da je ona suvereniteta lišena morao ići u zatvor, rado bi otišao u zatvor i to bi mi bila najveća čast i radost. Međutim kada vaše kolege odlaze u zatvor one odlaze iz drugih razloga i vi znate koji su to. M Međutim kao što i sami znate vi kontrolirate sve institucije vlasti, vi kontrolirate Ustavni sud i vi nekažnjeno satirete našu zemlju već 20 godina. Lakše je reći što niste opljačkali nego što jeste opljačkali gospodine dragi. Lakše je reći koga niste upropastili nego koga jeste sve upropastili. Nema te firme gotovo i nema toga radnika koji nije osjetio blagodat vaše ruke i vaših dugih prstiju na svome džepu, a to možete vidjeti po broju ljudi koji prosjače po gradu gospodine dragi, za koje vas nije briga, to možete vidjeti po broju ljudi koji kopaju po kontejnerima za smeće, to vas isto nije briga, niti vas je briga što ljudi čekaju redovno pred pučkom kuhinjom. Gospodine dragi ja dok sam bio dijete kada je bio rat kada smo svi bili siromašni tada pred Crkvom sv. Josipa na Trešnjevci nije bilo redova za pučku kuhinju. Danas ja vidim da više nismo nakon 25 godina svi siromašni, da su se neki obogatili, da im u životu ide dobro, a da golemoj većini ovog naroda gospodine dragi nije dobro i da zbog vas i vama sličnih mora napuštati našu zemlju trbuhom za kruhom. Hvala.
Treća replika dolazi od uvaženog kolege Ivana Vilibora Sinčića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Evo kolega Pernar ja ću se osvrnuti na još jednu stvar koju niste spomenuli, a to su ove RBA zadruge odnosno kako su navedene u ovom mišljenju Austrijske banke Raiffeisen grupe. Naime u ruci imam od 12. svibnja 2016. godine, ove godine, mišljenje upućeno predsjedniku Hrvatskog sabora, tada je to bio gospodin Reiner, kaže među ostalim, „da se onemogući ilegalno djelovanje stranih pravnih osoba na teritoriju RH, te da se onemogući provođenje ovrha na nekretninama i deložacija odnosno da bez odgađanja donese odluku kojom se obustavlja provođenje ovrha i deložacije od strane austrijskih banaka Raiffeisen grupe nad nekretninama građana, korisnik spornih kredita do okončanja istražnih radnji i sudskih postupaka pokrenutih na temelju privatnih tužbi građana i utvrđivanja zakonitosti financijskog posredovanja, poslovanja i kreditnih odnosa, a u svrhu zaštite hrvatskih građana i utvrđivanja kaznene odgovornosti sudionika u ovim pravnim poslovima“ I tu se sada navode neki zakoni, među ostalim onaj o potrošačkom kreditiranju koji sam jučer rekao o stranci u ime kluba. I na kraju je potpis gospodina premijera, još uvijek aktualnog, još koji sat Tihomira Oreškovića. Prema tome, pitam i sadašnjeg ministra i budućeg ministra Šprlju zašto se nije po ovome mišljenju, možda bi evo ova današnja obitelj ostala u svome domu. Evo, hvala vam.
Odgovor na repliku kolega Pernar.
Zahvaljujem se kolegi Sinčiću što je još jednom ukazao na to da su zapravo ovrhe koje provode ilegalne RBA zadruge trebale biti obustavljene. Međutim, mi vidimo da je zakon jedno a da je praksa drugo i da se zapravo zakon krši a osnovna parola za kršenje zakona je da mora postojati pravna država. Znači kada smo mi ukazali na nelegalnost samog postupka, na to da je Zakonom o potrošačkom kreditiranju takve radnje su trebale biti obustavljene, kada smo tijelima tamo došli spriječiti gospodin Plenković kaže da pravna država mora funkcionirati. Ako je ovo pravna država i ako su ovo metode kojima Vlada namjerava uspostavljat pravo i pravdu onda je uistinu budućnost naših građana crna. I moja je iskrena nada da će pravna država konačno profunkcionirati, odnosno da se ovakve stvari kao današnja sramotna deložacija i uhićenje naših kolega u budućnosti više neće ponavljati. Također bih htio reći da bi bilo sramotno da je na vlasti gospodin Sinčić a da gospodina Plenkovića nosi i odnosi. To bi bila sramota zato jer je gospodin Plenković saborski zastupnik, odnosno ima zaštitu. Znači apeliram još jednom na policiju da napokon štiti zastupnike i njihova prava jer nismo ovdje u svoje ime, ne govorimo u ime samih sebe već govorimo u ime građana. I građani nam nisu dali imunitet zato jer, ne znam je njima bilo u životu dosadno već upravo zato da nas zaštiti od postupaka, eventualnih, represivnih od strane vlasti spram nas kao predstavnika opozicije. I apeliram da se prekinu ovog trena svi politički montirani postupci koje ova Vlada provodi protiv svih pripadnika opozicije. Hvala.
Hvala vam lijepo, nastavljamo sa raspravom. Sada je na redu Klub zastupnika Nacionalnih manjina. Imamo dva zastupnika, prvi je kolega Bilek. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani mandataru hrvatske Vlade, poštovani kandidati za ministre Vlade RH, poštovane kolegice i kolege. Prije svega želim i ovom prilikom izraziti zadovoljstvo da tijekom razgovora koje smo mi predstavnici nacionalnih manjina vodili sa mandatarom gospodinom Andrejom Plenkovićem i njegovim suradnicima na pripremi ovog programa Vlade RH. Mislim da smo odradili jedan kvalitetan posao i mislim da je način na koji je taj dio rađen upravo bio u jednom pozitivnom smislu. Razgovori koji su vođeni u duhu obostranog uvažavanja ali i uvažavanja aktualnog stanja rezultirali su što je i već poznato potpisima potpore svih sada već članova Kluba zastupnika nacionalnih manjina, znači svih 8 zastupnika Nacionalnih manjina. Posebnu pozornost u razgovorima posvetili smo zaštiti prava nacionalnih manjina ali i regionalnom i ruralnom razvoju te i korištenju fondova EU. Program Vlade RH na osnovu kojeg ćemo podržati i njezin izbor obuhvatio je na politički način sve teme kroz koje će se vjerujem zadržati postignuti i poboljšati na određenim područjima i položaj nacionalnih manjina. Sukladno tome i programu očekujemo da će u prvih 60 dana Vlade, da ćemo zajednički izraditi operativne programe za pojedine nacionalne manjine o čemu smo već počeli razgovore kako bi usuglasili prioritete. Realizaciju tih programa pratiti ćemo dogovorenim konzultacijama sa predsjednikom Vlade RH. Očekujemo također u prvoj godini mandata da će Vlada predložiti izmjene i dopune Zakona o regionalnom razvoju i strategije regionalnog razvoja i na taj način unaprijediti razvojne programe na područjima na kojem povijesno žive i pripadnici nacionalnih manjina ali to se tiče i svih građana RH posebice Slavonije, Baranje, Banije, Korduna, Like itd.. Poseban naglasak danas bih stavio na razvoj poljoprivrede prije svega sa ciljem povećanja samodostatnosti poljoprivredno prehrambenog sektora, to prvenstveno kroz kvalitetniji program potpora. Zaštita tržišta domaćih proizvoda, obnova stočnog fonda sa ciljem povećanja proizvodnje mesa ali i obnove mliječnog sektora koje je nažalost sada gotovo uništeno ali i razvoj svih ostalih grana poljoprivrede, ratarstva, voćarstva, slatkovodnog i morskog ribarstva, pčelarstva i to posebice kroz mjere ruralnog razvoja s čijim korištenjem nažalost se do sada baš i ne možemo pohvaliti. I to ne samo u direktnoj poljoprivrednoj proizvodnji nego i korištenjem mjera ruralnog razvoja u nepoljoprivrednim djelatnostima te u službi razvoja infrastrukture jedinica lokalne samouprave kao što su npr. vrtići ili domovi u Šibovcu, Doljanima, Josipovcu, Jelisavacu, Iloku i u svim ostalim naseljima. Moram samo pripomenuti da nažalost program ruralnog razvoja već neko vrijeme imamo aktivan. Od toga je ispalo većinom samo žalbe, tuže, neisplaćena sredstva ali većina mjera još uvijek nije raspisana. Mjere kao što su 7.4, mjere koje trebaju koristiti jedinice lokalne samouprave posebice u ruralnim područjima, koje bi trebale doprinijeti tome da naši građani u tim ruralnim područjima ostanu živjeti a ne da iseljavaju iz RH. Očekujemo i nastavak dosljedne primjene odluke Ustavnog suda po kojoj se neće određivati donja granica broja učenika potrebnih za formiranje razrednih odjeljenja za pripadnike nacionalnih manjina. Uz to naravno očekujemo i ustrojavanje posebne jedinice pri ministarstvu nadležnom za obrazovanje u čijem djelokrugu će biti pitanja obrazovanja pripadnika nacionalnih manjina. Tu je još i osiguravanje pretpostavki za priznavanje manjinskih jezika koji još nisu priznati u RH, unaprjeđenje rada udruga i ustanova nacionalnih manjina ali i dogradnja, obnova škola recimo u Daruvaru ili u Ivanovom selu. Želimo također pojačati i međunarodnu suradnju, potpisivati ili potpisati nove sporazume posebice u gospodarstvu ali i u kulturi gdje radi česte promjene ministara već neko vrijeme nemamo važeći sporazum o suradnji u kulturi između Hrvatske i Češke npr. ali i pripremiti nove bilateralne sporazume o zaštiti manjina kako manjina u RH ali tako i hrvatske manjine izvan RH. Želim istaknuti značaj namjere osnivanja Fonda za regionalni razvoj koji će nas još više približiti EU fondovima kao i strukturnu i razvojnu potporu inovatorima na ruralnim područjima te implementaciju inovacija za razvoj ruralne ekonomije. Poznato je da u RH nažalost ne samo u Istri kao što je kolega rekao da ima ljudi koji znaju pisati projekte. Imamo mi i u Slavoniji ljudi koji znaju pisati projekte. Nažalost naše jedinice lokalne samouprave nemaju fiskalnu mogućnost potpore većine tih projekata. I upravo zato će ovakav fond i ovakav način sufinanciranja kada on krene a nadam se da će to biti što ranije moći ostvariti i jednomjeran regionalni razvoj. Jer bez toga možemo mi pisati projekte kakve god želimo. Ako recimo u Daruvaru napišemo kvalitetan projekt za novi pročistač otpadnih voda koji će se vjerojatno i treba se izmjestiti sad izvan naselja jednog u kojem je bio planiran, ali ne možemo ga provesti zato što nemamo fiskalni kapacitet lokalne samouprave i šta ćemo doći? Doći ćemo do toga da će nas nakon svega i pokušaja da to odradimo EU odnosno naša država putem odredbi morati kažnjavati jer nemamo kvalitetne prečištače i kvalitetnu čistu otpadnu vodu. Mi zastupnici nacionalnih manjina podržavamo ovaj sastav Vlade koju je predložio mandatar. Ni u jednom trenutku nismo preispitivali ljude koje će mandatar staviti kao kandidate za ministre i s te strane ćemo ih podržati. Ali isto tako ćemo pratiti njen rad na pitanjima od interesa nacionalnih manjina i na taj način ih vrednovati, ako treba pohvaliti ali ako treba i pokuditi.
Zahvaljujem se kolegi Bileku. Nakon njega je u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina kolega Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Biti ćemo Vlada koja sluša, u prijevodu koja ima sluha za potrebe građana. Rekao je mandatar gospodin Plenković pokazujući otvorenost prema svim segmentima društva. Naravno prioritetne točke a mi to razumijemo i mi tako mislimo ove Vlade moraju imati, za koje ova Vlada mora imati sluh su iz svijeta gospodarstva, financija, fiskalne politike i podrške ulaganjima, izvoznoj politici, poljoprivredi itd. Ali nam je drago da je mandatar Plenković posveti jedan dio svoga izlaganja ljudskih pravima i pravima nacionalnih manjina. Što je i u skladu sa ranijim zastupanjem stavova inkluzivnosti, vrijednosne inkluzivnosti, zajedništva. Također, kao što je rekao danas gospodin Plenković i kroz kritično promišljanje prošlosti, s pogledom dodajem ja a siguran sam da ću naići na razumijevanje, na zajedništvo sa pogledom prema budućnosti. Dijelimo takav stav da to bude promišljanje povijesti sa pogledom prema budućnosti. A budućnost je u Europi i dalje antifašistička a prijevod da ne bude zabune, hrvatski prijevod je antiustaška. Jednu rečenicu prošlosti, nacionalne manjine su ostatak dramatičnih, dramatične i traumatske povijesti 20. stoljeća u ovim krajevima. Manjine su preživjele dio multikulturalnosti ovih prostora, onaj dio koji je ostao doma, koji nije odabrao putem migracije, iseljenja ili egzodusa, bolje rečeno koji se nije dao prestrašiti od povijesnih okrutnosti koje su se pod različitim diktaturama dešavale na ovim prostorima. Ja sam ponosan što je moja obitelj u Austriji, Italiji, Jugoslaviji i u Hrvatskoj ostala u svom domu u Puli. Takvu su odluku donijele obitelji koje danas čine moju, cijelu moju nacionalnu zajednicu, bolje rečeno ostatak onih obitelji jer su sve naše obitelji zapravo frantumirane egzodusom iz Istre, Rijeke i dijela Dalmacije. I sada par riječi o budućnosti. Pripisuje se Paul Verlaineu jedna izreka koja glasi tako: „I budućnost nije ona koja je nekoć bila.“ I mi smo toga svjesni i zato smo dogovorili sa Vladom, sa budućom Vladom koja će se danas dogoditi jedan zajednički dokument o pravima nacionalnih manjina koji je dovoljno precizan da zadovolji nas i dovoljno općenit da zadovolji Vladu. Ostalo je povjerenje i mi vjerujemo gospodine Plenkoviću da vaše učestalo ponavljanje riječi „povjerenje i inkluzivnosti“ je odraz čvrstih vrijednosti i čvrstog stava. Naravno svijet će se, to sam vam već spomenuo u nedavnom razgovoru, svijet će se oko nas i dalje okretati tako da će naše povjerenje biti provjereno periodično našim međusobnim razgovorima. Na kraju nešto o povjerenju Vladi. Dati ćemo ovoj Vladi šansu i mi koji smo u prošlom mandatu bili u oporbi, ali ona uključuje i jedan faktor koji do sada je očito zanemaren. Mi smo naše pregovore zapravo vodili sa mandatarom i sa HDZ-om. S MOST-om kao i u prošlom mandatu pravih razgovora nije bilo, ako se isključi početno upoznavanje na samom početku prošlog mandata. To smatramo propustom. To sam više puta spomenuo i u medijima i na televiziji. Ne shvaćamo distancu koju MOST pokazuje prema problematici nacionalnih manjina. Govorim o distanci. Nacionalna stranka kakva MOST je mora imati stav o tome, stav koji se ne iscrpljuje replikama iz saborskih klupa već mora imati sustavnu politiku. Mi takvu sustavnu politiku očekujemo. I na samom kraju o Istri i o njenoj posebnosti. Ne tvrdimo mi Istrijani da je Istra posebna. To kažu svi koji prijeđu Učku. Ona je posebna de facto jer sve ono što je teško ostvarivo drugdje u Istri se ostvaruje posebno na području manjinskih prava koja su se u Istri provela ne čekajući nacionalne zakone već izglasavanje suvremenih gradskih i županijskih statuta. To mene osobno obvezuje i budite uvjereni da ću se zalagati da ta posebnost osim de facto bude izglasana i de jure u zakonima o decentralizaciji fiskalnoj i političkoj kojoj nadam se prije ili poslije ovaj glas, ovaj Sabor će glasati. To nije pašaluk kao što je rečeno iz ovih klupa već moderna koncepcija države. Gospodine Plenković, vi osobno i Vlada koju vodite dobit će naše povjerenje. Ostalo je stvar budućnosti, one budućnosti koja nadajmo se neće biti onakva kakva je nekoć bila. Hvala.
Hvala je lijepa. To je replika? Hajde, pa dobro hajde bit ćemo široki. Izvolite kolega Kajtazi.
Kolega Furio kad ste spomenuli riječ povjerenje upravo to je bio jedan od razloga zbog čega sam htio reći, a tj. da od svih dosadašnjih Vlada ovo je jedina Vlada koja u svom programu spominje Nacionalnu strategiju za Rome, koju osobno mislim da će doći do same implementacije i imat će je u vidu da pokazuje položaj, težak položaj Roma. Jer ovdje u Saboru u više navrata i kolega Pupovac i kolega Bulj spominjali su težak položaj u pojedinim županijama u našoj državi. A ja mogu samo reći da u pojedinim romskim naseljima je sigurno stanje 18 stoljeće. I ja duboko vjerujem da ćemo to realizirati. Jer imajući u vidu da prošla Vlada u svom programu nije bilo ni riječ nacionalne manjine, a kamoli Nacionalna strategija za Rome. Hvala.
Hvala vam lijepa. Mi nastavljamo dalje sa raspravom. U ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika uvaženi zastupnik Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem zamjeniče predsjednika, dame i gospodo, budući premijeru. Iz ove govornice čut ćete danas sigurno dosta dobrih želja na vođenju naše države. A ono što bih ja htio reći vama da vam ostane u sjećanju upečatljivo ukoliko me slušate je to da će vam biti najteža situacija biti pravedan u ovoj Vladi. Zbog čega ja upućujem vama priziv pravednosti prilikom obnašanja dužnosti predsjednika Vlade je sljedeći. U svom ste uvodnom govoru naznačili veliki značaj ravnomjernog razvoja Republike Hrvatske, naglasili ste značaj ruralnog razvoja, naveli ste i neke mjere koje smatrate da je potrebno uvesti poput nove indeksacije, stupnja razvijenosti, odnosno nerazvijenosti, posebnih planova koji će biti upućeni prema ratom pogođenim područjima i našem otočkom području. Ali moramo znati i jednu drugu činjenicu da bilo kakva ravnomjernost, odnosno pravednost u razvoju nije nastala od formiranja ove Vlade. Ona je nastala i nastaje već 25 godina i ona danas ima svoje rezultate. Ja ću da bih približio te rezultate vama pročitati jedan službeni dokument gdje su navedeni podaci o ukupnoj štednji i kreditima, odnosno stanju zaduženosti građana po našim županijama i izloženosti siromaštvu. Dakle, tko u Hrvatskoj se zadužuje, tko može dobro živjeti i štedjeti ljestvicom od dolje prema gore ide vam sljedeće. Sisačko-moslavačka, Vukovarsko-srijemska, Krapinsko-zagorska, Virovitičko-podravska, Osječko-baranjska, Koprivničko-križevačka, Varaždinska, Brodsko-posavska, Zagrebačka, Požeško-slavonska, Bjelovarsko-bilogorska, Karlovačka, Međimurska. To su lokomotive koje su nekad vukle ne Hrvatsku nego Jugoslaviju po svojoj industrijskoj proizvodnji, po gospodarstvu i poljoprivredi koja se tu odvijala i još nismo došli do prosjeka. I kada dođemo do prosjeka na RH koji je otprilike istovjetan sa Gradom Zagrebom idu sljedeće županije kod kojih se značajno više štedi nego što se građani zadužuju, a one su redom prema vrhu: Zadarska, Istarska, Dubrovačko-neretvanska, Primorsko-goranska, Šibensko-kninska, Splitsko-dalmatinska na vrhu. Dakle ako želite, a vjerujem da želite, biti pravedan prilikom obnašanja svoje časne dužnosti onda ne možemo samo indeksiranjem ili na neki drugi način kod raspodjele sredstava biti pravedan u ravnomjernom razvoju nego moramo shvatiti da velebni projekt Pelješkog mosta koji ja podržavam ali koji će uzeti sav novac koji je EU namijenila Hrvatskoj do 2020. godine koji je nacionalni ponos i spojit će RH neće ostaviti apsolutno ništa za gradnju prometnica u kontinentalnom dijelu. Vi kad najavljujete stotinu i više tisuća radnih mjesta ja ih upravo vidim tamo gdje ona mogu nastati i gdje je najveća opasnost od iseljavanja. To vam je kontinentalni dio zemlje. Mi ne možemo dobiti recimo u mojoj županiji podravski ipsilon, cestu koja bi povezivala Zagreb sa Bjelovarom i Koprivnicom. A zbog čega je to tako? Da li mi možda slabije radimo tamo? Da li je možda tamo struktura poduzetništva se promijenila u ovih 25 godina? Ne, nije, nego su sredstva iz budžeta usmjeravana bila u izgradnju infrastrukture u našoj jadranskoj Hrvatskoj. Mi to podržavamo, ali da bi bili ravnomjerni u razvoju sada je potrebno okrenuti trend, ne izjednačavati nego tu novu podravsku magistralu cestu Ilok-Ptuj, dakle cestu koja spaja Varaždin i Osijek bez koje nema života u kontinentalnom dijelu Hrvatske, nove buduće zone gdje bi trebale biti greenfield investicije da se tu zaposle i zadrže ljudi jer budimo svjesni da najviše upravo s ovih područja ljudi odlaze. Između ostaloga zbog čega je taj priziv na pravednost kod vas od mene danas upućen je i činjenica da nam država nije decentralizirana ni financijski niti administrativno. Što znači da će o tome gdje će se ulagati ovisiti upravo u ljudima koje ćete vi danas promovirati u ministre i koji će donositi sutra odluke. Ja vodim jedan mali grad i znam kako je teško doći do ministra u ministarstvu i izlobirati se za svoj projekt. Jasno da smo svjesni da svatko gradi i izgrađuje svoju regiju, pomaže svojem području. Ali onda ono što je još dodatni razlog da budete pravedni je činjenica da Krapinska, Varaždinska, Međimurska, Koprivnička, Bjelovarska, Osječka, Požeška, Lička, Istarska, Sisačko-moslavačka nemaju nitijednog ministra. Tko će vući za taj kraj ako ćemo raditi na način kako se radilo dosada da svaki ministar vuče za svoju sredinu? Tu je potrebna vaša pravednost. S druge strane najviše u dijelu gdje će se vršiti kontrola operativnih tijela koja će odlučivati o tome kome će biti dodijeljena sredstva EU. Budite sigurni da nema natječaja koji je objavljen a da nije bilo indirektnog ili ne znam kakvog pogodovanja onima koji su dobili sredstva, bez obzira što je riječ o europskim novcima i što je riječ možda o dozvoljenim načinima pogodovanja. Natječaji se otvaraju preko noći, rok za prijavu je 7 dana, netko prijavi, netko ne prijavi. Netko je spreman, netko nije. To je zalog za funkcioniranje i pravednost u obnašanju vaše vlasti. I kažnjavajte takve ljude redom koji će na taj način odlučivati u operativnim tijelima kome idu sredstva iz EU. A zašto ja smatram da imam ovo pravo reći? Zato jer govorim ispred kluba zastupnika koji nisu uvjetovali ništa niti ne sudjeluju na bilo koji način za vašu podršku u izvršnoj vlasti. I iz još jednog razloga, Podravina ima ogromna bogatstva rudna koja se iskorištavaju 50 godina. 2 milijarde kubika plina, 5 milijardi kuna i više se godišnje proizvodi kod nas. Jedno malo naftno polje … [[Ne razumije se.]] veličine nogometnog igrališta radi 50 godina i proizvelo je po prosječnoj cijeni ako uzmemo 50 dolara barel 500 milijuna dolara. To je cesta 4 trake od Zagreba do Koprivnice. Mi ne možemo doći normalnim cestama i putevima do Koprivnice. Mi nismo protiv gradnje Pelješkog mosta ali vi na zalogu pravednosti ćete vidjeti gdje će se iznaći sredstva ako se neće monetizirati, prodati ono što imamo ali morate zadužiti jer ne može niti cestogradnja niti pojačani turizam izvući RH iz sadašnjeg stanja nego proizvodnja i to proizvodnja na sjeveru jer tamo ćete tek zaustaviti sva ova iseljavanja mladih ljudi koji odlaze jer upravo odlaze iz tog perioda. Ima još nelogičnosti, ne bi vjerovali naš Sud u Đurđevcu od 1875. godine uredno posluje, 140 godina i onda netko provodi racionalizaciju pravosuđa u općini koja prihodi 5 milijardi kuna vrijednosti rudnih bogatstava i taj sud se ukine jer nema sredstava. Mi bi u svakoj drugoj zemlji bili Dubai. Možda vidite da sjeveru na kontinentu su samo problemi Slavonije. Ima probleme i Podravine ali postoje i problemi u nerazumijevanju onih poduzetnika koji stvaraju vrijednosti, koji izvoze i radi kojih Hrvatska danas raste i radi kojih će sutra biti bogata. Jer nije normalno i ne postoji u sjevernoj hemisferi da je jug bogatiji od sjevera. Ja nisam protiv juga, ja nisam protiv zastupnika koji dolaze i sadašnjeg ministra s južne strane ali vi ćete biti jedini korektiv kada će se provoditi operativna tijela kome će se i kako dodjeljivati, da li će stazica na sjeveru biti manje ili više vrednovana kada ćete pisati i posebne programe da li će biti otok i otok što ćemo mi postati prometnom izoliranošću na ovom dijelu kontinenta jednako vrednovani. Dakle, želim vam svako dobro i puno sreće u radu i mislim da imate dobar tim i mislim da će biti teško pravedan, ali samo pravednošću ćete stvoriti takav temelj da hrvatski građani zaista vjeruju u bolje sutra jer biti uspješna vlada ne znači biti i pravedna vlada. Vidite da nije jednako živjeti u Istri, u Dalmaciji, u Dubrovniku ili na našem kontinentalnom dijelu gdje se najviše borimo i za koju ću se ja zalagati jer kažem, ispred kluba ništa nismo tražili i svi dolazimo upravo iz tog dijela Hrvatske. Nek vam je sretno i imajte ovaj priziv pravednosti kada ćete morati nekoga razriješiti, kada ćete se suočiti s onim činjenicama s kojima se čelnici lokalne samouprave svaki dan susreću da im se neravnomjerno i nepravedno rješavaju prijavljeni predmeti kod operativnih tijela. Hvala i živjeli.
Zahvaljujem se kolegi Lackoviću. Imamo jednu repliku i to je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Lackoviću složio bih se s vama oko decentralizacije da su kompletna moć i novac u Zagrebu i još par sredina i jednostavno na taj način iseljava se najveći dio RH, čelnici lokalnih samouprava teško mogu doći do sredstava i naravno pitanje indeksa razvijenosti koji bi trebao biti pravičan u decentralizaciji po tom pitanju bi se složio. Pa kada vidimo samo u predizbornoj kampanji kako je bilo i u samoj kampanji, primjer, grad Zagreb ima besplatne udžbenike dok siromašni krajevi Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotara vjerojatno i vašega kraja nema besplatne udžbenike. Pa čak u kampanji grad Zagreb gdje je njihov gradonačelnik donirao kao kandidat i udžbenike cijelom gradu, koja je to koncentracija moći dok doslovno u nekim krajevima djeca nemaju besplatne udžbenike, roditelji ne rade, nemaju organiziran prijevoz i to je veliki problem. S tim se s vama slažem u potpunosti da treba biti pravičniji prema svim krajevima. Što se tiče Pelješkog mosta, ne bih se složio. Pelješki most je od nacionalnog interesa i nacionalne sigurnosti RH da se poveže jug RH sa kontinentalnim dijelom RH. Taj novac će se vratiti, dvije milijarde kuna će se vratiti zbog toga što će se pokrenuti građevina kompletna. Jedino ako bude kao autoceste da komplet dok je Splitska željezara i ostale željezare propadale da se uvozilo željezo iz drugih država. Ni grama željeza u Hrvatske autoceste kolike su nije uloženo, nije ugrađeno u naše autoceste. Bude li obrnuto Pelješki most je od nacionalnog interesa i može pokrenuti sve u Hrvatskoj poglavito građevinarstvo pokreće sve. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Lacković.
Zahvaljujem. Dakle samo ću vam skrenuti jednu pozornost zašto se mi borimo i zašto spominjemo i rudna bogatstva. Dakle u EU vam je prosjek koncesije rudarske koju plaćaju oni koji vade i eksploatiraju rudna bogatstva između 12 i 20%, on je u Hrvatskoj bio do prije do 2014. godine 5%, to je mahom prihod lokalne samouprave. Dakle mi smo dobivali 2,5 odnosno sada 3% ukupno izvađenoga dok je to u EU 12%. kada se nas ne bi zakidalo nego kada bi mi bili na europskom prosjeku što se ja nadam da ćemo doći i da će se o tome raspraviti i da će imati potporu da i mi dobijemo blagodati onoga što mi imamo ispod sebe jer vi imate morsku obalu i imate blagodati koje možete od nje koristiti. Mi imamo 50 godina eksploatacije rudnog bogatstva i za to nemamo ništa. Kolega Vrdoljak je znao govoriti treba bušiti Jadran jer ćemo biti ko Norveška. U našoj Podravini đurđevačkoj se 50 godina buši, tisuće bušotina i mi smo gori neću reći ko Albanija ali nismo sigurno Norveška. Znači postoji nesrazmjer, kada je prodana INA, veliki udio INA-e nije se ništa vratilo, mi i dalje nemamo ceste. Pogledajte istočni dio Zagreba, pokušajte s autom usporediti put prema Dugom Selu, Sesvetama, Vrbovcu u odnosu na zapadni izlaz iz grada. Riječ je o velikim nepravdama koje su tiho nastajale kroz zadnja dva desetljeća i koja je potrebno ispraviti i koje može ispraviti ova Vlada investiranjem kao što se nekad investiralo prema autoputu prema Splitu prema Dalmatini, a kroz Podravinu prolazi Podravska magistrala koja ima dnevni promet vozila prosječni na godišnjoj razini veći nego Dalmatina do Splita do prije dvije godine. Dakle postoji potreba, a ako neće ispravljati se stare nepravde onda ćemo gledati i dalje kako naši mladi odlaze iz Hrvatske. Hvala.
Dobro. Nastavljamo dalje s raspravom. Klub zastupnika SDP-a kolega Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Potpredsjedniče Sabora. Prije svega čestitam gospodinu Plenkoviću na izbornoj pobjedi i nadam se da ćete ovaj tim koji … izabrali uspješno koordinirati. A u ime kluba SDP-a istaknuo bih i komentirao bih nekoliko ključnih stvari na temu predstavljanja programa i sastavljanja nove hrvatske Vlade. Prvo bih istaknuo zapravo važnost ideologije tj. riječi koja osobito kod socijaldemokrata je važna, a u zadnje vrijeme dobila je neopravdano negativno značenje zbog jedne druge riječi koja je ušla u hrvatski medijski prostor, a to je riječ zajedništvo, a koja apsolutno ništa ne znači. Dakle ideologija nisu propali režimi 20. stoljeća, već je ideologija za nas prije svega odnos prema zdravstvu, prema školstvu, prema javnom dobru, prema zaštiti okoliša i prema antifašizmu. Stoga me čudi da je ja mislim na stranici broj 4 na temeljnim polazištima programa Vlade namjerno izostavljeno da je osim pobjede u Domovinskom ratu moderna Hrvatska nastala u uspostavi temelja državne suverenosti u razdoblju Drugog svjetskog rata izraženo je nasuprot proglašenju Nezavisne države Hrvatske u odlukama zemaljskog Antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Hrvatske, a potom i u Ustavu Narodne Republike Hrvatske iz 1947. i poslije u ustavima Socijalističke Republike Hrvatske od '63. do 1990. i na povijesnoj prekretnici odbacivanja komunističkog sustava i promjena međunarodnog poretka. Vjerujem da je tu formulaciju osobno napisao predsjednik vaše stranke dr. Franjo Tuđman, inače zagorski partizan, član partizanskog odreda Stjepan Radić, kalničkog partizanskog odreda što je moglo biti vidljivo čak i u jednoj seriji koja se zove Mačak pod šljemom. No da se vratimo na bit, da se vratimo na program. Sam program je vrlo općenit bez konkretnih ciljeva, tj. pokazatelja koji mogu biti mjerljivi. Dakle ciljevi nisu smart, dakle nisu specifični, nisu mjerljivi, nisu dohvatljivi, nisu realni a nemaju neki vremenski okvir već su navedeni samo paušalno i općenito. Program je pun opisa kao što su npr. da će Vlada poticati uvoz, ulagati u kapacitete, ali opet kažem bez rokova, bez sredstava ili jednostavno bez obrazloženja kako. Čini mi se da ekonomiju promatrate po principu ceteris paribus a znamo da su promjene i tjedne, ako ne i dnevne. Dakle nema vaših obećanja, ni obećanja MOST-a ni HDZ-a, u programu nema obećanja na koji način će se zaposliti 180 tisuća novozaposlenih, nema jasnog stava u odnosu INA-e i MOL-a ili MOL-a i INA-e a nema ni jasnog stava o problemu švicarskog franka. No mogu naglasiti da je neosporno, da je samo sastavljanje Vlade po građane a i po javnost teklo puno bezbolnije nego prošli puta kada je mandatar bio potpuno nepoznata osoba, netom pristigla iz inozemstva, … [[Govornik se ne razumije.]] navijač kanadske hokejaške reprezentacije kojem je trebalo neko vrijeme da uopće shvati gdje je i u što se upustio. Ono što je dobro da ovaj puta nismo svjedočili brojnim razgovorima sa potencijalnim kandidatima, gdje je svatko tko je bio u poziciji da postane ministar ili ministrica u hrvatskoj Vladi a uspješnosti takvog slaganja Vlade svjedočili smo svega nekoliko dana nakon izglasavanja povjerenja toj Vladi. No, činjenica je i ovaj puta da smo o sastavu nove Vlade saznali ne od budućeg predsjednika, dakle gospodina Plenkovića već zapravo iz medija a kao saborski zastupnici saznali smo to posljednji i to zapravo večer prije današnjeg dana kada bismo trebali glasati upravo o povjerenju toj ili takvoj Vladi. Premda ne osporavam mišljenja gospodina Plenkovića i njegovo pravo da on može sam birati svoje ministre kao najveća oporbena stranka u Hrvatskom saboru, smatramo da upravo saborski zastupnici koji svoje mandate duguju hrvatskim građanima trebali bi biti ti koji saznaju tko je nova Vlada a ne da moraju medijima iščekivati konferencije za medije koja se organizira u stranačkim prostorijama. Vlada se naime još uvijek potvrđuje u Saboru a ne u središnjicama političkih stranaka. Premda u ovoj Vladi ima i ugodnih kadrovskih rješenja, ukupni dojam je još uvijek prilično maglovit ili nejasan. Kako ovaj put raspravljamo o kome tko je tko a ne i o tome što će se raditi, možemo se samo osvrnuti na ustroj Vlade i neka pojedinačna imena osoba koje su predložena za buduće ministre. Premda je u i medijima a i u predizbornoj kampanji najavljeno da će biti svojevrsna racionalizacija državne uprave tj. Vlade, odnosno da će potpredsjednici Vlade biti ujedno i resorni ministri, vidimo da je u posljednji trenutak u Vladu ubačen ministar bez portfelja čija uloga bi trebala biti koordinacija rada državnih ureda i agencija. Premda agencije isključivo odgovaraju svojim resornim ministarstvima. Na taj način broj ministara je zadržan na 20 od kojih su 4 potpredsjednika Vlade. Ako vidimo da je povećan broj središnjih ureda a isto tako da su uvedeni državni tajnici tada apsolutno do nikakve racionalizacije nije došlo. Ovo govorim samo zato jer se ponovno pokazuje vrlo nepopularnim najavljivati populističke mjere prije početka rada i duboko vjerujem gospodine Plenkoviću da vi kao budući predsjednik Vlade da ćete tu retoriku ostaviti svom koalicijskom partneru kojem je populizam svojevrsna karakteristika političkog djelovanja. Također je dobro da se u programu Vlade više ne spominje riječ reforma jer pobogu svi smo umorni od riječi reforma i od tzv. karizmatika. Čestitke gospodine Plenkoviću i na ustrajanosti i imenovanju gospođe Obuljen na mjesto ministrice kulture. … [[Govornik se ne razumije.]] svjestan i sam da pohvala od strane oporbe neće koristi gospođi Obuljen koja je već doživjela napade od strane radikalne desnice pa čak i u redovima HDZ-a, njezino iskustvo u području kulture je neupitno. I nakon karijere koje je već ostvarila u Ministarstvu kulture osobno vjerujem da će biti uspješna čelna osoba Ministarstva kulture. No nažalost, ne mogu pohvaliti izbor gospodina Kujundžića za ministra zdravstva jer koliko me veseli moderan europski smjer u odabiru gospođe Obuljen toliko me sve zajedno brine radikalni smjer u odabiru ministra zdravstva. S obzirom da smo u posljednje vrijeme suočeni sa … [[Govornik se ne razumije.]] radikalizacijom u okruženju hrvatskih bolnica ovakav izbor otvara pitanje hoće li se nova Vlada suprotstavljati težnjama za ukidanjem temeljnih ljudskih sloboda i prava na izbor ili će ih podržavati. Gospodine Plenkoviću, jučer ste rekli da je nova Vlada spoj iskustva i mladosti no meni se čini da je prije spoj moderne i radikalno konzervativne struje unutar vladajuće stranke. Od ostalih imena pomalo iznenađujuće ali ništa loše je i podatak da će sa iznosom od 8 milijardi eura upravljati za javnost potpuno nepoznata osoba dakle buduća ministrica Žalac kojoj ne treba osporiti niti joj ne osporavamo regionalno iskustvo u pripremi pojedinačnih regionalnih projekata no sustav upravljanja europskim sredstvima na nacionalnoj razini je složeniji i puno odgovorniji posao. Budući ministar znanosti i obrazovanja već je i predmet medijskih natpisa zbog svog nečasnog odlaska iz ministarstva kojem se sada vraća na čelo kao i informacija o nečasnom akademskom ponašanju pa se postavlja pitanje kakvu poruku šaljemo sustavu i mladim ljudima u Hrvatskoj kojima bi on trebao upravljati. I na kraju što je možda i najvažnije da saborski zastupnici nisu i neće imati priliku kvalitetno raspravljati o programu rada Vlade koji kao i prošli puta pada u drugi plan kao da je nebitno što će se u naredne 4 godine događati. Autorica predizbornog programa HDZ-a kao najadekvatnija da taj program provodi neće sudjelovati u radu Vlade pa smo prepušteni da program provode ljudi koji na njegovom stvaranju nisu ni radili u nadi će ipak nešto napraviti. O tome koliko i kako reći će nam i izbor njihovih najbližih suradnika u narednim mjesecima. I za kraj, pošto je ovo svojevrstan nastavak Vlade MOST-a i HDZ-a SDP vam neće dati niti 100 niti 30 dana mira već će vam gospodine Plenkoviću dihat za ovratnik. I stoga ni nećemo podržati dakle vašu Vladu u Saboru. Hvala.
Zahvaljujem se. Samo je jedna replika i to uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa, kolega Dončić je, neće u ovaj prvi dio koji ste obraćati, na ovaj prvi gdje ste recitirali povodom 2. Svjetskoga rata. Činjenica da je 90. godine sinovi partizana i ustaša zajedno u rovu stvorili slobodnu neovisnu domovinsku Hrvatsku na zajedništvu i pomirbi. I na tome tragu bi svi trebali krenuti. Apsolutno ako to ima veze sa socijaldemokracijom sve opcije političke su branile bez obzira u kojoj političkoj opciji bili, Domovinski rat, koji je imao želju i volju braniti RH. Što se tiče spominjanja zašto INA i MOL, i nas kao populista iz MOST-a zasigurno neću biti kao vi populist ili socijaldemokrati da iz Tač upravljamo i štitimo nacionalne interese. Restoran Tač čini mi se da se tako zove, da štitimo nacionalne interese i da proglašavamo RH slučajnom državom. Zasigurno nećemo, zasigurno ćemo braniti kao MOST da sredstva iz EU od 2 milijarde kuna koja su upotrijebljena OPG-om i sirotinji, ne ode gazdama ili tajkunima. To će MOST štiti, te interese zasigurno. A to smo i pokazali u zaštiti slučaja kod INA-e-MOL-a gdje smo znači jasno bili spremni dati svoje fotelje, zbog toga su i bili izbori ako ne sjećate. Pa znam i vaše dok ste bili ministar aerodrom, zasigurno nećemo aerodrom predati na onaj način da Hrvatskoj državi bude na štetu stranim investitorima, zagrebački. Zasigurno ćemo štiti nacionalne interese, boriti se naravno. Zasigurno MOST ne bi postojao da nije političara kao što ste vi koji se prekrivate pod socijalnom demokracijom a u biti ako ste vi socijaldemokrati onda sam ja Che Guevara. Hvala lijepa.
Slijedeći klub je Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke i uvaženi kolega Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Plenkoviću, uvažene dame i kolegice, saborski zastupnici. Eto dopustite i meni da se sa nekoliko rečenica obratim u vezi ove točke dnevnog reda i to u ime Kluba saborskih zastupnika Hrvatske seljačke stranke. Moram prije iznijeti jedno moje zapažanje, ovih zadnjih 5, 6 dana koliko traje ova sjednica. Ja i neki ovdje kolege koji su po prvi puta izabrani za saborske zastupnike moram reći da smo konstinirani načinom rada Hrvatskog sabora. Da smo svi tu mi koji smo muškarci uzeli motike, uzeli drvene plugove i da su nam naše kolegice saborske zastupnice samo nosile vodu u ovih 5 dana bismo na ruke izorali nekoliko hektara hrvatske zemlje i napravili bismo nešto korisno. A ovo što mi svi skupa radimo i što cijela hrvatska javnost gleda je sve samo ne korisno. Ova točka dnevnog reda se zove predstavljanje Vlade Republike Hrvatske i glasovanje o povjerenju Vladi Republike Hrvatske. Umjesto kratkih, jasnih i rezolutnih stajališta mi tu vodimo prepirke, replike i replike na repliku koje traju satima i satima i koje ne vode jednostavno ničemu. Ako se ovako radilo u Hrvatskom saboru u zadnjih 25 godina, a je, očito da je, onda nije ni čudo da smo danas tu gdje jesmo. Rekao je gospodin Plenković da je Hrvatska u zadnjih 25 godina napredovala po svim segmentima. Ja se s time ne bih složio. Hrvatska je kao prvo na ovoj tu godini koja stoji iznad predsjednika, iznad fotelje predsjednika Hrvatskog sabora imala 4 milijuna i 800 tisuća stanovnika, danas ih po najnovijim pokazateljima odnosno statističkim procjenama uz ova iseljavanja nema ni 4 milijuna. Hrvatska je 1991. imala zajedništvo koje nas je obranilo od velikosrpske agresije. Nije se pitalo ni tko je ustaša, ni tko je partizan, tko je čiji kao što se nažalost pita u zadnjih nekoliko godina kada su podjele u hrvatskom društvu veće nego ikada. To nije napredak, to je nazadak. Hrvatska je ekonomski bila sposobna iznijeti velikosrpsku agresiju, odnosno obrambeni rat, bila je ekonomski sposobna brinuti za više od 500 tisuća izbjeglica i prognanika, bila je razvijena što se tiče i industrije, što se tiče brodogradnje, što se tiče poljoprivrede, hrvatsko selo nije bilo zapušteno kao to je zapušteno danas, Hrvatska je bila država koja je bila sposobna uči u EU i 1990. godine bez ikakvih problema. Danas to jednostavno nije, danas nema hrvatskih banaka, danas nema hrvatske industrije, danas nema hrvatskog sela a uskoro dame i gospodo, kolegice i kolege neće biti niti hrvatskog grada nastavili se to sve skupa ovako. Ja ću vam govoriti o motivu zastupnika HSS-a, davanju podrške Vladi gospodina Plenkovića. Ti motivi nisu uvjetovani ulaskom u vlast, ti motivi nisu uvjetovani bilo kakvim razgovorima, pregovorima, bilo kakvoj budućnosti, bilo kakvim nadzornim odborima, bilo kakvim državnim poduzećima, bilo kakvim saborskim odborima koji isto tako nose određene naknade i vi to jako dobro svi skupa znate, ne znam da li zna hrvatska javnost. Naš motiv je bio samo jedan jedini da se kaos u državi koji vlada već više od godinu dana zaustavi i da Hrvatska, da hrvatski građani dobiju vlast koja će pokušati provesti reforme. To je jedan jedini motiv zbog kojeg će zastupnici HSS-a glasati za Hrvatsku vladu i za premijera gospodina Plenkovića. Program koji smo dobili je spisak lijepih želja, to mi sve skupa znamo, toga smo svi svjesni što treba i što moramo napraviti ali nema odgovora na pitanje kako do toga doći? Ja se toplo nadam da će gospodin Plenković i njegovi ministri potražiti pomoć struke ako sami ne znaju kao političari doći do pravih rješenja odnosno do odgovora na pitanja koja nas svi muče. Nećemo biti stranka koja je na poziciji, odnosno biti ćemo opozicijska stranka. Ali isto tako činjenica je da ćemo sve ono što je dobro podržati jer je to u interesu Republike Hrvatske i u interesu našeg naroda. Tako bi se trebali ponašati svi. Zato su nas ljudi birali da se brinemo za interese, a ne da gledamo sitne stranačke partikularne interese jer zbog tih istih interesa je hrvatsko društvo podijeljeno, podjeljenije nego ikada. I tako iz ove krize duboke ekonomske, moralne i bilo kakve krize nikada izaći nećemo. Hvala vam lijepa.
Imamo četiri replike. Prvi je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, evo kolega Beljak je rekao da su novi zastupnici unijeli nekakve neprihvatljive metode ponašanja u Hrvatski sabor, da imamo samo besplodne rasprave od kojih nitko nema nikakve koristi. Ja ne znam, evo nisam ga baš puno viđao ovdje u sabornici. Mi smo ovdje prisutni, marljivo radimo, više zakona je poslano u proceduru o kojima se raspravlja i mislim da Sabor nikada nije intenzivnije radio i da je ovoliko bilo zakona u zakonskoj proceduri. Upravo ti zakonski prijedlozi idu u korist naših sugrađana. Tako da evo volio bih da pojasni na što je mislio jer ga nisam puno viđao ovdje u sabornici.
Odgovor na repliku.
Ja bih trebao pojašnjavati? Instrukcije se naplaćuju 150 kn po satu, pa kad poželite tu sam. Hvala.
Dobro. Ništa idemo dalje. Idući zastupnik je uvaženi kolega Željko Glasnović.
Poštovani kolege, moj djed je bio član Hrvatske republikanske seljačke stranke HRSS-a, ona prva i mislim da se stari sad vrti u grobu kad bi vidio što se događa. Ja bih se slagao ovdje sa gospodinom Beljakom ovdje da ovo malo previše liči na centralni komitet, ove rasprave. Ali barem će možda netko vani čuti ovo što nije čuo prije u toj medijskoj blokadi, prvenstveno ta čudna riječ nacionalizacija i dvije milijune hektara poljoprivrednog zemljišta oduzeto Hrvatima nakon '45. godine. Da, to nije prošlost, to je sadašnjost. I drugo, na saznanje nekim HSS-ovcima Jugoslavija je jedina zemlja u Europi komunistička koja je nakon Drugog svjetskog rata imala seljačku bunu, gdje su ubijali seljake tamo u istočnoj Slavoniji i vješali i Hrvate i Muslimane i Srbe u Slunju tamo negdje pedesetih godina. To je povijest. I dok se ne riješi ta riječ, dok se ne vrati i mi vršimo drugu nacionalizaciju ovdje. Kome se daje to zemljište, kojem pravu tamo gore i kojim to ovim, tko sad drži to. Todorić i dalje te glave? Hrvat nije mogao traktor imati do šezdesete godine i to polovni traktor. To nije prošlost, nego sadašnjost. To se još nije riješilo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Beljak.
Evo poštovani kolega Glasnoviću ja nisam dakle nastavnik povijesti, mislim da je to kolega Grmoja, pa ne znam koliko je njegova tarifa, ali mislim da biste vi morali ipak neke činjenice o hrvatskoj povijesti naučiti. Jer dosta stvari koje zastupate i tu i u Hrvatskom saboru inače nemaju veze sa istinom. Što je i kako je bilo u Drugom svjetskom ratu mislim da je to Zapadna Europa u kojoj Hrvatska nadam se spada riješila Nirnberškim procesima 1945. godine, a sve ostale revizije koje neki pokušavaju nametnuti čine Hrvatskoj samo štetu. Evo molim vas da pronađete dobrog nastavnika povijesti da vas malo pouči o tome. Hvala.
Treća replika uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Kao eventualni novi prilog politološkoj znanosti ja bih samo molio objašnjenje. Kani li HSS biti opozicijska stranka koja podržava Vladu ili provladina stranka u opoziciji?
Kolega Beljak ja bih samo molio da se javite.
Isprike, ne znam još kak to ide.
U redu je. Neka bude. Mene isto zanima odgovor na to pitanje.
Pa zanima, da evo ja ću odgovoriti gospodinu Staziću činjenicom. Činjenica je da smo mi na izbore izišli kao dio Narodne koalicije i činjenica je da smo ostvarili za HSS dobar rezultat isključivo zahvaljujući Narodnoj koaliciji i mi smo na tome zahvalni. Mi smo opozicijska stranka koja je odlučila dati podršku gospodinu Plenkoviću ne zbog toga jer ulazimo u vlast, uostalom vidite to i sami nego zbog toga da se prekine agonija višemjesečnih pregovora koji su neki drugi izazivali u prošloj godini, da se prekine kriza, da se da priliku ipak novim ljudima, novom čovjeku da pokuša napraviti, a naravno da ćemo kao opozicijska stranka tako se i ponašati u svakom drugom slučaju. Hvala.
I četvrta replika, kolega Miro Bulj.
Kolega Beljak, Sabor je najveće zakonodavno tijelo i demokratski očekuje se od njega da imamo raspravu po svim pitanjima različitosti, propisane Poslovnikom da iznosimo sve što imamo. Znači od ovog se očekuje da bude ključno tijelo u Republici Hrvatskoj o čemu će sve raspraviti, o svim pitanjima pa tako sada i o novom mandataru i o novoj Vladi ili o bilo kojoj drugoj točki. Možda niste bili vi na sjednicama do sad ovih pet, šest dana. Ali jednostavno mora biti u demokraciji. Prošla su vremena velikih vođa gdje kao Mao Ce-tung se izađe na binu i reče se mora bit ovako, nema govora, ja bi ora, ja bi kopa. To vrijeme je prošlo. Mao Ce-tung negdje možda još u nekim glavama živi. Međutim, ovo je jedna demokratska republika sa demokratskim standardima, uzusima. Jednostavno to je tako. Imate Poslovnik, možete ga poštivati, ne morate. Repeticije možete davati, ne morate. Imate svoj klub. Znači možete funkcionirati po želji, ali ovo je jedno demokratsko tijelo sa kojim se ne smije ponižavati i rugati jer je nas sve narod izabrao ne samo vas. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku kolega Beljak.
Hvala lijepa poštovanom kolegi Bulju. Da, narod nas je izabrao to je činjenica. Dobili smo glasove ne da vodimo bespotrebne rasprave nego da nešto doista i napravimo. A sad zamislite nekoga sa strane tko gleda sve ovo. Pa vi ste danas, samo vi ste danas jedno 20 puta replicirali, samo vi. Sve ok, ja razumijem i demokraciju i pravo i sve. Naravna stvar da su prošla vremena velikih vođa, ali to ne vodi nikuda ljudi moji. Samo sam to htio reći. To jednostavno ne vodi nikud. Inače hvala na podukama, eto ako treba ja ću vama platiti neki ručak ili slično. Hvala.
Dobro, prije prelaska na pojedinačnu raspravu imamo još jedan klub, to je Klub zastupnika HDS-a i HSLS-a, uvaženi kolega Darinko Kosor.
Poštovani saborski zastupnici, poštovani kandidatu za predsjednika Hrvatske vlade, potpredsjednika i ministre Hrvatske vlade na početku želim reći da ćete imati podršku našeg Kluba zastupnika HDS-a i HSLS-a. Želim posebno istaknuti vašu osobnu ulogu jer uvijek je uloga prvog čovjeka najvažnija. Vi ste u izborima pokazali da jedan čovjek može promijeniti političke trendove, vi ste pokazali i da možete mirnim i staloženim putem doći do ovog prijedloga Hrvatske vlade pa očekujem od vas da ćete sada odlučno voditi tu Hrvatsku vladu. Želim iz vašeg govora istaknuti ono što je važno hrvatskoj javnosti, a to je da ćete uvažavati i prijedloge oporbe ako budu dobri. To dosada u pravilu nije bila praksa i vlada i Hrvatskog sabora. I očekujem da ćete na taj način napraviti ono što većina hrvatskih građana očekuje, a to je da imamo Hrvatsku vladu i većinu u Hrvatskom saboru koja neće tražiti ono što nas dijeli nego ono što nas sve spaja kao što ste vi rekli u svom govoru da ćete biti predsjednik Vlade svih hrvatskih građana. Naš klub i ja osobno to od vas očekujemo. Što se tiče kandidata za potpredsjednike i ministre želim posebno naglasiti da svi kandidati imaju podršku našeg kluba. Od naših časnih generala iz rata koji su sada kandidati za ministre i potpredsjednike Vlade, stručnih i uglednih ljudi iz sfere gospodarstva i financija pa sve do kandidata za obrazovanje i za kulturu. Želim biti vrlo jasan jer svatko od tih kandidata ima svoju biografiju. Ja sam prije 9 mjeseci ovdje u Saboru rekao da u Hrvatskoj biti ministar nije nikakva nagrada ako odgovorno radiš svoj posao to je velika odgovornost i na neki način križ i očekujem da ga oni koji će danas biti izabrani za ministre i ponesu dostojanstveno jer su se te uloge prihvatili. U ime našeg kluba normalno očekujemo da će naglasak rada i ovog Sabora ali vas prije svega u Vladi biti na društvenim i gospodarskim reformama. To je ono što hrvatski građani očekuju i to je ono što je hrvatskim građanima najvažnije. Ja znam da ovdje ima zastupnika koji bježe od riječi reforme jer u 4 godine svog mandata nisu proveli nijednu reformu. Ali treba govoriti o reformama i zato što 4 godine nisu provedene očekujem da će ih ova Hrvatska vlada provesti i zato sam ovdje u Hrvatskom saboru i zato podržavam vas i vaše kandidate za ministre u Hrvatskoj vladi. To su reforme poreznog sustava, rasterećenje gospodarstva ali prije svega privatnog sektora jer svi mi ovdje primamo plaće od tih ljudi koji prije svega rade u privatnom sektoru, normalno u cijelosti u gospodarstvu i javnoj upravi ali najvažniji su oni iz privatnog sektora, oni koji rade u poljoprivredi. U ime našeg kluba mi je jako važno da u ovom programu je poljoprivreda dobila ono mjesto koje treba imati jer mi smo takva zemlja koja može hraniti pola Europe, a ne hranimo ni sami sebe. Očekujemo i punu reformu obrazovne reforme. Drago mi je da vi osobno, i očekujem onda i cijela Vlada, i resorni ministar podržavate daljnju provedbu obrazovne i kurikularne reforme. Mislim da to jasno treba reći sa ove govornice. Na kraju očekujemo reformu pravosuđa jer živimo u državi gdje nema pravomoćnih presuda, gdje nitko za ništa nije kriv i kad je kriv i kad nije kriv. I da onaj tko nije kriv ne zna da nije kriv, a da onaj tko je kriv nikada nije osuđen. Znači, jednostavno moramo i to otvoriti pitanje i moramo to riješiti, očekujem to od vas i od resornog ministra. Nadam se da ovom sjednicom Sabora bez obzira koliko će potrajati će završiti ovaj politički cirkus i da ćemo se moći baviti konkretnim zakonskim rješenjima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Budući da nema replika prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi zastupnik koji će govoriti je Domagoj Hajduković.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine mandataru sa kandidatkinjama i kandidatima za ministre, kolegice i kolege. Pa evo kao što sam i spomenuo na samom početku u nekim replikama drago mi je da pred sobom imamo jedan konkretan dokument a ne slikovnicu kakvu smo imali prošli put koja je doslovno bila zapravo samo isprintana power point prezentacija a ne jedan bitan programski dokument. Znači, prvi test ste prošli i čestitam vam na tome. Najavljeno je 5 stupova razvoja i ja se u svojoj raspravi namjeravam ograničiti na neke i dati neke svoje prijedloge, izraziti i neke dvojbe. Ne bih se zadržao samo na tim stupovima, odnosno razgovarao bih o dva a to su porezna reforma i reforma obrazovnog sustava. Ja bih tu još i dodao regionalni razvoj o kojemu je ovdje bilo dosta riječi. Kada govorimo o poreznoj reformi ja moram priznati da s nestrpljenjem čekam kako bih dobio prijedlog reforme poreznog paketa odnosno paket poreznih reformi da vidim što će to konkretno sadržavati. Jer i sami znamo da je naša porezna politika često bila opterećujuća u smislu poticanja ulaganja i poticanja gospodarstva. Tako da ako ću vam samo reći i nabrojati neke od poreznih davanja koja imamo u našem sadašnjem poreznom sustavu to je porez na dodanu vrijednost, porez na dobit, posebni porezi, trošarine, porez na nasljedstvo i darove, porez na cestovna motorna vozila, porez na plovila, porez na automate, zabavne igre itd., itd. da ih ne nabrajam sve, prema tome da li spadaju u državne, županijske, lokalne itd. Sama činjenica da ih ne mogu nabrojati sve u nekom razumnom vremenu govori dosta o kompliciranosti našeg poreznog sustava. Ono što bi trebali učiniti je da bude maksimalno transparenta i … kako bi se reklo ili nezahtjevan potencijalnim korisnicima posebno investitorima u RH. Dakle da bi se na jedan jednostavan način ne samo njima nego i svima ulagati i koji žele u Hrvatskoj raditi bude jasno koje poreze plaćaju, zašto i što se financira iz određenih poreza. Također bih apelirao da i prilikom nacrta poreznih reformi razmislite i o tzv. poreznim oazama, ne sa onim negativnim prizvukom nego kao sa geografskim oazama gdje bi postojale olakšice za određene djelatnosti, dakle bile one industrijske određene grane industrije, proizvodne, uslužne itd. Imali smo i slučaj to doduše on se odnosio za cijelu Hrvatsku kada smo smanjili porez na turizam odnosno PDV na turističke usluge, ali isto tako kada govorimo primjerice, taj sam primjer i naveo prije o IT. U Osijeku postoji Osijek Softver City dakle postoji već baza ljudi poduzetnika koji se bave IT industrijom. Zašto ne bi jednu od naših nerazvijenih regija jačali upravo kroz to stimulirajući da se određene industrije u ovom slučaju IT industrija koja ima izuzetnu dodanu vrijednost, dakle proizvodna industrija 100% njihovih proizvoda se izvozi i ima najveću dodanu vrijednost, zašto ne bi upravo takvom industrijom osnažili istok naše Hrvatske. Zašto isto Lika ne bi bila porezna oaza za neke drugi sektor itd., itd. Kada govorimo o reformi obrazovnog sustava, kurikuralna reforma koja je započela prošla vlada se rodila kao čedo strategije za razvoj obrazovanja. Počeli smo strateški razmišljati odnosno počeli smo donositi dokumente, strategije, vizije onoga što želimo i kako želimo razvijati Hrvatsku tako smo donijeli i ovu strategiju, ali ona nije jedina, tu je i Strategija razvoja poduzetništva. I ono što i očekujemo od ove Vlade su i druge strategije s kojima se prošla Vlada nije stigla pozabaviti. Ali što bih isto ovdje podcrtao i naglasio da nam kod takvih dokumenata treba konsenzus, dakle jedna široka rasprava i sa zainteresiranom javnošću i sa nama kao političarima i sa strukom kako bi na kraju iznjedrili dokument koji je zaista kvalitetan i oko kojeg se svi možemo složiti i za koji svi možemo raditi. Strategija razvoja obrazovanja bila je upravo takav dokument odnosno mi smo ga takvog pokušali modelirati. Žao mi je što u datom trenutku HDZ kao tada najveća oporbena stranka to ipak nije podržala iako su sve njihove sugestije ušle u strategiju, ali nadam se da to neće postati praksa i da ćemo se oko takvih dokumenata dogovarati. Dakle, kurikularna reforma je nastala upravo iz ovog strateškog dokumenta. Moram izraziti svoje zadovoljstvo ne dvosmislenošću onoga što piše u programu Vlade oko nastavka kurikularne reforme i oko nastavka reforme obrazovanja. No ono u čemu je ovaj proces do sada bio izložen je u najmanju ruku kolegice i kolege nečuveno, vjerujem da će se većina i složiti sa mnom kada to kažem, a samo ću vas u jednoj rečenici podsjetiti što je to sve bilo, to je nametanje svjetonazorskih tzv. eksperata, različitih interesnih skupina koje su se počele miješati u procese kvazi stručnjaka i sličnih koji su vječito nametali neke svoje teze i svoja viđenja iako nikakav legitimitet barem po meni niti stručni niti bilo koji drugi nisu imali nego su isključivo vršili politički pritisak. Potrebno je u ovakvom važnom području imati konsenzus maknuti sva moguća područja spoticanja upravo kako bi imali najkvalitetniji mogući dokument odnosno najkvalitetniji mogući proces i reformu koja mi je drago da je prepoznata kao jedna od strateških odrednica odnosno da za jako gospodarstvo moramo imati kvalitetno obrazovanje i da je kvalitetno obrazovanje garant gospodarskog razvoja. Mogu izraziti samo i rezervu kako su neki moje kolege spomenuli prije u kadrovska rješenja odnosno u osobu ministra koji bi ovo trebao nastaviti. Dakle ja ne znam da li je istina ono što smo čitali po medijima, vidio sam da je ministar to odbacio ali nadam se da će njegov rad govoriti za njega. I ono što mogu reći ministru i mandataru odnosno kandidatu za ministra da će ovaj resor pratiti i da će moju podršku imati dok god se ovaj proces bude vodio po elementima koje sam upravo naveo. Dakle prije svega naglasak na struku na kvalitetan proces i na nepristranost prije svega svjetonazorsko lišeno bilo kakvih svjetonazorskih problema, da se tako izrazim. I na kraju regionalni razvoj, Projekt Slavonija, ponovo ću naglasiti zadovoljstvo da se toliko o Slavoniji priča. Nekoliko puta sam već u raspravi rekao da je upravo regija istoka Hrvatska, dakle Slavonija, Baranja, Zapadni Srijem najgore bila pogođena i ratnim razaranjima ali također i sa gospodarskom krizom i da smo, barem po mom slobodnom sudu jedan od najdevastiranijih dijelova Hrvatske i demografski i gospodarski gotovo u svakom smislu. Također želim još jedanput podcrtati da Slavonija nije samo poljoprivreda iako je poljoprivreda jedan od glavnih zamašnjaka razvoja Slavonije, ali ne treba to promatrati tako usko. U Slavoniji i Baranji se razvija i vrlo uspješan kontinentalan turizam koji također treba podržati i neke druge industrije. Dakle naša prometna infrastruktura je sada razmjerno dobro i treba samo kapitalizirati sve prednosti koje sve već imamo. Također spominjan je i ruralni razvoj i navodnjavanje, tu isto želim izraziti samo malo skepsu oko toga navodnjavanja. Vječito pričamo o navodnjavanju ali je činjenica kolegice i kolege da je država znatne novce uložila primjerice u zahvat Veliškovci-Gat koji i dalje stoji neiskorišten. A zašto? Zato što jednostavno nema korisnika zbog toga što poljoprivredni proizvođači nemaju dovoljno velike čestice, zbog toga što nema dovoljno korisnika, zbog toga što nekada tlo jednostavno nije pogodno za navodnjavanje. Dakle postoji tu čitav niz problema koje treba istražiti i dobro proučiti prije nego što se država upusti u neke veće investicije. I na kraju i s tim bi završio svoju raspravu, uvaženi gospodine Plenković, budući predsjedniče hrvatske Vlade, mi smo svjesni problema s kojima se naša regija Istočna Hrvatska suočava i svjesni smo tog problema na svim razinama. Tako smo i mi vijećnice i vijećnici Županijske skupštine Osječko-baranjske županije i donijeli jedan dokument a to je Deklaracija o stanju i perspektivama razvoja i napretka Osječko-baranjske županije. Taj se dokument iako u svom nazivu ima Osječko-baranjsku županiju vrlo lako može upotrijebiti za sve slavonske županije iako postoje neke posebnosti ovdje. Ali ja bih iskoristio ovu priliku i ovaj dokument dao mandataru, ja znam da on ima sada puno posla ali vjerujem da će i saznanje da ovaj problem postoji i da ga mi promišljamo i lokalno i da smo spremni pomoći i prijedlozima ali i djelatnim zalaganjem mu pomoći u radu. Tim više što je ovaj dokument produkt konsenzusa svih političkih parlamentarnih stranaka u županijskoj skupštini. Dakle i stranke kojoj vi pripadate gospodine Plenkoviću. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se kolegi Hajdukoviću. Imamo tri replike. Prva replika je uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Hajdukoviću izrazili ste zadovoljstvo pročitanim dijelom programa koji se odnosi na obrazovanje a govori o nastavku cjelovite kurikularne reforme. Moram priznati da osobno bih bila oprezna prilikom izražavanja zadovoljstva ovom rečenicom, nemojmo zaboraviti da prije 10 mjeseci u istom ovom Hrvatskom saboru nas se na isti ovakav način uvjeravalo da se dogodio tipfeler kada je najavljeno zaustavljanje cjelovite kurikularne reforme a nakon toga smo 8 mjeseci svjedočili dakle postupcima koji su učinili apsolutno sve da se ljude koji su vodili tada ekspertnu radnu skupinu izgladnjivanjem dovede do eutanazije, da ti ljudi odstupe. Nakon toga 450 stručnjaka iz naših škola koji su sudjelovali u kreiranju cjelovite kurikularne reforme bez ikakve zahvale nečasno su otpušteni, potjerani na neki način svojim kućama i ne znamo o kojoj kurikularnoj reformi zapravo danas govorimo. Cjelovita kurikularna reforma na kojoj se radilo godinu i pol dana više ne postoji, na njoj ne radi nitko. Ti ljudi su otpušteni, ti ljudi su odbačeni. Tako da moram priznati da ja ne mogu s vama podijeliti ovo zadovoljstvo, vidjeti ćemo što će donijeti vrijeme, jedno ovakvo iskustvo smo veći imali. Do te mjere su stvari dovedene do apsurda da kada je 40 tisuća hrvatskih građana u 5 gradova Hrvatske izrazilo svoje nezadovoljstvo potezima tadašnje Vlade gospoda su govorila da ljudi čekaju … [[Govornik se ne razumije.]] Ne samo da su nešto zaustavljali, ne samo da su građani Republike Hrvatske vidjeli da se nešto dobro za hrvatsku zaustavlja nego su još sve te ljude i omalovažavali.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice hvala vam zapravo na ovoj dopuni. Ja bih mogao potrošiti vjerojatno cijelu jednu raspravu pričajući samo o tome što je u ovom procesu krenulo krivo, što se učinilo loše i koji su bili promašaji Vlade u prošlom sazivu. Rekao sam da su se desile neke nečuvene stvari, barem po meni i što se tiče demokratskog procesa ali i što se tiče profesionalnog odnosa prema radu. Često govorimo o otme da se dobri projekti bilo koje Vlade trebaju nastaviti, trebaju podržati, nažalost barem što se prošle Vlade tiče nismo ibli svjedok tome. Tamo se rušilo sve što se je našlo na putu ako se ocijenilo da nije u interesu određenih skupina. Ono što zašto sam ja izrazio zadovoljstvo je samo što želim dati ono što bi Englezi rekli benefit of the doubt. Želim dati ovoj Vladi šansu da me razuvjeri, odnosno da pokaže da će imati snage nastaviti raditi na ovome. Ja vjerujem, dakle nadam se da nisam u krivu ali vrijeme će pokazati. Hvala.
Druga replika uvaženi kolega Bojan Glavašević.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolega Hajduković, vi ste se u svojoj raspravi dotaknuli važnosti obrazovanja općenito, međutim ja bih vas volio dopuniti a skretanjem pažnje i na znanost dakle kao netko tko u ovaj Visoki dom dolazi sa Filozofskog fakulteta u Zagrebu, moram reći nakon svih ovih zbivanja koje ste gledali u zadnje vrijeme i koje nije prvi puta da se događaju, dakle da postoji jedna kriza u studenskoj demokraciji i u prostoru koji studenti imaju za participaciju u odlučivanju. Mislim da gospodin Barišić ovdje ima jedan poprilično širok i veliki prostor da ostavi svoj trag za koji se ja nadam da će biti pozitivan i zapravo bih ga htio potaknuti da to i učinim. Naime to je bitno. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa kolega na dopuni. Naravno i znanost je isto nešto što je izuzetno bitno, na to se nisam stigao osvrnuti u raspravi, jednostavno nema dovoljno vremena. Ali kada govorimo o reformi cijelog našeg sustava i znanosti i obrazovanja treba krenuti malim koracima ako se mene pita. Dakle treba jedan tako veliki sustav početi polako i postepeno mijenjati a mislim da ga treba mijenjati od temelja a ne od krova. Znanost je krov, znanost će isto doći na red. I ono na što trebamo biti posebno ponosni je da naša znanost producira itekako kvalitetne znanstvenike. Naša je sada zadaća i odgovornost Vlade ali i svih naći načine na koje zadržati u Hrvatskoj da se u Hrvatskoj mogu ostvariti, da u Hrvatskoj mogu raditi i stvarati a ne da svoje znanje prodaju u inozemstvu. Hvala.
I još jedna replika uvaženi kolega Branko Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo u nekoliko navrata se danas spominjalo regionalni razvoj pa i kolega Hajduković. Htio bih radi istine još jednom ponoviti, u mandatu naše Vlade je po prvi put primijenjen indeks koji je prije toga priredila HDZ-ova Vlada. Ovdje se posebno kolega Bulj uvijek na tom inzistira, nema ga sada, ali bilo bi dobro da je tu, ja uvijek ponavljam isto. Dakle taj indeks o njegovom je naštetio nekim jedinicama lokalne samouprave. Međutim, nikako da se spomene da je čak 100 općina koje nikada nisu u 20 godina nisu bile u sustavu potpore, po tom indeksu ušlo u sustav potpore a 95 njih nalazi se u Slavoniji i sjevernom dijelu Hrvatske kao najnerazvijenijim dijelovima Hrvatske uopće. Prema tome, taj indeks je ispunio svoju prvu i najvažniju zadaću da je uveo jedan pravedniji sustav. Naravno sada smo u drugoj fazi i slažem se sa svima onima koji kažu da taj projekt treba dalje razvijati. A to znači da taj indeks treba i novirati, dograđivati i učiniti ga što objektivnijim. I isto tako još nešto što kolega Bulj uvijek tu spominje, a što ne stoji baš do kraja, čak i jedinice sa brdsko-planinskih područja a to znači Sinj, a to znači Vrgorac, a to znači i čitavi niz općina u Gorskom kotaru su dobili novi sustav potpora prije svega veći udio u porezu na dohodak što je vratilo dio ne cijele potpore, ali dio potpora koje su ranije funkcionirale za ta područja. I to je prava istina. Prema tome, mi smo ozbiljno radili taj posao. I još nešto, kolega Bačić je spomenuo osnivanje Fonda za regionalni razvoj, odnosno Fonda za sufinanciranje EU projekata. To je naš projekt, to sam osobno pokrenuo i taj projekt dobro sad funkcionira. Svake godine 150 milijuna slije se u taj fond i nažalost još se ne troše ti novci zato što nema dovoljno projekata.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala kolega Grčić na dopuni. Ono što sam propustio reći a što bih isto ovdje podcrtao, dakle kada gledamo o brizi za posebne dijelove Hrvatske u ovom programu navode se otoci, navode se brdsko-planinska područja. Naravno i trebaju se navoditi i otoci imaju svoje posebnosti upravo kao i brdsko-planinska područja ali mislim da se posebno treba navoditi i Slavonija upravo iz razloga koje sam navodio prije, koja je najdemografskiji, gospodarski kako god hoćete devastirana. Ovo što smo mi radili dakle kao prošla Vlada je upravo radilo u tom smjeru da se općinama i u Slavoniji naravno, ali i svugdje drugdje u Hrvatskoj maksimalno izađe u susret onima koji su ispod razvijenost, znači ispod nekog standarda razvijenosti da im se omogući pristup većim sredstvima. To je naravno sustav koji je živ i koji stalno treba osvježavati i inovirati ali sada je ta odgovornost na drugima i ono što im ja mogu poručiti da ćemo im biti korektiv. Dakle, gledat ćemo kako to radite i ako ne radite nešto dobro po našem mišljenju nećemo imati dvojbi o tome i govoriti. Hvala.
Na redu je uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi mandataru gospodine Plenković, uvaženi kandidati za potpredsjednike i ministre u Vladi, kolegice i kolege davno je bilo jedno predavanje, sjećam se bio sam prisutan, pa je nakon predavanja običaj da ljudi mogu postavljati pitanja na to, u tom trenutku jedan je čovjek postavio pitanje. Oni su se svi počeli smijati jer im se činilo da je to pitanje glupo. On se okrenuo prema njima i rekao je vama je to možda smiješno meni je to pitanje života i smrti. Zašto to govorim? I sam sam se javio za raspravu, ne dijelim mišljenje kolege Beljaka. Mi ovdje zastupnici trebamo govoriti. Često puta govorimo i zbog ljudi koji su nas izabrali, često puta se to možda čini nekome bespotrebno, međutim nekim ljudima je to izrazito važno. Ne dvojimo oko toga da će i buduće rasprave ovdje u Saboru kad budemo govorili o potezima buduće Vlade često puta će se zastupnici pozivati, posebno oni koji su u vladajućoj većini e zašto vi to niste napravili dok ste vi bili i vi ste radili ovako, onako. I to je normalno, to je u demokratskoj proceduri normalno. Međutim, gospodine Plenković želim vama postaviti nekoliko pitanja koja su mislim od važnosti za građane RH. Hoćete li vi tražiti alibi u svom radu za prijašnje stanje ili ćete raditi na temelju toga, na temelju povjerenja koje ste dobili bez tog alibija? Vi ste zatekli određene pozitivne pokazatelje, neko će reći da je to zasluga bivše Vlade, netko misli na ovu bivšu Vladu prekinutih veza, ja mislim da je Vlada Zorana Milanovića 4 godine radila svoj posao najbolje što je znala, ozbiljno i ti pokazatelji su došli danas, međutim na izborima to nije bilo dovoljno. Vi ste dobili povjerenje i ako je ikad aktualnija poslovica „Vrijeme je novac“ onda je to danas. Hoćete li u svom radu zahtijevati od svojih suradnika, ministara, potpredsjednika Vlade, pomoćnika, državnih tajnika pa čak do nižih razina da opći interesi budu iznad privatnih i stranačkih interesa. Evo reći ću jedan primjer, osobno mi je zasmetalo u prošloj Vladi Tihomira Oreškovića opća bolnica u Virovitici je dobila 33 milijuna kuna je odobreno za opremanje novog trakta bolnice evo moj kolega Siniša Varga bio je ministar, potpisali su ugovore, međutim bivši ministar Nakić je to zaustavio. Ja sam to procijenio da je to bilo isključivo iz nekakvih stranačkih interesa. Hoćete li se tome suprotstaviti? Hoćete li se maksimalno angažirati na zaštiti ljudskih prava i sloboda, prava manjina, prava onih koji su drugačiji i različiti? Hoćete li povijest prepustiti, bavljenje povijesti stručnim ljudima a ne dnevnoj politici? I hoćete li obrazovanje o kojemu je ovdje bilo riječ također prepustiti ljudima koji znaju što znači nositi imenik i dnevnik u razred, koji znaju što znači voditi katedre? Dakle svi oni koji su stručni na tom polju zbog obrazovanja naših budućih generacija, hoćete li se zalagati da se spriječi svaka netrpeljivost u društvu? Stečena prava, ovdje je svima već manje-više jasno ako govorimo o 35 milijardi za mirovine, 35 milijardi za plaće i materijalne troškove, oko isto toliki iznos za zdravstvo, socijalu, određeni broj poticaja, ovdje je spomenuto i 27 milijardi kuna kamata i kad tome pribrojimo deficit ona vidimo da ni ova Vlada neće imati puno prostora. Ono što od vas očekujemo kao premijera da svim ljudima jasno kažete koja su to stečena prava koja bi mogla izgubiti. Bio je pokušaj za vrijeme Vlade Tihomira Oreškovića da se poveća dopunsko zdravstveno osiguranje, da se zdravstveni sustav na neki način privatizira. To nije dobra poruka ali ako Vlada mora nešto učiniti što će određenoj skupini ljudi biti na štetu onda to mora se jasno i glasno reći i u tom smjeru vas i molim da to i napravite. Kad je u pitanju vanjska politika i zaštita državnih interesa i tu od vas tražim kao zastupnik da zastupate te interese i kad je u pitanju MOL i kad su u pitanju i evo recimo Zakon o pretvaranju kredita iz franka u euro, dakle da tu maksimalno zastupate interese građana Republike Hrvatske, a nikako interese banaka. I na kraju Slavonija. Mislim da vi ste se u svom izlaganju, u programu Vlade rekli ste da županije treba jačati. Nemam ništa protiv toga, međutim mi ćemo vidjeti uskoro. Evo dolazi nam i Zakon o izboru zastupnika u Hrvatski sabor kad su u pitanju EU fondovi. Dakle, Slavoniju bi ipak trebalo promatrati ako ne administrativno, onda makar statistički kao regiju. I mislim da Slavonija u ovakvom stanju kako je, a danas je to više puta naglašeno, naša županija slavonska se nalazi na začelju u Republici Hrvatskoj prema svim pokazateljima. Mislim da će tu trebati puno napora da bi se ta situacija promijenila. Evo ovdje je i ministar s moje županije, budući ministar s moje županije koji je dobio težak resor Ministarstvo poljoprivrede. Evo konkretni potezi. Pomozite mu, dopustite mu da upravu šuma Našice prebaci u Slatinu, da upravu Parka prirode Papuk prebaci u Voćin. Nema kolege Ronka, pa to smijem reći. Dakle, to su neki konkretni potezi koji će utjecati na pravedniju raspodjelu dobara posebno u onim krajevima koji su siromašniji. I gospodine Plenkoviću evo neka se u idućih nekoliko godina izgradi brza cesta od Vrbovca prema Virovitici. To su konkretne stvari koje su bitne za Slavoniju, bitne su za Virovitičko-podravsku županiju. I ako u tom smjeru ova Vlada bude radila, radit će dobro. I na kraju neću podržati ovu Vladu, ali želim vam svima uspjeha u radu prije svega zbog dobrobiti naših građana. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Žagaru. Budući da nemamo prijavljenih replika prelazimo na sljedeću raspravu. Uvaženi kolega zastupnik gospodin Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, gospodine mandataru. Evo u pojedinačnoj raspravi želim iskazati povjerenje i vama kao mandataru i svim članovima buduće Vlade i nesporno je da postoji izborni legitimitet koji su stranke koje sastavljaju novu Vladu ostvarile na izborima. Ali također postoji i legitimitet ovog dobrog programa, ne samo programa nego i predloženih ljudi koji trebaju taj program sutra provesti u djelo. Radi se o ljudima koji definitivno svaki u svojoj biografiji vidi se da imaju reference i da su u svom životu nešto radili. Nisu im to prva radna mjesta, nego dapače svako u svom području gdje djeluju ostvaruje rezultate i to nam je jamac da će se ovaj program provesti. Program je očito dobro determinirao i dobro analizirao stanje u kojem je danas Republika Hrvatska. Ono je doista teško. Obilježava ga nezaposlenost, obilježava ga loša slika demografska u Hrvatskoj. Obilježava ga deficit, veliki javni dug i stoga jedini način da izađemo iz ove teške situacije jesu upravo ono što se u programu nudi, a to je gospodarski rast, to je povećanje zaposlenosti i na taj način iz povećanog BDP-a, iz povećanih gospodarskih aktivnosti smanjivat ćemo i javni dug, otvarat će se radna mjesta, vodit će se briga o mladima. Ali ono što želim posebno ukazati što me čini zadovoljnim vezano za program to je situacija da ovaj put imamo ministarstvo koje će u fokusu imati demografsku sliku Hrvatske. Jer to je po meni jedan ogroman problem i možda najveći. On obilježava i sadašnjicu, ali ako se ovi parametri koji su danas ovdje ovako nastave … [[Govornik se ne razumije.]] kakvu ćemo imati budućnost. Ako će nas bit sve manje i manje kako to trendovi pokazuju, sa kime ćemo ostvariti gospodarski rast, koga ćemo to zapošljavati, tko će zaraditi za mirovine, poznato je da i sada imamo u proračunu gdje moramo osigurati 37 milijardi kuna za mirovine hrvatskih građana od čega 19 milijardi samo prikupimo iz doprinosa a ostatak moramo namirivati iz proračuna. U budućnosti ako trendovi ovakvi nastanu bit će još više umirovljenika, a manje onih koji rade. Dakle, vidim da program polazi od onih bitnih stavki koje treba unaprijediti kako bi društvo krenulo naprijed. Društveni trenutak u Hrvatskoj ipak pokazuje u zadnjih godinu dana bez obzira što smo u zadnjih godinu dana imali po prvi puta jednu krizu upravljanja društvom kakvu nismo imali do sada. Ali ipak pokazuje znakove oporavka, jer vidimo da je u zadnjih zapravo nešto manje od godinu dana, pa i u razdoblju prije došlo do povećanja BDP-a, došlo je do smanjenja javnog duga, došlo je do smanjenja deficita, turistička sezona nam je bolja. I to su sve pokazatelji koji nude određenu hrabrost, određene sljedeće poteze i određeni optimizam. Zato ova Vlada koja će biti ja vjerujem potvrđena sada, izglasano povjerenje, mislim da treba snažno povući naprijed i sve te pokazatelje koji su još uvijek krhki da bismo mogli govoriti o nekakvom velikom napretku mora nas podići gore da svi ti pokazatelji budu još i jači. Ono što će biti u nekakvom fokusu moje aktivnosti i mog djelovanja gdje se osjećam ovako doma, to jeste javna uprava u širem smislu riječi, pravosuđe. I ovdje također vidim da postoje mjere da dobijemo pravosuđe onakvo kakvo zaslužujemo, a to je moderno, brzo, efikasno pravosuđe. Jer poslovni događaji i život u poslovnom svijetu se dešava brzo i pravosuđe mora također doći na tu razinu da bude brzo. Jer ne smije se dogoditi da poslovni subjekti na našem tržištu svoje poslovanje baziraju na činjenici neću ti platiti, baš me brige, kad dođem na sud to će se voditi godinama, a ja ću dotle već se nekako izvući. Ovdje vidim da postoje rješenja. Primjena itekako modernih tehnologija, digitalizaciju definitivno treba ovdje uvesti. Ali ono je jedan od ključnih problema je tu sređivanje zemljišnih knjiga. Znamo da smo u zadnjih nekoliko, više zapravo godina je to u povijesti bilo, uređivali smo zemljišne knjige. I sada smo stvorili onaj digitalni, zajednički sustav, zajednički informacijski sustav gdje na istom mjestu imamo podatke katastra i zemljišnih knjiga. Tu je sada potrebno raditi na daljnjem čišćenju tog sustava, jer nam podaci iz katastra i zemljišnih knjiga nisu jednaki. Njih treba zapravo harmonizirati što nije lako, to je ogroman i veliki posao. Ali ne samo to, nego važno je stvoriti jednu zajedničku instituciju koja se ovdje ovim programom predviđa da se ujedine zapravo i da se dobije jedna sinergija i stručnih ljudi u katastru i u zemljišnim knjigama koji će taj proces lakše napraviti. Stoga evo danas smo u fazi povjerenja. Svi smo u životu nekada nekome davali povjerenje. Vrlo često se znalo dogoditi to da nam iznevjere to povjerenje i da kažemo da nismo ga dali na pravu adresu. Ja duboko vjerujem i osjećam da danas kada dajem povjerenje ovoj Vladi da ćemo za 4 godine na kraju ovog mandata ove Vlade doći do situacije da iskažemo zadovoljstvo jer ovaj program nas obvezuje i da ćemo na kraju 4 godine reći ispunili smo većinu toga, na pravom smo putu, Hrvatska se diže i Hrvatska će biti bolja država. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bošnjakoviću. Nemamo prijavljenih za replike. Sljedeći za raspravu se prijavio uvaženi kolega gospodin Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, kolegice i kolege ja ću ponoviti na samom uvodu ove svoje rasprave da nisam u potpunosti zadovoljan ovim programom jer je površan, jer ne donosi jasno mjerljive ciljeve koji bi trebali biti odraz svega onog što je bilo u kampanji. Ponovit ću da se nigdje u programu ne spominje nacionalni plan reformi i program konvergencije iz travnja 2016., a posebno onaj dio koji se tiče obrazovanja i tu ne dijelim mišljenje kolege Hajdukovića jer se potpuno površno govori o reformi. Govori se na način da ona zapravo u ovom tekstu ne obvezuje nikoga ni na što posebno zbog toga što za sredstva koja trebamo povući iz europskih fondova vrlo je bitno navedeno u nacionalnom planu reformi u Poglavlju 4. obrazovanje za tržište rada provedba kurikularne reforme i program razvoja strukovnog obrazovanja. Naime, kolegice i kolege trenutačno je rasprava sa zainteresiranom javnošću koja se odnosi na izmjene Zakona o odgoju i obrazovanju u kojem ni na koji način nije predviđeno sve ono što je potrebno da bi se kurikularna reforma mogla provoditi. Dakle, meni je žao što ću to reći ali kurikularna reforma je mrtva. Ona je mrtva i ona ovog trenutka ne postoji. Ali što je još veća tragedija? Pod svjetlom reflektora bila je kurikularna reforma i potpuno je zanemarena provedba Nacionalne strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije. Dakle, 17. listopada 2014. navršila se 2-godišnjica od tog dana, ovdje u Saboru smo usvojili Nacionalnu strategiju razvoja, obrazovanja, znanosti i tehnologije. To je ključni dokument. Bez tog dokumenta ne bi nam bilo na raspolaganju 511 milijuna eura sredstava. Neprovedba te strategije automatski dovodi u pitanje i daljnje povlačenje tih sredstava. Svake dvije godine potrebno je analizirati provedbu Nacionalne strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije. Evo ja ću vam pročitati što piše u toj našoj strategiji koja je usvojena bez ijednog glasa protiv. Dakle, to je isto bitno naglasiti bez ijednog glasa protiv. Kolege iz HDZ-a su bili suzdržani, ali znate zbog čega? I sad imate priliku to ispraviti. Bili ste suzdržani, ja vas podsjećam mada to znate, jer ste rekli da nije osigurano dovoljno novaca za provedbu strategije. Dakle, to je bio razlog suzdržanosti. Strategija je bila dobra, tako ste rekli u raspravi, ali nema dovoljno novaca. Ajde idemo sada osigurati taj novac. Dakle, misija i vizija hrvatskog obrazovnog i znanstvenog sustava: „Misija hrvatskog obrazovnog sustava jest osigurati kvalitetno obrazovanje dostupno svima pod jednakim uvjetima u skladu sa sposobnostima svakog korisnika sustava. Misija hrvatskog znanstvenog sustava jest istraživanjima unapređivati ukupni svjetski fond znanja te pridonositi boljitku hrvatskog društva, a napose gospodarstva. Vizija na kojoj počiva ova strategija jest hrvatsko društvo u kojem kvalitetno obrazovanje bitno utječe na život svakog pojedinca, na odnose u društvu i na razvoj gospodarstva. Hrvatsko će društvo biti demokratsko, tolerantno i inovativno a osobnost svakog pojedinca moći će doći do punog izražaja. Gospodarstvo će se velikim dijelom zasnivati na naprednim tehnologijama koje omogućuju stvaranje visoke dodane vrijednosti a kvalitetno obrazovni pojedinci će pronaći odgovarajući … [[Ne razumije se.]] “. Evo ja pozivam mandatara da upravo ovo piše u ovom programu Vlade u onom dijelu gdje se uopće ne spominje Nacionalna strategija razvoja obrazovanja, znanosti i tehnologije jer bez ove strategije zapravo nema ni kurikularne reforme. Ja ću vas podsjetiti da ta strategija koju smo usvojili i koja je zapravo obveza svih nas saborskih zastupnika postoji čitav niz ciljeva, mjera, indikatora provedbe mjera i financijskih sredstava. Dakle, to su mjere koje su jasno definirane, koje se provode. Rani predškolski, osnovnoškolski, srednjoškolski odgoj i obrazovanje, visoko obrazovanje, obrazovanje odraslih, cjeloživotno učenje, znanost i tehnologija. Pa evo jedan primjer kako je to razrađeno za visoka obrazovanja. Za visoko obrazovanje ima 8 ciljeva. Prvi cilj je unaprijediti studijske programe dosljednom provedbom bolonjske reforme i redefinirati kompetencije koje se njime stječu. Drugi cilj je ustrojiti kvalitetan binarni sustav visokog obrazovanja usklađen s nacionalnim potrebama i načelom učinkovitog upravljanja visokim učilištima. Treći, osigurati kvalitetnu kadrovsku strukturu visokih učilišta kao osnovu za unapređenje kvalitete visokog obrazovanja. Četvrti, osigurati učinkoviti razvojno poticajan sustav financiranja visokih učilišta. Osigurati zadovoljavajući prostor i informacijsko-komunikacijske resurse visokih učilišta. Šesti cilj, unaprijediti studentski standard uz posebnu skrb za socijalnu dimenziju studiranja. Sedmi, internacionalizirati visoko obrazovanje i jače ga integrirati u europski i svjetski visoko obrazovni prostor. I osmi, osigurati primjerenu važnost kulture kvalitete i načela odgovornosti visokom obrazovanju. Svaki ovaj cilj ima razrađene mjere, indikatore provedbe i financijska sredstva. Prema tome, ja apeliram da se ne izmišlja topla voda nego da se krene u realizaciju Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije. Da prvo što cijela Vlada učini analizira materijal koji je napisan 20.04.2016., izradilo ga je posebno stručno povjerenstvo za provedbu Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije i koji govori o izvješću o provedbi ove strategije od 24. listopada 2014. do 31. ožujka 2015. I tu su svi odgovori. Samo treba početi raditi. Ono što mi je žao, prije neki dan smo ovdje razgovarali kako ćemo izdvajanjem u Državni ured za sport osigurati bajkovit razvoj hrvatskog sporta danas bili bi korektni da smo u jednoj rečenici u uvodnom izlaganju mandatara čuli nešto o tome na koji način će se unaprijediti sport u Hrvatskoj. A bilo bi možda dobro da smo danas već i znali tko će voditi taj Središnji državni ured za sport. O kulturi, ja se nadam da će nova ministrica voditi računa, nije sada tu, da je Rijeka europska predstavnica kulture 2020. i da će ministarstvo ispuniti sve one obaveze koje ima kako bi Hrvatska i Rijeka se dostojno predstavila. I završit ću sa zdravstvom, dakle mi se zalažemo da Hrvatska bude društvo jednakih šansi za sve. Postoji nekoliko uvjeta za to, jedno je kvalitetno obrazovanje koje će svakom djetetu omogućiti da se osposobi, da stekne znanje, vještine, kompetencije i stavove i da bude ravnopravni član ovog našeg društva. A drugo, je sigurno, solidarno, sveobuhvatno i svima jednako dostupno zdravstvo. Dakle zdravstvo koje neće biti prepuno afera, odgođenih projekata za koje smo dobili novce i svega onoga što je činio ministar Nakić u svom mandatu. Ja se nadam da ćemo napokon iskoristiti europska sredstva koja su nam osigurana za zdravstvo, da će Riječka bolnica početi se napokon graditi, a ne samo početi radi sve u predizborne svrhe. Evo iz svega ovoga jasno je da ni ja kao ni ostale moje kolege ne možemo podržati ovakav program Vlade niti ministre koje su predloženi, a ne posebno ne kandidata za Ministarstvo znanosti i obrazovanja koji je svojim nečasnim radnjama i dok je bio u ministarstvu, a i prije i poslije toga poruka koja se ne smije poslati akademskoj zajednici, studentima, čovjek takav ne može voditi Ministarstvo znanosti i obrazovanja.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku Željku Jovanoviću. Imamo nekoliko replika, prvi se za repliku javio uvaženi saborski zastupnik gospodin Domagoj Hajduković.
Hvala potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Jovanović, rekao sam da sam zadovoljan samo sa činjenicom da je Vlada prepoznala kako reformu treba nastaviti. Naravno da ne mogu biti zadovoljan s time što u ovom dokumentu nisu ponudili ništa od konkretnih rješenja. Dakle kada govorimo i o obrazovanju i svemu ostalom nismo vidjeli niti jednu konkretnu mjeru, barem ja nisam vidio u onome što sam iščitavao nego samo ono kako nam je desna strana sabornice volila spočitavati nego samo popis lijepih želja. Ja bih zaista volio da to nije popis želja nego da smo imali operativne planove, ali napredak svakako je od one slikovnice koje smo imali zadnji put, dakle od isprintane PowerPoint prezentacije u kojoj čak su dijelovi i nedostajali. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Hajdukoviću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle kolega Hajduković ono što treba jasno poručiti iz ove sabornice da ovo što piše u ovom programu ni na koji način ne znači nastavak cjelovite kurikularne reforme koja se provodi sukladno Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije.
Zahvaljujem se na odgovoru uvaženom kolegi Jovanoviću. Sljedeći za repliku se javio gospodin potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ova zadnja vaša rečenica je potpuna netočnost. Dakle, vrlo jasno u programu piše da će Vlada nastaviti kurikularnu reformu, kurikulsku bilo bi hrvatski ali uredu. Ja ne znam od kuda vi izvlačite, a to se kontinuirano radi i o tome ću malo kasnije reći sa vrlo jasnim ciljem zašto, da je kurikulska reforma a) jedan zaustavljena, a) dva da ona nije sukladna strategiji. Dapače, neke stvari koje su se pokušale provesti su bile u nesuglasju sa strategijom. Strategija recimo jasno definira u točci 2.1 da kako se evaluiraju primjedbe u javnoj raspravi. I proceduralno nije prihvatljivo da ista radna skupina koja je izradila prijedlog onda sama ocjenjuje primjedbe i kaže ovu primjedbu ću prihvatiti, a ovu ne, a to se događalo. Točno suprotno strategiji, dakle ono što se pokušalo provesti je bilo nesukladno strategiji. Ja dapače u ovom programu koji Vlada predlaže ne vidim nikakvo nesuglasje sa strategijom. Dapače, čini mi se da je upravo na tragu provođenja strategije koja je izglasana u ovom Saboru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega gospodin Jovanović.
Uvaženi akademiče Reiner, dakle u ovom materijalu se ni jednom riječju ne spominje Nacionalna strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije. Ona kao da ne postoji. Prema tome na koji način i kojom garancijom se može danas ovdje u sabornici reći da će se provoditi Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije, a bez njena kurikularne reforme. Dakle, kurikularna reforma je jedan mali djelić Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije i bez Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije nema kurikularne reforme. A ovog trenutka nema ni voditelja, nema ni radne skupine, nema nikoga. I zato odgovorno tvrdim kurikularna reforma kako je započeta po ovoj strategiji je mrtva.
Zahvaljujem se na odgovoru uvaženom kolegi Jovanoviću. I posljednja replika za ovu raspravu gospođa Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani kolega Jovanoviću, ova prijašnja Vlada znači ministar Nakić i gospodin ministar Tolušić su razmišljali po principu svima, a ne samo njima, pa su onda umjesto 4 planirali da se napravi 7 OHBP-a znači objedinjenih hitnih bolničkih prijema i umjesto 18 čak 20 dnevnih bolnica za isti novac jer je bilo sasvim dovoljno da se potpuno opreme. To je razlog zašto se u jednom trenutku zaustavilo i pokušalo puno više objedinjenih bolničkih prijema i dnevnih bolnica napraviti. A sve zajedno je planirano da se uloži 898 milijuna u zdravstvo kako bi se poboljšao status naših bolesnika izgradile 4 bolnice za koje se odlučilo da se trebaju graditi iz europskih fondova. Ono što je isto tako bitno i ova Vlada kao što ćete vidjeti imati će jasan nacionalni plan gradnje bolnica da to ne bude po babi i po stričevima a riječka bolnica u koju ste se toliko kleli u svim svojim mandatima kao što znate bila je greška vaše Vlade što nije donijeta odluka o višegodišnjem zaduživanju od HBOR-a zbog čega je sve bilo stalo. I velikim naporima uspjelo se da se ne zastane u radovima, da se krene sa iskopima i sljedeće godine u 4. mjesecu kada završe iskopi, vidjeti ćete kreće 1. faza za koju su već planirana sredstva u budućem proračunu, biti će jasno predviđeno ono što je potrebno za 1. fazu da se završi objedinjena, projekt bolnice za ženu i za djecu. I taj dio će biti gotov u mandatu ove Vlade. Znači riječka bolnica napokon će biti, ali ne zaslugom vaših višegodišnjih planova nego zaslugom ove Vlade koja je započela i koja će završiti taj projekt 1. faze riječke bolnice.
Zahvaljujem se na replici uvaženoj kolegici Ines Strenja-Linić. Odgovor na repliku uvaženi kolega Jovanović.
Gospođo Strenja-Linić neću s vama ispravljati tko je zaslužan da je uopće počela … [[Govornik se ne razumije.]] riječke bolnice od perioda kada je to zemljište dodijeljeno za gradnju bolnice sveučilišta pa sve do ovog trenutka kada ste vi zajedno sa svojim kolegama predizborni igrokaz izveli na prostoru gdje se počela kopati jama. Što se tiče kvalitete rada vas kao predsjednice Odbora i ministra u proteklom sazivu najbolje govore te liste čekanja koje su drastično duže nego što su bili na početku njegovog mandata.
Zahvaljujem se na odgovoru uvaženom kolegi Jovanoviću. Budući da smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu za koju se prijavila uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo nakon pročitanog prijedloga programa Vlade RH na samom početku željela bih reći da bih evo iskreno osobno voljela kada bih na stranici 4 vezano uz temeljna polazišta na koja se Vlada referira na pravosuđe, javnu upravu, gospodarstvo, obitelj, socijalnu sigurnost, ljudska prava s naglaskom na manjinska vjerska prava i vanjsku politiku, kada bi tu zapravo bila napisana rečenica da je obrazovanje i znanost temelj gospodarskog rasta, uz dužno poštovanje naglasku na poduzetništvu i detektiranju poduzetništva kao temelja gospodarskog rasta. Međutim, nema poduzetništva i nema poduzetnosti bez ulaganja u obrazovni sustav koji između ostalog kod učenika danas učenika, djece, sutra odraslih ljudi treba razvijati i tu kompetenciju poduzetnosti kako bi se ona razvijala i doprinosila i poduzetništvu i svemu onome što može jamčiti gospodarski rast. Nadalje ono što želim reći jest da, želim gospodinu Plenkoviću kojeg nema u ovom trenutku i svim članicama i članovima Vlade RH puno uspjeha u reformama koje se trebaju i moraju provesti kako bi Hrvatska bila zemlja u kojoj će ljudi kvalitetnije živjeti. Posebno taj uspjeh i sreću želim novom ministru obrazovanja i znanosti gospodinu Barišiću. Njemu će zaista trebati hrabrosti, upornosti ali i sreće u njegovom ministarstvu jer ono što će zateći zasigurno nije nešto što dolikuje zemlji koja živi u 21. stoljeću i koja je punopravna članica EU. Pa ćete se vi tako gospodine Barišiću susresti u Ministarstvu znanosti i obrazovanja i sporta sa financijskim problemom u smislu da nećete imati dovoljno sredstava za 75%-tno sufinanciranje međumjesnog prijevoza učenika srednjih škola. Jer je i Vlada kroz proračuna planirala sredstva samo do kraja lipnja ali kako se u međuvremenu ta Vlada raspala, Sabor je zapravo raspušten onda se brzopotezno prije izbora ovog ljeta odlučilo da će se ipak ta mjera ostaviti ali sredstva u proračunu za to nisu planirana do kraja godine odnosno za period od rujna do kraja prosinca. Nadalje, susresti ćete se jednako tako i sa zahtjevima studenata, što se tiče reguliranja isplate stipendija, znamo da je ministar Šustar zapravo po prvi put u povijesti sebe i ministarstvo i RH doveo u situaciju da studenti moraju podizati šator pred ministarstvom da bi im bilo isplaćeno nešto što im pripada, nešto što su prošli na javnom natječaju a to su stipendije za socijalno ugrožene studente. Jednako tako susrećete se i sa kaznenom prijavom ministarstva zbog nekorištenja, odnosno obustave projekata znanstvenih centara izvrsnosti za koje je planirano, odnosno stvorene su pretpostavke za povlačenje 50 milijuna eura iz fondova EU. Iz nekog razloga to je zaustavljeno i čelni ljudi tih sveučilišta koji su trebali biti znanstveni centri izvrsnosti nisu imali drugog izbora nego su podigli prijavu protiv resornog pomoćnika ministra. Jednako tako susrest ćete se vjerojatno i sa još financijskim zaostacima neplaćenih usluga za 450 stručnjaka koji su godinu i pol dana radili na cjelovitoj i kurikularnoj reformi. Zateći ćete neiskorištenih 50 milijuna eura za stručno usavršavanje učitelja nastavnika gdje smo zapravo ono što je ostavljeno ministru Šustaru je tri četvrtine završenog projekta, ta jedna četvrtina nije završena, ne znamo iz kojeg razloga. Molim vas evo u ime svih učitelja, nastavnika, stručnih suradnika da što je prije moguće to odstopirate. I zateći ćete isto tako jednu blokadu o povlaćenju 80 milijuna eura sredstava za strukovno obrazovanje i osposobljavanje jer plan razvoja strukovnog osposobljavanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji je izrađen i koji je dobio zeleno sredstvo od Europske komisije iz nekog razloga nije potvrđena Vladi RH i to nam stopira zapravo povlačenje bilo kakvih sredstava za taj iznimno važan sustav hrvatskog obrazovanja. Jednako tako ja se nadam da se nećete voditi kriterijima kojima se vodio ministar Šustar kada je imenovao članove upravnih vijeća određenih veleučilišta gdje je imenovao sestre bivših gradonačelnica, nakon toga predsjednike komunalnih društava čistoće da vode tako značajne visokoobrazovne ustanove. I vjerujem da ćete nastaviti dva projekta koja su skoro gotova a to je licenciranje, stvaranje pretpostavke za osiguravanje kvalitete, za licenciranje učitelja, nastavnika, stručnih suradnika, ali s druge strane i za licenciranje ravnatelja. Žao je i meni kao i kolege Jovanoviću što u ovom važnom dokumentu Vlade RH nema ključnog nacionalnog dokumenta koji trasira razvoj sustav obrazovanja, znanosti i tehnologije a to je strategija znanosti, obrazovanja i tehnologije iako ovdje na stranici gdje se govori o obrazovanju, na stranici nije numerirana, kaže da će Vlada provesti reformu obrazovanja u skladu sa najboljom europskom praksom. Gledajte? Strategija znanosti, obrazovanja i tehnologije koja je usvojena u Hrvatskom saboru je dokument koji je dobio odlične ocjene Europske komisije, ona je potpuno usklađena sa dobrim primjerima europske prakse ali ima jedan hrvatski ja ću reći kulturni obrazovni identitet koji nam naravno EU dozvoljava kao članici EU da taj dio svog sustava kreiramo po našoj mjeri. Drago mi je ministre da ste izrazili javno želju za nastavkom cjelovite kurikularne reforme. Vjerujem da onih 450 stručnjaka koji su predano radili na tom projektu iz naših zbornica, ljudi koji žive taj sustav, koji znaju što je najbolje za njegove izmjene. Vjerujem da neće dugo čekati da ih pozovete ponovno na suradnju i date im šansu da sudjeluju u završetku projekta koji su započeli. Mislim da bi to bila jedna dobra i snažna poruka na početku vašega mandata. Mislim da je u ovom programu Vlade trebala ipak stajati još, odnosno biti uvrštena još jedna stavka a koju se može naći na stranici 18 HDZ-ovog programa vjerodostojnosti s kojima ste išli po povjerenje građana i dobili na kraju krajeva povjerenje građana da upravljate Hrvatskom slijedeće 4 godine, a to je poboljšanje materijalnog i društvenog statusa učitelja i nastavnika. Ne znam zašto taj dio koji je bio vrlo jasno naglašen u HDZ-ovom programu vjerodostojnosti nije našao svoje mjesto u programu Vlade RH. Mislim da nema napretka i nema poboljšanja obrazovnog sustava ukoliko ne ulažemo u nositelje tog istog sustava, a to su naši učitelji, nastavnici i stručni suradnici. Na kraju želim poručiti ovoj Vladi da se nadam da će vjerovati obrazovnim radnicima, stručnjacima, njihovom znanju poštenju i predanosti da doprinose i da ih se uključe u procese koji se tiču između ostalog i njih samih. Vjerujem da će im se dati sloboda da rade bez pritisaka, bez intervencija, bez cenzure. Vjerujem da će ovaj Hrvatski sabor smoći snage i donijeti rezolucije o obrazovanju kao strateškog nacionalnog interesu koji će obvezati sve buduće Vlade a koje su između ostalog tražili i predstavnici 40 tisuća građana koji su rekli da žele promjene u obrazovnom sustavu sad i odmah. I nadam se iskreno da će ova Vlada RH zaštiti obrazovanje od političkih i interesnih sabotaža te da će društveni i razvojni interes RH staviti iznad političkih, parcijalnih ili osobnih interesa pojedinih grupacija. U tome vam želim svu sreću i u tome ćete imati podršku opozicije.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici zastupnici Sabini Glasovac. Imamo dvije replike na vašu raspravu. Prvo je po redu uvaženi kolega gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolegice Glasovac, primijetili ste baš kao i kolega Jovanović da u prijedlogu programa odnosno u programu Vlade koji nam je predstavio mandatar se nigdje ne spominje Nacionalna strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije. Međutim, ja bih upozorio i volio bi da to posebno čuju potpredsjednica buduća Vlade i ministrica gospodarstva i budući ministar turizma da se u ovom programu ne spominju ni još najmanje dva iznimno važna strateška dokumenta. Jedan je Industrijska strategija koja je u manje od godinu dana počela davati rezultate, koja je na snazi i koju toplo preporučamo da se osnaži. A drugi dokument je Strategija razvoja hrvatskog turizma. Dokument koji je potpuno plod naše vlastite pameti i iskustva, dokument na kojemu je radilo nekoliko stotina ljudi u koordinaciji Instituta za turizam u Zagrebu. To je najvalidnija analiza stanja hrvatskog turizma u njegovoj povijesti koja sa sobom nosi naravno i jedan akcijski plan kojega možda valja korigirati ali ja sam uvjeren da kolega Gari Cappelli koji je svojedobno bio i predsjednik Odbora za turizam Hrvatskoga sabora ima na umu ne samo ciljeve te strategije nego također i sve one pravce koji su zacrtani a koji se ovdje nažalost u ovom programu ne spominju na primjeru čitavom programu Vlade. Kad govorimo o turizmu ni jednom riječju nije spomenut kontinentalni turizam. On ovog časa generira samo oko 4, 5% ukupnoga prometa i prihoda ali on je ogroman good will. Ako Vlada zajedno u resorima regionalnog razvoja i poljoprivrede napravi ključne iskorake to se bitno može povećati ako ne i utrostručiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi Richemberghu. Odgovor na repliku uvažena kolegica Glasovac. Izvolite.
Inače nisam paranoik, ali nadam se da razlog izostanka navođenja Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije u prijedlogu programa Vlade Republike Hrvatske nije namjera, a nešto što bi se reklo čaršija, priča. Ja se nadam da će to ostati sve samo na priči, da će se pristupiti reviziji tok nacionalnog ključnog dokumenta koji trasira razvoj hrvatskog obrazovnog sustava u dužem vremenskom periodu. To bi bilo apsolutno pogubno za Republiku Hrvatsku pogotovo zbog toga što je ta strategija … [[Govornica se ne razumije.]] uvjet za povlačenje čak 450 milijuna eura koji nam stoje na raspolaganju kroz dva operativna programa za korištenje … [[Govornica se ne razumije.]] za ulaganje u obrazovanje, znanost i tehnologiju. Bilo kakvo interveniranje u taj dokument ozbiljno bi ugrozilo povlačenje sredstava koje mi na žalost u našem proračunu nemamo i nećemo naći načina kako kompenzirati ono što bismo mogli eventualno izgubiti.
Zahvaljujem se odgovor na replici uvaženoj kolegici Glasovac. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega potpredsjednik Hrvatskog sabora akademik gospodin Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Glasovac, drago mi je da niste sad ponovili onu tvrdnju koju ste ranije rekli, a ta je bila da je rastjerano povjerenstvo koje je radilo kurikulsku reformu. To nije istina. Vi to dobro znate da to nije istina, nego da je predsjednik povjerenstva dao ostavku i odbio prihvatiti da uz postojeće članove povjerenstva još nekoliko stručnjaka radi na nastavku kurikulske reforme. Prema tome, drago mi je da to niste ponovili, jer ostao bi možda jedan neugodan osjećaj da se nešto strašno dogodilo, da su ljudi rastjerani, a to naprosto nije tako. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi potpredsjedniku gospodinu Reineru. Odgovor na repliku, uvažena kolegica zastupnica Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo. Dobro da ste me podsjetili. Ekspertna radna skupina na čelu s doktorom Jokićem je odstupila iz razloga što ih se pet mjeseci ignoriralo, što ih se iz ministarstva opstruiralo, što im se nije željelo stvoriti preduvjete da mogu ispuniti preuzete obaveze kroz akcijski plan. Ljude se nije plaćalo, nije se davala jasna naznaka kada se ide u eksperimentalnu provedbu. Ključne stvari, elementarne stvari za funkcioniranje ekspertne radne skupine nisu osigurane. I stojim pri tome kad kažem da ih se izgladnjivalo, da bi ih se na kraju eutanaziralo. Kad govorimo o 450 ljudi stručnih radnih skupina koji su zapravo radili sadržajno reformu tim ljudima se nije ni zahvalilo, nitko im se nije obratio. Još su, na kraju je država ostala dužna tim ljudima i dozvolila da ljudi sufinanciraju projekt koji je ključan, ja ću reći jedna od najvažnijih, ako ne i najvažnija reforma za Republiku Hrvatsku koja nije ostala samo mrtvo slovo na papiru nego po donošenju Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije odmah se krenulo u njezinu izradu. Je li ona bila savršena kao zamisao vjerojatno nije. Ali umjesto da se ide popravljati, da se nešto u korijenu siječe i da se na takav način ponašamo prema ljudima koji su po prvi put dobili priliku sudjelovati u jednom tako važnom projektu, ne da im znanstvenici uz dužno poštovanje svim znanstvenicima govore što bi trebalo u školama mijenjati po prvi put ljudi iz prakse, iz zbornica su bili nositelji uz podršku znanstvenika izabrani na javnom natječaju ne političkim dekretima. Usudili su se mijenjati sustav i na kraju im je država tako vratila. O tome sam ja govorila i pri tome stojim.
Zahvaljujem se uvaženoj Glasovac na odgovoru na repliku. Budući da smo iscrpili replike po ovoj raspravi sljedeći za pojedinačnu raspravu se javio uvaženi kolega zastupnik Darko Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ja ću s tim da je to malo čudno za nekoga sa ove lijeve strane sabornice pohvaliti neke stvari iz programa ove Vlade, jer mislim da ih treba pohvaliti. U programu Vlade Republike Hrvatske ono što uistinu smatram da je dobro prepoznato i da bi trebalo biti na pravi način odrađeno to je činjenica, rečenica u temeljnim polazištima koja kaže da će Vlada raditi na izgradnji funkcionalne i dostupne javne uprave te daljnje informatizacije. Nadalje, u temeljnim ciljevima kao jedan od pet osnovnih stupova koje Vlada predviđa da radi je treći stup, da će Vlada poduzimati mjere u cilju povećanja učinkovitosti institucija što uključuje pojednostavljenja pravila i ubrzanje rada administracije i sudova, odnosno digitalizacija svih procesa, e-usluge, povezivanje svih tijela državne uprave kako bi građani poduzetnici dobili brzu i kvalitetnu uslugu. Bit će u fokusu djelovanja Vlade i sve ostalo što ide s tim. Jednom riječju, Vlada se obvezuje raditi jer dosta jakoj i radikalnoj informatizaciji države o digitalizaciji kako god to hoćete nazvati. Međutim, informatizacija je iskreno govoreći ja imam dosta iskustva s tim jedna vrlo specifična biljka i pomalo neuobičajena stvar u državnoj upravi i državnom aparatu. Mnoge stvari koje se rade u državi i državnom aparatu su dosta vertikalne. Nalaze se hajmo to reći u jednom ministarstvu i lako se, lako se sređuju, koordiniraju u tom ministarstvu. Ono što je problem 90% ili većine ili čak svega informatizacije nikad ništa nije vertikalno. Sve je vertikalno i sve je horizontalno. I svi ti procesi, svi ti projekti ili što god hoćete nazvati reforme kako god koje leže na informatizaciji su razvučeni kroz niz različitih ministarstava. I kako bi se bilo što od toga provelo jako je bitno da postoji osoba koja je politički dovoljno visoko i politički dovoljno jaka koja će stati iza svega toga, sve to koordinirati. Jedan dokaz da upravo informatizacija je horizontalna je isto ovaj program. Jer u ciljevima koji su navedeni u ovom programu kao glavni koji trebaju se odraditi u kojima se kao temelj da bi se odradile nalazi upravo informatizacija, ja sam išao onako prebrojati. Brzo dobivanje dozvole, rješenja sa što manje administrativnih prepreka, čista informatizacija. Sređeni vlasnički odnosi, moderan sustav odgoja i obrazovanja, veća ulaganja u istraživanje i razvoj. Istraživanje i razvoj, čista informatizacija. Olakšano korištenje javnih usluga građanima i poduzetnicima u sektoru turizma i ugostiteljstva. Razvijena širokopojasna infrastruktura nove generacije, razvoj industrije, pogotovo ICT industrije, učinkovito razvijeno i uređeno tržište rada. Zatim izgradnja učinkovite javne uprave, informatizacija javnih usluga, reorganizacija i modernizacija bržeg pravosuđa i pravne sigurnosti, učinkovita borba protiv korupcije, daljnji razvoj sustava javne nabave i sprečavanje korupcije u sustavu javne nabave, digitalizacija javne uprave. Brzi Internet u svakom kućanstvu do 2020. godine. Pojednostavljenje EU procedura i standardizacija postupaka, uvođenje e-projektne prijave i izvještavanje. Da ne idem dalje, na kraju zadnje, učinkoviti sustav domovinske sigurnosti. I tu je informatizacija. Sigurnost informacija i kibernetička sigurnost. Ono što želim reći da u cijelom programu Vlade on je prošaran, apsolutno pun je upravo te informatizacije. I ako uistinu premijer, potpredsjednici Vlade i svi ministri na pravi način ne stanu iza te informatizacije i svih ovih postupaka na način da uistinu poguraju i potjeraju sve i da se to dogodi kroz sva ministarstva ja se bojim da će teško do toga doći. I upravo zato sam imao potrebu i pohvaliti ovo, a istovremeno i upozoriti na bitnost svega ovoga. Sve moderne države Europe pa čak i svijeta u svom razvoju novih digitalnih društava i novih digitalnih država su krenule jako naprijed u onom momentu kad je Vlada postala uistinu svjesna bitnosti ICT-a, bitnosti informacija i informatizacije i pokrenula radikalan razvoj cijele te priče. U ICT-u znači u informatičkoj industriji postoji jedna zanimljiva poslovica koja kaže da je greška najčešće negdje između stolice i tastature. Što jasno implicira da je greška naravno u čovjeku. Čime želim stvarno reći da u ovom momentu mogućnost implementacije svih ovih programa uistinu se nalazi na samo nekoliko ljudi koji su u vrhu vlasti, na premijeru i na potpredsjednicima Vlade. Jer moje iskustvo kad Vlada se zahukta i kad sve zajedno krene različiti ministri i ministarstva postanu resori za sebe i ne vole da im se netko drugi petlja u njihove stvari. A ako hoćemo odraditi ovakve stvari onda će se morati početi petljati jedni drugima u njihov posao u pitanju informacijskih procesa. Druga stvar, da ne bude sve u hvali, ima jedna kolizija u cijelom programu Vlade. Naime, Ministarstvo uprave i Središnji državni ured za digitalno društvo ako se ne varam jedno i drugo imaju jako slične ili gotovo iste ovlasti. Pretprošla Vlada, znači Vlada Zorana Milanovića je napravila jedan odličan potez kada je bivši Središnji državni ured za e-Hrvatsku prebacila u Ministarstvo uprave i u te 4 godine se jako puno uistinu učinilo na toj informatizaciji. Zato što je po prvi puta Hrvatska bila u stanju da vidi što je javna uprava iz prve ruke i da neke stvari uistinu tamo nauči. Gdje nego u Ministarstvu uprave. Boljeg mjesta od toga nema. Ova Vlada je sada prepoznala jednu stvar koje je i ta Vlada postala svjesna da je e-Hrvatska u Ministarstvu uprave dosegla nekakav svoj vrhunac i da je bilo vrijeme da izađe vanka iz Ministarstva uprave i počne raditi dalje i dosta šire, ajmo to tako reći. Međutim, ono što u ovom momentu se bojim da je jedan blagi problem ili kolizija upravo to preklapanje ovlasti Ministarstva uprave i Središnjeg državnog ureda za e-Hrvatsku jer po onome što ja vidim u Ministarstvu uprave su ostale sve ovlasti bivše e-Hrvatske, a istovremeno je osnovan Središnji državni ured za digitalno društvo koje ima iste te ovlasti i još neke. Tako čisto dobronamjeran savjet da li je potrebno mijenjati zakon u Vladi ili je potrebno samo raditi usklađivanje između ministarstva ili kako god ali da pripazite na to i da poduzmete nešto po tome da budući dužnosnici u Vladi ne bi došli u nekakav sukob što je čiji zadatak. Evo ja u principu ovim bih lagano i završio. Poželio bih sreću nadasve budućem premijeru i svima vama ministrima, ministricama, potpredsjednicima i potpredsjednicama Vlade i uistinu bih bio sretan ako biste ovo što sam vam rekao vezano za informatizaciju shvatili doslovno ozbiljno tako kako je i da provedete ovo što piše u vašem programu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku Darku Pariću na raspravi. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu prijavio uvaženi kolega Andro Krstulović Opara, izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Sabora koristim prigodu zahvaliti se na odmah na početku gospodinu Darku Pariću, nisam htio replicirati jer sam bio na redu, jer je on vrlo jasno sada locirao još jednu točku nacionalnog konsenzusa koju je ponudila Vlada u ovom projektu. Naime, nacionalni konsenzus je neupitno potreban da bismo pokrenuli Hrvatsku i da bi u programu koji je ovdje danas nama predložen da bi zapravo Vlada profunkcionirala i postigla ono blagostanje u kojem se zapravo svi ovdje slažemo. Locirao sam u dosadašnjim raspravama nekoliko točaka nacionalnog konsenzusa među kojima je svakako i demografska obnova ali i pitanje nacionalne sigurnosti. Gospodin Parić je vrlo jasno locirao da je digitalizacija odnosno informatizacija državne uprave a o tome sam htio govoriti također jedan od elemenata i eto pozdravljam tu činjenicu da je unatoč tome što je sa suprotne strane dao poticaj Vladi da taj nacionalni konsenzus gradi i u tom segmentu. Mi demografsku obnovu zapravo shvaćamo kao još jedan od mostova kojim ćemo stvoriti taj potrebni nacionalni konsenzus cijeloga zapravo društva, ne samo u ovoj sabornici, jer bez demografske obnove teško možemo se i dičiti tim ministarstvom budućnosti kako ga ja nazivam Središnji državni ured za digitalizaciju društva. Bez nacionalne demografske obnove koja ovom reformom i ovim programom Vlade zapravo stavljamo je na apsolutni prioritet, siguran sam da ćemo složiti i napraviti sinergijski učinak. Govorio sam i o nacionalnoj sigurnosti, nacionalna sigurnost je imenovanjem potpredsjednika Vlade gospodina Krstičevića dobila novu dimenziju. Hrvatska nema naftu ali ima drugih prednosti. Jedna od tih prednosti kojom se možemo podičiti je nešto što moramo čuvati doslovno kao kap vode na dlanu je nacionalna sigurnost koja daje svima nama mogućnost za razvoj kvalitetnog, mirnog i spokojnog društva koje će se razvija ne samo gospodarstvo nego i kvalitetni sustav u kojemu će sve predispozicije iz ovog ovdje programa biti ostvarene. Taj nacionalni koncept obrane ne može funkcionirati bez izvrsne suradnje ne samo premijera i potpredsjednika Vlade za nacionalnu sigurnost nego i ministra unutarnjih poslova, ali i drugog stupa koji jamči stabilnost, a to je suradnja sa predsjednicom Republike. Kada o tome govorim moram ukazati i na činjenicu da upravo Hrvatska sa svojim postignućima jest čimbenik stabilnosti u ovome dijelu Europe i da će to itekako iskoristiti, a to u ovom programu i stoji, iskoristiti za utvrđivanje vrlo snažnog europskog puta BiH i Hrvata kao konstitutivnog naroda u susjednoj zemlji u zemlji koja sada prolazi vrlo delikatan trenutak. Podržat ću i pozivam i ostale da podrže Plenkovićevu vladu i zbog evidentnog načela kojega je po prvi puta u Vladi uspio inaugurirati bez kompromizma, a to je načelo meritokracije. Kada pročitate životopise i postignuća ljudi koji su nam ponuđeni za ministre oni su upravo potvrda meritokracije, dakle zaslugama i rezultatima i lako i jasno čitljivima u prethodnome razdoblju. Oni su jamstvo i potpuno sam siguran i potpuno ću mirne duše dignuti ruku za svakog pojedinačnog ministra jer su svojim rezultatima do sada dokazali da će ovaj program biti ispunjen. Ta meritokracija koju ovaj Sabor će danas prihvatiti mora biti prenesene na niže razine u sve pore svoga društva. Tek tada ćemo dokinuti klijentelizam babe i stričeve i sve ono što je stvaralo čepove u razvoju našega društva. Veliki ispit ove Vlade će biti za 3,5 godine, a to je kada bude predsjedala EU, upravo u najdelikatnijem trenutku za EU a to su mjeseci nakon izlaska Velike Britanije iz EU. Siguran sam da ovako posložena Vlada sa ministrom vanjskih poslova i europskih poslova i ostalim ministrima će na najbolji mogući način sa primjenom novog programa odgovoriti ne samo hrvatskim nego i europskim izazovima i tome se izuzetno veselim. Siguran sam da će i Sabor u tome dati izuzetnu potporu. Mene osobno veseli i činjenica da je Plenkovićeva vlada predvidjela i ustrojavanje Središnjeg državnog ureda za sport, to tzv. Ministarstvo sporta će poslati vrlo jasno i odlučnu poruku da se Zakon o sportu mora ispunjavati do krajnjih granica upravo onako kako je napisan, kako bi se spriječilo da bilo ko sam sebe izuzima iz toga zakona. Ali isto tako da mali sportovi koji su nas razveselili, poput mog veslanja ili jedrenja ne budu talci nereda okupljenog oko nogometnog saveza. Neće se moći dogoditi da braća Sinković dva mjeseca prije olimpijade moraju podignuti kredit da bi branili svjetsko zlato. Neće se dogoditi da Sara Kolak svoje koplje s kojim je pogodila zlato na olimpijadi dobije na poklon od druge zlatne Sandre Perković. To Ministarstvo sporta, taj središnji ured je vrlo jasna i odlučna poruka sljedeće Vlade da neće trpiti niti korupciju, niti ne transparentnost u poslovanju ne samo sektora sporta nego i ostalih sektora. Veselim se tome ministarstvu, čestitam gospodine predsjedniče na toj odlučnoj mjeri. Ministarstvo znanosti i obrazovanja gospodine Jovanoviću i gospođo Sabina Glasovac će provoditi kurikularnu reformu u programu na stranici 4. i na stranici 11. to jasno stoji. Koliko god se vi trudili kazati da neće biti provedena i primijenjena kurikularna reforma, to će ova Vlada sa svojim ljudima ovdje itekako demantirati. Osobito ću pratiti posao i rad ministrice kulture. Ona će sa svojim radom i profesionalizmom relaksirati stanje u hrvatskoj kulturnoj zajednici i stvoriti potrebno ozračje za kvalitetni i kreativni rad, upravo onu kreativnu industriju koja je do sada bila u sjeni rasprava i politizacije tog izmučenog i proračunom prilično zapostavljenog sektora. Dat ću vam svoju podršku pogotovo kada budete obratili pozornost i na jednu sramotnu situaciju koja 22 godine se povlači kod vaših prethodnika koji nisu imali za shodno se time na kvalitetan način suočiti, a to je ne postajanje stalnog postava u Muzeju hrvatskih arheoloških spomenika, Nacionalnome muzeju koji tumači stvaranje Hrvatske države, stvaranje hrvatskog kulturnog identiteta i promicanje upravo onoga po čemu mi jesmo i zbog čega jesmo i zbog čega se hvalimo kao dugotrajni kulturni hrvatski narod. Isto tako nejasnoće i sramno odustajanje od hrvatsko-povijesnog muzeja za vrijeme Kukuriku vlade je jedan od izazova u kojima ću vas itekako pratiti. Ne može Hrvatska tumačiti svoju povijest bez dvije nacionalne ustanove koje tu povijest moraju tumačit, promicat i čuvat. Hrvatski nacionalni identitet je u rukama vaše Vlade i vašeg ministarstva, hrvatski nacionalni identitet je puno širi pojam od obične floskule koju smo zadnjih nekoliko mjeseci i zadnjih nekoliko godina slušali u neplodnim temama koje su samo opterećivale sektor hrvatske kulture. Hrvatski turizam je na prekretnici. Imenovanjem ministra Garia Cappellia, čovjeka koji se dokazao i koji je uveo u Hrvatskoj pojam hrvatskog kulturnog turizma sam uzeo na Apoksiomena a dao je paradigmu razvoja tog turizma koji će se nasuprot stihijskome razvoju turizma koji gnječi i opterećuje našu infrastrukturu napraviti potrebni iskorak. Gospodin Cappelli itekako ću vas pratiti u tome i budite uvjereni da vaše iskustvo mora biti pretočeno i u ovaj program Vlade kojega ćemo danas prihvatiti zajedno sa svima vama. I na kraju osobito mi je zadovoljstvo da je potpredsjednik Vlade čovjek koji je i ministar uprave. To je jamstvo da će se uprava ubrzati, da neće biti učinkovita i da će sa svojim iskustvom na lokalnoj razini dokazati upravo ono što je danas premijer, mandatar Plenković kazao a to je da je izuzetno potrebno pokrenuti upravo, prepuštati lokalnim zajednicama i županijama rješavanje pojedinih problema i upravljanje na lokalnoj razini kako bi na djelatni način krenuo u decentralizaciju, dekoncentraciju toga društva. Svi ovi ljudi i meritokracija koju sam spomenuo koja je načelo, koja je rukovodilo Plenkovića u sastavljanju ove Vlade jesu jamstvo da će Vlada biti uspješna, da će velika većina koja podržava ovu Vladu biti još jedan od jamaca za kvalitetno provođenje ovoga programa ali siguran sam i širokog interesa hrvatske javnosti i građana koji nas ovdje gledaju. Jer je došlo vrijeme konačno za ljude koji neće se baviti floskulama i praznim riječima nego koji će svojim djelima pokazati svoju efikasnost. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku Andri Krstuloviću Opari. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega dobro ste na kraju rekli da je dobro da se nećemo baviti praznim riječima i floskulama pa ću ja biti direktan u jednom pitanju koje me zanima i zanima me vaš stav. U vašoj raspravi pohvalili ste činjenicu s čime se mogu složiti da je sport izdvojen u poseban središnji državni ured. Na strani 13 ovog programa govori se o sportu. Međutim, upravo se govori na način kako ste vi rekli da ne treba govoriti. Mene zanima vaš stav. Smatrate li da je loše što u programu se izrijekom ne očituje o tome hoće li se konačno provesti Zakon o sportu i koji je vaš stav o tome treba li ga provesti ili promijeniti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi Arsenu Bauku. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik Andro Krstulović Opara. Izvolite.
Dakle potpuno je jasno da zakone treba provoditi, ova Vlada će zakone provoditi, mi ćemo bdjeti da taj zakon bude proveden a uostalom i mandatar je vrlo jasno i glasno kazao ne samo da će provoditi Zakon o sportu nego će ga poboljšati i upravo zbog toga da se ne bi događale situacije koje vi niste uspjeli riješiti kada ste rekli da ćete isušivati močvare i ostale stvari pa niste napravili ništa nego mi sada ovdje spominjete. Izostanak spominjanja u ovom konkretnom programu i te stavke. Normalno da ćemo zakon provoditi. Nije potrebno ga pisati u ovome programu, poštovani kolega Bauk.
Zahvaljujem se na odgovoru i replici uvaženom kolegi zastupniku Andri Krstuloviću Opari. Sljedeći se za repliku prijavio uvaženi kolega zastupnik gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega spomenuli ste nacionalnu sigurnost, mirno društvo i naravno da je to vrlo bitno. Naravno da je vrlo bitno mirno društvo. Međutim, nacionalna sigurnost je nešto drugo, nacionalna sigurnost tj. to je nacionalni interes ne samo mirno društvo. Znači nacionalni interes je zaštita naših mora, našeg kopna, naših bogatstava jer mi moramo štiti, mi moramo imati na čelu Vlade državnika i tome trebamo težiti da bude državnik kao što je bio evo u zadnjih 15-ak godina nažalost i nije se baš pojavio netko tko je štitio isključivo nacionalne interese. Nama ne treba netko tko će slušati isključivo direktive. Nažalost i kada smo ulazili u Europsku uniju velika većina ljudi iz ... [[Govornik se ne razumije.]] u jednom momentu i Europskoj uniji da ćemo uskoro predsjedati ili nešto slično, nama treba znači isključivo zaštita nacionalnih interesa. Jer kada smo ulazili u Europsku uniju svi saborski zastupnici su glasali za ulazak u Europsku uniju dok u tome trenutku narod kada je glasao uopće nije znao o čemu glasa, šta nas čeka, koje direktive i o čemu se radi. Znači isključivo državnički se treba držati i prema bankarima koji mogu raditi šta hoće u Hrvatskoj a to ne mogu u matičnim zemljama. A HNB im je temelj, u tome pomagala a tu vidimo i današnju presudu Visokoga upravnoga suda koji traži od HNB-a da stane u zaštiti naših građana i našeg gospodarstva. Znači nama trebaju državnici, nama treba šport ali da se poštuje zakon i da svako dijete u svakom kraju RH ima iste uvjete za bavljenje športom, nama treba državnička politika. Nama je dosta uveličavanja lika i djela nekoga, uveličavanja. Nama trebaju znači koraci i pokazatelji u ovome periodu a to treba očekivati od oporbe i onih koji će podržati da štitimo isključivo nacionalne interese. A ne samo kroz priču i farse pa na kraju INA prispjela u MOL, nitko živ kao ne zna kako. I zbog toga danas smo imali izbore koje nismo u biti trebali imati, da smo ih štitili kako je trebala, a poglavito nacionalna sigurnost. Ja očekujemo od ove Vlade da će se tako ponašati. … [[Govornik se ne razumije.]] imali izbore bespotrebne, isključivo u zaštiti nacionalnih interesa.
Zahvaljujem se kolegi zastupniku Miri Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi gospodine Bulj, ja sam govorio … [[Govornik se ne razumije.]] zapovjedniku o generalu Krstičeviću koji je oslobodio Dalmaciju, koji je na čelu 4. brigade najviše pozicionirani general u hrvatskoj Vladi. Rekao sam da je njegovo imenovanje jamstvo, da će koncept nacionalne sigurnosti kojega promovira ovaj program i on sam doprinijeti povećanju nacionalne sigurnosti koja je naš glavni prioritet koji je hrvatska nafta. A što se tiče vaše objekcije da Hrvati nisu znali što su uradili kada su birali za ulazak u EU moram se sa time suprotstaviti i kazati EU je na referendumu kod Hrvata itekako jasno i glasno odabrana, ona je također hrvatski nacionalni interes. I ukoliko budete i dalje govorili da Europska unija nije naš interes onda ćemo morati imati u sljedećih 4 godine prilično živahne rasprave između vas i mene. Tvrdim da će koncept hrvatske nacionalne sigurnosti i stabilnost kojega jamče potpredsjednik Vlade, premijer, drugi potpredsjednik Vlade koji je ministar vanjskih i europskih poslova te predsjednica republike itekako stvoriti jednu sinergiju koja će stabilnu Hrvatsku državu učiniti itekako pouzdanim partnerom u njezinom predsjedanju EU početkom 2020. godine. I na taj način afirmirati hrvatske vrijednosti kao vrhunske hrvatske vrijednosti koje će prenijeti na zajedničku europsku obitelj. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi na odgovoru na repliku. Slijedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Branimir Glavaš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Gospodine mandataru slušao sam izlaganje mandatara o programu Vlade RH za mandatno razdoblje 2016.-2020. godine. Nema velike razlike i odstupanja od programa u sličnim prilikama različitih mandatara. Dotaknute su uglavnom sve teme, dotaknuta su sva područja života u Hrvatskoj i svi problemi u Hrvatskoj. Iz ovih točaka koje su navedene u programu ne vide se načini na koji će se sve to skupa realizirati. Ali duboko vjerujem da će se taj način i put pronaći nakon što Vlada bude izabrana i nakon što započne obnašanje svoj mandat. Kada sam dolazio u Saboru u petak, prošli petak na konstituirajuću sjednicu dolazio sam potpuno opušten, neopterećen time da li ću podržavati Vladu ili ne jer nisam bio dio vladajuće većine. HDSSB nije bio dio vladajuće većine ni u predizborno vrijeme, ni u poslijeizbornom vremenu, nije sudjelovao u potpisu potpore premijeru. No, kada sam slušao tu prvu sjednicu, konstituirajuću sjednicu i rasprave koje su se vodile prilikom razmatranja zakonskih prijedloga koje je vladajuća većina dala u proceduru i cjelodnevnu raspravu prije konstituiranja Sabora uočio sam jednu novinu. Ta novina je bila uistinu po prvi puta zabilježena u praksi rada Hrvatskog parlamenta u zadnjih 26 godina. Mandatar koji je dobio povjerenje predsjednice republike i 91 potpis zastupnika Hrvatskog sabora pratio je temeljito, pažljivo tijek rasprave o svim tim zakonskim prijedlozima koji su se razmatrali u petak. To nije bila praksa dosada. Naročito nije bila praksa da iz te rasprave, iz tih primjedbi, sugestija i prijedloga koji su dolazili iz redova oporbenih stranaka da čelni čovjek vladajuće većine tako pažljivo prati, bilježi a što me je najviše iznenadilo odmah reagira i još dok rasprava ne završi u obliku amandmana kao sastavni dio zakonskih prijedloga usvaja određene sugestije koje su se pokazale tijekom rasprave kvalitetne, neopterećujući se da li takve sugestije dolaze iz redova vladajuće većine ili iz redova oporbenih stranaka. Dugo sam u Hrvatskom parlamentu, iza mene je puno mandata, dugo sam u ovom poslu i mogu reći da je to jedna pozitivna promjena koja se dogodila u trenutku konstituiranja Hrvatskog sabora, ovog 9. saziva i da se takva situacija nije zabilježila u dosadašnjoj praksi rada Hrvatskog parlamenta. Uvijek bez obzira tko je vlast obnašao, bilo to s ljevice ili desnice uvijek se išlo silom i snagom ruku saborskih zastupnika, odnosno parlamentarne većine i nikad niti jedna niti druga strana nije uvažavala mišljenje oporbenih stranaka ili različita politička razmišljanja i sugestije koje su dolazile ili kritike koje su dolazile iz redova oporbe. Mogu reći da je to bio trenutak kada sam uistinu razmislio o tome da li je moja odluka ispravna. U trenutku kad sam ulazio u Hrvatski sabor prilikom konstituiranja da ne podržim premijera, odnosno mandatara i Vladu koju predlaže danas ili treba o tome razmisliti. Ja sam razmislio. Razmišljao sam od petka do danas, jutros sam i donio definitivnu odluku. Ja kao predstavnik HDSSB-a podržat ću premijera Plenkovića, mandatara Plenkovića i njegovu Vladu i njegove ministre. Neke od gospode kandidata za ministre ubrzo i ministre osobno poznajem, smatram da su u stanju nositi se sa izazovom i sa rješavanjem problema koji nosi taj posao obnašajući te časne dužnosti. Neke od kandidata za ministre ne poznajem ali sam pažljivo pročitao njihove životopise i mogu reći da su im životopisi obećavajući, impresivni i da uistinu zahvaljujući njihovom stručnom, znanstvenom i radnom putu do danas imam razloga vjerovati da će dorasti zadatku i izazovu kojeg su se prihvatili i uistinu nema razloga da ne podržim tu Vladu kompletno, dakle u cjelini. Naročito kad se podsjetim da sam prije desetak mjeseci ili 8 mjeseci dao potporu gospodinu Oreškoviću kao mandataru ove prošle Vlade koja broji zadnje sate, a da uistinu nije bilo gotovo ni jednoga razloga ni da mu dam potporu u tome trenutku. Međutim, smatrao sam da parlamentarna većina koja je bila složena i tada, koja je dobila potporu Predsjednice Republike da pokuša sastaviti Vladu, da im ne treba podmetati klipove već ih treba podržati i dati im šansu da se konsolidiraju i da pokušaju raditi. Dakle, u trenutku kada sam njima dao takvu potporu koja je, čiji je mandat neslavno završio, a nisam imao razloga sada istinski iz uvjerenja smatram da treba dati potporu i mandataru i ovoj hrvatskoj Vladi i to ću rado i učiniti. Gospodine Plenkoviću, vas želim samo podsjetiti da ste u predizbornoj kampanji u okviru HDZ-a imali i često isticali program za Slavoniju i Baranju. Molio bih vas da taj program za Slavoniju i Baranju pretočite detaljnije i u program Vlade i da u narednom mandatnom razdoblju date svoj maksimum ne bi li se veći dio tog programa za Slavoniju i Baranju i realizirao. Ja vam istinski želim u tome i uspjeh. Želim vas i podsjetiti što vi znate da Slavonija i Baranja od Iloka do … [[Govornik se ne razumije.]] ima pet županija. Da su od pet županija jedino u Osječko-baranjskoj županiji zadnjih 11 godina na vlasti HDSSB i da se Osječko-baranjska županija nalazi na desetom mjestu po nekakvom indeksu razvijenosti, odnosno nerazvijenosti, a da su na dvadesetom, devetnaestom, osamnaestom i sedamnaestom mjestu na vlasti HDZ, a da su upravo, dakle u kontinuitetu 26 godina, a da su te 4 županije upravo najnerazvijenije županije u RH. Dakle, na vlasti je vaša stranka već 25 godina, nekada i moja djelomično. Ali želim ukazati na to da vodite računa, jer kao predsjednik HDZ-a preuzeli ste odgovornost i za stranku, a kao premijer preuzimate odgovornost i za Vladu i da vodite brigu i da date sve od sebe da se stanje u Slavoniji i Baranji stabilizira i dovede na onu razinu da koliko toliko bude stanje u Slavoniji i Baranji da bude dostojno života svakoga čovjeka Slavonca i Baranjca. Drago mi je da se vaš program temelji na gospodarskim temama, da ste se dotakli problema iseljavanja čime je opterećena Slavonija i Baranja, da dominira socijalna politika, socijalna briga i skrb da su to prioriteti u programu vaše Vlade i želim vam uistinu da u vremenu koje je pred vama nakon što ova Vlada bude izglasana i uspijete u što je moguće većem dijelu vašeg i realizacije vašeg programa Vlade i predizbornog programa. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Glavašu. Imamo dvije replike, prijave. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala. Htio bih reći gospodinu Glavašu da može biti siguran u to da se stanje u Slavoniji neće promijeniti na bolje sve dok je Vlada upravljana izvana, sve dok se odluke donose izvan naše zemlje i sve dok je tečaj kune nerealan. Naime, budući da je Središnja banka mjenjačnica tečaj eura odnosno kune u odnosu na euro je kvazi fiksan. Znači da kuna odstupa samo 10 lipa gore, dole u odnosu na euro. Tipa od 7,30 do 7,60 i taj tečaj nije realan i zbog toga su uvozni proizvodi jeftiniji od domaćih i zato je propala kompletna poljoprivreda i zato je cijela zemlja u dužničkom ropstvu. Zato znači jednostavno na ovim prostorima života nema. A živjeti u uvjerenju da će Vlada, znači koja je znači kažem marionetska gdje nam dolaze ljudi iz Bruxellesa i Washingtona da nas vode i da upravljaju našom zemljom. I očekivati, odnosno živjeti u nekakvoj iluziji da će ti ljudi napraviti nešto za Slavonce ili ne znam ljude iz Španskog ili Istrijane ili Ličane to je naprosto van pameti. Jer na kraju krajeva da su oni to htjeli napraviti već bi napravili. Nije HDZ, nije ovo HDZ-u prvi mandat pa sad evo dat ćemo im priliku da vidimo možda nešto naprave itd. Njihova politika je prokušana, iskušana, već mnogo puta viđena i ona uvijek vodi u jednom spiralnom smjeru prema dolje. I ovi autobusi mladih ljudi koji odlaze ne samo iz Slavonije nego i iz Zagreba, čak i iz Dalmacije oni se neće zaustaviti. Znači, HDZ nemojte mislit da će išta učinit za te mlade ljude jer posao ne mogu dobiti oni koji nisu podobni, posao ne mogu dobiti oni koji žele raditi. Posla ima samo za rijetke i to njima lojalne članove stranke. Hvala.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi Ivanu Pernaru. Odgovor na repliku, uvaženi kolega zastupnik gospodin Glavaš. Izvolite.
Gospodine Pernar, ja jako dobro znam kakva je kako vi kažete njihova politika tj. politika HDZ-a bila u proteklih 26 godina. Dakle, o tome me ne trebate podučavati. Ja, niste bili na početku, ja sam rekao u trenutku kada sam slušao raspravu i ponašanje novog mandatara u petak tijekom rasprave o ona četiri zakonska prijedloga da sam osjetio da se mandatar za razliku od njegovih prethodnika u sličnim situacijama po prvi puta u povijesti ovoga Sabora, dakle 26 godina ponaša na jedan drugačiji način. Sluša što oporba govore, što oporbene stranke govore, predlažu, sugeriraju bilježi i istog trenutka pretače u amandmane predlagača i izglašava i uvažava određene sugestije. To se do sad nije dogodilo. To je dovoljan razlog da ovaj puta kao oporbeni zastupnik, naglašavam da sam ja oporbeni zastupnik podrži premijera odnosno mandatara i njegov prijedlog budućeg sastava Vlade, da mu dam šansu i da mu svi skupa damo šansu da ova Vlada profunkcionira i da se u ovoj državi počnu rješavati problemi. Da li će biti rezultata ili ne to će se vrlo brzo vidjeti. Evo recimo ja smatram već kod izrade Proračuna za 2017. godinu da će te brojke u proračunu pokazivati u kojem smjeru i u kojem pravcu ide Hrvatska u 2017. i narednih godina. Tada ću ja ponovno odlučiti kako ću se ponijeti u trenutku usvajanja proračuna ali naglašavam bez obzira što ja dajem potporu mandataru da sastavi Vladu, dao sam je i Oreškoviću i njegovoj rahitičnoj Vladi koja se pokazala uistinu rahitična u proteklih 10 mjeseci pa ne vidim sada razloga zašto ne bih podržao jedno novo lice hrvatske politike koje je izašlo sa konkretnim stvarima, sa promijenjenim načinom ponašanja i razmišljanja što dosad nije bila praksa u ovoj sabornici. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Branimiru Glavašu na odgovoru na replici. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Tomislav Saucha, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Glavaš pratio sam vašu raspravu i moram reći da ja ne dijelim takvo oduševljenje sa ovom Vladom tj. sa predstavljanjem ministara kao i vi. Nije sve samo premijer i osim toga mandatar ima odgovornost, njegova najveća odgovornost je odabir svojega tima. Meni je danas jedna osoba, jedna liječnica meni osobno jako bliska me zamolila da postavim pitanje kako je moguće da u tom timu za kojeg je odgovoran gospodin Plenković se našlo mjesta za osobu koja je nedavno teško oklevetala svoje kolege liječnike. Gospodin prof. Kujundžić je rekao na konferenciji za medije kako brojni liječnici imaju titule ali iza njih stoji praznina. I ustvrdio da 50% doktora ne zaradi svoju plaću, ne smiju raditi niti hoće raditi. Meni je to neprihvatljivo. Mislim da se tu teško uvrijedilo struku kojoj bi na neki način na čelu sada trebao biti tj. kojom bi trebao upravljati kao resorni ministar gospodin Kujundžić. Također, evo još uvijek, sad ne znam koliko je ostalo vremena do potvrđivanja ove Vlade, mi još uvijek ne znamo točno što će kolega Marić koji je ministar u Vladi bez portfelja što će on točno raditi. Imamo samo nagađanja iz medija. Koordinacija središnjih ureda, ne znam, agencija. Ali to mi nije toliki problem, puno veći mi je problem kolega Kujundžić koji je ovako teško uvrijedio svoju struku. Hvala.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi Tomislavu Sauchi. Odgovor na repliku, uvaženi kolega zastupnik gospodin Branimir Glavaš, izvolite.
Vidite gospodine Saucha nisam ja impresioniran sastavom Vlade. U prvom redu ja sam fokusiran na čelnog čovjeka, na mandatara i s punim povjerenjem ću dići ruku za sastav ove Vlade kada se o njoj bude glasovalo. Neke ljude poznajem osobno i apsolutno one koje poznajem podržavam i duboko, duboko vjerujem da su dorasli zadatku i izazovu koji je pred njima. Neke ne poznajem. Kritički se u javnosti neke skupine osvrću prema tim osobama ovih dana ali zašto bih se ja morao povesti za tim što pišu mediji ili pojedinci kako istupaju? Ja sam uzeo životopis tih pojedinaca koje ne poznajem, izanalizirao i smatram da imaju impresivan životopis uistinu da ispunjavaju sve uvjete, sve pretpostavke da uspješno obnašaju ovu dužnost. Ja im iskreno želim da i uspiju u tom dijelu posla. A ako ne uspiju tu je budući premijer pa će on rješavati te stvari. Što se tiče konkretno gospodina Kujundžića kojeg ste imenom prozvali ja gospodina Kujundžića poznajem u drugom svjetlu, upravo iz Dubrave, iz bolnice kada sam ne znam u kojem pedesetom danu štrajka glađu tamo se zatekao i tada sam tom prilikom upoznao toga čovjeka. I po meni taj čovjek može uspješno obnašati onaj posao koji mu je mandatar povjerio. A o tome da li je gospodin Kujundžić nekoga oklevetao ili nije to će reći sudovi, a ne mi. Dakle, ne prihvaćam da se medijski može osuditi čovjek i prihvatiti zdravo za gotovo da je gospodin Kujundžić nekoga oklevetao.
Zahvaljujem se na odgovoru na replici uvaženom kolegi Branimiru Glavašu. Iscrpili smo sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu prijavio uvaženi kolega potpredsjednik Sabora gospodin akademik Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine mandataru. Ovaj program je jedan paket mjera koje se očito temelje s jedne strane na znanstvenoj s druge strane na iskustvenoj podlozi i rezultat su zajedničkih napora i međusobnog uvažavanja političkih partnera koji sudjeluju u radu Vlade. I to je vrlo pozitivno. Program ukazuje da će politika i rad buduće Vlade u sljedećih 4 godine biti usmjerena prvenstveno ka gospodarskom razvoju s određivanjem rokova za provedbu što ima za cilj povećanje životnog standarda hrvatskih građana, razvitak sveopći gospodarstva, poticanje proizvodnje i stvaranje radnih mjesta. Dakle, ono što je apsolutno najvažnije za svakog hrvatskog građana danas i što je sigurno prioritet. Ja se međutim naravno neću baviti sa toliko gospodarskim dijelom programa nego bih volio reći par riječi o onim dijelovima programa koji su meni bliski, a to su obrazovanje, znanost, istraživanja i zdravstvo. Najprije kad govorimo o obrazovanju vrlo jasno piše u programu da će Vlada nastaviti kurikularnu reformu. Opet i oni su podlegli tom ne hrvatskom izrazu, trebalo je biti kurikulsku reformu ali dobro, sa ciljem modernizacije sustava odgoja i obrazovanja, uz postizanje šireg društvenog dogovora. I to je ključna stvar u cijeloj priči jer mi znamo da prethodna kurikulska reforma što je na njoj napravljeno, napravljeno je po direktnoj direktivi bivšeg premijera, predsjednika SDP-a koji je osobno imenovao svoga savjetnika, a onda njegov savjetnik je imenovao voditelja radne skupine i tako je to hijerarhijski išlo. Prema tome, nemojmo pričati kao što su neki ovdje pričali da sada treba depolitizirati to. Do sada je to bilo izrazito politizirano. Da treba depolitizirati i trebaju stručnjaci govoriti o tome i oni napraviti kurikulsku reformu. Međutim to se upravo ovdje predlaže kao rezultat šireg društvenog dogovora, ne samo jedne skupine, ne samo jednog ideološkog pristupa nego šireg društvenog dogovora. Druga važna stvar koja mi se čini da će unaprijediti obrazovanje je model dualnog strukovnog obrazovanja u kojem poslodavci postaju partneri obrazovnim institucijama i onda zajednički kreiraju programe. To je zapravo neobično važno jer mi znamo da mi danas u mnogim sektorima proizvodimo „kadrove“ koji zapravo nikome ne trebaju, a u drugima nam nedostaju kadrovi naprosto zato što se nije provodilo što se predlaže u ovom programu. Kada se govori o visokom obrazovanju, vrlo mi je drago što se izrijekom kaže da će Vlada uspostaviti napokon programsko financiranje visokoškolskih institucija jer se o programskom financiranju govori godinama i godinama. Pokušalo nam se prodati prije par godina segmentarno financiranje nekih dijelova programa kao programsko financiranje. Naravno da to nije programsko financiranje, zna se točno što je programsko financiranje, ali drago mi je da je programsko financiranje institucija ovdje istaknuto i posebice što će se poticati razvitak sveučilišnih i studijskih programa u … području u kojem znamo koliko zaostajemo, a koliko treba takvih stručnjaka. Posebno veseli također i to da se mislilo na zadržavanje mladih stručnjaka i da se izrijekom namjerava unaprijediti program znanstvenih novaka i subvencioniranim vrlo jasno navedenim kamatnim stopama za rješavanje stambenog pitanja mladih istraživača i raznim drugim mjerama motivirati mlade znanstvenike na ostanak u Hrvatskoj. Prema tome koliko god je taj dokument općenit, a naravno da program Vlade mora biti općenit jer inače bi vjerojatno imao ne znam 500 stranica ili 700 stranica, kada bismo imali provedbene dokumente u njemu, međutim čak i u tako općenitom dokumentu vrlo jasno se neke stvari koje su prioritetne za hrvatsko društvo ističu i mislim da to treba cijeniti. Također vrlo jasno je napisano da će se poduzeti mjere za povećanje izdvajanja za istraživanje i razvoj do kraja mandata naravno, to je možda trebalo izrijekom napisati, ali jasno se vidi iz konteksta, na 2% BDP-a. U ovom času je to nažalost među najnižima u Europi negdje oko 0,8% BDP-a za istraživanje i razvoj. Prema tome, cilj je do kraja mandata doći na 2% što je otprilike blisko većini zemalja europskih sličnih nama. Kada govorimo o onome što piše o zdravstvenoj zaštiti ovdje onda isto tako treba vrlo jasno reći da se nigdje ne spominje ono što se također lažno pokušavalo prikazati u predizbornoj kampanji, da će se privatizirati javno zdravstvo. Naravno o tome nema ni traga ovdje i naravno da to nije program Vlade. Međutim ono što je vrlo važno i što ja držim da je ogroman korak naprijed je da jasno kaže da će Vlada definirati osnovnu zdravstvenu zaštitu za sve građane i tzv. zdravstvenu košaricu. Zašto je to važno? Zato da se konačno prestane sa obmanama naroda da je zdravstvo besplatno i da svi imaju u svim dijelovima Hrvatske jednaku dostupnost svekolikim dostignućima svjetske medicine, a svi znamo da to nije tako, da je to jednostavno neprovedivo. Prema tome, mi trebamo težiti tome da se razlike između pojedinih dijelova u Hrvatskoj dostupnosti zdravstvu budu što je moguće manje. Međutim naravno niti u jednoj zemlji svijeta ne možete dobiti sve što je jučer otkriveno pa tako niti u Hrvatskoj, sasvim sigurno, ali dosada se stvarala uvijek nekakva lažna stvarnost i ovdje konačno prvi puta će se jasno definirati ono što je ključno i što je ključno za socijalni pristup, a to je da nitko ne može ostati bez one hitne, bez one važne, bez one koja spašava život zdravstvene zaštite samo zato što nema novaca. Taj socijalni pristup je ovdje jasno naglašen i zagarantiran, ali nisu dana lažna obećanja koja nažalost godinama pa i desetljećima smo slušali. Vrlo konkretne opet neke stvari iako u općenitom dokumentu, da će se izgraditi nova dječja bolnica i osnovati institut za djecu, što mislim da je strašno važno jer opet govorimo o tome koliko je važno zapravo skrb o djeci i koliko je važno demografija. Evo sad ćemo napokon imati i sektor tome posvećen. Međutim, dječja zdravstvena zaštita integralni dio bilo kakve demografske politike prema tome vrlo dobro je da je to jasno naglašeno ovdje. Bolji radni uvjeti kako liječnicima obiteljske medicine da se ojača njihova uloga u zdravstvenom sustavu i bolji radni uvjeti općenito, financijski uvjeti za liječnike kako bi se zaustavio odljev zdravstvenog kadra koji su vrlo jasno, decidirano i detaljno napisani u ovom programu su odgovor na one primjedbe koje kažu da je ovo samo općenit dokument i da ne kaže kako će se to napraviti. Tu na niz mjesta jasno se piše, jasno piše kako će se to napraviti. Još jedan od ključnih elemenata je naravno i glavni problem hrvatskog zdravstva a to je financijska stabilizacija zdravstvenog sustava. Jer je to ključni problem hrvatskog zdravstva nesrazmjer između financiranja s jedne strane i gospodarskih mogućnosti i troškova a ovdje se objašnjava na koji način će se to riješiti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi potpredsjedniku Hrvatskog sabora gospodinu akademiku Željku Reineru. Dozvolimo da kolega završi, nećemo propasti za 10 sekundi. Imamo nekoliko replika na ovo izlaganje. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nije problem da završi ali kolega Reiner dosta često ima krležijanske rečenice koje mogu potrajati dugo, pa onda smo upozorili. Htio sam replicirati jednu stvar, vi ste rekli na početku da je program set mjera. E sada, kada bi se malo udubili u program ja konkretno niti jednu mjeru ne vidim, vidim ciljeve, vidim želje da se ide u nekom smjeru ali kada evo primjerice piše porezna reforma ne vidim šta će se mijenjati, ne vidim u kojem roku će se mijenjati, koga će obuhvatiti. Znači kada mi se u programu napiše da ćemo imati razvojni skok, a to može biti i jedan, i dva i pet posto gospodarskog rasta. Kada u programu piše da ćemo ići na poljoprivredu i turizam, a o tom slušamo 25 godina. Pogledate malo, akademiče Reiner vi ste znanstvenik i znate te stvari dobro raditi, ovo je vrlo općenito bez ijedne konkretne mjere. Ja bi volio, kaže digitalizacija svih procesa, ulaganje u svjetlovodnu infrastrukturu, pa zašto neko nije rekao imat ćemo za 4 godine duplo brži ili pet puta brži Internet nego što je danas? Ja želim takve mjere vidjeti. Ovo može napisati svako i vjerujte mi svaka naredna Vlada može copy paste ovaj dokument a da ju na ništa ne obavezuje. I sa te strane nisam zadovoljan. Mislim da se moglo puno bolje napraviti i mislim da je konkretno mjere i podatke u ovaj program trebalo barem neke uvrstiti. Sa druge strane prozvali ste profesora Budaka i gospodina Jokića i na neki način indirektno i 50 tisuća hrvatskih sugrađana, naših sugrađana da su bili izmanipulirani i da ih je de facto netko sa svojim stranačkim odlučivanjem zaveo. Nemojte podcjenjivati ljude. Ljudi znaju razlikovati dobro od lošega i tih 50 tisuća ljudi na Trgu bana Jelačića nije išlo za SDP-om nego za onakvom reformom kakvu žele, kakvu je radio gospodin Budak i gospodin Jokić.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Gordanu Marasu. Odgovor na repliku uvaženi kolega potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin Željko Reiner.
Dakle kao prvo ja sam upravo istaknuo nekoliko konkretnih stvari baš zato da evo, sa vaše strane sam čuo puno priča o tome dakle kako je to jako općenito itd. i ja sam to i rekao da u dokumentu takvog opsega naravno ne može se sve ići u detalje, ali neki detalji su unutra. Ja sam istakao, upravo sam ih istaknuo zato da pokažem da itekako se konkretno želi i vidi neke probleme i vidi mogućnost njihovog rješavanja. A ova priča, dakle ja nisam spomenuo niti profesora Budaka, niti kolegu Jokića vi ste ih spomenuli, nikog nisam imenom spomenu, međutim priča o 50 tisuća građana ma molim vas, ma molim vas oćemo se sad vratiti i na facebook revoluciju i kako je ona nastala? Pa naravno da vi kad preko svih medija građanima kažete da su trebali dobiti bolje obrazovanje a nekakva zla Vlada im je to prekinula i ne da im bolje obrazovanje zato jer su zločesti, jer ne žele reformu, jer ne žele kurikularnu reformu naravno da su ljudi nezadovoljni, naravno da svako želi da mu dijete ima bolje obrazovanje. Pa ko je lud da to ne želi, a ako mu imputirate da će se to dogoditi naravno da će on s tim bit nezadovoljan. Ali i vi i ja znamo o čemu se radilo i kako se to napravilo da tih 50 ljudi dođe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se na odgovoru na repliku uvaženom kolegi potpredsjedniku Sabora gospodinu Reineru. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Gospodine Reiner vaša briga za obrazovanje mi više liči na neko posipanje pepelom nego na stvarnu brigu. Vi ste bili sada na vlasti 10 mjeseci i jedini rezultat vaše brige za obrazovanje bio je taj da ste istjerali 50 tisuća građana na ulicu i sad vas je toga jednostavno stid i pokušavate na neki način reći da ćete vi evo brinuti o kurikularnoj reformi, o obrazovanju. A recite iskreno da za kurikularnu reformu ove godine u proračunu nije bila predviđena niti jedna kuna, kako za njezinu izradu tako ni za još manje za njezinu provedbu. Vaše Vlade iz godine u godinu smanjuju sredstva za obrazovanje, odnosno za ministarstvo, štede na potpuno krivom mjestu znači baš tamo gdje bi trebalo uložiti, gdje bi trebalo povećati vi štedite, vi režete. Sada smo u situaciji da 91% proračuna ministarstva obrazovanja odlazi na plaće, nekakva 3, 4% na subvencioniranja prijevoza učenika i onda imamo situaciju da za znanost izdvajamo 79 milijuna kuna što je cijena jednoga prosječnoga znanstvenoga projekta u Europi. Recimo Mađari su za obilježavanje Sigetske bitke ove godine dali evo tih 79 milijuna kuna. Znači za samo jedno obilježavanje su potrošili cjelokupni hrvatski iznos za znanost. A između ostaloga ako želite pomoći sustavu obrazovanja molim vas i iznad svega mandatara neka riješi problem javnih natječaja jer je poznato da se u školama zapošljavaju isključivo politički podobni kadrovi. U vrijeme komunizma imali smo situaciju da su samo ravnatelji škola morali biti i fakulteta članovi partije a sada se više ne može ni domar ni čistačica zaposliti da nije u vezi sa politički podobnim strankama. Uvedite natječaje sa šiframa koje će provoditi neovisna povjerenstva i samim time ćete već pomoći obrazovanju, kvaliteta će se podići za 30%. I također provedite ovaj sporazum o povišenju plaća od 6% koji je trebao stupiti na snagu 1.3. a vi se pravite kao da toga nema. Vi evo znači naričete nad obrazovanjem a u praksi činite sve suprotno. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Branimiru Bunjcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa teško je odgovoriti jer je toliko toga kolega rekao, dakle drago mi je da se vi slažete sa SDP-om što se tiče njihovih primjedbi prema tome i da dijelite njihova mišljenja očito onda i u drugim stvarima ih dijelite. Ja se s vama slažem, pa ja sam upravo to govorio da se premalo novaca daje za znanost i istraživanja i da je dobro što se u ovom programu to povećava. I da se planira povećati značajno sa sadašnjih, ja sam, ja mogu to ponoviti ako nite čuli sa sadašnjih negdje 0,8 do kraja mandata do 2%. Razvijene zemlje su negdje tu 2, 2,5, neke Finska skoro 3% ima za to. Naravno mi nismo Finska, međutim ovo je korak upravo u tom smjeru. Ja ne vidim što je u tome loše, pa to sam upravo i ja govorio. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi potpredsjedniku Sabora, gospodinu Reineru na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa htio bih reći da slušajući gospodina Reinera stječem dojam da 2011. kada su bili facebook prosvjedi ljudi nisu izašli na ulicu zato jer im je bilo loše i zato jer su bili nezadovoljni HDZ-ovom vlasti već zato jer su im mediji rekli. To je jedna suluda teza. Jer jednostavno ne znam da li se sjećate tog vremena, ja sam bio njegov živi svjedok, stanje je bilo koma a sada nije nažalost mnogo bolje. Međutim o odnosu vaše policije i vaše stranke prema meni i svih biranih medijskih natpisa neću ulaziti dublje ali ću se samo osvrnuti na kurikularnu reformu koju ste također spomenuli. Obrazovani sustav u Hrvatskoj je katastrofa. Znači djeca kada izađu iz srednje škole uopće ne razumiju proces stvaranja novca, ne znaju da novac mogu stvarati isključivo privatne banke, odnosno da je sav novac kao kredit stvoren i da novac za njegov povrat ne postoji, jer novca za kamatu koju treba vratiti na taj kredit nema, on nikada nije izdan. Što će reći da HDZ-ova Vlada uopće u toj svojoj kurikularnoj reformi koju je radila nije predvidjela obrazovanje po tom pitanju. A pitanje novca je gospodine Reiner najvažnije pitanje. Možda vama nije jer vi novaca imate ali za one koji nemaju novaca koji grcaju u kreditima njima je itekako bitno da znaju kako se novac stvara, zašto ga nema, zašto su svi u kreditima, da li je to slučajno ili je to možda dio jedne šire priče, jedne zavjere u kojoj vi i vaši kolega aktivno sudjelujete od 1994. kada ste HNB pretvorili u mjenjačnicu. Hvala.
Zahvaljujem se na replici kolegi uvaženom gospodinu Ivanu Pernaru. Vi ste digli i zastavicu za? Znači odustajete od povrede Poslovnika. Budite tako pažljivi i kada je vaš kolega Bunjac u pitanju, on je preskočio 24 sekunde ali dozvolimo da svi završe misao pa nećemo prekidati. Hvala lijepo. Sljedeća se za repliku, … … [[Upadica se ne čuje.]] A ispričavam se, odgovor na repliku uvaženi kolega potpredsjednik gospodin Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Pernar, ja uopće ne razumijem o čemu vi govorite. Najprije ste rekli da sam ja rekao da su mediji proizveli facebook prosvjede što ja uopće nisam rekao. Ja medije nisam jednom riječju spomenuo. Drugo ste rekli da je HDZ napravio kurikulsku reformu, pa dajte se dogovorite sa vašim kolegama iz SDP tko je napravio tu kurikulsku, ponavljam kurikulsku a ne kurikularnu. Ajde se dogovorite, pa vi slično mislite pa dajte se dogovorite barem, je li to HDZ napravio, onda je to jako dobro ili jako loše ili je to napravio SDP pa je opet jako dobro, jako loše. Ali vama nažalost očito stvari uopće nisu jasne. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se na odgovoru na repliku uvaženom kolegi potpredsjedniku gospodinu Reineru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica zastupnica gospođa Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Reiner moram reagirati istine radi. Ovaj Hrvatski sabor 17. studenog 2014. godine usvojio je Strategiju znanosti i obrazovanja i tehnologije bez ijednog glasa protiv. Najmanje što je hrvatska Vlada mogla učiniti, bila dužna učiniti je poštivati jedan tako važan nacionalni dokument kojeg je donio ovaj najviši Dom. Pa je slijedom toga kako je i zapisano u Strategiji Vlada RH tri dana nakon usvajanja Strategije posebnom odlukom imenovala posebno stručno povjerenstvo za provedbu Strategije obrazovanja i koordinaciju Strategije i djelovanje na područje obrazovanja i znanosti pri Uredu Vlade Republike Hrvatske na čelu sa profesorom Budakom u skladu sa Strategijom. Drugo. Isto to Povjerenstvo za praćenje provedbe Strategije uz tehničku podršku Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta koje je provelo javni poziv odabralo je članove ekspertne radne skupine na čelu sa kolegom, odnosno gospodinom Jokićem. Tako da nije u redu, nije pristojno, nije ni pošteno podmetati u ovoj sabornici da su ti ljudi politički imenovani, imenovani su točno na način na koji je utvrdio ovaj Visoki dom. I drugo, usudit ću se reći, nikada u povijesti samostalne Republike Hrvatske nije se dogodilo da na ovakvom dokumentu kao što je Strategija znanosti, obrazovanja i tehnologije radi 120 stručnjaka koje apsolutno nitko nije pitao za političke niti osobne svjetonazore, a vjerujte bilo je stručnjaka različitih svjetonazora jednako kao što ni članove ekspertne radne skupine i stručnih radnih skupina nitko nije pitao kojoj vjerskoj zajednici pripadaju, koja su im politička, svjetonazorska opredjeljenja.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici zastupnici gospođi Sabini Glasovac na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega potpredsjednik Sabora gospodin akademik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvažena kolegice Glasovac, vi sami sebe demantirate. Dakle u to vrijeme ja opet kažem, ja ga uopće nisam spominjao, vi ga spominjete stalno. Profesor Budak je bio osobni savjetnik vašeg predsjednika stranke, premijera. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] A nije osobni, nego savjetnik. To je dramatična razlika, da pardon. Oprostite, oprostite mi na tom lapsusu. Dakle, potpuno [[Upadica Brkić: Molimo vas dozvolite da završi kolega.]] nikakve veze, znači sa politikom nije imao samo što je bio njegov savjetnik. To je dakle jedna stvar. A druga stvar, kad već tako se držimo te Strategije ja ću sad ponoviti Strategija u članku u točci 2.1 jasno kaže da radna skupina koja je izradila prijedlog ne može sama ocjenjivati primjedbe koje su došle na kurikul. A što je napravljeno? Točno suprotno. Prema tome i iz toga se vidi da se nije poštovala Strategija sa kojom se stalno maše i pokušava divinizirati Strategiju kao jedino što se mora slijediti. Ako se slijedi Strategija onda će sve biti fantastično. Naravno kao i sve druge strategije ako ih devirate, ako pod strategiju podvedete svašta drugo možete otići krivim putem i to se i dogodilo. Hvala lijepo.
Zavaljujem se na odgovoru na repliku uvaženom kolegi potpredsjedniku Sabora gospodinu akademiku Željku Reineru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik profesor gospodin Branko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine kolega Reiner. Moram na tragu ove Marasove, dakle kolege Marasa primjedbe reći da doista dokument ne mora biti 500 stranica ali neke stvari su morale biti preciznije definirane. Gledate ovdje u točki 9.3 položaj umirovljenika. Znači, jedan od najvećih problema uopće u državi, znači preko milijun naših ljudi čija prosječna mirovina je ispod 35% prosječne plaće ili tu negdje. Znači imate doslovno 7 redaka o tome i nigdje se ne kaže što će se konkretno napraviti da se ta situacija promijeni. Jedna opcija koju smo slušali u kampanji bila je da će se jedan postotni poen sa stupa solidarnosti iz proračuna prebaciti u drugi mirovinski stup. Znate što je to – prelijevanje iz šupljeg u prazno. I još gore od toga. Zašto? Zato što ćete tih milijardu i pol kuna koje prebacite iz proračuna prema mirovinskim fondovima obveznicama morati vraćati u sustav da bi financirali deficit mirovinskog sustava. O tome se radi. Znači, to ste morali objasniti što namjeravate. Druga stvar ali sasvim kolegijalno i dobronamjerno. U drugom pasosu, dakle u preostala tri retka se govori o tome da će mirovine u iduće četiri godine rasti 5%. Dakle, želim i kolegu Ćorića upozoriti u najgoroj krizi u našem mandatu četiri godine mirovine su porasle 4,8%. Ako projiciramo gospodarski rast od 2 i pol vi kažete 5% u zadnjoj godini mandata, onda znate da je to preko 12% rasta u četiri godine. Prema tome, mirovine sigurno u tome razdoblju moraju rasti barem između 8 i 10%. To je dug prema umirovljenicima, to je nešto što je realno i ja vas molim da ovo korigirate na dobrobit umirovljenika prije svega ali i da odrazimo realnost našeg stanja u ovom trenutku i nekih očekivanja koje imamo za iduće četiri godine. Ovo je premalo.
Zahvaljujem se na replici uvaženom kolegi zastupniku profesoru Branku Grčiću. Odgovor na repliku uvaženi kolega potpredsjednik Sabora gospodin akademik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grčić, vi kažete ovo je premalo. Da smo napisali više 5% ili 7% vi biste rekli da je to nerealno i da je previše. Vi biste uvijek rekli da to ne valja. Prema tome, kad pokušavamo biti realni, kad pokušavamo biti realni i sukladni gospodarskoj situaciji kakva je sada, a kako se nadamo da će se popraviti, pa će onda naravno i to porasti onda vi predbacujete da to nije dobro. Pa treba se na kraju ipak odlučiti. Ja sam sretniji sa skromnim obećanjima koja će se ostvariti ili možda premašiti, negoli primjerice sa obećanjima koje sjetimo se u pretprošlim izborima vaša Vlada davala o otvaranju 80000 radnih mjesta, o ne znam kakvim pričama koje su se sve izjalovile jel' o porastu BDP-a, o ne znam ovome, onome. Na kraju je ispalo potpuno drukčije. Prema tome, bolje biti skromniji pa ostvariti to negoli obećavati previše. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se na odgovoru na replici uvaženom kolegi potpredsjedniku Hrvatskog sabora gospodinu akademiku Željku Reineru. Iscrpili smo replike na ovu raspravu. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu prijavio uvaženi kolega zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Da bismo prihvatili kao što je to danas zavapio gospodin Branko Bačić svi ovdje u Hrvatskom saboru, svih 152 zastupnika odnosno 151 zastupnik ovaj program i podržali Vladu trebaju se ispuniti određeni preduvjeti. Za mene je to prvenstveno da je program takav kojeg ja prihvaćam i podržavam. Drugo da vjerujem da je tim kompetentan i sposoban provesti taj program. I treće da vjerujem da će se to sve skupa i ostvariti. Za mene gospodine Reiner već u ovom trenutku na prvoj točci evo sad odlazite ali htio sam vam malo to elaborirati s obzirom da ste izrekli određene stvari je sporno to što piše u ovom programu. Znači, ukoliko sada u ovoj raspravi gospodin Grčić i vi kažete da je podatak 5% to je možda jedan od tri, četiri egzaktna podatka u cijelom programu u svih ovih 50 i nešto stranica. Sve ostalo je načelne prirode, sve ostalo ne govori ništa drugo osim da je to nešto što bismo mi htjeli i što bi svatko htio. Poticati poslovno okruženje, kaže bolji uvjeti poslovanja i manji administrativni troškovi. Ma daj, kaj zbilja? Tko to ne želi. Sređeni vlasnički odnosi, brzo dobivanje dozvola, jačanje poduzetničkog mentaliteta. Gledajte, ovaj program neka se nitko ne naljuti Vlada Republike Hrvatske i tim koji dolazi u poziciju si ne smije dopustiti ovakav dokument. Ovo nije seminarski rad na prvoj godini bilo kojeg fakulteta da sad ne govorim pošto pokriva dosta područja. Studenti puno, puno kvalitetnije pripreme svoje seminarske radove i svoje programe rada i onoga što bi htjeli nego što je to sad napravila Vlada Republike Hrvatske. I ovdje to treba otvoreno reći. Sve je puno načelnih stvari koje bi svi skupa ovdje potpisali. Sa druge strane što se promijenilo u proteklih 8 mjeseci? Netko je danas pričao da su različiti akteri. Mi imamo u potpunosti istu Vladu. Imamo kao što je također došlo mi je milo srcu ovdje dok je gospodin Glavaš pričao o tome kako je pristojnost ta što će njega natjerati da da povjerenje Vladi Republike Hrvatske. Gledajte, meni je pristojnost draga i to je simpatična karakteristika i drago mi je da premijer sjedi i sluša, to je super. Ali to ne može biti dovoljno. Zbilja gospodin Glavaš zbilja malo traži, meni treba ipak nešto više. Ili gospodin Kosor, koji je rekao kako je gospodin Plenković podigao razinu dijaloga u Hrvatskoj i da ga zbog toga podržava. Pa neće od toga naši ljudi živjeti bolje gospodine Kosor. Treba nešto uvrstiti, treba nešto pokazati, treba nešto ostvariti. Sa te strane iako kažem cijenim određene karakteristike koje je pokazao budući premijer ja mislim da jedna lasta ne čini proljeće pa makar se spustila sa sjevera prema jugu iz Bruxellesa ali ipak treba snažniji tim, malo više lasti da bi se nešto napravilo. A puno toga se nije promijenilo u zadnjih 8 mjeseci i uvjeren sam da se neće promijeniti u narednih 4 godine. Pogotovo zato što je situacija u koaliciji dosta zategnuta. Mi smo dobili sada u koaliciji HDZ-a i MOST-a jednu stranu koja privatizira da su oni ti koji štite nacionalne interese. Pazite, ja do kad se nije pojavio gospodin Bulj vjerojatno se nitko u Hrvatskoj time nije bavio. Znači on je valjda jedini pozvan u ovom sazivu Sabora koji se brine o nacionalnim interesima. Priča o INA-i, kao da je to njegovo osobno pravo i on je Robin Hood od INA-e. Gledajte gospodine Bulj ne znam da li ste pratili 2010. ja sam inicirao istražno povjerenstvo oko INA-e i gospodin Sanader djelomično i zbog tog istražnog povjerenstva odgovara za neke stvari koje je napravio. I kažem to nepovjerenje, taj ekskluzivitet za zaštitu nacionalnih interesa, to isključivo poštenje u MOST-u će biti užasno veliko opterećenje za koaliciju. Pa kaj mislite da se energetika traži zbog tog domoljublja, zbog poštenja? Pa to je sve stvar sfere interesa tko će imati veći utjecaj. Možda gospodin Bulj vjerojatno i ne zna za te stvari. On možda iskreno to osjeća u svom srcu, ali vjerujte ima iza onih koji dobro znaju što znači energetika u resoru koji kontrolira MOST. Zbog toga ne vjerujem da će Vlada naredne 4 godine biti efikasna bez obzira koliko se gospodin Plenković trudio i koliko se dio ljudi u Vladi Republike Hrvatske trudilo jer će biti problema. Dolaze nam brzo lokalni izbori, kolege u koaliciji objašnjavaju da oni u biti nisu HDZ jer se boje da će ih HDZ stisnuti. Misle da će morati pokazivati na pogotovo sad narednih 6 mjeseci svojim biračima u lokalnim sredinama koliko oni u biti drže na uzdi HDZ. Takva perspektiva za rad ne obećava ništa dobro. I još jedna stvar, kada mijenjate Vladu koja de facto je ostala ista HDZ i MOST uopće po meni možda na pokaznoj razini je bitno da li je unutra ovaj ili onaj ministar i da li će se gospodin Plenković postaviti ovako ili onako prema onima koji neopravdano očekuju da oni trebaju sastavljati tko će biti u hrvatskoj Vladi. Ali gospodin Plenković mora biti svjestan da je i on kompromiserski krenuo u ovu cijelu priču, bez obzira što gospodina Hasanbegovića nema. Mi danas vidimo, evo ulazi gospodin Marić, da se na hodnicima de facto govori za što će on biti nadležan, da gospodin Plenković sa govornice, pazite mi danas dobijamo Vladu, on sa govornice govori gospodinu Mariću da se od njega očekuje da formira šta će raditi i kako će se to zvati. Vjerojatno će se sada formirati novo ministarstvo koje će se baviti imovinom ili nešto kako bi se dobio prostor za jednog ja mislim kvalitetnog čovjeka kao što je gospodin Marić. Ali to su sve ja bih rekao krive pretpostavke jer se vidi da se u hodu pokušava izgladiti neke stvari koje su krivo postavljene. Tako da zbog ova tri preduvjeta, znači ne vjerujem niti da je ovaj program najbolji što se može napraviti, niti da su svi ljudi u timu, a danas još uvijek to nismo čuli. Žao mi je što ovdje budućeg premijera nema, da nam zbilja odgovori, meni je osobno jako bitno da li će ministar u Vladi posegnuti za prihodom na koji nema pravo, bez obzira da li se radilo o 150 kuna dnevnice. To je pitanje načela, to je pitanje osobe i morala. Ukoliko, svi znamo kako službenici u Hrvatskoj rade i na šta imaju pravo, svi smo radili taj posao, ukoliko nemaš pravo na dnevnicu, nemaš pravo na dnevnicu, ukoliko te ne uhvate 28 puta napravit će to 29. put kada te uhvate moraš odgovarati za to, bilo 150 kuna, 1.500 ili 50 tisuća kuna. Ja zahtijevam da nam gospodin premijer kaže, da li je njemu prihvatljivo, prvo pardon, da li je istinito da je gospodin Barišić se našao u toj situaciji? Ukoliko nije istinito, ja se ovdje ispričavam, ali to su pune danas cijeli dan svi mediji. Ja mislim da je to ovdje zaslužilo komentar i objašnjenje. Ukoliko je to istinito, takva osoba pod tom pretpostavkom ne bi zaslužila po mojem mišljenju, a vjerujem i po mišljenju većine zastupnike u ovom Saboru, da bude ministar u hrvatskoj Vladi. Sve te odgovore želimo čuti ovdje i želimo čuti od premijera kako bi mogli glasati na najbolji mogući način odnosno kako bi zaslužio naše povjerenje. Svesti se na kraju na ovo što je rekao gospodin Reiner, vi ovako ne bi ništa prihvatili pa zato ne moramo dati niti program niti odgovore. Ja smislim da je podcjenjivanje hrvatskih birača i hrvatskih građana koji nas danas gledaju. I sa te strane evo isteklo mi je vrijeme, da ne prekršim deset minuta, ja neću podržati Vladu, a u Saboru ćemo biti vrlo oštra oporba, trudit ćemo se i vjerujte mi zakoni koje ćemo mi pripremati neće biti dvije rečenice kao što su to bili zakoni koje smo vidjeli proteklih nekoliko dana.
Zahvaljujem se zastupniku Marasu. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Poštovani gospodine Maras, slušao sam vaše izlaganje pozorno i mogu reći da mi se svidjela misao koju ste izrekli na početku, a to je da biste odnosno da bismo i mi isto mogli podržati ovu Vladu morali bi prije svega podupirati njen program, onda kako ste rekli, vjerovati u to da će ona to izvesti i na kraju krajeva da ima ljude koji bi mogli taj program provesti. I želim reći da se u potpunosti slažem s vašom konstatacijom da je program ove Vlade promašen, da on zapravo nije usmjeren boljitku većine građana naše zemlje, već se radi o nastavku pogodovanja interesima uske nekolicine na vrhu piramide moći i da će i dalje naši građani biti samo brojevi kao što nas je svojedobno njihov ministar Šuker sve pretvorio u brojeve putem OIB-a i zapravo samo jedna amorfna masa iz koje namjeravaju cijediti život i novac iduće četiri godine. I hoću reći samo da kao i vi ni ja ne mogu podržati iz tog razloga ovu Vladu. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine Pernar. Moja intencija je bila da pokažem da danas u Hrvatskoj sve svodi na trenutnu percepciju. Da li MOST kontrolira HDZ pa da li će dobiti na konto toga dva ili tri posto više na izborima, da li je gospodin Plenković pristojan ili nije, da li u ovom trenutku je čak irelevantno ljudima nekima ovdje šta piše u ovom programu. Znači gospodinu Reineru je svejedno piše li nešto kvalitetno ili ne jer kaže opozicija ovako ili onako neće podržati, svejedno je šta napišete. Znači sa te strane moramo raditi na tome da ljudi čuju i shvate, ja bih volio da svi vide u Hrvatskoj i još jednom ću to ponoviti i nije me toga sram, ovo nije na razini pa spustit ću čak evo tu je učitelj i moj kolega Grmoja iz MOST-a, znači ovo je srednja škola, ovo je tako napisano. I volio bi da nije tako jer ovo je program moje Vlade, od danas navečer moje Vlade. Volio bih da je to sustavnije napravljeno, da se može pokazati da ljudi iz toga mogu graditi i prezentacije. Zašto bi to danas bilo zaboravljeno? Sutra možda neki studenti na fakultetu hoće ovaj program isprintati i napraviti prezentaciju. Pa zar nije sramota da nemamo kvalitetnije napravljen program kako bi mladi ljudi iz toga nešto naučiti. Ovo je drži vodu dok majstori ne odu, samo vrijedi za danas. Sutra se toga više nitko neće sjećati. Neće nitko citirati ovaj program zbog toga što u njemu nema de facto ništa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Marasu. Sljedeći koji se javio za riječ za repliku je zastupnik Saša Đujić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Maras vi ste rekli da je u ovom programu sve općenito i sve načelne prirode i u tom dijelu se ja sa vama slažem i to je točno. Ali neke stvari se mogu reći i načelno i općenito. Pa sada dalo bi se tu nabrajati sve ovo, vi ste istakli nekoliko primjera ali recimo ono što je meni, što mene konkretno zanima je npr. sport. Smatram da je dobra stvar da se sport izdvaja iz Ministarstva znanosti i obrazovanja i da se osniva samostalni ured ali recimo nema jedne općenite rečenice koju sam ja očekivao od gospodina Plenkovića unutra a to je da će se provesti depolitizacija sporta. Recimo i ta općenita rečenica bi pokazala jedan smjer u kojem bi ova Vlada išla a moje je mišljenje da je nema jer je duh ove Vlade isti koji je, HDZ-a kao i proteklih godina. Zato jer mi danas u hrvatskom sportu imamo goruće probleme, imamo situaciju koja je na eskalaciji sukoba kada se sportski djelatnici napadaju po ugostiteljskim objektima, kada imamo Hrvatski nogometni savez koji je ispostava HDZ-a jer u njemu sjedi 11 članova izvršnog odbora koji su članovi te stranke i normalno je da se HDZ i ova Vlada ne želi s time obračunati, da ne želi to riješiti. I to su problemi na kojima bi trebalo proraditi ali tu su i sitnice koje ukazuju u kojem pravcu ova Vlada ide. Meni je žao što se tu nije našlo snage i hrabrosti da se obračuna s time a i gledamo zadnja tri dana da uoči predstavljanja i najave formiranja ove Vlade recimo Hrvatski nogometni savez ima plaćene oglase po novinama u kojima diže hvalospjeve ovoj Vladi i pozdravlja njihova rješenja u sportu. I ja moram reći da je ovdje mene toga strah, da je mene strah tih rješenja koje će ova Vlada provesti i da će samo nastaviti daljnju eskalaciju i privatizaciju Hrvatskog nogometa od strane jedne obitelji. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine Đujić. Mislim da će problem hrvatskog sporta i nogometa riješiti neke druge države, pomoći nam riješiti neke druge države s obzirom na ranije istrage koje su provedene sada. A vjerujete mi ovih 11 ljudi u izvršnom odboru HDZ-a, HNS-a pardon, ali kao HDZ-a da sam rekao, isto jer je većina ljudi tamo iz HDZ-a, HNS=HDZ, odnosno ne HNS stranka nego Hrvatski nogometni savez=HDZ i neće oni to riješiti dok se to ne riješi samo od sebe zbog toga šta nema tu interesa, nema pomaganja, nema karata za svjetsko prvenstvo, čartera i svega toga šta je i s čime je gospodin Mamić cijelo ovo vrijeme vrlo dobro i blisko surađivao sa mnogim dužnosnicima po županijama, gradovima itd., koji su po većini slučajeva pripadnici HDZ-a. I dosta je općenitih stvari ali evo gledam sada primjerice kulturu i gledam zastupnika Jasena Mesića koji je napravio jednu super stvar 2009. ili '10. kada je bio ministar HAVC, znači Hrvatski audiovizualni centar. To je, ali ste napravili iskorak, evo ja vam čestitam na tome, HAVC je dijete tadašnjeg ministra i sve ono što je dobro iz njega izašlo djelomično se može pohvaliti i gospodin Mesić. Tako da s te strane te dobre stvari, trebalo je možda nekih takvih prijedloga uvrstiti i sada da vidimo šta će se desiti u kulturi u budućnosti a ne samo promocija kulture, pa to svi žele, poticanje zapošljavanja u sektoru kulture, ma dajte, razvoj kulturne infrastrukture te obnova kulturne baštine. Pa to se radi 25 godina ljudi, to svaka Vlada ima isti program po ovoj logici. …/Upadica predsjednik: Zahvaljujem. Hvala zastupniče Maras. Ali čestitam gospodine Mesiću izvrstan posao oko HAVC-a.
Hvala. Sljedeći koji se javio za repliku je zastupnik Darinko Kosor.
Uvaženi zastupniče Maras, vidim da ste zabrinuti radi moje diskusije, da ste zabrinuti što je budući predsjednik Vlade rekao da želi biti predsjednik Vlade svih građana. Vi vjerojatno želite i dalje one podjele mi ili oni. Vidim da ste zabrinuti što je rekao da će usvajati dobre prijedloge oporbi i što je već napravio na jednoj od prijašnjih sjednica i opet to ne volite jer to vi niste radili. Vidim da žalite i da ste zabrinuti i što se u ovom najvišem Domu neće više raspravljati o ustašama i partizanima jer na tome ste dobivali glasove na izborima. To vam je bio glavni, pa da, tako je, na tom sukobu, na tom sukobu ste dobivali glasove jer ništa drugo niste ozbiljno radili. Vidim da vas brine da bi buduća Vlada i predsjednik Vlade morao provoditi gospodarske reforme koje vi u 4 godine niste provodili. Vidim da ste zabrinuti što je ova Vlada najavila smanjenje poreza koje ste vi dizali građanima i prije svega poduzetnicima RH. I vidim da ste ozbiljno zabrinuti i vi i vaše kolegice što ćemo nastaviti obrazovnu i kurikularnu reformu jer tu ste mislili da ćete poentirati ali nećete jer mi ćemo tu nastaviti. I to ćemo nastaviti sa većinom ljudi iz radne skupine koji budu spremni surađivati oko nastavka te reforme. Pa evo kada ste toliko zabrinuti imate bar idućih 8 godina da budete zabrinuti. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku ali zaista bih molio ako može u trenutku kada se javi zastupnik za riječ malo pričekati i čuti. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ne znam po čemu ste vi to zaključili da sam ja zabrinut, je li po izrazu lica, po tonu glasa, po jecaju? Po čemu ste vi to zaključili, po kosi? Po čemu ste vi to zaključili da sam ja zabrinut? Znate za što sam ja, ja sam jedino zabrinut za vas, koliko vama malo treba. Zbilja ste vrlo malo zahtjevni, svatko bi poželio takvog koalicijskog partnera, jako vam malo treba. Gotovo pa ništa. Za dignuti rukicu ne traži ništa. Tako da, ja sam jedino zbog vas zabrinut, meni nije problem i drago mi je, opet kažem drago mi je kada je netko tko obavlja javnu dužnost korektan, kada želi saslušati, to je normalno, od policajca na cesti do predsjednika Vlade ili predsjednice države, nažalost predsjednica države dosta često se ne drži tog uzusa, omakne joj se malo bi spočitala nekome šta izlazi iz njezinog djelokruga rada ali to je tako nažalost. Teško se nekad oduprijeti. S te strane ja nisam zabrinut zbog toga, ja sam zabrinut što jedna vlasta ne čini proljeće, ja sam zabrinut šta ta pristojnost i sustavnost se nije pretočila u program, to je moja zabrinutost. I ako ste slušali o tome sam govorio. Ja se nadam da će se takav i takvo postupanje i u budućnosti nastaviti, ali ukoliko nema programa onda nam samo ostaje pristojnost pa ćemo govoriti jedan drugome uvaženi kolega, dragi gospodine itd. Ali šta od toga imaju naši građani? Naši građani traže rezultate, naši građani traže da žive bolje. Tako da pristojnost je dobra, jedna škola kada dođe druga ode, očito pogotovo to u HDZ-u tako funkcionira, napravi se rotacija ko u hokejaškom timu, ali ono što bi ja htio da ti igrači igraju posao zbog kojeg su ovdje. Da to piše u programu i da se taj program realizira.
Hvala. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani kolega ja bi samo pitao jedno pitanje, koja je to kabala bila na vlasti kad je do 2013. godine u razmaku od 7 godina o istraživanjima … [[Govornik se ne razumije.]] isisano iz Hrvatske do 34 milijarde dolara. Koji je to program bio, di je lova, koliko je to škola i bolnica? Po pitanju HAVC-a imate uvaženi zastupnici sad objavljeno na, to su otvoreni izvori informacija, a Ministarstvo kulture je sad objavilo imate 30 strana lopovluk u HAVC-u i još 30 mistera Frljića našeg lumena kazališta i još tako dalje. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Odgovor na repliku.
Gospodine Glasnović, očito Agitrop ovaj put nije odradio posao i dao vam tu informaciju ali tijekom privatizacije 90.tih godina na vlasi u Hrvatskoj je bio HDZ. Pa to je bilo do 2013., 90.te godine znači 1990. do 2010. 10 godina HDZ-ove vlasti, nakon toga 4 godine SDP-ove i onda opet 8 godina HDZ-ova. Znači od tih 20 godina što vi spominjete 16 godina HDZ i 4 godine SDP. E sada pošto ste vi vjerojatno i dobar matematičar jer vidim da znate zbrajati pogotovo to u HAVC-u ste pokazali, to vam je od 20 godina 16 je 20% SDP-ova vlast, 80% HDZ-ova. Znači pametan ste čovjek, zaključit ćete onda čija je odgovornost za ovo sve što vi govorite. Ne znam da li, da li ste vi bili u HDZ-u do nedugo ili u kojoj stranci ste bili? Ako ste bili u HDZ-u to je onda vaša odgovornost, ako ste bili u HDZ-u? Ali ne znam jest bili u HDZ-u, to ćete mi kasnije odgovoriti. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Gospodine Maras, vaše ekskluzivno pravo nije da kažete tko treba braniti od nas nacionalne interese, ili ne treba, ali to je Ustavnom propisano. Znači svi smo obavezni i u prisezi da štitimo nacionalne interese. Naravno vi imate pravo se ne slagati s programom, slagati i oko toga uopće neću replicirati jer naravno da se vi nećete ni slagati jel vi to po naredbi. Imate klik 1 kad ste u oporbi onda napadate program, kad ste bili na vlasti naravno branili ste ga. I to je vaše pravo i to imate naravno pravo. Međutim, kod zaštite nacionalnih interesa možemo razgovarati i o tome pa sjećate li se bijelih noći? 2012. godine bijele noći, naftna polja su imala veću dobit nego INA i MOL zajedno. Đabe su date. Da su bijele noći ostale u hrvatskim rukama danas ne bi bio ovoliki deficit, danas ne bi bilo ovoliko problema oko proračuna zasigurno. Tada je isto trebalo štititi nacionalne interese i naravno ja vama ne oduzimam to pravo a naravno ne možete ni vi braniti meni to pravo da ističem da je vrlo bitna zaštita nacionalnih interesa gdje se MOST naravno i pokazao u zaštiti nacionalnih interesa. Toga ste bili svjedoci, na hodniku ćete to priznati, ali naravno ovdje nećete, ovdje je teatar, to je vaše pravo. Vaše je pravo da šutite ako se buši Jadran, u istraživanje. Znate li čiji su rezultati? Evo postavljam vam pitanje tko je vlasnik rezultata istraživanja Jadrana? Tada ste bili vi na vlasti. A rizik ekološke katastrofe je bio u hrvatskim rukama. I možda maloprije niste čak ni falili ili pogriješili HNS vrijeđa i Narodne novine. Hvala lijepa.
Poštovani zastupniče vrijeme. Hvala. Odgovor na repliku.
Ja gospodine Bulj vama ništa ne branim, ali vi se postavljate tako da je vaše ekskluzivno pravo da HDZ učite poštenju i da branite nacionalne interese jer dok vi niste ušli u Sabor o tome se nitko nije brinuo. Tako vi postavljate stvari. To vam kažem da je problem. Evo i klimate glavom sada, istina. Ali to nije tako, ali to nije tako. Ne možete vi klimat, pa to je apsolutno dozvoljeno. A bijele noći to je opet kažem, ja ne znam tko je prodao bijele noći ali znam da je tada također bio HDZ na vlasti. Tako da sa te strane gospodine Bulj ja se najviše bojim ljudi koji sve znaju. Zna sve o HRT-u, zna sve o ovrhama, zna sve o HEP-u, o čem ne zna. Pa dajte podijelite malo to znanje, naučite nas. Ko je rekao danas 150 kuna su instrukcije, ja ću platiti i 200 da me naučite biti tako pametan. Evo ga, dajte pomozite. Tako da sa te strane a evo kolega Vrdoljak mi tu govori da je vlasništvo istraživanja RH. Tako da nemojte isto nabacivat se sa stvarima kao što smo neki dan vidjeli oko HRT-a ili danas kao kad pričate da su hrvatski građani, odnosno Hrvati da su manjina u Bosni i Hercegovini. Nisu manjina u Bosni i Hercegovini. To je konstitutivan narod. Znači, nemojte govorit o stvarima i nemojte raditi predstave oko nečega u čem niste doma. Treba neko vrijeme da se ufurate, ali nemojte probati stvarati dojam da sve znate. Evo to je jedino šta vas ja molim.
Hvala zastupniku Marasu na odgovoru na repliku. Sljedeći od saborskih zastupnika koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Evo na samom početku ja bih čestitala svim budućim ministrima, potpredsjednicima Vlade na čelu sa našim predsjednikom. Pa danas se dosta govorilo o programu Vlade, ali mi je žao što možda će javnost steći dojam da neke stvari tu ne stoje, nisu napisane ili su napisane nekako drugačije, pa bih ja istakla samo određene segmente. Naime, rečeno je da nema ni riječi, da ne stoji uopće riječ „monetarna politika“ a onda se može iščitati da imamo čitavo jedno poglavlje monetarne politike i javnih financija. Dosta smo čuli o tome da nema, da ova Vlada ne brine i ne misli depolitizirati javnu upravu, a onda točno stoji prilikom segmenta koji govori o modernizaciji rada javne uprave da će se depolitizirati i da će biti učinkovitije upravljanje ljudskim resursima u javnom sektoru itd. Ono o čemu bih ja govorila je u biti temeljni ciljevi koje ima ova Vlada. Znači, gospodarski rast, otvaranje novih radnih mjesta, demografska obnova i društvena sigurnost i pravednost. Posebna pažnja je tu posvećena privatnom sektoru kao nositelju ekonomskog razvoja. Naši poduzetnici će sigurno rado čuti da njih smatraju kralježnicom gospodarstva. Kad to povežemo sa jednom cjelovitom poreznom reformom zaista možemo nešto i očekivati. Posljednjih godina česte su bile porezne reforme. Naime, gotovo da nije bilo kvartala u kojem se nije govorilo o novim poreznim ili rasterećenjima ili nekim novim poreznim davanjima i već to je unosilo veliku nesigurnost potencijalnim investitorima. Znamo kada je u pitanju investicija da svaki ozbiljan investitor će napraviti Studiju opravdanosti investicije kako je učiniti, kako je izraditi kad ne znamo što nas već očekuje u narednom periodu. Vjerujem da pojednostavljenje sustava i nova porezna reforma koja će naravno predviđa donijeti i određena porezna rasterećenja da će doprinijeti upravo tom razvoju. Porezna uprava kao i sva javna uprava prema ovom programu trebala bi postati partner i imati partnerski odnos sa svim našim i građanima i poduzetnicima bilo obrtnicima ili trgovačkim društvima. Drugi važni segment u kojem se vidi potencijal, a sada imamo velike troškove zasigurno neaktivna državna imovina. Ona bi trebala u prvom redu služiti razvoju gospodarstva i to djelatnosti u području poljoprivrede i turizma. Upravo ove dvije djelatnosti novi program Vlade smatra generatorom rasta i gospodarskog razvoja. Jednom kvalitetnom kartom investicija u kojem bi bile popisane sve te takve, sva takva i zemljišta i zgrade sigurno bi doprinijele da se točno zna koji su to objekti koji u dogledno vrijeme mogu se aktivirati, što je za njih potrebno. Da li one imaju pripadajuću i kvalitetnu infrastrukturu, u kojem roku se ona može osigurati. Nadalje, što je sa prostorno-planskom dokumentacijom, koliko za to sve treba vremena i koliko treba sredstava. I sve to bi moglo doprinijeti tome da jedan ozbiljni investitor vidi da li uopće krenuti takvim putem ili ne. Kad je u pitanju poljoprivreda u ovom programu planira se posebnim mjerama zaštititi domaća proizvodnja. I zaista, žalosno je da domaći poljoprivredni proizvod našeg poljoprivrednika se ne nađe na stolu našeg ugostitelja ili našeg hotelijera. Posebnim mjerama treba upravo povezati poljoprivrednike sa našim turizmom kako bi upravo ove dvije grane gospodarstva bile što jače i kvalitetnije. U programu ove Vlade moglo se vidjeti da se planira ići sa smanjenjem PDV-a na dobra koja se koriste u poljoprivrednoj proizvodnji. Kad je u pitanju turizam također program Vlade ide u smjeru razvijanja određenih oblika selektivnog turizma što znači da bi poticali i nove inovativne sadržaje, a i one koji se odnose na razvoj kulturnog, športskog, zdravstvenog ili drugih oblika turizma. Sve ugostiteljske i turističke djelatnike će posebno veseliti, a danas baš od nikoga nisam čula da je rekao uvođenje CRO kartice. Naime, to je novi hrvatski turistički vaučer. Po tome bi poduzetnik RH koji želi nagraditi svog djelatnika mogao osigurati mu određeni iznos koji je oslobođen svih poreznih davanja i koji bi on mogao koristiti u bilo kojem ugostiteljskom, odnosno turističkom sadržaju u Republici Hrvatskoj. Nadalje kad je u pitanju obrazovanje dosta se o tome govorilo, međutim akcent ipak treba staviti da nova reforma obrazovanja treba kvalitetnije povezati se sa gospodarstvom i tržištem rada. Naime, do sada su se naši mladi školovali ili za odlazak preko granice ili za dugogodišnja čekanja na Zavodu za zapošljavanje. Veselit će sigurno upravo prosvjetne djelatnike, one ljude koji su svoj radni vijek, svoj život posvetili odgoju i obrazovanju naše djece što u ovom programu stoji kao mjera i poticanje izvrsnosti i motiviranje upravo učitelja, nastavnika i profesora. Također, kad je u pitanju obrazovanje, treba naglasiti da se planira dualno strukovno obrazovanje u kojem će i poslodavci postati partneri obrazovnih institucija. Najvrjedniji hrvatski potencijal su uvijek bili ljudi i njihove vrijednosti koji zajedno sa tradicijskim i prostornim obilježjima čine posebno bogatstvo Republike Hrvatske. Stoga ova Vlada posebne mjere i posebnu pažnju daje mladima i obitelji. Samo bih par mjera za koje nisam čula da su izgovorene. Naime, mladi bi dobili posebne kredite do 350 tisuća kuna za pokretanje vlastitog posla. Uvođenje novog prava statusa roditelja odgojitelja za obitelji sa 4 i više djece sigurno je mjera koja će posebno veseliti one koji su mnogobrojne obitelji ili možda koji su na granici jer će time zaista moći jako puno sebi osigurati. Subvencionirane bi trebale biti kamate za kredit mladim obiteljima ne samo onih koji dobivaju tzv. POS-ove stanove već i oni koji planiraju izgradnju obiteljskih kuća. To će doprinijeti izgradnji takvih objekata u ruralnim krajevima. Naime, dosada nije bilo takvih mjera koje su to pomagale. I još jedna izuzetno kvalitetna i dobra mjera je organiziranje i osnivanje tzv. alimentacijskog fonda za obitelji sa jednim roditeljem. Ona djeca koja nemaju kvalitetnu zaštitu bila bi na taj način kroz taj fond financirana, sufinancirana i osigurala bi im se određena pomoć. Na kraju, uvjerena sam da brojne ove mjere bi naši građani i oni koji su vama dali podršku podržali. I kao što se kaže da je ovo broj krasnih želja vjerujem da i kvalitetan program i te prekrasne želje, a i ljudi koji imaju znanje i iskustva to mogu provesti i da je prilika da im damo podršku i da pokažu ono što mogu i da se ovaj program što prije realizira. Hvala.
Hvala poštovanoj zastupnici. Za repliku se prvo javio zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedniče. Pa evo gospođa je rekla iz HDZ-a da kao ima poglavlje monetarna politika i da se spominje. Moram priznati da je to istina. Radi se o dvije rečenice proširene u kojima piše zapravo strašne stvari. Jedna od njih je da njihov program se svodi na to da se i dalje omogući korištenje znači kredita dugoročnih uz valutnu klauzulu za koju smo vezani, znači za euro. Iako tvorac eura odnosno njegov glavni arhitekt Otmar Issing sam kaže da je to propao projekt i da u njega ne vjeruje. Kada sam pitao gospodina Lovrinovića hoćete li replicirati gospođi on je rekao Pernar što ću ja njoj replicirati, kaže što se tiče njihovog programa bolje da ništa ne piše nego to što piše. To je vaš program gospođo i jedini program koji je bio dobar vaš je bio iz IFO instituta koji vam je predlagao znači i ukidanje valutne klauzule i slabljenje kune ali vi ste taj program očito brzo zaboravili, maknuli i uveli ste jedan novi stari program koji imamo prilike gledati od 1994.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku.
Hvala kolega Pernar. Jako mi je drago da je moja rasprava potakla vas da pročitate te dvije rečenice, a sačekajte da vidite što će to nova Vlada napraviti na polju monetarne politike.
Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Škibola.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Ovdje u programu HDZ-a piše da su temeljni ciljevi Vlade Republike Hrvatske do 2020. godine ostvarivanje stabilnog i trajnog gospodarskog rasta, stvaranje novih i kvalitetnih radnih mjesta, zaustavljanje iseljavanja i demografska obnova, društvena pravednost i solidarnost. Danas smo vidjeli društvenu pravednost i solidarnost. Gdje su saborski zastupnici bili danas kada se izbacivala obitelj iz jedinog doma? Svi ste sjedili ovdje, smijali ste se i čekali izglasavanje Vlade dok se naši ljudi tjeraju iz ulice tj. iz doma na ulicu. Ovdje piše Vlada Republike Hrvatske izradit će bilancu nacionalnog bogatstva i Strategiju nacionalnog održivog razvoja kojom će definirati prioritete za dugoročni opstanak, razvoj, prosperitet i sigurnost države za srednjoročni i dugoročni razvoj Hrvatske. Čiji dugoročni opstanak? Dugoročni opstanak uhljeba HDZ-a i SDP-a? Preko 50% mladih napušta zemlju jer ne mogu naći zaposlenje. A program monetarne politike je isti kao i onaj bivši program monetarne politike, a to je restriktivna monetarna politika.
Zahvaljujem.
Još imam 15 sekundi. Htio bih reći još gospođo Dalić sjećam se kad ste vi bili ministrica i zagovarali ste fiskalnu konsolidaciju i znam da ćete i dalje zagovarati fiskalnu konsolidaciju ali onda nemojte koristiti tu ekonomsku terminologiju nego recite jednostavno ljudima da je to povećanje poreza, rezanje plaća, mirovina itd. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
…/Naknadno uključena./… saborski zastupnici bili na svojim radnim mjestima za koja smo plaćeni. I nismo ni imali obavijest da se tako nešto događa, vi ste to znali. Pitanje, kojim pravim propisima je tako nešto predviđeno ili ne? Ono što se donese koji zakon se donose u ovom Saboru taj se i provodi i saborski zastupnici moraju uvažavati do promjene zakonskih propisa. Nadalje, vi govorite o tome što se radi i uspoređujete to sada programom Vlade. Mi smo na početku, još ova Vlada nije ni izglasana, vi im već spočitavate nešto što je od ranije ih zateklo. Čekajte da tek budu imenovani oni i ministri pa onda da poduzmu određene korake i onda ih možete s pravom kritizirati.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Žekljo Lenart.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana gospođo, vi ste ovdje spomenuli rješavanje pitanja poljoprivrede kroz turizam, ja bih molio da ministar vodi računa o tome da nažalost uglavnom hotele su kupili stranci pa da je poljoprivrednim proizvođačima vrlo teško plasirati svoja sredstva kroz to. Ja vam govorim iz pozicije poljoprivrednog proizvođača koji rade 30 hektara zemlje i proizvodi 250 tona hrane. Seljaci su uplašeni, danas više već godinama nemamo prosvjeda seljaka da iskažu svoje stajalište koje imaju javno. Imamo razdijeljenost seljaka na udruge, još malo pa će skoro svaki poljoprivredni proizvođač imati svoju udrugu jer sve je manje proizvođača, sve više udruga. Postoje ovo u turizmu povezivanje poljoprivredne proizvodnje i turizma vrijedi izgleda samo za velike proizvođače za velike koncerne da tako kažem koji mogu plasirati svoju hranu u hotele jer nažalost mi mali proizvođači to ne možemo. I ovdje se spominje navodnjavanje koji je bivši ministar spomenuo i mislio riješiti pitanje poljoprivrede kroz navodnjavanje. No ja ću vam reći kao poljoprivredni proizvođač, meni nije problem sustav navodnjavanja već je problem vodozahvat kojega nitko neće riješiti kako bismo mi mogli riješiti svoje sisteme za navodnjavanje koje danas i nisu skupi i za manje proizvođače su vrlo lako dobavljivi i svako skoro od proizvođača može. U tom smjeru treba gledati malo probleme koji su u poljoprivredi. Ja bih volio da poljoprivreda i turizam stvarno surađuju onako kako pričamo već godinama o povezivanju zelene i plave brazde, samo nažalost te dvije brazde nikako da se dogode da konačno hrvatska hrana završi na stolu hotela da je konzumiraju stranci, a da ono što se zaradi da hrvatska kuna završi u hrvatskoj lisnici. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, upravo u ovom programu Vlade zaštita domaće proizvodnje, domaći proizvod na našem stolu i sve ono što može povezati i poljoprivredu i turizam, zaštiti je od vanjskih i velikih i posebna pažnja je obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, a vjerujem kroz različite subvencije ili smanjenje poreznih davanja i slično.
Hvala za odgovor na repliku. Ja bih samo zamolio opet malo pozornosti u trenutku kada kolege izlažu jer je malo ipak priznat ćete teško pričati u trenutku kada cijela sabornica priča. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je Milorad Batinić.
Hvala predsjedniče. Kolegice, kada ste govorili o poglavlju obrazovanje, mene bi više veselilo da sam u ovom programu pročitao da se uvodi odnosno da će nova Vlada uvesti obvezatno srednjoškolsko obrazovanje, osigurati prijevoz srednjoškolcima jer to je preduvjet dostupnosti i da pohađaju školu. Nadalje, sustav usklađen s potrebama tržišta rada. Da, ciljano školovanje kadrova. Na sjeveru se to provodi već od 2009., 2010. godine. Postoje određena iskustva. Međutim, ono što me svakako vjerujem da ću dobiti slijedom određenog vremena određena pojašnjenja, ono što me zbunjuju te zajedno odlučuju i programu i upisnim kvotama. Što to znači? Ima niz stvari na koje bih se mogao referirati i mislio sam i kroz pojedinačnu raspravu. Međutim ono što svakako mislim da nisam siguran koliko će dugo ova Vlada nažalost funkcionirati, temeljem iskustava prošle iste Vlade, iste koalicije, ali svakako želio bih da funkcionira puno duže i da sve ove ciljeve koji su ovdje zacrtani da se ispune. Isto tako, nisam a volio bih čuti i ministra financija gospodina Marića, kada bi ove ciljeve sveo na četverogodišnje razdoblje financijski prikaz koliko bi koštali ovi ciljevi da se realiziraju? Jel bi proračun trebalo povećati dva, tri ili koliko puta? Moram biti plan je ambiciozan, da li je uhvatljiv, koliko je realan? Velim volio bih čuti, nadam se da ćemo vidjeti prvu neku projekciju koliko će biti realno da se ciljevi ostvare kroz proračun i kroz projekciju proračuna, a tada ćemo moći kvalitetnije raspravljati i procijeniti da li ćemo proračun da ili na koji način i kako. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega pa slažem se sa svim onim što ste iznijeli samo kada je u pitanju obrazovanje, ja nisam spomenula, ali točno stoji, Vlada će osigurati jednaku dostupnost dječjih vrtića, školskih ustanova svima itd. što znači voditi računa i o troškovima prijevoza. Što se tiče obveznog srednjoškolskog obrazovanja to sigurno ministar, a podršku će imati i potpredsjednika Vlade i samog premijera jer zaista je neophodno u današnje vrijeme da minimalno ima neko srednju školu.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolegice Branka, sve ste dobro opisali što su osnovni ciljevi i temeljni ciljevi ovoga programa kao i što je to pet osnovnih stupova na kojima će Vlada posebno raditi. No niste rekli da u ovom sastavu predloženika koje je mandatar predložio nema nijednoga onoga koji iza sebe nema krasnu karijeru rada i komu to nije prvo radno mjesto u Vladi kao što je bilo u nekim proteklima. Zaboravili ste reći i to da je po prvi puta dva zapovjednika gardijskih postrojbi koji su u Vladi a jedan od njih je i potpredsjednik Vlade koji će biti za obranu i nacionalnu sigurnost. To su oni temelji provođenja programa i to su stupovi koji će sigurno kao što su svojom karijerom dosegli sve ovo da budu danas pred nama izabranici oni će biti jamac za izradu i provedbu ovoga temeljnog programa koji je pred nama. Naravno da formule i izračuni ne mogu biti u ovome dokumentu nego će oni garantirati realizaciju ovih temeljnih ciljeva.
Hvala zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je Saša Đujić.
Hvala predsjedniče. Kolegice Martinčev, vi ste ovdje iznosili dijelove ovoga programa i u biti sve što ste vi istaknuli ja se sa svime slažem sa vama i podržavam sve to, ali to nije program to je lista lijepih želja i to je nešto što bi mi htjeli da se dogodi. Jer u ovom programu koji je nama predložen nema niti jednog jedinog konkretnog načina niti poteza kako će se nešto od svega toga što ste vi istaknuli napraviti. I sada ono što me potaknulo da se javim su mjere za poticanje zapošljavanja mladih koje ste vi spominjali i istaknuli ste jednu jako dobru mjeru a to su povoljni krediti do 350 tisuća kuna za mlade za pokretanje vlastitog posla. Ali u rečenici toj istoj na početku, ona počinje sa redefinirati ćemo mjere stručnog osposobljavanja mladih. E sada vidite, ja ne znam šta to znači, da li to znači da će se sadašnja naknada koju korisnici tih mjera od 2400 kuna koje dobivaju smanjiti možda na 1200 jer i to može biti redefiniranje te mjere ili će se to dignuti na 3000 ili će se dignuti možda na prosječnu plaću u RH od 5,500 i takve stvari. E sada kada bih ja to znao možda bih ja podržao ovu Vladu ali to su nepoznanice koje mi ne znamo iz ovoga. Ili isto tako u ovom programu piše da će se omogućiti dobrovoljni ostanak na tržištu rada i nakon 65 godine. E sada mene i to zanima pod kojim uvjetima. Da li to znači da ne znam ako je netko stručan i toliki stručnjak da ga trebamo i nakon 65 godine, ja sam za to da on radi ali bi on trebao plaćati veća davanja. Pa ako stvarno vrijedi, i donosi nam ekstra benefit, onda poslodavac neka na njega da veće poreze. Ali u suprotnom, je li to mjera za poticaj zapošljavanja mladih? Ako ljudi neće ići u mirovinu kada će se otvoriti radna mjesta za mlade ljude? I tako niz takvih primjera koji su unutra. I još jedna stvar, dobra stvar je uvođenje brzog interneta u sva kućanstva do 220 godine ali isto ne piše kako, da li to znači da će Vlada svim građanima u Hrvatskoj omogućiti besplatni Internet što bi bilo dobro. Ali mi iz ovoga to ne vidimo. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku.
Pa kolega teško je sve to objasniti kroz tekst od 40-ak stranica ali meni je drago da sam čula od vas da su ovo lijepe želje pa nekako očekujem da svi vi lijepe želje podržite.
Hvala. Sljedeća zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Milanka Opačić.
Pa gospođo Juričev-Martinčev, kada ste govorile o ovim pravima, sve je to jako lijepo napisano. Mene samo zanima odakle novci za to budući da još uvijek pamtim neke brojeve pa ću vam ovako reći. Npr. delimitiranje porodnih naknada drugih 6 mjeseci je negdje oko milijardu i 400 milijuna kuna. Ona jednokratna naknada koju ste prošli puta predlagali čini mi se da je nekakvih na razini 350 milijuna kuna. Status roditelja odgajatelja sasvim sigurno je još nekakvih stotinjak, tko zna koliko stotina milijuna kuna, teško je sada izračunati. Inkluzivni dodatak je nešto što smo radili 4 godine sa savezima i udrugama, ako ne želite ni jednog invalida oštetiti za postojeća prava a nitko normalan to neće napraviti vama i za to treba nešto oko 800 milijuna kuna kojih nemate. Govorite o nacionalnoj mirovini koja traži dodatna sredstva iz proračuna. Dakle s jedne strane imate ministra koji govori o fiskalnoj konsolidaciji, o smanjivanju javnog duga, sada proračun puca po svim šavovima, vi u sustavu socijale nikog ne možete zaposliti jer nemate novaca. Vi ne možete neka prava povećati jer nemate novaca. Ovo ovdje, mi smo izračunali samo neka od ovih prava su negdje oko 11 milijardi kuna teška. Moje pitanje je samo odakle je to. Sve to lijepo zvuči. I ova obrazovna reforma isto tako košta. Dakle struka je napravila kurikulum međutim to je samo nulta točka. Nakon toga gdje je edukacija profesora i učitelja? Gdje su ostala ulaganja koja su potrebna? To je ulaganje koje se isplati kao i sve ove mjere ovdje, ali ja se samo pitam odakle novci. Ne bih voljela da ponovno sve ovo bude samo dio programa i da padne sve na financijama. To je ustavni ono što je realno jer i gospodarski rast koji je krenuo od 2% i da dođe do 5% naprosto neće biti dovoljan da se sva ova obećanja isfinanciraju. S druge strane govorite o vrtićima koje ćete učiniti dostupnima. Koliko ja znam to je u jedinicama lokalne samouprave, to je u njihovoj ingerenciji. Kako možete obećavati da će biti dostupni? Jedinice lokalne samouprave to moraju graditi, one za to nemaju novaca. Dakle bojim se da je ovo sve skupa lista lijepih želja. Vidjeti ćemo kroz određeni period već ovaj proračun koji će doći za 2017., vidjeti ćemo koliko će se toga realizirati.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovana kolegice, pa ovaj program treba gledati u paketu. Znači gledamo gospodarski rast, stavljanje u funkciju neiskorištene državne imovine, povećanje broja zaposlenih i sve to zajedno može doprinijeti tome da možemo imati i veća državna davanja. Kada su u pitanju vrtići samo ovako kratko, morate znati da sva naselja do 5 tisuća stanovnika imaju sada veliku mogućnost financiranja vrtića iz sredstava EU fondova.
Hvala na odgovor za repliku. I zadnji zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Bunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana zastupnice, drago mi je da se brinete za demografsku obnovu zemlje i da smatrate da smo mi iz Živoga zida demagozi. Međutim, ima li veće demagogije nego obećavati 1000 eura za svako novorođeno dijete pa da se nikada nikome ne isplati tako jedna naknada? Također ste u mjerama porezne reforme predlažete jednu od mjera koju predlažete je smanjenje poreznih olakšica za prvo i drugo dijete. Da li je to u funkciji demografske obnove? Da li je u funkciji demografske obnove kašnjenje stipendija studentima koji započnu akademsku godinu 1.9. a 1.7. moraju održati štrajk i stanovati ispred Ministarstva znanosti da bi konačno te stipendije dobili. Da li je u funkciji demografske obnove to što su danas izbačena dva unuka obitelji Dukić iz svojeg jedinog doma? Vi ste znali jučer ovdje gospodine Sinčić je upozorio da će se to dogoditi, jeste li došli pred njihovu kuću ili u stan? Hoćete li je večeras ponuditi barem smještaj u svojoj garaži ako nigdje drugdje? Želite li ih nazvati, evo ja imam broj telefona pa vam ga mogu dati. Pa onda ako ih nazovete onda možemo pričati o demagogiji ili o nekakvim pozitivnim stvarima u vezi djece. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Bunjcu. Slijedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Božo Ljubić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, gospodine mandataru, kolegice, dame i gospodo kandidati za ministre u budućnoj Vladi. Mandatar Plenković nam je prezentirao program, predstavio kandidate za buduću Vladu, program i životopisi ovih kandidata meni su pouzdanje da u budućnosti možemo očekivati jednu uspješniju i jaču Hrvatsku. Kao Hrvat koji je izabran kao zastupnik izabran na listi za 11. izbornu jedinicu i kao politički predstavnik Hrvata iz Bosne i Hercegovine jasno mi je da samo jaka Hrvatska je u stanju skrbiti u svojim strateškim nacionalnim interesima ali i interesima svih Hrvata koji žive izvan RH. Stoga ću se ja ovdje u ovoj svojoj raspravi fokusirati samo na ona pitanja koja se odnose na položaj Hrvata izvan RH odnosno na očekivanja Hrvata iz RH od nove Vlade. Prvo se odnosi na ostvarivanje prava glasa Hrvata iz RH. Prema prilično relevantnim procjenama oko 4 milijuna Hrvata i hrvatskih potomaka živi izvan RH. Po mojoj slobodnoj procjeni nekoliko tisuća nas ima biračko pravo, međutim činjenica da to biračko pravo ostvarujemo u nemogućim uvjetima zapravo je ujedno i negiranje toga prava. Pa čak i Ustav RH ima u svojim člancima kontradikcije. Naime, članak 45. Ustava RH jamči svim hrvatskim državljanima nakon navršenih 18 godina opće i jednako biračko pravo. Međutim, već u drugome i trećem stavku toga članka vidimo kontradikciju u odnosu na prvi stavak kada se kaže Hrvati koji žive ili prebivaju izvan RH imaju pravo na tri mandata i pravo mogu ostvarivati samo u diplomatsko konzularnim predstavništvima. Zapravo to je na neki način i negacija toga prava. Zato ja apeliram na buduću Vladu da zajedno sa Saborom krenemo u nužne izmjene i Ustava i Izbornog zakona koji će Hrvatskim državljanima izvan RH omogućiti jednako i opće biračko pravo koje Ustav jamči u svom prvom stavku članka 45. svim državljanima RH. Ja znam da parlamentarna većina nema potrebnu većinu, dvotrećinsku većinu za ove promjene i zato ja namjeravam zajedno s vama graditi jednu klimu u hrvatskoj javnosti i u ovom Saboru koja će dovesti do toga da na pitanje prava glasovanja Hrvata izvan RH ne gledamo kako na stranačko pitanje, već da to gledamo strateško nacionalno pitanje. Jer integracija Hrvata izvan RH u društveni i ekonomski život Hrvatske je zapravo strateški interes RH. I zato ja očekujem da najmanje što trebamo učiniti u ovom razdoblju koje je pred nama promjenama zakona omogućiti dopisno ili elektronsko glasovanje i na taj način ljudima koji to žele omogućiti to pravo. Jer dame i gospodo prethodna registracija, putovanje stotinama kilometara u Bosni i Hercegovini ili tisućama kilometara u Australiji, južnoj i sjevernoj Americi je zapravo onemogućavanje toga prava. Drugo pitanje koje ovdje želim istači to je pitanje položaja Hrvata u Bosni i Hercegovini. Ja nažalost moram reći da se zadnjih 15 godina Hrvatska prilično pasivno odnosila prema ovom pitanju. Nekako se šuteći prelazilo preko toga da se erodiraju prava Hrvata u Bosni i Hercegovini čak i ona zagarantirana Washingtonskim i Daytonskim mirovnim sporazumima kojih je Hrvatska potpisnik. U ovom periodu zapravo rezultat je da na polovici teritorija Bosne i Hercegovine koji se naziva Republika Srpska nije ostalo niti 5% Hrvata koji su prije rata tamo živjeli, a oni koji tamo žive ne uživaju nikakva prava. I zato danas nisam htio replicirati kolegi Pupovcu kada je govorio da ne bi volio da Hrvati u Srbiji imaju prava koja imaju Hrvati u Hrvatskoj ali bih ja bio sretan da Hrvati u Republici Srpskoj imaju bar jednoga zastupnika u Narodnoj skupštini Republike Srpske a desetljećima već ga nemaju. Isto tako u drugom djelu Bosne i Hercegovine zvanom Federacija Bosne i Hercegovine Hrvatima se erodiraju prava koja su Washingtonom, Daytonom zagarantirana i svjedoci smo bili da je u dva mandata glasovima Bošnjaka izabran pripadnik, a ne predstavnik hrvatskog naroda u predsjedništvo. Svjedoci smo da je u dva mandata Vlada Federacije Bosne i Hercegovine bila formirana bez legitimnih hrvatskih predstavnika od pripadnika hrvatskog naroda lojalnih bošnjačkim elitama. Osobno ja bi molio samo zastupnike da ako ih ne interesira da barem šute. Ja bih, ja ću reći jedan primjer. Kao predsjedatelj zastupničkog doma prije dvije godine sam uputio zahtjev za ocjenu ustavnosti na Unutarnji sud Bosne i Hercegovine propitujući ustavnost Izbornog zakona Bosne i Hercegovine … izbora delegata u Dom narodne Federacije Bosne i Hercegovine. Prije par tjedana je bila otvorena javna rasprava na Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine. Na javnoj raspravi su sudjelovali relevantni stručnjaci iz zemlje i inozemstva, ustavni suci. Tu su bili prisutni mediji iz Bosne i Hercegovine, čak i regionalni mediji Al Jazeera, N1 itd. itd. Ni jednog medija iz Hrvatske nije bilo. To pokazuje koliki je interes, dakle ovdje određene hrvatske javnosti za hrvatsko pitanje u Bosni i Hercegovini. Međutim, ja želim istači i pozitivne primjere. Želim istači pozitivan primjer europarlamentaraca hrvatskih predvođenih gospodinom Plenkovićem, gospodinom Stierom, Piculom i ostalima koji su prije 30 godina izlobirali Rezoluciju Europskog parlamenta o Bosni i Hercegovini koja osuđuje centralizam ja kažem Sarajeva i separatizam ja kažem Banja Luke, a zagovara federalizam, decentralizaciju, supsidijarnost i legitimno predstavljanje. Također želim istači pozitivan primjer djelovanja hrvatske predsjednice zadnjih mjeseci koja zapravo zagovara ustavne promjene nužne da se ostvari konstitutivnost naroda i stabilnost BiH. Sljedeće pitanje koje je za nas izuzetno važno to je pitanje zaštite digniteta Domovinskog rata. Valorizacija ispravna doprinosa HVO-a obrani i Bosne i Hercegovine i Hrvatske, zaštita hrvatskih branitelja HVO-a od politički i nacionalno motiviranih progona za navodne ratne zločine. Isto tako pomoć hrvatskoj šestorci u Haagu da bi se odbacila monstruozna i apsolutna optužnica za tzv. udruženi zločinački pothvat. I na kraju da kažem o hrvatskoj dijaspori. Ja sa velikim pouzdanjem gledam na budućnost hrvatske Vlade i uključenje hrvatske dijaspore i društveni i ekonomski život Republike Hrvatske. Pri tome naravno je potrebno napraviti određene promjene. O Izbornom zakonu sam već govorio i promjenama Ustava, promjena Zakona o strancima. Ja smatram da svim Hrvatima izvan RH treba omogućiti i ulaz i kretanje i rad i boravak u Hrvatskoj isto kao da su i hrvatski državljani, jer i to je zapravo dio imigracijske politike. I neka nikome više ne pada na pamet u RH da imigracijsku politiku bazira na isisavanje Hrvata iz BiH. Naprotiv, Hrvatska treba svim mjerama i političkim i ekonomske politike poticati ostanak Hrvata u BiH jer je to zapravo dugoročni strateški interes RH, interes suverenosti, pa čak i teritorijalnog integriteta u budućnosti. I u tom kontekstu ću samo spomenuti jednu sekvencu iz ovoga programa. To je prometna infrastruktura. Naime, u programu podržavam sve planove za prometno povezivanje RH uključujući i Pelješki most i ostalo. Međutim, nije spomenut koridor 5C. Koridor 5C je strateški važan projekat, autoput na koridoru 5C za povezivanje istoka i juga Hrvatske, ali isto tako i za povezivanje Hrvata i u Bosni i Hercegovini i Hrvata u Republici Hrvatskoj. Također ću reći jednu stvar koja se tiče jadransko-jonskog autoputa. Ja znam da se ovdje u Hrvatskoj vode rasprave da bi taj autoput trebao ići obalom. Ja ne dijelim to stajalište. Ja smatram da bi bilo najbolje i za Hrvatsku i za Hrvate u BiH da on ide hrvatskim područjima u BiH. To su područja zapravo koja su nekad bila naseljena. Ukidanjem uskotračne željeznice ta područja su doživjela depopulaciju. Ponovnim, dakle prometnom valorizacijom toga područja ja se uzdam u demografsku revitalizaciju tih područja što može biti izuzetno važno i za RH u budućnosti ne daj Bože u slučaju neke ratne krize kakve smo bili svjedoci evo prije 20 godina. I kad smo svjedoci koliko je da tako kažem ta činjenica da su Hrvati tu bili pomogli obrani juga Hrvatske. Naravno nacionalne manjine hrvatske koje žive u susjednim državama i zemljama Europe trebaju biti riješena na odgovarajući način i upravo bih bio sretan da njihov status bude riješen na način kako je Hrvatska riješila položaj svojih nacionalnih manjina. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Prvi koji se javio za repliku je zastupnica Marija Puh.
Poštovani gledajući danas predloženu ovdje nama Vladu ne mogu se oteti dojmu da je jedan veliki dio Hrvatske također zaobiđen i ignoriran. Naime, iz sjevera Hrvatske, iz 5 županija Krapinsko-zagorske, Varaždinske, Međimurske, Bjelovarsko-bilogorske i Koprivničko-križevačke županije nije predložena niti jedna jedina osoba koja bi bila u Vladi RH. Smatram da je to nezamislivo jer je sjever Hrvatske jedan od najkonkurentnijih dijelova Republike, dio Hrvatske koji ima pozitivnu vanjsko-trgovinsku bilancu, dio Hrvatske koji ima jako puno, jako razvijeno malo i srednje poduzetništvo i dio Hrvatske koji stvarno radi i trudi se. Jednostavno nezamislivo mi je da 15% stanovnika RH nema niti jednog svog predstavnika u ovoj našoj današnjoj Vladi. Hvala.
Hvala zastupnici. Odgovor na repliku.
Gospodine predsjedniče, ja ću biti vrlo kratak. Dakle, ja ne vidim zapravo što je iz moga izlaganja pobudilo ovu repliku. Ali u programu hrvatske Vlade koji je prezentirao gospodin mandatar zapravo se izrijekom zagovara, dakle ravnomjeran razvoj svih područja RH i prometnog povezivanja. Pa prema tome, smatram da će te stvari biti zastupljene u radu buduće Vlade.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Ljubić u pravu ste, Hrvati su u BiH kao konstitutivan narod dovedeni u poziciju na žalost manjine, jer prema njima se ne poštiva Daytonski sporazum kao prema ostala dva naroda u BiH. Naravno i ustavna obaveza Hrvatske države je skrbiti o Hrvatima u BiH. Na žalost, sve Vlade do sada nisu to najbolje činile. Zbog toga imamo i rezultate da se iselilo cijelo to područje, da imamo sve manji broj stanovnika. Hrvatska država mora pomagati, ima obavezu kroz institucije, financijske potpore da pomaže vaše krajeve u Bosni i Hercegovini gdje Hrvati žive. To je jedini način da sačuvamo i strateški nacionalni interes tj. sigurnost Republike Hrvatske u tome području gdje po dubini nemamo zaleđa. Naravno, veliki obol i u Domovinskom ratu su dali Hrvati iz BiH kroz Hrvatsku vojsku i Hrvatsko vijeće obrane kao i obrnuto. Kao jedan od sudionika u operacijama legitimnim Hrvatske vojske u BiH sam bio zajedno sa zapovjednikom generalom Krstičevićem, teško su se obranila ta područja i sačuvala. Ali danas osuđeni, sudi se ljudima u Haagu koji su bili zaboravljeni iz HVO-a tj. HV generalima koji su bili zaboravljeni osim u posljednje vrijeme je ministar pravosuđa Šprlje otišao među te generale i vidio što im treba pomoći kroz pravnu pomoć. Čak im ni knjige nisu htjeli njihove priručnike da potpomogne Hrvatska država. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala gospodinu zastupniku Bulju što mi je dao priliku dakle da evo spomenem još nekoliko stvari koje mi zapravo vrijeme koje je bilo na raspolaganju nije dozvoljavalo. Nažalost, kada smo mi danas uživali dakle članke izvornog Washingtona i Daytona, ali na Daytonu ću se zadržati, pozicija Hrvata u BiH je bila puno bolja. Zapravo nasilno i nametnute revizije Daytona bez narodnog parlamentarnog legitimiteta od strane visokog predstavnika Petrića 2001. godine i temeljem toga izborni zakon evo čiju ustavnost sam ja propitivao su doveli do toga da zapravo hrvatska konstitutivnost je danas prisutna samo na papiru. Što se tiče ostalih stvari koje ste rekli, zapravo doprinosa hrvatskih branitelja iz BiH u obrani Hrvatske i obrani BiH to je opće poznato i ja sam uvjeren da će i kroz ovaj zajednički Zakon o pravima hrvatskih branitelja biti valoriziran i riješen status i hrvatskih branitelja HVO-a iz BiH. Što se tiče toga ja sam i dalje optimist, zapravo možda danas više nego ikada jer zapravo se stvara svijest i u EU i u svjetskim centrima moći, u prvom redu mislim na SAD, da su Hrvati taj… [[Ne razumije se.]] element BiH i da su Hrvati zapravo najpouzdaniji saveznik zapadnih vrijednosti u BiH. S druge strane u BiH se stekla jedna vertikala zahvaljujući Hrvatskom narodnom saboru na čelu čijeg glavnog vijeća sam ja trenutno. Mi danas imamo jednu koherentnu zajedničku hrvatsku politiku u BiH. Srećom imamo danas vertikalu vlasti od općinske preko županijske, entitetske i državne od legitimnih predstavnika Hrvata i sretna je okolnost da danas ima predsjednicu Kolindu Grabar-Kitarović na Pantovčaku i što ćemo imati od danas i predsjednika Vlade gospodina Plenkovića i gospodina Stiera kojima je stalo do ovoga pitanja, koji znaju njegovu stratešku dimenziju. I uvjeren sam da ćemo u sljedećem periodu mijenjati stvari na bolje.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani kolega Ljubiću interesantno je da baš vi nas pozivate na jedinstvo Hrvata u Hrvatskoj i BiH i na zanemarivanje Hrvata u BiH. Kad malo pogledate na internetu, ispravite me ako griješim, ali upravo jedan od glavnih čimbenika ili faktora za razjedinjavanje stožerne stranke Hrvata u BiH HDZ-a ste bili vi. Vi ste osnovali HDZ 1990. ako se ne varam i umjesto jednog HDZ-a i jedne stranke Hrvata u BiH tamo su na izbore izašle dvije stranke. Onda kad se birao taj član Predsjedništva BiH onda ste vi iz tog HDZ-a 1990. birali jednog, onaj HDZ izvorni i originalni je birao drugoga i kad se dvoje svađaju treći bere jagode. Tako to biva. I na kraju kako Internet kaže na kraju ste izašli iz toga HDZ-a 1990 jer ste se i tamo s njima posvađali, sad ste nezavisni. Čisto bilo mi je interesantno kad ste o tom jedinstvu govorili pa sam malo evo zaguglao pa vidio sve. Pa ako u nečemu griješim slobodno me ispravite. Evo, unaprijed se ispričavam. A druga stvar, kad govorimo o glasanju i zastupljenosti Hrvata iz dijaspore iz BiH u Hrvatskome saboru pa Ustav Republike Hrvatske sve jasno govori o tome. Dvotrećinskom većinom donesen je Ustav po tome pitanju tako da uistinu ne vidim čemu sada ponovno revizija svih tih stvari. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem i evo primam ispriku jer griješite naravno. Ja sam osnivao i HDZ u BiH 1990. ali sam osnovao i HDZ 1990-2006, ali sam i obnovio rad Hrvatskog narodnog sabora prije 5 godina kada su došli u pitanje strateški hrvatski nacionalni interesi i već sam evo šestu godinu na čelu Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog sabora koji okuplja 12 hrvatskih političkih stranaka i 95% izabranih imenovanih hrvatskih dužnosnika. I zahvaljujući tome projektu mi smo danas došli do te vertikale legitimnih hrvatskih predstavnika u BiH. Jedino što nikad nisam bio u Partiji jer nikad nisam bio u SDP-u, uvijek sam bio pripadnik HDZ-a. Dakle, čak danas evo formalno nisam član nijedne stranke ali za sebe kažem da sam nezavisni HDZ-ovac i evo dobio sam čast da vodim ovu listu za 11. izbornu jedinicu u ime HDZ-a. Prema tome, ja sam više HDZ-ovac nego što ste vi možda Darko Parić.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedniče. Htio bih reći da pođimo od pretpostavke da su za probleme Hrvata u BiH ekonomske krivi Srbi i Bošnjaci. Međutim, postavlja se pitanje tko je onda kriv za njihove probleme ako su oni u većini? Brzo ćete doći do zaključka da ekonomski problemi u BiH podjednako pogađaju sve tri narodnosti, a da su glavni uzročnik njihov ne ona druga narodnost nego njihovi vlastiti korumpirani političari i korumpirana vlast koja šuti i skriva činjenicu da se BiH nalazi pod monetarnom okupacijom kao i naša vlastita domovina. 1997. godine Novozelanđanin Peter Nicol instaliran je za guvernera Središnje banke BiH i kao što je kolega maloprije rekao dok se dvoje njih svađa u slučaju BiH tri naroda su se svađali tko će od njih biti guverner pa je došao Novozelanđanin. Na isti način vi već 20 godina mrcvarite oba HDZ-a zajedno Hrvate u BiH kao što i SDA mrcvari Bošnjake i Dodik mrcvari Srbe. A zašto? To radite samo zato da bi okretali ljude jedne protiv drugih kako bi na njihovoj muci i patnji mogli zapravo zadržavati svoju političku vlast koja je u biti sluganska jer je BiH pod vašom upravom ništa više nego protektorat i visoki predstavnik je vama nadređen. U BiH nema demokracije nikakve, a vi svi o tome šutite. Vi niste u stanju izbore u Mostaru već osam godina organizirati i to je jedna sramota za koju ne možete kriviti druge nego sami sebe. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Pernar, … korupcije i nepoštenju je pravedno raspoređena na ljude manje-više u čitavom barem ovom području koje mi naseljavamo. Prema tome ne možete optuživati ljude pa ni političke predstavnike u BiH za korupciju. S druge strane, BiH je blokirana svojim ustavom, svojim uređenjem, svojevrsnom luđačkom košuljom koju je tako je nazvao Ustav BiH već spomenuti ovdje visoki predstavnik … Petrić ali tek nažalost tada kada je otišao sa te funkcije. U BiH žive pristojni ljudi, vrlo talentirani ljudi, pripadnici sva tri konstitutivna naroda, ljudi koji žele živjeti u miru i koji žele živjeti u jednoj funkcionalnoj prosperitetnoj BiH. Međutim, ovaj ustav to ne omogućava. Ja ću vam reći što sam rekao na jednom sastanku vani dok sam bio predsjedatelj zastupničkog doma na kojem je bio i uvaženi predsjednik ovoga Parlamenta, gospodin Leko u pretprošlom mandatu. Rekao sam ovako, ja i Leko smo skoro ista generacija, rođeni u istoj općini u Širokom Brijegu, pohađali istu gimnaziju, ništa se manje ne osjećam europejcem od gospodina Leke, a gospodin Leko je predsjednik parlamenta države koja je već šest ili sedam godina u NATO-u, koja je već dvije godine u EU, a ja sam predsjednik parlamenta države koja je svjetlosnim godinama daleko od toga. Dakle radi se o tome da BiH treba jedan novi ustav, treba joj jedno uređenje koje će omogućiti i ljudima i narodima da žive skupa i da se skupa razvijaju, a taj ustav može biti samo proizvod dogovora tri njena tvorbena konstitutivna naroda. Kažem tvorbena jer mnogi ne razume što to znači konstitutivnost, dakle bez jednog od tri konstitutivnog naroda, bez njegove ravnopravnosti nema BiH kao takve, bar je nema u ovim granicama. I zato RH ima i strateški interes, ali i ustavnu obvezu [[Upadica: Hvala.]] da skrbi da BiH konačno postane funkcionalna … država.
Hvala zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivica Mišić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Ljubiću drago mi je čuti od vas da ste se i vi pokušali i da se pokušavate iz Hrvatskog sabora boriti za Hrvate iz BiH, a posebno za Hrvate iz Bosanske Posavine. 25 godina ste u politici pa se postavlja pitanje sada ovdje pred svima, a šta ste vi to napravili za Hrvate u Bosanskoj Posavini? Od 140 tisuća Hrvata vratilo je se negdje do 6 tisuća Hrvata. Ako budemo ovako pomagali Hrvate koliko ste vi pomogli u 25 godina i bavili se politikom, nažalost svi će umrijeti u izgnanstvu i nikada se vratiti kućama neće. Ako ste obilazili Bosansku Posavinu i sela oko Dervente i u čitavoj Bosanskoj Posavini vidjeli ste samo drva da rastu iz kuća. Niko se nikada dotakao nije u hrvatskoj, a istina i u bosanskoj politici da bi time ljudima pomogao. Rat je završio prije 20 godina, ja smatram da se svaki čovjek trebao vratiti svojoj kući, pokušati izgraditi svoj dom i utjecati na Dodika i na Banja Luku da se to dozvoli. Ja Pupovca razumijem što se bori za Srbe, ali nas ne razumije koji se mi ne borimo za naše interese, a znamo da 1463. nijedne pravoslavne crkve nije bilo u BiH, da je BiH kolijevka hrvatstva, naravno nije bilo ni Turaka do tada. Šta danas imamo? Imamo raseljenu, iseljenu, devastiranu Bosnu gdje ljudi plaću i ljudi su jadni. Ne znam što bi rekao više na tu temu. Sramota vas koji ste vodili politiku BiH, a nadam se da će jednoga dana i odavde iz Hrvatske krenuti jedan pravi smjer da se tim ljudima pomogne i da se koliko toliko vrate svojim kućama. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
… dakle nisam ja ovdje došao da se sam borim za Hrvate u BiH već uz vašu pomoć, uz pomoć parlamentarne većine, uz pomoć oporbe, jedino na takav način jer smatram da je položaj Hrvata u BiH strateški interes RH. A što sam ja učinio za Hrvate u Posavini? Isto ono što i za Hrvate u Hercegovini. Da vam sada ne nabrajam što sam sve učinio, ja ću vam samo, utemeljio sam bolnicu npr. Opću bolnicu u Orašju, ja kao ministar zdravstva tada i koje nikada tamo nije bilo i danas se Hrvati mogu rađati ili građani Bosanske Posavine u Posavini, ne moraju ići u Županju. Naravno, gospodine Mišiću iz vaše rasprave ja razaznajem jednu stvar, jednu zamjenu teza koja se često može čuti u određenim krugovima Hrvata i u BiH i van Hrvatske kao da su za sve stradanje Hrvata u područjima gdje su zbilja stradali, područje Posavine, dijelova ili čitave Republike Srpske da kažem, o tome sam malo prije govorio, kao da sve krivi Hercegovci. Zapravo kao da su Hercegovci krivi što su manje stradali, a zapravo nije tako. Ja sam bio prije mjesec dana za vrijeme kampanje na jednom velikom skupu u Orašju gdje je bilo preko 500 ljudi, skup se zvao „Hercegovina Posavini“ i tamo se moglo čuti zapravo sve ovo što ja zastupam. Da hrvatska politika u BiH oličena u HDZ-a, oličena u Hrvatskom narodnom saboru skrbi interes o svim Hrvatima u BiH vjerujte da u niti jednom našem projektu zapravo mi ne gledamo ništa bolje na položaj Hrvata u Hercegovini nego na položaj Hrvata u ostalim dijelovima BiH-a. Ali taj pristup da su za sve zlo koje se desilo Hrvatima u BiH-a krivi upravo Hrvati ili Hercegovci, Republika Hrvatska amnestira istinskog krivca, to je srpski agresor. Prema tome, molim vas lijepo da o tome vodite računa.
Hvala. I zadnji zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege vidim da to puno glava meni desno previše ne interesira. Oni … [[Govornik se ne razumije.]] mobitele tamo gore, gledaju šta će biti za večeru, zovu žene itd.. Hrvati su tri puta spasili BiH-a. Prvi puta na referendumu, drugi puta su je spasili tamo kada su ucrtane granice. I još je … [[Govornik se ne razumije.]] danas. … [[Govornik se ne razumije.]] i drže 51% teritorija sadašnje BiH-a. A mene je zaprepastilo da ima ljudi još u Hrvatskoj koji ne znaju da ima Hrvata u BiH. A za mister Pernara ovo je, za mister Pernara također. Ovako, gdje su bili neki … [[Govornik se ne razumije.]] kada je 7 tisuća ranjenika prebačeno preko Save u bolnice tamo u Slavonskom brodu? Gdje su ti Hrvati danas? Totalna demografska katastrofa. Pola ih je nestalo. Ali ako je politika određivanje prioriteta šta je sa … [[Govornik se ne razumije.]] iz BiH-a. Jer Shakespeare … [[Govornik se ne razumije.]] dok plaćamo glavama kao nekima, koji vode neke predstave vani, koje su zabranjene u Poljskoj, … [[Govornik se ne razumije.]] i Austriji. Tko, zna li itko točno ovdje koliko je branitelja … [[Govornik se ne razumije.]] sebi oduzelo život? Gdje su bile te glave? Ti su ljudi ginuli da sačuvaju teritorijalni integritet Hrvatske države a danas su predmeti ismijavanja, crne propagande i neke glave tamo imaju pravo govoriti o Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Kako to? To je pitanje zašto nema tih podataka. '96. godine predsjednik Tuđman kada je govorio o obraćanju naciji nije spominjao ni HV ni HVO. Samo hrvatske snage. A ti ljudi neki tri puta ranjavani, su možda sebi oduzeli život radi javašluka u ovom Saboru i drugim mjestima. Po pitanju o Hrvatima iz vana, 16 milijardi kuna dolazi ovdje, oni su građani 3. reda, zadnji … [[Govornik se ne razumije.]] za državljanstvo je policijska uprava Črnomerac. Hrvati … [[Govornik se ne razumije.]] 3 godine da dobije državljanstvo rođen vani. Sramota. A neke glave [[Upadica predsjednik: Hvala.]] koje još, koji sjede ovdje su krivi za to, sadašnje stanje a nekima su lupili duplo oporezivanje i nikada se neće vratiti [[Upadica predsjednik: Zastupničke Glasnović hvala. Molim vas.]]
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Glasnović, zapravo potpuno se s vama slažem. Dakle i ovo što ste rekli sada, ja sam upravo u jednoj svojoj raspravi u prethodnom mandatu rekao, dakle istinski Hrvati jesu tri puta spasili BiH-a. Međutim Hrvati i četvrti put danas spašavaju BiH-a na način da su hrvatski politički predstavnici u BiH-a danas lideri na euroatlanskom putu BiH-a jer je zapravo to jedini okvir koji može BiH-a sačuvati cjelovitom i BiH-a sačuvati cjelovitom i BiH-a sačuvati je državom funkcionalnom i prosperitetnom u interesu njena tri konstitutivna naroda. Ja vam moram reći dakle da je uz veliko zalaganje hrvatskih političkih predstavnika u BiH na čelu sa članom predsjedništva gospodinom Ćovićem, uz veliku pomoć naših euro zastupnika gospodina Plenkovića, Stiera i ostalih smo uspjeli predati kredibilnu aplikaciju za članstvo BiH-a u Europskoj uniji i zapravo brzo uključenje BiH-a u Europsku uniju pa čak i bez nekih da tako kažem zahtjeva koji su bili postavljeni i prema Hrvatskoj itd. i interes BiH-a i spas za BiH-a. Prema tome, Hrvati evo i 4 put danas spašavaju BiH-a svjesni da su naši korijeni tamo najdublji, da je naš pečat na kulturu i obrazovanje i politiku BiH-a najdublji i naša privreženost BiH-a najveća i mi smo odlučni ostati u BiH-a. Mi to radimo, treba nam potpora RH u koju ne sumnjam.
Zahvaljujem zastupnik. Sljedeći zastupnik koji se javio u pojedinačnoj raspravi je zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala puno predsjedniče. Program ove Vlade vrlo je, ma u biti to nije program, to je jedan pamflet ali ima jedan dio u kojem se oni dotiču, piše Hrvatska i njena vanjska politika. Kaže ovako, RH će angažiranije koristiti prednosti članstva u EU i NATO-u. Dame i gospodo, kakve smo mi koristiti do sada dobili od članstva u EU? Po svemu sudeći nikakvu osim članarine od više stotina milijuna eura i mizernom novcu koji nam je vraćen nazad nametnut nam je cijeli niz direktiva koji ograničavaju našu kako monetarnu, tako poreznu i poljoprivrednu politiku. Rezultat ulaska u EU nije bio gospodarski rast, odnosno rast zaposlenosti. Naprotiv zaposlenih je danas manje nego je bilo kada smo u EU ulazili. Što se tiče poljoprivredne proizvodnje ulaskom u EU ne da nismo dobili novo tržište nego smo izgubili i naše vlastito. Broj blokiranih građana također je porastao od ulaska u EU a ista stvar se dogodila i sa vanjskim dugom. Porastao je i PDV. Ja ne znam postoji li ijedan pozitivan pokazatelj gospodarski s kojim se mi ulaskom u EU možemo pohvaliti. Jedino što vi smatrate uspjehom je vjerojatno bijeg od više od 100 tisuća ljudi iz naše zemlje koji su našli vjerojatno radna mjesta tamo ali ona ovdje nisu stvorena. A osnovna ideja je bila da se ta radna mjesta stvore ovdje. Što se tiče NATO-a i njegovih blagodati mi smo vidjeli koji su to darovi NATO pakta. Vidjeli smo nedavno u Jemenu bombardiranje, vidjeli smo tamo mrtve i to sve provodi ekipa iz Washingtona. Znači Hrvatska nije članica u NATO-u koja su odlučuje već Amerika o svemu odlučuje a mi smo tamo samo sluge koje slušaju i rade ono što im se kaže. Pogledajte šta je Amerika u Iraku radila dame i gospodo. Tamo je doslovce rijeka krvi potekla zbog američke agresije. Da gospodo nemojte glave okretati. Što se tiče američkih zločina u Libiji, odnosno NATO-ve intervencije u Libiji. Na koji način je Hrvatska tamo sudjelovala, koji su rezultati tamo? Dovedeni su islamisti na vlast, ubijen je čak i američki veleposlanik, more izbjeglica, kolone izbjeglica sad dolazi iz Libije u Europu. Tih izbjeglica prije nije bilo, a Libijski narod danas živi puno gore nego je ikada živio. NATO je počeo tu lažnu humanitarnu intervenciju da bi spriječio odnosno zaštitio civile, međutim civila je ubijeno u toj NATO intervenciji i onome što je uslijedilo puno više nego je stradalo u desetljećima vladavine Muammar al-Gaddafija. Što se tiče intervencije NATO-a u Siriji, pa mi vidimo dame i gospodo da je NATO taj koji naoružava te pobunjenike koji imaju jedan islamistički predznak, koji skidaju glave, koji ubijaju taoce i na kraju krajeva sami američki dužnosnici priznali su da su oni stvorili ISIL, da su ih financirali i naoružavali. I civili koji stradavaju u Siriji bivaju ubijani na dnevnoj bazi sa hrvatskim oružjem jer je Hrvatska na zahtjev SAD-a donirala Američkoj vladi oružje koje je zapravo završilo u Siriji. Nitko nikada za to nije odgovarao. Šta se tiče politika u Afganistanu što je to Amerika tamo primijenila i zašto je naša vojska uopće tamo? Ne znam da li znate ali 1980. je kongres predvođen demokratima odlučio dovesti talibane na vlast. Dao im je novac i oružje i tada je Bin Laden bio prijatelj Amerike. I što je Amerika napravila? 8 godina je dovodila talibane na vlast i onda pod izlikom da su talibani teroristi ih samo par godina kasnije išla rušit i već 15 godina tamo ubija ljude. S kojim rezultatom? Zašto je Hrvatska tamo i zašto Hrvatska služi interesima NATO pakta? Što se tiče izbjegličke krize gospodo draga je li bilo izbjeglica iz Afganistana u kolonama dok Amerika nije napala Afganistan? Nije. Je li ih bilo iz Sirije dok se Amerika tamo nije uključila i napravila krvavi pir? Dame i gospodo nije kao što nije bilo niti iz Iraka niti iz Libije. Američka vlada odnosno NATO pakt je najveći generator izbjegličke krize a isto dobno prima najmanje izbjeglica.
Ja bi samo zamolio zastupnika Pernara ako može da se drži teme.
Može. Što se tiče djelovanja hrvatskih predstavnika u EU odnosno u NATO-u, a vi ovdje kažete da ćete se aktivnije uključiti, kako se to Hrvatska aktivnije dosad uključivala? O čemu je Hrvatska dosada odlučivala i što je Hrvatska učinila da se genocid i zločini nad bliskoistočnim zemljama zaustave? Apsolutno ništa kao što ništa nije učinila niti za prava Palestinaca koji su gaženi i ponižavani na dnevnoj bazi. Ovdje piše politika Vlade bit će usmjerena na ispunjavanje slijedećih specifičnih ciljeva, vanjska politika u funkciju ostvarenja nacionalnih interesa. Dame i gospodo koji to nacionalni interesi i koje od tih interesa mi ispunjavamo našom vanjskom politikom? Da li je dolazak milijuna izbjeglica na naše granice da li je to naš interes? Da li je naš interes ubijanje ljudi u Siriji ili uspon Islamske države u Iraku? Kakve mi koristi dame i gospodo od toga imamo? Ovdje piše da će naša država braniti naš, da će se težiti zaštiti teritorijalnog integriteta i državnog suvereniteta. Dame i gospodo državne granice naše zemlje su rupa na rupi, kolone ljudi prolaze bez ikakvih dokumenata. Kolika je to sigurnosna prijetnja suvišno je o tome govoriti. Ovdje piše također da će podržati BIH na putu prema EU članstvo u NATO-u. Gospodo draga a što će dobiti BIH od EU i NATO-a? Kao da već sada tamo ne vlada visoki predstavnik, kao da BIH i onako nije upravljana izvana, kao da tamo NATO trupe već nisu stacionirane. Što se tiče vaše posljednje poante, ovdje piše slijedeće briga o Hrvatima u BIH te skrb o hrvatskim manjinama u ostalim zemljama bit će strateška zadaća Vlade RH. Dame i gospodo zapitajte se ako HDZ ne brine za Hrvate unutar Hrvatske, ako se Hrvati autobusima na dnevnoj bazi iz Hrvatske iseljavaju, ja znam da je nekima to smiješno, ali obiteljima koje, ljudi mladi koji odlaze iz naše zemlje to nije nimalo smiješna tema, znači ako ne pomaže Hrvatima u Hrvatskoj kako će to HDZ pomoći Hrvatima u BIH? Kako? Odgovor je jasan, odnosno nameće se sam po sebi. Nikako dame i gospodo. I to je najveća sramota što je stranka koja je po svojoj prirodi trebala biti državno tvorna učinila sve da se suverenitet naše zemlje raspline, da nam dolaze direktive poput npr. direktive o GMO-u. Jer što se događa, a pro po vašeg suvereniteta i vašeg domoljublja dame i gospodo i vašeg suodlučivanja u EU. EU donese direktivu da se dozvoljava prodaja GMO hrane za ljudsku uporabu, odnosno konkretno dvije vrste GMO soje. I što Hrvatska po tom pitanju može učiniti? Ništa zato jer su EU direktive obvezujuće. A s druge strane unutar EU je glas Hrvatske vrijedi manje nego glas nas četvero iz Živog zida ovdje u Saboru. Znači vas je tamo tj. hrvatskih predstavnika u EU Parlamentu možda 1% dame i gospodo. I molim vas gospodine Petrov da ne pokušavate mi suflirati da šutim jer imam pravo na izlaganje na ovu temu, molim vas. Htio bi reći da europska budućnost, što znači za HDZ europska budućnost za nas tu u Hrvatskoj? Da li to znači naš odlazak iz Hrvatske? Da li je za vas europska budućnost da mladi ljudi odlaze u Irsku i Njemačku? Jel to njihova europska budućnost dame i gospodo? Ne, to nije europski san to je noćna mora. A da ne govorim o tome kakvu monetarnu politiku nam EU nameće. Vi ste jedva uspjeli doći do toga da revizija uđe u HNB, međutim ono ključno pitanje je pitanje monetarne politike a to pitanje bježite od njega ko vrag od tamjana. A dok se to pitanje ne riješi ništa se dame i gospodo neće riješiti. Netko će reći kakve veze ima vaša vanjska politika sa našom monetarnom politikom. Sve je to dio iste priče, sve je to priča MMF-a, sve je to priča Washingtona, Svjetske banke i Bruxellesa. Jedino što smo od njih dobili čvrste direktive su sljedeće: mora se radit privatizacija i to smo vidjeli. Počelo je telefonskim putem. Kako će se nastaviti [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] sam Bog zna [[Upadica predsjednik: Ispričavam se.]] Hvala.
Pa ja se, stvarno nisam imao namjeru uključivati osim što sam vas upozorio. Znam da tema ponese, pa radi toga ste pomislili. Zanimljivo je nema ni replika. Nastavljamo na sljedeći pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Moja pojedinačna rasprava biti će ujedno i zaključna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a. Moje kolegice i kolege su tijekom ove današnje, pa ne bih rekao previše duge sjednice, jer ovo je izuzetno važna tema, tema formiranja nove četrnaeste Vlade RH ukazali na čitav niz nedostatak u programu kojeg nam je mandatar gospodin Plenković prezentirao. I osnovni problem tog programa treba ponovno istaknuti. Ovo nije popis mjera, ovo nije popis onoga što će Vlada u narednom razdoblju raditi već je ovo samo popis onoga što bi Vlada, a vjerojatno i svi mi ostali željeli da se u Hrvatskoj ostvari. Jer zdravstvena zaštita za sve, bolje obrazovanje, gospodarski rast ja ne vjerujem da u Hrvatskoj ima ikoga tko bi tome imao zamjerku. Ali zato vjerujem da u Hrvatskoj ima mnogo ljudi koji bi voljeli čuti na koji način će se to ostvariti. A danas nisu imali to priliku čuti. Kada gledamo taj program u njemu vidimo čitav niz problema. Prvi koji bih izdvojio je primjerice kada gledamo poglavlje koje se odnosi na dugoročnu održivost javnih financija. Čuli smo i u govoru gospodina Plenkovića jasnu poruku da će se u ovom mandatu smanjiti porezi. A što su porezi? Prihod države. Dakle, gospodin Plenković je najavio smanjenje prihoda države. Nakon toga najavio je i smanjenje javnog duga i smanjenje deficita. A nakon svega toga najavio je uvođenje čitavog niza novih prava, dakle povećanja rashoda. Gospodo ja nisam ekonomist, ali elementarna logika govori da u računici u kojoj smanjujete prihode prestajete se zaduživati, a istovremeno planirate veće rashode nešto ne štima. Neki zbroj tu fali. I molim vas nemojte mi reći da će se ti prihodi nadoknađivati iz fondova EU. To su strogo namjenski prihodi koji se mogu koristiti isključivo za projekte kojima su namijenjeni. Oni se ne mogu koristiti za povećanje primjerice socijalnih prava ili širenje krugova drugih prava koje ste najavili. Drugi problem koji sam u ovom programu uočio o kojem su govorile i moje kolege je što naprosto neke stvari koje ste tamo naveli nisu točne. Evo primjerice točka 2,4 sport. Kažete: „Vlada će izmjenom zakonske regulative ojačati financijsku odgovornost sportskih klubova i saveza, te učinkovitije urediti nadzor nad njima.“ Gospodo draga iz HDZ-a i MOST-a, nije potrebno donositi novu regulativu da bi se ovo učinilo. Ta regulativa već postoji. Ona se zove Zakon o sportu, a upravo vi, jer ste vi sada na vlasti odbili ste taj zakon primijeniti. I sad recite mi zašto bih vam vjerovao nakon što imam iskustvo iz proteklih nekoliko mjeseci gdje ste uporno odbijali primijeniti Zakon o sportu i ono za što se on zalagao zašto bih vam danas vjerovao kada tvrdite da ćete to učiniti. Imali ste priliku, propustili ste ju. Nemojte se sada na ovakav način izvlačiti. Toliko o programu. Međutim ova Vlada ima i jedan drugi problem, a taj problem je kadrovske prirode. Istini za volju treba biti potpuno iskren i čestitati gospodinu Plenkoviću za neke stvari koje je napravio. Činjenica da u Vladi RH više neće sjediti gospoda Kovač i Hasanbegović je za svaku pohvalu. Šteta koju su dotični učinili ugledu RH je nemjerljiva. I zbog toga treba svakako pozdraviti dolazak njihovih zamjenika, a iskreno ću reći s obzirom da barem gospodina Stiera osobno poznajem vjerujem da će hrvatsku vanjsku politiku nakon gospodina Kovača doista dignuti na jedan viši nivo, iako budimo realni s obzirom na to tko mu je bio prethodnik to i neće biti toliko teško. Gospođu Obuljen ne poznajem osobno, ali kao netko tko je dugi niz godina bio aktivan u Pula film festivalu o njoj mogu govoriti samo pohvalno. I izuzetno mi je žao što se na nju sasula sva niska kritika u zadnjih nekoliko dana. Ona to svojim dosadašnjim radom nije zaslužila. Ovo su dva rješenja za koje ministru, pardon gospodinu Plenkoviću treba čestitati. Ali kad pogledam ta dva rješenja, onda se doista moram zapitati a što mu je trebao gospodin Barišić. Pročitao sam njegovu biografiju, pročitali smo i svi mi, pročitali smo i neke stvari koje su se o njemu pisale. Gledajte, radi se o osobi koja je pazite ironije morala odletiti iz ministarstva kojem će danas biti na čelu zbog muljanja. Ali ne bilo kad, zbog muljanja je morao odletjeti u doba Ive Sanadera. Dopustite mi da kažem to je ipak uspjeh. Jer u doba Ive Sanadera odletjeti zbog muljanja ne može svatko. Međutim, manji je to problem u odnosu na njegovo ponašanje u resoru kojeg bi sad trebao srediti. Radi se o gospodinu koji je u jednom trenutku držao 19 kolegija na 4 sveučilišta i to istovremeno. Izuzetan doseg! Izuzetan doseg koji su njegovi kolege u trenutku kada je to postalo javno osudili. Pa je tako jedan ugledni profesor, dr. Mario Plenković, rekao sljedeće: „Apsolutno sam protiv torbarenja.“ Da, tako je nazvao ponašanje gospodina Barišića. Dakle, gospodin Plenković kaže: „Apsolutno sam protiv torbarenja, problem je kod diplomskih studija kada svi trče za pišljivim honorarom. Sve što je više od propisane norme trebalo bi se sankcionirati.“ Prije nekoliko godina ugledni profesori htjeli su sankcionirati ponašanje gospodina Barišića, danas ga instaliramo u Vladu Republike Hrvatske. Nažalost, jedan od najvažnijih segmenata buduće Vlade ovime je već u startu korumpiran i dovedeno je u pitanje sve ono što bi na području obrazovanja trebali postići. Završit ću, sve ovo što smo danas čuli ne daje nam za pravo vjerovati da će ova Vlada biti bitno uspješnija od prethodne. Kao građani Republike Hrvatske želimo stabilnu Vladu, želimo uspješnu Vladu. Prvoga dana svojeg rada niste dokazali da ćete to moći učiniti. Hvala.
Zahvaljujem se zastupniku. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi gospodine predsjedniče repliciram gospodinu i uvaženome kolegi Grbinu koji opet insinuira i zavarava javnost i tvrdi da Plenkovićeva Vlada neće provoditi Zakon o sportu. Ja to odlučno odbijam. Naglašava, Zakon o sportu će se provoditi u Republici Hrvatskoj kao i svi zakoni. Ja ću biti jedan od najjačih zagovornika da se Zakon o sportu popravi u onom elementu koji će citiram: „Isušiti močvaru“. Nešto što ste vi obećavali i niste napravili. Sramotu koju ste implicirali budućoj Vladi koja se translatira iz prethodnih sramota neće nikada biti toliko velika kao sramota koju je napravila vaša Vlada kada je donijela sramni lex Perković. Koja nas je ocrnila pred europskom javnošću. Dakle, nemojte imati selektivnu moralnu optiku, pogledajte pred svojim pragom i nemojte insinuirati i govoriti i implicirati da Zakon o sportu i zakoni Republike Hrvatske neće biti provođeni u narednom razdoblju. Mi, saborski zastupnici, smo jamstvo da svi zakoni budu provedeni. Ukoliko vam nešto ne odgovara u tom zakonu izvolite ga promijeniti. Ukoliko će on popraviti stanje, osigurati transparentnost poslovanja sportskih klubova, prije svega Hrvatskog nogometnog saveza, i ukoliko izađete sa kvalitetnim prijedlozima budite sigurni ja ću biti prvi koji će vas u tome podržati. Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega u veljači 2016. godine tko je bio na vlasti? MOST i HDZ. Iz koje kvote je došao tadašnji ministar nadležan za sport? Iz kvote HDZ-a. Iz vaše stranke, koliko je meni poznato. Da li je provodio Zakon o sportu? Nije, odbio je to učiniti. Da li je bilo tko iz HDZ-a to doveo u pitanje? Nije. Da li ste tada govorili ovo što sada govorite? Niste. Dakle, dopustite mi da vrlo odgovorno kažem da stranka koje ste član snosi odgovornost što se od veljače prošle godine jedan zakon koji je Hrvatski sabor donio ne provodi. A što se tiče onoga što je buduća Vlada obećala za sport obećanje je vrlo jednostavno Vlada će izmjenom zakonske regulative ne provođenjem zakona nego izmjenom zakonske regulative ojačati financijsku odgovornost sportskih klubova. Ta financijska odgovornost je ugrađena u čitav niz propisa koji su na snazi u RH. Ne treba je mijenjati, treba je samo provoditi. Hvala.
Hvala zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Klarić. Odustajete? I sljedeća zastupnica koja se javila za repliku je Božica Makar.
Poštovani kolega Grbin odmah na početku svojeg izlaganja rekli ste da ovaj program Vlade nije popis mjera nego želja da se nešto ostvari. Ja sam slušala mandatara u svom izlaganju i bila sam presretna kad je između svih ovih važnih stvari izdvojio kao najvažnije obrazovanje i demografiju. Međutim, iščitavajući vidjela sam da je negdje taksativno nabrojano na početku međutim je dalje malo i obrazložena ne na način na koji sam očekivala. Dakle, u dijelu obrazovanja piše da će Vlada provesti reformu obrazovanja u skladu s najboljom europskom praksom. Svaka čast! Dalje, piše jednake mogućnosti odgoja i obrazovanja. Tu se išlo i na malo obrazloženja. Vlada će osigurati jednaku dostupnost dječjih vrtića i školskih ustanova svima izgradnjom i opremanjem adekvatnih odgojno-obrazovnih ustanova. Ok, međutim tu je malo i dopunjeno, usklađivanjem troškova odgoja i obrazovanja s financijskim mogućnostima obitelji. Ja se tu javljam iz razloga jer dolazim iz ruralnog područja gdje imamo veoma velikih problema i na koje smo ukazivali i kod donošenja prošlog proračuna, predlagali smo amandmane, čitavo vrijeme smo se zalagali da se to na neki način uskladi jer po nama bi srednjoškolsko obrazovanje trebalo biti obavezno obrazovanje. A to srednjoškolsko obrazovanje iziskuje onda i besplatan prijevoz ili subvencionirani prijevoz. Besplatan prijevoz za socijalne kategorije, ali subvencionirani prijevoz za sve ostale. I tu smatram da nikako ne bi trebalo stajati s financijskim mogućnostima obitelji ili kao što imamo jednak pristup visokom obrazovanju gdje piše prijevoz studenata u skladu s imovinskim cenzusom. Dakle možda oni koji su u gradovima smatraju da je to nepotrebno, ali za nas iz ruralnih područja je jako, jako bitno.
Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Evo ja ću isto malo govoriti o ovom novom Uredu za sport. MOST Nezavisnih lista također pozdravlja što se taj ured osniva i što se izdvaja iz Ministarstva obrazovanja. Veliki su problemi u hrvatskom sportu, situacija je vrlo ozbiljna i ako se stvari počnu brzo rješavati mislimo da će biti gotovo bezizlazna. Nasilje kojem smo zadnjih danas svjedočili i koje je za svaku osudu nitko pametan ne može odobriti. Međutim, ono je posljedica nasilja koje se dugi niz godina vrši na sport i konkretno na hrvatski nogomet. To nasilje se očituje i u neprovođenju Zakona o sportu. Većina navijača u koju sam pripadam jer sam dio te subkulture već 30 godina želi rješavati probleme kroz institucije ove države. Jedna manjina to ne želi. Ta većina je prosvjedovala na rivi u Splitu u organizaciju Udruge „Naš Hajduk“. S istim ciljem je Udruga „Zajedno za Dinamo“ također organizirala inicijativu kao npr. peticiju „Jedan član, jedan glas“ i to je put kojim treba ići. Hrvatski nogometni savez ne smije biti država u državi, Hrvatski olimpijski odbor također. Hrvatski sportaši moraju biti integrirani i radno aktivni i nakon završetka svoje karijere kroz Ministarstvo policije i obrane. Nacionalna strategija o sportu se mora početi raditi. Hrvatski zakon se treba pozabaviti i amaterskim i školskim sportom. Evo i sam sam bio razrednik 20 godina neposredno prije nego što sam ušao u Sabor bio sam razrednik osmom razredu. U razredu sam imao dvoje vrhunskih sportaša, svjetske prvake iz tae kwon dou i da im škola nije izašla u susret i da im ja kao razrednik nisam izašao u susret ta djeca bi dobivala masu neopravdanih sati jer u Pravilniku u osnovnom obrazovanju nema isprike za vrhunske sportaše i to također treba promijeniti. Evo nadam se da će ovaj ured ići u tom smjeru i pozdravljamo njegovo osnivanje. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica koja se javila za repliku je Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa gospodine zastupniče Hrvatskog sabora. Kolega, u ovoj sabornici već u nekoliko navrata se govorilo o sportu, problemi u sportu se neće riješiti time što se za vrijeme jedne vlade zove sport, za vrijeme druge šport ili zato što smo osnovali ured. Problemi će se riješiti onda kada budemo svjesni problema i kada one zakone koje donesemo i provodimo. Ja podsjećam da je moj kolega Srđan Gjurković na njegovu inicijativu je u višem odnosno u onom prethodnom sazivu Sabora napravljene izmjene i dopune Zakona o sportu i taj se zakon nije provodio. Da se zakon provodio da je za vrijeme Vlade koja evo još broji sekunde, da se je provodio vjerojatno bi problema bilo puno manje. No međutim, ono što trebamo znati, treba razlikovati amaterski sporta od vrhunskog sporta. Jednako tako treba razlikovati sport od kojeg se zarađuje od vrhunskog sporta od kojeg se može zarađivati, a od kojeg ne. Ja si dajem za pravo malo više govoriti o tome, ja sam bila predsjednica Hrvatskog jedriličarskog saveza i jedriličari su na ovoj olimpijadi osvojili tri medalje, dvije zlatne i jednu srebrnu. U toj jednoj medalji ja neću reći koliko je novaca utkano, a je utkano 15 do 17 godina rada da bi se došlo do medalje. Put do medalje je dug. Mi zaista koristimo ovo vrijeme da govorimo o sportu ali treba donijeti zakon i provoditi ih. Hvala.
Odgovor na repliku. Ispričavam se zastupniče Grmoja. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo vi znate da sam ja sa vašim kolegom puno puta gostovao u emisijama i da smo zajedno upozoravali na tu činjenicu. Ja sam kao zastupnik osobno i uputio zastupničko pitanje ministru Šusteru i više puta sam upozoravao na ne provođenje Zakona o sportu, a s ovim vašim izlaganjem se slažem. Meni je nakaradan zakon u kojem hrvatski sportaš osvajač medalje sa 35 godina se umirovljuje, umjesto da ga se integrira u Ministarstvo obrane i policiju. Takve zakone ima Italija, Mađarska i to nije veliki izdatak za hrvatski proračun, to je otprilike 200, 300 ljudi koji su vrhunski sportaši i koji ne završavaju karijeru sa 30 godina nego nastavljaju dalje raditi.
Zastupnik Saša Đujić se javio za repliku.
Nije kolega GRmoja bio, aha on je pojedinačno, sve o.k. Hvala lijepo. Dragi kolega … /Govornik isključen./… što sam ja u onom prošlom sazivu 7. saziva Sabora stalno govorio, nasilje svako treba osuditi, ali upravo vi ste jako dobro rekli. Nasilje koje se dešava trenutno u Hrvatskoj je posljedica dugogodišnjeg nasilja nad hrvatskim nogometom od strane pojedinih dužnosnika i da HNS ne može biti država u državi i to je isto tako točno. Ali tu situaciju je stvorio vaš koalicijski partner HDZ jer je HNS filijala HDZ-a. Jer tamo od 17 članova izvršnog odbora sjedi 11 članova HDZ-a. I ja se nadam da ćete upravo vi kao MOST, da će to biti jedan korak koji ćete primijeniti, da ćete ih prisiliti da se sport depolitizira. Također sam ja, ja sam u ovom Domu progovorio o 50 tisuća građana koji su prosvjedovali protiv situacije u hrvatskom nogometu na splitskoj rivi ali sumnjam nekako da će se stvari promijeniti dok je onaj glavni generator problema u hrvatskom nogometu jedan od izdašnih donatora HDZ-a na svim izborima, dok sponzorira kampanje predsjednice Kolinde Grabar Kitarović. Onda ona navijače iz Splita naziva orjunašima itd. vjerojatno ne znajući uopće šta to znači. I to su problemi na koje se nadam se ćete vi kolege iz MOST-a ukazivati i da ćete se potruditi da ih zajedno promijenimo. I tu ćete uvijek imati podršku SDP-a jer je SDP i inicirao zajedno sa kolegama iz HNS-a promjene Zakona o sportu a znamo tko ih je zaustavio. Hrvatski olimpijski odbor je također jedna posebna priča. Prije 2, 3 tjedna smo imali izbore u Hrvatskom olimpijskom odboru koji je ponovno izabrao isto vodstvo a već godinama milijune troše na sportsku televiziju ali o tome ćemo vjerojatno imati prilike uskoro pričati jer se očekuje izvješće o radu Hrvatskog olimpijskog odbora uskoro u ovome Domu koje zadnje dvije godine nije dobilo pozitivno mišljenje Hrvatskoga sabora. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Pa evo vi gospodo iz SDP-a ste imali 4 godine da riješite tu famoznu nogometnu močvaru, ništa se nije dogodilo, MOST je bio dio vlasti 7, 8 mjeseci i nije imao pod sobom Ministarstvo obrazovanja i sada vi nama prigovarate dakle za tih 6 mjeseci a 4 godine ste ništa radili donijeli ste taj Zakon o sportu pod pritiskom navijača kada ste vidjeli da toliko ljudi prosvjeduje, to je poznata činjenica, taj zakon nije donio Sabor nego navijači su ga iznijeli, to su bili njihovi prijedlozi. I nemojte govoriti u ime navijača jer sam pripadam toj supkulturi već 30 godina.
Hvala. Za repliku se javio zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani predsjedniče hvala. Ja bih se složio sa zastupnikom Sladoljevom koji pripada navijačkim skupinama, odnosno Bad Blue Boysima već 30 godina i dobro poznaje ovaj problem. Istina je da je MOST u ovih 7 mjeseci sudjelovanja u vlasti inzistirao na provođenju Zakona o sportu. Da je zastupnik Sladoljev slao i pitanja, znači bivšem ministru zašto se zakon ne provodi. A činjenica je da osim toga što evo govore kolege iz SDP-a i HNS-a da većina članova izvršnog odbora HNS-a da su članovi HDZ-a. Isto je tako činjenica i ono što sam ja danas iznio da postoje određene veze i Hrvatske narodne stranke i Hrvatskog nogometnog saveza jer je gospodin Ćović kojeg je postavio HNS naručio 9 milijuna kuna robe znači od Hrvatskog nogometnog saveza koja se sada nema gdje prodati i očito su tu nekakve veze gospodina Vrdoljaka koji je to odobrio a ima i transkript razgovora, znači između Hrvatske narodne stranke i Hrvatskog nogometnog saveza. Hvala.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se je javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Danas se predstavlja hrvatska Vlada od koje smo sukladno predizbornim obećanjima očekivali barem nekakav minimalni napredak u odnosu na prošlu Vladu. Međutim, iz pregleda broja ministarstava, imena ministara i programa koji je pred nama izvjesno je da nikakvih bitnih promjena neće biti. Dovoljna je poruka da se u Vladi nalazi gospođa Dalić kao potpredsjednica, izravno zastupnica krvopija iz bankarskog sektora. Osoba bez ikakvog izbornog legitimiteta jednako kao i tehnički premijer, kanadsko-hrvatski građanin Tim Orešković veliki domoljub koji se nije udostojio naučiti čak niti hrvatski jezik. Bio je premijer koji će ući u hrvatsku povijest kao jedač kavijara i jastoga na račun hrvatskih poreznih obveznika. Možemo i biti jer ionako ne odgovara hrvatskim biračima već onima koji su ga postavili i podržavali a to su bili bankari iz Kitzbühela. Na sličan način će i gospođa Dalić brinuti o svojim vlastitim interesima koji će se kretat u smjeru kako nakon kraja mandata dobiti još bolje plaćenu sinekuru u nekoj od uprava banaka. Tu je i ministar financija Zdravsko Marić predstavnik korporacije koja simbolizira privatizacijsku pljačku u kojoj je bilo moguće kupovati tvrtke bez ijedne kune u džepu. A ministar koji pri tome nosi na ruci sat u vrijednosti minimalno 50 tisuća kuna što već samo po sebi jasno pokazuje da on nije ovdje da zaštiti interese hrvatskih građana već samo zato da bi sebi osobno i svojim nalogodavcima omogućio materijalne probitke i osobne užitke. Takav profil ekonomista nipošto ne smije dobiti priliku relevantno zastupati narod koji živi u teškim egzistencijalnim uvjetima i dubokoj društvenoj krizi, opljačkan do gole kože, neotplativim kreditima, ovrhama i blokadama. Pri tome je ključan propust samoga mandata Plenkovića koji ih je izabrao. Ali što možemo očekivati od briselskog kadra koji skrušeno moli predstavnike EU da nam dozvole da zaštitimo građane od nezakonitih kredita u švicarskim francima. Nije li nam već takvo ponašanje reklo dovoljno o onome tko bi trebao biti ponosni premijer samostalne i suverene Hrvatske. Što se tiče kandidata mosta, na njih ne želim niti trošiti riječi jer su jednostavno već i prije samoga formiranja Vlade odustali od svih predizbornih obećanja. Njima su bile važne samo i jedino fotelje. Ovo nije samostalna Vlada, već Vlada na daljinski upravljač koja i dalje namjerava provoditi gospodarsku politiku divljega kapitalizma. Ova Vlada je u službi stranih struktura moći jedne uske bogataške klike koja čini manje od 1% stanovništva a koja posjeduje bogatstvo za tisuću života dok istovremeno iskorištava čestitost ljudi koji krvavo i teško rade za plaće koje nisu dovoljne čak ni za najosnovniji život. Ne ova Vlada neće otvarati radna mjesta, neće potaknuti izvoz, neće zaustaviti demografsku katastrofu, neće odblokirati nikoga, neće zaustaviti deložacije, neće provesti monetarnu reformu, neće uvesti besplatne udžbenike i prijevoz učenika niti će isplaćivati stipendije na vrijeme a ponajmanje će riješiti socijalne probleme u zemlji poput kopanja po kontejnerima i problema beskućništva. Neće to učiniti jer nije samostalna i jer je uopće ne zanima kako građani u ovoj zemlji žive. Gospodo zastupnici vrijeme je da napustimo kapitalizam u službi stvaranja modernoga ropstva i okrenemo se zaštiti vlastitih interesa. Hrvatska ima sve preduvjete da bude mali raj na zemlji, ima resurse, zemlju, vodu, infrastrukturu i ljude. Nema ni jedne snažne ekonomije koja prethodno nije provela snažne mjere protekcionizma i samostalne monetarne politike. Budimo hrabri poput Argentine, Ekvadora ili Velike Britanije, budimo poput Islanda. Pohapsimo bankare koji su počinili kriminalne radnje, izbacimo MMF svjetsku banku i agencije za određivanje kreditnoga rejtinga iz zemlje. Imajmo hrabrosti zaštiti bolji život svih nas, a ne samo nekolicine odabranih duboko korumpiranih slojeva. Kad budemo takvu hrabrost vidjeli kod naših ministara i mandatara tada mogu očekivati i moj glas. Sve do tada ne. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku. Slijedeći se za raspravu javio uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo obratio bi se premijeru, nažalost on trenutačno nije ovdje, bilo bi lijepo da dođe, uskoro će preuzeti svoju dužnost. Htio bi napraviti usporedbu sa svojim govorom koji sam odande gore držao gospodinu Tihomiru Oreškoviću premijeru na odlasku. Tada sam usporedio Hrvatsku sa jednim stablom i govorio sam kako pratim politiku od malih nogu, od 10, 15 godine, kako sam gledao kako dolaze Vlade, odlaze Vlade, dolaze ministri, odlaze ministri. Međutim, način na koji taj sustav funkcionira se nije promijenio. Evo spomenut ću opet gospođu Dalić. Upravo je vaše imenovanje na mjesto ministrice financija kada ste zamijenili gospodina Šukera potaknulo 2011. godine revolt, tzv. facebook revoluciju iz koje je potekla naša stranka. Tada smo shvatili da promjena ministara ne znači i promjenu politike. I ja promjenom ministara u ovoj Vladi, Vladi HDZ-a i MOST-a također ne vidim nekakvu promjenu politike. Usporedio sam dakle Hrvatsku sa stablom koje je tamo u nekoj prošlosti bilo barem u ekonomskom društvenom smislu puno jače, zrelije, bogatije i kako dolaze te garniture ružu grane, kidaju plodove, čupaju korijenje itd. Sličnost između gospodin Plenkovića i gospodina Oreškovića je ta što su došli odande daleko, tamo negdje daleko. Gospodin Orešković je povučen iz Kanade, gospodin Plenković je povučen iz Bruxellesa evo da preuzme kormilo ovog našeg broda. Mislim da kao i gospodin Orešković, gospodin Plenković nema svijest o tome kako je žive hrvatski građani, ne zna točno kakvu zemlju je preuzeo, preuzeo je zemlju u kojoj najmanje svaki deseti građanin živi u dužničkom ropstvu, u blokadi je to znamo, 328, 30 tisuća blokiranih koliko već, koje mnogi drugi ljudi su jednu plaću daleko od blokade, jednu plaću daleko od ovrhe, a ovrhe često završavaju ovime što se danas dogodilo a to je deložacija. Naslijedio je zemlju u kojoj su mnogi bez rada, truda stekli prava, moć, bogatstvo. Evo prije možda koji dan ili jedno tjedan dana potvrđena je optužnica za ratno profiterstvo protiv Georga Gavrilovića čovjeka koji je od ničega dobio pola Petrinje, da kažem pola Banovine, upropastio taj kraj i već dvadeset i koju godinu nikako da mu se stane na kraj. Ko zna koliko će mu još trajati suđenje, ko zna šta će biti na kraju, oće mu Ustavni sud to rušiti, oće li izbjeći pravdu ili neće, oće li možda kao što se piše, možda nije točno kao Sanader razboliti se i umrijeti, vidjet ćemo. A koliko ima takvih ratnih profitera koje je naš sustav pravosudni nije dotaknuo, kojima nije ni ušao u trag, gdje nije niti pokrenuta istraga, potvrđena optužnica a kamoli da oni dođu na nekakvu pravosudnu, dakle na … gdje je presuda pravomoćna i onda da im se još nešto uzme. Daleko je to, daleko ali vjerujem da je većina građana sanja o takvome događaju. Zašto? Jer građani nisu glupi. Ako gledate graf industrijske proizvodnje u Hrvatskoj nakon 90.tih samo ide ovako dolje. Pa u tim proizvodnim pogonima su radili naši roditelji, naši djedovi. Oni su svjedočili cijeloj toj pljački koju su provodili Gavrilović i garniture. Pa oni znaju ko je u nekom selu gdje su živjeli, u nekom gradu gdje su živjeli napravio koje djelo i do dana današnjega nije procesuiran. Prema tome, to su jedne od najvažnijih stavki gospodine Plenkoviću koji niste ovdje prisutni, koje vi morate znati. I ja vas pozivam da reformirat institucije kako bi ovo stvarno postala pravna država. Ja sam danas rekao da mi nismo pravna država. Mi nemamo zatvoren pravni konstrukt. Pozivam vas ono što sam rekao i gospodinu Oreškoviću da institucije koje su u Hrvatskoj paralizirane, loše i korumpirane da im treba napokon stati na kraj. Govorili smo jučer o HRT-u kako ga treba restrukturirati. Mislim da nema strane koja se nije ovdje složila da ga treba restrukturirati. Evo vam zadatka – restrukturirajte ga, smanjite troškove, povećajte kvalitetu. HNB toliko spominjan. Evo čak i priznajete da je jako loše radio. Čak i priznajete i idu barem načelno nekakve izmjene zakona. DUUDI koliko je nenaplaćenih koncesija, pitajte svoje ministre. Pitajte gospodina Marića koji je o tome govorio u prošlom sazivu. Riješite taj problem, barem djelomično. Koliko ima nenaplaćenih poreznih dugova u Poreznoj upravi? Koliko ima neriješenih predmeta u DORH-u itd. itd. Mislim da nema smisla nabrajati probleme ove države. U ovoj državi postoje interesni lobiji koji drže ove institucije koji ne daju da one profunkcioniraju, da postanemo stvarno prava država gdje se u realnom roku dostiže pravda, dvije, pet godina. Koliko je trebalo da završi suđenje Perkoviću i Mustaču u Njemačkoj? Mislim da jedno dvije godine, nije bitno što su to Perković i Mustač, nego se vidi kliko traje proces i to jedan teški proces. Mi moramo težiti učinkovitosti. Pravda nakon 20 godina, 30 godina nije pravda nego je nepravda i građani to itekako znaju. Osim spomenutog Gavrilovića Georga tu je naravno i Ivica Todorić kojemu nije strano poslovanje. Ne znam prodate mu papriku, radite za njega i on vam mora platiti milijun kuna. Ne plati vam i onda dođe ovako i kaže gledajte vi možete sada dobiti 800 000 kuna ili idemo na sud pa nakon 5 godina ćete dobiti taj milijun svoj. To je jednostavno ucjena, to je sramota, to jedan od tereta hrvatske poljoprivrede. Evo vrijeme mi polako izmiče. Pozivam vas stoga da se barem sa dijelom ovih institucija i ovih društvenih pojava obračunate što se gospodin Orešković nije, jer ako se ne obračunate nećete napraviti ništa. Evo barem dvije izaberite i riješite to, ja vas molim da barem dvije nađete hrabrosti i riješite ih, pokažete volju. Nemojmo gubiti vrijeme kao što smo gubili do sada. Zastupnicima Živog zida, zastupnicima naše koalicije je na srcu jedino dobrobit naših građana. Mi smo već jučer načelno rekli da ovaj Zakon o HRT-u koji ima dobru intenciju da ćemo ga podržati. Možda će on pasti na Ustavnom sudu. Možda on stvarno zadrži novac u džepovima građana. Ja se nadam da hoće. Nećemo mi iz nekog inata i zloće bit protiv svega i reći da to ništa ne valja. Ne, podržat ćemo tu intenciju nadajući se da će zakon profunkcionirati iako nije naravno najbolje zakonsko rješenje kako bi našim građanima što prije bilo što bolje. I ako bude neki drugi pametan prijedlog to ćemo isto podržati, međutim gledajući vaš program evo što se tiče forme moram vas pohvaliti ovo je malo bolje od one Timove slikovnice gdje su na kraju na jednu cijelu A4 stranu bila napisana tri ili četiri imena ministra da dobije se malo na debljini, jel' da ne stane to sve na jednu, dvije strane nego na šest do osam. Tako da, forma je malo bolja, nema sličica. Također slažem se da nije neki visoki standard i ja se nadam da evo pošto niste danas odgovarali na pitanja kao ni gospodin Orešković, to je još jedna sličnost, da ćete barem u svojem obraćanju reći o nečemu nešto konkretno, nešto šire jer ovo je stvarno jedan šturi popis nekakvih doslovno želja. Ja se isto kad to čitam, da stvarno bi trebalo zaposliti, stvarno bi trebalo reformirati. Međutim, hoće li biti hrabrosti da se to dogodi ja gledajući program, gledajući ljude koje sam neke već vidio ovdje početkom ove godine i gledajući način na koji postupate ovdje sa nama sa zastupnicima nemam nadu i nemam povjerenje u vašu Vladu i zato je neću podržati, niti će je podržati kolege. I na kraju, nisam stvarno očekivao da, pošto smo kasno počeli ćemo ovako rano završiti, pozivam premijera da ako mu nešto znači ovaj Parlament, da pogleda moj govor na youtubeu ili negdje pošto već ovdje eto nije prisutan. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Ivanu Viliboru Sinčiću, zahvaljujem se na raspravi. Sljedeća se za pojedinačnu raspravu javila gospođa Ana-Marija Petin. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo odmah na početku budući da će biti glasanje o hrvatskoj Vladi za nekih petnaestak, dvadeset minuta ja koristim priliku da čestitam svim budućim ministrima na njihovim novim funkcijama. I evo želim vam puno uspjeha i puno sreće u daljnjem radu kao i našem budućem premijeru gospodinu Plenkoviću. Slušajući izlaganje gospodina Plenkovića kao i čitajući program hrvatske Vlade za navedeno razdoblje, evo drago mi je što u dijelu poljoprivrede i ruralnog razvoja [[Upadica Brkić: Ja bih vas zamolio uvažene kolegice i kolege za trenutak pozornosti. Dozvolimo kolegici da nastavi sa raspravom. Hvala.]] Hvala potpredsjedniče. Evo drago mi je što se u programu rada hrvatske Vlade u dijelu poljoprivrede i ruralnog razvoja odmah prva nalazi rečenica da je razvijeno selo ključan čimbenik u ukupnom gospodarskom razvoju Hrvatske, jer upravo zbog toga što je i Hrvatska seljačka stranka u svom programu isticala ključnu činjenicu, a to je da bez jakog sela nema niti jakog grada a time niti jake države. U skladu s time sasvim je normalno da ćete provoditi poljoprivrednu politiku koja će osigurati primjeren dohodak poljoprivrednim proizvođačima i naravno prehrambenu neovisnost Hrvatske što smatram iznimno važnim za našu državu. Ali ono što se dalje ističe u vašem programu, a to je da ćete ostvariti i snažan trend izvoza poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda s dodanom vrijednošću. Naravno da se slažem i sa ovime. Ali ono što bih ovdje željela napomenuti a to je da Hrvatska danas uvozi poljoprivrednih proizvoda za 2 milijarde i 300 milijuna eura, da nismo samodostatni u proizvodnji hrane odnosno da ne proizvodimo ni onoliko hrane koliko su naše potrebe. Današnja situacija je da hrvatskim poljoprivrednim tržištem vladaju prekupci, vladaju nakupci, da cvjeta uvoz a da naši poljoprivredni proizvođači nemaju kome prodati svoje kvalitetne poljoprivredne proizvode. Zato vas pozivam da prvo pristupite rješavanju ovih problema, da pristupite rješavanju prekomjernog uvoza poljoprivrednih proizvoda jer znamo da se danas na policama trgovačkih lanaca nalazi roba koja se kod nas trži po puno nižim cijenama nego što se trži u drugim zemljama, da najčešće ta roba ne mora prolaziti tako stroge procese proizvodnje kakve moraju provoditi proizvođači ovdje kod nas u Hrvatskoj te da naši poljoprivredni proizvođači u najvećem broju slučajeva ne budu na vrijeme plaćeni za svoju robu. Stoga predlažem što prije donošenje Zakona o zabrani nepoštene trgovačke prakse kako bi zaštitili domaći proizvod, kako bi zaštitili domaću proizvodnju, a time i domaća radna mjesta. I to je ono prvo na čemu trebate raditi. Naravno, paralelno s osiguravanjem učinkovitog financijskog sustava za poljoprivredu, smanjivanjem PDV-a na repro-materijal koji se koristi u poljoprivrednoj proizvodnji kako bi naši proizvođači bili što konkurentniji te provedbom reprograma postojećih zaduženja. Ukoliko posložite prioritete na ovaj način pomoći ćete našim poljoprivrednim proizvođačima da stanu na noge, da imaju uređeno tržište i okruženje u kojem ih se više neće moći varati i u kojem će biti poticani baviti se poljoprivredom. A što se tiče izvoza koji spominjete najveći izvoz ostvarit ćete ako uspijete obvezati hotelske i ugostiteljske lance da plasiraju upravo domaće proizvode. Na taj način domaćim proizvođačima osigurat ćete tržište, a sigurno da ćete i bolje promovirati turistima našu zemlju. Poljoprivredna politika kada govorimo o politici poljoprivrednog zemljišta moram reći da je stavljanje u funkciju neiskorištenih poljoprivrednih površina vrlo dobro. Ali prvo što morate napraviti je donijeti novi Zakon o raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem. Morate vratiti prednost obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima pri dodjeli državnog poljoprivrednog zemljišta i potrebno je uvesti reda upravo u raspolaganje poljoprivrednim zemljištima. Potrebno je provesti natječaje po novim zakonima, a kada revitalizirate poljoprivredu tada će i neobrađenih hektara biti puno manje. Jer danas nema velikog interesa za neobrađeno poljoprivredno zemljište budući da je prevelika cijena stavljanja tog zemljišta u funkciju. Nadalje, kada govorimo o razvoju sela, o razvoju ruralnih prostora, o razvoju Slavonije i Baranje u koje se svi kunemo potrebno je voditi brigu ne samo o razvoju poljoprivredne proizvodnje kao proizvodnje hrane nego i o razvoju ruralnih prostora na način da se gradi komunalna infrastruktura na način da se u ruralne prostore gradi prometna infrastruktura, na način da se grade škole, vrtići i sve ono što život znači u jednom malom mjestu. Potrebno je da se dovedu standardi u mala mjesta jednako kao što imaju i stanovnici velikih gradova. I upravo i zbog toga pozdravljam i uvođenje demografije kao novog dijela ministarstva. I evo apeliram da se i posebno u tom dijelu osvrnete upravo na nerazvijene krajeve jer velika je razlika u tome i u problemima mladih obitelji i mladih ljudi, onih koji žive u gradovima u odnosu na one koji žive u ruralnim i malim sredinama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupnici. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Mladen Mađer.
Poštovani predsjedniče nisam se htio javiti za pojedinačnu raspravu jer bi dugo trajalo pa ću biti kraći. Htio bih se samo nadovezati na izmjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu što je nužno da što prije provedete da ne dobivaju više tajkuni poljoprivredno zemljište. Da se stvarno poljoprivredno zemljište vrati obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Da se prisjetimo prije 7 do 10 godina kad smo krenuli u velika poljoprivredna gospodarstva, u velika poljoprivredna imanja koje je dovelo 80% takvih velikih imanja propalo je. Koji su praktički na teret i države i lokalne samouprave, a i sami sebi na teret. Zato što prije treba staviti u proceduru promjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu a nadam se da će budući ministar koji je nagli preokret napravio iz Ministarstva gospodarstva u Ministarstvo poljoprivrede to učiniti vrlo brzo. A zapravo samo treba pojačati rad Agencije za poljoprivredu.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio je Davor Vlaović.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Uvažena kolegice Petin vi ste u svom izlaganju rekli da je nužno da se ravnomjernim razvojem omogući razvoj ruralnih područja i da svaka općina, svako selo zaslužuje jednaki tretman kao i grad i druge sredine. Naravno da je nužno da u tom kontekstu sačuvamo život u Slavoniji i Baranji i da u svakoj našoj općini imamo i veterinarsku ambulantu i školu i vrtić i DVD dom, ali i obiteljsku medicinu. Zato mi je drago da je u programu kroz program za zdravstvo definirano rješavanje uloge i mjesta domova zdravlja kao nositelja razvoja obiteljske medicine na terenu. Ali isto tako treba definirati i ulogu ravnatelja domova zdravlja da mogu kvalitetni sustav razvijati, da nagrađuju kvalitetu jer to u ovom trenutku oni ne mogu. Isto tako treba spriječiti donošenje pravilnika koji definiraju određena područja u zdravstvu na način da pogoduju određenim skupinama, a s druge strane omogućuju odlazak iz javnog zdravstva što sigurno nije dobro i što ne priželjkujemo i neće doprinijeti razvoju ni obiteljske medicine, ni hitne medicine jer će nam nedostajati liječnika. I spomenut je nacionalni program razvoja bolnica, riječ je rečeno o tome na koji način će se sanirati dugovi koji su nastali u funkcioniranju bolničkog sustava, volio bih da nešto o tome čujemo, ali sigurno želja je svih žitelja i Nove Gradiške i Pakraca da se riješi status bolnica u Novog Gradiški i u Pakracu. A evo kroz ulaganje u znanost želja nam je u Slavonskom Brodu da se riješi i pitanje sveučilišta. Hvala lijepo.
Hvala vama. I zadnji zastupnik koji se javio za repliku je Marko Vešligaj.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo kratki osvrt, započeli ste svoje izlaganje sa spominjanjem ruralnih prostora. I sam dolazim iz ruralnog prostora koji po ovim možda nekim definicijama spada u razvijeniji ruralni prostor, nazovimo ga tako, ali ja bih se ovdje osvrnuo na indeks razvijenosti koji je naveden u programu Vlade da će se ići, sam mandatar ga je spomenuo da će se ići u njegovu nekakvu izmjenu. Reći ću da nije nepravedan … krajevima, nepravedan je i prema razvijenim. Analizirajte izvorne prihode per capita po stanovnika u odnosu na nacionalni prosjek u sjevernim dijelovima Hrvatske koji stvaraju koji imaju jaku radno intenzivnu industriju, izvozno orijentiranu koja je nažalost zbog konkurentnosti ima niske nadnice. Naravno ti izvorni prihodi per capita po stanovniku su uvelike niži nego su oni u južnim dijelovima Hrvatske. Šta to naravno posljedično izvodi, izvodi to da nažalost imamo manje sredstava da ih ulažemo u škole, u vrtiće, u komunalnu infrastrukturu i imamo velikih problema tamo s tim. Poruka zapravo, nemojmo poreznu reformu raditi i prelamati ju preko leđa lokalne samouprave. Prvi koji je to započeo još 2007. godine sa reformom poreza na dobit kada su kažnjene one uspješne lokalne jedinice, kada im je uzeto onih 20% poreza na dobit bila je upravo HDZ-ova vlada. Nadam se da neće ovo biti više slučaj i da će uspješne lokalne jedinice također dobiti ono što zaslužuju. Evo nekakva moja poruka, znači nije samo da trebamo regionalno razvijati one krajeve koji su možda malo manje razvijene nego da i oni uspješni također dobivaju manje kroz ovaj model indeksa razvijenosti. Hvala.
Zahvaljujem se. Završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živi zid Abeceda demokracija zastupnik Ivan Pernar.
Hvala vam predsjedniče. Dragi kolege zastupnici i zastupnice, uvaženi građani. Za koju minutu biti će inaugurirana nova vlast. Nažalost, mi u Živom zidu imamo jedan, pa ja bi čak nazvao opravdani strah da ta vlast neće učiniti za građane ništa više nego što je za nju učinila i ona prethodna vlast. Prije svega htio bi ovom prilikom spomenuti sudbinu kornatskih vatrogasaca koja je prije devet godina ubila NATO bomba odbačena, oni do današnjeg dana nisu dobili odštetu. A jedini preživjeli koji je tužio državu Frane Lučić izgubio je spor i mora platiti golemu odštetu. Mislim da bi naša država trebala obeštetiti te ljude i prestati sa praksom ignoriranja problema odnosno njihovog skrivanja pod tepih. Moj kolega Sinčić opet je upozorio na problem Ovršnog zakona. Jedino rješenje za sve ovrhe je u tome odnosno u načinu da se trošak ovrhe ograniči maksimalnim iznosom duga. Znači da ne može trošak ovrhe biti veći nego što je samo potraživanje. Na taj način utjerivanje dugova za sve sitne ovrhe postalo bi neisplativo jer bi trošak tog utjerivanja bio veći od samog novca koji bi bio utjeran i mi bismo trenutno riješili odnosno rasteretili i sudove i ljude od velikog broja ovrha. Također još jednom apeliram na Vladu premijera budućeg Plenovića da obustavi tajne deložacije i da se ukine vize za ruske turiste, oni su uvijek bili dobri gosti, a nažalost prethodna Vlada je za njih uvela vize i njih zato sada manje dolazi. Mislim da je to bila pogrešna odluka kao i odluka da nam premijeri dolaze iz Bruxellesa iz Kanade ili predsjednici iz Washingtona i odakle već, a pogotovo ministri. Jer ministri i premijeri koji dolaze izvana i koji odlaze vani, nažalost najčešće zastupaju strane interese, a ne naše vlastite. Također htio bih ukazati i na problem nasilnih deložacija građana koji ne mogu vraćati svoje kredite. Apeliramo još jednom na Vladu da izmijeni Ovršni zakon i da zaštiti jedinu nekretninu od ovrhe. To obećanje gospodin Plenković je dao prije izbora, mi apeliramo na njega da to obećanje izvrši kako se ne bi ponovila situacija kao sa današnje gdje je nasilno izbačena obitelj hrvatskog branitelja Mirka Dukića po nalogu ilegalne RBA zadruge. Bojim se drage kolegice i kolege da moje riječi ne padaju na plodno tlo ovdje i da vi kolegice i kolege zastupnici sa moje desne strane, znači iz HDZ-a da je ovo vama sve smiješno i podrugljivo ali ljudima koji kopaju po smeću, ljudima koji čekaju u redovima pred pučkom kuhinjom i ljudima koji skupljaju boce ovo nije smiješno a vama jeste. I vi ćete se tome smijati a vi ste ti koji ste te ljude doveli do kontejnera. Nadam se da ćete se opametiti i shvatiti da ovo nije igra, da se radi o stvarnim životima i s stvarnim ljudima. I da ćete početi uvažavati tuđa mišljenja i da ćete se obračunati sa korupcijom u vlastitim redovima jer mi znamo svi da nije, nije Ivo Sanader jedini koji je krao, to svi vi znate. To svi vi znate dame i gospodo. Vi ste sve svalili na njega i on je bio ono kao Pedro, on je kriv za sve i koga god su ulovili sa prstima u pekmezu on je samo rekao tako mi je rekao Ivo Sanader i svi su se spasili dame i gospodo. I on sad je teško bolestan, njemu je loše a vama svima je dobro. Vama je dobro a njemu je loše. A vidite kada mi sada govorimo gospodin Plenković je europski put ovo ono, međutim kada pogledate gospodina Sanadera, dame i gospodo, njega su mediji predstavili kao danas Plenkovića, imajte širom otvorene oči i budite mudri. Svako dobro.
Hvala. Zamolio bih prije zaključivanja rasprave zaključnu riječ mandatara.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Zahvaljujem svima na današnjoj raspravi koju doživljavam sadržajnom, zanimljivom. I prije svega još jednom utvrđujem jedno duboko poštovanje prema svim zastupnicima koji su danas u raspravi iznijeli svoje stavove o programu Vlade koje sam predložio jutros oko 11 sati. Naš program ima jasnu poveznicu naravno sa izbornim programom HDZ-a i partnera, sa izbornim programom MOST-a, sa našim političkim dogovorom kojeg smo ostvarili sa predstavnicima nacionalnih manjina. On je uobičajena, rekao bih izvedenica dokumenta koji je predviđen da bude okvir, politička platforma za rad buduće Vlade RH. Bilo je nekoliko metodoloških opaski i očekivanja da smo trebali biti precizniji, navesti mjere, možda priložiti tablice, navesti rokove, sve smo to mogli napraviti jer su ti dokumenti spremni. Međutim iskustvo, ozbiljnost, odgovornost, razumijevanje uloge struke, razumijevanje uloge ministarstava, svih onih ljudi koji će detaljno proći sve mjere, sve zakone koje će ova Vlada predlagati Hrvatskom saboru dovelo nas je do zaključka da budemo u metodološkom pristupu postupni. I zbog toga je ovaj dokument okvir. Mislim da su sugestije koje smo čuli vrlo korisne i vrlo konstruktivne. Njih ćemo uzeti u obzir, svi ministri koje ovdje vidite i ministrice će uvažiti one aspekte ideja koje smatramo korisnim za buduće zakonske prijedloge. I to je ono što je dobro i to je ono što je korisno. Nekoliko je kolega spomenulo temu ravnomjernog regionalnog razvoja. Nekoliko je kolega kazalo i nabrajalo predstavnici u Vladi ne odražavaju možda baš sve hrvatske županije. Ja mogu reći da kao bivši zastupnik u Europskom parlamentu koji je dva puta dobio mandat svih hrvatskih birača imam jako dobar osjećaj za sve hrvatske županije. Puno dalje od 1. izborne jedinice u kojoj sam izabran, puno dalje od 10. iz koje vučem porijeklo. Znam drage kolegice i kolege kakva je cestovna infrastruktura, to znam jako dobro, kako doći do svakog središta hrvatske županije, kojim putem je brže, kojim putem je sporije. I znamo gdje su problemi, znamo gdje su uska grla, znamo gdje moramo nastaviti da bi Hrvatska bila povezanija u najširem smislu govoreći u infrastrukturnom pogledu. I kada je riječ o pristupu ne samo solidarnom, ne samo prizivu pravednosti riječ je o jasnom zalaganju ravnomjernog regionalnog razvoja u cjelini koji će voditi rad moje Vlade. Nismo uzalud rekli u predizbornoj kampanji projekt Slavonija ali to ne znači da on za nas u mojoj logici ne počinje tu, npr. u Sisačko-moslavačkoj županiji koja treba biti po meni prioritet svih budućih hrvatskih Vlada jer je to možda županija u kojoj su se najviše osjetile cijene tranzicije i cijene onih politika koje možda nisu jednako pridonijele razvoju baš tog dijela Hrvatske. Slično je i sa drugim krajevima Hrvatske, sa brdsko-planinskim područjem, sa Gorskim kotarom na primjer, sa svim onim područjima koje su bile nažalost dijelom ratom opustošenih područja u RH, sa boljom povezanosti hrvatskih otoka, ne samo s kopnom nego i međusobno. Sve su to zadaće kojima će se baviti i ova Vlada i one buduće hrvatske Vlade. Svi smo mi dio jednog velikoga procesa i naših nastojanja da pridonesemo boljitku zemlje. Stoga pristup koji sam jasno naglasio u petak, ponavljam ga ovdje, on je ukuljčiv, on je otvoren, on razumije da smo svi išli u parlamentarne izbore da bismo artikulirali određene ideje, politička stajališta, pristupe politike i da u svakoj od tih ideja sigurno ima nešto pozitivno što na kraju može završiti u dijelu strategije ili zakonskoga a kasnije u njihovoj provedbi kroz institucije hrvatske države na svim razinama. I stoga ćemo biti obazrivi i nastojati ćemo uzeti u obzir sve on što smatramo da je korisno i da je dobro. Normalno je da kao što je rekao kolega Hajdaš Dončić koji vidim da generacijski je blizu mene, a pripada generaciji koja je slušala Laćni Franc. Neću citati sve što Predin kaže u tim svojim stihovima, ali u redu je da nam dišete za kragnu. Neću reći šta je on sve rekao nakon toga, jer mislim da to ne bi bilo primjereno. I to je vaša uloga i to je dobro i to očekujemo i to je demokracija i to je parlamentarizam. I mi ćemo se naravno ponašati ne na temelju velikog konsenzusa, velikog kompromisa već na temelju normalnog funkcioniranja vlasti i oporbe ali sve ono što je dobro imat će prostora što se mene tiče da nađe svoje mjesto u kvalitetnim politikama koje će poboljšati život hrvatskih ljudi. Tema obrazovanja bila je puno puta spomenuta. Ona je ključna tema za hrvatsku budućnost, za našu djecu, za naše mlade, za našu spremnost da budemo konkurentna država i na europskom i na globalnom planu. I upravo u tom pogledu mislim da se kada se smire strasti, kada se metodološki pristupi ovoj temi, trezveno, kada se uključe svi koji tom procesu mogu dati doprinos onda mislim da proces koji traje praktički već više od 11 godina, a odnosi se na reformu obrazovnog sustava možemo privesti kraju i nastojati da u slijedećim godinama budemo jedna stabilna, odgovorna članica EU koja će imati kvalitetne ljude koji je konkurirati za radna mjesta na tržištu od 500 ili evo nakon Brexita nešto manje milijuna ljudi. I da će sloboda kretanja i mogućnosti i odlaska van ali i povratka nazad biti normalan refleks kao što to je i u drugim zemljama. Spomenuo sam u uvodnom dijelu važnost zaštite manjina, podcrtat ću je još jednom. Mislim da je dijalog koji smo ostvarili sa izabranim predstavnicima u proteklih mjesec dana egzemplaran. Nastavit ćemo ga redovito i nastojati poslati poruku uključivoga društva. Tema koja jest spomenuta u programu ali je nisam možda naglasio u govoru, ne možemo baš sve što smo stavili u program reći i usmeno ovdje. I briga o osobama s invaliditetom. Takvih naših sugrađana ima skoro 500 tisuća. Na razini EU 80 milijuna. Drago mi je da će me naslijediti ovdje od sutra kolegica Ljubica Lukačić. I kroz njen rad, a i kroz rad Vlade vodit ćemo računa o inkluzivnosti i pravom davanju dostojanstva a i prava osoba s invaliditetom u RH. Kad je riječ o našim sugrađanima treće dobi, o umirovljenicima ukoliko uspijemo bilo bi dobro da povećanjem mirovina bude i veće od 5%. Naša je ambicija da ta indeksacija kroz godine i gospodarski rast bude barem prvi signal a mislim da to oni svi od nas u ovom trenutku očekuju. Kada je riječ o kritičkim osvrtima glede sastava Vlade, naravno da je prirodno da se sada prvi ili drugi dan nakon što su poznata imena traže eventualne slabe točke. I ja sam pitao kandidate imate li vi slabe točke, uglavnom sve ono što sam u razgovorima čuo, što objektivno sam mogao znati o ljudima koje predlažem kao mandatare i uz određene nijanse uvjerilo me da su svi oni prije svega stručni, da su politički spremni biti angažirani i u Vladi i na onim dosjeima koji su u okviru rada njihovih ministarstava i da će tom poslu prionuti s entuzijazmom, strašću, odgovornošću, željom da iskoriste ovaj trenutak koji ipak objektivno gledajući u našem društvu pripada samo rijetkima. I baš zbog toga smatram da će ovaj tim ljudi koji je ovdje uz mene dati sve ono što može u najboljoj vjeri i namjeri. I to je ono što me vodili da baš ovi ljudi budu dio članova Vlade s kojima namjeravam provesti program koji smo danas predstavili, koji će svoj posao odraditi odgovorno sa željom da ostavi pozitivnog i konstruktivnog traga kao članovi Hrvatske vlade. Sve ono što ne bude dobro naravno prije svega odgovornošću preuzeti ja kao predsjednik te buduće Vlade. Očekujem danas potporu onih koji su nam dali potpise, potporu onih koji su možda to zaključili kroz proteklih mjesec dana. Očekujem i kritike onih koji smatraju da bi neka druga opcija, neka druga Vlada bila u ovom trenutku primjerena za Hrvatsku. A ja ću se truditi da obećam ono što sam kazao prije tri mjeseca, da ću nastojati Hrvatskoj dati političku stabilnost, pravnu sigurnost, kvalitetan gospodarski okvir za rast i razvoj i društvenu solidarnost. Te četiri točke sublimiraju sve ono što mislim da bi svatko od nas mogao potpisati a danas je čast za preuzimanje takve odgovornosti pripala meni kao ja se nadam budućem predsjedniku Hrvatske vlade i ovim ljudima koji će vjerujem večeras dobiti povjerenje. Nastojat ćemo ga ne iznevjeriti. Hvala vam lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici člankom 110. stavkom 3. Ustava RH utvrđeno je da Vlada stupa na dužnost kad joj povjerenje iskaže većina svih zastupnika u Hrvatskom saboru. Člankom 119. stavkom 3. Poslovnika utvrđeno je da se glasuje za prijedlog Vlade u cjelini. Članak 252. Poslovnika određuje da se većinom svih zastupnika iskazuje povjerenje Vladi. Molim da utvrdimo kvorum. Hvala. Prisutno 139 zastupnika. Dakle imamo kvorum. Dajem na glasovanje prijedlog mandatara da Hrvatski sabor iskaže povjerenje predsjedniku i članovima Vlade RH onako kako je predložio mandatar. Molim uključite se. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 91 glas za, 3 suzdržana i 45 glasova protiv iskazano povjerenje predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću, članovima Vlade, potpredsjednicima i ministrima. Dopustite da u vaše i svoje ime čestitam predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću, potpredsjednicima Vlade i svim ministrima i zaželim uspješan i djelotvoran rad. /Pljesak. A sad gospođe i gospodo zastupnici iskazivanjem povjerenja predsjedniku i članovima Vlade Republike Hrvatske stekli su se uvjeti da predsjednik i članovi Vlade daju svečanu prisegu. Člankom 120. Poslovnika utvrđen je način na koji se prisega daje. Prema tom članku predsjednik izgovara tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva članove Vlade koji ustaju i izgovaraju „prisežem“. Tekst prisege glasi: Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak, te se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Magistar znanosti Andrej Plenković, predsjednik Vlade Republike Hrvatske.
Prisežem.
Doktor znanosti Martina Dalić, potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske i ministrica gospodarstva, malog i srednjeg poduzetništva i obrta.
Prisežem.
Davor Ivo Stier, potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske i ministar vanjskih i europskih poslova.
Prisežem.
Umirovljeni general Damir Krstičević, potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske i ministar obrane.
Prisežem.
Doktor znanosti Ivan Kovačić, potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske i ministar uprave.
Prisežem.
Doktor znanosti Goran Marić, ministar u Vladi Republike Hrvatske.
Prisežem.
Vlaho Orepić, ministar unutarnjih poslova.
Prisežem.
Ante Šprlje, ministar pravosuđa.
Prisežem.
Doktor znanosti Zdravko Marić, ministar financija.
Prisežem.
Tomislav Tolušić, ministar poljoprivrede.
Prisežem.
Gabrijela Žalac, ministrica regionalnog razvoja i fondova EU.
Prisežem.
Lovro Kuščević, ministar graditeljstva i prostornog uređenja.
Prisežem.
Doktor znanosti Slaven Dobrović, ministar zaštite okoliša i energetike.
Prisežem.
Oleg Butković, ministar mora, prometa i infrastrukture.
Prisežem.
Doktor znanosti Tomislav Ćorić, ministar rada i mirovinskog sustava.
Prisežem.
Profesor doktor znanosti Milan Kujundžić, ministar zdravstva.
Prisežem.
Nada Murganić, ministrica demografije, obitelji, mladih i socijalnih politika.
… [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]]
Umirovljeni general Tomo Medved, ministar hrvatskih branitelja.
Prisežem.
Profesor doktor znanosti Pavao Barišić, ministar znanosti i obrazovanja.
Prisežem.
Doktor znanosti Nina Obuljen Koržinek, ministrica kulture.
Prisežem.
Gari Cappelli, ministar turizma.
Prisežem.
Još jednom predsjedniku i članovima nove Vlade, želim puno uspjeha u radu. Sada određujem stanku u trajanju od 30 minuta kako bi se održala sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Sjednica će se održati odmah u dvorani Stjepan Radić, dvorana broj 133. Osim toga pozivam predstavnike klubova na kraći sastanak u Ured predsjednika Sabora.Hvala. STANKA U 20,50 SATI. Osim prije početka dnevnog reda obavijest da će se fotografiranje zastupnika za izradu zastupničkih iskaznica održati 20. i 21. listopada, četvrtak i petak s početkom u 11 sati u dvorani Ivana Kukuljevića. S ovim prelazimo na dnevni red. Po dnevnom redu ide točka - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z. br. 11., predlagatelj: Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju članka 172. i 184. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili na klupe. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za pravosuđe. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Zastupnik Miro Šimić, izvolite.