Gospođe i gospodo zastupnici sada ćemo prijeći na glasovanje sukladno članku 226. stavku 2. Prvo ću predložiti dopunu dnevnoga reda 6. sjednice sa 3 nove točke. To su: Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prosvjetnoj inspekciji Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave i Prijedlog zaključka o stavljanju izvan snage zaključka Hrvatskoga sabora od 20. rujna 2019. koji je donesen uz Zakon o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Prijedlog dopune dnevnoga reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke Prijedloga dopune dnevnoga reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 6. sjednice.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege koji ste preostali ovdje došlo je vrijeme za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, pa će prva govoriti u ime Kluba Zeleno lijevoga bloka poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite. Nema je. Gubi pravo na govor. Pa će onda u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, poštovane kolegice. Kao što vidite sva mjesta koja pripadaju SDP-u u dvorani su ispunjena osim ovoga gdje sam ja sad sjedio. To želim naglasiti zato što smo mi spremni sada za sat vremena, za dva sata u gluho doba noći sutra, za vikend u ponedjeljak, u nedjelju, u utorak, u srijedu, četvrtak, petak i kad god se parlamentarna većina odluči pristupit glasanju o isključivom gospodarskom pojasu, o Zakonu o obnovi potresom pogođenih područja, o svim drugim točkama dnevnog reda da se poštuje minimum parlamentarizma, a to je da se točka koju je opozicija stavila na raspravu stavi i na glasanje. Ako postoji problem u parlamentarnoj većini oko HGK neka oni napuste sjednicu, ali pristavši na to da se točke koje je oporba potpisima stavila na glasanje mogu u nedogled i zauvijek odgađati glasanje na to ne možemo pristati. Stekli su se poslovničku uvjeti da se Zakon o Hrvatskoj gospodarskoj komori stavi na plan glasanja. Ako u trenutku glasanja ne bude većine zastupnika u dvorani to će biti samo zato što neće biti vladajućih, ne što neće biti oporbe. Ako se vi u vladajućoj koaliciji ne možete dogovoriti o HGK to je onda vaš problem, a to ne mora biti problem cijele države. Ako također imate drugačije ideje predložite drugačiji zakon ili drugačiji zaključak, ali blokirati rad Parlamenta zbog toga što se vi unutar parlamentarne većine ne možete dogovoriti oko jedne točke koju je predložila opozicija i to oko prvog čitanja to pokazuje minimum, to pokazuje dakle maksimum nepoštovanja prema neparlamentarnoj proceduri, praksi i prvenstveno prema opoziciji. Ovo je jasna poruka hrvatskoj javnosti, a i predsjedniku Sabora kojega evo nema ali može mu potpredsjednik prenijeti. Dakle, zastupnici SDP-a i ostalih oporbenih stranaka spremni su od sada od 13,06 pa kad god on zatraži glasanje doći i glasati po planu glasanja u kojem će na bilo kojem mjestu biti Zakon o Hrvatskoj gospodarskoj komori prvo čitanje prijedlog kluba MOST-a nezavisnih lista. Ali nismo spremni na to da se oporbene točke za koje smo se potpisima zatražili, a u prošlom sazivu cjelonoćnom parlamentarnom borbom izborili da ta odredba uđe u Poslovnik, da one se u nedogled odgađaju. To je današnja priča sa glasanjem. To je priča. Dakle, IGP smo mogli donijeti, Zakon o potresu smo mogli donijeti, a HGK smo mogli glasati jer smo to po Poslovniku trebali ili ste mogli vi kolege iz HDZ-a i vladajuće većine napustiti sjednicu i srušiti kvorum pa da ne bude uvjeta za glasanje. Prema tome, jasna poruka predsjedniku Sabora zovi samo zovi i mi ćemo doći glasati o svim točkama koje su raspravljene, ali o svim točkama koje su raspravljene. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege evo početkom ovog tjedna premijer Andrej Plenković upravo je na ovom mjestu ponosno široj hrvatskoj javnosti i saborskim zastupnicima prezentirao Nacionalnu razvojnu strategiju RH od 2020. do 2030. godine. Po toj Nacionalnoj razvojnoj strategiji koja je jedan od ključnih dokumenata ove Vlade Hrvatska bi 2030. godine trebala biti sigurna država, država prosperitetna, država ravnomjernog razvoja, država u kojoj će ljudi kvalitetnije i bolje živjeti nego što je to sada. Međutim, u samom zaključku te Nacionalne razvojne strategije ne spominje se hoće li država Hrvatska i dalje biti država koruptivna kao što je to danas ili će se napokon ta korupcija suzbiti na minimum. Naime, po najnovijim podacima Transparency Internationala Hrvatska je po indeksu percepcije korupcije na svega 67 mjestu sa mizernih 47 bodova od mogućih stotinu. Iza nas su jedino lošiji Bugarska, Rumunjska i Mađarska što se tiče članica EU, a ispred nas su Ruanda, Kuba, Bocvana, Butan a da ne pričam o zapadno europskim zemljama. Međutim još poraznije je što Hrvatska u zadnjih 5 godina a to je 5 godina vladavine Andreja Plenkovića i njegove Vlade na ovoj ljestvici percepcije što se tiče same korupcije iz godine u godinu pada i bilježi sve lošije rezultate, odnosno korupcija iz godine u godinu uzima sve više maha u javnom prostoru, u javnim ustanovama. Bojim se da upravo ovim izuzetno lošim rezultatima je doprinijela i aktualna, odnosno bivša vlast i vlada Andreja Plenkovića zbog brojnih afera njegovih ministara, pa sjetimo se samo nekih. Pavo Barišić ministar znanosti u prethodnoj Vladi razriješen je zbog navodnog plagiranja znanstvenog rada. Martina Dalić ministrica gospodarstva smijenjena zbog afere „Hotmail“, tj. zbog događaja vezano uz Lex Agrokor. Lovro Kuščević ministar uprave je podnio ostavku nakon medijskog pritiska, a sve vezano zbog sumnjivih prenamjena zemljišta i krivih unosa nekretnina u imovinsku karticu. Goran Marić ministar državne imovine dao ostavku zbog medijskog pritiska vezano zbog kupoprodaje stanova i problematične … franjevačkog samostana. Tomislav Tolušić ministar poljoprivrede smijenjen vjerojatno zbog nekretnina koje nisu bile u njegovoj imovinskoj kartici. Gabrijela Žalac ministrica regionalnog razvoja i EU fondova smijenjena zbog afere Mercedes, automobila koji je bio u njenom dvorištu u vrijednosti od 50 tisuća eura a nije bio u njenoj imovinskoj kartici. Milan Kujundžić ministar zdravstva također smijenjen zbog brojnih nekretnina koje nisu bile upisane u njegovu imovinsku karticu. O saborskim zastupnicima vladajuće većine u ovom sazivu Sabora ne bih htio ni pričati koji su zamrznuli svoj status zbog brojnih afera, a neki od njih čak završili u pritvorima. O državnim tajnicima i brojnim direktorima trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske također ne bih ovdje trošio riječi, jer su također mnogi od njih završili zbog afera u pritvoru. Svi ovi ljudi imaju nešto zajedničko. Sve ove ljude postavio je Andrej Plenković kako u hrvatsku Vladu, tako i za liste za Hrvatski sabor. To su njegovi ljudi. To je njegova ekipa s kojom on igra utakmice. Bojim se da je takva ekipa upravo doprinijela katastrofalnom stanju i percepciji građana vezano za korupciju po Transparenty Internationalu. I bojim se ukoliko se Andrej Plenković ne uhvati u koštac u pravom smislu riječi sa korupcijom da će Hrvatska 2030. godine na žalost biti država opustošena, a ne država blagostanja, država u potpunosti opljačkana zbog koruptivnih radnji prvenstveno vladajuće elite, država sa milijun stanovnika manje jer će i ono malo Hrvata koje je ostalo napustiti lijepu našu upravo zbog koruptivnih radnji, zbog namještanja natječaja i niz drugih stvari koje se svakodnevno događaju u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo malo bih se osvrnuo na ono što se odvijalo malo prije u sabornici danas, mislim da ovaj dan će ipak obilježiti i povijest Hrvatskoga sabora i bit će zapamćen nadam se kao trenutak kada nije prošla samovolja većine. Dakle većina ima svoja prava, određuje neke stvari, ali nećemo to prihvatiti pod svaku cijenu. Drugo upozoravam na razne manipulacije sa dnevnim redom. To smo vidjeli u prošlim zasjedanjem sa odgađanjem vrlo važnih točaka. Primjerice rad sudstva, gdje se moglo i ranije što je mislim primjerenije raspravljati o takvim temama, ali to se odgađalo. Sada imamo slučaj HGK-a. Mi smo ispoštovali proceduru. Na žalost rasprava se odvijala u kasno večernjim satima. Završila je duboko iza ponoći i mislim da to samo po sebi je loša poruka hrvatskoj javnosti. Međutim, i to smo prihvatili. Govorim sada u ime Domovinskog pokreta, ali na neki način vrijedi za ostale. Dakle, danas smo ostali u Saboru i bili smo spremni glasovati o ovim točkama. Međutim, sa pravom smo ustrajali da ipak ova točka o obaveznoj članarini, o tom nametu poduzetnicima dođe na dnevni red što se odbilo,. Važno je izvući prave pouke iz ovog slučaja. Dakle, dugo već tvrdimo da je Hrvatska na neki način zarobljena država. Nije u pravom smislu slobodna. Nisu nam institucije slobodne, nego služe političkim elitama da kadroviraju, da osiguraju mjesta za svoje podobne kadrove i sl. HGK-a na žalost spada u tu kategoriju i vidjeli smo do koje mjere je HDZ-e sa svojim partnerima do koje mjere su spremni štititi tu da ne kažem uhljebničku ustanovu na žalost i to hrvatska javnost vidi i mora gledati na žalost. Mislim da moramo još jednom ponoviti da zahtjevi poduzetnika da ta članarina bude na dobrovoljnoj bazi je opravdan. Dakle, takvi zahtjevi su sasvim u skladu sa njihovim interesima, ali rekao bih sa načelom pravednosti. Zašto bi nešto se prisiljavalo? Ako dobro rade svoj posao sigurno bi ljudi bili i tvrtke spremne financirati njihov rad. Međutim, na ovaj način ne može nastaviti i ustrajat ćemo u tome. Ali nije jedino HGK-a. Vidimo kroz institut natječaja, namještanja, pa gotovo otvorene političke korupcije. Rekao bih na neki način Hrvatska je zemlja gdje su građani koji nisu članovi vladajućih elita građani drugog reda na žalost. Nemaju što se javljati na razne natječaje za radna mjesta kada se sve unaprijed dogovara. Sjetimo se npr. razgovor između ministra Beroša i jedne liječnice u vezi glavno vodeće mjesto u jednoj zagrebačkoj bolnici. Sve se zna unaprijed, sve kontroliraju i danas smo vidjeli jednu iskru rekao bih jedan trenutak gdje je manjina u Saboru, oporba se do kraja izborila za svoja prava. Dakle, ponavljam moglo se glasovati nije. To je odluka na vladajućem. Vi ćete morati prihvatiti tu odgovornost kao što je gospodin Jandroković rekao to je njegova odluka, to je njegova politička odgovornost. On će morati to objašnjavati. Ali mislim da je dobro da se ovo dogodilo, da hrvatska javnost vidi kako se kroz institucije čak Hrvatski sabor provodi samovolja. To nema veze sa nekim načelima nego čisto ono pokazivanje mišića na najgori način. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika onaj CENTRA i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Poštovani kolege zastupnice i zastupnici, poštovani predsjedavatelju. Danas se doista dogodio jedan važan trenutak u radu Hrvatskog sabora. Kada je predsjedavajući Gordan Jandroković rekao glasat ćemo o članarinama u Hrvatskoj gospodarskoj komori kada se za to steknu uvjeti, to je zapravo bila poruka da će neke od zastupnika koji podržavaju parlamentarnu većinu priupitati „A kaj bi ti štel biti?“ Ono što je danas napravila ujedinjena i usuglašena oporba znak je da su počeli puhati neki drugi vjetrovi. Od kako sam stupila na dužnost zastupnice u Hrvatskom saboru primijetila sam da vrlo često dolazi do silovanja procedure i silovanja Poslovnika. Sam Poslovnik takav kakav je preživio je brojne promjene. Svaka sljedeća umanjila je ulogu, moć i značaj saborskih zastupnika počevši od načina na koji se postavljaju zastupnička pitanja na aktualnom satu. Mjere se po broju, veličine pojedinog saborskog kluba iako je pravo na postavljanje zastupničkih pitanja osobno pravo svakog zastupnika zajamčeno Ustavom i ni na koji način se ne veže uz pravo pojedinog kluba. Vrlo često smo silovanjem Poslovnika imali prilike vidjeti i u ponašanju predsjedavatelja, moram priznati da Gordan Jandroković u tome prednjači, kada primjerice netko želi obrazložiti stanku, kada netko želi obrazložiti povredu Poslovnika. Dakle, pravo na povredu Poslovnika je pravo svakog zastupnika da je obrazloži onako kako umije i kako zna. I dok traje njegova minutaža nema pravo biti u tom prekinut, a vrlo često smo vidjeli i vrlo agresivne i neprimjerene i neutemeljene napade i pokušaje da se u tome zastupnika opstruira. Vidjela sam i čitav niz zakona koji su samo mrtvo slovo na papiru ne primjenjuju se u praksi. Jučer sam spomenula da Zakon o sustavu Civilne zaštite ne predviđa mogućnost postojanja dva stožera. Čini mi se da nitko nije niti svjestan da u tom zakonu piše da će država osnovati Fond za Civilnu zaštitu, iako je zakon pet godina na snazi fond ne postoji, o njemu nema niti traga, niti glasa. Zašto to sve govorim? Zato što ono što se danas dogodilo u Hrvatskom saboru potvrđuje da je došlo do probuđene samosvijesti zastupnika, a time i Hrvatskog sabora kao institucije. A jedino probuđena samosvijest zastupnika unutar Hrvatskog sabora može poslati poruku našim građanima, našim biračima, civilnom sektoru, organizacijama civilnog društva, udrugama da je došlo vrijeme da dođe do buđenja samosvijesti unutar Hrvatskog naroda a to će onda dovesti i do povećane izlaznosti i do drugačijeg ishoda na parlamentarnim i svim drugim izborima do tada. Ono što je nama činiti u međuvremenu to je da oslobodimo institucije od pritiska ne parlamentarne većine, nego dominacije političkih stranaka koje guše kritičnost, samokritičnost i osobnu odgovornost svakog pojedinog zastupnika ili člana. Jednom kada se to dogodi postat ćemo demokracija u kakvoj sam ja željela živjeti, odrastati i djelovati, a svoj zadatak vidim da takvu demokraciju izgradim kako bi u njoj mogla odrastati i ostvariti svoje potencijale moja djeca. Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Željko Reiner.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani hrvatski građani. Ovo je danas u istinu žalosni trenutak u povijesti Hrvatskoga sabora. Žalosni je trenutak jer je oporba iskoristila jednu žalosnu činjenicu da je jedan zastupnik parlamentarne većine ozbiljno bolestan i nalazi se u bolnici. To je nečuveno, nemoralno i politikansko korištenje nečijeg teškog zdravstvenog stanja. Bez obzira kako je to zastupnik Bauk pokušao izvući SDP-e i ostatak oporbe, ostaje činjenica da su oni otišli iz sabornice znajući za tešku bolest jednog saborskog zastupnika i saborske većine likujući, a to smo malo prije čuli u njihovim govorima likujući da većina nema dovoljan broj zastupnika jer nema jednog zastupnika koji je teško bolestan. Treba ogoliti taj postupak oporbe i treba ga razobličiti pred hrvatskom javnosti da svi znaju što se tu dogodilo. Postoji druga dimenzija onoga što se dogodilo. Mnogi od onih koji su godinama usrdno tvrdili da se zalažu za isključivi gospodarski pojas i navodno se silno brinuli za hrvatske ribare, sada su izašli iz dvorane i odbili glasovati za isključivi gospodarski pojas napustivši ovu sabornicu. A vrhunac svega je činjenica da je sva oporba napustila sabornicu kada se trebalo glasovati o zakonu kojim bi se omogućila obnova svega što je razoreno u katastrofalnim potresima u Sisku, Glini, Petrinji i okolnim mjestima. Građani toga kraja, građani Zagrebačke županije i Zagreba trebaju znati da oporba nije htjela glasovati za obnovu njihovih kuća što je jadno i što je žalosno. Hrvatski građani zapamtite te činjenice i sjetite ih se kada vam neki srcedrapateljnim pričama dođu pričati da se brinu za vas i da im je stalo do vas jer su danas dokazali da im nije stalo. Izvlačenje na to da su izašli zbog točke o Hrvatskoj gospodarskoj komori je lažno, jer su mogli ostati i glasovati za obnovu potresom uništenih krajeva i za isključivi gospodarski pojas, a onda biti protiv Hrvatske gospodarske komore, ali to nisu učinili. Zapamtite to, zapamtite što su danas oni učinili vama. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko povreda Poslovnika. Prvo je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Reiner je povrijedio članak 238. gdje je iznio niz neistina i uvreda prema saborskim zastupnicima, gdje je htio iskoristiti da je zbog bolesti jednog kolege saborskog zastupnika oporba iskoristila. Nije istina. Oporba je spremna, MOST je spreman glasati ali vi ste uzeli odgovornost jer ste stali u zaštitu Hrvatske gospodarske komore i to što je procedurom trebalo biti na glasanju vi ste povukli jer želite sačuvati uhljebe koji uništavaju hrvatskog radnika [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] hrvatskog poduzetnika. To ste napravili.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Izričem vam opomenu. Sljedeći zastupnik je Marko Milanović Litre. Izvolite, povreda Poslovnika. Molim? A ispričavam se. Uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Ne čudi me kako me niste primijetili. Dakle, javila sam se za povredu Poslovnika članak 238. Alineja 6. Zastupnik Željko Reiner omalovažio je i uvrijedio čitavu oporbu te iznio velik broj teških neistina. Dakle, činjenično stanje je kolega Reiner da ste danas izgubili kvorum. Ne mogu reći da ste izgubili čast, ali ste dokazali da je nemate. Oporba je danas postupila jedino ispravno, moralno i časno braneći čast i ugled ove institucije Hrvatskog sabora [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala.
Hvala. I vama izričem opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Sljedeća povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora, članak 238. Uvaženi kolega Reiner ovdje je nanio niz neistina o onome što se danas dogodilo. Istina je da je odgovornost isključivo na vladajućima koji danas nisu dopustili da u normalnu proceduru uđe Zakon o glasanju za HGK. Ovim današnjim načinom rada vladajućih omogućavaju da relikti bivših sustava koji iskorištavaju hrvatske poduzetnike još uvijek funkcioniraju u našoj državi što je nedopustivo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] za Hrvatske suvereniste.
I vama izričem opomenu, jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Sljedeća povreda Poslovnika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik kolega Reiner povrijedio je članak 238. Potpuno je izvrnuo sve ono što je oporba danas napravila i izrekla. Ja sam frapirana i kao liječnica i kao zastupnica da vi možete takve stvari izreći da smo mi likovali da vas nema dovoljno i da smo mi maltene sretni što je kolega Tuđman bolestan. Izražavamo najiskrenije želje kolegi Tuđmanu da se što prije oporavi ali ovakve stvari ne možete izvrtati. Vi ste ti koji ste imali elemente kako si [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] možete posložiti glasanje.
I vama izričem opomenu, jer ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika. Sljedeća povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Povreda članka 238. od strane zastupnika Reinera. Ova monstruozna tvrdnja koju je iznio nije njegova. Čuo sam malo prije izjavu premijera Plenkovića. Očito je to sad osmišljen HDZ-ov spin kojim se pokriva u javnosti činjenicu da ste izgubili većinu, da nemate više većinu, da imate probleme unutar svog kluba oko podržavanja ili ne podržavanja predloženog zakona. I sada se okrećete jednoj vrsti moralnog lešinarenja gdje mi tobože koristimo bolest jednog zastupnika većine za koju nismo bili [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ni informirani da rušimo kvorum.
Ide vam opomena jer nije bila povreda Poslovnika. Sljedeća je uvažen zastupnica Boška Ban Vlahek.
Zahvaljujem. Prema Poslovniku članku 238. kolega Reiner povrijedio je Poslovnik. Slažem se sa kolegicom Orešković, sa ostalim kolegama iznio je neistine, omalovažava oporbu koja je postupila u ovom slučaju časno. Želimo brzo ozdravljenje gospodinu Tuđmanu, nadamo se da će se oporaviti. Međutim, nije Tuđman jedini koji se bori za život već i pola Hrvatske i ljudi koji su stradali u potresu i njihove kuće.
I vi ste svjesni da ovo nije bila povreda Poslovnika, nego vaša replika i zato i vama moram izreći opomenu. Sljedeća povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Reiner je povrijedio članak 238. Ovo je nevjerojatno slušati iz njegovih usta čime se koristi bolesnog čovjeka, gospodina Tuđmana, jednog smirenog gospodina kojeg svi mi u oporbi poštujemo koristiti da bi se opravdao vlastiti poraz i micanje točke o Hrvatskoj gospodarskoj komori. Gospodin Tuđman je u našim molitvama. Mi mu želimo što brže ozdravljenje, a ovo što ste vi napravili to je za svaku osudu, za svaku osudu.
Vi također niste izrekli povredu Poslovnika tako da i vama ide opomena. Sljedeća povreda Poslovnika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U svom izlaganju je gospodin Reiner iznesao niz neistina. S tim je uvrijedio zdravu pamet ne samo zastupnika u ovom Parlamentu, nego i građana Republike Hrvatske. Gospodin Reiner misli ono što bi oni napravili i kako bi oni postupili da bi postupili mi. Mi danas nismo ni znali koliko ima ruku vladajući, ali znali smo da želimo da se glasa o cijelom paketu i željni smo tog glasanja i još uvijek smo tu. Ali ne glasa se [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
I vama je to bila replika, imate opomenu. Posljednja povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je članak 238. Zastupnik Reiner je iznio niz neistina čime vrijeđa oporbu i omalovažava naše građane. Svi su vidjeli što se desilo. Svi su vidjeli da jednostavno ne želi da se glasa o Gospodarskoj komori. To je veliki problem. Ako ne želite da pomognemo našim poduzetnicima, našim obrtnicima kome ćemo pomoć? A istovremeno stavlja u kontekst gospodina Tuđmana za kojeg mi svi želimo da se što prije oporavi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Vama također opomena, jer nije bila povreda Poslovnika.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hrvatski narode, u ovome trenutku nemamo u Hrvatskom saboru većine i hrvatska Vlada nema potporu većine. U ovome trenutku najbitniji zakoni koji su bitni za naše poduzetnike, za naše radnike kao što je obvezna članarina uhljebima unutar Hrvatske gospodarske komore koji uništavaju naše poduzetnike, koji uništavaju radna mjesta. Danas je ovdje Jandroković preuzeo kao predsjednik Sabora ulogu da mi nemamo pravo glasati, tj. da će glasati kada on odredi bez obzira šta je prijedlog MOST-a dobro i temeljito branio i bila je dobra rasprava tijekom rasprave o Hrvatskoj gospodarskoj komori, ukidanju toga parafiskalnog nameta jednoga od šestotinjak koji su na grbači hrvatskih poduzetnika i hrvatskih radnika koji odlaze u Irsku, u Njemačku i u druge zemlje. Ovo je poruka vama Hrvatski narode, da u Hrvatskome saboru hrvatski zastupnici se pokušavaju eliminirati. Ali se dogodilo, ja sam pet godina u ovome Saboru, nakon tri mjeseca zbog ine, tada kao dio većine 12 saborskih zastupnika je, zbog 12 saborskih zastupnika mojih kolega iz MOST-a bili su izvanredni izbori. U ovome trenutku kada nema većine u Hrvatskome saboru, u ovome trenutku mi iz kluba MOST-a, a kako sam čuo i iz oporbe spremni smo ovdje čekati cijeli vikend, danas čekati da se glasa o, da se stavi na glasanje Hrvatska gospodarska komora. Naravno i da ćemo podržati, da bi glasali i o drugim značajnim zakonima za naše ljude koji su se dogodili posljednjih mjeseci. Međutim funkcioniranje države to što je funkcioniralo u klubu, u Janafu 8, Janafa u klubu Slavonska 8 gdje su poduzetnici određeni privilegirani dogovarali poslove sa najvećim … [[ne razumije se]] gdje su bili i ljudi koji su u pravosuđu, a u pravosuđu najveći su problemi ovi parafiskalni nameti. Umjesto da rasteretimo naše poduzetnike da investiraju poglavito u ove 2/3 Hrvatske koje su prazne da taj gospodarski resurs pokrenemo i sve naše potencijale mi stojimo na njihovoj grbači da bi se mogli potkusorivati stranački uhljebi. Meni je žao što moram rako reći. Ja Nadana Vidoševića ne znam kako bi promatrao koji je stvorio carstvo na ljudima poduzetnicima. Mi smo konstruktivni. Imali smo raspravu koja je počela u 23 sata, završila u 3 sata ujutro što je sramotno. Zbog čega je Jandroković napravio, HDZ-e, Andrej Plenković to treba pitati njih. Ali je činjenica da trenutno povlačenja nema i Most se neće povući do trenutka dok ovi značajni i bitni zakoni zbog kojih je poštivana procedura, Poslovnik Hrvatskoga sabora kojim su umanjena prava saborskih zastupnika ne stavi na dnevni red i da mi glasanja i da mi imamo mogućnost izglasavanja. Očekujem da će saborski zastupnici iz većine određeni također pokazati se i kod ovoga zakona i da će podržati da se ukida obavezno plaćanje članarine tim krvopijama, pijavicama hrvatskog poduzetnika, hrvatskog radnika i stvaraoca onoga svega što imamo. To ovaj dom mora napraviti i nema pravo ni Jandroković, ni Plenković, ni bilo tko diktirati Hrvatskom saboru da i dalje stoji jaram nad onima koji nas plaćaju, koji nas kruhom hrane, a to su poduzetnici, i radnici Hrvatske, i naši poljoprivrednici i težaci, naši ribari i mi moramo sve napraviti da skinemo jaram, 600 parafiskalnih namet gdje smo rekorderi. I zbog čega imamo prazne 2/3 Hrvatske? Zbog čega imamo 4 milijuna ljudi, manje od 4 milijuna ljudi? Pa isključivo zbog ovih pijavica, krvopija hrvatskog poduzetnika, hrvatskog radnika, hrvatskog težaka seljaka koji ne može preživjeti u Republici Hrvatskoj da bi se potkusurivale političke koalicije i da bi se kalkuliralo sa tim kako vladati i metnuti jaram hrvatskom narodu na njihova pleća.
NASTAVAK ZASJEDANJA 6. SJEDNICE HRVATSKOG SABORA, ODRŽANE 29. SIJEČNJA 2021. Dobar dan svima. Danas na dnevnom redu prva točka je: Konačni prijedlog Zakona o proglašavanju Parka prirode „Dinara“, drugo čitanje, P.Z. br. 6 Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. S nama je predstavnik Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, g. Mile Horvat koji će uvoditi u temu odnosno u kratkim crtama objasnit ovaj zakon. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Ovo je drugo čitanje Konačnog prijedloga Zakona o proglašavanju Parka prirode „Dinara“. Odmah da uvodno kažem da imamo i samo jedan amandman. Amandman je Odbora za zakonodavstvo i on je novotehničke naravi i mi ga prihvaćamo kao takvoga. Dakle dinarski krš je fenomen prepoznat na međunarodnoj zajednici koji obuhvaća puno šire područje a upravo je po Dinari kao tipkom lokalitetu i dobio ime. To je najvrjednija prirodna cjelina krša u svijetu s debljinom naslaga koja prelazi 8 km te izrazitom razvijenim krškim poljima koja objedinjavaju sve krške pojave. Područje Dinare je izrazito bogato endemičnim i ugroženim vrstama, obitavalište je preko 1000 biljnih vrsta, 1/5 hrvatske flore je to. od toga 75% nacionalnih endema, špiljska fauna na ovom području relativno je slabo izraženo ali za pretpostaviti je da su oko 50% svih vrsta endemi. Na Dinari se nalazi i najviši vrh RH, Sinjal. Dakle, proglašavanjem PP „Dinara“ osigurat će se očuvanje izvornih prirodnih vrijednosti ovog područja. Bogate georaznolikosti, divljih vrsta flore i faune, endema te cjelokupne raznolikosti prirodnih staništa kao što su voden staništa rijeke Krke i Cetine s njihovim pritocima, močvarnim staništa, stijene i točila, šumska i špiljska staništa, te drugih prirodnih vrijednost proizašlih iz više stoljetne tradicije ljudskog korištenja prostora, poluprirodnih staništa, autohtonih pasmina i sorata te bogatog, kulturnog i povijesnog nasljeđa sačuvanog u brojnih arheološkim nalazim i kulturno-povijesnim lokalitetima. Dakle, parko prirode predlaže se proglasiti hrvatski dio planine Dinara, Troglav i Kamešnica, izvorišni dio i gornji tok rijeke Cetina te krška polja ... [[Govornik se ne razumije.]] paško i vrličko uz Cetinu a tim režimo zaštite sačuvati iznimne višestruke prirodne vrijednosti s vrijednosnim ekološkim obilježjima naglašenim krajobraznim i kulturno-povijesnim vrijednostima uz dopuštanje obavljanja određenih djelatnosti i radnji u mjeri u kojoj se neće ugroziti njihova bitna obilježja i uloga ovog prostora. Donošenjem prostornog plana područja posebnih obilježja i plana upravljanja PP „Dinara“, u budućnosti će se pobliže urediti zaštita, unaprjeđenje i korištenje te način upravljanja tim zaštićenim područjem. Također, predviđeno je osnivanje javne ustanove za upravljanje PP „Dinara“ u roku od jedne godine od godine stupanja na snagu ovoga zakona. Predloženi par „Dinara“ bilo bi drugo po veličini najveće zaštićeno područje o 63 000 ha nakon proglašenja PP „Velebit“. Područje koje se ovim zakonom proglašava parkom prirode, nalazi se u Splitsko-dalmatinskoj županiji sa udjelom od 63% kopnene površine te u Šibensko-kninskoj županiji sa udjelom od 37% kopnene površine a obuhvaća dijelove slijedećih gradova, to su Knin, Sinj, Trilj, Vrlika te općina Biskupija, Civljane, Hrvace, Kijevo i Otok. Od 1. svibnja do 1. lipnja 2020.g. provedeno je e-savjetovanje, a od 8. svibnja do 6. lipnja proveden je i javni uvid, te javno izlaganje koje je održano 22. svibnja u Kninu. U odnosu na prvo čitanje imali smo nekoliko primjedbi, uglavnom smo sve primjedbe prihvatili i ugradili u ovaj tekst drugog čitanja, a neke smo i nažalost morali odbaciti, pa ću onda ja proći kroz ove najbitnije primjedbe i naš prijedlog rješenja. Dakle, nakon razmatranja izvješća sa sjednice Odbora za zaštitu okoliša i prirode HS održane 4. rujna 2020.g., te prvog čitanja, pripremljen je konačni prijedlog zakona, on je poslan tijelima državne uprave na mišljenje i zaprimljena su sva mišljenja bez primjedbi. Isto tako u tekstu zakona u čl. 1. konačnog prijedloga zakona u odnosu na prijedlog zakona iz prvog čitanja izmijenjena je odredba na način da se nedvosmisleno navodi da park prirode obuhvaća hrvatski dio planine Dinare, Troglava i Kamešnice. Nadalje, u čl. 4. je uvrštena preciznija površina parka tj. iznos površine je izrađen na dvije decimale i to je bio jedan od primjedbi na prvo čitanje, na prijedlog, koncept zakona iz prvog čitanja. Nakon komentara sa saborske rasprave u obrazloženju zakona su unijeti podaci o površinskim udjelima županija i JLS-ova koje se nalaze u obuhvatu PP Dinara i to u onim postocima koje sam prethodno u uvodu i naznačio. Na primjedbu Odbora za zaštitu okoliša glede istraživanja ugljikovodika na području budućeg PP Dinara ministarstvo se očitovalo da istraživanja na tom prostoru nisu planirana. Glede primjedbe zastupnice Vesne Vučemilović da zajedno istražno područje Dinarida – test 14 da je već izdana koncesija utvrđeno je da taj istražni prostor nije u području predloženog PP Dinara. Primjedba Odbora za zaštitu okoliša glede granica građevinskih područja naselja nije prihvaćena budući da je izričaj čl. 4. st. 5. zakona usuglašen s tijelom nadležnim za graditeljstvo i prostorno uređenje. Naime, same granice građevinskih područja naselja ne određuju se ovim zakonom već se mogu odrediti prostornim planom područja posebnih obilježja PP Dinara. S tim u vezi održan je i sastanak s predstavnicima općine Kijevo, javnom ustanovom Zavod za prostorno uređenje Šibensko-kninske županije, te Upravnim odjelom za zaštitu okoliša i komunalne poslove Šibensko-kninske županije, te je nakon tog sastanka i dobivenog odgovora Ministarstva prostornog uređenja i graditeljstva potvrđen još jednom izričaj navedenog stavka koji je predložen u prvom čitanju. Isto tako prijedlog Odbora za zaštitu okoliša kojim se otvara pitanje više kategorije zaštićenog područja tj. kategorije nacionalnog parka, nije prihvaćen budući da u toj kategoriji, dakle u kategoriji nacionalnog parka, nije dopuštena gospodarska upotreba prirodnih dobara, a jedan od ciljeva proglašenja parka prirode je potaknuti djelatnosti, dakle održivi turizam, pašarenje, lov, ribolov, rekreacije, itd. koje koriste lokalnom stanovništvu koje nisu moguće ili su ograničeno moguće u režim nacionalnog parka. Nadalje, sama stručna podloga za zaštitu predviđa zaštitu upravo u kategoriji parka prirode kao najprikladnijoj. I konačno, prijedlog zastupnice Branke Juričev-Martinčev za sjedištem PP Dinara u Kijevu nije prihvaćen budući da će sjedište parka prirode biti određeno Uredbom Vlade RH o osnivanju javne ustanove koja će se donijeti u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovog zakona, a moguće je i da javna ustanova ima svoje ispostave. Za napomenuti je da Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja za primjenu i prijedlog Splitsko-dalmatinske županije da sjedište javne ustanove bude u gradu Vrlika za što ima potporu svih JLS-ova iz te županije. I konačno u državnom proračunu su i osigurana sredstva za osnivanje i rad javne ustanove i upravljanje zaštićenim područjem, tako da donošenje ovog zakona ovaj postupak osnivanja javne ustanove se može, može i započeti.
Fala, ostanite ovdje, imate više replika. Prvu repliku je tražio g. Bulj.
Hvala lijepo. Granice parka prirode nisu ušle u najbitniji prirodni resurs i to je najvećim dijelom rijeka Cetina, kao ni rijeke i pritoci rijeke Krke od Krčića i svih ostalih koji su vrlo značajni vodni resursi na tom području, tako da ova uvaženi tajniče park prirode izgleda kao lula. U otoku je vrat, pa ide kanalica do, do crvene zemlje, a u biti crvena zemlja je žarište. Pa jeste li vidjeli kako to izgleda na karti? Poligon „Crvena zemlja“ u biti presijeca taj park da jednostavno što će biti tu gađanje u nacionalnom parku? Pa imate, evo neka HV, ja sam hrvatski vojnik jer bio sam u Kninu radio 15-tak godina i znam šta to znači. Pa evo premjestite ja vam dajem prijedlog na Krš-Pađene na vjetroelektronu tamo premjestite vojni poligon imate šta i gađati i u šta gađati [[Upadica: Fala]] i spasit ćete hrvatski narod.
Fala lijepa. Izvolite odgovoriti.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče Bulj. Dakle, granice parka je odredila struka nakon stručnih ekspertiza, jedna stvar. Druga stvar, gornji tok rijeke Cetine jeste obuhvaćen obuhvatom parka prirode, ostali dio Cetine, rijeke Cetine je pod Naturom 2000. I treća stvar, oblik je u mnogo čemu diferenciran i samim vojnim poligonom koji podliježe drugom režimu odnosno drugoj regulativi koja nije kompatibilna sa, sa ovaj površinom parka prirode.
Hvala. G. Ante Bačić. Pardon, Rade Šimičević.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kod nas u Zadru ima slogan „Zadar je lijep koliko je čist“, tako i Hrvatska je lijepa koliko je čista i osnivanja PP „Dinara“, vjerujem da će se u ovu obuhvatu tog parka poduzeti sve da se zaštite staništa odnosno flora i fauna jer to je područje koje je izuzetno bogato sa različitim biljnim i životinjskim svijetom. Ja bi vas molio da ovdje sad javno kažete a u prvom čitanju je bilo priče o tome da će se tamo vršiti određena istraživanja nafte i plina pa da nam kažete da to doista obuhvat parka neće biti. I drugo, koliko ste predvidjeli da će u parku biti zaposlenih osoba odnosno da li to daje šansu za oporavak gospodarski i onako napaćenog kraja u tom djelu? Hvala lijepo.
Hvala. G. Horvat.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče, dakle nekoliko je tu pitanja, na jedno sam već odgovorio uvodno, dakle nema nikakvih istraživanja na području parka prirode, dakle istražni prostori Dinara 15, Dinara 16 nisu u planu, neće se dešavati, dakle neće bit istraživanja. Druga stvar, upravo zbog toga što se otvorio prostor i želja i namjera da se na tom prostoru potaknu razne djelatnosti koje bi lokalnom stanovništvu omogućilo da se bavi i turizmom i lovom i pašarenjem i raznim oblicima rekreacije, definiran je nivo parka prirode. U nacionalnom parku, da je to nekakav viši nivo zaštite toga, to bi bilo znatno jače ograničeno.
Hvala. G. Ante Bačić.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, napomenuli ste u izlaganju a vidimo i u samim materijalima da područje budućeg PP „Dinare“ preko 60% je upravo u Splitsko-dalmatinskoj županiji, napomenuli ste evo i pri kraju vezano za same komentare da ste i dobili kao ministarstvo i prijedlog Splitsko-dalmatinske županije, uz potporu svih 55 općina i gradova vezano za buduće sjedište same ustanove parka prirode. Zanima me sad ta uredba Vlade koja je slijedeća na tapetu, slijedećih kroz ovih godinu, koji će biti kriteriji upravo vezano za samo sjedište parka? Mislim da ovaj prijedlog Splitsko-dalmatinske županije a vjerujem da će kolege iz Šibensko-kninske se složit oko toga, da ipak jedan grad kao što je Vrlika to zaslužuje. Zahvaljujem.
G. Horvat, odgovor.
Zahvaljujem se, uvaženi zastupniče. Dakle, većinu teritorijalnog prostora pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji i Vlada ima obavezu u roku godinu dana od stupanja na snagu ovog zakonskoga teksta, ovog zakona da donese uredbu da regulira, odredi gdje će biti sjedište javne ustanove, da je osnuje, da javna ustanove donese svoje provedbene i postupovne akte i onda ćemo visjeti u kom pravcu će ići ta vrsta politika. Inače, dakle imamo sugestiju Splitsko-dalmatinske županije da bi sjedište moglo biti prihvatljivo u gradu u Vrlici. Da li će tako biti, to će Vlada odlučiti.
G. Renata Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem, uvaženi potpredsjedniče. Državni tajniče, recite mi zašto niste uvrstili Šarena jezera u okvir parka prirode kad im već oni prirodno pripadaju? A imamo još jedno pitanje, kako očekujete punu funkciju parka prirode s obzirom da su sredstva koja su predviđena za 2021. i 2022. dovoljna samo za financiranje praktički 3 osnovna zaposlenika koja su potrebna ovoj ustanovi? Hvala.
Hvala, g. Horvat, odgovor.
Zahvaljujem se, uvažena zastupnice. Dakle, rekao sam da su granice parka prirode određivala struka. Ja sad ovdje ne mogu komentirati zašto je jedan dio prostora uvršten a drugi nije. Vjerojatno postoje jaki argumenti struke zbog čega je to upravo tako, jednako kao što potpuno je legitimno i prihvatljivo pitanje uvaženog zastupnika Bulja, zašto nije sva rijeka Cetina obuhvaćena ali vjerojatno postoje stručni argumenti zašto je baš taj jedan dio obuhvaćen, tako odgovor bi trebao biti i na vaše pitanje u tom pravcu. Što se tiče samih sredstava, država je osigurala u proračunu sredstva za početak rada i osnivanje javne ustanove. Za očekivati je da će samim planom razvoja parka prirode one ići ka nekakvoj vrsti samoodrživosti kroz razne aktivnosti, check pointa i komercijalizacije same turističke komponente ovog prostora.
Gđa. Ban Vlahek.
Uvaženi tajniče, hrvatski dio Dinara, Troglava i Kamešnice, Cetine i pripadajuća krška polja, opravdano se stavljaju u zaštitu proglašavanjem parkom prirode. No kako ovo ne bi proglašavanje ne bi ostalo deklarativno, apeliram na Vladu kao što ste rekli, da osnivanje javne ustanove izvrši što prije kako bi se koristi proglašavanja parkom prirode, kvalitetno osmislile i provele bez obzira što je rok godinu dana. Samo iskreno se nadam da će se vodstvo ustanove izabrati temeljem javnog natječaja. Hvala.
Hvala. G. Horvat, odgovor.
Uvažena zastupnice, koliko sam shvatio, koliko sam razumio, zbog maske pitanje, ja se nadam i čak sam i uvjeren da će politika parka prirode biti transparentna i jasna i da će biti prije svega izabrani ljudi od struke koji će voditi taj park prirode. Sve ostalo bi bila jako pogrešna politika.
Gđa. Pocrnić Radošević.
Hvala, potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, značajno je proglašavanjem ... [[Govornik se ne razumije.]] Dinare upravo parkom prirode jer ovakav oblike zaštite istovremeno osigurava zaštitu ali i održivost korištenja Dinare kroz obavljanje dopuštenih djelatnosti. Jedan od njih je i planinarenje kao vid rekreacije kojim se bave ljudi različite životne dobi, različitih struka a svima je zajednička ljubav prema prirodi i planinama. Upravo su planinari istraživali i širili informacije o prirodnim ljepotama i atraktivnostima Dinare stoga je zadržavanje i očuvanje planinarskih staza kojima se na siguran, kontroliran i ekološki način omogućava pristup Dinari kao i zadržavanje i održavanje planinarskih domova i skloništa, svakako treba b iti prioritet uprave parka u suradnji sa Hrvatskim planinarskim savezom.
Državni tajnik, odgovor.
Zahvaljujem se, uvažena zastupnice. Dakle, očekujemo da će u planu upravljanja parkom prirode biti definirane sve djelatnosti koje će se moći komercijalizirati na neki način i vidovi rekreacije itd. koji će dovesti do nivoa samoodrživosti same javne ustanove. Zato i mislim da nije presudno pitanje gdje će biti sjedište same javne ustanove, mi smo predvidjeli mogućnost osnivanja ispostava po jedinicama lokalne samouprave, misli da je ključna stvar kako će se jedinice lokalne samouprave organizirati da upravo pružajući na svom prostoru tu vrstu usluga, ostvare prihod od čega će moći ta javna ustanova da se financira.
G. Begonja.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, proglašavanjem hrvatske strane masiva Dinare i šireg prostora uz Dinaru parkom prirode, ima svakako svoj značaj glede same zaštite prirode. No za lokalno stanovništvo važan je gospodarska komponenta, gospodarski značaj u tom djelu Dalmatinske zagore posebno za općine Kijevo, Civljane, Biskupiju i druge općine koje se nalaze unutar obuhvata ili uz samu granicu. Pa bi vas ja molio još jednom, koje će se to gospodarske djelatnosti moći obavljati da nam kažete, unutar parka prirode?
Odgovor.
Dakle, kao i u prethodno pitanje, uvaženi zastupniče, tako ću vama reći da će planom upravljanja koje će predložiti uprava a vjerojatno će struka reći zadnju riječ u svemu tome, mi očekujemo da će biti definirane djelatnosti koje će biti prihvatljive i naravno sa stanovišta struke dozvoljene na prostoru parka prirode i kao što smo i rekli, to su turizam, to je dakle održivi turizam, lov, ribolov, rekreacija, pašarenje, planinarenje i svi ti elementi koji su danas vezani za moderni rekreacijski život. Dakle, na lokalnim samouprava će biti da na svom teritoriju unutar parka prirode izorganiziraju takve sadržaje.
G. Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče. Sve naše bogatstvo moramo zaštititi ... [[Govornik se ne razumije.]] koje i kako i kavo ono bilo. 8 nacionalnih parkova, 12 parkova prirode sa Dinarom. Kakva je gospodarska aktivnost dopuštena, to znamo. Po europskom ekološkom mrežom i zaštitom Natura 2000 sada je u Hrvatskoj, cca 39% teritorija, a Austrija 15,3%. U tom području nije dozvoljena gradnja, sjetimo se 2006. g. premijera Jaroslawa Kaczynskog koji nije htio udvostručiti to područje. Što mislite o gradnji pod visokim standardima, vila i kuća za odmor, ne kao što je bila na Plitvicama, po visokim cijenama što bi moglo imati odraza na državni proračun? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče, dakle vjerojatno ste vi u pravu, da bi se to odrazilo i na gospodarstvo, međutim prostornim planom će biti definiran način gradnje i mogućnost gradnje na nacionalnom prostoru parka prirode, on će se donositi poslije usvajanja ovog zakona i taj dokument će biti na javnom uvidu i imat će svi mogućnosti da se očituju na njega.
Gđa. Juričev Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče rekli ste da moja inicijativa da sjedište parka prirode bude u Kijevu nije prihvaćena, ja bi rekla to nije moja inicijativa, to je inicijativa općine Kijevo i Šibensko-Kninske županije. Željela bi da svi naši kolege i naša javnost zna, da je upravo ta općina Kijevo još 2006. pokrenula i bila inicijator zaštite prirode tog kraja, da je u međuvremenu sa svojim skromnim sredstvima zajedno sa županijom, izradila brojne elaborate i radila na ovome. I u ovom trenu ima na raspolaganju 4 nekretnine koje vam može dati, gdje može biti sjedište. Ja vjerujem da svi ti saborski zastupnici, kolege, uključujući i naše kolege iz Splitsko-dalmatinske županije će znati cijeniti to i općina Kijevo ima suglasnost svih ostalih općina i gradova da upravo sjedište bude na našem području.
Odgovor, izvolite.
Uvažena zastupnice, dakle, u pozitivnom kontekstu sam komentirao vašu inicijativu koju nismo mogli prihvatiti jer bi je na taj način prejudicirali, dakle vaš prijedlog koji je pozitivan bi da smo ga prihvatili odmah u prvom čitanju, definirali bi i prejudicirali nešto što je politika Vlade i nadležnost Vlade koja će kroz svoju uredbu to u roku godinu dana definirati. Ovi argumenti ako su dovoljno jaki, vjerojatno će biti i prihvatljivi za Vladu, ja to ne mogu reć.
Gđa. Vučemilović.
Hvala lijepa, predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, naime 4 istražna polja su predviđena za istraživanje ugljikovodika. Za jedno je izdana koncesijska naknada a da je djelom i područje budućeg parka prirode bilo obuhvaćeno, to dokazuje vaš prijedlog u kojem kažete da se izuzima područje PP „Dinara“ iz 2 predviđena istražna područja. Znači da se netko javio na prošlom natječaju za koncesiju, mi bi imali ozbiljan problem. Srećom, javili su se samo za jedno istražno polje a ne za sva 4. Tako da, moja primjedba u prvom čitanju je bila da se radi o vrlo invazivnim tehnika a ne kao što nam je na odboru rečeno da to nisu invazivne, to je neki ultrazvuk, tralala, ovo, ono, jel, i zato sam, znači pročitala za ovu izdanu koncesiju šta je predviđeno. Hvala.
Hvala, odgovor. Izvolite.
Uvažena zastupnice, dakle potpuno, mislim da mogu podijeliti vašu bojazan da se radi o invazivnim tehnikama, upravo zbog toga su one isključene i D15 i D16 polja su isključena iz prostora parka prirode, dakle. Nema sumnje da jedno s drugim ne bi išlo nikako.
G. Stričak.
Hvala uvaženi državni tajniče, naravno da podržavam ovu inicijativu, a isto tako, postoji jedna inicijativa da se Ivanščica proglasi također, parkom prirode, to, o tome se priča već godinama. Sada je tu inicijativu pokrenuo kolega Habijan. Između ostalog, proveli smo jedno istraživanje, od 600 ispitanika s područja Varaždinske županije, njih 85% to podržava, tako da je to jedan veliki postotak. Međutim, kad mi nešto štitimo, naravno da se postavlja pitanje komocije lokalnog stanovništva, da li će na isti način moći koristiti taj prostor. Iz vašeg izlaganja je jasno rečeno da će moći, plus da će se sve to nadograditi mogućnošću razvoja turizma. Hvala.
Državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle na ovaj prvi dio pitanja, evo, pomoćnik ministra, g. Krajtmajer je ovdje, on je ovu inicijativu evidentirao, zabilježio, pa ćemo o njoj malo razgovarati, prokomentirati, a ovaj drugi dio, dakle to jeste stručni pristup. Analiza je stručna, vrlo široka, rasprave su vrlo široke upravo zbog toga što treba koncept zaštite okoliša staviti u korelaciju i sa stanovništvom i sa trenucima u kojima živimo, dakle stvar nije jednoznačna, ne ide se samo u pravcu zaštite okoliša nego se integrirano raspravlja o svim elementima.
I na kraju g. Šimunić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica: Mikrofon, mikrofon. Evo ga.]] Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, kao što je i rečeno, Vlada će uredbom u roku godine dana odrediti sjedište javne ustanove i da je moguće da budu osnovane i ispostave. Mene zanima kojim kriterijima će se rukovoditi prilikom odabira sjedišta javne ustanove, jer smatram da je to bitno i treba voditi računa o razvoju tih nerazvijenih područja jer će samim osnivanjem ustanove planira i zapošljavanje ljudi koji gravitiraju u tom području. Također, što se tiče ispostava, zanima me imate li saznanja koliko će ih biti i također, gdje planiraju biti smješteni.
Hvala. Odgovor.
Uvažena zastupnice, dakle mi smo u zakonskom tekstu, u okviru zakonskom dali prostor i da se osnuju i ispostave, nismo definirali gdje će biti sjedište, potpuno smo svjesni da to treba dobro izanalizirati i raspraviti. Vlada će vjerojatno to tako i uraditi. Ovog trenutka ne znamo gdje će biti sjedište, o tome nismo ni razgovarali. Za ispostave, ako se pokaže interes po lokalnim samoupravama, ovaj zakon im to dozvoljava. Prema tome, ne možemo očekivati da u ovom zakonu te stvari budu definirane, mislim da bi onda prejudicirali neke rasprave i možda čak i neke argumente bi izostavili. Prema tome, ovih godinu dana, Vlada će to vjerojatno pristupiti onda sasvim ozbiljno.
Hvala g. državni tajniče, nemate više replika, za sad ste slobodni. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječi? Ne. Otvaram raspravu. Najprije po klubovima, prva je gđa. Vesna Vučemilović iz Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovani državni tajniče, poštovani pomoćnik ministra, poštovane kolegice i kolege. Evo, mogu reći da uistinu sa zadovoljstvom govorim u ime Kluba Domovinskog pokreta o zakonu kojim će se proglasiti Park prirode Dinara. Dijelom je to iz razloga koji su osobne prirode, ali ponajviše zbog činjenice da se radi o iznimno važnom području zbog jedinstvenog krškog područja koje imamo mi u našoj domovini RH. Svi znamo da zahvaljujući osobitim zemljopisnom položaju, naša domovina obiluje brojnim vrijednim područjima prirode. Netko je tu rekao da je to preko 30%, gotovo 40%, znači kopnenoga dijela, što je i u skladu sa zelenim politikama i Zelenim planom EU. Do sada je zaštićeno 409 područja u različitim kategorijama, a PP Dinara će biti 12. park prirode te će ovim zakonom dobiti uistinu ono mjesto koje i zaslužuje i to već odavno. Znači atraktivna i očuvanja priroda je dio nacionalnog bogatstva RH i prema njemu se uistinu tako moramo i odnositi. Moram istaknuti da su neka od zaštićenih područja radi svojih vrijednosti, reprezentativnosti i očuvanosti prepoznata i kao međunarodno vrijedna područja, s ponosom ističem da je i u mojoj Osječko-baranjskoj županiji PP Kopački Rit je također, i međunarodno priznat kroz nekoliko konvencija. Drago mi je da je ministarstvo do drugog čitanja uvažilo naš prijedlog i temeljnu zamjerku koju je Domovinski pokret imao u prvom čitanju, a koji se odnosio na istražna područja za istraživanje ugljikovodika te je područje PP Dinara isključeno iz 2 istražna prostora, poligona DI-15 i DI-16. Sukladno tome, mislim da ćemo mi kod glasovanja imati konsenzus za ovaj zakonski prijedlog. Javne ustanove za upravljanje nacionalnim parkom i parkovima prirode osniva RH uredbom Vlade, što je i poštovani državni tajnik istaknuo. Ja ću se pridružiti prijedlogu koji je iznio potpredsjednik Sanader na sjednici Odbora za zaštitu okoliša da sjedište bude u Vrlici nemam ništa ni protiv Kijeva, evo da me kolegica iz Šibensko-kninske županije krivo ne razumije, ali bez obzira bilo to jedno ili drugo mjesto uistinu to pomaže revitalizaciji i ostanku stanovnika na tim područjima, a nema uistinu nikakve zamjerke da to bude u nekom manjem mjestu jer i PP Kopački rit ima sjedište u Kopačevu, isto tako PP Papuk ima sjedište u Voćinu i to je jedna jako dobra praksa za ta mala mjesta koja su uistinu demografski, pa neću reći uništena nekako je preteška riječ, ali u jako jako lošem stanju. Isto tako se nadam da će kod izbora ravnatelja glavnu riječ imati struka, a ne politika, kako nam se ne bi ponovile neke situacije iz prošlosti. Navest ću vam jednu iz Osječko-baranjske županije koja se odnosi na ravnatelja PP Kopački rit koji je bio pritvoren zbog trgovanja utjecajem, davanja mita i krivolova u parku prirode. To su situacije koje stvaraju nepovjerenje našeg stanovnika u institucije i o kojima itekako treba voditi računa. Temeljna djelatnost javne ustanove odnosi se na zaštitu, održavanje i promicanje zaštićenog područja s ciljem zaštite i očuvanja izvornosti prirode, osiguravanja neometanog odvijanja prirodnih procesa i održivog korištenja prirodnih dobara. Zaštićena područja svojom ljepotom i bogatom prirodom uobičajeno privlače mnoge posjetitelje, pa s pravom možemo reći kako utječu i na ukupni turistički potencijal neke zemlje. Kod PP Dinara važnu ulogu ima blizina obale jer znamo da je udio turizma koji ide u kategoriju „Sunce i more“ u Hrvatskoj visokih 85% i sukladno tome treba očekivati turiste u ljetnim mjesecima i sve pozitivne prakse npr. iz NP Paklenica treba primijeniti i implementirati i u ovom parku prirode. Isto tako rezultati istraživanja koja se redovito provode, provodi ih Institut za turizam, su pokazala da je glavni motiv za posjet parkovima prirode upoznavanje prirodnih ljepota, znači 50% posjetitelja upravo prirodne ljepote ističe kao motiv dolaska i najviše ih se dojmila netaknuta i očuvana priroda. Stoga je sustav posjećivanja kao dio ukupne turističke ponude komplementarna gospodarska aktivnost, u nju treba ulagati. To je također mogućnost da se isto tako turistički sadržaji obogate, pomažu diversifikaciji naše turističke ponude, produljenju turističke sezone jer znamo da u parkove prirode, recimo u Kopačkom ritu imate u proljeće najviše posjetitelja. U NP Krka i Plitvice to je ipak u ljetnim mjesecima. Za očekivat je ovdje ipak budući da se radi o planinskom području da će tijekom cijele godine, poglavito u proljeće i u jesen biti velik broj planinara i zaljubljenika u prirodu. Sve gospodarske djelatnosti koje ne ugrožavaju primarni cilj, a to je zaštita prirode su dobro došle u parkovima prirode, već je nešto i poštovani državni tajnik rekao koje su to. U svakom slučaju svi se slažemo oko toga da istraživanje ugljikovodika nije komplementarna djelatnost i trebalo bi možda razmisliti budući da obuhvaćena je cijela Dinara koja je specifična, koja je i uistinu vrlo jedno vrijedno područje. Izdana je koncesija za jedno istražno područje, al ostaju još 3, nije bilo do sada interesa, ja osobno se nadam da neće ni biti jer mislim da to u tom krškom području može imati loše posljedice najblaže rečeno. Osnivanje PP Dinara Domovinski pokret smatra opravdanim. Podržat ćemo ovaj prijedlog zakona tim više što je naša glavna zamjerka koja je bila u prvom čitanju usvojena od strane predlagatelja. Mišljenja smo da je ovaj zakonski prijedlog dobar i podržat ćemo ga kao i sve što je na dobrobit RH i njezinih stanovnika. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Miro Bulj, trenutak samo. Izvolite.
Hvala lijepo. Govoriti o Dinari, a ne uspoređivati s njom ili ne stavljati znak jednakosti sa Dalmatinskom zagorom, sa cetinskim krajom, kninskim krajom je u biti nemoguće sa svim tim gradovima i Dinara ima značaj ne samo ovih vrednota koje ima kroz svoju floru i faunu, kroz značajan krš jedinstven u svitu, ona ima i simbol, domovinski simbol kao najznačajnija planina koja je donila slobodu i pripremu operacija konačne slobode znači hrvatskog naroda tj. samostalne RH, a to je priprema operacija za „Oluju“, veličanstvenu uvaženi državni tajniče uvaženu operaciju „Oluja“. Tako da ta sveta planina u hrvatskom narodu zaslužuje poseban zakon, park prirode, pa čak volio bih da je i nacionalni park. Međutim, značajke koje posjeduje koje imaju to područje naše Dinare triba znači promatrati i u razvojnom smislu, al u razvojnom smislu da na pašnjacima bude stoka, da bude gospodarski razvoj i da to bude održivi razvoj nikako istražna polja ugljikovodika što se namjerava i što je potpisano 30. ožujka 2020., to je doneseno na Vladi i ovlašten je ministar da budu istraživačka polja. Da li ste vi te obuhvate izbjegli unutar ovoga čudnoga, ovo moram malo kritizirati, čudnoga izgleda PP „Dinare“ koji liči na lulu, gdje je početak lule u Otoku, mom sinjskom doli, kod Sinja, a završava kao žera na crvenoj zemlji. Ja bi ovdje samo kratko rekao, nije mi jasno zbog čega nije samo ušla Cetinu u svome izvoru, gdje vi u ovome članku opisivate u biti, u članku ovoga prijedloga odluke da se ovim zakonom štite kulturne, povijesne, ovo, ono i ostale stvari koje su na tome području stvorene a znamo što predstavlja, najljepši izvor na svijetu je Cetina i on je ušao u obuhvat međutim tamo imamo brojne, kulturne značajke kao što je crkva Sv. Spasa, starohrvatska crkva iz 9. st., tamo imamo pločasti most koji bageri zajedno sa načelnikom općine, koji je iz SDSS-a a HDZ-ov mu je zamjenik ga ruše bagerima, tako nemojte samo isključivo donositi akte a u prirodi u stvarnosti se ponašati kako se ponašate. Starohrvatski steći, pločasti most se ruši. Ja bi samo još dao najveći značaj na rijeci Cetini u ovome trenutku gdje je obuhvaćen samo izvorište i dio rijeke je kod Panja, kod Panja je ovaj dio prema Miloševom jezeru, prema Hrvacama. Ostali dio nije. Znači rijeka Cetina koja je najljepša rijeka, uz rijeku Krku koja također nije ušla ni pritoci rijeke Krke niti Krčići nije ušao u Kninu, ništa nije ušlo što se tiče vodnih resursa na tome području a mi znamo onu pjesmu koju pjeva klapa Sinj, najbolja klapa, ne u Dalmaciji nego na svijetu, „sa Dinare potekla bistra voda studena pa se poljem razvila Cetina“. Odnos prema resursima je naš bitan. Ja sam prije neki dan, ne drage volje, dobre volje, donio nego moram, nemam načina drugog da ukažem na nerad i nemar kako ministarstva poglavito Hrvatskih voda a nažalost i lokalnih vodovoda, da u rijeku Cetina kompletna kanalizacija s područja Sinja. Bez pročistača. Kompletna kanalizacija. I projekat aglomeracije koji imamo, to je meni bitno, to je ono što štiti, vodu, pitke vode. Projekat aglomeracije i bezbrižje i nebriga projektnoga tima gdje ulaze i Hrvatske vode, ministarstvo, lokalni vodovod, to su problemi, to moramo riješiti a rokovi nam ističu jer ne bude li aglomeracija gotova do 2023. g., onda smo u ogromnom problemu. Zar nam nije bitan akt o zaštiti parka prirode? A ja sam ponosan kad razgovaramo o ovome jer dolazim iz Sinja, ja sam Sinjanin a ostalom Domovinskom ratu me podsjeća evo i ovo vrijeme zime na Dinari, kao pripadnik IV. gardijske brigade i znam što znači doli narodu Dinara. Ja sam dijete Dinare, dijete Cetine. Moj grad je Knin u kojemu sam radio 13 g., moje je Kijevo, moja je Vrlika, ali nemojte molim vas, isključivo i samo se boriti tko će biti direktor te javne ustanove kao npr. šta je direktor NP Krka, gdje je morala imati dvije stranačke iskaznice a dok je Ljiljana Zmijanović, žena koja je bila i branitelj i ima najbolje kvalifikacije, nije imenovana. Koja je bila pripadnica Hrvatske vojske i HOS-a u Domovinskom ratu, ima najbolje kvalifikacije ne samo kao braniteljica, ali bitno da je imenovana osoba koja ima dvije stranačke iskaznice tada HNS-a i HDZ-a, tako da ne bi slučajno pogriješila. Tako da ovaj prijedlog uz moj amandman koji ću dati, a koji ovdje nije naveden a to su da nema eksploatacije istražnih polja u prijedlogu, da nema na ovome području, prostora obuhvata parka Dinara, parka prirode Dinara. Zašto? Zbog toga što je prošle godine Vlada donijela odluku da se daje koncesija, tj. da se napisalo se koncesija za istraživanje 3 g., bušenje ugljikovodika, da se istraže a koncesija za eksploataciju na 20 godina. Gdje je to, šta je to, ja ne želim riskirati a vi to niste naveli u ovome ključnom članku 3. ili u bilokojemu posebnome članku. Znači njih se moramo zaštititi ovim prijedlogom da u nikakvom slučaju ne bude u parku prirode eksploatacijska polja. I jedno vrlo značajno za mene pitanje, to je najveći bazen pitke vode u Europe, pitke je jezero Peruča. Ono je umjetno, mi smo imali nasrtaje na jezero Peruča, izravno iz Vlade A. Plenkovića, obitelji članova gdje su se gurali projekti šteni za to područje pa me zanima zbog čega Peruča nije otišla u obuhvat koja je prekrasna i koja je gospodarski potencijal razvoja tog područja, i vrličkog, i kijevskog i općine Hrvace i Sinja i Otoka, i Trilja, zbog Peruča nije u obuhvatu sa ove južne strane nego je cestom negdje nađena sa sjeverne strane, fore znači Peruča u nijednome djelu nije u obuhvatu. Ovo proglašavanje najperspektivnijega područja od Savudrije do Prevlake je cetinski kraj i Dalmatinska zagora. Uz ovo proglašenje parka prirode kao novog resursa koji može biti na turističkoj karti i gospodarskoga oživljavanja ovoga područja, može se iskoristiti, nama trebaju projekti koji su zanemareni. Nama trebaju spojevi na autoput ovih područja kao što je Križice-Kukuzovac-Sinj i cetinski kraj koji je veći od Međimurske županije. Znači Cetinska krajina je veća od Međimurske županije. Kad tu pridodamo Kijevo, Knin, kad tu još pridodamo, to je područje ogromno međutim nemamo spojeve na autoput. Vjerujte mi da je ovo područje ako zaštitimo pitke vode, samo iz rijeke Cetine pije u turističko vrijeme kad je turizam, pola milijuna ljudi, minimalno ako ne i milijun ljudi. Znači to su resursi koje mi imamo. Imamo resurs koji se sad pojavio na burzi nedavno kao i nafta, voda je na svjetskoj burzi. Koje mi imamo od toga do sada koristi osim što smo dali koncesiju na izvor rijeke Cetine stranom investitoru koji to nam plaća 5000 kuna? 5000 kuna mjesečno, toliko sam rekao, popiju dvije krave koji ima svoj OPG, dvije krave više popiju. I taj narod to na zaslužuje.
Hvala. Sada je na redu gospodin, oprostite, prije sam zaboravio, g. Miro Bulj je govorio ispred Kluba zastupnika Mosta, to sam zametnuo, ispričavam se. Nisam rekao ispred kluba. G. Hrvoje Zekanović ispred kluba Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče Horvat, g. ... [[Govornik se ne razumije.]] Govorimo o proglašenju parka prirode „Dinara“. Ako se ne varam, imamo 8 nacionalnih parkova u Hrvatskoj, ovo bi bio 12. park prirode, ali ja bi ovdje možda ovo svoje izlaganje počeo sa pričom o Šibensko-kninskoj županiji jer se veći dio ovog parka prirode, najveći dio, nalazi u Šibensko-kninskoj županiji. Hrvatska se nalazi na Sredozemlje, Sredozemlje, znači nekakva zemlja u sredini svijeta a usred tog Sredozemlja nalazi se i Jadransko more. Usred, pogledajte malo kartu. A usred tog Jadranskog mora točno na sredini nalazi se Šibensko-kninska županija. I ako pogledate tu Šibensko-kninsku županiju, stvarno je posebna, evo ja ću biti subjektivan s obzirom da dolazim iz te županije, i ona ima najviše otoka, otočića i hridi od svih regija u Sredozemlju. Neki kažu blizu 300, neki su brojali do 256. Ona ima čak dva nacionalna parka, ima NP Kornati i ima NP Krka. Do sad je imala dva parka prirode djelom a to je PP Velebit, onaj južni dio i djelom PP Vransko jezero. Ima i 9 ostalih zaštićenih lokaliteta, 7 u kategoriji značajni krajobraz i dva u kategoriji spomenik prirode. A evo sad će dobiti i još jedan park prirode i to je PP Dinara, zasluženo. Zasluženo jer Dinara stvarno ima 1001 argument da se štiti. Ako pogledamo samo ekološku mrežu na prostoru Dinare, vidjet ćemo i brojne svojte i staništa koja su tu bili i prije, bit će ja se nadam i kasnije i samo štiteći eto znači ekološku mrežu jednom jačom zaštitom, dobro ćemo napraviti i to je dobro. Ja pohvaljujem ovu odluku. Kad govorimo o ovom prostoru, prvo ću reći neke tehničke stvari koje se moraju znati, dosada je na tom prostoru bilo još dva zaštićena krajolika, to je spomenik prirode vrela Cetine i značajni krajobraz Krčić. U ovom trenutku, oni prestaju postojati ovom odlukom, dakle oni sada više nisu pod ingerencijom javne ustanove prirode Šibensko-kninske županije nego dolaze pod park prirode, što je dobro, s tim da se eto rasterećuje javna ustanova županijska, ima manji obuhvat posla pa se može malo više orijentirat na značajni krajobraz Čikola itd. Što se još ovdje mijenja? Evo kroz ekološke mreže, ovdje moram spomenuti iznimno razvijenu speleološku, znači puno speleoloških objekata, tu imamo najduže i najdublje speleološke objekte u županiji, neki od njih su dugački 5 i više kilometara kao špilja Kotluša npr. i dobro je da se i o tim objektima neko skrbi. Kad govorimo o ekološkoj mreži, ovdje ima jedan interesantan lokalitet, evo ja ga moram ovdje spomenuti i to je Suho polje i tamo ima dalmatinski okaš. Dalamtinski okaš možda vjerojatno nitko ne zna što je to, jedan leptir. Jedan leptir koji je zaštićen i obitava u Suhom polju, nažalost, zadnje studije su pokazale da ga baš i nema više, ja se nadam da će ako se budemo više brinuli o prostoru, da će se vratiti. Ajmo sad malo o problemima ovoga prostora. Prvo ću reći par stvari koje ja već vidim kao potencijalni problem. Da bi se nešto proglasilo, treba biti stručna podloga, jel tako? Ovdje je stručna rađena nekakva. Nažalost, moje iskustvo s obzirom da sam radio u ovom sektoru je takvo da te stručne podloge najčešće su napisane samo da su napisane. Samo da su napisane. Drugi dokument koji se nikad ne donese a to je pravilnik o unutarnjem redu, sutra javna ustanova koja će upravljati ovim prostorom, ona jednostavno neće znati koje su ovlasti odnosno svi korisnici ovoga prostora neće znati što smiju raditi, što ne smiju raditi. Zakon o zaštiti prirode, to ne definira a ja odgovorno tvrdim da niti jedna prekršajna i kaznena odredba iz Zakona o zaštiti prirode nije provedena. Poštovani državni tajniče, suradniče, niti jedna. Dakle, taj zakon ne funkcionira. Vi ne možete nikoga kazniti prema zakonu o zaštiti prirode. To je ono što je činjenica. Dakle, evo ja onda potičem da se što prije napravi pravilnik o unutarnjem redu i da se konačno to počne provoditi. Jedno pitanje koje će se postaviti, pitanje je sjedišta ustanove. Ja ću reći dva logična izbora jer stvarno su logična izbora, to je grad Knin, naravno ali ću reći i jedno naselje odmah blizu Knina, tik uz ovaj prostor ili ako nije u ovom prostoru, to je naselje Kijevo. Zašto Kijevo? Evo ja ovdje i predlažem zbog toga što je Kijevo to zaslužilo kroz sve ono što je proživjelo u Domovinskom ratu a geografski se nalazi usred ovog prostora i imalo bi smisla da se tamo smjesti sjedište javne ustanove, da se na neki način država ovdje iskupi tom naselju za njegovu žrtvu u Domovinskom ratu iako reći ću, i Knin je logično mjesto smještanja javne ustanove. Dalje, ovdje je još jedan problem koji je iznimno važan a to je sve manje i manje ekstenzivnog stočarstva. Ovdje prije svega mislim na ovčarstvo i kozarstvo. Biološka raznolikost dolazi vam, to vjerojatno evo kolege iz ministarstva znaju, najviše zapravo iz travnjaka, travnjačkih površina kada imate šumu, imate monokulturu, a kad imate travnjak, imate bioraznolikost. Dakle, na ovom prostoru se posebno mora poticati znači ekstenzivno stočarstvo, kozarstvo i ovčarstvo na bilokoji način i to mora biti jedan od prioriteta rada ove javne ustanove. Druga stvar jako bitna. Nažalost na ovom prostoru ima nekoliko eksploatacijskih polja kamena. Ja mislim, evo ja ću tu biti ionako, odsjeći to skalpelom, mislim da to ne bi trebalo u ovom prostoru iako neke djelatnosti poput ovoga mogu biti u parkovima prirode, sve ono što tamo ima, mora se izmjestiti, zatvoriti, sanirati, jednostavno te stvari se ne uklapaju. Što još reći? Dakle, ako budete u prilici posjetiti ovaj prostor, naravno otiđite na najviši vrh Dinare, najviši hrvatski vrh 1831 m, vrh Dinara, neki ga nazivaju Sinjal, nije bitno, ali otiđite obavezno u jedan klanac koji se nalazi sa sjevero-zapadne strane Dinare, klanac Surdup se zove. Lovci tamo znaju otići i onda ćete vidjeti jedan krajolik koji izgleda poput Alpa, znači jedan krajolik je gotovo nestvaran, imate jednu kulisu gdje se mogao snimati bilokoji dio Gospodara prstenova i onda kada obiđete te klance, gudure na Dinari, poput Surdupa, shvatit ćete zašto Dinara mora biti park prirode, zašto se mora o Dinari skrbiti. Ali ja ipak neću završiti u lijepom tonu nego ipak malo kritički. Imali smo spomenik prirode vrela Cetine, nažalost, taj prostor je iznimno devastiran, uz sama vrela Cetine, imamo 10 m od njih izgradnju kuća, evo ja sad to prijavljujem usmeno ministarstvu, nek se reagira, imamo ilegalno vodocrpilište iz Vukovića vrela za tvornicu koja tamo puni vodu. Ja sam samo službeno prijavio, znači državni tajniče i pomoćniče ministra, dakle evo dva problema, znači ilegalna gradnja na vrelima Cetine, više ih ima i ilegalna vodocrpilišta. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada će u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti gđa. Anja Šimpraga. Izvolite.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolege zastupnici i kolegice zastupnice. Proglašenje PP Dinara donosi nove vrijednosti za ljude toga kraja i oko toga nadam se kao što vidimo iz rasprava, da imamo svi jedinstven stav. Klub zastupnik SDSS-a podržat će naravno predloženi zakon. Nakon više od 10 g. nastojanja PP Dinara bit će formalno i pravno proglašen kao takav upravo ovdje u Saboru. velika vijest za lokalno stanovništvo, avanturiste, planinare ali i za cijeli financijski i društveni razvitak kako Dalmacije tako i cijele RH. Granice i obuhvat parka prirode ponovili smo nekoliko puta, ukupno gotovo 63 000 ha na području Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske županije. Zaštitom područja nastoje se očuvati prirode značajke pojedinog područja. U kategoriji parka prirode to znači poticanje korištenja prostora na tradicionalan način u skladu sa potrebom za očuvanje njegovih najvrjednijih dijelova za budućnost. Iz tog je razloga upravljanje zaštićenim područjima složen i aktivan proces unutar kojeg je potrebno kontinuirano pratiti sve aktivnosti na tom području te ih naravno prema potrebi prilagođavati novonastalom stanju ali i saznanjima. Zaštita ovog područja u kategoriji parka prirode potencijalno ima pozitivne posljedice kako za stanovništvo tako i za lokalno gospodarstvo u cijelosti i to prvenstveno kroz revitalizaciju ekstenzivnog stočarstva ali i drugih djelatnosti te kroz nove mogućnost korištenja ovog prostora. Vjetar u leđa trebamo dati oni koji razmišljaju o stočarstvu, pčelarstvom, ljekovitom bilju jer tržište upravo vapi za ovakvim kvalitetnim domaćim proizvodima. Proglašenjem parka prirode ovo će područje dobiti priliku za razvoj u skladu sa očuvanje prirodnih i kulturnih vrijednosti te će zaštita u kategoriji parka prirode, znatno olakšati strukturnim fondovima EU-a za poticanje djelatnosti u skladu s ciljevima očuvanja i osigurat očuvanje dobrog stanja okoliša. A sad o onima od kojih je sve krenulo, prva studija izrađena je 2007.g. od strane Općine Kijevo, Šibensko-kninska županija i Općina Kijevo još su 2010.sufinancirale izradu stručne podloge za zaštitu Dinare, a koju je Državni zavod za zaštitu prirode izradio i time su iskazali jasan stav oko zaštite ovog vrlo važnog područja za sve nas. Parkom prirode Dinara žele se zaštititi dinarski pašnjaci koji su nastali višestoljetnim utjecajem čovjeka i lokalnog stanovništva. U budućnosti bi se to trebalo poticati, a samim tim lokalno stanovništvo ne bi imalo ograničenja. Kako je i rečeno uredbom Vlade odredit će se sjedište Parka prirode Dinara, ali važno je istaknuti napore Općine Kijevo, Grada Knina i Šibensko-kninske županije od kojih je i pokrenuta inicijativa s obzirom da se najviši vrh Dinare Sinjal nalazi na spomenutom području kao i izvori rijeke Krke i Cetine. Prepoznali su sve što dobro donosi proglašenje parka, proveli su čitav niz istraživanja te infrastrukturno opremili dio područja. Šibensko-kninska županija stvorila je izvrsne kadrove u zaštiti prirode i tako će nastaviti dalje. Ustanovu je potrebno čim prije osnovati kako bi se pridonijelo kvalitetnijem upravljanju budućeg parka prirode, ali tim činom doprinijeli bi jednom snažnijem razvoju i Kijeva i Vrlike, Civljana, Sinja, Knina i ostalih mjesta. Nedavno je HRT radio prilog o posljednjim pastirima na obroncima Dinare, Anđelku iz Vrpolja i Petar iz Polače, nadam se drage kolege da oni neće biti posljednji. Dinara je planina koja živi s čovjekom, planina koja je prehranjivala i odgojila mnoge generacije i zato sam sretna što možemo podržati i proglasiti Park prirode Dinara jer je i ono stanovništvo u tom kraju to zaista zaslužuje. Hvala.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika SDP-a govorit će gospođa Renata Sabljar Dračevac. Izvolite.
Dobar dan. Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Dakle, već sam naglasila da mi u SDP-u podržavamo svaku zaštitu prirode i dobro je da štitimo svoje resurse. Naravno vladajući su razmatrali primjedbe i smatrali su da razina nacionalnog parka je prevelika za ovo područje i da se neće štititi na taj način. Ipak treba naglasiti kako gotovo sve primjedbe, makar one koje smo mi iznijeli u prošlom čitanju nisu uzete u obzir, pa ću ponoviti. Građanima je jako bitno da ta ustanova bude osnovana u jednom od manjih sredina koje bi dale dodanu vrijednost odnosno životom tih ravnatelja i ostalih zaposlenika u toj sredini digla bi se razina života u toj sredini. EU je unija građana, a administracija u Bruxellesu važno je da kvaliteta života raste u najudaljenijim i najnedostupnijim krajevima RH. Svakako se vodite, negdje mi se čini da su se vladajući već odlučili za Vrliku, ali svakako je i Kijevo nešto o čemu treba razmišljat. Dobro je što se koalicijski partner HDZ-a zalaže pa je moguće da ćete ipak dobiti ono što ste tražili vi iz Šibensko-kninske županije. Na traženja u javnoj raspravi uvrstili ste financije koje će biti potrebne. Dakle, početni financijski okvir je i dalje nerealan, sada vidimo da ustanove neće funkcionirati ni 2021., ni 2020., a predviđena sredstva nemaju nikakvog prostora za samu zaštitu prirode, pa ću ponoviti. Kada se osnuje ustanova mora se zaposliti tri glavne osobe, ravnatelj, stručni voditelj i glavni čuvar prirode. Njihova bruto plaća iznosila bi oko 300.000 kuna pa onda za sve ostalo ostaje jako, jako malo novaca. Očito je kako puno funkcioniranje ovog parka ne možemo očekivati odnosno eventualno možemo očekivati 2023., bez obzira na odgovor državnog tajnika koji je rekao da bi se oni morali puniti sami sredstva. Ne u početku, znači prve tri, četiri godine država to treba financirati dok se stvari dovedu u nekakve okvire. Kada nam ustanova stasa, kada preuzme svoju osnovnu funkciju sredstva koja će RH izdvajati bit će znatno veća, to se mora jasno reći, ali vi to ponovno odbijate reći. Jedino ste promijenili iz prvog čitanja citat, „te drugih prirodnih vrijednosti proizašlih iz višestoljetne tradicije korištenja prostora“. Shvatili ste da prirodne vrijednosti ne proizlaze iz korištenja prostora već obrnuto, iz korištenja prostora proizlaze kulturne vrijednosti. Ovaj čl. 4. st. 5. i dalje koristi formulacije mogu, a to uvijek otvara mogućnost može ovako ili onako. Gradnja unutar parka prirode nije zabranjena pa mislim da onda nije potrebno prekrajati granice ako je stručna podloga rekla da bi neki dio trebao biti dio parka prirode onda to treba odmah regulirati zakonom. Zašto kasnije prekrajati? Dakle, tu ste ponovno stavili mogućnost kasnijeg prepravljanja. Molili smo vas da kartu koju ste nam dali u omjeru 1:300.000 koja je pregruba, a npr. 1999.g. proglašeni Nacionalni park Sjeverni Velebit koristio je kartu u omjeru 1:100.000 i dalje smo ostali u 1:300.000. Niste naveli predstavnike zainteresirane javnosti ako su bili uključeni u postupak izrade odnosno u rad stručne radne skupine pa onda vjerojatno i nisu bili. Šarena jezera, ponovo niste niti razmatrali ono što je zainteresirana javnost rekla da se Šarena jezera uključe u sustav parka prirode jer je to područje dio ekološke mreže te smatramo da će adekvatno upravljanje spriječiti narušavanje njegove vrijednosti, a adekvatno upravljanje bi upravo bilo da uđe u Park prirode Dinara. I ekološka mreža se ne isključuje dakle park prirode jedni druge. Ako se nešto stavlja u ekološku mrežu onda ima neku prirodnu vrijednost, toga bi bilo poželjno da bude u granicama parka prirode. Naravno nije uvršteno. E onda se puno prošli puta na sjednici pričalo o džepovima i doista kada vi pogledate tu kartu ona je prepuna džepova, moglo se je vjerojatno drugačije to napraviti, a pogotovo uključivanjima već ovih dijelova koji su izdvojeni u mom prvom dijelu izlaganja. I što sada reći, sve što smo naglasili kao problem u prošloj raspravi predlagatelj nije čuo. Primijetila sam ne samo u ovom primjeru već nažalost i u drugim slučajevima odnos predlagatelja odnosno Vlade prema Parlamentu je poražavajući i ponižavajući. Ne dostavljate nam akte ako ih tražimo i to akte koji su nam potrebni kako bi se provela rasprava među članovima određenih odbora. Funkcija Parlamenta je po meni ozbiljno narušena i zadržana je samo na formi, sadržaja više nema. Osobno bih koliko sam ljuta zbog ovog odnosno moja očekivanja su očito bila prevelika da će vladajući odnosno da će s obzirom da je prošli puta tajnik prilično klimao glavom na sve što sam ja izlagala, očekivala sam da će se nešto čuti, da će se nešto promijeniti, da će nešto drugačije biti u novom prijedlogu. Osobno bi najrađe glasala protiv, ali ovo je dobro, dobro je za građane i bez tog svog osobnog razmišljanja ja ću osobno glasati za ovo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je g. Josip Begonja govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani g. državni tajniče, gospodine pomoćniče ministra, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je danas vladin Konačni prijedlog Zakona o proglašavanju Parka prirode Dinara. Uvodno želio bih vas podsjetiti da su se prilikom prve rasprave prijedloga predmetnog zakona pojavila određena pitanja ili bolje kazano dileme i od strane dijela saborskih odbora, ali i dijela zastupnika u svezi zaštite prirode na obuhvatu budućeg Parka prirode Dinara, a koji su bili primarno u svezi sa odobravanjem koncesija za istraživanje nafte i plina te koncesija za eksploataciju nafte i plina. O tome smo od strane predstavnika predlagatelja odnosno podredno od Agencije za ugljikovodike obaviješteni da koncesija nije nikom dana, a niti će u budućem vremenu unutar područja parka prirode obavljat se istraživanja ugljikovodika. Mi u klubu HDZ-u još smo pri iznošenju stajališta u prvom čitanju predmetnog zakona istaknuli da je očuvanje prirode i čovjekova okoliša najviša vrednota svake zajednice. Kao što je poznato u RH normativno uz Zakon o zaštiti prirode temeljni dokument zaštite prirode kojim se određuju dugoročni ciljevi i smjernice očuvanja bioraznolikosti i georaznolikosti kao i način provođenja same zaštite uređeni su strategijom i Akacijskim planom zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti RH, što je HS još 2017.g. donio i tu su definirani strateški ciljevi kojima je potrebno usmjeravati sva djelovanja i aktivnosti na području zaštite prirode. Na tragu takvih nastojanja nedvojben je interes s jedne strane same RH, ali moramo istaknuti interes lokalne i područne samouprave za proglašavanje parka prirode hrvatskog dijela masiva Dinara, zatim hrvatske strane Troglava i Kamešnice te izvorišnog i gornjeg toga rijeke Cetine i krških polja uz Cetinu, Hrvatačkog, Paškog i Vrličkog polja. I kao što je ovdje već izneseno ukupno je riječ o cca 63.000 hektara i nakon Parka prirode Velebit to će biti naš najveći park prirode u RH odnosno bit će drugi po redu. Temeljno je pitanje, što društvena zajednica dobiva donošenjem ovog zakona? Mi smatramo da je važno istaknuti s jedne strane da će predloženom kategorijom zaštite prirode sačuvat se s jedne strane prirodne vrijednosti ovoga kraja, bogata georaznolikost, očuvat će se divlje vrste flore i faune, preko 70 vrsta endemskih vrsta, također očuvat će se i povijesno-kulturno bogato nasljeđe na brojnim arheološkim nalazištima, na brojnim povijesnim lokalitetima. S druge pak strane, ono što je posebno značajno je za lokalno stanovništvo koje živi na ovim prostorima unutar granica ili uz samu granicu budućeg parka gdje će biti dopušteni i određeni kako smo čuli od strane predlagatelja, gospodarske, primarno tradicijske djelatnosti koje neće ugroziti prirodne značajke i ulogu ovog zaštićenog područja. Dakle, ovim zakonom, se sagledava način obavljanja tih dopuštenih gospodarskih djelatnosti, iznalaženje najboljih rješenja prilikom korištenja prirodnih resursa, ali i jačanje turističko-edukativnih sadržaja na ovom prostoru. Svakako da poseban interes će imati lokalno stanovništvo proglašavanje masiva Dinare i njenog šireg područja parkom prirode i to onog dijela koji pripada dvima županijama, Splitsko-dalmatinskoj, ali i Šibensko-kninskoj županiji. Samo donošenje ovog zakona normativno neće sve urediti tako da je pred nama još cijeli niz radnji, posebno onih akata koji su važni da bi park počeo djelovati. Pritom mislimo na obvezu Vlade RH da u roku od godine dana od dana proglašavanja ovog zakona, odnosno njegovog stupanja na snagu, svojom uredbom osnuje i javnu ustanovu za upravljanje parkom prirode, da osigura sredstva za zapošljavanje djelatnika koji će raditi unutar te ustanove i na taj način stvorio se osnovne pretpostavke za osiguranje adekvatnog nadzora nad samim parkom prirode. Također, potrebno je urediti i neka druga pitanja poput sjedišta ustanove, ali i stvaranja pretpostavki za donošenje prostorno-planske dokumentacije za to zaštićeno područje, čime će se urediti pitanje samih granica parka o čemu svoj poseban interes, razumljivo, ima općina Kijevo jer je još 2007. g. krenula, ne samo sa inicijativom, nego iz svog skromnog proračuna u sufinanciranju određenog dijela potrebite dokumentacije. Jasno da je neophodno i donošenje plana upravljanja parkom prirode, što sve skupa ima za cilj bolju zaštitu parka, bolje korištenje i upravljanje samim parkom. Na kraju, kolegice i kolege, kao što je također, već istaknuto, uz 8 nacionalnih parkova i do sada 11 zaštićenih parkova prirode, ja sam uvjeren da ćemo konsenzusom donijeti jednoglasno odluku o osnivanju 12. Parka prirode Dinara i u tom smislu Klub zastupnika HDZ-a podržat će Vladin Konačni prijedlog Zakona o proglašavanju Parka prirode Dinara. Hvala vam.
Hvala i vama. Ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će gđa. Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Dopustite mi da ovu raspravu u ime kluba nekako ću raspravljati sa 3 aspekta. Prvi aspekt je formalan, drugi aspekt je stručni, a treći aspekt je malo i politički. Prvo formalno, dakle riječ je o 12. parku prirode koji sam, sigurna, će biti proglašen. Ono što moramo voditi računa, riječ je površini od otprilike od 63 hektara. To vam je površina veća od nekih zemalja i to ne onih, tipa koje su samo se u križaljkama nalazili, nekim drugih dakle i u nekim koje nešto ipak i znače, ali neću vas s tim ni gnjaviti ni daviti. Ono se proteže na području dviju županija, dakle, na području, odnosno protezat se, na području Splitsko-dalmatinske županije i na području Šibensko-kninske i dobro je, i nabrojiti i jedinice lokalne samouprave koje će biti djelomično će imati svoj prostor na području parka prirode, a to su gradovi Knin, Sinj, Trilj, Vrlika i općine Biskupija, Civljane, Hrvace, Kijevo i Otok. Zašto je to važno? Važno je jer će se sad dio tih općina, odnosno gradova nalaziti na području parka prirode. Ja dugo pamtim, bavim se prostornim planiranjem na ovaj ili onaj svoj način, svoj cijeli radni vijek, i otprilike, dopustite da vam i ispričam kako je to izgledalo kad je krenulo veće proglašavanja parkova prirode na području RH. Zbog neznanja, zbog neiskustva, zbog niz drugih stvari građani su bili strašno protiv jer su imali osjećaj kad neki prostor je proglašen parkom prirode, oni su rekli, vi nas stavljate u rezervat. Mi smo građani drugog reda. Mi ćemo biti kao u izlogu pa će cijela Europa doći nas gledati. Mi nemamo prilike niti za razvoj niti za budućnost, a dobro je uvijek ponoviti što zapravo park prirode je. To je prirodno ili dijelom kultivirano područje bioraznolikosti ili georaznolikosti s vrijednim ekološkim, krajnobraznim i kulturno-povijesnim vrijednostima. To je temelj zašto se neka država odlučuje da svoj jedan prostor proglasi u kategoriji parka prirode, naravno, najveća kategorija je nacionalni park. Jednako tako, u parkovima prirode, ali i u nacionalnim parkovima, ali to sad nije tema dopuštena je gospodarska i druga djelatnost te zahvati kojima se ne ugrožava njihova obilježja. I o tome treba voditi računa. Jednako tako, kaže da optimalna rješenja moraju biti između gospodarskog korištenja, da se time ne naruše prirodne i kulturne vrijednosti. Tokom vremena zaista se je pokazalo da živjeti i baviti se gospodarskom djelatnosti u parku prirode može biti prednost, a ne mana. Može biti mogućnost da aplicirate na različite fondove EU, da Hrvatska ima neke prednosti koje treba iskoristiti. Ako imate prednosti, onda zaista to trebate iskoristiti. Ako imate te raznolike prirodne vrijednosti, ljudi moji, nas u ovom času, u ovom trenutku 4 milijuna. Vidjet ćemo nakon popisa stanovništva koliko nas zapravo je i zadatak je svih da omogućimo što jasnije, bolje i definiranije uvjete za gospodarsku aktivnost i uvjete življenja. Park prirode, kad se proglasi, i način kad on krene funkcionirati je prednost. Razgovarala sam sad, gledam jednog saborskog zastupnika, s njim sam o tome ovako malo razgovarala, a ne mana, i to tako treba prepoznati. Tu su gospodarske aktivnosti koje mogu biti prednost. Možete graditi u parku prirode, možete se baviti turizmom u parku prirode. Možete to sve raditi, pod detaljnijim uvjetima. Što nam je svima, što je zapravo interes tog tko se bavi, što je interes svima nama. Stoga, park prirode zaista može biti prednost i može biti pokretač razvoja jednog dijela Hrvatske. Ja često ovu govornicu koristim da i nekakva iskustva ispričam, mislim, netko će ih čuti pa će ih jednog dana koristiti. Ja sam bila, neću ni reći pred koliko godina, ali u ovom stoljeću u Bavarskoj. I išli smo tamo, tad je u smislu promjena regulativa vezano uz zaštitu prirode, mi smo to prevodili sa engleskog i dakle vraćanje prirodi smo prevodili sa doprirodno. Što se desilo Bavarskoj? Ono što se nama nije desilo iz različitih razloga, Bavarska je jedanput sav svoj prostor krenula, zapravo ga je krenula gospodarski koristiti, čak je gospodarski koristila i šume, a sve što je mogla pretvoriti u poljoprivredu, pretvorila je poljoprivredu. I nastao je problem s aspekta i zaštite okoliša i svega ostaloga i oni su odlučili, kao što su država, imaju mogućnost, imaju i financijska sredstva, da ljudima daju naknadu da se ne bave poljoprivredom i da dobiju naknadu takovu kao da bi, koliki je bio prihod te površine. Da površinu ostave da se površina vrati prirodi, to se zvalo tada doprirodno. Ja naravno, nas su vodili tamo da vidimo neku baru su uspjeli vratiti nakon niz godina, u toj bari su bile žabe i onda ovaj, su nas vodili da slušamo evo, kako je Bavarska uspjela vratiti žabe i eto, sad tamo su žabe i onda sam ja rekla, ajde da se mi dogovorimo, vi, mi ćemo čuvati prirodu, a vi samo nama dajte ono što nam treba za čuvanje prirode. Naravno da sam se šalila. Ali ono što želim ozbiljno reći, ovo je hrvatska prednost, ako je hrvatska prednost da imate takve prostore, onda o tim prostorima trebate voditi računa, trebate voditi računa da se ne narušavaju, ali, možete vi čuvati prostor koliko hoćete. Prostor nema mogućnosti razvoja bez ljudi. A ljudima trebate dati mogućnost, da u tom prostoru, ne samo žive i da gospodarski djeluju. Zato ja zaista ovo prepoznajem kao potencijal i za taj dio i za ne samo u smislu, mi samo prepoznajemo u smislu turizma. Ajmo se vratiti nekim starim gospodarskim aktivnostima. Ajdemo to ne prepoznavati i stavljati u emisije kao evo, primjere, nego zaista, da se tu nešto i desi. Ono što postoje stvari koje su izuzetno važne. Postoji prvo i osnovno, odmah raditi, ja pretpostavljam da se radi, ali nastavite raditi stručne podloge koje će biti podloga za dokument prostornog uređenja. Bez tih stručnih podloga nema prostornog plana. Te stručne podloge treba napraviti dobro, kvalitetno, naravno i geodetski ponovo snimiti i onda ići sa prostornim planom jer kad imate plan upravljanja, a nemate podlogu u prostornom planu, onda vam je to loš plan upravljanja. Dakle to je stvar koja se treba raditi paralelno. Imati kvalitetan plan upravljanja, napraviti prostorni plan koji će biti u javnoj raspravi, sagledati građevinska područja koja su unutar parka prirode, koja su izgrađena, koja su neizgrađena, ne, dakle, vidjeti koji su tu potencijali, nemojte nikad zaboraviti, dakle kad su krenuli uopće procesi procjene utjecaja na okoliš, onda smo uvijek ti procesi se gledaju da štitimo gliste, štitimo šišmiše, štitimo ptice, sve to moramo štititi. Mi moramo štititi prostor za buduće generacije, ali uvijek zaboravljamo čovjeka. Bez čovjeka koji će biti to će se pretvoriti u nešto drugo jer ovo je, proglašenje park prirode zbog njegovih vrijednosti. Ako tamo neće se ništa dešavati, on više neće biti taj park prirode, bit će nešto drugo, ali to vas sad neću daviti. Dakle, ono što treba voditi računa, da bi ovaj park prirode zaista mogao i funkcionirati, treba donijeti prostorni plan. I naravno, za kraj, znate, zov sirena je već uvijek jači kad se bavite politikom. U javnom prostoru smo imali prilike čuti jednog saborskog zastupnika koji je obećavao, pa evo, možeš biti i ravnatelj parka prirode. Jednog drugog. Ovdje će se naravno, nakon što se proglasi, ja to ne sumnjam, područje parka prirode, u roku godinu dana mora biti javna ustanova i na čelu javne ustanove, prvo tko ide, ide v.d. ravnatelja. Lijepo molim onaj koji će u tom trenutku biti na vlasti, oni koji su na vlasti nakon lokalnih izbora u dviju županija, jedna županija je Splitsko-dalmatinska, a druga je Šibensko-kninska, nemojte da ravnatelj, v.d. ravnatelja ovog parka prirode bude političko potkusuravanje. Ono što nam je zadatak da na čelu takvih ustanova budu najsposobniji, budu oni koji su najkvalitetniji, budu oni koji su najobrazovanija. To nam je zadatak i to nam je uloga, ako hoćemo očuvati i državu i njene vrijednosti. Nemojte da to opet bude političko potkusuravanje na način na koji smo do sad, ili politička trgovina ili kako god hoćete, to zvati, nikad nije dobro, da netko tko je na čelu takve jedne ustanove [[Upadica: Hvala.]] i takvog jednog zaštićenog [[Upadica: Hvala lijepa.]] da se u javnom prostoru i proziva po novinama zbog nekih drugih stvari. Bilo bi dobro da se za njega čuje zbog njegovih [[Upadica: Hvala.]] vrijednosti. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi je g. Miro Bulj. Izvolite.
Kao što sam rekao, Dinara kao planina, kao jedan endem krški u svijetu, to područje koje je ne samo u ovome smislu koje smo govorili ovdje kao značajno, ono je značajno bilo, ono je sveta planina za hrvatski narod. Najbitnije za slobodu operacije u Domovinskom ratu i ključ pobjede bila je Dinara. Na tom području koje je 63 tisuće hektara, govorimo o ogromnom području gdje imamo 2 županije i žalosno mi je slušati kako Šibensko-kninska županija i moja Splitsko-dalmatinska županija se svađaju tko će na kojemu području biti upravitelj ili u kojeme gradu. To vam je slučaj ovaj što je naš kolega zastupnik malo prije je kolegica spomenula da se tezgari, kupuju većina koalicija imenujući v.d. ili ravnatelje kao što je slučaj Medvednica također parka prirode. Nemojte se igrati s Dinarom i s nama s toga područja. Nemojte se igrati. Meni je ovdje najbitnije da zaštitimo zasiguro i ja ću dati amandman, apsolutno prihvaćam proglašenje Parka prirode Dinara, međutim zbog čega je samo ušao dio, dio izvora Cetine, izvor i onaj dio značajan gdje imamo starohrvatsku crkvu Sv. spasa, imamo pločasti most kojeg rušite, a u toj općini …/nerazumljivo/… zajedno je na vlasti i član stranke tj. kolega od državnog tajnika Horvata SDSS i HDZ, nemojte rušiti te vrijednosti. Proglašavati park prirode, a HDZ i SDSS u koaliciji ruše najznačajnija područja. Najveći značaj ovoga proglašenja je očuvanje flore i faune, a naravno i vodnih potencijala, vode. Ja ću napomenuti da u Kninu nije ušao niti jedan dio rijeke Krke, pritoka Krčića bilo kojega drugoga pritoka rijeke Krke. Značaj Cetine za Splitsko-dalmatinsku županiju i Dalmaciju je ogroman kao potencijal vodni i zato je dobro što proglašivamo park prirode, ali i dalje napominjem da projekt iz EU kao što su aglomeracije dolaze u biti se ugrožene, dolazi kraj proračunskog razdoblja, osigurana su sredstva, a iz Sinja i okolice kompletna kanalizacija utječe u rijeku Cetinu, bistru, čistu rijeku Cetinu. I nacionalni park prirode ovaj Park prirode Dinara imamo vojni poligon Crvena zemlja, pa pogledajte na karti kako to izgleda do granice Bosne jednostavno je presječen nacionalni park. Pa ja sam bio, mislim najveće mi je dan bio kad sam iz pravca Grahova bio sa svojim suborcima išao prema Kninu i došao na Crvenu zemlju i kad smo vidjeli Knin, ali ako želimo to proglasiti parkom prirode onda pribacite vojni poligon u Pađane npr. tamo di je vjetroelektrane ima vojska šta gađati, najveću štetu i sramotu hrvatskog naroda. To su one vjetroelektrane koje pljačkaju o kojima ja govorim 5 godina hrvatski narod, a Park prirode Dinara je potencijal i razvoj na novi potencijal za razvoj toga područja. I najperspektivnije područje u RH trenutno sa nekoliko projekata uz proglašenje ovoga nacionalnoga, u proglašenje Parka prirode Dinara je cetinski kraj, zaleđe Splita, moj Sinj, cetinski kraj, ali ništa od ključnih projekata kao što je brza cesta Kukozovac-Križice za cetinski kraj, ili Drniš-Knin brza cesta na autoput, to su projekti koji su značajni, a park prirode je ono što će dati dodatnu vrijednost ali ne na način da poticaji na pašnjaku gdje moramo u parku prirode poticati stočarstvo, turizam, domaću proizvodnju, domaće sjeme koje želite autohtono ukinuti, na tome području tribamo znači razvijati, a ne dodjeljivati poticaje na tome području hektre i hektre za onima koji ne znaju koliko krava ima sisa. To sam ponovio već 100 puta i još ću jednom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imate gospodina Škoru potpredsjednika koji je tražio repliku.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Radin. Poštovani kolega Bulj, Domovinski pokret će naravno kao i ja vjerujem i većina u ovom saboru pozdraviti proglašenje Parka prirode Dinara to je nešto što je na tragu politike koju mi zastupamo. Posebice nas raduje inicijativa da sjedište toga nacionalnoga parka recimo bude u Vrlici, međutim svjedoci smo svi da je kod imenovanja ljudi koji vode ovakve institucije uglavnom politička podobnost važnija od stručnosti. Vi dolazite upravo iz kraja u kojemu je bilo takvih problema kad je u pitanju Nacionalni park Krka i sjećate se svih, a možda je i zgodan trenutak podsjetiti hrvatsku javnost koliko je bilo okapanja oko toga da se jedna stručna osoba pri tom i hrvatska braniteljica onemogući u nastojanju da vodi taj nacionalni park, pa evo ne znam što vi mislite što će se dogoditi s ovim nacionalnim parkom i kako će on biti vođen?
Hvala. Odgovor.
Ovdje je vidimo nastao sukob tko će koga uhljebiti i gdje će što biti između Splitsko-dalmatinske županije i HDZ-a i Šibensko-kninskog HDZ-a, to su podjele neviđene. Ali je činjenica da nacionalni parkovi i parkovi prirode, a Nacionalni park Krka je simbol zapošljavanja i kršenja zakona u RH gdje je Ljiljanu Zmijanović hrvatsku braniteljicu pripadnicu Hrvatske vojske i HOS-a u Domovinskom ratu namjerno tj. s gorim kriterijima imenovana je osoba koja ima 2 stranačke iskaznice, to je bilo bitnije, ona je akužala dvije, to se kaže kad se igra kod nas na karata akužala HNS-ovu i HDZ-ovu. A Ljiljana Zmijanović kao hrvatska braniteljica je omalovažena i svi hrvatski branitelji koji su branili i područje Knina i Dinare svete planine za hrvatski narod. I to je ono što je problem svih zakona, što je njima bitnije tko će koga [[Upadica: Hvala.]] uhljebiti, a oće li biti u Sinju, oće li biti u Kijevu [[Upadica: Hvala lijepa.]] oće li biti u Vrlici to uopće ne bi trebalo [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] biti problem. Hvala.
Sada je gospodin Damir Habijan na redu.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege kao i u raspravi tijekom prvog čitanja ovog zakonskog prijedloga prvo želim zapravo pohvaliti Vladu RH da se odlučila dakle područje planinskog masiva Dinare proglasiti parkom prilike. Ko što smo imali prilike čuti riječ je doista o velikom obuhvatu od gotovo 63.000 hektara s preko 1.000 biljnih i 20 endemskih životinjskih vrsta. Svi se sjećamo nažalost prošle godine u travnju onog velikog požara na Dinara koji je zahvaljujući velikim naporima i vatrogasaca, a i HGS-a bio ugašen, ali sigurno je da bi ovom zapravo proglašenjem ovog parka prirode će takvih slučajeva biti ja sam siguran i manje obzirom na stupanj zaštite koji će ovaj park time dobiti. Prema podacima nadležnog ministarstva zaštićena područja danas obuhvaćaju 8,5% ukupne površine RH odnosno 12,3% kopnenog teritorija 1,95% teritorijalnog mora, a po površini prednjače parkovi prirode sa gotovo 5%, dok se 1% odnosi na nacionalne parkove. Međutim, ako pogledamo teritorijalnu pokrivenost nacionalnih parkova i parkova prirode onda je razvidno da su zapravo svi oni smješteni na području uz jadransku obalu. Što se tiče parkova prirode najsjevernije je smješten Park prirode Medvednica dok na području 3. izborne jedinice iz koje ja dolazim, dakle na području Varaždinske, Međimurske i Krapinsko-zagorske županije nema niti jedan park prirode. Obzirom na navedeno tijekom svoje rasprave o ovom zakonskom prijedlogu u prvom čitanju inicirao sam da se područje Ivanščice, Strahinjčice, Ravne gore i Maceljsko gorje u budućem razdoblju parkom prirode. Naime, proglašenjem parka prirode za navedeno područje doprinijelo bi se ne samo očuvanju bioraznolikosti navedenog prostora nego bi dodatno osiguralo opstojnost jedinstvenih krajobraznih elemenata i kulturne baštine navedenog prostora. Slijedom navedenog, mišljenja sam kako je navedeni prostor od izuzetnog turističkog i edukativnom potencijala što bi u konačnici definitivno rezultiralo mogućnošću za poboljšanje životnog standarda lokalnog stanovništva kroz razvoj ekološke proizvodnje, dakle proizvoda, brendiranje lokalnih proizvoda, pružanje usluga turizma i lakšu sigurno apsorpciju EU fondova. Napominjem isto tako kako je od strane tadašnjeg Državnog zavoda za zaštitu prirode već bila izrađena jedna stručna podloga doduše tada za regionalni park Hrvatskog zagorja te bi siguran sam uz manje korekcije koje se odnose na obuhvat prostora odnosno smanjenje istoga mogla biti polazna točka za pokretanje postupka proglašenja prvog parka prirode na području sjevera Hrvatske. Obzirom na činjenice navedene u postojećoj stručnoj podlozi, a iz nje proizlazi da se ispunjavaju uvjeti iz Zakona o zaštiti prirode obzirom na pozitivnu reakciju javnosti, kao i podršku lokalne zajednice nakon sastanka u nadležnom ministarstvu, također i podrške saborskih zastupnika iz 3. izborne jedinice, kao i gradonačelnika i načelnika jedinica lokalne samouprave koje obuhvaćaju upravo navedeno područje, drugi tjedan odlučio sam predati i tu pisanu inicijativu te očekujem da se temeljem iste započne postupak proglašenja navedenog područja parkom prirode. Svoju podršku ovoj inicijativi dali su i saborski zastupnici ko što sam rekao iz 3. izborne jedinice, stoga želim ovim putem i zahvaliti kolegi Stričaku, kolegici Nataliji Martičević, kolegi Štromaru, kolegici Antolić Vuporić, Paviću, Hajdaš Dončiću i naravno gradonačelnicima dvaju najvećih gradova koji se nalaze na tom području i to kolegici Jasenki Auguštan Pentek gradonačelnici Zlatara, kao i gradonačelniku Ivanca gospodinu Batiniću. Isto tako podršku su dali i župani navedenih županija i to gospodin Čačić i gospodin Kolar. Evo doista vjerujem da ovo nije političko pitanje, da je ovo interes svih žitelja 3. izborne jedinice i nadam se da ćemo do kraja isteka ovog 10 saziva mandata moći ovdje raspraviti i u konačnici glasovati i proglasiti park prirode Ivanščice, Strahinjčice, Ravne gore i Maceljskog gorja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražila gospođa Nikolina Baradić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Habijan, evo čuli smo u vašoj raspravi kako postoji velika podrška stanovnika Varaždinske županije i Krapinsko-zagorske županije za ovu inicijativu. Međutim, zasigurno postoji i manji broj ljudi koji se boji određenih ograničenja koje nose sa sobom proglašenje parka prirode. Stoga je moje pitanje, možete li reći da li će se nešto promijeniti za lokalno stanovništvo?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Mislim da je kolega Stričak u svojoj replici spomenuo 85% ovoga podrške ovoj inicijativi, ja ću ga ispraviti točnije 86,5% prema tome doista veliki broj žitelja ovoga Varaždine i Krapinsko-zagorske županije podržava ovu inicijativu. Što se tiče drugog dijela vašeg pitanja, a koje se odnosi dakle na pitanje eventualne bojazni lokalnog stanovništva treba naglasiti dakle da će se kasnije u nekom budućem razvoju, dakle budućim pravilnikom o unutarnjem redu jasno pripisati način na koji se zapravo eventualno ograničava primjerice određena djelatnost koja možda zanima određene ljude, dakle što se tiče lova, što se sječe šuma, što se tiče ribolova. Međutim treba naglasiti što je već bilo zapravo rečeno danas ovdje u raspravi i sam Zakon o zaštiti prirode vrlo jasno propisuje da postojeće gospodarske djelatnosti ili druge aktivnosti koje ne utječu na krajobraz definitivno ostaju, ali isto tako i lokalno stanovništvo koje je obuhvaćeno tim prostorom i dalje može primjerice vodit svoju stoku na ispašu, može koristiti svoje nekretnine nesmetano itd., prema tome potrebno je što više komunicirati s tim stanovništvom zapravo da se ta bojazan koja eventualno postoji odmakne.
Hvala. Gospođa Maja Grba Bujević, slijedeća.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolega Habijan jako je lijepo biti sad ovog časa u sabornici gdje vidim da se postiže veliki konsenzus za Dinaru, a čini mi se da ste i vi na najboljem putu da postignete konsenzus za Ivanščiću. Kao dugogodišnja planinarka često sam puta tamo boravila i često puta sam se mogla uvjeriti u ljepote tog krasnog dijela naše lijepe naše. Stoga vam još jedanputa čestitam na toj inicijativi i kad bude se za to glasalo imati ćete sigurno moj glas, a čini mi se i puno ljudi koji ovdje sjede.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Zahvaljujem dakle na ovoj podršci i na ovom komentaru, ja bih rekao pogotovo u ovo vrijeme sada Covida kada su ljudi više ograničeni na to da traže neki izlaz i odlaze zapravo u planine, više nego ikad je možda i vidi se potreba zaštite onoga što imamo i tih prirodnih ljepota i upravo je to bila možda jedna i od zapravo ideja da se krene s ovom inicijativom i mislim da možda ne bi bilo loše razmisliti kada riješimo ovo pitanje u saboru kraj ovog sabora da organiziramo možda jedan zajednički izlet pa da se i ostali uvjere da doista Ivanščica jest, a i ostali dijelovi dakle Strahinjčica, Ravna gora i Maceljsko gorje nešto doista što moramo čuvati. Hvala lijepo.
Gospođa Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijane, evo danas je tema Dinara, ali drago mi je da ste se dotakli i nekih drugih sličnih lokaliteta. Upravo je Ivanščica planina specifična jer se nalazi u gusto naseljenom području, tu je Varaždin, blizina Zagreba, samim time ona privlači veći broj posjetitelja, a ona je i po konfiguraciji terena relativno pristupačna i to sa sobom donosi i gužve i korištenje prijevoznih sredstava gdje god je to moguće, smeće, nepripremljenost za hod po takvom terenu i dovođenje u opasnost sebe i drugih. Recite mi da li bi se proglašavanjem parka prirode na neki način pojačala i osviještenost i smanjio nekontroliran boravak na Ivanščici kao i sličnim takvim lokalitetima? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Kao što sam rekao zapravo i u prijašnjem odgovoru na repliku, upravo to je jedan i od razloga, dakle ako imamo nešto što treba doista čuvati, a vidimo da postoje doista manji dio onih koji ponekad to ne zna cijeniti definitivno bi se na ovaj način dakle zaštitnim proglašenjem parka prirode određene stvari uredile. Dakle, kada sam govorio o prijedlogu zakona, izmjene Zakona o šuma spomenuo sam onaj tragičan slučaj u okolici Rijeke gdje je onaj vozač motora nažalost poginuo zbog one sajle koja je bila preko dva drveta dakle povezana, to je zapravo bila određena vjerojatno reakcija onih ljudi koji smatraju da njima netko zapravo smeta njihov šumoposjed, međutim isto tako treba imati u vidu da ti vozači poneka čine i štetu samom krajobrazu odnosno samom, samom ovoga prirodi u kojoj se nalaze. Prema tome, postoji niz stvari koje je potrebno regulirati i ja sam siguran da upravo proglašenjem ovog zakona to možemo napraviti. Dakle, za sve ima mjesta ali u jednom uređenom sustavu.
Hvala. Gospodin Ivan Ćelić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijan, vaša inicijativa je već dobro postala poznata o parku prirode vezano za zagorske planine. S obzirom da razgovaramo o Parku prirode Dinara kao što ste i sami spomenuli važna je senzibilizacija građana i podrška lokalne zajednice. Naravno da uvijek pa tako i ovdje postoje određeni otpori recimo kao što su lovačka društva, no ono što bih osobito istaknuo, dakle najbliži park prirode, budućem parku prirode Ivanščica je Park prirode Žumberak tamo nažalost prema je definiran kao park prirode postoji problem dakle i sa odlaganjem otpada, ali i sa ovim drugim stvarima koje ste spominjali. I stoga je vrlo važno dakle, a mislim da se to može i apsorbirati preko EU fondova sredstva za video nadzor barem tamo gdje su ulazi i izlazi iz parkova prirode. Pa što mislite o tome?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Evo drago mi je da ste spomenuli ovo pitanje zapravo EU fondova pa ću se na to nadovezati dakle zasigurno bi osnivanjem parka prirode dakle u ingerenciji javne ustanove koja bi se osnovala uredbom Vlade postojala i veća mogućnost dakle apsorpcije EU fondova za koje doista postoji ovoga sigurno veliki interes. Spomenuli ste ovdje video nadzor, apsolutno dobra ideja, ako se ne varam u razgovoru sa gradonačelnicom Zlatara mislim da je ona zapravo i spomenula tu inicijativu i nešto slično što zapravo grad Zlatar već i radi. Međutim zasigurno bi na ovaj način i pod ingerencijom jedne ustanove postigli zapravo da cijelo područje bude vođene iz jednog zapravo centra i na taj način osiguralo veću zaštitu za cjelokupno područje, a ne zapravo da mora ovisiti o inicijativama lokalnih dužnosnika.
Gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvaženi kolega, apsolutno inicijativa dobro, apsolutno da se to dovede kraju, ali nemojte nikada zaboraviti paralelno s tim morate raditi stručne podloge i raditi prostorni plan kao osnov za plan upravljanja. Pri tom moram reći da vi ste u sjevernom dijelu prepoznali samo Medvednicu, ali ono što je meni žao da je Medvednica sad u kontekstu jedne druge priče, a i da ne kažem u kontekstu one nesretne žičare, a ne ono što treba biti, ali mi tu imamo i Žumberak i Papuk od parkova prirode, a da ne kažem da na istočnom dijelu imamo i nešto drugo. I nikada ne treba zaboraviti park prirode je nešto što može biti pokretač razvoja. I to tako treba biti i zato uvijek kad u javnom prostoru mi puno više raspravljamo o tome tko će biti ravnatelj, gdje će biti sjedište, a ne o tome što to može donijeti je zapravo loše. I svi se i upozorenje je svima, nemojte da to bude za nekakve političke trgovine [[Upadica: Hvala.]] najkvalitetniji ljudi moraju biti na čelu uprave.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Kao što sam napomenuo u svojoj raspravi već postoji dakle stručna podloga koja je doduše bila rađena za regionalni park, međutim njezinom revizijom odnosno revidiranjem ja sam siguran da možemo zapravo doći do rješenja vezano za park prirode, budući park prirode Ivanščica, Strahinjčica, Ravna gora i Maceljsko gorje. Što se tiče stručnih podloga odnosno prostornih planova koje ste spomenuli, dakle ovo je inicijativa koja ide dakle iz ovog sabora, ali smatram da je struka ta koja sad mora odrediti okvir i ovo sve o čemu ste pričali. I ono što smatram da izuzetno bitna je komunikacija upravo sa lokalnim stanovništvom dakle da se njima jasno objasni što donosi park prirode, koja su ograničenja odnosno da se odagna ta bojazan koja eventualno postoji i ono što ste i sami spomenuli u svojoj raspravi da su postojali određeni otpori upravo lokalnog stanovništva.
Gospođa Dalija Orešković.
Zahvaljujem. Dakle, intencija Centra je to da Hrvatska napokon ima jasan, čvrst i učinkovit pravni okvir, da u tom smislu bude jaka država, ali da ujedno bude i racionalna i efikasna što se tiče organizacije svoj upravljanja. Ovdje imam jedan problem, dakle imamo s jedne strane Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, zatim Zavod za zaštitu prirode kojeg ste i vi sami spomenuli i zatim Hrvatsku agenciju za okoliš i prirodu čije se nadležnosti dijelom prepliću i isprepliću i sve to skupa u kontekstu činjenice da već imamo 11 parkova prirode od kojih svaki ima svoju ustanovu koja s njim upravlja dovodi do onog što ja smatram jednom disfunkcionalnom državom sklonom onom koruptivnom klijentelističkom i uhljebničkom modelu koji nam zadaje svima toliko puno glavobolje. Ima li naznaka da ste spremni to mijenjati i racionalizirati?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Evo drago mi je da ste možda ovaj razbili ovaj jedan konsenzus koji je postajao dakle na početku, nisam očekivao da će biti drugačije, ali ja ću vam odgovori u Članku 133. Zakona o zaštiti prirode imate mogućnost dakle da se za više parkova prirode osnuje jedna ustanova prema tome to je na tragu onoga što ste spomenuli neke eventualne racionalizacije, ako to baš mora biti ovaj park neka vam bude, ali ja mislim da je zapravo intencija sada i ono o čemu zapravo ovdje razgovaramo jedan prijedlog za koji smatram da je dobar, a mislim da je podrška zapravo apsolutno svih to i dokazuje.
Gospođa potpredsjednica Glasova.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Habijan ja sam često vrlo kritična u svojim nastupima u saboru, danas to neću biti. Moja replika zapravo nije replika nego zapravo podrška vašoj sposobnosti da se izdignete iznad stranačkih interesa i da zajednički sa svim relevantnim faktorima ovdje zastupnicima iz svih stranaka, iz 3. izborne jedinice jednako tako s dvama županima koji nisu iz kvote HDZ-a, ali i gradonačelnicima Ivanca i gradonačelnicom Zlatara zapravo postignete konsenzus oko onoga što je bitno vašim sugrađanima, a to je što ste i sami ovaj spomenuli znači proglašenjem parka prirode Ivanščica, Strahinjčica, Ravne gore i Maceljskog gorja zapravo otvarate prostor za popularizaciju tog područja jednako tako za promociju lokalnih proizvoda, snažnije povlačenje europskih fondova, ali i turističko brendiranje samog područja i na tome vam čestitam. I nadam se da će vaši kolege isto tako učiti od vas da ponekad odnosno često [[Upadica: Hvala.]] ne bi trebalo biti važnije tko govori nego što se govori.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa. Sad ste me stavili u vrlo nezgodnu poziciju. Nije baš da sam ja uvijek ovoga blagonaklon, danas ću morati puno sad replicirati i biti zločest prema vama, šalim se. Mogu samo reći da postoje određena pitanja ovo je doista jedno takvo gdje moramo jednostavno pronaći konsenzus, ja mislim da samo oni koji su zlonamjerni ne mogu ovo nešto, ovakvo nešto dakle podržati. Nije niti bitno od koga ide zapravo sama inicijativa, bitno je da u narednom razdoblju ja se nadam i kažem ponavljam do kraja ovog saziva napokon na sjeverozapadu Hrvatske dobijemo prvi park prirode i da zaštitimo to područje i mislim da će to biti od koristi prije svega dakle lokalnom stanovništvu, ali i svima onima koji vole prirodu i koji vole u njoj boraviti. Hvala lijepo.
Gospodin potpredsjednik Škoro.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijan, pozdravljam vašu inicijativu posebice zato što se odnosi na ovaj kontinentalni dio Hrvatske. Međutim, javnosti radi možda je važno za reći da mi danas ovdje evo raspravljamo o Parku prirode Dinara, konsenzualno ćemo donijeti čini mi se odluku da se to učini i proglasi. Međutim zanimljivo je da sada 11 sati i 23 minute, mi još uvijek nemamo plan glasovanja za danas, pa evo neka javnost zna da možda se malo i rasprava razvlači u tom smislu. Jedino što bi htio reći da ta korist od vaše inicijative treba biti svima i na dobrobit prirode i na dobrobit ljudi, pa jako je važno da uhljebništvo ne bude rezultat vaše inicijative pa da danas sutra zapošljavamo ljude na krivi način i da onda neki ministri, bahati ministri svojom samovoljom recimo ukidaju kao što su i bili kod dr. Ljilje Zmijanović ukinuli presudu Upravnog suda i imenovali opet neku svoju osobu ne bi je uhljebili na tom položaju.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ja sam svjestan ovoga da sam dijelom izašao iz dnevnog reda, ali ko što je jučer rekao upravo ovdje potpredsjednik Radin bitno je ne izaći drastično, ako ne varam tu riječ je upotrijebio. Ja se nadam, a očito nisam drastično izašao iz okvira. Prema tome, ovoga zahvaljujem na brizi je li mislim da sam unutar ipak ostao. Evo, hvala lijepo.
Gospođa Vesna Nađ.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Habijan podržavam vašu inicijativu, ali ja bih vas pitala da li ste suglasni da kvalitetni i stručni ljudi vode javnu ustanovu park prirode za koju se vi zalažete, a da ne budu birani samo po stranačkoj iskaznici i po pitanju kaj bi ti mogo. Dakle, pitam vas da li ćete lobirati da se u natječaju za ravnatelja traži i vizija razvoja javne ustanove? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ja ću nastaviti lobirati da se do kraja saziva ovog mandata dakle područje Ivanščice, Strahinjčice, Ravne gore i Maceljskog gorja proglasi parkom prirode i to je ono što je moja zadaća i moja želja i to je on za što ću ja lobirati. Tu moje lobiranje nakon toga prestaje i ne bi se upuštao u ovaj drugi dio. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama, nemate više replika. I sada je na redu gospođa Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćniće ministra, kolegice i kolege, pa naime ovim proglašenjem Zakona o proglašenju Parka prirode Dinara jako puno je i zainteresirana naša hrvatska javnost. Ovo je jako značajno za RH, posebno značajno za naše dvije županije Splitsko-dalmatinsku i Šibensko-kninsku, a od neprocjenjive važnosti za 9 općina i gradova na čijem području će biti taj park prirode. Od gradova, od općina, biskupija Civljani, Kijevo, grada Kina, Hrvaca, Otoka, Sinja, Trilja i Vrlike. Naime, ovo je drugi po veličini će biti park prirode, najveći je kao što znate Park prirode Velebit. I time ćemo imati 20 zaštićenih područja tj. 12 parkova prirode. Ono će jako biti značajno za sve stanovnike tog područja jer time će se utjecati na poboljšanje života i rada lokalne zajednice na zaštićenom području jer ovo područje ima i znanstvenu i kulturnu i odgojno-obrazovnu i rekreativnu namjenu. Ono što bih ja u ovom svom kratkom izlaganju potencirala i ono što bi željela da naša javnost zna a u samom uvodnom svom dijelu je i državni tajnik rekao kako se ne prihvaća moja inicijativa, ja ću još jedanput reći to je inicijativa općine Kijevo i Šibensko-kninske županije da uredbom koja se treba donijeti u roku godinu dana da se sjedište ovog parka prirode odredi upravo na području općine Kijevo. Pa sada nekoliko činjenica. Sigurno znate da najviši vrh u RH, najviši vrh je Dinare na 1831 metru nadmorske visine upravo na području Šibensko-kninske županije. Ovim parkom prirode oko 80% svog prostora općine Kijevo i općine Civljani je na području parka, u parku prirode. Kad govorimo o suglasnosti i općina Kijevo ima suglasnost i općine Civljani i biskupije i grada Knina i županije i javne ustanove. Tu smo vidjeli da u ovoj godini je za ovu namjenu predviđeno u državnom proračunu 474.000 kuna, a u narednoj 529.000 kuna, kolegica je ranije upozorila da je minimalno potrebno otvoriti 3 radna mjesta, znači imati 3 zaposlenika, znamo da uz to idu i određeni materijalni troškovi i sl., i značajno je za reći da je upravo općina Kijevo pripremila 4 nekretnine koje su useljive i s time bi značajno smanjila troškove toj novoj, novom parku prirode s time što bi im ustupila jedan ili više takvih prostora. Nadalje, nemojmo zaboraviti kad je i kako započelo sve. Još 2006. godine upravo inicijativu za zaštitu ovog dijela je pokrenula općina Kijevo. Izrađen je i financiran elaborat u suradnji sa županijom koji je stajao oko 500.000 kuna. Tu imamo i tvrđavu Glavaš iz 9. stoljeća, imamo niz pećina, špilja, jama, ucrtano je niz pješačkih biciklističkih staza, izrađen je projekt za rendžerske službe, izgrađena je ferata uspon za alpiniste u dužini od 1700 metara projekt vrijedan 2,5 milijuna kuna, izgrađeno planinarsko sklonište upravo na Sinjalu je montirana sigurna kuća. Sve je to odradila općina Kijevo sa svojim sredstvima ili uz pomoć europskih sredstava i slično u suradnji sa sigurno i nekim i od partnera kao šta su planinarska društva i sl., znajte da općina Kijemo ima skromni proračun od svega nešto više od 4,5 milijuna kuna i kad pogledamo da oni na ovome rade još od 2006. godine dok su neki drugi općina i gradovi čak sa podsmjehom gledali kad su i kako krenuli i koliko su izdvajali za to, mislim da zaista zaslužuje općina Kijevo da bude sjedište ovog budućeg parka prirode. Granica im također prolazi kroz samo naselje Kijevo što stvara dodatne probleme, znate kako je kad je u pitanju i građevinsko područje, a kad se preklapa i sa područjem parka prirode. Evo toliko, još jedanput apel Vladi i ministarstvu prilikom odluke da ne zaboravu na ove činjenice.
Hvala lijepa, ostanite. Prva replika, gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Ja sam mislio da proglašene Parka prirode Dinare neće spasti na kokošarenje, jedino ako niste spremili novu Nelu Slavicu koja ima dvije iskaznice onda HNS-a za Nacionalni park Krka i HDZ-a, ova SDSS-a i HDZ-a nova. Ma molim vas, tko kaže da u Sinju ne može biti, tko kaže da ne može biti u Vrgorcu? Pa tko ste vi i Pauk, da vi odredite gdje će biti. Znate gdje je najveći dio ako ćemo pošteno? U Splitsko-dalmatinskoj je najveći dio nacionalnoga parka ovoga parka prirode. Pa šta to znači? Meni je Knin moj grad, 13 godina sam radio u njemu. Pa sveli ste park prirode na kokošarenje. Tko će više uhljebiti je li Šibenska županija, je li Splitsko-dalmatinska županija i tko ima više stranačkih iskaznica. Nemojte molim vas kokošariti oko parka prirode. Zašto ne bi bio u Sinju evo dajte jedan razlog, središte Dalmatinske zagore, ali ja to nisam niti spomenio u svojoj raspravi niti sam kokošario. Da li Vrlika, da li Kijevo, da li Sinj, da li Knin [[Upadica: Dobro, hvala.]] sramota tako govoriti ovdje o najbitnijem dijelu Hrvatske.
Odgovor, odgovor izvolite.
Kako vas nije sramota kolega Bulj govoriti o kokošarenju, jel vi to oćete u prijevodu reći da je netko tu kokoš kad se, kad se zalaže za svoj kraj. Tko vam je branio za ovom govornicom govoriti činjenice kao što sam govorila ja, kako vam nije neugodno prema meni kao jednoj zastupnici i ženi.
Izvolite, povreda Poslovnika.
Kolegica je povrijedila Članak 238. kokošarenje nije osobno vrijeđanje jer se [[Upadica: Ne, kompliment.]] park prirode, park prirode svodite na kokošarenje kao što ste Nelu Slavicu i park prirode, Nacionalni park Krka pretvorili u HDZ i HNS-ovu ispostavu, vrijeđajući hrvatsku braniteljicu vi ste uvridili sve, ovdje se rugate zbog toga di će biti u Kijevu, Vrlici, Sinju ili Kninu nacionalni park. Zbog čega? Da uhljebite one koji imaju dvije stranačke iskaznice [[Upadica: Dobro, hvala lijepa.]] dvije stranačke iskaznice.
Hvala, hvala lijepa, hvala lijepa. Molim vas dat ću vam riječ, dat ću vam svima riječ. Korištena je riječ i sramota ovo, ono, dajte se malo smirimo, govorimo o parku prirode. Izvolite gospodin Borić, isto povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Članak 238., kolega Bulj je bio iznimno neugodan prema kolegici i naravno da je mislio ono što je i rekao da kolegica kokošari pa je pokušao to ispraviti da nije na nju, je to ste rekli, može vas sram biti s obzirom da dolazite iz stranke koja je kokošarila na Hrvatskim vodama kada ste tamo kadrovirali kada ste bili u prilici, kumove stavljali na odlična mjesta da vode te institucije iz svojih mjesta u kojima žive i to ste zaboravili. I onda drugima govorite, što vi imate [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa.]] to govoriti.
Ja sam molimo da, da, molio sam da spustite tenziju, vi ne želite spustiti tenziju ja ću vama dati riječ sada gospodine Bulj, idemo dalje, izvolite, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Kolega Borić je povrijedio Članak 238. vrijeđajući mene da sam ja nekoga uvrijedio, ovo što je svelo oko Nacionalnog parka Krka, to je bilo kokošarenje gdje je povrijeđena hrvatska branitelja i svih zakona, tako radite na parku prirode. A ti kao pahuljica Plenkovićeva, ništa drugo i ne očekujem od pahuljice Andreja Plenkovića, g. Borića.
Budući da, ne, budući da sam tražio da se smire strasti, a one se ne smiruju, radi provjetravanja vijećnice i vaših glava, dajem 5 minuta pauze. STANKA U 11,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,39 SATI]] : Idemo dalje. Gospođa Juričev Martinčev izvolite. Molim vas, zauzmite vaša mjesta. Molim vas gospodine državni tajniče. Hajmo dalje. Gospodin Ante Bačić tražio je repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice evo malo smo se odmakli od teme u ove zadnje dvije rasprave. Prvo smo otišli malo na sjever. Sada smo oko tog kadroviranja. Ja vas podržavam normalno. Vi ste zastupnica svog područja, normalno je da ovdje predstavljate svoje gradove kao što ću ja predstavljati Splitsko-dalmatinsku i možda se boriti malo više za Vrliku. Ali moramo se vratiti na temu upravo proglašavanjem bitnosti Parka prirode „Dinara“ jer ta tri zaposlena o kojima spominjemo većina javnih ustanova koje se bave očuvanjem prirodnog okoliša ili kroz nacionalne parkove, parkove prirode su zaposleni većinom kao i preko EU fondova, preko projekta kao što je „Natura 2000“ tako da trošak recimo sada od ovih 500 tisuća kuna samo koliko ćemo vratiti kroz zaštitu od požara na samoj Dinari, koliko ćemo vratiti kroz razvoj održivog turizma to su neznačajna sredstva. Tako da mislim da je vrijeme da se vratimo prvobitno na temu proglašenja i da ovo bude jedan sretan dan za Hrvatski sabor i za Republiku Hrvatsku.
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Bačić u pravu ste. Kao što sam rekla ovo je iznimno značajno za Republiku Hrvatsku. Posebno za naše dvije županije, a neprocjenjivo za svih 9 općina i gradova na čijem će se području to nalaziti. Sigurno da ja s obzirom da dolazim iz Šibensko-kninske županije zajedno sa svojim kolegama iz te županije ćemo se zalagati da to bude na području naše županije, a skroz je u redu i razumijemo vas dapače smatrala bi da ne bi bilo u redu kada se vi ne bi zalagali da to bude na vašem području. A to što neki ne razume to je jedan drugi problem. Ali imamo mi određene i odbore, pa ćemo zatražiti i zaštitu kad već nije sam i predsjedavajući mogao izreći bar opomenu na onakve riječi. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Josip Begonja tražio je repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana zastupnice, kolegice iako će mnoga pitanja koja su ovdje otvorena još se tek pred nama rješavati od strane Vlade i njezinom uredbom, valja napomenuti da je Šibensko-kninska županija kao što ste sami kazali kao aktivan sudionik zajedno sa općinom Kijevom još od 2006. godine prepoznala vrijednost Dinare i šireg područja za koje je upravo ona inicirala i sufinancirala izradu stručne podloge za zaštitu. Također na jednom relativno malom prostoru kada se gleda područje Šibensko-kninske županije postoje dva nacionalna parka, zatim dijelovi od dva parka prirode, a vjerujem i uskoro kada se izglasa ovaj zakon i trećeg parka prirode. No, ono što se ne spominje dovoljno, a to je uloga javne ustanove Zaštita prirode Šibensko-kninske županije koja upravlja sa dva spomenika prirode, 7 značajnih krajobraza, 58 lokaliteta ekološke mreže među kojima je i Dinara. Da li su to po vama dovoljne reference da sjedište novog parka prirode treba biti na području Šibensko-kninske županije? [[Upadica Radin: Hvala. Hvala gospodine Begonja.]] A posebno htio bih kazati kako cilj ima i revitalizaciju dijela Dalmatinske zagore [[Upadica Radin: Vrijeme.]] U ovom slučaju mislim prije svega [[Upadica Radin: Gospodine Begonja.]] Na općinu Kijevo koja je stradala u Domovinskom ratu.
Gospodine Begonja držite se vremena molim vas. Odgovor.
Hvala lijepo kolega Begonja. Istina, sve su to činjenice i ja vjerujem da će Vlada kroz ovu godinu dana prije nego što donese konačnu odluku i uredbu sjesti za stol i vidjeti koje su sve prednosti koje nudi i koje ima općina Kijevo odnosno Šibensko-kninska županija ili Vrlika i Splitsko-dalmatinske županije i da ćemo sigurno za istim stolom donijeti jednu takvu odluku. Naravno da ćemo mi iz naše županije voljeti da to bude na području naše županije, a i Splitsko-dalmatinske da bude na području Vrlike. Ali da ćemo sa puno razumijevanja prihvatiti argumente koji dolaze, a u ovom slučaju i ovo sve što smo iznijeli po našoj procjeni je da to bi ipak trebala biti općina Kijevo.
Gospodin Željko Pavić replika.
Poštovana zastupnice ako se ne varam vi dolazite iz Vodica, jel' tako? [[Upadica Juričev Martinčev: Da.]] Za vašu županiju i za Splitsku županiju vežu me stvarno prekrasne uspomene iz mladosti i stvarno mi je žao što je zaiskrilo na ovoj temi, jer ova tema je izuzetno važna i za vašu županiju i za Splitsku županiju. Ali htio bih skrenuti pozornost baš vama s obzirom da ste iz Šibensko-kninske županije da ima dolje jedan veliki problem, a to je da se dolje dešava veliko zagađenje rijeke Krke, a ne poduzima se apsolutno ništa ili gotovo ništa. Nemojte zaboraviti što se dešava u Kninu, Krčić, Krka i bilo bi jako dobro da se sada ovaj moment kada se donosi Zakon o Parku prirode odmah osvrnemo i na ostale probleme koji su tamo u toj županiji i zapravo se dotiču samih rubova tog novog parka s obzirom da je tamo ovo područje oko Knina će biti zahvaćeno isto tim parkom prirode koji je jako velik da se uzme to u obzir i da se poduzme nešto i da se stanovništvu i poduzetnicima tamo skrene pozornost kako treba živjeti i što treba raditi.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Paviću što ste tako detaljnije elaborirali i probleme i upoznati ste s problemima s našeg područja. Sigurno da zaštita prirode treba biti iznad svega. Zato se i donosi jedan ovakav zakon i štiti ga se na osnovu toga da ga se i proglašava parkom prirode. Imamo mi problema i želimo što bolje zaštititi i naše more, i ovu prirodu u zaleđu. Samo bih vas ispravila. Nije kod nas zaiskrilo. Kao što ste vidjeli u našem klubu mi nemamo problema, osim što se svaki zalažemo za svoje područje. Ono što je zaiskrilo mogu samo reći da se tu pokazala po još jedan put nepristojnost pojedinih zastupnika i nekorektnost u raspravi.
I na kraju gospođa Maja Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice Branka rekli ste da je izrađen taj elaborat vezan uz Kijevo kao središte. S obzirom da svi mi znamo da za izradu jednog elaborata treba i vremena i sredstava, ja vas lijepo molim da nam kažete zapravo kolika su to točna sredstva, a i koliko je vremena uloženo s obzirom da znamo da iz ovog zakona kojeg ćemo prihvatiti steku neke obaveze a to je godina dana do osnivanja. Pa dajte malo nam samo to pojasnite kako tu stoje zapravo stvari sa vremenom i izradom tog elaborata?
Izvolite.
Hvala lijepo kolegice Grba-Bujević. Kao što sam rekla općina Kijevo je krenula u ovo još 2006. godine. 2007. je krenula sa izradom elaborata, a mi smo 2021. tek raspravljamo i donijet ćemo Zakon o parku prirode. Dovoljno govori koliko je trebalo vremena, a sam taj prvi elaborat je vrijednosti 500 tisuća kuna koji su financirali općina Kijevo i Šibensko-kninska županija.
Hvala. Nemate više replika, slobodni ste za sada. Na redu je gospodin Ante Bačić, ali trebali bi očistiti govornicu. Molim vas, trebalo bi očistiti govornicu. Izvolite.
Hvala kolegi, hvala poštovanom potpredsjedniku. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Mislim da u lobiranju nema ništa zla i nije ništa problem, a kada saborski zastupnici lobiraju za javni interes mislim da je to dapače i preporučljivo. Tako da evo ja ću započeti svoje izlaganje sa jednom konstatacijom koja će i biti, a to je sjedište upravo ustanove vezane za Park prirode Dinare će biti u gradu Vrlika, tako da daljnje rasprave nisu uopće potrebne. Hvala svima na toj podršci i evo čestitam svima. Pred nama je jako bitna tema, malo smo možda skrenuli. Kolega prvo Habijan nas je odveo malo na sjever, na jednu hvale vrijednu normalnu inicijativu koja vjerujem da će dobiti široku podršku svih klubova ovdje u Hrvatskom saboru i da ćemo taj zakon vidjeti uskoro ovdje jer mislim da to sjever i Varaždin zaslužuju. Ali odvelo nas je u jednu temu koja je definitivno aktualna u ovo doba, a nije možda kako treba prezentirana a to su upravo i zaposlenja a i osnivanje ovakvih javnih ustanova i ono što oporba često podbacuje i priča i o nekom uhljebništvu i da je to zapravo osnivanje raznih ustanova radi nekih stranačkih kadrova itd. Prvenstveno ove javne ustanove koje već djeluju na razini županija, ali normalno i nacionalne koje se brinu i o nacionalnim parkovima i o parkovima prirode većinom čak i funkcioniraju većinu svojih zaposlenika provode preko EU fondova, tj. konkretno preko projekata koji su financirani iz EU sredstava i nisu na teret ni proračuna, ni državnih, ni županijskih, a čine mislim vrlo jaka i kvalitetna djela. Jer samo kada vidimo širinu obuhvata tih ustanova i čime se bave i koliko ta zaštita prirode upravo i koristi i kada samo napomenemo da naglasak novog europskog proračuna i nove Europske komisije upravo i zelena Europa da što više dijelova izvornih bude u EU zaštićeno. Znamo da i kroz samu mrežu zaštićenih područja NATURA 2000 preko 20% područja EU zaštićeno upravo radi određenih biljnih i životinjskih vrsta koje definitivno moramo zaštititi i koje ljudski faktor normalno je narušio i kroz svoju eksploataciju određenih industrijskih djelatnosti, ali normalno i kroz samo osnovno življenje. Moramo napomenuti da dinarski krš nema presedana, da je tu preko 1000 biljnih vrsta. 75 nacionalnih endema, da ne pričamo o speleologiji, o svim prirodnim bogatstvima i što će to značiti za ovaj kraj. Znamo i koliko je naseljena ovaj kraj i koliko ima tu problema. Znamo da sve ove općine i gradovi koji spadaju i koji će sutra spadati kroz Park prirode Dinara, a to su i Knin i Sinj i Vrlika, Hrvace, Kijevo. Znamo što su sve prošli i kroz Domovinski rat ali i općenito kroz povijest RH i koliko ti ljudi tu imaju problema i što se tiče normalno iseljavanja i što se tiče i broja zaposlenih, ali i ostanka normalno naših mladih ljudi na tom području. Tako da upravo osnivanje ovakve javne ustanove i proglašenje Parka prirode Dinara može samo dobra donijeti. Spomenuli smo gospodarstvo, na tome smo se malo zadržali. Upravo ti krajevi i ono što i Europska komisija danas preferira, ali i ono što je hrvatska Vlada isto kroz svoje projekte gura, a to je upravo održivi turizam. Vidjeli smo sada i kroz ovu epidemiju da ne možemo se osloniti samo na sezonski morski turizam. Ja ću samo spomenuti naš Park prirode Biokovo tu je naš gradonačelnik koji upravo sa svim ovim projektima i aktivnostima koji su sada otvoreni na Biokovu, kada sada spojimo i planinu i more koliko sadržaja nudimo našim turistima, koliko to donosi dobra za ta područja. I dobro je da evo i državni tajnik je na početku napomenuo upravo i zaštitu vezano u smislu da agencija nije dala nikakvu dozvolu za eksploataciju nekih ruda, ugljikovodika, nafte, plina i ostalo. Završit ću svoje izlaganje pošto evo to je najzanimljiviji dio. Nema tu ništa loše oko lobiranja. Ali mislim da je sa ovim trenutkom lobiranje završilo. Javna ustanova će bit u Vrlici. Vjerujem da će moj kolega Bulj bit zadovoljan s tim. Hvala.
Hvala i vama. Ostanite. Imate jedan cijeli klaster replika. Prvu repliku je tražio gospodin Stričak.
Hvala. Kolega Bačiću, osim brojnosti biljnog i životinjskog svijeta, prirodnih ljepota, znači jednog velikog turističkog potencijala za Dinaru mnoge pogotovo moje Varaždince vežu i određene sentimentalne vrijednosti. Naime, upravo sa Dinare su legendarne varaždinska 7. gardijska brigada Pume, splitska 4. gardijska brigada Pauci krenuli u oslobađanje naše Domovine. Od ukupno 92 poginula pripadnika 7. gardijske brigade 32 ih je poginulo na Dinari, odnosno svaki treći, stoga smatram da zaštita te naše planine ima osim svih ovih prirodnih ljepota turističkih potencijala i jednu vrijednost sentimentalnu koja nas veže za stvaranje naše Domovine.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolega Stričak na ovoj replici. Sjećam se bili smo evo zajedno sa vama na zadnjoj obljetnici u Vrlici i na samoj Dinari. Vjerujem i znam i tada kroz priču, iskustva Puma vidimo koliko je ljudi sentimentalno vezano kroz Domovinski rat upravo za to područje koje se vraća iz godine u godinu i velik broj upravo hrvatskih branitelja je ostavilo tamo stvarno i krvi i znoja i suza, da ne spominjemo poginule i zahvalu za sve što su učinili za taj kraj i koje su sve operacije potekle iz tog kraja. Ali vidimo da se oni vraćaju svake godine, da su povezani sa tim krajem. Mislim da će i oni bit zadovoljni, a i to je taj segment turizma da upravo moramo taj kraj oživiti kroz održivi turizam da što više ljudi prođe i vidi i uživa u tim prirodnim ljepotama.
Gospodin Rade Šimičević.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi zastupniče. Evo čuli smo sve o Parku prirode Dinara i mislim da ova lijepa priča ne bi trebala imati loš završetak, a izgleda da ovdje neki saborski zastupnici imaju svoju istinu i ne uvažavaju nikakve druge argumente. Ja držim da je najveća ljutnja se može reći na primjeren i civiliziran način i da nije važno gdje će biti sjedište parka prirode, nego da parka prirode bude. A ako se mi budemo pitali koji smo neutralni, onda neće biti ni po vašu, ni po njihovu nego po našu. Tako da, ali mislim da bi Vlada RH trebala biti ta koja će odrediti sjedište Parka prirode Dinara.
Hvala. Odgovor.
Hvala potpredsjedniče, hvala kolega Šimičević. Slažem se. Ovdje je danas bitno i bitno je da završimo raspravu do samog glasovanja, da danas to prođe i da proglasimo Park prirode Dinaru. Nije bitno gdje je sjedište. Dok je sjedište u Vrlici to je normalno, tako da to smo sve apsolvirali. Ali ne želim da ovdje oporba potencira da postoji ikakvi sukob. Mi smo predugo kolege, a suradnja između Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske to je u mnogim projektima, i u mnogim značajkama i u mnogim povijesnim obrascima jedna županija, jedan narod i većina nas evo ja osobno rodom sam došao iz Šibensko-kninske županije u Splitsko-dalmatinsku tako da dapače, nema tu nikakvog problema. To je jedno pozitivno lobiranje i pozitivan sukob mišljenja između kolega. Hvala.
Gospođa Dalija Orešković.
Uvaženi zastupniče, u vašem izlaganju vi ste manje-više ponovili i nadovezali se na sve ono što je rekla vaša prethodnica kolegica Branka Juričev-Martinčev s jednom razlikom. Ona se naime jako uzrujala moram reći, ni malo zastupnički i ni malo damski kada je kolega Miro Bulj izgovorio riječ „kokošarenje“. Meni je uistinu žao što se nitko iz HDZ-a nije na taj način uzrujao kada je tu istu riječ „kokošarenje“ upotrijebio predsjednik države Zoran Milanović govoreći o ratnom profiterstvu i ostalom teškom kriminalu, o obnovi kuća na području Banije nakon rata. Toliko.
Hvala lijepa. Odogovor.
Hvala potpredsjedniče, hvala kolegice Orešković. Kolega Bauk, nije Banija nego Banovina. Kolegice mislim da ovo što smo sad malo prije čuli i malo „kokošarenje“ i okarakteriziranje naših kolegica određenim nadimcima i određenim epitetima, ja mislim da ste vi trebali prvi skočit u sabornici i stat u obranu kao što vjerujem da su sve ove kolegice kad je vas predsjednik Milanović napao stale u obranu i svojim statusima i na Facebooku i svojim pressicama stale u obranu vas. Tako da mislim da je vrijeme da diskurs i dijalog u ovom Saboru vratimo na ono prvotno, a to je civilzirajuće i kvalitetno i da koristimo i da biramo riječi i da se uvažavamo što više. Hvala.
Gospodin Jure Brkan.
Zahvaljujem se predsjedniče. Uvaženi zastupniče, malo prije ste spomenuli Park prirode Biokovo. Koja pozitivna iskustva iz rada Parka prirode Biokovo može primijeniti budući Park prirode Dinara po vama?
Izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Brkan, hvala na replici. Znamo prošle godine što smo otvorili upravo na Biokovu jednu i te kako dugu stazu koja može biti iskoristiva i biciklistički i na sto drugih načina. Objekat koji je na planini Biokovo napravljen i sam interes koji je pokazan da dosta ljudi stoji na rampi i dan danas i ne može u radnom vremenu otići i vidjeti sve ljepote Biokova pokazuje koliko je to isplativo i koliko je sama Dinara će bit sutra isplativa. Bit je da se ovdje uključi ne samo država kroz svoju javnu ustanovu, nego i lokalna zajednica da osmisli projekte. Samo kada vozite od Sinja do Vrlike imamo kilometre i kilometre uz Peručko jezero koje mogu biti predivne biciklističke staze. To je jedan potencijal koji definitivno moramo iskoristiti. Hvala.
Gospođa Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, imali ste jako simpatičnu raspravu a ja sam sigurna da prije nego što se donese konačna odluka da će ministar pa čak i premijer sjesti za stol sa predstavnicima i Šibensko-kninske županije i Splitsko-dalmatinske, da će svi argumenti biti na stolu, da ćemo na tom sastanku biti i vi i ja i da ćete vi prihvatiti da ipak je više argumenata na strani Šibensko-kninske županije i općine Kijevo.
Odgovor. Izvolite. I malo tišine molim vas u sabornici! Izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Juričev-Martinčev. Ja sam mislio da smo završili tu raspravu da ne moramo sad uključivati premijera i ministra. Mislim da smo se tu dogovorili da je to Vrlika i da to ne moramo dalje, a sa vama ja vjerujem da ćemo imati još i normalno i na klubu i na razini ministarstva raspravu oko toga. Svaki ovaj grad, svaki ovaj kraj i da je u Hrvacama, i otoku, i u Sinju ne bi bilo loše svaki taj kraj to definitivno zaslužuje i vjerujem da ima i kapaciteta i kadra ljudi koji će se brinuti o ovom području. Nismo toliko spominjali projekte i holistika zaštitu od požara koji će donijeti na Dinari benefita i koliko će to uštedjeti državi i resursa, i novaca tako da što se tiče same javne ustanove i sutra zaposlenja i razvoja mislim da neće biti nikakvih problema, da je to samo jedan plus i benefit za to područje, ali normalno za Republiku Hrvatsku.
… [[ne razumije se]] još i Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bačić, ja sam uvjeren da ćemo se mi usuglasiti da je kvaliteta današnjeg Prijedloga zakona primarno zaštita prirode u dijelu obuhvata masiva Dinara, dijela Cetine i krških polja uz Cetinu. No isto tako podredno je važna i gospodarska komponenta, pa ja vas molim za mišljenje. Da li u gospodarskom smislu ovaj Park prirode treba biti i poluga ravnomjernog razvoja tih dijelova ruralnih područja primarno onih koji su ratom stradali, a nedvojbeno je da je općina Kijevo najviše stradala? Hvala.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala predsjedniče. Hvala kolega Begonja. Žao mi je baš vezano je za ovu raspravu i kroz klubove, možda se nismo upravo gospodarskog aspekta toliko dotakli, a mislim da samo Ministarstvo gospodarstva vjerujem da ima planove za to područje u upravo ova savjetovanja s ostalim ministarstvima ponajviše normalno tu treba uključiti i Ministarstvo turizma, ali i turističke zajednice sa tih područje. Vjerujem da jedan veliki potencijal nam je sutra u rukama vezano za dinarsko područje. Upravo ono što sam napomenuo, ne možemo se više toliko oslanjati i normalno zasnivati isključivo cijeli turizam na moru, suncu i obali. Imamo krajeve kao što je evo i Biokovo, ali normalno ovdje sada i Dinara koji su de facto na 20-tak kilometara od mora i taj potencijal da povežemo i more i planine i dijelom taj zagorski, dijelom taj kontinentalni [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Pavić. Izvolite.
Poštovani kolega ako se ne varam vi ste … [[ne razumije se]] došli iz Vrlike, jel' tako? [[Upadica Bačić: Ja? Nisam.]] Niste? Dobro. Moram priznati da me više na neke lijepe stvari asocira Drniš, znate na što mislim? Vi ste tu rekli u svojoj raspravi da će biti zapošljavanja, da će biti smještaj te ustanove ili u Vrlici, ili u Kijevu. Bulj traži u Sinju. Mislim da to nije toliko važno. Mislim da je najvažnije da se zaposle kvalitetni i dobri ljudi koji će tu ustanovu voditi. Da li će ona biti vođena iz jednog grada, iz drugog grada to toliko nije bitno. Bitno je kod zapošljavanja da se postavi pitanje što znaš, što možeš, kako možeš, a ne kaj bi ti htel.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče. Hvala kolega Pavić. Ja sam porijeklom iz drniškog kraja. Iz Miljevaca su moji doselili u Split tako da sam ovdje predstavnik iz 10. Izborne iz Splita, tako da me veže stvarno puno toga za oba ova područja koja smatram u dosta toga kao jedno, falili smo upravo u tome što smo skrenuli raspravu na ono što je definitivno nebitno i što je mali segment u ovoj cijeloj priči, a to je tih troje ili sutra pet ili zavisi na koliko će se projekata iz EU sredstava kandidirati upravo sutra javna ustanova. I mislim da definitivno sve benefite ovoga proglašenja Parka prirode nismo uspjeli ni spomenuti jer smo se konstantno uhvatili one teme koja je možda sada populistički najzanimljivija za politiku. Tako da mislim da smo falili malo u startu, ali evo nadam se da ćemo sutra kroz uredbu i kroz ustanovu to ispraviti.
Kolegice Borić izvolite.
Poštovani kolega, poštovani predsjedniče. Kolegica Juričev Martinčev je rekla da ste vodili simpatičnu raspravu, a ako se vratite uvodno ste optužili oporbu da je protiv javnih ustanova. Čak štoviše rekli ste i da smo protiv zaštite prirode. Nisam sigurna koga biste mogli navesti da smo protiv toga. Oporba je protiv političkog kadroviranja u vođenju javnih ustanova, pa tako i parkovima prirode. A i sami smo vidjeli u aferi Klet ili u aferi Kaj bi ti štel da se i također posao nudio upravljanju Medvednice na isti način, pa vas molim da ne optužujete oporbu da je protiv javnih ustanova u parkovima prirode.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče. Hvala kolegice Borić. Nisam to spomenuo. Ne znam gdje ste izvukli iz moje rasprave da ste vi protiv ili da je oporba protiv javnih ustanova. Dapače, kroz raspravu klubova mislim da ćemo tu konsenzusom biti jedinstveni oko ovoga zakona i da tu neće biti problema, tako da mislim da ste me tu krivo shvatili. Moramo razlikovati što se tiče tog kadroviranja što vi napominjete vezano i za javne ustanove i za ravnatelje i za direktore. Normalno da određena politička struktura ako preuzme vlast i obavezu za određeno područje ima pravo normalno i postaviti određene ljude, normalno ne mimo natječaja. Tako možemo i gledati ne znam ako ste vi osvojili koliko mjesta u Saboru možemo mijenjati zakon, pa da vi stanete u tom trenutku pa ne znam najbolje da raspišete natječaj za najbolje i stavite ih u Sabor. Vi ste izašli na izbore. Vi ste dobili mandat, vi ga i koristite ovdje a možda niste najbolji za to.
Hvala vam lijepa. Kolega Habijan izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Evo kolega spomenuli ste u svojoj raspravi sam naveo onaj veliki požar u travnju prošle godine na Dinari koji je ugašen zahvaljujući dakle naporima vatrogasca, eskadrile HGSS-a. Ja sam siguran da već postoji odnosno da je proglašen Park prirode da bi zapravo požar bio vrlo vjerojatno i u manjem obujmu. Dobro ste naveli primjer Biokova kao Parka prirode koji uvelike iskoristi zapravo svoj novostečeni status za razvoj turizma. Dakle znamo svi onu već nadaleko poznatu nebesku šetnicu. Prema tome ja mislim i ovo proglašenje Parka prirode Dinara sigurno daje jednu novu mogućnost za razvoj turizma. Spomenuli ste i ovaj dio kada sam u svojoj raspravi spomenuo budući Park prirode Ivančica, pa evo pozivam vas sa juga da posjetite dakle budući park Ivančica, a mi ćemo sa sjevera doći u budući park Dinara k vama. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče. Hvala kolega Habijan. Evo hvala na pozivu i vjerujem da će većina nas se pridružiti i posjetiti i taj sutra vjerujem park prirode. Spomenuli ste požare i ovaj zadnji koji smo imali na Dinari koliko je tu bilo štete. Mi u Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo dobra iskustva upravo vezano za protupožarnu sezonu i za jedan veliki projekt koji smo imali na razini županije, a to je Holistik. Upravo ono što ste vi napominjali u svojoj raspravi i što ste kroz replike odgovarali, a to je sami videonadzor ovako velikih područja kao što su i Biokovo, i Dinara i mislim da imamo već raspisane i otvorene natječaje na razini i Europske unije. Ponavljam kao što je taj Holistik gdje tako velika masivna područja možemo pokriti upravo protupožarnim kamerama i s time uštedjeti normalno Republici Hrvatskoj velika materijalna, a i buduća financijska štete i sredstva.
I zadnja replika kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega u ovoj raspravi je najbitnije obuhvat područje Parka prirode Dinara. Najvećim dijelom Cetina nije išla osim izvora. Imamo tu i Hrvatočko polje jedan mali dio kod Romina. Cetina je najznačajnija. Peruča nije ušla. Nije ušla Krka. Nisu pritoci ušli. Nije zaštićeno kao što je u Nacionalnom parku Krka da ulje iz tvornice koja je sada u Kninu ulazi u Nacionalni park Krka. Znači imamo brojne probleme koji su ekološke naravi. Međutim, najbitnije je bilo uvijek tu kokošarenje. Ponavljam, kokošarenje kod imenovanja ravnateljice Nacionalnog parka Krka gdje nije imenovana hrvatska braniteljica gospođa Ljiljana Zmijanović, nego je imenovan onaj tko ima dvije stranačke iskaznice. Dinara je značajna ne samo kao endem, kao posebnost krša. Ona je značajna u Domovinskom ratu. Ja to imam pravo kazati jer sam bio pripadnik 4. Brigade i znam što znači, a svađati se ovdje da li je Knin, Sinj, Vrlika to je za mene kokošarenje.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolega Bulj ja sam očekivao, ipak ste iz mog kraja dolje, ja sam očekivao da ćete se vi dignuti i ispričati kolegici za riječi koje ste uputili. Ne možete ovdje solit pamet i držati predike vezano za kokošarenje i za uhljebljivanje, zapošljavanje. Most je bio 5 minuta na vlasti, a niste imali ljude. Zaposlili ste svakoga tko je popio kavu s vama od Metkovića do Zagreba. Bilo je u puno ministarstava vaših ljudi koje ste znali 5 minuta. Tako da nemojte vračati se na to. Nemojte vaditi se na to jer mislim da imate i vi ono što se kaže „putra na glavi“ oko toga. Hvala.
Samo malo kolega Bulj. Prije nego što vam dam riječ ja vas molim da zastupnici koji nisu na mjestima ovdje sjednu na mjesta u prostorije kojima su predviđena da zadovoljimo epidemiološke kriterije, jer sad stvarno je jako puno ljudi na malom prostoru, pa molim da se toga držimo. Izvolite sada povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega je povrijedio članak 238. gdje je rekao da ja imam putra na glavi. Nisam nikoga zapošljavao ni zaposlio. Navedi mi jedno ime, a vi ste kokošarili u Nacionalnom parku Krka i sada pokušavate kokošariti kod kao u slučaju Medvednica što je vaš kolega Tušek nudio da se zaposli vijećnik kojega će kupiti u budućem tj. Sadašnjem slučaju. Ja nisam s ničim kokošario [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega Bulj.]] Ja sam se borio na Dinari tu koju branim.
Kolega Bulj hvala vam lijepa. Znadete i sami da to nije bila povreda Poslovnika nego replika, pa vam dajem opomenu.
Nastavljamo dalje sa radom po prethodnoj točci dnevnog reda i to pojedinačna rasprava. Sljedeća je uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa predsjedavajući Hrvatskog sabora, državni tajniče, drage kolegice i kolege. Sve vas skupa pozdravljam. Područje planine Dinara je ovako prostrano i prirodoslovno vrijedno područje u Hrvatskoj koji nije dobilo još uvijek status zaštite prema Zakonu o zaštiti prirode, ali današnjim Prijedlogom konačnog Zakona o zaštiti koji je pred nama je, on je zaista nužan, on je neizbježan, prijeko nam je potreban, a svakako što se tiče biološke raznolikosti želim kazati i napomenuti još jedanput da je Dinara dom mnogim endemskim vrstama i stoga aspekta nam je neprocjenjiva. Do sad je na Dinari zabilježeno 1164 biljne vrste, 60 vrsta lišajeva, 8 vrsta vodozemaca, 21 vrsta gmazova, 191 vrsta ptica, 42 vrste sisavaca. Na Dinari nalazimo sve tri naše velike zvijeri, vuka, risa i medvjeda. Dinara je jedino mjesto u RH gdje se gnijezdi planinska ševa. Simbol krškog područja Dinare je i dinarski voluhar reliktna vrsta i endem. Dobar dio hrvatske populacije orla, orla nalazi se na području Dinare i Dinara zaista ima očuvane prirodne osobine i koja je danas daju veliki, veliki, jak razlog da bi se zaštitila. Važno je ovdje naglasiti dvije stvari, prvo da priroda nije statična ona je dinamična s procesima koji stalno, stalno traju, stalno se mijenjaju, a drugo ono što na Dinari vrednujemo nije samo čista priroda već taj jedan suodnos interakcija čovjeka i prirode koji su tisućljećima stvorili jednu istina dinamičnu ali ipak na svoj način stabilnu ravnotežu. Ta je ravnoteža koja uključuje znatnu bioraznolikost i duboke tragove ljudske kulture dobrim dijelom uvjetovane okolišem zapravo zaista i opći cilj današnje zaštite prijedlogom ovog konačnog zakona. Ali ona je i ozbiljno ugrožena i za buduću javnu ustanovu koja će upravljati Dinarom, čeka vrlo zahtjevan, zahtjevan i odgovoran posao. U koje smjeru treba ići buduće upravljanje Dinarom? Najkraće u smjeru očuvanja ove spomenute dinamične ravnoteže koju sam spomenula, a ona je trenutačno i na jedan način poljuljana iz tog svog ravnotežnog položaja. Naime, ljudi su posljednjih pola stoljeća ili nešto više dobrim dijelom napustili Dinaru. S njima je otišao i taj tisućljetni utjecaj na prirodni okoliš, utjecaj koji je bio povoljan upravo za bioraznolikost. To znači da se neki elementi bioraznolikosti sada donekle gube i taj trend neće biti lako zaustaviti. Tradicijske djelatnosti s Dinarom naravno ne nestaju slučajno i promijenile su se tehnologije, promijenili su se mentaliteti i danas su mogućnosti druge. Stoga pored velikih napora na očuvanju tradicije treba imati dovoljno kreativnosti, treba imati dovoljno vizionarstva za uvođenje i novih djelatnosti, ali samo onih koji se mogu uklopiti u ciljeve upravljanja. U kontekstu govora o ljudskoj nazočnosti i djelatnostima treba imati na umu i samu kategoriju zaštite park prirode. To je načelo vrlo prostrano područje pod relativno blagim režimom zaštite koji omogućuje mnoge ljudske djelatnosti koji u nekim strožim kategorijama zaštite ne bi bile moguće. Takav oblik zaštite sasvim je primjeren Dinari, a kako će u praksi funkcionirati ovisit će o načinima njegove primjene. Taj posao je vrlo, vrlo zahtjevan. Ja želim ovdje zaista napomenuti i želim pohvaliti i odati priznanje svima onima koji su godinama radili na ovoj zaštiti dinarske prirode u teškim uvjetima. To je i želim istaknuti moju Splitsko-dalmatinsku županiju, Javnu ustanovu More i krš koja je do sada upravljala s oko 2/3 budućeg parka koje se nalaze upravo u mojoj županiji odakle ja dolazim. I oni će dok se ne osnuje nova ustanova po uredbi Vlade još uvijek voditi nekoliko projekata na području Dinare. Stoga želim kazati da izražavam punu podršku i potporu današnjem konačnom prijedlogu zakona parka prirode, snažno podržavam prijedlog Splitsko-dalmatinske županije da sjedište [[Upadica: Hvala.]] buduće javne ustanove bude u gradu Vrlici za što ima potporu [[Upadica: Hvala.]] svih jedinica lokalne samouprave iz područja iz kojeg ja dolazim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, dakle na kraju ste rekli nešto što, gdje će biti sjedište, pa ne treba biti tema ove rasprave. Dakle, to treba biti tema dogovora, tema razgovora, tema sjesti za stol i vidjeti što je najbolje, što je najprihvatljivije. Ja moram priznati da uvijek gledam kad je riječ o ovakvim prijedlozima, dakle kad je riječ o parku prirode, gledam onaj stručni dio. Izuzetno je važno da se proglasi park prirode, ali još je važnije da se tamo vodi računa, da budu rendžeri, da vode računa da nema neprimjerenog ponašanja, da nema neprimjerenih stvari i da vodimo računa da zaštitimo prirodu zbog čega i proglašavamo park prirode. Dakle, ne proglašavate park prirode pa pustite prirodi da radi što hoće jer će pretvoriti u nešto drugo. Vi proglašavate park prirode jer smo prepoznali da tamo ima nešto važno, što je važno za Hrvatsku, važno u tom kontekstu i zato je tu uloga čovjeka izuzetno važna.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Anka Mrak Taritaš svakako podržavam to što ste kazali, ja sam isto u svom govoru velikim dijelom kazala o tom odnosu čovjeka i prirode. Niti ja, niti vi danas nećemo odlučiti gdje će ta ustanova biti. Dozvolite mi malo osobnosti s obzirom da dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije i poznajem Javnu ustanovu More i krš, poznajem ljudske vrijedne kapacitete koji su do sad radili na projektima u toj na Dinari i s obzirom da se Dinara nalazi velikim dijelom, većim dijelom u Splitsko-dalmatinske županije na području od 63%, a Šibensko-kninska samo 37, dozvolite mi malo osobnosti da zastupam svoj kraj iz kojeg dolazim.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice, ja mislim da potpuno opravdano ste iznijeli argumente koje mislite da treba iznijeti oko sjedišta ovog novog parka prirode naravno uvažavajući i ona druga mišljenja. Ja sam osobno na neki način obiteljski i vezan za Vrliku s obzirom da mi je i baka ovaj tamo rođena i odrasla, ali otišla je već 30-ih godina i zapravo to je ono što sam htio ovdje napomenut. A vi ste otvorili baš temu depopulacije kao glavnu temu vaše, vaše rasprave i mislim da o tome bi trebali i više možda voditi fokus i u ovoj raspravi jer ovaj konačni prijedlog zakona itekako može biti poticaj koji trebamo gledati i sagledati u okviru jedne politike koja će pokušati promijeniti taj smjer depopulacije koji nažalost nije od jučer nego kao što kažem već dugo godina se događa.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Davor Ivo Stier, kazali ste odličnu stvar, kazali ste upravo da će proglašenjem parka da će se ukazati brojne prilike za otvaranje za to stanovništvo koje gravitira upravo na Dinari i na tom području i samim osnivanjem javne ustanove otvorit će se nova radna mjesta, upravo ovo što je spomenula i prethodno kolegica i zaposliti rendžere koji će čuvati taj okoliš i gledati i nadgledati i zaista evo veselim se, veselim se budućem, budućem tom razvoju.
I slijedeća replika poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Poštovani kolega, poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Zaista ono što je danas bitno je važnost donošenja upravo Zakona o proglašenju PP Dinara jer svi smo svjesni kolike mogućnosti naša država ima i koliko je upravo na ovaj način moguće turizam i kako za goste, ali tako i za domaće ljude približiti sav taj kraj zapravo i vrednovati na drugi način i omogućiti da se i gospodarski i na sve druge načine ti krajevi koji su sada možda pasivniji da se aktiviraju i na taj način zapravo pokažemo i dokažemo koliko je naša država prelijepa.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa predsjedniče, potpredsjedniče. Uvažena kolegice Grozdana, svakako područje će se okrenuti i turizmu, a i budućnosti, izvorima financiranja iz EU korištenjem fondova i s obzirom da se područje nalazi uz samu granicu i BiH otvara se velika mogućnost i za prekograničnu suradnju upravo i korištenjem iz tih fondova kako i nacionalnih tako i ovih prekograničnih, tako da u svakom slučaju čeka, čeka nas veliki izazov i ja bi rekla onako čerčilovski ovo je tek, ovo nije kraj ovo je tek početak izglasavanjem ovog konačnog, onog konačnog zakona početak neke jedne lijepe uspješne priče za RH, a posebno za nas dole iz Šibensko-kninske županije i Splitsko-dalmatinske, jel tako kolegice Branka?
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Tijekom prijepodnevnog raspravljanja o ovoj točci dnevnog reda ukazala sam da u jednom dijelu nadležnosti i ovlasti pojedinih državnih tijela imamo ispreplitanje, pa čak i međusobne sukobe odnosno da imamo veći broj tijela koji se bave istom temom, rade jedno te isto, jedni drugima ulaze u prostor zbog toga nam je država neracionalna, neefikasna, a i skupa jer imamo pretjerani broj javnih službenika koji rade na jednim te istim radnim mjestima. Dakle, imamo nešto što bi trebalo raditi Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, nešto što bi trebao raditi Zavod za zaštitu prirode, a potom nešto što bi trebala raditi Hrvatska agencija za okoliš i prirodu. Čemu tolika tijela? Smatram da bi Hrvatska trebala ići u pravcu objedinjavanja, jedinstvenog reguliranja, time i smanjivanja potrebnog broja javnih dužnosnika koji o nečem vode brigu. Na takav moj komentar kolega iz redova vladajućih je rekao da razbijam jedinstvo sabora o raspravljanju o ovoj točci dnevnog reda i tu dolazimo do jednog malog problema. Doista ako pričamo o ljepotama Dinare, o tome da želimo to proglasiti parkom i zaštititi to područje nema spora između bilo kojeg zastupnika unutar HS. Ali ono čemu ja želim prigovoriti tiče se na koji način mi tu prirodu štitimo kroz pravne norme i kroz samo zakonodavstvo? I ovdje se ne radi samo o tome da je problem ovaj zakon. Ovaj zakon slijedi model, slijedi šprancu svih prethodnih. Dakle, mi imamo ovog trena 11 parkova prirode, Biokovo, Kopački rit, Papuk, Učka, Velebit, Vransko jezero, Žumberak, Lastovo, Lonjsko polje, Medvednica i Telašćica. Svaki od tih parkova ima svoju ustanovu, svaka ustanova osnovana je posebnim zakonom. Ono što je specifično, što se događa, a uvijek prolazi ispod radara i to je ono moje područje nekakvog pravnog znanja i specijalizacije je činjenica da se ovakve ustanove redom proglašavaju ustanovama od posebnog državnog interesa odnosno vrlo često ustanovama od posebnog interesa za jedinicu lokalne ili područne ili regionalne samouprave. A što to zapravo znači? Proglašavanjem neke ustanove ustanovom od posebnog interesa daje pravnu mogućnost da se na temelju Zakona o sprječavanju sukoba interesa u upravna vijeća postave dužnosnici, najčešće lokalni. A što to onda u praksi znači? To onda znači da će lokalni dužnosnici i lokalna politika birati svoje ljude u tom tijelu, ravnatelja, pa i zaposlenike. Struktura zaposlenih nigdje nije propisana, strukturu zaposlenih nitko ne kontrolira, nitko ne kontrolira niti ravnatelja tih tijela, ovdje nema pravila o sukobu interesa, ovdje nema nadležnosti Povjerenstva za odlučivanju o sukobu interesa, sve ono što lokalna ili regionalna često i državna politika ne može provesti kroz svoje resore jer su ipak na radaru, netko ih prati, provodi se upravo kroz ovakve ustanove i ovakva tijela. I zato je očito i interes politike i to je ono što se kao perpetuum mobile stalno ponavlja, stalno jedan te isti obrazac po kojem novi zakon, nova ustanova, novo tijelo, što veća razmrvljenost jer je tako sve ono protiv čega se zapravo trebamo boriti korupcija, nepotizam, uhljebljivanje veće i teže se prati i teže se kontrolira. I uzalud postoji netko je to također od zastupnika spomenuo, mogućnost da se u Zakonu o zaštiti prirode za veći broj parkova formira jedna ustanova koja će s njim upravljati jer se to u praksi nikad ne provodi kao što se u praksi nikad ne provodi sankcioniranje nekih kršenja odredbi tog istog Zakona o zaštiti prirode jer naprosto zakon to sam po sebi nije predvidio. O tome bi trebalo povesti računa. Ono za što bi se ja založila, dakle sad, sad što se tiče ovog samog zakona mali je manevarski prostor. Ispast će da se netko protivi tko glasa protiv tome da se ovaj park proglasi, da se on utvrdi, da on krene sa onim dobrim stranama koje slijede nakon proglašavanja parka prirode. Ali sve to skupa past će u vodu zato što će model upravljanja tim parkom prirode ostati isti. Ja doista ne vidim niti jedan jedini razlog zašto se ne mogu uspostaviti jedinstveni standardi i kriteriji načina rada svih naših parkova. Pričamo o transparentnosti, pardon vladajući vole koristiti tu riječ, pa evo podsjetit ću gospodina Hrebaka da transparentnost na lokalnoj razini nigdje ne obuhvaća nadzor rada i transparentnost ovakvih ustanova. Kako prihodi prilaze, na što se prihodi troše, nikad i nigdje. Također bi trebalo izbaciti ovu mogućnost da se to proglašava ustanovama od posebnog interesa i da tamo sjede dužnosnici jer jedino tada ćemo doći do onoga što je u svojoj istaknula kolegica Vučemilović da postavljamo ljude na temelju struke, a ne na temelju politike. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, kada raspravljamo o pojedinim prijedlozima zakona ja jasno razlikujem nekoliko vrsta. Imate one gdje iskazujete svoje političke stavove, imate one koje, koji su na određeni način tehnički, a imate one na koje promičete određene stavove i ono što je važno za Hrvatsku. Kad je riječ o proglašenju parka prirode ja to čitam kao nešto što je gdje Hrvatska svoju sliku u svijet šalje da joj je važna priroda, da joj je važna komparativne prednosti koje ima i da ćemo se to zalagati. I to treba tako i gledati. Zašto je važno da se proglasi park prirode? Ponovit ću ono što sam rekla i u raspravi u ime kluba. Dakle, imate jedno 20-tak godina vi ste imali ljude koji su izlazili na ulice i protivili se da tamo gdje oni žive da se proglasi park prirode. Zašto? Znate neznanje, neiskustvo, loša informiranost često dovodi do takve situacije. Iz kog razloga, jer su oni mislili, bit ćemo, rekli su bit ćemo ko rijetke životinje u getu, vi ćete, iz Europe će ljudi dolaziti da nas gledaju kako mi živimo i ne možemo ništa raditi. To nije smisao proglašavanja parka prirode. Park prirode proglašavamo prvo iz razloga jer želim razlog zašto je, dakle posebno su vrijedni dijelovi prirode, kulturne baštine i ostalo, zato što želimo da se to posebno zaštiti. Ali nikad, ali apsolutno nikad se ne treba zaboraviti da to jedino može zaštititi čovjek svojim djelovanjem. Ja ću sad samo reći jedan primjer. Ima jedan park prirode koji je već dosta dugo park prirode gdje se je postavila tema da li više može biti park prirode jer razlog zašto je bio više ne postoji. O čemu je riječ? Riječ je bila o pašnjacima na visokim dakle onim visokim pašnjacima koji se nisu, nije bilo, dakle nije bilo nekog tko će te pašnjake dovoditi u situaciju kakav je i postavio se ozbiljan problem, oni će zarasti postat će neka druga vrijednost ali ne zato što je to bilo proglašeno parkom prirode. Dakle, ponavljam i ponavljat ću svaki put, čovjek svojim djelovanjem u parku prirode i svojim gospodarenjem dakle bez obzira da li je to stočarstvo, da li je to dakle u parku prirode postoji sanitarna sječa šume, jer ako šume odu tamo gdje ne treba više to neće biti park prirode zašto je postao. To može napraviti jedino čovjek. Ja zaista čitam uvijek kad se proglašava park prirode čitam ga na način važnost i značaj. Dakle, s jedne strane šaljemo poruku Hrvatskoj je važna njena priroda, Hrvatskoj je važno da to tako ostane, Hrvatska o tome treba voditi računa, ali onda zaista o tome trebamo voditi računa. A to možemo voditi računa na nekoliko načina, nakon što ga proglasimo treba vrlo brzo donijeti ne samo plan upravljanja koji je po ovom zakonu nego i prostorni plan. Moje iskustvo je da je najbolje, ali zaista najbolje donijeti zajedno jer onda možete se tu korigirati jedni druge, jedno drugo i onda imati dakle rendžere, dakle imati sve one koji o tome vode računa. Danas imate niz tehnologija kojim sve to možete raditi i voditi računa da je pod kontrolom i zato je to važno. Ono što ovim putem želim reći, zadnji prostorni plan parka prirode je u ovoj sabornici bio 2015. godine. Od 2015. godine nije bilo više prostornih planova jer prostorni plan parka prirode donosi sabor RH. Ovo je poticaj [[Upadica: Hvala.]] dakle ja ne želim biti niti zločesta, zaista ovo je jedna tema o kojoj ja želim raspravljati stručno i ja tu u ovoj temi bez obzira na sve ne vidim opcije, nego vidim opciju ajmo probati nešto učiniti poslat sliku ove Hrvatske. Ono što se treba biti donosite prostorne planove. Iz kog razloga? Zato što ljudi čitaju u parku prirode ne možemo graditi, to nije istina, u parku prirode se može graditi pod određenim uvjetima. I sad ću samo za kraj, rekla sam što mislim o tome kad se rasprava pretvori u to gdje će biti sjedište, sjednite i dogovorite se. Tko će bit ravnatelj to naravno smo imali prilike sad vidjeti. Ali kad je već bila spomenuta Medvednica, bio je jedan odlučan projekt, projekt koji smo mogli aplicirati pred EU, projekt 3 žičare u 3 parka prirode, u Medvednici, u Učkoj i u Biokovu. To bi bio savršen projekt za aplicirati pred fondove EU, moglo se osigurat sredstva, moglo se osigurat sve, ali zašto to nismo napravili? Zato što se nismo mogli sjesti i dogovoriti.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pavića, izvolite.
Poštovana zastupnice, drago mi je što ste danas imali raspravu dva puta jer mislim da ste jedna od najkvalificiranijih osoba u ovom sazivu sabora da govorite o tim temama i čuli smo puno informacija koje zapravo nisu sadržane u dokumentaciji koju smo dobili za raspravu. Ono što bi vas molio da i za nas koji smo ovdje u sabornici i za javnost ponovite koje su prednosti ekonomske, gospodarske, organizacijske za ta područja za koja se proglašava park prirode?
Hvala vam lijepa.
Poštovana zastupnice izvolite.
Ispričavam se, malo sam uranila jer se g. Zekanoviću žuri, pa moram to sve skratit. Hvala vam lijepo. Dakle, za razliku od zaista neznanja i kad ljudi misle nemojte me stavljat u park prirode ovdje je niz prednosti. Kad je riječ o gospodarenju, to je dio koji možete zaista iz posebnog fonda EU dobiti određena sredstva za autohtono, za i za i životinjski svijet, dakle i za sve ono što činite i zato sam namjerno govorila o jednom parku prirodu gdje se zapravo koji je nastao zato što su, ono što su bile vrijednosti nastalo tradicionalnim stočarenjem, odjedanput više nikog nije bilo. Ali ja koristim ovu repliku da odgovorim nešto drugo. Uvijek nam je problem u parku prirode nema građenja i neće bit građenja. To nije istina. Sva ona građevinska područja koja se u ovom trenutku nalaze u prostornim planovima, a bit će preuzeti granicama parkova prirode ostat će i dalje samo drugačije, drugačiji uvjeti, drugačiji način. I jednog dana kad će biti donesen novi prostorni plan on vam ne može smanjiti, on vam samo može malo, malo neko definirati uvjete. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, vi ste zapravo raspravljali na način kako zaista trebamo raspravljati o ovom zakonu koji omogućava upravo ovo kvalitativno vrednovanje nečega što smo naslijedili i ono o čemu trebamo brinuti. Zaista je bitno da plan upravljanja se donese i ono što me žalosti kod drugih recimo parkova prirode da imamo jedan trenutak kada se jako nešto želi napraviti, pa se onda stane, pa se onda zapusti i ne vodi dovoljno računa. Zato bi željela da to zaista bude trajna briga svih onih koji su, koji moraju brinuti i mi kao građani koji dolazimo u te parkove prirode. Ono što me smeta to je kvalifikacija recimo prethodne kolegice koja kaže vi kao stranačka osoba da li ste manje kvalificirani ako se kandidirate i budete recimo ravnateljica takvog jednog parka prirode. Ja smatram da to ne smije bit takva kvalifikacija.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, nas je 151 zastupnik i svako od nas ima svoj način i svoje teme kojima se bavimo. Ovo je jedna tema kojom se ja bavim i želim zaista i koristim da nekakva iskustva i neka znanja govorim s ove govornice, dovoljno je da troje ljudi to čuju i da troje ljudi neke stvari iskoriste. Ja moram priznati da sam, bila je Vlada HDZ-a, ja sam kao neko ko se s tim bavi, nas 10 je obilazilo sve nacionalne parkove i parkove prirode u RH. Ja u startu nisam znala što je bila namjera jer je, kako ja zaista nekad malo kažem i nešto previše, rekla sam a šta smo ko sad ko putujući cirkus Montya Pythona. Meni je to bilo izuzetno korisno, meni je bilo korisno jer sam dobila nekakva određena saznanja. Znate mi olako dajemo nekakve kvalifikacije, olako, u času kad se neko krene baviti politikom on svoju struku ne smije zaboraviti, vi znate da ja jako često koristim ovu govornicu da govorim ono što sam ja cijeli život radila.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Slijedeće replike poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, vi ste u svom izlaganju spomenuli i govorili kako obično stanovnici područja na kojem se treba proglasiti park prirode reagiraju. Pa evo ja vjerujem da je bilo otpora na svim područjima u samom početku jer se radi o izuzetno malim općinicama, dobro grad je nešto veće, ima ih sve skupa 9, s obzirom da sam bolje upoznata sa prilikama u Kijevu, tamo ima svega 300 stanovnika, tamo je proračun izvorni nešto više od 4,5 milijuna kuna. Činjenica da crta ovog područja parka prirode prolazi kroz samo naselje, 2006. pokrenuti tako nešto, izaći sa takvom idejom je izazvalo jako puno otpora, ne samo u toj općini nego i u susjednim općinama i gradovima. A uz to spominjete često rendžersku službu, treba reći da su oni čak izradili i projekt za uspostavu rendžerske službe.
Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo na vašoj replici jel je prilika možda da još neke stvari naglasim. U startu kad je to sve bilo su se ljudi ne samo, dakle ljudi su u Zagrebu gdje su granice parka prirode Medvednice tolko puta spominjene, to su bili suvani samo mi makni moju parcelu i … [[Govornik se ne razumije]] granice nekad idu sredinom ulica, nekad idu granicama katastarskih općina, pa su se stvari promijenile jel su ljudi vidjeli da s tim dobiju. Za jednu malu općinu Kijevo proglašenje parka prirode može biti pokretač razvoja. Ne samo da će tamo, pa pazite, radit će neki rendžeri, pa nećete vi rendžere dovuć ne znam odnekuda, radit će oni ljudi koji su tamo koji to najbolje poznaju i tako je. Pogledajte malo dakle od, kroz dugi niz godina priča sa parkovima prirode je zaista i kod nas išla korak naprijed. Ja uvijek spominjem nekakva iskustva izvana, ima jedno iskustvo iz jedne skandinavske zemlje gdje su ljudi izašli van i tražili da, bila je granica sredinom ulice, da i druga strana ulice bude u parku prirode, dakle to je put kojim idemo.
Hvala. Slijedeća replike poštovane zastupnice Danice Baričević.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Mrak Taritaš, vaša rasprava danas, konstruktivna rasprava ukazala je upravo na fundamentalo pozitivnu povezanost i međuovisnost ciljeva zaštite prirode i ljudskog života na ovom prostoru i mislim da se mirne duše danas može reći da je i lokalno stanovništvo shvatilo da i osjetilo tu činjenicu i iskazalo kroz interes javne rasprave da nije bilo značajnih protivljenja prijedlogu zaštite parka Dinare.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Dakle, kad bih trebala reći u jednoj riječi što je izuzetno važno, izuzetno je važna edukacije, mi ti zapravo zaboravljamo. I krivo je kad se edukacijom bave netko tko ima relativno malo znanja ili znate kad krene to je ono ko gruda snijega pa se valja, neko kaže gle to u taj park prirode to će ti biti nešto strašno i naravno da ljudi u neznanju kažu, puno će prije reći negativno nego pozitivno. Ja zaista mislim da je kvaliteta kad imamo, naravno ne treba proglašavati sve zbog sveg, danas bi se apsolutno stekli uvjeti i neću reći nikakvu herezu i to svi stručnjaci znaju, mi imamo Nacionalni park Brijuni, pitanje je šta, da li je to uopće nacionalni park ili ne, ali neću otvarati neke bolne rane i neke druge teme. Dakle, ako imate nekakvu komparativnu prednost i ako imate neki razloga zašto se možete pohvaliti u svijetu onda su to između ostalog ti parkovi [[Upadica: Hvala.]] prirode i to trebamo iskoristiti. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, evo malo obratite pažnju evo imam stvarno neke konkretne evo, konkretne informacije i zahtjeve s terena, evo ljudi mi se baš javljaju s terena, evo neki ljudi su upravo sad na Krčiću koji je sad došao pod Park prirode Dinara i evo ja tu i pozdravljam Anitu, Sanju, Tinu i Damira koji mi se javljaju, ljudi su iz vašeg sustava i kažu ne samo oni nego mnogi drugi govore slijedeće i ja to mislim. Prva stvar nipošto, nipošto, nipošto se ne smije dozvoliti na rijeci Krčić koja je prije bila značajni krajobraz, a sad je unutar parka prirode izgradnja mini hidroelektrana. S obzirom da sam radio u tom resoru s tim je bilo problema, bit će ih opet, zaustavite to, spriječite to, ako ne spriječite imat ćete i problem sa Hrvatskim suverenistima. Dakle, to se ne smije dogoditi. To je jedan fantastičan krajolik, uostalom imate očitovanje fakulteta, znači Prirodoslovno-matematičkog fakulteta koji je bio tu strogo protiv zbog zaštite prije svega sedrenih barijera. Druga stvar postoji jedna također opasnost od postavljanja montažnih kućica po Dinari, to se isto treba regulirati odnosno ograničiti. Još jedna stvar koju su neke kolege ovdje ukazali, a ja ću također ponoviti, a to su šarena jezera koja su danas ostala uz rub parka prirode, to se uvijek može mijenjati nek se napravi, znači dodatak stručnoj podlozi i nek se i šarena jezera stave unutar parka prirode jer to ima smisla, to je ekološka mreža i vrijedan je prostor. Ali sad ću vam reći jedan ključan problem svih zaštićenih prirodnih područja u RH koje vi i ja pretpostavljam znate ali nitko nije ovdje rekao. Ključan problem je u tom što ste vi sada odredili da u ovome ovdje parku prirode raditi 3 čovjeka, 600 km2, 600 km2 3 čovjeka, naravno prvo dolazi ravnatelj, ha ravnatelj može i ravnateljica, ne može biti sam odnosno sama treba tajnica i onda će još netko tamo, je li jedan rendžer čuvar prirode koji će okolo štititi sve ostalo, 600 km2. Znate koliko je to? To vam je skoro 2 otoka Brača, to vam je jako puno, to je čitava Dinara i to je jako, jako puno. Dakle, vi morate naći model kojim se financiraju zaštićene, zaštićeni dijelovi prirode odnosno javne ustanove koje upravljaju. Ne postoji model kojim se financiraju i na koncu to vam je loše. Županijske ustanove ste prepustili županijama, nema izvor financiranja, za ove znači ustanove koje osnivate ne postoji neki model financiranja. Neka bude neka naknada, neka bude nešto, ali te ustanove jednostavno one moraju imati jedan čvrst oslonac, financijski oslonac. Najlakše je donijeti odluku i mi ćemo je donijeti, ja ću glasati za ovaj park prirode definitivno, smatram da je to dobro, ali nakon donesene odluke i nakon sutra imenovanja ravnatelja, ravnateljice tko će to plaćati. Vi to znate? Sustav zaštite prirode nema sustav financiranja. Većina sustava ima, pa evo nesretni HGK ga ima, on na teret koga, hrvatskih poduzetnika, plati članarinu rođo, ali sustav zaštite prirode nema i to se mora promijeniti. Evo, to je ono što vas ja ovdje upućujem, ovo je glas struke, ovo mi govore ljudi koji rade u toj branši i stoga ja vas molim da se to promijeni i to žurno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Orešković.
Kolega Zekanoviću ja se samo djelomično složiti s vama. Složit ću se da nema uređenog sustava financiranja koji bi bio jasan, transparentan i koji bi se mogao kontrolirati kako bi se moglo vidjeti na što se prihodovna strana troši. A kao primjer navest ću Park prirode Plitvice, dakle tamo se ipak nešto stječe i to ohoho, velik prihod ulazi kroz ulaznice koje se plaćaju, kako se taj prihod troši to je neko drugo pitanje. Ali slažem se s vama da kompletan model treba drugačije urediti, propisati i uspostaviti modele kontrole i odgovornosti kojih danas nažalost nema.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice Orešković, dakle postoje dva nacionalna parka odnosno dva zaštićena prirodna krajolika u kategoriji nacionalni park koji su samoodrdživi i čak ću staviti upitnik kod ovog jednoga, jedan je Nacionalni park Krka u mojoj Šibensko-kninskoj županiji, drugi je Nacionalni park Plitvice i mislim da su svi ostali na teret proračuna, svi. I za Plitvice nisam siguran s obzirom da ima tisuću zaposlenih gdje su sebi natovarili hotele i djelatnost koja i nije matična, svi su ostali na teret proračuna. I sad ono što je ključno, ok, mi ćemo to zaštititi, ali moramo naći model financiranja, moramo naći nišu kroz koju će ti ljudi dobivati novac. Prije svega se mora raditi na samoodrživosti i može se i to mora biti ključan posao sektora zaštite prirode unutar ovog ministarstva, znači samo održivost. Je li to kroz ulaznice, je li to kroz koncesije, je li to kroz nešto, ima cijeli niz modela, ali to mora biti ključan, ključan posao. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Ja ću samo nekoliko svojih razmišljanja s ozbirom da sam bio poprilično vezan za to područje kad sam bio mlađi i mislim da nijedna osoba koja je prošla tim dijelom naše domovine neće reći da nije potrebno proglašenje parka prirode. Prvo zbog toga što oni koji su vidjeli dolje gradove Knin, Sinj, Trilj, Vrliku koji su vidjeli one krajolike, onu ljepotu mislim da će svi biti sretni i zadovoljni ako će biti svjesni i ako će znati da će se to područje i dalje održavati i da će neko o njemu voditi računa na jedan drugačiji način. Svi znamo da osim što će se dolje čuvati krajolik, ekološki krajobraz da će se čuvati ostale vrijednosti, ima još jedna prednost nadam se da će se svi oni divlji deponiji maknuti sa tog područja i da će to biti jedno područje na diku svih nas koji smo nekad dole obilazili i koji taj kraj stvarno volimo. Bitno je kako će se stanovnici tog kraja odnositi prema tom parku prirode, bitno je da se sa tim parkom prirode pametno, dobro i ekonomski održivo gospodari ukoliko je to moguće, a čuli smo maloprije da je teško moguće, ali imamo financiranje iz proračuna koje bi trebalo osigurati da to bude dobro i kvalitetno podržano. Nikako se ne smije dozvoliti da prema takvim vrijednostima i ljepotama da se odnosi kao što se pojedinci odnose prema slivu rijeke Krke, već sam to spomenuo i Krčić i Krku prema slivu rijeke Cetine ili pak prema rijekama Krupi, Krnjizi i Zrmanji to je dole doduše u drugoj županiji, ali slično je ponašanje, sličan je odnos. Čuli smo prethodnu godinu, mislim da je to bilo čak prošle godine veliko zagađenje Zrmanje što me stvarno smeta jer sam tamo prošao puno puta i znamo kakve se tamo ljepote mogu vidjeti i kako ljudi tamo mogu uživati. Šteta je što predlagač nije pažljivo proučio neke primjedbe koje su dane na zakon i prihvatio one najbitnije na koje je između ostalog skrenula pozornost naša kolegica Dračevac, ali vjerujem da će se kroz dopune i izmjene zakona ispraviti to u bližoj budućnosti. Vjerujem da će zakon biti prihvaćen, a to je svakako dobro i za to područje, za taj prostor, za te županije kao i za jedinice lokalne samouprave jer kao što je rekla zastupnica Mrak Taritaš, velika je prednost ako se gospodari na području parka prirode, prednosti koje se stiču bile su maloprije nabrojene i mislim da će to svi stanovnici tog kraja shvatiti i da će to prihvatiti kao svoju obvezu da te prednosti i iskoriste. Da bi to doista bila prednost, apeliram da se na čelo te ustanove stave ljudi, stručni ljudi, zaposle stručni ljudi, ljudi od struke koji će znati kako to sačuvati, kako to unaprijediti područje. I još jedan apel, prijedlog, sugestija, mislim da za tako veliko područje troje ljudi nije dovoljno. Čuli smo i u izlaganjima potrebni su i rendžeri koji trebaju taj park prirode čuvati, ukoliko tih rendžera nema što će nam od toga ostati. Da li naplaćivati ulaznice kao što se naplaćuju za NP Krka, NP Plitvice, NP Kornati, upitno. Ako ćemo za sve parkove naplaćivati uplatnice kud ćemo doći, tko će ulaziti, tko će to gledati. Znači to treba njegovati da bi ljudi u tome uživali i to bez ulaznica. I još na kraju da se osvrnem na jednu inicijativu i nadam se da će takav konsenzus biti postignut i prilikom proglašenja ostalih parkova prirode u našoj domovini za koje će prijedlozi doći pred ovaj saziv Sabora, a znamo da su već neki u pripremi. Čuli ste evo danas od našeg kolege da je potpisana inicijativa za proglašenja Parka prirode Ivančica, STrahinjčica, … gorje i Ravna gora koju su potpisali svi zastupnici koji dolaze iz tog područja kao i čelnici lokalnih samouprava na čijem bi se teritoriju taj park prirode trebao protezati. I siguran sam da će svi relevantni politički čimbenici sa tog područja podržati tu inicijativu i da ćemo se uskoro moći pohvaliti sa još jednim parkom prirode, ovaj put park prirode na teritoriju Krapinsko-zagorske i Varaždinske županije. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja sam se zapravo odlučila za ovu repliku iz razloga što sam mislila komentirati, dati inicijativu za proglašavanje još novog parka prirode, ali ste me u raspravi ponukali na nešto drugo. Dakle, uvijek se otvara tema ulaznica u parkove prirode i u nacionalne parkove, koja su ona cijena, da li su dostupni, da li nisu dostupni i to je razne države imaju različite modele. Imaju države koje imaju modele da parkovi prirode moraju biti financijski samodostatni odnosno sami. Imaju države koje su se odlučile za nešto drugo. Dakle, to su vječite teme koje se s aspekta zaštite prirode raspravljaju. Ono što je važno je važno koji broj konzumenata dnevno trpi pojedini nacionalni park ili park prirode jer ako ih bude previše onda toga više neće biti. Ali ono što sam govorila o edukaciji ja sam od onih koji se zalaže djecu treba voditi u nacionalne parkove i parkove prirode, treba ih učiti [[Upadica: Hvala.]] da zaista imaju odnos prema vlastitoj prirodi.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Poštovana zastupnice slažem se s vama, problem je tih ulaznica, mislim da je relativno lako kontrolirati ulaz u Nacionalni park Plitvice, Nacionalni park Krka, međutim kontrolirati ulaz u Nacionalni park Kornati je malo teže. Ja sam prije 2015. godine ako se ne varam kad sam imamo nekakav utjecaj na neka zbivanja u državnoj politici predlagao da se zapravo svi brodovi čipiraju, svi brodovi koji uđu u Hrvatsku da budu čipirani veći od 4 metra, duži od 4 metra i da se zapravo prati njihovo kretanje po jadranskom moru i da se jednostavno oni rendžeri koji su dole u Nacionalnom parku Kornati da se jednostavno maknu jer bi bili nepotrebni s obzirom kad čovjek uđe u područje Krka parka da se automatski naplati sa njegovog računa koji je otvorio da mu se naplati ulaznica za taj park. Međutim, bilo je rečeno da to ne može ići itd., itd. Problemi sa ulaznicama u parkovima prirode bit će sigurno veliki jer onda veliki broj naših ljudi tamo neće ući nikada.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Orešković. Izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice, pa ne bi voljela da u reklami hrvatskih turističkih zajednica pa i samih nacionalnih parkova trebamo napisati mala zemlja sa puno zakona i sa puno nepotrebnih javno-pravnih tijela, a upravo se o tome radi kada pričamo ili raspravljamo o donošenju ovog zakona. Bit će još parkova prirode koje ćemo proglasiti i u svakom od njih pisat će osnovat ćemo još jednu ustanovu i za čije ćemo donošenje predložiti i još jedan dodatan zakon, a pritom nikada nećemo dotaknuti ono što je suština, ono što je stvarno sadržajno bitno. Kako se s tim parkovima upravlja, kako se kontrolira, kako ih koristimo za razvoj i našeg gospodarstva, a isto tako pojedinih nerazvijenih područja. Ono što bi parkovi prirode uistinu trebali biti, mogli bi biti naš zaštitni znak, mogli bi biti polazišna točka naše nacionalne prepoznatljivosti i činjenica je da u sebi sadrže velik, velik razvojni potencijal. I nije li pomalo tužno da smo mi u ovom tjednu raspravljali o novoj odnosno o prvoj Nacionalnoj razvojnoj strategiji RH u kojoj se temi upravljanja parkovima prirode i nacionalnim parkovima nije posvetila niti jedna jedina konkretna rečenica. I bilo je čitav niz posebnih poglavlja gdje smo mi mogli uobličiti što ćemo i kako ćemo činiti sa parkovima prirode i nacionalnim parkovima, ali očito za takav način promišljanja nije bilo niti volje, niti sluha. Ovo što je spomenula kolegica Anka Mrak Taritaš ja se s time slažem, da edukacija, da zdrav život, da drugačiji pristup mladih generacija prema održivom razvoju i očuvanju prirode i bioraznolikosti. To smo sve mogli u nekoliko poglavlja napomenuti. U poglavlju u obrazovanju koje je ionako podzastupljeno. Mogli smo nešto o tome reći u poglavlju zdrav, aktivan i kvalitetan život. Mogli smo nešto reći o globalnoj prepoznatljivosti i jačanju međunarodnog položaja i uloge RH. Dakle, mogli smo kroz naše nacionalne parkove ne samo promovirati gospodarstvo, ne samo promovirati naše nacionalne ljepote, mogli smo pretvoriti nacionalne parkove u prostore gdje se provode specifična međunarodna znanstvena istraživanja. Ništa od toga nije bilo niti spomenuto. Ništa od prijedloga nije bilo razrađeno. Sve što smo mi mogli kao parlament, a na prijedlog vladajućih osmisliti je to da po jednom već ustaljenom obrascu zato što to predstavlja liniju manjeg otpora osmislimo jedan zakon koji ima svega nekoliko članaka u kojima eto kažemo područje prirode na Dinari je prekrasno i mi ga želimo proglasiti parkom i eto ponašaćemo se kao smo se ponašali nebrojeno puta do sada. Dakle, da imam priliku kao što to ima predstavnik resornog ministarstva ja bi krenula u jedan veliki zaokret, objedinila bi javno-pravna tijela koja sam prethodno napomenula, dakle i zavod i agenciju i ulogu samog ministarstva, racionalizirala bi što ta tijela rade, spojila bi one funkcije koje se isprepliću i uspostavila bi jedan jedinstven model za upravljanje svim našim parkovima prirode i nacionalnim parkovima. Propisala bi kriterije po kojima netko u tim ustanovama može biti zaposlen pa se ne bi događalo ono na što sam se referirala kada sam rekla da se tamo postavljaju politički podobni, a ne sposobni ljudi. Ne želim nikoga degradirati zato što ima stranačku iskaznicu, ali kad već inzistirate evo spomenut ću Plitvice, sjetimo se kako se tamo provodio svojevremeno postupak odabira natječaja kad je Dado Milinović imao nekog svog koga politički protežira, a ministar nekog drugog, pa je bilo tko je politički jači taj kvači. Nije se vodilo računa o tome što dominantno bi trebalo biti ono što predlaže i zagovara struka. A što je sa drugim parkovima? Dakle, ja nemam ništa protiv stručne osobe ako ima stranačku iskaznicu, samo kažem da nažalost to nije kriterij po kojem se bira tko pojedinim ustanovama upravljati, a što se događa na nižim razinama je nepoznanica koje će ostati takva do sudnjeg dana, a sudnji dan smatram onim danom kad će pasti ova vlada. Dakle, problem je u modelu upravljanja državom koji se ne mijenja i nema volje da se uopće o tome počne raspravljati. Prava rasprava o ovom zakonu ne bi bilo o tome koliko volimo Dinaru, prava rasprava bi bila jesmo li spremni raspraviti o tome postoje li bolji modeli upravljanja našim nacionalnim bogatstvom. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pozivam se na čl. 238., dakle vrijeđanje na jedan način svih stranačkih osoba, pogotovo iz redova HDZ-a koji su a priori osuđeni na to da nemaju stručnosti i da ne znaju raditi nikakav posao ukoliko im to nije dodijeljeno na takav način, dakle stranačkom iskaznicom, a ne kvalifikacijama oni koji svako od nas itekako ima.
Procjenjujem da to nije povreda Poslovnika, dobijate opomenu. Imamo još u zadnji čas dodatno dva kluba, prvi je Klub zastupnika MOST-a završno, govorit će poštovani zastupnik Bulj, izvolite.
Evo, prije nego što samo budem govorio o samom zakonu završnome kluba o zakonu koji se odnosi na moj kraj, tamo di sam rođen, živio, borio se u Domovinskom ratu, to je Dinara, sa svojim suborcima, moram još jednom konstatirati da mi je zaista žao što je oporba ovdje čekala i pozivala da se napokon uključe ti Zakon o HGK…
Kolega Bulj, to nije tema ovoga o čemu trebate govoriti.
…i što većina nije to prihvatila. Što se tiče same, što se tiče samoga Zakona o proglašenju tj. proglašenju PP Dinara naravno da mi je to ovaj da ćemo to prihvatiti, međutim dao sam određeni prijedlog kroz amandman koji vjerujem da ćete prihvatiti ili u nekakvom obliku primijeniti ga unutar ovoga prijedloga odluke da još više zaštitimo to područje od mogućih istraživanja i eksploatacije ugljikovodika ili sličnoga da bude i unutar samoga ovoga, ove odluke koju ćemo donijeti. Dinara sama po sebi za Hrvatsku predstavlja simbol za hrvatsku državu il kao što sam rekao ne samo kao prirodni krš fenomen koji imamo na svjetski fenomen uz sve floru i faunu koju ima da se ne ponavljamo, ima i taj domovinski značaj jer to je planina s koje se došlo do pobjede, do pobjede, do dana pobjede '95.g. ostvarila je se kroz bitku za Dinaru ostvarila je se pobjeda. Taj veličanstveni kraj odakle dolazim gdje imamo ne samo Dinaru, gdje imamo i Kamešnicu i Svilaju, gdje imamo polja brojna odakle ja dolazim, naravno i Knin moj grad u kojem sam radio kao hrvatski časnik u 4. gardijskoj brigadi 15-tak godina zaista je bilo vrijeme da se ovo proglasi. Međutim, imamo problem šta od Otoka i Trilja gdje počinje južno do sve vamo gore do Knina, do crvene zemlje i povrh imamo strelište vojno i ja sam na tome strelištu puno vremena proveo, međutim ne uklapa se u nekakvu priču jer izgleda kao lula taj, taj prostor, a gdje je žera i žarište baš na tome dijelu gdje će se pucati i gdje ćemo imati park prirode, a u biti imat ćemo gađanje. Ja sam predložio da iđe u Pađene, tamo na onaj krš di su vjetroelektrane tako da bi vojska, nije ista je udaljenost od vojarna, poznajem, tako da imamo te vjetroelektrane i imala bi se vojska mete određene u koje bi tribalo gađati u tu, ono što nanosi štete hrvatskom narodu, dvi milijarde kuna što će platiti hrvatski građani iz svojih džepova, a znamo o čemu se radi o vjetroelektranama Krš-Pađene. Spomenuo bi određene rijeke, Krka i sve okolo nje, znači i Krčić i sve što imamo oko nje vrlo je, trebalo bi bit zaštićeno. Nažalost, mi imamo NP Krka gdje Krka rijeka ulazi iz tvornica, iz laguna koje su poznate, ja sam donosio ovdje, tu upozoravao, gdje ulazi u Krku i sve do nacionalnoga parka ulaze ta ulja, maziva, goriva i to je katastrofa što uništava floru i faunu … [[Govornik se ne razumije]] i u Skradinu doli imamo tu problemu, to će i otvorit pitanje, već su neki ljudi s toga prostora i udruge otvaraju te prostore. Sama Cetina moja rijeka, to sam rekao da imamo projekt aglomeracije, ne napravi li se dogodine gdje su Hrvatske vode i ministarstvo sudjelovale zajedno sa lokalnim vodovodom doveli su ga do upitnosti. Hrvatske vode su me pozvale u srijedu na sastanak oko toga problema koji je ogroman problem. Rijeka Cetina gdje 200.000 ljudi pije, koristi tu vodu + u turizmu daleko to ode i na milijun ljudi, a otiće i više jel je Jadro problem sa napajanjem Splita iz Jadra jer smo i Jadro oštetili. Tako da je jedan širok kompleksan posao, nadam se da će park prirode imati što ponuditi i vjerujte mi da je Sinj i cetinski kraj najperspektivniji od Savudrije do Prevlake za življenje. Sa nekoliko projekata uz ovaj park prirode koji se može koristiti može biti najpoželjniji za život, blizina Splita, velikoga grada sa spojem na autoput, što se non stop obećaje, niko napravio, nadam se da će taj kraj to zaslužiti, bit će najpoželjniji za život. Ovdje treba promicati stočarstvo, ne davati potpore na Dinari, kršu onome, krškim pašnjacima onima koji ne znaju kako krava izgleda, nego poticati domaće autohtone ljude da ostaju tu živjeti, naravno ne braniti autohtono sjeme što ova vlada gura da se zabrani na tržištu šta je katastrofa i što je protivno i ovome zakonu. A što se tiče ostaloga tu sam rekao u raspravu [[Upadica: Hvala lijepa]] nadam se da ćete prihvatiti moj amandman. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba SDP-a bit će ona poštovanog zastupnika Željka Pavića, izvolite.
Evo ja sam se javio samo da kažem još nekoliko rečenica s obzirom da nisam stigao u svojoj raspravi sve reći. Kao prvo da opet se ne bi desilo da ne stignem da kažem da će naš klub podržati ovaj zakon bez ikakve zadrške, reko sam već i ranije i nadam se da će biti postignut konsenzus i za donošenje svih ostalih zakona koji se tiču parkova prirode i slažem se s gđom. Dalijom definitivno, bilo bi zgodno kad bismo imali jedan zakon za sve parkove prirode, a onda da imamo razrađeno za svaki park posebno, još posebno dokumentaciju koja je potrebna da se za taj park definira. Nešto slično smo napravili sa Zakonom za razmjenu tajnih podataka odnosno klasificiranih podataka sa državom Portugal gdje smo rekli imat ćemo jedan zakon kao model, a onda ćemo taj zakon koristiti i za razmjenu podataka sa ostalim državama. Bilo bi odlično kada bismo takav model mogli primijeniti i za ove zakone koji se tiču parkove prirode i za nacionalne parkove. Velika će stvar biti ukoliko stanovnici i poduzetnici iz tog kraja shvate koje su prednosti proglašenja tog parka prirode i ukoliko krenu što je prije moguće u projekte s obzirom da smo čuli da u fondovima EU postoje sredstva koja se mogu crpiti za područja parka prirode, za zaštitu flore i faune, za zaštitu samog okoliša na raznorazne načine pa i za ostale projekte za izgradnju nekih objekata koji su potrebni u tim parkovima prirode. Bilo bi odlično i super dobro za te stanovnike koji su zapravo u jednom dijelu u ruralnom dijelu i vjerojatno su potpomognuti od strane države da se malo trgnu, da se malo probude i oni sami i da ih država malo potakne da se krene naprijed i da se napravi jedan iskorak u razvoju tih krajeva. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Idemo na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini, prvo čitanje, P.Z. br. 47 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva Željko Plazonić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Dakle, cilj ovoga zakona je regulirati zanimanje dentalnog higijeničara te im omogućiti pristup tržištu rada. U pružanju dentalne skrbi koliko znamo sudjeluju zdravstveni radnici i to doktori dentalne medicine, dentalni tehničari i dentalni asistenti koji su ujedno i članovi Hrvatske komore dentalne medicine. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o dentalnoj medicini regulira se ujedno i članstvo dentalnih higijeničara u Hrvatskoj komori dentalne medicine. Naime, od 2016.g. upisane su prve generacije dentalnih higijeničara na sveučilišni preddiplomski izvanredni studij dentalne higijene te su tri završile svoje školovanje i to pri Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Osijeku te stekli akademski naziv prvostupnika dentalne higijene. Sveučilišni preddiplomski studij dentalne higijene završila je jedna generacija studenata u Rijeci pri Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci, sada na Fakultetu dentalne medicine. Dentalni higijeničari neće biti dio mreže javne zdravstvene službe niti ugovorni subjekti HZZO-a, njihovo prisustvo na tržištu rada doprinijet će proširenju usluga i dati dodatnu kvalitetu u zdravstvenome turizmu. Predloženim zakonom propisuje se rad dentalnih higijeničara, kao izvan timskim zdravstvenih suradnika. Također propisuje se dozvola za rad te uvjeti za njezino izdavanje. Provedba ovog zakona nema financijski učinak na državni proračun RH. Osim navedenoga ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o dentalnoj medicini usklađuje se naziv nadležne komore koji sada u zakonu glasi Hrvatska dentalna komora kao sada u Hrvatska komora dentalne medicine. Slijedom navedenoga predlaže se usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Samo još jedno kratko dozvolite moje pojašnjenje. U Hrvatskoj postoje dva studija dentalne medicine Sveučilišni preddiplomski studij dentalne higijene u Rijeci na Medicinskom fakultetu, a sada na Fakultetu dentalne medicine i onaj malo stariji sa tim programom preddiplomskih studija u Osijeku. Ono što je bitno za istaknuti da na ta dva studija ukupno je bilo upisano po 20 studenata i godišnji upis 25 studenata u Osijeku, a do sada je ukupno 88 naših mladih završilo ovaj studij na ova dva sveučilišta. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče ostanite ovdje jer vjerovali ili ne ima više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite. Pardon, Boške Ban Vlahek, oprostite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče. Pozdravljam namjeru predlagatelja da se ovim zakonom uvrste dentalni higijeničari da im se na taj način omogući normalan rad i uključenje u Hrvatsku komoru dentalne medicine. Željela bih samo naglasiti da je potrebno edukacijom i promocijom preventivne oralne zaštite upoznati javnost sa važnošću dentalne higijene kako funkcionalno tako i estetski. Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvolite poštovani državni tajniče.
Ja se s vama apsolutno slažem i ujedno mogu reći da sam član jedne proširene skupine pri Ministarstvu zdravstva koja upravo preko svoga odbora ili zdravstvo odnosno za dentalnu medicinu idemo po našim županijama i promoviramo oralnu higijenu i oralno zdravlje. Naime, dosadašnjim istraživanjima je utvrđeno da je oralna higijena, a i oralno zdravstvo ne samo lokalni problem i lokalna važnost u samoj usnoj šupljini nego je tu izvorište mnogih sistemskih oboljenja.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Čuli smo da je ovaj studij završilo tri generacija studenata u Osijeku, jedna generacija u Rijeci, imate li podatak koliko je to točno prvostupnika dentalne medicine? To je prvi dio pitanja. I drugo, obzirom na veliki broj kompetencija i djelatnosti u kojima mogu raditi dentalni higijeničari, a obzirom da je rečeno i po ovom zakonu da neće biti ugovorni subjekti HZZO-a, imate li vi viziju nekakvu u ministarstvu odnosno u Vladi u kojem periodu i na koji način će se na tržištu rada svi ti ljudi moći zaposliti budući da evo mogu biti van zdravstveni dio dentalnih ordinacija ali mogu participirati i u drugim ordinacijama, bolnicama i u zdravstvenom turizmu, pa evo čisto nekakva vizija ministarstva.
Poštovani državni tajnik Plazonić.
Dobro, hvala lijepo, pa ja mislim da ste vi pitali koliko je ukupno završilo ovih dentalnih higijeničara. Ja sam bio naveo 88 po našim podacima, možda u međuvremenu je netko još završio ali to je otprilike taj broj. Što se tiče zapošljavanja ovih mladih završenih prvostupnika mi smo bili u naj ja bi rekao užem kontaktu sa dentalnom komorom bez obzira kako se ona zvala i sad se zove i upravo s njihove strane je i sama inicijativa prošla zbog toga što oni znaju da na tržištu itekako je potrebito ovaj kadar za obavljanje svakodnevnoga posla za obavljanje u dentalnoj medicini. Tako da nije uopće strah da se ti naši mladi neće uspjeti zaposliti, dapače oni će biti jako traženi.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, reguliranje zanimanja dentalnog higijeničara značajno je da im se omogućava pristup tržištu rada odnosno zapošljavanje u ustanovama za dentalnu medicinu. Prednosti su tu i za liječnike dentalne medicine koji će se više moći posvetiti nekim bolesnim stanjima i liječenju, ali budući da ovdje neće biti ugovorni subjekti HZZO-a za očekivati je da će se uglavnom zapošljavati u privatnim ordinacijama i to onima koji su uglavnom orijentirani na zdravstveni turizam, svakako je to značajno s gospodarskog aspekta, ali isto kao i kolegica prije mene zanima me što se može očekivati u perspektivi da li će ovo zanimanje nekada i biti dio mreže javne zdravstvene službe u cilju zdravstvene zaštite građana.
Poštovani državni tajnik Plazonić.
Medicina inače ima tendenciju da se mnoge, mnogi zahvati i mnoge ja bih rekao dosadašnji poslovi na liječničkom nivou bez obzira da je to bila medicina ili stomatologija prebacuju na niže profesionalne strukture upravo zbog toga da bi se sa razvojem sofisticiranosti posla u liječničkoj službi omogućilo njima da se bave upravo tim poslovima. Prema tome ovo ne samo da će povećati mogućnost bavljenja sofisticiranim dentalnim poslom za te liječnike već je omogućiti i jedno ja bi rekao bolje pripremu za sve te poslove koje liječnik nakon toga mora učiniti jer bez dentalne i oralne higijene vi ne možete započinjati praktično niti jedan stomatološki zahvat a da budete apsolutno sigurni u njegove ishode. Prema tome mislim da nema straha, da li će jednoga dana doći to u ugovorne, e to će zavisiti ja mislim [[Upadica: Hvala.]] od razvoja i studija i potreba na tržištu.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Irene Šimunić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, kako opravdavate konstataciju da provedba ovog zakona nema financijskih učinaka na državni proračun uvažavajući da su dentalni higijeničari izvantimski zdravstveni suradnici koji neće biti ugovorni subjekti HZZO-a kao što ste rekli, znajući da smo za potrebe obrazovanja jel tako od 2015.-te na 2016.-te godine otvorena su dva studija pri medicinskim fakultetima Osijek i Rijeka i, a u sadržaju nacrta vidi se da se planira otvoriti i još neki novi. Trenutno znači imamo sada 4 generacije završenih kojima tek sada reguliramo status, smatram da treba napraviti ozbiljne analize potreba za tom djelatnošću rukovodeći se u biti baš osviještenošću našeg društva vezano za djelatnosti dentalnih higijeničara koji prema ovom zakonu ako sam ja dobro iščitala ovoga nemaju mogućnost dobivanja dozvole za samostalan rad nego samo dozvolu za rad, jel tako [[Upadica: Hvala.]] na 6 godina kako se ne bi stvarao višak jel tako … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog državnog tajnika Plazonića, hvala vam lijepo, hvala. Poštovani državni tajnik.
E sad moram priznati da nisam uspio sve zapamtiti koja ste mi pitanja postavili. Međutim, ponavljam onu činjenicu koju sam i prije rekao. Mi smo bili prvenstveno animirani od strane dentalne komore i njihovih članova da pristupimo tom studiju dentalne higijene. To su oni iskazali kao svoju potrebu, a činjenica jeste da je to zanimanje koje je prisutno u mnogim zemljama EU i upravo zbog toga i zbog korisnosti takvog zanimanja, razvojem dentalne medicine u cjelini oni će vjerojatno imamo itekako ja bih rekao mogućnost aktualiziranja svoga znanja u toj svojoj domeni. Što se tiče financijskog aspekta i njihovog budućega dobivanja licenci, mislim da će sam proces njihovoga rada pokazati koliko su oni značajni, koliko je potrebno da i to bude na neki način regulirano.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Uvaženi predstavniče predlagatelja, dakle jasno je da se ovaj zakon donosi kako bi se na tržište pustilo još jedno dodatno zanimanje i ja se uistinu nadam da će dentalni higijeničari biti kao što ste rekli potrebiti i traženi, međutim smatram da sam dužna upozoriti da mi u Hrvatskoj često imamo veliki raskorak između onoga što piše u zakonu kao mogućnosti i pravo i stvarne prakse. Naime, dentalni higijeničari mogu obavljati samo neke jednostavnije zahvate, a brojni naši stomatolozi imaju velikih problema s načinom financiranja njihove djelatnosti i njihovog rada. S obzirom da dentalni higijeničari neće biti na teret HZZO-a, oni zapravo predstavljaju jedan nadstandard i pitanje je koje će to dentalne klinike biti u mogućnosti zaposliti ovakvog djelatnika jer im je financijski isplativije zaposliti još jednog liječnika koji može svojim radom generirati prihod. Planirate li uvesti u sustav financiranja dentalne medicine nekakve izmjene [[Upadica: Hvala lijepe.]] koje bi riješile i adresirale ovaj problem?
Hvala lijepo. Odgovor državnog tajnika.
Ja bih rekao da nivo koji, posla, koji će obavljati dentalni higijeničari je itekako važan ne samo u kurativi već prvenstveno u preventivi i održavanju i razvijanju kulture zdravlja usne šupljine odnosno oralne higijene u cjelini. Prije sam rekao i ne bih to želio sada dalje detaljno elaborirati jer nemamo za to ni vremena da je samo u usnoj šupljini imate negdje oko 700 vrsta virusa, bakterija, gljivica, a ukupnost njihovog prisustva je negdje 6 do 7 milijardi, dokazano je da oni to imaju za posljedicu čitav niz sistemskih oboljenja koji onda se zadiru duboko u samu medicinu, tako da mislim da će njihov i preventivni rad i njihov purgativni rad zajedno u timu sa stomatologom imati itekako, itekako veliko značenje.
I zadnje replike poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani tajniče, mislim da nije uopće upitno da li je ovo zanimanje potrebno ili nije potrebno, mislim da nije upitno niti to da li je potrebna pomoć našim građanima od strane tih stručnjaka. Međutim, desio nam se jedan get od 4.g., znači znali smo da ćemo školovati te ljude, nismo pripremili radna mjesta za njih iako ta radna mjesta postoje u EU. Ljudi su završili to školovanje, dobili su diplome. Da li možda znate koliko smo ih u međuvremenu izgubili, kolko ih je otišlo iz Hrvatske? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Ja vjerujem da taj podatak nitko ne zna jer ako nismo imali dentalnih higijeničara onda nismo ih mogli niti izgubiti. Da li je to bio gep ili nije bek, svaki, svaka novina ima svoj nekakav administrativni tijek koga treba poštivati, a i trebaju i neki standardi biti ispunjeni da biste vi neki novi studij uopće i otvorili. Činjenica je da mi sada imamo jedan dogovor između dvaju ministarstava koji je po meni izuzetno važan, a to je Ministarstvo znanosti i Ministarstvo zdravstva da svaki novi studij mora biti usuglašen sa stavom Ministarstva zdravstva na našim fakultetima jel u protivnom možemo dobiti situaciju da se školuju kadrovi koji jednostavno ne mogu naći svoje mjesto na tržištu rada u medicini.
Hvala vam lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda prelazimo na raspravu, možete državni tajniče na svoje mjesto, a prvi će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar, nemojte da vam se nešto dogodi sa i s jadi kusom.
Malo je, malo je moram priznati, nije lako, al proći će. Poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, kolegice i kolege. U svakom slučaju treba pozdraviti uvođenje jednog, jedne nove struke kao što su to dentalni higijeničari. No tijekom čitanja ovog prijedloga zakona eto došlo je nekoliko ideja svakako da trebaju postojati i jasno je da mogu dopuniti tim odnosno medicinski tim u jednom stomatološkom laboratoriju odnosno ordinaciji. Preporuka bi moja osobna bila da dentalni higijeničari i sudjeluju u predškolskoj i školskoj edukaciji i najmlađih dobnih skupina. Poznato je svima da rana edukacija i stvaranje cjeloživotnih navika, redovite brige o zdravlju zubiju jest temelj i buduće zdrave populacije. U slučaju dobivanja odobrenja za samostalan rad tj. licence dentalni higijeničari mogli bi ponuditi svoje usluge privatnim vrtićima i školama, a možda i surađivati sa državnim obrazovnim sustavom radeći tako na edukaciji najmlađih dobnih kategorija. Nažalost, dostupnost stomatoloških usluga nije posvuda jednaka u našoj zemlji, ali timovi dentalnih higijeničara mogli bi bez problema pokrivati područje cijele Hrvatske prisutnošću u lokalnim školama ili domovima zdravlja, pa možda i kroz mobilne edukacijske timove. Dentalni tehničari koji su završili srednju strukovnu školu imaju mogućnost otvaranja privatnih laboratorija, za sada, barem po ovom prijedlogu zakona dentalni higijeničari koji su završili trogodišnji studij to ne mogu. Ne mogu imati niti privatnu ordinaciju i nisu niti dio stomatološkog tima. Pogledajmo samo na primjeru nekih razvijenih europskih zemalja koje su omogućile svojim dentalnim higijeničarima otvaranje privatnih ordinacija. Budući da pokušavamo pratiti razvijene zemlje ne vidim razloga da i ovdje istu stvar ne omogućimo i dentalnim tehničarima. Recimo Republika Nizozemska do 18.g. dentalnim higijeničarima u potpunosti refundira troškove prevencije oralnih bolesti iz osnovnog osiguranja budući da je to očigledno ekonomičnije. Dentalni higijeničari imaju pristupačnije i povoljnije cijene svojih usluga od doktora dentalne medicine. Pored ostaloga i školovanje za dentalnog higijeničara je kraće, pa samim time naravno i jeftinije, 3 akademske godine u odnosu na 6.g. koliko se školuju liječnici dentalne medicine. I svakako naravno trošak preventivnih postupaka od strane liječnika dentalne medicine jest ipak malo viši. Dentalni higijeničar oslobađa vrijeme liječniku, dovodi do smanjenja troškova u zdravstvu. Ono sa čime sigurno ne možemo biti zadovoljni jest izuzetno loš položaj naših 12-godišnjaka, na dnu smo europske ljestvice nažalost po tzv. kep indeksu, dakle karijes ekstrakcija plomba, čak 4,51. Još teže i poražavajuće rezultate imaju starije dobne skupine od 15, pa nadalje, 35 do 45 i 65 do 75.g.. Činjenica da imamo najlošiji kep indeks govori o vrlo loše vođenoj strategiji i prevenciji i očuvanju oralnoga zdravlja. Trenutni sustav potiče kurativnu orijentaciju, a ne preventivno djelovanje koje na koncu dovodi do smanjenja troškova u zdravstvu. Najvažniji problem predstavlja i nepostojanje obaveznih preventivnih postupaka i procedura, te nedostatak kadra koji bi se bavio ovom problematikom. Stoga prvostupnik dentalne higijene treba biti osoba koja će motivirati i naučiti pacijenta pravilnom održavanju oralnog zdravlja, te provoditi preventivne postupke. Preventivni postupci trebaju uključivati lako dostupne preventivne preglede, tečajeve i radionice o oralnoj higijeni u vrtićima i školama, ali i za sve osobe koje imaju svoje prirodne zube. Dozvolite da vam u nastavku govora prenesem i poruku Udruge dentalnih tehničara Hrvatske i njihov stav o ovom prijedlogu zakona u mailu koji sam dobio od njihove predsjednice gđe. Živane Radić. Godinama ukazuju na razbacivanje proračunskih sredstava na nefunkcionalnu, lošu i pogubnu dentalnu politiku koju je osmislila i nametnula komora dentalne medicine. Još jednom ponavljam, radi se dakle o službenom stavu Udruge dentalnih tehničara Hrvatske vezano uz ovaj zakon. Osmislili su praksu koje nema nigdje na svijetu, ugovorni doktori sa HZZO-om njih otprilike 3800 dobivaju plaću za koju ne moraju ništa odraditi, čak niti otvoriti ordinaciju, sve odrađene usluge iz njihovog djelokruga dodatno im se plaćaju. Dentalne tehničare Hrvatska komora dentalne medicine 1998. izbacila je iz zdravstvenog sustava i napravila kako oni tvrde, robljem na tržištu rada, prebacila je tri četvrtine njihovih proizvoda u džepove doktora dodatno na već postojeću plaću. Time su godišnje stotine tisuća proteza uzete iz ruku pacijentima, prebačene u džepove stomatologa. Novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti na snazi je od 1. Siječnja 2019., kojim su dentalni tehničari vraćeni u zdravstveni sustav nažalost je mrtvo slovo na papiru. E sad kakve to veze ima sa dentalnim higijeničarima. Eto dozvolite da vam pročitam jednu njihovu statistiku. Trenutno imamo dentalnih kadrova za čak dvije Hrvatske, imamo 4 dentalna studija cca 6.000 doktora dentalne medicine koji već pomalo pune burze rada. U zemljama EU jedan doktor dentalne medicine dolazi na 1.500 stanovnika, kod nas jedan na 700 do 800. Imamo 9 škola za dentalne tehničare i nekoliko centara za prekvalifikaciju iz kojih svake godine izlazi 100 do 120 tehničara. Hrvatska ih ima otprilike 2.000 registriranih, a stvaran broj je nepoznat i vjerojatno daleko veći. Dakle, dentalni tehničari su ne regulirana struka. Imamo 260 ortodonata za 2,5 Hrvatske. U javnom sustavu domova zdravlja ostalo ih je tek 20-ak. Najvećem broju djece usluge ortodonata su nedostupne. Vjerujem da svi znate svi koji ste imali ili imate djecu tinejdžerske dobi da žele aparatiće. Aparatić je u ovoj našoj zemlji jako, jako teško dobiti. Uz ovaj veliki broj dentalnih kadrova dostatnih za dvije Hrvatske, Hrvatska je kako sam rekao i ponovit ću, predzadnja na ljestvici oralnog zdravlja nacije među članicama EU. Dakle, ovo su pokazatelji loše politike Hrvatske komore dentalne medicine koja se financira proračunskim sredstvima i razlog da i mi kao zastupnici Domovinskog pokreta ipak predlažemo, što ćemo amandmanima i podržati i pogurati velike izmjene Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini. Vrijeme je da se racionalno i odgovorno upravlja proračunskim sredstvima, a ne da bogata klika preko komore i javnim sredstvima zadovoljava svoje elitističke i megalomanske apetite. Zahtijevamo još jednom govorim u ime Udruge dentalnih tehničara Hrvatske, a i Kluba zastupnika Domovinskog pokreta povratak dentalnih tehničara u dentalni tim, izlazak iz Hrvatske komore dentalne medicine i osnivanje vlastite komore dentalnih tehničara. Naravno sve ćemo ove prijedloge uobličiti i u amandmane. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Važećim Zakonom o dentalnoj medicini utvrđuje se ustrojstvo te uvjeti za obavljanje djelatnosti dentalne medicine. Osim doktora dentalne medicine, dentalnih tehničara i dentalnih asistenata regulira se i zanimanje dentalnog higijeničara. Kao što je državni tajnik rekao, ova inicijativa dolazi od strane Hrvatske komore dentalne medicine. Ono što jest potencijalni problem da smo mi već imali studij dentalnog higijeničara, a zakon nije regulirao to područje što se sada sa ovim izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini napokon regulira. Zanimanje dentalnog higijeničara pojavljuje se od trenutka kada je utvrđeno da oralno zdravlje može biti promovirano kroz redovnu profesionalnu preventivnu zaštitu, motivacija pacijenata, edukacija o kontroli plaka, profesionalna profilaktička zaštita i ne kirurška paradontna terapija zahtijevaju vrijeme i praktičnu stručnost te ih doktori dentalne medicine rijetko provode. Pokret oralne higijene započeo je 1843.g. u SAD-u kada su pojedini američki doktori dentalne medicine počeli angažirati asistente za preventivne usluge. Osnivač tog pokreta tj. otac dentalne higijene bio je dr. Alfred Fons koji je prepoznao važnost očuvanja oralnog zdravlja i važnost edukacije djece o pravilnom održavanju oralne higijene zbog prevencije dentalnih bolesti. Zakon koji definira dentalnu higijenu je donesen u New Yorku prije više od 100 godina dakle 1916.g., a prva dozvola za dentalnog higijeničara je izdana 1917.g. Čisto kao jedan kuriozitet, pokret koji je vezan uz mentalnu higijenu je također nastao 1843.g. od strane dr. Williama Switzera i on je početkom 20.stoljeća poprimio razmjere velikog pokreta. Prvo društvo za mentalnu higijenu je osnovano u Zagrebu 1933.g. Dentalni higijeničari su zdravstveni djelatnici sa završenim sveučilišnim preddiplomskim studijem dentalne higijene o tome gdje se sada može završiti taj studij je govorio državni tajnik dr. Plazonić. Dentalni higijeničari su osposobljeni da provode programe promocije oralnog zdravlja, prevencije bolesti usne šupljine te edukacije o važnosti održavanja oralne higijene. Kao zdravstveni djelatnici oni mogu primijeniti svoja znanja i vještine u različitim područjima kliničke prakse, stručnim i znanstvenim istraživanjima, javnom zdravstvu te brojnim oblicima promocije zdravlja i prevencije bolesti. Dentalni higijeničari rade u timu s doktorima dentalne medicine i ostalim članovima zdravstvenih profesija kako bi omogućili oralnu zdravstvenu skrb pacijentu koja je povezana s općim zdravljem. Prema Europskoj paradentološkoj udruzi dentalni higijeničar može obavljati i činjenje i poliranje zuba, čišćenje kamenaca i naslaga, aplikaciju profilaktičkih materijala na zube, postavljanje privremenih ispuna ili krunica, prikupljanje podataka, davanje opsežnih savjeta vezanih uz oralnu higijenu i brigu o usnoj šupljini, dentalnu radiografiju, uzimanje otisaka i određene ortodonske dužnosti. Zahtjev za dentalnim higijeničarima i njihovim doprinosom oralnom zdravlju porastao je posljednjih desetljeća. Edukacija za dentalnog higijeničara u Europi konstantno se unapređuje pa se tako uloga i opseg postupaka koje obavlja dentalni higijeničar neprestano mijenjaju. Veća očekivanja vezano uz oralno zdravlje kao i svijest o povezanosti između oralnog i općeg zdravlja pridonose sve većoj potrebi za ovim zanimanjima. Dentalni higijeničari pomažu u rasterećenju doktora dentalne medicine obavljanjem zahvata za koje su školovani zbog sve većeg broja posjeta pacijenata. Prevencija bolesti mekih tkiva i potpornog aparata zuba te gubitka trajnih zuba jako su važni kod očuvanja općeg zdravlja pa su zato potrebni rutinski pregledi koji daju dentalnim higijeničarima mogućnost usporedbe zdravstvenog stanja osobe. O tome kako su regulirane, mislim da ove izmjene i dopune Zakona o dentalnoj medicini su u skladu s velikom većinom zemalja članica EU dok recimo u SAD-u dentalni higijeničari obavljaju samostalno svoju djelatnost. S obzirom da se ovim predloženim zakonom regulira zanimanje dentalnog higijeničara to onda znači i otvaranje novih radnih mjesta, učinak je razmjeran broju osoba koje završe školovanje za dentalnog higijeničara i već je prije spomenuto, dakle ovo će osobito imati značaja vezano za dentalni turizam. Klub HDZ-a podržat će izmjene i dopune Zakona o dentalnoj medicini.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Cilj predloženog zakona je reguliranje zanimanje dentalnog higijeničara te omogućavanje njegovog pristupa tržištu rada čime se namjerava doprinijet kao što smo i čuli zaštita oralnog zdravlja i povećanju kvalitete zdravstvene usluge u dentalnoj zdravstvenoj zaštiti. Kao što svi znamo CAPE indeks stanovnika RH je izrazito loš i slijedom čega je Hrvatska komora dentalne medicine ocijenila struku dentalni higijeničar kao nužnu i neophodnu u dentalnim ordinacijama te je predvidila da ista obavlja postupke od pečačenja fisura, skidanja mekih i tvrdih naslaga kao i da se bavi samom edukacijom odraslih u vezi oralne higijene koja je kod nas nažalost na niskoj razini. Ovakva inicijativa je svakako dobrodošla, ali ovdje imam i nekoliko dvojbenih odluka koje su indicirane nekim predloženim aktima Komore dentalne medicine kao i nejasno definiranom odlukom o stvarnoj i operativnoj primjeni ovog vida djelatnosti kao i učinka na sam državni proračun, iako smo čuli da ovdje neće biti … u djelatnosti HZZO-a. Prvo ću se osvrnuti na nedorečeni i nedefinirani okvir rada struke dentalnog higijeničara koji nije jasno pozicioniran na tržištu rada, njegov način rada, zapošljavanje i financijska opravdanost istoga što može imati izravno učinak na proračun kao što sam rekao, a u području dentalne medicine najmanji je udio pokrivenosti usluga zdravstvene zaštite danas kao što i sami znamo pogotovo u postupcima prema zdravstvenim osiguranicima. Znate i sami da je taj dio najlošije pokriven što se tiče od HZZO-a dentalne usluge prema našim građanima. Broj dentalnih djelatnika već sada znatno premašuje i prosječan broj kako doktora dentalne medicine tako i dentalnih tehničara i asistenta u odnosu na prosjek zemalja EU. Kako ovim zakonom nije predviđeno kao ni Zakonom o zdravstvenoj zaštiti omogućavanje otvaranja privatnih ordinacija dentalne higijene kao izvan timskih zdravstvenih suradnika, očigledno je da će prvostupnici dentalne higijene biti potrebno uključiti u tržište rada kao dio djelatnosti od nekih HZZO-a te će provedbe ovog zakona imati sigurno i financijski učinak na državni proračun, a i na sam proračun HZZO-a. Ono drugo što je zapravo bitno, a koje ne smijemo zanemariti i na koji ću se osvrnuti, upitna su zakonska rješenja koja propisuje obaveznu članarinu u komori te Hrvatskoj komori dentalne medicine omogućuje da ovlasti od izdavanje dozvola za rad svim zdravstvenim djelatnicima u dentalnoj medicini što je i do sada prisutno, ali i do određivanja minimalne cijene rada kao i onemogućavanja žalbe članova komore na odluke same Hrvatske komore dentalne medicine, što je po meni krajnje upitno. O temi HGK evo imali smo priliku raspravljati prekjučer, aktualizirano je i danas, dok se ovdje radi o strukovnoj komori sa primjerom daleko većih niza ovlasti nego što je to kod HGK. Zbog ovakvog rješenja mnogi članovi komore reći će da zapravo plaćaju porez na diplomu. Stekli su stručno obrazovanje, a onda im za licencu uvjetuje članstvo i postavljanje barijere od kojih strukovne komore imaju posebne interese za koje su se zauzeli … resora ili zakonodavca. Navest ću samo neke od primjera značajnih barijera koje sam iščitao iz ove promjene zakona, pa tako imamo čl. 36.b „dentalnom tehničaru koji je položio stručni ispit i koji je upisan u registar dentalnih tehničara komora će dati odobrenje za samostalni rad licencu“, da bi u drugom stavku pisalo „odobrenje za samostalni rad dentalnom tehničaru daje odnosno uskraćuje upravnim aktom tijela određene statutom komore, protiv upravnog akta iz st. 4. Ovog članka nije dopuštena žalba već se može pokrenuti upravni spor“. Čl. 36.s isto se odnosi zapravo na dentalnog higijeničara. Čl. 37.a mijenja se i glasi „dentalni tehničari, dentalni asistenti, dentalni higijeničari koji obavljaju djelatnost dentalnog tehničara, asistenta i dentalnog higijeničara na području RH obavezno se učlanjuju u odgovarajući strukovni razred pri komori“. Čl. 42. Komora obavlja sljedeće javne ovlasti, daje, obavlja, oduzima odobrenje za samostalni rad doktora dentalne medicine, dentalnih tehničara, dentalnih asistenata, ali i određuje najnižu cijenu rada doktora dentalne medicine izvan mreže javnog zdravstva službe, određuje najnižu cijenu rada dentalnog tehničara, utvrđuje najnižu cijenu dentalne usluge sa doktorom dentalne medicine izvan mreže javno-zdravstvene službe za dentalnu medicinu. To je ono slično što nam se desilo i će vrlo vjerojatno skoro doći u Hrvatski sabor što se tiče cjenika koje je doneslo zapravo komora, odvjetnička komora u RH i koje je protivno načelima EU. Ovim člancima zakona se zapravo se ozakonjuje monopol komore nad strukom i djelatnošću kojima se dozvoljava komori određivanje dozvole za rad kao i najniže cijene rada što za samu struku može biti pogubno što je nemoguće i nepoznato u zemljama EU i koje onemogućava tržišne slobode i natjecanje. Povrh svega navedenog neke strukovne komore dio su jednog netransparentnog sustava unutar kojeg mnoge od njih nikome ne odgovaraju za svoje represivne i restriktivne postupke prema barem nekim članovima. Sporne su tu i ovlasti komore, navođenje sudsko disciplinskih postupaka kao što gore ste vidli iz navedenih članaka ovog predloženog zakona. Dakle, ona stara narodna kadija te tuži, kadija te sudi, sve je zapravo u dobroj volji vodstva same strukovne komore. Zato se mi u HSLS-u zalažemo za transparentnost i deregulaciju rada svih komora. Velika većina ovu temu nikad nije zanimala, a s druge strane mnogo je pripadnika profesije koji se ne slažu sa ovakvim restriktivnim i represivnim sustavima koji otežavaju tržišno natjecanje. Također resorna ministarstva često pasivno promatraju takve prakse i osjećaju se nemoćnim da promijene zakone koji zapravo u mnogim slučajevima strukovne komore pišu za sebe, a onda ih daju resorima kako bi ih slali u proceduru. Kao što vidimo ovdje isto u odnosu na ovaj zakon značajnu ulogu odigrala Hrvatska komora dentalne medicine. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege, cilj predloženog zakona je regulirati zanimanje dentalnog higijeničara, omogućiti im pristup tržištu rada čime će se doprinijeti zaštiti oralnog zdravlja i povećanju kvalitete zdravstvenih usluga u dentalnoj zdravstvenoj zaštiti i to svakako podržavamo. Struka dentalnih higijeničara prepoznata je kao nužna i neophodna u dentalnim ordinacijama velikog dijela zemalja EU i slijedom toga je i Hrvatska komora dentalne medicine bila inicijator pokretanja postupka utvrđivanja kurikuluma te standarda kvalifikacija za zanimanje dentalni higijeničar. Ovim zakonom regulira se zanimanje dentalnog higijeničara i omogućuje im se pristup tržištu rada. Regulira se rad dentalnih higijeničara kao izvantimskih zdravstvenih suradnika koji kao što smo čuli neće biti ugovorni subjekti HZZO-a. I ovime se oni zaista stavljaju na otvoreno tržište rada, no kako je rečeno traženi su i vjerujemo da neće biti problema za zapošljavanje. Ovim zakonom također se regulira i njihovo članstvo u Hrvatskoj komori dentalne medicine, propisuje se dozvola za rad i uvjeti za njezino izdavanje. Sve ove izmjene su korak naprijed i oslanjaju se na praksu brojnih europskih zemalja mada smo još uvijek korak iza brojne zemlje u EU, a svakako i u Americi su još malo napredovali pa vjerujemo da ćemo dodatnim zakonskim izmjenama i mi još unaprijediti postojeći zakon odnosno ovaj koji mijenjamo. Strukovne komore mišljenja su kako će se kroz poslove dentalnih higijeničara osloboditi neki od poslova kao što je npr. čišćenje i izbjeljivanje zubi koji su do sada obavljali samo stomatolozi pa će imati ulogu u pripremi pacijenata za pregled kod doktora dentalne medicine, pa u preventivi oralnog zdravlja itd. Na ovaj način zaposlit će se završene 3 generacije studenata koji su završili svoje školovanje pri Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Osijeku, također i 1 generacija pri Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci, evo državni tajnik je rekao da je to nekih 88 ljudi, a radi velikog interesa za navedeni profil stručnjaka postoji opravdani interes i ostalih fakulteta, e sad još ne znamo koji su to fakulteti zainteresirani, koliko ih je i u koje periodu. U svakom slučaju učinak na otvaranje radnih mjesta razmjeran je broju osoba koje završe školovanje. Dentalni higijeničari do sada nisu niti članovi Hrvatske komore dentalne medicine stoga je nužno izmjenama i dopunama važećeg Zakona o dentalnoj medicini obuhvatiti ovaj novi profil zdravstvenih radnika odnosno dentalnih higijeničara i u zakonu piše da se osniva strukovni razred dentalnih tehničara i strukovi razred dentalnih asistenata i dentalnih higijeničara obzirom da im razina obrazovanja nije ista nejasno je tu kako su evo u tom istom strukovnom razredu. Provedba ovog zakona nema financijski učinak na Državni proračun RH budući da u djelatnosti dentalne medicine u mreži javne zdravstvene službe tim čine doktor dentalne medicine i medicinska sestra tehničar ili dentalni asistent. Dakle, zakon kaže da je dentalni higijeničar izvantimski zdravstveni suradnik koji neće biti na teret HZZO-a pa neće biti ni fiskalnog učinka na financijski plan. No svakako treba uračunati troškove studija, tako da evo ne možemo reći da je to sve skupa besplatno. No, slijedom navedenoga očekuje se kvalitetnija dentalna skrb s obzirom da je dentalni higijeničar u odnosu na dentalnog asistenta samostalniji u obavljanju svojih poslova. Svakako očekujemo i bolje oralno i cjelokupno zdravlje stanovništva. Tako da će Klub SDP-a podržati prijedlog ovog zakona, međutim svakako moram reći koja su otvorena pitanja i prijepori na koje evo i vlastitim promišljanjima dolazimo, a svakako i iščitavanjem svih onih razmišljanja u javnom savjetovanju, tako da se stječe dojam da postoje neke nejasnoće i prijepori na razini dentalni tehničari, dentalni, doktori dentalne medicine odnosno dentalni higijeničari. Tako da evo, dentalni asistenti i dentalni higijeničari ne mogu biti nositelji privatne prakse, a dentalni tehničari mogu. No dentalni tehničari su nezadovoljni sa postojećim tretmanom i cjenikom. Tako da po ovom postojećem Zakonu o zdravstvenoj zaštiti je tako, znači dentalni tehničari ne mogu u privatnike, vjerojatno će biti potrebe da se taj zakon promijeni. Također dentalni higijeničari ne mogu raditi bez nadzora doktora dentalne medicine, a u nekim zemljama mogu. U bolje razvijenim zemljama veliki dio pacijenata osobito djecu i mlade tretiraju samo dentalni higijeničari. Dentalni higijeničari zapravo mogu raditi u brojnim okruženjima, opće i specijalističke ordinacije dentalne medicine, bolnički sustavi, javnozdravstveni programi, istraživački centri, edukacijske ustanove, fakulteti, domovi zdravlja, dentalna industrija, domovi za starije i nemoćne, vrtići, škole, očekuje se i participacija u razvoju zdravstvenog turizma. Ako ste čitali ono javno savjetovanje na jednom mjestu je pobrojano 65 njihovih različitih djelatnosti i kompetencija, pa se nadamo da će tržište rada to prepoznati, al ne samo i tržište rada nego i vlada odnosno resorna ministarstva. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Napokon smo došli do toga da u sve većem broju zakona možemo reći da nije problem ono što u samom zakonu piše nego pravi problem leži u stvarima kojih se sam zakon nije niti dotaknuo. Dakle, nitko ovdje ne dvoji koja je korist od dentalnih higijeničara, općenito smatram da u našem zdravstvenom sustavu nedovoljno pažnje posvećujemo prevenciji, nedovoljno se financijskih sredstava za prevenciju izdvaja, očito je od tog dijela hrvatska politika odustala davnih dana ako ne i desetljeća i podržala bi napore koji bi išli u pravcu toga da se to mijenja. Dakle, pozdravljam ulazak na tržište dentalnih higijeničara, ali postavlja se pitanje dostupnosti ove razine zdravstvene dentalne usluge, ona za brojne ordinacije predstavlja jedan nadstandard ukoliko se ne financira iz sredstava koji su predviđeni za javno zdravstvo, postavlja se pitanje hoće li uopće za njih biti interesa onako kao što ste to vi najavili u svom uvodnom izlaganju? No ono što je pravo pitanje zapravo tiče se uloge i položaja komora. Dakle pažljivo sam slušala izlaganja svih saborskih klubova do sada, posebnu pažnju privuklo mi je ono što je rekao Darko Klasić u ime Kluba HSLS-a i Reformista o tome kako se zapravo gleda na ulogu i na obvezno članstvo, pa i u ovlasti komore u odnosu na pojedine grane i djelatnosti, doista se nadam da će ostati dosljedni svojim razmišljanjima i stavovima koji su danas i za ovom govornicom s njihove strane javno izneseni. Također smo čuli da u ovom slučaju se dentalni higijeničari žale da komora dentalne medicine ne obavlja svoju djelatnost u njihovu korist. Čuli smo i da Zakon o zdravstvenoj zaštiti predstavlja mrtvo slovo na papiru, a to je i inače čest slučaj u RH i ono na što često ukazujem, dakle nema smisla usvajati čak i dobre zakonske prijedloge ukoliko njihova provedba neće zaživjeti u praksi. A ono o čemu bi doista trebali povesti raspravu, ja se slažem s tim da to nije nešto što piše u ovom zakonu, niti se o tome razmišljalo, to je doista uloga strukovnih komora, pitanje obveznih članarina, obveznog članstva, regulatorne djelatnosti koje na neki način zadiru u onu granicu koja u nekim državama obavlja sama država, a u kojim obavljaju organizacije koje predstavljaju nekakav oblik cehovnog ili cehovskog udruženja. Danas smo i na nekim drugim temama dotaknuli se pitanja komora i njihovih članarina. Ja vjerujem da je prvi korak upravo u tome da i prilikom glasanja odnosno rasprave o drugom čitanju ovog teksta o tome povedemo računa i uvažimo sve one prigovore koji su se do sada istaknuli u javnoj raspravi, a potom da promislimo o modelima i o obujmu razine zdravstvenih usluga koje se financiraju iz HZZO-a. Također predlažem da razmotrimo uvođenje i nekih novih modela koji bi omogućili našim građanima kao korisnicima, kao osiguranicima da sami biraju do koje razine u kojoj mjeri će svoju uslugu moći uzeti kod nekog ko je u sustavu osiguranja imao ugovor sklopljen sa HZZO-om ili možda tu istu uslugu po sistemu vaučera dobiti od nekog privatnika, možda ćemo baš na taj način otvoriti veći prostor za zapošljavanje i dentalnih tehničara s obzirom da iz svega što smo mogli čuti od ordinacija proizlazi da za njih ovo predstavlja nadstandard, da njihove poslove već sada obavljaju asistenti, a financijski im je isplativije plaćati onoga tko zapravo omogućava da ta ordinacija funkcionira profitabilno, u svakom slučaju to su liječnici, to su asistenti, ne i dentalni, dentalni higijeničari. O tim okolnostima bi u svakom slučaju trebalo povesti više računa. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pozdravljam donošenje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini koji ima za cilj unaprijediti sustav zdravstvene zaštite te jednako tako, povećati kvalitetu zdravstvenih usluga u području dentalne medicine u RH. Zanimanje dentalnog higijeničara staro je više od 100 godina. Prvenstveno glavna uloga higijeničara je promicanje oralnog zdravlja i prevencija oralnih bolesti, stoga je nedvojbeno da bi dentalni higijeničari trebali biti integrirani u sustav dentalne medicine, prvenstveno kako bi pridonijeli smanjenju oralnih bolesti. K tome higijeničari u postavkama javnog zdravstva mogu pozitivno utjecati na životnu kvalitetu pacijenata nudeći mu preventivne usluge. S obzirom da u zakonodavstvu RH rad dentalnih higijeničara nije uređen niti jednim normativnim aktom, ovim prijedlogom zakona regulira se zanimanje dentalnog higijeničara te im se na taj način omogućava pristup tržištu rada, a što će u konačnici doprinijeti zaštiti oralnog zdravlja i povećanju kvalitete zdravstvenih usluga u dentalnoj zdravstvenoj zaštiti. Pravna osnova za izradu prijedloga zakona nalazi se u Nacionalnoj klasifikaciji zanimanja. Struka dentalnih higijeničara odavno je prepoznata kao nužna i neophodna u dentalnim ordinacijama velikog dijela zemalja EU, slijedom čega je i Hrvatska komora dentalne medicine bila inicijator pokretanja postupka utvrđivanja kurikuluma te standarda kvalifikacija za zanimanje dentalnih higijeničara. Kao što smo to već čuli, u RH imamo Sveučilište u Osijeku i u Rijeci gdje se školuju prvostupnici dentalne higijene. Integracijom dentalnih higijeničara u sustavu zdravstvene zaštite omogućit će se povećanje standarda oralnog zdravlja u RH kako je vidljivo iz primjera zemalja EU koje su to već odavno napravile i postigle. Stoga se donošenje zakona očekuje kvalitetnija dentalna skrb, s obzirom da je dentalni higijeničar, u odnosu na dentalnog asistenta samostalniji u obavljanju svojih poslova budući da njegova djelatnost obuhvaća pripremu pacijenata za pregled kod doktora dentalne medicine te sve ostale pomoćne radnje i poslove prema uputama i nalogu doktora dentalne medicine. Također, izmjena i dopuna Zakona o dentalnoj medicini regulirat će se zanimanje, kao što sam već rekao, što će imati učinak na otvaranje novih radnih mjesta, a to otvara i mogućnost kod zdravstvenog turizma i naravno da će taj učinak biti proporcionalan onome koliko će biti onih koji završe to školovanje. Iz cijele rasprave danas iako svaki klub ima neki svoj pogled na ovaj zakon, ali može se zaključiti, što me veseli, da će svi klubovi ovo podržati. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo neke replike. Prva je poštovane zastupnice Ban Vlahek.
Hvala vam lijepa. Iako je već korak u dobrom smjeru uključivanje dentalnih higijeničara u Zakon o dentalnoj medicini, smatram da bi se trebalo omogućiti otvaranje privatnih ordinacija radi edukativno-preventivne koristi dentalne higijene.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Pa mislim da je svaki početak dobar, pa tako i ovo. Preduvjet uopće, do jučer nismo imali ni definirano zanimanje dentalnog higijeničara, usvajanjem ovog zakonskog rješenja otvaramo to zanimanje, a onda vjerujem kroz koju godinu će doći upravo do ovoga što ste i vi rekli.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grba-Bujević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega. Pozdravljam reguliranje zanimanja dentalnog higijeničara kao novi profil zdravstvenih djelatnika. Kao zdravstveni radnik želim istaknuti da je izrazito važno sve ulaganje u preventivu. S obzirom da će ovi ljudi koje danas, o kojima raspravljamo, dentalni higijeničari će zapravo biti svojim većim dijelom dio preventive u stomatologiji. Smatram da je to jako važno i da treba to istaknuti. Ulaganje u preventivu je ulaganje u bolju zdravstvenu sliku naše nacije, stoga ovaj, vas još jedanput molim da ponovite i da kažete zašto je to zapravo preventiva, to je najvažniji dio ovog dijela zakona.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Pa mislim da je to danas već nekoliko puta rečeno, ali kako kažu, nije loše ponoviti još jednom. Mislim da je u članku Zakona točno navedeno što je djelatnost dentalnog higijeničara i da ona ustvari obuhvaća pripremu pacijenata za pregled kod doktora dentalne medicine, upoznavanje pacijenata sa preventivnom oralnom, preventivom oralnog zdravlja, dakle to su način čišćenja zubi, uporaba zubnog konca, dentalnih četkica, itd., čišćenje mekih i tvrdih naslaga na zubima, odnosno izbjeljivanje zubi, sve ostale pomoćne radnje i poslove prema uputama i nalogu doktora dentalne medicine.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Irene Šimunić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Nisam? A hvala. Prema prijedlogu ovog Zakona, strukovni razred dentalnih asistenata postaje zajednički strukovni razred dentalnih asistenata i dentalnih higijeničara. Dentalni asistenti su dio ordinacijskog tima, dok su higijeničari izvantimski suradnici. Jedni imaju srednjoškolsko obrazovanje, drugi višu naobrazbu. Smatrate li da je ovo kvalitetno, tj. dobro rješenje stavljajući ih u isti strukturni razred? Nadalje, također, podržavam da se i dentalnim higijeničarima, kad već imamo, je li tako, tu djelatnost, da im se omogući, ako to požele, osnivanje privatne prakse, znači osim, da ne dobiju samo dozvolu za rad, nego dozvolu za samostalan rad, tj. licencu? Hvala.
... [[Govornik se ne razumije.]]
Pa evo, hvala vam na toj replici. Ja ću ponoviti otprilike slično kao što samo replicirao i vašoj kolegici iz kluba, je li? Do jučer smo imali situaciju gdje smo školovali prvostupnike dentalne higijeničare, a da još nismo imali u zakonodavstvu regulirano uopće takvo radno mjesto. Značimo radimo jedan veliki iskorak, radimo pomak, radimo ono što je nužno napraviti u ovom trenutku. A s vremenom, ja pretpostavljam da će kroz neko vrijeme, da li je to sad godina, pet ili deset, ali sigurno sve ovo što ste vi nabrojali siguran sam da će doći i u Hrvatsku.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Martine Opačak Bilić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo naravno važno je da se dentalni higijeničari zaposle, da svaki dom zdravlja ima par dentalnih higijeničara koji bi zapravo radili preventivu od čišćenja zubi, foridacije itd. jer će se na taj način rasteretiti i stomatologe, a i prevencija će biti puno bolja. Ono što bi ja htjela napomenuti u ovoj pojedinačnoj raspravi je to da sam u razgovoru sa strukom uočila nakon konzultacija s njima da prije svega pozdravljaju i drago im je što je na temu dnevnog reda u HS došlo i pitanje oko dentalne medicine, iako naglašavaju kako je Hrvatska na pretposljednjem mjestu u Europi po dentalnom zdravlju te kako se od devedesetih godina prošlog stoljeća u Hrvatskoj stanje sa dentalnim zdravljem nije baš puno promijenilo. Ono što ih muči i što ja danas želim prenijeti jednu ajmo reći njihovu poruku i vjerujem da će po tom pitanju doći do promjena, to je tzv. DTP ili dijagnostičko-terapijski postupci gdje stomatolozi zapisuju kod svakog pacijenta što su radili što im HZZO plati, no problem je u tome što imaju ograničen broj za jednog pacijenta dnevno odnosno mogli bi puno više toga napraviti, ali im to onda nije plaćeno. Samim tim i pacijenti bi manje puta morali doći u ordinaciju jer bi se u jednom posjetu moglo puno više toga napraviti. Evo vjerujem da će i ovaj prijedlog doći uskoro na raspravu i promjenu. Hvala.
Hvala lijepa. I završno će sada u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kao što sam najavio u iznošenju stajališta nakon otkazanog glasanja ostat ćemo do kraja u sabornici ako bi slučajno se glasanje nastavilo. Klub SDP-a će podržati ovaj Zakon o dentalnoj medicini i on je danas dodatno aktualiziran. Dakle, nakon što smo uveli ili što predlažemo uvođenje dentalnih higijeničara, mislim da bi u političkom prostoru trebalo uvesti još higijeničara koji imaju veze sa dentalnim jer ono što se danas sve izgovaralo nakon završetka glasanja doista zaslužuje ozbiljno čišćenje i ozbiljnu higijenu iz raznoraznih usta izgovorenih rečenica. Dovoditi u vezu nečiju borbu za život sa legitimnom parlamentarnom borbom i inzistiranjem na poštivanjem [[Upadica Reiner: Kolega Bauk vi ste pogriješili ovo nije slobodni govor. Mi govorimo o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini.]] tako je i tema su dentalni higijeničari. Jesam dobro shvatio? [[Upadica Reiner: Jeste, pa se onda držite teme.]] pa u svakoj rečenici spomenem dentalnog higijeničara pa mogu i nastaviti. Sad ste mi malo misao. … [[Upadica se ne razumije.]] dobro. Onda da zaključim, legitimna politička borba je podržati uvođenje dentalnih higijeničara, a u skladu sa temom je zatražiti uvođenje i političkih dentalnih higijeničara da se svašta ne izgovara u eteru. Prema tome, ili neka se premijer ispriča ili neka sam prvi ode dentalnom higijeničaru. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Grba Bujević je digla povredu Poslovnika.
… [[Govornica nije uključena.]] Tema koja nije imala veze s ovim, pa evo ja mislim da kolega Bauk zaslužuje opomenu.
Pa ja sam mu to već i rekao, on je toga i svjestan, predugo je on ovdje u ovoj sabornici da ne bi znao da je zlorabio ovu situaciju. Međutim, ne da mi se u ovo kasno vrijeme navlačiti sa bilo kim koji zlorabi instituciju, bilo koju instituciju demokratsku instituciju ovog Sabora. Mi ćemo time zaključiti raspravu o ovoj točci. Vi ste digli, oprostite. Izvolite kolega Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bauk je povrijedio čl. 238., čak je i vrijeđao na neki način sve nas ovdje kao da nismo bili danas tijekom dana ovdje prisutni i mislim da ako se neko već treba ispričati onda je to na prvom mjestu on i klubovi oporbe što su praktički nas spriječili da donesemo zakon kojim pomažemo ljudima u Sisačko-moslavačkoj županiji koji jedva očekuju da mi taj zakon izglasamo, a oni su nas u tome danas spriječili.
Hvala lijepa. Evo rekao sam što sam imao o tome. Ja bih sad zaključio raspravu o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini i glasovat ćemo o tom zakonu kad se steknu uvjeti. Ne moramo odmah ovaj čas glasovat ko što neki misle da moraju. No, nastavit ćemo sa radom sljedeći tjedan u srijedu 3. Veljače u 9:30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, prvo čitanje, P.Z.E. br. 70. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 15:37 SATI