Kolege, dragi gosti, ovim ja otvaram 4. redovitu sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Sve vas lijepo pozdravljam. Dakle, ovim je otvorena 4.sjednica. Prije prelaska na dnevni red, dozvolite da konstatiram da imamo kvalitetan kvorum, dakle, poštovane kolege, ponavljam, prije prelaska na dnevni red, konstatiram da imamo kvalitetan kvorum. Samo je gospodin Niko Sušac i nije prisutan dananjoj sjednici. Svih ostalih 14 izaslanika su tu. Dnevni red ste dovili, ali ja, evo vas molim da uradimo jednu izmjenu. Naime, na drugo mjesto današnjeg dnevnog reda ja ću predložiti da stavimo imenovanje članova izaslanstva Doma naroda, a to je zbog toga što već u tri sata jedna parlamentarna delegacija će se konstituirati, tako da, a Dom naroda je to uradio. Ja ću sada vas pozvati da raspravljamo o dnevnom redu. Dnevni red imate. Ja predlažem jednu izmjenu koju sam već izrekao da na drugo mjesto tj. prije zakona dolazi izbor članova izaslanstava Parlamentarne skupštine BiH u organizaciju itd. ovih četiri koje vi znate. Izvolite, ko želi raspravljati o dnevnom redu. Gospodin Ilić.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, predložio bih da se u dnevni red 4.sjednice po hitnom postupku u skladu sa članom 99. i 100. Poslovnika, uvrsti tačka Prijedlog izbornog zakona. Ovažnosti i o hitnosti potrebe da hitno usvojimo ovaj zakon, mislim da ne treba preveliko obrazloženje, jer i prošlonedjeljnje aktivnosti i dolazak gosodina Šurjana, kada je jasno izrečeno da, ukoliko u određenom roku ne ispunimo uslove, ne usvojimo ovaj zakon, koji je jedan od ključnih uslova za prijem BiH u Savjet Evrope, da onda dovodimo u pitanje taj prijedlog. Ali, i bez toga, smatram da je došlo vrijeme da mi imamo svoj izborni zakon i da izbore provedemo po svom zakonu, a ne po nekim privremenim regulama, kakve smo imali do sada na intervenciju i u organizaciji međunarodne zajednice, odnosno OSCE-a. Zato bih vas molio da prihvatite da u dnevni red uvrstimo ovu tačku, a zamolio bih gospodina Špirića da on u ime našeg kluba, kao ovlašteni predlagač obrazloži prijedloge. Hvala lijepa. 2
Zahvlajujem gospodinu Iliću. Ko se dalje javlja. Gospodin Novaković.
Predlažem da se u dnevni red 4. sjednice uvrsti sledeća tačka dnevnog reda. Utvrđivanje odgovornosti predstavnika zajedničkih organa za pogoršanje političke i bezbjedonosne situacije u Bosni i Hercegovini. Naime, na prošloj Plenarnoj sjednici Parlamentarne skupštine BiH, izglasana je rezolucija, koja je okarakterisala političku i bezbjedonosnu situaciju u najmanju ruku kao lošu. Tada je izneseno nekoliko konkretnih, ali i ostali slučajevi koji su uticali na takvo stanje. Od taga Vlada RS je poduzela niz konkretnih poteza na utvrđivanju odgovornosti za događaje koji su se desili u RS, dok ni Vlada Federacije BiH, ni Savjet ministara ni Predsjedništvo nisu uradili praktično ništa povodom događaja koji su se desili u Federaciji BiH. Jedan broj predstavnika zajedničkih organa je svu odgovornost za lošu političku i bezbjedonosnu situaciju,pokušao prenijeti na RS, pa smo imali poziva i iz Savjeta ministara na ukidanje, odnosno nestanak RS. Da ironija bude veća, takvih poziva smo imali i od ministra za ljudska prava. Također, imali smo istuaciju da jedna od potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma, susjedna zemlja, napravi malte ne hajku u pravcu da se ukine jedan od entiteta u BiH, na što Ministarstvo inostranih poslova BiH nije našlo potrebu da se na dovoljno jak način i u dovoljnoj mjeri oglasi odgovarajućomprotesnom notom. Ako želimo da srpski narod ovaj Savjet ministara osjeća kao svoj, onda su takve stvari praktično i nedopustive. Treći razlog zbog čega mislim da treba uvrstiti ovu tačku u dnevni red, jeste činjenica da situacija u Federaciji nije nimalo bolja nego je i gora nego u RS, da u prazne kasarne vojske, misli se na hrvatsku komponentu ulazi SFOR a da Predsjedništvo BiH ni Savjet ministara nema kako uvid tako i kontrolu na čitavom prostoru BiH, pa ni Vlada i Predsjedništvo Federacije, čime je jedan dio zemlje a i većina jednog naroda izvan ustavnog i zakonskog ustrojstva BiH. Ja ovdje pitam, imamo li mi pravo kao delegati u Parlamentu da o ovim pitanjima budemo informisani, imamo li pravo i mi i narod da o ovim pitanjima znamo više i šta je i ko je u tom pravcu odgovarao odnosno poduzeo adekvatne korake. Imajući ovo u vidu, a i naravno niz argumentacija iznešenih prošli put na Plenarnoj sjednici, tražim uvrštavanje u dnevni red tačke. Utvrđivanje odgovornosti predstavnika zajedničkih organa za pogoršanje političke i bezbjedonosne situacije u BiH.
Hvala vam lijepa. Gospodin Jerko Ivanković se javio. Raspravljamo o dnevnom redu. 3
Poštovani Kolegij, uvažene kolege izaslanici, dragi nam gosti, vi ste vjerovatno upoznati da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH uvrstio u proceduru Izborni zakon predlagatelja Vijeća ministara i Izborni zakon, predlagatelja zastupnika Mariofila Ljubića a evo i dobili smo Prijedlog izbornog zakona, predlagatelja izaslanika Nikole Špirića pa ja predlažem da sva tri spomenuta zakona uvrstimo u redovnu proceduru razmatranja Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH.
Hvala lijepa. Gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo delegati, i cijenjeni i uvaženi gosti, ja sam učestvovao u koncipiranju dnevnog reda sa mojim kolegama i, dakle, ja ostajem pri tome da ovakav dnevni red treba usvojiti, ali s obzirom na posebnu posjetu gospodina Šurjana, gdje je jasno rečeno da bi Izborni zakon BiH trebalo usvojiti najdalje do 22.juna. Svjestan skučensoti i vremena i poštovanja Poslovnika jednog i drugog doma, ja sam sa grupom delegata iz reda srpskog naroda u skladu sa članom 76. 99. Poslovnika Doma naroda, zatražio da se po skraćenoj i hitnoj proceduri raspravlja o Izbornom zakonu BiH. Ja mislim da nema hiotnijeg zakonskog projekta za BiH od samog Izbornog zakona i želim jasno da kažem da smo mi u ovom prijedlogu najviše koristili polazne stavove OSCE-a i grupe eksperata i ovo je zakonski projekat koji je bio visoko usaglašen u Predstavničkom vijeću i mislim da su nakon toga grupe eksperata radile i usaglašavale. Ja molim da ovaj zakonski projekat uđe po skraćenom postupku i hitnom postupku kako bismo svi zajedno, naravno, pružajući maksimalne napore došli do stalnog izbornog zakona. Ja ne znam kakva je procedura vezano za Izborni zakon Vijeća ministara i HDZ-a, koji je na prošloj sjednici Predstavničkog vijeća bio na dnevnom redu i mislim da tu treba poštivati poslovničku a nemam ništa protiv da ti zakonski projekti budu u istom paketu sa ovim zakonom po hitnom postupku ali ono što meni smeta i ono što nije dobro i ono što nažalost govori da možda i nećemo doći po predviđenom roku do stalnog izbornog zakona, jeste verzija Izbornog zakona Savjeta ministara. Mi smo jedina zemlja u svijetu, jedina po kojoj izvršni organ koji predlaže zakonski projekat nudi alternativu. To je neviđeno do sada. Alternative su, imam dojam stavljene u Izborni zakon da se ne usvoji i da se sačekaju neke druge promjene, recimo što su usklađivanje ustava entiteta sa Ustavom BiH itd. Ja mislim da mi Izborni zakon, bez obzira na sve manjkavosti trebamo usvojiti do 22.juna, a da sve promjene izbornog zakona i njegovo naknadno usaglašavanje sa eventualnim korecijama i promjena Ustava mogu doći po istoj proceduri, kao zakonski projekat koje smousvojili na 3.sjednici. Ja molim da svi pružimo maksimum dobre volje, međusobne tolerancije da do ovog izbornog projekta dođemo.
Hvala lijepa gospodine Špiriću. Gospodin Genjac. 4
Poštovane kolege, ja imam jedu poslovničku intervenciju i sugestiju. Pošto mi imamo usvojen stalni Poslovnik o radu Doma naroda i Predstavničkog doma, razumljivo u ovom prelaznom periodu ima određenih lutanja, ali bilo bi dobro i kolektivno da se počne primjenjivati doslovno i decidno terminologija Poslovnika. Što više znači, ne postoje više nacrti zakona,prijedlozi zakona. Postoji prvo čitanje i drugo čitanje. Mislim da ćemo se tu složiti i da bi bilo vrlo korisno i lakše razumijevajuće. To je jedna stvar. Drugo pitanje, uvažavajući potrebu i hitnost donošenja Izbornog zakona, ja moram, ipak, ustanoviti neke činjenice koje su takve. Mi što se tiče Vijeća ministara nemamo prijedlog za Izborni zakon, jer Vijeće ministara je usvojilo alternative. Sa alternativama ne postoji prijedlog. S druge strane imamo, pored tog dokumenta sa alternativama još dva teksta iste problematike Izbornog zakona. U Poslovniku imamo proceduru počlanu 99. i po članu 100. Procedura 100. bi bila primjerena hitnosti i potrebi Izbornog zakona, međutim, procedura iz člana 100.govori, kad se iznosi prijedlog zakona, visokog stupnja hitnosti ili koji je formuliran na tako jednostavan način da se samo može usvojiti ili odbaciti u cjelosti i s druge strane, u toj situaciji ne postoji mogućnost podnošenja amandmana. Obzirom da je Izborni zakon, izuzetno složena problematika, obzirom da je Izborni zakon poslije Ustava, drugi po važnosti pravni dokument za svaku državu, mislim da ovdje trebamo, uvažavajući hitnost donošenja preferirati proceduru 99. U ostalom sama činjenica da Prijedlog Vijeća minsitara sadrži alternative, isključuje mogućnost donošenja po proceduri člana 100. Sama činjenica da postoje tri verzije izbornog zakona, isključuje proceduru po članu 100. Imajući to sve u vidu, potpuno sam saglasan i podržavam prijedlog da se po članu 99. Dakle, po hitnoj i skraćenoj proceduri uvedu izborni zakoni na današnju sjednicu.
Hvala lijepa. Za riječ se javio gospodin Tokić.
Predsjedavajući, dame i gospodo izaslanici Doma naroda, ja tražim da se kao tačka dnevnog reda, prije delegatskih pitanja, sad ja ne znam ... uvrsti tačka izmjena članova komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, obzirom da sam ja podnio ostavku na članstvo komisije, Ustavno-prvne komisije Doma naroda, jer prije nekoliko sjednica, koja ... ja tražim da sada bude usvojena i da se adekvatno popune te komisije. Istovremeno, bi se uključio u raspravu, vezano za proceduru Izbornog zakona. Ja se slažem sa gospodinom Genjcem, da ovaj zakon treba uvrstiti po ovoj proceduri, a mislim da ne smeta ništa da prihvatimo ... koji je rekao u redovnoj proceduri. Znate o čemu se radi? Hitni postupak podrazumijeva opasnost da nešto hitno i podpadne. Mi svi znamo da je rok 22.rok za usvajanje Izbornog zakona i prema toj dinamici redovna procedura nam otvara veću mogućnost usaglašavanja, dogovaranja za tekst Izbornog zakona, koji će biti prihvatljiv, a nadam se da će tom u donošenju Izbornog zakona biti konsenzus. Oko onih pitanja oko kojih postoji konsenzus mislim da to treba staviti u Izborni zakon. Oko kojih ne postoji, treba naprosto primjenjivati postojeća sadašnja rješenja i na određen način tako 5 rpevazilaziti to starnje. Izvinite za ovu rečenicu, ono je čisto moj stav sprem većnekih pokušaja da se u predlaganju novih zakona zauzmu čvrste pozicije. Dakle, mi smo i razgovarali sa gospodinom Šurijanom vezano za ovaj zakon i on je prihvatio jedan takav pristup da se konsenzusom dođe, a sve što nije konsenzusom, primjenjuju se sadašnja rješenja iz izbornog procesa, koji smo do sada imali, čime niko ne bi bio ugržen da će prijekim putem biti mijenjane neke odredbe, određenih zakonskih, odnosno ustavnih akata. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Špirić ispravka. Čega, vidjet ćemo.
Dame i gospodo, poslovnička mogućnost postoji danas samo da se stavi Izborni zakon, koji je u skladu sa Poslovnikom. Da bi Izborni zakon HDZ-a, koji je podnesen na Predstavničkom vijeću, mora neko od delegata da stane iza njega. Da bi zakon Savjeta ministara bio alidna podloga, mora biti bez alternativa, a mi imamo jedan legalni prijedlog u skladu sa Poslovnikom ovo o čemu govori gospodin Genjac a toje prijedlog delegata Nikole Špirića sa grupom delegata i da se ne igramo zavr... Ja sam za sve zakone da idu po skraćenom postupku radi vremenskog roka, jer ne postoji mogućnost, poštujući Poslovnik da do 22.juna u redovnoj proceduri dođemo do Izbornog zakona. Dakle, danas imamo samo jedan legalan i legitiman prijedlog. Samo to. Hvala vam lijepa.
Ivo Divković, izvolite.
Ja imam u stvari jedno pitanje. Gdje stoji u kojem dokumentu stoji da je legitiman jedino zakon koji ide bez alternativa? Gdje to piše?
Hvala lijepa. Javlja li se još netko. Javlja se gospodin Genjac,oko dnevnog reda naravno.
Da se kolega Špirić i ja malo bolje razumijemo. Po članu 100.ne možemo razmatrati ni jedan zakon, to je jasno. Po članu 99.također, ne možemo na današnjoj sjednici ni jedan zakon. Za što? Zato što član 99. podrazumijeva komisijsku fazu svakog zakona i proceduru koja se skraćuje. Dakle, samo se procedura i rokovi skraćuju, ali i ona podrazumijeva komisijsku fazu. Dakle, moraju svi zakoni na komisiju, a nakon toga na plenarnu fazu, odnosno na parlamentarnu fazu. 6
Hvla lijepa. Opet Špirić, pa Spahić.
Ja se i gospodin Genjac dobro razumijemo. Ja insistiram na tome. Ovdje se kaže, u skladu sa članom 76. Poslovnika, znači delegat može da pokrene inicijativu, a u skladu sa Poslovnikom 99.gdje se insistira n skraćenom postupku. Dakle, danas se prihvata delegatska inicijativa da ovaj izborni zakon upravo prođe tu proceduru. Znači, razumijemo se mi i to je jedini zakon koji po ovoj proceduri može da ide. Ako se primijeni striktno Poslovnik.
Hvala lijepa. Gospodin Spahić.
Gospodine predsjedavajući, pošto je sasvim jasno da je sada iz ove debate Špirić-Genjac prihvaćeno da se ne radi uopće o tome da na današnjoj sjednici razgovaramo o vašem izbornom zakonu. Kad vi završite raspravu u Kolegiju, ja ću da nastavim.
Moramo se malo dogovarati. Molim vas kolege, ne znači to ako smo se mi konsultirali da je dopuštena rasprava i po klubovima na bilo koji način. Izvolite.
Znači, rasprava Špirić-Genjac je omogućila da dva delegata konstatiraju na kraju da je ovo samo inicijativa što je dobro, ali nije dovoljno za to da danas utvrđujemo na ovaj način vrijednost, važnost, mogućnost predlaganja i inicijative prema Domu naroda i Predstavničkom domu od strane ovlaštenih ustavnih predlagača kao što je Vijeće minsitara, odnosno kao što su poslanici drugog doma. S druge strane nigdje u Poslovniku ne stoji, kad je riječ o prijedlogu HDZ-a da treba neko da ga preuzima. To je legitiman prijedlog. HDZ ima poslanika u, koji je nazočan, kako bi se reklo na sjednici Predstavničkog doma, podnesen je legitimno prijedlog i on ima svoju proceduru kroz Predstavnički dom i doći će vjerovatno i na Dom naroda. Nema ptorebe da se vrši nikakav dodatni pristup bilo koga u Domu nroda. To što se tiče duha i karaktera jednog i drugog Poslovnika Parlamenta prijedlog HDZ-a. Što se tiče trećeg prijedloga, to je prijedlog u dva dijela, kako bih rekao, dijela, ima svoje i alternative. Također, s obzirom na činjenicu da je ovlašten predlagač Vijeće ministara, Vijeće ministara može da izađe sa prijedlogom koji može biti u raspravi prihvaćen, odbačen, ali mora biti razmotren, kao što je predlagač legitiman Špirić predstavnik HDZ-a, odnosno HDZ, tako je i Vijeće ministara legitiman predlagač. Zato bih ja predložio slijedeće da skratim. 7 Prvo, da se na današnjoj raspravi koncentriramo na činjenicu da postoji legitimna inicijativa, s obrazloženjem koji je dao gospodin Špirić to je sve. Što se tiče HDZ-a, nadam se da ćete prihvatiti moje obrazloženje tumačenja Poslovnika Predstavničkgo doma i Doma naroda, a što se tiče Vijeća ministara, insistiram, jer smatram da je to sasvim korektno, a oni imaju pravo da se sa tom inicijativom pojave, kako će ona imati sudbinu u samom izjašnajvanju u samoj proceduri, mislim da će Kolegij prihvatiti da se oko toga nema razloga sad naknadno usaglašavati i da možemo, kako bih rekao, otvoriti raspravu o dnevnom redu i zaključiti šta danas možemo raditi. Ja to predlažem, ne kao kompromis nego kao odbranu legitimnih prava, da delegati jednako kao i Vijeće ministara, kao i Predsjedništvo imaju pravo ponuditi zakonski prijedlog. To će se pokazati vrlo brzo u toku rasprave oko zakona o manjinama i do kakvih apsurdnih situaicja dolazimo, pa ne bih htio da otvaram, samo bih rekao da se slažem sa gospodinom Genjcem da se vodi računa o novom poslovniku i da to bude prvo i drugo čitanje, jer ja nisam tražio, sad oko dnevnog reda da kažem nešto, nikako da odmah bez čitanja, amandmana od strane Predsjedništva, od strane Vijeća ministara bude u formi prijedloga ovaj zakon o nacionalnim manjinama. Smatram da je sasvim korektno da je Ustavno-pravna komisija prošla obadvije faze. Nije bilo niti jednog amandmana, niti prijedloga, sasvim smatram nekorektnim da onoš to smo dobili od Vijeća ministara, ja se nadam da su svi dobili delegati, volio bih da to bude poslednji put, da jedno Vijeće ministara ili neki službenik Vijeća ministara, pomoćnik se obraća sa delegatom i sa Domom naroda. Vodili bi računa o tome da je legitiman prijedlog delegata. Imate mogućnost da prihvatite zakon, da ga odbacite, da date amandmane ili ne, ali da se dopisujete sa delegatom i da vi objašnjavate šta je primjereno a šta nije primjereno delegatu i Domu naroda, to vijeće naroda nema ni po svom poslovniku ni po Poslovniku Skupštine pravo da radi i jedino iz čega možemo izaći iz ove situacije jeste, da ja ostajem pri onome što je Ustavno- pravna komisija rekla, a dat ću obrazloženje kad bude na dnevnom redu.
Hvala gospodinu Spahiću. Mislim da se niko ne javlja i zato ću ja sad vas pozvati o predloženim promjenama dnevnog reda na redoslijed. U čemu je gospodine Divkoviću problem? Izvolite. O dnevnom redu raspravljamo.
Ja predsjedavajući hoću da podsjetim nas sve, prije nego što vi date na glasanje, da u članku 76. našeg poslovnika, decidno stoji prijedlog zakona može iznijeti svaki izaslanik, komisija doma, Zastupnički dom, kao i Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH u okviru njihovog djelokruga. Prema tome, u skladu sa ovim člankom,praktično Prijedlog zakona koji je iznio gospodin Mariofil Ljubić, nije prijedlog zakona HDZ-a, koliko ja znam, nego je gospodin Ljubić na Predstavničkom domu rekao da predlaže zakon, kao zbrinuti građanin. Ovdje ja ne vidim da negdje ima formulacija, da zabrinuti građanin može predložiti Izborni zakon i ne smatram legitimno da taj prijedlog uđe u proceduru ovog doma. 8
Hvala lijepa.
Ja bih htio svega da kažem, kao da sam maloprije želio da zaštitim integritet svakog predlagača, Vijeća ministara, delegata Špirića i poslanika Ljubića, želio bih reći da ne razumijem uopće da mi možemo bilo kakvo karakterizirati izjave poslanika. Gospodin Ljubić je legitimni poslanik u Domu naroda, odnosno u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i bez obzira šta je on pri tome govorio uobrazlaganju, on kao poslanik ima pravo to da uradi. Ima pravo da govori kao poslanik i ima pravo kao i vi što možete kao delegat. Ne branim nikakvu poziciju Ljubića, nego branim poziciju nekog ko ima takvu osnovu koja je utemeljena u Poslovniku i u Ustavu i ne bih želio da mi ovdje o tome diskutiramo. Ja sam vas upozorio da nije korektna primjedba da se traži od vas, od delegata, mojih kolega i od mene da ja podržavam neki prijedlog bilo HDZ-a, bilo Ljubića, bilo koga iz Predstavničkog doma, kao što nije korektno da tražimo podršku da neko ovja prijedlog Špirićev iz recimo grupacije bilo koje političke partije u Predstavničkom domu sad predlaže i animira kad je to već urađeno na legitiman način. To neka Predstavnički dom rasčisti ima li nekih problema, ali ovdje mi nemamo razloga ... u tom slučaju i u poziciji ovog poslanika.
Hvala lijepa. Odmah da vas izvijestim bez diskusije, nego samo mala obavijest. Mi smo se ovdje konzultirali i prije sjednice i sada smo mišljenja da Prijedlog Ljubićev ne udovoljava poslovničke kriterije i da on neće biti predložen kao sastavni dio dnevnog reda. Dopustite mi da idemo na glasanje o prijedlozima za izmjene dnevnog reda, na način kako su predložene. Gospodo Divkoviću i Spahiću, možemo li nstaviti? Dakle, prvi je prijedlog bio da kao drugu točku stavimo Izbor članova izaslanstava Parlamentarne skupštine BiH u Organizaciju o evropskoj sigurnosti i suradnji, centranoevropskoj inicijativi, Interparlamentarnoj uniji i Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, iz proste činjenice što će jedno od ovih tijela danas u tri sata danas konstituirati zajedno sa izabranim u Domu naroda pa ako mi izvršimo izbor da i taj termin postignemo. Ko je zato da ovu točku dignemo na drugu poziciju? Jednoglasno. Hvala vam lijepa. To smo usvojili. Slijedeći prijedlog je bio da se uvrste po članu 99. Izborni zakon, prijedlog Vijeća ministara i prijedlog delegata gospodina Špirića. Tu je, dakle, naravno izjašnjavanje po članu 99. o proceduri. Ko je zato da uvrstimo prijedlog Vijeća ministara u proceduru po članu 99. Jednoglasno. Hvala lijepa. Ko je zato da uvrstimo u proceduru po članu 99. Prijedlog gospodina Špirića? – 13 je za. Dakle, uvršteni su u proceduru po članu 99. i to na poziciju broj 16. 9 Prije odgovora na izaslanička pitanja i izaslaničke inicijative. Izjašnjavamo se o prijedlogu gospodina Tokića da li ćemo u dnevni red uvrstiti izmjenu članova komisije, jer to nismo na prošloj sjednici uradili zbog toga što gospodin Tokić nije prisustvovao sjednici. Ko je za to da uvrstimo? Jednogasno, to je sada točka 17. opet prije izaslaničkih pitanja. Ovim smo mi, Novaković. Znači prijedlog je da u dnevni red uvrstimo utvrđivanje odgovornosti predstavnika zajedničkih organa za provođenje, za poboljšanje politike i bezbjedonosne situacije u BiH.
Je li može prije izjašnjenja dnevnog reda.
Može, izvolite.
Predsjedavajući, dame i gospodo izaslanici, ja bih molio da u jednoj atmosferi u kakvoj treba da radimo pridržavamo se termina koji stoje u Ustavu BiH. Ne znam da li ste uočili, ali institucije BiH, ljudi u raspravi različito nazivao. Neki nazivaju centralne institucije, nekima se bolje sviđa zajedničke institucije, nekima se sviđaju, govore državne institucije, ali bar kod formulisanja tački dnevnog reda, institirao na ustavnoj kategoriji “institucija BiH” ne postoje zajedničke institucije, ne vidim ja toliko loše ništa u tome, ali da se držimo poslovnički, jer vidim da kod nekih već po izrazu lica, nekima se više sviđa ovo, da bar kod formulisanja prijedloga dnevnog reda imamo to u vidu. Stavljam na glasanje prijedlog gospodina Novakovića, da li u dnevni red uvrstiti točku onako kako sam upravo pročitao. Ko je za? 5 je za. Ko je protiv? 2 protiv. Suzdržani? Konstatiram da ova inicijativa nije dobila podršku da danas bude uvrštena u dnevni red. Dopustite mi sada da vam pročitam Prijedlog dnevnog reda sa usvojenim izmjenama. Je li sve u redu u medijima. Jeste. 10 Dakle, prijedlog za današnju sjednicu dnevnog reda izgledao bi ovako: 1. Izvješće Komisije doma naroda o usuglašavanju o Prijedlogu odluke o izmjenama i dopunama Odluke o organizaciji Tajništva Parlamentarne skupštine BiH; 2. Izbor članova izaslanstava Parlamentarne skupštine BiH u Organizaciju o evropskoj sigurnosti i suradnji u Centralnoevropsku inicijativu, u Interparlamentarnu Uniju i u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope; 3. Nacrt zakona o sportu – predlagač izaslanik Sejfudin Tokić; 4. Prijedlog zakona,ja naravno uvažavam intervenciju Halida Genjca, ali ovdje tako piše, meni je jasno o čemu se radi. Prijedlog zakona o praznicima BiH – predlagač izaslanik Sejfudin Tokić; 5. Prijedlog zakona o pravima etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina, predlagač izaslanik Ibrahim Spahić; 6. Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH – predlagač Vijeće ministara BiH; 7. Nacrt zakona o udrugama i fondacijama BiH – predlagač Vijeće ministara BiH; 8. Sporazum između Vijeća minsitara BiH i Saveznog vijeća Švicarske o ponovnom prihvatanju državljana BiH i državljana Švicarske – sporazum o ponovnom prihvatu; 9. Ugovor o Državnoj granici između BiH i Republike Hrvatske kao i mišljenje – Informacija o ugovoru o državnoj granici između Republike Hrvatske i BiH i Sporazum o prioritetima o provedbi ugovora; 10. Sporazum ounapređenju i zaštiti investicija između BiH i Republike Grčke; 11. Ugovor o socijalnom osiguranju između BiH i Republike Hrvatske; 12. Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Hrvatske sa Protokolom o definiciji pojma proizvoda s porijekom i načinima administrativne suradnje sa prilozima I-IV i zapisnikom o suglasnosti; 13. Izvješće o radu komisije za razmatranje lica naturaliziranih poslije 6.travnja 1992.godine i prije stupanja na snagu Ustava BiH; 14. Izvješće o realiziranju Aneksa VII Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH; 15. Prijedlog rezolucije o povjerenju i pomirenju u BiH – predlagač izaslanik Ibrahim Spahić; 16. Prijedlog izbornog zakona Vijeća ministara i Prijedlog izbornog zakona izaslanika Nikole Špirića; 17. Izmjena članova komisija; 18. Odgovori na izaslanička pitanja i inicijative. Ko je zato da usvojimo dnevni red, na način kako smo ga sada, izvolite. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili dnevni red. Također, konstatiram da ste uz svaku točku dnevnog reda dobili odgovarajuće mišljenje pripadajuće komisije ovog doma. Dakle, da imate kompetirane materijale za raspravu o svakoj točki dnevnog reda. 11 Ja vas sada pozivam da pređemo na prvu točku dnevnog reda. Ad. Izvješće Komisije Doma naroda o usuglašavanju o Prijedlogu odluke o izmjenama i dopunama Odluke o organizaciji Tajništva Parlamentarne skupštine BiH Ovdje se radi o glasovanju u drugom krugu. Vi znate da nije bilo suglasnosti u Kolegiju i sad ćemo tako poslovnički kaže glasovati samo entitetski i to tako kažu samo protiv. Jesam li ja to dobro rekao, pa pozivam delegate izaslanike iz Federacije da se izjasne, treba možda još što šta ovdje objasniti. To je član 60. Poslovnika. Izjašnajvamo se samo protiv i entitetski. Ko je protiv iz Federacije Izvješća Komisije itd.? Nije niko. Sada pozivam delegate iz RS da se izjasne o članu 60. Ko je protiv, da li je neko protiv izvješća Komisije Kolegija Doma naroda o usaglašavanju protiv odluke? Izvolite. – 5. Odluka nije usvojena. Idemo na sledeću točku dnevnog reda. Ad.2. Izbor članova izaslanstava Parlamentarne skupštine BiH Vi ste prijedlog odobili svi. Imate pred sobom prijedlog. Predstavnički dom je to usvojio. Da li neko želi raspravljati po ovoj točki? Da li predstavnici klubova imaju kakvo obrazloženje. Nemaju. Ako nema. Ima, izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, dame i gospodo, prema članu 145. Poslovnika Doma naroda Parlamentrne skupštine BiH, propisano je da prije imenovanja članova Parlamentarne skupštine BiH, koji će učestvovati u međunarodnim parlamentarnim skupštinama ili drugim međunarodnim institucijama. Propisano je, dakle, da Kolegij u koordinaciji sa Kolegijem Predstavničkog doma, utvrdi koliko članova moraju izabrati oba doma. Kolegij će nastojati da pronađe proporcionalnu formuliu, ponavljam, Kolegij će nastojati da pronađe proporcionalnu formulu koja oslikava ukupan sastav Parlamentarne skupštine BiH. Iz prijedloga kojeg smo dobili danas, proizilazi da u četiri ove delegacije, delegaciju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, Organizaciju za evropsku sigurnost i saradnju, Centralnoevropsku inicijativu i Interparlamentarnu grupu u Interparlamentarnoj uniji je predviđeno ukupno 25 pozicija Parlamentarne skuptine BiH. Ukoliko se pažljivo izanalizira prijedlog kojeg smo dobili od Kolegija, kako dakle piše u samom prijedlogu, proizilazi da je, za Stranku demokratske akcije BiH, predviđena samo jedna pozicija i to pozicija vezana za Interparlamentarnu grupu u Interparlamentarnoj uniji. 12 Stranka demokratske akcije BiH, u Parlamentarnoj skupštini BiH, ima deset poslanika ili od prilike 18%, imajući u vidu cjelokupan stastav Parlamentarne skupštine BiH. Ukoliko se to sada dovede u odgovarajući omjer sa brojem 25 – 18% od 25 ukoliko ćemo poštovati Poslvonik, proizilazi da SDA BiH treba da participira u ovih 25 pozicija sa najmanje 4 a najviše 5 pozicija, odnosno 4,5 koliko računica pokazuje. Cijeneći, dakle, da je za sada po ovom prijedlogu SDA zastupljena samo sa jednom pozicijom iponavljam to je Interparlamentarna grupa u Interparlamentarnoj uniji BiH. Ja želim, dakle, da kažem da Kolegij nije poštovao princip koji je propisan članom 145. Poslovnika a koji govori o njegovoj obavezi da pronađe proporcionalnu formulu koja oslikava ukupni sastav Parlamentarne skupštine BiH. Ovaj prijedlog ne odslikava ukupni sastav Parlametarne skupštine BiH iz malo prije navedenih razloga. Ja mogu napraviti još jednu elaboraciju, koja je još strožija od ove o kojoj sam sad govorio, ali mislim da nema potrebe, mislim da i ova jasno ukazuje da se nije vodilo računa o ovom kriteriju. Ja zahtijevam od Doma naroda Prlamentarne skupštine da povede o ovoj činjenici računa i da se princip izbornog rezultata, koji se primjenjuje svugdje u svijeteu kod formiranja parlamentarnih delegaicja a evo i kod nas u Poslovniku je to obaveza ovdje, ispoštuje od strane ovog doma. Želim dalje da vas obavijestim, da Klub bošnjaka, nije zauzeo stav u Domu nroda Parlamentarne skupštine BiH, nije zauzeo stav na jutršanjoj sjednici oko sastava delegacija ili delegata koji će biti delegirani u ove delegacije. Pošto to, dakle, nije urađeno a ovdje imamo ovaj prijedlog, ja predlažem da se u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, kao delegat iz Dima naroda imenuje gospodin Halid Genjac, član i delegat SDA. Hvala vam.
Hvala gospodine Džaferoviću. Ima li još, da Živković pa Jusufović.
Gospodo predsjedatelji kolege zastupnici, delegati, samo jedna načelna primjedba u skladu sa člankom 145. Poslovnika, gdje se kaže da će Kolegij u koordinaciji sa Kolegijem Zastupničkog doma utvrditi koliko članova moraju izabrati oba doma i da će nastojati da pronađe razmjernu formulu, koja oslikava ukupni sastav Parlamentarne skupštine BiH u skladu sa onim što smo i ranije govorili o drugim točkama dnevnog reda o statusu ovog doma, ja izražavam svoje načelno nezadovoljstvo participacijom Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u ovim predstavništvima za komisije u drugim evropskim institucijama, jer mislim da domovi nisu ravnopravno tretirani i da je prijedlog ide daleko i suviše daleko u korist Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Gospodin Jusufović. 13
Gospodine predsjedavajući, s obzirom da je kolega Džaferović iznio u vezi sa ovom tačkom svoj stav, tačno je da formalno nismo imali stav kao klub, predlažem da 5 do 10 minuta, možda deset minuta dovoljno je da ovu pauzu, kako bi Klub izašao sa svojim stavom, jer smo imali neke naknadne konsultacije, tako da formalno pravno nismo obavili tu proceduru.
Zahvaljujem, bit će vrlo brzo pauza. [[PAUZA]] Izvolite gospodine Jusufoviću na točki smo izaslanstva.
Mi smo vrlo brzo izvršili konsultacije, ja želim vas izvijestiti da Klub odlučivao o ovome i otklonio nedostatke i ostajemo znači većinom glasova, ostajemo pri prijedlogu koji ste dobili u materijalu.
Hvala lijepa, je li se još neko javlja za raspravu? Gospodin Džaferović se javlja.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Klub bošnjačkih delegata je većinom glasova, dakle, protivno glasovima delegata Stranke demokratske akcije koji su tamo dvojica podržao prijedlog Kolegija. Ja za ovom govornicom samo želim još jedanput da svima nama, skrenem pažnju da ovo što se namjerava učiniti u narednim minutima, kada je u pitanju izbor članova ovih delegacija je protivno Poslovniku i protivno principu izbornog rezultata. Protivno je onim principima sa kojim treba da idemo u ove parlamentarne delegacije, a posebno u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope. Želim da kažem da politička stranka koja je osvojila najviše glasova u BiH ne participira u onom omjeru koji joj pripada ni izbliza koji joj ne pripada ni iz bliza u ovim delegacijama. Sramotno je da politička stranka koja je osvojila najveći broj glasova u BiH, prema ovom prijedlogu neće biti zastupljena u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope.
Hvala lijepa. Ako se niko više ne javlja, meni ostaje, bez obzira na različita mišljenja samo zadaća da vas pozovem na glasanje o, redom, kako kod mene piše, pa vas molim da slušate. Organizacija o evorpskoj sigurnosti i suradnji. Prijedlog je da to bude gospodin Ivo Divković. 14 Ko je zato da u ime Doma naroda gospodin Ivo Divković? – 13 za. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? – 1 Konstatiram da je gospodin Ivo Divković imenovan u ime Doma naroda u Organizaciji o evorpskoj sigurnosti i suradnji. Sada se izjašnajvamo o našim kandidatima za Centrlano evropsku inicijativu. Kandidati su Munib Jusufović i Dragutin Ilić. Ko je zato da spomenuta gospoda budu imenovani u Centralno evorpsku inicijativu? – 13 za. Provit? Suzdržanih. - 1 protiv. - Konstatiram da su gospoda Munib Jusufović i Dragutin Ilić imenovani u Centralno evorpsku inicijativu u ime Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sada se izjašnjavamo o našim kandidatima za Interparlamentarnu uniju. Kandidati su gospoda Ibrahim Spahić, gospodin Ivo Živković i gospodin Dragutin Rodić. Ko je zato da gospoda? – 12 za. Ko je ptotiv? – nema protiv. Suzdržanih? – 1 suzdržan. Fali nam jedan glas. Dva suzdržana, ne fali. Hvala lijepa. Konstatiram da su gospoda Ibrahim Spahić, Ivo Živković i Dragutin Rodić izabrani u Interparlamentarnu uniju u ime Doma naroda. Sada vam predlažem da se izjasnimo o našim kandidatima za Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope. Kandidati su gospodin Sejfudin Tokić i gospodin Goran Turjačanin. Ko je zato da imenovana gospoda budu imenovani? – 12 za. Ima li protiv? – 1 protiv. Ima li suzdržanih? – 1 suzdržan. Konstatiram da su gospodin Sejfudin Tokić i Goran Turjačanin imenovani u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope u ime Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na točku 3. dnevnog reda. To je, ja ću pored upozorenja gospodina Genjca, koje je sasvim ili poslovnički i ustavno u redu, čitati naslove kako smo dobili od predlagača, pa molim da to ne izaziva raspravu, ubuduće će vjerojatno i od predlagača dolaziti. Ad.3. Nacrt zakona o sportu – predlagač gospodin Sejfudin Tokić Vi ste zakon dobili kao i stav nadležne komisije, u ovom slučaju to je Ustavno-prvna komisija. Ovo je prvo čitanje tog zakona, saobrazno članu 90.našeg poslovnika. Mi ćemo, naravno, prvo raspravljati kako taj član i kaže o općim načelima o ovom zakonu. Da li se neko javlja da raspravlja u tom smislu? 15 Javlja se gospodin Ivo Divković.
Ja vjerujem da je gospodin Tokić ovaj zakon stavio u parlamentarnu proceduru. Međutim, ovaj zakon je podnijelo više zastupnika i poslanika. Imate ovdje potpise.
Prihvaćam.
Imate ovdje i potpise koji su bili još u prošlom sazivu. Prema tome i u dnevnom redu je bilo da je predlagač gospodin Tokić, a predlagači su pet zastupnika i poslanika iz prošlog saziva Parlametnarne skupštine BiH, među kojma je i moja malenkost.
Gospodine Divkoviću ja se vama ispričavam. Ja ne bih uspio ovu sjednicu dovesti do kraja da nemam podsjetnik pred sobom. Ja ga u dobroj mjeri koristim, a nekad i improviziram što nije dobro. Kod mene piše ovako kako ja izgovaram. Ja se još jednom ispričavam. Trebalo je da piše drugačije, a evo uvažava se ta ispravka. Dakle, ja vas pozivam, želi li neko raspravljati o općim načelima. Želi gospodin Špirić.
Dame i gospodo delegati, cijenjeni gosti, Nacrt zakona o sportu, je bio uprvo ovaj nacrt zakona o sportu je bio uprošlom sazivu Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH i ono oko čega smo se mi sporili u tom sazivu jeste bio ustavni osnov. Kolega Divković je u pravu, kada kaže da je bilo više potpisnika i predlagača kao poslanika, ali da bismo udovoljili poslovničkoj strukturi našoj, onda je moralo iza ovog prijedloga da stane delegat da bismo mogli da raspravljamo. Ja neću da ulazim u to za što nisu i ostali koji su predlagali u Predstavničkom vijeću. No, ono na šta želim da skrenem pažnju jeste izvještaj Ustavno-prvne komisije u kojem se navodi za sve ove prijedloge da smo mi došli do zaključka da postoji ustavno-pravni osnov za izjašnjavanje o nacrtima i prijedlozima zakona. Ja želim da kažem da smo mi tu imali različita mišljenja i da bi dobro bilo da se kaže barem kod pojedinih zakonskih projekata kakav je omjer bio glasanja na Ustavno-pravnoj komisiji. Želim lično da kažem kad je u pitanju Zakon o sportu ili Nacrt zakona o sportu, da je gospodin Rodić i ja iz reda srpskog naroda smo sporili ustavni osnov ovog zakona, da su ostali glasali da postoji ustavni osnov i iz tih razloga, poslovnički je Ustavno-pravna komisija donijela odluka da posotji ustavni osnov. Ja sam pripremio amandmane, vezano za ustavni osnov i želim da vam pročitam te amandmane i ono što je meni lično žao jeste da i najbolje stvari u BiH, 16 nekad i sa preuranjenom inicijativom mi zakujemo. Ja sam tada predlagao da se pitanje sporta reguliše sporazumom između entiteta. Da smo to uradili mi bi do sada imali reprezentacije koje nasutpaju u ime BiH vani, nažalost, mi smo majstori da se oko zakonskih projekata nadmudrujemo i da stvari na terenu neidu onako kako bi građani ili kako bismo mi željeli da idu. Dakle, predmet amandman na Zakon o sportu. Amandman 1. Ustavni osnov za donošenje zakona ne postoji, odnosno nije utvrđen Ustavom BiH, te predlažem da se Nacrt zakona odbaci kao neustavan. Obrazloženje. Preambula ovog prijedloga ne opravdano se poziva na slijedeće članove Ustava BiH. član 2. stav 1. koji je posvećen ljudskim pravima. Obrazloženje. Ovim članom se reguliše da će BiH i oba entiteta obezbijediti najviši nivo međunarodno priznatih ljudskih prava i osnovnih sloboda, te da će u tom cilju postojati komisija za ljudska prava za BiH, kako je predviđeno Aneksom VI Okvirnog sporazuma za mir. Ovako generalna postavka ne upućuje na adekvatno opravdani ustanvi osnov za donošenje ovog zakona, budući da se pod ljudskim pravom i osnovnom slobodom može podrazumijevati pravo na na uređenje sporta u entitetu, tim prije što navedeni član Ustava govori i o pravu entiteta na uređivanje ove oblasti, zasnovane prvenstveno na principima dobrovoljnog udruživanja, a ne nametanja po sili zakona. Član 2. tačka 2. međunarodni standard. Obrazloženje. Ovim članom se reguliše da se Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, kao i njeni protokoli direktno primjenjuju u BiH, te da imaju prioritet nad svim drugim zakonskim projektima. Navedenom konvencijom ni njenim protokolima se ne navodi obaveza administrativnog regulisanja sporta, bar ne u smislu ustanovljavanja državne ingerencije nad sportom niti bilo kakva regulacija ove oblasti mimo Ustava kao najvišeg pravnog akta jedne države. Član 3. stav 3. nabrajanje sloboda. Obrazloženje. Od svih ljudskih prava i osnovnih sloboda taksativno nabrojenih tačkom od a. do m. ni jedno od njih ne govori o zakonskoj obavezi da se sport reguliše isključivo na nivou BiH. Namjeru da u okviru ove ustanove odredbe pronađu ustavni osnov za svoj prijedlog, predlagači pokušavaju da nađu tačku i. u tački i. Koja govori o slobodi mirnog okupljanja i slobodi udruživanja. Već i sama definicija na koju se pozivaju u dovoljnoj mjeri da se za mirno okupljanje i udruživanja podrzaumijeva dobrovoljnost a ne državna prisila, niti određiva pravila igre, ne određiva pravila igre od strane države. Interesantno je da, međutim, predlagači nisu uz prijedlog dostavili niti jedan prijedlog zahtjev ili akt bilo kakve sportske asocijacije, niti udruženja, kojim bi se tražilo donošenje zakona, ukazivalo na smetenje o ovom okupljanju, udruživanju ili požalile na eventualne opreke kršenja ljudskih prava i osnovnih sloboda zabrane okupljanja i slično. 17 Iz Prijedloga nije vidljivo da li su se predlagači obratili bilo kojoj od ovih institucija ili organizacija, a na šta bi se u smislu člana 77.tačke e. Poslovnika doma naroda bili dužni prilikom podnošenja inicijative za donošenje ovog zakona. Član 3.stav 5.a) Obrazloženje. Član 3. Ustava BiH reguliše nadležnosti između institucija BiH i njenih entiteta. Taksativno od a. do j. su nabrojane nadležnsoti BiH, a nigdje nema ni pomena o sportu i sportskim oblicima organizovanja. Tačkom 3. istog člana se precizira da sve funkcije i ovlaštenja koja nisu izričito date institucijama BiH pripadaju entitetima. Dakle, sport kao oblik društvenog organizovanja je u nadležnosti entiteta, sve dok se entiteti ne dogovore drugačije, a što je propisano istim članom Ustava BiH. Predlagači se čak i pozivaju upravo na član 2. i to na stav 5. a koji na njihovu žalost kaže slijedeće. Bosna i Hercegovina će preuzeti nadležnosti za druge poslove po kojima se entiteti dogovore za poslove predviđene Aneksom V-VIII Opšteg okvirnog sporazuma, ili koji su potrebni za očuvanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta, političke nezavisnsoti i međunarodnog subjektiviteta BiH, u skladu sa podjelom nadležnosti između institucija BiH. Po potrebi mogu se formirati dodatne institucije za obavljanje ovih nadležnosti. Dakle, odredbe Ustava na koji se poziva obrazloženje ovog prijedloga, uopšte ne odgovaraju osnovama za donošenje ovog zakona, ciljevima prijedloga, niti opravdavaju namjeru da se kao i sam prijedlog navodi jedno dobrovoljno udruženje građana a sportski savezi to i jesu, sankcionišu zakonom i to isključivo na državnom nivou. Time predlagači ne samo da opovrgavaju tezu iznijetu u Nacrtu zakona o udruženjima već u ovom slučaju formiranje stručnog savjeta uvede princip subordinacijija administriranja na državnom nivou, ne obrazlažući za što se isti princip ne može primijeniti u entitetima. U ovom prijedlogu, odnosno njegovom obrazloženju nema ni naznake o potrebi obezbjeđivanja odgovarajućih sredstava, izvora za njihovo obezbjeđivanje i ostalih neophodnih sredstava za realizaciju ovog zakona, što bi bila, naravno, obaveza. Budući da je sport u nadležnsoti entiteta, odnsono da entiteti imaju pravo na uređenje ove oblasti društvenog života i s obzirom da sport nije izričito naveden kao nadležnost institucija BiH, ustavni osnov za donošenje ovog zakona može biti samo dogovor entiteta, u skladu sa odredbama člana 3. stav 5. Ustava BiH, koji još nije postignut a nametanje rješenja u vidu državnog zakona bi mi moglo djelovati kontra- produktivno na procese dogovaranja koji su u toku. Pošto se radi o materiji o kojoj se objektivno mora dogovoriti, između odgovarajućih entitetskih sportskih saveza, u cilju opravdanio istaknute potrebe učešće na međunarodnim sportskim takmičenjima i s prvom mi se čini potreba zajedničkih međuentitetskih programa rada i stvaranja dobrovoljnih sportskih asocijacija na nivou BiH, umjesto donošenja zakona koji nema validan ustavni osnov. Na osnovu činjenice, dakle, ovog svega što sam rekao, ja predlažem da se ovaj zakon odbaci kao neustavan a da podržimo proceduru dogovaranja međuentitetskog, da se jednim dogovorom ova materija reguliše ili da entiteti, shodno Ustavu prenesu dio ovlaštenja na institucije BiH da se ova oblast zakonski uredi. Hvala vam lijepa. 18
Hvala lijepa gospodinu Špiriću. Javio se gospodin Tokić kao predlagač.
Poštovana gospodo, ja sam iznenađen hrpom riječi iza koje ne stoji nikakvo uporište. Naprosto, ko god danas hoće da slijedi evorpsku demorkatsku tradiciju, ima upravo obavezu da ostavi, da omogući sportu da sam se udružuje i sam rješava svoja pitanja. Ne smije biti uplitanja u slobodu udruživanja nevladinih organizacija, a među takve spada i udruženja, a među takve spadaju i sportska udruženja. Međutim, ovdje imamo očito jedno negativno uplitanje i to potpuno odvojeno izvan stvarnog života. Gospodine Špiriću da ste pažljivije pratili raspravu o ovom zakonu, čije je pojavljivanje u dnevnom redu sprečavala ista retorika kakvu sam čuo od vas, onda bi znali da je u Banja Luci, Bijeljini, Sarajevu, na puno skupova jasno izražena volja sportskih udruženja i asocijacija iz svih dijelova BiH, uključujući i RS, da mogu se slobodno udruživati da im se stvori zakonski okvir da se mogu organizovati. Imate još jednu činjenicu. Proces je davno otišao ispred ovakvih političkih retorika. Stvoreni su udruženja, sportska udruženja, asocijacije sportskih udruženja na nivou BiH, ali ona nemaju zakonski okvir. Zakonski okvir će djelomično biti ublažen ond akad se usvoji zakon o udruženjima i fondacijama, ali specifičnost sporta, također, neće biti riješeno tim zakonom i zbog toga smo se odlučili za ovaj zakon gdje smo rekli da treba riješiti i početi rješavati pitanje vrhunskog sprta, gdje treba početi rješavati pitanje sportskih manifestacija od interesa za oba entiteta sva tri naroda, dakle ukupno za BiH. Ja sam vrlo, vrlo razočaran, jednom političkom retorikom koja predstavlja ostatke blokada svijesti iz ’95.godine, kada se rat završio i kada se razvijala rasprava o tome da nikada neće iz RS neko učestvovati u reprezentaciji BiH ili pak niko iz Zapadne Hercegovine nikad neće stati u reprezentaciju i učestvovati kao tim u ime BiH na sportskim takmičenjima nego će naravno to ostvarivati u Hrvatskoj i SRJ. Vjerujte odavno u Jugloslaviji i odavno u Hrvatskoj su odustali, ne pada im napamet da rade takve stvari, a ovdje što imamo naprosto, ja mogu samo navesti kao netačnost, ustavni osnov je potpuno jasno naveden, ustavni osnov je , uzgred da bude rečeno, provjeren i sa onima koji tumače Dejtonski mirovni sporazum i Ustav BiH. Ustavni osnov je i korišten, da vam još nešto kažem, postoje političke strukture koje su otišle dalje. Čitav zakon je baziran na onome što predstavlja dogovor, prvo članova predsjedništva, vezano za sportsko predstvljanje BiH i ono što predstavlja dogovore u okviru Olimpijskog komiteta. Ne sumnjam ja da se logikom zacrvenjenih glasova sa ove strane može danas spriječiti, dati na usaglašavanje ovaj zakon, ali gospodine Špiriću i gospodo ja vas upozoravam time se zaustalvja život. Provjerite kod svojih takmičara,kod ljudi kojima je sport jedina preokupacija da li radite u njihovom interesu ili u interesu jedne olitike politike koju bi trebali svi odavno napustiti. Provjerite to, a uzgred budi rečeno, ja kao predlagač, jedan od predlagača zakona, sasvim je u pravu gospodin Divković, ja ću s pravom istaći ovdje da smo imali i predlagače zakona iz Doma naroda iz prethodnog saziva iz RS, želim vam ponuditi da gospodine Špiriću vi kao član Kolegija sa takvom diskusijom učestvujete u jednoj raspravi koju ćemo ovdje napraviti sa predstavnicima sportskih udruženja iz oba 19 bosanskohercegovačka entiteta, pa ćemo sa njima razgovarati kako to pitanje treba rješavati i da li treba zakon o sportu koji će im omogućiti da rješavaju svoja pitanja i za kraj bih ponovio samo jedno. Nije država tu da normira i preuzima prava sportista, nego da omogući sportistima da nesmetano, slobodno se udružuju i učestvuju nesmetano u takmičenjima i unutar BiHi van BiH i naravno da ostanem pri ovom prijedlogu uz, zaista jedno svoje duboko, duboko razočarenje, taman sam pomislio da se kod gospodina Špirića pojavio jedan progres kroz ono ponašanje i usvajanje ovih zakona, koje smo maloprije usvojili, na što je Dom naroda s pravom pokazao da ima druge klime, kad ostaci stare klime kroz ovu retoriku isplivaju ovdje. Što se tiče Ustavno-pravne komisije, ona je jedina mjerodavna da ocjenuje ustavno pravni osnov i ona je dala pozitivno mišljenje. Naravno, ja vas moram podsjetiti da smo mi na Ustavno-pravnoj komisiji imali glasove Špirića protiv, što je suvišno reći, obzirom na činjenicu i Rodića, što je i suvišno reći na već ovu diskusiju koju smo imali. Ja ostajem pri potrebi i molio bih da dalje rasprave idu upavcu kako da ove principe zakona postavimo da se zaista afirmiše sport na svim nivoima a država bude stavljena u funkciju da pomogne sportistima ne da sprečava. Država trenutno politika sa ovakvim odnosom sprečava sportiste u njihovim aktivnsotima. Budite sigurni da je to tako, a rado ću vam ja ponuditi ovo što ste tražili, želje asocijacija, vrlo rado ćemo mi to, javno transprarentno ponuditi i pokazati koliko vi u stvari s aspekta sporta živite u jednoj politici prošlosti.
Hvala gospodinu Tokiću. Krivi navod Špirić.
Dame i gospodo, ja sam nastojao da moju raspravu uvijek ostavim u dozi pristojnosti. Sejfudin Tokić, bez obzira kako razgovarao neće dobiti šansu da odem u drugu krajnost. Pozivati se na ostatke prošlosti i tražiti u njima Nikolu Špirića liči na licemjerstvo upravo gospodina Sejfudina Tokića koji misli da očarava javnost BiH. Ja prvi put, nažalsot, čujem da sportski savezi mijenjaju Ustav BiH, da će njegova rapsrava sa sportistima ovdje promijeniti Ustav. Ja samo kažem kako se mijenja Ustav propisan ustavnom procedurom, da ono što pripada entitetima, oni slobodno mogu da prenesu na zajedničke organe i ja dakle, samo insistiram na ustavnoj proceduri. Ja vas molim, dakle, da ne stavljate u usta ono što nisam rekao. To što je nezadovoljan Sejfudin Tokić, njegovih priredbi sam se ja naslušao u ove poslednje tri godine, ali sam mislio da će ostati u zoni pristojnog obraćanja kad sam ja u pitanju. Moju volju za bilo koji zakonski projekat, možete testirati ovdje od rasprave do načina izjašnjavanja. Ove riječi mene ne mogu natjerati da radim mimo Ustava. Ja nisam čovjek koji Ustav vidi pre podne zelenom bojom a po podne crvenom bojom. Ja molim Sejfudina Tokića da ove delegate s lijeve strane ne svrstava u neku jedinstvenu crvenu boju. Mi smo valjda delegati ovog doma kao i gospodin Sejfudin Tokić i mogao bih ja par kurseva održati ovdje, ali neću radi vas, cijenim vas sve, uvažavam i mog kolegu Sejfudina Tokića i molim da mi ove jalove replike, pred očima javnosti BiH ostavimo za našu raspravu unutar našeg kolegija i kabineta, ali ovo nije rasprva koja doprinosi da se dođe do zakonskog projekta. Učestvovat ću ja u raspravama svih saveza, pomoći im kao delegat – poslanik da dođu do zakonskog projekta, u skladu sa 20 Ustavom i ja ne bježim od takvih rasprava. Dobro bi bilo ako Sejfudin Tokić kaže da ima nekih zahtjeva da smo ih dobili kao svi delegati – poslanici da ne postavljam pitanje. Ja, dakle, kao delegat sporim ustavni osnov. Ako većina bude mislila da ustavni osnov postoji i da zakon treba da usvoji, ja sam legalsita i ja ću poštovati stav većine i ponašati se u skladu sa zakonom koji donesemo. Nemojte me kao delegata optuživati pre nego što donesete zakon. Ali, ako ga ne usvojimo pada u vodu priča mog kolege Sejfudina Tokića. Nije dobro delegate iz jednog entiteta stavljati kao ružne momke u nečijem filmu. Ja to vama ne činim niti ću kad činiti i nije to dobro za građane, nije dobro za sportiste, nije dobro ni za koga. Ali, da ne držim priču, ja hoću da ostanem u zoni pristojnosti. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Replika gosodin Sejfudin Tokić, Jusufović pa Ivo Divković.
O licemjerstvu koji ste vi naveli ja ne bih citirao. Vlasnik bi to na određen način spominjao kome bi se moglo prišiti, ali vas molim za tačno određene navode. Recite član Ustava u kome je sport nadležnost bilo kojeg nivoa države. Navedite mi zakon, odnosno Ustav u kome kaže da je sport isključiva nadležnost entiteta. Sport je udruživnaje gospodine Špiriću. Ja ne znam da li ste ikad bili išta vezani za sport ili ste samo kao gledalac na televiziji, da li ste bili ikad u jednoj ekipi. Sport je sloboda udruživanja i sportistima se mora obezbijediti pravo udruživanja i nema ova Parlamentarna skupština pravo da zaustavlja tu slobodu udruživanja na nivou BiH, kao što nema ni na nivou RS, na nivou Federacje, na nivou entiteta. Mi trenutno nemamo ni jedan zakon koji bi afirmisao osnovno ljudsko pravo u Ustavu koje je decidno navedeno, pravo na udruživanje svih pa i sportisa. Mi nismo donijeli adekvatan zakon, a retorika taman odgovara karakterizaciji vaše diskusije gospodine Špiriću i ja je ne bih nimalo mijenjao, jer ona je sasvim razumljiva za jezički prilagođenja takvom načinu i taj se jezik u tvom miljeu najbolje razumije.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati, ja ću se pomalo razlikovati i od jednog i drugog koopredjsedavajućih, istina više će, ono što ću reći biti u prilog gospodina Tokića, ne zato što je iz reda bošnjačkih delegata, nego zato što je njegova argumentacija sasvim dovoljna da na određen način ono što je gospodin Špirić govorio jednsotavno anulira. Ja isto moram, također, reći da vi gospodine Šoriću mene iznenađuje, posebno način vaše argumentacije i ovo je početak nečega na domu kada se govori i nekim pragmatičnim stvarima, da vi idete metodom reduciranja svega onoga što se odnosi na BiH. Vi, ja zapamtih zadnju rečenicu ili predzadnju rečenicu vašu, ta mi se dopada ali je nešto onda u kontradiciji jedno s drugim, kada kažete da ste legalista. Ako jeste, onda mi navedite jedan član u vašoj arumentaciji koji kaže, da nije dozvoljeno ovo da se uvode u legalnu proceduru ili da je suprotno onome kako vi navodite. U pravu postoji jednostavno pravilo i ono je do kraja egzatno. Sve ono što nije izričito zabranjeno, ono je i dozvoljeno. Prema tome, ovo je jedan legalan način, na koji je gospodin Tokić i gurpa delegata ušla u proceduru sa ovim pitanjem. Ja se nadam i podržavam ovakve inicijative, ali se nadam da će ubuduće biti mnogo više tih 21 inicijativa a i sam moram reći da se pripremam sa jednim paketom, takvih i sličnih inicijativa i ja sam siguran da ćete vi dati isto obrazloženje, da je to nešto suprotno BiH. Još jednom podvlačim. Ukoliko imate argumente izađite i recite, navedite neki član da je ovo o čemu sad raspravljamo, da je suprotno, zabranjeno Ustavom BiH. Ako jeste,pošto sam i ja legalista, ja ću odmah promijeniti način razmišljanja. Znači, dajte meni i nama dokaz da je ovo, ova inicijativa zabranjena, vrlo jasno.
Hvala lijepa. Krivi navod Špirić pa Novaković, također, krivi navod.
Vidite, ja ne mogu, možda je to moja slabost što ne mogu da shvatim neke diskusije. Shvatam da je priča Sejfudinova bliža gospodinu Jusufoviću, ne iz nacionalnih razloga, nego što isto gledaju na sport, to mogu da shvatim, ali gledajte Ustav BiH je nabrojao, valjda vama to ne moram objašnajvati, šta su nadležnsoti BiH kao držve. Ja ne sporim da mogu i ja da gledam da i sport bude, ali tamo piše sve što takstativno od a. do j. nije u nadležnosti BiH, jeste u nadležnosti entiteta, pa onda vam kaže. Ukoliko se entiteti dogovore da neke aktivnosti organizuju na nivou centralne države pokreću inicijativu. Zar nije bolje bilo da je tražena rasprava u okviru entitetskih parlamentara, do sad abi mi imali ovaj zakon. Ne sporim ja inicijativu. Pa nije valjda da ste shvatili da sporim inicijativu. Ali, govorimo o ustavnom osnovu da bismo došli do zakona. Ja sam govorio mom kolegi Sejfudinu kad je podnio onaj zahtjev, nemam ja ništa protiv da se sportisti organizuju, formiraju savez itd. da bismo do sada imali reprezentaciju na svim nivoima, da smo išli dogovorno u smislu dogovora saveza. Ja vas molim, evo pogledajte Ustav. Evo ja stojim pa mi recite. Nabrojte mi od a. do j. gdje piše da je sport u nadležnosti. Sloboda udruživanja, ja sam vam rekao šta podrazumijeva sloboda udruživanja: ljudska prava, međunarodni standardi, nabrajanje sloboda, obrzaloženje itd. Nema tog osnova ustavnog. Nema sport, nema ga od a.do j. Sad vidite u čemu je stvar, Ja se slažem sa vama, evo da se složimo da treba da bude, pokrenite legalnu inicijativu – razlog da se to prenese da se to definiše. Nećete na ovakav način oplemeniti ambijent BiH. Nije dobro da sedijelimo na ovakve i onakve. Onaj koji ima staru retoriku i novu retoriku. Ja sam apsolutni legalista. Sve što dobije ovdje većinu, legalno je legalno. Evo i danas ako dobije većinu, ostaje Nikola Špirić u manjini, je li ima nešto sramno tu. Smijem li ja različito misliti od vas. Ako svi isto mislimo, što ćemo ovdje? Hajmo da jedan dolazi i daje saopštenja javnosti i priča šta hoće. Vi hoćete skuptšinu da pretvorite u nemoguću stvar. Dakle, ja mislim da nema, ako ostalih 14 misli da ima, ja vam čestitam prošao zakon.
Krivi navod kolega, radi se o krivom navodu ipak.
Obrazlažem krivi navod.
Ja drugačije mislim o krivom navodu. 22
Da pročita od a. do j. da pročita gdje je sport i ja kažem okej ima sport ja se povlačim. Nema. Nema zabrane. Zna se koja je procedura da se dođe do toga da možemo doći do ovog zakona,ja samo o tome govorim. Nemojte nas tjerati, mi smo majstori izgleda, ili ne znam neko je majstor da blokira pojedine aktivnosti u BiH, zato što neće da poštuje Ustav BiH i ustave entiteta, to najviše blokira kativnosti. Hvala.
Hvala vama. Gospodin Novaković krivi navod. Tri minuta je uokviru krivog navoda i biti na krivom navodu, ali ne raspravljali, ali molim temperament je teperament i ja to razumijem, ali moja je neprijatna uloga da vas moram opominjati.
Evo ja ću se uklopiti u ova tri minuta. Naime, ovdje je gospodin Tokić rekao da ne postoji u Ustavu član kojim je sport negdje svrstan. Hoću da kažem da to nije tačno. Član 3. Ustava BiH, tačka 3. kaže ovako. Sve vladine funkcije i ovlaštenja koja nisu ovim ustavom izričito data institucijama BiH pripadaju entitetima. Dakle, jasno je da pripada entitetu, jer nije naveden, nije tačno da nije svrstan, jeste svrstan je i pripada entitetima.
Hvala lijepa. Replika Tokić pa diskusija,pa krivi navod, kad će nam Divković doći za diskusiju?
Ja bih vas samo molio kao predlagač, želim podcrtati jednu stvar. Ja zaista stojim pri stavu da se ovdje dolazi sa stereotipom unaprijed odlučenog glasanja. Gospodine, naravno da sve vladine funkicije, ali suština ovog, i suština sporta i sloboda udruživnaja jeste da to nije vladina funkcija. Pa kako vi zamišljate sport? Hoćete još zatražiti da vlada formira reprezentacije da odlučuje koliko će timova imati. To je sloboda udruživanja. Ja vas molim. Slažem se ja sam rekao u uvodu svom. Zakon o udruživanju otvorit će prostor za sport, ali neće riješiti sve probleme specifičnosti sportskog udruživanja. Neće sve te spcifičnosti riješiti, ali navoditi ovaj član 3. i reći kao vladina, to je zaista transparentno pokazano da neko ne razumije nevladine organizacije i sporstka udrženja i sportske asocijacije i to bjelodano ne razumije. Sport nije vladina institucija i ne smije biti vladina institucija. Možda je u nekim zemljama u nekim totalitarnim režimima, neki predsjednik želio biti selektor, neki predsjednik želio odrđivati imena timova, ali to je valjda prošlo. To nije ono o čemu mi težimo. Sloboda udruživanja i sport nisu vladine nadležnsoti. Vlada ima obavezu samo da omogući punu slobodu sportistima u onome da se iskažu u onome zbog čega ljudi jesu sposobni.
Ibrahim spahić, krivi navod. 23
Ja bih želio gospodine predsjedavajući da kažem nešto kolegi koji se javio u vezi sa tim šta je čija nadležnost i u vezi ovim prijedlogom zakona o sportu. Sasvim je krivi navod da nešto pripada državi ili entitetu ili nekoj općini. Ne može nečemu pripadi nije to organska stvar entieta, nije organska stvar na način na koji se ovdje vodi debata. Sport pa i druge ljudske djelatnosti, npr. ima mnogo stvari koje su kad je riječ o sportu, stvar samo jednog kvarta, ili samo jednog sporta, ili horizontalnim ili vertikalno, jedne sasvim specifične linije slobode ljudskog udruživanja i realiziranja mogućnosti talenata. Drugo, nije tačno, u debati se vodi stalno kako bih rekao jedan argument, uvodi se stalno da nije ovaj zakon poduprijet od različitih sportskih saveza pojedinaca i grupa. O ovom zakonu se govori jako dugo već od ’95. i ’96.godine, prve, kako bih rekao mogućnosti za komunikaciju među ljudima su pokazale da su se sporedni sportski savezi i grupe udružile i uz ne postojanje ovog zakona, uključujući i Olimpijski komitet i ne možete vi spriječiti, recimo, da bi se razriješio taj gordijev čvor i ova debata koja postaje potpuno spsurdna u odnosu na interese građana. Mi smo ovdje smao isključivo zbog interesa građana. Jedan od njihovih vitalnih interesa je sport i talenat itd. Mi smo onemogućili, iskasapili rekao bih ljudska prava i slobode da se ljudi koji imaju talenat i neke vrijednosti koje su posebne, koje ne mogu stati u ove naše uske degate, koje ne znače praktično ništa, nemojte se ljutiti, nije više važan ovaj ili onaj argument, nego ništa ne znače. Jednsotavno gube na težini. Ovo postaje već mučenje kad je riječ o sportistima. Vidjeli ste da su Olimpijske igre u Sidneju bile samo sa pojedincima.
Ja dijelim vaše mišljenje kolega Spahiću, ali nije to krivi navod.
Krivi navod je da nešto pripada entititetu. Samo sam to htio reći. Ne pripada. Pripada to izvornim temeljnim ljudskim pravima i interesima, udruživanja na ovoj zatečenoj planeti Zemlji. Možda na nekom drugom i drugom institucionalnom sistemu, ali ja predlažem da se koncentrišemo na prirodu zakona. U zakonu nema ništa što se suprotstavlja tim temeljnim interesima građana i mislim da na tome trebamo da koncentrišemo pažnju. Nije bilo nikakvih amandmana na ovaj zakon. To je začuđujuće. Vodimo opštu debatu, a u fazi smo kad isčitamo prvi i drugi put i ne znam ni ja koji put. Prema tome, mi moramo voditi računa o sebi. Ako smo imali prilike da na amandmanski način reagujemo Ustavno-prvnoj komisiji, treblai smo to iskoristiti. Ne možemo jednostavno zaobići taj vlastiti proceduralni krug. Ja bih vas molio da u tom pogledu pokušamo se koncentrisati na činjenicu da, također, i Dom naroda mora poštovati vlastitu proceduru. Komisija Doma naroda je isto što je i zasijedanje Doma naroda po jednom određenom specifičnom području. Tako je definirao naš poslovnik.
Hvala lijepa Ivo Divković. 24
Poštovane kolege, osnovna dilema koja se ovdje javlaj u raspravama je, da li posotji ustavni osnov za donošenje ovog zakona na Parlamentu BiH ili ne postoji. Ovdje je gospodin Špirić tumačio ustavne odrednice po kojima je, po njegovom dubokom uvjerenju, ne postoji ustanvi osnov za donošenje ovog zakona. Gospodin Tokić i ostali diskutanti su, uglavnom tvrdili suprotno. Ja izuzetno cijenim poznavnaje i gospodina Špirića i svih ostalih ustavno pravnu materiju, međutim, ako ćemo biti legalisti, onda jedini legitimni organ koji kaže da li nešto ima ustavni osnov ili nema je Ustavno-pravna komisija. Jasno je da se mi ne moramo složiti sa tim njihovim stavom Ustavno-pravne komisije, to je naše pravo, ali moramo prihvatiti legalitet tog organa i ono odluku koju donese kao legalnu i legitimnu odluku, to je činjenica. Da nije bilo te legalne i legitimne odluke Ustavno-pravne komisije, u smislu da ovo propusti na ovaj dom, ja bih ga sam povukao i tražio da se povuče itd., jer bih rekao da nema ustavnog osnova, jer je tijelo koje o tome odlučuje donijelo odluku da nema, ali imamo drugačiju situaciju. Znači, ja bih vas molio da u tom smislu shvatimo to,jer nećemo se nikad ovdje međusobno ubijediti mi, da li ima ili nema ustavni osnov. Možemo se oko toga natezati tri dana, neće nam to puno pomoći. Ja bih više volio kad bismo ušli u suštinu tog zakona, pa vidjeli da su u osnovi rad u uređenju jednom općem uređenju jedne oblasti društvenog života itd. Mi ovdje govorimo ostatusu vrhunskog sportiste pa kažemo da status vrhunskog sportiste dodjeljuje to Olimpojski komitet BiH, na osnovu kriterija itd. Znači, mi već imamo u sportu određene, hajmo reći, institucije koje su na nivou države BiH, već postoje, one su formirane. Treba im dati zakon, treba im dati mogućnost i sredstvo da one same odrađuju svoj dio posla zbog čega su i formirane itd. Neću više da elaboriram članove zakona. Vi ste svi imali prilike da to čitate, gledate itd. mislim da bi bilo jako dobro, bozirom da je ovo, ovdje piše nacrt, sad po terminologiji koja je u Poslovniku to je prvo čitanje, je li tako, bilo bi jako dobro i ja bih vam osobno bio zahvalan, a vjerujem i Tokić, jer nas dvojica ovdje sjedimo od ovih ostalih potpisnika da se daju svi konstruktivni prijedlozi da se ovaj zakon doradi, izmijeni, itd., prilagodi eventualno situaciji i da donesemo jedan zakon o sportu, koji bi svim ljudima u sportu i oko sporta bio sredstvo da nastave raditi svoj posao, ali sad u okviru određene zakonske regulative. Jasno, ovaj zakon nikako ne sprečava, čak naprotiv da entiteti imaju svoje zakone, da uređuju sport na svojoj teritoriji, isto tako u skladu sa zakonskom regulativom. Toliko.
Hvala lijepa. Opetr krivi navod.
U stvari i nije krivi navod. Ja sam na tragu onoga što gospodin Divković kaže. Logično bi bilo, ali to je propust nas u Kolegiju da smo stavili izvještaj Ustavno- pravne komisije na usvajanje. Ja sam upozorio da je Ustavno-pravna komisija u skladu sa Poslovnikom donijela odluku, ali da su predstavnici jednog naroda, u toj komisiji, jer je tako satkano, bili protiv i molim lijepo, evo da se izjasnimo i o izvještaju Ustavno-pravne komisije i da vodimo raspravu biće isto. Možemo prihvatiti izvještaj, ne moramo, Divković je apsolutno u pravu. Ali, mi nećemo da uđemo u suštinu. Mi smo spremni da se optužujemo a ne da raspravljamo o suštini. Eto, u tom 25 smislu. Možemo raspravljati o izvještaju Komisije. Ko je za, ko je protiv, raspravljati o zakonu i da izađemo iz ovog čvora. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin Genjac. Dogovorite se šta je. Izvolite Jusufoviću.
Krivi navod se sastoji u tome što vi gospodine Špiriću nemojte me pogrešno shvatiti da sam se ustremio na vas danas, ali stvarno pravite grešku iza greške. Ja sam u početku mislio da vi kod usvajanja, kada je bio predmet Administrastivno finansijske komisije gdje je trebalo da unutrašnju organizaciju oko Sekretarijata itd. ja sam mislio da se radi o omašci, međutim, vi ste sad tek utvrđujem, da vi stvarno želite Kolegij pretvoriti u nešto što vam apsolutno ne dozvoljava ni ovaj poslovnik. Otkuda vama pravo pojedinačno da vi, Ustavna komisija je organ. Ona ima svoju nadležnost. Otkuda vama pravo, pa makar vi glasali kako god hoćete da vi mijenjate odluku Ustavne komisije. Radi se o grubom previdu, ja ne znam da li ste vi stvarno iskreno mislili, ali je ovo opasan način kako vi sebi dozvoljavate pravo kao koopredsjedavajući, onda mi džaba sjedimo u svim tim tijelima. Znači, stvarno možda sam ja prečuo ili da ti nas ubijediš u suprotno, ali ti uporno ideš iz greške u grešku, jer sad vidim da je greška i sa Administrativno-pravnom komisijom, znači da je to namjerno. Pitanje, dajte mi ponovo uporište, gdje vi kao Kolegij možete izmijeniti odluku Ustavne komisije?
Krivi navod Špirić.
Ja okušavam da nađem izlaz i ne smeta meni kad mislite da ste se ustremili i manje ustremili ili se niste ustremili, ali vidite u čemu je stvar. Ja pokušavam da nađemo izlaz iz ovoga i vi ste apsolutno u pravu, da je Ustavno-pravna komisija organ, da ne trebamo usvajati izvještaj, ali ja govorim o načinu kako smo došli do ovog, ima li osnova ili nema i nikakav problem nije, ako ima kvalitetne rasprave u sadržaju zakona da je vodimo i da izlazimo iz ovog. Nije moje, vjerujte, moj ćete jasan stav imati načinom glasanja i ja sam rekao gdje ne vidim ustavni osnov. Vi vidite drugačije i dajte da, dakle, nije mi bio cilj da manipulišem organima. Ako je neko to shvatio ja sam spreman da se izvinem, nije to moj cilj i nećete mene, bez obzira kakva je rasprava bila, kad mi stavite nasprem sebe dovesti u situaciju da me pokolebate. Bože sačuvaj, nećete čak ni kad kažete da sam ostatak prošlosti da stojim iza Ustava ni na takav način. Ja sam čovjek koji hoće sa vama dijalog, a vi ste ljudi koji hoćete da izdiktirate. E, ja na diktat ne mogu pristati. Hvala vam.
Hvala vama. Gospodin Genjac, diskusija. 26
Poštovane kolege, dva pitanja su otvorena i ja ću se osvrnuti na njih a onda ću o zakonu u općoj raspravi. Prvo, moramo ipak jasno reći da mišljenje Ustavno-pravne komisije je mišljenje Ustavno-pravne komisije i ono se prezentira Domu prije rasprave o predmetnom zakonu i mislim da je važno na početku ove rasprave bilo napomenuti, ukoliko neko nije dobio stav Ustavno-prvne komisije. Stav Ustavno pravne komisje, činjenica, donesen većinom glasova, ali to je po Poslovniku stav Ustavno-prvne komisije. To je jedna stvar. Druga stvar. Član Kolegija Tokić je napravio jednu psihološku analizu, psihološko portretisanje svog kolege Špirića iz Kolegija, pri tome je, pominjući očekivao, mislio i tako ostaci svijesti, to je mislim za neko drugo mjesto. Delegat Tokić je najavio sa promjenom koncepta promjene usvjanje zakona i logično je očekivati da to obećanje sa većinom glasova sa kojom je izabran na ovo mjesto skupa sa kolegom Špirićem i ispuni to obećanje. Neko drugi može govoriti, očekujem, mislim otd. a to su birači, tako sportisti očekuju da se ispuni obećanje i da se konačno donese zakon. Zakon je po mom mišljenju vrlo kvalitetno urađen. Tretira ključna pitanja i rješava najprioritetnije probleme sportisa i najvažnija pitanja rješava po meni na primjereno dobar način i mislim da može poslužiti kao dobra osnova za drugo čitanje i predlažem da uložimo napor da ga usvojimo. Hvala.
S obzirom da se pojavilo već u dvije diskusije, kako sam ja ocijenio gospodina Špirića na određen način. Ja nisam ocjenjivao gospodina Špirića, nego samo ocjenjivao njegov istup i ostajem kod ocjena onih koje ima, a pretpostavljam da je sve podložno promjenama pa i ljudi su podložni promjenama svojih stavova, jer naprosto ne bi bilo progresa, ne bi bilo promjena, da je to tako to je najbolje ilustrovao gospodin Genjac maloprije, jer vidite on o ovom zakonu nije uopšte imao ovako afirmativno mišljenje kad je bio predsjedavajući. Ovaj zakon nikad nije mogao doći uopšte na dnevni red, dok je Banjac, Genjac i Skopljak predsjedavao, uopšte. On je u proceduri trajao godinu i više dana, skoro dvije godine je čekao da uđe i nije uspio da uđe u proceduru parlamentarnu za vakta, ali evo mijenja se Genjac i dokle će to biti i uzgred budi rečeno, još jedan podatak koji mi je moj kolega iz kabineta dostavio 31.3. preko 60 sportskih, predstavnika sportskih asocijacija, udruženja je na Konferenciji koja je imala međunarodni čak karakter, zatražilo donošenje zakona o sportu, a spisak tih udruženja iasocijacija, naravno, vas bi interesovalo gospodine Špiriću samo ovi iz RS, jer se osjećate samo odgovori za njih, što je svakako pogrešno ću vam ja dostaviti.
Replika Genjac, pa replika Špirić.
Ja sam dvije godine u prethodnom mandatu, još prije toga u prethodnom mandatu bio član kolegija i uvijek sam bio za ovaj zakon, na način kako sam to danas 27 rekao. Po Psolovniku koji je važio, privremenom poslovniku, dnevni red se utvrđivao konsenzusom kolegija, dakle, bez obzira što sam ja imao svoje mišljenje i što je bilo takvo kakvo je danas i što nije podložno promjeni, on nije mogao konsenzusom biti donešen. Međutim, gospodin Tokić je najavio promjenu cijelog kolegija u svojim predizbornim nastupima i najavio je da će promjena koncepta i pobjeda SDP-a i pobjeda njega, omogućiti da se i cijeli Kolegij i cijeli Parlament većinom zakona, većinom glasova usvajaju ove zakone. To je razlika u promjenama o kojima se govori. Što se tiče mene isti sam stav imao i ostajem pri njemu.
Hvala lijepa. Špirić replika.
Drago mi je da gospodin Tokić ulazi, jer bilo bi nepošteno da pričam jer ga nema. Ja nisam znao da sam ja ovdje na ocjeni. Ja sam mislio da sam ovdje delegat kao i vi i ne znam ko ima pravo da me cijeni kakvom ocjenom. Takve ocjene kao što vi gospodo hoćete kažnjavaju BiH. Ko to ima pravo koga da ocjenjuje? Kakve ocjene? Ali, izgleda da mi ovu raspravu trebamo dovesti baš dotle da se uslikamo kao djeca u snijegu. Ja to i hoću, pa evo nek se i ovaj malo zakon zgadi građanima, jer bi trebali delegati da im se gade i tačno je kad se ne mogu napuniti fabrike, kad se ne može dići proizvodnja da se može ovako raspravljati. Ja na to upozoravam. Nikola Špirić nije na ocjeni, varate se mnogo. Varaju se i oni koji idu u OHR pa kažu mi bi tamo da nije Špirića. Neće Špirić mimo Ustava, to ja javno kažem. Ja poštujem međunarodnu zajednicu i njene institucije, ali one koji su zavukli u džep međunarodnoj zajednici ruku u džep pa misle da će dugo lagati neće. Možete vi ocjenjivati koga god nhoćete. Formirajte sebi kod kuće kućnu zajednicu, razrednu zajednicu dajte kakve god hoćete ocjene. Ocjenu o Nikoli Špiriću su rekli birači kao i o vama i reći će i na narednim izborima i kanite se ocjena. Raspravljajte o zakonima. Ja vas molim gospodine predsjedavajući da zaštitite delegate. Ja sam sporio ustanvi osnov i jasno rekao gdje ga sporim. Drugi su trebali da pričaju ima li ustavnog osnova, a ne da pričaju o Nikoli Špiriću. Ja ću svoju biografiju da vam dostavim ako vas interesuje. Ako vas interesuje moj pisani stav o nekom projektu, ja ću ga napisati pa ga odnesite u bilo koju kancelariju pa reciete, evo čovjek misli tako, ali vi koji počesto nemate stava ni o čemu samo o pojedincima kažnjavate BiH. Hvala vam lijepa.
Imam ja repliku.
Ima riječ uvaženi kolega Ilija Šimić.
Replika je u pitanju. Poštovane kolege dame i gospodo prisutni. Moja replika se odnosi na to, kada bih ja štitio delegate i izaslanike na način kako to sugerira 28 gospodin Špirić, onda bih se ja jednu minutu stavio ili tri minute koliko traje replika na stranu gospodina Špirića a slijedeće tri minute na stranu nekoga drugoga. Ja vas sve uvažavam, naročito moje kolege u Kolegiju, koji izvanredno surađujemo. Različita mišljenja su ovdje. To su različite političke magistrale. Mi ćemo njih vjerojatno približavati. Djelomično smo ih i približili. To smo i danas pokazali, ali ja molim dok predsjedam da me se na ovaj način ne zove da štitim nekoga. Ja štitim Poslovnik i štitim rad ovog doma. Hvala lijepa.
Ja se zahvaljujem kolegi Šimiću. On je bio u kontekstu do tri minuta, molim i naredne diskutante.
Gospodin Džaferović, izvolite.
Ja ću biti vrlo kratak gospodine predsjedavajući, tako da, ja sam član Ustavno- pravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i izašao sam za ovu govornicu da kažem da ovaj zakon, zakon o sportu postoji ustavni osnov u Ustavu BiH. Želio bih svima onima koji su na svoj način tumačili Ustav BiH, tražeći nadležnosti BiH samo među onim koje su taksativno pobrojane učlanu 3.kazati da to nije ispravan put u tumačenju Ustava BiH, a možemo se zadržati u okviru toga i dati jednu širu elaboraciju svih ovih tačaka pa ćete vidjeti da ćemo i tu naći osnov. Ustavni osnov za donošenje zakona od strane Parlamentrne skupštine BiH se između ostalog traži i čitanjem cjelokupnog teksta Ustava, njegovog smisla i svega onoga što iz Ustava proizilazi a evo nije taksativno kazano u Ustavu. Bukvalno taksativno. Mislim da je predlagač naveo valjan ustavni osnov i ja želim da vam skrenem pažnju na ono što piše u samom tekstu obrazloženja zakona. Da je ustavni osnov sadržan u članu 2.1, 2.2., 3.5. Ustava BiH. U članu 2.1. Ustava BiH, utvrđuje se između ostalog da BiH i oba entiteta će osigurati najviši nivo međunarodno priznatih ljudskih prava i osnovnih sloboda. U članu 2.2. Utvrđeno je da pravila i slobode predviđene u Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i njenim protokolima se direktno primjenjuju u BiH. Ovi akti imaju prioritet nad ovim drugim zakonima. Članom 3.3. Utvrđeno je da sve osobe na teritoriji BiH uživaju ljudska prava i slobode iz stava 2.ovog člana što uključuje slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja sa drugima. Da dalje ne čitam i da ne govorim o predstavljanju sportskih reprezentacija BiH u inostranstvu, da o tome posebno ne govorim. Molim vas lijepo, ustavni osnov ja ovako razumijevam i ovako sam ga razumijevao kada sam dao svoj glasa na Komisiji za ustavna pitanja i, naravno tako ga i danas razumijevam i ubuduće ću razumijevati. 29 Ustavno-pravna komisija je donijela odluku. Njega odluka je mišljenje o ustavnom osnovu i to mišljenje je jedino važeće mišljenje u ovom domu kada je u pitanju ustavni osnov. Svi oni koji misle drugačije svoje mišljenje mogu operacionalizirati u onim fazama parlamentarne procedure kada budu bili u poziciji da donose ovakve ili onakve odluke, ali kada Ustavna komisija zauzme stav, iznese mišljenje, onda ja vas molim da se o tome kao Dom odnosnimo na način poštivanja vlastitog parlamentarnog radnog tijela. Hvala.
Gospodin Rodić.
Poštovani predsjedavajući, kolege delegati u Domu naroda. Obzirom da sam i ja jedan od članova Ustavno-prvne komisije, želim da kažem samo nekoliko riječi o ovome što danas razgovaramo. Mislim da je ova rasprava otišla u sasvim jednom pogrešnom pravcu i da to nije bio cilj ni nas koji smo bili u Ustavno-prvnoj komisiji, ali smo se vratili danas u raspravu na ovoj sjendici Doma naroda ponovo kao da je zasjedanje Ustavno-pravne komisije. Ja vam postavljam samo jedno pitanje. Da li bi ovaj nacrt zakona uopšte i ušao u proceduru da nije Ustavno-pravna komisija rekla i na kraju krajeva preglasavanjem 3 – 2 dala da postoji legalan osnov za donošenje ovakvog zakona. Prema tome, ja priznajem, mada sam izdvojio svoje mišljenje, da je poštovana ustavna procedura i većinom glasova kako to i nalaže Poslovnik nalazi se ovaj zakon danas u raspravi. Prema tome, ostaje drugo. Čuli smo danas ovdje i najviše se mi sporimo oko ustavnog osnova. Ja mogu samo da predložim da idemo u dalju proceudru i da damo ovaj nacrt zakona na glasanje da vidimo šta se dalje, a ne da se ovdje iscrpljujemo ovim raspravama.
Vrlo dijelim vaše mišljenje. Ja mislim da više nema javljanja za diskusiju u načelima,u općim načelima zakona. Ja vas sada, saobrazno Poslovniku pozivam da glasamo hoćemo li preći na raspravu o pojedinostima, dakle, na raspravu o članovima zakona. Ko je zato da u prvom čitanju pređemo na sledeću fazu? – 9 za. Ko je protiv? – 3 protiv Suzdržanih – i 2 protiv. Ovdje je potpuno jasno da se radi o usuglašavanju. Nemamo entitetski pristanak. Mi smo i tako, zahvljujem vam, naravno na glasanju. Mi smo i tako planirali pauzu od 3 do 4 i zbog sjednica koje sam najavio ovih radnih tijela, a s druge strane treba ručati i odmoriti , ja dajem pauzu do 16 sati. 30 [[PAUZA]] Možemo nastaviti. Mi smo na 4.to ne znači da imate riječ gospodo iz Vijeća ministara. Ništa oni, to ne znači da imate riječ ako sam vas pohvalio što ste tu. Mi nastavljamo sa radom. Mi smo na 4.točki dnevnog reda. Ad. 4. Prijedlog zakona o praznicima BiH – predlagač izaslanik Sejfudin Tokić Zakon ste dobili. Dobili ste mišljenje Ustavno-pravne komisije, dakle nadležne. Ovo je načelna rasprava po članu 90. kao što je bio slučaj i sa prethodnim zakonom, ali sam uvjeren da neće biti velike rasprave, odnosno nekorisne rasprave. Ne tvrdim da je ikoja bila nekorisna. Javlja li se netko za riječ u prethodnoj načelnoj raspravu o načelima zakona. Ne javlja. Sad ćemo mi glasati. Takva je procedura. Da li ćemo preći na raspravu. Sad ćemo glasati hoćemo li u prvom čitanju preći na pojedinačnu raspravu o članovima. Pozivamo vas da se o tomu izajsnimo. Još uvijek smo u prvom čitanju, prelazimo li na raspravu o pojedinačnim članovima. Ko je za? – jednoglasno. Hvala lijepa. Ko se javlja za raspravu o pojedinostima? Gospodn Špirić.
Dame i gospodo delegati, uvaženi gosti, Ustavna komisija je jednoglasno zaključila da postoji ustavni osnov za donošenje ovog zakona. Ja mislim da BiH treba zakon o praznicima BiH i mislim da bi trebalo smoći snage da mi dođemo do tog zakona na današnjoj sjednici, u tom smislu ja sam napravio amandmane na ovaj zakon i to amandman 1. Odnosi se na član 1. Prijedloga i predlažem da član 1. Prijedloga mijenja se i glasi: “Praznici BiH su: Nova godina, 1 maj, kao praznik rada i 21. novembar kao dan državnosti BiH. U dane praznika BiH ne rade zajednički organi, institucije i organizacije BiH, entitetski organi, državna preduzeća i druga pravna lica. Praznici u entitetima BiH određuju se zakonima entiteta”. Obrazloženje. Predloženi obim praznika je prevelik, s obzirom da se entitetskim zakonodavstvima ustanovljeni dodatni praznici, prvenstveno vjerskog karaktera koje bi nepoželjno i neumjesno bilo ograničavati, sužavati ili razlikovati, pogotovo ne u BiH kao multietničkom i multikulturalnom društvu. U pogledu obilježavanja nastanka BiH, kao nezavisne i suverene države, dovoljno je obilježavanje 21.novembra, kao dana državnosti BiH, s obzirom da taj zakon je i praktično prihvaćen kao datum zvaničnog prestanka ratnih sukoba u BiH. Birisanje 25. novembra, pored razloga racionalnosti se predlaže iz razloga što navedeni datum treba da naznači činjenicu da je BiH prihvatanjem Opšteg okvirnog sporazuma nastala kao nova država sa unutrašnjom strukturom koja je znatno izmijenjena upogledu na prethodne periode njene istorije. Član 2. Mijenja se i glasi,dakle amandman 2.: Nova godina se slavi 1. i 2. januar, a Prvi maj praznik rada 1. maja. 21. novembar dan državnosti BiH slavi se 31 samo jedan dan. Ukoliko dani praznovanja padaju u nedjelju, praznik se prenosi na slijedeći radni dan. Obrazloženje. Prvi maj se skoro u cijelom svijetu praznuje samo jedan dan i nema razloga da se njegovim proširivanjem na 2.maj uvećava i onako veliki broj praznika u BiH, misli se i na entitetske praznike. S obzirom da je nedjelja dan sedmičnog odmora utvrđen radno-pravnim propisima, potrebno je omogućiti da se prenošenjem praznika koji pada u nedjelju na slijedeći radni dan, građanima omogući obilježvanje praznika kao dana sa posebnim značajem, sa posebno danim svečanim karakterom. Amandman 3. Član 3. mijenja se i glasi: “Lica koja su izabrana, imenovana, ili zaposlena u zajedničkim organima i institucijama ili organizacijama BiH imaju pravo da odsustvuju da rada u dane praznika utvrđene zakonom entiteta u kojem imaju stalno prebivalište, odnosno u kojima se nalaze njihove porodice. Sajvet ministara BiH, odnosno vlade entiteta će u slučaju opravdane potrebe odrediti koji organi, institucije ili organizacije su dužne da rade na dane praznika BiH kao i obim tog rada. Mislim da obrazloženje stoji. Prijedlogom ovog zakona neophodno je konačno razriješiti pitanja koja se odnose na praznike u entitetima sa jede i status radnika u zajedničkim organima s druge strane. Budući da su praznici u entitetima uglavnom vezani za događaje vjerskog, odnosno tradicionalnog, ili opšteg karaktera, odnosno imaju karakteristiku porodičnog praznika, tj. praznika koji se po tradiciji provode u krugu porodice, prijatelja, susjeda nema razloga da se to i ne omogući licima navedenim u prethodnom amandmanu, pogotovu ako se radi o licima koja su zbog prirode posla odvojena od svojih porodica. To su bili moji amandmani i ja mislim da mi danas kroz ovu raspravu, dakle, možemo doći do zakona o praznicima BiH. Hvala vam lijepa.
Hvala vama gospodine Špirić. Želi li još neko govoriti? Ne želi. Ja koliko tumačim poslovnik, ali imam ovdje i pomoći mislim da smo mi ovim završili posao u prvom čitanju pomenutog zakona i da je on u ovom smislu usvojen u prvom čitanju. Mi idemo sada dalje a o amandmanima se raspravlja u drugom čitanju.
Ja predlažem, dakle, da ova moja priča onda ne bude amandmanskog sadržaja, nego da posluži kao osnov da bi predlagač ovo imao u vidu i išao sa konačnim tekstom kako bismo brže došli do konačnog teksta zakona. Ja vas molim da to prihvatite. Dakle, nisu amandmani nego opšta rasprava u koje evo pozivam predlagača da ovo ima u vidu da ide sa konačnim tekstom. Hvala vam.
Hvala lijepa. To je već pojašnjenje i bolje. Gospodin Tokić je dobio riječ.
Predsjedavajući, gospodo izaslanici Doma naroda Parlamentarne skupštine, u ime predlagača bih ponovo istakao da je ovaj zakon, također, iz prethodnog 32 mandatnog perioda. Ja nisam jedini predlagač, između ostalog predlagač je i uvaženi kolega Ivo Divković. Ja bih prihvatio ovo kao korisne sugestije za izradu jednog zakona kojim bi se moglo definisati praznici prihvatljivi pripadnicima sva tri bosanskohercegovačka naroda i građanima BiH i u tom kontekstu sam spreman sarađivati da definišemo prijedlog, tekst zakona za drugo čitanje, kada ćemo imati mogućnost da se direktno amandmanski izjašnjavamo, eventualno o stvarima koje nisu bile uključene. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Tokiću, sve je sada jasno. Mi, dakle, možemo ići na sledeću točku dnevnog reda. Ad.5. Prijedlog zakona o pravima etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina – predlagač je izaslanik Ibrahim Spahić I ovaj zakon ste dobili. Također ste dobili mišljenje Ustavno-pravne komisije i ovaj zakon je upužćen nam po članu 90. Našeg poslovnika. Također vas pozivam na prethodnu načelnu raspravu o ovom zakonu. Je li se neko javlja. Izvolite, gospodin Ilić.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, čitajući Prijedlog zakona o pravima etničkih i nacionalnih zajednica u BiH, zaista želim da pozdravim inicijativu gospodina Spahića da BiH dobije jedan ovakav zakon i da, kao demokratska država koja želi biti sastavni dio Evrope i evropske zajednice uvažimo sve ono što su pozitivna dostignuća savremene civilizacije i da i u našem zakonu omogućimo predstavnicima drugih naroda i drugih zajednica da se u okviru BiH osjećaju kao ravnopravni i slobodni ljudi te da mogu da ostvaruju sva svoja ljudska i građanska prava kao i konstitutivni narodi. No, uvijek postoji rizik kada se nabraja, da neko bude izostavljen, pa bih ja imao rezervu,kada je u pitanju ovaj član 2.da možda rizikujemo dako bi ostalo ovako u ovako izbornom tekstu da nekoga povrijedimo, izostavljajući, a koliko znam ovdje ima i nekih drugih naroda koji nisu ovdje pobrojani. Prije svega arapskih naroda. Dakle, sve u svemu, želio bih da dam podršku Prijedlogu i podržao bih donošenje ovakvog zakona.
Zahvaljujem gospodinu Iliću. Da li se još neko javlja za riječ? Ako se niko ne javlja, a vidim da je tako, gospodin Divković.
Poštovane kolega ja, čitajući ovaj zakon sam shvatio i isto ja pozdravljam inicijativu kao takvu, shvatio sam da u osnovi gospodin Spahić hoće, rekao bih da ozakoni ono što su konvencije propisale o zaštiti ljudskih prava, na neki način 33 zakonski okvir u BiH i u tom smislu sam ja tako zakone i shvatio. Jer, ovaj zakon u osnovi ima par stvari koje decidnije razrađuje, ostalo se poziva na konvenciju itd. Ja bih za pomoć ako to može gospodinu Spahiću u konačnom tekstu zakona koji će doći ovdje u formi prijedloga, odnosno drugo čitanje u članu 6. Skrenuo pažnju na jednu činjenicu nepreciznost. U članu 6.stoji statutom općine, grada, kantona ili entiteta može se propisati itd. tekst dalje da ne čitam. Kanton i entitet nemaju statut oni imaju ustave, pa to je samo zbog formulacije. Treba drugačija formulacija. Statut ima općina i grad a kanton i entitet imaju ustave, eto to je.
Hvala gospodine Divkoviću. Gospodn Spahić.
S obzirom da je riječ o provom čitanju, ja ću prihvaiti primjedbe gospodina Ilića i gospodina Divkovića i činjenicu da je ova komisija za Ustavno-pravna pitanja prošla,ustanovila da postoji ustavni osnov, ustanovila da se može dati u daljnju proceduru Domu naroda, jer ste vi nas o tome obavijestili, reći ću samo da treba ovdje pored ovih primjedbi izuvršiti još neke dorade, naravno jezičke, urediti ga pravno, srediti, ali u suštini u prvom čitanju. Ovdje se u prvom članu da je riječ o tzv. uvezanom deklaracijom o ljudskim pravima u kojima su regulisana i prava koja se odnose na pripadnike nacionalnih, etničkih i vjerskih zajednica itd. Drugo, kad je riječ o zakonu član 2.da se njime usklađuje zapravo onošto je pravna zaštita interesa nacionalnih manjina, sa okvirnom konvencijom o zaštiti nacionalnih manjina u Vijeću Evrope. Što se tiče člana 3. narvno da ćemo obratiti pažnju da se sva poimenično navedu nacionalne manjine i što se tiče člana 4. želim istaknuti da ovaj moj zakon je stvarno vrlo jasan i kratak. On treba, zapravo, da pokaže jednu drugačiju prirodu bosanskohercegovačkog društva i podrazumijeva se da sve ono što je Konvencijom o zaštiti nacionalnih manjina kao i o drugim konvencijama o zaštiti regionalnih manjinskih jezika će biti u drugom čitanju ovdje ugrađeno i zbog toga bih ja zaključio ovu raspravu time što ćemo, uvažavajući cijelu diskusiju ugraditi ove elemente, pripremiti za konačno usvajanje ovog zakona na slijedećoj sjednici Doma naroda.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Ako se više niko nije javio, nije. Ja vas pozivam da se opet izjasnimo, sukladno članu 90. našeg poslovnika, jesmo li zato da prihvatimo raspravu u pojedinostima o članovima? Jesmo. Jednoglasno. Ja vam zahvaljujem. Možemo preći na raspravu ako neko želi raspravljati u konkretnosti u pojedinsotima, ako pak ne, idemo, predlagač je predložio u drugo čitanje. Hvala,prihvaća se prijedlog. Što se mene tiče, vidim da ste i vi suglasni. Prihvaća se, zakon ide u drugo čitanje a mi smo sada. 34 Ad.6. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH – predlagač Vijeće ministara Isti je postupak. Također je ovo zakon koji tretiramo po članu 90.našeg poslovnika. Dobili ste mišljenje Ustavno-pravne komisije. Također vas pozivam na raspravu o načelima. Javlja li se neko za riječ? Izvolite, gospodin Novaković.
Kolege delegati, ja bih samo želio da pomognem sa nekim primjedbama, dakle, ne amandmanima, nego nekim primjedbama Savjetu ministara kako bi došli do onog konačnog teksta odnsono predlagaču. Član 2. smatram da je neophodno drugačije formulisati dio teksta koji se odnosi, koji glasi: “podstiče i učestvuje u razvijanju odnosa sa iseljenicima iz BiH”. S obzirom da u toj sferi ima određene nadležnsoti i entiteta, znači potrebno je pojasniti, odnosno to nešto jasnije. Član 3. predlažem da se član 3. briše. Zbog toga što, također, ulazi u nadležnosti entiteta. U članu 4. Tekst politiku zaštite potrošača da se briše, a umjesto njega da ide tekst koordinaciju u zaštiti potrošača, imajući u vidu da politiku zaštite potrošača vodi ne samo Vijeće ministara nego i na nivoima entiteta vlade, vode isto takvu tu politiku. Hvala.
Hvala vama. Gospodin Tokič.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, odnosno izaslanici Doma naroda, s obzirom da se radi o načelnoj raspravi, ja bih samo podržao i zatražio od Vijeća minsitara da promijene postojeći Zakon o Vijeću ministara proširi i na mandat predsjedavajućeg Vijeća minsitara. Mislim da trebamo ulaziti u ozbiljnije faze u kojima nećemo posmatrati da li za osam mjeseci se nešto presudno može desiti nego izmjenjivost po nacionalnom ključu predsjedavajućeg Vijeća ministara da bude u skladu da mandatnim periodom. Dakle, koliki je mandat Vijeća minsitara da se vrši rotacija iz reda različitih konstitutivnih naroda za pun mandat. Mislim da je to duh Ustava BiH, mislim da ćemo time dobiti efikasnije Vijeće ministara, a na određen način stvoriti stabilnije pretpostavke, jer smo valjda izašli iz perioda kad smo se plašili da će se za osam mjeseci nešto dramatično desiti i da će neko promijeniti određenu konstalaciju odnosa, utoliko prije što izmjenjivost kadrova po nacionalnom principu ima definisano u ustavu oba doma Parlamentarne skupštine i u Predsjedništvu BiH. Dakle, moja sugestija jeste da se funkcija predsjedavajućeg veže za cjelokupan mandatni period, jer u protivnom ćemo imati situaciju da se svakih osam mjeseci, defakto, poštujući Ustav BiH, u stvari izglasavamo, defakto, ponovo Vijeće minsitara BiH, što nije dobro. 35
Hvala gospodinu Tokiću. Ivo Divković se javio.
Zbog stenograma, želim samo da prokomentarišem ovo vezano za član 3. Ja, naime, stojim na stanovištu da apsolutno je kontrola zračnog prostora i kontrola frekvencija u rukama, treba da bude u rukama Ministarstva komunikacija, civilnih poslova i to stvara preduvjete za stvaranje javnih korporacija, koji su predviđeni Dejtonskim sporazumom i koji treba da se spore, između ostalog, vezano i za kontrolu zračnog prostora i raspodjelu frekvencija.
Hvala lijepa. Gospodin Špirić pa Spahić. Pa i Špirić je delegat, Špirić je bliže.
Ja se izvinjavam gospodine Špiriću,ja sam tražio ranije, prvo bih htio da kažem da je dobro što Vijeće ministara, na tragu svojih iskustava, u pojedinim ministarstvima, traga i za ovlaštenjima koja mogu da na neki način verificiraju kao organ izvršne vlasti, da obavi svoj posao, u skladu sa potrebama i programom koji je izložio gospodin Matić koji smo odobrili. Drugo što bih želio reći da, mislim, ne dovodeći u pitanje različite intervencije u vezi s aposebnim nadležnsotima ova dva ministarstva, odnosno tri ministarstva, koja su Trezor, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, preciziraju svoje funkcije, dakle, u osnovi ja to podržavam i mislim da je to jednostavno racionalizacija politike u izvršnoj vlasti i da je to korisno. S druge strane, sasvim sam siguran da, pošto je ovo prijedlog upućen od strane Vijeća minsitara, da postoji konsenzus u Vijeću ministara o pro...promjenama u ova tri ministarstva i o njegovim funkcijama, što znači da, pretpostavljam da su obezbijeđene odgovarajuće konsultacije sa institucijama koje bi bile zainteresirane, ukoliko se od njih preuzimaju određene nadležnosti iz određene oblasti. Ono što mene posebno, ovim povodom, motivira da se javim za riječ, jeste najkraće slijedeće. Ja smatram, kao što sam i rekao u početku da je nužno da mi u Domu nroda i Predstavničkom domu, odlučimo hoćemo li imati izvršni organ vlasti, ma kako ga zvali koji će raditi u interesu BiH ili ćemo imati jednu strukturu koja neće moći obavljati svoje poslove u skladu sa nadležnostima koje su do sada imali ili koje im sad dajemo. Uzmimo da sve ovo prihvatimo član 1., član 2, 3,4, i 5. i da se ovaj danas ovaj zakon prihvati, kao da se prihvati i u Predstavničkom domu. Unutarnja organizacija Vijeća ministara apsolutno ne odgovara ovome što su kompetencije koje su danas u Vijeću ministara ni u ovim dodatnim nadležnsotima. Prema tome, radi se o jednom direktnom prijedlogu i pozivu kao, i kao delegat i kao čovjek koji misli da se treba obezbijediti neki kvalifikovani parlamentarni krug i 36 većina i za ovu odluku, ja bih želio da iniciram, naprosto potrebu da se donese izmjena i dopuna ili potpuno novi zakon o Vijeću minsitara, koji bi omogućio da ono oko čega postignemo konsenzus u Parlamentu BiH i u skladu sa svim procedurama u cijeloj BiH, bude izraženo u Vijeću ministara i da radi svoj posao. To znači praktično, da se ne radi samo o mandatu koji je vezan predsjedavajućeg za izborni ciklus, jer nigdje na svijetu nema da se daje za 3 ili 4 mjeseca, kao što bi ispalo po toj logici stvari, ako ne bude donesena ta promjena 23. negdje ili 26. ne znam tačno datum, došlo bi do rotacije ove promjene na čelu Vijeća ministara. Do tada mi imamo vremena, podvlačim moja politička ravnoteža je slijedeća. Nije nama bitno samo da usvojimo do 23. 6. Izborni zakon, e da bi nam odobrili ulazak u Savjet Evrope po određenoj proceduri, juli, septembar, januar, nego je naša nužna i temeljna obaveza da izgradimo strukturu vlasti koja odgovara interesima i potrebama građana i ovog parlamenta. Prema tome, ja zvanično sada tražim da se Vijeće minsitara, da započne proceduru, ukoliko, naravno to može, a ja mislim da može, koliko znam prema Poslovniku pokrenuti i svaki poslanik a može i klub a može i cijeli dom, ja bih želio da uputim u jednu, tražimo da se donese novi zakon i izmijeni Zakon o Vijeću ministara, u kojem bi se unutarnja organizacija Vijećaministara praktično vezala direktno za program koji smo odobrili gospodinu Matiću. Eto to je moj zvanični zahtjev. Ja mogu da kažem da bih mogao obrazložiti šta to praktično znači, a to bi bilo prejudiciranje zakonskog akta. S druge strane mislim da bi, također, postoji mogućnost da se narednih dana u proceduri pojavimo mi sa prijedlogom za novi zakon, ali ja mislim da ovako parcijalno rješavanje tri ministarstva ne ide. Predlažem da se ide na prihvatanje ovog kao parijativnog rješenja a da se ubuduće ide na građenje novog zakona o Vijeću minsitara.
Hvala lijepa. Gospodin Špirić.
Dame i gospodo, ja ne sporim da svaki poslanik i delegat ima pravo na vlastitu inicijativu. Ja mislim da je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona koj smo dobili od Vijeća minstra proizvod i njihovog razmišljanaj šta je moguće u ovom trenutku uraditi. Vjerovatno i u Savjetu ministara provejavaju različita razmišljanja da li bi trebalo novi zakon proširiti, nadležnosti itd. Ja mislim da paritet, konsenzus i rotacija su principi na kojima treba dozvoliti da profunkcioniše BiH, a da česta posezanja da se od Savjeta minsitara prvi Vlada BiH će ukočiti politički i ekonomski život u BiH. Ja mislim da takvi zahtjevi jesu legalni, ali da nisu dobri zarad ekonomske situacije BiH. Treba dozvoliti državi da profunkcioniše na principima koji su definisani Ustavom. Nije isto Savjet ministara i Vlada. Zato narvno se mora postići politički dogovor. Ja znam da Alijansa za promjene najavljuje te ... ali se mora voditi računa, ja jesam za poštovanje i principa i građanskog i nacionalnog, a vi znate koliko smo mi imali muke da se to izbalansira u prošlom sazivu, da recimo evo sad dolazi, evo,ukoliko bi se to desilo recimo, član Predsjedništva da bi bio Hrvat, predsjednik ministarskog savjeta bi ostao Hrvat, predsjednik Doma naroda bi bio Hrvat. Ne govorim ništa loše naravno, da hrvatska komponenta pogrešno ne shvati, ali pitanja u BiH su osjetljiva i moraju se sa dužnom pažnjom posmatrati. Bez obzira šta bi neko 37 volio. Recimo ja bih volio da do rata nije došlo u BiH. A to nije zavisilo od mene. Rat je u BiH poremetio neke kockice koje su bile. Dejtonski mirovni sporazum je, također, drugačije odredio teritorijalno uređenje BiH. Ja govorim samo, da se za takve poteze mora imati komotna parlamentrna većina. Nije problem kad čovjek ostane delegat – poslanik u manjini, kad zakoni dobijaju legalnu formu, ali se mora obezbijediti komotna većina da ne bismo imali političke krize koje dalje generišu ekonomsku krizu i dovode BiH na rub ekonomske propasti. Znate, i pesimisti u sveri ekonomije su se izgleda,u stvari optimisti, počeli slagati da u ekonomskoj situaciji prijeti krah i jednom i drugom entitetu. Valjda je došlo vrijeme da se time malo ozbiljnije pozabavimo. Dakle, ne sporim ja inicijativu bilo koga, ali ono što izgovramo mora imati dozu ozbiljnosti u tom smislu da iza svakog poteza predvidimo kakve tragove on ostvlja na terenu. Ja moram, također, da vamkažem da često posezanje, koje je, također, legalno za ustavnim promjenama stvar grč. Mene samo interesuje za što mi ne dozvolimo da profunkcioniše dejtonska BiH, da ljudi u njoj pre svega ekonomski bolje žive i da se stvaraju takve političke mogućnosti, recimo gdje će biti moguće stvarati i druge promjene. Ja vam tvrdim da prijedlozi koje danas čujem će stvoriti dio političkih problema, ne zato što Nikola Špirić drugačije misli. Ja ću svoj stav da iznesem. Ali, ne može bez političke saglasnosti Savjet ministara biti jest jednako Vlada BiH. Zato vas molim da se ta saglasnost nađe da bi se ušlo u ovo. Dakle, da se pre nađe ta saglasnost pa da se ulazi, čak i da se najavljuju ovakve promjene. Eto u tom smislu, nadam se da ste me shvatili. Dakle, ja mislim da je Savjet ministara bio svjestan situacije i da je išao sa ovako, rekao bih kozmetičkim ili minimalnim korekcijama zakona. Hvala vam.
Hvala vama. Gospodin Tokić, krivi navod.
Ne ulazeći u kvalifikaciju koju je izrekao o ovim inicijativama, ja bih samo podsetio gospodina Špirića da, moja inicijativa za ukidanje rotacije, a dodaću pri tome i ovo što je istakao konsenzus i paritet, nisu ustavna kategorija, tako da formulacija dozvolimo da Vijeće ministara profunkcioniše u skladu sa Ustavom nije tačno. U Ustavu ne postoji definisan ni paritet ni konsenzus ni rotacija, a ja sam govorio samo o rotaciji. A, dozvolite mi slobodu da mislim da između ostalog Vijeće ministara ne može profunkcionisati jer ne postoji na svijetu vlada, kako god mi ovo Vijeće ministara igrali, ono se doživljava kao izvršna struktura vlasti. Ono je tačno ustavno Vijeće ministara. Ali, kao što vi mene niste poslušali da govorite, da prestanete govoriti zajedničke institucije u slobodnoj interpretaciji, ja ga mogu nazivati vlada, jer u Dejtonskom mirovnom sporazumu, na jednom mjestu se govori o Vladi BiH, nisu mogli profunkconisati, zato što, jednostavno, ne postoji mandatni period od tri mjeseca. Ne mijenja se, nije rotacija samo predsjedavajućeg, nego kad bude se mijenjao predsjedavajući, ponovo ćemo morati izglasavati sve ministre i sve zamjenike i u tom kontekstu ja bih molio samo za tačnost navoda i ne pozivanje na 38 Ustav tamo gdje ne stoji. Istovremeno bih istakao da formulacija prečeste inicijative za promjenu Ustava, ja sam za ovom govornicom rekao da jedine legitimne inicijative za promjene Ustava jesu inicijative koje stignu u Prlamentarnu skupštinu BiH i samo jedna takva inicijativa je stigla za promjenu ustava i to prije nekoliko sedmica. Ostale inicijative nisu stigle, ali bih zamolio da inače atmosferu, u kome neko štiti BiH,štiti RS ko fol neko hoće da ukine RS a neko ko fol ganja da ne ukine, napustimo. Mi smo Parlamentarna skupština BiH, koja mora napraviti efikasnije institucije BiH. U tom kontesku je i, jedino u tom kontekstu je bila moja inicijativa da se rotacija kao jedna neadekvatna forma izvršne strukture vlasti Vijeća ministara BiH ne zadrži dalje, ali neka Vijeće ministara ocijeni, utoliko prije, mislim da to treba procijeniti, jer ovakvo Vijeće ministara sa stalnim rotacijama predstavlja ostatke koncepta vlasti koje želimo mijenjati, jer smo se zarekli za promjene a mislim da su ovo vrlo važne promjene.
Zahvaljujem gospodinu Tokiću. Ima Špirić pa Novaković.
Dame i gospodo, ja sam bio jasan i rekao da ne sporim legalne inicijative. Ja moram sad da kažem da ne treba nikom objašnajvati u BiH da su promjene nužne i da one dolaze. Za promjene se moraju obezbjeđivati komotnije parlamentarne većine, da ne bi izazivale dodatne potrese u sveri politike i ekonomije. Tačno je to da ovo nije Ustavom ovo definisano, ali jeste poslovnikom i za poslovnik postoji procedura, procedura kako se poslovnik mijenja. Ja znam da se stvar, ne trebate mi valjda objašnjavati da se u lazi u stvaranje uslova da se kreira iformira vlada BiH, da se svaka institucija koja je u nadležnosti Savjeta ministara, ima interenciju da preraste u novo ministarstvo pa se nerijetko pominju ministarstvo saobraćaja,policije, vojske itd. Ne sporim ja legalne zahtjeve, ali ozbiljni ljudi u BiH će procijeniti da li je zrelo vrijeme i sa ekonomskog i političkog stanovišta da ljudi ne napuštaju ovu državu da se ulazi u takve promjene ili je bolje baviti se ekonomskim razvojem da ljudi dobro žive i da se stvara parlamentarna podrška za takvu vrstu promjena. Nikakvu legalnu inicijativu ja ne sporim, ali ne možete, valjda nam se ne može zabraniti da projiciramo šta nešto znači. Ja hoću da vjerujem da je Vijeće ministara svjesno trenutka i ambijenta u kojem se nalazi BiH. Moram vam reći da se iz dana u dan čuje da nikad nije bilo kritičnije vrijeme nego što je danas i sa stanovišta politike i ekonomije. Ako zagušimo tijesan politički ambijent, a on je psotao takav, jer izgleda svi pričaju o nekoj većini, da ta većina postoji, danas bi mi znali ko je vlast ko je opozicija u BiH. Znači nema, i u takvim uslovima, osjetiljivim i političkim nije dobro previše čačkati pored problema koji prate BiH. Naravno, treba stvarati uslove, ali svaka najava, ja vas ubjeđujem, narvno krećem se kao i vi, da svaka najava promjena, koje zadiru u neke odnose, stvara dodatni grč. Možemo se mi smijati, ali naši zahtjevi za promjenom Ustava, naši zahtjevi za promjenom poslanika neće vratiti radnike Željezare u Željezaru,neće rudare Kreke, neće rudare Ljubije, neće vratiti radnike u proizvodnju, neće nahraniti penzionere, što se mi tim ne bavimo. Šta je ovo? Ja ne mogu da shvatim, da ne dozvolimo da profunkcioniše nešto što funkcioniše. Ko kaže da ne može Vijeće ministara da funkcioniše principom rotacije? Kako ne može? Osam mjeseci. Za što ne može? Alijansa je najavila da će imati mandatara, to je sasvim jasno. PDP on njeguje građanski koncept koji ja poštujem. Kaže, mi nećemo da bude Bošnjak hoćemo da 39 ostane Hrvat. To je legitimno pravo. Pazite, to legitimno pravo morate izvesti da ne povređuje prava durgih. Kad bude predominantan građanski koncept u BiH, neće biti ovakvih rasprava, a sve dotle dok imamo tijesnu kombinaciju nacionalnog i građanskog, ja vas ubjeđujem da to nije dobro za ekonomiju BiH, a ne sporim inicijativu.
Gospodin Novaković, replika je Novakoviću molim vas ispričavam se.
Znate šta je, ja sam iza ove govornice često danas čuo i slušao sam to iz ranije da ne znam ovakve i onakve promjene neće vratiti radnike, neće pomoći ekonomsku situaciju, popraviti stanje itd. Ja vama tvrdim obrnuto. Status kvo to neće popraviti i neće vratiti radnike itd. promjene hoće. Da je ovo stanje moglo vratiti radnike ono bi vratilo. Prema tome, ja imam sasvim suprotno stajalište.
Hvala. Replika pa onda Novaković.
Cijenim ja dame i gospodo ovo što kaže gospodin Divković, ali mi moramo biti svjesni situacije da je došlo do promjene vlasti kada. Kad je došlo do promjene koncepta vlasti u BiH. Došlo je do promjene, nemojte sad, preuzeli smo nismo preuzeli, funkcioniše Alijansa preuzela vlast na nivou entiteta, na nivou zajedničkih institucija itd. građani i narodi osjećamo li da je bolja ekonomska i politička? Došlo je do promjena. Došlo je do ... političkih prilika u BiH gospodo. Je li mi stvarno hoćemo to da prevaziđemo i da zamaglimo ljudima oči i da to ljudi ne vide. Ja jesam za promjene na bolje. Nema nikakvih problema, sa mnom imate tu lak dogovor, ali ne možemo ako su ovo promjene ukojima situacija neide reći da su one dobre. Ja ne znam šta je status kvo ako Alijansa ima većinu, to nije status kvo, ali ako se nije dogovorila da ima većinu. Ako je to tijesna situacija, onda molim da znamo šta je.
Hvala gospodine Špiriću. Gospodin Novaković.
Ja sam htio samo da ispravim jedan navod, ali imalo je replika malo više pa onda, ovdje je jedna konstatacija izrečena a to je da treba napustiti koncept zaštite entiteta,odnosno jednih da brane entitete drugih da ih ne brane itd. Mi ovdje, bar u Domu naroda, odnosno smo delegirani ispred, dakle, mi smo delegirani ispred Narodne skupštine RS i u tom smislu je potpuno jasan kakav je i naš zadatak, naravno uvažavajući, da me pogrešno ne razumiejte, ono zadatak, mi imamo prema Nrodnoj skupštini obaveze,ne zadatak nego obaveze prema Nrodnoj skupštini ispred koje smo delegirani. Prema tome, mi moramo u ovom kontekstu i razgovarati i u ovim kontekstu moramo i diskutovati i u ovom kontekstu moramo raditi i na Domu naroda. 40
Hvala lijepa. Replika Tokić, Spahić je odustao.
Što se tiče diskusija gospodina Špirića, da ne bi neko stekao, pogotovo iz medija pogrešno, pogrešan dojam, gospodin Špirić oficijelno liste Mladena Ivanića podržava Alijansu, to se očito vidi u ovim diskusijama, ali bih gospodinu želio pojasniti, ja sam to figurativno naveo, da trebamo izaći iz tih priča, ne na način da ne trebamo štititi nacionalne interese, nego se stvara jedna tenzija koja naprosto ne postoji. Ja sam želio da na određen način anticipirati i reći i ono što ih Republike Hrvatskoj. Nikad u Republici Hrvatskoj neće ukinuti ni RS ni Federaciji, to je naše unutrašnje pitanje i da možda ne bi trebali biti tako neosjetljivi mada pripadam kategoriji ljudi da bi iz susjednih zemalja, trebalo bi se baviti svojim pitanjima a ne unutrašnjim pitanjima, tako da nisam imao namjeru na jedan način sugerirati da ne treba štititi ustavno uređenje i nacionalne interese. Jednostavno nismo se razumjeli, ali smatram da se stvara magla, jer ko fol samo se to dešava, jedni hoće da ukinu, jedni ko fol brane i stvara se privid kako se nešto radi, a u stvari sve stagnira i sve se nalazi u statusu kvo, za što je dobro definisao gospodin Divković.
Uvažene kolege gospodin Špirić je tražio repliku. Ja preldažem da poslije ove replike idemo raditi dalje.
Ja bih molio samo da mi budemo jasni. Da li oficijelno ili je neoficijelno. Ja bih volio da vidim potpisane članice Alijanse da izbjegnemo zamku ko je član a ko nije. Ja jesam u savezu sa PDP-om i to je bila predizborna koaliciju kao Demokratska stranka za Banja Lukui Krajinu. Ako je PDP, a za što se ne pokažu potpisi Alijanse. Pa vi to krijete kao da je to neka tvorevina koju treba sakriti od naroda. Jasno je da se ona promoviše ako nosi dobro. Što vi ne smijete promovistati svoju alijansu, ili alijansu koju podržavam ili ne podržavam nebitno je. Hoću da vidim te otpise ima li većinu ili nema, da ne lažemo narodu. Druga stvar, ne radi se u BiH o statusu kvo. Ja vam tvrdim da je situacija ekonomska pre pet mjeseci bila bolja u BiH. To vam govore statistički podaci. Možemo mi pričati kako je SDA, HDZ, SDS izvor svog zla, pričati priču narodu itd., znate kad će nam vjerovati kad popravimo situaicju ekonomsku. Kad budu ljudi rekli, ja mogu da živim u BiH, mogu da živim od svog rada, dobili smo dizgine. Ja sam za promociju Alijanse, ali vi izgleda niste koji ste članice Alijanse. Evo, ja recimo podržavam promjene. Hoću da znam koji su članovi Alijanse. Hoću da imam potpis kad me ko upita i kažem ja sam u savezu sa tim i tim.
Vaša replika je već izrečeno, to ne spada u repliku.
Kad mi se pokaže potpis stranke u kojoj sam u koaliciji da je članica Alijanse. 41
Kolega Špiriću, to ne spada u repliku.
Spada kako da ne.
Ne spada. Hvala vam lijepa. Ja vam zahvaljujem što ste prihvatili moju sugestiju da idemo dalje raditi. Da se izjasnimo jesmo li za raspravu u pojedinsotima o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara i time da pustimo ovaj zakon u proceduru drugog čitanja. Ko je za? Jednoglasno. Hvala lijepa. Zakon ide u drugo čitanje. Ad.7. Zakon o udrugama i fondacijama BiH – predlagač Vijeće ministara Mi smo kod zakona o udrugama i fondacijama BiH – predlagač je Vijeće ministara, također se radi o prvom pitanju, također o članu 99. Poslovnika, također vas podsjećam da ste dobili izvješće Ustavno-prvne komisije i ja vas pozivam da raspravu u načelima. Ima li neko? Nema. Hoćemo li se izjasniti da i ovaj zakon pustimo ud rugo čitanje, time što ćemo se izjasniti da ćemo prihvatiti raspravu o pojedinsotima. Izvolite. Prvo čitanje. Je li vi želite raspravljati. Ko je za? – 11 Ko je protiv ili suzdržan – 12 zahvaljujem. Svi su. Zahvaljujem. Dakle, prihvatili smo ovim raspravu o pojedinostima, tj. o članovima, time je ovaj zakon upućen u drugo čitanje osim ako neko ne insistira da raspravlja o pojedinostima. Izvlite gosodin Špirić.
Dema i gospodo, mi smo na Ustavno-pravnoj komisiji prihvatili da postoji ustavni osnov za ovaj zakon, ali smo se dogovorili da zakon nosi naslov Zakon o udruženjima i fondacijama u BiH. To je bio stav Ustavno-pravne komisije i dobro bi bilo da smo ga dobili na vrijeme i da se pristupilo toj promjeni. Neki su dobili tek sad. Obrazloženje, za što ja insistiram na tome, jeste, prema predloženom nacrtu, odnosno nazivu zakona, mogao bi se steći pokrešan utisak da se radi o udruženjima i fondacijama koje formira BiH, a ne o stvarnom cilju da se propišu uslovi za registraicju i rad udruženja i fondacija koje se formiraju u BiH. Zatim, u članu 7. tačka 3. predlažem da se taj član mijenja i glasi: “Naziv registrovanog udruženja ili fondacije mora biti na jednom od tri službena jezika koaj se upotrebljavaju u BiH. Ovo obrazloženje stoji iz razloga što po skupljuje varijantu. 42 Dakle, dovoljno je da se objavi na jednom od jezika,kako bismo ušli u fazu, dakle u jednom od službenih jezika u BiH”. Član 8. predlažem da se mijenja i glasi: “Pod terminom ministarstvo pod navodnicima, koji se upotrebljavaju ovim zakonom, podrazumijeva se ndležno entitetsko ministarstvo ovlašteno entitetskim propisima. Obrazloženje. Entiteti su članom 3. Stav 2. tačka e) Ustava BiH obavezni da ispune sve uslove za primjenu međunarodnih pravnih standarda,ljudskih prava i osnovnih sloboda iz člana 2. Ustava BiH, kojom sa tačkom i) precizno naglašava sloboda mirnog okupljanjai udruživanja. Pored navedenog udruženja i fondacije su ne samo regulisane entitetskim propisima već odavno funkcionišuu skladu sa istim, te se ne vidi potreba da se ova entitetska nadležnost prenosi u nadležnost BiH niti je predlagač u svom obrazloženju izrazio bilo kakvu dozu ne povjerenja u entitetske organe, vezano za ova udruženja”. Član 15. predlažem da se mijenja i glasi: “Registrovano udrženje može ustanoviti svoje kriterije za prijem zu članstvo koji podliježu samoograničenjima u smislu zabrane diskriminacije koja se utvrđuje Ustavom BiH i zakonima entiteta”. Obrazlažem to. Ova oblast je u nadležnsoti entitetskog zakonodavstva koja mora biti u saglasnost sa Ustavom BiH, koji precizno utvrđuje ljudska prava i osnovne slobode. Predlažem, također, amandman 5. Za član 28.stav 2. Iza riječi zakonima brisati riječi BiH, umjesto njih unijeti riječi “u Bosni i Hercegovini”, vezano za naziv zakona. Zatim, član 29.stav 1. brisati riječi BiH iz istig razloga. Zatim, član 44. ispred riječi “Službenom glasniku BiH”, dodati riječi “službenim glasnicima entiteta. U članu 52. Stav 4. ispred riječi “Službeni glasnik BiH”, dodati riječi “službenim glasnicima entiteta”, i član 65.brisati tako da postojeći član 57.postaje član 56. Dakle to u okviru ove načelne rasprave, ja molim predlagača Savjet ministara da, vjerovatno će dobiti stenogram, da jednostavno se izjasni šta od ovih amandmana može ući u zakon u drugom čitanju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa gospodinu Špiriću. Ako se niko više ne javlja, ja predlažem da ovaj zakon uputimo u drugo čitanje, još vas jednom pozivam da se o tome izajsnimo, mada smo izjašnajvanjem o raspravi o pojedinsotima usvojili ali evo, još jednom. Još jednom se izvolite izjasniti. Poslali smo ga, dakle u drugo čitanje u redu je. Idemo sada da vidimo gdje smo. Sad smo već kod sporazuma. Pred nama je sporazum između Vijeća ministara BiH i Saveznog vijeća Švicarske o ponovnom prihvatu državljana BiH i državljana Švicarske, Sporazum o ponovnom prihvatu Zatupnički dom je dao suglasnos na ovaj sporazum. Ja otvaram rasprvu o ovoj tački dnevnog reda. 43 Želi li neko sudjelovati u rasprvi? Ako ne, ko je zato da damo suglasnost za ratifikaciju spomenutog sporazuma? Jednoglasno. Prema tome, ovaj je sporazum ratificiran. Idemo na Ugovor o državnoj granici između BiH i Republike Hrvatske, kao i mišljenje inforamcija o Ugovoru o državnoj granici između Republike Hrvatske i BiH i Sporazumu o prioritetima u provedbi ugovora Da li se neko ovdje javlja za riječ? Ako ne, ja vas pozivam da glasamo. Ko je zato, da damo suglasnost za ratifkaciju ovog ugovora? Gospodine Spahiću, izvolite glasati. Jednoglasno. Hvala vam lijepa. Mi smo na slijedećoj točki, koja glasi Sporazum o unarpeđenju i zaštiti investicija između BiH i Republike Grče Zastupnički dom je dao suglasnost za ovaj sporazum. Želi li neko raspravljati o njemu? Evo, gospodin Divković je rekao da je odgovarajuća komisija dala suglasnost. Zahvaljujem, to je vrlo važna informacija, narvno, ja sam je propustio reći. Pošto se niko ne javlja za riječ. Ko je zato da damo suglasnot da se ratificira sporazum. Jednoglasno. Hvala vam lijepa. Ugovor o socijalnom osigurnaju između BiH i Republike Hrvatske Zastupnički dom je, također, dao suglasnost. Komisija također. Želi li neko raspravljati? Ne želi. Krasno, idemo brzo što je važno. Ko je zato da se ratificira ovaj ugovor? Hvala i to smo završili. Jednoglasno. Divković je to rukom uradio. Hvala. Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Hrvatske sa Protokolom o definiciji pojma “proizvoda s porijeklom” i načinima administrtivne saradnje sa prilozima I-IV i sa zapisnikom o suglasnoti Zastupnički dom je dao suglasnost. Komisija raspravljala. Ima mišljenje Komisije. Želi li gospodin Ilič govoriti?
Na osnovu člana 25.1.g) i na osnovu 79.2. Poslovnika Doma naroda Parlamentrne skupštine BiH, Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku je razmatrala ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Hrvatske o definiciji pojma proizvoda sa porijeklom i načinima administrativne saradnje sa prilozima I-IV i sa 44 zapisnikom saglasnosti i podnosi predsjedavajućem Doma naroda slijedeći izvještaj, znači o ugovoru kompletno da ne čitam to, kako se taj ugovor zove u punomnazivu i daje mišljenje da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH treba dati saglasnost za ratifikaciju ovog ugovora, uz uslov da nadležno tijelo Vijeća ministara, odjel za veterinarstvo, hitno pokrene postupak potpisivanja ugovora o veterinarskoj saradnji sa Republikom Hrvatskom jer, trenutno po ovom ugovoru o trgovini ne postoji mogućnost izvoza životinja i proizvoda životinjskog porijekla iz BiH u Republiku Hrvatsku, te da svaki slijedeći ugovor o slobodnoj trgovini u svom sadržaju ili prilogu mora imati ugovor o veterinarskoj saradnji, kako bi regulisali trgovinu svim proizvodima a ne samo nekim. Znači, ako bude ovakvih ugovora sa drugim zemljama da imaju ovu klauzulu.
Hvala lijepa gospodine Iliću. Gospodin Špirić se javio.
Dame i gospodo, ja ne znam, ovdje govori se o ugovoru. Da li mi vršimo ratifikaciju ugovora? Tačka dnevnog reda je formulisana tako da sad ne znam šta znači ugovor, a šta ratifikacija.
Dajemo suglasnost za ratifikaciju.
Okej. Ja znam da u prošlom sazivu Savjeta ministara u kojem sam bio, dosta ozbiljno rađeno na ovom ugovoru sa vlastima između BiH i Republike Hrvatske. Ja sam tada u okviru svoje rasprave na Vijeću ministara iznio svoj stav i danas stojim na tom stanovištu da Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Hrvatske u istom trenutku isti takav ugovor treba ili ove odnose definisati i sa SRJ zarad BiH. Ovakav ugovor bez ugovora sa Jugoslavijom znači u ekonomskom smislu Hrvatska na Drini u ekonomskom smislu. Ja vas molim, pošto su uspostalvjeni diplomatski odnosi sa Beogradom, a ranije sa Zagrebom na sreću BiH, da zadužimo Vijeće ministara da za pet-deset dana u roku koji im treba dođu do ovog ugovora i sa Beogradom da bismo mogli ratifikovati ove ugovore. Ja moram da vam kažem, da je u vrijeme kada smo potpisali Ugovor o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom viđen je iza očiju javnosti pravi trgovački rat između BiH i Hrvatske. Kad smo mi u zagrebu bili i taj dan čini mi se ratifikovali, taj sporazum poveden je rat na granici oko zabrane uvoza stoke i stočnog mesa u Hrvatsku iz BiH radi slinavke i šarpa i ako ta bolest nije zabilježena u BiH, što će reći da zemlja koja ima jaču ekonomiju koristi pogodnosti različitih ugovora, što je sasvim logično. Dakle, ja želim da se u istu ravan, kada su trgovački sporazumi u pitanju stave, nemamo nego dva susjeda. Dakle, Beograd i Zagreb, Hrvatsku i Jugoslaviju, to je u interesu BiH. Nažalost, u tadašnjem Vijeću ministara jedino gospodin Kurtović koji je bio ministar shvatio moju poruku i rekao da na tome treba hitno poraditi. Od toga je prošlo 3-4 mjeseca ne vidim da se došlo do nekog validnog sporazuma. Molim lijepo, moramo imati zvanični dopis za Jugoslaviju, neće takav sporazum sa BiH, kad ga budem imao ja ću odmah da glasam za ratifikaciju ovog sporazuma, ali moramo 45 imati priču, ne priču neće neko politički nego dopis. Vlada Jugoslavije ne želi trgovački sporazum s BiH što nas ...
Hvala gospodine Špiriću. Replika Ivo Divković.
Danas stvarno moram i ako mi to nije praksa vrlo često replicirati gospodinu Špiriću. Gospodine Špiriću ovaj sporazum ne znači nikako Hrvatska do Drine. A vi ste decidno to rekli. Ovaj sporazum u osnovi znači, ono što u njemu piše, a to je da je roba iz BiH oslobođena svih carina i dadžbina pri uvozu u Hrvatsku. Što znači, da je hrvatsko tržište potpuno otovreno za robu iz BiH, dok s druge starane postoje određene carinske barijere, koje će se smanjivati onako kako je dogovoreno u narednom periodu i dajte da stvari tumačimo onakvim kakvim jeste a ne da koristimo medije ovdje da bi izbacivali neke svoje konstrukcije koje u osnovi nisu tačne.
Replika na repliku.
Ja vas molim, da jednostavno, ne znam kakav ko hoće zaključak da izvuče, ja govorim u interesu BiH, manje me u ovom slučaju interesuje Beograd i Zagreb i replike koje mogu nekad govorene nekad iz Beograda i nekad iz Zagreba. Ja znam kakav je taj trgovački sporazum, jer sam učestvovao u pisanju toga. Ako se kaže da će proizvodi iz BiH, bez carine ići u Hrvatsku, okej to stoji. Moramo biti svjesni šta to proizvodi BiH da može da izvede.Postoje olakšice za proizvode iz Hrvatske u BiH, stepenom prva, druga i treća godina. Da se ne bi vodio trgovčki rat unutar BiH, da ga ne bi vodio Beograd i Zagreb, jer će beograski proizvodi, odnosno srbijanski ili iz Jugoslavije morati ići sa dantingom na tržištu BiH, cijenu će plaćati BiH. Dakle, nisam ja bio u interesu ni Beograda ni Zagreba,nego države u čijem Parlamentu sjedim. Molim vas lijepo,moja diskusija je bila u tom smislu. Znam ja tačno zakon član po član. Nije moja namjera da ovdje likujem pred medijima, ali moram vam reći da je tačno dan kad smo potpisali sporazum otvoren trgovački rat, da je Hrvatska zabranila bila uvoz. To je istina. Nemam ja šta tu da pričam pred medijima, kad kažem neistinu, onda mi recite gospodine Špiriću vi govorite neistinu, ali to je i u ekonomskom smislu to. Pa ne trebam valjda ja da tumačim šta znači jača ekonomija koja preuzima manju i šta znači sukob druge ekonomije na istom prostoru.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Ibrahim Spahić.
Prije svega gospodine predsjedavajući ja bih predložio da mi damo saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Znači, druga stvar koju bih želio reći, ja se nadam da će uskoro BiH živjeti u carinskoj uniji i da će stvoriti uvjete u regiji da zahvaljujući upravo predsjedanju drugim stolom o euroekonomskim pitanjima u paktu stabilnosti osigura da ova pitanja budu bezlična. Inače, što se tiče Hrvatske do Drine, ja sam 46 mislio da će gospodin Špirić reći i SRJ ili Srbija do Une, a pošto to nije rekao očito je da je on mislio na druge procese i da se bori za BiH i za carinsku uniju na cijelom području. Prema tome, dajte da ratifikujemo ovo, a kad Predsjedništvo podnese izvještaj o dogovorima sa SRJ valjda ćemo vidjeti da tu ima ipak rješenja dobrih i za cjelinu interesa ove regije i BiH.
Hvala lijepa. Špirić replika.
Ja ne znam da li je mogao Ibro iz moje rasprave da zaključi ovo da sam ja protiv politike Srbija do Une, kao što sam protiv toga, a ja sam rekao u ekonomskom smisu gospodine Spahiću. Ja govorim, ja vas molim da govorimo u interesu države kojoj i pripadamo, ne ko koga simpatiše. Mene simatije u političkom smislu ne interesuju i mi u ovom parlamentu moramo o tom progovoriti. Prema tome, ja sam samo govorio šta bi bilo dobro i šta je u interesu Parlamenta i države kojoj pripadamo. Biće validno ono što se većinski usvoji.
Hvala lijepa. Gospodin Novaković. Ja sam htio upravo pozvati da se izjasnimo o ratifikaciji.
Ja se izvinjavam gospodine predsjedavajući, ali s obzirom da je ovdje bio jedan prijedlog gospodina Špirića, ja tražim pet minuta pauze.
Pet minuta pauze gospodo. [[PAUZA]] Gospodine imate li šta novo reći tražili ste pauzu, Novaković. Idemo na glasanje. Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Hrvatske. Ko je zato da damo saglasnost za ratifikaciju ovog ugovora? - 12 Ko je protiv? Suzdržanih – 1 suzdržan, 2 suzdržana pardon. 12 i 2 su 14 bila prije nego što se čovjek umori. Mi smo, dakle, dali suglasnost za ratifikaciju. Ja smao hoću. Ja samo hoću podsjetiti da smo ovdje imali i mišljenje Komisije za vanjsku trgovinu i da to mišljenje treba uvažiti i tretirati ga onako kako je ono napisano i mislim da je potrebno složiti se sa izrečenom diskusijom da je poželjno da se pristupi, kad dođe za to vrijeme potpisivanja ovakvog ugovora i sa SRJ. Idemo dalje. 47 Mi smo na točki Izvješće o radu Komisije za razmatranje statusa lica naturaliziranih poslije 6.travnja 1992.godine i prije stupanja na snagu Ustava BiH Zastupnički dom je ovo privhatio. Javlja li se neko za raspravu. Špirić.
Dame i gospodo, ja imam, narvno, primjedbe na ovo. Ja mislim da ovo nije način na koji se izvještavaju oba doma Parlamentrne skupštine BiH, a to govorim iz razloga što znam šta je bio razlog da pokrenemo traženje ovakvog izvještaja. Vi znate kakve smo mi parlamentarne rasprave vodili u Predstavničkom vijeću Parlamentarne skupštine BiH, vezano za naturalizovane državljane BiH i entiteti Federacije BiH i RS. Moram da vam kažem da je tu situacija i komična i tragična i ne znam šta neko može iz ovih uizvještaja da zaključi, ali znam dobro da sam ja tada kao poslanik i poslije došao do izvještaja koji govore nešto drugo. Ja ću ove izvještaje vama podijeliti novinarima, pa da vidite kako se može doći do informaicja ako neko hoće. Ovo je pokriće samo i moj je prijedlog da tražimo zamjenu komisije, koja šalje ovakve izvještaje, koja mora biti spremna da poslanika oba doma objektivno informiše, dakle, da informiše koliko ima naturalizovanih državljana, kakva je njihova struktura po državama? Šta je uradio entitet RS šta entitet Federacije i da mi jednostavno kao delegati-poslanici zauzmemo stav. Ja vam imam, uspio sam sovjim kanalima da dođem do ovih imena od 1 do 266 ja ću to da podijelim, naravno, novinari to mogu da uzmu a možete i vi delegati i da vidite kakve mi to izvještaje dobijamo. Ovakav izvještaj ne znam da je iko tražio. Ja vas molim da se ovaj izvještaj vrati i da se dopuni strukturom naturalizovanih državljana BiH od datuma, po entitetima i da tražimo zamjenu komisije koja nije u stanju, od kojeg je datuma ovo? Ja mislim od 92.godine da podnese izvještaj o primljenim državljanstvima BiH. Znate za što neće? Zato što su i jedni i drugi svašta radili u oba entiteta, pa su ovi naturalizovali samo državljane iz islamskih zemalja, evo ja ću vam dati spisak, vjerovatno, pretpostavljam u RS su naturalizovani neki drugi. Ali i to govori o karakteru odnosa koji su vladali pre, samo što mnogi o tome ne mogu da progovore, jer su i direktni akteri takvih događanja i ja vas molim, ja sam spreman ovaj izvještaj da dam i da tražim dopunu izvještaja. Hvala vam lijepa i smjenu komisije jer ova komisija poslije ovakvog izvještaja nije u stanju, po mojoj ocjeni napraviti izvještaj koji mi tražimo. Hvala vam lijepa.
Hvala gospodine Špiriću. Ko se javlja. Javlja li se iko za riječ? Izvolite gospodine Špiriću da vidimo. Ovdje imamo, ovdje je u pitanju jedno izvještće jedan izvještaj, koji mi možemo samo primiti k znanju koji mi možemo usvojiti ili ne usvojiti. Mi imamo sada konkretan prijedlog gospodina Špirića da odbacimo ovaj izvještaj i dalje da gtražimo smjenu komisije, to nije naš, vjerojatno nije naše pitanje, jer nismo mi ni imenovali komisiju, evo to je samo izrečeno, ali ne može proizvesti ovdje nikakve posljedice. Međutim, da se odredimo prema prijedlogu da se odbije ovaj izvještaj i da se zatraži novi sa spiskovima. Ja gospodo, mislim da radim po Poslovniku, ako zatražim da se izjasnimo o prijedlogu gospodina Špirića ili obratno. Evo ja jednostavno imam. To smo, nisi slušao kolega Spahiću. To sam ja već otklonio 48 kao mogućnost to ne može. Prijedlog je da odbacimo ovaj izvještaj i da zatražimo novi sa spiskovima. Ko je za prijedlog da, hajmo vidjeti, ja mislim da je demokratski da se izjasnimo o materijalu koji nam je ponuđen ili obratno. Ja vas sad pozivam, evo da pitam ne moramo glsati o tome, evo Genjac da pokušamo naći izlaz.
Mis mo dobili jedan izvještaj koji je komisija nadležna za to i predviđena Dejtonskim sporazumom uradila. Pitanje je šta je mandat komisije i šta mi tražimo od komisije. Mi možemo tražiti od komisije spisak svih imena, možemo tražiti borjčano, možemo tražiti analize. Mislim da bi bilo dobro da prije svakog izjašnajvanja predstavnika komisije upitamo za ono što nas interesuje. Ovu vrstu pomoći komisiji, spisak imena, može se dostaviti komisiji pa i to da ima u vidu, ali je prevashodno pitanje šta hoćemo od komisije i koji je mandat komisije i mislim da treba predstavnika komisije pitati za pitanja koja nas interesuju. Nakon toga usvajati izvještaj komisije i ostala pitanja.
Izvolite. Imte li potrebu šta reći.
Predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam Bakir Dautbašić, predsjedavajući Komisije za razmatranje statusa lica naturaliziranih poslije 6.aprila ’92.godine, prije stupanjana snagu Ustava BiH. Mi smo ovim izvještajem decidno obradili ono čime smo se bavili u zakonom predviđenom mandatu 18 mjeseci. Budući da naša komisija je obradila tek oko 60 do 65%, zaprimljenih predmeta, mi se nismo mogli pojaviti sa konačnim imenima, jer biće sigurno još oko 4.000 rješenja koja tek treba da obradimo. Naš je zadatak, shodno zakonu je bio razmotriti zakonitost,prijem ovih ljudi.Dakle, da li su oni primljeni u državljanstvo po slovu zakona u ovom periodu. Bilo kakva prebrojavnaja po bilo kojoj, po bilo kojemparametru, nama nisu zakonom određena. Naravno, spiskovi, ovaj dom sigurno može dobiti svaki spisak. Moguće je da budu dostavljeni samo po okončanju postupka, jer naš postupak još nije gotov. Mi moramo da obradimo, kažem preko 4.000 predmeta koje moramo da dobijemo od Ministarstva inostranih poslova. Dakle, rješenja koja će nam biti dostavljana osoba koja su primljena unašoj diplomatskoj konzularnoj mreži. Dakle, od Beča, Istambula, Njujorka itd. Prema tome, spiskovi bilo bi nerealno da se takvi spiskovi ne dostave. Međutim, mišljenja smo svi da takvi spiskovi trebaju tek po okončanju našeg rada da se dostave. Kako ovom domu, tako i Vijeću ministara i bilo kojem drugom organu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Ako ne želi niko raspravljati. Novaković. Imamo izlaz naravno. 49
S obzirom da je komisija, kako reče predsjedavajući završila 60% posla koja je imala u zadatku, ja mislim da bi bilo dobro da ovaj izvještaj razmatramo kad se taj posao završi. Te u tom smislu predlažem, znači da danas mi ne usvajamo nego da to uradimo kad komisija završi da nam tad dostavi konačan izvještaj.
Ja mislim da je to pomoć, ali, to jeste pomoć, ali moje mišljenje je za nijansu drugačije.
Dame i gospodo, ova komisija ima težak zadatak ja to znam. Ja znam da toj komisiji nije lako, a poruka izvještaja će biti političkog sadržaja kao što je i ovaj izvještaj da odluke nisu donošene jednoglasno, da predstavnici bošnjačkog naroda i međunarodne zajednice misle jedno, a predstavnici hrvtskog i srpskog naroda u komisiji misle drugo. Sve to govori o onome o čemu sam rekao da mi tražimo strukturu. Imate vi te izvještaje. Za što se spori tu šta je nadležnost čija. I to je posve jasno. Mene interesuje struktura naturalizovanih državljana BiH i po entitetskom principu, dakle da svi pošalju izvještaj. Moramo doći u situaciju da znamo šta je radilo 5 ili 10 naturalizovanih držvljana BiH u BiH, jesu li dijelili kolače, nosili keks,pomagali stanovništvu,šta su radili. Šta je njihova zasljuga i po kojem osnovu su dobili državljanstvo. To je poenta. Nije poenta, ne interesuje mene kako se ko zove, ali ja vas molim, mi ovaj zahtjev imamo dvije i po godine, da bi nam komisija podnijela ovaj izvještaj. Ovo je sramotno za BiH vjerujte mi. Nikom ovaj izvještaj neće donijeti sreću ni komisiji ni BiH.
Zahvaljujem. Je li se još neko javlja? Ne. Nema više niko. Ja vas pozivam, izvolite.
Ja se izvinjavam što oduzimam vrijeme, ali naša je zakonska obaveza bila nakon 18 mjeseci podnijeti izvještaj. Znači mi smo morali podnijeti izvještaj Parlamentarnoj skupštini i, da upoznamo zakonodavca i Vijeće ministara šta smo to do sada uradili. Mi smo naveli da smo od 11.000 predmeta,koje ćemo obraditi, da smo obradili između 60 i 65%, da smo precizno zaveli ko je primljen odakle je primljen i kako je primljen i iz tog razloga taj izvještaj ovakav kakav jeste, jer smo zakonom bili obavezni nakon 18 mjeseci da ga prezentiramo.
Hvala lijepa. Ja predlažem da se izajsnimo o ovom izvještaju, da ga prihvatimo ali uz obavezu komisiji da u svom slijedećem izvještaju nas zivijesti o strukturi primljenih državljana na ovaj način o kojima je to govorio gospodin Špirić. 50 Koje zato da da prihvatimo ovakav izvještaj sa obavezom komisiji da postupi tako i tako? Izvolite gospodo glasati. - 9 za. Koje protiv? – 5 protiv. Ima li suzdržanih? Nema. Ja konstatiram da je podržan izvještaj komisije uz obavezu, ja mislim da ovdje nema entietsko ovdje. Prema tome podržan je izvještaj komisije uz obavezu da slijedeći njezin izvještaj bude sukladan ovom o čemu smo govorili kolege. Završili smo raspravu o izvještaju komisije. Završena je rasprva kolega. Vaš je prijedlog bio da odbijemo. Izvolite glasat ćemo mi o vašem prijedlogu.
Dame i gospodo u sklopu iste tačke dnevngo reda, možda umorna glava, u interesu države je kojoj pripadam, ja sam tražio da se izvještaj sačini po strukturi naturalizovanih državljana, da takav izvještaj dobijemo. Ja vas molim, stvarno, možemo mi ovako prelaziti preko ovih izvještaja, završit ćemo mi tačku dnevnog reda i otići kući i završiti svoju delegatsku obavezu,posljedice stižu naknadno. Ja tražim novi izvještaj saovom strukturom. Slažete li se vi s tim ili ne?
Kolega Špiriću, upravo je zaključak takav kad dođe na red a komisija radi po određenim prvilima, očito, ako ne po zakonu o toj komisiji ja ne znam, trenutak kolega, kad dođe virjeme za novi izvještaj zaključak je usvojen precizno,onako kako ste vi rekli. Ako insistirate izvolite Špiriću na mjesto molim vas. Ako insistirate,ne možete, ako insistirate da glasamo o vašem prijedlogu i glasat ćemo i završili smo tačku.
Ja molim da u roku u kojem komisija može dobijemo izvještaj po strukturi kako sam tražio. Možete vi to odbiti nije problem.Ali vidite u čemu je stvar. Mi smo dali mandat komisiji da u predviđenom roku izađe sa još jednim.
Formulirajte prijedlog Špiriću pa ćemo glasati.
Da se u roku od mjesec dana izađe sa ...
Prijedlog je da dođe novi izmještaj u roku od mjesec dana sa strukturom koju smo već obavezali komisiju da uradi. 51 Ko je za takav prijedlog, izvolite glasati? – 8 za. Ko je protiv? – 2 protiv. Ko je suzdržan? – 4 Špirićev prijedlog je dobio prolaz. Prema tome, komisiju smo obavezali da u roku od mjesec dana da novi izvještaj. Ja sada se ne mogu dalje upuštati u kojoj mjeri će to biti moguće ispoštovati, ali dom taj zaključak donio. Izvješće o realiziranju Aneksa VIII Opčeg okvironog sporazuma za mir u BiH – Aneksa VII podvlačim Dobili ste mišljenje Ustavno pravne komisije. Zastupnički dom je usvojio uz određene zaključke. Izvolite da raspravimo i da se i mi odredimo prema ovom. Da li se neko javlja za riječ. Gospodin Špirić.
Pri kraju smo da ne požurujemo, radi se o bitnim stvarima. Ovaj izvještaj nosi datum od oktobra 2000.godine. Ovaj izvještaj je radilo Ministarsko vijeće u prošlom sazivu, a ovo ministarsko vijeće je najavilo novi ton i promjene u smislu povratka materijalnih uslova na poboljšanje itd. Sad mene interesuje da li usvajanje ovog izvještaja u javnosti iskrivljuje sliku o poboljšanjima koji su napravljeni na terenu. Koliko budu medijski uzimane informacije iz ovog izvještaja, ja vam tvrdim da će doći do dezinformisanja javnosti. Ono što ja želim da zaključim jeste, da od Svjeta ministara Ministarstvo za ljudska prava tražimo izvještaj od kad su oni u mandatu šta su uradili. To bi valjda logično bilo. Ovo je izvještaj iz oktobra mjeseca 2000.godine i ja mislim da svi izvještaji koje nam Služba dostavi je nelogično da zatrpavamo ovaj saziv Doma naroda ili Predstavničkog vijeća. Druga stvar, nema nikoga iz Vijeća ministara da bi mu mogao postaviti pitanje, vezano za izvještaj koji nisu pravi i doveli bi ljude stvarno u teškupoziciju. Mi taražimo valjda izvještaj aktuelnog saziva. Šta su ljudi uradili? Dakle, da tržaimo da ljudi naprave informaicju jer je na terenu došlo do pomjeranja. Negdje je povratak bolji negdje je lošiji, negdje imakršenja ljudskih prava, negdje više, negdje manje i nama takav izvještaj treba da bismo poravili situaicju na terenu a ne da bismo usvojili izvještaj i odložili u ladicu. Hvala.
Predsjedavajući, izaslanici u Domu naroda, pazite, izvještaj se odnosi tačno na period i napisano je na koji se period odnosi i njega je uputilo staro vijeće ministara. Novo Vijeće ministara ga nije povuklo i ne postoji nikakva mogućnost zablude, piše tačno, na koji se period odnosi i ima pečat kad je donešeno, tako da se jednostavno radi o informaciji. Inače, smatram da ovaj visoki dom ne bi trebalo opterećviati da li ćeš prihvatiti statistiku određenu, informaciju, određeni materijal. Ja se slažem s aovim pristupom, da sad kad smo ovaj izvještaj završili, jer imamo tu proceduru, obavezu procedure da primimo taj izvještaj, da u okviru zaključaka definišemo obavezu,potrebu ovog vijeća da sasluša jednu informaciju o stanju u toj oblasti u narednom periodu. Ali ovu vrstu gimnasticiranja neće doći do zablude nikakve. Ovaj izvještaj tačno piše na što se odnosi, piše se datum, ima datum kad je napisan, ima, 52 dakle, samo da ne brkamo nepotrebnu stvar i po meni što se tiče ovakvih informacija, ovakvih izvještaja možemo se izjašnjavati o zaključcima. Šta znači prihvatiti neku informaciju ili ne prihvatiti. Ona se daje Domu i Dom je bitan da se izjasni sa svim zaključcima i stavovima povodom te informacije, što znači šta još traži. U tom kontekstu, ja predlažem da se ova informacija starog vijeća ministara u tom periodu primi k znanju a istovremeno da ovaj dom, shodno ovom što je rekao Špirić, mislim da smo na istoj liniji zatraži od Vijeća ministara da nam dostavi nodu informaciju vezanu za sadašnju situaciju u toj oblasti. Zaista, da ne zamaramo sebe oko pitanja koja baš i nisu u ovom trenutku predmet nekog pretjeranog sporenja.
Gospodo predsjedatelji, kolege poslanici, suštinu onoga što ću ja kratko reći je zapravo gospodin Tokić već rekao, nisam htio kratko odustati. Naime, još je očekivati jedan niz zakonskih projekata koji su prošli redovnu proceduru iz prošlog saziva i Vijeća ministara, da će doći na ovaj parlament i mi, doista, trebamo se samo o tome izjasniti. Međutim, ja ću uputiti jednu blagu kritiku bivšem sazivu, da ne otvaramo ova pitanja za što je to tako bilo da li je Alijansa ovo o čemu je gospodin Špirić u nekoliko navrata govorio, unijela neke promjene ili nije. Ja osobno mislim da jeste, što će se, također, vrlo brzo i pokazati, ali o tom po tom po nekoj drugoj točki. Mislim da je dokaz da ovako su sporo dolazili zakonski projekti na Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine koje je predlagalo Vijeće ministara je, također, određen znak blokade rada koji je postojao, nažalost, u prošlom sazivu i nadam se da će u novom to nešto biti bolje. Također, pridružujem se kolegi Tokiću koji je predložio da se ovo prihvati, da se o tome izjasnimo a naravno i treba tražiti novi izvještaj jer u novom izvještaju, barem prema novinskim člancima određenih institucija koje su se mogle u javnosti pročitati, povrtak u oba entiteta u BiH je poboljšan i to je nešto što ohrabruje, jer je to na kraju i najbolnija točka Dejtonskog mirovnog sporazuma. Hvala.
Radimo dosta intenzivno i naporno, pa je onda i moguće da ima i varnica. Mislim da bi svi koji su skloni da kritikuju ovakav nastup gospodina Špirića, da ne bi trebali da to shvate zlonamjerno. Gospodin Špirić je zaista i na Klubu pokazao da odgovorno radi i da želi maksimalno da da svoj doprinos da sve bude u skladu sa Poslovnikom sa Ustavom, sa procedurom i zaista ja bih predložio, već su to moji predgovornici rekli, da mi ovu informaicju prihvatimo ovakvu kakva jeste, budući da ona zaista jeste od starog saziva i nosi ovaj datum o kome je govorio gospodin Tokić, ali isto tako da u zaključku našem zatražimo da nam i novi saziv, odnosno novi ministar dostavi informaicju koja bi mogla da nam posluži da ocijenimo da li ima promjena na bolje ili na gore u odnosu na prethodno stanje i da se mi mnogo ne iscrpljujemo u daljoj raspravi. 53
Slažem se sa vama kolega Iliću. Ja vam predlažem da mi smatramo da smo primili k znanju ovu informaciju. Nemamo je razloga glasovanjem ni prihvaćati ni odbijati, a da sukladno onom što je većina vas tražila zatražimo od aktualnog Vijeća ministara da nas što bude prije moguće izvijesti o kvalitetnim informacijama u provedbi Aneksa VII. Slažete li se sa takvim zaključkom? Hvala vam lijepa. Prelazimo na Prijedlog rezolucije i povjerenju i pomirenju u BiH, predlagač je izaslanik gospodin Ibrahim Spahić Vi ste Rezoluciju dobili i izvještaj Ustavno-pravne komisije. Gospodin Spahić ima pravo na osnovu člana 115.izjasniti se i izvolite gospodine Spahiću.
Gospodo, umorili smo se od toga što je i normalno poslije cjelodnevnog rada, ali ja sam prošli put obrazložio Prijedlog rezolucije o povjerenju i pomirenju u BiH, i rasprava na Domu naroda ona je proslijeđena na diskusiju na nadležnu komisiju. Nadležna komisija bila je Ustavno-pravna komisija koja se bavi problemima ljudskih prava i sloboda. Na toj komisiji kao što ste dobili izvješće, nije bilo posebnih prijedloga, sugesitja, izuzev prijedloga i sugestija koje je dao gospodin Špirić i tada je rečeno da se normalno stavlja u proceduru Prijedlog rezolucije o povjerenju i pomirenju u BiH. Danas smo dobili prijedlog amandmana. Gospodin Dragutin Ilić je obavijestio da je riječ o amandmanima, pismeno formuliranim na Prijedlog rezolucije o povjerenju ipomirenju u BiH, što je sasvim korektno. Ja bih želio da vam predložim, sasvim praktičan, jedan prijedlog da ponovo uvjeravam vas za potrebu jedne takve rezolucije, nema razloga, pošto je ovaj visoki dom dao potpunu saglasnost da se izgradi jedan takav tekst. S obzirom da je prošao nadležno tijelokoje je u zasjedanju i isto što i Dom naroda Ustavno-pravnu komisiju, da imamo prijedloge Dragutina Ilića i da nemamo drugih pismenih prijedloga osim onih koje smoimali u načelu u raspravi na komisiji. Ja bih želio vas da pitam. Ako, ja imam 20 minuta po Psolovniku da govorim, međutim, ja sam uvjeren da je volja svih petnaest odbornika odnosno delegata – poslanika kako se već zoveno u raznim sistemima, vjerovatno delegati ovog puta, da su saglasni o potrebi da ovakvu rezoluciju naprvimo. Drugo, ako ste i vi pogledali tekst koji je dostavio gospodin Ilić i ako on neće posebno obrazlagati nego mi dostaviti kao predlagaču ove amandmane, ja izražavam spremnost da ugradim tekst tih njegovih intervencija amandmanski i da vam dam slijedeći put konačni tekst rezolucije, mislim da bi to bilo krajnje korektno, ukoliko svi prisutni delegati to prihvate, ako ne, morao bih koristiti 20 minuta da vas ubjeđujem u ono u što vjerujem da smo svi ubijeđeni i što je polazište i osnova rada svakog delegata ovdje. 54
Hvala gospodine Spahiću. Imate prvo gospodine Iliću, gosodin Spahić je vrlo dobar prijedlog učinio.
Ja upravo hoću samo da zamolim gospodina Spahića, da ovu moju intervenciju shvati na najdobronamjerniji način, znači, ja sam želio iz onoga, vrlo opširnog teksta koji je on dao da to samo sažmem u nešto što po mom shvatanju jedna deklaracija, odnsono rezolucija treba da nosi, jer iz nje treba da proizađu,znači stav Doma naroda i da poroizađu zadaci i obaveze i Doma naroda i nekih drugih institucija i samo utoliko ovi moji amandmani i ja ga molim kada ih bude ugrađivao da o tome vodi računa. Hvala.
Hvala lijepa. To smo postigli. Ako se niko ne javlja, ja vas pozivam da se izjasnimo o Prijedlogu rezolucije, sa amandmanom, sa obavezom da se dostavi tekst. KO je za? Jednoglasno. Ovim smo mi donijeli Rezoluciju o povjerenju i pomirenju u BiH, pardon trebali smo napraviti jednu pauzu ne može se ovako. Razumijem. Ja mislim pauzu zbog mene, jer sam napravio grešku. Rezoluciju ćemo donijeti na slijedećem zasjedanju na ovaj način kako smo zaključili. Mi smo sada na 16. Točki. Ad.16. Izborni zakon – prijedlog Vijeća ministara i Izborni zakon – prijedlog izaslanika gospodina Špirića Mise trebamo samo izjasniti da li primamo u proceduru ovaj zakon po članu 99. Poslovnika i da pokušamo, evo sustići rokove. Ja vas pozivam da glasamo, da ova dva prijedloga po članu 99.putimo u proceduru. Tokić insistira pojedinačno. Neka bude pojedinačno, da puštamo u proceduru Prijedlog zakona Vijeća ministara. Ko je za? Jednoglasno. Tokić insistira da je tako po Poslovniku, ja mu priznajem da je tako po Poslovniku. Jednoglasno smo pustili. KO je zato da po članu 99.u proceduru primimo Prijedlog zakona, odnosno Zakon gospodina Špirića? Ko je za? – 10 za. Ko je protiv? – 1 Suzdražni? – 2 suzdržana, odnosno 3 suzdržana. Dakle, mi imamo u proceduri Prijedlog zakona i gospodina Špirića i mi ćemo se, dakle, u našim idućim zasjedanjima baviti ovim zakonima. 55 Sada smo mi na točki 17. Ad.17. Promjena sastava komisija Pošto je gospodin Tokić i predložio ovu točku, ja sve o tomu znam, ali ga molim da nas uvede u problem.
Predsjedavajući, poštovani izaslanici Doma naroda Parlamentarne skupštine, mi smo imali konsultacije, odnosno dogovor u okviru Kluba bošnjaka. Prijedlog je slijedeći, da se usvoji zaključak po kome je mandat u Ustavno-pravnoj komisiji, član Ustavno-pravne komisije Sejfudinu Tokiću prestaje, a Ibrahimu Spahiću u Komisiju za vanjskui trgovinsku politiku mandat prestaje s tim da se Ibrahim Spahić bira u Ustavno-pravnu komisiju a Sejfudin Tokić u Komisiju za vanjsku i trgovinsku politiku. Radi se o dogovoru unutar Kluba Bošnjaka. Zamjena članstva u ove dvije komisije. Glavni razlog jeste,što smo u okviru preraspodjele naših aktivnosti i obaveza napravili jedan takav dogovor i ja vas molim da prihvatite ove ostavke, odnosno imenovanja. Imenovanja su, shodno obavezi da ne mogu članovi biti u više od dvije komisije, tako da se ravnomjerno mora raspodijeliti članstvo komisije.
Ja predlažem da mi odmah idemo na glasanje, ako niko ne želi nešto pitati ili rasprvljati. Mislim da je obrazloženje bilo vrlo jasno, koncizno, da prihvatimo ostavku gospodina Tokića u Ustavno-pravnoj komisiji. Ko je za? – 11 Ko je protiv? Suzdržani? – 2 suzdržana Jedan nam glas fali ili ne fali. Ne fali. Okej. Ko je zato da prihvatimo ostavku gospodina Spahića u Komisiji za vanjsku i trgovinsku politiku? Ko je za? – 11 Ko je protiv – Suzdražni? – 2 suzdržana. Konstatiram da su prihvaćene ostavke i gospodina Tokića u komisiji i gospodina Spahića u komisiji, a sad idemo glasati. Ko je zato da gospodin Ibrahim Spahić bude izabran u Ustavno-pravnu komisiju Doma naroda Parlamentrne skupštine BiH? – 11 za Ima li protiv? Ima li suzdržanih? – 2 suzdržana. Hvala lijepa. Konstatiram da je gospodin Ibrahim Spahić izabran u Ustavno-pravnu komisiju. 56 Ko je zato da gospodin Sejfudin Tokić bude izabran u Komisiju za vanjsku i trogivnsku politiku? Ko je za? – 11 za Ko je protiv? Suzdržanih? – 2 suzdržana. Konstatiram da je gospodin Sejfudin Tokić izabran u Komisiju za vnajsku i trgovinsku politiku i mi smo sada na poslednjoj 18 točki. Ad.18. Odgovori na izaslanička pitanja – izaslanička pitanja i inicijative Odogovra nema. Mi smo već urgirali u prošloj sjendici. Ima li pitanja i inicijativa. Ima Novaković
Kod Glamoča je izgrađen poligon za međunarodne vojne snage, a objekti stanovnika sa tih prostora su uništeni a imovina uzurpirana. Tražim da se ti ljudi materijalno obeštete sa jedne strane a dok se to ne uradi da se deložacije tih ljudi obustave. Od Savjeta ministara očekujem odgovor, šta je na tom planu urađeno i šta se planira.
Hvala lijepa. Nema više koliko ja vidim pitanja i inicijativa. Ovim je zvršena 4. sjednica. Mnogo vam hvala svima. Sjednica je završena u 17.50 sati.