Poštovane kolegice i kolege, poštovani g. predsjedniče HS-a, poštovani g. tajniče. Zemlja smo vrlo talentiranih i mnogim vještinama obdarenih ljudi. Ponekad u šali kažemo da imamo gotovo 4 milijuna nogometnih izbornika, isto toliko vrhunskih epidemiologa, modnih stručnjaka, nažalost na prste jedne ruke možemo nabrojati stručne, međunarodno priznate ljude za borbu protiv korupcije. Zato bih danas još jednom govorio o epidemiji koja sustavno uništava ovu zemlju, o epidemiji korupcije. Gdje i kako ona nastaje? Koji su osnovni uvjeti da bi ona nastala i onako narodski, tko tu koga korumpira? Kao i svaka pojava na ovome svijetu korupcija je nemoguća bez ljudskog faktora, bez političke pozicije, bez interesa i naravno bez onog najbitnijeg, bez novca i to onog najslađeg, tuđeg novca odnosno novca poreznih obveznika. Lokalni izbori su pred vratima, mnogi kandidati pomalo otkrivaju svoje programe, ali malo tu čujemo o korupciji i borbi protiv nje. Sve je to na jednom načelnom nivou. Ljudi moji, borba protiv korupcije nije zgražanje nad činjenicom da se ona dogodila i nije zluradi podsmjeh kada vidimo kako uhićuju ljude, a oni se skrivaju pod kapuljačama svojih dizajnerskih kaputa. Ne, to nije borba protiv korupcije. Mi se naslađujemo kaznama, uživamo što su sve navodno maznuli dok im se to ne dokaže i tu stvar staje, ali ostaje osnovno pitanje gdje su novci, popala maca. Strahota korupcije nije isključivo u tome u materijalnoj šteti. Puno je opasnija ona šteta koju korupcija čini razarajući moralno tkivo našega naroda. Poručio bih tu još jednom uvaženom zastupniku Pupovcu i hrvatskog i srpskog i bilo kojeg naroda koji živi u ovoj zemlji jamčim vam da je među ljudima koji pune autobuse i vlakove za neke druge zemlje tražeći neku bolju budućnost puno onih koji ne odlaze samo zbog male plaće. Nego onih koji jednostavno više ne mogu više gledati što korupcija čini ovoj zemlji. Učinimo dakle prvi korak, shvatimo da u borbu protiv korupcije moramo krenuti prije nego što se ona dogodi. To su koraci koje moramo poduzeti. Regulirati javnu nabavu, spriječiti sukobe interesa, uvesti red u zapošljavanje, smanjiti koruptivne rizike. Sve su to koraci koje moramo poduzeti kako bi se uspješno borili protiv zmije korupcije dok je ona još u jajetu. Svaka čast radu ovog sabora koji pokušava donijeti mnoge antikorupcijske zakone i stvoriti okvir, ali nažalost često se osim donošenja zakonskog teksta jako malo napravi u stvarnosti. Bacit ćemo pogled i na činjenicu da smo jako nisko na ljestvici percepcije korupcije. Da su neke uvažene europske demokracije tu daleko ispred nas pa čak i prve. Što se u stvari zbiva u tim zemljama? Jesu li one korumpirane? Nisu. Zašto nisu? Zato što su svoju zemlju očistili, a sada korupciju izvoze. Oni trguju korupcijom i korumpiraju u drugim zemljama. Evo samo nekoliko primjera. Finci nam preko veze uvaliti oklopna vozila. Amerikanci su zakuhali ogromnu aferu sa dijalizom, nadam se da se i toga sjećate i ljudi koji su nažalost ostali bez života. Proizvođači automobila naveliko muljaju sa emisijama ispušnih plinova i to je samo vrh popisa. Što dakle trebamo shvatiti? Da se korupcija događa svakome i da naše lokalne i regionalne samouprave teško prihvaćaju ideju da ju trebaju iskorijeniti, ali vratimo li stvari na početak sve je kao što govorim u gotovo svakom svojem izlaganju vrlo jednostavno. Kako ćemo obogatiti proračune gradova, općina, županija ako ne možemo kroz pojačani priljev sredstava, pa pogledat ćemo gdje nam curi novac, pogledat ćemo curi li nam kroz proračun 5, 10, 15, 30% novaca, upropastit ćemo i satrati tu korupciju i eto nam novca nazad u proračunu. Pa ćemo ga uložiti i dobro pripremljene projekte i time poboljšati kvalitetu naših ljudi u lokalnim zajednicama. Kada tako krenemo raditi, kada usvojimo međunarodne standarde prevencije korupcije bit će užitak gledati lokalne samouprave kako rastu, kako napreduju, bit će lijepo gledati kako nam rastu plaće, kako nam rastu mirovine, kako se mladi vraćaju u svoju Hrvatsku. Još ću jednom ponoviti bili oni Srbi, Hrvati, Marsovci ili stanovnici Bete Centauri bit će lijepo gledati [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] kako se više ne moramo bojati za budućnost svoje zemlje [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i svojih unuka. Hvala vam lijepa.
Sad ćemo ići na treće izlaganje, to je Klub zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prošli tjedan u vrijeme aktualnog sata, ovdje su održana tri govora, tri antisrpska govora. To u Saboru nije ništa novo, nije ništa novo ni izvan Sabora. To nije ništa ni mudro a nije ništa ni hrabro. Za to ne treba mudrosti, za to ne treba hrabrosti. Mudri u ovom Saboru i hrabri u ovom Saboru, rijetko su kada posezali za bilokojom vrstom govora kojima će se širiti mržnja prema drugima. Osvrnut ću se na jedan od tih govora, na drugi slijedećom prilikom. Onaj koji se tiče SPC-a ću se osvrnuti slijedeći put, sad ću se okrenuti onom koji se tiče SDSS-a i predstavnika Srba u Saboru i u Vladi. Državni tajnici u svakoj Vladi i u svakom ministarstvu su isto što i ministri ako i ministri ili Vlada na to prenesu svoje ovlaštenje. U svemu. Da dolaze na sjednice Vlade, da dolaze na sjednice Sabora, zastupaju programe, brane amandmane, usvajaju ili ne usvajaju amandmane. Ili da odlaze u Europsku komisiju, brane i zagovaraju i pregovaraju u ime RH. To je činila i državna tajnica Spomenka Đurić u Ministarstvu regionalnog razvoja, u prošlom mandatu, po ovlaštenju svoje ministrice. Ne po svojoj volji i ne po svojoj pameti. O čemu? O odlukama koje su donešene u drugim ministarstvima, o projektima iz sredstava EU-a. A ustvari prigovora na te odluke koje su se rješavale u njezinom ministarstvu. I ona je potpisivala rješenja o tim prigovorima koji su se prihvaćala ili odbijala. Sama odluke nije donosila. Donosili su je drugi i provjeravali da li je u skladu sa propisima. I važila je i važi kao jedna od najuzornijih tajnica, državnih tajnica u to vrijeme, vodeći brigu o interesu, pravilnom trošenju europskih sredstava i pravilnom zagovaranju interesa RH da bi danas ovdje jedan od zastupnika koji inače nije imao problem da isto to rješenje, potpisano od državne tajnice u 2017. i 2018. primi i na taj način za svoju firmu kao suvlasnik jedne softverske firme dobije i na njega ne uloži prigovor, a sada je jako zabrinut za državni budžet i za to što će biti sa RH, riječ je o zastupniku Škori. Zastupnik Škoro dakle, nije imao problem s time što je državna tajnica Spomenka Đurić potpisala rješenje o tome da su odluka o financiranju, prihvaćanju njegovog projekta bio ispravan. Imao je problem s time što sudovi na temelju žalbi i tužbi koje su otišle prema sudovima u upravnom postupku, a sudovi su bili ustvari merituma, a ne ustvari procesne jer su se žalitelji, tužitelji žalitelja meritum odluke, a ne na tko, tko je potpisao, neki sudovi su donijeli odluku da potpisnik nije bio ovlašten, neki to nisu radili i sudska praksa je bila neujednačena. Što to znači? Da će sva rješenja koja su državni tajnici potpisali od Ministarstva financija, Ministarstva uprave, Ministarstva pravosuđa da dalje ne nabrajam, sada biti zbrajana kao šteta RH kao što je to slučaj sa državnom tajnicom Spomenkom Đurić. Zašto? Zato što je iz SDSS-a ili zato što je Srpkinja. Ona tamo nije kao Srpkinja i nije kao SDSS-ovka, ona je tamo državna tajnica po onome što je dobila mandat od ove Vlade. Nije ni članica SDSS-a, niti je itko od nje tražio da to bude. A sada samo da kažem sljedeće, o trgovačkoj koaliciji koju govori stranka ili pokret koji je stranka trgovačkog lanca, a lanci nikada nisu bili izraz slobode ničije.
Hvala vam lijepa. Imamo povredu Poslovnika, kolega Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče Sabora. Čl. 238., ne da je povrijeđen nego je jednostavno na njega pljunuto ovdje. Poštovani g. Pupovac ako mi se dobro učinilo ovdje je nama priznao da netko u državnoj upravi radi tako kako mu netko kaže, bez obzira na to što to možda jest nepravilno. Dakle, zahvalio bih g. Pupovcu što je ovdje možda i podsvjesno ukazao hrvatskoj javnosti na činjenicu kako funkcionira hrvatska politika, barem ona trenutna. Neko je odozgora nešto …/Govornik isključen./…
Dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika, niste me ni slušali oko vremena, tako da jedna je opomena dovoljna. U međuvremenu se javila i kolegica Puljak u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, evo u zadnji čas sam se javila zapravo da upozorim na jednu praksu koja se ponavlja. Zapravo smo šokirani jednom bizarnom viješću o tužbama Hrvatske turističke zajednice protiv Paula Bradburyja, novinara i vlasnika portala Total Croatia News. Riječ je o klasičnom načinu zastrašivanja i gušenje slobode govora kako bi se ušutkale kritike na račun ne funkcionalnog sustava HTZ-a koja troši golem novac poreznih obveznika. Zahtijevamo hitno povlačenje tužbi i smjenu direktora Kristjana Staničića. HTZ bi u Paula Bradburyju trebao vidjeti partnera. Riječ je čovjeku koji je svojim djelovanjem nedvojbeno zadužio hrvatski turizam, a umjesto toga pokušavaju ga zastrašiti i uništiti. To je samo još jedan dokaz o opravdanosti zahtjeva za uvođenjem dobrovoljnog članstva u HTZ. Kada bi porezni obveznici dobili priliku da sami biraju koga će financirati, novac za promociju turizma mnogi bi sigurno radije uložili u znanje i rad stručnjaka poput Bradburyja umjesto u bilo koga od 300-tinjak direktora turističkih zajednica. Žestoko ćemo se protiviti svakom obliku zastrašivanja i napada na novinare, aktiviste i građane. Bilo kakav pokušaj ograničavanja slobode govora, a u Hrvatskoj im svjedočimo gotovo svakodnevno, smatramo neprihvatljivim, pa ćemo raditi i na proceduri odnosno zakonskim izmjenama koje bi onemogućile da uopće dođe do ovakvih tužbi. Sloboda govora predstavlja kamen temeljac svakog demokratskog društva i prvu liniju obrane svih ostalih sloboda. Osim što vjerujemo da otvorena i javna rasprava o bilo kojoj temi nema alternativu, povijest nas uči da proganjanje i ušutkivanje neistomišljenika, cijelo društvo čini intelektualno, ali i ekonomski siromašnijim. Samo je otvorena razmjena ideja, ali i kritika jamac intelektualnog i ekonomskog napretka. Hvala.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi. Sada ćemo napraviti stanku. Nastavit ćemo u 10 sati i 15 minuta, kako smo najavili. Imamo jako puno prijavljenih govornika, 11 kluba za sada i 40, ako se ne varam, pojedinačnih rasprava, tako da nas sasvim sigurno čeka duga rasprava. Hvala vam. STANKA U 10,04 SATI. Idemo na 2. raspravu, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Evo prije nego što krenem na temu, evo moram reći da me je moj kolega upozorio na jednu stvar, pa ću ja to izgovoriti iz govornice jer je to dobro. Dakle, mi ne govorimo ispred kluba nego govorimo u ime kluba i to je točnije reći u ime kluba, a meni je draže jer me podsjeća, asocira me na onaj naš referendum „U ime obitelji“, tako da mi je to baš onako fora. Isto kao što mnogi zastupnici govore često „uvaženi“ što nije hrvatska riječ odnosno u Hrvatskoj se ljepše i točnije koristiti „poštovani“ ili „cijenjeni“ kolega zastupniče ili „poštovani predsjedavajući“ Nekoć se kade govorilo o zaduženosti, koristio sinonim „zadužen kao Argentina“, „zadužen kao Grčka“ a danas će se vjerojatno govoriti „zadužen kao Hrvatska“, „zadužen kao EU“ ili „zadužen kao Šibenik.“. Postoje jedinice lokalne samouprave koje odgovorno raspolažu svojim novcem i koje uopće nisu u dugu. Ja ću ovdje pohvaliti npr. grad Vukovar koji nije dužan gdje aktualni gradonačelnik Penava zajedno sa zamjenikom gradonačelnika Pavličekom, odgovorno gradskim novcem a ima i gradovi poput Šibenika koji su zaduženi pa nitko ne zna koliko. Ja sam evo pokušao nekoliko sati zapravo zbrojiti sve te puste dugove koji se gomilaju iz godine u godinu i koji se prebijaju u svakom rebalansu proračuna i došao sam do preko stotinu milijuna kuna. Ali teško mi je sad reć odgovorno je li to točno toliko i toliko. Ali znate što je najsmiješnije? Što se taj novac kad se grad zaduži, ne koristi za nešto što je stvarno potrebno u tom trenutku, što treba građanima, npr. za socijalu, npr. za neku infrastrukturu koja je baš nužna nego npr. sad se grad Šibenik zadužuje za sustav video nadzora od 10 milijuna kuna. Dakle, mi ćemo u Šibeniku imati Big Brother koji će Šibenčani plaćati godinama s kamatama, ja se pitam kome to treba? Dakle, tko god bude šetao po ulicama Šibenika, imat će, bit će praćen od nekoga ili nečega, u svakom trenutku. Neko će reći grad Šibenik će biti sigurniji, ma niko nije protiv sigurnosti, ali jel nam taj video nadzor baš treba u ovom trenutku, u ovom delikatnom trenutku, u trenutku kada ne samo grad Šibenik nego čitava država, čitava Europa, čitav svijet grca u ekonomskoj krizi. Ja mislim da to nije potrebno. Ovdje moram spomenuti još jednu temu po čemu je Šibenik specifičan i poseban grad. Visoka učilišta odnosno fakulteti u Hrvatskoj se financiraju, znate od koga? Od države. Postoje privatna sveučilišta koja su u potpunosti privatna a postoji i jedan fakultet, jedan studij koji financira lokalna samouprava. I to je u Šibeniku. To je studij energetike odnosno točnije, Studij energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije. Dakle, studij gotovo u potpunosti financira lokalna samouprava. Jel to moguće? Jel to moguće? Ima li to smisla? Je li Šibenik toliko bogat grad da radi nešto što niti jedna jedinica lokalne samouprave ne radi? Ponekad da bude u istini, neke jedinice lokalne samouprave znaju interventno pomoći malo pa oko uređenja zgrade, infrastrukture, ali 6 g. sufinancirati sa milijunima i milijunima kuna studijski program, e ovdje netko nije normalan. Netko se razbacuje proračunskim novcem. A imenom i prezimenom, to je gradonačelnik grada Šibenika, Željko Burić koji na neodgovoran način raspolaže s gradskim novcem dižući kredite za video nadzor koji nam ne treba i financirajući nešto što nitko ne radi u Hrvatskoj, nešto što radi isključivo on.
Izvolite kolega Hajdaš Dončić u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Dame i gospodo. Baš mi je drago što će danas u Saboru biti „moj frend Andrej Plenković“ da možda objasni ovaj trailer koji smo dobili umjesto filma, a govorimo o Nacionalnom planu oporavka jer ovaj trailer ovo je ništa i baš mi je drago što će bit on ovdje danas da možda objasni koji su to ciljevi, koji su to rokovi, koji su to sektori u što Hrvatska „misli lagati“. A još mi je draže što će možda vama i nama danas pokušati objasniti što su to pregovori s umirovljenicima, koje su to pregovaračke pozicije i zašto u tzv. covid dodatak nije uključio nezaposlene i osobe sa niskim ili minimalnim primanjima. To će biti vrlo zanimljivo jer je on odgovoran ovdje nama, dakle odgovoran je saborskim zastupnicima i zapravo građanima RH.
Iznenadni završetak pa moramo dalje. Idemo na zadnje izlaganje, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Gari Cappelli. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zastupnice i zastupnici, pa kao što znamo događale su se globalne krize, svjetska gospodarska kriza i sada svjetska zdravstvena kriza ili pandemija Covida-19. Međutim, različitim modelima upravljanja krizom pokazalo se tko zna, a tko ne zna. Brojke su nepobitne kao i rezultati. Samo jedan dan nakon razornog potresa u Zagrebu u ožujku 2020. godine implementirali smo mjeru očuvanja radnih mjesta. Prevedeno 4.000 kuna neto po radniku. Iz današnje perspektive govorimo o sveukupno 690.000 radnika i 113.000 poslodavaca za što je utrošeno ni manje ni više nego 14 milijardi kuna u bruto iznosu. Npr. u mojoj Primorsko-goranskoj županiji do sad je isplaćeno ni manje ni više nego 715 milijuna kuna, 50.000 radnika, 10.000 poslodavaca. U Rijeci smo isplatiti potporu za 18,5 tisuća radnika i 4.000 poslodavaca i za to smo isplatili 242 milijuna kuna. U Gorskom kotaru kojega se koji put prihvaća kao nekakav izdvojeni otok financijski smo poduprli 1.400 radnika i za to smo isplatiti oko 25,5 milijuna kuna. Dakle, Vlada RH smjelo je stala iza svakog hrvatskog radnika i poslodavca i na taj način smo sačuvali tisuće i tisuće radnih mjesta kako u mojoj Primorsko-goranskoj županiji tako i diljem cijele RH. Ali isto tako osigurali smo sigurnost i stabilnost mirovinskog sustava jer mirovinski sustav se čuva i radnim mjestima. To ne smijemo dakle zaboraviti. Osim toga, od 1.1. ove godine uvedena je nacionalna naknada, mnogi su je obećavali, a eto vođeni načelom solidarnosti i socijalne osviještenosti uveli smo je upravo ova Vlada, nacionalnu naknadu za starije osobe u visini od 800 kuna mjesečno. Riječ je o novčanom primanju koje je namijenjeno svim starijim osobama koje nemaju dakle mirovinski staž od minimalno 15 godina i stariju su od 65 i nemaju drugi izvor prihoda. Svjesni teškog položaja umirovljenika Vlada je osigurala financijska sredstava i za isplatu tzv. covid dodatka. Svim umirovljenicima koji primaju mirovinu do 4.000 kuna koji imaju prebivalište u RH i koji dakle nisu zaposleni. Procjena je da ćemo tim dodatkom obuhvatiti oko 844.000 umirovljenika. Naglašavam ovo je primanje namijenjeno isključivo dakle umirovljenicima, a ne svim starijim osobama, isključivo onima koji imaju prebivalište u RH. Radi se dakle o jednokratnom novčanom primanju zbog ublažavanja posljedica uzrokovanih Covidom-19. Tako će umirovljenici koji imaju do 1.500 kuna mirovine dobiti dodatak od 1.200 kuna, gotovo duplo. Oni koji imaju mirovinu između 1500 i 2000 tisuće kuna, dobit će 900. Oni koji primaju između 2 i 3 tisuće kuna, dobit će 600 kuna, a oni između 3 i 4 tisuće kuna, dobit će 400 kuna, tzv. Covid dodatka. Isplata tog primanja za one koji primaju samo hrvatsku mirovinu, bit će isplaćena putem HZMO-a krajem ovog mjeseca. Vjerojatno se naši umirovljenici pitaju što ja moram napraviti da bit do dobio, gdje moram otići. Odgovor za one koji primaju samo hrvatsku mirovinu, ne morate napraviti ništa i ne morate ići nigdje. Budite doma, čuvajte se i čuvajte zdravlje. Naknada će vam biti isplaćena na račun ili putem pošte, ovisno o tome kako primate mirovinu. Što se tiče kategorije koji ujedno primaju i hrvatsku i inozemnu mirovinu, oni će morati podnijeti dokaz da im obim mirovine ne prelaze cifru od 4 tisuće kuna. Dakle jako je bitno da ovaj dodatak nije oporeziv, ne može biti predmetom ovrhe i neće se uračunavati u prihodovni cenzus za oslobođenje od plaćanja premije dopunskog zdravstvenog osiguranja. Uvaženi zastupnici, a prije svega, dragi umirovljenici koji ovo pratite putem ekrana. Povećali smo sve mirovine za 13, a one najniže za 17. Uveli smo nacionalnu naknadu za starije osobe u visini od 800 kuna mjesečno, a danas će na sjednici Vlade RH donest Odluka o isplati jednokratnog novčanog primanja, tzv. Covid dodatka zato što su umirovljenici jedna od naših najranjivijih skupina u društvu i dodatno su pogođeni okolnostima ove epidemije. U ime Kluba HDZ-a dakle podržat ću svakako ove Vladine napore [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] i osiguranje jednokratne [[Upadica: Hvala lijepa.]] isplate. Hvala vam.
Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Kao i svake srijede na početku plenarne sjednice imamo iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a, poštovani kolega, ne Božo Petrov nego Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo poštovani narode posljednjih dana se razgovara o i danas će se raspravljati o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti. Sada kada najviše trebamo ulagati u ljude taj novac jer puno više od ovih sredstava koja će nam doći iz blagajne EU gdje i Hrvatska to uplaćuje u velikim iznosima, puno više uplaćuju ljudi, ljudi koji su iselili zbog loših politika, 2/3 Hrvatske koje su prazne i koji su iselili vani i koji kroz doznake iz inozemstva svojim roditeljima i svojoj rodbini šalju puno više novca, godišnje dvi milijarde EUR-a tj. 5 milijardi kuna godišnje. Ovdje mi govorimo o iznosima koje bi trebalo ulagati u čovika, u OPG-ovce, u obitelji, ne spominju se, vrlo malo. Trebalo bi govoriti o malim obrtnicima i malim poduzetnicima da opstanu na tim područjima iz kojih ste lošim politikama, katastrofalnim politikama, politikama koje nisu provodili čak svi okupatori koji su prošli do '90.-te godine na tim područjima jer je rezultat razlog toga, rezultat je da su ta područja iseljena. Ako su ta područja iseljena u koga moramo ulagati? U čovika. Čovik mora biti centar svega, kako u zakonodavstvu, a poglavito kad se radi o sredstvima. Moju Dalmaciju ste gospodo uništili. Još prije 3.g. ova vlada aktualna koja maše brojkama sada i sredstvima iz EU, opet ponavljam, da više naši građani koji su iselili, mladi ljudi, uplaćuju godišnje kroz doznake, to je iz službenih podataka Hrvatske, ne narodne banke, da puno više oni uplaćuju nego šta je ovaj iznos o kojemu mi govorimo. Da bi vratili te ljude, nama je cilj vratiti, opstanak ljudi na ovome području i povratak ljudi, vlada u Splitu prije 3.g. obećala je dvi milijarde kuna projekata za Splitsko-dalmatinsku županiju. Znate kolko je Kerumova i HDZ-ova koalicija napravila, Ante Sanader, jel je Ante Sanader beg županije, znate li kolko je ostvareno kolegice i kolege? Ništa, nula u Dalmaciji. Ja mogu kazati ključne projekte, ključne, žile kucavice koje bi trebale biti, koje bi trebale biti vena razvoja, brza cesta cetinskog kraja sa Splitom gdje bi Sinj i cetinski kraj postali područje najpoželjnije za življenje u RH. Predgrađe Splita sa svim svojim potencijalima, tako i područje Dalmatinske zagore, ključni infrastrukturalni objekti za koje se aktualni župan kleo da će imati šator ovdje ako se ne ostvari, to su prometne vertikale spoja sa Splitom. Ništa nije napravljeno, ništa, nula. Dalmacija je ispražnjena, poglavito zaleđe. Ključni projekti koje bi morali imati i koje bi jednostavno mi morali potencirati. Pa dal je normalno da 6000 hektara u Sinjskom polju nema metra navodnjenoga? Bistra Cetina prolazi kroz Sinjsko polje. U Izraelu imamo jedan izvor, nekoliko izvora, više, više imamo mi, manji izvor pritoka rijeke Cetine izbaci u jednome danu nego u godinu dana svi izvori u Izraelu. Oni su navodnili sve, pustinje su napravili poljoprivrednu površinu, a u nas korov raste, korov. Nisu kriv narod, nego mi kao tijelo koje odlučuje o narodu koje bi moralo isključivo svaki zakon, pa i ovaj oporavak, ovaj fond bi trebao biti za čovika, a ne za interesne skupine. Pričate o digitalizaciji u pravosuđu. Ma o čemu vi pričate? Pa vi niste sposobni nadigitalizirati da se elektronski i dopisno glasa na izborima. Ovo je obmana i zato gospodo danas razmislimo o čemu pričamo, pričajmo o ljudima i ostalim … [[Govornik se ne razumije]] područjima.
Hvala vam lijepa. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,16 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom kao što smo i najavili. - Informacija o sažetku nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 2021.-2026. Podnositelj je Vlada RH na temelju čl. 123. st. 2. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za pravosuđe, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za poljoprivredu, Odbor za europske poslove, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za gospodarstvo i Odbor za financije i državni proračun. Pozdravljam predsjednika vlade, pozdravljam potpredsjednike, ministre i ministrice i pozivam sada poštovanog predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića da dodatno obrazloži informaciju, izvolite. Samo malo, ajde, držite, držite pločice dok vam ne signaliziraju kolegice i kolege da su vas snimili. Dobro. Molim vas, počinje predsjednik vlade. Izvolite predsjedniče. A kolegica Selak Raspudić, izvolite. Samo, samo, samo, samo malo. Ovako, kolegice Selak Raspudić, dakle predsjednik vlade je došao ovdje, stanka može biti poslije njegovog izlaganja. Dakle, ne možete usred njegovog govora tražiti stanku [[Upadica iz klupe: Nije on još počeo]] Ne, ne, on je došao za govornicu, stao ovdje, dignute su bile replike, nije tražena stanka prije nego što sam ja najavio, nemojte se ljutiti [[Upadica iz klupe: Tražena je stanka]] [[Upadica iz klupe: Išle su i replike prije izlaganja i replike su išle]] Kada je tražena stanka? Dobro, ma u konačnici izvolite zahtjev za stanku. Dobro. Sjednite onda predsjedniče vlade. Izvolite vi na mjesto, sjednite, a sad ćemo onda čuti obrazlaganje stanke. Imamo za sada dva zahtjeva, kolegica Selak Raspudić i kolegica Vučemilović, izvolite. Spustite onda sad pločice za repliku jer ajde idemo redom, prvo zahtjevi za stankom, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a u trajanju od 10 minuta. Nismo dobili plan oporavka, dobili smo tek informaciju o sažetku nacrta, dakle ni nacrt, niti sažetak. Stoga ćete se danas opravdano kroz cijeli dan naslušati kritika da je ovo stiglo prekasno i da vremena nema dovoljno. No Hrvatska nema vremena za naša međusobna prepucavanja. Tražili ste prijedloge oporbe. Stoga ću ja ovu stanku iskoristiti konstruktivno, dat ću vam 5 konkretnih prijedloga kako poboljšati ovaj sažetak da bismo zajedno iznjedrili dokument koji će u bitnome odrediti našu budućnost u slijedećem desetljeću, a od vas očekujem da budete konstruktivni kao što ste najavljivali i prihvatite prijedloge oporbe. Prvo što nedostaje u sažetku i što nam treba je uključivanje prerađivačke industrije tzv. 4.0 Industrija, digitalizacija industrije koja će donijeti višu dodatnu vrijednost, vrijeme je za iskorake, a ne zadržavajuće na postojećim pogonima poput turizma. Drugo što vam nedostaje, a što je zahtjev EU je ravnopravnost spolova u svim segmentima koja mora biti prisutna u dokumentu. To se može iskoristiti i pozitivno. Primjerice, na 10 žena za vrijeme krize umrlo je 13 muškaraca zbog nedostatka preventivnih pregleda, morate uključiti taj aspekt kako bismo bili otporni na buduće krize. Govorite o digitalnoj … [[Govornik se ne razumije]] vrijeme je da krenemo i prema elektroničkom glasovanju i da iskoristimo ovo za demokratizaciju društva. Obrazovanje. Osim pukog pozivanja na stem trebamo pratiti svjetske trendove i konačno krenuti prema interdisciplinarnosti. I socijalna politika. Niti riječi o zaštiti žena od nasilja [[Upadica: Hvala vam lijepa]] skloništima i svemu ostalome.
Stanka je odobrena. Idemo sada na drugi zahtjev. Poštovana kolegica Vučemilović izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta jer kao što je već rekla kolegica Selak Raspudić radi se o prevažnom dokumentu o kojem ovise i generacije koje dolaze, a nama je stigla informacija u HS, sažetak, 80 stranica cjelovitog dokumenta koji navodno postoji. O ovom dokumentu koji navodno postoji ovisi hoće li naše prosječne stope rasta BDP-a i dalje biti 1%, hoće li razina investicija biti tek mizernih 20% BDP-a i hoće li i dalje zbog rentijerske ekonomije, nepotizma, korupcije i klijentelizma naša djeca i dalje odlaziti u tuđinu. Ovo što je pred nama ukazuje na nekakve naznake i postavlja se pitanje o čemu ćemo mi danas raspravljati. Ovdje je copy paste tehnologijom prepisano sve što smo do sada vidjeli u strategijama, ne jednoj nego više njih, u europskim dokumentima, ali konkretnih stvari nema. Stoga prevažan je ovo dokument da bi mi raspravljali o informaciji ili u najboljem slučaju o sažetku. Navodno dokument ima jako puno stranica, pa ne želite zamarati javnost, medije, a ni saborske zastupnike. Nemojte nas štediti, zamarajte nas. Ako imate dokument, pokažite ga. Zašto ga krijete kao zmija noge, a svi znamo da zmija noge nema? Demantirajte me. Pokažite javnosti i hrvatskim saborskim zastupnicima dokument od 700, 800 ili 1000 stranica koji je navodno gotov ili u [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] izradi.
Stanka je odobrena, no [[Upadica: Ako i postoji.]] postupit ću u skladu s čl. 293b Poslovnika pa nećemo ići na stanku. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, imate na to pravo. Izvolite obrazloženje.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Mi danas imamo pred sobom jedan izuzetno važan dokument i molim stanku u ime Kluba Centra i GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Ispričavam se jer naravno, kako imamo malo mjesta u sabornici, onda mi koji tu nismo, moramo trčati. Ali dobro, to ne znači da nemam prilike reći ono što hoću reći, a to je, Plan oporavka i otpornosti je izuzetno važan. Ovo je prilika za Hrvatsku koja se ne smije propustiti. Ako je propustimo, greška će biti za sve sljedeće generacije i o tome moramo voditi računa. Čitajući Plan, mi koji imamo alergije, možemo dobiti još dodatan kašalj ili listajući, to je sve ono što je izvađeno iz ormara, iz ladica, sve ono što je bilo godinama prekriveno prašinom. Tamo negdje pred 10-tak godina, ja sam vidjela otprilike jedan sličan plan sa istim ili sličnim temama. Ono što treba biti iskorak, treba biti nekakva novina u ovom Planu. Dakle EU, odnosno Komisija od nas traži u određenom postotku teme koje su vezane uz zelene politike, teme koje su vezane uz digitalizaciju, ali traži i određenu reformu. Recite jednu jedinu reformu koju će se raditi, recite jedan jedini iskorak koji ćemo napraviti. Recite jednu jedinu novinu, jedan novi projekt, jedan novi način pristupa problemu, mi to u ovom Planu oporavka i otpornosti ne vidimo. Oporavak, moramo se oporaviti, otpornost, moramo biti spremni za budućnost i ako ne odradimo posao kako treba, a pri tom ja mislim svi zajedno, to će biti zaista problem za sve buduće generacije. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena, vidim da se javio kolega Tomašević, izvolite i nakon, imamo još dakle, bit će još zahtjeva. Izvolite kolega Tomašević.
Tražim stanku u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka na temu nečega što zvuči jako bitno, Nacionalni plan oporavka i otpornosti od 2021.-2026. g. međutim, onda već u dodatku se to toliko razvodni da onda zapravo ostaje nebitno. Znači informacija o sažetku nacrta. Vi tvrdite da je taj dokument gotov i da on postoji, ali iz nekog razloga ste nam dali samo sažetak. Mislim to je, ispada da je zapravo Nacionalni plan oporavka i otpornosti najveća državna tajna. Toliko državna tajna da niti mi u zakonodavnom tijelu iz kojeg izvire mandat izvršne vlasti, ne možemo dobiti taj dokument. Toliko je to državna tajna. Valjda zato da ne ugrozimo nacionalne interese, ili kao što vi to volite reći u HDZ-u, zato što ne volimo Hrvatsku. Da ne bi kritizirali cjeloviti dokument, jer kako kažete, zato što mi navodno ne volimo Hrvatsku, ali volite Hrvatsku vi koji prema ovom sažetku, a prave projekte ne vidimo, nećemo napraviti pravi razvojni zaokret za koji nam je ovo zadnja šansa. Mi smo u Možemo još upozoravali u listopadu i tražili da raspravljamo o ovom Nacionalnom planu da ga napravimo na vrijeme, da raspravljamo o njemu u HS-u jer Sabor provodi sve reforme zakonodavne koje su nužne, prema kojima bi se uopće ti projekti mogli i realizirati. Međutim, umjesto toga, bojim se idemo, ne na put oporavka, nego put bez povratka ako ne napravimo razvojni zaokret za koji nam je sada zadnja šansa. S druge strane, što se tiče otpornosti, u ovom planu ima jako puno otpornosti i projekata koje vidimo već zadnjih 15 godina, iste projekte koji se provlače iz strategije u strategiju i to je ono što se reciklira u ovom planu, to je ono što je zapravo najzelenije u ovom Planu, znači projekti o kojima ćemo govoriti, konkretni projekti koji se 15 godina ponavljaju iz strategije u strategiju i [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] već su dobili novaca za to iz EU fondova [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ali se nikad nisu realizirali.
Imamo još jedan zahtjev. Kolega Štromar, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani g. predsjedniče Vlade. Drago mi je danas ste ovdje i da ćemo raspravljati o tome što nas očekuje sljedećih nekoliko godina, koja sredstva su nam na raspolaganju i što ćemo raditi. Ovo je na 80-tak stranica, ovaj dokument, mislim da svatko pametan može iščitati u kom smjeru hoćemo ić, koja politika je Vlade i što građani mogu očekivati. Posebno mi je drago da poduzetnici će ugledati danas taj dokumenat isto i oni će vidjeti, moći će se pripremiti za sve aktivnosti koje slijede, a aktivnosti nisu male i zato, evo tražim stranku u ime HNS-a i nezavisnih zastupnika da još jedanput pregledamo dokumenat i da sudjelujemo aktivno u raspravi.
Dobro. Javlja li se još tko? Onda ćemo nastaviti s radom pa sada pozivam predsjednika Vlade Andreja Plenkovića da predstavi dokument. Isto tako vas molim još jednom, dakle za replike držite pločicu dok se, dok ne bude jasno da vas je registrirala kolegica ili kolega. Hvala vam lijepa. Izvolite predsjedniče Vlade.
Dobar dan. Lijepo vas sve pozdravljam u ime cijele Vlade. Evo, sa mnom je danas i veliki broj ministara koji će, ja vjerujem, u sadržajnoj raspravi sudjelovati u diskusiji sa zastupnicima o ovoj Informaciji o sažetku nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici, dopustite mi da odmah na početku odgovorim na ovaj vaš upit o tome zašto je pred vama dokument od 80 strana, a ne dokument od 700 stranica. Dakle, kao što znate Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji će biti fuzioniran sa nacionalnim programom reformi je u svojoj naravi akt kojeg usvaja Vlada, Vlada RH, a ne Hrvatski sabor. Ja sam u nekoliko navrata kada sam bio pred vama tijekom ovoga mandata rekao da ćemo mi prije nego što Vlada usvoji taj dokument o njemu održati raspravu u Hrvatskom saboru. I upravo zbog toga smo 1. travnja, ne kao šala, nego kao važna informacija za zastupnike i zastupnice uputili u Hrvatski sabor ovaj dokument od 80 strana koji u svojoj naravi pokriva sve što je bitno, sve što je relevantno u velikom dokumentu od 700 strana. Tu je ja mislim moj savjetnik Savić Zvonko, ne znam jel imate uza se ovaj veliki dokument pa samo ga pokažite za ove koji misle da ga krijemo kao zmija noge, da papir stvarno postoji. Stvarno postoji, evo ga vidite to je ovaj bucmasti papir tamo. Evo. [[Pljesak.]] E vidiš, ako smo dobili aplauz na početku to je već dobro. Hvala vam. Zašto, zašto smo uputili ovakav dokument u strukturi koji nije baš mali, kad nešto se zove sažetak, ima 80 strana možda po nekoj metodologiji to zvuči loše, ali našli smo to kao najprimjereniju riječ s obzirom da ovaj veliki dokument prepun podataka o pojedinim ulaganjima i reformama koje se spominju u nacionalnom planu. Dakle, to je prvo. Zbog toga što se još uvijek tijekom travnja ne samo omogućuje resorima da dopunjuju dokument, da osluškujemo vaše sugestije, da nastavimo intenzivne konzultacije koje mjesecima traju sa službama Europske komisije, jednako kao što radi hrvatska Vlada rade i druge vlade, željeli smo imati ovu javnu raspravu. Vi koji ste, siguran sam dobro se pripremili za ovu raspravu mogli ste vidjeti na web stranici komisije od 27 država članica svega 15 ima napravljenu web stranicu o ovom planu, 12 uopće nema, nema nikakvu informaciju. Znači ima nekih koji su čak manje transparentni nego mi. I to je isto važno za reći. Koliko je zemalja održalo parlamentarnu raspravu o nacrtu akta njihovih vlada kojeg još nisu usvojili nego ga još uvijek dovršavaju prije nas nisam baš siguran da ih ima puno. Izbrojili smo 2 ili 3 u ovom trenutku, ali nemamo pouzdane podatke. Tako da komparativno gledano nije ovo tako loše niti je ovo bez velikoga poštovanja prema Hrvatskom saboru i saborskim zastupnicima. I treća stvar koju bih htio još naglasiti je, jer vidim da je i ta tema, tema privatno, tema javno, ulaganja, kome taj novac ide. Dakle, ovo nije novac iz helikoptera. Ovo nije novac koji će Vlada putiti kroz neki bojler i dati ga svim privatnim kompanijama koje ga u ovom trenutku nakon krize trebaju. Što ja razumijem da ga trebaju, ali to nije to. To nije svrha i namjera instrumenta koji se zove oporavak i otpornost. Evo, toliko za uvod, a sada bih ga želio predstaviti malo detaljnije. Mi smo se sa pandemijom korona virusa kao zdravstvenom ugrozom bez presedana u zadnjih 100 godina suočili kao i čitav svijet. U svijetu je do sada umrlo 3 milijuna ljudi. U Hrvatskoj blizu 6.400 naših sugrađana. To je za cijelo društvo, a posebno za obitelji onih koji su preminuli nenadoknadiv gubitak i poziva nas sve na visoki stupanj odgovornosti. Prije nešto više od godinu dana nitko nije mogao ni slutiti u kojoj mjeri i kojom brzinom će nam se život promijeniti. Ova epidemija je diljem svijeta izazvala gospodarsku krizu neviđenih razmjera još od Drugog svjetskog rata. U tim okolnostima intervencija države je bila nužna radi zaštite zdravlja i života, a instrumenti socijalne države pokazali su se nezamjenjivima u spašavanju gospodarstva, radnih mjesta i osiguranju naknada onima koje je ova kriza najteže pogodila. U tu svrhu osigurali smo naknade brojnim radnicima, onima koji bi vjerojatno kod svojih poslodavaca ostali bez posla, bez egzistencije. Njih je do sada prema podacima HZZ-a oko 685.000, poslodavaca je oko 120.000. Omogućili smo im novac za plaće, omogućili smo im novac za likvidnost. Ujedno smo kao što ste vidjeli ovih dana donijeli i odluku o covid dodatku za umirovljenike, ne kao predizborni potez nego kao izraz društvene solidarnosti onima koji su najranjiviji u hrvatskom društvu. I to njih 860.000 umirovljenika za koje ćemo izdvojiti 600 milijuna kuna. Otpisom poreza i doprinosa država se odrekla do sada 13 milijardi kuna prihoda, a uz to su izravni proračunski izdaci za financiranje kriznih mjera dosegli 19 milijardi kuna. Od toga ukupno 10 milijardi kuna za očuvanje radnih mjesta, a 2 milijarde kuna za dodatne troškove u zdravstvu. Ukupno je korona kriza do sada Hrvatsku koštala 32 milijarde kuna što je na razini 8,7% BDP-a. Nažalost pandemija nije bila jedina nedaća. Ukupne štete dva razorna potresa su procijenjene na 129 milijardi kuna. To je 82% ovogodišnjeg državnog proračuna. Sve je to ogroman izazov za hrvatskog gospodarstvo, za naše građane i ono što je ključno danas kada postoji cjepivo da se možemo nadati da ćemo u slijedećim mjesecima obuzdati epidemiju, ući u fazu gospodarskog oporavka, obnove od potresa i jačanja otpornosti na buduće krize. U prilog tome govore i prognoze Europske komisije koje predviđaju rast od 5,7% gdje bismo uz Francusku i Španjolsku trebali imati najveći rast u ovoj godini. To nije slučajno jer je to izravna posljedica ranije spomenutih mjera očuvanja gospodarske aktivnosti i ubrzanog korištenja europskih fondova i mjera koje su ublažile posljedice krize. Cilj nam je očuvati radna mjesta, podići zaposlenost, podržati naša poduzeća i osnažiti njihovu konkurentnost. Kao članica Unije, imamo povijesnu priliku da upravo ovim europskim sredstvima za koja smo se snažno zalagali pred kraj prvog mandata naše Vlade, u narednih 7 g. na raspolaganju kada zbrojimo i višegodišnji financijski okvir i EU iduće generacije, još 5 milijardi eura koje treba potrošiti i apsorbirati iz ovog prethodnog višegodišnjeg financijskog okvira, ukupna ulaganja će biti 30 milijardi eura u ovom desetljeću. To je 227 milijardi kuna. To je više nego što je Hrvatskoj naravno na ovaj način ikada novaca bilo na raspolaganju. 5,5 prethodna financijska perspektiva, 9 iz svih europskih fondova i regionalne politike, dakle kohezija, 4,2 milijarde poljoprivreda, 182 milijuna eura ruralni razvoj, 270 ribarstvena politika, 250 unutarnja sigurnost, 96 Fond za pravednu tranziciju, 717 za sada EU Fond solidarnost plus izgledno još 300 milijuna eura za Banovinu i ovih 9,9 milijardi iz mehanizma za otpornost i oporavak. Ovih 9 milijardi a čak 6,3 bespovratna je 12% hrvatskoga BDP-a 2020. Takvu visoku razinu nema ni jedna druga država članica EU-a, prosjek tih sredstava iznosi 3,7%. Ako promatramo ovaj iznos po stanovniku, imamo dvostruko više od prosjeka EU-a, jedino je Grčka po tom pokazatelju ispred Hrvatske. Mi imamo 1500 eura po stanovniku. Do kraja 2023. kao što znate, dakle ovaj dokument koji je pred vama se odnosi na 6,3 milijarde eura bespovratnih sredstava a do 2023. možemo tražiti dodatnih sredstava sa 3,6 milijarde eura, svi to rade uglavnom ovako u trokoraku, bespovratna sredstva iduće generacije, višegodišnji financijski okvir, eventualni zajmovi do 2023. Plan oporavka i otpornosti treba nam pomoći da čim prije prebrodimo krizu. Naš je cilj iskoristiti ova sredstva za zamah razvoju Hrvatske, ubrzanje tehnološke modernizacije gospodarstva, preusmjeravanje gospodarstva prema onim granama koje će osigurati i veću konkretnost, bolje korištenje prirodnih resursa. Želimo izazove pretočiti u prilike, sve naše razvojne potrebe i izazove mi smo prepoznali u nekoliko strateških dokumenata koji su svi povezani sa Nacionalnim planom oporavka i otpornosti. I program Vlade za četverogodišnje razdoblje i Nacionalni program reformi i specifične preporuke Europske komisije koje smo pratili sve ove godine i mjere za sudjelovanje u ERM II koji na vodi do članstva u Euro zoni a naravno, najširi okvir je akt koji je usvojio Hrvatski sabor prije svega nekoliko mjeseci, a to je Nacionalna razvoja strategija. Pod gospodarskom oporavkom, mi ponajprije mislimo na usmjeravanje investicija na one sektore koji kratkoročno i srednjoročno jamče ubrzan gospodarski rast i očuvanje radnih mjesta. Pod jačanje otpornosti razumijevamo reforme koje će državne institucije dugoročno učiniti učinkovitim, racionalnim i prilagođenim potrebama gospodarstva. Koje su komponente Nacionalnog programa oporavka i otpornosti? Mi smo radeći na ovom dokumentu od sredine kolovoza odlučili da se on koncipira na bazi 5 temeljnih komponenti, gospodarstvo, javna uprava, pravosuđe, državna imovina, obrazovanje, znanost i istraživanje, tržište rada, socijalna zaštita i zdravstvo a dodali smo tome i obnovu zgrada kao posebnu inicijativu jer smo smatrali da je u kontekstu oporavka od posljedica potresa i ova komponenta izrazito važna. 54% sredstava ovoga plana uložit ćemo u gospodarstvo. Uložit ćemo u jačanje u konkurentnosti, zelenu tranziciju gospodarstva, 6 milijardi kn, od čega 2 milijardi kn u turizam, 5 milijardi u energetsku tranziciju, 1 milijardu u projekt biorafinerije u Sisku. Osigurat ćemo na ovaj način ispunjenje europskog cilja glede udjela obnovljivih izvora energije u potrošnji. 5,5 milijardi u razvoj konkretnog i održivog prometnog sustava, želimo dekarbonizirati promet i postići europski cilj od najmanje 15% udjela obnovljivih izvora energije u sektoru prometa. To obuhvaća i najveću investiciju u istraživanje, razvoj i proizvodnju vozila nove mobilnosti i prateće infrastrukture od 1,5 milijardi kuna. Ulaganje u vodno gospodarstvo, učinit ćemo dostupnom vodu za piće za oko 93% stanovnika te osigurati pročišćavanje otpadnih voda. Osigurat ćemo bolju pokrivenost države širokopojasnom infrastrukturom, sveukupno kroz plan oporavka, 15 milijardi kuna je usmjereno prema poduzetnicima izravno a neizravno na ovaj ili onaj način, gotovo sva sredstva završit će u privatnom sektoru. Mi ćemo 10% sredstava uložiti u funkcionalno povezivanje jedinica lokalne i područne samouprave, 15% uložit ćemo u području znanosti i obrazovanja, povećat ćemo udio djece koji su obuhvaćeni ranim predškolskim odgojem i obrazovanjem sa 81 na 96, povećat ćemo 16% broj diplomanata tercijarnog obrazovanja iz prirodnih znanosti, matematike, računarstva, inženjerstva, proizvodnje, građevinarstva na 1000 stanovnika u dobi od 20 do 29 s trenutnih 18,6 na 21,5. 4% sredstava odnosno preko 2 milijarde kuna, uložit ćemo u stvaranje uvjeta za otvaranje što veći broj radnih mjesta radi povećanja stope zaposlenosti sa 66 na 70% do kraja 2024. godine. Sredstva ćemo uložiti i olakšan pristup obrazovanju odraslih radi uključivanja 30.000 osoba u sustav vaučera. 5% odnosno 2,5 milijarde kuna je predviđeno za zdravstvo, time ćemo povećati primjerice stopu preživljavanja od raka sa 46 na 51% i spasiti oko 5.000 života. Nastavit ćemo sa funkcionalnom integracijom bolnica, jačanjem dnevnih bolnica te smanjiti broj slučajeva akutnog liječenja za 10%. 12% sredstava će ići u obnovu zgrada nakon potresa radi veće energetske učinkovitosti, više stambenih i javnih zgrada za smanjenje potrošnje energije za grijanje i toplinskih potreba. Nekoliko riječi o ovom širem reformskom okviru za oporavak i otpornost. Dakle, mehanizam ima jasan reformski okvir i smjernice, ovaj plan koji je usvojen na razini EU vrijedi za sve države članice i svi se vode određenim kriterijima kako da ga prilagode svojim realnim potrebama razvoja. Mi smo usmjerili 26% ukupnih sredstava na ispunjavanje ciljeva digitalne tranzicije, znate da je prag 20%. Usmjerili smo 44% sredstava za postizanje ciljeva zelene tranzicije, tako samo znatno više i od onih minimalnih 37%, pri tom smo kod svake reforme investicije u potpunosti poštovali načelo ne nanošenja značajne štete i to u skladu sa borbom protiv klimatskih promjena. Mi smo također kroz plan oporavka učinili napor koji će pomoći Hrvatskoj da obnovimo porušeni i Zagreb i Banovinu i druge županije od potresa. Važnost je gledati komplementarnost ovoga dokumenta i višegodišnjeg financijskog okvira, oni su međusobno povezani i ne mogu se sva ulaganja i sve investicije provesti, niti je to realno očekivati da budu provedene kroz instrument oporavka i otpornosti. Mi ćemo sa HS-om raspraviti i dokumente koji će se odnositi na višegodišnji financijski okvir, na tom poslu Vlada također predano radi. Tu je sredstava još više, duplo nego ovih o kojima govorimo danas i upravo zbog toga Sabor će biti u cijelosti i upućeni, i informiran, i znati će koje su to najbitnije odluke i koja su to područja u kojima vidimo mogućnosti ulaganja u budućnosti. Riječ je o dokumentu koji premda ga Vlada usvaja, po našem dubokom uvjerenju zavrjeđuje javnu raspravu. Mi smo ovaj dokument najprije predstavili i našim socijalnim partnerima, predstavnicima sindikata, predstavnicima poslodavaca, razgovarali smo s njima o ovom dokumentu i to prije nego što ga je Vlada usvojila. Dokument je dostupan na posebnoj stranici svima koji žele o njemu nešto kazati ili ga komentirati. Sada je to vrijeme, cijeli travanj je vrijeme u kojem očekujemo različite impute i dokument nije zatvoren. Bilo bi puno više u smislu poštovanja Sabora lošiji scenarij da smo donijeli dokument koji je u potpunosti gotov i usvojen na Vladi, tada Sabor ne bi mogao sugerirati ništa. Mogao ex post kazati sviđa nam se ili nam se ne sviđa. Sada smo u fazi dijaloga, zato se ova rasprava i odvija i mi smo otvoreni za sugestije u ovom dokumentu to je smisao ove rasprave. I dojam je moj da je kroz niz rasprava na saborskim odborima bilo i konstruktivnih sugestija. Što mi u biti želimo? Želimo da ovaj dokument pomogne Hrvatskoj, da nastavi onim putem na kojem smo bili prije krize, prije otprilike 14 mjeseci, a ja ću vas podsjetiti kako je Hrvatska tada izgledala. Čuo sam da neki danas tumače što to znači volit Hrvatsku. Pa mi isto volimo Hrvatsku, pa smo se onda trudili u prvom mandatu znate da ta Hrvatska koju jednako volimo svi, ja ne mislim da neko Hrvatsku ovdje voli više, a neko manje, bude Hrvatska sa manjim porezima i sa rastom plaća i naknada, da bude Hrvatska s padom nezaposlenosti i rastom zaposlenosti, da bude Hrvatska sa smanjenjem javnog duga i tri uzastopne godine bez deficita, dapače, sa suficitom, da bude Hrvatska sa većom poslovnom atraktivnošću, sa investicijskim kreditnim rejtingom, sa padom kamatnih stopa, s rekordnim turističkim sezonama i sa ubrzanim korištenjem europskih fondova i nikad većim ulaganjima u modernizaciju niza aspekata naše zemlje. I upravo zato se veselim da ćemo mi na kraju našeg drugog mandata se vozit Pelješkim mostom, gledat kako LNG terminal donosi Hrvatskoj prihode, gledat rast poljoprivredne proizvodnje, gledat porast kvalitete života, gledat brži Internet diljem Hrvatske i ja se nadam omogućiti i demografsku revitalizaciju [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] zato nam treba ovaj plan, a nadam se i široki društveni konsenzus. Hvala lijepa predsjedniče.
Zahvaljujem. Imamo znači dvije povrede Poslovnika, nakon toga imamo replike. Izvolite, kolegica SElak RAspudić.
Čl. 238., dame i gospodo u HS-u dogodilo se čudo u Međugorju se ukazala Gospa, a u HS-u se ukazao plan. Ja ne igram američki nogomet i neću napadati kolegu Savića da bi iz njega iščupala plan. Pokažite u praksi da doista mislite da želite naše prijedloge, svi preduvjeti su tu, nikad nije kasno. Sada nam pošaljite plan koji je ovdje da makar kruži Saborom da ga prelistamo, inače sve ovo što govorite je puka demagogija. Pošaljite ga.
Hvala vam lijepa. Kolegice SElak RAspudić, vi ste prekršili sada Poslovnik. Dakle, javilo se 35 osoba zastupnika i zastupnica za replike, vi ste sada njih prestigli sve koji su se korektno fer javili s povredom Poslovnika koja nije bila povreda Poslovnika nego replika i dajem vam opomenu. Izvolite kolega Troskot.
Poštovani predsjedniče hrvatske vlade. Čl. 238., dakle iz ovoga što smo danas vidjeli, ovaj program koji bi trebao bit najvažniji program za razvoj hrvatskog gospodarstva, možemo ga svest da su to moje pjesme i moji snovi iz razloga što je već i vidljivo iz ulaganja hrvatske vlade da su bila ulaganja u infrastrukturne programe, a ne u poduzeća i ne u inovacije, tako da ovo će nas odvest u propast i ovo nije dobar program i nije dakle, sve ostale europske zemlje su već debatirale mjesecima, [[Upadica: Fala, fala lijepa kolega Troskot]] a mi to dobijemo 14 dana prije [[Upadica: Samo malo, samo malo]] Poljska, Poljska, Poljska…
Kolega Troskot, molim vas. Kolega Troskot, molim vas sjednite. Dakle, vi ste grubo povrijedili Poslovnik, vi ste čistu repliku dali i sad vidim javlja se i kolega Grmoja i kolega Bulj. Pa ja pozivam sad sve zastupnike koji su dali replike da isto daju povrede Poslovnika kako bi mogli govoriti mimo procedure jer to je nekorektno što radite. Dakle, imamo 35 replika i vi sad da bi prestigli one koji su dali pošteno replike idete s povredama Poslovnika ne trudeći se uopće objasniti povredu Poslovnika nego čisto replicirate. Nije fer jednostavno. Izvolite opomenu. Kolega Grmoja, izvolite, povreda Poslovnika isto.
Poštovani predsjedniče, predsjednik vlade je povrijedio čl. 238., a vi ste povrijedili niz članaka Poslovnika. Niste tu da procjenjujete što je pošteno, a što je nepošteno. Nepošteno je to da ja ne mogu biti u sabornici i da ljudi ovdje koji pošteno rade svoj posao ne mogu znati kad se tko javio. A što se tiče povrede Poslovnika premijera, dakle pričate o tome da vi ne smatrate da netko više ili manje voli Hrvatsku. Pa vaša zastupnica Grozdana Perić je one koji kritiziraju ovaj plan [[Upadica: Hvala kolega Grmoja]] nazivala [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala vam lijepo]] „ljudima sumnjivog domoljublja“.
Hvala vam lijepo. I vi dobivate opomenu jer ni ovo nije bila povreda Poslovnika nego je isto tako bila replika. Kolegice i kolege ja vas sada molim, da bismo mogli normalno provesti raspravu o ovom važnom dokumentu ja vas molim da ne zloupotrebljavamo Poslovnik jer ovo što se sada događa može narušiti kvalitetu rasprave i dovesti zastupnike koji korektno rade svoj posao u lošiju poziciju od onih koji namjerno zloupotrebljavaju Poslovnik. Ja vas molim tu da sad budemo solidarno i da se držimo onoga što su pravila igre. Izvolite još kolega Bulj i vidim kolegica Raspudić ponovo se javila, ne znam iz kojeg razloga. Ja ću prekinuti onda nakratko sjednicu jer ovako ne možemo raditi. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. i od strane vas i od strane premijera jer vi morate saslušati zastupnike jel postoji institut povrede Poslovnika i poslije toga možete donijeti odluku dal je to povreda Poslovnika il nije. Ja bi ovdje samo rekao da je premijer Plenković povrijedio ovaj Poslovnik isključivo zbog toga šta je rekao da će u Hrvatskoj biti digitalizacija, bolji signal i bolji teleoperateri. Najskuplje usluge teleoperaterima plaćaju hrvatski građani u EU, a najveću dobit imaju teleoperateri jer i ova vlada pogoduje stranim teleoperaterima na štetu hrvatskog naroda.
Kolega Bulj, kolega Bulj, hvala vam lijepo. Dobivate opomenu. Još jednom ponavljam, ovo sve što radite radite namjerno, kršite Poslovnik. Vi se niste trudili obrazložit što je nego ste replicirali. Vi ste išli u raspravu sa stavom predsjednika vlade, dakle to je čista povreda Poslovnika.
Vi vriđate… [[Govornik se ne razumije]]
Ja vrijeđam zato što branim pravila Poslovnika, ljudi moji, pa dajte malo. Izvolite kolegice Selak Raspudić.
Čl. 238.. Kolega Jandroković, vi niste moj psihi…
Što iz, što iz, što iz čl. 238.?
Omalovažavanje saborskih zastupnika. Vi niste moj psihijatar, niti ste tu da tumačite moje namjere. Možete mi eventualno udarit opomenu i to je sve šta imate u svojim mehanizmima i znam da vas šokira da i mi smijemo govoriti. A vrhunac omalovažavanja saborskih zastupnika je da im se u saboru ukazuje plan kao da je međugorska Gospa umjesto da ga imaju pravo čitat. Pošaljite nam plan da ga vidimo ako je ovdje.
Kolegice Selak Raspudić, dobivate drugu opomenu. I ne omalovažavam ja zastupnike nego ih vi omalovažavate svojim zahtjevima za povredom Poslovnika koji su mimo procedure, jako dobro to znadete. Kolega Marko Pavić, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora. Nisam se mislio javit, al stvarno moram. Čl. 238. povrijeđen je, vrijeđali su kolegu, kolegicu Grozdanu Perić, ona to nije rekla. Ja bi molio da prekinete ovo nadmudrivanje, podijelite po 3 opomene kolegama, pa idemo u raspravu o sadržaju da možemo dati replike. Ovo je manipulacija oporbe.
Kolega Paviću, ja sam to i rekao, pa dajem i vama opomenu, niste trebali ponavljati ono što sam ja rekao. Izvolite kolegice Perić, vi ste prozvani.
Čl. 238. s obzirom da me je kolega prozvao, dapače da ja ću potvrditi 1000 puta ono što sama mislim, ali način na koji je to kolegica sa odbora izvela je, nije tako rečeno. Prvenstveno moramo reći da je sve ovo što se radi zapravo samo dokaz da kada mi to kažemo da volimo ovu državu [[Upadica: Fala vam lijepa kolegice Perić]] onda je to nešto što treba…
I ovo je bila isto tako replika, pa dobivate i vi opomenu. Ja bih sada zamolio ostale zastupnike da prestanemo s replikama, sa povredama Poslovnika. Davao sam već nekoliko opomena, vidim da ide u krivom smjeru jer koristite povredu Poslovnika za replike. Sada dolaze na red replike i svi ste se mogli javiti i jako puno zastupnika, evo došlo je još 20 prijava iz drugih prostorija, dakle imamo 55 replika. I mislim da je fer da ostavimo svima koji su se javili da raspravljaju kroz replike. Kolegice Grba Bujević, možete odustati molim vas. Možete odustati od povrede Poslovnika? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] A onda je greška neka, ne, ništa. Kolegice Puljak, mogu i vas zamoliti?
Ne… [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite onda, ni ne mogu vam oduzeti to, ja vas samo mogu zamoliti. Izvolite.
Dakle, ovim putem ne repliciram sad premijeru nego zaista se pozivam na povredu Poslovnika i to je 238.. Kolegica Grozdana Perić govori da sam iznosila neistine. Nisam iznosila neistine, to će pokazati i tonski zapis kojeg sam zatražila, evo danas ćemo pogledati što ste točno rekli na Odboru za financije, dakle onima koji su kritizirali ovaj plan, dakle usudili ste se reći da trebamo voljeti više svoju državu. Dakle [[Upadica: Hvala vam lijepa]] eto.
Kolegice Puljak, i vi ste svjesni da ste prekršili Poslovnik i da ste na taj način zaslužili opomenu. Ja vas molim sada s obzirom na veliki interes zastupnika i zastupnica da se držimo pravila igre, 55 replika znači 110 minuta. Predsjedniče Vlade molim vas da dođete za govornicu i krećemo sa replikama. Prvi je kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, govorimo o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti. Preduvjet za oporavak je da završi pandemija i vi ste mnogo puta ukazivali na potrebu da se populacija u Hrvatskoj mora cijepiti. Međutim, vidimo da cjepiva nema ili ga ima iznimno skromno. Prema anketama čak 70% ljudi u Hrvatskoj bi se cijepilo i želim čuti vaš komentar, prvo na snalaženje odnosno nesnalaženje EU u odnosu na nabavu cjepiva i s druge strane vaš konkretan komentar odnosno stav prema onome što radi npr. vaš kolega Sebastian Kurz u Austriji ili ne znam ni ja Mađarska, Slovačka koje nabavljaju cjepivo neovisno o EU i zašto to ne bi napravila Hrvatska ako ste vi u pravu da se trebamo cijepiti.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Zekanović. Slažem se da je cijepljenje ključno kako bismo završili u konačnici ovu zdravstvenu krizu i najveći izazov u zadnjih 100 godina. Vi znate da smo puno puta kazali da je Hrvatska do sada ukupno naručila 8,7 milijuna doza različitih cjepiva, od različitih farmaceutskih kompanija Pfizer, AstraZeneca, Moderna, Johnson&Johnson, CureVac, Novavax, dakle sve ono što smo mogli mi smo naručili u količinama za koje smo smatrali da su dostatne i koje će biti i povrh onoga što je očekivanje od procjepljivanja. Vi kao što znate EU nije mogla znati, ne želim tu nikoga ekskulpirati u smislu dinamike isporuke ugovori su trebali biti precizniji tu nema nikakve dileme i to se svi slažemo, ali nitko nije mogao znati za ovoliko problema sa isporukom pa i sa određenim reputacijskim problemima pojedinih cjepiva. To su okolnosti koje se prije nekoliko [[Upadica: Hvala vam.]] mjeseci nisu znale.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, u ime Kluba Hrvatskih suverenista tražim stanku da bi se dodatno konzultirali o nacionalnom planu. Dakle, ovdje moram istaknuti da mi je žao što ni danas nisam čuo poštovani predsjedniče Vlade od vas onaj stav koji bi ja kao hrvatski suverenist želio čuti, a to je onaj suverenistički stav i vi niste ni danas evo ga uspjeli iz svojih usta izustiti jednu kritiku EU. Ja ne vidim zašto jer ja mislim da vi zapravo s tim ništa ne bi izgubili nego bi zapravo čak i dobili simpatije u hrvatskom javnom prostoru. Zašto niste danas rekli EU je zakazala, a zakazala je. EU bez obzira što mi nju doživljavamo kao personifikaciju svega najboljega očito to nije, a u ovoj situaciju, znači u ovoj korona krizi pokazala se iznimno šuplja, iznimno loša. Izrael, SAD, brojne Latinskoameričke države, brojne države Dalekog istoka su 10 puta bolje u odnosu na Hrvatsku, u odnosu na EU u tom, po tom pitanju. I ja bi volio da vi kao moj predsjednik Vlade, ali naravno i predsjednik države vaš kolega Milanović, da ste se vi tu postavili onako suverenistički pa da ste rekli, za sve one koji se žele cijepiti, ljudi slijedećeg mjeseca imat ćemo ako treba i rusko cjepivo i izraelsko i mađarsko, čije god, ali će cjepivo biti tu. Nažalost cjepiva nema, to je propust prije svega EU, ali i od vas evo ga sam mislio da ćete ipak malo kritizirati EU jer imate zašto. Dakle, poštovani predsjedniče Vlade, sve ono što dolazi iz EU nije dobro i bez obzira što vi želite imati dobre odnose sa vašim kolegama u EU budite prije svega predsjednik hrvatske Vlade odnosno onaj čovjek koji vodi hrvatski narod.
Stanka je odobrena, no sukladno Članku 293b. nastavit ćemo odmah s radom, pa idemo s idućom replikom. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, 6,3 milijarde EUR-a bespovratnih sredstava u okviru ovog mehanizma za otpornost i oporavaka trebamo promatrati zajedno sa višegodišnjim financijskim okvirom što čini ukupno 24,5 milijardi EUR-a. Taj novac neće pasti kao mana s neba jer investicije će biti poduprijete jedino ako su praćene reformama. Meni je drago što ste vi zauzeli suverenistički stav kad ste pregovarali s Europskom komisijom jer osim onih kriterija koje je Europska komisija uvjetovala da moraju biti sastavni dio ovog programa vidim ovdje i dosta projekata koji su izuzetno važni za Hrvatsku ali i za oporavak cjelokupnog hrvatskog gospodarstva Biorafinerije u Sisku, modernizacija Petrokemije u Kutini, obnova porušenih zgrada u potresu, rekonstrukcija pruge Kutina-Novska, samo su neki od projekata koje sam pronašla u ovom planu [[Upadica: Hvala vam.]] ono što mene zanima jeste li tražili hrvatske komponente [[Upadica: Hvala lijepa.]] kako bi se hrvatske tvrtke mogle angažirati u realizaciji ovih projekata.
Molim vas kolegice i kolege držimo se minute, ima nas jako puno da bismo mogli raditi normalno. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepo poštovana zastupnice Petir. Točno je, mi smo se u razgovorima koji su trajali praktički cijelo prošlo proljeće izborili zaista za izdašna sredstva, za sredstva koja ćemo iskoristiti upravo u onim granama gospodarstva koja su nam posebno važna. Dobro je da ste spomenuli Sisak, mislim da je ovo prigoda za jedno ulaganje koje će omogućiti transformaciju rafinerije u Sisku, osigurati radna mjesta i osigurati konkurentnost proizvodnje. Što se tiče drugih tema koje ste vi spomenuli u vašem izlaganju ja smatram da ćemo kombinacijom sredstava koja ćemo koristiti kroz Nacionalni program oporavka i otpornosti i kroz cijeli višegodišnji financijski okvir, a kao što znate tamo će biti posebno značajna sredstva koja se odnose na hrvatsku poljoprivredu, to je na tragu strategije i razvoja hrvatske poljoprivrede, investiranja upravo u onaj glavni cilj programa Vlade, a to je da za 30% povećamo poljoprivrednu proizvodnju. I na tom tragu očekujem potporu [[Upadica: Hvala vam.]] i vas ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Kolegice Bedeković, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade ja ću se referirati na onaj dio vašeg uvodnog izlaganja u kome ste govorili o međusobnoj komplementarnosti između Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i Višegodišnjeg financijskog okvira, odnosno na činjenicu da se oni doista dopunjuju zbog čega ih je i potrebno promatrati u cjelini, a kao primjer ću navesti komponentu Obrazovanje, znanost i istraživanje kao jednu od 6 komponenata za koju je predviđeno 7,5 milijardi kuna, odnosno 15% ukupnih ulaganja u svih 6 komponenti i u okviru te komponente je naglasak stavljen upravo na strukturne reforme u području odgoja i obrazovanja i između ostaloga, izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje osnovnih i srednjih škola i podsjetit ću, da do sada iz EU fondova to nismo bili u mogućnosti i upravo ovakvo planiranje je izvrstan primjer dobrog planiranja i dobre kombinacije između [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ovog Plana i Višegodišnjeg financijskog okvira.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Bedeković. Točno je. Mi želimo kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti kompenzirati jednu prazninu, koja je, a to smo se svi uvjerili u proteklih 7 godina, postojala kada se planirao postojeći Višegodišnji financijski okvir, tada nije na vrijeme uvršten i prioritet izgradnje obrazovne infrastrukture. Ja vjerujem da smo upravo sa ovim kvalitetnim planiranjem, o tome će, siguran sam, danas više govoriti ministar znanosti i obrazovanja, osigurali više nego dovoljna sredstva da kroz razdoblje od '21.-'26. u Hrvatskoj krenemo u obnovu škola. U obnovu osnovnih škola, izgradnju osnovnih škola, u izgradnju srednjih škola, u izgradnju, kao što sada radimo, vrtića, primjerice, evo, neki dan smo svjedočili otvaranju vrtića u Mariji Bistrici koji je također, sufinanciran EU sredstvima i mi ćemo na taj način omogućiti i jednosmjensku nastavu i kvalitetnije obrazovanje novih generacija.
Hvala vam. Kolega Reiner, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani g. predsjedniče Vlade. Budući da oporba očito nema što konkretno predbaciti, a nažalost čini mi se, niti doprinijeti ovom dokumentu, već od jučer, a i danas slušamo, a vjerojatno ćemo i slušati kasnije, dvije mantre. Jedna je ta da nismo dobili in extenso dokument koji još uopće nije ni dovršen, ali to njih ne zanima, nego samo sažetak, prema tome, da li, da još jedanput ponovite, da li je to dokument Vlade, koju je mogla Vlada samostalno donijeti, ali vi ste ga donijeli tu i želite dobiti input od nas, iako to ne trebate i koliko je država EU-e od 27 to učinilo do danas tako, a druga je priča neistinita tvrdnja da neće taj novac biti korišten za gospodarstvo, pogotovo ne za recimo tako, privatni sektor, nego [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] da će to sve otići nekakvim činovnicima [[Upadica: Hvala lijepa.]] Pa, vi ste to rekli, ali molim vas, ponovite.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Što se tiče te nametnute mantre o tome što su investicije koje su za privatne ili za javni sektor, ta podjela u samoj legislativi ne postoji, dakle to je br. 1, ona je nametnuta od onih koji misle da bi se to tako moglo koristiti, kriteriji koji su važni, ja ću ih još jednom spomenuti, 37%, 20% digitalna, zelena tranzicija i načelo nepričinjenja značajne štete u kontekstu svega onoga što je vezano za klimatske promjene. Na kraju će praktički sva ova sredstva završiti na ovaj ili onaj način, posredno ulaganje u privatni sektor, kao izvođači ili pružatelji usluga. Što se tiče ove druge teme, to sam kazao, Plan usvaja Vlada, on je tu, o njemu se još konzultira, o njemu se konzultira s komisijom, saborska rasprava o ovome dokumentu koji nije mali, koji ima 80 strana, poslužit će nam kao orijentir za njegov dovršetak, a on je [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ponavljam još jednom, ne akt Sabora, nego akt Vlade.
Kolega Hajduković, izvolite.
Poštovani g. Plenković, dobro je što ćemo ovo raspraviti u HS-u, to sam rekao i prije, međutim, kada sam ovo pozdravljao, nisam znao da ćemo raspravljati o sažetku. O nacrtu sažetka čak. Postavljamo jedan presedan i to ozbiljni presedan jer demokracija je procedura, kao što znate, predsjedniče Vlade, i nisam očekivao nikad da ćemo ovdje raspravljati o sažecima. Što je sljedeće? Hoćemo raspravljati o sažecima zakonskih prijedloga? Ja znam da ovo nije dovršeni dokument, ali kao što raspravljamo o nacrtu sažetka, tako smo mogli pričati o nacrtu cjelokupnog dokumenta. Predsjedniče Vlade, ako je g. Barnier uspio održati transparentnim pregovore o Brexitu, što je svojevrsni oksimoron, ako su neke države posegnule za pristupom od dolje prema gore, a ne kao mi, od gore prema dolje, zašto vi dolazite u 5 do 12 i tražite ovdje konstruktivne prijedloge. Jedino gore od netransparentnosti je hinjena transparentnost, predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo g. Hajduković. Potrošili ste svoju minutu replike da ponovite sve ono što je rečeno i što je već odgovoreno, ali ako želite da ja vama to ponovno to prepričam, ja ću vam još jedanput reći. Dakle Vlada teoretski gledano, ovaj dokument nije ni trebala donijeti u HS-u jer je on akt Vlade. Prema legislativi, načelni rok za dovršetak svih ovakvih nacionalnih planova oporavka i otpornosti je kraj travnja. Mi smo ovaj dokument kvalitetno pripremili, strukturirali, pojasnili, objasnili reforme, vezu sa ulaganjima, komponente, svi resori na tome rade predano, održali konzultacije sa socijalnim partnerima, stavili dokument na web stranicu prije 15 dana, održali ste sve sastanke odbora i sad imate plenarnu raspravu. Vjerujte mi, da ste dobili dokument od 80 ili 800 strana, ista bi bila rasprava. Gubite vrijeme umjesto da se fokusirate na barem jednu ideju što da dodamo. To bi bila prava reforma.
Hvala vam lijepa. Kolegice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade. Nacionalni plan oporavka i otpornosti trebao bi zaštiti Hrvatsku i oporaviti je od pandemije i potresa. Hrvatska će se oporaviti i od jednog i od drugog, već se oporavila od najvećeg potresa, pod navodnicima, Domovinskog rata. Ne sumnjamo u tom. Međutim, hoće li se oporaviti od najveće ugroze koja ju zapravo tišti, a to je korupcija. Na stranici 44 ovog sažetka Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, navedena je samo jedna rečenica o korupciji, ali dovoljno općenita da joj naprosto ne vjerujem. Pa ovdje imam konkretan i konstruktivan prijedlog. Ajmo napraviti maksimalan iskorak, iskoristimo priliku, uvedimo potpunu transparentnost trošenja javnog novca i u sva tijela državne uprave, i u sva tijela regionalne i lokalne uprave i u sva javna poduzeća do zadnje lipe. Suzbijanje korupcije je osnovni preduvjet provedbe ovog plana, povlačenja i iskorištavanja sredstava. Može li mi to jamčiti?
Hvala vam lijepa. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, zastupnice Ahmetović. Što se tiče reforme pravosuđa, reforme javne uprave, državne imovine, imate cijelu jednu podkomponentu, imate navedene reforme, imate navedena ulaganja. Vodite računa da ćemo u sektor pravosuđa i u sektor suzbijanja korupcije koristiti i druge izvore, i nacionalne izvore i kasnije projekte koji će se financirati kroz VFO. Što se tiče borbe protiv korupcije, ona je samo djelom dio Nacionalnog plana oporavka i otpornosti iz razumljivih razloga jer to treba bit zadaća i bez da smo imali potres i bez da se dogodila pandemija, dakle to treba biti trajne i stalne zadaće svih hrvatskih institucija i stoga treba jačati a mi smo recimo u odnosu na vašu, vrijeme vaših Vlada, evo tu vam je g. Dončić iza vas, povećali proračun DORH-a primjerice za 100%, stvorili smo im sve preduvjete da budu snažniji i da bolje rade, imaju što se nas tiče i punu potporu i [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] možda bi u vašem žargonu bilo dobro reći, odriješene ruke.
Hvala vam lijepa. Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Imate povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika? Nisam vidio. Izvolite, povredu Poslovnika. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Samo se ugasite, kolega Hajdaš [[Upadica Hajdaš: O, ispričavam se.]]
Hvala lijepa. Povrijeđen je Poslovnik, čl. 238., ja vas lijepo molim predsjedniče Vlade da se ne izražavate metaforama, što bi to značilo odriješene ruke u našem žargonu. A ja sam postavila vrlo konstruktivan i konkretan prijedlog, niste mi odgovorili na pitanje, bolje bi bilo da ste mi odgovorili na pitanje s obzirom da je u vrijeme vaše Vlade percepcija korupcije porasla za nekoliko mjesta odnosno Hrvatska je pala u tom pogledu, toliko o Vladama. Hvala lijepa.
Kolegice Ahmetović, u Poslovniku ne piše da premijer ne smije koristiti metafore, kao nijedan drugi zastupnik, to je sasvim uobičajena forma, tako da ovo što ste sad zatražili kao povredu Poslovnika je stvarno malo bizarno. Izvolite, kolega Hajdaš Dončić.
Hvala. Poštovani predsjedniče Vlade, vi ste u potpunosti u pravu jer zahvaljujući vama i samo vama, Hrvatska je dobila 6,3 milijarde eura, dakle dobili smo po glavi stanovnika najviše mi i Grčka, dakle samo zahvaljujući vama jer je kroz vaše upravljanje u zadnjih 6 g., Hrvatska je nažalost postala ono što je bilo Kosovo u bivšoj Jugoslaviji, dakle zapravo jedna od najnerazvijenijih zemalja EU-a. A početak vašeg izlaganje me duboko razočarao, podsjeća me na neka neravnopravna vremena, dakle gdje naprijed stoji faraon, kralj ili car u troslojnim društvima, iza njegovi svećenici a onda je ovdje narod, pa zove smo pobočnika koji podcjenjuje i pokazuje neki dokument, pa ne trebate ga ni pokazati, to je bolje. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, zastupniče Hajdaš Dončić. Vi ste poznat kao jedan veliki prorok ovdje inače, politički, vaše su prognoze anticipacija, analitički kapaciteti nadasve poznati i prepoznati, svi vas zovu da njih savjetujete koliko će mandata dobiti na izborima, nema takvog polstera ni u SAD-u a možda ni u društvima na koja se referirate ako slučajno imaju demokraciju kao sustav. No, šalu na stranu, imate dokument koji je tu da nam pomogne u razvoju. G. Dončić, za razliku od vas, ja sam sudjelovao u pregovorima i u VFO-u i u Nacionalnom programu oporavka odnosno instrumentu Eu iduće generacije i izborili smo se za velika sredstva Hrvatskoj, izborili smo se jer mislim da nam to treba. Da nam ne treba, recimo na stupnju razvoja kao Luksemburg, rekli bi hvala. Mislim da nam trebaju. Bit će korisna, i vama i hrvatskim građanima. Možda budete zadovoljni.
Hvala vam. Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani g. Plenkoviću, zadnji put kad smo razgovarali o Nacionalnoj strategiji razvoja RH, živjeli ste u Happylandu. Bilo je sve super, nije bilo ništa od onoga što bi trebalo popravit pa vas ja danas pitam, gdje danas živite? Nakon što ste, nakon što se hvalite isprosili praktički najviše novaca u EU, ispada da vas možemo smatrat kraljem prosjaka i to je ono što je žalosno, žalosno je što ovoj zemlji ne pokazujete da ste lider, ne pokazujete činjenicu što vrijedno u ovoj zemlji a da je vrijedan rad, da je vrijedno učenje, da je vrijedno zalaganje, da je vrijedno napredovanje putem svojih sposobnosti. Umjesto da raspodjelom u ovom planu pokažete da su bitni oni koji stvaraju dodanu vrijednost i oni koji rade, vi pokazujete da su bitni oni koji ne rade i koji pišu nekakve programe. Evo, hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Izvolite, odgovor.
G. Brumnić, vi ste bili strašno kreativni i općenito velik je bio doprinos cijele oporbe Nacionalnoj razvojnoj strategiji, koliko je bilo 5000 amandmana, jel tako bilo? Otprilike nismo znali kako ćemo analizirati a kamoli da ih prihvatimo ili odbijemo. Dakle, što se tiče vašega komentara u kakvom mi to ozračju živimo i što radimo. Pa ja mogu reć da mi se sviđa Hrvatska u kojoj su u ovakvoj krizi svi dobili i mirovine i plaće. Da mi se sviđa Hrvatska koja je pokazala otpornost u najvećoj zdravstvenoj ugrozi koju smo imali, da nitko nije ostao bez maski, da niko nije ostao bez zdravstvene usluge, da niko nije ostalo bez lijeka unatoč naporima da se i o tome govori a da će kroz ovaj plan i distribuciju sredstava, neki koji su baš među onima koji su izvrsni, dobiti dodatna sredstva pa da budu još globalno konkurentniji. A vi u interesu istine čitajte i ovih 80 strana niste pročitali.
Hvala vam lijepa. Kolega Bartulica, izvolite. Povreda Poslovnika, izvolite kolega Brumniću.
Štovani predsjedniče Sabora. Povrijeđen je čl. 238. i povrijeđeno je nešto što uporno govorite da u ovom Saboru ne piše u Poslovniku, a to je da se ne bi smjelo lagati. To što je ova Vlada napravila, napravila je ustvari europskim novcima, a ne novcima kojih se ona odrekla, tako da kad premijer ovdje govori što je on dao onda treba reći odakle je dao i kako je dao.
Kolega Brumnić, dobili ste opomenu jer ste replicirali, a ne tražili povredu Poslovnika. Idemo dalje, kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Vlade. Često ističete stabilnost kao važno postignuće vaše Vlade, međutim ona znači zapravo stagnacija u našem slučaju. To pokazuju i rezultati prošle godine gdje je naš BDP je pao preko 2% više nego prosjek u EU, uz blage mjere u korona krizi. Što se tiče ovog sažetka, osvrnuo bih se na zdravstvo. Dakle, nisam vidio niti jednu strukturnu reformu, a znamo da model nije stabilan. Curi sa svih strana. Ja bih predložio jednu konkretnu mjeru da ovu monopolsku poziciju HZZO-a se deregulira. Dakle, svi korisnici mi koji financiramo sustav nemamo izbor, nemamo slobodu izbora nego silom zakona ide u HZZO i to je jedan od glavnih uzroka ne racionalne potrošnje ovih sredstava, ako se ne varam preko 25 milijardi kuna. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče BArtulica. Evo vaša replika u biti i nema baš previše veze s ovom raspravom, ali samo radi interesa javnosti ja ću ponoviti. Naravno da cijela oporba ne da nije imala 5.000 amandmana, imala je jedan jedini mali amandman na Nacionalnu razvojnu strategiju i to vam govori o tome koliki je vaš angažman nakon strateških dokumenata imali oni svoju punu formu ili pak imali sažetu, pitku, jasno napisanu formu za svak onoga ko želi neku sugestiju, ali to je taj trend koji je više nego jasan i više nego očito, pa bio on nekakav happy land ili bio on nastojanje da se portretira da baš u Hrvatskoj ništa ne vrijedi jer to je u biti glavna tema svih izlaganja. Što se tiče zdravstva, evo danas u 13,00 sati će biti ministar zdravstva i ministar financija na sastanku s veledrogerijama i naći će hodogram i rješenja s kojima će svi bit zadovoljni.
Hvala vam lijepa. Kolegice Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče u svom izlaganju ste rekli i vidimo to i u planu oporavka da se predviđaju ulaganja u unapređenje vodnog gospodarstva, točnije u poboljšanje i izgradnju sustava za pročišćavanje otpadnih voda. Kako dolazim iz područja gdje je turizam osnovna gospodarska djelatnost, veseli me i vidjeti da se predviđa ulaganja u održiv, inovativni turizam. Međutim, čisto more je jedan od preduvjeta za razvoj turizma pa prema tome prioritet bi ipak stavila i akcent na ove projekte pročišćavanja otpadnih voda, a vidimo da upravo ovim planom oporavka se predviđa u gospodarstvo uložili čak 54%, a najviše od toga upravo u izgradnju ovih sustava. Pa onda sa nestrpljenjem svi mi koji imamo spremne projekte poput aglomeracije Vodice-Srima-Tribunj, pa Rogoznica i slično očekujemo da ta sredstva budu i uložena za izgradnju i zaštitu mora.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Juričev Martinčev. Točno je, mi smo naravno vodili računa da Nacionalni program oporavka i otpornosti uzme u obzir i temu vodnoga gospodarstva, naravno i gospodarenja otpadom. Ono što očekujemo da budu rezultati provedbe ovoga programa na tragu brojnih aglomeracija koje se već sada financiraju iz postojećih sredstava je unapređenje kvalitete javnih vodnih usluga, je smanjenje gubitaka u sustavima javne vodoopskrbe, je izgradnja infrastrukture za ponovnu uporabu, odvojenog prikupljanja, recikliranja otpada radi doprinosa prelaska na kružno gospodarstvo i naravno sanaciju okoliša prethodno onečišćenog otpadom. Budući da smo turistička zemlja i da smo ovdje izdvojili posebna sredstva za turizam kao jednu od grana hrvatskoga gospodarstva, vodit ćemo računa i o zaštiti mora jer bez čistoga mora nema ni kvalitetnoga turizma. Hvala.
Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade, predsjedniče Sabora. Pa oporbi kao da je žao što smo mi tolika sredstva izvukli. Kada se sjetimo kada su oni bili na vlasti SDP-ova vlast kada su planirali eu fondove u Sabor nisu donijeli ništa, nije bilo nikakve rasprave. Sada imamo raspravu i najavili ste raspravu o višegodišnjem financijskom okviru, ukupno 24,5 milijarde eura. Kada se sjetimo neki kažu da je sljedovanje, da smo dobili jer smo tako siromašni, upravo eu fondovi su nam pomogli da se razvijemo i prijeđemo onaj prag od 60% prosjeka EU i radi toga smo trebali dobiti, ako se ja dobro sjećam u pregovorima, minus 1,8 milijardi eura, dakle trebali smo imati manje 1,8 milijardu eura. I upravo u naporima Vlade da objasni da nam je ovo prva financijska situacija dobili smo više. A moje pitanje vama je, kako će Hrvatska izgledan nakon što se i višegodišnji financijski okvir i NPO implementira?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Pavić. Ne znam da li im je žao, možda malo i glume da im je žao, nije nikome, ja sam siguran žao da Hrvatska ima ovolika sredstva na raspolaganju i zato sam rekao prije nekoliko tjedana da je riječ o generacijskoj prilici oko koje ukoliko možemo trebamo stvoriti što širi politički, društveni i razvojni konsenzus. Zato je bitno da o tome razgovaramo i zato i jesmo danas tu, da ne želimo to ne hinimo za razliku od ovoga što g. Hajduković misli, donijeli smo dokument ovakav kakav je bio 1.travnja i želimo ga ako je moguće i poboljšati i doraditi sa konkretnim sugestijama koje će biti. I ne prosimo mi u EU g. Brumnić nego se zalažemo da Hrvatska ulovi korak sa onim zemljama koje su u Uniji puno duže od nas i da budemo učinkovitiji i brži nego što smo bili u vrijeme kad je SDP bio na vlasti, a to se vidi [[Upadica: Hvala vam.]] iz aviona ili drona ili ptičjeg rakursa.
Hvala lijepa. Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, čuli smo danas napade sa strane oporbe da im 80 stranica nije dovoljno da bi raspravljati o NPOO-u i da će oni tu stvarati očito problem oko toga da li je to dovoljno ili nije dovoljno. A čuli smo njih nakon izbora, utvrdili su da smo imali 2 potresa, da živimo u teškoj godini i pandemiji itd., i da je najbolje biti u hladu i kritizirati Vladu jer da je to jedino što treba politika radit pogotovo u Klubu MOST-a. I sad mene interesira ovaj drugi dio koji oni također osporavaju. A to je da li mi pomažemo gospodarstvu ili ne pomažemo? Je li to direktna ili indirektna pomoć s obzirom da oni to osporavaju. Danas smo čuli i na odborima, da bi trebali valjda na račune uplaćivati svim gospodarstvenicima određena sredstva bez ikakvih kriterija i na neki način bez ikakvih aktivnosti. Da li je infrastruktura koja će se graditi direktna ili indirektna pomoć? Hoćemo li svakom gospodarstveniku omogućiti kao što smo i do sada stali iza njih da i kroz ovaj program ostvare ono što trebamo, a to je stabilnost [[Upadica: Hvala vam.]] i normalno poslovanje.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Borić. Mi smo snažno stali iza hrvatskoga gospodarstva, iza hrvatskoga radnika, iza hrvatskih poslodavaca. Vidjeli ste to sam rekao u ponedjeljak da imamo veći broj osiguranika 31.3.2021. nego 31.3.2020. Naš prognozer, prorok i glavni polster i njegova ekipa su govorili lani u ovo doba o 400.000 novih nezaposlenih u Hrvatskoj, govorili od 68 mandata restart koalicije pa su sve promašili. Nažalost to je tako, ali ljudi to dobro vide. Što se tiče novaca za gospodarstvo, ponavljam još jednom praktički će sva ova sredstva na kraju završiti u gospodarstvu ono nije tzv. helikopter money, oni to znaju dobro u gospodarstvu. Organizirat ćemo podkomponente na način od koje će Hrvatska ekonomija imati koristi.
Kolegice Martinčević, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, evo kada govorimo o projektima programa za oporavak moram izraziti veliko zadovoljstvo da je u prve projekte koji će biti realizirani uvršten velik projekt centralnog operacijskog bloka u Varaždinu. I to je poruka da koliko je važna pripremljenost projekata i koliko je važno ulagati i financirati dokumentaciju pa i onda kada to predstavlja veliki financijski teret za skromne županijske proračune. Pitanje, mi na sjeveru Hrvatske s poslovično usitnjenim zemljištima sa neisplativim čak i proizvodnjom povrća prepoznajemo činjenicu da se u ovom programu skromno, ali ipak eksplicitno spominje jedna dubinska i dugoročna reforma, a to je komasacija. Bez komasacije kao što znamo nema tržišne poljoprivrede. Komasaciju može realizirati samo država pri čemu je svaka uložena kuna ulaganje u najneiskorišteniji hrvatski resurs, a to je proizvodnja hrane. Moje pitanje da li iz ovih dostupnih EU sredstava planirate provesti reformu [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno komasaciju.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Martinčević. Meni je drago da ste vi detaljno čitali dokument, da znate da je ovdje planirana velika investicija u varaždinsku bolnicu i da će ta investicija znat pridonijeti osnaženju zdravstvene skrbi i pružanju zdravstvenih usluga u Varaždinskoj županiji i svima onima koji gravitiraju prema varaždinskoj bolnici. To je samo jedan od primjera kako projekt Sjever u programu Vlade ima svoj sadržaj i kako nam je on jednako važan kao što nam je u prvom mandatu, a i u drugom će biti bio projekt Slavonija ili pak u ovom mandatu što će biti Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar i Banovina s posebnim naglaskom na revitalizaciju Banovine. Što se tiče komasacije, da, mi smo prepoznali da je to bitno za Hrvatsku, da je bitno za hrvatsku poljoprivredu, bavit ćemo se njome i kroz NPOO i kroz redovite reforme koje će poduzimati [[Upadica: Hvala vam.]] Ministarstvo poljoprivrede.
Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, Europska komisija je preporučila članicama da rade na poticanju ulaganja u održivu proizvodnju prehrambenih artikala. Sukladno relevantnim, važećim, nedavno objavljenim podacima hrvatska prehrambena industrija ima produktivnost koja je na razini 51% europskog prosjeka. Znamo da određeni sektori nisu bili u mogućnosti koristiti sredstva za ruralni razvoj i neka ostala sredstva iz EU fondova do sada. Interesira me je li ta mogućnost za naš prehrambeni sektor u ovom dokumentu predviđena, ja je ne nalazim, ali uvijek mi možete reći da je to u cjelovitom dokumentu, ali dozvolite da ja nemam uvid u njega pa evo postavljam to pitanje.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče poljoprivrede naravno da je ona uključena, generalno uključena je i prehrambena industrija. A ono što je posebno važno je da smo mi povrh ovoga dokumenta, dakle povrh Nacionalnog plana oporavka i otpornosti osigurali značajna sredstva, skoro 5 milijardi EUR-a koja ćemo investirati u hrvatsku poljoprivredu, koja ćemo investirati u ruralni razvoj, koja ćemo investirati u ribarstvenu politiku koja ima za zadaću da dio troškova koji bi inače bili isključivo na hrvatskom proračunu prebacimo na zajednički europski proračun i da na taj način olakšamo određena plaćanja koja su na dnevnom redu hrvatskoga proračuna, a da ćemo na ovaj način omogućiti razvoj poljoprivrede u potpunosti sa strategijom razvoja hrvatske poljoprivrede koja će dovesti i do veće konkurentnosti i do veće poljoprivredne proizvodnje od najmanje 30%.
Hvala vam. Kolegice Nađ, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, rekli da ovaj dokument nije prvoaprilska šala. Ja vjerujem da nije, ali kako je onda moguće da je pod investicijom daljnjeg unaprjeđenja učinkovitosti javne uprave naveden e-državni stručni ispit kad je ministar uprave donio Pravilnik o polaganju državnog ispita i ministar pravosuđa i uprave je donio i izmjene toga Pravilnika koji su stupili na snagu 1. travnja 2021. odnosno 1. će stupiti izmjene 1. travnja iz 2022., dakle 1. aprila. Aplikacija za državni stručni ispit omogućava prijavljivanje, organizaciju, provedbu ispitivanja elektroničkim putem, kao i razvoj ispitnih materijala, te izdavanje i dostavu dokumenata. Aplikacijom upravlja ministarstvo, a obradu vrši FINA. Dakle, ako sve postoji zašto je to u ovom dokumentu?
Fala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Nađ. NPO je prigoda i za reformu državne uprave, državni stručni ispiti su jedan od ključnih filtera za provjeru znanja, vještina i kvalitete onih koji su dio sustava državne uprave. Smatramo da se taj sustav treba i mora dodatno unaprjeđivati kako bi cijela državna uprava i uopće javni sektor postao još kvalitetniji i kako bi ljudi koji pružaju usluge hrvatskim građanima kroz javni sektor i kroz državnu upravu bili kompetentniji i bolje obrazovani, a kako svi oni koji delegiraju njima određene ovlasti u upravljačkoj strukturi znaju da oni te kompetencije imaju i da su te kompetencije provjerene. S te strane je namjera ministra pravosuđa i uprave da se taj proces i kroz ulaganja kroz NPO dodatno osnaže. Hvala.
Kolegice Ban Vlahek, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, vaše iscrpno izlaganje…
Dignite samo mikrofon, mikrofon je, jel da se čuje.
Poštovani predsjedniče vlade, vaše iscrpno izlaganje i prezentirani optimizam ponukalo me da vam sugeriram ispravak nepravde kod dosadašnjeg raspoređivanja sredstava EU. Naime, iz konsolidiranog proračuna opće države vidljivo je da je Međimurska županija u usporedbi sa ostalim jedinicama regionalne samouprave treća po visini privlačenja novca iz EU, dok je u isto vrijeme na začelju po ukupnom ulaganju novca iz europskih fondova na teritoriju Međimurske županije. To znači da ulaganje i projekti koje inicira i provodi država i korisnici državnog proračuna, a sufinancirani su iz europskog novca do sada nisu bili prioritet ove vlade. Moje pitanje je da li možemo očekivati da će Međimurje kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti biti barem proporcionalno zastupljeno pri određivanju prioriteta ulaganja u usporedbi sa ostalim hrvatskim županijama? Hvala.
Fala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana Ban Vlahek. Nas dvoje se redovito susrećemo pri različitim posjetima koje članovi vlade, a i ja osobno organiziramo u Međimursku županiju. Mislim da ste i sami upoznati koliko dobro znamo koji su to ključni i razvojni projekti Međimurske županije, bilo da je riječ o gospodarstvu, bilo da je riječ o obrazovanju, prometnoj infrastrukturi, ulaganjima u obrazovnu infrastrukturu. Znate koliko je do sada u konačnici i konkretnih odluka doneseno, pa i na sjednici Vlade RH koja je održana u Čakovcu, koliko smo u stalnoj komunikaciji sa županom, sa gradonačelnicima, sa načelnicima općina, pa i vama kao saborskim zastupnicima koji nam sugeriraju što da činimo. Ono što mi želimo da povlačenje europskih fondova, bilo ono kroz ESI fondova ili kroz NPO bude učinkovito i da tu ostvarimo snažnu sinergiju i kroz projekt Sjever, a vi ćete siguran sam tome dati svoj vrijedan doprinos. Hvala.
Hvala vam. Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče vlade, vezano uz zdravstvo. Da li su upućeni pozivi svim zdravstvenim ustanovama u RH, dakle u svim lokalnim i regionalnim jedinicama samouprave da se jave sa svojim idejama odnosno sa svojim projektima? Koliko ih se povratno javilo? I po kojim ste kriterijima odabrali projekte, konkretno vezano uz opremanje odnosno izgradnju zgrada i nabavku opreme? Zašto su ovi navedeni projekti koje vidimo u ovim šturim dokumentima koncentrirani po nekoliko u nekoliko KBC-ova i KB-ova, a od općih bolnica zapravo samo Varaždin? Dakle, u III. izbornoj jedinici imate i druge županije i Međimurje i Krapinsko-zagorska, zašto ste išli samo na tu jednu opću bolnicu, da li je to možda politički kriterij ili u čemu je štos? I također bi izrazila nezadovoljstvo da oko tako velikog i značajnog resora kao što je zdravstvo, koje je nadstranačko pitanje, imamo samo 6 stranica umjesto da stvarno prihvatite našu pomoć i da unaprijedimo ovo zdravstvo. Hvala.
Fala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Marić. Ovdje je i ministar zdravstva, ja vjerujem da bi on mogao danas tijekom dana detaljnije elaborirati zašto su baš ovo odabrani prioriteti u području zdravstva. Vi znate i sami da su u naš zdravstveni sustav, ne samo za servisiranje ovih redovitih troškova koji su glavna tema, da je izrazito bitno da postoje i dodatna ulaganja, da su projekti po pojedinim zdravstvenim ustanovama selektirani i po kriteriju koji ste već mogli čuti od također jedne zastupnice iz III. izborne jedinice gđe. Martinčević, a to je kvalitetna pripremljenost projekata, dakle nije ni taj element bio isključen kao od onih koji su korišteni za selekciju. Al ono što je izrazito važno, ovo je tek dio investicija koje su u ovoj komponenti za zdravstvo, veliki dio investicija ići će primjerice kroz višegodišnji financijski okvir. Evo npr. KBC Osijek se planira kroz VFO kao jednog primjera da vidite koliko će investicija u druge dijelove zdravstvenog sustava biti … [[Govornik se ne razumije]]
Fala. Kolega Prica, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, u Nacionalnom planu oporavka se spominje i obnova od potresa, a to spominjem zato što je nažalost prošlo više od godinu dana od razornog potresa koji je pogodio centar grada, gradsku četvrt Podsljeme, dijelove Sesveta i Gornje Dubrave. Nažalost, ništa se nije počelo obnavljati osim onoga što sami građani obnavljaju. Mnogi naši sugrađani u teškoj su financijskoj poziciji morali dizati kredite, dižu kredite sa nepovoljnim kamatama da bi sami počeli obnovu. Neki ne mogu niti to zato što su im kuće stradale u potresu a za te kuće su već ranije imali kredite. Doista se nadam da bilo kroz nacionalni plan oporavka ili bilo na bilokoji drugi način, da će se konačno početi pomagati tim ljudima. Teško im je i treba im pomoć države u ovom trenutku. Rekli ste da očekujete sugestije od nas. Ključna sugestija, pošto još nije počeo oporavak od potresa, moja ključna sugestija bi bila da morate raditi brže.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, poštovani zastupniče Prica. Mi smo prije otprilike nešto manje od čini mi se, nešto više od 3 tj., imali jednu veliku konferenciju kada je bila godišnjica potresa u Zagrebu na Građevinskom fakultetu, tada smo vrlo jasno hrvatskoj javnosti predstavili i sve ono što je učinjeno u pogledu hitnih mjera, u pogledu sredstava koja su izdvojena, u pogledu sredstava koja su osigurana. Znate i sami da su štete u Zagrebu oko 85 milijardi kn, sredstva koja imamo iz europskog Fonda solidarnosti, iz nacionalnog proračuna, sredstva koje se planiraju iz Europske investicijske banke, iz Europske banke za obnovu i razvoj, razvojne banke Vijeća Europe dodatno su osnažena upravo kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti jer nijedna druga država ovo što mi imamo kao posebnu inicijativu, kao svojevrsnu šestu komponentu nema a to je da osiguramo sredstva i omogućimo učinkovit oporavak i obnovu Zagreba i drugih krajeva Hrvatske.
Hvala vam. Kolega Štromar, izvolite.
Hvala lijepo, g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče Vlade. Inicijativa, ona je na kraju, na zadnjim stranicama, obnova zgrada, 6 milijardi kuna. Mogu vam reć da višestambene zgrade za energetsku učinkovitost imaju pripremljenu vrijednost više od milijardu kuna sada i kad bi se sada napravio natječaj, odmah bih moglo ić u realizaciju. Isti slučaj je sa obiteljskim kućama gdje imamo isto vrijednost veću od 1 milijarde kuna gdje su kuće certificirane i imamo troškovnik, znamo po prošlim natječajima kakva je situacija. Uglavnom se koriste domaći materijali, više od 90% i evo, moja preporuka je da čim prije se krene u te natječaje i da se da građevincima koji stvarno znaju taj posao raditi, imaju znanja, ima ih stvarno sa kvalitetnom strukom i ljudima i da evo, iskoristimo ta sredstva čim prije.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, poštovani zastupniče Štromar. Vi imate veliko iskustvo i kao ministar koji je bio u prošloj Vladi nadležan upravo za graditeljstvo i sve aktivnosti koje su bile usmjerene i na izradu Zakona o obnovi Zagreba, kasnije zakon kojeg smo proširili i na Banovinu i znate jako dobro koji su projekti pripravni, koliko je zgrada spremno višestambenih zgrada za energetsku učinkovitost, koliko je spremno obiteljskih kuća za te projekte, ja sam uvjeren da će ministar Horvat u procesu provedbe Nacionalnog plana oporavka i otpornosti voditi računa o svim vrijednim saznanjima koje imate te da ćete ih kroz direktne konzultacije, pomoći Vladi kao i naš zastupnik parlamentarne većine, da se ova sredstva koja su zaista izdašna, predviđena u ovom nacionalnom planu za koji smo dobili puno razumijevanja i podršku Europske komisije, iskoriste brzo i učinkovito. Hvala.
Hvala. Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane ministrice i ministri. Ovo je izuzetan dokument za budućnost Hrvatske i za one koji je vole i za one koji je ne vole. I ja želim zahvaliti svima koji su aktivno sudjelovali u izradi ovog dokumenta. Iz dokumenta se može zapravo iščitati sve i onaj tko hoće nađe način, onaj tko neće, nađe prigovor. Ono što je predmet mog interesa je sustav odgoja i obrazovanja. Mi ćemo s ovim planom stvoriti materijalne pretpostavke za rad u jednoj smjeni odnosno cjelodnevni boravak u školi, otvoriti mnoge mogućnosti za djecu koja dosad nisu imali. Ono što bi trebali nastaviti dalje kontinuirano je ulagati u ljude, mi imamo deficitarnih kadrova u školi [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo.]] i moramo sve učiniti da to riješimo ovim planom. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, poštovani zastupniče Šimičević. S obzirom da je vaš backround upravo obrazovanje, razumijem interes, siguran da ćete biti zadovoljni sa ovim što je prije svega pripremilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja, mislim da je u ovoj komponenti tri na cjelovit način predviđen i proces reformi a ujedno i sva ona ulaganja koja su namijenjena da se napravi strukturna reforma sustava odgoja i obrazovanja, da se napravi modernizacija visokog obrazovanja a da ovo bude prilika i zaista velika sredstva i za izgradnju svih predškolskih ustanova, osnovnoškolskih ustanova, srednjih škola, učeničkih domova i ono što je posebno važno u vremenu IV. industrijske revolucije, a to je digitalna preobrazba visokoga obrazovanja. Sa tim ciljevima, uz podizanje istraživačkih kapaciteta, mislim da ćemo novim generacijama omogućiti kvalitetno obrazovanje.
Hvala. Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, iščitavajući ovaj dokument, ja bi se htio osvrnut na sekciju C4 točka 1., to je unaprjeđenje mjera zapošljavanja. Čitajući podatke starijih godina HZZO-a, pronašao sam podatke da negdje oko 30 do 40% bolovanja je neopravdano, govorimo o službenim podacima HZZO-a. Evo i konkretnoga prijedloga s obzirom da neopravdana bolovanja su i trošak države ali prije svega poduzetnicima odnosno privatnom sektoru. Da li razmišljate o ulaganju u dijagnostiku, primjerice na lokalnoj razini kako bi se onda smanjile dakle bolovanja, smanjenje bolovanja znači radna snaga na tržištu, radna snaga na tržištu znači poticanje gospodarstva, poticanje gospodarstva agregatnu ponudu i s time idemo u BDP rast. Dakle, šta kažete o tome kao tom prijedlogu, to nisam uspio naši u vašoj strategiji?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. U vezi ove sugestije koja se odnosi na komponentu na tržište rada i socijalnu zaštitu, što se tiče bolovanja, vi aludirate pretpostavljam na temu lažnih bolovanja i eventualno fiktivnih bolovanja, temu u kojoj se zlorabe različite situacije kako ljudi ne bi bili na svojim radnim mjestima. Mislim da za to moramo imati snažne kontrolne mehanizme i u samom sustavu, a naravno prije svega i u zdravstvenom sustavu da se takve situacije izbjegavaju. Kad je riječ o dijagnostici cijeli aspekt investicija u zdravstvu koje je jedna druga komponenta praćen sa odgovarajućim zakonskim okvirom koji se odnosi na ovu komponentu C, mislim da nam može pomoći u rješavanju toga problema koji uistinu postoji i dobro je da ste ga spomenuli. Možda nije ovdje eksplicitno naveden ovdje, ali sigurno je jedna od tema koja mora biti na dnevnom redu i ministara zdravstva i ministra rada. Hvala.
Kolega Tomašević, izvolite.
Zahvaljujem. Pa činjenica je da Nacionalni plan reformi i Nacionalni plan oporavka donosi Vlada, međutim vi teško možete te reforme provesti bez Sabora i zbog izmjene zakonodavstva i proračuna, tako da smatram da bi bilo bolje konkretni nacrt i onda da smo taj konkretni nacrt komentirali i na temelju tih komentara da ste vi to i mijenjali nego da dobijemo sažetak. Ovako kad pokažu vaše kolege dva primjerka sa strane, kažu evo imamo ga tu je, to izgleda pomalo kao kolo sreće. Međutim, da idemo na nešto od sadržaja, da nastavim ko na aktualnom satu. U ovih svih 80 stranica samo na 12 mjesta sam našao riječ industrija i to uglavnom u kontekstu kreativnih industrija u kulturi. Znači ono što mene muči je da ne vidim poticanje zelene industrije, razvoja zelene industrije u Hrvatskoj. Vidim ozelenjivanja industrija različitih u Hrvatskoj, ali htio bih kada povučemo novac iz eu fondova da ga potrošimo na ono što je proizvedeno prije svega u Hrvatskoj, što se tiče obnovljivih izvora energije, novih materijala, a ne da to uvozimo iz drugih zemalja članica EU.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ima više nego dovoljno i industrije i gospodarstva i komponente zelenoga pa i komponente digitalnoga, cijeli koncept Nacionalnoga plana oporavka i otpornosti kao i cijeli mehanizam oporavka i otpornosti. Na EU je ipak stavljen u kontekst temeljne teme, možemo reći mandata europskih institucija od 2019.-2024., a to je zeleni plan, zato jesu ovdje oni kriteriji od 20%, kriteriji od 37% načelo „Do no significant harm“ ili nemojte pričiniti značajnu štetu, upravo u svim onim elementima koji se odnose na klimatske promjene, a neki od projekata koji su ovdje sugerirani za financiranje zasigurno predstavljaju baš prave simbole hrvatskog poduzetništva i hrvatskoga zelenoga i digitalnoga smjera i to u mjeri kakvu do sada još nikada nismo imali. Mislim da ćete s te strane biti zadovoljni.
Hvala vam. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani premijeru, evo nastavno na ovo ja sam očekivala da će ovaj Nacionalni plan oporavka i otpornosti kao centralno mjesto imati detektirane one industrijske grane koje su u riziku zbog zelene transformacije s jedne strane i investicije u specifično te sektore i s druge strane detektirane one grane koje su osobito potentne da ih osposobimo da proizvode robe i usluge koje su nam potrebne u zelenoj transformaciji, ali i u post potresnoj obnovi. Niti jedno, niti drugo ne stoji u ovom planu, pa vas ja molim kad ste već rekli da ipak postoji da mi nabrojite minimalno tri gospodarske djelatnosti koje jesu u riziku od zelene transformacije i da mi nabrojite tri grane koje su osobito potentne, a koje se nalaze u ovom Nacionalnom programu oporavka da ćete ih vi financirati. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Benčić. Vama će detaljnije sve projekte objašnjavati danas tijekom dana, osobito ministar Ćorić koji u svom portfelju ima i Ministarstvo gospodarstva odnosno segment gospodarstva i zaštitu okoliša i upravo u njegovom portfelju i sinergiji tih dviju resora državne uprave iznjedren niz projekata koji utjelovljuju nacionalne prioritete koji su u skladu i sa razvojnom strategijom i sa programom Vlade. A što se tiče investicija, ja mislim da će ovaj projekt koji ćete vidjeti … investicija planirano od 1,5 milijardi kuna u industriju koja je ne 4.industrijska revolucija nego je možemo reći koncept razvoja Hrvatske kakav samo možemo poželjeti, koje je izazvao opće oduševljenje i partnera sa druge strane, ono što će ovaj naš Nacionalni plan oporavka otpornosti učiniti posebnim.
Hvala vam. Kolega Demetlika, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče Sabora. Gospodine premijeru. Rekli ste da tražite što širi društveni konsenzus, međutim postavljam pitanje zašto i u ovom slučaju je izostao otvoreni i transparentan dijalog sa socijalnim partnerima tj. sa gospodarstvenicima, sa strukom da se stvarno stvori jedan zdravi partnerski odnos i partnerske konzultacije. Naime, ono što gospodarstvenike muči u ovaj program C1 gdje imamo 54% sredstava planiranih, 26 milijardi koliko će pripasti javnom, a koliko privatnom sektoru tj. na koji način se misli iz ovog nacrta, a ja bih ga nazvao bokocrt, misli dati dodatne snage upravo motoru razvoja, a to je gospodarstvo da dostignemo razvijene zemlje EU, budući da znamo da imamo veliki pad BDP-a, a sa ovim mjerama očekujemo da do 2026.ipak dignemo gospodarstvo do jedne visoke razine? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Demetlika. Evo vaša je replika de facto eho različitih predstavnika poduzetnika i poslodavaca i naravno da se simplificira sadržaj iz samoga Nacionalnoga plana oporavka i otpornosti, a u konačnici u projekte u ulaganjima. Još jedan put ću vam ponoviti, dakle nema nigdje u legislativi podjele na privatni i na javni na kraju će se gotovo 95% po našim procjenama ovako i onako isplatiti kao krajnjim korisnicima upravo kompanije koje su naravno privatni sektor a ne javni i svaka javna ulaganja na kraju se izvode od strane privatnoga sektora. Tako da je to jedna lažna javna dilema, neka mantra koju očito neki ljudi iz određenog razloga stalno ponavljaju a mislim da se po više nego detaljno pojasnilo socijalnim partnerima, vi niste bili na tom sastanku, ja jesam, mislim da je to njima jasno [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i da će i oni biti zadovoljni s ovim a vjerojatno i vi.
Hvala lijepa. Kolega Bošnjaković, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, iz ovog dokumenta vidim zapravo da se veliki značaj poklanja turizmu, ne moramo ni govoriti koliko je turizam važan za cijeli naš gospodarski razvoj i domaći društveno brutoproizvod i koliki postotak on zauzima. Ovdje mi je jako drago da je vidljivo kako treba razvijati ne samo onaj turizam koji je ovisan o suncu i moru, nego treba razvijati i zdravstveni i sportski i kongresni. Ja ovdje hoću malo podijelit samo svoje iskustvo, mi u Ivanić-Gradu, u Zagrebačkoj županiji imamo jednu specijalnu bolnicu koja je jedinstvena zapravo u svijetu, samo u Azerbajdžanu postoji još jedna takva a koja liječi psorijazu na bazi ljekovite nafte. I zato obzirom da smo u komunikaciji vezano za završni ovakav dokument, molim vas da ustrajete i nadalje na zdravstvenom turizmu i u ostalim dijelovima a ne samo u onome koji već zapravo ostvaruje rezultate.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, zastupniče Bošnjaković. Točno, više nego detaljno sam upoznat sa bolnicom koja postoji u Ivanić-Gradu za psorijazu i posjetio sam je, vi ste bili tamo zajedno sa mnom, razumijem interes svojevrsnog brendiranja Ivanić-Grada pa i Zagrebačke županije kroz ono što sve postoji u Ivanić-Gradu već sada za orijentaciju prema zdravstvenom turizmu. Što se tiče samog NPO-a i djela koji se odnosi na turizam, mi smo tu uz naravno priobalne županije, spomenuli i kontinentalni turizam, želimo dio izdvajanja izdvojiti i za taj sektor i naravno da ga možemo povezati sa zdravstvenim turizmom. Ono što mi se čini posebno bitnim je da je ministrica turizma vodila tijesne konzultacije sa različitim akterima u turističkom sektoru i da su prema informacijama koje ja imam kao povratnu, vrlo zadovoljni sa konačnom strukturom kakva je danas na raspravi u Hrvatskom saboru. Hvala.
Hvala vam. Kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani g. premijeru. Dug u zdravstvu je dosegao 14 milijardi kn, što je točno pola od godišnjeg proračuna HZZO-a. U isto vrijeme vaša Vlada u zadnjih 5 g. je oprostila osiguravajućim kućama 1,2 milijardi kn neuplaćenih na teret HZZO-a na stavci povrede u prometu. Trenutno osiguravajuće kuće uplaćuju samo 5000 kn temeljem povrede u prometu a mi znamo da te stavke vi danas za 5000 kn u zdravstvenom sustavu ne možete ozbiljniji pregled sistematski. Zanima me zbog čega vaša Vlada od EU-a očekuje velika sredstva ili značajna sredstva za oporavak hrvatskog zdravstva a u isto vrijeme ne može naplatiti od osiguravajućih kuća koje su u Hrvatskoj rade ono što i HZZO-u pripada?
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa. Moram priznati da ova tema osiguranja od nesreća u prometu pa onda povezana sa troškovima u zdravstvu, koliko je meni poznato nije dio NPO-a na bilokoji način, mislim da ministar Beroš, vaš kolega iz iste zdravstvene ustanove u kojoj ste i vi radili, zastupniče Vrkljan, može eventualno to pojasniti ali ne kroz temu NPO-a, to je tema o kojoj trebaju voditi računa Ministarstvo zdravstva, HZZO i osiguravajuće kuće u direktnim pregovorima, ne vidim da je to predmet današnje rasprave na bilokoji način. A što se tiče sredstava za zdravstvo koja ovdje izdvajamo, ovakva cjelovita ulaganja u ovoliko zdravstvenih institucija paralelno nekoliko godina, ja mislim evo da ste i vi ministar zdravstva, bili bi sretni da možete to u mandatu realizirati.
Kolegice Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Vlade, rekli ste maloprije u svom izlaganju, dakle kako ste sudjelovali u pregovorima, ponosni ste je li koliko ste sredstava izborili u odnosu na druge zemlje, naime Hrvatska je izborila najviše sredstava u odnosu na BDP, rekli ste, evo citiram „Mislim da nam to treba“, evo samo vaš komentar dakle, zašto nam treba najveća količina sredstava od svih zemalja, zašto smo u društvu Bugarske, Grčke, a ne u društvu Austrije, Nizozemske, Danske, Irske koje su povukle najmanje u odnosu na BDP i kako komentirate prigovore socijalnih partnera odnosno udruge poslodavaca da nisu bili uključeni u proces izrade ovog dokumenta? Evo kažete da ste pozivali na prijedloge sve, evo i socijalne partnere, sve skupine, oporbu a oni dakle kažu jer nisu zadovolji omjerom između javnog i privatnog sektora odnosno koliko je predviđeno sredstava za privatni sektor? Hvala.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, zastupnice Puljak. Ja mislim da vi jako dobro znate kad je koja država ušla u EU, Hrvatska je ušla 1. srpnja 2013., najmlađa je članica EU-a, već su Bugarska i Rumunjska od nas duže u članstvu 6 g., Slovenija, Mađarska, Poljska, Češka i ostale su duže od nas u članstvu 9 g., niko od njih nije imao agresiju na svojoj teritoriji, niko nije imao ratne štete, i mislim da tu neku floskulu i tezu o tome o kojoj smo i čitavom društvu mi 2021. za svakoga tko u Hrvatskoj ima barem 35 g., ne bi trebalo ponavljati i tumačit, ali ako vama to treba, ja vam to sve mogu rastumačit po ne znam koji put, tako da plasirate u javnost neke notorne činjenice koje su same po sebi evidentne. Što se tiče ovih prigovora HUP-a i ostalih, ja sam jučer odgovorio novom predsjedniku HUP-a na njegovo pismo, svi resori su tu da se konzultiraju o svim temama, a siguran sam da su oni zadovoljni da ovdje g. Demetlika njih ovdje zastupate.
Fala lijepa. Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade. Evo unatoč kritikama, ja bi napomenula da su nove prognoze HNB-a o rastu našeg BDP-a na dolazećem razdoblju u slijedećoj godini povećano na 5,9% što znači povećanje od 0,7 u odnosu na prethodno razdoblje. I kad sagledamo situaciju ovu da će Ministarstvo financija i koordinirati i provoditi sve ove postupke koje za svoj rad nije predvidio niti jednu kunu već je sve usmjereno u razvoj kako gospodarstva tako i svih drugih sektora, onda bi se osvrnula i na to da evo samo u sektoru gospodarstva odnosno zaštite okoliša gdje smo svjedoci koliko ima problema da se nastoji povećati zapravo razina zaštite okoliša.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Perić, zahvaljujem vam na ovom komentaru koji se odnosi na rad i Ministarstva financija, a koje je bilo posebno izravno uključeno u pripremu ovoga plana i koordinaciju i koji čak neke od reformi koje su ovdje ne kani financirati kroz ulaganja iz NPO-a nego će ih financirati redovitim sredstvima i na taj način osloboditi više sredstava za realno gospodarstvo i za druge sektore, što smatram da je izrazito dobro i korisno. Mi ćemo uz sam Nacionalni plan oporavka i otpornosti donijeti i odluku o institucionalnoj strukturi provođenja cijeloga ovoga seta projekata i ulaganja gdje će važnu ulogu imati upravo resorni ministri po komponentama, ali i ured, moj ured i naravno Ministarstvo financija kao tijela koja su koordinirali sve ove aktivnosti.
Kolega Bauk, izvolite.
Imamo Nacionalni plan oporavka i otpornosti, zatim imamo nacrt Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, to je kat ispod, pa imamo sažetak nacrta Nacionalnog plana i otpornosti, to je dva kata ispod i imamo Informaciju o sažetku nacrta plana, to je tri kata ispod. Dakle, HS je doveden u podrum, pa još dva kata ispod kada raspravlja o ovome. Zašto? Zato predsjedniče što možete. Dakle, u tom smislu ovo vam je poslužilo da pred lokalne izbore imate jedno jutro dva sata, tri sata, kolko već bude trebalo vašeg ekspozea da vam ovi vaši ovoga nabacuju loptice i da još usput izvrijeđate opoziciju kao što to inače radite. A ja sam vam digao repliku iz skromne želje da još jednom, ali puno možda uvjerljivije nego prije dva dana objasnite da covid dodatak nema nikakve veze s lokalnim izborima i da pri tom djelujete ozbiljno? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Dakle, vi ste zastupnik svo vrijeme koje sam ja premijer, što znači da pratite sva aktualna prijepodneva, ako nađete ijedno pitanje koje je bilo ko iz parlamentarne većine postavio meni, meni će bit drago, možda na prvom aktualnom satu. Ja mislim da nije bilo nijednog, a bilo je otprilike 70% pitanja cijele oporbe svih ovih 5.g. i to je dobro da je tako i tako će vjerojatno biti i u budućnosti. Toliko o nabacivanju. Kaže g. Bukarica da ima 55 replika na nacrt sažetka Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i još pri tom na Informaciju koju je vlada usvojila. Meni se čini da je to dosta veliki interes, čak reko bi veći nego ikada do sada, što znači da je dobro da je dokument tu, a ja sam siguran da će umirovljenici kao najranjivija skupina bit zadovoljni da i vi i ja pokazujemo društvenu solidarnost njima sa covid dodatkom.
Hvala vam lijepo. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade, evo i ja ću vam još jednu loptu nabaciti s obzirom da to ne smeta našim kolegama iz oporbe. Naime, podloga za moju repliku je u predgovoru ovog dokumenta u kojemu piše da je ishodište dokumenta na koji se naslanja Nacionalni plan oporavka i otpornosti donesen za vrijeme predsjedanja RH EU kada je Europska komisija predložila dokument „EU sljedeće generacije“ na koji se naslanja Mehanizam za oporavak i otpornost i iz kojeg proizlazi ovaj dokument i u tom procesu su pripremnim sjednicama odbora predsjedavali vaši ministri. Isto tako u tom je razdoblju donesen i predložen od strane komisije višegodišnji financijski okvir i s oba dokumenta Hrvatska je prošla najbolje od svih država članica EU. Je li to palo s neba, došlo samo po sebi il je to rezultat znanja, umješnosti i dokumentacije ove vlade?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Bačić. Činjenica da je unija zaista brzo reagirala na posljedice ekonomske i socijalne prije svega, najveće zdravstvene ugroze u zadnjih 100.g. i da se to događalo za vrijeme, živjeli, da se to događalo u vrijeme hrvatskoga predsjedanja, govori o tome da smo i mi dali svoj doprinos u jednoj brzoj reakciji koja je omogućila da su se postigli konsenzusi o višegodišnjem financijskom okviru i o instrumentu „EU iduće generacije“, činjenica da Hrvatska ima kad se zbroji na ove 24,5 milijarde različitih izvora koje su na raspolaganju idućih 10.g. i činjenica da trebamo povrh do sada isplaćenih 5,5 milijardi EUR-a iskoristiti još oko 5,2 ili 3 milijarde EUR-a iz aktualne financijske perspektive, to znači da smo zajedno, ne da je palo s neba, nego osigurali financijske pologe kakve nikakve do sada nismo imali na dobrobit svih ne samo parlamentarne većine.
Hvala lijepo. Kolegice Grba Bujević, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče sabora, premijeru. Kako bi došli tamo gdje želimo, a želimo živjeti duže, a želimo živjeti kvalitetnije, a želimo i smanjiti zdravstvene nejednakosti koje imamo. Smatram da je odlično ovaj NPO uklopljen u sektor zdravstva, naravno, novi model skrbi za ključne zdravstvene izazove u kojima je, ne samo briga o kroničnim bolesnicima, nego izvanredna briga za maligne bolesnike. To je naravno, kontinuitet rada ove Vlade koji se tu vidi jer je dobro napravljena priprema, a temeljem Nacionalnog plana borbe protiv raka i Nacionalne razvojne strategije. Stoga je bilo moguće da se zapravo kroz NPOO uključe svi oni segmenti koji su potrebni da bi maligni pacijenti i njihova skrb za maligne pacijente bila što bolja i što kvalitetnija kao što smo u konačnici, obećali ljudima da ćemo raditi. To smatram jako važnim. Naravno da mi se sviđa da je uklopljeno u sve to skupa je i zdravstvo povezano onda kroz [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] sve te projekte stoga mislim da je [[Upadica: Hvala.]] zdravstveni sustav izvrsno napisan u ovome NPOO-u.
Izvolite odgovor.
Hvala vam. Evo, ja ću prenijeti zastupniku Bauku da on kaže ministru Berošu da je ovo dobra asistencija. Ono što je važno je da je zdravstvo prepoznato kao dio resora, dio sektora u koji su potrebna dodatna ulaganja i da su ove investicije i reforme koje su predviđene na tragu programa Vlade, na tragu različitih programa, evo i Nacionalni program za borbu protiv raka primjerice, jedan od referentnih dokumenata na koji se ovo oslanja, ali i iskustva koja smo imali upravo u ovoj godini dana kada je cijeli zdravstveni sustav, svi zdravstveni radnici, liječnici, medicinske sestre, svo ostalo zdravstveno osoblje pokazalo enorman doprinos cijelom društvu i zaista, želim zahvaliti i vama i svim vašim kolegicama i kolegama na naporima koje ste uložili. A ove investicije, trebale bi ozračje za vaš rad i za dulji život naših sugrađana [[Upadica: Hvala vam.]] osigurati.
Sada je na redu kolegica Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, g. Plenkoviću. Spomenuli ste da ste prepoznali komasaciju kao jedan od bitnih segmenata naše poljoprivrede. Pa Zakon o komasaciji donesen je 2015. g. i do dan danas prema mojim informacijama, niti jedan postupak nije proveden. Danas je na Odboru za poljoprivredu ministrica Vučković izjavila da je zakon loš. Zanima me što se radilo posljednjih 5 godina i najavila je izmjenu, odnosno novi zakonodavni okvir. Ako se NPOO odnosi na razdoblje od '21.-26., ako donesemo novi zakonodavni okvir, potrošit ćemo još barem 2 do 3 godine. Zanima me koliko ćemo mi sredstva uspjeti povući vezano za komasaciju ili ćete u nedostatku zakonodavnog rješenja posegnuti za ovim, tzv. lošim zakonom i pilot projektima koji su napravljeni s tim zakonom, kako bi se uopće uspjela povući sredstva ili će komasacija, kao i sve ostalo u poljoprivredi biti pucanj u prazno? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana gđo. Grman Kizivat. Čini mi se da je ministrica Vučković na odboru u biti sve objasnila zašto smo uvrstili komasaciju, zašto želimo da se zakon koji se očito pokazao neadekvatnim za sve ono što nam je u ovom trenutku bitno, da krenemo sa novom regulacijom pitanja koje su obuhvaćena komasacijom na način koji je bolji nego postojeće zakonodavstvo stavi kao prioritet i da kroz izmjenu zakona kojeg je ministrica najavila, koji ne mora trajati dvije godine, koji može trajati puno kraće i koji će trajati kraće, omogući investicije koje će pridonijeti razvoju hrvatske poljoprivrede, naravno, većoj i kvalitetnijoj proizvodnji, na tragu našega cilja, a cilj je da povećamo hrvatsku poljoprivrednu proizvodnju za 30%. Upravo je ovo jedan od modaliteta kako to ostvariti.
Kolegice Nikolić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Zašto smatram da je ovaj nacrt krnji? U komponenti „Obrazovanje, znanost i istraživanje“, da niste posvetili ni trunku pažnje u rješavanje ovog gorućeg problema. Moja trogodišnja djevojčica u jednom osječkom vrtiću od rujna prošle godine promijenila je čak 5 odgajateljica. Razlog tome je što si te odgajateljice često ne mogu priuštiti rad na kratkim zamjenama za bolovanje ili isprekidanim ugovorima na određeno vrijeme, a koja traju godinama. Također, odgajateljice se često bez razloga preraspodjeljuju unutar same ustanove, što je šok, ne samo kako za djecu koja se emotivno vežu za te tete, tako i za nas roditelje. Nažalost, problemi tu ne staju jer se u vrtićima ne poštuje državni i pedagoški standard, što znači da jedna odgajateljica često pazi i na preko 20-oro djece, a upitna je kvaliteta dijela i prostorija u kojem djeca borave, čime je sigurnost djece značajno narušena. Vjerujem da ćete kao otac djevojčice vrtićkog uzrasta imati razumijevanja za moju zabrinutost te poduzeti potrebne korake [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] kako bi naša djeca rasla i razvijala se u sigurnom i pozitivnom okruženju.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Mi smo više nego jasno prepoznali pitanje predškolskih ustanova, dakle i vrtića i mislim da će upravo i kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti aktivnosti koje inače poduzima Ministarstvo znanosti i obrazovanja omogućiti i bolje investicije i stabilniji i kvalitetniji položaj zaposlenika u tim institucijama, ja imam dvoje djece u vrtiću, hvala vam što pratite njihov razvoj, tako da sam možda ne toliko koliko vi, ali sam ipak prilično upoznat sa tom situacijom rotacija koje utječu na aspekt vezanosti, poznato mi je to, tako da je i ministar Fuchs angažiran da se to pitanje riješi i da i ovaj program iskoristimo za kvalitetnije usluge i stabilnost zaposlenja svih onih koji rade u vrtićkim ustanovama. Hvala.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Poštovani premijeru, sustav socijalne skrbi vam je izvan kontrole i vašeg interesa. Za unaprjeđenje sustava socijalne skrbi ste u ovom dokumentu namijenili 4 cilja koje ste nazvali reformom, a to reforma nije. Ni traga o jačanju udomiteljstva, reorganizacije centara za socijalnu skrb ili jačanju obiteljskopravne zaštite. Valjda zato što je broj udomiteljskih obitelji smanjen za 254, kada usporedimo podatak kako je to bilo tijekom 2015. g., a broj djece na smještaju je porastao za gotovo 2000. Na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku u petak smo mogli čuti da ministarstvo nema namjeru niti donijeti izmjene niti novi zakon, Obiteljski zakon. Pazite, 6. godinu od primjene Obiteljskog zakona i vaših najava o donošenju novog zakona ili izmjene zakona, odjednom je on dobar. Kako je onda [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] zakon koji je bio prijeporan 2015., sad je dobar?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče pitanja udomiteljstva, ne mogu i ne moraju biti baš sva pitanja koja se tiču pojedinoga resora i pojedinoga sektora uključena u Nacionalni plan oporavka i otpornosti, vi znate i sami da je to u konačnici dio nadležnosti država članica, da je to tema s kojim se svaka vlada i svaka država i svaka država i svako društvo treba baviti na angažiran način. Što se tiče vaše opaske o tome koliko je tko angažiran, koliko je tko upućen, koliko tko se bavi ovom temom, ovom temom se Vlada bavi, Vlada se bavi pitanjima socijalne politike, Vlada se bavi obitelji, Vlada se bavi i udomiteljstvom, Vlada se bavi i ovakvim teškim incidentima i tragičnim situacijama koje smo imali prije nekoliko dana i angažirana je na tom području i ministar Aladrović, pa ako želite, i ja osobno i cijeli njegov tim i time ćemo se baviti koji, na način koji nije nužno vezan za NPOO jer te stari nisu međusobno povezane.
Hvala. Kolegice Opačak Bilić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. U Planu oporavka i otpornosti najavljuje se i reforma sustava unutarnjih plovnih puteva. Znajući da je za luku Brod država dala 80 milijuna kuna jamstva, a te da je za istu za sada uloženo preko 200 milijuna kuna, a da bi ista iskoristila svoj potencijal, potrebna je plovnost, u ovom slučaju rijeke Save koja je trenutno moguća tek par mjeseci od Slavonskog Broda do Siska, dok je ostatak vremena u lošem stanju zbog naslaga mineralnih sirovina te je plovidba uglavnom onemogućena. Dakle, luka Brod je objekt kojim se većinu vremena ne može prići. Koji su to konkretni koraci koji će doprinijeti reformi unutarnje plovidbe jer luka trenutno ne može iskoristiti svoj potencijal te sam projekt odaje dojam da ste, evo, kako bi se to reklo, krenuli graditi kuću od krova.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Opačak Bilić, nisam čuo ovu zadnju rečenicu pa se ispričavam, ali ono što je važno da mi je jako dobro poznata investicija u luku Brod. Luka Brod je investicija i projekt koji se potpisao za vrijeme naše prve Vlade, smatram da je to jako dobro za gospodarstvo cijele Brodsko-posavske županije, za sam Slavonski Brod, što se tiče plovnosti, aktivnosti koje Ministarstvo mora, prometa i veza poduzima kada je riječ o pitanjima unutarnje plovidbe povrh svega onoga što ministar Butković zna nazvati renesansom na hrvatskoj obali. Predstavlja jedan od važnijih prioriteta. Mislim da plovnost rijekom Savom od Broda prema Sisku treba biti jedna od ključnih zadaća, vjerujem da bi i nacionalna sredstva i investicije koje će ići kroz NPOO bude što dulja tijekom godine. Hvala vam.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj Plan bi trebao biti plan opstanka i povratka naših ljudi. Međutim, ja vidim ovdje unaprjeđenje vodnog gospodarstva i gospodarenja otpadom. U Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo ogroman problem sa gospodarenjem otpadom. Lećevica, utučene su brojne pare, i dalje raste kupina, morete brati gljive, možete raditi što hoćete, a u biti, ništa se nije napravilo. Imamo problem što gospodarenje otpadom, prevozi se iz Vrgorca u Sinj s jedne čule na drugu čulu, isti komunalni uvjeti i ništa nije riješeno. Također, to je vrlo bitno po pitanju znači same aglomeracija, građenje i aglomeracija. Mi imamo problem što sinjska aglomeracija je bila došla pod upitnik, pa vas još jednom pitam. Znamo što znači Cetina u ovom trenutku kao pitka, čista voda s kojom se napaja pola Dalmacije. Da ćete barem osigurati tih 150 milijuna kuna koji nedostaju za početak izgradnje [[Upadica: Hvala vam.]] aglomeracije Sinj i spašavanja rijeke Cetine.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Bulj. Kada je riječ o pitanju gospodarenja otpadom, kada je riječ o zaštiti okoliša, kada je riječ o vodnom gospodarstvu, mislim da smo upravo taj segment više nego jasno istaknuli u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti da imamo jasno napravljene reforme kada je riječ o programu vodnog gospodarstva, o održivom gospodarenju otpadom, vrlo precizno identificirane investicije u sektoru koji je važan, ne samo za Splitsko-dalmatinsku županiju nego koji je važan za niz drugih krajeva, kada je riječ o Lećevici, taj projekt centra za gospodarenje otpadom je u tijeku, o tome vi jako dobro znate, a upoznat sam i ja kao i vi o povremenim prijeporima koji su postojali između Lećevice, koja je u Splitsko-dalmatinskoj županiji, Unešića koji je u Šibensko-kninskoj županiji i svih tema koje su povezane sa krškim krajem. No, ono što je važno da taj projekt mora biti dovršen na način koji neće ugroziti [[Upadica: Hvala vam.]] kvalitetu vodnog okoliša u [[Upadica: Hvala lijepo.]] tom kraju.
Kolega Bulj, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Premijer je povrijedio čl. 238 jer jednostavno je jedina istina, istina da Lećevica je štetan projekat u koji se utuklo do sad 30 milijuna kuna, a ništa se nije napravilo i imamo problem koji će se dogoditi gore nego u Napulju prije nekoliko godina, da ćemo imati ogroman problem gospodarenja otpadom, kao izgradnje aglomeracije tj. kanalizacije i odvodnje na području Sinja, [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] jer Cetina napaja pola Hrvatske, pola Dalmacije.
Dobrili ste drugu opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika. Idemo dalje, kolega Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, vidim na stranici 16 ovog dokumenta, stavili ste za zaštitu, unaprjeđenje, ovaj pod stavkom „Razvoju državnog inovativnog turizma“, 26 milijardi, više od 26 milijardi kuna. I naravno, to obuhvaća i zaštitu naše poljoprivrede, proizvodnju hrane i s obzirom da sam se zbog različitih okolnosti u jednom dijelu svog života bavio, još uvijek se bavim proizvodnjom vina i poznata mi je, poznata mi je, duboko mi je poznata drama koju svi skupa, vinari, vinogradari proživljavaju ovih godinu dana zadnje i sada, koliko truda je potrebno, koliko je ovo društvo u nas uložilo prije ulaska u EU milijardi kuna i sada proizvodimo zahvaljujući ovim okolnostima za zalihe. Molim vas učinite sve što je u vašoj moći da se dio OPG-a zaštiti i da se refundira. Drugo, da gospodin ministar Beroš [[Upadica: Hvala vam]] ne proglašava [[Upadica: Hvala vam lijepo]] frontalno stanje lockdowna [[Upadica: Hvala kolega Sačić]] za ugostitelje, ugostiteljstvo [[Upadica: Kolega Sačić, hvala vam]] jer to je nama jedini način da uprihodimo… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala vam lijepa.
Hvala vama.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Sačić. Nije to odluka ministra Beroša, to su odluke stožera, dakle kolektivne odluke, odluke koje se ne rado donose, ali se donose kao protuepidemijske mjere. Ja mislim da smo svi zajedno bez obzira bili uključeni kao vi kroz vaš životni put između ostaloga u proizvodnju vina i vinogradarstvo, svjesni da to nisu mjere protiv ugostitelja nego su to mjere da se spriječi i smanji zaraza i nema nikoga ko se ne osjeća ugodno kada odnosno neugodno kada se te mjere donose. Što se tiče potpore vinarima i vinogradarima vi kao da ste pratili današnje popodne, u 15 sati je sjednica vlade, ide upravo ministrica Vučković sa mjerom programa potpore i podrške vinarima i vinogradarima, ja se nadam da ćete bit zadovoljni.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru, puno zastupnika je upozorilo na to da većina ovog novca nažalost ide ponovno u javni sektor i to je veliki problem za naše poduzetnike i gospodarstvenike. Ali ja ću se baviti borbom protiv korupcije i pravosuđem. Dakle, ponovno se obećava nekakva digitalizacija, a vlada, naša hrvatska vlada, doduše to je bilo 2013.g., je uložila milijun EUR-a sredstava iz europskih fondova, više od milijun EUR-a u audio opremu za snimanje rasprava i to se ne koristi. I danas meni ministar kaže sad mi ponovno krećemo u taj projekt. Dakle, utuć ćemo novac u aplikacije, utuć ćemo novac u vaše građevinske firme koje su dobre s vama, opet ćemo obećavati uvezivanje i digitalizaciju, pa mi danas u Hrvatskoj ne znamo ko se cijepio. Kažu zovu ljude na cijepljenje, nisu se pojavili, pa nisu se pojavili jer se dio cijepio, a njihovi obiteljski liječnici ih nisu unijeli.
Fala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ja koliko razumijem vaša tema je uz suglasje koje imamo u pogledu borbe protiv korupcije i jačanja neovisnosti pravosuđa i njegove učinkovitosti je tema digitalizacije. Tema digitalizacije je uz zelenu transformaciju glavni okvir cijeloga smisla programa „EU iduće generacije“ ne samo za nas nego i za sve ostale. Vi ste čuli u uvodnom izlaganju da smo mi dobro iznad … [[Govornik se ne razumije]] % i iznad 20% kada je riječ o evaluaciji ulaganja koja su ovdje predviđena. Cilj digitalizacija uskoro je, vidjet ćete predstavit ćemo novi središnji portal e-građani koji će po meni ostati jedna od ostavština koju će naši sugrađani koristiti, sad to koristi negdje oko milijun i 300 tisuća sugrađana, ja vjerujem da će ih koristiti i više, a projekti u pravosuđu koji trebaju omogućiti bolje funkcioniranje su sigurno koristi, bilo oni iz 2013. ili sada.
Hvala vam. Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade, hrvatsko gospodarstvo je u krizi, dugovi rastu, turistička sezona je upitna, reformu socijalne skrbi provode influencerice putem društvenih mreža, a reformu sudstva odnosno pravosuđa vodi osuđeni kriminalac iz Međugorja. Pitam se odnosno pitam vas u ovom trenutku, tko će biti odgovoran da sve ove reforme, poticaji i sredstva navedeni u ovom sažetku budu transparentni, te tko će garantirati hrvatskom narodu da neće još jednom gledati kako se sredstva dodjeljuju po prijateljskoj, partijskoj ili nekoj drugoj vezi?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ne provodi reformu pravosuđa bilo tko ko nije dio sustava hrvatskih institucija, te floskule koje možete pročitati u medijima od nekih komentatora. Ja bih vam za dobrobit vas kao zastupnika i vaš integritet savjetovao da te toking poince ne koristite. To je broj jedan. Ista stvar je i kada je riječ o socijalnom sustavu. Ono što je posebno važno i bitno i vezano je za digitalizaciju i mislim da ste svjesni da je to tema koja će povećati transparentnost i koja će spriječiti bilo kakve koruptivne aktivnosti. To je ključ, to je jedan od mehanizama, jedan od alata kako da se vratimo na bit kvalitetnog i dobro uređenoga društva, a projekti koji će biti financirani financirat će ih i izvoditi oni koji će biti najbolji na natječajima, a ti natječaji će biti transparentni i pošteni.
Hvala vam. Kolega Bakić, izvolite.
Hvala vam lijepa g. predsjedniče. Poštovani g. premijeru, imam pitanje, konkretno pitanje za koje čak vjerujem da vam je i prenijeto, a tiče se potkomponente 4.2., a koja se zove „Unaprjeđenje mirovinskog sustava kroz povećanje adekvatnosti mirovina“, pa se kaže da će se to povećanje adekvatnosti mirovina postići kroz a) redifiniranje modela obiteljskih mirovina i kroz b) povećanjem mirovina iz II. mirovinskog stupa. E sad, oboje je intrigantno, više nego intrigantno. Možda nemamo vremena za oboje, ali ja bih vas onda molio da ako se možete kratko barem osvrnuti i komentirati i odgovoriti pobliže, kako se to točno planira, kako vlada planira, naglasak je na riječi „planira“ koristiti ovaj instrument i ovaj, ovaj novac za uvećanje mirovine iz drugog stupa? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Bakić. Što se tiče mirovinske reforme, mi smo mirovinsku reformu proveli kao što se sjećate tijekom 2018., u 2019. imali smo onu referendumsku inicijativu koja je bila jedan od najspektakularnijih procesa transformacije SDP-a kojeg ja moram priznat neću zaboravit dok sam živ. Dakle, Vlada i stranka koja je donijela reformu da se radi do 67 je imala hrpu zastupnika koji su hrlili potpisivati referendumsku inicijativu to je jako bitno da je 67 dosta. Što se tiče reforme mirovinskoga sustava vi ste čuli i jučer čini mi se koliko je Vlada jasno stala iza drugoga stupa, smatramo da je on dobar i koristan i da su reforme koje su precizno ovdje navedene upravo na tragu [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] daljnjega jačanja drugoga stupa.
Sada je vaš red kolega Matula, molim vas da ne dobacujete onako iz klupa. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi premijeru u vašem sažetku kulturu spominjete u komponenti gospodarstva u reformi broj 6 i tu govorite nešto o jačanju konkurentnosti, o uklanjanju prepreka za poslovanje na digitalnom tržištu. A vidite za nas u platformi Možemo i za zeleno-lijevi blok kultura bi zaslužila jednu čitavu komponentu kada bi bila adekvatno povezana jer je prirodno povezana sa sektorom obrazovanja, sa socijalnom politikom, sa gospodarstvom da, ali i sa poduzetništvom i sa obrtništvom unutar toga, sa turizmom, svakako sa zaštitom okoliša. E vidite na taj način da je kultura povezana i unutra predstavljena, a da nema opet mali novac kao inače ona bi stvarno pomogla oporavljanju i ona bi činila društvo [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] otpornim.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Matula. Meni se čini da je upravo prijedlog koji je iznjedren na razini konzultacija resora, a tu je posebnu ulogu imalo Ministarstvo kulture i medija koji su upravo željeli da se kroz gospodarstvo naglasi aspekt i ulaganja u kreativne industrije jedan doprinos koji na tragu cijele filozofije dokumenta Nacionalnoga plana oporavka i otpornosti i instrumenta EU iduće generacije. Dakle, mi smo kulturu pozicionirali tamo gdje ona može generirati nove vrijednosti, gdje može privlačiti ulagače, gdje može biti profitabilna industrija na način kako je ju mi vidimo u 21. stoljeću i mislim da u vašim konzultacijama sa ministricom kulture možete dodatno izraziti svoje eventualne sugestije i primjedbe kako da se taj segment ojača na način da i vi budete zadovoljni.
Kolega Nađi, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru čak i mi mlađi od 35 godina znamo da nismo među gospodarski najlošijim EU zemljama zbog rata jer su nas mnoge zemlje prestigle tek godinama nakon rata. I ne možemo isključivo kriviti ni korona krizu jer su sve EU zemlje imale isti problem, ali su na vrijeme izgradile jaču ekonomiju baziranu na snažnom privatnom sektoru. Stoga vas pitam, a ako ste to već spomenuli molim vas da ponovite, od 15 milijardi kuna za koje ste rekli da su namijenjena za privatni sektor jesu li to sredstva samo iz plana oporavka ili i iz slijedećeg sedmogodišnjeg financijskog razdoblja. I drugo pitanje, jesu li to bespovratna sredstva ili je to pomoć putem financijskih instrumenata? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine Nađi, ja ne znam koje ste vi godište, ja vjerujem da ste vi dobro informirani pa da sigurno znate ako ste već ne sjećate jer ste bili premladi kad je tko ulazio u EU. To se vjerojatno možete sjetiti. To vi znate, znate sigurno to, djelujete mi da znate. S druge strane vi vjerojatno znate koja je zemlja koristila najmanje i najkraće pretpristupnu potporu sredstava iz Srednje i Istočne Europi. Znate koja je to zemlja? To je Hrvatska. Hrvatska je bila mala fusnota, sve devedeset i nije dobila ništa. Dobila je autonomne trgovinske povlastice kao jednostranu mjeru EU, dobila je humanitarnu pomoć, imala je politički dijalog. Od pretpristupnih fondova za razliku od Mađarske, Poljske, Češke, Slovačke i Slovenije koje su to apsorbirale 12 godina dobila je nula. I tu vam je razlika u startu i ovome što vi želite predstaviti javnosti. Što se tiče ovih sredstava, ona su bespovratna, postojat će mehanizmi kako da privatni sektor aplicira, a ovo su sredstva samo EU iduće generacije [[Upadica: Hvala.]] nemaju veze sa višegodišnjim financijskim okvirom za privatni sektor.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Pavića. Izvolite.
Poštovani premijeru, u ovom dokumentu navodite podatak o otvaranju 100.000 radnih mjesta međutim postavlja se pitanje za koga ćemo ih otvoriti budući da smo svjedoci velikog odljeva radno sposobnog stanovništva. U dokumentu niste naveli koliko kojih radnih mjesta planirate otvoriti u pojedinim sektorima odnosno pojedinim industrijama što bi bilo izuzetno važno i za komponentu obrazovanja, znanosti i istraživanja jer bi se tada mogao napraviti plan obrazovanja za pojedina zanimanja odnosno plan upisa učenika i studenata u programe za zanimanja koja će biti deficitarna u slučaju da se ta radna mjesta stvarno otvore jer se definitivno radi o novim radnim mjestima koja do sada nisu postojala zbog novih tehnologija koje ćemo koristiti. Ukoliko bismo napravili kvalitetnu vezu u tom dijelu ne bismo školovali naše sugrađane za drugo tržište radne snage i sigurno bismo bili sigurni da nam mladi neće odlaziti iz Hrvatske. To je važno i za sustav prekvalifikacije pa smatram da bi bilo dobro da se ovaj prijedlog razmotri. Hvala.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Pavić, vi sigurno znate da smo mi u prvom mandatu 2006. do 2020. u odnosu na razdoblje koje smo zatekli otvorili odnosno da se u Hrvatskoj otvorilo 109.000 radnih mjesta, novih, 109.000. Zato ova procjena o 100.000 radnih mjesta nije neka apstraktna procjena koja nije utemeljena na analizi koja nije temeljena u podacima koji su svježi. U mandatu SDP-ove vlade 2012. do 2015. to zna sigurno tadašnji ministar Bauk izgubljeno 46.000 radnih mjesta, a smanjen je broj zaposlenih mladih za 30.000. To su usporedivi brojevi, provjerljivi i važno je o njima govoriti. Ono što je bitno da će sva ova sredstva generirati rast hrvatskog gospodarstva, da će generirati rast zaposlenosti po našem dubokom uvjerenju i manju mobilnost tj. manji odlazak hrvatskih ljudi u druge [[Upadica: Hvala vam.]] članice EU.
Hvala vam. Kolega Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući gospodine Jandroković, poštovani predsjedničke hrvatske Vlade. Ne ulazeći u komentiranje ovog plana, netko bi rekao plana za otplovnost i otpravak Hrvata iz Hrvatske, upitao bih vas dva konkretna pitanja. Dakle, u siječnju 2020. g. na 30. obljetnici HDZ-a Imotski, obećali ste spojnu cestu Zagvozd-Vinjani Gornji, da će biti gotova do kraja ako se ne varam 2023., znate i sami da je zapravo riječ o drugom plućnom krilu Imotske krajine i nužnim preduvjetom za ostanak ogromnog broj zapravo preostalih stanovnika koji žive gore. Dakle, da li će spomenuta prometnica biti uključena u ovaj plan i hoće li naravno vrijediti ovaj rok završetka nje? I drugo pitanje, planira li uvesti elektroničko glasovanje i srediti popis birača? Hvala vam.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Kujundžić, ovako po prezimenu koliko ima Kujundžića u HDZ-u, vidim da pratite naše skupove, ja sam mislio da ste vi iz HDZ-a a onda sam malo se tu prisjetio, pa mi se čini da niste. Ali dobro je da pratite, možda i vi kao i neki drugi Kujundžići dođete u HDZ. To nije loše u Imotskom gdje će se HDZ opet pobijedit unatoč nastojanjima nekih drugih i bilo bi dobro surađujete sa gradonačelnikom Budalićem koji je saborski zastupnik kao i vi. Itekako smo mi svjesni koliko je za Imotsku krajinu važan spoj Imotskoga sa autocestom, mislim da je ministar Butković više nego jasno razumio i shvatio koliko je ona bitna i prioritetna i uopće za prometnu infrastrukturu Splitsko-dalmatinske županije. Mi ćemo prometnu infrastrukturu graditi što kroz NPO, što kroz druge instrumente, osobito VFO [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i Conecting Europe facility i na taj način ćemo [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] siguran sam osigurati sredstva za ovu cestu, što se tiče roka, [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] trudit ćemo se da to bude taj rok. Hvala.
Imamo kolegu Grmoju s povredom Poslovnika, izvolite.
Ja bih samo zamolio budući da premijer stalno izbjegava odgovoriti na ovo pitanje oko elektroničkog glasovanja i popisa birača, da u slijedećim replikama da odgovorna to pitanje.
Znadete šta ste zaslužili, tako da … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Neću ni spominjati da se kolega Bauk ne sekira jako. Idemo dalje, kolegica Orešković, izvolite.
Hvala, predsjedavatelju. Uvaženi premijeru, čini se da vas čitav dan oporba samo kritizira, evo ja ću vas pohvaliti. Pohvalit ću vas zato što ste odlično prepisali u djelu učinkovitosti javne uprave pod točkom C2.2., mjere koje su već navedene u Akcijskom planu provedbe Strategije razvoja javne uprave za razdoblje od 2017. do 2020. Naime, jedini je problem što ste u ovom planu oporavka naveli iste mjere koje su trebale biti već provedene, neke njih do 2018., a neke i do 2020. Ali u pravu ste bili i što niste kompletan dokument uputili u Hrvatski sabor jer nema šta Hrvatski sabor raspravljati o hrvatskoj budućnosti, dovoljno je da uputite sažetak i da u Hrvatskom saboru ima dovoljno tukaca koji će to bespogovorno prihvatiti i pohvaliti i time pokazati da vole Hrvatsku a meni je dovoljno da se vi samo ukažete [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] i da obećate da ćete vjerodostojno ovo provesti kao i [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo.]] dosada pa će se čitava Hrvatska već od samih vaših [[Upadica predsjednik: Kolegice Orešković, hvala vam lijepa.]] riječi osjećati oporavljena.
Hvala lijepa. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, poštovana zastupnice Orešković. Hvala vam na pohvalama, ono što je važno da je reforma javne uprave prepoznata i uključena kao i pravosuđe i državna imovina i u NPO i uz sve redovite aktivnosti jer moramo voditi računa o tome da je kontekst izrade NPO-a baziran na drugim već ranijem usvojenim dokumentima. I u Nacionalnoj razvojnoj strategiji koju ste dobili integralnu a na koju je od velike kreativnosti po meni pametnih, mudrih, obrazovanih ljudi a ne ovih kako ih vi nazivate u Hrvatskom saboru, došao samo jedan jedini amandman, jedan jedini amandman i to je akt koji Sabor stvarno usvaja. Ovo je akt koji Vlada usvaja, o njemu raspravljamo zbog informiranosti i hrvatske javnosti i uključenosti hrvatskih zastupnik i mislim da je to dobro [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] i pozitivno i da se vi vjerojatno u biti i slažete sa mnom.
Kolegica Vidović Krišto, izvolite.
U ovom NPO-u sramežljivo spominjete pravosuđe a ono je ključna prepreka hrvatskom razvoju. Da vi i ostali politički moćnici štitite korupciju, to je opće poznato, da kršite zakone, to otvoreno i demonstrirate. Na nijedno moje zastupničko pitanje u posljednjih 7 mj. niste odgovorili iako vas na to obvezuju i Ustav i Poslovnik Hrvatskog sabora. Angela Merkel u roku od 7 dana odgovara na zastupnička pitanja i uopće je nezamislivo da to ne učini, a vi neodgovarajući štitite državnog tajkuna Tedeschija i JNA pravnika Šeparovića. Jeste li svjesni da je kršenje zakona rad protiv vlastite države? Zašto jedna Merkel poštuje svoje zakone i time svoju državu a vi ne?
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, zastupnice Vidović Krišto na još jednom sjajno pročitanom pitanju koje je ovaj put u formi replike koja zaista nikakve veze sa NPO-om nema, ali baš sam gledao statistiku prije ovog zadnje aktualnog prijepodneva, pa mi je tajnica Vlade gđa. Ferenčić skrenula pozornost da smo na od 140 postavljenih pitanja, odgovorili na 131, što mi se čini dosta dobar skor u smislu informacija. Koliko ja znam, mi odgovaramo i na vaša pitanja, ne znam da li je u procesu priprema odgovora ponekog pitanja, ali sigurno ćemo odgovoriti. Ono što je primijećeno od ljudi koji čitaju sadržaj vaših pitanja, da najčešće pitate Vladu nešto što nije u nadležnosti Vlade. Pa onda ako mislite da je to tema koju trebaju na ovako teatralan način čuti hrvatski građani, ja mogu vas razumjeti ali bitno je čuti i drugu stranu, tako kaže jedno lijepo načelo iz rimskoga prava, …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala vam lijepa. Izvolite povreda Poslovnika … [[Govornik se ne razumije.]]
Dakle, povrijeđen je čl. 238., omalovažavanje zastupnika. Ovaj vaš odgovor g. Plenkoviću u narodu bi se reklo da ste lagali i da lažete. Ja se neću tako izraziti nego ću reći da iznosite potpune neistine, nekakvi pamfleti koji nisu ničim povezani nisu odgovori, vi to znate. Dakle, vi g. Plenkoviću niste odgovorili ni na jedno moje pitanje, vi svjesno kršite i Ustav i zakone i to hrvatska javnost sve više i više uviđava.
Kolegice Vidović Krišto dobivate opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika. Idemo dalje, kolegica Peović, izvolite.
Dobar dan premijeru Plenkoviću. Rekla bih da je vrhunska ironija ono što bi rekao TBF ironija za kraj, da su nama na raspolaganju veća sredstva za drugima jer zaostajemo više nego drugi. Ovdje se uporno ne spominje ključna stvar koju bi nažalost oporba vjerojatno ponavlja, dio oporbe točno onako kako i vi, da se sredstva dobivaju pod određenim uvjetima, a to su uvjeti kojih ukoliko se držimo ostajemo u poziciji nerazvijenosti koja nas je i tamo dovela držeći se tih pravila. Dakle, radi se između ostalog o uvjetima koji sprečavaju politike ulaganja koje bi zaista mogle osnažiti domaću privredu. Klauzula o tome da se ne smiju koristiti sredstva za industrijske politike, za vertikalne subvencije, za tzv. picking winner strategije i sl. i to je razlog zašto se u Nacionalno planu oporavka neće pojaviti industrija, makar ne one koje imaju mogućnost privremenog oporavka.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Što se tiče kriterija koji postoji, ja sam u međuvremenu dopustit ćete mi par sekundi vezano za prethodnu raspravu evo sad provjerio, izgleda da smo gospođi Krišto odgovorili baš na sva pitanja, onako čisto radi javnosti da se to zna. Što se tiče vašeg upita o kriterijima, dakle kriteriji su regulirani uredbom koja je usvojena u proceduri kroz Vijeće i kroz Europski parlament jasno je navela ta tri temeljna kriterija 37%, 20% zeleno, digitalno i načelo nečinjenja štete na način da se stavi u kontekst zaštita okoliša i klimatskih promjena. To je normalno i prirodno u ovim okolnostima. Ali podsjećam, mi samo govorimo samo o prve 6,3 milijarde od ovih 30 koliko moramo konzumirati i potrošiti u narednih 10 godina. Bit će tu sredstava i kroz višegodišnji financijski okvir, bit će tu projekta kroz kohezijsku politiku, kroz moguće zajmove, kroz niz drugih aktivnosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Dakle, imamo na raspolaganju više nego što je …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala vam lijepa. Kolegica Peović povreda Poslovnika.
238., ja bih lijepo molila da se premijer makar drži pitanja koje je postavljeno, a ne odgovara na pitanje prethodnog zastupnika ili zastupnice, mislim da bi to bio minimum korektnosti u ovom Saboru.
Kolegice Peović predsjednik Vlade jednom digresijom samo se dotaknuo proteklog pitanja i odgovorio na vaše pitanje, tako da je potpuno nepotrebno ovo što ste učinili i ja vam moram dati opomenu jer ovo nema nikakve veze s povredom Poslovnika. Ja vas samo molim za jedno objašnjenje, dakle ovo su pitanja i odgovori, replika i odgovor na repliku, svašta se kroz pitanja danas čulo što možda nije bilo izravno vezano s temom, ali ovo što je predsjednik Vlade odgovorio sasvim sigurno je puno bliže temi nego mnoga pitanja koja su danas postavljana i nisam nikome dao nikakvu opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Matula molim vas, ajde sad pretvaramo raspravu u nekakvo sitničarenje u neko traženje male neke pogreškice, držimo se sadržaja i osim toga nemojte dobacivati s mjesta. Idemo sada dalje, kolegica Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade RH. U ovoj sabornici ste 15. rujna 2017.g. izgovorili mogu što hoću, tada ste time pokazali svoj stav prema Parlamentu, prema zastupnicima, ali i prema hrvatskim građanima. Danas to očito činite ponovno, ovaj puta na malo drugačiji način, neverbalno. Neverbalno, slanjem informacije o sažetku nacrta NPO-a, čak pozivate svog savjetnika ovdje sa strane da ga digne, da ga svi vidimo taj famozni skriveni dokument. Premijeru, svi unaprijed jako dobro znamo da je ovo vaš teatar za javnost, ni na koji način nećemo utjecati na konačni dokument koji šaljete u Europsku komisiju i kojim zacrtavate budućnost Hrvatske. No ipak primijetit ću, upravo definiranjem prioriteta i ciljeva, favorizirajući javnu upravu pokazujete da je najveći problem kod vas u vašoj kući.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Posavec. Vi ste isto koliko se ja sjećam zaposlenica državne uprave i to moja kolegica iz MVEP-a i ja sam siguran da vi znate kako se izrađuju dokumenti ovoga tipa jel imate minimalno 20 i koju godinu iskustva u ovome sustavu i vjerujem da vas to ne čudi. Dakle, još jednom za javnost, ovo je akt Vlade, ne akt Sabora, naša je namjera bila da i javnost i Sabor o njemu raspravljaju. Da li ćemo provesti sate i sate o tome da li se to zove informacija o nacrtu sažetka ili ćete ući u supstancu to je vaš odabir. Ovaj je dokument dobar, a propos te vaše opaske o citiranju mene tog i tog datuma, to je bila samo izjava na činjenicu da i predsjednik Vlade može odgovorit na raznorazne uvertire prije nego što se onda isiječe što mi odgovorimo ili ja barem, a to se nerijetko reže i zaboravlja [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ali drago mi je da vi mene citirate i to je dobro.
Hvala vam lijepa. Idemo na zadnju repliku kolegica Glamuzina, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Vlade. U nedavno izglasanoj Nacionalnoj razvojnoj strategiji jasno piše u poglavlju 6., kako će se svi akti strateškog planiranja strategije izlaze, kao npr. NPOO, morati provoditi imajući na umu ciljeve ravnopravnosti spolova, između ostalog iako i UN i EU mjesecima već jasno komuniciraju nužnost uključivanja rodne dimenzije u sve planove oporavka, ovaj nacrt kojeg smo mi dobili niti jednom jedinom riječju to ne spominje. Jučer na jednom odboru, ako se ministar Ćorić može prisjetiti mi je upravo on odgovorio da ni cjeloviti dokument ne sadrži ništa, nikakva nova poglavlja ili koncepte koji u nacrtu nisu spomenuti, pa je za pretpostaviti da se ta rodna dimenzija ne nalaziti niti u tom cjelovitom dokumenti kojeg od javnosti zastupnika vjerno čuva savjetnik Savić. Ured pravobraniteljice za ravnopravnost spolova mi je potvrdio službeno da se s njom oko ovoga Vlada nije konzultirala. Pitam vas, hoćete li se konzultirati barem sa vlastitom agencijom za ravnopravnost spolova prije nego što [[Upadica: Izvolite odgovor.]] ga pošaljete u EU komisiju.
/Upadica: Izvolite odgovor./..
Što se tiče teme ravnopravnosti spolova kao jednoga od aspekata i možemo reći, obaveznih elemenata svih nacionalnih planova oporavka i otpornosti, ja sam siguran poštovani zastupnice Glamuzina, da ste vi svjesni i da znate da je taj dio dodan u regulativu na inicijativu inzistiranja EU parlamenta i da ovom velikom cjelovitom dokumentu koji stvarno postoji, kojeg evo, vidite, kolege, kako oni tvrde da postoji jer ga, da rade na njemu zajedno sa ostalim resorima zadnjih 8 mjeseci, da će i element ravnopravnosti spolova biti uključen. Evo ja ću, ako oni do sada nisu, konzultirali, konzultirati osobno ću zamoliti i našu povjerenicu da pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova, da i oni to pogledaju, tako da, mislim da je to dobra sugestija i dobra ideja. Mi smo za to otvoreni, ravnopravnost da, uvijek, bez vrijeđanja bilo koga, naročito manjina i to manjina u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala vam.]] i u HS-u i s najviših razina.
Hvala lijepa. Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Došli smo do kraja. Sada ćemo napraviti stanku do 13 sati. Nastavljamo onda sa izvješćima odbora, ako će se javiti netko od predsjednika odbora i nakon toga ćemo otvoriti raspravu po klubovima. Ima 12 klubova za sada i 50 pojedinačnih rasprava, vjerojatno rekord do sada. STANKA U 12,52 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,03 SATI]] Dobro, znači točka Informacija o sažetku Nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 2021. – 2026. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, otvaramo raspravu. Prvi je gospodin Tomašević koji će govorit u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vidim da nas je predsjednik Vlade napustio, a baš i nema nešto saborskih zastupnika, toliko o važnosti ovog plana i interesu čime je premijer branio da je dovoljan samo sažetak kad je toliko bilo prijava i replika, sad nas je evo četvero zastupnika je čak u sabornici. A i predsjednik Vlade otišao, ali dobro ovdje je dvoje ministara tako da evo barem pola od onoga kako smo počeli ovu raspravu. Mi smo u listopadu kao Možemo i kao Klub zeleno-lijevog bloka tražili raspravu o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti ovdje u Hrvatskom saboru. I u studenom je ovdje u saboru predsjednik Vlade obećao da ćemo doista imati raspravu u Hrvatskom saboru o nacionalnom planu iako kao što znamo nacionalni plan usvaja hrvatska Vlada, a ne Hrvatski sabor. I mi smo to pohvalili. Mi smo to pohvalili kao klub i ja osobno sam to pohvalio taj potez. Međutim, nismo tada mislili još u studenom prošle godine da ćemo trebati čak do sredine travnja da bi došlo do te rasprave, a onda kad dođe do te rasprave da ćemo dobiti samo sažetak na temelju kojeg raspravljamo. Znači prošlo je više od pola godine od dana kad smo tražili da krenemo raspravu o nacionalnom planu da ona bude konkretna, da ona bude konstruktivna i da bude primjerena onoj važnosti koju ovaj dokument ima. Zašto smo dobili samo sažetak tj. nacrt, nacrt sažetka pa očito zato što nije još gotov nacionalni plan iako je premijer nas uvjeravao da jest na kraju je i kolega zastupnik Reiner rekao da nije. Tako da je to valjda razlog zašto, zašto ga nemamo cjelovitog ali opet nije jasno zašto smo trebali toliko čekati ukoliko on još uvijek nije gotov, a posebice ako imamo na umu da se dosta projekata reciklira i prepisuje iz već postojećih strateških dokumenata ili čak i nekih starijih od uopće našeg članstva u EU. Budući da se toliko prepisuje onda nije jasno zašto ga ne možemo dobiti cjelovitog već sada. Ovo da je gotov, ali da nam ga nećete pokazati cjelovitog ispada kao da je najveća državna tajna, pa čak kažem državna tajna u smislu da ga ne mogu vidjeti ni predstavnici odnosno zastupnici Hrvatskog sabora, predstavnici zakonodavne vlasti, jer kažem vjerojatno da ste ga pokazali konkretnog, sa konkretnim projektima mogli bi i konkretnije raspravljati oko toga, a kada bi kritizirali bilo što onda bi vjerojatno prošli kao kolege na Odboru za financije u smislu da što mi imamo kritizirati jer to znači da ne volimo Hrvatsku. Činjenica jest da Nacionalni plan oporavka i otpornosti, kao i nacionalni program reformi usvaja Vlada. Međutim, vi ne možete ni jednu od tih reformi, gotovo ni jednu od tih reformi provesti, a da je ne izglasa Hrvatski sabor i u tom smislu bi bilo dobro da smo imali informaciju kako vi kažete ili raspravu o cjelovitom Nacionalnom planu oporavka i otpornosti jer bi onda konkretan dokument mogli i konkretno komentirati. I kada bi ga konkretno komentirali onda bi na temelju tih konkretnih komentara vi mogli i unaprijediti taj dokument nadajmo se na zadovoljstvo naših građana. Međutim, apstraktni dokument ili više-manje apstraktni dokument možemo jedino i apstraktno komentirati. Tako da je neprimjerena ova primjedba da nemamo konkretnih komentara. Pa nemamo konkretnih komentara kad smo dobili apstraktni sažetak od 80-tak stranica u odnosu na dokument koji vjerojatno ima 700 ili 800 stranica sa svim projektima. Tako da isto tako je cinično od predsjednika Vlade kojeg sada ovdje nema da ste među zemljama koje ste stavili nacionalni plan na web što pokazuje transparentnost, ali ponavljam to je opet samo sažetak na webu, to ne zamjenjuje ovu situaciju da to nije cjeloviti plan. Isto tako je cinično govoriti da imate cjeloviti plan pa eto uvjeravate nas da je on gotov pa ga pokažu dvoje kolega vaših tamo sa strane i pokazuju ovako evo imamo ga stvarno, evo tu je, vidite ga, to je ko da kažem, podsjeća me na kviz Kolo sreće, evo u izlogu broj 2 Nacionalni plan oporavaka i otpornosti samo što nije, možete ga vidjeti, možete ga ovako vidjet sa 20 metara udaljenosti, ali ne možete slučajno vidjeti šta unutra piše. Znači imate ga, pokazujete nam ga, ali ne želite nam ga dati, mislim to je nevjerojatno. Ono što je isto tako cinično je kako je predsjednik Vlade završio ovo izlaganje odnosno predstavljanje Nacionalnog plana oporavka i otpornosti gdje je rekao da se veseli unatoč svim kritikama oporbe da će konačno otvoriti Pelješki most uskoro i LNG terminal. E sad ovo drugo, znači baš od 2 projekta koje se spomene za Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji treba imati 37% sredstava minimalno, a vi se hvalite da imate više na zelenu tranziciju predstavljati kao najbitniji projekt LNG terminal je isto tako pomalo cinično. Jer koliko ja znam LNG terminal baš i ne možete podvesti, ali možda možete al to ne mogu znati jer ne znam kako ste, kakav je cjeloviti na kraju nacionalni plan. Da li je stvarno LNG terminal jedan od tih projekta koje vi vodite pod 37% ili više kao što kažete. Tvrdite da imate novca koji ide na zelenu tranziciju. Jer koliko ja znam, isto tako ne znam po kojem, pošto su 3 kriterija, jedan je koliko mora ići na digitalnu tranziciju, drugi koliko mora ići na zelenu tranziciju, a treći kriterij je da ne smiju projekti biti štetni za klimatske promjene. LNG terminal koliko ja znam budući da se radio o zemnom plinu ima neke klimatske emisije i doprinosi klimatskim promjenama, manje od ugljena to je činjenica, ali baš da nema nikakav utjecaj na klimatske promjene to isto tako ne stoji. Tako da bi volio vidjet sve te projekte kako ste vi došli do brojki da imate više od 37% nužnih za zelenu tranziciju i isto tako da je isti slučaj i što se tiče minimuma vezanog za digitalnu tranziciju. Isto tako ono što sam već rekao, industrija u tom sažetku od 80 stranica se spominje doslovce 12 puta, 12 puta i većinom kao što sam rekao u kontekstu kulturnih industrija tj. kreativnih industrija u kulturi, lapsus. Tako da ono što mene brine jer mislim da je ovo ključan dokument za razvojni zaokret ove zemlje jest što ne vidim zelenu industriju, kako mi potičemo, kojim projektima razvoj naše domaće zelene industrije? Ono što vidimo u dokumentu jest ozelenjivanje postojeće industrije, ali to nije isto. Znači povećat energetsku učinkovitost i korištenje obnovljivih izvora energije u postojećoj industriji nije isto kao razviti našu zelenu industriju proizvodnjom obnovljivih izvora energije, novih materijala i nekih materijala posebice za energetsku učinkovitost jer ono što bi trebali sa ovim Nacionalnim planom oporavaka i otpornosti jest uzeti novac iz EU fonda slijedeće generacije i iskoristiti ga, potrošiti taj novac na naše proizvode koje smo proizveli u Hrvatskoj, koji vode prema zelenoj tranziciji, a ne potrošiti taj EU novac na proizvode u zelenoj tranziciji koje ćemo uvesti iz zemalja članica EU. To je bitna razlika. I jedno i drugo je zelena tranzicija. Ali ovako ako mi potičemo našu zelenu industriju, ta dodana vrijednost koja se bazira na istraživanju i razvoju ostaje što više u lokalnoj zajednici. Znači kako da mi iskoristimo novac iz EU fondova da što više te novostvorene vrijednosti iz zelene tranzicije iz oporavka ostane u lokalnoj zajednici je taj zadatak, ja to ne vidim iz ovog dokumenta. Ono što je otporno u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti jesu jedni te isti projekti koji se recikliraju. Dat ću vam primjer. Razvoj alata za javnu objavu i pretraživanje sudskih odluka je još 2008. financiran kao projekt tehničke pomoći vrijedan milijun EUR-a. I sada vidimo iste projekte u digitalizaciji pravosuđa. Znači nešto što smo prije 13.g. već povukli novac iz EU, što očito do kraja nije realizirano. I sad ako je riječ o takvim, ako su to ti inovativni projekti, mislim da imamo problem. Pohvalit ću na kraju, da ne ispadne da je sve kritika, da oko 6 milijardi kuna tog novca ide na obnovu nakon potresa u Zagrebu, Zagrebačkoj županiji, Sisačko-moslavačkoj županiji i Karlovačkoj županiji. Međutim, ono što nije jasno, upravo zato što ste nam dali sažetak, ja sam ga detaljno pogledao, nije jasno koliko od tih 6 milijardi kuna jer čak za tu 6. inicijativu imate samo ukupnu sumu, čak ni nemate po potkomponentama, nije jasno kako će se taj novac raspodijeliti, koliko će tu ići za energetsku učinkovitost, koliko će ići zapravo na protupotresnu izgradnju odnosno obnovu odnosno pojačavanje fizičke otpornosti, koliko na javne zgrade, koliko na privatne zgrade, ja to ne vidim iz sažetka. Tako da, da zaključim, ovo je, ovaj nacionalni plan je izuzetno bitan za Hrvatsku i on je po nama zadnja šansa za razvojni zaokret, međutim mi taj razvojni zaokret iz ovog dokumenta ne znajući šta je sve u konkretnim projektima ne vidimo. A onda ne samo da Hrvatska ne ide na put oporavka već ide na put bez povratka.
Fala lijepa. g. Tomislav, ministar Tomislav Ćorić u ime predlagatelja 5 minuta. Izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče HS, poštovane dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. Dozvolite da u ovom 5-minutnom obraćanju ukažem na neke momente vezane uz Nacionalni plan oporavka i otpornosti, a koje i važno je još jednom istaknuti, naravno referirat ću se i na eventualne dvojbe koje oko ovog plana nacionalnog, Nacionalnog plana oporavka i otpornosti postoje, neke su iskazane evo i tijekom današnjeg djela rasprave odnosno i u okviru replika i izlaganja. Dakle, Nacionalni plan oporavka i otpornosti RH jedan je od nacionalnih planova koji su generirani europskom omotnicom od 750 milijardi EUR-a, a kao reakcija na veliku zdravstvenu, a kasnije i ekonomsku krizu koja je prošle godine zadesila EU s padom gospodarske aktivnosti svih zemalja EU. RH kao što znate, njezina aktivnost, ekonomska aktivnost pala je za 8,4%-tna boda. Upravo zbog toga ovakav plan ima kao svoj cilj omogućiti i nacionalnim gospodarstvima, u našem slučaju hrvatskom gospodarstvu oporavak, ekonomski oporavak, održivi razvoj i u konačnici povećanje otpornosti nacionalne ekonomije. Ono samo po sebi nosi i promjenu strukture ekonomije i upravo zbog toga ovaj plan ima za cilj osigurati, kako sam još jednom rekao, potrebne reforme s jedne strane, a s druge strane i akcije odnosno investicije koje će u bilo kojem slučaju egzogenog šoka u mogućnosti omogućiti da hrvatska ekonomija manje pati odnosno da takav egzogeni šok dočeka puno spremnije. Svakako ću naglasiti i činjenicu da je ovaj akcijski plan sastavljen od 6 komplementarnih dijelova, najvećim dijelom orijentiran na hrvatsko gospodarstvo odnosno na reformske procese koji će omogućiti daljnje jačanje hrvatskog gospodarstva u svim njegovim segmentima. Posebno ću istaknuti činjenicu da 6 milijardi kuna iz ovog plana odnosno nešto više ide u smjeru jačanja konkurentnosti iz zelene tranzicije gospodarstva. Kako i na koji način? Zamišljamo da je to potrebno učiniti prije svega na način da se poveća proizvodnja u RH i na taj način umanji negativan saldo vanjsko trgovinske bilance ko i naša u bilanci odnosno podbilanci roba koji naša zemlja bilježi već 30 godina. Jedan od ključnih dominantnih ciljeva ovog plana je upravo taj. Kojim smjerom ići, predstavljeno je u okviru samog nacrta sažetka na način da su jasno naznačene potpore u smjeru povećanja industrije, dizanja tehnološke razine odnosno digitalizacije domaćeg gospodarstva s jedne strane, ali isto tako i financijski instrumenti koji će to omogućiti. Dakle, kombinacija ova dva tipa mjera ima prije svega za cilj učiniti hrvatsko gospodarstvo po realizaciji projekata otpornijim odnosno produktivnost proizvodnog sektora veće. To je legitiman cilj koje smo si kao Vlada i Ministarstvo gospodarstva zadali u realizaciji ovog Nacionalnog plana oporavka. Ono što svakako želim naglasiti je činjenica da ovaj Nacionalni plan oporavka ima izrazito prisutnu i zelenu i digitalnu komponentu. Digitalizacija kao komponenta provučena je u svim segmentima plana u konačnici većina projekta kojima govorimo u smjeru povećanja efikasnosti javne uprave odnosno pojedinih segmenata funkcioniranja hrvatske ekonomije ide za tim da se ti segmenti dignu na višu tehnološku razinu. To je Hrvatskoj potrebno s obzirom na činjenicu da je to ono što nosi povećanje produktivnosti kako rada s jedne strane, tako i proizvodnje odnosno proizvodnog procesa kao takvog općenito. Nacionalni plan oporavka i otpornosti u svojoj vrijednosti od 49 milijardi kuna, dakle oko 13% BDP-a RH iz 2020.g. zasigurno nosi rast BDP-a naše zemlje, međutim ono što je još važnije nosi u projektima koji će ovim planom biti sufinancirani i mogućnost da RH kreira pretpostavke za dugoročno održiv razvoj po višim stopama rasta, što je krajnje važno za našu zemlju, krajnje važno za konvergenciju visokorazvijenim zemljama EU i u konačnici za bolji život naših građana [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] Hvala vam lijepa.
Hvala. Ostanite jer imate replike. Prvu repliku je tražila gospođa Boška Ban Vlahek.
Poštovani ministre. Nejasno je kako Vlada želi osigurati putem provedbe ovog plana oporavka povećanja broj zaposlenih. Naime, kako dokumenat nema nikakve konkretne brojčane pokazatelje, niti javnost ima uvid u tih famoznih 700 stranica, potpuno je nejasno kako se dolazi do nekog broja. S obzirom na to da prevladaju ulaganja u javne investicije, a ne u poduzetništvo koje kroz razvoj novih tehnologija, istraživanja i razvoja te konkurentnosti izvoza mogu jedini otvoriti nova radna mjesta, nije jasno gdje će se ta nova radna mjesta kreirati.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice na vašem pitanju odnosno replici. Ono što bih želio istaknuti da na stranici 78 ovog sažetka postoji jasna financijska razrada pojedinih segmenata ovog plana i u tom kontekstu svakako bih naglasio komponentu C1.1. Jačanje konkurentnosti, zelena tranzicija gospodarstva. Maloprije sam u svom izlaganju uputio na to da će biti riječ o dva smjera s jedne strane bespovratnim sredstvima za jačanje tehnološke razine odnosno digitalizaciju procesa, a s druge strane o financijskim instrumentima. Dakle, postoji konkretan način kako pomoći domaćem proizvodnom sektoru, pa time indirektno i povećanju zaposlenosti u RH. Ovdje samo je riječ o jednom segmentu, ja bih mogao ovdje isto tako nabrajati projekte unapređenja vodnog gospodarstva koji nose jasan efekt na povećanje zaposlenosti u sektoru građevinarstva primjerice. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa SElak RAspudić.
Dva pitanja, evo kada ste spomenuli sektor građevine, koje će građevinske kompanije iz niskogradnje sudjelovati s obzirom da su sve velike kompanije, poput Konstruktora pa nadalje propale? Hoćemo li opet zapošljavati Kineze, Ukrajince itd. odnosno novac će dugoročno izlaziti iz Hrvatske? To je prvo pitanje. A drugo pitanje, iz medija smo mogli saznati za neke privatne kompanije odnosno vlasnike, poput Rimca, da će dobiti sredstva iz ovoga. Također smo iz ovog sažetka mogli vidjeti da će i INA koja je poluprivatna kompanija dobiti neka sredstva. Koji će sve privatnici i na temelju kojih kriterija još konkretno dobiti sredstva iz ovog fonda, odnosno iz ovog plana oporavka. budući da se tu naklapa o nekim imenima, da su to određene privatne kompanije da ovdje može doći do zlouporabe, lobiranja, pogodovanja itd.?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospođo SElak Raspudić na vašim pitanjima. Nije mi namjera ovdje posebno nominirati imena firmi koje bi iz niskogradnje mogla odrađivati značajnije projekte, međutim evo dopustite da vas obavijestim da sam prije desetak dana sudjelovao na potpisu ugovora za izgradnju jedne od većih aglomeracija na Sjeveru Hrvatske, kompanija Radnik iz Križevaca će biti dominantan izvođač radova. Držim da je dosta, barem na ovaj dio odgovora. Što se tiče odgovora na pitanje dva odnosno tri, govorite o Automobilima Rimac i Automobili Rimac odnosno projekt Biorafinerijskog postrojenja na području Siska u izvedbi INA-e jesu prepoznati kao projekti od izuzetne važnosti u smjeru digitalizacije. Projekt Rimac je u konačnici prepoznat odnosno Automobili Rimac i na europskom nivou, a biorafinerija u kontekstu prelaska na biogoriva.
Hvala. g. Bauk.
Zahvaljujem. Kao što vidim nakon završetka replika na uvodno izlaganje, sad imamo sažetak nacrta rasprave, pa onda i g. Ćorić tu sad glumi nacrt sažetka premijera, g. Radin nacrta sažetka Jandrokovića pa tako i ja glumim sažetak nacrta samoga sebe da budemo iskreni. Dakle, ovo je jedna rasprava koja se morala održati zato što smo tako eto rekli Europi da ćemo održati, ali možda onda biti korisno utoliko što su nam tu ministri pa ih možemo nešto pitati jer plan obuhvaća sve. Gospodine ministre kako ćete riješiti problem koji ste uspjeli prouzrokovati ovim uredbama koje vam je ukinuo Ustavni sud? Dakle, čak taj i takav Ustavni sud nije mogao obraniti, a svašta brani u zadnje vrijeme kao što vidimo, ove uredbe na koje ste uspjeli i lijeve i desne ovoga okupiti da napišu ustavnu tužbu i evo izgleda da je ona usvojena. Hvala.
Sažeto rečeno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] oprostite, sažeto rečeno bili ste na vrijeme čak imali ste još 3 sekunde, hvala na strpljivosti. Izvolite odgovor, izvolite odgovor.
Njemu ću odgovorit.
Kod koga? Povreda Poslovnika, a ispričavam se. Izvolite gospodine Pavić.
Hvala lijepa. Kolega Bauk je povrijedio Članak 238., opet vrijeđa, ali ako je to tako onda ste vi šta zamjenik gospodinu Peđi Grbinu koji cijeli dan tu nije, tako da, ne znam je li bolestan, ali ako je ispričavam mu se ali naprosto nije primjereno bilo od vas.
Sažeto rečeno, imate opomenu. Izvolite gospodin Bauk.
Zbog hrvatske javnosti kolega Paviću, kolega Grbin ima smrtni slučaj u obitelji.
Također sažeto opomena. Izvolite gospodin Davor Ivo Stier. Čega odgovora? Nema odgovora tu, ne.
Ne na prethodno, u redu.
Ne, ne, na repliku. Tko odgovara, a na repliku oprostite, pardon imate pravo, imate pravo, imate pravo. Izvolite gospodin Pavić, tko, tko ima repliku?
Dakle dozvolite da odgovorim na repliku gospodina Bauka iako je i sam rekao da nije potrebno vjerojatno je ona bila iskazana zbog ovog prvog dijela replike. Ono što bih želio istaknuti jeste činjenica da je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja zaprimilo odgovor Ustavnog suda odnosno rješenje Ustavnog suda i da smo sretni činjenicom da je čitav niz propitivanih odredbi uredbe od strane i Ustavnog suda ocijenjen kao pozitivan iskorak. Ono što vas svakako želim obavijestiti da će u narednim tjednima novi Zakon o gospodarenju otpadom odnosno izmjene i dopune Zakona o gospodarenju otpadom biti na klupama odnosno predstavljene Hrvatskom saboru i ja vjerujem da ćemo tim odredbama ukloniti sve zapreke da se sustav gospodarenjem otpadom u RH i dalje razvija onako kako to želimo, a želimo čišću i čišću prirodu odnosno okoliš u RH. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Evo, gospodin Stier izvolite.
Hvala potpredsjedničke. Gospodine ministre, evo ja bih samo podsjetio ponukan sa intervencijom i kolege Bauka oko toga što je Vlada dostavila, nije dostavila itd., da mi imamo poseban zakon koji regulira odnos Vlade i sabora oko europskih poslova i o tome smo raspravljali, sjetit će se kolega Bauk jer je i tada bio zastupnik tijekom 7-mog saziva. Bilo je tada prijedloga da možda neki dokumenti i neke procedure prethodno traže odobrenje parlamenta, međutim tada je vladajuća većina predvođena SDP-om odbila takav jedan prijedlog i ustanovala ovakav sustav kakav imamo danas. Možemo mi raspravljati da promijenimo taj sustav ali onda bi trebalo naravno i ekipirati drugačije možda i Hrvatski sabor, ali evo zbog povijesne istine mislim da je potrebno podsjetiti kako se reguliraju odnosi između sabora i Vlade i kada je donesen takav zakon.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine Stier na vašoj replici, da, dakle ovaj nacrt sažetka pred saborom RH nalazi se na inicijativu Vlade RH jer smo držali da je potrebno da sabor RH odnosno uvažene zastupnice i zastupnici dobiju informaciju u kojem smjeru i kako Vlada RH vidi smjer oporavka odnosno jačanje oporavka i otpornosti RH u narednim godinama. U konačnici realizacija programa odnosno investicija iz ovog Nacionalnog plana oporavka i otpornosti svojim terminskim rokovima ide nešto i dalje od mandata ove Vlade gospodina Plenkovića. Hvala vam lijepo.
Gospodin Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, potpredsjedniče sabora, pa evo pohvale da je upravo Nacionalni program oporavka i otpornosti 47% ide na digitalnu tranziciju, na zelenu tranziciju, 26% na digitalnu tranziciju to je puno više nego što smo morali dati. Vrlo je bitno za razjasniti dakle da gotovo trećina ide u direktne potpore, ali ovaj dokument je vezan na, na program reformi i ono što Bruxelles od nas očekuje i ovo je samo prva četvrtina novca. Htio bih se vezati isto tako na vodne projekte i tu pohvaliti ministarstvo. Znamo da je po okvirnoj direktivi po vodama moramo završiti aglomeracije i pročišćivače, vjerujem da će biti i velike kazne ako ne plaćamo i upravo oni koji kritiziraju zašto je to unutra vjerujem da će prozivati 2022., 2023. prvi Vladu zašto plaćamo penale. Prema tome ovo je prilika da izgradimo [[Upadica: Hvala.]] a 95% sredstava završit će u gospodarstvu [[Upadica: Hvala lijepa.]] osim 500 miliona kuna za specijalizacije liječnika.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine zastupniče Paviću na vašoj replici, da dio ovog plana, Nacionalno plana otpornosti i oporavka posvećen je vodnokomunalnim projektima. Riječ je o ogromnom poslu u koji je RH ušla prije 7-8 godina, izgradnja aglomeracija, međutim najveći zamah u ovim poslovima izgradnje aglomeracije projektima zapravo je učinjen proteklih nekoliko godina mandata Vlade gospodina Plenkovića. Naravno da smo i u ovom planu otpornosti i oporavka predvidjeli pojedine aglomeracije odnosno neke od aglomeracija za realizaciju naravno s idejom da mora biti riječ o projektima čija dokumentacija je zgotovljena kako bi mogli čim prije ići u realizaciju. Tu su predviđeni isto tako i projekti javne vodoopskrbe jer želimo do svih kućanstava u RH u narednom razdoblju dovesti mogućnost priključenja na mrežu javne vodoopskrbe. Hvala vam lijepo.
Gospodin Prica.
Poštovani ministre očito EU se priprema sa ovim planom i sa ovim sredstvima za izlazak iz krize koja će bit posljedice epidemije koronavirusa. Možemo se samo nadati da će Vlada dobro iskoristiti ta sredstva, do sada nažalost nisu uvijek bili tolikom brzinom i nije se u potpunosti, naravno, iskorištavala sredstva. Ono što me zanima, u slučaju da novac koji će ući u hrvatsko gospodarstvo iz ovog Plana oporavka, posljedica toga će biti sigurno da će jedan manji iznos tog novca završiti kroz poreze i ostale prihode države, završit će u budžetu. Da li imate procjene koliko bi to bilo novca i da li taj novac planirate iskoristiti za smanjenja poreza zato što ipak na kraju dana kad vidimo, nažalost probleme koji su bili uz subvencije, različite korupcijske afere, neefikasnost državnih tvrtki ipak se na kraju pokazalo da gospodarstvo koje je porezno rasterećeno ipak najbolje doprinosi oporavku.
Hvala. Hvala. Vrijeme. G. ministre.
Hvala vam lijepa g. zastupniče Prica na vašoj replici i ne mogu se više ne složiti s vama o tezi da je gospodarstvo to koje je generiraju dodanu vrijednost zapravo, najviše doprinosi oporavku ekonomije i gospodarskom rastu, dakle to, tu nije ništa sporno. Ono što svakako valja imati na umu je da svaka potrošena kuna kroz ovaj Plan oporavka i otpornosti nosi porezne izdatke koji se na nju naslanjaju i oni će, naravno biti prihod državnog proračuna ili proračuna jedinice lokalne samouprave ukoliko govorimo o nekim posebnih aspektima, po, primjerice, porez na dohodak kod novog zapošljavanja. Sve će to omogućiti zasigurno u narednom razdoblju daljnje porezno rasterećenje. Vi znate da smo protekle 4 godine značajno iskoračili u tom smjeru, vjerujem da će se to moći nastaviti. Naravno, ovisno o stopama gospodarskog rasta. Hvala vam lijepo.
Hvala. G. Željko Pavić.
Poštovani ministre, u ovom sažetku plana digitalizacije se spominje otprilike oko 150 ... [[Govornik se ne razumije.]] ako se ne varam i vjerojatno ste svjesni da i ta digitalna tranzicija i digitalizacija zapravo će generirati i nova radna mjesta odnosno generirat će nova zanimanja na tim radnim mjestima, tražit će nove „skillove“. Predložio sam maloprije premijeru, on je to ignorirao, ne znam zašto, da se pokuša definirati po sektorima odnosno po industrija koliko se misli novih mjesta generirati u tim pojedinim sektorima, odnosno industrijama da bi se moglo napraviti plan školovanja tih novih ljudi sa novim zanimanjima, sa novim zvanjima. Naime, te „skillove“ ne može steći preko noći i ako napravimo plan školovanja, upisa djece u srednje škole, upisa studenata na fakultete, za 2 godine, za 3 godine ćemo imati ljude spremne za rad na tim radnim mjestima. Koliko toliko spremne, neće biti 100% jer imaju još praksu, ali će biti spremniji, pa vas molim da to razmotrite i da to uzmete u obzir [[Upadica: Hvala lijepa. Vrijeme. Hvala.]] prilikom daljnjeg ... [[Govornik se ne razumije.]] /Upadica: Hvala lijepa./
Oprostite, g. ministre, samo trenutak, zaustavite ... [[Govornik se ne razumije.]] g. Hrelja, g. Grmoja, g. Zekanović, molim vas, nastavite razgovarati vani jer smetate, pogotovo g. Paviću prije, vidio sam da ometate otraga, molim vas. Hvala. G. Zekanović se slaže. Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na mogućnosti da odgovorim na repliku g. Paviću. G. Paviću to su doista zanimljive i konstruktivne teze i smjer u kojem hrvatsko gospodarstvo definitivno ide, pa i tržište rada jeste smjer novih tehnologija odnosno ono mora uvažavati činjenicu da se Europa i svijet mijenjaju upravo u ovom smjeru kojem ste naveli, digitalizacija procesa i zapravo novih zanimanja koja iz dana u dan nastaju. Taj smjer je neupitan neovisno o Planu oporavka, međutim, uz ovaj Plan i uz povećanje investicija, odnosno investicijskog kapaciteta koji iz njega proizlazi, on će biti nešto i brži. Siguran sam da će na HZZ-u, a onda i u njihovoj komunikaciji sa Ministarstvom obrazovanja, s obzirom da oni vode kurikulum, odnosno sami sačinjavaju kurikulum, doći do interakcije koja će nositi onda i nove programske okvire. Bez tog neće ići, slažem se tu s vama.
Hvala lijepa. Vidim, nema više replika. Hvala. Pa idemo dalje sa, idemo dalje sa klubovima. Sada je na redu Klub zastupnika Mosta, prvi je g. Troskot i onda koliko vidim, gđa. Selak Raspudić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas pratite putem ekrana. Što se tiče ovog samog programa, puštali smo g. premijera da danas iznosi svoje činjenice, međutim, puno toga što je rečeno je bilo ili skriveno ili neizrečeno, a zapravo trebalo bi biti rečeno. Pod broj 1, dakle EU odnosno najjače ekonomije EU itekako raspravljaju o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti, ako imamo slučaj jedne Poljske koja već mjesecima raspravlja o ovako jednom važnom programu je rezultat toga da je Poljska jedna od najjačih ekonomskih zemalja unutar EU. Dakle to što mi raspravljamo to 2 tjedna prije same činjenice da mi trebamo predati svu dokumentaciju 30.4. za povlačenje sredstava jer pitanje je samo što će biti uvaženo od ovih svih stvari koje ćemo danas raspravljati je činjenica da se nalazimo na zadnjem mjestu EU po svim ekonomskim indikatorima. I nije ovdje upiranje prstima u nikoga, nego je ovdje slanje apela. Pa sjetimo se 30.6. prošle godine, kao Klub zastupnika Mosta jedini smo slali apel da se pošalje produljenje moratorija na zaštitu poljoprivrednih zemljišta kako nam ostale zemlje EU ne bi kupovala zemljišta. To radimo i sada. Dakle, ovdje je Vlada RH zajedno sa svojim ekonomskim guruima, g. Ćorić, g. Savić, itd., ostala sama dakle u ovom tu samom programu jer EU je rekla da bi trebalo više novaca ići u privatni sektor, to je rekla Celine Gauer koja je inače direktorica implementacije Nacionalnog plana oporavka i otpornosti na nivou EU, socijalni partneri, Ekonomski institut Zagreb, kritizirao je ovaj program i rekao je da je ovo dodatno financiranje državne infrastrukture, a to posljedično, onda kasnije i afera, udruga poduzetnika, Hrvatska udruga poslodavaca nije se složila sa ovim prijedlogom jer traži da 50% ide u privatni sektor, udruge poduzetnika, neovisni ekonomski analitičari, dakle ovaj prijedlog koji mi danas čitamo, jedino su potvrdili dakle ekonomisti koji su vezani nasamu Vladu RH, nitko drugi. Što se tiče ugovorenih sredstava, 2014. do 2018., dakle ovo je sad preslikani scenarij gdje je 51% sredstava se bilo uložilo u državne kompanije i korisnike proračuna. Kad se pogleda grafikon, to je isto. 56% gospodarstva, šta to znači? To je isto. Dakle ponovno ulaganje u infrastrukturu a matematika vrijedi vrlo jednostavna, kuna uložena u privatni sektor, daje 4 kn povrata, kuna uložena u javni sektor, daje kunu povrata ako se efikasno koriste sredstva. Kod nas se ona efikasno ne koriste. I onda imamo dizanje poreza, opterećenja i dodatno još namete i na lokalnu i na nacionalnu razinu. 800 milijuna eura iz ugovorenih sredstava EU—a od 2014. do 2018. g., znate gdje je otišlo? U Hrvatske ceste i u HŽ infrastrukturu. Gdje je taj gospodarski rast o kojem mi pričamo i gdje se to ulagalo već bilo, gdje je to? Nema ga. 7% je bilo uloženo u privatne kompanije, mala poduzeća. Vidjeli smo izvještaj o potporama države RH dakle, tamo je bilo smanjenje ulaganje u ... [[Govornik se ne razumije.]] smanjenje ulaganja u mala i srednja poduzeća, pa ko će nas financirat? Ovo je klasičan primjer ovdje što danas gledamo, crowding out poduzetnika odnosno istiskivanja poduzetnika. Dakle, istiskivali smo ga, istiskivali smo ih sa HGK-a, to je antipoduzetnička klima, antiobrtnička gdje je poslana poruka obrtnicima da su jedini širitelji zaraze. Dakle, i dok su ostali svi bili otvoreni i radili tipa shopping centri, ugostitelji su bili zatvoreni. I antitržišna klima odnosno antitržišna poruka dakle ponovno će se financirati državni aparat, ponovno će se financirati klijentelizam i ponovno danas financiramo, već postoje, danas već financiramo afere koje će se dogoditi za godinu dana a poduzetnici su ti koji su generatori rasta. Dok ekonomski gurui koji su vezani uz Vladu, g. Čorić, g. Savić i ostali, kada govore o ulaganjima u poduzetnicima, znate šta to znači? Ulaganje u subvencioniranje u kamate koje su jako niske sada na tržištu kapitala. To je ono šta gurui govore. A znate šta radi Danska i Italija? Ulažu 50 do 70% sredstava u kapitalne investicije, gdje rade svojevrstan dumping, ok, niko se ne slaže iz tržišne perspektive sa dumpingom ali kad već EU daje novce, pa onda uloži u poduzetnike odnosno one generatore rasta koji će te izvući iz ove situacije. A zašto je to bitno? Pa nakon par godina kada se nađemo u situaciji sa Dancima i Talijanima, mi ćemo prema njima biti nekonkurentni. Dakle, naš prijedlog je da se novac uloži 50% u privatnike, u privatni sektor ko što nalaže EU, ko što su i ostale zemlje shvatile da će to biti jedini način izlaska iz ove krize. Dali smo 5 prijedloga koji će još možda dotaknuti gđa. Selak Raspudić, konkretnih ali evo sada još jednom, dakle, evo konkretnom dakle, uložimo u dijagnostiku, primjerice, gdje će lokalna dijagnostika pomoć dakle da radnike, neopravdana bolovanja, dakle da ih vratimo na tržište rada što će onda povećat agregatnu ponudu, povećat ćemo BDP. Samo sa jednom kvalitetnom investicijom gdje su proširenja ka proizvodnih kapaciteta stvarne digitalizacije. Evo, toliko od mene.
Izvolite.
Završit ću s jednim konkretnim primjerom toga što je pogrešno implementirano u ovaj projekt a onda ću preći još jednom na konkretne prijedloge, pa da makar ovaj sažetak popravimo na način da on bude kvalitetan dokument za buduće generacije. 2018. je pokrenut projekt optimizacije lokalne i područne samouprave. 2018. smo se hvalili tom optimizacijom, potpisivali projekt i ulagali velike nade u njega. Nedavno je što je najveći pokazatelj uspjeha ovog projekta, propala javna nabava vrijedna 10 milijuna kn za taj projekt i žalitelju se moralo isplatiti 45 000 kn iz džepa ministarstva odnosno hrvatskih građana. Taj isti projekt koji u 2 g. ne da se nije realizirao, nego nije uspio napraviti i najobičniju propisnu javnu nabavu, sada je implementiran u sažetak ovog projekta. Ovo, ključni dokument za razvoj Hrvatske, ne smije biti mjesto utočišta za propale projekte. Nama je potreban iskorak i u razmišljanju i u strategiji koji će omogućiti rast i razvoj kakav zamišljamo. U tom smislu mogla bi potrošiti cijeli govor kritizirajući da nam niste dali plan, da ste ovdje čak i mahali njime, nego smo se zabavljali isključivo sažetkom ali ću ga radije iskoristiti na tragu pokušaja tog sažetka da dam 5 konkretnih prijedloga kako ga unaprijediti tako da bude prihvatljiv EU ali i da omogući prosperitet Hrvatske. Prvo što treba uključiti je prerađivačka industrija. Industrija 4.0 tzv. odnosno digitalizacija industrije koja bi umrežile proizvodne pogone i stvorila višu dodatnu vrijednost. Da ne ovisimo uvijek o turizmu, o turizmu na koji smo se sada u nedostatku strateškog promišljanja ozbiljno oslonili, a on osim što nam gotovo 20% BDP-a uzima, također je industrija koja najviše ovisi o tome kakva će biti kriza. Drugo, ravnopravnost spolova. Ravnopravnost spolova je pojam koji je potpuno izostavljen u ovom projektu a on je nužan zahtjev EU-a da bi se projekt prihvatio, stoga se postavlja opravdano pitanje jesu li oni koji su pisali ovaj nacrt, uopće konzultirali pravila koja su tamo da bi se on mogao kvalitetno napraviti? Ali ovdje vas izazivam, ravnopravnost spolova nije samo floskula koju ćemo implementirati tu i tamo, tako da zadovoljimo neke standarde, i ovdje je moguć iskorak, vidimo što je sa recimo muškarcima u sustavu zdravstvene skrbi koji su tri puta više na neki način pogođeni korona krizom nego žene zato što se nisu dovoljno bavili preventivom. Vidimo što je s muškarcima u visokom obrazovanju gdje zaostaju i vidimo šta je sa postojećim problemima neravnopravnosti plaće iz staklenog stropa koje se tiču žena i ovdje možemo biti rukovoditelji novih pozitivnih politika. Govorite o digitalnoj osobnoj, uvedite i stvorite preduvjete za elektroničko glasovanje tako da ovo iskoristimo kao priliku za demokratizaciju društva. U obrazovanju ne slijedite samo dogmatske floskule poput STEM područja nego otvorite prostor dijalogu između STEM područja i humanistike kako bismo se trendom interdisciplinarnosti pridružili suvremenim obrazovnim procesima. Na kraju socijalna politika. O njoj gotovo ni riječi ovdje, a socijalna kohezija jedan od zahtjeva EU. Gdje su skloništa, nasilje rast od 40% u ovoj krizi, gdje su ostali pozitivni primjeri kako unaprijediti sustave socijalne skrbi da ne bismo imali probleme kojima se danas bavi cijela [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] hrvatska javnost.
Hvala lijepa. Gospodin Tomislav Ćorić imat će pet minuta u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala vam lijepa g. predsjedavajući. Dakle, dopustite da vas u kratkim crtama uputim u logiku koja stoji iza svih nacionalnih planova oporavka na razini EU. Ti nacionalni planovi oporavka naslonjeni su prije svega na agendu Europskog zelenog plana koja je predstavljena u prosincu 2019.g. i samim time promoviraju prije svega ona ulaganja koja će omogućiti daljnji razvoj poduzetništva i jačanje otpornosti, ujedno i gospodarski oporavak EU. Ono što ne promoviraju ne promoviraju omjere sredstava privatno odnosno javno. Nacionalni planovi oporavka imaju prije svega kao prioritet promovirati reformske procese i kroz javne investicije omogućiti razvoj privatnog poduzetništva u svim njegovim segmentima. Djelići tih nacionalnih planova mogu biti korišteni i u smjeru potpora poduzetničkim inicijativama odnosno projektima koji kao takvi u najvećoj mjeri promoviraju zeleno odnosno digitalno, dakle tehnološku transformaciju EU u smjeru niskougljičnog gospodarstva kao prioriteta i zelene agende koja je kao tako postavljena od strane predsjednice Europske komisije von der Leyen i njezinog tima. Tu nema dvojbe i zapravo nema ni alternative, ono u čemu alternativa mora postojati je paušalna ocjena i lupetanje stvari koje zapravo sa ekonomskom logikom nemaju veze, a koje se vrlo često mogu čuti u javnom prostoru, kako i na koji način citirajući polufraze ili djeliće fraza čuvenih ekonomista i izgovarajući velike riječi. To nažalost vrlo često biva praksa u ideji da se opsežni dokumenti odnosno planovi kao takvi kritiziraju i ni na koji način im se ne da šansa za provedbu. To je ono zašto mislimo da će ovaj Nacionalni plan oporavka i otpornosti uspjeti izbjeći. Zašto? Zato što je riječ o dokumentu koji sa svojih 49 milijardi kuna u provedbi nosi prije svega više stope rasta u RH, ali i s milijardama kuna koje će biti uložene u potpore privatnom sektoru i kroz financijske instrumente, i kroz bespovratne potpore nosi mogućnost rasta produktivnosti odnosno konkretnosti hrvatskog gospodarstva, posebice u proizvodnom dijelu tog gospodarstva. Ovaj nacionalni plan ne trebamo gledati sam po sebi odnosno kao izdvojeni element ekonomski i svih ostalih politika RH. Zašto? Zato što u ovom trenutku dok ovo govorimo u ovoj sabornici mi imamo na djelu odnosno u provedbi Operativni program Konkurentnost i kohezija. U ovom trenutku dok ovdje razgovaramo programira se novi Operativni program odnosno novi operativni programi. Kroz nekoliko dana hrvatska javnost će se upoznati s novim natječajem upravo za dizanje tehnološke razine i proširenje kapaciteta u prerađivačkoj industriji vrijedni milijardu i 100 milijuna kuna. Dakle, ideja je da su svi naši strateški dokumenti usklađeni, ideja je da jasno znamo što želimo, a želimo više stope gospodarskog rasta u RH i dugoročno održiv razvoj naše zemlje uz povećanje kvalitete života naših građana. Oživotvorenje ovog Nacionalnog programa oporavka i otpornosti uz standardne elemente ekonomskih i drugih politika to će donijeti. Za sam kraj, vjerojatno ste vidjeli, ali zanimljiv podatak za veljaču ove godine, a u kontekstu našeg oporavka i otpornosti. Rast proizvodnje odnosno industrijske proizvodnje u RH ocijenjen je među najvećima u veljači ove godine od strane europske statistike. Zgodan intro u svaku drugu raspravu o tome što i kako trebamo učiniti i kako i na koji način pospješiti proizvodnju kao ozbiljan segment našeg gospodarstva jer bez njega zapravo i ne možemo. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imate nekoliko replika, gospođa Selak Raspudić.
Nadam se ipak da će se pronać sluha za ovih pet prijedloga koje smo vam naveli u konstruktivnoj namjeri da zajedno uputimo sažetak koji će uvelike odrediti budućnost naših generacija. Neke od njih podsjetit ću i trebali biste uvažiti jer su i zahtjevi EU poput ravnopravnosti spolova, a prerađivačka industrija jedino što nam može dugoročno omogućiti rast. Ali koristiti argumente poput digitalne i zelenog koji su zahtjev ovog plana, ne znači paušalno ih porazbacati po cijelom planu izmišljajući nerazumljive sintagme poput digitalizacija etičkog sustava državnih službenika. Dajte molim vas, što je to etički sustav koji se digitalizira? Pa može postojati neki minimalni etički kodeks kojeg se treba pridržavati a ne ga digitalizirati. Ili zelena tranzicija turističkog eko sustava. To je nabacivanje pojmovima da bi se povukle pare. Nama treba ozbiljan i održiv plan koji se može razumjeti a ne nekakve nejasne floskule.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa na replici, gđo. Selak Raspudić. Po pitanju digitalizacije u segmentu javne uprave, vjerujem da ćete imat prilike razgovarati s ministrom pravosuđa. Što se tiče digitalizacije kao procesa, vjerojatno vam je poznato neovisno o razini ekonomskog znanja, da proces digitalizacije u pravilu nosi povećanje efikasnosti bilokojega od procesa, dakle samim time i produktivnosti odnosno povećanje konkurentnosti onoga koji se digitalizira. Ukoliko govorimo o prerađivačkoj industriji, upravo sam vas uputio na natječaj koji će slijedeći tjedan mimo NPO-a izaći i kojim ćemo pospješiti konkurentnost našeg prerađivačke industrije. Što se tiče vaših prijedloga, jedan od njih je elektroničko glasovanje. Nisam siguran na koji način će ono povećati otpornost odnosno oporavak RH međutim vjerujem da ćete vi to u narednim danima moći pojasniti. Hvala vam lijepa.
G. Grmoja.
Poštovani ministre Čorić, još jednom ste objasnili da vam je malo toga jasno, ako vam nije jasno kako bi to elektroničko glasovanje, kako bi to olakšavanje, znači ljudima da obavljaju one svoje i dužnosti i prava koje imaju u hrvatskom društvu, jedno od njih je i biračko pravo, kako bi to unaprijedilo i procese i sve ostalo što se događa u hrvatskom društvu. Isto kao što vam nije jasno kako vam govori Ekonomski institut, udruga Glas poduzetnika, HUP da je ovaj NPO loš jer zapravo će se razvijati možda dvije grane, građevinski sektor, IT industrija i to onaj građevinski sektor koji je s vama povezan, pa ćete ponovno kao što ste i dosad u nekom klubu, dogovarati kome će ići određeni posao.
Odgovor.
Hvala vam lijepa, g. Grmoja na vašoj replici, s obzirom na to da je ona imal tri segmenta. Dakle, mi smo u nacionalnom planu doista orijentirali na to da podignemo razinu konkurentnosti hrvatske ekonomije, elektroničko glasanje koje vi i vaša politička opcija promovirate, ne držimo da je presudna za to. Što se tiče ovog zadnjeg momenta koji ste naveli a riječ o građevinskom sektoru kao jednom od sektora koji profitira od ovog plana, od ovog plana će profitirati svi segmenti hrvatske industrije. Ja ću vas upozoriti na činjenicu da je osnovni dio ovog plana, dio namijenjen gospodarstvu u svojoj komponenti i zelene tranzicije namijenjen prije svega proizvodnim industrijama, u što ne spada građevinski sektor. Međutim nisam siguran da vi u klubu Mosta tu distinkciju razlikujete jer većina izlaganja koju sam imao priliku čuti od vaših ekonomskih stručnjaka, nažalost me u to uvjerava. Hvala vam lijepo.
G. Demetlika.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, stalno govorimo i uvjeravate nas da kroz taj plan oporavka i otpornosti ćemo ojačati proizvođačku industriju. Ja ću vas pitati jedan konkretan prijedlog, u programu stoji po d C, točka C 1.4 R 2 15, nabava teretnih vagona. Čini mi se da se radi o nekih 270 vagona. Postavljam pitanje, da li je pametnije nabaviti te jer će sigurno na tržištu biti jeftiniji, ne znam, ruski, mađarski ili češki umjesto da uložimo dodatna sredstva u Đuro Đaković, da ga osposobimo da bude konkurentan, efikasniji, u skladu sa zelenim politikama, ali da upravo u tu proizvođačku industriju uložimo sredstva a ne u nekakve javne infrastrukturne radove. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dakle još jednom ću ponoviti, g. Demetlika da je u komponenti C1 najveći dio komponente upravo usmjeren na horizontalne potpore domaćem proizvodnom sektoru, kako kroz bespovratna sredstva, tako prije svega kroz financijske instrumente i u tom kontekstu i Đuro Đaković i svako drugo poduzeće u RH iz segmenta industrije, može pronaći svoje mjesto svojim projektima. To je ono što mogu reći i mogu vas uvjeriti da će i neovisno o ovom planu, politika Ministarstva a to dokazujemo još jednom sam rekao i našim radom proteklih godina, ali ja odgovornost za njega držim odnosno nosim proteklih 6, 7 mj., svaki naš natječaj će ići upravo u smjeru odnosno inzistirat ćemo upravo na ovom smjeru jačanja prerađivačke industrije. To je ono što možemo, moramo i želimo napraviti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gđa. Puljak.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poštovani ministre, rekli ste ovdje kako je cilj ovog NPO-a gospodarski rast, je li, i razvoj, međutim evo kako su i prethodni kolege rekli, udruge poslodavaca, prije svega prvo kažu da nisu sudjelovali u samom procesu izrade ovog dokumenta kao socijalni partneri a to je bila na neki način dužnost da ih se uključi a onda nakon toga postavljaju pitanja, dakle kako do gospodarskog rasta kad isključivo i kroz ovu komponentu gospodarstva zapravo je vidljivo da je ovih 54% na kraju ulaganje primarno u javni sektor odnosno infrastrukturu. Evo, kako do gospodarskog rasta preko ulaganja u javnu infrastrukturu? Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala vam lijepa, zastupnice Puljak na vašoj replici. Dakle, naša ideja je vrlo jasna, odnosno da kratko pojasnim. Gospodarski rast bi se ostvario i ulaganjem cjelokupnog iznosa u javni sektor. Dakle, prema potrošnoj metodi izračuna BDP-a, svaka od ovih kuna koja će se uložiti u hrvatsko gospodarstvo i otići u bilokojem smjeru, proizvest će rast BDP-a međutim naravno da nije svejedno kako i na koji način će se taj novac utrošiti, upravo zbog toga bih vas uputio na činjenicu da je stavka C 1.1. ovog plana, dakle prva stavka u djelu gospodarstva od preko 6 milijardi kn namijenjene isključivo, još jednom potporama poduzetništvu odnosno potporama realnom sektoru u vidu kako financijskih instrumenata tako i bespovratnih potpora. Dakle, održivi razvoj je naš cilj prije svega.
Hvala. Gospođa Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Pa evo u samom planu kad se pogleda da je 54% u gospodarstvo, ono što mene posebno intrigira to je upravo ova mjera i komponenta C1.3., a to je ulaganje u vodno gospodarstvo i gospodarenje otpadom, ali moramo reći da je evo primjer u Hrvatskoj stopa recikliranja otpada iz kućanstva je 25,3%, a što je znatno ispod prosjeka EU koja iznosi 46% i da se komunalni otpad se odlaže čak 66% na odlagališta dok je u EU 22%. Vi ste svjedok problema koji su se u tom segmentu događali i događali, da je 10 godina trebalo na primjer moje županije pokrene uopće investiciju unatoč tome što je imala na vrijeme priređene dokumente upravo zbog toga što se [[Upadica Radin: Hvala.]] nije vodilo računa ili se opstruiralo u prethodnim vladama razvoj tog.
Hvala. Ministre, odgovor.
Hvala lijepa gospođo zastupnice Perić na vašem pitanju. Dakle, Hrvatska je suočena sa čitavim nizom izazova u proteklih nekoliko desetljeća, dio njih se odnosi na izgradnju vodnokomunalne infrastrukture odnosno njezinu nedostupnost u dijelu naših krajeva. S druge strane isto tako suočeni smo sa potrebom izgradnje učinkovitog sustava gospodarenja otpadom u RH. To nije zadatak koji nije lak, u konačnici naša Vlada nije prva vlada koja se tim poslom bavi. Posljednjih desetak godina pokazuju se napori i kroz programiranje, a i kroz realizaciju projekata, međutim u zadnje četiri godine fokus je doista bio na izgradnji sustava gospodarenja otpadom čemu svjedoči činjenica da su neki od centara krenuli u gradnju konačno, jedan od njih je u vašoj županiji. S druge strane vodnokomunalna infrastruktura odnosno kanalizacijski sustav javne vodoopskrbe doista su prioriteti na kojima moramo inzistirati, bez obzira na omotnicu pa će tako biti i u ovoj omotnici Nacionalnog plana za oporavak i otpornost. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Idemo dalje sa klubovima zastupnika. Klub zastupnika HSLS-a i Reformista, najprije gospođa Martinčević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministri, poštovane kolegice i kolege. U javnosti ne samo politički obojene vidimo cijeli niz komentara, najčešće kritičkih u odnosu na sažetak Nacrta plana oporavka i otpornosti kao i procesa njegove izrade. Ne sumnjamo da je veći dio dobronamjeran, sasvim sigurno svaki komentar je dobrodošao i sasvim sigurno svaki sa svoje točke gledišta ima argument za svoje primjedbe. Ipak svi mi građani Hrvatske svjesni smo da su odluke o usmjeravanju tog novca, a koje predstavlja 12% našeg BND-a koje treba utrošiti u sljedećih nekoliko godina, kao i odgovornost za realizaciju projekata politika i mjera u konačnici na Vladi. Često su tu kritike, pa tako podsjetimo se samo i najveći projekt u povijesti Hrvatske, a to su Hrvatske autoceste bez kojih danas ne bi bilo niti hrvatskog turizma, a koje 20% našeg BDP-a kontinuirano bio osporavan sa ključnom idejom da se novac mogao utrošiti panedmije i bolje i toga će uvijek biti takvih rasprava. No mi sada o ovom programu trebamo odlučiti, svjesni da bez obzira na veličinu novca koje dobivamo to neće i ne može riješiti sve probleme sa kojima smo suočeni, što zbog pandemije, ali isto tako i zbog cijelog niza naših strukturnih slabosti. Željela bih podcrtati neke u programu naznačene politike, mjere i projekte, ali i predložiti da već sada predviđamo njihovo dodatno osnaživanje kroz korištenje redovnog europskog proračuna koji nam donosi još kao što znamo dva puta više sredstava. U segmentu gospodarstva naglašavam potrebu formiranja jamstvenog fonda za poticanje i investicija i obrta, posebno za mala i srednja poduzeća. To je model koji je Varaždinska županija postavila, međutim on naravno nije dovoljan, nije dostatan i zbog toga je ključno da iza toga stane država, a tu je posebno važno i formiranje fonda za naše izvoznike koji su ključna poluga našeg gospodarstva. Što se tiče raspolaganja otpadom, mi se inače kao stranka jako zalažemo snažno za decentralizaciju države, međutim kada govorimo o raspolaganju otpadom tu je nužna centralna državna odluka o izgradnji tri odnosno četiri spalionice. Mi u ovom programu možemo iščitati sad samo neka polurješenja bez jasne strategije završetka procesa upravljanja otpadom. O tome ne mogu odlučivati jedinice lokalne samouprave, one za to nemaju dovoljnih financijskih kapaciteta, a često niti znanja, niti sposobnosti za rješavanje tog problema koje nadilazi njihove sveukupne kapacitete. Vidi slučaj Varaždin, dakle 100 tisuća tona smeća na ulazu u Varaždin 10 godina plus nekoliko optužnica, presuda itd. na tu temu. U dijelu poljoprivrede koja je neupitno jedna od naših najvećih gospodarskih potencijala i šanse za razvoj malog, srednjeg i velikog poduzetništva, prva i daleko najvažnija reforma je svakako komasacija poljoprivrednog zemljišta. Naime, samo 1,2% poljoprivrednih pučanstava raspolaže zemljištem većim od 20 hektara, a procijenjeni troškovi okrupnjivanja po hektaru su 15.000 kuna. To nam jasno govori da je nužno osigurati sredstva za značajno ulaganje u početak procesa komasacije. Sve ovo što je navedeno u ovom programu može i treba biti nadogradnja, ali upravo ovoj ključnoj reformi, a to je komasacija. Za nas na sjeveru još jedna važna tema svakako je turizam, tu naglašavam razvojni potencijal kontinentalnog turizma s naglaskom na ruralni i posebno zdravstveni turizam. I tu naravno osim poruka općeg tipa bilo bi dobro da se pripremi jasno razrađen program poticaja i mjera u ovom segmentu kontinentalnog turizma. Što se tiče digitalne tranzicije, govori se o tome puno. To je jedna od osnovnih i ključnih poruka i cijele lisnice za slijedeće razdoblje, ali tu je naravno potpuno jasno da bez podrške države stvarno pokrivanje prostora van naravno urbanih prostora širokopojasnim mrežama neće biti moguće. Obrazovanje, u obrazovanju u Hrvatskoj govorimo puno. Nažalost još uvijek puno manje radimo. Hrvatska je i dalje na dnu po rezultatima testova u europskom, dakle daleko ispod europskog prosjeka. U matematici smo npr. dva puta lošiji od europskog prosjeka. Istovremeno Varaždinska županija jedini je europski centar izvrsnosti za rad s talentiranom djecom u Hrvatskoj i ima dva puta bolje rezultate od ostatka Hrvatske. Kako je to moguće? Varaždinska županija ima 96% djece u jednosmjenskoj nastavi, 2 puta više od hrvatskog prosjeka. Upravo ta jednosmjenska nastava omogućuje rad centara izvrsnosti kao i cjelodnevni boravak za djecu. Pozdravljamo činjenicu da je Vlada prepoznala ovaj model Varaždinske županije i implementirala ga u ovaj program. I zaključno kad smo kod programa u zdravstvu ako je prirodni dio postepidemijskog programa osvrnula bih se na investicije koje program predviđa i koji uključuje 3 razine. Primjer jednog od prvih odobrenih projekata iz ovog programa je izgradnja novog centralnog operacijskog bloka u Varaždinu koji izgleda ovako. Dakle, 200 milijuna zgrada, 200 milijuna oprema i 130 milijuna financiranje specijalizacija liječnika. Zašto ovo naglašavam? Dakle, jedna od ključnih teza koja se provlači kroz raspravu o ovom programu je i zašto ulažemo u zgrade. Dakle, bez osnovne infrastrukture i osiguranih osnovnih uvjeta, a to su prostori, da li su to škole, da li su to bolnice, da li su to domovi za starije i nemoćne, a sve su to zgrade, vi nemate mogućnost nadogradnje sadržaja. Dakle, nema jednosmjenske nastave, nema centara izvrsnosti, nema cjelodnevnog boravka ako nemate škola i nema oprema i nema uređaja i specijalizacije za liječnike ako nemate bolničkih prostora. Svi koji idealiziraju europske projekte, a Varaždinska županija najbolje u tome u Hrvatskoj 3 godine za redom to razumiju i stoga ovaj dio programa snažno podržavamo. Ovaj program je dobro postavljen ali da ne bi ostao, o čemu je tu danas puno bilo riječi popis lijepih želja ova će Vlada morati kao pretpostavku njegove realizacije smoći hrabrosti i odlučnosti za provođenje ozbiljnih reformi.
Gospodin Klasić. Stoji kronometar, ne brinite. Izvolite.
Evo, poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani ministri, uvažene kolegice i kolege, namjera predloženog plana su sveobuhvatne ali u planu treba svakako uvesti i zahtjeve poslovnog udruženja da se poveća izravni udio privatnog sektora u Nacionalni program za oporavak i otpornost. No, pritom je i ključno zadovoljiti horizontalne teme, a to su zelena i digitalna tranzicija i uz to je ključna uloga reformi koje moraju biti daleko ambicioznije jer je to jedini realni put oslobođenja našeg gospodarstva od okova rentijerstva koje dominira javnim sektorom i dijelovima privatnog sektora koji je protiv tržišnog natjecanja. Pogotovo jer se ovdje radi o novcu europskih poreznih obveznika koji se daje našoj zemlji na ubrzani razvoj, a zauzvrat se očekuju snažne reforme. Kada je privatni sektor u pitanju može se razlikovati izravna davanja privatnim poduzetnicima od neizravnih koristi putem javne nabave u određenim javnim investicijama kao i neizravna horizontalna korist za konkurentnost gospodarstva nakon što se realiziraju pojedine reforme. Kada su javne investicije u pitanju valja podržati snažno ulaganje u željezničku infrastrukturu prema sjeveru Hrvatske i prema Rijeci što je jedna od glavnih uloga države kako bi se doprinijela povećanju mobilnosti na tržištu rada i smanjenja zagađenja okoliša te konkurentnosti samog gospodarstva. Tu bi naglasio i osiguranje i kvalitetnog upravljanja vodnim resursima vidim da je to naglašeno u programu radi smanjenja gubitka i povećanja dostupnosti vode građanima koje je iznimno važnim djelom plana razvoj vodnog, komunalnog infrastrukture ključan je za ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske i kao preduvjet razvoja gospodarstva u cjelini. Sramotan je zapravo podatak da gubimo 50% vode u javnozdravstvenom sustavu, a s ovim planom se zapravo namjerava smanjit taj gubitak na prihvatljivih 30%. I ovdje se ne smije nikako dopustiti primjer lošeg upravljanja vodnim gospodarstvom koji je i provela gradska uprava Grada Zagreba gdje smo vidjeli kako je to loše realizirano ako nije bilo nadzirano gdje je javna vodovodna mreža Grada Zagreba lošija nego prije 20 godina unatoč tome što je Grad Zagreb zadužio za 2,1 milijardi kuna mi danas u Gradu Zagrebu ćemo možda biti sutra već suočeni da 1/4 stanovnika glavnog grada neće imati mogućnost, pristup kvalitetnoj pitkoj vodi. Kada je podrška privatnim investicijama u pitanju naglašavam važnost ulaganja u istraživanje i inovaciju, automatizaciju, umjetnu inteligenciju, digitalnu transformaciju hrvatskih poduzetnika. Uglavnom možemo to financirati kroz vaučere za digitalizaciju u tom segmentu. Ipak treba s oprezom napomenut kako povećanje udjela javnih investicija u ukupnim investicijama te subvencija metodološki gledano smanjuju razinu ekonomske slobode. Zato je važno održiv balans privatnih i javnih investicija, a bilo kakav novac mora ultimativno biti vezan uz provedbu reformi čiji korist za gospodarstvo nije kroz izravnu potporu već kroz stvaranje boljeg institucionalnog okvira. Hrvatska do '26.-te mora iskoristit priliku za daljnje i snažnije poboljšanje regulatornog okvira za poslovanje, a za nastavak deregulacije jaku digitalizaciju države i za pokretanje [[Upadica: Hvala.]] državne imovine uključujući i mrežne sektore, energetiku i promet. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. I sada u ime predlagatelja ministrica gospođa Nataša Tramišak, ministrica regionalnog razvoja i fondova EU imat će 5 minuta svog govora, odgovora vjerojatno. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani predsjedavajući, poštovani saborski zastupnici iako danas razgovaramo o novom mehanizmu, instrumentu EU, dakle mehanizmu za oporavak i otpornost, potpuno novim sredstvima koja su nastala radi globalne pandemije korona virusa i ovo je jedan zajednički europski odgovor upravo na oporavak i otpornost kako gospodarstava država članica EU, ali tako naravno i zdravstvenog sustava, obrazovnog sustava, ali i kompletno znači obnove cijeloga društva. Dodatno na ovaj mehanizam i instrument važno je za spomenuti da će RH u narednom razdoblju 2021.-2027. imati na raspolaganju ukupno 24,5 milijarde EUR-a, što je rezultat pregovora koji su se dogodili krajem srpnja prošle godine. A ono što Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU u ovom trenutku radi je, a važno vam je za istaknuti i to vidim i po puno komentara i prijedloga različitih projekata, to je upravo programiranje kohezijske politike EU. Kohezijska politika EU za novo razdoblje kroz nekoliko fondova odnosno onaj više fondovski pristup ima na raspolaganju 9,1 milijardu EUR-a. Od toga prema različitim fondovima sredstva su podjednako na raspolaganju kako ponovno ulaganjima u gospodarstvo i poduzetništvo sukladno tematskim koncentracijama, ciljevima i logici EU tako i javnom sektoru odnosno konkretno daljnjim jačanjima kapaciteta zdravstvenog sustava, obrazovnog sustava, rješavanja vodno komunalne infrastrukture, cestovne ili prometne povezanosti, ali i svih onih drugih problema koje još uvijek i infrastrukturno imamo. Podsjetila bih tako i ovdje da kada govorimo o različitim fondovima iz koje su dostupna ova sredstva za RH naravno najizdašniji fond onaj investicijski fond, Europski fond za regionalni razvoj, on je vrijednosti 5,3 milijarde EUR-a, Europski socijalni fond plus govorimo o 2 milijarde EUR-a, dodatno Kohezijski fond oko 1,5 milijarda EUR-a od čega je oko 364 milijuna EUR-a vezano uz instrument za povezivanje Europe. Dodatno, na raspolaganju su nam sredstva Europske teritorijalne suradnje 186 milijuna EUR-a i Fond za pravednu tranziciju koji je također jako važan u prelasku na nisko ugljično gospodarstvo. Osnova za korištenje ovih programa su programski dokumenti, Sporazum o partnerstvu i operativni programi. Ovdje je važno za istaknuti da za izradu svih dokumenata zajedno sa Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU u jednom participativnom sudjelovanju uključen je više od 300 različitih članova, uključenost je Hrvatskih udruga poslodavaca, Akademije znanosti i umjetnosti, svih relevantnih ureda za odnose sa civilnim sektorom, civilno društvo, ali naravno i predstavnici lokalne i regionalne razine. Tako da očekujem da će ovaj dokument iznjedriti aktivnosti i mjere koje će se provoditi u narednih 9.g. koje će biti dostupne jednako svima i vodimo računa o uravnoteženom teritorijalnom razvoju. Važno je dodatno za istaknuti kada govorimo o ulaganjima i mogućnostima ulaganja u ovom novom programskom razdoblju, posebno gospodarstvo, da ono što nam slijedi je izrada strategije pametne specijalizacije. Ovdje prvenstveno govorimo i o regionalnim strategijama. Znamo da je Hrvatska podijeljena na 4 NUTS-2 regije, tako da smo već sada i započeli i u kratkom razdoblju završiti Plan industrijske tranzicije Panonske Hrvatske koji će uklopiti sa sobom ključne gospodarske grane, ulaganje u poljoprivredu, prehrambenu industriju, razvoj drvne industrije, metalurške industrije, naravno i EST-a i turizma, ali isto tako dohvatiti se ovo što je najvažnije industrijalizacije 4.0 gdje jednostavno Hrvatska mora uhvatiti zamašnjak u svemu. Kao što sam i spomenula na razini NUTS-2 regija konačno se na učinkovit način adresiraju sve investicijske potrebe na temelju regija. Važno je dodatno evo reći kada govorimo i o razvoju gospodarstva, a spomenuo je prije mene i kolega Ćorić, da je već prvi poziv spreman i biti će raspisan tijekom slijedećeg tjedna, vezan upravo u proizvodne industrije, to su sredstva dodatnog ovog mehanizma instrumenta … [[Govornik se ne razumije]] 150 milijuna EUR-a stavljamo odmah ove godine u poziv za poduzetnike. Evo toliko, hvala.
Fala lijepa. Imate nekoliko replika, gđa. Boška Ban Vlahek.
Uvažena ministrice, spominjete projekte, međutim nemamo nikakav uvid u konkretne projekte. U javnosti se spominju doduše samo dva, rekonstrukcija Rafinerije Sisak i projekt istraživanja i razvoj tvrtke Mate Rimca. Navodno su ti projekti, konkretni projekti razrađeni u ovom velikom dokumentu. No ako su to projekti koji su kroz ovaj sažetak samo spomenuti kao što su spomenuti, ulaganje u željeznice, reforma plaća u javnom sektoru, pametna poljoprivreda ili digitalizacija u poljoprivredi, što je potpuno isto, onda je potpuno jasno da konkretnih projekata koji bi mogli potaknuti gospodarski rast i konkurentnost zapravo u ovom dokumentu nema. Hvala lijepa.
Fala. Izvolite odgovor.
Poštovana saborska zastupnice, ono što vam mogu reći da kad govorim o konkretnim projektima, posebno ulaganjima u poduzetništvo, dakle cijeli gospodarski sektor i znate da to podliježe određenim pravilima i elementima državnih potpora, da se za navedene potpore bilo kojeg pojedinačnog projekta moraju raspisivati javni pozivi ili imati određenu notifikaciju i odobrenje od strane Europske komisije kada se radi o velikom projektu. Spomenuli ste i projekt Rimac, mislim da je dosta dobro spomenuti ovdje i projekt koji je dobio suglasnost odnosno notificiran je prema Europskoj komisiji na 120 milijuna EUR-a dodijele državnih potpora vezano uz projekt vezan na proizvodnju baterijskih sustava gdje tvrtka sudjeluje sa drugih 12 država članica i 42 partnera, tako da je to još jedan od velikih projekata koji će biti u provedbi iz ovog operativnog razdoblja do 2020. i nastavlja se i u 2021.-2027. Hvala.
g. Zekanović.
Poštovana ministrice, evo i vi ste se pohvalili sa pustim milijardama EUR-a koje Hrvatska treba dobiti. Ja slušam tu priču već godinu i dva mjeseca, 14 mjeseci se već Andrej Plenković hvali sa milijardama EUR-a i kad je to rekao prvi put u veljači lani to je bilo oduševljenje, euforija, sad ćemo mi dobit milijardu EUR-a, pa je to ponavljao u ožujku, u travnju, danas je travanj i sad vi meni samo jasno recite koliko smo mi u ovih 14 mjeseci dobili od tih 22,5 milijarde EUR-a, koliko smo dobili?
Fala. Odgovor.
Poštovani saborski zastupniče Zekanović, kada govorimo o ovih 24,5 milijarde EUR-a razlikuju se iznosi u cijenama iz 2018. jel o ovim tekućim cijenama, govorimo o tekućim cijenama koje se primjenjuju, ono što je važno za spomenuti da je ovo godina programiranja. Tek nakon što se usvoje svi ovi programi RH će koristiti ta sredstva. Vi ovo što spominjete ako se vratim u razdoblje od prije godinu dana ili sedam godina unatrag, mi govorimo o iznosu od 10,7 milijardi eura koje je RH imala na raspolaganju, trenutno još uvijek koristimo ta sredstva i to do 2023.g. i još gotovo pet milijardi eura je u procesu realizacije projekata. Da bi projekti bili provedeni i novci isplaćeni prethodno je bilo potrebno provesti procedure i ugovoriti projekte. Sad smo na 116% ugovorenosti, 52% isplaćenosti i gotovo 42% ovjerenosti prema Europskoj komisiji. Ovom dinamikom približit ćemo se 100% iskorištenosti u 2023.g. Hvala.
Gospođa Bedeković.
Hvala lijepa. Poštovana ministrice. Ja ću se referirati na onaj dio u kom ste govorili o povlačenju sredstava iz fondova EU i podsjetit ću da je HDZ-ova vlada u posljednje četiri godine upravo ugovorenost podigla s vrlo niskih 9% na 115%, a isplate s 1% na 50%. Za usporedbu SDP-ova vlada je u dvije godine ugovorenost s nule podigla na skromnih 6%, a isplate su pri tom ostale na jedva iznad nule. Jednako tako Oreškovićeva vlada je ugovorenost podigla sa 6 na nekih 9 otprilike, a isplate na manje od 1 i to je rezultat ovih dviju vlada u protekle tri godine. I upravo to treba usporediti s četiri godine ove Vlade i doista reći i naglasiti da smo ubrzanim radom kompenzirali i nesposobnost i nerad prethodnih dviju vlada, ali jednako tako i kašnjenje koje je nažalost zateklo sve nas i glede ugovorenosti i glede isplata. I nekako ne mogu, ada ne naglasim činjenicu da su oni odradili svoje dionice kako treba, mi danas se ne bismo nalazili u ovoj situaciji. Hvala lijepa.
Izvolite ministrice.
Zahvaljujem se. Poštovana zastupnice točno je to kako ste i naveli pa evo dobro je još jednom ponoviti. Trenutno smo na 95 milijardi kuna ugovorenih projekata, od toga je već realizirano više od 51 milijarde kuna i ovjereno prema Komisiji 42 milijarde kuna. Dinamikom koju smo uspostavili i ubrzali sve procese, a mogu reći evo posljednjih od šest do osam mjeseci bilježimo 10% porasta, ako nastavimo tom dinamikom, što nam je u planu, mi ćemo do kraja 2023.g. u razdoblju do kojeg možemo koristiti sredstva približiti se onih 100% iskorištenosti. Hvala.
Gospodin Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Gospođo ministrice. Naše građane najviše naravno zanima kako će se ovaj plan odnositi na poboljšanje njihovog životnog standarda i stoga dozvolite mi jedno više lokalno pitanje vezano za Grad Samobor, a znam da vodite i o tome računa. Nedavno vidio sam da ste bili na sastanku sa gospođom Nikom Fleiss koja je sa ministrom Butkovićem npr. razgovarala o pitanju željeznice do Samobora, a s vama o drugim projektima koje se iz ovoga plana mogu financirati, da li je to pitanje npr. zdravstva dakle stvari koje su ili u nadležnosti grada ili u nadležnosti županija, pa da objasnite našim građanima na koji način ovaj plan konkretno evo i u slučaju Grada Samobora se može odnositi.
Izvolite odgovor.
Poštovani saborski zastupniče, dakle kada govorimo o ulaganjima u željezničku infrastrukturu moramo ipak spomenuti da i sama Europska komisija naznačila i u ovom mehanizmu za oporavak i otpornost da nam slijedi desetljeće željeznica. Zapravo oni su i otvorili put i u svojoj regulativi da se upravo sredstva ulažu i u daljnje unapređenje željezničke infrastrukture. Ja vjerujem da evo ako taj projekt u planu za oporavak i otpornost nije bio spreman za realizaciju, svakako sada i sa Ministarstvom moram prometa i infrastrukture vodi se računa o programiranju 2021.-2027.kako bi se započeli i ti projekti i Grad Samobor dobio željezničku prugu. Hvala vam.
Gospodin Tulio Demetlika.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo ministrice. Vi ste nam onako lijepo školski, profesorski sve objasnili, međutim ono što nama fali, fale nam konkretni brojevi i konkretni podaci. Naime, niko od predstavnika Vlade danas nije spominjao nikakve rokove, znači ovaj fond je osmišljen od strane EU da bi se upravo brzo i na efikasan način razvilo gospodarstvo i se ono oporavi. Da li je istina da do kraja 2022.g. moramo ugovoriti 70% sredstava od onih 70% koje su nepovratne i da li mislite da nakon 4. mjeseca kad predamo to u Bruxellesu da ćemo mi sa našim postupcima javne nabave, raspisivanjem natječaja to postići i da li ćemo upravo sve te investicije koje ste predložili u javnom sektoru uspjeti realizirati do 31. kolovoza 2026.? Iz dosadašnjeg iskustva vidjeli smo da smo u tome neuspješni.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče. Evo kada govorite da nitko nije spominjao brojke pa mislim da sam dosta spominjala evo i brojke i da vam konkretno govorim konstantno koji su iznosi, koji su postoci, koje su mogućnosti. Ovo što navodite točno je, ovo je plan do 2026.g. to je mislim i u uvodnom izlaganju svakako i prezentirano i rečeno jasno. Europska komisija kada je započela s ovim mehanizmom tijekom prošle godine imala je plan ta sredstva staviti brzo na raspolaganje državama članicama, međutim mi znamo da je regulativa usvojena tek u veljači ove godine i da planove tek sada možemo početi podnositi odnosno 30.travnja ove godine bit će poslan naš plan za opravak i otpornost. Kakvom dinamikom i u kolikim postocima će Europska komisija očekivati da se povuku sredstva to će bit vjerojatno još predmet dogovora od strane Europske komisije jel znamo da je sama regulativa zapravo kasnila oko usvajanja ovih planova.
Hvala. Gospodin Ivanović.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče, uvažene ministrice. Danas je bilo malo riječi od strane zastupnika, a vezano za poljoprivredu i kraj iz kojeg mi dolazimo. Nacionalni plan oporavka i otpornosti je nešto zasigurno što može pomoći Slavoniji, Baranji i Srijemu i siguran sam da ćemo ne samo kroz Ministarstvo poljoprivrede nego i regionalnog razvoja ostvariti one kapitalne projekte o kojima već godinama čekamo i govorimo, to su logistički i distribucijski centri, naravno izgradnja KBC-a u Osijeku i naravno unapređenje vodnog gospodarstva koje je vrlo, vrlo za naš kraj. Nadam se da ovim novcima, ovim projektima ćemo učiniti ono što je možda čekalo godinama dok nije došlo na red i evo dok neće ugledati realizaciju.
Hvala. Odgovor.
Hvala poštovani saborski zastupniče Ivanoviću. Točno je da, dobro ste vidjeli u dokumentu. Za poljoprivredu odnosno razvoj poljoprivrede, predviđen je razvoj izgradnje infrastrukture logističkih centara za voće i povrće. Nastavno na sredstva koja su dodijeljena za razvoj poljoprivrede u okviru ovog mehanizma, a tu govorimo od 200 milijuna EUR-a. Tih 200 milijuna EUR-a prepoznato je upravo u potrebi digitalizacije poljoprivrede, logističkih centara, komasacije poljoprivrednog zemljišta i evo drago mi je da je Osječko-baranjska županija već započela izgradnju svog distribucijskog centra za voće i povrće oko 100 i nešto milijuna kuna vrijednosti. Tako da su oni prvi primjer projekta koji je već započeo sa realizacijom, a troškovi tog projekta su prihvatljivi retroaktivno kroz mehanizam za oporavak i otpornost jer kroz ovaj mehanizam, ovaj instrument kako znamo svi troškovi nastali od 1. veljače 2020. godine bit će prihvatljivi. Evo, hvala vam.
Gospodin Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana ministrice, poštovani potpredsjedniče Vlade, pa hvala vam lijepa na vašem izlaganju da ste upravo pojasnili na koji način se vezuju i Nacionalni program oporavka i otpornosti i buduća sredstva iz višegodišnjeg financijskog okvira gdje imamo rekordna sredstava i za jedno i za drugo. I upravo je to bitno jer neke stvari ne možemo financirati iz višegodišnjeg financijskog okvira kao škole, ali uspjeli smo ih uglaviti i staviti u nacionalni program oporavka. Ova sredstva će biti značajan zamašnjak i za gospodarstvo. Vidjeli smo i od konkretnih projekata i sami ste rekli da je Kampus Rimac dobio od Europske komisije da Hrvatska je zajedno sa 12 zemalja dobila 2,9 milijardi EUR-a da može dobit državnih potpora, a vjerujem da će i kolega Grčić u svojoj replici objasniti zašto nije operativne programe uopće poslao u sabor, sada žale da tu nemamo cjelovit dokument, a on i Milanovićeva vlada nisu ništa poslali kad su oni bili na vlasti [[Upadica: Hvala.]] u saboru. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovani saborski zastupniče, da točno je kada promatramo i tj. ako se vratimo u srpanj prošle godine imali smo na raspolaganju negdje oko 12,7 milijardi EUR-a i to je ono s čim je Hrvatska računala u narednom razdoblju. Naravno da ovih, ovaj novi instrument od 6,3 milijarde EUR-a bespovratnih sredstava zasigurno znači i dodatne investicije kako u gospodarstvu tako i u javnom sektoru i mogu reći da je ovdje i pred vama taj dokument koji pokušava izbalansirati i jedno i drugo i vjerujem da će se brojni projekti moći realizirati kroz isti. Evo, hvala vam.
Gospodin Grčić je tražio povredu Poslovnika.
Da gospodine potpredsjedniče, ne bi htio svoju trošiti kao odgovor gospodinu Paviću, a odgovor je vrlo jasan. Odgovor je vrlo jasan. Dakle, naši programi, a za vaše se još ni traga ne zna, naši programi su bili prihvaćeni krajem 2014. Godine, u prvih 50% članica EU mi smo bili. A gdje ste vi? Ja pitam ministrice a gdje ste vi? Gdje su vam ti dokumenti? Mi smo ih u ovoj fazi 2014. imali u raspravi u Europskoj komisiji, vaših nema niti u nacrtu.
Gospodin Grčić, gospodin Grčin, molim vas moram vam, moram vam opomenu nemojte nastaviti jer ću vam morat dati i drugu.
Ok.
Hvala. Sada je [[Upadica: Sad sam ja.]] čekajte, čekajte samo malo, samo malo. Gospodin Grčić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo, imam priliku još dva pitanja postaviti ministrici. Prvo, jeste se vi sastali sa gospođom Nikom Fleisa, meni se čini da je to izuzetno važna stvar i bilo bi sjajno kad biste i vi porazgovarali malo sa Nikom Fleisa. A drugo pitanje je, vjerojatno bi to doprinijelo da ovaj program bolje prođe u neposrednoj budućnosti. A drugo pitanje je da budete jako precizni, ako ste u prošlih 7 godina iskoristili stvarno i isplatiti 40% sredstava od oko 9 i nešto milijardi EUR-a ja vas pitam, a koliko ćete onda uspjeti od ovih 6,5 milijardi u iduće 4 nepune 5 godina? Znate to je veliki posao. Gospodin Pavić nema poima koji je to posao jer je on bio samo 3, 3 mjeseca ministar, a ja sam 4 godine se znojio da napravimo bolji posao [[Upadica: Hvala lijepa.]] nego što je to vaša Vlada ostavila našoj vladi.
Hvala, hvala. Odgovor gospođo ministrice. Molim vas, molim vas lijepo vrijeme. Odgovor, izvolite.
Hvala vam poštovani saborski zastupniče, svakako ono što je važno možda da se vratim na ono što ste spomenuli u replici. Evo, bilo bi dobro da i to spomenemo. Operativni programi su u izradi. Još uvijek nije usvojena uredba o svim fondovima koji se tiču novih operativnih programa za novo razdoblje na razini EU. Ona se očekuje za usvajanje u lipnju. U lipnju se predaju naši operativni programi. Operativni programi intenzivno se programiraju u Ministarstvu regionalnog razvoja počevši od studenog prošle godine. U radnim skupinama je gotovo 300 članova uključenih, dakle točno 293 člana gdje su obuhvaćeni svi. Znači ne samo javnog sektora, govorim ovdje i o lokalnoj i regionalnoj razini, znači predstavnici svih županija bez obzira ovdje ne govorim o politici i političkim opcijama, znači svi su uključeni. Predstavnici udruge poslodavaca, različiti sindikata, civilno društvo i ono što je važno spomenuti čak i Akademija znanosti i umjetnosti i svi imaju pravo jednako participirati u programiranju tih dokumenata. Dalje, kada govorite o iskorištenosti 116% [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] 52% isplaćenih i preko 42% ovjerenih i nastavljamo dalje.
Hvala lijepa ministrice. Hvala lijepa, nema, molim vas, hvala, molim, bez, bez, nema mjesta dijalogu tako, ne, ne, oprostite. Gospodin Tulio Demetlika govorit će ispred Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi predstavnici Vlade RH, poštovane kolegice i kolege zastupnici, Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji nam je ovdje u ovom sažetom obliku i na jedan dosta općenit način predstavljen, po svemu sudeći biti će još jedna u nizu propuštenih prilika da se u Hrvatskoj napokon napravi strateški zaokret i potakne gospodarski rast i razvoj. Ne želim pesimist niti žalosna sova, ali vidimo već iz činjenice što je kompletan proces izrade NPO-a bio netransparentan i što u taj proces nije uključena stručna javnost. Ukoliko se uistinu želi doći do kvalitetnih rješenja koja će biti temelj za gospodarski oporavak, tada treba imati i više sluha i uvažavanja za stručnjake i za same gospodarstvenike. A i sam premijer je jutros reko da želi postići širi društveni konsenzus a ne da se planovi oporavka Hrvatske rade u uskim političkim krugovima i prilagođavaju političkim potrebama vladajućih. Potrebne su nam mjere koje će imati reformske i inovacijske kapacitete a to je moguće isključivo ukoliko se uključe svi zainteresirani. Po onome što smo unatrag zadnjih tjedana imali prilike čuti od vladajućih, očito je da će država nastojati za sebe ugrabiti što veći dio kolača dok će poduzetnicima odnosno privatnom sektoru ostaviti nedovoljna sredstva za ozbiljniji oporavak hrvatske ekonomije. Brojka od 54% koja se spominje za gospodarstvo je klasična manipulacija podacima jer je očito da se većina tih sredstava odnosi na javni sektor odnosno infrastrukturne projekte koji nisu realizirani iz prijašnjih fondova i kasnimo u svemu. Naime, to što smo izgradili infrastrukturu ne znači da će se gospodarstvo razviti. Vidimo da u Hrvatskoj u nekim regijama, unatoč nedostatku željeznica i autocesta, to ne utječe na stupanj razvijenosti ekonomske razine. Konkretnije, Istra je pravi primjer gdje je država zapostavljala ulaganje u infrastrukturu no ipak smo našli način da bude gospodarski najrazvijenija regija. S druge strane, u pojedine regije se ulagalo i gradilo i razvijala se infrastruktura, uzmimo samo preko 400 tona industrijskih koje su država ulagala u infrastrukturu, a da nas proizvodnih djelatnosti tamo nema. Ulaganjem u gospodarstvo, omogućila bi se primjena novih tehnologija, povećanje produktivnosti a time i konkurentnosti naših izvoznika na tržištu, čime se ostvaruju nove mogućnosti za rast i razvoj dugo vremena zanemarivane hrvatske industrijske proizvodnje. Jačanje proizvodnog sektora uz paralelnu digitalnu transformaciju, može Hrvatsku učiniti poželjnom investicijskom destinacijom za ulagače iz cijelog svijeta ali da bi se to postiglo, treba više mudrosti i u političkom i u ekonomskom smislu nego što to danas vidimo. Pozitivan primjer u ekonomskom razvoju može nam biti Poljska koja je najprije ojačala gospodarstvo, a tek onda infrastrukturu. Snažan privatni sektor omogućuje najprije da se infrastruktura izgradi a kasnije da se ona i održava jer svaki infrastrukturni objekt zahtijeva održavanje te nije dovoljno nešto jednokratno izgraditi nego mora postojati ekonomska aktivnost koja će to dalje financirati. Privatni sektor zbog kojeg je taj fond i napravljen je puno brži, puno fleksibilniji i sigurno je da ako se ti novci, ako se nađe jedan pravedan balans, dal je do 50-50, 40-60 u korist gospodarstva, upravo kako bismo ojačali to gospodarstvo da bude konkurentno. Jer ako gospodarstvenik danas mora ulagati u nove tehnologije, u razvoj svoje proizvodnje, onda će zanemariti i zapostaviti plaće radnika. Mi imamo danas tu sreću da radnici ne mogu otići iz Hrvatske u Europu, međutim kad pandemija nestane, ako ne bude dovoljno novih radnih mjesta adekvatno plaćenih, jednostavno će oni i dalje iseliti. I zato nam Europa nudi tu priliku. I sad je pitanje koliko naša Vlada to prihvaća, a izgleda da se politikom koju vodi ova Vlada, vodi računa samo o sebi i stjecanju nekakvih političkih poena. Ova sredstva koja dolaze iz Europe sutra neke buduće generacije će morati vratiti a mogu se vratiti samo ako budemo imali jako i konkurentno gospodarstvo i stvarali nove vrijednosti. Sredstva koja će biti usmjerena u investicije privatnog sektora, koji je fleksibilniji i brži, zasigurno će imati značajne pozitivne efekte na gospodarski rast, zapošljavanje, konkurentnost. Svrha korištenja ovih mjera mora biti da se poduzetnicima omogući prilagodba i mogućnost ulaganja u poslovanja u smjeru modernizacije i industrije 4.0, što je i cilj novog programa Eu od 2021. do 2027. godine. To je jedini način i jedini ispravni pristup kako bi se stvorilo otporno gospodarstvo. Veliki pad BDP-a i stanje gospodarstva koje nije otporno na krizu, razlog je što je RH dobila tolika sredstva na raspolaganje. Prioriteti tu svakako trebaju biti mala i srednja poduzeća, ali ne smijemo zanemariti ni velika poduzeća koja imaju potencijal biti značajan faktor u izlasku iz krize te da treba naći modalitete kako bi se u budućnosti poticao i njihov razvoj, pogotovo u smjeru ulaganja u istraživanje i razvoj. Naša ulaganja u istraživanje i razvoj su tek oko 1% BDP-a dok primjerice Češka ulaže dvostruko više. Trenutno naša velika poduzeća iz razloga tehnološke zaostalosti i proizvodnje jednostavnih proizvoda s nižom dodatnom vrijednosti, imaju vrlo malu produktivnost po zaposlenom u odnosu na stare ali i dobar dio novih članica EU-a i sada je upravo prilika da se u Hrvatskoj to promijeni. Ovaj paket pomoći gospodarstvu koji nam se pruža treba iskoristiti u smjeru trajne transformacije hrvatskog gospodarstva prema dugoročnom rastu jer u suprotnom ova će sredstva imati kratkoročne efekte te ćemo se za par godina vratiti u sličnu situaciju u kojoj smo sada, ako ne i goru. Važnu ulogu u provedbi svih programa i povlačenja novca, imati će i državna administracija koja se dosada u tome nije najbolje snalazila. Dosada se pokazala sporu u provođenju natječaja, traži se puno dokumentacije, postupci kandidiranja projekata su komplicirani, vremenski rokovi za korištenje ovih sredstava bit će postavljeni vrlo striktno i ukoliko se ti rokovi ne ispoštuju, novac će ostati neiskorišten. To nam se nikako ne smije dogoditi i zato Vlada mora biti svjesna svoje odgovornosti te snažno angažirati državnu upravu da ne bude zastoja i kašnjenja. Vrijeme je da otpuste kočnicu. Nužno je pritom partnerski odnos javnog i privatnog sektora jer jedino tako možemo uspješno iskoristiti razvojne mogućnosti koje nam se pružaju putem mehanizma za oporavak i otpornost. Hrvatska bi uz ovaj mehanizam trebala koristiti i onaj drugi segment fondova EU koji je do sada imala na raspolaganju te tu svakako treba tražiti prostora za javne investicije dok ovaj mehanizma treba iskoristiti za jačanje privatnog sektora. Da ponovim, radi se o 70 milijardi kuna od čega 45 nepovratnih, a 25 kreditnih koji su isključivo namijenjeni za oporavak i otpornost, dakle jačanje gospodarstva. Definirani su i rokovi te da se 70% bespovratnih sredstava mora ugovoriti do kraja 2022. godine. Iz dosadašnjeg iskustva tvrdim danas da mi tu nemamo šanse. Spora administracija, propisi o javnoj nabavi, beskonačne žalbe i postavlja se pitanje da li danas uopće imamo sustav koji će moći apsorbirati te milijarde i provesti brojne projekte koji se spominju. Vlada još uvijek ima šansu u ovih 2 tjedna bar donekle ispraviti propuste i nedostatke u svome planu i uključiti prije svega gospodarstvo, privatni sektor i sve potrebne stručnjake prije nego što pošalje konačnu verziju nacionalnog plana oporavka u Bruxelles jer nemojte kasnije žalite za prolivenim mlijekom. Hvala.
Gospodin Hrvoje Zekanović govorit će ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. U ime da, u ime kluba. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] zastupnika, Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Odmah na početku, bilo je, bilo je i toga kolega Stier. Dakle, govorimo o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti, sjajan jedan plan ima 1000 stranica, ima 30-tak poglavlja, stvarno su ta poglavlja raznolika, međutim jedno poglavlje nema, ne postoji jedno poglavlje, a to poglavlje je bilo ključno Andreju Plenkoviću i njegovoj Vladi i njegovoj ekipi kad je dolazio na vlast. Zaklinjao se u demografsku obnovu, u demografiju, u mlade, u obitelji, niti riječi, niti D od demografije. Ja to ne vidim ovdje. Jačanje fiskalnog okvira, sprječavanje suzbijanja korupcije moš mislit, moderno pravosuđe spremno za buduće izazove, unapređenje upravljanja državnom imovinom, strašno se dobro upravlja, jačanje okvira za javnu nabavu. Dakle, svi oni koji su mazohisti neka lijepo odu na mrežne stranice hrvatske Vlade i neka skinu i ovaj skraćeni nacionalni plan ili ono ako su baš teški mazohisti neka skinu cijelu, čitavu verziju i neka lijepo uživaju u Nacionalno planu oporavka i otpornosti. Ministrica je maloprije govorila, a govorio je poštovani premijer, predsjednik Vlade Andrej Plenković o milijardama i milijardama EUR-a koje ćemo mi dobiti. I na moje pitanje koliko smo tog novca dobili, odgovor je znate li koliko, nula. Dakle, nismo dobili niti lipu, niti cent tih obećanih 24,5 milijarde EUR-a s kojima se Andrej Plenković hvali od 2. mjeseca lani. Sjećam se ko sad kad je prvo iz ove sabornice to nagovijestio, onda kasnije smo bili tamo u Šubićevoj u INI onda se je još hvalio tamo 10 puta, pa se opet hvalio ovdje, pa je prošlo ljeto, prošli su izbori, došla je jesen, evo prošla je i zima, a od novaca nema ništa. Pa čak su me on i njegov prijatelj Ćorić pokušali ismijati kad sam im rekao da novaca nema. Međutim, ministrica je malo prije rekla poštovanom predsjedniku Vlade da novaca nema. Hoćemo li dobiti, daj Bože, ali poanta je da ih nema. Druga bitna činjenica je o kojoj Andrej Plenković ne govori, a niti ministar Marić, a niti svi ostali ministri, a to je da je nama članarina već išla gore za 150 milijuna EUR-a, 150 milijuna EUR-a odnosno mi već sada plaćamo otprilike 650 milijuna EUR-a svake godine EU. Nije to sve. Oni nisu rekli niti ovu jako bitnu činjenicu, a to je da je većina ovog novca kojeg ćemo mi dobiti posuđen novac, velika većina i da ćemo ga vraćati od 2028. do 2058. No, kog briga, to će vraćati unuci ili praunuci Andreja Plenkovića, al će vraćati i vaša djeca znači djeca onih koji ovo slušaju upravo. Dakle, to nije poklonjen novac, to je posuđen novac koji je EU posudila po povoljnim kamatama, ali će morati vratiti. Dakle, prvo novca nema, a drugo osim što ga nema nije poklonjen. Treća stvar, Andrej Plenković se hvali kako smo mi tu sjajno prošli. Pa normalno da smo sjajno prošli kad smo najjadniji. Mi smo najjadnija država EU. Poštovani predsjedniče Vlade mi smo najjadnija država EU. Na začelju smo svih mogućih ljestvica razvijenosti u EU. Kao što se u bivšoj Jugoslaviji pomagalo Kosovu jer je bio najnerazvijenija regija bivše Jugoslavije tako se sada i pomaže jadnoj Hrvatskoj, ali nitko ne govori koliko zapravo ta Hrvatska daje EU. A daje i radnu snagu, kupujemo njihove proizvode, plaćamo članarinu i onda kad nam nešto vrate onda smo svi sretni. A o tome treba govoriti. Naposljetku, ovdje bih još rekao jednu ključnu stvar koju sam maloprije i pitao predsjednika vlade, pa mi je onako jadno odgovorio. On je mnogo puta istaknuo, mnogo je puta istaknuo kako je cijepljenje prioritet. Mi Hrvatski suverenisti smo za slobodnu odluku o cijepljenju, ko hoće nek se cijepi, ko neće ne mora. Međutim, on je veliki zagovornik cijepljenja, najveći u državi i stalno govori o tom cijepljenju i super, to je legitimno. Ali što je Andrej Plenković napravio da Hrvati koji se žele cijepiti da se mogu cijepiti i nacionalne manjine da se razumijemo? Što je napravio? Ništa. Ima li cjepiva u Hrvatskoj? Nema. Ako ima imamo neka cjepiva s kojima se Hrvati ne žele cijepiti. I onda ga ja pitam maloprije poštovani predsjedniče vlade, a što vi mislite napravit po tom pitanju? A ništa. Znate li što radi Sebastian Kurz? Upravo kupuje milijun doza ruskog cjepiva. Znate što je napravio Orban? Kupio je rusko cjepivo. Što rade Slovaci? Kupuju rusko i kinesko cjepivo. Na istoku, ne na Dalekom istoku, nego na bliskom, bliskom istoku u nedalekoj Srbiji na stolu vi možete, ko švedski stol izabrati koje cjepivo hoćete, a Andrej Plenković nije kadar niti jedno cjepivo osigurati svima onima koji se žele cijepiti. I onda neće onako makar mrvicu suverenistički reći pa ljudi moji ova EU ne valja, zakazali smo u potpunosti po pitanju kontrole i borbe protiv pandemije, u potpunosti smo zakazali. Pa Čile, Argentina, SAD, Kina, ma mogao bi do sutra nabrajati sve države koje su ispred nas po tom pitanju. Da, kolega Stier i Argentina je bolja od nas dosta. Čile je među najboljima u svijetu. Izrael više nema korone, Izrael je jučer izbrojao 30-tak oboljelih na 10 milijuna stanovnika. Zašto? Zato što ima vladu koja je suverenistička vlada, koja je rekla mi ćemo kupit cjepivo jer smatramo da je to u redu, Andrej Plenković smatra isto, al nije ga kupio. U čemu je problem? I onda iz njegovih usta nećete čuti niti najmanju kritiku EU. Ma da oni nama sutra, kao što su i zatvorili granice već bili i nisu nas puštali vanka i kao što su nas iz autobusa vadili kad smo išli na Bleiburg i ponovno stvorili granice u EU, nećete čuti niti jednu riječ protiv politika EU jer to je EU, jer to je mama Merkel, to je Charles Michel, veliki frend i kako ćeš ti govoriti protiv mame i najboljeg prijatelja? A postoji li u današnjoj hrvatskoj vladi gram suverenosti, gram suverenizma? Ma ne postoji. Što je najgora stvar ja čak ni ne sumnjam u sposobnosti Andreja Plenkovića, on je sposoban čovjek, pametan i on sve može napraviti, sve ako hoće, al je problem što neće. Dakle, on niti jednom riječju ne želi kritizirati ovaj mega propali projekt okupljanja država pod jednom zastavom, zastavom na kojoj je 12 zvjezdica, a propao je projekt i pokazao je koliko vrijedi upravo sada. Dakle, poštovani predsjedniče vlade, poštovani ministre, ja vas stvarno pozivam ako ikako možete da, ne znam, ono da, šta da se dogodi, nekakva katarza, da ne znam ono padnete i udarite glavom, ma ne, ne bi, ne bi to htio da se dogodi nikome, pa čak ni predsjedniku vlade, ali da se dogodi nekakva jel promjena u vašem ponašanju i da malo uzmete možda „Rječnik stranih riječi“ i pogledate što znači biti suverenist, pa da slijedeći put kad bude s mamom i sa frendom na kavi neka lijepo, lupite šakom o stol i kažite mojoj državi treba novac odmah jer ga uplaćujemo u europski proračun, a jadni smo da ne možemo biti jadniji, mom narodu, onima koji se žele cijepiti treba cjepivo ili ono što bi rekli šutite, pa nemojte čak ni dolaziti u sabor za govornicu i braniti neobranjive teze. Znači ne možeš biti dobar sluga lošeg gospodara odnosno očito Andrej Plenković može.
I sada g. Milorad Pupovac će govoriti ispred Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Budući da su vas poštovani g. potpredsjedniče već oslovili sa potpredsjednik vlade, ja bih mogao poštovani g. potpredsjedniče republike, nemojte se ljutit toga nema, ali kad je krenuo red, možemo i tako. Jedan tobožnji suverenist ovdje grmi o tome kako je ovo ništa od novca i kako se porađa nerazumnost dugo. Drugi nešto ozbiljniji suverenist u SR Njemačkoj profesor ekonomije i pripadnik jedne druge suverenističke, ali ozbiljnije stranke nego što je ova ovdje kod nas je svojom ustavnom inicijativom zaustavio ratifikaciju u njemačkom saveznom parlamentu koji je trebao potpisati savezni predsjednik Štajnmajer. I mi da toga budem svjesni mi slušamo ovakva okapanja dokonih saborskih zastupnika koji se igraju imenom suverenosti ove zemlje, a o tome pojma nemaju. Što ona danas znači u Europi, što ona danas znači u svijetu i što ona uopće danas znači u svijesti naših građana osim bildanja neke vrste primitivne nacionalističke svijesti o tome što bi suverenost trebala biti, a to kao što znamo u zadnjih 30.g. zemlju nije učinilo koliko ni jotu suvereno. Dakle, vratimo se ovom novcu koji nije bilo lako osigurati i nemojmo podcjenjivati tih 40 milijardi kuna koje Hrvatsku stavljaju u vrh zemalja koje su povukle i izborile se za to. I nemojmo podcjenjivati napor koji čovjek koji vodi Vladu učinio da se to postigne, zajedno s ljudima koji sjede u Europskom parlamentu, zajedno s ljudima koji kroz institucije vlasti pregovaraju u različitim direktoratima Europske komisije. Dakle, to je bio ozbiljan posao, ali da li je taj posao dovoljan? Nije. Da bi se ovo iskoristilo, a ovo nije novac kao što neko reče poput onoga za Kosovo u Jugoslaviji, ovo je novac koji radi na tome da bi se EU koliko toliko održala na okupu u kriznim ekonomskim i političkim okolnostima, da bi prakticirala solidarnost koja joj kroz ovih 30 godina toliko nedostaje kao što nedostaje i u našoj zemlji, kao što nedostaje i u raspravama u ovom Saboru. Mi radije raspravljamo o etničkoj pripadnosti nego što raspravljamo o društvenoj solidarnosti o ekonomskoj solidarnosti kao mjeri progresa i jednakosti među ljudima. A ovo je tek dio sume novca koji ćemo dobiti iz programa i koje imamo priliku da dobijemo. Kad se pridoda višegodišnji financijski okvir ta suma je golema. A jesmo li podešeni da to iskoristimo? Nismo. Da li je ovo kompletan dokument? Nije, ali zato trebamo slušati jedni druge, koji ima što za dodati, koji ima što za dopuniti, koji ima neku inspirativnu i značajnu ideju. Ali mi trošimo pola ove rasprave na replike i na što? Na poslovničke primjedbe. Ma baš mi se sjedi u takvom Saboru i sluša takve zastupnike koji troše saborski mandat, saborsko vrijeme, saborske klupe za tu vrstu priče. A kada dođe razmjena argumenata o meritumu stvari nema ih nigdje. Dakle, ja bih ukinuo Poslovnik i potpuno prenio ovlasti na potpredsjednika Radina. Više njemu vjerujem nego onima koji se pozivaju na slobodu govora, a uništavaju je u svakom mogućem segmentu. Što se tiče ovoga plana i prijedloga, ništa bez države. Nisam suverenist, ali jesam osviješteni čovjek koji znam što ova država treba, a što nema. nema funkcionalnost i efikasnost, nema mehanizme kontrole, nadzora nad trošenjem sredstava bilo vlastitih, bilo europskih, nema politiku uravnotežene razvijenosti unutar naše zemlje i nema adekvatne projekcije o tome kako će se ta uravnoteženost postići. Nedopustivo je da se u Hrvatskoj oni koji su razvijeni i dalje razvijaju, a oni koji su nerazvijeni i dalje stagniraju. I zato nam treba država da to promijeni, zato nam treba solidarnost i unutar naše vlastite zemlje, a ovaj novac služi za to između ostalog da država bude funkcionalnija i efikasnije. Država nam treba da potiče, a ne potiče. Mi očekujemo da će to riješiti neko drugi. Neće. Obnovu na Baniji neće napraviti nitko drugi osim države, klaonice od Gline pa do Obrovca neće napraviti niko, a nema nijedne, a to je jedini stočarski prostor koji živi bez ijedne klaonice. Sa Gavrilovićem koji nema klaonicu jer mu i ne treba jer meso uvozi okolo, a okolni poljoprivredni proizvođači dobit će frišku figu. E takvu državu treba mijenjati i činiti funkcionalno. Što se tiče kontrole, pravosuđe, nedavno smo bili u jednom trenutku zapeli na pogrešan način na toj temi. Jedan snažan mehanizam koji država treba imati u rukama jeste pravosuđe koje će biti efikasno, profesionalno i etično, ne samo od administracija nego pravosuđe. A jesmo li mi odgovorni za to? Jesmo. Naša tri odbora ili četiri umjesto da se sastaju svaki mjesec i konstatiraju kakvo je stanje u pravosuđu Odbor za Ustav i poslovnik, Odbor za pravosuđe i zakonodavstvo, mi dopuštamo da se uvlačimo u rasprave u kakve smo se uvukli u zadnjih mjesec dana i da se onda priklanjamo stranački ili ne stranački na ovu ili na onu stranu. Zelena ekonomija, moguća je naravno, ali uz ovakav sistem poticaja ništa ni od zelenila, ni od ekonomije. Pare odoše u zrak, poljoprivrede nema, poljoprivredne prerađivačke industrije nema, šumarske prerađivačke industrije također nema, ima samo sječe šume. Dakle, ako to hoćemo napraviti sistem poticaja mora biti promijenjen, plan raspolaganja poljoprivrednim zemljištem mora biti promijenjen. Koliko općina nema planove raspolaganja poljoprivrednim zemljištem? Kome to odgovara? Oni koji su već u posjedu, često nelegalno, a najčešće nefunkcionalno. Je li to trebamo mijenjat? Apsolutno da. Je li to stvar države? Jeste i tu se mjeri suverenost, tu se mjeri volja države kao predstavnika i kao organa naroda, a mi to ne radimo i zato treba biti u ovom planu. Treba se vidjeti uloga i mjesto države i kao klub to predlažemo svojim partnerima i svojim strankama s kojima dijelimo vladajuću većinu. Znanost i obrazovanje i istraživanje, odredimo 3 centra koja će biti izvrsna, rasporedimo kojom vrstom istraživanja i kojom vrstom, bilo temeljnih, bilo primijenjenih znanosti će se baviti i uložimo novac u to područje. Maknimo ljude iz zagrebačkog sveučilišta jer su se popeli svima na glavu, uništavaju jedno od najboljih i najstarijih sveučilišta u Zagrebu i u Hrvatskoj, a mi se pitamo kako ćemo imati znanost. Nikako. Sa takvim ljudima na čelu, sa ovoliko novaca, možemo biti i razvijati sveučilišta tako da dođu među prvih 100 u Europu, kao što je to Španjolska postavila za svoj cilj, a jesmo li mi, ne, a mi se bavimo Boras ili ne Boras, ovaj ili ne ... [[Govornik se ne razumije.]] Sramota. Naša sramota, kolegice i kolege. Na kraju obnove, treba obnoviti ne samo Glinu i Petrinju. Treba obnoviti sve što nije obnovljeno od rata [[Upadica: Hvala.]] i puteve i struju, [[Upadica: Hvala lijepa.]] od Zemunika pa do Lasinje [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala vam.
I sada dođemo na uobičajeni slijed povrede Poslovnika. Prvi je g. Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, čl. 238 je povrijeđen, evidentno. Kolega Milodar Pupovac je potpuno odlepio, ja bi rekao. Ali ono što je najinteresantnije, ja ne znam kako je, kako nije neugodno kolegama HDZ-ovcima, predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću da ga Milodar Pupovac brani u Saboru, da ga nitko od HDZ-ovaca neće braniti. Kad ja prozovem Andreja Plenkovića, onda njega njegov drug Milodar brani [[Upadica: Vrijeme, hvala, vrijeme.]] i onda kolega
[[Upadica: Vrijeme, imate, imate, …]] kolega Milodar dakle [[Upadica: …bila je replika, imate opomenu.]]
njemu je teško [[Upadica: G. Zekanović.]] sjediti u Saboru, ... [[Govornik se ne razumije.]] je sjediti u Saboru.
, [[Upadica: Imate drugu opomenu g. Zekanović.]] čovječe, oslobodi nas više svoje [[Upadica: Imate drugu opomenu. Hoćete dalje? Hoćete dalje?]] nazočnosti i bit će sve 5.
Dakle poštovani potpredsjedniče HS-a.
[[Upadica: Treća opomena i oduzimanje riječi.]] Nisam, do koje [[Upadica: Sjedite, sjedite.]] sam opomene došao, do druge? [[Upadica: Sjedite, molim vas, oduzimanje riječi.]] Da završim samo misao, dakle, [[Upadica: Molim vas, sjedite. Sjedite. Sjedite, molim vas. Sjedite.]]
ako je gospodinu Pupovcu, pustite da završim, ajde [[Upadica: Jer to je Poslovnik. To je Poslovnik.]] Dakle ako je g. Pupovcu dosta u Saboru, [[Upadica: Neću, neću ...]] nerazumljivo/.../... neka lijepo napusti Sabor i neka ga [[Upadica: Straža, molim vas, molim vas, straža.]] više ne bude [[Upadica: Molim vas, straža.]] u Saboru i riješen je problem [[Upadica: Molim vas, straža.]] Je li tako? Dakle ja ću rezimirati [[Upadica: A što vam nije neugodno, vama da zlouporabite vaše vrijeme.]] Kolegi… Molim? [[Upadica: Zlouporabite vaše vrijeme, vaše, a pogotovo naše, a pogotovo ljudi koji nas gledaju. Molim vas, sjednite.]] Milorad Pupovac je zlorabio [[Upadica: Molim vas, sjednite.]] i moje i vaše vrijeme.
Molim vas sjednite. Idemo dalje. G. Željko Pavić.
... [[Govornik nije uključen.]]
Bilek, daj, molim vas, g. Bilek, ugasite ovaj, onaj mikrofon.
Poštovani predsjedavajući, g. Pupovac je povrijedio čl. 238 jer je iznosio pogrešne navode o radu saborskih zastupnika. Nije točno da se služimo samo povredom Poslovnika, mi nudimo rješenja, dajemo prijedloge, dajemo sugestije, a on kao član vladajuće većine može te prijedloge razmotriti i ne biti dio glasačke mašine i glasati automatikom ono što mu se kaže nego glasati za ono što je dobro.
Znate da je opomena jer je bila replika, je l' da? Ja se nadam da se slažete. I g. Spajić.
Poštovani potpredsjedniče, sad više nema smisla da ovaj pričam, pošto je g. Pupovac pobjegao, a htio sam mu samo reći da je on najveći trgovac u EU. To je najveći trgovac, to je čovjek koji s 3% upravlja proračunom RH. Proračunski paraziti su to, hvala.
Ja sam mogu dati samo opomenu, je l' da? [[Upadica: Hvala.]] E, nemojte mi reći hvala jer vam moram drugu dati. Ipak samo jedna. Idemo dalje, g. Vladimir Bilek ispred Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Najneugodnije je meni, da znate.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege. Mislim da se malo ova rasprava je ipak otišla u nekom krivom smjeru jer mi raspravljamo danas o stvarno izuzeto važnoj temi. O temi koja će, ne samo za razdoblje od ove 2021.-2026. bitno odrediti budućnost naše zemlje, nego će to odrediti u puno više godina. S obzirom da raspravljamo o projektima nakon katastrofe izazvane svjetskom pandemijom, potresom koji je pogodio središnji dio Hrvatske, naša odgovornost je radi toga još i puno veća. Te okolnosti su bile nepredvidive, posljedice također. Nažalost još uvijek nije poznato koliko će trajati negativni učinci ove pandemije, na kompletan, odnosno cjelokupan život i budućnost svih nas. Stoga se moramo potruditi da predvidimo i planiramo do detalja kako izaći iz te krize, kako sanirate posljedice u gospodarstvu, zdravstvu, odgoju i obrazovanju, kulturi, sportu te kako pomoći svima koji su, kojima su ove okolnosti promijenile život na osobnom, ali nemojmo zaboraviti i na psihičkom planu. Stoga mi je želja da raspravu vodimo sa konkretnim prijedlozima, sa viđenjima s terena i sredina iz kojih mi kao zastupnici dolazimo, kako bi boljitak došao što prije i što učinkovitije. Žao mi je što se evo, sad već nekoliko dana vode političke rasprave o tome što je Informacija koja je pred nama, što se sažetak, postoji li uopće Plan, itd. Poštovani kolegice i kolege, raspravljamo o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti 2021.-2026. g. koja treba biti temelj za dobivanje sredstava iz EU fondova, bez kojih, realno, nema ni oporavka na nijednom planu u RH. Kao što je predsjednik Vlade rekao na početku danas, riječ je o dokumentu koji usvaja Vlada, a mi ovu raspravu bi mogli iskoristiti da svojim prijedlozima o konkretnim projektima pomognemo da konačni tekst ovog dokumenta bude još bolji. Materijal koji smo dobili iskoristimo kao putokaz u kojem pravcu treba ići cijeli oporavak i trebamo dati konkretne prijedloge koji projekti na kojem području, u kojem vremenskom roku sa kolikim sredstvima jer mi iz terena i sa razine jedinica lokalnih samouprava, sa razina županija možemo pomoći Vladi jer ova informacija u sažetku nacrta jasno očitava opredjeljenje koje je u suglasju sa svjetskim i europskim kretanjima. Možemo reći da nažalost kritičara ovog programa kako je informacija samo reciklaža dosadašnjih planova i projekata moram naglasiti kako se plan oporavka i otpornosti temelji na slijedećim strateškim dokumentima, programima, preporuka i obvezama. Znači imamo program Vlade RH 2020.-2024. koji je ovaj visoki dom usvojio koji smo zajedno sukreirali, Nacionalni program reformi 2020.-te, posebne preporuka Europskog vijeća Akcijskom planu za sudjelovanje RH u tečajnom mehanizmu i Nacionalnoj razvojnoj strategiji RH do 2030. godine. I to kolegice i kolege, tko je htio mogao je pročitati već u predgovoru ovog dokumenta koji je pred nama. Pitanje je zar smo trebali odbaciti sve dosadašnje planove i projekte, neke već i započete koji su promišljeni za brži razvoj, koji su bili u pripremi i prije ovih katastrofa. Zar je bilo moguće sve dosadašnje planove preokrenuti naglavačke i izmisliti neku novu toplu vodu bez dosadašnjih strateških dokumenata? Danas na početku je i predsjednik Vlade u svom govoru jasno kazao da najveći dio sredstava jasno kroz konkretne projekte ide u gospodarstvo, da je namjera dekarbonizacija prometa, bolja pokrivenost širokopojasnom infrastrukturom i ono što je najvažnije, naglašeno je kako je dokument nije zatvoren, nije završen u smislu da ne može primiti nove projekte, nove prijedloge, kako se ne može razvijati i da je i sama Vlada otvorena za sugestije. Stoga ovu priliku i ja osobno doživljavam kao mogućnost da već postojeće nadopunimo i poboljšamo, da prilagodimo posljedicama pandemije i potresa. U tom pravcu želim istaknuti i konkretne projekte koji su predloženi prema Nacionalnom planu oporavka i otpornosti 2021.-2026. da ne širimo na sva područja, recimo ako pričamo o području grada Daruvara, jednog manjeg grada u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji ali isto tako i najljepšeg malog grada u kontinentalnoj Hrvatskoj to su 4 projekta. Razvoj infrastrukture u poduzetničkoj zoni Dalit, znači nešto što ide prema oporavku gospodarstva, novim zapošljavanjima, ostanku mladih ljudi na tom području u iznosu nešto manje od 4 miliona kuna. Uređenje Centra za rješavanje kriznih situacija Petrov Vrh, projekt koji se priželjkuje u tom gradu već niz godina, sa 4 miliona 730 tisuća kuna. Izgradnja Učeničkog doma u Daruvaru, sa 30 miliona kuna koji je u operativnom programu Vlade RH te izgradnja novog bolničkog stacionara u Daruvarskim Toplicama za 70 miliona kuna koja je direktan projekt koji i dalje razvija Daruvarske Toplice kao vrhunsko lječilište kao regionalno središte znači zdravstvenog turizma, rehabilitacije nešto po čemu smo stvarno poznati. A meni evo ne preostaje nego na kraju da stvarno zahvalim svima onima koji su radili na ovom nacrtu programa, naravno i ministarstvima, svim ostalim stručnjacima, ali ovim putem pohvaliti i sve one koji su na pojedinim programima radili na područjima općina, gradova, znači općinskih, gradskih službenika preko gradonačelnika i župana jer unutra su već projekti koji su se mjesecima pripremali da budu, da povuku sredstva iz EU. Bez ovakvog dokumenta ta sredstva nećemo moći povući. Zato evo podržavamo puno, punim pravom ovaj dokument. Hvala lijepo.
Hvala i vama gospodine Bilek. I sada je Klub zastupnika SDP-a na redu i gospodin Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Potpredsjedniče sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege, dakle Hrvatska je uz Grčku ako gledamo po glavi stanovnika zapravo članica koja je dobila najviše sredstava ili će zapravo dobiti iz Europskog fonda za oporavak i otpornost RRF-a. I to zapravo razgovaramo o 6,3 milijarde EUR-a da tako kažemo bespovratnih i još mogućnost 3,6 milijarde EUR-a uz brojne zajmove i garancije. No, da budemo sigurni iako nisam Friedmanovac ali besplatnog ručka nema, moramo znati da se EU nazovimo to tako zapravo zadužila pod dobrim uvjetima se eurobonds tj. zapravo sa euroobveznicama, a i Hrvatska će zapravo ta sredstva morat vraćati, vidjet ćemo u kojima omjerima i vidjet ćemo zapravo koliko će to iznositi u budućnosti naših sredstava iz proračuna. Dakle, to vas molim da svi to dobro percipiramo, dakle besplatan novac ne postoji. E sad, predsjednik Vlade se dakle naravno što je njegovo pravo pohvalio da je zahvaljujući upravo, a reći ću sposobnošću i njegovom intervencijom Hrvatska ta koja je dobila najveći dio novca, no međutim ipak postoji nešto što se zovu određeni indikatori. A jedan od tih indikatora i o načinu raspodjele novca vam je zapravo bila stopa zaposlenosti, tj. nezaposlenosti tj. uključenosti aktivnog stanovništva ukupnoj participaciji rada 2015.-2019. i naravno ugroženost Covid pandemijom. I to vam je razlog zašto je Hrvatska uz Grčku dobila najveći broj sredstava. Zato jer smo najlošiji u EU, dakle to ne ovisi o reći ću nekim sposobnostima, nesposobnostima bilo kog premijera nego zapravo ovisi o nekim činjenicama, a ono što sam i napomenuo danas, predsjednik Vlade ipak već šest godina upravlja ovom državom, dakle to je i njegov rezultat. E sad ono što je zanimljivo, opet ga citiram dakle Andrej Plenković kaže da je ovo „plan oporavka je u biti alat za reformu i transformaciju te da treba pridonijeti povoljnoj strukturi učinkovitosti gospodarstva“, pa kaže Andrej „da Vlada ide u trokorak“. Prvo će koristiti ova sredstva zatim kohezijska, a onda vjerojatno ako će bit potrebno i ostatak sredstava koji su zajmovi garancije u iznosu od 3,6 milijardi eura. E ali što sad imamo? Međutim, ako mi promatramo kompletan aranžman koji se Hrvatskoj nuđa, možemo zaključiti da su to recimo dodatna sredstva povrh onih iz kohezijske politike i onda bi cilj Vlade bio da ta sredstva koristi za ono što su namijenjena, a to je oporavak u prvom redu gospodarstva, a onda i otpornost i gospodarstva i države, dakle i javnog sektora za buduće krize. Pristup koji ja ono iako je politika stvar dojma najčešće ovdje vidim, to je bitno je da dođu sredstva, odlično ne moramo ništa dodatno ulagati, izvrsno, ne moramo ih ni vraćati, što kažem da nije točno. Idemo sad prvo koristiti ova sredstva pa idemo koristiti bespovratna sredstva pa ajmo vidjeti što možemo financirati što nismo financirali, no međutim taj pristup ne osigurava dugoročno niti otpornost, niti oporavak, a nit tranziciju hrvatskog gospodarstva. I mi ćemo danas ovdje, tj. vi ćete danas ovdje tko još nije raspravljao cijelo vrijeme raspravljati, ali zapravo utjecaj na sadržaj ovog dokumenta neće bit. Dakle, imate jednu dobru knjigu koja se zove „Besmisleni poslovi“, tako da ćemo mi vjerojatno danas svi biti u nekom besmislenom poslu. Dakle, plan je više-manje izrađen, svi akteri društva su više-manje kao što vidimo nezadovoljni, osim Vlade, a naša tema je danas informacija o sažetku plana, pasivni smo promatrači baš kao i gospodarstvenici i ostali, nazovimo ih dionici društva. Znači ovaj je dokument vrlo napisan autarkično, sam za sebe, sredstva raspoređena bez ikakve analize, analizu nisam vidio nigdje, čak nema je na nekim portalima i ne razumijemo i ne shvaćam zapravo učinak tih sredstava. E sad ću citirati čak i premijerovog savjetnika za gospodarstvo koji je mahao s onim materijalom danas ujutro oko 11 vjerojatno, kaže on da tek slijedi procjena koliko će provedba plana utjecati na gospodarstvo. Dakle prvo nešto pišemo pa radimo procjenu, apsolutno krivo. I dakle kak se veli u narodu reć, vrag je detaljima, a detalja u planu nema. Dakle, najjednostavnije ha to je recimo čak mogao kolega Ćorić ili kolega Marić vjerojatno malo podučit, neću reć g. Plenkovića vjerojatno g. Savića, postoji nešto što se zove u ekonomiji oportuni … trošak ili opcijski trošak. Što to znači? Znači ako ubacite kapital i rad u neku mogućnost A dakle vi gubite mogućnost ulaganja u opciju B, što znači da će vam faktori proizvodnje ostati zaključani, a ovo što sam ja vidio je ulaganje u infrastrukturu, a tu su vam stope povrata jako, jako duge, 20, 25 godina, a ponavljam, ovo se zove plan oporavka gospodarstva. I koji smjer ja ovdje iščitavam? Građevinski sektor i pod navodnicima IT ili aplikacije. Koje su posljedice toga? Ajmo svi zajedno pratit, tu neću davati političke procjene kao što se ja volim malo sa Andrejom malo zezati, dakle tu ću davati ekonomsku procjenu. Ajmo promatrat svi šta se događa sa cijenom građevinskog materijala u Hrvatskoj, da li će ona ostati ista ili je već počela rasti? Vrlo jednostavno, ona je počela rasti. I koja je još ovdje žalosna činjenica? Da je to nažalost većina stvari koje dolazi, dolaze iz uvoza, a imate ćemo problem i sa građevinskom radnom snagom koje u Hrvatskoj više nema. baš me zanima kako će se riješiti u sljedeću godinu ili dvije godine taj problem. E sad malo metodologije, a neću ulazit pretjerano u stručnu raspravu, to sam sa g. Savićem već obavio prije dva tjedna. Ok, znači do kraja travnja ovaj dokument ide na uvid Europskoj komisiji i Vijeću, znači imamo neke pro forme javne konzultacije pet do dvanaest, eventualni komentari isključivo kozmetičke naravi će biti, tako da mnogi neće ni komentirati što o njemu piše ni davati neke ozbiljne komentare što je zapravo krivo. E sad, sam sadržaj teksta, dakle to je jedna i poruka društvu, dakle Vladi smo važni samo mi kao Vlada, za društvo apsolutno nevažno. Dakle, Bruxelles je dao nama novac, mi napišemo neki dokument koji će u konačnici proći, nemojte se tog bojati. To je strogo administrativna forma koja će bit zadovoljena, birokratski će ona proizaći, imamo malo metodu copy-paste dakle kopirali smo iz prethodnih dokumenata, pa smo to malo pejstirali u ovaj dokumenat, imali smo lošeg redaktora. Dakle, u jednom dijelu dokumenta imate one ekonomske nebuloze o kojima sad neću pričati, a u drugom dijelu dokumenta imate recimo, recimo kod Ćorića to je fenomen, dakle imate dobro definirane ciljeve koje se tiču energetike, ono sa postocima, a s druge strane opet imate opet u njegovom resoru što se tiče zaštite okoliša tj. otpada nemate ciljeva, znači iz istog ministarstva. I šta se događa? Recimo HEP ima dobru službu, pa HEP odradi dobro posao, ovi drugi nemaju pa ne odrade dobro posao, dakle copy-paste. I još nam se pojavljuje taj naš mitski dokument od 700 stranica, tu je mahano s njim, pa nemam pojma da li ćemo ikad to vidjeti. I sad da se vratim na ključno pitanje. To vam je apsorpcija, da li mi možemo u sljedeće dvije godine povećati apsorpciju eu fondova? Znači 2014.-2020., Hrvatska vam je imala 12,6 milijardi EUR-a, a po podacima da budem točan, evo dakle izvađeni 9.4.2021., piše ono spend žuto, znači koliko je Hrvatska uspjela potrošiti, točno smo na 50%. Dakle, izvor vam je, podaci iz kohezije i … [[Govornik se ne razumije]] dakle ovo su europski podaci, nisu moji. Dakle 50% nam je bila apsorpcija i sad se ja baš pitam koliko i kako ćemo mi uspjeti dakle uopće realizirati ovu mogućnost koja je vrlo važna za oporavak hrvatskog gospodarstva? I sad da zaključim, dakle imamo jednu birokratsku samodopadnost i imamo one rečenice koje su točne ili nisu, jel neko voli Hrvatsku i jel neko ne voli Hrvatsku, al ako je ta ljubav [[Upadica: Vrijeme]] koju ima Andrej Plenković ja kažem [[Upadica: Vrijeme]] hvala, baj, baj.
Baj, baj, doviđenja. gđa. Mrak-Taritaš i onda gđa. Puljak ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, kolegice i kolege. Najprije ću duboko udahnuti i reći uh, a ona krenuti. Ovaj plan premijer je predstavio znate kad? Na 1. travanj ili 1. april i to je nažalost sve što o tome treba reći. Dobro je šaliti se na svoj račun, ali radi se o jednom potpuno neozbiljnom pristupu i jednom ozbiljnom poslu. Od prošle godine upozoravam i pitam se kad ćemo plan konačno vidjeti u saboru? U srpnju je naš premijer Plenković obećao da će ga predstaviti saboru do kraja godine. Obećanje je kao i uvijek bilo lažno. Sabor je mjesto gdje ste izabrani g. predsjedniče vlade i vaša nesposobnost da pokažete elementarno poštovanje prema najvišem tijelu ove države i predstavništvu građana je sramota i za to nema blaže riječi. Niste se imali potrebe konzultirati niti sa zakonodavnom vlašću niti s građanima o tome na što treba potrošiti 6,3 milijarde bespovratnih EUR-a i još 3,6 milijardi zajmova iz Mehanizma za oporavak i otpornost, ukupno 75 milijardi kuna. A onda ni to nije dosta bezobrazluka, pa nam se soli pamet o tome da to što sad raspravljamo u saboru o Informaciji je zapravo vaša dobra volja. Prigovarate da opozicija nije dala konstruktivne prijedloge, kao da je to posao opozicije, sami ste htjeli biti vlada, pa onda treba preuzeti i odgovornost. Kao da biste uopće pitali za nečiji prijedlog i kao da biste išta tuđe prihvatili. Hvale se vaši jurišnici g. Plenkoviću tu po saboru da smo dobili najviše u odnosu na BDP. Pa naravno da smo dobili najviše kad smo najlošiji. To stvarno nije nešto čime se pametni ljudi hvale. I onda šlag na tortu. Počeli ste nas opet učiti kako se voli Hrvatska. HDZ je uvijek svoje promašaje i gluposti skrivao učeći druge kako se voli Hrvatska. Ja stvarno mislim g. predsjedniče vlade da vaši stranački kolege koji su se pobojali da ćete vi nešto promijeniti u stranci mogu mirno spavati. Zaista nemaju razloga za brigu. I nakon svega, evo u saboru s Informacijom o sažetku. Ta besramnost je zapravo nevjerojatna. U mnogim europskim zemljama premijeri su od jeseni počeli predstavljati planove, g. Plenkoviću vi ste svoj odnijeli u Brisel, raspravili ga s nekim svojim europskim i stranačkim kolegom i to je to. Svojim građanima ga ne želite pokazati, ali na vašu nesreću i iz sažetka se jasno vidi da se radi o lošem dokumentu. Kad ga čovjek otvori počne kašljati koliko prašine ima na prastarim projektima koji ste u njega ugurali. Kao da ste skupljali projekte koji su godinama skupljali prašinu u pojedinim ladicama stolova ili ormarima i onda rekli eto izvukli smo iz naftalina izvučene ideje, one su sad zelena i digitalna tranzicija i pola će ići na gospodarstvo. Mogli ste se barem pogledati i ugledati na tranziciju kako rade neke zemlje koje su uspješnije od nas. Referirat ću se samo na 6 milijardi kuna za obnovu jer istovremeno velika nada, naš ravnatelj Fonda za obnovu je izjavio da ne zna hoće li potrošiti i ovih 600 milijuna EUR-a iz Fonda solidarnosti koji se već mjesecima negdje od sredine prosinca kisele na računu vlade, a od obnove niste jednu ciglu pomaknuli. Još malo pa će od potresa koji je zadesio Grad Zagreb proći 13 mjeseci, niti jedna jedina opeka nije pomaknuta u smislu cjelovite obnove i tu svaka nada da će se ovaj plan koji se zove Plan oporavka i otpornosti zaista krenuti i primjenjivati. Pametna zemlja, jasno iz ovih nedaća vidi koji su joj problemi i predvidi način na koji će izaći iz tih problema, ali nažalost bojim se da ćemo priliku propustiti. Prilika za Hrvatsku je velika, ali kad ju jedanput propustite grešku će puno generacija koji slijede trpiti. Hvala.
Hvala, zahvaljujem predsjedavajući, zahvaljujem i službama Dakle, evo o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti govorila sam nešto i na Odboru za financije, nešto malo i jutros na Odbor za znanost. Na Odboru za financije ušli smo u veliku polemiku oko toga dakle da mi oni, mi koji kritiziramo ovakav Plan, koji općenito kritiziramo poteze Vlade, volimo li ili ne volimo Hrvatsku, nisam htjela dakle da se Odbor završi sa mišlju dakle onih koji kritiziraju da ne vole Hrvatsku. Mislim, evo, pozivam svih da zaustavimo se i prekinemo, odnosno uglavnom vladajuću većinu da prekine sa tom retorikom da onaj koji kritizira ne voli vlastitu zemlju. Upravo zato što kritiziramo, upravo zato što nam je stalo, zapravo, kritiziramo i ono što je loše nastojimo popraviti. Dakle, nacionalni plan, odnosno Informacija o skici nacrta Nacionalnog plana za oporavak i otpornost, o tome dakle danas razgovaramo, ne o samom Planu, već o skici nacrta. Zašto nismo dobili cijeli Plan na uvid, već evo, ovako smo ga vidjeli, kako je netko rekao, kao da nam se ukazala Gospa u Međugorju, vidjeli smo ga ovako izdaleka i vjerujemo evo, da postoji tih velikih 700 strana tog dokumenta, zašto najviše predstavničko tijelo, zašto zastupnici u Saboru nisu zaslužili da vide svih 700 strana dokumenta i da onda možemo na nekakav relevantan način i komentirati i davati kritike na taj dokument, evo, ostaje nejasno. Svi se pitamo, ali nismo zaslužili odgovor. Isto tako, postavila sam pitanje premijeru, zašto smo, odnosno hvale se, hvali se premijer, hvali se Vlada da smo dobili najviše sredstava u odnosu na BDP u odnosu na sve ostale zemlje, dakle Hrvatska je dobila najviše. U krugu smo zemalja Bugarska, Grčka, Portugal, Slovačka, a pri dnu te ljestvice, one zemlje koje su dobile najmanje su Švedska, Austrija, Nizozemska, Njemačka, Danka, Irska, i najmanje, Luksemburg. Zašto nismo u društvu Danke i Irske već smo u društvu Bugarske i Grčke? Dakle vrlo je dobro da smo dobili, uopće ne komentiram tome, dobro je da smo dobili ovoliko sredstava, ali zašto smo u tom društvu, ajde, upitajmo se. Zahvalimo evo, 30 godina Hrvatske, nakon 30 godina Hrvatske, najsiromašnija smo zemlja, najslabije razvijena, najviše nam treba novaca, pa naravno da ćemo najviše novaca i dobiti. Dakle ja bi volila, ne znam za vas, ali ja bi volila da smo nakon 30 godina vlastite zemlje, da smo među, u društvu Irske, u društvu Danske, pa da nam ne treba toliko novaca, ali evo, očito nam treba da sustignemo druge zemlje u Europi, treba nam ovoliko novaca i evo, odlično što smo ih dobili. A to evo, za vas znači evo, ne znam, ne volimo svoju zemlju pa smo eto, ljuti što imamo ovoliko novaca. Ne, nije to tome tako, drago nam je što smo dobili ovoliko novaca, ali nam nije drago da nam ti novci ovoliko trebaju jer su, razlog je zapravo naše opće ekonomsko zaostajanje, veliki zapravo pad radi ove Covid krize. Ono što je primjedba Udruga poslodavaca, to je da oni kao socijalni partneri nisu sudjelovali u izradi ovog dokumenta. Nekoliko, čini mi se, samo 2, 3 sastanka koji su bili zapravo nekakva pokazna prezentacija, ne mogu se označiti kao konzultacije i suradnja na izradi ovog dokumenta. Ne znamo kako će se raspodijeliti novac između javnog i privatnog sektora jer je i u ovoj komponenti gospodarstvo i zelena tranzicija čija je alokacija 54% tu su zapravo ključne riječi energetska tranzicija, prometni sustav, gospodarenje otpadom, vodno gospodarstvo, dakle ponovo govorimo o javnoj infrastrukturi. Javna infrastruktura, javni sektor, koji je u nas, je li, pod kontrolom politike u kojem vlada korupcija, klijentelizam, na kraju su i uzrok siromaštva cijele države. Dakle što ćemo na kraju dobiti? Stavljanjem bespovratnih milijardi ponovo pod političku kontrolu, evo, vidimo gdje nas je to dovelo nakon 30 godina vlastite države. Hvala.
Sada je na redu gđa. Vesna Vučemilović koja će govoriti ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Kao što sam danas već rekla, ne volim se ponavljati, ali možda i nije loše. Mi naravno, danas raspravljamo o dokumentu koji u biti nismo vidjeli, osim što smo ga vidjeli onako na udaljenosti par metara, pokazao nam je gospodin, on je očigledno za uski krug odabranih ljudi i cijeli taj dokument je u biti rađen u jednoj atmosferi tajnosti. Ne znam zašto je to bilo tako, pa svima nam je u interesu da napravimo što kvalitetniji i što bolji dokument. Možda će nam se opet prigovarati što nismo dali nekakve inpute, ali na što da damo inpute? Na sažetak? Ako nemamo cjeloviti dokument, teško je dati uopće i primjedbe. Možemo se osvrnuti, činjenica je da Vlada očigledno nema povjerenja u nikoga, osim u provjerene činovnike, u birokratski aparat koji će onda opet postali armiji činovnika u institucije EU jer oni valjda znaju bolje što je dobro za Hrvatsku i što treba Hrvatskoj od uglednih ekonomista, poduzetnika, strukovnih udruženja koji žive i rade ovdje u Hrvatskoj i koji vole Hrvatsku jer da ju ne vole i da nije tako, već bi odavno odselili jer mogu birati u kojoj će državi živjeti. Sažetak je poprilično općenit, budimo realni i prepun je onog što piše već u dokumentima koje smo nekoliko puta imali prilike čitati što u dokumentima koji dolaze iz EU-a, a što u raznoraznim strategijama koje su uostalom i bile osnova za ovaj sažetak a valjda onda i za cjeloviti dokument. Koliko su neke stvari koje su važne u EU primjenjive na RH, to se najbolje vidi u principu iz pokazatelja postojećeg stanja gdje smo mi gotovo u svim područjima ispod prosjeka EU-a. Ono što je u ovom dokumentu dobro je rečenica iz zaključka koja kaže „I ova je kriza još jednom ukazala na ključne strukturne slabosti domaćeg gospodarstva kao i na potrebu za unaprjeđenjem kvalitete institucija i javnih politika“. Tu se svi slažemo. Ali, već kod toga kako bi se taj problem trebao riješiti, ode autor u zavjetrinu državnog intervencionizma pa tvrdi kako se očekuje da će javne investicije u narednom razdoblju generirati više stope rasta te istodobno ojačati potencijal rasta čitavog gospodarstva. Znači i dalje je naglasak na javne investicije kojih u ovom dokumentu mada u naznakama, ima napretek. Željeznice, vodovod, kanalizacija a moj apsolutni favorit je izgradnja nove skele Križnica u općini Pitomača. Ako me niste dobro čuli, u pitanju je skela. Ako nam skela ne digne stopu rasta u 21. st., e onda smo stvarno u problemu. Kao da će nam vodovod i kanalizacija otvorit nova radna mjesta. Mislim da neće. Dok se dovede voda i kanalizacija do svakog mjesta, više neće biti ljudi koji će se moći prikopčat na tu mrežu koja se širi a ovi što ostanu, plaćati će vodu nekoliko puta skuplje nego što je to sada. Ako niste primijetili kolegice i kolege, ljudi odlaze. Dok mi kopamo, cijele porodice se sele i odlaze u neke druge države živjeti i raditi. Moram postavit pitanje tko će se voziti tim vlakovima, tim autoputevima koje smo izgradili a veći dio godine nam zjape prazni? Pogledajte samo koliko vozila prođe Slavonikom, pogledajte malo taj podatak, vidjet ćete porazne brojke. Ta cesta zjapi prazna kao i okolna sela a možda bi setom cestom netko i vozio kada cestarina ne bi bila suludo skupa za lokalno stanovništvo. Ono što posebno zabrinjava je naznaka koja se nadzire kroz ovaj sažetak a to je da će država majka distribuirati sredstva podobnima i kreirati pobjednike i gubitnike na tržištu kroz bespovratna sredstva. To kao da je pisao iz Radničke fronte, pa sam uvjerena da je gđa. Peović uživala dok je čitala ovaj dokument. Do kraja ove godine ili početkom iduće, iz plana za oporavak trebalo bi stići oko 900 milijuna eura ili 6,7 milijardi kuna. Ukupno se radi oko nekih 49 milijardi kuna. U isto vrijeme, hrvatski građani u hrvatskim bankama imaju 220 milijardi kuna štednje. Radi se o iznosu koji je značajno veći od ovog oko kojeg se digla tolika graja i galama pa moram postaviti pitanje kako to da mi našim stanovnicima ne nudimo dionice brojnih tvrtki u državnom vlasništvu a ima ih preko 300? Zašto se recimo Ledo prodao u paketu i znam, odmah ćete mi reći, to je privatna tvrtka ali dajte me malo podsjetite, tko je ono pisao lex Agrokor? Da nije gđa. Dalić koja sada vodi Podravku a bila je ujedno i konzultantica pri izradi Nacionalne razvoje strategije? Ili ste možda mislili da smo zaboravili aferu Borg u kojoj su konzultantima plaćeni milijunski iznosi? Ako pogledamo Nacionalni program reformi za 2021. g., opet se ponavljaju iste fraze kao i u ovom dokumentu i ono što nedostaje a to je jasna alokacija sredstava po korisnicima. Ulaže se u infrastrukturu a interesantno je da je to naglašeno i u djelu koji se odnosi na znanosti i istraživanje. Znači, gradit ćemo škole, vrtiće i studentske domove. Nije ni to loše ali neka mi netko objasni kako će izgradnja studentskog doma pomoći podizanju kvalitete visokog obrazovanja? To će zasigurno povećati dostupnost obrazovanja svim stanovnicima neovisno o socio-ekonomskom statusu ali uistinu nema apsolutno nikakvog učinka na kvalitetu obrazovnih programa visokoškolskih ustanova. Slično je i u djelu koji se odnosi na zdravstvo, opet još malo objekata a već sada imamo dovoljno praznih objekata po manjim mjestima koji zjape prazni jer nema liječnika, nema stomatologa, nema tko raditi na brojnim aparatima koje smo kupili. Ono što moram pohvaliti, dio je koji se odnosi na poljoprivredu. Jedino sumnjam da će se i to provesti kako treba jer i kada je nešto dobro, ova Vlada je u stanju u provedbu to odvesti u pogrešnom smjeru. Sadržajno, taj dio je dobro oblikovan, ali iznos je daleko manji od iznosa koji je npr. za pravosuđe u kojem su opet građevinski radovi, izgradnja Trga pravde. Kako će na reformu pravosuđa utjecati činjenica da će svi suci, odvjetnici, službenici itd., biti samo na jednom mjestu na Trgu pravde? Možda će nekom novom Zdravku Mamiću biti još lakše potkupiti suce kada su na jednom mjestu. Ići će brže. Nema više hodanja od jedne zgrade do druge. Iskreno, očekivala sam ipak malo više od ovog dokumenta o kojem ovisiti budućnost generacija koje dolaze. Možda da smo imali na uvid cjeloviti dokument, moje razočaranje ne bi bilo ovakvo. Ali možemo ga vidjeti samo na pristojnoj udaljenosti i kao što bi u audiciji reklo, „može ali iz moje ruke“. Domovinski pokret kao odgovorna stranka ne može ovo podržati jer je to još samo jedan u nizu dokumenata vrlo upitne provedbe, a iskreno, ne znam ni što bi trebali podržati. Dobili smo Informaciju o sažetku, cjeloviti dokument nismo vidjeli, pa i ova rasprava polako postaje nekako bespredmetna, ali i ovo što smo vidjeli u naznakama, uvjerava me da ćemo imati još manje tržišne ekonomije, još više utjecaja države koja će gušiti slobodno poduzetništvo i to mi se nikako ne može svidjeti niti to možemo podržati.
Da, izvolite, u ime predlagatelja ministar obrazovanja, izvolite. Izvolite ministre Fuchs.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo, ja sam pustio da određeni broj izlagača, odnosno predstavnika klubova kaže svoje, pa bih samo eto, nekako, zaokružio do sada dio rasprave. Ono što želim reći je da smo čuli pro i kontra argumenata, kritika, pohvala s jedne strane i nekako stičem dojam da bi mogli reći u jednom dijelu, kritike idu na način da svi skupa možemo, odnosno pojedinci, ne možemo napraviti ništa, ali svi zajedno možemo zaključiti da se ništa ne da napraviti ili nešto sličnoga, jer kad imamo nekakav dokument koji je cjelovit, onda ćemo ga raščlaniti, raskasapiti do kraja pa ćemo se onda boriti oko svake rečenice, onda ćemo reći zašto nije dato nešto u sažetom obliku nego je tako opširno napisano, sad kad se daje u sažetom obliku, kad se daju naglasci na to gdje će se alocirati određena sredstva, sad to opet nije dobro. Ja mislim da je u principu razlika između ovog dokumenta koji je ovdje predstavljen, bez obzira što su, naravno tu unutra i sadržani neki elementi koji su već i ranije bili diskutirani, ali sjetite se, ja mislim da i u ovom Domu puno dokumenata bilo raspravljeno i reformskih i nekakvih drugih koji su imali jednu jedinu manu. U ovom trenutku, ovo je prvi jedan reformski program koji je utemeljen na financijama i na sredstvima koja su potrebna da bi se određene reforme mogle provesti. Mi možemo svi razgovarati o reformi obrazovnog sustava, o tome da bismo željeli ovakav ili onakav obrazovni sustav, da bismo željeli da su djeca bolja po rezultatima na natjecanjima, da nam je visoko školstvo usmjereno u onom dijelu proizvodnje vrhunskih stručnjaka, modernih tehnologija, ali i svih ostalih područja, međutim, da bismo to sve skupa to napravili, da bismo došli do toga, moramo imati nekakav novac, mi moramo osigurati djeci da mogu ići u škole na način da idu u jednoj smjeni, a u školama borave u cjelodnevnoj nastavi, da povećamo onaj broj sati koji su potrebni kako bi oni stekli ona znanja i preduvjete koji ih onda iz ovih osnove škole prebacuju u srednju školu i kasnije na visokoškolske institucije i rezultiraju konačno usvojenim znanjima, vještinama i ishodima potrebnim za život, a i za nekakva buduće izazove koji ih čekaju u životu. Tu smo u ovom području naravno, predvidjeli i zato je to dokument od posebno, čini mi se, važnosti, barem što se obrazovanja tiče, 15% mogućih sredstava, što je prilično veliki iznos, iako ja naravno da bih ja kao ministar znanosti i obrazovanja bio zadovoljniji da je on i daleko veći, ali je ovaj to jedino što je bilo moguće u ovom trenutku izbalansirano napraviti i staviti ciljane naglaske na pojedine sustave. Osigurati predškolske institucije da sva djeca u Hrvatskoj mogu ići u predškolu, koja postaje obavezna, da mogu ići u jednoj smjeni, da mogu povećati broj sati i time biti uspješniji na, u stjecanjima znanja i usvojenim vještinama. Jednako tako, da možemo opremiti škole do one razine koje, na kojima se treba zasnivati moderno obrazovanje. Isto tako, kad se govori o visokom školstvu, naglasak nije stavljen na nešto općenito, na nešto unaprijedit ćemo, nego dapače, vrlo ciljano, na digitalnu, digitalizaciju visokog obrazovanja, koja je u konačno u proteklim nekakvim vremenima, a što smo identificirali, bila na neki način zapostavljena, a to se pokazuje koliko je to važno i u ovim epidemiološkim situacijama koje nisu zahtjevne. U području istraživanja i razvoja, ponovno je naglasak stavljen u više-manje na onaj dio koji može osigurati zamah i gospodarstva, dakle na aplikativne znanosti, na istraživačke znanosti, na start-upove i sl., međutim, isto tako nije zaboravljen ni onaj dio koji se odnosi na društveno-humanističke znanosti, mislim da je bilo rečeno i da je interdisciplinarnost na određeni način zapostavljeno, nije. Postoji rečenica koja vrlo konkretno kaže da će omogućiti razvoj karijera i istraživača i razvoj bez nepotrebnih administrativnih kriterija koji sprječavaju interdisciplinarnost i to time doprinijeti naravno, [[Upadica: Vrijeme, oprostite, vrijeme.]] razvoju i okupljanju. Hoću reći da je ovo inicijativa [[Upadica: Ministre Fuchs, vrijeme, nažalost.]] koja zaista daje dodatni zamah reformskom procesu uz sva ona raspoloživa sredstva koju redovitim programima stoje na raspolaganju.
Hvala. Nemojte otić, nemojte otići, evo, imate dosta replika pa onda ćete moći nastavljati. Samo da vas izvijestim da nakon replika, kad ćemo iscrpiti replike, 10 minuta epidemiološke pauze. Prva replika gđa. Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Evo, poštovani ministre, jedno od reformi, jedno od vječnih reformi ove države koju ste naveli i ovdje je strukturna reforma sustava odgoja i obrazovanja. Evo provodimo je već nekih 20.g., jedini problem je što se nije dogodilo. I sad ono što mene zanima je da u reformi imamo strukturnu reformu sustava odgoja i obrazovanja, pod investicijama imamo isključivo investicije koje se tiču kapitalnih ulaganja u škole, izgradnja i dogradnja, rekonstrukcije itd. Konkretno moje pitanje je gdje je kurikularna reforma, da li se od nje u potpunosti odustalo, zašto se ona uopće ne spominje u ovom dokumentu, zašto se eksplicite u investicijama ne spominju investicije u ljude, dakle u nastavnike i svo ono drugo osoblje koje nam je potrebno da bi zaista se provela strukturna reforma sustava odgoja i obrazovanja jer se reforme ne provode u ministarstvima nego se provode u školama, zašto ništa od toga u ovom dokumentu nije objašnjeno? Hvala.
Fala. Izvolite odgovor.
Dakle, kad govorimo o kurikularnoj reformi njoj u ovom dokumentu nije u principu mjesto. Kurikularna reforma se provodi i dalje, dokumenti se izrađuju, samo zbog ja bih rekao ipak pandemije i prelaska učenika sa jednog oblika nastave na drugi ona je na neki način ispala iz fokusa javnosti ili interesa i neke druge teme su očito prekrile taj segment. Dakle, radi se, provodi se i slijedeće godine bit će i ovih završnih par razreda prevedeno u sistem po novom obliku izvođenja nastave sukladno kurikularnim dokumentima. Radi se naravno i priprema provjere, ono što smo bili obećali znanja učenika i kvalitete dosada napravljenih promjena, međutim ponovno imamo određeni problem sa pandemijom i slično, ali to nije predmet ovog dokumenta nego je predmet nekih drugih dokumenata koji se itekako i dalje rade.
Fala. gđa. Bedeković.
Hvala lijepa. Poštovani g. ministre, kao što ste i sami rekli, dakle ova komponenta obrazovanje, znanost i istraživanje je jedna od 6 komponenti Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i na nju se odnosi kao što ste i naglasili negdje oko 15% dakle ukupnih sredstva, to je negdje oko 7,5 milijardi kuna. Ova komponenta ima dvije bitne potkomponente, jedna je od njih dakle reforma obrazovnog sustava odnosno sve ono što se odnosi na strukturne reforme u odgojno obrazovnom sustavu. Mene zanima srednjoškolsko obrazovanje i obrazovanje odraslih s obzirom na činjenicu da gimnazijske programe nama trenutno pohađa negdje oko 30% učenika što je među najnižim udjelom u odnosu na prosjek zemalja članica EU, negdje prosjek je otprilike 52%. I jednako tako ovi strukovni programi, imamo 70% učenika, što je u redu, zanima me koje su predviđene reformske intervencije upravo u ovom dijelu sustava srednjoškolskog obrazovanja i obrazovanja odraslih?
Fala lijepa. Izvolite ministre.
Hvala lijepa na pitanju. Da u pravu ste cijenjena zastupnice apsolutno. U Hrvatskoj struktura je negdje oko 30% djece ili učenika upisuje gimnazijske programe, a ostali dio najčešće odnosno ne najčešće nego gotovo svi ostali upisuju neki oblik strukovnog obrazovanja. I što se tiče obuhvata djece tu smo vrlo visoko na ljestvici europskih zemalja po pitanju koliko djece nastavlja školovanje nakon, nakon onog osnovnog obrazovanja. Međutim, s ovim odnosom ne bi smjeli biti zadovoljni. Program koji je ovdje predstavljen u segmentu srednjoškolskog obrazovanja upravo ide za time da se formiraju centri visoko opremljeni novim pomagalima i načinima poučavanja da bi se dodatno privukla naravno djeca u ovaj strukovno obrazovanje jer samo izvođenje strukovne nastave nije, nije cilj da oni nastavljaju dalje u prvom redu na visoko školskim institucijama već da steknu obrazovanje i krenu na tržište rada, a samo u nekim posebnim varijantama odnosno sukladnim zanimanjima je, tako je inače uobičajeno u svijetu, oni nastavljaju dalje na visoko školskim institucijama dok gimnazijski programi ih u prvom redu kvalificiraju za, za sveučilišta.
Hvala, oprostite, odavno smo prekrdašili s vremenom.
Pazit ću sad.
Moja krivica. gđa. Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, pa ja bi se dotaknula još jedanput lošeg sustava predškolskoga odgoja. Naime, već dugi niz godina u osječkim vrtićima, osječki vrtići su kratki za 5 vrtićkih i jednu jasličarsku skupinu, znači to su podaci iz 2020.g., pretpostavljam da će isti podaci bit i ove godine nakon što završe u svibnju natječaji za upis. U vrtićima je skupina po prosjeku djece 23 dok je jasličara po skupini od 15 do 20 po jednoj odgajateljici u smjeni. Da li razmišljate, da li ćete rješavati taj problem i kada, u kojem periodu? I drugo pitanje, što se tiče upisa djeteta u vrtić, da li ćete izmijeniti kriterije upisa misleći na to da se bude prestala praviti diskriminacija prema djeci kod kojeg je samo jedan roditelj zaposlen? Hvala.
Fala. Izvolite odgovor.
Dobro, ova vaša pitanja su djelomično sadržana u ovom dokumentu o kojem danas govorimo. Ja sam spomenuo da ovaj plan reforme obrazovanja pretpostavlja i izgradnju vrtićkih kapaciteta samim tim što zadnja vrtićka godina ili godina prije upisa u osnovnu školu postaje obavezna predškolska ili ako hoćete nulta godina i onog trenutka kad tako nešto, kad pristupite takvom obliku obrazovanja onda morate osigurati te kapacitete na razini kompletne države. Prema tome, da, taj segment je uključen ovdje unutra. Kad se razgovaramo o grupama, o problemima koji se nalaze u predškolskom odgoju, to je dosta kompleksno pitanje i razgovarat ćemo u kontekstu izmjene Zakona o odgoju i obrazovanju, pogotovo predškolskom jer znadete da je to u ingerenciji lokalne uprave i samouprave i tu se trebaju napraviti određeni pomaci kako bi se to harmoniziralo.
Fala. gđa. Puljak.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, rekli ste na početku kako uvijek su kritike ako je dokument opširan, onda zašto nema sažetaka, ako je sažetak, zašto nemamo opširan dokument, možda je rješenje da imamo zapravo i jednu i drugu verziju. Da vidimo i cijeli dokument kojega sad ne vidimo i ovakav sažetak, to je samo onako primjedbica jedna jer kaže se prva radna verzija ovog dokumenta čak je bila na 120 milijardi kuna pa je onda rezanjem u dogovorima sa Europskom komisijom, došlo do 49, no dobro. Kao što sam rekla jutros na odboru, u djelu ovom znanosti i obrazovanja nemamo zapravo što prigovoriti, osim toga je li, gdje su ljudi, gdje je i cjelovita kurikularna reforma, uvijek smo imali prije toga dobre stvari napisane na papiru, no nekako štekamo u implementaciji, znamo još evo kad se govori o jednosmjenskoj nastavi, još je davno ministar Primorac spominjao 2008. čak u državnom pedagoškom standardu tada usvojenog Saboru, bilo je predviđeno u svakoj školi i bazen.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Evo odgovor kratko i jasno. Hoću vam samo reći da u slučaju ovog dokumenta i onih nekih ranijih dokumenata, iza ovoga stoji konkretna financijska sredstva kojima se upravo ovo što je ovdje napisano, može ostvariti i to je bitna, bitna razlika između želja i mogućnosti. U ovom slučaju imamo želje koje su dobro usmjerene i financijsku podlogu da se one mogu zaista i realizirati.
Gđa. Vučemilović.
Hvala lijepa, predsjedavajući. Poštovani ministre, ja bih vas najprije pohvalila jer ste uspjeli ove školske godine jedan preko 70% vremena u školi, držati djecu u školi a ne na online nastavi i mislim da je to dobar put, stoga iskreno kao i netko tko radi u sustavu visokog obrazovanja, moram reći da mi se ne sviđa taj dio digitalizacije u sustavu visokog obrazovanja jer svi znamo da je takav način izvođenja nastave na neki način nužno zlo koje eto, prisiljeni smo u ovim okolnostima ali ne vidim to kao budućnost ni osnovne ni srednje a ni na fakultetima. Mene iskreno zanima isto jedan dio vezano za strukovna zanimanja, za srednju školu jer prema podacima MUP-a, nama uglavnom dolaze, mi nemamo dovoljno zidara, tesara, fasadera, armirača, keramičara itd., [[Upadica Radin: Hvala.]] i tu smo deficitarni u tim zanimanjima već jako dugo.
Hvala lijepa. Izvolite, odgovor.
Hvala. Jesmo, hvala lijepa, na ovo, evo sad će kolega Beroš reći, hvala lijepa na pitanju. Da, deficitarna zanimanja su upravo ova zanimanja gdje se znanja stječu u strukovnim školama i to je upravo i razlog zbog čega pokušavamo ta zanimanja atraktivnijima, a ovaj dio koji se kasnije regrutira u studentsku populaciju, pokušati generirati iz gimnazijskih programa. Kad govorimo o digitalizaciji, ovo je samo jedan od zbirnog naziva digitalizacije visokog obrazovanja, ali ne ono podrazumijeva samo jedino i isključivo kupovanje nekakve hardverske opreme koja će biti instalirana ili podijeljena ili kako god već hoćete visokim učilištima nego podrazumijeva i pojedine digitalne alate i izdavanje digitaliziranih visokoškolskih diploma, opremanje posebnih kabineta i jednako tako treninge i na neki način cjeloživotno obrazovanje učitelja za izvođenje online nastave i tome slično, [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] dakle, to je puno širi pojam nego puki hardver.
G. Prica.
Poštovani ministre, jedna od najvažnijih stvari za svako društvo, za svako gospodarstvo je naravno i da postoji obrazovani građani koji će time postati i obrazovani zaposlenici i radnici. Tako da sigurno su poražavajući oni podaci koji znamo za Hrvatsku, da na razini EU-a 11% ljudi sudjeluje, odraslih osoba u obrazovanju, u Hrvatskoj trostruko manje, 3,5%. To pogotovo govorimo sada kada smo nažalost zbog različitih situacija, imali smo veliko iseljavanje, došlo je do kao posljedica toga i do smanjenja nezaposlenosti iako je u nekim dijelovima hrvatska nezaposlenost visoka. Ali bez obzira na to, vidim da nam fali radne snage koja, fali nam jednostavno, fali u određenim segmentima gospodarstva, fali obrazovanih radnika. Nadam se da je ovo nešto čemu ćete posvetiti pažnju i da će to obrazovanje starijih osoba odnosno odraslih osoba napredovati i tu ne mislim samo na nezaposlene nego i na one koji već rade a možda bi se htjeli prekvalificirati.
Hvala, hvala. Izvolite, odgovor.
Dapače, cijelo jedno poglavlje ovdje se i odnosi na cjeloživotno obrazovanje koje možda u kontekstu nekakvog općeg poimanja, nije cjeloživotno obrazovanje ili prekvalifikacija nekoga sa jednog zanimanja na drugo nego je to de facto školovanje i praćenje svih trendova u određenoj struci kroz nekakav vremenski period i tu trebamo naravno napraviti puno više, plus naravno i mogućnost prekvalificiranja bez daljnjega. Ovim programom odnosno reformskim paketom, predviđeno je upravo i usmjeravanje u određena područja, u prvom redu je to naravno tehnika, prirodoslovlje, stem područje a nešto manjim djelom u društveno humanističkom području, međutim moram reći da ovo nije jedini i isključivi alat kojim možemo i ćemo raditi reforme u ovom sustavu nego na to naslanjaju i sredstva iz ESF-a i nekih drugih programa EU-a koja moraju biti komplementarna i ovo je samo kako bismo rekli na neki način, šlag na tortu.
Hvala lijepa. ... [[Govornik se ne razumije.]] obrazovanje, manje demencije, jel da, u svakom slučaju. G. Matula.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Uvaženi ministre, još nekoliko riječi u odnosu naravno, vi znate da sažet i cjelovit, da to nisu suprotni pojmovi, niste spomenuli ovako kako je rekla kolegica, opširan jer i opširan tekst može bit cjelovit kao i sažetak koji je nužno da bude cjelovit, da bude konzistentan, da bude koherentan. Ipak bi me zanimalo da mi barem jedan dokument koji je ova Vlada donijela za koji vi mislite da je bio, da je cjelovit, koji je donesen u Sabor. I druga stvar, vi se svakako sjećate vremena kada su nastavnici vodili djecu na koncerte, izložbe, na predstave, plesne, operne, kazališne, u kino. Danas vrlo rijetki to rade iako imaju mizerne plaće i jedva su se izborili za mizerno povećanje. Ne mislite li da bi u ovu komponentu obrazovanja bilo dobro da se na taj način spoji sa kulturom i da se omogući da ponovo djeca idu. To je sve.
Mislim i vjerujem da će onog časa kad više ne bude bilo ovakve ugroze u smislu pandemije i epidemioloških mjera djeca ponovo naravno ići u vrtić i ići u kino i u kazalište. Definitivno je to potrebno i to je sigurno jedan od segmenata bez kojih je teško zamislivo da bi netko od budućih građana bio dovoljno educiran u smislu općeg znanja i kulture da bi našao svoje mjesto pod suncem u svakom društvu, a ne samo našem. No, cjeloživotno, ne samo cjeloživotno nego već i samim time promjena paradigme boravka djece u cjelodnevnoj nastavi u odnosu na ovo što imamo sada otvara prostor upravo i za ove ostale aktivnosti tome i služi cjelodnevna nastava, posjetama i kulturnih i inih prirodnih vrednota koje trebaju steći tijekom svog obrazovanja.
Gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući, gospodine Radin, poštovani ministre bilo koji oblik reforme koji je od 2006. od kad sam zakoračio u osnovnoškolski obrazovni sustav je najavljen, trajao je znate li koliko, koliko traje djetetu sladoled, nešto kraće. Od pompozno najavljenog HNOS-a 2006. koji je se ugasio prije nego što je zapravo i započeo, a još manji efekt na sustav kao takav je ostavio. Kurikularna reforma koja je započela, pusto prikupljanje značkica ovoga ili onoga dakle ništa sustav kao sustav iznutra promijenilo nije. Ja vam neću sad ovdje govoriti o stvarima koje vi znate, a to je na koncu konca i materijalno-pravni status učitelja u školi, ravnatelja itd., itd., ono što ću vas pitati jest na koji vi način planirate provesti strukturne reforme i u vidu rasterećenja učenika kao takvih, a i u smislu vraćanja učiteljima [[Upadica: Hvala.]] ono što, vraćanja učitelja na ono mjesto koje im [[Upadica: Hvala lijepa.]] pripada, a to je poučavanje, a ne jedan administrativni stroj. Hvala vam.
Izvolite gospodine ministre.
Promjenama zakonodavnih okvira gospodine zastupniče i to na različitim segmentima ne samo jednom nego čitavim paketom promjena zakonskih propisa od predškolskog, pa visokoškolskog i istraživačkog dijela.
Gospođa Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre ispravno ste apostrofirali da ovih 6,3 milijarde EUR-a koje imamo na raspolaganju nije sav novac koji imamo na raspolaganju da to treba gledati cjelovito sa 24,5 milijardi EUR-a koje imamo na raspolaganju u okviru višegodišnjeg financijskog okvira. Tako primjerice milijarda kuna za poljoprivredu u ovom programu nije jedini novac koji imamo jer imamo još 4,5 milijarde EUR-a u višegodišnjem financijskom okviru. Kad govorimo o vašem resoru ovdje je posebno apostrofirano da će se jačati bolja povezanost strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih sa tržištem rada te da će se zbog uključivanja odraslih u sustav obrazovanja izdati 30.000 vaučera. Ono što mene zanima da li mi ovog trenutka raspolažemo sa egzaktnim podacima koje su nam potrebe na tržištu rada i hoće li kad govorimo o ovih 30.000 vaučera tu biti prostora i za privatni sektor koji se bavi obrazovanjem.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Sustav reforme obrazovanja ne radi razliku između društvenog i privatnog dijela obrazovanja. Dapače i one institucije koje se bave obrazovanjem odnosno imaju pravo javnosti, a u rukama su nekih privatnih institucija mogu se javljati na sredstva koja stoje na raspolaganju sa svojim programima pod uvjetima koja su jednaki za sve, za sve one koji budu sudjelovali. To je broj jedan. Ne, nemam točan i egzaktan podatak o potrebama u dijelu koji se odnosi na cjeloživotno obrazovanje. Ti se podaci naravno variraju i razlikuju ali sigurno je jedan od bitnih elemenata u izvođenju tih i nuđenju tih programa na tržištu.
Hvala. Gospodin Zvane Brumnić.
Poštovani ministre i ja i vi smo svjesni da je ovo najbolje što je Vlada mogla napraviti. Da je Vlada mogla napraviti bolji program odnosno bolji sažetak napravila bi ga. Ja sam apsolutno siguran da je moglo biti bolje, Vlada bi to i predstavila ovdje saboru u boljem obliku. Ovaj dokument pokazuje u stvari sposobnost odnosno nesposobnost ove Vlade i ovaj dokument pokazuje koje su vrijednosti koje ova Vlade cijeni. Ova Vlada cijeni vrijednosti kao što su prepisivanje starih programa, kada bismo to stavili na fakultet to bi bilo prepisivanje diplomskog ili doktorskog rada, pogodovanje pod navodnicima strateškim partnerima koji su obećali nešto sagraditi svojim novcima zato što smo im mi u nekom trenu nešto dali, a to je recimo INA, gdje je ona obećala da će iz svog kapitala sagraditi nešto što ćemo sada mi platiti, a trebala je to sagraditi zato što smo [[Upadica: Hvala.]] joj jeftino prodali našu naftu.
Izvolite odgovor.
Pa ne znam što bih odgovorio s obzirom da tu čini mi se nije bilo pitanje, nego je bilo više-manje konstatiranja. Prepisivanje, ako je netko protiv bilo kakvog prepisivanja onda sam to sigurno ja, nikada nisam ništa plagirao u životu pa tako nismo niti ovaj program. Tako da neću to komentirati na ovaj način, ali gledajte očito da nas čitav niz reformi samo učvršćuje u tome da nam je potrebna reforma obrazovanja odnosno diskusija i mene dodatno ovaj uvjeravaju u to da nam je potrebna obrazovnog sustava.
Gospodin Željko Pavić.
Poštovani ministre, vidim da smo se kroz vaše izlaganje zapravo i vi i gospođa Petir i ja složili u potrebama koje trebamo riješiti u školstvu u vezi radne snage koje će imati potrebu za budućnost. Radi se naime o tome da ćemo imati nova zanimanja koja će se pojaviti sa novim ulaganjima u industriju, u industrijsku proizvodnju, pojedine sektore i mi te ljude jednostavno trebamo stvoriti u školama. Nemamo ih gdje drugdje stvoriti nego moramo ih stvoriti u školama. Rekli ste i sami moramo se povezati sa tržištem rada, moramo vidjeti što je potrebno i u tom smjeru usmjeriti obrazovanje. E sad, da bismo mogli to napraviti moramo opremiti naše radionice, moramo opremiti naše laboratorije to iziskuje jako puno novaca. Moje je pitanje, da li postoji nekakav plan da se povežete sa lokalnim inkubatorima, sa poduzetničkim centrima, sa digitalnim inkubatorima, inovacijskim centrima digitalnim da bi se smanjili troškovi u ulaganje u školama?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Da, naravno da postoji to je jedan od ideja u onom dijelu koji se odnosi na strukovno obrazovanje i ne samo strukovno nego dapače i visokoškolsko obrazovanje gdje ćemo maksimalno poticati i forsirati suradnju između gospodarskih subjekata i obrazovnog sustava. Postoji i program kojim će gospodarski subjekti upravo i uć u sustav obrazovanja u strukovnom obrazovanju. Treba naš visokoškolski sustav usmjeriti u to da počnu kreirati nove studijske programe, ali ne studijske programe tako da jedni jedno sveučilište izvodi potpuno isti ili slični program i da se oni svode više-manje na onaj dio koji se pa neću baš reć kopira u smislu ishoda učenja, nego da uđu u programe izvođenja nastave u području nano tehnologija i ovih vrhunskih novih stvari koje u principu možda čak u Hrvatskoj nemamo, a bit će zanimljivi u budućnosti.
Hvala. Nemate više replika, hvala lijepa. I sada imamo pauzu do 16,30 sati, otvorite prozore, dugo nismo imali pauzu i vidimo se u 16,30.
Poštovane kolege jer nažalost kolegica nema sad idemo nastavljamo sa radom sa pojedinačnim raspravama pa će, pardon sa klubovima nastavljamo, pa će u ime kluba HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. U ime kluba HDZ-a želim dodatno pojasniti što Nacionalni plan oporavka je i zašto će ga klub HDZ-a poduprijet. Žao mi je da vidim evo samo jednog pripadnika oporbe, ali mislim da je radi javnosti bitno da mi to dodatno pojasnimo i zaključimo što je. Nacionalni plan oporavka dolazi u trenutku kada smo planirali europski proračun i u tom trenutku dešava se bez presedana covid kriza i pored standardnog proračuna za eu fondove odlučilo se još napraviti jedan dodatan iskorak i osigurat sredstva za reforme i otpornost i razvoj gospodarstva. Bez presedana 1800 milijardi eura na razini EU od čega je Hrvatska dobila 24,5 milijardi. Danas kroz ovaj Nacionalni plan oporavka govorimo o raspodjeli jedne četvrtine od toga 6,3 i još nam je ostalo tri četvrtine za raspravit, raspodijelit tako da me čudi da recimo sa SDP-ove strane dolazi kritika da je tu samo sažetak kada evo g. Grčić kojeg stvarno rijetko vidimo u Saboru, a i kada dođe u Sabor onda ne da odgovor zašto on nije poslao kada je SDP-ova vlada programirala europske fondove da nisu ništa poslali u Sabor, tako da s jedne strane kada su oni na vlasti ne žele u Sabor poslati ništa, a s druge strane kad su u oporbi žale se i da 80 stranca im nije dovoljno. Da odgovorim i na kritike gospođe Puljak da je Hrvatska ovoliko dobila jer nas sljeduje, jer smo najgore, najsiromašniji, nije točno. Evo tu sjedi g. Stipe Župan on će se dobro sjetit, a i g. Savić kada su došle prve projekcije za Hrvatske samo za eu fondove, Hrvatska je prešla u novi razred jer smo se sa eu fondovima razvili i prešli 60% prosjeka EU i radi toga smo trebali imati 1,8 milijardi eura manje, manje jel smo razvijeniji. Ali Vlada premijer Plenković u svim prilikama su istaknuli da je Hrvatska jedina koja je koristila samo jednu omotnicu i da bi mi morali dobiti barem onoliko koliko smo imali do sada. I upravo na osnovu tog argumenta smo dobili i Nacionalni plan oporavka koji smo prvi ili drugi u EU 12% BDP-a, bespovratnih sredstava i višegodišnji financijski okvir koji je veći nego prije, iako po onoj osnovnoj formuli nas je sljedovalo manje, što je uspjeh upravo vlade Andreja Plenkovića i tima koji je to pregovarao. Dalje treba svakako naglasiti da ova četvrtina sredstava koja je tu na raspolaganju se raspodjeljuje na određeni način, ostatak ide drugim mehanizmom i ova četvrtina mora se vezati na preporuke Europske komisije. Ona je predviđena za javne reforme i dobar dio država uopće, recimo Njemačka nema ništa za privatne poduzetnike. Mi smo, a to ću kroz raspravu sad i pokazat, maksimalno iskoristili da damo privatnom sektoru, ali da si osiguramo sredstva i za sve javne reforme, ali nam je još ostaje tri četvrtine za raspodijeliti. I ono što evo pohvaljujem i ministra Fuchsa da je uključio ovu reformu škola, to je bitno jer što se dešava? Iz standardnog proračuna ne možemo graditi škole, ne ide, ne može, protiv pravila. Iz Nacionalnog plana oporavka je i jutros je ministar Fuchs upravo izvijestio da smo i sportske dvorane klasificirali kao učionice i da će sve škole odnosno škole koje će se obnavljat i izgrađivat moći dobiti sportsku dvoranu. Isto tako zapošljavanje, treba cjelovito gledati oba fonda, ovdje je 1,5 milijardi kuna za zapošljavanje, ali u … višegodišnjem financijskom okviru imamo 4,5,6 milijardi kuna za zapošljavanje. Dakle, treba integralno gledati i jedan i drugi dokument, tako da mi je drago da je ministrica Tramišak izvijestila i o ovom drugom sektoru programiranju. A kao što sam rekao g. Grčić nije donio operativne programe u Sabor, mi budemo i to je premijer danas najavio. Ajmo sada reći da li tu nema dovoljno za gospodarstvo. To nije točno. Izravnih sredstava dolazi 30%, neizravno praktički sve. 54% ovog plana ide za gospodarstvo, izravnih potpora 6 milijardi dakle 30%. A znate šta ne ide gospodarstvu? 500 milijuna kuna za specijalizacije liječnika, za 500 novih liječnika u Hrvatskoj. I ono što smo sada pokazali ova Vlada je pokazala da ne samo da zna osigurat sredstva, već ima kreativu da ih kvalitetno i iskoristi. Pa koji su to projekti? Prva stvar 6 milijardi kuna direktnih potpora gospodarstvu, 47% čuli smo ministra Ćorića ide na zelenu Hrvatsku, na zelenu transformaciju više od 26% na digitalnu. Umjesto da … [[govornik se ne razumije]] kažemo super, da, želimo biorafineriju u Sisku, milijardu kuna, ta bi rafinerija, će povezati cijeli lanac proizvodnje poduzetnika i to je dobra stvar za Hrvatsku, to nismo čuli. Nismo ni čuli, isto tako, a to stvarno pohvale, evo Stipe i Zvone i svim ostalim da ste ispregovarali u preporukama Europske Komisije je jasno stajalo da trebamo dati nekoliko milijardi kuna na potpore za električne automobile. Jer smo među najgorima u smanjenu CO2 emisija u Europskoj uniji u prometu. Umjesto kupovine stranih automobila mi smo uspjeli isposlovati da damo milijardu i pol kuna za razvoj domaće pameti, projektu Rimac. Evo vidim da je tu gospođa Petir, 650 milijuna kuna ide na hladnjače za povrće i voće. Time ćemo našim, pogotovo malim proizvođačima, omogućiti da prodaju to povrće i voće kad je cijena najveća, a ne kada imaju na tržištu. Široko propusni Internet za sva područja Hrvatske, nema razvoja bez široko propusnog interneta. Cijela Hrvatska i ona najzabitija područja, najruralnija iz koje i moja obitelj recimo dolazi iz Imotskog, imat će široko propusni Internet. Vaučeri za obrazovanje, 300 milijuna kuna potpore poduzetnicima da obrazuju svoje djelatnike, time ćemo osim direktnih potpora omogućiti im da budu produktivniji, to je isto ulaganje u gospodarstvo. Digitalna tranzicija Porezne uprave, svi govore, nema reformi, nema reformi, evo, fiskalizirati će se, ne samo gotovinski promet, već i bezgotovinski promet. 7 domova za starije osobe, za 700 naših starijih sugrađana omogućit ćemo domove. Reforma srednjoškolstva, renesansa izgradnje škola, vrtića. I zato me jako žalosti da s jedne strane se kaže nema za gospodarstvo, kada evo Portugal, Španjolska, Estonija su tu na razini direktnog ulaganja u gospodarstvo kao i Hrvatska, no Litva je na 10 do 20%, Njemačka nula, Češka uopće nema tu metodologiju, a onda još dođu kritike da ono što se ulaže da je to neki paragospodarstvo, da to nije gospodarstvo, pa ako je izgradnja hladnjača za naše OPG-ovce, ako je izgradnja domova za starije, da osiguramo im te usluge, ako je izgradnja škola, vrtića, bolnica, 2,5 milijarde kuna za zdravstvo. Sada smo imali iz cijele ove omotnice milijardu, 700 milijuna kuna za zdravstvo, sada 2,5 milijarde. 500 novih specijalizanata, doktora znanosti, a posebice sam ponosan na 2,5 milijarde kuna za istraživanje i razvoj, da ćemo razvijati centre za transfer tehnologija, jasno piše u sažetku, 4 projekta, i razvoj karijera mladih znanstvenika. Kao bivši predsjednik Udruge mladih znanstvenika, stvarno moram reći da je to više nego za očekivati od onoga što sam, kad sam sudjelovao u različitim reformama znanosti. Tako da zaključimo, imamo 2,5 puta više sredstava nego što smo imali do sada. To je znanje ove Vlade, pokazala je Vlada da zna i na dobre projekte potrošiti, sredstva ima za sve, ovo je tek četvrtina i vidjet ćemo se svakako na raspravi o višegodišnjem financijskom okviru gdje ćemo raspravljati i ostale tri četvrtine. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj HSS-a i HSU u ime kojih će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče, cijene kolegice i kolege. Ovdje čujemo puno brojki, međutim te brojke ovise o tome, o našoj spremnosti o našem kapacitetu da li smo spremni ono što napišemo i realizirati, to nije baš tako jednostavno. Ni kreditna ni povratna sredstva bez realizacije onoga što planiramo napraviti neće nam biti dostupna. Ja imam dojam da se o ovome na neki način, da sve ove planove, strategije, nacrte rade ljudi ili koji djece nemaju ili im nije stalo do djece ili su ih već otpremili u inozemstvo. Pitam vas misli li ovdje na ovoj i u ovoj zemlji biti za 10 godina? Znaju li kreatori ovih dokumenata nešto što još mi ne znamo? Da se pakiramo? Što da na temelju ovih dokumenata kažemo svojoj djeci, unucima, prijateljima, da ih lažemo i kažemo bit će bolje ili da im kažemo iskreno, svako jučer bolje? Ne zbog ovih novaca, nego zato što mi starimo, zato što imamo problema, zato što imamo gospodarstvo u propadanju, zato što smo deindustrijalizirani, zato što smo država bez nade. Što da im kažemo? Pitam vas da li netko nakon ovoga će znati odgovor na pitanje kuda ideš svijete moj. Toliko za uvod. Ono što se konkretno tiče ovog nacrta i moje ocjene, ovaj nacrt je popis lijepih želja, kao i ambicija da se iskoristiti što je moguće više novaca iz Europske unije, što smatram i držim opravdanim. Neovisno o izvoru sredstava, dobro gospodarenje bi podrazumijevalo korisno i razumno korištenje svakog eura, odnosno još neko vrijeme svake kune. Osim toga, Nacrt plana otvara i puno, puno pitanja svojim namjerno prestručnim i nerazumljivim formulacijama mogućih aktivnosti kao i nekim aktivnostima koje su već viđene u našem društvu i na našem prostoru. Više bih volio da umjesto stupca glavni izazovi piše širi opis problema koji želimo riješiti na razumljiv, no razumljivo mi je da politički rječnik u predizborno vrijeme ne dozvoljava riječ problem. Osvrnut ću se na tri poglavlja koja su u fokusu mojeg političkog djelovanja i reći ću jednu rijetku pohvalu ili koju rijetku pohvalu te spomenuti aktivnosti koje su navedene, a nelogične su mi u formulaciji i putu kako doći do cilja i što se i kako želi to postići. Prvo poglavlje na koje ću se kratko osvrnuti je obrazovanje, znanost i istraživanje. Kako uopće ovo odrediti ako nemamo precizno definiran plan gospodarskog razvoja RH i povećanje razine obrazovanja društva u cjelini. Za cjeloživotno učenje i prilagodbu svih generacija moramo biti svi bez izuzetka, to je pitanje života i kvalitete života, moramo biti svi želimo li napredak našeg društva. Problem je definirati to kada su nepoznanica sadašnje stanje i projekcije budućih potreba na tržištu rada ili da budem precizniji da to ne bude uvredljivo za radnike, u svijetu rada. Naravno da su znanost i istraživanje ključni za napredak zajednice, no mi smo mala zemlja sa skromnim resursima i moramo strogo definirati područja ulaganja. Nećemo se ponašati kao Amerika ili neke jake ekonomije u svijetu. Zatim drugo poglavlje za koje sam zainteresiran je tržište rada ili svijet rada i socijalna zaštita. Ono što sam našao dobro u ovom nacrtu je namjera oživotvorenja projekta vaučera za obrazovanje, do obrazovanje specijalizaciju, stjecanja formalnih i neformalnih znanja i vještina koje bi se steklo tijekom radnog vijeka i koje bi steklo 30.000 zaposlenih po uzoru na francuska iskustva. I ja bi ovo pohvalio ako to bude tako, ali ako to bude ovako kao što je prije mene rekao gospodin Pavić da će to biti potpora poslodavcima onda imam puno, puno skepse prema tome. Pa dajte se ljudi otvorimo se prema građanima, prema mladim radnicima, prema zaposlenima i dajmo im šansu kao što Francuzi to rade i daju im 500 EUR-a svake godine koji se mogu kumulirati da se, da se obrazuju da se doškoluju formalnim i neformalnim znanjima i vještinama. Dakle, napravimo puni iskorak nemojmo to posredno preko nekoga ovaj davati našim mladim građanima. Pitanja koja se otvaraju u ovom poglavlju su smanjenje siromaštva i socijalne isključivosti. Mi smo imali strategiju 2017. do 2020. borbe protiv siromaštva, realizacija, akcijski planovi, nula. Pitanje cenzusa, pitanje razine zaštite koje želimo postaviti, pitanje ispravnih kriterija prema kome ćemo djelovati od građana, da li ćemo široko pa ćemo obuhvatiti i onoga tko je stvarno siromašan i onoga tko ima 5 apartmana i iznajmljuje 2 stana u Zagrebu ili ćemo biti pravično društvo o tome ne mogu ništa naći u ovim materijalima. Razvoj dostupnosti socijalnih usluga. Na selu je to poprilično jednostavno. Dođeš onaj koji daje usluge sa nekim osobnim automobilom i riješi to, međutim kako to činiti u gradu, u gradovima, u zgradama bez liftova. Jako teško. Kvaliteta usluge je problematična jer svi oni koji interveniraju, koji dođu i čine uslugu našim građanima su u problemu penjati se na 5 kat bez lifta, a mi taj projekat imamo latentno kao mogućnost operacionalizacije i povlačenja sredstava iz EU. Daljnje unapređenje mirovinskog sustava, povećanjem pazite adekvatnosti mirovina iz prvog i drugog stupa kroz redefiniranje obiteljskih mirovina i povećanjem mirovina iz drugog mirovinskog stupa. Što to znači i kada će se to dogoditi? Za veću zapošljivost je rok 2024. godina. Za obiteljske mirovine se zna sve, može biti rok 2022. 1. siječnja, međutim nije napisan rok u ovom dokumentu. Dakle, što je sa prekarnim radom, malo doprinosa, do kada će nam ljudi raditi preko studentskog servisa i odlaziti i raditi pritisak da ćemo dulje ostajati u svijetu rada, da će se morati, ti mladi ljudi da će morati raditi do svoje 70-te godine, kad ćemo to rješavati, o tome nema konkretno ništa. Puno imamo korisnika mirovina koje nisu pokrivene doprinosima na štetu onih koji jesu pokriveni doprinosima, konkretno trpe i najobezvređenije su obiteljske mirovine tamo gdje su dvoje radili i po 70, 80 godina uplaćivali u mirovinski fond. Smanjiti će se pazite siromaštvo među zaposlenima kroz redefiniranje pojma, valjda iznosa minimalne plaće i osiguranje pravedne plaće. To što je pravedna plaća u Hrvatskoj ja sve ove godine nisam uspio saznati. Zatim naravno adekvatnost mirovine iz drugog stupa povećanjem prinosa ulaganja obveznih mirovinskih fondova. Povećanjem prinosa valjda iz ulaganja obveznih mirovinskih fondova kao da se to može poželjeti, kao da se to može planirati. Netko treba ulagati i zaraditi to je tržište kapitala, nije to želja i naša volja. Kod zdravstva imamo pitanje dostupnosti zdravstvene zaštite, pitanje plaćanja participacije jer dostupnost je vezana uz plaćanje participacije odnosno cenzuse za oslobađanje od dopunskog zdravstvenog osiguranja, osiguranje financijske održivosti zdravstvenog sustava. Mišljenja sam ok, mišljenja sam da zdravstvenu zaštitu smo sveli pod sintagmu „nema zdravih ljudi nego samo loše pregledanih“, pogrešno, [[Upadica Reiner: Hvala.]] svi ljudi su bića sa greškom ograničenog vremena trajanja. Hvala lijepa i oprostite na kratkom prekoračenju.
Idemo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo, g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. ministre, državni tajniče, zastupnice i zastupnici. NPO za razdoblje 2021.-2026. g. dokument je koji sadrži i reforme i investicije u iznosu od 6,3 milijarde eura koje treba promatrati cjelovito, sa 24,5 milijardi eura koje je Hrvatska osigurala u okviru VFO-a za razdoblje od 10 godina. Ta sredstva su nam izuzetno važna kako bi nakon gospodarske krize koja je uzorkovana pandemijom COVID-19, oporavili i postali snažniji ali i kako bi doprinijeli i obnovi kuća i objekata stradalih u razornim potresima koji su prošle godine pogodili Hrvatsku. Da bi se sredstva za oporavak i otpornost koristila, osim zadovoljavanja tri kriterija koja se odnose na zelenu i digitalnu tranziciju i na zaštitu okoliša, nužna je provedba reformi koje su preduvjet za realizaciju investicija. Novac neće padati kao mana s neba već je pred nama odgovaran posao koji iziskuje potpunu predanost i opredjeljenje za postizanje većeg konkurentnosti hrvatskog gospodarstva te podizanje kvalitete života naših građana. Smatram važnim činjenicu da je Hrvatska u pregovorima za Europskom komisijom pozicionirala se na način da se u ovaj plan uvrste komponente u kojima se hrvatske tvrtke mogu angažirati, bez obzira je li riječ o proizvodnji autonomnih vozila u Sv. Nedelji ili je pak riječ o proizvodnji bio goriva u Sisku. Ono što je važno jest da država svojim reformama želi stvarati okruženje koje je pogodno za jačanje privatnog sektora. Svjesna sam da su pregovori sa Europskom komisijom još uvijek u tijeku i zbog toga danas raspravljamo o sažetku a ne o cjelovitom dokumentu, no ovu raspravu vidim i kao priliku za iznošenje prijedloga i osvrta sa ciljem dobivanja što kvalitetnijeg dokumenta u konačnici. U planu je izraženo opredjeljenje za razvoj poljoprivrede i stvaranje prehrambene sigurnosti i konkurentnosti poljoprivredno-prehrambenog sektora koja se danas bori sa mnogobrojnim izazovima. Glavni resurs u poljoprivredi je zemljište, svima su nam poznate brojne izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu i pokušaj provedbe komasacije koji su trebali dovesti do okrupnjavanja zemljišta smanjenja troškova proizvodnje i učinkovitog upravljanja zemljištem. Da bi u tom poslu uspjeli, važno je uspostaviti međuresornu suradnju i koristiti pozitivne primjere u našem okruženju te zemljištem upravljati na jedan racionalan i pravedan način. U dokumentu se ističe važnost poticanja udruživanja i suradnje kroz proizvođačke organizacije a da bi to postigli, zahtjeve za uspostavu proizvođačkih organizacija, trebamo pojednostaviti ali isto tako, trebamo razmišljati i o potporama drugim oblicima udruživanja, kao što su primjerice zadruge koje su izuzetno razvijene u Dalmaciji ili pak strojni prstenovi, što bi uvelike omogućilo nabavu nove i kvalitetne mehanizacije koja nam je očigledno potrebna, obzirom da je prosječna starost traktora u Hrvatskoj 31,4 godine. Dobro je da ovaj dokument prati i Strategiju razvoja poljoprivrede u kojoj je predviđeno 20 distributivnih centara za voće i povrće, kroz ovaj plan financirat ćemo njih 7. Ujedno, ovdje se stavlja naglasak na standarde kvalitete, mi smo registrirali dobrovoljni standard kvalitete, dokazana kvaliteta i to prvo u sektoru voća, što će omogućiti potrošačima informaciju da kupuju voće domaćeg podrijetla i da znaju da je iz kontrolirane proizvodnje. Za uspostavu sustava pametne poljoprivrede, imajući u vidu prosječnu starosnu dob poljoprivrednika, od velike je pomoći naravno pojednostavljenje administrativnih zahtjeva prema njima a s druge strane, treba ojačati savjetodavnu službu zbog toga što danas jedan savjetnik dolazi na 585 poljoprivrednih gospodarstava, što je nedostatno. Zbog utjecaja pak na očuvanje ruralnog područja i komponente koja stvara radna mjesta na ovim područjima, smatram da je planom važno prepoznati i planirati aktivnosti koje su vezane uz održivo korištenje šumske i poljoprivredne biomase. Znamo da ruralni razvoj itekako je vezan uz digitalizaciju i razvoj infrastrukture širokopojasnog pristupa, to su područja na kojima ne postoji dostatni komercijalni interes za ulaganja, stoga smatram da ovim planom moramo prioritetno poduprijeti dovođenje interneta u sva hrvatska sela. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo tri replika, prva je poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Petir, evo kao predsjednica Odbora za poljoprivredu itekako ste upoznati sa svim problemima, naravno koje poljoprivreda kao segment gospodarstva ima, koliko je NPO u biti uvidio da je poljoprivreda bitan segment cjelokupnog pokretanja hrvatskog gospodarstva i koliko ste evo i vi kao čelna osoba tog odbora, zadovoljni sa ovim što se moglo pročitati iz ovog strateškog dokumenta?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo, zastupniče Ivanoviću na replici. Pa jedno od poglavlja, C1. 5. posvećeno je upravo poljoprivredi i unaprjeđenje korištenja prirodnih resursa i jačanje lanaca opskrbe hranom. Svi izazovi su jasno prepoznati kao i ciljevi koji su dobro postavljeni, ovdje je osigurano oko nekih milijardu kuna za segment poljoprivrede, a kroz Višegodišnji financijski okvir osigurano je dodatnih 4,5 milijarde eura, što bi trebalo biti dostatno kad uklopimo i jedan i drugi segment za one reforme koje su nužne, a odnose se i na poljoprivredno zemljište, odnose se na komasaciju, odnose se na izgradnju infrastrukture i distributivnih centara, na propisivanje i usklađivanje standarda kvalitete, uspostavu banke hrane, uspostavu onog modela pametne poljoprivrede koja nam je izuzetno važna.
Hvala. Repliku ima i poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana zastupnice. S pravom ste istakli važnost komasacije, znači okrupnjavanje zemljišta, ali da bi proveli komasaciju, važni su nam uredi za katastar. Ali s obzirom na ovaj potres na Baniji, ispostava u Petrinji radi u kontejneru. Ako budemo, a vidi se da je država zapravo nesposobna da obnovi zgrade i uključujući i urede za katastar. Kako će ti geodeti raditi komasaciju ako rade u kontejneru koji nema ni klima uređaj? Kad počne vrućine, oni će tamo crkvati od vrućine. Dakle, od komasacije neće biti ništa.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa zastupnice Nađ na vašoj replici. Pa vjerujem da i vi i ja i svi koji danas smo ovdje i cijela Hrvatska bi voljeli da se potresi nisu dogodili, oni su nažalost, naša surova stvarnost i snalazimo se kako možemo i pokušavamo uspostaviti na terenu što je brže moguće da sustav funkcionira, tako da u ovom trenutku nema drugog izbora. No, ovim programom, osim u poglavlju poljoprivrede i u poglavlju koje se odnosi na reformu i pravosuđe javne uprave, osigurana su financijska sredstva upravo za sustav katastra i zemljišnih knjiga, odnosno unaprjeđenje tog sustava. To je bilo danas i tema rasprave na Odboru za poljoprivredu gdje smo pozvali resore da međusobno surađuju kako bi ustvari, kroz tu suradnju došli do adekvatnih rješenja. Zakon o komasaciji koji je donesen očigledno ima određene nedostatke i sad ga je potrebno mijenjati, a da je potrebno okrupnjavanje zemljišta, to evo, svi ovdje smo svjesni i to znamo.
Hvala. Poštovana zastupnica Maksimčuk, replika.
Hvala lijepo. Pa uvažena kolegice Petir, svjesni smo da je pred nama ovo ambiciozan plan reformi, ali i jednako tako investicija, ali osvrnut ću se na ono o čemu ste i vi u vašoj raspravi najviše raspravljali, a to je poljoprivreda. Pandemija je podigla svijest o važnosti poljoprivredne i prehrambene industrije, a za gospodarstvo, a i za sigurnost naše zemlje. U trenutku izbijanja pandemije i zatvaranju granica, glavnom komparativnom prednošću pokazalo se prepoznavanje naše domaće poljoprivredne proizvodnje, odnosno naših domaćih OPG-ova. Svjesni da je naš poljoprivredni sektor suočen s nekoliko ograničenja, a ja sam sigurna da će ovo biti prilika za oporavak našeg sela, poljoprivredne i poljoprivrednih proizvođača, stoga i ovaj, ova sredstva koja imamo na raspolaganju, zasigurno će biti prilika da ojačamo poljoprivredu. Naravno, posebno govorim o kraju iz kojeg ja dolazim, a to je Slavonija. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam zastupnice Maksimčuk na ovoj replici. Slažem se s vama. Sredstva koja su namijenjena poljoprivredi za sljedeće 10-godišnje razdoblje jesu značajna i moramo ih na pametan način iskoristiti. Zbog toga ustvari i potičemo uključivanje svih zainteresiranih strana u programiranje kako bi ovaj put pametno programirali projekte jer znamo da kad sad isprogramiramo, to što smo odredili, morat ćemo provoditi sljedećih 7, odnosno 10 godina i tu se ne smije dogoditi propust. Iz tog razloga vjerujem da i oni projekti koji su zamišljeni u okviru ovog Nacionalnog plana otpornosti i oporavka i oni projekti koji će biti financirani kroz novi Program ruralnog razvoja odnosno kroz novi Strateški plan, što nas obavezuje EU komisija će biti pomno odabrani kako bi osnažili hrvatsku poljoprivrednu, kako bi na najbolji mogući način hrvatski poljoprivredni proizvod učinili konkurentnim.
Hvala lijepa. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić, izvolite.
Poštovani g. ministre, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Ponovit ću na početku još jednom. Na raspolaganju nam je 6,3 milijarde kuna bespovratno, ali i zajmova u visini 3,6 milijardi kuna, eura, oprostite. Eura. Ukupna vrijednost ulaganja iz ovog Plana odgovara dakle otprilike onom bespovratnom dijelu, ukupna vrijednost je otprilike 49 milijardi kuna. Zašto tako neambiciozno? Zašto dakle ne posežemo i za ovim osiguranom iznosom zajmova? Posebno je to neambiciozno kad imamo na umu da je neka ranija varijanta, neka ranija verzija ovog dokumenta operirala s čak 115 milijardi kuna. Ponovit ću i ovo. Teško je zapravo ovaj Plan analizirati, još teže podržati samo na temelju uvida u sažetak jer nemamo konkretne mjere, nemamo aktivnosti, nemamo rokove, nemamo indikatore, nemamo partikularne iznose i zato dakle čak i ono što vidimo kao dobro i pozitivno i potrebno možemo podržati samo uvjetno i samo načelno. Kad govorimo o obrazovnom dijelu, ključna moja zamjerka je to što ovaj Plan niti prepoznaje, a onda pogotovo niti ne rješava temeljni problem našeg obrazovnog sustava, a to su ljudi. Kvalificirani, stručni, motivirani učitelji na svim razinama. Obuhvat naših 4-godišnjaka predškolskim odgojem i obrazovanjem je trenutno 81%, a mi taj postotak kanimo dići na 96. Već danas smo svjesni da imamo nedostatak odgajatelja, pogotovo onih visokokvalificiranih, ali taj problem u ovom dokumentu uopće nije niti adresiran. Čitalačka, prirodoslovna i matematička pismenost naših 15-godišnjaka je duboko zabrinjavajuća. Četvrtina naših đaka je prirodoslovno nepismena, čak trećina matematički. Svi ti učenici dakle ona jedna četvrtina odnosno ona jedna trećina jer tako kaže ta skala, oni ne posjeduju osnovna znanja za aktivno sudjelovanje u društvu. Naš je cilj te udjele sa 25 odnosno 32% spustiti na 15%. Pa kako? Izgradnja i opremanja škola su naravno potrebni, bez dileme, potrebno je prijeći na jednosmjensku nastavu i produljiti boravak učenika u školi, ali to problem neće riješiti jer već sada, svi znamo, deficit kvalificiranih nastavnika u školama je golem. Mi već danas ne možemo dobiti kvalificirane npr. profesore matematike i fizike u osnovne škole, čak i u regionalnim centrima, čak i u Zagrebu. I kako onda da tu nastavu supstancijalno unaprijedimo kako ovaj plan ambiciozno zamišlja kad ovaj plan ne planira osnažiti profesiju, kad nema niti ideju o potrebi takvog osnaživanja, a to se samo od sebe neće dogoditi. A onda s kim ćemo dakle u tu zelenu i digitalnu transformaciju koje je plan naravno prepun kao i naša nacionalna strategija? To nas na koncu dovodi i do obrazovnih problema na sveučilišnoj razini, osobito u STEM području. To nas naravno dovodi i do interesa ili kontinuiranog pada interesa naših učenika za upisivanje fakulteta u STEM području. To nas dovodi i do kvalitete tog obrazovanja, osobito na nastavničkim studijima. Ovaj plan sadrži mnogo dobrih želja i ambicioznih ciljeva i u obrazovanju i u znanosti i u istraživanju, ali čak i najbolje želje je nemoguće ostvariti bez ljudi, a upravo oni nedostaju u ovom dokumentu, nedostaje ideja odnosno svijest o potrebi pogotovo nedostaje plan o tome kako da u narednom desetljeću kadrovski osnažimo ovaj sektor, kako da odgojimo novu generaciju kvalificiranih, motiviranih i ja bih dodao još optimističnih odgajatelja, učitelja i nastavnika. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Bakić. Pa možda ste i u svojoj raspravi odgovorili zašto ne postoje ambicije da iskoristimo i ta još kreditna sredstva da imamo veće ambicije, dakle da stvorimo nešto što je značajno bolje i jače nego što je danas. Isto tako pitam kako možemo ako u ovom dokumentu pišemo da je jedan od ciljeva osiguranje financijske održivosti zdravstvenog sustava, a da ne kažemo na što ciljamo. Da li je tu povećanje doprinosa, da li je tu povećanje učešća pacijenta, dakle puno ima ovdje pitanja bez odgovora i nameće mi se da je to taj nedostatak pitanja bez odgovora ukazuju na nedostatak hrabrosti za veće iskorake, a vi ste točno rekli odakle problem počinje. Problem počinje od ljudi i završava na ljudima. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Bakića.
Hvala vam lijepa. Slažem se naravno s vama. Naravno kad god želimo malo pomnije zaviriti u ovaj dokument onda se sudarimo s tom činjenicom da su tu samo zapravo natuknice, to je samo sažetak, to je samo apstrakt i ne možemo vidjeti stvarno dubinu i ozbiljnost ovih najavljenih reformi odnosno investicija. S druge strane pridodat ću ono što govorite još naravno i deklarirane ambicije u mirovinskom sustavu, o čemu sam danas već imao prilike reći. Prije svega je sasvim nejasno kako to uopće postići, a još je manje jasno kako to postići u okvirima ovog plana i po pravilima ove igre. Sve zajedno dakle svako pitanje koje otvorimo naravno da se sudari za našim nepoznavanjem ili nemogućnošću ili nemogućnošću uvida u kompletan dokument. Hvala.
Hvala lijepo i to je to, hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar prof. dr. Radovan Fuchs. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, poštovani profesore, kolega. Samo da vam odgovorim vrlo kratko na par primjedbi koje su vrlo dobro konstatirane. Je, činjenica jest da imamo problema sa kadrovima u školama, kronično nedostaje profesora iz matematike, fizičari su nešto bolji, ali nije ništa manji problem niti sa nekim drugim strukama nastavničkim kada se maknemo iz većih centara. Tu je pitanje biologije, kemije itd. U ovom dokumentu nisu mogle i nije to niti svrha, niti cilj ovog dokumenta da unutra budu sadržane i neke druge odredbe koje će se financirati iz nekih drugih izvora financiranja što sam bio u onom mom prvom nekakvom izlaganju napomenuo. Dakle, ovdje je fokusiranje stvaranje preduvjeta kapaciteta prelazak na jednosmjensku nastavu i sl., međutim rješavanje problema, to je g. zastupnik Hrelja spominjao oko novih mladih ljudi gdje će djeca i što će učiti, postoji naravno iz fondova ESF-a zamišljeno je financiranje i poglavito usmjereno financiranje na ona područja koja nam nedostaju, a to je poglavito STEM područje, dakle matematika, fizika, kemija, ovaj dio zanimanja i u obrazovnom sustavu kojeg ćemo trebati u svim ovim školama koje kada i pređu i kad stvorimo preduvjete što ste vi dobro konstatirali u smislu jednog od važnih faktora za bolje, bolje obrazovanje djece. Ono što možemo raditi, možemo, ne možemo uzeti batinu i nekoga natjerati da ide studirat nešto ili učiti nešto što ne želi jel ima afinitet prema nečem drugom, ali možemo bar da tako kažem figurativno upotrijebiti mrkvu i određenim pogodnostima stimulirati i usmjeravati na onaj dio zanimanja i obrazovanja koji nam ukupno u društvu nedostaje. Evo samo toliko.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre, dakle jedna od stvari, brojke koje smo imali prilike pročitati i u ovoj Informaciji o sažetku je 100.000 radnih mjesta koje uspoređujemo sa brojem nezaposlenih, ali tu onda imamo jedno čini mi se ključno pitanje odnosno ključna tema su prekvalifikacije, dakle obrazovanje ljudi za neka nova zanimanja. Vi možete jer stvari se ne mijenjaju onako kako mi hoćemo nego se između ostalog mijenjaju zbog niz različitih okolnosti. Dakle, ja uvijek govorim o stvarima o kojim mislim da nešto znam. Mi ćemo u jednom trenutku ako zaista započne obnova, ja duboko nadam se da hoće, imati potrebe za specifičnom radnom snagom, to su radnom snagom u graditeljstvu za koji mi imamo dobru tradiciju. Ako imate određeni broj nezaposlenih, a imate ovdje potrebu, trebate napraviti određene prekvalifikacije. Ja nisam nigdje našla u programu odnosno u Planu oporavka i otpornosti nešto što se odnosi na tu temu.
Hvala. Poštovani ministar Fuchs.
… [[Govornik se ne razumije]] 100.000 radnih mjesta, da, naravno, svakako. Ponovo vam ponavljam, ne možemo radit nekakvu analizu što bi nam trebalo eventualno kad bi nam trebalo, o tome možemo promišljati, ali moramo napraviti sve kako bismo osigurali vrhunsko i kvalitetno obrazovanje. Maloprije sam rekao, nekoga ne možete natjerat, ali možete ga eventualno stimulirat, to je ono što mogu vam odgovorit u ovom trenutku vezano za ovaj … [[Govornik se ne razumije]]
Poštovani zastupnik Hrelja ima repliku.
Poštovani g. ministre, ja znam da su određeni strukture obrazovanja zadane po europskim kriterijima, al ja se pitam dal mi znamo koliko nama treba poštivanja tih struktura ili slijepo slijedimo te, te parametre? To je jedna stvar jer mi smo ipak jedna mala zemlja koja ima svoje specifičnosti da se razumijemo i po gospodarstvu i po školskom sustavu i po svemu. I drugo, u velikoj sam nedoumici, iz ovih materijala sam shvatio da će se instalirati sustav vaučera za do obrazovanje, za osposobljavanje, za doškolovanje radnika po uzoru na francuski. Kolega Pavić je ovdje sa govornice u ime Kluba HDZ-a reko da će ti vaučeri ić poslodavcima. To nije francuski sustav. Ja nisam za kopiranje ničijeg sustava, al ako je jedan sustav dobar i ako građani mogu birat uvijek ću njemu dat prednost. Hvala vam lijepa.
Poštovani ministar Fuchs.
Dobro, hvala vam lijepa uvaženi zastupniče na sugestiji. To sistem vaučera je jedna od varijanti na koju se želi jednako tako stimulirati cjeloživotno obrazovanje. Sam mehanizam možemo još raspraviti i razgovarati o njemu. Kad govorimo o zanimanjima što nam treba, kolko nam treba, čut ćete jednako tako i ajmo reć na neki način izlaganja cijelog niza ljudi i komentara da nam treba ne znam puno više liječnika nego što ih imamo. Naravno da mi u sustavu obrazovanja možemo ovaj povećati upisne kvote na fakultetima, pitanje je dal ćemo imati tolko zainteresiranih ili nećemo, a s druge strane europski prostori i mogućnost kretanja među zemljama članicama naravno da rezultira i time da vam imate odljevi radne snage prema onim dijelovima gdje je mogućnost ostvarivanja boljih životnih uvjeta odnosno plaća veća.
Replika poštovanog zastupnika Bakića.
Hvala vam lijepo. Poštovani ministre, hvala vam na, na, na vašem izlaganju. Čuo sam šta ste rekli, razumijem šta ste rekli, al molim vas da čujete i vi mene. Dakle, mi podržavamo, uglavnom podržavamo gotovo sve de facto što piše u poglavlju u komponenti obrazovanja, znanosti i istraživanja. Ono što je međutim poanta mog izlaganja je da zapravo tome nedostaje nužan uvjet, a nužan uvjet su ljudi. Upravo ono što ste rekli mi možda možemo i proširiti i kvote, upisne kvote na, na, na odabrane studije, ali koja korist od proširivanja upisnih kvota ako nemamo kvalificirane maturante koji će se na te fakultete upisati? Mi nužno moramo reafirmirati nastavničku profesiju u cjelinu i moramo načiniti Nacionalni program privlačenja mladih ljudi na studije, na deficitarne studije, a osobito u nastavničke studije u takvim dakle deficitarnim disciplinama. To je bit onoga za što sam se založio.
Poštovani ministar Fuchs.
Je, hvala lijepa. Da apsolutno o tom se razmišlja, mi jesmo na tragu toga i imamo taj pristup i princip i stimulacije, imate jedno cijelo poglavlje koje se unutra odnosi na karijere mladih, mladih znanstvenika i istraživača, ali posebno isto tako je naglašeno da će se dodatnim mjerama stimulirati upravo upisivanje u one segmente studijskih programa koje možda u ovom trenutku nekom od mladih ljudi se ne čine atraktivnima, a itekako su potrebni. Mi imamo, to znate, vrlo veliki interes studiranja društvenih i humanističkih područja, a relativno bitno manji interes u ovim tehničkim i prirodnim znanostima. To treba promijeniti ja mislim u svakom slučaju zbog gospodarstva i društva.
Replika poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Ministre, jednake mogućnosti poglavito u obrazovanju su vrlo bitne na cijelom području RH. Ovim fondom ne znam oćete to uspjeti jel do sada se je ponašalo na taj način da je primjera, javno privatno partnerstvo izgrađeno u Varaždinskoj županiji za vrijeme župana Čačića u to vrijeme, sad preuzela država jel dobio je nekoliko tisuća glasova i ovisi vlada o njemu, dok primjera Franjevačka gimnazija i Osnovna škola u Sinju propala … [[govornik se ne razumije]] su zajedno i imamo više smjena, dvi smjene, tri smjene određena područja gdje djeca iđu u školu, znači neravnopravan tretman prema određenim županijama, tj. prema određenim područjima Republike Hrvatske je do sada bio vidljiv. Mene zanima da li će se tako i dalje odnositi da jedna ruka u Saboru odlučuje o tome hoćete li loše ugovore Župana … [[govornik se ne razumije]] iz prošlosti, plaćati kroz njegovoga državnoga tajnika kojega ste imenovali baš za taj sektor u svome ministarstvu. Hvala.
Poštovani ministar Fuchs.
Ovim programom u prvom redu iskazan je interes za poboljšanje infrastrukture i odvijanje nastave po, u svim županijama definirat će u svakom slučaju lokalna uprava i samouprava i nakon provjere u sukladnosti i usklađenosti sa obrazovnim standardima, sredstava će biti odobravanja lokalnoj upravi, odnosno onima koji trebaju raspisivati natječaje i izgraditi kapacitete koji su potrebni. Ono što mogu reći da u ovom slučaju, kroz ovakav koncept imamo dovoljno sredstava da ni jedna županija, ni jedno područje Republike Hrvatske ne bude zapostavljeno.
Hvala lijepo gospodine ministre. Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem vam se. Dakle mogla bi ponoviti neke kritike koje smo već izrekli, ali neću govoriti o tome zato što zapravo želim reći kako Klub zeleno-lijevog bloka vidi da je ovaj dokument trebao biti koncipiran i šta se u njemu trebalo nalaziti, a ne nalazi se. Dakle, naš je stav da je dokument nedovoljno ambiciozan, ali ono što je ključno je da mu nedostaje koncentracije na pojedine sektore. Danas sam to pitala premijera da mi nabroji tri sektora za koje je ključno da se u njih sad investira, jer idu u zelenu tranziciju i u riziku su zbog zelene tranzicije. I da mi nabroji tri koje su izrazito potentna da nam proizvode proizvode i daju usluge za ono što će nam biti potrebno. Nije mi znao odgovoriti, rekao je da će mi odgovoriti gospodin Tomislav Ćorić, ali neka se gospodin Ćorić ne boji, neću ga pitati. Ali ću reći ovo, dakle dokument je trebao biti koncipiran na način da s jedne strane imamo zahtjeve javnih politika Europske unije i Hrvatske, ti zahtjevi su sprječavanje, mitigacija klimatskih promjena, zelena tranzicija, pravedna tranzicija i jačanje otpornosti strateških javnih sektora, zdravstva, obrazovanja i javne infrastrukture i za svaku od tih područja, odnosno za svaki od tih zahtjeva mi moramo gledati koja su naša ključna područja. Prvo područje za mitigaciju i sprječavanje klimatskih promjena je sigurno energetika. Šta nam je tu zahtjev? Prelazak na nisko ugljičnu ekonomiju, za koju nam treba energetska tranzicija koja podrazumijeva i tranziciju u prometu. Ali šta je naš specifični izazov i rizik? Šta je specifični izazov i rizik Hrvatske? To što nemamo vlastitu tehnologiju za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Mi ju moramo uvoziti. Šta je Nacionalni program oporavka i otpornosti trebao reći? Da ćemo dizajnirati specifične investicije i u sektor istraživanja i razvoja i proizvodnje onih komponenti i dijelova koji nam jesu potrebni za obnovljive izvore energije. Šta smo trebali napisati da ćemo napraviti klaster znanstveno-istraživačkih institucija, metalurškog sektora i privatnog sektora naprednih tehnologija pa je tu trebao ući Rimac, koji će zajedno odgovoriti na te izazove i početi producirati hrvatsku tehnologiju koja nam je potrebna za taj izazov koji se tiče energetske tranzicije. Drugi. Energetska i protupotresna učinkovitost u zgradarstvu. To nam je jedan od zahtjeva na koji moramo odgovoriti. Ali šta je naš izazov opet u gospodarstvu? To da smo, imamo rascjepkanost i niske kapacitete za proizvodnju onih materijala koji su nam potrebni za bi obnovili naše zgrade, bilo energetski, bilo protupotresno. I koji je trebao biti odgovor u Nacionalom programu oporavka i otpornosti? Ciljane investicije, istraživanje, razvoj i proizvodnja proizvoda koji su u području novih materijala, razvojem, isto tako istraživačko-gospodarskog klastera za razvoj novih materijala. Imamo sjajne fakultete za to, imamo opremu sjajnu na fakultetima za to, imamo i neke firme, ali su još uvijek male, i to je trebao biti sektor koji je trebao jasno biti napisan u Nacionalnom programu oporavka i otpornosti kao sektor u koji ćemo specifično investirati. Zašto? Zato jer onda kada ćemo krenuti u obnovu, kada ćemo kupovati te materijale, imat ćemo od koga kupovati, nećemo morati uvoziti. Poljoprivreda i eko poljoprivreda. Eko poljoprivreda se ne spominje u Sažetku je nema. Nema je. A šta nam je izazov? Izazov nam je kako da smanjimo uvoz eko hrane koju uvelike uvozimo i povećamo domaću proizvodnju. U Nacionalnom programu oporavka i otpornosti su trebale biti konkretne mjere koje će biti usmjerene točno u to i usmjerene na aktivaciju 400 tisuća hektara državnog zemljišta upravo za te potrebe. Specifičnost ta ne piše. Isto tako, da li smo detektirali sektore koji su najvišem riziku od tranzicije? Ja ću vam ih sad nabrojati. Prvi u tranziciju vam ide sektor proizvodnje jednokratne plastike, ide već sad jer će se zabraniti jednokratna plastika. Gdje smo mi napisali šta ćemo investirati i kako u taj sektor da ga transformiramo na nove proizvode i novu tehnologiju, nigdje. Drugi, sektor umjetnih goriva. Da li smo napisali, dal smo ga spomenuli, da li smo rekli kako će i na šta ćemo ga transformirati? Treće, dakle, imamo svu industriju baziranu na fosilnim gorivima, da li za nju imamo unutra plan kako ćemo je transformirati i kako ćemo investicije iz ovog, iz ovog fonda usmjeriti upravo na to, nemamo. I to je ono što je problem, nespecifičnost i nekoncentracija na one sektore koji su nam potrebni. Hvala.
Hvala lijepo, imamo repliku poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, pohvaljujem vašu raspravu, mislim da je dosta kvalitetna pogotovo ako se uzme da smo u Nacionalnoj strategiji pogotovo ako se uzme da smo u nacionalnoj strategiji Vlada detektirala u razdoblju od 2000.-2010., zašto nismo imali dobar gospodarski rast. Upravo zato što ukupna produktivnost rada bila 0,8% jer se temeljila na uvozu i bila su samo tri sektora. Bila vam je trgovina, rasli su trgovački lanci, bila vam je građevina, samo smo gradili infrastruktura i bila je investicija u bankarstvu. I sada kada dobijamo ovaj dio novca umjesto da se preusmjerimo da stvorimo domaću komponentu jel ovo što je zapravo i više puta i određeni ministri su potvrđivali, mi sve što koristimo iz EU plaćamo uvoz. Pa mi ni most ne možemo napraviti nego nam moraju raditi Kinezi u tome je stvar. A zamislite kada krenu brojni drugi infrastrukturni projekti, znači cjelokupan razvoj ovog dijela što ste postavljali ovo je za 10 godina ide, ovo nije za godinu dana, ovo nije za dvije godine i mislim da ste u ovom dijelu dobro pogodili da se treba [[Upadica Reiner: Hvala.]] u narednom razdoblju definirati sektori. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, da ono što je meni poanta bila ovoga je da smo mi na ove zahtjeve javnih politika, sprečavanje … klimatskih promjena, zelene tranzicije, … to su dakle zahtjevi koji su zahtjevi sljedećih 20 godina. Ono što ja smatram da je trebao biti Nacionalni plan oporavka i otpornosti je investiranje u one naše izazove gospodarske i tehnološke koje imamo u vezi ispunjavanja tih zahtjeva upravo na ovaj način jer mi ćemo to solare, mi ćemo te vjetrenjače, mi ćemo tu drugu tehnologiju kupovat sljedećih 20 godina. Ono što je pitanje da li ćemo sada stvoriti bazu u gospodarstvu da kupujemo vlastito, a ne samo da ga kupujemo mi nego da i izvozimo jer ovi zahtjevi nisu samo zahtjevi nas nego su zahtjevi cijele EU, ali i drugih zemalja šire. To je ta prilika koju mi sada propuštamo.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica Marija Vučković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Vezano za potkomponentu 5 iz komponente 1 kojom je namjera poduprijeti ubrzani oporavak, rast, razvoj, zelenu i digitalnu tranziciju hrvatskog gospodarstva, a to je održivo korištenje odnosno unapređenje korištenja prirodnih resursa i stvaranje jakog, snažnog, učinkovitog i konkurentnog hrvatskog lanca hrane potkomponenta koja je vrijedna 988 milijuna kuna, a opravdano se veziva za poljoprivredu želim objasniti nekoliko važnih elemenata koji su utjecali na prijedlog ovih naših reformskih aktivnosti u okviru Nacionalnog programa nacrta nacionalnog programa za otpornost i oporavak. Najprije svaki nacionalni program za otpornost i oporavak osim što je određen nacionalnim vladinim programima, nacionalnoj razvojnoj strategiji u našem slučaju, u našem slučaju i akcijskim planom za ulazak u Eurozonu u ovom slučaju je najviše određen smjernicama Vijeća EU, smjernicama Vijeća, preporukama za provođenje brzih i efikasnih … Pri tome poljoprivreda uopće nije dio takvih smjernica zato što postoji odvojena zajednička poljoprivredna politika, zato što se zajednička poljoprivredna politika financira na odvojeni način i za hrvatsku poljoprivredu u sljedećih nekoliko godina je rezervirano otprilike po tekućim cijenama 5 milijardi 27 milijuna eura, pri čemu se na to odnosi i 200 milijuna eura za oporavak iz ruralnog razvoja. Dakle potpuno odvojena alokacija koja je iznosila 100 milijuna eura do posljednje sjednica čelnika, čelnika europskih država kada je ta alokacija od 100 milijuna eura umješnošću, pregovaračkim vještinama i umješnošću hrvatske Vlade i predsjednika Vlade podignuta na 100, blizu 200 milijuna eura. E ovih 988 milijuna kuna također su rezultat dobrog prijedloga i dokazivanja da i poljoprivreda može u ovom dijelu utjecati na reformski karakter. Zato smo zatražili potporu za unapređenje proizvodno logističkih kapaciteta, distribucijskih kapaciteta uz provođenje sljedivosti, za dodatne aktivnosti digitalizacije provođenja pametne poljoprivrede, za komasaciju, za smanjivanja otpada od hrane, a time i podmirivanje većih potreba onih koji su siromašni i potrebiti hrane. To nije pokriveno zajedničkom poljoprivrednom politikom, to nije sa pokriveno našim programom ruralnog razvoja i izravnim plaćanjima, a ekološka poljoprivreda jest. Također u vezi sa komponentom koja se odnosi na razvoj sveukupnog sustava obrazovanja od ranog predškolskog preko srednjoškolskog i visokoškolskog do inovacija i istraživanja želim naglasiti da su očekivani rezultati ovih reformskih aktivnosti vrlo konkretni, da su prikazani u brojkama. Dakle, na temelju ovog Nacionalnog programa za otpornost i oporavak ako se usvoji u ovom obliku očekuje se 500 dodatnih stipendija za STEM studente, za jačanje vještina, onih koji studiraju prirodne, tehničke, medicinske i druge znanosti slične, 200 podržanih projekata mladih istraživača, povećani razvoj novih tehnologija proizvoda procesa zbog primijenjenih istraživačkih aktivnosti u znanstvenim organizacijama, 4 konkretna ugovarana projekta znanstveno-inovacijske infrastrukture za jačanje suradnje znanosti i industrije, prijenos tehnologije, povećanja broja diplomanata tercijarnog obrazovanja iz prirodnih i tehničkih znanosti, s trenutnih 18,6 na 21,5 na svakih tisuću stanovnika, prosjek u EU je viši od našeg trenutno 20,4. Dakle, shvaćajući želju da istraživanja budu što više primjerena i usvojena i navode zastupnika želim potvrditi da je u ovom nacrtu Nacionalnog programa za otpornost i oporavak u okviru komponente koja se odnosi na razvoj i obrazovanje te istraživanje inovacija itekako uvažena gospodarska potreba i naglasak na inovacijama, istraživanjima koji su brzo primjenjivi u praksi i temelje se na potrebama hrvatskog gospodarstva. Evo, hvala.
Hvala, imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Bulja. Ostanite gospođo ministrice.
Ministrice dobro je gledati kroz ovaj dokument u budućnost i pozitivno promatrati, međutim budućnost, međutim u ovome trenutku mene zanima osobno možete li iznijeti koliko je do sada navodnjeno u Hrvatskoj poljoprivrednoga zemljišta obradivoga, koliko je neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, možete li mi navesti gdje smo u odnosu prije ulaska u EU po pitanju proizvodnje mlijeka, proizvodnje jaja, proizvodnje ne znam voća, povrća, mesnih proizvoda, svinjetine. Možete li nam dati te podatke od dana ulaska u EU do danas. Budućnost promatrati pozitivno da, ali kako ste do sada radili mi moramo imati nekakav početak. Hvalospjevi su nama dragi, dobro je biti vedar, veseo, načitan, elokventan, dajte trenutno stanje unazad ulaska u EU do danas. Evo, po ovim nekakvim pitanjima. Hvala lijepo.
Poštovana ministrica Vučković.
Hvala lijepo poštovani zastupniče na pitanju. Pa ni ja ne volim hvalisanje, najviše volim gledati u brojke i volim isto tako gledati u polaganje računa u odnosu na ono što smo planirali i rekli pa ću pokušati odgovoriti na vaše pitanje i reći da je ukupna poljoprivredna proizvodnja prilikom ulaska u EU bila negdje oko nešto viša od 18 milijardi kuna pri čemu su potpore unesene u taj račun bile 2 milijarde i 600 milijuna kuna, da je na kraju pandemijske 2020. godine, to su brojke na kraju, na temelju druge procjene Državnog zavoda za statistiku ona iznosila 19 milijardi 243 milijuna kuna, a s uključenim potporama od 770 samo jedna posebna kategorija potpora uključena u ovaj izračun, ostale su uključene u faktorske dohotke dakle ne u vrijednost proizvodnje. Prvi put nam je vrijednost dodana proizvodnje gotovo 50% u odnosu na intermedijarnu potrošnju. Naravno to može i mora biti puno [[Upadica: Hvala.]] bolje i Hrvatska može puno više.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Uvažena ministrice danas kada smo na Odboru za poljoprivredu prolazili ovaj Nacionalni plan oporavka i otpornosti u diskusijama se spominjalo da će u biti mali proizvođači, da će obiteljska poljoprivredna gospodarstva skoro neće dobiti praktički ništa od ovoga i u biti se htjela poslati poruka da i ovaj plan oporavka i otpornosti satkan kada je poljoprivreda u pitanju uglavnom za velike proizvođače. Što je od toga točno?
Poštovana ministrica Vučković.
Hvala lijepa na vašem pitanju poštovani gospodine zastupniče, dakle vezano za potpore koje se odnose na male proizvođače ako ciljamo na obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja se između 97 i 98% registriranih poljoprivrednika u Hrvatskoj onda ćemo reći da su ona prema nadležnoj regulativi također mala poduzeća odnosno najčešće mikro poduzeća te su predviđena u okviru komponente 1 za financiranje kao i sva druga mala, srednja, mikro, mala i srednja poduzeća u Hrvatskoj. Dakle, na potporu sektoru gospodarstva odnosi se nešto više od 26 milijardi kuna odnosno 54% iz nacrta Nacionalnog programa za otpornost i oporavak pri čemu se nekoliko najvažnijih investicijskih mjera odnose na bespovratne potpore uglavnom za mikro, male i srednje za neke vrste ulaganja, naravno i za velike na subvencionirane zajmove, na subvenciju kamata, na poticanje izvoza, na internacionalizaciju proizvodnje pri čemu je u svim tim podmjerama veći naglasak na mikro, mala i srednja [[Upadica: Hvala.]] poduzeća u koja spada i poljoprivreda. Što se tiče navodnjavanja [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] 7 tisuća hektara smo mi … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa gospođo ministrice. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Matule.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena ministrice, zanima me može li energetska zadruga formirana od više mikro, malih i srednjih OPG-ova zapravo imati takav jedan logističko distributivni centar koji bi bio energetski neovisan? Drugo da li je to moguće napraviti tako da to napravi lokalna akcijska grupa LAG? Jer ja sam jutros na odboru razumio da to isključivo može raditi privatnik koji će dobiti bespovratna sredstva, moguće da sam krivo razumio, jer tu postoji opasnost da onda taj čovjek na svom području ima potpuni monopol i da onda diže cijene tog skladišta i te logističke distributivnog centra kako njemu odgovara. Hvala vam.
Poštovana ministrica Vučković.
Dakle, što se tiče investicija, prvih investicija u okviru djela koji se odnosi na izgradnju logističko distribucijskih centara u okviru Nacionalnog programa za otpornost i oporavak oni su posebni po tome što se odnose na voće i povrće. Oni će se raditi u suradnji s javnim sektorom ali moraju iza sebe imati registrirane korisnike u obliku udruženih malih proizvođača pri čemu još uvijek postoji naša mjera 4 tip operacije 411 ulaganje u materijalnu imovinu na koju se svi drugi mogu javljati za izgradnju svojih pojedinačnih takvih hladnjača koji su sukladni njihovim potrebama, svakako zadruga koja je registrirana od malih OPG-ova koji su svi u upisniku poljoprivrednika se može pronaći, može pronaći svoju potporu na različitim mjerama programa ruralnog razvoja za investiranje u skladišno distribucijske centre.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo poštovana ministrice kad smo već kod tih centara za distribuciju i skladištenje, moram reći to je jedan od naših prijedloga koje govorimo već godinama. Drago nam je da smo ga vidjeli i u planu Vlade i sada i u Nacionalnom programu oporavka i otpornosti. Primjer na temelju kojeg je to napravljeno i taj naš prijedlog je primjer centra u Velikoj Gorici koji je jedan od prvih takvih napravljenih upravo u sinergiji javnog sektora, dakle gdje je suvlasnik županija i zadruga proizvođača. Međutim, htjela sam nešto drugo reć. Ako su vas već pravila vijeća ograničavala u tome da specifično imate poglavlje poljoprivrede, ja nisam ni to rekla da trebate imat. Ono što jeste mogli imat i što smo mogli definitivno integrirati je područje hrane i bio ekonomije kao jedno od područja pametne specijalizacije, područje hrane i bio ekonomije kao jedno od područja pametne specijalizacije koja se nota bene isto tako, mada je dio naše strategije, pametne specijalizacije uopće ne spominju u dokumentu.
Hvala lijepo, hvala. Poštovana ministrice Vučković.
Poštovana zastupnice Benčić, zahvaljujem na pitanju, a isto tako na komentaru što se tiče kandidiranja regionalnih skladišnih distribucijskih centara. Međutim nisam ja rekla da su smjernice ograničavajuće, jednostavno Nacionalni program reformi koji se odnosi na, koji je vezan za primjenu smjernica, uglavnom se ne odnosi na reforme iz poljoprivrede jer su one određene posebnim aktima i imaju svoja druga posebna sredstva, a ovo je dodatak i doista je taj dodatak na temelju prijedloga i pregovaračke umješnosti. Znači, mi sad radimo akcijski plan za ekološku poljoprivredu. Mi imamo veliku mjeru na ekološkom uzgoju s čijim rezultatima sasvim otvoreno to treba reći i nismo baš najzadovoljniji, jesmo što se tiče povećanja površina, nismo što se tiče proizvodnje ekološke hrane, a isto tako područje hrane bio ekonomije je također pokriveno tim sredstvima, dakle ne možemo ga dvostruko financirati, samo je o tome riječ.
Repliku ima i poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvažena ministrice, dakle u jednom dijelu programa referiramo se odnosno referirate se na komasaciju, komasaciju poljoprivrednog zemljišta i rezultate koje očekujete, očekujete da će biti dakle poboljšana pozicija pozicija, a jednako tako da će se doprinjeti okrupljavanju posjeda i racionalizaciji troškova proizvodnje. Dakle komasacija, govorim o poljoprivrednom zemljištu isključivo je kod nas dugi niz godina provođena, provođena je i u nekom drugom sustavu i u nekoj drugoj državi kada je to rađeno za potrebe velikih poljoprivrednih kombinata jel je bila ideja nekakva drugačija. Tu ideju komasacije i potrebu komasacije ja sam u par navrata u različitim, na različitim idejama u strategiji poljoprivrede čula. Što znači komasacija u smislu zelene poljoprivredne proizvodnje odnosno u smislu postojećih OPG-ova? Hvala.
Hvala. Poštovana ministrice Vučković.
Oprostite, hvala lijepa na vašem postavljenom pitanju. Dakle, ovim nacrtom Nacionalnog programa za otpornost i oporavak predviđeno je uložiti u komasaciju i komasirati 18.000 hektara poljoprivrednog zemljišta, te uspostaviti 90 monitoring postaja za praćenje stanja tla poljoprivrednog zemljišta. Svakako je riječ o investiciji koja doprinosi učinkovitijem korištenju prirodnih resursa, time i rekla bi, možemo to dokazati, zelenoj tranziciji gospodarstva. Učinkovito korištenje resursa, tla i voda je dio ove aktivnosti.
Hvala lijepo. Sada će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Hvala vam gđo. ministrice.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče vlade, uvaženi ministrice i ministrice, kolegice i kolege. Ja bi ovo, prije bi trebao biti program opstanka i povratka ljudi u RH koje su loše politike i loši projekti doveli do te razine da imamo 2/3 Hrvatske doslovno prazne. Smatram da do sada učinjeno, a ovim programom Nacionalnim oporavka i otpornosti su vrlo bitne provedivost tih mjera koje će biti pred nama, da se više ne dogodi da nikad više poticaja nismo davali u poljoprivredi, što je činjenica, nikad više nismo uvozili, nikad manje izvozili, to je se nešto u covid krizi podiglo, međutim to je činjenica da je novac odlazio tko zna gdje i kako. Znači poljoprivreda je vrlo bitna i moramo zaštiti domaću poljoprivredu. Naravno poticati zelene politike, ekološku jel naša je zemlja takva da imamo tu mogućnost, uglavnom je neobrađena, još uvijek pod korovom, pa se nadam da ćemo imati brojke točno kolko poljoprivrednog zemljišta je neobrađeno, čini mi se 800.000 hektara, od toga je pola državnoga, nezaorano i da ćemo napokon zasukati rukave i omogućiti našem seljaku da se vrati na selo i da počne orati svoju zemlju. Možemo govoriti i o energetici. Mi smo država najviše dana sunca Bogom danim, međutim najmanje u EU koristimo sunčeve energiju zbog toga što se pogodovalo nekim drugim interesima, vjetroelektranama, primjer Krš-Pađene, nadam se da se to neće više događati, te da ćemo koristiti sunce. Ako Finska više može koristiti sunčeve energije koja se ne zna kad je dan kad je noć, a mi mediteranska država smo na dnu. Možemo govoriti ovdje i o okolišu, okolišu, ža mi je šta nije ministar Ćorić ovdje. Okoliš tj. gospodarenje otpada zelene politike, štetan projekt Lećevica u koju je utučeno u posljednjih 10-tak godina 30 milijuna kuna, ništa nije napravljeno osim što je zaposleno 10 ljudi gdje iz Vrgorca prevoze smeće do Sinja autoputom u starim kamionima gdje se smeće rasipa autoputom, ugrožava se promet, na dizel stara vozila, tako da ta priča također pada u vodu, al nećete odlagati otpad iz Dalmacije u Sinj i cetinski kraj. To vam opet govorim. Umjesto da smo išli prema onome što je na otoku Krku primjer, ne triba ić daleko, da idemo na odvajanje otpada na tome mjestu, zapošljajemo ljude u tim, na tim područjima gdje se odlaže otpad. Imamo problem najgorega signala, najgorih usluga teleoperatera u RH, najveću dobit imaju u RH teleoperateri, a najlošiju uslugu. U isto vrijeme opraštamo im koncesiju u Covid krizi, milijarde kuna, manje naplaćujemo im, a oni imaju najveći dobit 42% imaju u RH dok u drugim državama imaju negdje oko 20%. A najlošije usluge, naša djeca da bi uhvatili signal kad je bila online nastava moraju se penjati po brdima, tražiti po planinama signal, toliko o tome. Po meni evo mogu se sjetiti i kulture, ministrica kulture je ovdje. Evo moja Sinjska alka, naša Sinjska alka brend nacionalni dal će samo biti ta 3 dana kad dođete, drago mi je u Sinj, dal će samo biti tada značajna ili će biti predstavljena svijetu i da će Sinj, cetinski kraj, Dalmatinska zagora živjeti kao razvoj, alka mora biti razvoj i gospodarski prezentirati marketinški taj kraj ili vjerski turizam naša čuvena Gospa Sinjska također gdje imamo znači tu poveznicu vjerskog turizma koji more gospodarski, turistički svakako razvijat se. Znači imamo brojne probleme. Pravosuđe, o pravosuđu neću niti govorit, niti govorit. Jedino što je bitno u pravosuđu dosad bila je kesa bitna, a to zna dobro Đuro Sesa i vi ministre ali ne smite to reći. Bez kese u pravosuđu nitko ne vjeruje u pravosuđe Šeksovo. Znači da li ćete vi radit samo tu palaču da potrošite pare, da se hvalite da ste ih potrošili, il će, a Šeks je koristio vaš …/nerazumljivo/… ministre, pitaj kako je krojio pravosuđe, katastrofa. To je ono ključno zbog čega investitor ne dolazi. Nepovjerenje u pravosuđe, u Đuru Sessu jer pravosuđe ne može bez kese, jednostavno ne možete doći. A o ministrici poljoprivrede sam očekivao točne podatke, matematičke podatke koliko smo proizvodili onoga što sam vas pitao kroz repliku, prije ulaska u EU koliko danas. To je ključno pitanje. Mi o aglomeracija neću niti govoriti koje se ne provode zaštita naših pitkih voda itd., itd. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Troskota.
Poštovani zastupniče gospodine Bulj, vidjeli smo iz povijesti iz novaca koji su dolazili iz EU kada god bi se to išlo financirati, investirati u infrastrukturne projekte da bismo mi zapravo investirali u afere. Pa kako vidite sada ovaj program vi iz vaše perspektive, iz vaših iskustava, iz vaših regionalnih sagledavanja dakle investicija? Dakle, vidite li vi možda potencijalne afere iz ovoga programa kojeg danas ovdje diskutiramo?
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa jedno, ovo je pitanje na mjestu. Ja ću vam reći primjer evo u Cetinskoj krajini, Sinju je značajna spoj na autoput, brza cesta čim bi Cetinska krajina postala predgrađe Splita i na taj način poželjno življenje i mladi bi se vraćali, to je ključni interes ili za splitski bazen, to područje je prenatrpano, prenapučeno taki je prostor, međutim puno je bitnije da se napravi put od Vučevice do Sanaderove vrtače do nepostojećeg tunela 40 miliona kuna, 40 ovaj 4 trake ceste. Znači puno je bitnija Sanaderova vrtača, Ante Sanadera nego 50.000 stanovnika cetinskog kraja. I to je problem, zbog toga mladi ljudi odlaze i zbog toga se pogoduje pojedincima i smatram da je vrijeme da se tome kaže dosta jer naša država je vrijedna borbe, moj sin je vrijedan borbe, moja Zagora je vrijedna borbe, moj cetinski kraj, ja ću do kraja sa svim ljudima … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj govorili ste o teleoperaterima i digitalnoj transformaciji. Cjelokupni dokument se temelji na digitalnoj transformaciji, međutim nije digitalna transformacija Grad Zagreb. Digitalna transformacija su naši otoci, znači Dalmatinska zagora, Banovina, Lika, jel, tamo imamo problem odseljavanja ljudi, odseljavanja mladih, zatvaranja kompanija itd., jel, jer teško da možete telekome tamo gdje nema ljudi, gdje oni nemaju obrtaja da ih možete natjerati da oni tamo investiraju. Oni će investirati u Grad Zagreb, u bilo koji kvart Grada Zagreba će investirati jer tu imaju brojeve, tu imaju profite jel. A sami ste spominjali da je država kroz smanjivanje koncesije milijardu kuna oprostila telekomima. Nije problem to, ali da ulažu tih milijardu kuna u digitalnu transformaciju naših krajeva koji su zapravo, zaostaju tehnološki u odnosu za Zagrebom, to bi možda bile određene politike vezano za digitalnu transformaciju ali nažalost cijelo vrijeme govorimo o transformaciji ali se ona odnosi samo na Grad Zagreb. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Rekli ste točnu informaciju da milijardu kuna je oprošteno teleoperaterima u Covid krizi i to je napravilo preko dinastije Mišetić jer to je stroga veza između teleoperatera jednog vlasnika doslovno monopolista ajmo reći i prema i Vlade, tako da jednostavno ta milijarda kuna nije mi jasno zbog čega je oproštena jer najveću dobit teleoperateri imaju u RH. Najveću dobit, jedino im građevinska dozvola za njihove objekte bazne stanice il antenske stupove ne treba u Hrvatskoj. Mogu je postavljati na bolnice, dječje vrtiće, škole, bilo gdje u naseljena mjesta ne pazeći. To ne mogu raditi u Njemačkoj odakle su došli, Švedske, ne znam odakle dolaze. I vrlo bitno je da na područjima ove 2/3 Hrvatske gdje su ispražnjene da teleoperater ne vodi apsolutno nikakvu brigu niti ga je briga za tim krajevima, ispada da je samo Zagreb Hrvatska. Nije samo Zagreb Hrvatska, bude li se gledala Hrvatska samo iz Zagreba vjerujte mi da će to biti sličan odnos kao što je bio u bivšem sistemu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas pratite putem ekrana. Dakle, što se tiče samog ovog programa dakle sukus priče jest da je EU odlučila dakle zaduživanjem i iz proračuna financirat gospodarstva, ali posebno dakle iz zaduživanja isfinancirati dakle ovu krizu koja je nastala sa koronom odnosno ovom pandemijom. Mi se načelno u Klubu MOST-a ne slažemo da bi država trebala financirati i ulazit u gospodarstvo i povećavat dakle svoj udio u samom gospodarstvu, međutim kada je već EU odlučila dignut novce, odnosno iz duga isfinancirati određene stvari, dakle, ono što su shvatile velike ekonomije, tipa Danska, Italija itd., jest da bi te novce trebalo ulagati u privatni sektor i to je nešto što je primjerice na poznatoj konferenciji The economist, gdje je sjedila Celine Gauer, to je inače direktorica za implementaciju Nacionalnog programa otpornosti, rekla je da je turizam kao takav vrlo krhka grana u gospodarstvu i da se mi moramo, moramo se sada već fokusirati kao država na privatni sektor, i da će privatni sektor biti ključ oporavka u Hrvatskoj kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti. To nije rekla samo Celine Gauer, to je rekao i Alvaro Santos Pereira koji je inače direktor analitike za OECD zemlje koji je bio začuđen na istoj toj konferenciji koliko je Hrvatska zapravo slaba u konkurentnosti, a ta slaba konkurentnost dolazi iz dva razloga, pod broj jedan, dakle tehnološka zastarjelost koja svoje korijene vuče u činjenici da mi 1,1% BDP-a ulažemo u istraživanje i razvoj, a europski prosjek je nekih 2,2%, pa bi mi onda morali 100% više još ulagati u istraživanje i razvoj kako bismo počeli hvatati dakle određene trendove Europske unije i ulaganje u proizvodnje koje daju malo dodanu vrijednost. U tom smislu dakle jedini način da se mi izvučemo iz ove krize jest ulaganje u privatni sektor i da se od ovih 40 i koliko već 9 milijardi, 50% uloži u privatni sektor, prije svega u kapitalne investicije kao što to rade velike zemlje, a ne u subvencioniranje kamata, kao što to radi, kao što smo imali prilike gledati u izvještaju potpora države iz 2019. godine, jer prije svega, kamate su danas na tržištu kapitala vrlo niske, tako da onda država ne bi apsolutno ništa financirala, a s druge strane, ostale zemlje unutar Europske unije, pošto su shvatile da taj novac mogu kanalizirati u privatni sektor, dakle rade već sada na konkurentnosti, rade već sada na ulaganju, na povećanju proizvodnih kapaciteta i proizvodnje proizvoda i usluga koje daju veliku dodatnu vrijednost koju će onda moći prodavati na tržištu Europske unije i mi u tome smislu zaostajemo. Matematika je vrlo jednostavna. Jedna kuna uložena u privatni sektor iziskuje od privatnike dodatno ulaganje od 3 do 4 kune, što onda kasnije generira veće prihode, veći prihodi onda generiraju veću dobit, veća dobit onda generira veće poreze u proračunu Republike Hrvatske. To je matematika. S druge strane, dakle, ukoliko ćemo ulagati sve te novce u infrastrukturne probleme, projekte, kao što je sada slučaj, dakle to znači da jedna kuna uložena u javni sektor znači maksimalni povrat od jedne kune, ukoliko se efikasno upravlja sa sredstvima, dakle, ukoliko sada ne uložimo u privatni sektor doći će do takozvanog istiskivanja poduzetnika kao jedan trend koji smo mi već postavili i sa Hrvatskom gospodarskom komorom, gdje smo pokazali da po indeksu ekonomskih sloboda mi se nalazimo na 79. mjestu iza Cabo Verdea i iza Kirgistana, gdje smo obrtnicima poslali poruku da smo nažalost, coffee to go destinacija i da su oni ti koji su jedini odnosno glavni širitelji zaraza dok su ostali trgovački centri radili i sada još šaljemo dodatno poruku da smo antitržišno orijentirani iz razloga što će opet novac završiti u infrastrukturnom, odnosno u javnom sektoru kao što je i bio slučaj, gdje je naša bojazan, kao što je i bio slučaj dakle u korištenju sredstava iz Europske unije od 2014. – 2018. godine gdje se vidi sličan grafikon, gdje smo mi ulagali zapravo u infrastrukturne projekte. Najveći projekti su bili 800 milijuna eura, dakle koji su se podijelili između HŽ infrastrukture i Hrvatskih cesta. I sad pogledajte gdje sad taj razvoj, odnosno rast na temelju tih investicija.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Troskot. Pa činjenica da je ova Covid kriza u potpunosti promijenila neku ekonomsku paradigmu jer Amerika tiska 2 tisuće i 300 milijardi dolara da bi potakla njihovo gospodarstvo. Europa tiska 2 tisuće milijardi dolara, 750 kroz ovaj program i oko 1 100 kroz višegodišnji financijski okvir. I to su nekakvi gabariti gdje se kreće i Europa i Amerika. Spominjali ste da se Europska unija zadužuje, što je činjenica da idemo prema fiskalnoj uniji, znači to nije više nikakva tabu tema da će Europska komisija imati svoje vlastite prihode, međutim ovo što ste zapravo spomenuli, a samim dokumentima Vlade je bilo definirano da imamo vrlo nisku tehnološku bazu, odnosno to je nešto kolegica Benčić govorila o sektorima budućnosti koji će zapravo donositi takav povrat koji će biti puno brži i odnosit će se na zapošljavanje i odnos prema privatnom sektoru, jer činjenica da ovu krizu mogu jedino privatni sektor može izvući. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, odgovor poštovanog zastupnika Troskota.
Hvala vam na pitanju, poštovani zastupniče Lalovac. Ja bih se s vama složio iz razloga što upravo ova matematika koju smo postavljali bili, gdje bi se ulagala jedna kuna u privatni sektor gdje onda to iziskuje dodatnih 4 kune ulaganja od samog privatnog sektora, što će onda generirati veće prihode, dakle radi automatski i na zapošljavanju. Pogledajte na infrastrukturnim projektima koji su bili angažirani ili su sada angažirani u Hrvatskoj, gdje su ta zapošljavanja od svih tih projekata gdje smo ulupali sve te silne novce. Dakle, kada bismo na takav način pristupili tih 23 milijarde kuna, dakle uz ulaganja samih privatnika, to bi značilo nekoliko desetaka tisuća radnih mjesta, pogotovo ukoliko bi došlo do ulaganja u proizvode sa visokom vrijednošću koji bi se onda mogli dalje prodavati na tržištu Europske unije i to je jedini način, jedini način da se izvučemo iz ove krize. Naša bojazan je da će se opet 50% utrošiti u infrastrukturne projekte.
Replika poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Troskot. Ma ključna je riječ koju ste vi rekli je angažirati sredstva u one sektore koji donose veću dodanu vrijednost. Ja imam životnih iskustava da je, da su privatnici loše radili i imali djelatnosti sa malom dodanom vrijednošću i gdje su radnici radili za male plaće i na kraju završili kao umirovljenici sa najnižim mirovinama, što znači od prilike titular vlasništva nije presudni faktor. Presudni faktor je ono gdje ste vi pogodili u srž, a to je pitanje baviti se proizvodnjom i uslugama sa većom dodanom vrijednošću. Samo to sam htio primijetiti na temelju mog životnog iskustva i sa svim onim što sam u životu bavio. Hvala vam lijepo.
Odgovor.
Puno vam hvala na pitanju. Dakle ono što je činjenica hrvatskog gospodarstva, a tu vam sjedi bivši ministar financija pa može to potvrditi jest da se velika suma mirovinskog sustava financira iz PDV-a. To je činjenica. Dakle to je polazna činjenica od koje moramo krenuti. Dakle, kada bismo uložili u privatni sektor, u tehnologije visokog razvoja, to bi dovelo do većih prihoda kojim bismo mogli onda staviti dakle odvajati poreze više u hrvatski proračun, kojim bi se onda moglo dakle dodatno biti osiguranje za mirovinski sustav koji je vama važna tematika. Dakle, bez toga, bez tih investicija koje bi donosile veće povrate, govorim makroekonomski i na kratki i na srednji rok, dakle mi ćemo izgubiti priliku i možda dovesti i taj sustav u neizvjesnost iz razloga što će infrastrukturni projekti donositi ili gubitak ili na nuli ćemo biti.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani zastupniče Troskot. Činjenica je da je Hrvatska dobila potencijal od najviše sredstava, ne zbog nadnaravnih pregovaračkih sposobnosti Andreja Plenkovića, nego zbog činjenice da je najmanje razvijena i uz Grčku, najviše ovisna o turizmu pa joj i borba za otpornost, i to teška borba jako, predstoji i to jaka borba za otpornost. Ono što se vidi iz ovog dokumenta jeste da se gospodarstvo, posebno u privatnom sektoru ne nudi ama baš ništa. Jedini projekti u gospodarstvu koji se mogu nazvati gospodarstvom koji se spominju jesu između ostalog dva projekta, rekonstrukcija Rafinerije Sisak i projekt istraživanja razvoja tvrtke Mate Rimca. Što se tiče Rafinerije Sisak, to je više-manje javni projekt jer da je on profitabilan, onda bi INA i MOL zapravo u njega i uložili svoja sredstva pa i riskirali svoj kapital, a ovdje se namjeravaju sredstva Nacionalnog plana oporavka utrošiti na takvu rafineriju koja nema niti sinergiju sa poljoprivrednom politikom Vlade RH, pa me zanima vaše mišljenje oko tog projekta i oko toga zašto nisu privatnim poduzetnicima veće potpore planirane u ovom dokumentu. Hvala lijepa.
Odgovor.
Poštovana zastupnice Ahmetović, hvala vam na pitanju. Mislim da je glavni razlog zapravo nastavak te antipoduzetničke politike koju smo imali prilike gledati još od HGK gdje su se zaštitili dakle takva jedna institucija nauštrb samih poduzetnika, vidjeli ste i sami šta je, na što je to izgledalo. Dakle tu je i antiobrtnička klima, dakle koju vladajuća stranka nažalost poslala poruku obrtnicima da su jedini zapravo glavni prenositelji te bolesti jer su oni bili, odnosno pandemije zatvoreni, dok su ostali šoping centri dakle radili. Dakle i tu je nastavak i te antitržišne, gdje se i dalje financiraju infrastrukturni projekti bez dakle upliva privatnog sektora. A zašto to možemo potvrditi? Iz razloga što su ekonomski stručnjaci koji su izrađivali taj projekt, a to je isključivo gospodin, ministar gospodarstva i g. Savić, dakle ostali u tome sami. Ekonomski institut u Zagrebu rekao, naš input nije uzet u obzir [[Upadica: Vrijeme.]] HUP je rekla naš input nije uzet u obzir, Glas poduzetnika, naš input nije uzet u obzir. Prema tome [[Upadica: Vrijeme.]] tu ni ne može biti privatnog inputa kad su sami.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Troskot. 30% izdvajanja iz ovog Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za privatni sektor puno je više od ništa, a ako tome dodamo i indirektno što će se izdvojiti, onda možemo reći da ovaj Nacionalni plan oporavka i otpornosti nije zaobišao privatni sektor. Ono što bih vas ja željela pitati, obzirom da je možda danas tijekom rasprave ostala podzastupljena informacija o jednoj komponenti koju ja pozdravljam, a to je omogućavanje uspostave bolje ravnoteže privatnog i poslovnog života koja je izuzetno važna za zaposlene, a posebice, obzirom da ste spomenuli i trgovačke lance, onda bih rekla, to je posebno važno za zaposlene u trgovini. Veseli me informacija da Vlada sa socijalnim partnerima pregovara o donošenju zakona kojim bi se osigurala slobodna nedjelja i dostojanstveno radno vrijeme pa me zanima hoćete li vi osobno i Most podržati takav jedan zakon.
Odgovor.
Ovako, vezano za prvi vaš dio pitanja, 30% je nedostatno. To je jednostavno tako i ono što je najveća dubioza koja se stvara jest zapravo da mi ni dalje dan danas ne znamo na što se to 30% odnosi, koje su to tvrtke dobile te novce i po kojim kriterijima. Dakle, prije svega, to je nedostatno za to pokrenuti u situaciji u kojoj se mi nalazimo, a ona je zapravo izrazito teška. Drugo, dakle ono što ne vidimo zapravo ni proračune povrata, dakle ako ćemo mi stvarno upumpavati te silne milijarde kuna, dakle u te projekte, dakle mi ne vidimo povrate koji će tu biti, koja je to zaposlenost, dakle koja će to biti nova radna mjesta, koji će zapravo biti projekcije punjenja hrvatskog proračuna jer je to tzv. budžetiranje kapitala. Ako ti već ulažeš određenu investiciju, koji su povrati? Vezano za nedjelju, dakle ona je po anketama koje je napravio Ipsos, dakle i po Konvenciji EU dakle određeni dan unutar tjedna treba biti za odmor unutar dakle određene države [[Upadica: Vrijeme.]] Nedjelja, kao takva je tradicionalno dan za odmor i koje su i sami dakle građani u [[Upadica: Vrijeme.]] Ipsos anketi rekli da žele kao odmor jer žele provesti vrijeme sa svojom obitelji, tako da ćemo mi tu anketu podržati.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege. U komponenti gospodarstvo stoji ovako, u okviru Plana, prepoznata je potreba daljnjih ulaganja u oporavak i jačanje otpornosti kulturnog i kreativnog sektora, ovo daljnjih ulaganja, stvarno mi je u ovom trenutku teško se sjetiti nekih bivših bitnih ulaganja, ali ok, to je vjerojatno to što je u Proračunu. U svakom slučaju daljnjih ulaganja u oporavak i jačanje otpornosti kulturno-kreativnog sektora kako bi se uklonile postojeće prepreke za poslovanje na jedinstvenom digitalnom tržištu, te omogućila prilagodba novim uvjetima poslovanja. Dakle, u ciljevima 1.1.1. i reforma 6, spominje se razvoj otpornog, kulturnog i kreativnog sektora, a dalje unutar toga još se na jednom mjestu spominje transformacija i jačanje konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija, i to je jedan od rijetkih trenutaka kada se u ovom Planu spominje industrija i zanimljivo baš kulturna i kreativna. Ne znam da li se to odnosi na gaming industriju, na proizvodnju kompjutorskih igara, svakako bih volio vjerovati da je možda i filmski studio koji toliko dugo čekamo da se napravi koji bi pomogao i brojnim koprodukcijama i kvalitetnim vanjskim produkcijama koje dolaze u Hrvatsku, sigurno bi u tom smislu pomogao i to, ali kažem to u ovom Sažetku ništa se ne da, moramo jednostavno gatati iz ovog taloga koji je ostao od onih tisuću stranica koje su nam tamo pokazane, ali nismo još dostojni i nemamo razumijevanja za to. Ili se tu možda radi o kompenziranju nakladnika, diskografa, ne znam, ministrica je ovdje, možda nam ona to možda i može pojasniti, da li to anticipira da će ipak autori, izvođači, glazbenici, filmadžije, ali i novinari, fotoreporteri, snimatelji, hoće li se njima zapravo priznati ta neodreciva izvođačka i autorska prava, pa će se onda ovim dijelom onda probati to nakladnike i diskografe nekako da im se nadoknadi eventualno neki gubitak koji, o kojem oni govore i zbog čega se bune, protiv donošenja konačnog zakona o autorskim pravima. U svakom slučaju, zanimljivo je kako se kulturu vidi s jedne strane ili mora biti na tržištu i potpuno tržišno opravda ili ju se i dalje vidi u dokolici, u slobodnom vremenu, kao kulturu zabave i to je naravno isključivo komercijalna kultura, a mi smo i u platformi Možemo i u zeleno-lijevom, Klubu zeleno-lijevog bloka, mi smo svakako uvjereni da je kultura važan, iznimno vrijedan društveni resurs. Naime, kultura stvara tkivo društva, kultura je taj prostor za dijalog, prostor razumijevanja, ali kulturi u Hrvatskoj se sustavno desetljećima uskraćuje uloga društvenog aktera. Kultura je dio mnogih aspekata društva, obrazovanja, ekologije, socijalne politike, čuli smo ovdje i naš kolega je o tome govorio, koliki je manjak nastavnika, ne samo po pitanju matematike i fizike, o tome je i ministar nešto govorio, nego stvarno od pedagoga, od vrtića, preko osnovne škole, a kamoli ako se stvarno uspije preći na cjelodnevnu nastavu ili u brojnim školama gdje nema niti jednosmjenske nastave. Mnoge kolegice i kolege moje su, osim što su glumci imaju i druge fakultete završene, ima ih i matematičara, i matematičarki i siguran sam da u tome mogu pomoći i uvjeren sam da je ovo prilika da se prožmu zajedno ti centri i kultura može tu puno, puno pomoći.
Hvala. U ime predlagatelja, uvažena ministrica Nina Obuljen-Koržinek.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da mogu u ime Vlade nešto progovoriti i vezano uz komponentu kulture u ovom Planu oporavka i otpornosti. Ono s čim bi se složila sa zastupnikom Matulom je da je kultura iznimno važan i vrijedan resurs i to upravo naša Vlada pokazuje. Pokazala je u krizi izravnim intervencijama i ponovit ću, činjenicom da Hrvatska drži svoje kulturne institucije otvorenima za razliku od svih drugih europskih država i borimo se da kultura bude otvorena i da se u ovim okolnostima kulturni život može odvijati. Što se tiče samog Plana oporavka i otpornosti, kultura nije, nema posebnu komponentu, međutim nalazi se u nekoliko, na nekoliko mjesta u ovom Planu. Vi ste istaknuli onu reformu koja se odnosi na otporni kulturni i kreativni sektor, znamo da je ovo sektor koji je uz promet i turizam najviše stradao u ovoj krizi i da je pokazao koliko je važno ulagati u digitalnu prilagodbu i fokus ove komponente će biti na dva dijela. S jedne strane ulaganje u kulturne i kreativne industrije i to u sve pravne i fizičke osobe, dakle i tvrtke, ali i umjetničke organizacije i samostalne umjetnike, sve koji će imati takve projekte, kako bi se prilagodili potrebama zajedničkog digitalnog tržišta, odnosno kako bismo pomogli ulaganju u ponovno pokretanje proizvodnje. Drugi segment koji je jako važan, koji se tiče djelovanja Ministarstva kulture i medija je segment ulaganja u sustave provjere činjenica, medijskih činjenica iz sustava javnih objava podataka i to posebno kad govorimo od fact checkerima i o ulaganju u profesionalno novinarstvo, dakle to je druga investicija koja će se zbivati u okviru ove komponente, međutim, mislim da ne smijemo zanemariti niti dva područja koja su navedena u okviru komponente javne uprave, pravosuđa i državne imovine, a to je digitalna transformacija konzervatorskih podloga i arhivskih zapisa. Dakle, dvije reformske inicijative koje će omogućiti što se tiče konzervatorskih podloga ulaganje u osuvremeniji sustav prostornog planiranja i povezivanja sustava konzervatorskih podloga sa prostornim planiranjem i omogućiti puno brže i transparentnije dobivanje svih dozvola potrebno za investiranje u zaštićenim kulturno-povijesnim cjelinama. I s druge strane ulaganje sukladno našem donesenom Zakonu o arhivima i Nacionalnom planu razvoja arhivske djelatnosti u mrežu arhiva. Ja moram reći da ćemo mi kroz nacionalni program oporavka i otpornosti uložiti u gotovo trećinu nacionalnih arhiva. Ali što je još važnije potaknuti digitalizaciju arhivskog gradiva i omogućiti pristup digitalnom arhivskom gradivu što će pojeftiniti čuvanje arhivskog materijala, ali istovremeno učiniti bržim postupke izdavanja različitih dokumenata koji su potrebni našim građanima a koji se čuvaju u državnim arhivima. I spomenula bih još samo na kraju da je kultura odnosno kulturna baština zastupljena i u posebnoj aktivnosti unutar ovoga Plana oporavka i otpornosti koji se odnosi na energetsku obnovu zgrada sa statusom kulturnog dobra. Mi smo tijekom ovoga dana i na odborima, ali i ovdje u plenarnoj sjednici svi ministri koji smo nastupali isticali da ovaj plan treba gledati komplementarno sa drugim izvorima financiranja. Dakle i s državnim proračunom i sa sljedećim višegodišnjim financijskim okvirom, a što se tiče obnove od potresa i sa sredstvima koja su nam na raspolaganju iz Fonda solidarnosti. Tako da ne smijemo zanemariti činjenicu da ćemo jedan dio onoga što će se obnavljati, a što se odnosi na kulturnu baštinu sufinancirati i kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Sve zajedno ja bih rekla u usporedbi sa drugim nacionalnim planovima i onim što rade i druge države mislim da ćemo kroz ovaj nacionalni plan paralelno s onim što pripremamo za sljedeću višegodišnju financijsku perspektivu za razliku od onoga što smo naslijedili od proteklog programiranja omogućiti ozbiljna sredstva za ulaganje u kulturni i kreativni sektor.
Evo, imamo dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovana ministrice uz dužno poštovanje, pa evo i sami ste rekli nema dakle posebne komponente, nema niti komponente koja bi bila podkomponenta pa možda naslonjena na obrazovanje ili sinergijski možda na gospodarstvo ako već govorimo o kulturnim industrijama. Ovo o čemu ste vi govorili čini se dakle oporavka i otpornosti nema bez kulture, ali oporavak se ne može dogoditi na način kako ste vi predstavili digitalizaciju nečega što je vrlo vrijedno, a to je baština. Dakle, mi radimo oporavak ili ako će se raditi oporavak ne znam učinkovitosti zgrada. Govorili ste o zaštiti kulturnih dobara, o državnoj i boljoj dostupnosti državnim arhivima. Dakle, mi znamo da je Europska unija i što je od nas tražila vezano uz digitalizaciju. Ali da li doista mislite da oporavak znači oporavljanje prošlosti, a ne ulaganje u budućnost?
Vrijeme [[Upadica Borić: Vrijeme mi je isteklo. Pardon.]] Odgovor.
Hvala vam. Ono što moram reći, nitko od nas ništa nije tražio. Postoji zakonodavni okvir u okviru kojeg mi predlažemo one projekte koji se uklapaju u ono što se može financirati iz ovih sredstava. Ja sam spomenula kulturnu baštinu. Međutim, uvodno sam govorila o kulturnom i kreativnom sektoru, o kulturnim i kreativnim industrijama. Ponavljam, to se odnosi na sve pravne i fizičke osobe koje djeluju u kulturi i tu su predviđena ozbiljna sredstva oko 250 milijuna, plus 50 milijuna za provjeru medijskih činjenica. Dakle, izravna potpora kulturnom i kreativnom sektoru kako bi se pomogao oporavak i kako bi se uložilo u ponovno pokretanje djelatnosti. Napominjem još jednom. To je komplementarno svemu onome što smo već do sada napravili iz sredstava državnog proračuna tijekom proteklih godinu dana.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Krunoslav Katičić.
Poštovani predsjedavajući, poštovana ministrice, pa evo na žalost svjedoci smo da su mnoge kulturne zgrade u ovim potresnim događanjima koji su se dogodili prošle godine doživjela određena oštećenja, pa zbog javnosti moram postaviti pitanje. Pored ove inicijative koja je stavljena i u Nacionalni program oporavaka da li će se i kolike će se kulturne baštinske zgrade obnavljati i u kojoj fazi će biti da se mogu normalno koristiti na dobrobiti kulturnih događanja? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam. Što se tiče zgrada oštećenih u zagrebačkom potresu vi znate da smo mi započeli s ugovaranjem. Radi se dokumentacija. Na dijelu baštine već su počeli radovi. Provele su se hitne mjere. Ono što ćemo raditi kao Vlada dakle komplementarno započinjemo sa Fondom solidarnosti. Paralelno su i druga sredstva na raspolaganju, a ozbiljna sredstva su nam na raspolaganju i iz Nacionalnog programa oporavka i otpornosti. Nešto će se financirati iz višegodišnjeg financijskog okvira. Na jednaki način pristupamo i štetama koje su nastale nakon petrinjskog potresa. Što se tog područja tiče tu je naša inicijativa još i ambicioznija. Projektiranje za samo središte Petrinje što se tiče pojedinačno zaštićenih kulturnih dobara je već započelo i ja očekujem s obzirom da sada poznajemo procedure Fonda solidarnosti da ćemo još i brže i još i aktivnije krenuti u obnovu.
Hvala ministrice. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana ministrice i ministri, kolegice i kolege. Dakle, mi danas raspravljamo i raspravljat ćemo do kasnih večernjih sati o Informaciji o sažetku nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Naravno da one startne pozicije koje smo zauzeli, neće se promijeniti, vladajući će braniti i reći da je to nešto najljepše i najbolje na ovom svijetu, a mi iz oporbe ćemo ukazivati na stvari koje trebaju biti bolje i na koje mislimo da su trebale biti bolje i napravljene na drugačiji način. Ali o ovom planu treba razmišljati i razgovarati u dva smjera. Jedan smjer je način na koji se mi prezentiramo EU što to Hrvatska želi u budućnosti biti, kakva je ta Hrvatska 2030., kakva je ta Hrvatska 2050., a drugo je ono što taj Plan donosi našim građanima. Gdje građani prepoznaju da kroz tog Plana će im biti neke stvari bolje, brže, jednostavnije i koji interes će oni imati i ja tu imam u svojoj tekici napisano svašta, ali budući da imam svega 5 minuta, onda sam se odlučila o dvije stvari malo detaljnije reći. Jedna stvar je ono što ste naveli, kaže upravljanje informacijskim sustavom zemljišnih knjiga i katastra. Kad radite takav jedan plan onda morate znati što želite i morate znati gdje su im mane. U Hrvatskoj imamo 3383 katastarske općine, 15 milijuna čestica koje su evidentirane u katastru, 4 147 783 ZK uloška kojima ima 56 tisuća katastarskih planova. Od toga je sređeno u proteklih, ja bih rekla 15-tak godina, nekih 7 do 8%. Tim tempom eto nas za 100-njak godina i imat ćemo sređeno. Model za koji se mora odlučiti je model, imate onaj radikalni, imate nekakav malo manje radikalni, imate nekakav optimalni model. Dakle znamo da ovo što sad radimo ne valja. I to što ćete vi imati samo navedeno dakle upravljanje informacijskim sustavom, imat ćete 2 podatka koja ćete imati o informacijskom sustavu koja međusobno nisu usklađena i danas možete otići i pogledati, recimo Vis i kada Vis iz Geoportala stavile katastar, katastar vam je u moru i to je činjenica. Stvar na koju se morate odlučiti je sljedeća, a to je da počnete sređivati katastar i gruntovnicu kroz zajednički projekt za ono što su građevinska područja, koja su ili privedena namjeni ili koja su planirana i da to imamo u ovom nacrtu Nacionalnog plana, rekli bi okej, imamo nekakav iskorak. Okej, naši građani će konačno moći svoje neke nekretnine posložiti. U krajnjoj liniji će i država moći upravljati svojim nekretninama. To nemamo i nažalost nećemo imati još neko vrijeme. I druga stvar je, ono što od nas se traži da u nacrtu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti imamo nekakav iskorak. Imamo neku novu priču, imamo neku novu, novi projekt. U siječnju ove godine je gđa. Ursula von der Leyen najavila projekt koji se zove „Novi Bauhaus“ po uzoru na Bauhaus kojim je na čelu bio Walter Gropius od 1919. do 1933. i rekla je da je to jedan od projekta koji je u sklopu Zelenog plana, rekla je tad, u siječnju ove godine, da je to jedna novi projekt koji treba objediniti iskustva, znanja, znanost, mlade talente, dizajn i uporabne predmete i da objedinjuju i dizajn i dostupnost i pristupačnost i mogućnost za neke nove tehnologije. Idealan za nas. Idealan. Imamo razrušenu Baniju/Banovinu. Imamo problem u Zagrebu. Imamo problem da ćemo morati se baviti, bez obzira, htjeli ili ne htjeli, obnovom, što grada Zagreba, što Banije, što Banovine. Idealno da u ovom Planu, Nacionalnog plana oporavka i otpornosti ugradimo to što je već gđa. Ursula von der Leyen najavila kao jedan od projekata. Idealno da kažemo, da, Hrvatska može biti i jedna od mogućnosti. Da, spremni smo za tvornice, nove tvornice građevinskog materijala. Spremni smo za nove materijale, spremni smo da onu, ona nepogoda koja je Hrvatsku zadesila dodatno u odnosu na druge članice EU, a to je još potres, da pretvorimo u našu prednost. Što u tome planu imamo? Ništa. Ja sam nekoliko puta išla pažljivo proučiti taj njen govor i vidjeti što je rekla. Točno ono što sam ja prepričala je rekla i umjesto da to iskoristimo, [[Upadica: Vrijeme.]] toga nema ni slova u ovom Nacrtu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime predlagatelja, uvaženi ministar Darko Horvat.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani saborske zastupnice, saborski zastupnici. Pa kad se sluša ovakva rasprava, onda je identifikator jedan jedini. Niste se potrudili, niste pročitali. Postoji i jedna druga olakšavajuća okolnost, dobili ste sažetak, ali se niste potrudili ni na web stranici naći cijeli dokumenat jer da jeste onda uz inicijativu 6 koja glasi „Obnova zgrada“ u kojoj je negdje otprilike oko 5,9 milijardi kuna namijenjenih prvenstveno za energetsku obnovu zgrada, ali po jednoj drugoj ili drugačijoj filozofiji. Dakle neće više biti energetske obnove tamo gdje zgrada nije konstrukcijski obnovljena i konstrukcijski statički stabilna. Jedan veliki iskorak spram onog što nam se dogodilo u proteklih godinu dana jer jedan dio zgrada, koje smo energetski obnovili stradalo je u potresu jer one statički nisu bile stabilne. Obnova zgrada oštećenih u potresu, ali uključivo i energetsku obnovu je jedna druga podinicijativa. I treća o kojoj je kolegica ministrica kulture već nešto rekla, energetska obnova zgrada sa statusa kulturnog dobra. Isto tako, novitet je konačno pogledati istini u oči i reći nemamo ni dovoljni broj seizmologa koji bi se pozabavili ovom nedaćom koja nas je pogodila, ali nemamo ni integrirane podatke temeljem kojih bi se mogle efikasno izraditi karte HAZARD-a da bi se neke projekcije i neka predviđanja iako me uvjeravaju da je u njihovom dijelu znanosti to vrlo teško mogli predvidjeti. I ono što me najviše brine s obzirom na struku i s obzirom na posao s kojim ste se bavili, a bili ste ministrica ISP-a sustav ili integracija svega onoga u jedinstveni sustav prostornog uređenja je nešto o čemu ste htjeli nešto reći, ali nemate očito podlogu da bi znali o čemu se radi. Dakle, zadnja tri modula koja su implementirana početkom ove godine omogućavaju Hrvatskoj uz u funkciju stavljanu e-konferenciju ishođenje lokacijske, građevinske i uporabne dozvole bez i jednog komada papira, bez dolaska u jedan šalter a integracija sustava u 8 zemalja Europske unije omogućava vam recimo da investitor iz Bruxellesa u Hrvatskoj ishodi uporabnu dozvolu bez da i jednom dođe na prostor Republike Hrvatske. A znate zašto samo 8 zemalja? Zato jer je samo 8 zemalja Europske unije spremno na ovakvu integraciju, a jedna od 8 zemalja je i Republika Hrvatska. I nova tri modula koja ćemo napraviti u ovih sljedeće tri godine, a uključivo tome i 180 milijuna kuna koje ćemo investirati u tzv. planove nove generacije stvorit će nam alat da nam prostorni planeri u ovom procesu i to je doprinos novom investicijskom zahvatu ili zamahu u svim jedinicama lokalne samouprave koje imaju ingerenciju i obvezu izrađivati prostorne planove ili ine druge planove to rade na istoj podlozi, istim alatom i po istim pravilima i tek ćemo tada stvoriti preduvjete, dobiti nacionalni plan prostornog uređenja koji ili koje žele nekoliko ministara prije mene, ali ne stvarajući uvjete da do nečeg takvog i dođe. Hvala lijepo.
Evo imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja sam inače zaista nastojim biti maksimalno pristojna i nastojim zaista na bilo čiju bezobraštinu ne reagirati. Ali sada je poštovani ministre Horvat bilo dosta. Ni na jedno što sam ja rekla vi niste odgovorili. Sustav se zove ISPU Informacijski sustav prostornog uređenja, samo da vas ispravim. A kada bi znali posao ne bi prošlo 13 mjeseci od potresa u Gradu Zagrebu, a da se u Gradu Zagrebu nije desilo ništa. A kada je riječ o e-dozvoli, o e-dozvoli znam sigurno više nego vi, ali mi objasnite kako će investitor iz Njemačke ili iz Bruxellesa dobiti lokacijsku ili građevinsku dozvolu u Hrvatskoj kada mu je katastarska čestica jedna, građevinska čestica druga. Mogli ste ući, možete sada ući u ISPU i vidjeti recimo otok Vis ili otok Lastovo. Otok je tu gdje je, a katastar je u moru, a gruntovnica je apsolutno nesređena. O tome sam poštovani ministre govorila.
Vrijeme. Odgovor.
Zahvaljujem poštovana saborska zastupnice. Da bih vas možda malo i podučio poslu pozivam vas u Prelog i Čakovec i ja ću vam na licu mjesta pokazati kako izgleda sinhronizirani broj katastarske čestice iz zemljišnoknjižnog izvatka. Kada to napravite ili kada bude želje da se to napravi i na Visu ili nekim drugim krajevima Hrvatske, to će se i napraviti. A priča e-dozvola i sve ono što je napravljeno i dograđeno da bi se da iz 8 zemalja Europske unije u taj proces ušlo bez da se obilaze šalteri, bez da se kupuju biljezi i bez da se priča o onome što stalno apostrofiramo a to je hrvatska povijest. Hrvatska povijest je i pokretanje poslovanja u Republici Hrvatskoj iz fotelje dnevnog boravka o čemu smo zaboravili i više ne pričamo i to je doprinos digitalizacije razvoju poslovnog okruženja u Republici Hrvatskoj.
Povreda Poslovnika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Referiram se na 238. Ja povredu Poslovnika vrlo rijetko koristim, pa apsolutno prihvaćam i vašu opomenu jer će biti djelomično replika, a to je ne morate vi mene zvati da ja idem s vama negdje. Ja apsolutno kroz ISPU mogu vidjeti sve. Ali ono što vidim ministre 6% Hrvatske je sređeno. Hrvatska nije Prelog. Hrvatska nije Varaždinska županija. Hrvatska je sve drugo. Ovim tempom jedno 119 godina i eto nas i sređena Hrvatska. Hvala lijepo.
Da ste se malo više potrudili u te 4 godine kada ste tu priliku imali.
Dobro vratimo se, znači uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš sama je najavila da neće biti povreda Poslovnika, pa onda ide njoj opomena, a sljedeća replika je uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Hvala vam predsjedavajući. Ministre Horvat, moram priznati da ste poprilično oholo konstatirali da nitko ovdje nije taj dokument pročitao nekih pišljivih 70-tak stranica. Pa ako ste već uvjereni da ga ne čitamo dajte nam tih cijelih 700 stranica da i to ne pročitamo. Čega se bojite? Ovdje ste došli, mahnuli s nekim, pardon savjetnik Savić je mahnuo sa nekim papirima, a premijer je u većini odgovora na repliku govorio, da, da, Plan postoji, evo ga, mahni s njim. Imamo ga, stvarno on postoji, kao da uvjerava sebe, a ne nas. Dali ste nam Informaciju o nacrtu sažetka, a ovdje je došlo pola Vlade braniti taj mitsku dokument. Čega se bojite? Dajte nam, imamo li ja kao hrvatska građanka pravo na taj javni dokument? Dajte mi ga, sad odmah. Dajte mi ga da ga vidim, imam li ja pravo na to? Dajte mi ga. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dajte mi ga, dajte mi ga, ja sam hrvatska građanka, [[Upadica: Molim vas, molim vas.]] imam pravo na taj dokument, rekli ste da postoji. Dajte mi ga sad [[Upadica: Molim vas. Hoćete završiti svoju repliku?]] Pokažite ga da ga zaista ... [[Govornik se ne čuje.]] /Upadica: Hoćete završiti repliku ili ću vam morati dati opomenu?/
Ministre, ovdje ne znam ima li potrebe za odgovorom. Ima, može, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče pa i zahvala svima koji imaju želju i volju dokument pročitati. Dakle, sažeti dio dokumenta je dostavljen i pokrenuo je saborsku raspravu, istog trenutka kada ga Vlada donese, a to je dokument koji donosi Vlada RH on će na isti način kao i ovaj sažetak doći do vas pa svi koji imate želju i volju, a moram priznati da baš nisam stekao takav dojam tokom današnjega dana, koji imate želju i volju ga čitati, imat ćete prilike i čitati i komentirati.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani ministre, sramotno je koliko možete neistina izreći sa ove govornice u jednom govoru. Što se tiče konstruktivne obnove i obnove energetske, iz ovog kluba znam da je kolega Siniša Hajdaš Dončić predlagao to, ja osobno sam vam govorio o tome, o tome sam vam govorio i kad je išla izmjena programa odnosno Zakona o obnovi, niste prihvatili to, objašnjavali ste tu vrlo nemušto kako se to ne može jedno s drugim, kada smo vam mi objašnjavali da upravo logično, ako konstruktivno obnavljate, ajmo onda riješiti i energetski problem. Niste. Što se tiče dokumenata na stanici, taj dokument je sa strane stranice, nije među ovim dokumentima, kao što je recimo, Godišnja strategija održivog rasta, ali o tome ću u svojoj raspravi zbog koje ste ustvari došli ovamo jer vam je Europa naložila da dođete.
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa evo, i nakon izrečenih 13 mjeseci mi još uvijek raspravljamo o tome što zakon tretira pod konstrukcijsku, a što pod cjelovitu obnovu. Nažalost ako ćemo na takav način još 13 mjeseci, onda moram priznati ovoj lijevoj strani sabornice nikad neće biti jasno tko ima pravo na konstrukcijsku, a tko ima pravo na cjelovitu obnovu. Dakle zakon je rekao vrlo jasno, a i Nacionalni plan oporavka i otpornosti u tretmanu energetske obnove na koji način će se u kontinuitetu događati energetska obnova, ali nikako više ne na objektima koji neće biti konstruktivno obnovljeni, odnosno kojima statika neće moći podnijeti i taj, i to novo opterećenje koje donosi energetska obnova.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani ministre, vi ste ovdje priznali svu tragediju, ne samo ovog Zakona o obnovi kojeg ste zajednički donijeli sa platformom Možemo, mi smo jasno rekli tada koliko je taj zakon loš, znači vi kažete da nakon 13 mjeseci nije jasno što zakon predviđa. Pa ako nije ljudima u Saboru jasno, kako je tek znači ljudima koji trebaju koristiti taj zakon. ... [[Upadica se ne čuje.]] I ti, znači ni ministru nije jasno i time se pokazali zapravo kakve zakone donosite, kakav je ovaj Nacionalni plan oporavka i što će nam se i u Perspektivi događati. Žalosno, znači sve ste, zapravo ste se razotkrili i vi i ova Vlada, a i oni koji su vas podržali u donošenju takvog nakaradnog Zakona o obnovi koji u 13 mjeseci nije ništa u Zagrebu obnovio.
Odgovor.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Dakle vi koji nesmetano i u kontinuitetu građane Zagreba i zagrebačke okolice plašite kompliciranošću potrebne dokumentacije da bi se podnio zahtjev i steklo pravo na neki oblik obnove, vi koji cijelo vrijeme apostrofirate da zahtjevu treba 90 priloga ili 6 kilograma dokumenata, jedino tko koga može razuvjeriti je činjenica da se danas uz jednu kvalitetnu pripremu taj zahtjev podnosi samo uz prilog osobne iskaznice i zato cijelo vrijeme dematiram laži i obijesti onih kojima se time služe da bi građane Zagreba i zagrebačke okolice uplašili da uopće po bilo kakvu informaciju u dislocirane urede, u informacijski centar ili kod nas u Ministarstvo.
Hvala ministre. Ministre, hvala vam, vi ste gotovi. Imamo povrede Poslovnika neke. Uvaženi zastupnik Nikola Grmoja. Ovo je treća, ako se ne varam pa vam to znači oduzimanje riječi ako ne bude…
Dakle, ja moram reagirati, ne možete mi oduzeti riječ jer me poštovani ministar, znači povrijedio je čl. 238, rekao je da lažem i da iz obijesti širim dezinformacije. 13 mjeseci je prošlo, ništa nije obnovljeno, znači ja ništa slagao nisam i ne možete mi dati opomenu.
Dobro. Vi ste to dali repliku i ja vam dajem opomenu, to nije bila povreda Poslovnika, to vam je treća opomena, imate oduzimanje riječi do kraja rasprave. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Njega nema. Ako njega nema, onda gubi pravo. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministri, kolegice i kolege. Ova zadnja rasprava ministra je ustvari cijeli moj lajt motiv od početka dana koji ustvari mi se vrti u glavi, ali ga nisam htio izreći nekako poštujući ovu dvoranu a htio sam dok je premijer bio ovdje jer ustvari pjesma od Alke Vujice gdje me ova Vlada podsjeća na ono „Laži, laži, laži mi“ odnosno laži me, laži me, laži me, ti me lažeš najbolje. Tako da cijeli ovaj dokument je ustvari skup pokušaja da ova Vlada na brdu papira pokaže da nešto radi. Pogledao sam prije ove rasprave svoju raspravu kada je bila o nacionalnoj strategiji i ustvari mogao bih cijelu tu raspravu prepričati, uopće ništa drugo ne govoriti. Potpuno ista tema, isto odstojanje. Znate što je najveći problem vašeg premijera, što je najveći problem vas i svih onih koji trenutno vode zemlju? Paničan strah od donošenja bilo kakvih odluka. To je najveći problem. Niti jednog drugog problema mi ne bismo imali suštinskog kada bismo imali Vladu koja je sposobna donositi odluke. A zašto ne donosi odluke? Zato što kada donosite nekakve odluke onda morate i reskirati. A kada morate reskirat onda će vas netko prozvati da ste nekada i pogriješili. Istina ja sam nekoliko puta s ove govornice govorio o tome da kada ljudi rade nešto onda i griješe. Da ne bi pogriješili mi ovim planom radimo najjači javni sektor u Europi, jer je tamo najjednostavnije uložiti novce, najmanje ćete pogriješiti ako napravite most do kojeg niste napravili cestu most će postojati. Reći ćete evo postoji most. Jednog dana će netko napraviti ceste do tog mosta, pa će možda i koristiti. Ali ono o čemu sam ustvari htio govoriti je pročitao sam, otišao sam na link ovog skraćenog programa pa gledao što još tamo ima. Pa tamo postoji nekakva godišnja strategija održivog rasta 2021. Pa onda kada uzmete tu strategiju i krenete čitati onda shvatite da je ova Vlada s ovim dokumentom došla ovamo zato što je Europa naložila da treba sve segmente društva uključiti u raspravu, jer da inače ti dokumenti nisu prihvatljivi. Jer se očekuje da se ovakvim dokumentima pomogne cijelom društvu. Ta ista Europa je rekla da je ovo odlučan odgovor na krizu koja se pojavila u Europskoj uniji. Ako se sjetite moje rasprave kada je bila nacionalna strategija, tada sam rekao dobro je da smo dio Europske unije, dobro je da ima netko tko je bolji od nas i da bismo trebali težiti da budemo iznad prosjeka. Mi ne da nismo iznad prosjeka, mi smo drugi od kraja. Zašto smo drugi od kraja? Zato što ova Vlada jedino čime se bavi je prezentacijom onoga što je isprosila od Europe. To je problem. To je suštinski problem ove zemlje. Kada bismo si postavili pitanje gdje smo i dali na to nekakve odgovore odnosno dali odgovore gdje želimo biti, tada bismo znali i što trebamo napraviti. Kolegica Benčić je ustvari od svih rasprava koje sam poslušao najljepše detektirala jednu od stvari gdje treba donijeti odluku. Znate kakva je ovo zemlja? Zemlja u kojoj je iz Hrvatske u proteklih godinu dana otišlo 25 tisuća ljudi. Otišli su tamo gdje se bolje živi. Tko je došao u to isto vrijeme kod nas? 21 tisuća 500 nekih drugih ljudi. Znate tko je došao među njima? Samo 350 visoko obrazovanih. To je problem ove zemlje. Naši najbolji idu van. Nama dolazi ono što možemo primiti, jer ovo drugo se odlazi negdje drugdje. Mi ćemo imati državna poduzeća koja, imamo ih koliko tisuću 100, čine samo 7% dodanog proizvoda u ovom društvu. To su pitanja na koja je ova strategija trebala i da je odgovorila barem na dio njih mi bismo danas 5 ili 10 godina bili bitno bolja zemlja za živjeti. Hvala.
U ime predlagatelja uvažena ministrica Nina Obuljen Koržinek.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Pa htjela sam se javiti zapravo prethodno i vezano uz raspravu zastupnice Mrak Taritaš. Međutim, rasprava zastupnika Brumnića me potaknula da uzmem riječ u ime Vlade, jer ovo što ste vi rekli ne znam kako bismo to mogli shvatiti, sva sreća da naši građani vide ono što vi ne vidite jer izreći da naša Vlada ne donosi odluke ili da nismo donosili odluke nakon svega što smo zadnjih godinu dana napravili kako bismo spasili radna mjesta, kako bismo osigurali i zdravlje i nastavak gospodarskih aktivnosti vi bi se, reći što o tome mislim ali sva sreća da građani sasvim sigurno znaju, vide i osjećaju što je ova Vlada napravila. Mi smo danas ovdje ne kao što je rekla vaša kolegica da bismo nešto branili pa je došlo kako ste rekli pola Vlade da bi branilo sažetak, ne, danas su ovdje ministri jer imamo poštovanje prema Saboru i mislimo da saborski zastupnici ali i šira javnost moraju biti upoznati sa onim što planiramo osigurati kroz mehanizam za oporavak i otpornost. Jako je ružno kada vi kažete da je to prezentacija nečega što je isprošeno od Europe. Dakle, pregovarane su alokacije, predsjednik Vlade je o njima pregovarao, Hrvatska je dobila, kao što znate, najveći postotni iznos svog BDP-a upravo zato da bi se potaknule, ubrzale reforme i da bi se ubrzao naš oporavak. Ne bih uopće komentirala pjesmu koju ste citirali, mislim da to nije dostojno niti ove rasprave niti ovog Visokog doma niti ovog dokumenta koji je važan za sve nas, važan je za naše građane. Što se tiče ovog komentara oko toga je li se ulaže ili ne ulaže u javni sektor, podsjetit ću na ono što je više mojih kolega tijekom ovog dana izgovorilo, ali i što smo govorili prethodnih tjedana od trenutka kad smo počeli s prezentacijom ovog dokumenta, a to je da je mehanizam za oporavak i otpornost osmišljen kako bi se osigurale i, citiram, djelotvorna i znatna financijska potpora za ubrzavanje provedbe održivih reformi i povezanih javnih ulaganja u državama članicama, to je recital 8 Uredbe o ovom mehanizmu i dakle jako je važno, nije dobro ne držati se činjenica. I samo na kraju, s obzirom da je u ranijoj raspravi spomenuto, a i vi ste se dijelom referirali i na pitanje obnove zgrada u kontekstu svekolikog razvoja, pa onda i projekta Novi europski Bauhaus, željela bih ovdje javno reći, a to znaju brojni dionici da je Hrvatska iskazala interes za sudjelovanje u tom projektu, međutim, on ne može biti sastavnim dijelom Nacionalnog plana za oporavka i otpornost jer će se provoditi na jedan sasvim drugačiji način. U ovom trenutku EU komisija još uvijek razmatra mehanizme, vjerojatno će biti povezano uz inovacijski okvir i Višegodišnji financijski okvir o kojem se tek pregovara, međutim, hrvatski stručnjaci su u to uključeni, mi smo izrazili interes da upravo obnova nakon potresa i naši napori da ta obnova bude održiva, da ona bude i zelena, ali i da osiguramo protupotresno unaprjeđenje uopće našeg stambenog fonda, da zapravo jedan od tipskih, jedan od pilot-projekata za taj Novi europskih Bauhaus bude upravo proveden u Hrvatskoj. Veliki je interes hrvatskih stručnjaka i s Arhitektonskog fakulteta i s područja dizajna i šireg kruga stručnjaka i ja sam sigurna da će oni u to biti uključeni i da će Hrvatska biti jedna od država koja će sudjelovati u tom projektu. Hvala vam.
Evo, imamo 3 replike, molim vas, ostanite. Prva je uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovana ministrice, vi ste sada treći ministar ove Vlade uz premijera kojem postavljam jedno te isto pitanje. Koliko ste novaca dobili od Europe i što ste time financirali za pomoć u ovoj krizi? Financirali ste ovu pomoć koju ste dali od 4 tisuće kuna našim radnicima, što ja pozdravljam, ali to je mjera koju je donijela Njemačka još 2008. u krizi kada to Europa nije shvatila. Ja ne znam koju odluku je ova Vlada donijela u proteklih godinu dana koja već nije bila vidljiva negdje vani i za što nije negdje izvana dobila novac. Donositi odluke, znači donositi odluke pro futuro za stvari koje će se dogoditi i preuzimati određeni rizik, što će se s time dogoditi? Umjesto da niste dali tih 4 tisuće kuna ljudima koji rade, završili bi na burzi pa bi im tamo dali 4 tisuće kuna. To je potpuno jasno.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala vam g. zastupniče. Ja ne mogu shvatiti iz vaše rasprave je li vi mislite da nismo trebali pomoći radnicima? ... [[Upadica se ne čuje.]] Možda je to, možda nismo [[Upadica: Molim vas, nemojte odgovarati iz klupe.]] Hoćete mi dozvoliti da završim? Dakle možda zaista nismo trebali ništa napraviti, možda smo trebali reći na sredstva koja su nam stavljena na raspolaganje iz mehanizma ... [[Govornik se ne razumije.]] ne hvala, mi to nećemo trošiti jer su to već neki drugi trošili prije nas na taj način, reagirali smo brzo, odlučno, učinkovito, spriječili smo val otkaza kojim su se svi prijetili, pa i u ovdje u ovom Visokom domu i mogu samo reći i ponoviti ono što sam rekla na početku ovog izlaganja, sva sreća da naši građani vide, ako već vi ne vidite.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministrice. Nemojte se zamarati sa ovakvima koji kada se ovdje iz poštovanja prema HS-u i važnosti dokumenta predstavlja ga sam predsjednik Vlade i vi kao ministri koji ste izrađivači zapravo i ovog prijedloga, onda bi isti te osobe stotinu puta ponovile kako nema ovoga, nema onoga i prozivale. Što se tiče laži, zar je neistina da je minimalna plaća povećana preko 1147 kuna, da je osnovna odnosno minimalna 754, a neto plaća 1147 kuna i da li je isto tako, neistina, da je ova Vlada podigla razinu ugovorenosti projekata na 115% i da je recimo, istovremeno i isplaćeno preko 50%?
Odgovor.
Hvala vam uvažena gđo. zastupnice. Hvala vam na podsjećanju na samo dio onih postignuća koje smo prezentirali, ne samo danas nego u svakom našem nastupu i dolasku pred ovaj Visoki dom. Ponovit ću još jednom, ovaj mehanizam za oporavak i otpornost koji prezentiramo danas, samo je dio svega onoga što će se realizirati u sljedećim godinama i naravno, pred nama su, u tijeku su pregovori o Višegodišnjem financijskom okviru i programiranje. Vrlo smo pažljivo i strateški procijenili što je ono što ćemo financirati iz ovog mehanizma. Znamo da je on specifičan s obzirom na rokove ugovaranja, dakle kraj 2023. i rok za potrošnju sredstava. I ja sam sigurna da će to i naši građani ali i društvo u cjelini osjetiti kao važan doprinos razvoju naše Domovine.
Sljedeća posljednja replika uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Zahvaljujem. Ministrice rekli ste fino da nije ovdje pola Vlade da bi branilo ovaj dokument, nego ste došli svi iz svojih resora nama dati opširnu informaciju o tom dokumentu kojeg nam ne želite dati na uvid. Pa dajte nam dokument, a vi idite radite svoj posao. Danas je pola Vlade ovdje. Ministar Beroš recimo vodi iznimno zahtjevan sektor zdravstva koji je strašno pogođen naravno covid krizom i raznim drugim krizama u tom sektoru. Ja bih puno radije da je ministar danas na svom radnom mjestu i posvetio svoje vrijeme rješavanju tih problema, nego da kao što vi kažete ne brani ovaj dokument ovdje, izgubio cijeli svoj radni dan sjedeći ovdje onda za što? Nizašto. Hvala vam.
Odgovor.
Poštovana gospođo zastupnice, onako kako mi shvaćamo ulogu ovog Visokog doma jest da mi ovdje budemo da bismo prezentirali rad Vlade i vama, a putem vas i našim građanima. Zato smo mi zadovoljni da smo mogli provesti dan i objašnjavati ono što se u ovom dokumentu nalazi. Doduše, bilo bi nam puno draže da raspravljamo o onome što smo zaista predložili a ne o nekim komentarima koji zapravo iz tog dokumenta ne proizlaze ali to nekad zna bit narav rasprave u ovom Saboru. Govorim sad sigurna sam i u ime kolege Beroša, ali i u ime svih kolega koji su ovdje sad ili su bili jutros. Mi ćemo uvijek provesti koliko god treba vremena u Hrvatskom saboru jer smatramo da je to važno i da kroz ove rasprave upoznavamo građane sa svim onim vrijednim i dobrim projektima koje kao Vlada realiziramo.
Hvala ministrice. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre odnosno ministri. Kao što je rečeno Hrvatska će dobiti 6,3 milijarde eura odnosno 49 milijardi kuna za financiranje reformi povezanih investicija kojima se ubrzava i oporavak i povećava otpornost gospodarstva. Od toga 4 milijarde i 760 milijuna predviđa se za komponentu dva javna uprava, pravosuđe i državna imovina. Od toga iznosa o komponenti dva više od 60% ide za digitalnu tranziciju društva i gospodarstva. Rekli bismo odlično, samo tako. Kad bi bilo transparentno navedeno koji su to konkretno novi nereciklirani reformski projekti i investicije u javnoj upravi koji će dovesti do moderne i učinkovite javne uprave koja će služiti gospodarstvu i građanima. Pod reformama daljnjeg unapređenja učinkovitosti javne uprave spominje se između ostalog unapređenje postupaka zapošljavanja, novi model plaće rada u državnoj službi, javnim službama, digitalna transformacija konzervatorskih podloga, funkcionalna i održiva lokalna samouprava. Kad govorimo o zapošljavanju u državnoj službi i javnim službama treba govoriti i o nemogućnosti privlačenja i zadržavanja stručnih i sposobnih zaposlenika u javnoj upravi. Zašto? Ne samo zbog niskih plaća. To je jedan od razloga, ali je jedan veći razlog nemogućnost napredovanja najsposobnijih službenika u korist, na štetu onih najpodobnijih. Javnu upravu treba konačno depolitizirati, a ne da svaki puta kod smjene vlasti dolazi do nove sistematizacije i rasporeda na rukovodeća radna mjesta najpodobnijih, a ne onih najsposobnijih. To svakako demotivira mlade, sposobne službenike koji onda odlaze iz javne uprave i dolazi do negativne selekcije u javnoj upravi. O novom sustavu plaća u javnoj upravi govori se već godinama, a razne verzije kolaju već jako dugo i simulacije novih plaća. Europa nas pritišće da konačno donesemo taj Zakon o plaćama u državnoj upravi i javnim službama. Ako je to reforma, neka bude iako recikliranje starih projekata ali dajte konačno da vidimo taj Zakon o plaćama i pustite ga u saborsku proceduru. Kao investicija u javnoj upravi navodi se i centralizirani sustav selekcije službenika. Čini mi se da će to biti najteže provesti, jer onda se neće moći zapošljavati dakle vladajući po babi i po stričevima. Dobro, smislit će vladajući načine kako će zaobići taj centralizirani sustav zapošljavanja, pa će vjerojatno biti ugovora o djelu. E-državni ispit također je naveden kao investicija. Međutim, ta investicija kao što sam već rekla u pitanju premijeru, odnosno replici mi imamo već Pravilnik o polaganju državnog ispita kojeg je ministar Malenica donio i stupio je na snagu 1. travnja 2021. i izmjene tog pravilnika koji će stupiti na snagu isto 1. travnja iduće godine. Dakle, to nije nikakva reforma, to je zapravo recikliranje već postojećeg projekta koji je već pretpostavljam i zaživio u Ministarstvu pravosuđa i uprave. Sustavom dakle upravlja Ministarstvo uprave što se tiče državnog ispita, a obrađuje podatke FINA. Ako je pitanje FINA moguće je da stvar ne funkcionira, jer kad vidimo osnivača NANOBIT-a kako obilazi šaltere i ne može zapravo registrirati poslovanje, onda nam je sve jasno i onda imamo od FINA-e obrazloženje da je njegov osnivački akt nestandardan. Modernizacija i daljnji razvoj državne informacijske infrastrukture jedan također bitni segment u javnoj upravi. Međutim, kad vidimo da svako javno pravno tijelo ima svoje nekakve softwarska i hardwarska rješenja teško je da ćemo doći ubrzo do modernizacije i razvoja te državne informacijske infrastrukture. Što se tiče pak pravosuđa mislim da bi trebalo više ulagati u edukaciju i etički integritet sudaca, a manje u trg pravde u Zagrebu i nekakvu energetsku učinkovitost samih zgrada. Hvala lijepa.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi ministar Ivan Malenica.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Dakle, Ministarstvo pravosuđa i uprave u okviru Nacionalnog programa otpornosti i oporavka provodit će određene mjere u okviru komponente javna uprava, pravosuđe, državna imovina. Što se tiče samih aktivnosti dakle imamo daljnje unapređenje učinkovitosti javne uprave, moderno pravosuđe i spremnost za buduće izazove i sprječavanje i suzbijanje korupcije. Kada govorimo o učinkovitosti javne uprave, drago mi je da ste tu pohvalili uvažena zastupnice Nađ određene projekte koji su planirani u okviru ove komponente. Kada govorimo pojedinačno o tim projektima dakle postupak planiranja prijema i provedbe natječaja i testiranje kandidata za sva tijela državne uprave bi se provodilo na jedan transparentniji, i objektivniji, i jeftiniji ali i brži način. Dakle, uveli bi se standardizirani selekcijski testovi, a postupak polaganja državnog stručnog ispita bi se u potpunosti digitalizirao. I zaista taj projekt državnog stručnoga ispita je predviđen bio prošle godine. No međutim, zbog epidemije Covid-19 dakle to smo prebacili u nacionalni plan otpornosti i oporavka i smatramo ga držimo da je izrazito važan u ovom dijelu dakle transparentnijeg, objektivnijeg, bržeg načina edukacije cjeloživotnog usavršavanja državnih službenika i u konačnici njihovog testiranja prilikom ulaska u državnu službu. Što se tiče Zakona o plaćama tu smo zajedno sa Ministarstvom rada pripremili određenu reformsku mjeru koja se odnosi na uređenje novog Zakona o plaćama u državnoj službi, ali i u javnim službama kroz uvođenje sustava platnih razreda. Ali isto tako i novog sustava vrednovanja rada u državnoj službi i javnim službama. Ono što nam je pokazala ova epidemija Covid-19 jest potreba za uređenjem rada od kuće u dijelu dakle tehnološkom, pa smo i u planu oporavka i otpornosti predvidjeli dakle uvođenje hibridnog pristupa radnom mjestu tzv. smart working, dakle stvaranjem preduvjeta za rad od kuće osiguravanje svih potrebnih informacijskih, komunikacijskih preduvjeta. Izrazito nam je bitna i važna naravno i lokalna samouprava. Tu smo predvidjeli određeni reformski proces funkcionalna i održiva lokalna samouprava. To ide u smjeru dakle optimizacije lokalne samouprave. Dakle, uspostave određenih baznih podataka o kapacitetima jedinica lokalne samouprave kao i kreiranje određenih kriterija i mjerila vrednovanja jedinica lokalne samouprave sve iz razloga da ih potaknemo na funkcionalno povezivanje. Što se tiče pravosuđa dakle određene reformske procese ćemo provoditi u smislu u cilju smanjenja trajanja sudskih procesa, osigurati kvalitetnije uvjete rada i lakšu komunikaciju između svih dionika u pravosuđu te stvoriti kvalitetniji antikorupcijski okvir jačanjem svih institucija. Ja bih samo napomenuo da Nacionalni plan otpornosti i oporavka nije jedini dokument niti jedina perspektiva za provođenje reformskih mjera dakle tu je svakako i sljedeći višegodišnji financijski okvir, a Ministarstvo pravosuđa i uprave dakle dostupan je i norveški financijski mehanizam, ali isto tako i brojni projekti Svjetske banke koji trenutačno provodimo. Što se tiče izmjena i reformi unutar pravosuđa tu svakako idemo kroz izmjene Zakona o parničnom postupku dakle gdje bi sporove male vrijednosti provodili pisanim putem dakle bez sazivanja određenih rasprava, a isto tako ono što nas je epidemija Covid-19 naučila dakle to je jačanje instituta rasprave na daljinu. To ćemo dodatno jačati u ovome Nacionalnom planu otpornosti i oporavka. Ono što nam je jako bitno i važno dakle to je jačanje instituta mirenja, dakle idemo kroz izmjene Zakona o mirenju i Zakona o upravnim sporovima da u trgovačkim predmetima i u upravnim predmetima dakle onim predmetima i postupcima koji se vode pred upravnim sudovima i trgovačkim sudovima uvedemo dakle mirenje kao predsudski način rješavanja sporova i samim time rasteretimo sudove. U okviru Nacionalnog plana otpornosti i oporavka dakle daljnje unapređenje Zakona o zemljišnim knjigama, usklađenje zemljišnih knjiga i katastar. Dodatno držim da je važnim također da se u sustavu e-komunikacije i e-spis nadogradi dio koji se odnosi na objavljivanje svih sudskih odluka. Hvala.
Imamo replike. Uvaženi zastupnik Krunoslav Katičić.
Gospodine predsjedavajući, poštovani ministre, drugi ministri. Evo pažljivim čitanjem ovoga dokumenta, posebno ovog područja koje se tiče znači koji je dobro sročen kao cijela podreformska mjera vidljivo je da se daje dodatni napor za projekt trga pravda i moje je mišljenje da unutar suprotnim mišljenjima kolege iz oporbe da je to dobra stvar da se na jednom mjestu objedini cijeli pravosudni sustav i držim da će to poboljšati efikasnost i učinkovitost cijelog sustava. Stoga vas opet bez obzira na sve pozivam, molim vas da pojasnite važnost tog objedinjenja i kada će taj projekt zaživjeti u onom punom smislu i punoj mjeri kao što mu samo ime da bude trg pravde.
Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, trg pravde je zamišljen u okviru ovih promjena koje se odnose na institut mirenja, gdje bi zapravo Trgovački sud, Visoki trgovački sud, Upravni sud i Visoki upravni sud preselili na Trg pravde i formirali jedan centar za mirenje. Također Trg pravde nam je bitan iz razloga da ćemo kroz izmjene stečajnog zakonodavstva napraviti određene iskorake gdje bi i pogotovo u postupcima pred trgovačkim sudovima i pred Visokim trgovačkim sudom dodatno potaknuli na učinkovitost i efikasnost tog dijela. Moram napomenuti da je Trg pravde davno zamišljen projekt koji je parcijalno bio realiziran i sada kroz projekt Svjetske banke u tzv. zgradi jašionice gdje bi se trebala preseliti Zagrebačka gruntovnica. Ali sada kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti nastavljamo i dalje. Vjerujem da ćemo kompletirati to jer 50% svih sudskih predmeta odnosi se na grad Zagreb i iz tog razloga nam je bitno da ulažemo u infrastrukturu u gradu Zagrebu.
Druga replika uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, u materijalu se navodi jačanje, zapravo profesionalizacija strateškog planiranja. Zanima me da li je to po sistemu unutarnje revizije ili nekako drugačije i u kojem tijelu će biti, da li u svakom ministarstvu ili recimo u Ministarstvu financija kao što je nekad bilo i jačanje kapaciteta za pripremu i provedbu projekata EU. Nigdje se ne spominje zapravo Državna škola za javnu upravu, da li će ona tu imati neke funkcije ili će se raditi na neki drugi način. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakako da nam je Državna škola za javnu upravu itekako važna pogotovo u smislu i Zakona o sustavu plaća gdje planiramo kroz Zakon o sustavu plaća kreirati jedan sustav cjeloživotnog usavršavanja i edukacije i držim da je Državna škola za javnu upravu izrazito važna kao nositelj svih aktivnosti u tom tijelu. Svakako kroz jačanje kapaciteta za pripremu i provedbu EU, dakle one idu prema javnom sektoru ali i prema lokalnoj samoupravi. Dakle, cilj je podignuti administrativne kapacitete kako bi se u što boljoj mjeri mogli koristiti europski fondovi pogotovo što nam nadolazi višegodišnji financijski okvir, te smatram da ćemo pripremom kroz edukaciju službenika koji rade i u javnom sektoru, odnosno jedinicama lokalne samouprave što bolje apsorbirati sredstva.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre Malenica, 2009. je Zakonom o probaciji i uspostava probacijskog sustava je krenula u RH. Sve ono što je proteklih par godina napravljeno na području Uprave za zatvorski probacijski sustav u smislu učinkovitosti i dostupnosti IT tehnologija, spomenut ću samo Službu za podršku žrtvama i svjedocima korištenjem modernih IT tehnologija, elektronički nadzor, implementacija koja je omogućila spajanje zdravstvenog sektora sa Upravom za zatvor i probacijski sustav čime je unaprijeđena kvaliteta zdravstvene zaštite osoba koje se nalaze u penalnim institucijama samo su neki od reformi u kojima je vaše ministarstvo dalo značajan imput i povuklo određena europska sredstva koja su unaprijedila rad Uprave za zatvorski i probacijski sustav.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Pa svako zahvaljujem na ovoj podršci pogotovo kada govorimo o Službi za podršku žrtvama i svjedocima. Dakle, dalje ćemo nastaviti širiti tu mrežu dakle proširiti na sva pravosudna područja da omogućimo, dakle adekvatnu podršku žrtvama i svjedocima. Također u pripremi je i projekt elektronskoga nadzora. Svakako smo kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti predvidjeli određena financijska sredstva i za ulaganje u pravosudna tijela i Centre za probaciju. Ali kažem, nije Nacionalni plan otpornosti i oporavka jedina financijska os odakle financiramo određene projekte, dakle pogotovo za probacijske urede. Dakle, to je norveški financijski mehanizam. Dakle, trenutačno provodimo otprilike 700 milijuna kuna projekata u Ministarstvu pravosuđa i uprave i nastavljamo dalje i pripremamo se naravno za višegodišnji financijski okvir. Hvala.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, evo pozdravljam ovo provođenje polaganja državne mature u elektronskom obliku prije svega zato što će to doprinijeti i transparentnosti i objektivnosti, a s druge strane mislim da će postupak biti brži na taj način i da će se smanjit troškovi. Znamo da ako poslodavac upućuje na polaganje stručnog ispita da on snosi troškove prvi puta, kasnije sam onaj koji polaže ispit tako da će i tu sigurno biti pozitivnih efekata. Isto tako mi je drago što će se uspostaviti novi sustav plaća, jer sigurno je da su kvalitetni ljudi i uvjet za kvalitetnu i još kvalitetniju javnu upravu i bez dobro plaćenih državnih službenika teško ćemo ih moći zadržati. Nadam se da će se to po vertikali preliti i na lokalnu samoupravu. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Da, dakle digitalizacija državnog stručnog ispita je svakako nešto što će doprinijeti da taj čitav institut i proces bude dodatno transparentniji, objektivniji, jeftiniji ali i brži a značit će svakako i određene uštede za same poslodavce koji su slali svoje službenike i za edukaciju, ali i za polaganje tih državnih ispita. Zakon o plaćama u javnoj upravi, dakle obuhvaća i državnu upravu i javni sektor. Dakle, radi se o poprilično kompleksnoj materiji i vjerujem da ćemo tu u dogovoru, komunikaciji sa socijalnim partnerima naći najbolji mogući način. Već smo dijaloge određene i započeli i kroz Gospodarsko-socijalno vijeće koje ova Vlada u velikoj mjeri i koristi dijalog i sa poslodavcima, ali i sa sindikatima, te smatram da ćemo napraviti velike iskorake kroz novi Zakon o plaćama.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani ministre, na stranici 44. spominje se u dijelu provedbe, spominje se normativno reguliranje područje lobiranja i izrada IT rješenja za unapređenje transparentnosti. Jutros sam postavila pitanje premijeru i nije mi odgovorio na to pitanje. Ali evo koristim priliku i pitam vas, vjerojatno ste više upoznati sa detaljima cjelovitog dokumenta. Na što se odnosi to IT rješenje za unapređenje transparentnosti s obzirom da ste prilikom donošenja Zakona o lokalnoj samoupravi navodno najavljivali da će se uvesti transparentnost trošenja javnog novca barem lokalne i regionalne samouprave. Da li je to ono na što smo mi upozoravali i što sam predlagala i ovdje osobno, ali i još neki drugi nastavnici. Dakle, uvid, digitalni uvid, on line uvid u trošenju javnih sredstava apsolutno svake kune iz džepova hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle spomenuli ste i lobiranje, dakle uredit će se i kroz Zakon o lobiranju i taj institut lobiranja jer držimo da to postoji velika potreba za uređenjem toga područja. I radna skupina u Ministarstvu uprave i pravosuđa je već formirana. Što se tiče vašeg drugog pitanja, dakle unutar ove komponente koju ste spomenuli, odnosno te aktivnosti, dakle svakako je Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva nositelj te aktivnosti koji ima za cilj omogućiti svim jedinicama lokalne samouprave otvorene i transparentne proračune po principu kako imaju pojedine jedinice lokalne samouprave.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, jedan od ciljeva u komponenti javne uprave jest daljnja optimalizacija i decentralizacija lokalne samouprave. Držim da je decentralizacija državne uprave ispuštanje poslova na jedinice lokalne samouprave jedan vrlo važnih segmenata i buduće reforme lokalne samouprave i javne samouprave, javne uprave. S obzirom da se na taj način spuštaju određeni poslovi jedinice lokalne samouprave to ne znači da svaka jedinica lokalne samouprave može određene poslove preuzeti, pa vi ovdje govorite o funkcionalnom spajanju jedinica lokalne samouprave u jednom od tih ciljeva. Mene interesira kako i na koji način i kada bismo mogli imati taj prijedlog kojim bismo mogli prepustiti da određene poslove za pojedinu jedinicu lokalne samouprave obavlja druga, veća, snažnija administrativno kapacitiranija jedinica lokalne samouprave.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Bačić. Da, Vlada RH je u proteklom mandatu učinila puno za decentralizaciju. Dakle, imamo i primjer, dakle transfera, poslova Ureda državne uprave županijama. No, kada govorim o daljnjoj centralizaciji, povezivanju jedinica lokalne samouprave tu je jako bitno utvrditi administrativne i druge kapacitete jedinica lokalne samouprave i to je preduvjet da bismo govorili o povezivanju jedinica lokalne samouprave. Dakle, prvi korak nam je analiza svih kapaciteta jedinica lokalne samouprave a nakon toga ćemo omogućiti povezivanje jedinica lokalne samouprave u određenim poslovima gdje bi zapravo građanima kojima je to najviše u interesu, dakle omogućili što kvalitetnije i jednostavnije i efikasnije usluge. Hvala.
Uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto sljedeća replika.
Hvala. U Planu oporavka koncentrirali ste se na fraze o promjeni percepcije rada pravosuđa kao da želite Hrvate uvjeriti kako im pravosuđe radi zakonito. Problem pravosuđa nije pitanje opremljenosti već ljudi koji donose presude, njihove moralnosti i djelovanja sukladno zakonu. Neki dan smo čitali da je Mišo Hrastov, čovjek koji je obranio Karlovac a kojega je kompromitirani Vrhovni sud osudio na zatvorsku kaznu, dobio poziv od Hrvatske da plati odštetu obitelji poginulog srpskog agresorskog vojnika u visini od dva i pol milijuna kuna. Recite mi vi iz HDZ-a i SDP-a koliko je Poljska ili Francuska ili Češka isplatila za štete za ubijene njemačke vojnike na svome teritoriju? Postoji li u povijesti zabilježena situacija u kojoj napadnuta država obeštećuje agresorske vojnike? Jeste li svjesni što činite i koja će vam se pitanja gospodine ministre postavljati u budućnosti zbog ove sramote?
Odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti svakako je naglasak stavljen i na pravosuđe. Istaknuo sam u svom uvodnom izlaganju da idemo u određene reformske procese koji prvenstveno idu prema institutu mirenja, parničnom postupku, rasprave na daljinu, stečajnom zakonodavstvu. Držimo da je to bitno i važno pogotovo u ovom dijelu oporavka od epidemije covida 19. No međutim, također sam istaknuo da nije Plan otpornosti oporavka jedino mjesto kroz koje ćemo mi, jedini dokument kroz koji ćemo mi provoditi određene reforme, jer reforme provodimo i bez Nacionalnoga plana otpornosti oporavka i kroz višegodišnji financijski okvir i kroz Fond solidarnosti i kroz Norveški financijski mehanizam. Mi trenutačno imamo akcijski plan za rješavanje svih neriješenih predmeta, predmeta starijih od sedam godina, ubrzavanje svih sudskih postupaka a naravno veliku pažnju ćemo posvetiti i integritetu samih sudaca kroz jačanje izmjene Zakona o Državnom sudbenom vijeću, Državnom odvjetničkom vijeću.
Sljedeća pojedinačna rasprava … Evo imamo signal da moramo napraviti stanku 15 minuta, pa onda ćemo do 18 i 40. STANKA U 18,25 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,40 SATI]] Evo nastavljamo dalje kolege. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Boška Ban Vlahek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Svaki dodatni novac koji dođe u Hrvatsku treba pozdraviti osobito ako će on biti pametno iskorišten. No, mehanizam za oporavak i njegovo usvajanje je tek jedna prilika koju trebamo iskoristiti na najbolji mogući način. Činjenica da nas je corona kriza izložila brojnim ograničenjima, ali i uputila na nove prilike. Zbog toga bih ovdje željela primijetiti nekoliko stvari. Za znanost i obrazovanje predviđeno je 7,5 milijardi kuna što je 15,3% ukupnog iznosa. Smatram da je to premalo iz dva razloga. Prvi je da je Hrvatska u prošlom financijskom razdoblju europskih fondova propustila u operativni plan staviti mogućnost izgradnje i dogradnje osnovnih i srednjih škola diljem Hrvatske. Država je nevoljko to financirala iz svog proračuna. Gradovi i županije nisu imali dovoljno novaca. Potreba za izgradnjom ili obnovom školskih objekata mora biti prioritet ukoliko želimo biti zemlja znanja. Drugi razlog je taj što se generalno premalo ulaže u znanost i obrazovanje. Prema podacima EUROSTAT-a Hrvatska izdvaja za rast i razvoj 1% BDP-a. Prosjek EU je 2,2% a cilj vaše Nacionalne strategije je 3%. Ovom dinamikom taj cilj nećemo ostvariti pa je upitna učinkovitost same Nacionalne razvojne strategije. Za zdravstvo je predviđeno 2,5 milijarde kuna što je 5,1% ukupnog iznosa. Nije li se za zdravstvo moglo osigurati više sredstava kako bi se državni proračun rasteretio rashoda koji ima za na primjer rekonstrukciju zdravstvenih ustanova i nabavku opreme. To bi se prebacilo na ovaj mehanizam pa bi se novac iskoristio za podmirenje dugova vele drogerijama, povukla crta i stvorila prilika za snažne reforme u zdravstvenom sustavu, kontrola javne nabave, uvođenje reda i veća transparentnost u plaćanju prema izvršenim uslugama. Kriza uzrokovana pandemijom corona virusa promijenila je dosadašnju paradigmu kako društvenog, tako i ekonomskog sustava. Slažem se i pozdravljam ulaganja u privatni sektor i poduzetništvo. U gospodarstvu je jako važno da shvatimo gdje smo, gdje smo bili, a gdje su danas drugi. Hrvatski dohodak per capita u zadnjih 20 godina porastao je za 47%. U isto vrijeme Slovenija, Estonija, Bugarska, Poljska i Litva su imale rast dohotka za 100 do 120%. Da bi mi mogli ići u utakmicu sa tim državama koje su nas prestigle moramo hitno povećati izdvajanja za rast i razvoj i pomagati poduzetništvu. Prema podacima EUROSTAT-a od jedne kune izdvojene za rast i razvoj četiri petine dolazi od privatnog sektora. Zato je važno veći dio sredstava doznačiti poduzetnicima jer oni generiraju rast i razvoj i stvaraju nova, zdrava radna mjesta. U Međimurju na takav način funkcioniramo već godinama zbog čega nije slučajno da je i u gospodarski teškoj 2020. godini povećan izvoz koji danas utjecajem od 2,7% na hrvatsko gospodarstvo ostvaruje 4,9% ukupnog hrvatskog izvoza i tek 2,6% ukupnog hrvatskog uvoza. I zbog toga je Međimurska županija ta koja svake godine bilježi vanjsko-trgovinski suficit. Danas u Hrvatskoj imamo samo 15% poduzeća koje je izvozno orijentirano, ali upravo ta poduzeća zapošljavaju polovicu svih zaposlenih u privatnom sektoru, ostvaruju 62% ukupnih investicija i 66% ukupnih prihoda u gospodarstvu, te jedino izvozna ekonomija može zajamčiti snažniji gospodarski rast a jači izvoz predstavlja i jači BDP. Zbog toga je ulaganje u proizvodna poduzeća i šansa da zadržimo ljude u Hrvatskoj, da budemo konkurentniji u svijetu. Inovacije pretvorene u kvalitetan proizvod garantiraju da svaka kompanija može biti uspješna ako svoje vještine i znanje ulaže u hrvatski proizvod. I ovdje treba usmjeriti što više novaca. Zbog toga raspolaganje s novcima iz ovog mehanizma mora biti studiozno sa ciljem što zapravo želimo. I na kraju podcrtavam da je svaka kriza prilika, prilika da konačno uvedemo u Hrvatskoj istinske i prave reforme. Svaka ozbiljna država je krajnje ozbiljno vodila javne politike kojima je jačala ekonomski sektor. Država nije i ne smije biti poduzetnik, ali mora voditi javne politike na način reforme pravosuđa, javne uprave, infrastrukture, obrazovanja, porezne politike i na taj način jača poduzetništvo i to nam mora biti glavni prioritet jer svi pokazatelji danas govore da se borimo sa Bugarskom i Rumunjskom, a ne sa drugim zemljama koje su razvijenije. I zato, ako su neki pokazatelji loši, ako je okolnost loša tada moramo raditi na sebi, svojoj sposobnosti i svojoj snazi, moramo tražiti rješenje za danas i pripremati se za ono što nas čeka sutra. Hvala vam lijepa.
Ima jedna replika, uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovana zastupnice u svojoj raspravi dotakli ste se reforme obrazovnog sustava kroz izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje predškolskih ustanova. Svi smo mi za moderne i super pametne vrtiće. Vjerujem da će biti super pametni vrtići, jer kod njih je sve pametno, čak i pametna poljoprivreda. Ali ono što čine ljudi, što čini grad to su ljudi, to su radna mjesta. I ono što će zadržati mlade obitelji je kvalitetan predškolski sustav koji će omogućiti svakome djetetu dostupan vrtić, a odgajateljicama da imaju normalne ugovore ne na određeno i da ih se kako bi se reklo da ih se ne šlata od unutar ustanove, od vrtića do vrtića, da im se pruži potpora od jaslica do škole. Jer na taj način se zapravo radi kako pomutnja kod djece, tako i kod nas roditelja. Hvala.
Odgovor.
Poštovana kolegice zahvaljujem vam na pitanju. Slažem se sa vama, to je problem koji se godina taloži, a zasigurno ne rješava. Što se tiče kvalitete predškolskih programa, a činjenica je da se u Hrvatskoj suočavamo sa prevelikim odgojno-obrazovnim skupinama, te prevelikim brojem djece po jednom odgojitelju kao i problem čestih promjena što ste vi danas u nekoliko navrata i spominjali, promjena odgajateljica što zaista negativno djeluje na djecu kao što ste i sami rekli. Stoga kvaliteta u ustanovama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja iznimno je važan segment odgoja i obrazovanja budući da ima izravan utjecaj na razvoj djeteta kao pojedinca, te na društvo u cjelini.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Poštovani predsjedatelju, poštovane kolegice i kolege. S obzirom da razne međunarodne studije jasno i mjerljivo pokazuju da je covid kriza znatno štetnije utjecala na žene nego na muškarce, tijela UN-a i EU-a ovu krizu nazivaju krizom sa ženskim licem te jasno i glasno komuniciraju već mjesecima kako svi nacionalni planovi za oporavak moraju posebnu pažnju posvetiti upravo intenzivnijem smanjivanju nejednakosti među spolovima, jer je te nejednakosti ova kriza dodatno pojačala. O tome govori i ovaj CD o brojnim dokumentima. Smjernice EU-a za kreiranje nacionalnih planova također to jasno navode. No na stranu što sve govore međunarodne institucije nedavno je u Hrvatskom saboru raspravljena i donesena Nacionalna razvojna strategija koja također jasno kaže u svom šestom poglavlju kako će svi akti strateškog planiranja koji proizlaze iz strategije će se morati provoditi imajući na umu između ostalog i ciljeve ravnopravnosti spolova. Svi su ti akti uredno nabrojeni u dodatku 4. Nacionalnoj razvojnoj strategiji. Prvi na popisu je upravo NPO. Iznenađuje onda da ova informacija o nacrtu NPO-a koju smo dobili niti na jednom mjestu ne navodi riječ ravnopravnost u niti jednom kontekstu, a kamoli kontekstu ravnopravnosti spolova. Na Odboru za EU poslove ministar Ćorić mi je jasno potvrdio da cjeloviti dokument koji se uspješno krije i od javnosti i od zastupnika ne sadrži poglavlja ili koncepte koji nisu već navedeni u nacrtu. S obzirom na to da cjeloviti dokument nismo imali priliku vidjeti, s obzirom da pravobraniteljica za ravnopravnost spolova nije bila pozvana dati svoj imput pri kreiranju NPO-a mogu samo pretpostaviti da niti cjeloviti dokument u svih svojih spomenutih sedamstotinjak stranica niti na jednoj od tih stranica nije uspio uključiti rodnu dimenziju kao što je preporuka svih međunarodnih institucija, NGO-a, civilnog društva, pa u konačnosti i naše vlastite Razvojne strategije. Čitala sam predloške planova drugih zemalja Njemačke, Italije, Francuske, Finske, Švedske itd. i dok su neke od tih zemalja po ovom pitanju svjetlosnim godinama ispred nas neke tek načelno spominju da će u svoje planove uključiti mjere za postizanje ravnopravnosti spolova. Tek načelno spominju s par riječi i sa tih par riječi su nas premašile jer kod nas ponavljam, ovaj se problem niti jednom riječju ne spominje kao da niti ne priznajemo da postoji. Pa iako naša Nacionalna razvojna strategija načelno navodi citiram kako je ravnopravnost žena i muškaraca jedna od najviših vrednota hrvatskog ustavnog poretka odraz nacionalnog identiteta i pazite preduvjet konkurentnog i inovativnog gospodarstva. Za tu ravnopravnost se svejedno ne nalazi mjesta u NPO-u, pa onda ni ne čudi da Izvještaj u europskom semestru 2020. za Hrvatsku navodi kako je nejednakost spolova u Hrvatskoj jedna od najviših u EU. Diljem Unije pa tako i kod nas žene su posebno pogođene covid krizom, jer predstavljaju veliku većinu zdravstvenih radnika koje su onda i više izložene riziku od zaraze te su većinom žene te koje balansiraju brigu o drugima kao neplaćeni rad sa svojim drugim radnim obvezama. Dodatno većina samohranih roditelja su majke, su žene jel, koje su imale cijeli splet dodatnih problema zbog ove krize. Žene su više od muškaraca ostajale bez posla, a i nasilje nad ženama posebno obiteljsko je slijedom lockdowna također raslo u alarmantnim razmjerima. Zbog svega navedenoga, iznimno je bitno inzistirati na tzv. Gender mainstreamingu tj. potrebi da rodna dimenzija bude uključena u sve strateške dokumente kojima će se regulirati izlazak iz krize i daljnji razvoj hrvatskog društva. Ured pravobraniteljice za ravnopravnost spolova i Vladina Agencija za ravnopravnost spolova nisu bile pozvane dati mišljenje o ovom dokumentu. Premijer je danas obećao da će se taj propust ispraviti te da će ih kontaktirati i zatražiti njihovo mišljenje. Nadam se da će to obećanje ispoštovati. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Rada Borić.
Hvala vam kolegice na ovom podsjetniku. Naime, nema europskoga dokumenta koji ne govori da bez jednakog sudjelovanja muškaraca ili žena ili rodne ravnopravnosti nema ni demokracije. Tako bismo mogle unaprijed reći da ovaj dokument tj. informacija o sažetku sažetka dokumenta doista je zapustio žene. Dovoljno je ako pogledate samo komponentu 4 koja govori o tržištu rada i o socijalnoj zaštiti pa rečenica počinje, tržište rada pogođeno je udarom pandemije, dakle ako u tražilicu pa molim i kolege s ove desne strane da upišu ne samo ravnopravnost, ne moraju upisati ni jednakost, neka upišu žena pa će vidjeti da će se naći tražena pa ono žena će biti negdje gdje se traži dokumentacija. Dakle, nedopustivo je da u ovom dokumentu se 50% ili 51% građanki ove zajednice ne vidi da bi možda i one trebale oporavak, a znamo da bez žena sigurno ova zajednica neće biti otporna kao što bi [[Upadica: Vrijeme.]] trebala biti.
Odgovor.
Hvala vam kolegice na komentaru, rekli ste da da nema europskog dokumenta koji o ovome ne priča, ne bi trebalo biti ni hrvatskog dokumenta koji o tome ne priča. Posebno s obzirom na ono što je navedeno u samoj razvojnoj strategiji koja je kao krovni dokument svim ostalima. Napomenut ću svima ovdje danas, žao mi je što kolegica Selak Raspudić nije tu, dokumenti koji su nabrojani u Nacionalnoj razvoj strategiji koji bi svi trebali imati rodnu dimenziju, lako ih je pronaći Narodne novine broj 13/21, 79 ih je u procesu donošenja. Svi bi to trebali imati i moramo uzeti na sebe odgovornost da pratimo da li ti svi dokumenti to i sve strategije i planovi itd. uključuju i kao odgovorni zastupnici reagirat ukoliko to ne bude tako.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Uvažena kolegice, moja replika je dopuna onoga što je maloprije spomenula i skrenula pažnju uvažena kolegica Borić. Imate li vi saznanja o eventualnoj financijskoj korelaciji sredstava koja će se dodjeljivati zemljama i postojanje rodne dimenzije u planovima koje zemlje dostave Europskoj komisiji.
Odgovor.
Jasno je, vidljivo svima koji žele pregledom stranica EU i komisije da će više od 50% ukupnog iznosa planiranog za poticaje oporavka biti namijenjeno modernizaciji i kroz 3 različite sfere i gdje će se posebna pažnja posvetiti upravo i rodnoj ravnopravnosti što bi po meni bio vrlo jasan signal da će korelacija postojati, možemo uzeti te novce, a i ne moramo, ovisi o premijeru i njegovom obećanju koje je danas dao. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, očito da epidemija korona virusa za posljedicu ima i tešku ekonomsku krizu koja je pogodila svijet pa time i EU. Očito i da EU želi jasno nastupiti, pustiti jedan snažni stimulus za gospodarstvo kao bi se pokrenulo gospodarstvo, kako bi se krizu prevladalo. Sama kriza će se vjerojatno vidjeti u narednim godinama prije svega posljedice će biti nagli rast javnoga duga. Hrvatska je tu posebno unutar EU još u posebnoj poziciji zato što smo po mnogim podacima i po mnogim statistikama jedna od najsiromašnijih zemalja EU, ali to bi nam upravo trebao biti poticaj za dublje reforme. Što se tiče samih sredstava koja su predviđena za Hrvatsku nadajmo se da će biti dobro utrošena i nadajmo se da će biti pravovremeno utrošena. Svi znamo da smo imali potres u Zagrebu prije više od godinu dana, nažalost država još nije uspjela krenuti sa obnovom. Tako da se nadamo da ćemo idućih 5 godina povući sredstava koja su nam na raspolaganju, da ćemo ih doista iskoristiti i da će to potaknuti reforme i ekonomski rast u Hrvatskoj. Ono što smatram da će biti dobra posljedica samog stimulusa vidjet ćemo koliko će se od ovog novca povući u hrvatsko gospodarstvo, koliko će se iskoristiti. No, koliko god da se iskoristi posljedica toga će ipak biti rast prihoda države. Ako povučemo svake godine primjerice 5 milijardi kuna, jedan dio od tih 5 milijardi kuna će završiti u državnom budžetu kao posljedica prihoda države. Porezi su nam visoki pa je logično da će dio novca završiti u državi, u državnoj blagajni. Nadam se da će to Vlada iskoristiti na način da se smanji poreze. Porezno rasterećenje nam je zapravo najveći jamac da je to investicija u gospodarstvo. Vidjeli smo neefikasnost i korupciju u državnim tvrtkama, vidjeli smo pitanje korupcije u državnim subvencijama. Ono što jedino možemo biti sigurni u slučaju poreznog rasterećenja da će taj novac doista otići u hrvatsko gospodarstvo i da će otići hrvatskim građanima. Tako da u slučaju da povučemo jedan dio od ovoga novca, a očito hoćemo barem jedan dio, nadajmo se što veći dio, kada se, kada dio tih sredstava sjedne u državni proračun nadam se da će Vlada to iskoristiti za porezno rasterećenje. Prije svega tu uvijek moramo se vratiti na porezno rasterećenje plaća hrvatskih građana. SDP je sam predlagao da se porezna osnovica odnosno da se do 5.000 kuna ne oporezuje porez na dohodak na taj način bi prihodi prosječne hrvatske obitelji porasli i do 500 kuna. Tako da se nadam da će dio novca koji će posredno završiti u državnom budžetu kao posljedica ovih investicija da će ići i u porezne olakšice. Ono što nam je posebno važno za društvo je da idemo prema tome da dosegnemo punu zaposlenost. Puna zaposlenost nije isto što i niska nezaposlenost, to su dvije različite stvari. Punu zaposlenost sigurno bismo mogli dostići ako uložimo novac i ako provedemo dodatno obrazovanje naših građana. Kao što je već danas spomenuto na razini EU 11% odraslih građana sudjeluje u obrazovanju svake godine. Na razini Hrvatske to je 3,5%. Dakle, trostruko niže. EU ima za cilj da se svede da svega 15% stanovništva nema neku vještinu. Nažalost u Hrvatskoj je razina dvostruko viša. Tako da bi sigurno trebalo poduprijeti razvoj obrazovanja u Hrvatskoj što bi povećalo stupanj obrazovanja kod hrvatskih građana, ali bi bilo i dobro za hrvatsko gospodarstvo jer bi građani bili konkurentniji na tržištu rada. Što se tiče turizma koji je tu spomenut, možemo postaviti pitanje da li ova ili ona pomoć na ovaj ili onaj način pomoći samom turizmu? No, Hrvatska je zemlja kojoj 1/6 gospodarstva ovisi o turizmu. Postali smo doista izrazito ovisni o toj turističkoj grani što nam dugoročno naravno može biti problematično pa i sada u ovoj ekonomskoj krizi smo pogođeni baš zato što dobrim dijelom ovisimo o turizmu. Ono što bih na kraju htio naglasiti jest, slušali smo danas i ministre i zastupnike, čuli smo naravno neke pozitivne stvari koje bi se trebale napraviti, reforme sa ovim novcem. Objektivno te stvari smo trebali napraviti neovisno o ovome novcu u zadnjih 10-tak ili više godina. Ipak nadajmo se da će se to napraviti. Nažalost, nažalost moramo vidjeti tko će upravljati ovim novcem, tko će to voditi. To će voditi političari i birokrati, zbog toga [[Upadica: Vrijeme.]] moramo biti oprezni.
U ime predlagatelja uvažena ministrica Nikolina Brnjac.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani saborski zastupnici, poštovane kolegice i kolege, turizam i ugostiteljstvo kao što ste čuli su teško pogođeni posljedicama pandemije kako u Hrvatskoj tako i u Europi, al tako i u svijetu. Oporavak turizma i oporavak ugostiteljstva te ponovno zapošljavanje i stvaranje radnih mjesta nije moguć bez znatnih ulaganja. Međutim, sva ta ulaganja moraju doprinijeti transformaciji hrvatskog turizma u održiviji model. Upravo zato smo mi na početku pri pripremama za Nacionalni plan oporavka i otpornosti već krajem prošle godine okupili cijeli turistički sektor, sve dionike u turizmu da vidimo koji su to projekti koji mogu zahtijevati odnosno koji su zeleni i koji su digitalni. Sjeli smo i napravili određeni plan. Kao što je kolega zastupnik uvaženi rekao, ne bi se složila Hrvatska je turistička zemlja, hvala Bogu da je turistička zemlja i Hrvatska će uvijek biti turistička zemlja upravo zbog svoje bogate kulturne baštine, upravo zbog svojih prirodnih bogatstva, zbog nacionalnih parkova, parkova prirode, svega onoga što imamo i to moramo znati dobro usmjeravati. Turistički sektor u Hrvatskoj je već godinama suočen upravo s nedostatkom turističkih proizvoda dodane visoke vrijednosti, problem visoke sezonalnosti te negativnim učincima prekomjernog turizma u najrazvijenijim destinacija u kratkom periodu turističke sezone. S druge strane u većem dijelu godine smještajni kapaciteti su nedovoljno popunjeni što predstavlja problem upravo održivosti i ostalih pratećih djelatnosti pa i cjelokupnih lokalnih ekonomija. Ovaj plan za oporavak i otpornost upravo je prilika za promjenu paradigme oslanjanja na sunce i more sezonalnosti ali i prekomjernog turizma u turistički najrazvijenijim destinacijama. On je također i prilika za snažniji razvoj kontinentalnog turizma s naglaskom upravo na ruralna područja kao i za ulaganje u turističke proizvode visoke dodane vrijednosti kao što su zdravstveni, sportski, kongresni, ekoturizam za što imamo idealne uvjete kako na kontinentu ali tako i na obali. Kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti će se financirati projekti koji doprinose oporavku gospodarstva usmjeravanjem ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te upravo razvoju održivog turizma. Dakle, imamo priliku reformirati sustav i europska sredstva putem kojih to možemo učiniti. Ministarstvo turizma i sporta je, planira početkom slijedeće godine predstaviti Hrvatskom saboru reformsku podlogu za strateško usmjeravanje turizma u predstojećem desetljeću to je strategija održivog razvoja turizma do 2030. godine. Za mjere predložene strategijom izradit će se i strateška procjena utjecaja na okoliš po prvi puta. Provedba mjera i aktivnosti same strategije poduprijet će se provedbom samih projekata od kojih su neki planirani upravo investicijama u okviru Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Investicije iz podkomponente održivog, inovativnog i otpornog turizma u iznosu od 2,2 milijarde kuna biti će upravo usmjerene u razvoj konkurentnosti cjelogodišnjeg oblika turizma kao što su zdravstveni, sportski i kongresni turizam. Zatim podizanje kvalitete i kategorije postojećih smještajnih kapaciteta u hotelskim turističkim tvrtkama. Transformaciju smještajnih kapaciteta malih iznajmljivača u obiteljske hotele i pansione te zelenu tranziciju najveće svjetske čarter flote. Kvalitetne projekte energetske učinkovitosti, korištenje obnovljivih izvora energije i kružnog gospodarstva čime se upravo ubrzava zelena tranzicija, te povećava održivost i otpornost samih poduzetnika u turizmu. Investicija jačanje konkurentnosti poduzetnika, te poticanje zelene i digitalne tranzicije sektora turizma u potpunosti je namijenjena privatnom sektoru, a cilj joj je potaknuti oporavak i otpornost poduzetnika u cijelom lancu vrijednosti turizma uključujući i povezane djelatnosti posebito industrijske proizvodnje. Predviđeni korisnici sredstava su i mali i srednji i velikih poduzeća u djelatnosti turizma, ali i ugostiteljstva. Investicija regionalna diversifikacija i specijalizacija hrvatskog turizma namijenjena je kako javnom sektoru, ali i privatnom sektoru za ulaganja u javnu turističku infrastrukturu kao preduvjete za razvoj konkurentnijih turističkih proizvoda. Investicija unaprjeđenje turističkog eko sustava i jačanje kapaciteta sustava za otporan i održiv turizam u potpunosti je namijenjena edukaciji ljudskih potencijala u turizmu i ugostiteljstvu ulaganjem u razvoj i provedbu programa obrazovanja u svim razinama. Očekivani rezultati koje planiramo ostvariti [[Upadica: Vrijeme]] Hvala, hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, al najprije jedna povreda Poslovnika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. Uvažena ministrice, da, kad se referirate na uvaženog zastupnika barem imajte dostojanstvo, znate ko vam je nešto rekao jer ovo je … [[Govornik se ne razumije]] ministrice, pa imajte se dostojanstvo referirati tko je to rekao, imajte mu hrabrosti izgovoriti ime, pa da o tome pričamo, a ne da bude zastupnik umm uvaženi ili zastupnica umm uvažena.
Ovo je bila povreda, nije bila povreda Poslovnika, više replika i vi dobivate opomenu. Idemo sa replikom, prva je uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Uvažena ministrice, Hrvatska je naravno turistička zemlja i ima dugu turističku tradiciju. Turizam predstavlja značajan udio u BDP-u našega gospodarstva, a … [[Govornik se ne razumije]] predstavlja prijetnju svakako za gospodarstvo ne samo naše zemlje nego svih turističkih destinacija, što je posebno vidljivo u vrijeme ove pandemije Covid-19. Među vodećim smo europskim turističkim destinacijama i tamo zasigurno trebamo i ostati. Ova bespovratna sredstva kroz Nacionalni plan oporavka u javni sektor radi oporavka turističkog gospodarstva će zasigurno ublažiti krizu i ojačati turizam. Ali ono što mene konkretno zanima je kontinentalni turizam odnosno ruralna područja i koji konkretni projekti, što možemo očekivati u kontinentalnom turizmu?
Odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Dakle, kao što smo rekli ono što će biti cilj ovog cijelog Nacionalnog plana oporavka i otpornosti je također ulaganje u proizvode visoke dodane vrijednosti. Između ostalog to je u razvoj i zdravstvenog turizma. Kao konkretni projekat mogu izdvojiti jedan od primjera same te investicije koje se bazira na jednom od turistički najslabije razvijenih područja u RH, a to je iskorištavanje ugljičnih izvora u svrhu terapeutskog centra. Jedina ustanova u Europi koja u terapeutske, wellness i spa svrhe kao izradu kozmetičkih pripravaka koristi derivate nafte za kožne i reumatične tegobe, ulaganje u proširene terapeutske i smještajnih kapaciteta, uvođenje tzv. pametnih soba. U okviru investicije predviđena je uspostava nove fotonaponske elektrane za potrebe postojećih i novih kapaciteta koje će smanjiti potrošnju električne energije, isto tako fotonaponske elektrane, implementacije novog informatičkog sustava, ojačivanje, istraživanje i razvoj na prevenciji, smanjenje dermatoloških tegoba i projekt je održiv zbog jedinstvenog pristupa korištenja prirodnih resursa. Dakle, to su primjeri zdravstvenog turizma koje ćemo razvijati također i na kontinentalnom i na ruralnim područjima. Hvala.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena ministrice, s obzirom na značaj turizma na gospodarstvo Hrvatske veseli činjenica da u dijelu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za turizma je osigurano 2,2 milijarde kuna o čemu ste nas sad iscrpno izvijestili. Kada to usporedimo samo sa prethodnim financijskim okvirom za turizam tada nismo imali ni približno ovaj iznos. Provedba plana uključuje znači dodjelu bespovratnih sredstava za privatni i javni sektor radi oporavka turističkog gospodarstva od krize Covid-19. Čestitam vama ministrice, čestitam Vladi RH na mudroj odluci jer ako išta moramo oporaviti moramo oporaviti turizam. S obzirom da dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije turizam nam je na koljenima, stanovnici u mojoj županiji žive većinskim dijelom od turizma. Za nas ovaj Nacionalni plan oporavka i otpornosti u ovome dijelu puno znači i želimo da izađemo svi jači [[Upadica: Vrijeme]] iz ovoga. Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Upravo je intencija i stoga bila, glavna investicija je jačanje konkurentnosti poduzetnika, te poticanje zelene i digitalne tranzicije koja je u potpunosti namijenjena isključivo privatnom sektoru. Kao primjer tog jednog projekta mogla bi ovdje navesti rekonstrukciju kampa s 3 zvjezdice u 4 zvjezdice gdje ćemo kapacitete kampa koji se uslijed povećanja kvalitete smanjuje za 30%, ali se povećava kapaciteta, kapaciteti, zatim potrošnja same energije koja se smanjuje, potrošnja vode koja se smanjuje, kružno gospodarenje uvođenjem sustava pročišćavanja vode, te ukupna, znači također i zahtijevanje i kulturnih i zelenih karakteristika koje su vrlo važni za razvoj takvih privatnih projekata i investicija. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Krunoslav Katičić.
g. Predsjedavajući i cijenjena ministrice. Evo što je već par puta kazano, predviđeni su 2,2 milijarde bespovratnih sredstava za razvoj znači održivog, inovativnog i otpornog turizma. Dosadašnji rezultati ukazuju da je naš turizam stvarno, hrvatski turizam otporan i prilagodljiv. Isto tako smatram da bi ta predmetna sredstva potrebno razmjerno i regionalno rasporediti na cijelo područje i sve grane hrvatskog turizma. Nadam se da ćete to prilikom donošenja konačnog dokumenta uvrstiti u taj dokument.
Hvala lijepo poštovani zastupniče, upravo zato predviđenom reformom se želi uspostaviti učinkoviti i organizacijski ali i pravni okvir za upravljanje razvojem održivog turizma. Dakle, prvi korak će biti prikupiti podatke te temeljem njih izraditi sve znanstvene podloge i analize koje će postati alat za upravljanje javnim politikama. Drugi korak je definiranje jasnih politika temeljenih na znanstvenim podlogama odnosno gdje će se postići cjelokupna reforma, a treći koji, znači kroz njega napravit će se zakon o turizmu koji će predstavljati okvir za praćenje i razvoj turizma. Dakle, cilj je i kroz sam indeks održivosti napraviti detaljnu razradu razvoja mogućih visokih proizvoda dodatne vrijednosti dakle kroz cijelu RH kako na kontinentu, a tako i na obali. Hvala.
Slijedeća replika, uvažena zastupnika Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvažena ministrice rekli ste da su ugostiteljstvo i turizam posebno pogođeni ovom Covid krizom i to ne samo u RH nego i u svijetu. Međutim, RH i Vlada RH je učinila puno upravo u očuvanju radnih mjesta dodjelom potpore za očuvanje radnih mjesta i te potpore su krenule još u ožujku prošle godine. Do sada je što za plaće osigurano negdje oko 10 milijardi kuna plus doprinosa otprilike 14 milijardi kuna i značajna sredstava su otišla upravo u djelatnosti ugostiteljstva i turizma. Do sada se govori i broji da se radi oko 100.000 poslodavaca i oko preko 600.000 radnika koji koriste jednu takvu potporu. Pa evo sve zahvale u ime svih onih koji rade u ugostiteljstvu i turizmu.
Odgovor.
Hvala lijepo cijenjena zastupnice, nama je interes bio oduvijek znači kao što ste rekli i na početku, turizam je strateška djelatnost RH i kao takav se treba usmjeravati. Prvi puta sada imamo na raspolaganju sredstva iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost gdje možemo turizam usmjeriti ne da nam se događa nego da upravljamo detaljno razvojem određenih turističkih destinacija. Hvala.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice evo svjedoci smo da se u posljednjih nekoliko godina sve više ulaže u kontinentalni turizam i da on pokazuje sve bolje rezultate međutim smatram da tu možemo još i više pogotovo u gastro turizmu što naša zemlja ima ja mislim posebnu ponudu i možemo tu biti zaista vrlo konkurentni. Zanima me da li će i temeljem ovih reformi koje se predviđaju i u tom segmentu biti uloženo u kontinentalni turizam i da li će se i u tom smjeru gastro turizma razvijati ponuda jer mislim da tu možemo i ostvariti bolje rezultate što se tiče povećane prosječne potrošnje po gostu, pa me zanima da li se projekti planiranju i u tom smjeru. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa na pitanju. Dakle, iz oba dvije investicije i prva investicija koja se odnosi na jačanje konkurentnosti poduzetnika te poticanje i zelene i digitalne tranzicije i druga investicija koja se odnosi na turističku diverzifikaciju i specijalizaciju turističke ponude, oba dvije se i odnose također i na razvoj kontinentalnog odnosno ruralnog turizma. I svakako smo vodili računa u razgovoru sa svim dionicima iz turističkog sektora na sve ove elemente što ste upravo naveli vodeći se pri razvoju i ekoturizma i gastro turizma i sportskog turizma. Dakle, to su svi elementi koji ulaze u ove investicije. Hvala.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana ministrice, neosporno je da smo turistička zemlja, neosporno je da imamo prirodne ljepote možda i najljepše u Europi, kolegica Jelkovac je rekla da smo i poželjna gastro destinacija, vi govorite o ruralnom turizmu i onda nastaje problem. Ruralni turizam treba imati nekoliko preduvjeta. Prvi preduvjet je da ljudi tamo žive. Naš ruralni prostor je osiromašen, a što se tiče gastro destinacije bez lokalne hrane neće biti ni gastro destinacije. Zanima me na koji način vi želite potaknuti ruralni turizam ako je činjenica da se ljudi sa ruralnih područja iseljavaju, a poljoprivreda nam je svakim danom sve više na koljenima. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa. Upravo je to ideja i samim investicija tako da će i sam poljoprivredni sektor biti uključen u propis ovih projekata odnosno same investicije. Ideja je dakle i od polja do stola, dakle uključiti apsolutno sve dionike da budu u razvoju i da mogu biti korisnici ovih sredstava i investicija u zajednici se nadovezuju. Hvala.
Hvala ministrici. Idemo sljedećim raspravama. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažene, uvažena ministrice, ministre, kolegice i kolege zastupnici, danas je pred nama Nacionalni plan oporavka i otpornosti još jedan u nizu dokumenata kojima ćemo navodno dobiti puste milijune i milijarde. U svom izlaganju osvrnut ću se na područje poljoprivrede. Naime, i danas na Odboru za poljoprivredu mogli smo čuti razbacivanje sa brojkama i pustim milijunima, ali stanje u poljoprivredi i prije i poslije ovog dokumenta bit će isto. SDP je već više puta isticao da je stanje u poljoprivredi alarmantno. Dok se Vlada i vladajući razbacuju brojkama, evo da kažem nešto o tome. Dvije od tri šećerane su bespovratno ugašene, smanjen je broj proizvođača šećerne repe, sve je manje proizvođača mlijeka, malim i srednjim mljekarima se smanjuju premije, naravno stočarska proizvodnja općenito je na koljenima, sektor voća i povrća tek će biti na udaru zbog genijalnog pravilnika o proizvodnji, o proizvodno vezanim potporama koje su zadane, blago rečeno nedostižni ciljevi proizvodnje. Imamo mi i niz poljoprivrednika koji muku muče sa naplatom, tako u mom kraju iz kog dolazim postoji veliki broj poljoprivrednika koji ne mogu naplatiti predanu silažu. Nedavno sam o njima pričala, čitala njihova imena, iznosila iznose koje potražuju od Agrokom nature i Sedlić grupe. Njihova priča dobila je sudski epilog, a dok se sve to ne riješi zanima me što je vlada napravila da pomogne tim poljoprivrednicima da prežive? Apsolutno ništa, kao i svi prepušteni su sami sebi. Dalje, o Europskom zelenom planu u Hrvatskoj ni dalje ni riječi ni slova. Sve što Ministarstvo poljoprivrede šalje u saborsku proceduru je usklađenje sa direktivama EU ili usklađenje sa zakonima sa zakašnjenjem po 2-3.g., tako smo imali cijeli set zakona usklađenja sa državnim inspektoratom, kasnilo se samo skoro 3.g. i tu nije kraj. Npr. Zakon o hrani još uvijek nije ni u saborskoj proceduri. Ali kada Ministarstvo poljoprivrede i napiše neki zakon onda imamo Zakon o sjemenu gdje nema udruge koja se nije digla na noge zbog ovog skandaloznog zakona. Danas je predsjednik vlade spominjao i komasaciju, nešto što je regulirano zakonom još 2015.g. i što se radilo više od 5.g.? Apsolutno ništa. Dapače, nakon 5.g. zaključili ste da je zakon loš. Znači trebalo vam je 5.g. nerada da to zaključite, pa čestitam. Nije problem u tome da li je zakon i pogled na zakon da li je dobar ili loš već činjenica da se sad najavljuje novi zakonodavni okvir, a NPOO se odnosi na razdoblje '21.-'26. Dok se novi zakon donese proći će vrijeme i upitno je koliko će se sredstva moći povući, bojim se da ništa. Dakle, s razlogom se pitam da li je to pucanj u prazno? I tu nije kraj. Komasacija se, zamislite, predaje na pravnom fakultetu, a u Hrvatskoj se ne provodi već 30.g., to je čisti apsurd. Kad spominjemo apsurd ne mogu ne spomenuti strategiju poljoprivrede koja će se tek donijeti za period '20.-'30., znači isto neće biti donesena barem do 2022.g., dakle 2.g. odu u vjetar, nema ih, ništa. Apsurd je u činjenici da Ministarstvo poljoprivrede donese Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi u lancu opskrbe hranom 2018.g. i onda se obveže da će napraviti procjenu učinka tog istog zakona i danas smo u '21.g., oni procjenu učinka nisu napravili, a već idu izmjene i dopune tog istog zakona. Znači nisu u stanju sami napraviti ono što su sami si zadali i kako onda da vam vjerujemo da će i ovaj plan oporavka nešto donijeti? Zaključno, papir gospodo trpi svašta, tako i ovo što danas imamo na raspravi. Naši mali i srednji OPG-ovci opet neće dobiti ništa, nula. Premalo potpora je usmjereno poljoprivredi koje bi trebalo ojačati i unaprijediti našu poljoprivredu. Ovo nije plan oporavka nego nažalost plan daljnjeg uništenja poljoprivrede i RH. Hvala vam.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi Domagoj Hajduković.
Hvala. Kolegice, pričamo o NPOO. Ako pričamo o nacionalnom planu, a bi li trebali pričati o regionalnom planu? Ako govorimo da treba pomoći Hrvatskoj, možda bi trebalo pomoći nekoj regiji, možda nekoj regiji koju bi vi prepoznali, koja je nekad imala vrlo razvijenu prerađivačku industriju, možda šećerane, koja je jednom davno imala vrlo jaku proizvođačku industriju, koja je jednom davno imala vrlo razvijenu industriju općenito recimo „Borovo“, recimo „Đuro Đaković“, recimo „Analit“, recimo mogo bi vam do sutra nabrajat. Ne znam koja vam, da li vam nešto govori to o regiji o kojoj se govori, a ovdje govorimo recimo o, o turizmu na moru kojem trebamo pomoći, a ne govorimo možda o regiji koja je već devastirana bila i prije … [[Govornik se ne razumije]] HDZ-ovim oporavkom, a sad ćemo ga valda dodatno devastirati i oporavkom iz EU.
Odgovor.
Zahvaljujem. Kolega Hajdukoviću kad kažete regije, da. Na početku kad ste počeli pričat podsjetili ste me na Slavoniju koja je bila nekad i onda znate šta se dogodilo? HDZ je tamo došao na vlast i sad nema čega nema tamo, ugasila se valjda svaka tvornica koja se mogla ugasit. Konkretno, ja dolazim iz Slatine, nema firme koja se nije ugasila, nekad je bila farma „Senkovac“ jedna od najjačih svinjogojskih farmi, bilo vam je „Gaj“, bilo je „Klasje“ itd. da vam sad ne nabrajam. Šećerane, da. Grad Virovitica iz moje županije je bio slatki grad, sada je samo grad sa gorkim okusom u ustima. Naravno ko je tamo na vlasti? Pa HDZ. I onda se mi pitamo što u Slavoniji ne valja? A ko je na vlasti? HDZ. Mislim da ovaj plan oporavka naravno neće pomoći nikome, a najmanje Slavoniji. Hvala.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, ako sam dobro čula u svojoj raspravi spomenuli ste Europski zeleni plan iz 2019.g. koji je važan strateški dokument za razvoj poljoprivrede u kojem su dane smjernice za područje politika zelenog plana, između ostalog u njemu se spominje i strategija „Od polja do stola“ i „Održiva poljoprivreda“. Koliko su po vama u ovaj plan oporavka ugrađene smjernice upravo tog zelenog plana EU i strategije „Od polja do stola“? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice. Europski zeleni plan je ključan dokument za sve članice EU, naravno ne i za RH. To je u NPOO ugrađeno ništa i ono malo što su napisali to je ono što sam rekla „papir trpi svašta“. Naravno da od puno priče i od puno svega neće biti apsolutno ništa iako moram naglasit još jednom to je Europski zeleni plan gdje smatra se da će Europa postati europski klimatski kontinent neovisan do 2050.g., ali Hrvatska očito ima malo previše vremena, pa do 2050. možda nešto i napravimo. Hvala.
Slijedeća replika, posljednja, uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovana kolegice, ja dolazim iz Primorja, dakle o onome o čemu pričate nemam baš nekih specijalnih saznanja. Ali u mom gradu još 1800 i neke godine u Tvornici papira po Pravilniku o radu plaća se dijelila petkom točno u toliko i toliko sati. A vi ste spomenuli poljoprivrednike koji su iz vašega kraja koji potražuju novac jer su predali silažu u kojoj ja jedva znam šta znači ne ali mi je nepojmljivo kako to da nisu za to dobili novac, ne mislim čisto možete mi reći nešto više o tome jer to zbilja kako potkrijepili ste moju, moju ovaj radoznalost ovaj.
Odgovor.
Kolega Fabijanić ja vam se jako zahvaljujem na ovom pa ću ja sada iskoristiti priliku pa ću pročitati. Ranko Krnjajić, Antun Marošević, Željko Tušek, Miroslav Tušek, Luka Genge, Iva Brezec, Zvonimir Šantak, Miroslav Rastija, Luka Mikić, Mara Mikić, Ljubiša Bulajić, Mladen Virovac, Vlado Reščić, Marko Valpovac, Darko Vukelić, Mateo Bilavić, Slobodan Stjepanović, Ernesto Čapo, Vlado Špoljarić, Ivan Grgurić, Tomica Pleša, Čedomir Reves, Dragan Milišić, Zoran Ninčević, Edi Milešić, Ivanka Milešić, Luka Župan, Jure Župan, Marko Komesarović, Ivan Janjić, Josip Katalinić, Miroslav Kokorić, Sopranka d.o.o., Autoeuropa d.o.o. itd. To je popis oštećenika koji potražuju 7 milijuna i 118 tisuća kuna. Oni su se obratili ministrici Vučković, ali naravno niti pomoći, niti sluha nije bilo. Zahvaljujem vam na ovom pitanju.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, ja ću ovdje za kraj nekako sumirati možda dio ove rasprave i to kroz osvrt koji su na ovaj nacionalni plan dali iz udruge poslodavaca, dakle njihova glavna ekonomistica Iva Tomić i neke, neke teze koje smo čuli i od Vuka Vukovića u ime Glasa poduzetnika. Dakle, evo čuli smo već tijekom rasprave nekoliko puta, stalno smo ponavljali kako je neprimjereno dakle da u saborsku raspravu ide sažetak ovako važnog dokumenta, slažu se tu dakle ove udruge poslodavaca, udruga poduzetnika. Potrebno je dakle na, saborskim zastupnicima na uvid dati cijeli dokument. Mi smo ga danas evo ovdje vidjeli kao što sam rekla po hodnicima pod rukama onako skrivečki kod savjetnika premijera, Savića. Dakle, ovo nikako ne smije i ne može biti premijerov dokument ovo je dokument svih nas. Saborski zastupnici su je li dakle izabrani predstavnici u najvišem predstavničkom tijelu. Sama netransparentnost u izradi dokumenta i pregovorima s komisijom može se samo dovesti, može samo dovesti do netransparentnosti u kasnijoj raspodjeli potrošnje sredstava. Kažu oni isto tako u svom osvrtu da je i sam Odbor za financije i proračun bi trebao dobiti na uvid cjelokupnu financijsku konstrukciju dokumenta, ne samo grubi financijski okvir po pojedinim komponentama jer osim potencijalnog izravnog utjecaja na proračuna preko korištenja bespovratnih sredstava umjesto proračunskih sredstava za određene svrhe mehanizam za oporavak i otpornost sa sobom nosi i buduća porezna opterećenja kako bi komisija posuđena sredstva za oporavak od korona krize u konačnici mogla i vratiti. Isto tako, u svom osvrtu kažu i ono što sam ponavljala, dakle moramo prestati s mantrom kako smo ispregovarali najviše od svih zemalja u EU. Jesmo, dobro je što jesmo međutim glavni razlog zašto smo dobili najviše sredstava je naše opće ekonomsko zaostajanje i dubina pada uzrokovana korona krizom. Udruga poslodavaca je kao, HUP kao socijalni partner je trebao biti uključen u proces izrade od samog početka. Prema regulativi Parlamenta i Vijeća EU plan oporavka i otpornosti mora biti pravilno obrazložen i potkrijepljen. Posebno će se utvrditi slijedeći elementi, sažetak procesa konzultacija provedenog u skladu s nacionalnim pravnim okvirom lokalnih i regionalnih vlasti, socijalnih partnera, organizacija civilnog društva, organizacija mladih i drugih relevantnih dionika za pripremu i ako je dostupno provedbu plana i kako se inputi dionika održavaju u planu. Ovakav pristup snažno ističe i Godišnja strategija održivog rasta 2021. ukazujući upravo da je snažan dijalog sa socijalnim partnerima nužna pretpostavka za osiguranje vlasništva svake pojedine države nad planom za oporavak i otpornost. Kao što sam rekla bila i ranije ovdje je bilo opravdanje održane su je li prezentacije, čuli smo na odgovoru, bile su 2-3 prezentacije sa udrugom poslodavaca međutim te prezentacije su zapravo jednostrane, jednosmjerne, nisu nikako se ne mogu shvatiti kao konzultacije i suradnja na izradi ovog dokumenta. Hrvatska udruga poslodavaca je isto tako svoje pozicije oko potrebe sufinanciranja investicija u privatnom sektoru nastojala prezentirati Vladi, ali i potrebnih strukturnih reformi nužnih za transformaciju poslovnog okruženja i investicijske klime u Hrvatskoj. To je zaista jedini put kojim će se povećati konkurentnost i dugoročna otpornost. Plan dakle nije usmjeren po njima dakle na oporavak već na financiranje tekuće proračunske potrošnje. Dakle, projekte javnog sektora koji su neiskorišteni, na popisima stoje godinama, desetcima godina u nekim drugim planovima i strategijama. Udruga je pripremila i prijedloge spremnih privatnih investicija koje bi se realizirale uz EU sufinanciranje ukupne vrijednosti 23 milijarde kuna uzevši u obzir da njihova realizacija može potaknuti barem još novih 35 milijardi kuna. Dakle, to bi bio jedan doprinos ovom dokumentu. I na kraju isto tako su njihove pozicije prezentirane i predstavnicima Europske komisije i OECD-a i najveće europske poslodavačke udruge [[Upadica: Vrijeme.]] Businesseurope. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministri, poštovane kolegice i kolege. Ja ću se naravno fokusirati na područje zdravstva. Svi ćemo se složiti da nam je cilj, želja, osiguravanje dostupnog, pristupačnog, funkcionalnog, financijski održivog i učinkovitog javnozdravstvenog sustava. Međutim, zdravstvo nam grca u problemima koji postoje godinama, dodatno ih je produbila pandemija, no potrebne reforme se ne provode i ne vidimo naznake kako će ih vladajući rješavati. A i sam premijer je rekao da je ovaj plan oporavka alat za reformu i transformaciju. Zdravstvo i zdravlje nacije je nadstranačko pitanje, a Vlada i resorno ministarstvo ne mogu sami, a očito niti ne znaju. Oporba stalno nudi svoju pomoć, namećemo teme sjednice i na matičnom odboru, jednu važnu sjednicu imamo i sutra, nudimo prijedloge i rješenja, a nas dočeka ovako važan dokument Nacionalnog plana i oporavka vezan za zdravstvo na svega šest stranica. Nisam dobila odgovor na pitanje upućeno premijero pa će možda ministar Beroš malo kasnije pojasniti. Dakle, da li su upućeni pozivi svim zdravstvenim ustanovama u RH, znači u svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave da se jave na ovaj plan oporavka sa svojim idejama, sa svojim projektima? Također me zanima po kojim su kriterijima uopće ti projekti birani, koliko se zapravo povratno javilo svih tih zainteresiranih? Zašto su navedeni projekti koncentrirani na po nekoliko KBC-ova, KB Dubrava, KB Merkur, Sestre Milosrdnice, Split, a recimo od općih bolnica samo Opća bolnica Varaždin u 3. izbornoj jedinici ništa? Ja naravno nisam zavidna Varaždincima, to su sve naši, moji susjedi, ali malo ipak to sve skupa miriši na politički kriterij. Ja sam provjerila u zdravstvenim ustanovama u mojoj izbornoj jedinici dakle u Međimurju, Krapinsko-zagorskoj županiji imaju više projekata, zainteresirani su, ali uopće nisu dobili pozive da se jave na ovaj plan, a kamoli da su im prihvaćeni projekti. Nekoliko rečenica u ovom sažetku lijepo zvuče, nastavit će se s modernizacijom bolničkog sustava, planiranjem razvoja ljudskih resursa, opremanje medicinsko-tehnološko opremom, sveobuhvatnom digitalizacijom, jačanje dnevnih bolnica i smanjenjem listi čekanja. Međutim, nije navedena dinamika, načini provedbe ciljeva mjera odnosno ovih provedbenih programa niti detaljni plan raspodjele ovih 2,5 milijarde kuna. Glede primarne zdravstvene zaštite opterećena je nejednakom raspodjelom po regijama i po broju pacijenata, kolege su zagušeni administriranjem, u ambulantama obiteljske medicine praktički se niti ne stignu baviti svojim pacijentima, a kamoli prevencijom, to sami kažu, dok se istovremeno opterećuje skupi bolnički zdravstveni sustav, osobito vikendom, kada bi se primjerenim ugovaranjem s primarnom zdravstvenom zaštiti oteretio bolnički sustav. Zašto se kolege u obiteljskoj ne stimuliraju da se udružuju u grupne prakse, po nekoliko ambulanti sa zajedničkom sestrom odnosno administratorom? Da li je itko iz ministarstva sjeo s njima i motivirao ih i vidio gdje su problemi, zašto nema više te grupne prakse? Također nisam vidjela u raspodjeli sredstava unapređenje palijativne skrbi, a to je također nužno. Nezadovoljni su djelatnici u zdravstvu na svim razinama, opterećeni su radom na više radilišta, nedovoljno su cijenjeni, bez vrednovanja svoga rada, cijene bolničkih usluga su preniske. Činjenica da zdravstvenog osoblja nedostaje, a nejasno je kako će i u kojem periodu država zaustaviti odlazak odnosno stimulirati ostanak zdravstvenih djelatnika u RH odnosno omogućiti ravnomjerniju raspodjelu po svim krajevima RH. Dobro je što se u ovaj plan oporavka uključilo centralno financirane specijalizacija, 11% djece nema primarnog pedijatra, međutim čak i na odboru smo dobili samo šturi podatak da se radi o 500 milijuna kuna, a koliko je specijalizacija, gdje će biti, u kojem periodu, kako nismo ništa dobili. Centralna priprema svih … pripravaka planirana u sedam bolnica odnosno klinika, međutim velike uštede bi bilo da se na svim bolnicama radi centralna priprema, recimo da se više bolnica spoji, Čakovec-Varaždin i centralna priprema recimo kemoterapije, tu bi se znatna sredstva uložilo obzirom da se ipak dio tih posebno skupih lijekova onda ne utroši pa se baca. Dugovi u zdravstvu rastu strelovitom brzinom. U ovom dokumentu najveća krivica se svaljuje na bolnice koje su u vlasništvu županija, a gutači novca su klinike. Mi i dalje nažalost imamo nakaradni sustav gdje su u županiji osnivači bolnica, a s druge strane ministarstvo i HZZO određuju limite koliko će novaca dobiti pojedina ustanova, po ko zna kakvim kriterijima idu limiti i po tom pitanju još uvijek nema reda. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Uvažena kolegice. Dakle, u samom dokumentu govori se o transformaciji bolničkog sustava na način da se navode i funkcionalne integracije i specijalizacije ustanova, ali uz očuvanje dostupnosti zdravstvene zaštite. Mislim, spajanje integracije u pravilu ustanova znači sigurno i pretpostavljam i gašenje nekih odjela, što je u biti u suprotnosti s načelom dostupnosti zdravstvene zaštite. Dakle, ja koji sam iz Rijeke, trebam operirat laparoskopski žučne kamence dal ću ja to moći napraviti u Rijeci ili ću morat putovat u Pulu, Rovinj ili u Osijek, tako da i do toga ili do nečega će sigurno doći. Međutim, ono što je pitanje, pitanje da li matični odbor HS-a može to razmatrati i prije nego što se donese konačni prijedlog odluke, barem da se rasprave kriteriji koji neće biti samo udaljenost od bolnice ili npr. broj stanovnika?
Odgovor.
Hvala lijepa. Evo o masterplanu bolnica, o funkcionalnoj integraciji, integraciji spajanja itd. govori se već godinama, činjenica jest da ovo što ste rekli stoji, dakle u principu je obrnuto proporcionalna dostupnost zdravstvene zaštite, ako negdje ukineš odjel ili bolnicu naravno da će tom stanovniku na tom području biti teže doći do nekakve usluge u udaljenijem području. Ja se nadam da ćemo mi u matičnom odboru sve te važne teme raspraviti. Mi zaista namećemo tempo i tražimo tematske sjednice, a u svakom slučaju ne smije biti jedini kriterij za ukidanje ili pojedinih bolnica ili pojedinih odjela samo koliko je jedna bolnica udaljena od druge, pa koliko ne znam, ima stanovnika jedna županija ili druga, nego se gleda koliko stanovništvo gravitira kojoj bolnici, koliko se znači tu pacijenata okreće, koliko su educirani ljudi, koliko se usluga pruži, da li postoje akreditacije ustanova, koji je postojeći kadar, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] postojeća oprema, itd. Morat će se o tome voditi računa.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Pa kolegice Marić, iako ne dolazim iz zdravstvenog sektora, spomenuli ste jedan pojam koji me moram priznat zainteresirao, radi se o grupnoj praksi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Možete li mi pojasniti što je, kako se provodi, koje su im prednosti? Malo ukratko o tome, hvala vam.
Odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, grupna praksa odnosno grupni rad, pojam koji se susreće što u kad ga ukucate u kompjuter, a što zapravo u stvarnosti već nekoliko godina međutim, smatram da nije dovoljno prisutan. O čemu se radi? Dakle, npr. zdravstvenoj zaštiti, možete imati grupni rad odnosno grupnu praksu nekoliko ambulanti, recimo dentalne medicine ili nekoliko ambulanti obiteljske medicine gdje se timovi, dakle ne znam, petero liječnika ili bilo je primjera i po tri liječnika udružuju u tu grupnu praksu, obično imaju jednu dodatnu, dakle šestu recimo, medicinsku sestru. Bilo bi dobro, razgovarala sam inače s kolegama iz Varaždinske županije, iz naše županije da imaju i administratora. Dakle, ta sestra može raditi edukacije, administrator može raditi ovaj veliki posao administriranja koji je ogromni problem, preventivne programe, zajedničko obavljanje nekakvih poslova, zamjena recimo za bolovanje, za godišnji, jedna fantastična stvar ali nedovoljno iskorištena, bojim se.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala, g. potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Marić, dolazite oz zdravstvenog sustava u kojem svakodnevno radite, siguran sam da ćete se složiti da zdravstvena administracija jako puno čini na zanavljanju dijagnostičke opreme, ali kao što rekli, najveće bogatstvo hrvatskog zdravstvenog sustava su njezini zdravstveni radnici. Ono što je definitivno problem, to je ta geografska distribucija gdje imamo velike probleme, dakle u relativno malom prostoru više zdravstvenih ustanova a recimo u južnom djelu Hrvatske nije takva situacija i ta funkcionalna spajanja su definitivno potrebna da na jednome mjestu bude više stručnjaka. U Finsko je tri puta Vlada pala kad se radilo o reformi zdravstvenog sustava, to je vrlo osjetljivo pitanje, ali rekao bih recimo, reći ću vam da je trenutna plaća liječnika uz nadzor te koji su završili, 130 do 14 000 kn u KB Dubrava [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] tako da sagledavajući cjelokupnu situaciju u Hrvatskoj, rekao bih ipak da su plaće unutar zdravstvenog sustava [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kad se radi o zdravstvenim djelatnicima dobre.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Nisam čula zadnju riječ, da su dobre? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa čujte, sad odite pred kolege van pa im recite da su jako dobre, mislim, kad uspoređujete s nekim zanimanjima drugim u Hrvatskoj, onda bi mogli raspravljati, ali kad usporedite sa kolegama samo u okolnim zemljama, mislim da se naši kolege baš i ne bi složili s tim. Što se tiče ove funkcionalne integracije, znači jedno je funkcionalna integracija a jedno je integracija, spajanje, ukidanje odjela, ukidanje bolnica o čemu se također govori, znači ja opet naglašavam, dakle treba voditi računa o više kriterija. Jedno je opremljenost bolnica, sagrađenost pojedinih zgrada, znanje koje imaju zaposlenici pojedine bolnice, dakle to su sve stvari, znači nije samo bitno jel su sad Čakovec-Varaždin 15 km, bitno je da smo recimo mi, bolnica Čakovec preko 80% stanovništva gravitirajućeg zbrinjavamo, i onda nas trena ukinuti? Ne bi se složila. A slažem se da recimo je na jugu premala disperzija bolnica a možda recimo, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pa u krajnjoj liniji, u Zagrebu imate nekoliko brda, ne, jel ih treba toliko? Možda da, možda ne [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava, u ime predlagatelja, uvaženi ministar Vili Beroš.
Zahvaljujem, poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici. Dakle, zdravstveni resor je moramo to priznati, među najizloženijima u jeku ove pandemije koja je globalna i potpuno je jasno da moramo napraviti sve da ubrzamo oporavaka i na neki način osiguramo otpornost tog sustava, kako u ovim trenucima a tako još značajnije u budućnosti. Ono što bi želio sada napraviti a to je odgovoriti na nekakve upite do sada koji su izrečeni sa ove govornice, koji se odnose na kriterije kojima smo birali određene projekte u ovaj plan oporavka i otpornosti i moram reći da je to iznimno kompliciran proces gdje smo svim zdravstvenim ustanovama poslali upite da prijave svoje projekte i njih je došlo preko 500 u Ministarstvo zdravstva, stoga je formirano jedno povjerenstvo koje je evaluiralo sve te projekte. Upravo zato da ti projekti ne bi bili lista samo želja, imali smo određene kriterije koji su bili prisutni prilikom odabira tih projekata a ti kriteriji su naslonjenost na određene reformske korake kao i stupanj pripravnosti same projektne dokumentacije. Time smo željeli izbjeći prijavu nekih projekta koji možda ne bi bili utemeljeni ili bi priprema zahtijevala dugi vremenski period, stoga bi njihova realizacija bila upitna. Iz navedenog smo definirali otprilike 23 projekta, s time da moram priznati da je lista bila i duža, međutim tijekom brojnih razgovora sa Europskom komisijom, neke stvari su mijenjane, neke stvari su dodavane, između ostalog ideja nam je bila na početku i revitalizacija Imunološkog zavoda u Zagrebu međutim upravo s obzirom na vremenski period koji zahtijeva rješavanje pravne dvojbe oko imunološkog, bilo je rečeno od strane Europske komisije da možda to nije najbolji način financiranja, stoga smo se odlučili za druge već danas spominjanje načine financiranja, a predložili smo i uvrstili samo one projekte koji su na neki način realni. Kad govorimo o istom, reći ću da smo se tu držali pet nekakvih potkoponenti odnosno reformskih koraka i to su unapređenje učinkovitosti, kvalitete i dostupnosti zdravstvenog sustava u sva tri segmenta i primarne zdravstvene zaštite i sekundarne i tercijarne. Kako smo već ranije u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti utemeljili mogućnost osnivanja mobilnih ambulanta i mobilnih ljekarni, a pogotovo s obzirom na recentna iskustva sa potresom u Sisačko-moslavačkoj županiji i potrebu da takve mobilne ambulante i mobilne ljekarne djeluju, to su bili projekti koji su među inima koji su uvršteni u ovaj plan koji je usmjeren u cijelosti jačanja otpornosti zdravstvenog sustava. Isto tako uvrstili smo izgradnju i opremanje kliničkih izolacijskih jedinica u Klinici za infektivne bolesti, digitalnu slikovnu dijagnostiku u KBC Split i Dubravi, izgradnju i opremanje zgrade centralnog operacijskog bloka u Varaždinu, gdje nas je komisija tražila s obzirom na ekstenzitet istog projekta određene detalje koje se odnose na vremenski period provedbe istog i pripremu dokumentacije. Srećom u Varaždinu su bili spremni, stoga je ovaj projekt uvršten u sam program oporavka i otpornosti. Nadalje, sukladno Nacionalnom strateškom okviru protiv raka i drugom najvažnijem izazovu nakon covid epidemije u ovom trenutku, a to su onkološke bolesti, mislim da je od iznimne važnosti upravo u kontekstu nastavka aktivnosti tog nacionalnog strateškog okvira, nabavka opreme za prevenciju, dijagnostiku i liječenje oboljelih od raka, tako da konačno riješimo situaciju nedostatka uređaja za zračenje, selektivnu kirurgiju, radiokirurgiju koja postoji u ovom trenutku u RH. Predviđane su sredstva za tu namjenu u iznosu od 640 milijuna kuna. Nadalje, upravo u tom kontekstu predložili smo nabavu implementaciju opreme za uspostavu Nacionalne onkološke mreže i Nacionalne baze onkoloških podataka koja je od iznimne važnosti u planiranju i praćenju liječenja onkoloških bolesnika. Kada je riječ o uvođenju sustava strateškog upravljanja ljudskim resursima, spomenuli ste specijalizacije, naravno da je baza za financiranje specijalizacija naš petogodišnji plan i s obzirom na važnost elemenata iz okvira struke procijenit će se koja će specijalizacija pri tome imati prioritete. Evo to su samo neke od projekata kojih ima 23, kriteriji su bili više nego jasni. Hvala vam lijepo.
Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Maja Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Malo ću izaći iz ove teme, ali me jako interesira s obzirom da se proteklih dana puno pričalo o dugovima veledrogerija. Danas je premijer ovdje za ovom govornicom najavio da ste organizirali danas sastanak ministar Marić i vi, pa s obzirom da smo mogli čuti ostat će se bez lijekova, neće biti ovoga, svaki puta ste vi upozoravali odnosno ste govorili da neće doći do nestašice lijekova, da će se to sve skupa riješiti da naši građani mogu biti sigurni, to su riječi koje je i premijer ponavljao, pa nam dajte molim vas ako možete i ako smijete reći što ste danas dogovorili sa veledrogerijama? Hvala.
Pa uvažena gospođo saborska zastupnice, hvala vam na pitanju. Da, razgovori sa veledrogerijama su bili iznimno kompleksni i kao što sam rekao razgovarali smo proteklih tjedana i danas je napravljen još jedan korak u rješavanju tog problema. I reći ću da ova Vlada odlučna u rješavanju tih problema koji traju desetljećima, međutim covid kriza ih je naravno naglasila u ovom trenutku i oni su troškovi eskalirali. Napravili smo sve u okviru financijskih mogućnosti općeg proračuna da iznađemo sredstva koja smo ponudili danas na sastanku predstavnicima veledrogerija. Oni su suglasni sa navedenim otplatnim planom do kraja godine i pristaju na redovitu daljnju opskrbu lijekova svih hrvatskih bolnica. Međutim, potpuno je jasno da je to samo prvi korak u rješavanju ovog kompleksnog pitanja. Bez potrebne reforme zdravstvenog sustava i dalje neće biti potrebne financijske stabilnosti zdravstvenog sustava. Prema tome, kao ministar tvrdim da ćemo krenuti u reformu čim je prije moguće.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre. Pandemija covida-19 uzdrmala je gospodarstvo na globalnoj razini kao nikada do sada, RH odnosno hrvatski zdravstveni sustav se adekvatno ponašao u ovoj vrlo izazovnoj situaciji i kako je pandemija išla tako su se otvarala određena pitanja, ali ni u jednome trenutku nije bilo problema oko zaštitne opreme, kad je trebalo validirat testove ni u jednome trenutku nisu nedostajali testovi, sada cjepivo unatoč problemima na europskoj razini sve je veća procijepljenost hrvatske populacije. Kad se donosio Nacionalni plan protiv raka neki su se podsmjehivali kad sam rekao da je to veliki dan za Hrvatsku i ako pogledamo Nacionalni plan oporavka i otpornosti onda vidimo sva ova brojna ulaganja. Samo ću spomenuti linearne akceleratore koji su od presudne važnosti za liječenje onkoloških bolesnika.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala vam g. saborski zastupniče. Kao što sam već maloprije rekao i sam Nacionalni strateški plan protiv raka, mislim da sam to čak i u ovom uvaženom Domu rekao, bila bi samo lista želja bez mogućnosti nalaženja financijskih sredstava za njegovu realizaciju. Stoga je prava sreća što u ovo vrijeme imamo ovakvu mogućnost planirati i iskoristiti sredstva u ukupnom opsegu za onkološki plan preko 800 milijuna kuna, što vjerujem da je samo početak jel imamo i druge mogućnosti financiranja koje će utemeljiti hrvatsku borbu protiv raka jer uz posebno skupe lijekove koje također financiramo i čiji opseg je porastao u zadnjih nekoliko godina za 250% na račun kvalitete i učinkovitosti istih. Dakle, ova radioterapijska oprema će svakako poboljšati dostupnost i kvalitetu pružanja zdravstvene zaštite u tom vrlo specifičnom segmentu onkoloških bolesnika.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, evo ja vama vjerujem za sve ove kriterije koje ste spomenuli, da je to sve bilo transparentno. Malo me iznenađuje da je tako veliki broj projekata bio jer sam stvarno provjerila, Krapinsko-zagorska očito uopće nikakve pozive nije dobila, kod nad dom zdravlja također ne, ajde bolnica se naša prijavila recimo sa 5 projekata, ali nije prošao niti jedan, 28,5 milijuna kuna pa onda malo onak izgleda, ovi kolege jel iz susjedne županije 530, a nama nešto tipa unapređenje tipa interventne kardiologije gdje smo zbilja regionalni jel vodeći, nismo dobili ništa. Tako da kaj se toga tiče, što se toga tiče mislim da je tu malo trebalo ovaj ipak ravnomjernije rasporediti. Htjela bih vam samo ukazati na problematiku koju sam spomenula u raspravi, palijativne skrbi. Evo probajte nekako to isto malo uključiti i malo jel ovaj poraditi na palijativnoj skrbi i također pitanje akreditacija bolnica odnosno centara izvrsnosti jer mnoge bolnice zapravo još nisu uopće niti krenule [[Upadica: Vrijeme.]] na put akreditacije.
Odgovor.
Zahvaljujem vam gospođo saborska zastupnice, znate i sami da sam pružio potporu u razvoju interventne kardiologije u vašoj regiji, čak dapače razgovarali smo o posebnom financiranju što mislim da je pravi put. Međutim, isto tako znate da ustrajemo na tome da se u smislu funkcionalne integracije pojedine djelatnosti moraju kombinirati između bolnica poglavito koje su tako blizu jedna drugoj kao varaždinska i čakovečka. Naš kriterij nije bio to moram bio priznati previše regionalno brinuti o raspodjeli ovih projekata nego nam je isključivi cilj bila mogućnost realizacije, a to znači stupanj priprave projekta. Međutim, osobno sam vam na raspolaganju s obzirom da je jutros tu rečeno da je planiranje za višegodišnji financijski okvir i pred nama, da isto tako imamo 3,6 milijardi kuna na raspolaganju različitih zajmova za sve kvalitetne i održive projekte koji su u skladu sa predloženim reformskim mjerama stojim vam na raspolaganju. I da, ne mogu vam ništa više reći o grupnoj praksi iako sam i to nešto želio napomenuti.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovani gospodine ministre, oporavka i otpornosti sigurno neće biti ukoliko nećemo povesti brigu i o mentalnome zdravlju. Naime, mi ovdje imamo sažetak pa ne možemo govoriti o 25 projekata, ali ono što sam vidjela iz sažetka i projekte koje ste vi spomenuli su dakako hvale vrijedni, kao što je briga oko, oko raka ili onkoloških bolesnika, međutim i sama Svjetska zdravstvena organizacija je rekla da će do 2030., od dakle mi imamo navedeno nezaraznih kroničnih bolesti da će mentalno zdravlje biti na prvom mjestu upravo kroničnih bolesti. I ono što me zanima je, a i ova peta komponenta je otpočela kao i tržište rada i kao sve radi se doista o oporavku, kakvu ćemo imati otpornost posebice postcovida sve počinju naravno sa pandemijom [[Upadica: Vrijeme.]] što će se dogoditi i što ste planirani vezano uz mentalno zdravlje jer zabrinjava da u samom stožeru [[Upadica: Vrijeme.]] nemamo osobu koja je npr. psihijatar ili stručnjak za mentalno zdravlje.
Odgovor.
Zahvaljujem vam poštovana gospođo saborska zastupnice na tom pitanju. U pravu ste. Ova pandemija je doista naglasila i pitanje mentalnog zdravlja. Iako u stožeru nemamo nikog u ekspertnoj skupini Ministarstva zdravstva upravo imamo predstavnike i psihijatrijske i psihološke struke koji su nam suport pri procjeni o nekim elementima. Međutim, kao što nismo imali nacionalnu strategiju i strateški okvir borbe protiv raka pa smo ga na neki način evo nedavno u Hrvatskom saboru usvojili isto tako vam mogu reći da je nacionalna razvojna strategija mentalnog zdravlja u RH u završnoj fazi svoje izrade i da ćemo vjerujem u skorom vremenu svjedočiti prihvaćanju iste u ovom domu. Hvala.
Posljednja replika, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti kroz ovu komponentu zdravstva veliki naglasak je upravo stavljen na prevenciju i rano otkrivanje i rano otkrivanje bolesti, ali evo i u ovo doba pandemije ipak trebamo malo razmišljati i o samoj budućnosti, ali i o postcovid razdoblju koje će biti pred nama i vjerujem da će ono dodatno i opteretiti i iscrpiti naš zdravstveni sustav, pa me zanima što se tiče vas i samoga plana ministarstva, na koji način se zapravo i kreću pripreme za postcovid razdoblje, je li ipak osiguravamo određena sredstava i resurse koji će nam trebati nakon ove pandemije. Zahvaljujem.
Odgovor.
Poštovani gospodine saborski zastupniče, naravno da razmišljamo o postcovid situaciji, ali ne samo to. Mi smo dužni i odgovorni i u tijeku same epidemije boriti se sa financijskim problemima u sustavu zdravstva, sa organizacijskim i vjerujem i nadam se da to dobro činimo. Isto tako potrebno je utemeljiti određene reforme, ne samo u organizacijskom nego i u financijskom i u kadrovskom smislu da bi upravo u postcovid situaciji naše zdravstvo pružalo jednako kvalitetnu i dostupnu zdravstvenu zaštitu. Upravo stoga i napravljen je i određeni plan reformskih mjera koje ćemo prezentirati vrlo brzo, vjerujem i široj javnosti, kojima bi utemeljili kvalitetan i adekvatan zdravstveni sustav i u budućnosti u RH.
Hvala ministre. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministri. Evo već je puno toga rečeno o ovom NPOO. Ja bi samo napomenula da svi oni koji su željeli se kvalitetno pripremiti i raspravljati o ovom dokumentu vjerojatno su ili trebali, a možda neki i nisu, pročitati Uredbu EU koja je od 2021. od 12. veljače, 241 Europskog parlamenta i vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost. Naime, taj dokument je temelj koji obvezuje i nas kao članicu EU da poštujemo ono što su dogovorili kroz Ugovor o funkcioniranju EU kroz prijedlog Europske komisije, kroz dogovore Gospodarskog socijalnog odbora, a isto tako i određeni akti koje imaju u nacionalnim parlamentima. Pa je tako taj NPOO i mehanizam zaista velik od 6,3 milijarde EUR-a i od toga bespovratno je to 12% BDP-a koji je zapravo najveći iznos koji povlačimo kao država članica EU. Ako pogledamo europski prosjek onda je to svega 3,7%. I ono što je vrlo značajno da upravo taj nacionalni plan sadržava 26,2 milijarde kuna za gospodarstvo što je čak 54% alokacije, … [[Govornik se ne razumije]] upravu i pravosuđe 10% odnosno 4,76, obrazovanje znanost i istraživanje 7,5 milijardi ili 15%, tržište rada i socijalna zaštita 2 milijarde ili 4%, zdravstvo 2,56 milijardi ili 5% i obnovu zgrada 5, skoro 6 milijardi kuna. Kada znamo koliko je došlo do pada samog gospodarstva našeg od 8,4% BDP-a onda je sigurno da će ova bespovratna sredstva koja itekako vlada će znati upotrijebiti i s ovim planom zapravo kako ih predlaže sigurno će kroz sva ova mjerila i naputke kroz uredbe itekako dobro znati kanalizirati upravo u one mjere i u one programe i projekte koji su itekako značajni da bi se oporavili i osnažili za buduće razdoblje. Zapravo me čudi da onda nisu vidjeli da je čak 37% sredstava ide za zelenu tranziciju, a 20% za digitalnu tranziciju. Isto tako je zapravo nevjerojatno da cijelo vrijeme ovdje mnogi kolege žele reći kako vlada ne zna i nije napravila ništa, a kada pogledamo u odnosu na ono što se ostvarilo u ovom periodu, koliko se povuklo sredstava iz EU, sa onih simboličnih 6% koje je zatečeno iz bivše SDP-ove vlade do 9% odnosno 3%, 3%-tna boda koja je povučeno u vrijeme Oreškovićeve vlade do sada 115% ugovorenih sredstava i isplaćenih 50%, a bilo je svega 1% do 2015., onda možemo reći da upravo ova vlada s ovim programom i sa ovim mjerama itekako zna što napraviti. A isto tako kada čujemo kolege koji kažu da se u poljoprivredi slično nije ništa napravilo, onda ne znam gdje su otišli 3 milijarde potpora samo u prošloj godini za tu istu poljoprivredu? To je nešto što je zapravo vrlo čudno da baš ništa nije, ali eto 3 milijarde je otišlo, a ne znamo gdje.
Imamo repliku uvažene zastupnice Dalije Orešković.
Hvala. Uvažena zastupnice, kad kažete da će vlada nešto znat, vlada za početak nije znala niti sastaviti ovaj plan, znala je samo prepisati neke mjere koje su navedene u ranijim strateškim dokumentima koje nikad provedene nisu bile. Ali u jednom ste u pravu, ja se slažem da će vlada znati kako potrošiti ovaj novac jel vladu čini HDZ, a HDZ jako dobro troši javne resurse u svoje privatne džepove. Navest ću jedan konkretan il malo konkretiziraniji primjer. Spomenuli ste poljoprivredu i velike iznose koji se u poljoprivredu ulažu, a da se ne zna na što su potrošeni. Pa da, to i je glavni problem. Milijarde smo ulupali u poljoprivrednu proizvodnju na parcele na kojima nikad ništa izraslo nije. Tako Hrvatsku voli HDZ gđo. Perić.
Izvolite odgovor na repliku.
Ne, HDZ voli Hrvatsku na način kako bi podigao razinu i kvalitetu života, HDZ je taj koji je spašavao i brodogradnju, HDZ je taj koji je spašavao „Agrokor“, dakle sve je to zateklo i prošlu vladu, ovu vladu u prošlom mandatu, a isto tako i ovu vladu je zatekao i potres i pandemija i uspješno rješavaju i rješavamo skupa s njima ove probleme, dakle HDZ je taj koji rješava probleme i stvara bolje preduvjete za život i rad, kao što je to napravio i prethodni.
Imamo povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Povrijeđen je čl. 238., naime u svojoj replici duboko ste me uvrijedili jer vrijeđate zdrav razum. Između ostalog rekli ste da je Vlada spasila Agrokor, ne Vlada nije spasila Agrokor, Vlada je otela Agrokor bez obzira na financijske probleme u kojima se Agrokor nalazio. U situaciji koja predstavlja duboko potkopavanje vladavine prava i svih instituta jedne moderne demokratske pravne države. To se spašavanjem ne može nazvat, ali otimačinom, korupcijom, pljačkom to da.
Znači to nije bila povreda poslovnika, to je bila vaša replika i vaše vrijeđanje i vi za to dobivate opomenu. Sljedeća povreda poslovnika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegica Orešković je povrijedila čl. 238., omalovažava druge zastupnike. Naime, meni je čudno da pravnica i k tome odvjetnica može izreći ovo što je sada izrekla o statusu i rješavanju problema u tvrci Agrokor. Kolegice Orešković nije Vlada ništa riješila, Vlada je predložila zakon u Saboru, Sabor je donio zakon, a status Agrokora su riješili njegovi vjerovnici i Trgovački sud [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] to biste vi trebali znati i na taj način nastupati u Saboru.
Vrijeme. I kod vas je to bila replika, imate opomenu. Replika, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice Perić ja sam imao repliku nešto vezano za Europski zeleni plan i sve mogućnosti koje ćemo imati prilike kroz ova eu sredstva i prilike i za reforme i za razvoj i za promjene načina poslovanja u RH, ali evo dopuštam to da mi ne odgovorite nego pošto ne možete odgovoriti na povredu poslovnika kolegici Orešković, evo ja vam dajem priliku da iskoristite ovu minutu, ne trebate meni odgovorit nego možete kolegici, sve uspjehe što je Vlada napravila i sve nejasnoće i laži što kolegica Orešković govori možete joj slobodno odgovoriti. Hvala.
Ne možete vi davati pravo da se odgovori drugome na repliku.
Procedura nije baš takva, ali evo ja se mogu [[Upadica Sanader: Izvolite.]] nadovezati na to da kroz zeleni plan zapravo cilj je kako osigurati što kvalitetniju proizvodnju u poljoprivredi, osim toga obuhvat obnovljivih izvora energije, zatim u gospodarstvu imamo u jednim od smjernica i mogućnost ulaganja u vodoopskrbu, u pročišćavanje voda, dakle sve je to cilj da se razviju određeni sustavi, da se omogući kvalitetnija proizvodnja, ali isto tako i zaštita okoliša kojim će se stvoriti preduvjeti da imamo što kvalitetniji život kako naših građana tako i onih koji dolaze u Hrvatsku.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministri, kolegice i kolege. Kako dolazi iz Vodica iz Šibensko-kninske županije posebnu pažnju sam u ovom Nacionalnom planu oporavka i otpornosti od 2021.-2026. obratila upravo na sektor turizma. Veseli me da je čak 2,2 milijarde kuna rezervirano za projekte razvoja održivog, inovativnog i otpornog turizma. Međutim, jedan od osnovnih preduvjeta sigurno je kod nas čisto more i zato unapređenje vodnog gospodarstva i 6,5 milijardi kuna koje je predviđeno za ove projekte između ostalog za izgradnju sustava pročišćavanja otpadnih voda, rekla bih da me veseli još i više. Naime, na području Šibensko-kninske županije evo Vodice imaju gotovo pripremljen projekt i sa nestrpljenjem očekuju izgradnju sustava odvodnje aglomeracije Vodice-Srima-Tribunj, također u pripremi je i Rogoznica, Pirovac-Tisno-Jezera, BEtina-Murter i to su projekti koji su izuzetno značajni, a i skupi projekti. Ne očekujemo da je sve to moguće financirati iz ovih sredstava, ali velika su očekivanja iz narednog višegodišnjeg financijske omotnice koja predviđa ulaganja od 2021. do 2027., a upravo se sada pregovara i razgovara o načinima i uvjetima kako će se i koji projekti financirati. Naime, i u ovim aktima dokumentima vidimo da kad su u pitanju ovakvi sustavi i ovi projekti da su oni veliki problem za razvoj gospodarstva, posebno turizma i to u onim mjestima gdje je izražena sezonalnost. Naime, i Grad Vodice koji ima oko 8.000 stanovnika u ljetnim mjesecima možda nekih svega 15, 20 dana bilježi posjetitelja i do 40, 50.000 i zaista je teško izraditi kompletnu komunalnu infrastrukturu kako bi ona funkcionirala u tim ljetnim mjesecima tih nekoliko tjedana, a da se može i održavati tijekom čitave godine i naravno da ne bude preveliko financijsko opterećenje za naše građane. U Šibensko-kninskoj županiji prevladava kvalitetna kakvoća mora, međutim trend količine koji se ispušta tih štetnih tvari u vodu ukazuje na drastično povećavanje, posebno iz sektora turizma i to iz ugostiteljskih smještajnih kapaciteta. Čak ¾ ispusta štetnih tvari u vode ispuštaju se u more koji je naš glavni gospodarski resurs. Priključeno stanovništvo na sustav javne odvodnje varira iz općine i grada i zato su nam jako velika očekivanja u narednom periodu koliko će se sredstava izdvojiti upravo za financiranje ovakvih sustava. Kad govorimo o turizmu vidimo da i u ovom programu piše da je izrazita sezonalnost vezana uz najčešći motiv dolaska turista sunce i more. Moramo težiti da ta naša sezona bude što šira, što veća, povećati konkurentnost a ono što bi nam jako značilo i rast prihoda. Naime, s ponosom kažemo da su brojke svaku godinu veće, veći broj imamo dolazaka, veći broj imamo noćenja. Međutim, sigurno da naše ugostiteljske i turističke radnike posebno zanima koliko je njihov pri9hod i uz konstantan, ne znam rashod ili čak smanjenje rashoda da bi ih posebno veselilo. Oporavak turizma ne znači samo oporavak te djelatnosti, nego time na turizam se naslanjaju i brojne druge djelatnosti kao što je prijevoz, trgovina, građevinarstvo, poljoprivreda, kulturne, sportske djelatnosti i naravno time se onda i povećava zaposlenost, otvaraju se nova radna mjesta što u mnogome znači i demografsku revitalizaciju. Utvrđeno je također da imamo prekomjerni turizam u turistički najrazvijenijim destinacijama, to je ono o čemu sam govorila da je izrazito teško graditi infrastrukturu za onih par tjedana kada imamo povećanje brojke i do tri, četiri puta više nego što imamo u zimskim mjesecima. I zato upravo dodjela ovih bespovratnih sredstava u turizmu koji će se odnositi i za privatni i javni sektor nas veseli. Još sam planirala par crtica reći o kritikama koje oporba kaže da se privatnici neće moći kandidirati. U Njemačkoj se uopće ne mogu privatnici kandidirati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na ovakva sredstva za razliku od nas gdje će moći sa 12%.
Prva replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Juričev-Martinčev na početku vašeg izlaganja napomenuli ste i dotaknuli ste se upravo ulaganja vezano za zaštitu okoliša, posljedicu zaštite voda i kroz vaš primjer Šibensko-kninske županije i grada Vodice i kroz ovaj plan ali i određene zakone koje smo i donosili zadnjih mjeseci u Hrvatskom saboru nametnuli smo upravo i visoke ciljeve vezano i za zaštitu okoliša, ali i korištenja obnovljivih izvora energije. I sve ono što smo se eto i obvezali kroz europski zeleni plan, zanima me i vaše mišljenje i kroz samu zelenu javnu nabavu kojom mislim da je prilika i za naše općine i gradove ali općenito za Republiku Hrvatsku ali i ova sredstva koja su pred nama. Ipak je to jedna prilika i za naše općine i gradove i da provedu određene reforme i razvoj, ali i da se okrenemo prema tom održivom i turizmu, ali i održivim i obnovljivim izvorima energije. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa poštovani kolega Bačić. Upravo ova komponenta jedan koja se odnosi na gospodarstvo za nju je predviđeno preko 54% sredstava, a najviše unutar te komponente za unapređenje vodnog gospodarstva i gospodarenja otpadom. Čula sam malo prije od nekih kolega koji sa podsmjehom govore da nam je sve zeleno, da nam je sve održivo. Međutim, mi zaista težimo i izdvajamo značajna sredstva posebno kada je u pitanju Fond za zaštitu okoliša. Znamo koliko projekata i koliko natječaja imamo u različitim segmentima. Imamo evo i kad smo govorili o turizmu, predviđeno je za razvoj održivog, inovativnog i otpornog turizma. Imamo unapređenje, korištenje prirodnih resursa i jačanje lanaca opskrbe hranom, razvoj konkurentnog energetski održivog i učinkovitog prometnog sustava itd.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena kolegice, pozdravljam vašu raspravu. Upravo ste istaknuli da će bespovratnim sredstvima će se unaprijediti javna turistička infrastruktura koja je bitna za preduvjet, za razvoj i posebnih oblika turizma. Svakako očekujemo i ovim nacionalnim planom oporavka i otpornosti da će u turizmu doći do transformacije, da ćemo doživjeti održivi turizam. Smatrate li da će naša turistička ponuda s tim imati i dodanu vrijednost tada će se, da će porasti i potrošnja, da će se povećati potrošnja po gostu.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena kolegice Baričević. Pa svi mi koji dolazimo vi sa otoka, mi iz priobalja, Dalmacije gdje gotovo svaki čovjek živi ja rado rečem od turizma i za turizam znamo što nam to znači. I ovim planom oporavka i ovim sredstvima planira se osigurati i razviti i različiti oblici selektivnog turizma od športskog, kulturnog, vjerskog i slično do tog da se planira upravo povećanje prihoda znači ne samo da govorimo da imamo veći broj dolazaka, veći broj noćenja nego nam je iznimno bitno da i te prihode povećamo. Prihode možemo povećati ako ponudimo i veću i bolju ponudu našim gostima, onda naravno možemo povećati i cijenu. Sve to vodi jedno drugome od onog osnovnog kao što sam govorila izgradnja komunalne infrastrukture do onih finijih ulaganja upravo u različite oblike selektivnog turizma.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospodo ministri, poštovane kolegice i kolege. Dokument kojega raspravljamo danas Nacionalni plan oporavka i otpornosti proizlazi iz europskog dokumenta mehanizma oporavka i otpornosti a koji je pak dokument kojega je usvojilo Europsko vijeće, dio sveobuhvatnog dokumenta Europa sljedeće generacije. Mi čini mi se zaboravljamo kada raspravljamo o ovom dokumentu da je on u stvari nastao kao rezultat prijedloga Europske komisije Europskom vijeću u vrijeme kada je Europu i cijeli svijet zahvatila pandemija i zaboravljamo da je i Hrvatska kao predsjedavajuća Europskog vijeća bila jedan od inicijatora i da je naša uloga u donošenju cijelog tog projekta i programa mehanizma oporavka i otpornosti bila iznimno velika. U to vrijeme, dakle krajem svibnja prošle godine, dok smo još uvijek predsjedali EU-om, pripremao se i drugi još važniji dokument a to je VFO sa koja dva dokumenta, Hrvatskoj e u idućih 7 g., i ako još dodamo one 3 g. koje možemo koristiti sredstva iz VFO-a, Hrvatskoj je osigurano 24,5 milijarde ili 184 milijuna eura, odnosno 184 milijarde kuna. E sada, predbacivanje na način kako to oporba radi, da je to iz razloga zbog čega smo mi po BDP-u među nerazvijenijim državama članicama EU-a ne stoji, ali to mogu kasnije ako uspijem, o tome smo već danas govorili, pa možda više nema ni potrebe. Kad sam prije par dana čitao ovaj sažetak ovog NPO-a, prisjetio sam se da smo prošle godine u isto vrijeme donosili u Saboru na prijedlog Vlade mjere kojima smo za vrijeme epidemije koja je već bila mjesec dana proglašena u Hrvatskoj, donijeli niz programa mjera kojima smo nastojali pomoći s jedne strane hrvatskom zdravstvenom sustavu ali s druge strane pomoći i hrvatskom gospodarstvu. I tad smo donijeli mjere koje se još uvijek provode, među kojima bi posebno istaknuo one mjere koje su išle ka spašavanju hrvatskog gospodarstva, i kad je u pitanju očuvanje radnih mjesta i kad je u pitanju likvidnost poduzetnika i očuvanje njihove poslovne aktivnosti. Tu je i ministar Aladrović, možda će on kasnije poslije svega o tome nešto više reći, ali sa tih gotovo 11 milijardi kuna koje su oslonjene na mjere koje smo donijeli u travnju mjesecu, sačuvali smo i radna mjesta, sačuvali smo i likvidnost poduzetnika i očuvali smo njihove poslovne aktivnosti. Tim pristupom Vlade RH, tada prije godinu dana, godinu dana prije nego što sada raspravljamo o ovom dokumentu, meni je najbolja podloga da me uvjeri kako će ovaj plan, NPO, u potpunosti ispuniti svoju svrhu, ne samo iz tog razloga što imamo iskustvo u te 64 mjere od prije godinu dana, nego što 3 osnovna cilja o kojima govori ovaj europski mehanizam oporavka i otpornosti, mi smo ovim našim nacionalnim planom u potpunosti inkorporirali a to je prvo, da se radi o zelenoj tranziciji hrvatskog gospodarstva koju možete ako malo pažljivije iščitate sve ciljeve koji su tamo navedeni, prepoznati u gotovo svakom drugom, trećem cilju. Druga vrlo važna stvar, to je digitalna tranzicija i u javnoj upravi, i u zdravstvu, tu je ministar, i u školstvu, u reformi pravosuđa, u reformi javne uprave, u upravljanju državnom imovinom, dakle svaka od, gotovo svaka mjera koja ide ka reformama, oslanja se na novo digitalno doba koje se tu iščitava u ovom dokumentu, prema tome a to je upravo jedan od onih ciljeva koje moraju nacionalne vlade prepoznati, uvrstiti u svoj nacionalni plan da bi taj nacionalni plan dobio zeleno svjetlo kasnije Europske komisije i treći cilj kojega ostvarujemo, o kojemu je već bilo riječi kroz niz rasprava, treći cilj se odnosi na zaštitu okoliša kroz bolje i kvalitetnije gospodarenje, pa kroz reforme u vodnom gospodarskom sustavu, o tome smo već i donijeli određene zakone, pa se na te zakone oslanjamo itd., itd. Tako iz iskustva koje imamo iz ranijih mjera, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i iz ovog NPO-a koji e usklađen sa tim europskim dokumentom, uvjeren sam u uspjeh ovog projekta i ovog plana.
Replike [[Upadica Bačić: Zahvaljujem.]] Uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, Hrvatskoj je na raspolaganju 6,3 milijarde eura bespovratnih sredstava, to je ambiciozan plan investicija ali i reformi. Ja ću se osvrnuti na jedan sektor koji je uz turizam zasigurno najviše pogođen ovom COVID krizom a to je sektor koji je preduvjet i gospodarskog rasta i investicija a to je sektor prometa. Kvaliteta života nam ovisi o prometnoj povezanosti, uvjeti opstanka u ruralnim područjima također. 5,5 milijardi kuna ide kroz NPO u sektor prometa. Slažete li se da samo ulaganjem i modernizacijom u prometnu infrastrukturu ne možemo niti imati pravi gospodarski oporavak?
Odgovor.
Zahvaljujem, kolegice Maksimčuk. Da, u pravu ste, komponenta ili podkomponenta bolje reći gospodarstva koja se odnosi na promet iznimno je zastupljena i to se očitava kroz realizaciju ili je planiranu bolje rečeno, realizaciju nekoliko ciljeva. Vidite da su tu radi o velikim ulaganja u željeznički sustav, u željezničku infrastrukturu, govorimo ono što vjerujem da vas posebno interesira kao Brođanku, to je podizanje kvalitete infrastrukture na unutarnjoj plovidbi, to je posebno istaknuto ako ste mogli vidjeti. Isto tako sad je ono što možda malo više nas koji smo s mora interesira, a to je ulaganje u linijsko-obalni pomorski promet, podizanje eko flote, nabavku novih brodova, uređenje luka u sustavu luka otvorenih za javni promet, dakle sve ono što je važno da učinimo tu zelenu tranziciju ako hoćete i u prometu, to je unutarnja plovidba, to je pomorski promet i to je željeznica. I tu se kroz ovaj način i kroz ovaj plan jako puno iščitava u svim ovim ciljevima koji su predloženi.
Vrijeme. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, cijeli dan govorimo o ovom dokumentu i složili smo se svi i mi ovdje i kolege iz oporbe, da je ovo dokument budućnosti i jedan od najvažnijih. Ne znam da li ste vi primijetili ono što sam ja primijetio a to je da su tri predsjednika najvećih klubova u Saboru bili u sabornici redom, g. Peđa Grbin nula minuta, nula sekundi govora, g. Božo Petrov isto tako, nula minuta, nula sekundi govora, g. Škoro, njemu je vjerovatno to bezveze ali nula minuta i nula sekundi. Mi govorimo o budućnosti. Postavlja se pitanje da li njih uopće interesira taj, vrijeme budućnosti kad govorim o njima kao onima koji bi trebali nešto reći o tom dokumentu, bez obzira kakav je. Jednostavno, ni riječi. Vjerojatno ih interesira kao i snijeg od prošlog tjedna. Zbog čega taj odnos koji kažem svih nas treba interesirati, a to su milijarde kuna, od najvažnijih ljudi koji su u oporbi, nula svega, nula.
Odgovor. A pardon, povreda Poslovnika. Uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Povrijeđen je Poslovnik, čl. 238. Kolega Borić, povrijedili ste Poslovnik grubo vrijeđajući i nabrajajući tko je ovdje sjedio i tko nije sjedio. Za vašu informaciju ovdje sjedi Klub zastupnika SDP-a, jednakovrijedni članovi kao što je predsjednik tog istog Kluba SDP-a g. Peđa Grbin koji je danas odsutan zbog smrtnog slučaja u obitelji, može vas biti sram.
Dobro, to nije bila povreda Poslovnika, nego vaša replika, pa dobivate opomenu. Slijedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević [[Upadica iz klupe: Ne, odgovor na repliku]]
Hvala lijepa.
Ispričavam se, odgovor se repliku, izvolite.
Hvala lijepa.
Ne, najprije odgovor na repliku.
Oprostite.
Zahvaljujem kolega, kolega Borić na ovoj replici. Ja se slažem s vama dakle da je ovo iznimno važan dokument. Po financijskom obimu trećina proračuna RH, 40 milijardi je otprilike negdje 1/3 proračuna RH koji nam je praktično doniran, praktično doniran. Prema tome, ovim se, ovim se planom oporavka ne mogu riješiti svi izazovi u hrvatskome društvu, ali velika većina projekata koji su s ovim planom sadržani mogu osnažiti hrvatsko gospodarstvo da se može nositi sa izazovima kakvi nam je donijela epidemija. U tom smislu slažem se s vama da na ovom dokumentu bi imala što reći i oporba osim onoga što govore da je kratak, da je to tek sažetak, nacrt sažetka. On je puno više od toga i mi smo očekivali da će danas oporba doista sa svojim prijedlozima pokušati podignuti vrijednost i kvalitetu ovog dokumenta.
Izvolite uvažena zastupnica Danica Baričević replika.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi kolega, u vrlo zahtjevnim okolnostima pogoršanja ukupne gospodarske situacije u Europi, Hrvatska može bit zadovoljna sredstvima koje će imati u ovom 7-godišnjem razdoblju na raspolaganju. Upravo ste u vašoj raspravi iznimno dobro istaknuli 3 važna cilja, a činjenica je da sve komponente koje su sadržane u ovom NPOO obrazovanje, javna uprava, pravosuđe, državna imovina, tržište rada, socijalna zaštita, obnova zgrada, znanost, gospodarstvo i zdravstvo, da će doprinjeti potrebnim reformama i ono što je najbitnije rastu BDP-a.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Baričević. Da, sve ove komponente koje smo ovdje naveli i koje je vlada, vlada predložila, ja bih posebno izdvojio tu potkomponentu koja se odnosi na obnovu zgrada jer je to odgovor na dva velika potresa koja su pogodila Zagreb i Banovinu prošle godine. I sjećam se kad smo donosili Zakon o obnovi Grada Zagreba da sam tada ne sluteći uopće da ćemo o ovome raspravljati rekao da bi bilo dobro kada bi Vlada RH iznašla način i provela model kako svim onim zgradama koji će biti obuhvaćeni konstrukcijom obnovom, što znači uspostavu osnovnih elemenata zgrade i njene nosivosti, našla model kako ući u energetsku odnosno u energetsku obnovu tih zgrada ili bolje rečeno u obnovu fasada. Evo ova, ovaj model, ovaj NPOO upravo ide u tom smjeru, a to je da će svim tim zgradama, pa i u Gradu Zagrebu ako hoćete i stanarima koji ulaze u konstrukcijsku obnovu omogućiti ovu energetsku obnovu zgrade i time uređenje ovih fasada. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime predlagatelja, uvaženi ministar Josip Aladrović.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Dakle, danas evo već cjelodnevna rasprava o NPOO. Jedan dio vas je izlagao i svoja mišljenja i svoje perspektive o samom tržištu rada i socijalnoj zaštiti što kao o jednoj od potkomponenti NPOO, što kao vlastite stavove o navedenim temama. Vezano za ovu potkomponentu vezano za ono što smo naveli u samom planu, dakle moram započeti sa ovim drugim dijelom socijalnih politika odnosno socijalne zaštite i napomenuti kako ovaj dokument u cijelosti ima svoju komplementarnost sa višegodišnjim financijskim okvirom u slijedećem razdoblju, te da smo ga iz perspektive i ove potkomponente i ostalih dijelova vezali i snažno za Europski socijalni fond, ali i uz ostale fondove EU. Ono što možemo vidjeti to je jedna komplementarnost i međuovisnost između reformi i investicija i u tom smjeru je formiran cijeli, cijeli dokument kao takav. Najsnažniji dio i najvažniji dio koji je vezan za socijalnu zaštitu je definitivno orijentiran prema snaženju kapaciteta prema izgradnji i opremanju centara za starije osobe prema, u smjeru deinstitucionalizacije i snaženja i uvođenja uloga socijalnog mentorstva. To je zapravo jedna poveznica između rada i socijalnih politika i smatramo da ćemo u tom kontekstu kroz ovaj plan provesti i nužne reforme, ali i nužne promjene u samoj perspektivi socijalne politike i u samoj perspektivi rada u RH. Ono što želim još napomenuti, a sam naslov potkomponente to nam govori, postoje izvjesne reforme koje će obuhvatiti i mirovinski sustav u RH, ne toliko kroz investicije, ali kroz reformski kapacitet koji će sigurno učiniti cijelu našu ekonomiju i društvo otpornijim u budućnosti. Najveća perspektiva s druge strane najsnažnija perspektiva u cijelom planu je perspektiva gospodarstva. Možemo vidjeti samo da u prvoj komponenti je preko 50% točnije oko 54% je orijentirano prema gospodarstvu. Onaj dio koji je također orijentiran prema gospodarstvu, ali posrednim putem to je dio koji je vezan za rad, za mjere aktivne politike zapošljavanja, za vaučer sustav. Dakle, želimo i dalje snažno poticati mjere aktivne politike zapošljavanje, želimo ih transferirati kroz ovaj nacionalni plan na zeleno i digitalno, mnogo puta spomenuto danas, ali nije zgorega još jednom ponoviti i ono što cijeli dokument mora imati upravo te komponente zelenog i digitalnog i kroz tržište rada smo se upravo usmjerili u tom pravcu. Ono što želimo postići je viša stopa zaposlenosti u proteklih nekoliko godina, dakle u mandatu Vlade Andreja Plenkovića prve Vlade, a sada i druge Vlade možemo vidjeti snažan poticaj, snažne poruke da u tom smjeru možemo ići, povećan broj zaposlenih, dobri trendovi na tržištu rada. I kada to stavimo u kontekst i Nacionalnog plana oporavka i otpornosti pri transferu na zeleno i digitalno, kada to stavimo u kontekst sljedeće višegodišnjeg financijskog okvira, prije svega kroz ISF i kroz poluge prioritetne osi koje su usmjerene na zapošljavanje, mi smo uvjereni da ćemo s ovim planom, ali isto tako i sa drugim financijskim instrumentima i financijskim okvirima postići sve one pretpostavke koje smo si zacrtali odnosno sve one ciljeve koje smo si zacrtali, što kroz program Vlade, što kroz program HDZ-a, tako da u tom jednom srednjem roku možemo očekivati upravo kroz tu komplementarnost više dokumenata, kroz poticanje mjera aktivne politike zapošljavanje, kroz snažno ulaganje u zapošljavanje u stjecanje vještina, u reskilling i upskilling sigurno može očekivati i iz ove komponente snažan utjecaj i na gospodarstvo i na socijalne politike. Hvala vam.
Ministre imate nekoliko, prvo pardon povreda poslovnika, uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Pa evo ja ću riskirat opomenu jer ne mogu da se ne nadovežem na ministra. Ovako prema čl. 17. Državnog pedagoškog standarda, dječji vrtići, osnovne škole za provedbe programa troškove osigurava prostor i opremu za provedbu programa. Odgajateljice program predškole provode isključivo sa svojim materijalima, bez plana i programa odgojno-obrazovne ustanove već vlastitim znanjem i novcem. Djeca koriste bojice iz odgojne skupine i roditelji sami doprinose donošenjem [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] bilježnica i papira, ja osobno to radim. I sad mi vi recite da li je vaš sustav [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kvalitetan i da li smatrate da to ne treba promijenit i poboljšat?
S obzirom da ste i sami rekli evo i vama opomena jer je ovo bila čista replika. Replika, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Također će se kroz predviđene reforme provest i digitalizacija i informatizacija sustava u području upravljanja tržištem rada na način da će se provesti sveobuhvatna analiza i sustavni reinženjeringa postojećih procesa kako bi se povećala razine kvalitete usluge HZZ-a, a prema krajnjim korisnicima, nezaposlenim osobama, zaposlenicima i poslodavcima. Isto tako u području upravljanja mirovinskim sustavom planirana je modernizacija informatičkog sustava i temeljnih poslovnih procesa u svrhu povećanja razine kvalitetne usluge korisnicima i učinkovitosti rada HZMO-a, a uz digitalizaciju arhive. Zanima me koji će sve projekti na to utjecati, a isto tako me zanima kako namjeravate povećati opću stopu zaposlenosti do 2024.g. što je također jedan od ciljeva u odnosu na sadašnju stopu? Hvala.
Odgovor.
Poštovana zastupnice zahvaljujem se na pitanju. Dakle, ova tri projekta koja ste spomenuli su u dijelu digitalizacije i nisu dio ove komponente, međutim kao resorno ministarstvo, kao sektorsko tijelo koje će se baviti ovim dijelom moram napomenuti da su to tri projekta koji će definitivno promijeniti cijelu percepciju rada i percepciju odnosa sa korisnicima, ali i internih poslovnih procesa i u HZZ-u i HZMO-u. S druge strane ispunjavamo i one kriterije digitalnog u samom Nacionalnom planu oporavka i otpornosti. Vezano za drugi dio vašeg pitanja, dakle vrlo svjesno ulažući u gospodarstvo u segment gospodarstva, ali i u segment rada sva ta ulaganja će imati pozitivan efekt, pozitivan utjecaj na samo tržište rada. Mogli smo vidjeti da smo prethodne četiri godine podigli broj osiguranika za 110.000, ja sam siguran da ćemo tim trendom nastaviti i dalje. Hvala.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani ministre. I u ovom dokumentu piše, a nešto ste i spomenuli da se svi slažemo da je potrebna deinstitucionalizacija, međutim znamo da imamo puno naših sugrađana starije dobi kojima je potrebna dugotrajna skrb, dugotrajna njega koji ne mogu živjeti van institucionalnog, pogotovo ne mogu živjeti u svojim kućama, dakle nedostaju kapaciteti za smještaj. Kako ćete to provesti, dal će se postojeći domovi obnavljati, dal ćete izgrađivati nove, da li će to biti ono na razini države ili će se tu morati uključiti i županije? Također se spominje zapošljavanje novih stručnjaka koji će raditi u tom području deinstitunacionalizacije, također i pitanje hospicija, palijativne skrbi dakle poveznica i sa Ministarstvom zdravstva. Dakle, na koji način sve ovo što ste tu naveli mislite provesti i o kojim se sredstvima radi? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem se na pitanju. Vezano za sam postupak deinstitunacionalizacije odnosno proces deinstitucionalizacije to je jedan proces koji ne možemo izbjeć neovisno o tome da li razgovarali o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti ili o bilo kojim drugim dokumentima vezano za socijalnu skrb. Ono što je možda najveća investicija odnosno sigurno najveći ekonomski utjecaj odnosno financijski utjecaj kroz ovu podkomponentu ima, to je dio koji se odnosi na izgradnju i opremanje centara za starije osobe, dakle to je jedan koncept po kojem ćemo jedan dio starijih osoba, dakle deinstitucionalizirati i omogućiti im viši standard i višu kvalitetu života kroz to ali naravno, osnažit ćemo i stručne radnike odnosno osnažit ćemo stručnjake u postupcima i u području deinstitucionalizacije i moram još jednom napomenuti, ono što smo predvidjeli kroz NPO će biti samo jedan dio tog snaženja, ostalo ćemo financirati i usmjeriti na VFO, na ... [[Govornik se ne razumije.]] socijalne inkluzije i na naravno ostala sredstva i državni proračun [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ispričavam se, hvala.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa, g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, pa evo ja bih rekla da je ovim planom predviđena velika reforma sustava socijalne skrbi. I to smo dugo čekali i hvala vam na tome, dakle od nastavka deinstitucionalizacije ali ja bih rekla, malo bržim koracima nego što je do sada išlo, do zapošljavanja novih ljudi itd., da ne nabrajam. Zanima me hoće li nešto od toga biti vidljivo već u novom Zakonu o socijalnoj skrbi? Hvala.
Uvaženi ministar.
Zahvaljujem se, poštovana zastupnice, zahvaljujem se na pitanju. Da, ovaj dokument u sebi sadržava i jedan dio koji se odnosi na reformu u samom sustavu socijalne skrbi, to ne znači da samo one reforme koje smo ovdje istaknuli će biti ispunjene, mi smo već sada započeli sa zakonskim izmjenama koje vode prema poboljšanju statusa svih onih osoba koje su obuhvaćene, svih korisnika sustava socijalne skrbi i ovo će biti samo jedan dodatan izvor sredstava i dodatan izvor i reformi i investicija u sam sustav socijalne skrbi. Zakon o socijalnoj skrbi koji je sada u završnoj fazi izrade unutar radne skupine očekujemo da će biti prvi korak a naravno on će se nadovezati na sve ono što će slijediti kroz NPO na druge regulativne odnosno legislativne izmjene i na sve ono što ćemo učiniti u sustavu same socijalne skrbi a o tome će biti sigurno više riječi u slijedećim tjednima i mjesecima. Hvala.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, rekli ste da ste sudjelovali u izradi dokumenta i da ste u kontekstu potreba, znači određivali u kontekstu onoga kako EU pojedinim direktivama nalaže i određuje. Smatram da niste dobro definirali prioritete i potrebe budući vam je sad najvažnije socijalno mentorstvo a u kontekstu između ostalog, u kontekstu znači reforme socijalne skrbi. Meni stvarno nije jasno, socijalno mentorstvo u kontekstu unaprjeđenja sustava socijalne skrbi budući da je to kroz tržište rada ili nešto, budući da se odnosi na dugotrajno nezaposlene i ostale osjetljive skupine, tko bi to trebao raditi? Zar socijalni radnici u CZSS-ima obavljat socijalno mentorstvo ili na koji način? Zašto je to uopće u kontekstu unaprjeđenja sustava socijalne skrbi? I molim vas recite mi, što je za Obiteljskim zakonom? Premijer mi danas nije odgovorio, da li Obiteljski zakon ide u izmjenu, da li se donosi novi i što je ostaje s tim? Hvala.
Odgovor.
Poštovana zastupnice, zahvaljujem se na pitanju. Usluga socijalnog mentorstva kao takva, duboko u sebi integrira i rad ali i sustav socijalne skrbi, dakle govorimo o dugotrajno nezaposlenim osobama, govorimo o onima koji se nalaze na tržištu rada a nalaze se možda i sustavu socijalne skrbi odnosno nalaze se kao korisnici sustava a mogu biti radno aktivni, radno su sposobni i mogu postati jedan integralni dio tržišta rada. Mi smo svjesni da takvi pojedinci, da takav skup populacija postoji i ono što smatramo najboljom perspektivom je da ih upravo radno aktiviramo. To je jedna odgovorna politika, ne odgovorna politika kako bi onemogućili ili smanjili rashode u samom sustavu socijalne skrbi nego kako bi kroz višegodišnji proces te ljude aktivirali na tržištu rada, što je sigurno najbolje za njih. A vezano za vaše drugo pitanje, nije dio NPO-a. Hvala.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, COVID potpore za očuvanje radnih mjesta su ogledni modeli kako odgovorna Vlada u vremenima krize treba se izložiti na način da očuva poslovne aktivnost, likvidnost i radna mjesta i mislim da je to jedna od najboljih odluka Vlade u ovim vremenima krize odnosno epidemije COVID-a 19. Ono što bi htio što da vam repliciram, to je iz ovog programa, dakle za tržište rada i socijalnu zaštitu predviđeno 4% odnosno oko 2 milijarde, što bi se reklo da nije puno ono što je važno, ja bih vas i to vas pitam, kako i na koji način ćemo kroz VFO i socijalni fond EU-a nastaviti sa politikom koju ste započeli kad je u pitanju socijalna politika u Hrvatskoj?
Odgovor.
Zahvaljujem vam se na pitanju. Dakle, ove 2 milijarde kn predstavljaju nešto manje od 300 milijuna eura i to je jedan dio onoga što ćemo u slijedećem periodu uložiti ne samo u očuvanje radnih mjesta odnosno ne u očuvanje radnih mjesta nego u kreiranje boljih, kvalitetnijih i održivijih radnih mjesta. Moram se referirati COVID potpore, mi smo se našli u jednom pandemijskom vremenu u kojem smo morali reagirati brzo, kvalitetno, ažurno i morali smo pružiti ruku podrške i poslodavcima i radnicima. To smo sada se vidi iz podataka, službenih podataka HZZZ-a, to smo i učinili, 17 000 više zaposlenih imamo ove godine, odnosno 31. 3. ove godine nego što je to bilo 31. 3. prošle godine i tržište rada smo očuvali. Sada je vrijeme da to tržište rada još dodatno poboljšamo i kroz VFO će biti osigurano između 500 i 600 milijuna eura za samu prioritetnu os zapošljavanje, a uz to spomenuli ste i socijalni dio sustava [[Upadica: Vrijeme.]] socijalne skrbe kroz socijalnu inkluziju u višegodišnjem financijskom okviru ćemo također taj sustav dodatno poboljšati. Hvala vam.
Hvala ministre, vi ste gotovi. Imamo povredu Poslovnika, možete vi otići ministre. Povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Smatram da je povrijeđen Članak 238., vrijeđate zaista moj zdrav razum jer ne možete reći da Obiteljski zakon nije dio ovog dokumenta budući obiteljsko pravna zaštita i unapređenje obiteljsko pravne zaštite je zaista dio cjelokupnog ovog dokumenta i zaista interes i određena transformacija kao i što se tiče Zakona o socijalnoj skrbi.
Niste vi se …/nerazumljivo/… ovo je bila čista replika. Dobivate opomenu. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Poštovani ministri, kolegice i kolege, ova informacija o sažetku nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 2021.-2026. mislim da je bez obzira na raspravu koja ga je htjela na neki način taj dokument svesti na trećerazredni tj. treći nivo nekog dobrog dokumenta po meni bila kriva jer mi danas raspravljamo evo gotovo 10 sati o tom dokumentu, a nekada znamo i na jedan članak zakona raspravljati i po nekoliko sati, tako da broj stranica mislim da nije nešto što bi trebalo biti temelj za pokušaj da se raspravlja o dokumentu na krivi način. I bez obzira na sva naša slaganja i neslaganja rekao sam i u svojim replikama radi se o dokumentu kojim određujemo našu budućnost u slijedećih 5 godina i svi smo se složili da je to tako. I da bi tu trebalo kroz prijedloge, kroz neke rasprave možda doraditi te nedostatke ako oni postoje od onih koji ih primjećuju jer mislim da na broj ciljeva, na brojne mjere možemo zaista odgovarati svatko na svoj način, ali ne možemo sporiti da nama netko želi pomoći kao što ne možemo ni sebe ponižavati u svojim raspravama i govoriti da smo dobili recimo najviše novaca zato jer smo najslabiji ili najgori. Jer ako smo mi dobili 10 milijardi onda je 26 drugih članica ili 27 dobilo ostatak od 60, 600 i 40 ili 600 i 50 miliona ovaj milijardi EUR-a. Znači tu nešto ne štima. Znači mi moramo govoriti ono što je jer ako nam netko zaista želi dati bespovratnih 47 milijardi kuna naravno da ćemo pokušati u slijedećih 5 godina to iskoristiti. Zašto bi to rekli to nama ne treba ili ne znate vi to dobro rasporediti kad znamo da to itekako treba nama pomoći uz sve ono što imamo i dalje na raspolaganju kad govorimo o višegodišnjem financijskom okviru ali i našim nacionalnim sredstvima koje imamo u vlastitim proračunima. I mislim da u tom smjeru raspravljati očito bilo promašeno po meni jer zaista moramo stvoriti određeni plan jer je osnova za korištenje i tu ne bi trebalo biti previše dilema treba li to nama ili ne treba. Sad da li je najbolji način ako smo rekli da se temelji na već donesenim dokumentima, na programu Vlade ili ne znam nacionalnom programu reformi ili na nacionalnoj razvojnoj strategiji da to povezujemo i još više razrađujemo mislim da imamo sve osnove da o tom dokumentu govorimo na način da on ipak nama slijedećih 5 godina doprinosi, a ne da nam odnosi. Meni je svakako najvažniji dio cijele ove dokumenta odnosi se na dio samog prometa. To je onaj dio ciljeva 1 4 razvoj konkurentnog energetski održivog i učinkovitog prometnog sustava. Taj moment koji je u resoru Ministarstva mora, prometa i infrastrukture težak je 5 milijardi i 512 miliona kuna. To nisu mala sredstva. Uz sve ono što će biti kroz druga moguća sredstva dostupno. Znači jedna nadogradnja od 5 milijardi da ostvarimo neke ciljeve. Želimo li riješiti ne znam elektronički sustav naplate na našim autocestama, ja mislim da da. To košta 500 miliona kuna. Ako nam netko to može dati da je bespovratno zašto to ne bi riješili i riješili taj problem. Da li želimo ne znam rekonstrukciju postojeće izgradnju drugog kolosijeka na dionici Dugo Selo – Novska tj. poddionica Kutina – Novska milijardu i 60 miliona kuna bespovratnih sredstava koji možemo koristiti da to riješimo ili ne znam modernizacija dionica od Oštarija, Knina do Splita 300 miliona kuna ili dio koji prolazi kroz sam Zagreb znači gotovo 220 miliona kuna od Kustošije do Glavnog kolodvora. To su dobri projekti. I ako ih ne možemo pokriti iz nacionalnih sredstava, iz višegodišnjeg financijskog okvira zašto ne bi iz ovog instrumenta koji nam je na raspolaganju. Svakako da najvažniji dio je nabava putničkih brodova, tu imamo 307 miliona kuna, naravno ne samo Jadrolinija svi brodari imat će pravo u tome pokušati dobiti svoj dio ili unutarnja plovidba i njezina flota, 40 miliona kuna. Svakako imamo tu još podosta projekata koji se tiču recimo samog istraživanja i razvoja proizvodnja vozila, nove mobilnosti, preko milijardu i 400 miliona kuna. Želimo li razvijati taj segment, vidimo ovih dana neke priče, mislim da da. Zašto to ne koristiti i na taj pomoći i sebi i gospodarstvenicima na način na koji nam je dostupno. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo 19 država koje su bile obuhvaćene čuvenim maršalovim planom kao što znamo nisu sve bile jednake priče uspjeha. Grčka je bila uspješna odnosno nije bila uspješna kao Francuska kao što Jugoslavija nije bila uspješna kao Njemačka. Kako bih većini vladajućih moćnika u Hrvatskoj bila razumljiva parafrazirat ću komunističkog diktatora Staljina koji je imao veliku crvenu petokraku na glavi koju mnogi mediji u Hrvatskoj i dan danas slave. Nije bitno kako se glasuje već je bitno tko broji glasove. Slijedom te izjave možemo u svezi ovoga plana zaključiti da nije ključno koliko ćemo novaca dobiti već tko će te novce trošiti, te tko će ih u konačnici i dobiti. Mi u Hrvatskoj smo se nagledali različitih fenomena. Sjetimo se kako je cijena kilometra autocesta iz godine u godinu rasla po sto posto, tako da imamo ceste kao što je čuvena pristupna cesta u Zadru koja je koštala toliko da su se za te novce mogle sagraditi dvije ceste. Djeca komunista koja vladaju Hrvatskom nemaju mjere u svojoj gramzljivosti, stoga valja kazati da za oporavak iz Europe možemo dobiti ne 49 milijardi kuna već 149 milijardi ali to obični hrvatski čovjek na svojoj koži osjetiti neće jer u Hrvatskoj ne postoji kontrola trošenja novaca hrvatskih građana. Tu kontrolu vladajuće strukture blokadom pravosuđa onemogućuju kako bi svoju dokazanu koruptnost mogli neometano vršiti. Tako će tih 99 milijardi biti trošeni od strane HDZ, SDP, SDSS i ostalih već poznatih funkcionera, a način rada te strukture je poznat. On se zove kršenje zakona, bogaćenje na račun poreznih obveznika i društvena nepravda. Naime, natječaji putem kojih će se sredstva iz Nacionalnog plana trošiti bit će nama dobro poznati natječaji koje građani zovu natječaji sa slikom. Jer u Hrvatskoj više nitko ne vjeruje u institut javnog natječaja. Ogromna većina hrvatskih građana s podsmjehom gleda na pravičnost natječaja bilo da je riječ o zaposlenju, bilo da je riječ o dodjeli poslova ili nečem trećem. Javni natječaji su potpuno izgubili na vjerodostojnosti u Hrvatskoj. Neki dan sam primila poštu iz Osijeka s dokazima koji dokumentiraju rezultate jednog velikog natječaja. I zamislite za posao vrijedan 150 milijuna kuna javila se samo jedna tvrtka, a ta je pak tvrtka ponudila cijenu višu za 40% od procijenjene vrijednosti. To samo govori da se drugi ponuđači koji imaju reference i uvjete za izvođenje tog posla nisu usudili javiti, jer im je signalizirano ako se javite nećete dobiti više ni jedan posao. Stvar je potpuno jasna. Zakon koji se ne provodi nije vrijedan ni papira na kojemu je tiskan. Ne postoji djelomično primjenjivanje zakona. Zakoni se ili provode ili ne, nema trećega. Iz razloga što se zakoni ne provode sigurnost poduzetnika je narušena, investitori zaobilaze Hrvatsku, a uspješno mogu poslovati isključivo podobni koji su pod pokroviteljstvom vlasti. Ovdje su iznimke one tvrtke koje su orijentirane na vanjska tržišta, te od države nemaju nikakva očekivanja osim što joj plaćaju poreze. Kako će se trošiti novci iz Nacionalnog fonda oporavka i otpornosti? Pa s obzirom na elementarne stvari koje svaki čovjek u Hrvatskoj s najmanjom dioptrijom može vidjeti, a to je nepodnošljiv razmjer korupcije zlouporaba koje se u Hrvatskoj događaju taj će se novac trošiti tako da pogoduje malom broju moćnika a ne razvoju Hrvatske i hrvatskim građanima. Uzmite taj Borg i osobu Martine Dalić dokazana i nepobitna korupcija jer se zakon pisao da bi se netko obogatio. Osoba koja se isključivo bavila državnim poslovima gdje se nigdje nije mogla dokazati znanjem, a kada je radila u jednoj privatnoj banci dobila je otkaz nakon dvije godine. I takvu kompromitiranu osobu vlada postavlja za direktoricu Podravke. Novce će nam trošiti kompromitirani Ćorići, Marići a nadzirat će ih sudovi koji u lockdownu sa Kerumom pjevaju cajke i s Janaf Kovačevićem broje novce. Dame i gospodo, jučer sam razgovarala sa jednim doktorom sociologije, Hrvatom povratnikom iz Njemačke supruga mu je magistrirala u Grazu, imaju četvero djece. U današnjoj Hrvatskoj za njih posla nema, dok im iz Njemačke i Austrije pljušte ponude. Da, u današnjoj Hrvatskoj sposobni i hrabri nemaju mjesta, ali imaju dezerteri iz Domovinskog rata koji su vječito na funkcijama jer su ih mame i tate tamo postavili. Mi nemamo alternativu. Mi u Hrvatskoj se moramo izboriti za vladavinu prava i državu jednakih mogućnosti za sve. I tada će Hrvatska biti europski tigar, a ne nekakav pokunjeni mačak kakav je danas. Ako imate replike tu sam, ali kao što vidim većina vas ovdje u sabornici se slaže sa svime izrečenim.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. U današnjoj raspravi nekoliko puta smo istaknuli da dokument koji nam je predstavljen je nepotpun i nelogičan i ne sadrži ništa sudbonosno važno za oporavak i otpornost i to u segmentu oporavka našeg gospodarstva jer se neće distribuirati dovoljno sredstava malim i srednjim poduzetnicima što će se loše odraziti na cjelokupno naše gospodarstvo. Ako pogledamo mjere oporavka drugih svjetskih ekonomija većina je svoje pakete pomoći upravo dala gospodarstvu, odnosno najviše pogođenim tvrtkama i građanima. Nekoliko puta sam u sabornici govorila o tome da su oni najviše pogođeni u ovoj corona krizi i da je još malo onih koji stoje na nogama dok su ostali ili propali ili je samo pitanje vremena ako im se uskoro ne uskoči u pomoć gasiti svjetlo u svojim poduzećima. Nacionalni plan oporavka predviđa distribuciju sredstava tako da 54% sredstava usmjerava za gospodarstvo i 46% za reforme u javnom sektoru. No unutar 54% potpora za gospodarstvo uključeni su projekti otpadnih voda, gospodarenja otpadom, izgradnja cesta i prometne infrastrukture, tj. ulaganje sredstava u javne tvrtke koje su do sada pokazale nisku efikasnost. I stoga možemo zaključiti da Nacionalni plan nije usmjeren na pomoć i brz oporavak, kao ni na poticanje hrvatskog gospodarstva. Sa ovakvim planom ne možemo očekivati snažan ekonomski oporavak. Prema ovome što je prikazano u dokumentu može se zaključiti da većina sredstava će biti usmjerena na projekte koji su trebali biti sufinancirani sredstvima iz WFO-a 2014. do 2020. godine ali kako ide naša hrvatska priča, naša hrvatska stvarnost zbog problema sa zemljištima i problem oko javne nabave većina tih projekata se nije pomakla sa mrtve točke. Zapeli su kod izrade projektne dokumentacije. Postavlja se pitanje hoće li se uopće ugovoreni projekti realizirati s obzirom da se moraju završiti do 2026.- godine jer se u prethodnih sedam godina nisu uspjeli realizirati. Iz svega navedenog potpuno je jasno nepostojanje gospodarske vizije. Sada imamo priliku kroz sredstva ojačati konkurentnost hrvatskih tvrtki i pomoći gospodarstvenicima. Vlada ne zna ili ne želi usmjeriti sredstva tamo gdje je to prijeko potrebno za spas našeg gospodarstva, ona planira sredstva distribuirati u krpanje proračunskih rupa koje se talože već godinama.
Imamo repliku, uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice, mislim da ste dobro rekli. Dakle, imamo jedan veliki problem, a to je nedostatak vizije vladajućih. I ne samo nedostatak vizije i ne samo nedostatak načina na koji ćemo potrošit ova sredstva, nego jedan vrlo veliki nedostatak, a to je da ćemo većinu novca usmjeriti u javne investicije, što nije loše nužno, ali većinu natječaja na javnim investicijama neće dobit hrvatski poduzetnici, tim više što hrvatski poduzetnici većinom oni koji čine kralježnicu našeg gospodarstva nisu veliki poduzetnici, nisu oni koji mogu konkurirati na takvim natječajima nego su mali i srednji poduzetnici. Mali i srednji poduzetnici će ponovo biti isključeni iz ovoga ciklusa, ponovo će biti isključeni iz mogućnosti konkuriranja, efikasnog konkuriranja na ovim natječajima i na kraju opet dodana vrijednost neće ostati u Hrvatskoj, ostat će negdje drugdje. Da li time zapravo omogućavamo Hrvatskoj daljnji razvoj i dal tim ostavljamo dodanu vrijednost hrvatskom gospodarstvu?
Odgovor.
Hvala zastupniče Hajduković. Pa u segmentu, u segment dokumenta koji se odnosi na gospodarstvo doslovno su strpani vodovod, pruge i slične stvari, tako da se ostavlja dojam da briselska domaća zadaća je pogrešno shvaćena od strane vladajućih. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministri i cijenjene kolegice i kolege. Evo ja ću malo i u duhu onog što smo danas razgovarali tko šta voli, pa ja ću o socijalnoj zaštiti jer ju volim, a znate i sami, pogotovo iz sustava, kolegica Martina klima glavom, nije ju jednostavno voljeti jer je to jedan širok, kompliciran i složen sustav, vrlo osjetljiv, u kojem su različiti korisnici i korisničke skupine imaju različite probleme koji se rješavaju pomoći, savjetima, financijskim naknadama, uslugama od strane zaposlenika i partnera u sustavu socijalne skrbi. Naravno da vrlo često je fokusu javnosti kada se stvore i dogode neki problemi, neću potencirati sada ovaj zadnji prestrašni događaj, ali tada vrlo često se govori u negativnom kontekstu o jednom sustavu koji je u stvari plemenit, o jednoj profesiji koja je u stvari plemenita i pomagačka i koja sama po sebi ne može biti funkcionalna i ostvarivati svoje zadatke koje je država dala i zadala ako nema u tom poslu partnerstvo svih ostalih resursa odnosno svih nas. Naravno da je teško i slušati da je sustav zapušten i devastiran, međutim mi imamo ustanove i institucije na koje smo bili ponosni i mislim da još uvijek imamo razloga biti, domovi za različite dobne i korisničke skupine, centre za socijalnu skrb, centre za pružanje usluga u zajednici, a i one partnere koje volimo spominjati, a oni nam koriste radi pružanja izvan institucijskih usluga. Naravno ono što se dogodilo sustavu je da nije se dovoljno pratio promjene u društvu, strašne promjene i poteškoće u tranziciji koje su ostavile ekonomske posljedice koje su najviše ostavile posljedice naše obitelji i sve skupa zajedno sa nezaposlenima, zajedno sa siromašnima, zajedno sa obiteljsko pravnim problemima, su pali na isključivo sustav socijalne skrbi odnosno centri za socijalnu skrb. Naravno da nije istina da se nisu provodile reforme, one su krenule, možda ne sustavno, možda malo i nespretno, ali te reforme nisu završene, to je jedan dugotrajan proces i tu bi naglasila možda loše krenula je deinstitucionalizacija, nije završila decentralizacija jer naravno da jedinice lokalne i područje samouprave u svakom slučaju nisu spretne, ni spretne da preuzmu nove obaveze, kao još i mnogi drugi problemi. Sve ovo što sam napomenula sigurno u ovim komponentama iz ovog programa će biti na neki način podržane i lakše ostvarive, naročito ovako jedna digitalizacija odnosno informatizacija u smislu prikupljanja različitih podataka iz različitih uprava, bilo na državnoj, bilo na lokalnoj razini s ciljem bolje transparentnosti i boljih informacija vezanih za socijalne naknade, što je svakako jedan od najvažnijih reformskih procesa i na kojem inzistira evo upravo i Europska komisija. Naravno da tu treba voditi računa i o povećanju osnovice zajamčene minimalne naknade i o zapošljavanju često zazivano u zadnje vrijeme novih kadrova i novih stručnjaka da bi se mogle ostvariti svi ovi reformski i programski naši ciljevi. Ja bi iskoristila priliku naglasiti da su centri vape za pomoći da ovi 150, kako oni kažu ovlasti koje centri za socijalnu skrb imaju, treba ih pod svaku cijenu rasteretiti i ako ovaj dokumenat doživljavamo kao dokumenat koji nije završen, koji će se možda mijenjati i uvažavati preporuke iz ovih naših rasprava, bilo bi dobro da se o tome vodi računa jer su socijalni radnici i centri postali servis, ali za pisanje kojekakvih potvrda i potvrdica koje su jednostavno ja ću se možda ružno izraziti ali drugi resori čisteći svoje neke poslove za koje nisu bili baš previše smatrali da spadaju u njihov resor gurali pod centre za socijalnu skrb, a u tom smislu i ovo mentorstvo mislim da bi bilo bolje da bude pod zavod za zapošljavanje, ali i mnogi drugi poslovi. Mislim da uz kadrove [[Upadica: Vrijeme.]] preopterećenost različitim nevažnim sitnim [[Upadica: Vrijeme.]] poslovima iz drugih resora je isto jedan od razloga koje …
Imamo jednu repliku. Uvažena zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Poštovana zastupnice drago mi je što se slažemo u području ovog socijalnog mentorstva da zaista to nije mjesto unapređenju sustava socijalne skrbi, nego zaista to spada pod zavod za zapošljavanje i slažem se sa ministrom da dugotrajno nezaposlenim osobama zaista treba pomoć u aktivizmu odnosno u aktivnoj pripremi za radno mjesto, ali tome zaista ne ide, ne ide u centar za socijalnu skrb. Ono što želim svakako evo ministru pojasniti da u unapređenje sustava socijalne skrbi tabela C4.3. zaista u točci 2. stoji da je nedostatak stručnjaka i nestandardizirana stručna postupanja u zaštiti djece, mladih i obitelji u riziku i osoba s invaliditetom. To su znači dio što se tiče postupanja iz Obiteljskog zakona. Znači dio ovog dokumenta je dotiče se postupanja Obiteljskog zakona, a u financijskim učincima ovdje toga nema zato me i zanima što je sa Obiteljskim zakonom. Zahvaljujem.
Odgovor.
Pa ja mislim da ova, ove zaštite proizlaze naravno iz Obiteljskog zakona odnosno iz obiteljske pravne zaštite, one se provode i u proračunu na pozicijama ministarstva za takove aktivnosti ima novaca. Normalno da ne može biti svi reformski procesi u ovim, u ovim komponentama izraženi jer ovo je samo jedan dio onoga što će se za potrebe reforme sustava socijalne skrbi financirati i po ovome dokumentu. Da li treba Obiteljski zakon mijenjati ili ne, o njemu je puno rasprava bilo i za vrijeme mog mandata, međutim obiteljsko pravna zaštita se može provoditi po ovom, po ovom postojećem zakonu i ne znam da li ga baš, da li su te izmjene nužne toliko da ne bi funkcionirala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Mario Kapulica.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovane kolegice i poštovani kolega ovo je još jedan ovaj od trenutaka kada treba pozvati sve političke stranke na ovim lokalnim izborima da kandidiraju što više žena jer sudeći prema nazočnima u ovoj dvorani u ovaj kasni sat one su vrlo angažirane i vrlo predane onome što rade. Hrvatska u idućih 10-tak godina iz europskih izvora i fondova na raspolaganju ima oko 24,5 milijarde EUR-a, 9 milijardi EUR-a za razvoj regionalnih politika, skoro 5 milijardi za poljoprivredu. Ima odličnu poziciju u okviru sedmogodišnjeg proračunskog razdoblja EU, a u ovom dijelu ima na raspolaganju i 6,3 milijarde bespovratnih EUR-a za program otpornosti i opravka. To je posljedica pregovora ispregovaranih obračunskih formula koje nisu takve slučajno. Finci su prošle godine upravo zbog promjene formula za izračun bespovratnih sredstva izgubili gotovo pola milijarde EUR-a. To su činjenice na koje dio oporbe odgovara stanje prije i poslije svih ovih sredstava ostat će isto, a neki idu i korak dalje pa kažu sredstva za oporavak devastirat će Hrvatsku. Takve vi izjave, ako dio oporbe već tako misli trebalo pretvoriti u službena stajališta i poslati ih Europskoj komisiji pa možda ih ona i posluša, uskrati nam ovih 6,3 milijarde bespovratnih sredstava i tako spasi Hrvatsku od devastacije. Siguran sam da bi to građani Hrvatske honorirali. E sada, što reći na tezu da smo sva ova sredstva dobili samo zato što smo jadni, bijedni i najgori u svemu. Da nam je BDP mizeran pa su podaci o udjelu ovih sredstava u BDP-u zapravo odraz našeg jada i čemera. Da nas je malo pa su zato podaci o tome koliko je to sredstava po broju stanovnika tako visoki. Da su to bili naši argumenti u pregovorima oko ovog plana ne bismo osigurali ni pola ovih sredstava jer logika govori ako vas je malo treba vam manje, ako vi iseljavate u vas i vaše gospodarstvo se ne isplati ulagati, zadnji ste ušli u EU strpite se, čekajte svoj red imamo mi svojih prioriteta. Dakle, mislim da na toj razini argumentacije ne možemo inzistirati i da njoj ovdje nije mjesto. Dobili smo priliku, izborili smo se za nju, idemo raspravljati o tome kako ćemo ju najbolje iskoristiti. S kojim motivom smo za razliku od oporbe koja te motive ne dijeli barem iz ovih rasprava se može zaključiti ušli u izradu ovog plana? S motivom da oni koji neki zovu, koje neki zovu briselskim poslušnicima iskoriste svoj utjecaj kako bi se Hrvatska što prije oporavila od ove krize, da taj oporavak ne traje kao prošli put iza krize kada nam je za oporavak i vraćanje na razinu od prije krize trebalo je čitavo desetljeće i to se neće dogoditi jer se u međuvremenu nešto dogodilo. A što se dogodilo? Dogodilo se to da oni koji su po uputama koje su slali i medijskim porukama zvani čatolici, predsjedavali Vijećem EU i iskoristili tu okolnost kao i svoju posvećenost europskom putu i razvoju Hrvatske i sve ono što su u proteklom mandatu napravili za stabilnost hrvatskog gospodarstva, da bi danas došli u situaciju da raspravljamo o ovom planu koji će nam bez ikakve sumnje pomoći da se što prije i u najkraćem roku vratimo na trendove rasta koje smo imali prije ove krize. Neki od nas ovdje mogu biti na liniji tvrdnji kako bi bespovratna sredstva u iznosu od 6,3 milijarde eura vjerojatno pomogle gradu od 4 milijuna stanovnika, čak i da ih nasumično bacate, ali ne mogu pomoći Hrvatskoj od 4 milijuna stanovnika jer u Hrvatskoj postoji samo državni i paradržavni sektor u kojem neki oporbeni zastupnici unatoč tome mogu ostvariti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] zavidnu karijeru i imovinu od 25 milijuna kuna. Hvala vam lijepo.
Pojedinačna rasprava sljedeća uvažena zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Kao i u drugim područjima ovaj sažetak Nacrta nacionalnog plana oporavka i otpornosti za period od 2021.-2026.g. u području unapređenja sustava socijalne skrbi je skup poopćenih ciljeva koje se nazivaju reformama i to jedan dio kako smo sad imali prilike za čut. Ako je usporediti ovaj dokument sa ranijim strategijama koje smo imali priliku usvajati, iz ranijih perioda možemo zaključiti da je to zapravo skup prepisanih ciljeva, a osim toga on je i nazadan u usporedbi sa drugim dokumentima. Sve što možemo sad iščitati konkretno u području reforma sustava i socijalne skrbi se može iščitati u četiri rečenice, a to je transparentnost, adekvatnost socijalnih naknada u sustavu socijalne zaštite, razvoj usluge socijalnog mentorstva, razvoj usluga u zajednici radi prevencije institunacionalizacije i izrada strateškog okvira za cjelovitu i dostupnu skrb o starijim osobama. Koliko je inertan i trom ovaj sustav može biti da kada vam se događaju alarmi sa terene i to ne sporadični slučajevi nego zaista slom socijalne skrbi što se tiče zaštite djece, starijih osoba, mentalnog zdravlja građana nije li vam to dovoljno da zaista sagledate koji su problemi prioritet i što vam se događa u sustavu socijalne skrbi? I sada imate priliku napraviti nešto i opet ne nudite rješenja. Kao investicije za ove reforme što sam rekla ove četiri rečenice, nudite od sedam investicija četiri se investicije se odnose na digitalizaciju sustava socijalne skrbi, web aplikacije, povezivanje sustava socijalne skrbi, ustanova sa lokalnom razinom, metodologije izračuna cijena jer zar je to zaista u ovom trenu najvažnije za ustav socijalne skrbi? Jel mislite da je to prioritet dok imamo smrtne ishode u domovima socijalne skrbi, dok imamo 4.439 djece na smještaju, a 2015.g. je taj broj bio 2.895? Dokumenti u ranijim periodima su prepoznali ulaganja udomiteljstva, jačanje obiteljsko-pravne zaštite, ovdje se sporadično navodi prevencija u području rada sa obitelji i djecom, jačanje međuresorne suradnje. To su bili zaista prioriteti svih dokumenta, ne digitalizacija, ne socijalno mentorstvo u sustavu socijalne skrbi. Proces transformacije domova je nešto što nije novost, to je od 2013.g. to smo prošli vezano za djecu. Svi domovi za djecu su sad centri za pružanje usluga u zajednici. Kako vi odgovarate na povećan zahtjev za smještaj djece? Odgovarate na način da se broj udomitelja smanjuje kontinuirano, a umjesto jačanja udomiteljstva vi tu djecu ponovo smještate u ustanove socijalne skrbi koje smo transformirali u centre za pružanje usluga u zajednici. Dakle, izmjestili smo izvan instituciju i djeci omogućili adekvatniju skrb u udomiteljskim obiteljima. Na kraju 2019.g. broj udomitelja za djecu i odrasle osobe je bio 2.794, a na kraju 2015.g. je bilo 3.048 udomitelja. Znači u pet godina se smanjio broj udomitelja za 254 osobe odnosno udomiteljske obitelji. Pa sad vi recite, donijeli ste Zakon o udomiteljstvu 2018.g. sad ga mijenjate zato što mislite da ima određenih nelogičnosti u tom zakonu. Dakle, unazadili ste i zakon odnosno udomiteljstvo kao takvo. Zakon o socijalnoj skrbi sada odjednom je spreman već samo što nije izašao i bit će na Vladi, ne znam 24.4., da se nije ovo sve dogodilo to bi i onako bilo jer vi adekvatno i kontinuirano vodite brigu o sustavu socijalne skrbi, a niti jedan dokument niste donijeli vezano za reorganizaciju sustava socijalne skrbi. Dakle, ovaj također uopće dokument nije u skladu sa Nacionalnom razvojnom strategijom gdje stoji da će se ojačat sustav i da će se ojačati uloga centara za socijalnu skrb i da će se izmjestit javne ovlasti. Mi ne vidimo iz ovog koje to javne ovlasti će se izdvojit odnosno mi nemamo uopće odluku što su u budućnosti centri za socijalnu skrb, da li su to administrativna središta za novčane naknade ili je to sjedište za rad sa obitelji.
Imamo repliku, uvažena zastupnica Nada Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Pomno sam ja pratila vaše izlaganje, naravno da ste vi iz sustava socijalne skrbi i puno imate informacija, međutim teško je odgovoriti na ova pitanja u kojem se vi obraćate ministru što je on učinio za to što se je smanjio broj udomitelja. Smanjuje se broj udomitelja, to je normalno jedan proces, Zakon o udomiteljstvu se je donio radi toga da se stimulira udomiteljstvo i svaki zakon se u praksi valorizira i svaki zakon se mijenja, ako nešto se nije pokazalo dobro sigurno se mijenja i to je pozitivno, a ne da se ostane na tome. Što se tiče deinstitunacionalizacije, uvijek sam zagovarala trebamo imati jaku instituciju i razvijati van instituciju, kad razvijemo van instituciju onda gasiti instituciju. Međutim, mi smo stavili, zabranili smještaj u ustanove, nismo napravili prevenciju jer ju je nemoguće napraviti zato što mi to odlučili [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] a u ustanove ne smještavamo djecu, a obitelji nam se raspadaju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ne radi ministra nego radi cijelog društvenog poretka.
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa evo ne slažem se, svakako nije ministar kriv, ali je ministar odgovoran da pronađe rješenje i on u tome treba voditi i organizirati cjelokupni sustav socijalne skrbi. Što se tiče deinstitucionalizacije, znači napravili su određeni koraci centri za pružanje usluga u zajednici su se oformili u tome je išao korak razvoj udomiteljstva, tu ste stalo. Znači pet godina niste ništa napravili, to je očito, smanjilo se broj udomitelja za skoro 300 udomiteljski obitelji, to je odgovornost ministra odnosno cjelokupnog ministarstva i sustava, ne možete reć da nije. Što se tiče izvan institucija što stoji za odrasle osobe, što je sad ovdje u planu, znači plan je osnivanje sedam centara za pružanje usluga, isto tako niti smo dobili odgovor tko će to i gdje će se izgraditi i na koji način će se u opće organizirati ti centri.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovani predsjedavajući, poštovana gospodo ministri, kolegice i kolege. Najbitnije su reforme i investicije, bez reformi nema investicije. Ovo nije helikopter money rekao je predstavljajući na Vladi NPO, a i danas je premijer rekao da ovo nije novac iz helikoptera ili novac iz bojlera, vjerojatno je mislio na protočni bojler pa da eto neće iscuriti. Rekao nam je da mora ovaj plan omogućiti prijelaz na kružno gospodarstvo, dakle ne smije biti protočni bojler. Ali je zanimljivo da u komponenti 4 se govori o gospodarstvu u budućnosti ovako izuzetno poetski pa možda bolje da se govori u budućem gospodarstvu. Kako sam lingvistkinja htjela bih ponešto reći o samome jeziku, budući da ovdje smo čuli da su najbitnije reforme i najbitnije investicije, a sami znamo da svi sustavi od pravosuđa, obrazovanja, zdravstva, mirovinskog, socijalne skrbi nisu doživjeli do sada dubinske već samo kozmetičke reforme i ponovo mislimo da ćemo raditi nadogradnju digitalizacijom na nešto, evo ovdje je jedan od ministara koji je sam rekao da mu je sustav porozan. Dakle, ako je sustav porozan, ne znam kako ćemo ga popraviti digitalizacijom? Rekla bih da sustav nije samo porozan nego da izgleda kao švicarski sir kao i mnogi drugi. Ali evo zadržat ću samo na jednoj komponenti da bi pokazala kojim jezikom, kakvim se jezikom služimo u ovom dokumentu i svi oni koji su pisali različite europske projekte znaju da je doista taj cijeli program pisan s jedne strane, jezikom koji već poznajemo od prije 20-ak godina i novim birokratskim eu jezikom. Naime, ovdje se govori npr. odmah na početku uvodno, tržište rada se tek opisuje kao posljedicom pandemijskih slučajeva, ponovo se ne govori kakvo nam je to bilo tržište rada za koje znamo da je desetljećima izloženo i lošim politikama i lošem radnome zakonodavstvu kao da su samo zbog pandemije nam ugrožena radna mjesta i socijalna sigurnost građana. Dakle, dokument je prepun fraza, često vrlo tradicionalnih sintagmi, npr. govori se nastavak ulaganja, očuvanje radnih mjesta, kreiranje modernog tržišta rada bez da nam neko definira što bi bilo moderno, stvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta, koja su to nova kvalitetna mjesta, smanjenje stope nezaposlenosti, poticanje cjeloživotnog učenja, usavršavanje radnika kroz ulaganja u prilagodbu potrebama tržišta rada itd., itd. Kako izgleda projekt vjerujem da strogi evaluatori u EU da su projekt pisale neke udruge ga i ne bi prihvatilo jer vrlo često netko ne razlikuje provedbu od ciljeva, a da ne kažem ciljeve od rezultata, a da ne kažem da ne bi prošao zato što ovdje nema nigdje niti vremenskih rokova, a nema ni indikatora npr. provedbe. Evo vam nešto primjera, vrijeme nam nažalost curi, evo recimo, pod reforme investicije u komponenti 4 stoji „unapređenje mjera zapošljavanja i pravnog okvira za moderno tržište rada i gospodarstvo u budućnosti“, pa se je li tako predviđa opća stopa zaposlenosti i naravno eto smanjili smo neke HDZ je smanjio neke ambicije sa 200.000 na novih radnih mjesta koje smo imali nedavno na 100.000 radnih mjesta i to naravno za potrebe zelene i digitalne tranzicije tržišta rada. Pa molim vas pogledajte kojim je to jezikom pisano. Kada se spominje jasan i moderan zakonodavni okvir, pa recite što je to jasan i što je to moderan okvir koji će promovirati pravedne radne uvjete, poticati prijelazne oblike zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Pa kako ćemo poticati zapošljavanje na neodređeno vrijeme kad u ovom trenutku svi novosklopljeni Ugovori o radu su na određenih 90 mislim i 2%. Dakle, jezik koji se ovdje služi, dvije su sekunde ostale, dakle ovdje možemo samo govoriti o administriranju i o [[Upadica: Vrijeme]] administrativnom jeziku.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predstavnici vlade, uvažene kolegice i kolege. Dakle, čitav dan raspravljamo o bespovratnim sredstvima koja će Hrvatska dobiti, a to je iznos od 6,3 milijarde EUR-a i još dodatnih 3,6 milijardi EUR-a za povoljnije zajmove i garancije. Naša današnja tema je Informacija o sažetku plana oporavka, no očigledno iz prethodnih rasprava kolega da smo mi kao saborski zastupnici više ovdje kao pasivni promatrači, a čitajući reforme iz plana za raspodjele ovog novca nailazimo većinom na riječi „trebalo bi“, „smanjit ćemo“, „povećat ćemo“, ali ništa konkretno ne piše kako, zašto i na koji način. Pa pretpostavljam da za većinu sektora u kojima se piše o reformama još uvijek nema plana, niti programa za isti. U dokumentu čitamo o ogromnom broju akcija, projekata, strategija, ali bez jasno definiranog fokusa i istinskog smjera što želimo i kamo želimo, a pogotovo kako to želimo postići. Pandemija covida udarila je na hrvatsko gospodarstvo koje je zabilježilo pad aktivnosti od gotovo 8,5% u prošloj godini. I naravno da su nam i reforme i ulaganja potrebne kako bi se to isto gospodarstvo oporavilo, te kako bi se ojačala konkurentnost. Duljina covid recesije između ostalog ovisit će o uspješnosti u povlačenju sredstava i potreba nam je znatan rast apsorpcijskih kapaciteta kako bi se izvukli iz trenutne gospodarske situacije. Baš zato važno je pristupiti planu oporavka od temelja. Bilo bi logično dodijeljena sredstva iskoristiti za ono za što su namijenjena, u prvom redu za oporavak gospodarstva, te za otpornost i gospodarstva, a onda i države za neke moguće buduće krize. No iz plana oporavka izdvojit ću nešto što je meni nejasno u Sektoru unaprjeđenja korištenja prirodnih resursa i jačanja lanca opskrbe hranom. Navedeno je da se ova reforma pokreće radi povećanja prehrambene sigurnosti, te konkurentnosti hrvatskog poljoprivredno prehrambenog sektora. No ova komponenta plana ne predviđa aktivnosti u svim poljoprivrednim sektorima, niti cjelovito rješavanje pitanja korištenja poljoprivrednih ili šumarskih resursa odnosno pitanja razvoja ruralnih područja, što to u konačnici znači da se te reforme ne odnose na razvoj ruralnih područja, niti na rješavanje poljoprivrednih zemljišta koja će i dalje ostati neobrađena i zapuštena. Moje pitanje predlagateljima je kako planirate jačati lanac opskrbe hranom ako poljoprivredna zemljišta ostanu neobrađena? Hvala.
Replika nemate. Idemo dalje, pojedinačna rasprava slijedeća, uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege, imali smo maloprije priliku slušati kolegu Josipa Borića u svojoj pojedinačnoj raspravi gdje je nabrajao projekte odnosno mjere koje se namjeravaju poduzeti, a temeljem ovog dokumenta, temeljem sažetka NPOO, pitajući svih nas tu prisutnih zar to nije dobar zahvat, zar to nije dobar projekt, zar se to ne bi trebalo graditi, zar se to ne bi trebalo poduzeti? I mislim da ćete se složiti sa oporbom i vi i vladajući kada kažem da nitko ovdje prisutan u ovom, u ovoj sabornici, ne samo sad ovaj trenutak nego i jutros kad smo bili svi ovdje, ne bi rekao ne ijednom navedenom projektu, ijednom navedenom zahvatu. Međutim, ono što se ne može poreći, ne može se poreći to da je dokument koji je dan nama saborskim zastupnicima na razmatranje zapravo baš ono kako je i nazvan samo informacija ne o NPOO nego Informacija o njegovom sažetku. A dokument se ne radi na način da se najprije napravi njegov sažetak, pa onda cjeloviti dokument, nego upravo obrnuto, barem kad govorimo o dokumentima o kojima se raspravlja. Da bismo mi mogli mjerodavno raspravljati o nečemu mi moramo imati uvid u to nešto. Temeljem ovoga što smo dobili na raspolaganje da raspravljamo o njemu, nemamo. I ja se moram zapitati zašto smo ga odnosno zašto ga je vlada uopće dala na raspravu, o čemu da raspravljamo? O tome da trebamo povećati energetsku učinkovitost, zar o tome treba netko raspravljat? Pa to vam je jedna od mjera, povećati energetsku učinkovitost. Zar to iziskuje našu raspravu? Ne, mi samo trošimo novac poreznih obveznika, ovdje službenici zaposleni primaju svoju plaću i u ovo doba puno veći su trošak na teret državnog proračuna, te na teret naših građana negoli bi to bilo da se nismo zabavljali pod navodnicima sa ovim dokumentom. Međutim, ono što bi nas svih, pa i javnost, prvenstveno građane koji nas plaćaju, zanimalo jeste kako će se postići ciljevi koji su navedeni u Informaciji o sažetku dokumenta NPOO? Ono čega sam se ja detaljnije ulovila razmatrati jesu dvije stvari, energetika i korupcija. I u jednom i u drugom segmentu u sažetku informacije nije navedeno dovoljno da bi se moglo dokument prihvatiti ili ocijeniti učinkovitim ili kvalitetnim. Napominju se riječi i ciljevi poput poticanja energetske učinkovitosti, poput povećanja korištenja obnovljivih izvora energije itd., itd. i onda se u tom segmentu navode samo dva konkretna projekta, jedan od njih je Biorafinerija u Sisku, međutim nigdje se ne kaže na koji način će se ta biorafinerija uskladiti sa poljoprivrednim politikama. O čemu govorim? Govorim o tome da biljni materijal koji bi se trebao upotrebljavati za razvoj te Biorafinerije u Sisku i uostalom osposobljavanja proizvodnje proizvoda koji će tamo biti, bi se trebao staviti na vrlo velikoj poljoprivrednoj površini. Na toj poljoprivrednoj površini će se koristiti i umjetna gnojiva. Ako se koriste umjetne gnojiva onda mi tom biorafinerijom nismo ostvarili jedan od ciljeva koja proklamirate, a to je zelena ekonomija odnosno umanjenje emisije CO2, o tome ni riječi. Ako je taj projekt biorafinerije toliko isplativ zašto ga nisu poduzeli INA odnosno MOL, ako je taj projekt profitabilan? Zašto se on sada namjerava financirati iz ovih sredstava iz sredstava za oporavak i otpornost, a najavljivano je u medijima da će se financirati iz inovativnog fonda odnosno Fonda za inovacije EU? Ono što, pošto imam jako malo vremena, želim napomenuti, želim napomenuti to da se o osnovnom problemu koje tišti naše društvo i koji je upravo doveo naše gospodarstvo u poziciju neotpornosti i u poziciju da se mora oporavljati jeste korupcija, a o korupciji niti slova u ovom dokumentu. Ono što izjeda naše društvo neće se ovim načinom riješiti, predložila sam odbijeno je, naravno da je odbijeno da se uvede transparentnost trošenja javnih sredstava, javnog novca na [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] svim razinama, državnoj, na razini javnih poduzeća, međutim da naravni i vladajući HDZ od toga okreću glavu.
Replika, Dalija Orešković.
Hvala. Uvažena kolegice, mislim da ste od cjelodnevne rasprave zapravo vi najviše poentirali i pogodili u samu suštinu problema. Na ovakav način gdje zapravo svi mi držimo monologe sami sebi u čast, Hrvatska apsolutno nikakve koristi nema, a uistinu nije fer niti prema zaposlenicima bez obzira što je i to samo povećani trošak. Slažem se s vama o konkretnim rješenjima, konkretnih rješenja je malo. Način na koji mi raspravljamo tiče se i odredbi poslovnika za koje sam se i sama založila da ih trebamo izmijeniti i ja se toplo nadam da će oporba početi udarati tempo i tražiti da kada raspravljamo o budućnosti Hrvatske da raspravljamo o tome kako ćemo nešto riješiti, a ne citirati popis lijepih želja koje ja vjerujem da većina HDZ-ovaca ne bi znala pravilno ni pročitati, a ne daj Bože samostalno citirati.
Odgovor.
Poštovana zastupnice Orešković, tako je, dali ste mi prostora da odgovorim odnosno da dopunim svoje izlaganje, a to je ono što nigdje u dokumentu nije niti prepoznato, niti je ponuđeno rješenje. Naravno ni da sve ove segmente koje su navedeni nije ponuđeno niti jedno konkretno rješenje ili bar mi nemamo pravo uvida na to, a tu bismo trebali kao hvaliti i reći da odličan je dokument. Samo ne znamo na što da kažemo da je odličan. Ono što je ključan problem, ključna problem je korupcija, na korupciju konkretne i konstruktivne prijedloge, rješenja koji se sutra mogu uvesti za vrlo malo novca, čak nam ni ne trebaju ova sredstva iz ovog fonda. Naravno i premijer Plenković jutros i ovdje prisutan ministar odmahnuli su samo glavom, nisu odgovorili na moje pitanje, govorim o ministru Malenici. Zašto? Zato što oni naprosto ne žele provesti borbu protiv korupcije jer onda se u tom slučaju ni ova sredstva ne bi mogla efikasno zamračiti kao što se efikasno zamračuju sva ostala javna sredstva, sredstva poreznih obveznika građana RH.
Sljedeća pojedinačna rasprava Domagoj Hajduković.
Kolegice i kolege. Ja ću morati govoriti o jednom dokumentu koji je fantomski, kao i o puno dokumenta o kojima smo nažalost raspravljali do sada, a to je Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Nismo ga vidjeli, pričamo o sažetku, pričamo o nekom dokumentu koji je sažet na, nećete vjerovat 80 stranica ili 60 nije ni bitno. Čuli smo i argumente da evo recimo Mađari, naši prijatelji Mađari su taj dokument saželi na 10 stranica razumijete, ali oni ga nisu slali u Parlament. Naš premijer priča o poštivanju saborskih zastupnika, o poštivanju Parlamenta, ali u isti tren nam šalje, što? Diplomske radove, čak ne ni diplomske radove, ovo je malo bolji referat. I šalje nam ga kad? Peto do dvanaest, šalje nam ga 15 dana prije roka tentativnog roka ok, ali svejedno roka kad ga trebamo predati EU i onda očekuje kao evo dajte mi vi prijedloge. Pa jel to nije uvredljivo kolegice i kolege? To nije uvredljivo, ja ne želim sad rabiti izraze za što je to. Kao što smo za ovom govornicom isto mogli čuti o Nacionalnoj razvojnoj strategiji, ovo je sažetak koji ja držim u ruci, a onda je premijer tu mahao sa „evo mi je imamo“. Pa naravno, navodno zapravo ne naravno, navodno imamo i NPOO navodno koji niko nije vidio, a čega se bojite predsjedniče vlade? Čega se bojite vladajući? Zašto ste ostavili dva ministra koja su vjerojatno najmanje odgovorni za ovo, ministra zdravstva koji se treba brinut o drugim stvarima ili ministra mirovinskog sustava između ostale ostvari koji se također treba brinut o drugim stvarima, a ne o ovome o čemu danas pričamo? Ovo treba biti fokus premijera i fokus potpredsjednika vlade, a ne ova dva ministra koja ste ovdje ostavili. Mislim da ministar Beroš ima jako puno drugih problema i drugih poslova nego slušati što mi o ovome, mi imamo reći, jako puno. Al premijer je trebao sjediti tu i slušati što mi o tome imamo reći ako je već želio biti toliki demokrata. Jer ja kolegice i kolege ću pisati tom istom Briselu u koji se vi zaklinjete i reći mu da smo mi ovdje raspravljali o sažetku, o sažetku kolegice i kolege. Oćemo slijedeći put pričati ono o čemu, o nacrtu, o salveti, o čemu ćemo mi pričat ovdje, o čemu ćemo mi raspravljat ovdje? Jesmo li mi ozbiljni, ozbiljna država, ozbiljni dom, ozbiljni parlament? Mislim meni je jako teško bit ovdje ozbiljan jer jedan Barnier je držao pregovore o brexitu otvorene, pazite držati pregovore otvorenim je oksimoran sam po sebi, a mi ne možemo držat dokument otvorenim za koji smo rekli da je 80% usuglašen sa EU, znači ako je 80% usuglašen, pa dajte nam ono šta je usaglašeno, pa da se barem oko toga dogovorimo. Ne. Mi trebamo napravit ono što HDZ zove konsenzusom, a ono što HDZ zove konsenzusom je to vi ćete pristat na ono što mi kažemo jer to je konsenzus. Al nas neće pitat prije, neće nas pitat poslije, nego će reć, vi ćete reć sad da ili ćete reć ne. Ako kažete ne, onda ne volite Hrvatsku. E pa kolegice i kolege, mogu samo konstatirat da Hrvatsku ne vole oni koji razmišljaju na način HDZ-a. Hvala vam lijepa.
Imamo repliku. Uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Kolega Hajduković, u kontekstu gospodarskog oporavka ključan može biti problem apsorpcije i naše sposobnosti da povučemo što veću količinu sredstava. U planu oporavka nema, niti se u dokumentu pridaje važnost upravo ovom pitanju. Nadalje, nekritičan pristup prikupljanju projekata koji će se financirati NPOO-om otvara još jednu potencionalnu opasnost realizacije plana uz problem realizacije sredstava, što nikako ne želimo. Na vašu raspravu samo želim dodati kako se nadam da pitanje naše moći realizacije dovoljne količine projekata u predviđenom periodu neće biti tema o kojoj ćemo razgovarat za koju godinu.
Odgovor.
Hvala vam lijepo. Kolegice, to će bit nažalost tema i ne samo to, bojim se da će bit još puno drugih tema, bit će tema jesmo li mi uspjeli te novce povući, koliko ćemo novaca vratiti i zašto. A opet 100 pitanja zašto jesmo li znali gdje ih želimo povući, kako, preko koga i u koju svrhu? Ne, kao što ne znamo ni sad koji su to projekti, koja je to dodana vrijednost koja ostaje u Hrvatskoj kroz te projekte? To danas ne znamo, nećemo znat ni sutra, nećemo znat ni prekosutra. Evo najbolji primjer vam je „Projekt Slavonija“. Ko će povuć te projekte? Ha bojim se neki sa iskaznicama, neki sa prezimenima itd. i koja će dodana vrijednost ostati u kraju, ne samo Slavoniji, u Hrvatskoj općenito? Slabo do nikakva. I što smo s time postigli? Najmanje za Hrvatsku, najmanje za Slavoniju, najmanje za naš kraj, najmanje za naš grad. I to je žalosna istina.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Danica Baričević.
Zahvaljujem predsjedavajuće, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministri. Evo NPOO plan je koji pokriva sva područja važna za hrvatsko gospodarstvo i društvo. Njime se definiraju reformski smjerovi i područja ulaganja kojima će se postići ekonomski i društveni oporavak zemlje, ali i ojačati otpornost našeg gospodarstva i države na krize. Ovaj plan je prepoznao sve izazove s kojima se Hrvatska suočava i uz program planiranih aktivnosti u cilju oporavka i otpornosti pravi je alat za reformu i transformaciju. Iz svega navedenog vidljivo je kako će se njegovom realizacijom pridonijeti povoljnijoj strukturi i učinkovitosti gospodarstva, kvalitetnijoj javnoj upravi i pravosuđu, boljim uslugama građanima i poduzetnicima, kao i razvoju kvalitetnoga sustava obrazovanja i znanosti. Nacionalni plan uključuje i tako potrebne inovativne politike zapošljavanja, unapređenje mirovinskog sustava, kvalitetniju socijalnu zaštitu, modernizaciju zdravstvenog sustava te energetsku i protupotresnu obnovu zgrada. Iz plana je također vidljivo da se potiče gospodarski i društveni razvoj svih dijelova Hrvatske i da je poseban fokus dan na demografsku revitalizaciju, što u vremenima pandemije predstavlja dodatan izazov. Za područje gospodarstva predviđen je najveći dio alokacije predviđenih sredstava od 54%, a u ovom izlaganju željela bih se posebno dotaknuti upravo jačanja konkurentnosti zelene tranzicije gospodarstva te razvoja održivog, inovativnog i otpornog turizma. Za oporavak i otpornost gospodarstva iznimno su bitni uvjeti u kojima gospodarstvenici posluju, poslovno okruženje u Hrvatskoj karakterizira brojnost i kompleksnost administrativnih zahtjeva i stoga je potrebno provesti mjere kojima će se poslovanje pojednostavniti i pojeftiniti, a zapošljavanje olakšati i ubrzati. Aktivnosti predviđene nacionalnim planom usmjerene su upravo prema lakšem pokretanju poslovanja, digitalizaciji postupaka, ishođenja licenci i odobrenja za rad, objedinjavanju plaćanja obveznih naknada te digitalizaciji podnošenja zahtjeva i administrativnih postupaka važnih za poduzetnike. Unatoč svim poduzetim aktivnostima i programima potpora, gospodarstvo se teško oporavlja od krize uzrokovane pandemijom. Ovdje će od presudne važnosti biti podupiranje gospodarskog oporavka koji predvodi privatni sektor za što je potrebno osigurati pristup adekvatnom financiranju. Iznimno je važno i planirano ovdje poticanje ulaganja u nove investicijske projekte i poseban naglasak na zelenim tehnologijama. Na taj će se način razvijati nove kompetencije, povećati proizvodnja i izvoz, očuvati postojeće i potaknuti stvaranje novih radnih mjesta, između ostalog i putem zajmova te subvencija kamatnih stopa. Sažimajući rečeno radi se o aktivnostima koje će poboljšati upravo hrvatsko poslovno okruženje, državne usluge poduzetnicima značajno će se unaprijediti, prvenstveno kroz digitalizaciju, liberalizaciju tržišta, usluga, unapređenje sustava za procjenu utjecaja propisa te stvaranje strateškog investicijskog okvira za promociju i privlačenje ulaganja. Na taj će se način poslovanje u Hrvatskoj biti će jednostavnije, jeftinije, biti će poticajnije za ulaganja, a otpornost i konkurentnost hrvatskih poduzeća će se uvelike ojačati. U dijelu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti koji se odnosi na turizam, danas smo čuli dosta o tome i ministrica je ovdje izložila, s obzirom na njegov udio i značaj turizma za gospodarstvo Hrvatske, sasvim je jasno istaknuta nužnost onih ulaganja koja omogućuju ubrzavanje tranzicije prema održivom turizmu i oporavkom turizma pozitivno će se utjecati na važne djelatnosti kao što su trgovina, poljoprivreda, građevina, prerađivačke, kulturne, sportske, rekreativne djelatnosti, prijevoz i brojne druge, a posljedično i na povećanje zaposlenosti i demografsku revitalizaciju. I na kraju Nacionalni plan oporavka i otpornosti snažno će podići našu spremnost za brz, održiv, uključiv oporavak i stabilnost RH. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jednu repliku uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Baričević, vi ste govorili o gospodarstvu, turizmu, poduzetnicima, privatnicima, recite mi koliki značaj na vašem otoku su imale potpore za očuvanje radnih mjesta koje Vlada RH dodjeljuje od ožujka prošle godine? I ukupno je na području RH preko 100.000 poslodavaca povuklo sredstva za preko 600.000 radnika, iznos se kreće oko 10 milijardi kuna, kad tome pridodamo i doprinose, a i sva ona sredstva koja su se povukla za namirenje fiksnih troškova. Vjerujem da je to i veliki iznos i veliki značaj imao upravo i na vašem otoku.
Odgovor.
Zahvaljujem uvažena zastupnice. Da, evo kao što smo i čuli danas iz ovog Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 6,3 milijarde eura za gospodarski oporavak nas čeka, nakon što je Vlada RH već pokrila plaće kao što ste rekli za 680.000 hrvatskih radnika tako i mojih otočana, 120.000 poslodavaca, dakle otpisali su se doprinosi u ukupnoj vrijednosti od 14 milijuna kuna. Dakle, puno, puno očekujemo i dalje od ove turističke sezone i željno iščekujemo da do ljeta europski građani imaju i zelenu putovnicu kojima će se olakšati pristup i protok turista i to će biti jako važno još za naše otočane i za naš uspjeh turističke sezone. A isto tako iz ovog plana oporavka, najmanje 30% ide sredstava upravo privatnom sektoru i evo jako, jako nam je važna ta mjera i sve što Vlada radi za naše otočane i gospodarstvo. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava Davor Nađi. Njega nema. Slijedi pojedinačna rasprava Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministri, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo bližimo se polako kraju ovoj raspravi koja je vrlo, vrlo bitna. No meni se čini kao da se ovdje radi o raspravi da moramo vratiti EU 50 milijardi eura odnosno kuna, a ne kao da ćemo povući ta sredstva. Kada smo po nečemu najbolji odnosno kada ćemo povući najviše u postotku onda je to zato što smo najgori u EU, kada ćemo dobiti najviše onda smo prosjaci. Pa ja bih za svoju domovinu prosio uvijek pa što god isprosio bit će iskorišteno dobro. Ja dolazim iz Slavonije. Slavoniji treba oporavak i ovaj NPOO je zasigurno nešto što će Slavoniji donijeti dobro. Čuli smo danas iz izlaganja pojedinih ministara i ministrica što to znači. Poljoprivreda kao bitan segment hrvatskog gospodarstva je nešto što Slavoniji apsolutno treba. Čuli smo od ministrice Vučković, izgradnja regionalnih distribucijskih centara za voće, povrće je nešto što je stvarnost i nešto što će se dogoditi kroz ovaj plan. Osječko-baranjska županija je krenula u izgradnju jednog takvog regionalnog distribucijskog centra i zasigurno će s tim pokazati tu otpornost i taj oporavak koji tražimo. Unaprjeđenje vodnog gospodarstva također je za Slavoniju, Baranju i Srijem jedan bitan segment bez kojeg jednostavno ne možemo stvoriti uvjete i preduvjete za onu poljoprivredu o kojoj ovdje želimo, želimo govoriti. Turizam. Turizam je nešto što je i na kontinentu postala svakodnevnica i bez ulaganja u taj kontinentalni turizam nećemo ojačati hrvatska odnosno slavonska sela koja evo kako sam ovdje čuo u raspravi pojedinaca su ostala prazna. Nisu slavonska sela prazna, slavonska sela, ja ih obilazim, u njima sam praktički svakodnevno, su možda stradala kao i jednako i urbane sredine na prostoru cijele RH. Tranzicije su nešto što se događalo i prije, događa se i sada i jednostavno mislim da to nije ono što ovog trenutka treba biti fokus. Izgradnja KBC u Osijeku za regiju sa 800.000 stanovnika je također strateški projekt u koji moramo uložiti, uložiti novac. Kroz ovaj novac koji će doći iz NPOO je zasigurno novac koji nećemo morati potrošiti iz vlastitog proračuna. Ja ovim putem želim pozvati sve načelnike, gradonačelnike i župane da se počnu pripremati i da počnu spremati projekte jel ovaj novac kao što je rekao premijer neće pasti iz helikoptera, za ovaj ćemo se novac morati izboriti. Prema tome, što se prije počnemo pripremati više ćemo vjerojatno sredstava i povući, a ja bi volio da jedan dobar dio tih sredstava naravno završi u našoj Slavoniji, Baranji i Srijemu. To je kraj iz kojeg ja dolazim i zasigurno je nešto što bi mi puno značilo. Ono što je dobro u ovom svemu što se ovdje raspravljalo je to da Hrvatska ima potencijala u svim segmentima o kojima se danas razgovaralo i to je ono što nam daje šansu i priliku da stvorimo okvir za bolje sutra. Ali moram reći jednu stvar, ovdje se često spominje i često se želi blatom nabaciti na, na HDZ i HDZ je najgora politička opcija u povijesti hrvatskog naroda, to su sve kriminalci i lopovi koji jednostavno sve što dođe strpaju u svoje džepove. To je jedna neistina, to je jedno nepošteno, nepošten odnos prema svim vrijednim načelnicima, gradonačelnicima i županima koji rade za dobrobit svoga kraja. Domagoj Hajduković drži predavanje HDZ-ovcima. Ko upravlja gradom Osijekom u zadnjih 8.g.? HDZ? Ne. Upravlja SDP, al Osijek je postao Palanka, e to je problem Domagoj Hajduković što sve želite prebaciti na ovu stranu, oprati ruke i reći mi nismo za ništa krivi. Krivi ste vi za puno toga, no nije bitno to, bitno je da ovaj nacionalni plan donosi dobro Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Imate dvije replike, prva je Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Pa di je, HDZ nije kriv za ništa. Ne. HDZ je kriv za razvoj Slavonije. HDZ je kriv za to što je Slavonija jedna od najnaprednijih regija u Hrvatskoj, HDZ je kriv za to što se u Slavoniju ljudi vraćaju, HDZ je kriv za to. A znate zašto? Zato što je na vlasti u toj istoj Slavoniji toliko dugo dragi kolega. Distributivni centar je super stvar. To sam i rekao vašem kolegi Radiću, ali kasni 30.g. KBC je isto super stvar, al kolko će se ljudi zbog toga vratit u Slavoniju dragi kolega? Koliko? Vi pozivate tu gradonačelnike i načelnike da se jave, pa svi su iz HDZ-a, pa koga vi pozivate dragi kolega? Koga vi pozivate? Da se jave na što? Da HDZ napravi što? Pa tamo ste na vlasti 30.g. i šta ste napravili? Ništa kolega. Ništa.
Odgovor, odgovor.
Hvala lijepo. Ja ću govoriti jednom nižom intonacijom za razliku od kolege Domagoja Hajdukovića. HDZ je napravio puno. Pa evo ajmo sada malo samo uzeti Osječko-baranjsku županiju. Na vlasti je HDZ. U 4.g. negdje oko 5 milijardi kuna projekata. Znači Osječko-baranjska županija 35, 35 JLS-ova odnosno 35 općina i 7 gradova, 5 milijardi kuna. To je vama ništa. SDP-u naravno 5 milijardi ne predstavlja apsolutno ništa. SDP-u ni Hrvatska ne predstavlja ništa, al imam ja poruku za vas. Oporba se i ljuti i jedi, al Hrvatskoj oporavak slijedi. E to je to.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Nada Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo baš ste me kolega nasmijali. Htjela sam u stvari reći da čitate isti dokumenat i vi i kolega Hajduković, i jedan i drugi dolazite iz Slavonije. Međutim, vi u ovom dokumentu vidite puno još prilika, dodatnih prilika pored onoga što je uloženo u Slavoniju kroz različite projekte i programe, vidite još prilika kolega Hajduković ih ne vidi. I mene zaista sada fascinira kako tumačiti to da se iz njegove rasprave, a i sada iz ove replike može iščitati pa kuda svi, to je rađeno da to netko drugi koristi, to je rađeno da se izvuku novci nekome drugome, to je rađeno da netko drugi se okoristi. To će te, iz tih programa imati koristi nečije iskaznice, nečiji ljudi, nečiji ne znam tko sve ne. Ja ne znam da li vi možda ne znate čitati. Pa vi ste HDZ-ovac baš onako kao što je rekla kolegica Orešković mi smo nepismeni, HDZ-ovci ne znaju čitati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Jel' to vama onda netko prepričao ovaj dokumenat?
Odgovor. A povreda Poslovnika Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Povrijeđen je članak 238. Ja ne znam, znam li ja čitati ali ne znam vi kolegice ne znate slušati. Jer ja ovo niti jednom riječju nisam rekao, niti jednom riječju u svojoj raspravi, niti u svojoj replici a vi meni dokažite da je krivo. Jer ja ću oprostite predsjedniče sad da kažem odmah tražiti onda od odbora mišljenje, jer ovo što je kolegica rekla apsolutno ne stoji i molim vas da izreknete opomenu.
Ovo je bila čista replika. Imate opomenu. Ovo nije bila povreda Poslovnika. … [[Upadica Hajduković, ne razumije se.]] Imate opomenu. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Evo uvažena kolegice Murganić, ja mislim da zadatak nas saborskih zastupnika ovdje u Hrvatskom saboru da u svemu vidimo priliku. Mi u ovome moramo vidjeti priliku, to je naš zadatak, to je nešto što jednostavno nas može odvesti u tu dimenziju više o kojoj skroz govorimo i koju zagovaramo. Ja sam čovjek koji ne mora kao što je rekla gospođa Dalija Orešković iako ju jako poštujem što je ostala do kraja rasprave. Mnogi su otišli, izgovorili ovdje nekoliko parola, nakon toga pobjegli iz Hrvatskog sabora i oni su zvijezde. Ona je ostala do kraja. Nisam čitao, evo sve što sam rekao, rekao sam iz vlastitog iskustva, rekao sam iz onoga što sam doživio u tim jedinicama lokalne samouprave koje sam i obišao i na kraju krajeva i bio sam skoro četiri godine zamjenik župana u Osječko-baranjskoj županiji. I sve što sam izrekao, izrekao sam iz namjere da Hrvatska stvarno postane bolja država. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Kolega Ivanović hvala vam što ste me pohvalili što sam ostala do sitnih noćnih sati, ni prvi ni zadnji put, ostat ću više-manje uvijek ako me teška bolest u tome ne spriječi a razlog tome je taj što ovdje nisam došla skupljati populističke poene, niti se dodvoravati povredama Poslovnika kada sve kamere snimaju. Ja sam ušla u Hrvatski sabor zato što imam određeno znanje i iskustvo radom na predmetima, radom na terenu. Došla sam ovdje kako bi ove sljedeće godine ispisala svoju viziju Hrvatske kakva bi ona trebala biti. Meni je jasno da čak niti ovaj sažetak antikorupcijskih teza, a kamoli kompletan novi Nacrt strategije suzbijanja korupcije niti vladajući neće prihvatiti niti dopustiti da se o njemu raspravi, a kamoli ga provesti a na žalost niti dobar dio oporbe neće stati iza mojih prijedloga i rješenja. No ja ću ovo ostaviti iza sebe kao i brojne druge prijedloge. Jednog dana kada Hrvatska ostane na razvalinama da se zna da se netko borio za to kakva bi Hrvatska jednog dana trebala biti. A sada da se vratim na samu temu. Kako kreće prva rečenica ovog Nacionalnog plana oporavka? Pandemija corona virusa iznenada je pogodila svijet, uzrokovala je lanac zatvaranja država i gospodarstava i time stvorila najveću krizu još od Drugog svjetskog rata, pa bi čovjek pomislio da onaj plan oporavka kojeg je osmislila EU prvenstveno je donesen radi toga da se oporavimo od jednog virusa koji je eto iznenada zadesio svijet. A onda kada čitamo što je naša Vlada usuglasila sa Komisijom, što bismo mi trebali provesti od reforme uprave, pravosuđa itd. itd. vidimo da se Hrvatska zapravo ne treba oporavljati od corona virusa, to ćemo lako. Hrvatska se treba oporaviti od HDZ-a, žao mi je što to moram reći. I od svih okupacija koje je Hrvatska imala kroz svoju burnu, tešku turbulentnu povijest najgora je ova vaša. Najviše ste opljačkali, najviše ste pokrali, najviše ste otuđili, najviše ste osiromašili i najviše ste nepravde stvorili držeći srce na domoljubnim prstima. To vam Hrvatska oprostiti neće. Kada bi govorila o svakom pojedinom segmentu ovih popisa lijepih želja, paušalnih općenitih reći ću samo do koje razine idu apsurdi digitalizacija i digitalne transformacije. Ma što ćete vi gospodo draga digitalizirati. Ovo je prijavnica sa kojom se mi javljamo za pojedinačne rasprave, rasprave u ime klubova, završne riječi i slično. Za povrede Poslovnika i za replike javljamo se ovim tablicama. Jutros ih je pedeset istovremeno dignulo jednu palicu tu. Tu o vještini oka službenika ovisi kojim će se redom netko prijavljivati, javljati za riječ. Vi niste u stanju osmisliti jednu jednostavnu aplikaciju koju bi bio kadar razviti jedan malo bolji student na našim fakultetima. Digitalizirali biste Hrvatsku još od Tomislava Karamarka. Od digitalizacije ni „d“. A gdje su onda sve druge strukturne reforme, pravosuđe. Pa mi se nismo u stanju dogovoriti ne oko izbora predsjednika Vrhovnog suda, nitko u ovom Saboru nije znao objasniti zašto smo uopće mijenjali zakon kojim smo tražili uspostavu javnog poziva i dostavljanje životopisa, nego smo se svađali oko toga je li zakon ustavan ili nije ustavan, a niko se nije sjetio problematizirati ustavnost tog zakona od 2018.do danas. Pa mene je zapravo nekad sramota priznati da sam zastupnica u HS-u jel ljudi očekuju da se ovdje stvari mogu mijenjati. Ne ne mogu se mijenjati. A znate Zašto? Zato što smo osmislili poslovnik koji je formirao rasprava tako da ih svako vodi sebi u bradu. Ja pričam nešto što je meni bitno, kolega je postao stihotvorac, dobro vam to ide, rime su vam sve bolje, napredujete kroz ovaj mandat, oni u jutarnjim satima vole provocirati taj isti poslovnik koji je loš kako bi možda kroz koju doskočicu, kako bi mogli kroz koji eksces privući pažnju medija pa biti pozvani u neku večernju emisiju. Na to se sveo HS. Ovdje nema rasprave o idejama, ovdje mi nismo na tu famoznu tezu o digitalizaciji rekli kojim tvrtkama ćemo to dati, po kojim kriterijima, zašto ne bismo napravili, za što se ja na primjer zalažem, jedan jedinstveni program za transparentne uplate i isplate iz svih javnih proračuna, ne da svaka jedinica troši svoj. Bilo koji konkretan prijedlog nema uopće okvir za kvalitetnu raspravu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] u ovom domu koji se zove Parlament [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] zato što bi se u njemu trebalo, pa raspravljati. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Mario Kapulica. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas nemojte raspravljati međusobno, dopustite zastupniku. Izvolite zastupniče Kapulica.
Evo ja ću kratko, ne želim …/Govornici govore u isto vrijeme./… samo sam htio.
Oprostite, jel samo smijem, ja se trudim i želim vas čuti i želim vam odgovoriti ali vas ne čujem.
Pa ne znam kako bi, dakle žao mi je što ste u HS došli sa ambicijom da budete tek kroničar hrvatske propasti, vjerujem da vi ipak imate više ambicije i za Hrvatsku i od svog mandata. A o tome od koga se Hrvatska treba oporaviti ipak odlučuju hrvatski birači, a oni su i na ovim i na prošlim parlamentarnim izborima odlučili da se Hrvatska treba oporaviti od SDP-a i njihovih koalicijskih partnera. Mislim da je to mjerodavno kada je riječ o tome od koga se Hrvatska treba oporaviti. Hvala vam lijepa.
Da, očito ste sjedili na ušima kada sam rekla da ću kroz ovaj mandat ostaviti ispisanu i zapisanu moju viziju bolje Hrvatske. A s obzirom da je gospođa Murganić rekla da vi HDZ-ovci znate čitati, ja ću vam uputiti … [[Govornica udaljena od mikrofona, ne razumije se.]] pa ćete vidjeti za što se ja zalažem, a onda ćemo … [[Govornica udaljena od mikrofona, ne razumije se.]] raspravljati na završetku ovog mandata. Bila sam dovoljno glasna pa ste me čuli bez mikrofona.
Vi ste gotovi uvažena zastupnice nema više replika. Povreda poslovnika zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Povrijeđen je čl. 238., naravno jer je zastupnica stvarno nema mjere do kada, koliko, s kojim riječima i s kojom gorčinom upućuje uvrede zastupnicima HDZ-a. Naravno ona je presavršena, ona ne diže replike, ona ne diže povrede poslovnika, ona zna ko je krao, ona zna koliko ko zna čitati, pa ja mislim da je ova Hrvatska stvarno presretna šta se je ukazalo stvarno ovakvo jedno čudo, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da ne kažem još nešto gore. Proći će sve dužnosti, ali sigurno ovo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] šta ste vi ostavili sa svojim nastupom je … [[Govornica udaljena od mikrofona, ne razumije se.]]
Vrijeme vam je isteklo molim vas. Vrijeme, opomena, druga opomena. Znači dobili ste dvije opomene. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Maja Grba Bujević.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, ministri i drage kolegice i kolege. Zdravlje građana među ključnim je ciljevima svake države, kao javno dobro koje je nužno osigurati kroz dostupan financijski učinkovit javnozdravstveni sustav. To je posebno naglašeno u razdoblju pandemije zbog čega su suzbijanja značajno povećana su značajna proračunska izdvajanja za zdravstveni sustav, uključujući nabavu medicinske opreme, lijekova i cjepiva što je zahtjevan izazov za javne financije koje imaju smanjene prihode zbog ograničene gospodarske aktivnosti. Osim toga RH se zbog svoje geografske posebnosti nosi i sa izazovima omogućavanja jednako dostupne kvalitetne zdravstvene skrbi u ruralnim, depriviranim, teško dostupnim i udaljenim područjima. Također prepoznajemo izazove koje se odnose na unapređenje zdravstvenih ishoda i ostvarenja ravnoteže između financijskih mogućnosti i rastućih troškova povezanih sa novim i naprednim metodama liječenja zbog tehnološkog i znanstvenog napretka, ali i povećane potražnje za zdravstvenom zaštitom zbog starenja. Stoga kako bi se izgradio dugotrajno otporno društvo i sačuvalo zdravlje građana kao javno dobro u području zdravstva potrebne su i nužne su reforme i ulaganja kojima će se omogućiti jačanje i postizanje financijski održivog javnozdravstvenog sustav. Nacionalni plan oporavka i otpornosti stoga s obzirom na potrebu u kraćem vremenskom roku predviđa projekte koji su u visokoj fazi pripremljenosti koji brzo mogu polučiti pozitivan učinak na zdravstveni sustav u cjelini i koji mogu ojačati otpornost i spremnost zdravstvenog sustava za izazove pred nama. Kako bi došli tamo gde želimo, a to su dulje očekivano trajanje života, bolja kvaliteta života i smanjenje zdravstvenih nejednakosti u kontekstu unaprjeđenja učinkovitosti kvalitete i dostupnosti zdravstvenog sustava kroz NPOO osnažit će se primarnu zdravstvenu zaštitu, popunjavanje mreže javne zdravstvene službe kako bi se osigurali uvjeti za obavljanje 80% slučajeva na primarnoj razini. U kontekstu uvođenja novog modela skrbi za ključne zdravstvene izazove, a s ciljem pravodobne dijagnostike liječenja i rehabilitacije bolesnika oboljelih od raka, dijabetesa, kardiovaskularnih i rijetkih bolesti, restrukturirat će se bolnički sustav na način da se uspostave regionalni centri izvrsnosti u kojima se obavljaju najsloženije operacije na pacijentima, ali i uspostavit će se akreditirani multidisciplinarni psihološko onkološki timovi uz povećanje i objavu zdravstvenih ishoda pacijenata. Portal za pacijente psihološke, socijalne i zdravstvene rehabilitacijske mjere, te uvesti kliničke i e-smjernice. Ukupna investicija u samo ovu reformsku mjeru je 900 milijuna kuna. U kontekstu uvođenja sustava strateškog upravljanja ljudskim resursima u zdravstvu omogućit će se specijalističko usavršavanje doktora medicine na primarnoj razini zdravstvene zaštite, te dodatno medicinskih sestara i tehničara u djelatnosti hitne medicine, čime će se u izvan bolničkoj hitnoj medicini osigurati podizanje kompetencija potrebnih za samostalan rad timova bez liječnika. Ukupna investicija u ovu reformsku mjeru iznosi 500 milijuna kuna. U kontekstu uvođenja financijske održivosti zdravstvenog sustava nastavit će se sa provedbom objedinjene javne nabave lijekova, ortopedskih pomagala i financijski značajnih roba i usluga. Ukupna investicija u ovu reformsku mjeru iznosit će 212 milijuna kuna. U kontekstu e-zdravstva unaprijedit će se upravljački kapaciteti pomoću djelotvornije upotrebe podataka i poticati inovativna rješenja u zdravstvu u cilju kvalitetnog upravljanja zdravstvenim sustavom, uspostavit će se i nacionalni sustav upravljanja zdravstvenim informacijama, bez toga ne možemo dalje, izgraditi nacionalne kapacitete za podatkovnu analizu, ni bez analize ne možemo donosit odluke, izraditi nacionalni kapacitet za primjenu umjetne inteligencije, te omogućiti razvoj novih i proširenje postojećih telemedicinskih usluga. Ukupna investicija u ovu reformsku mjeru iznosi 194 milijuna. Ukupno će se kroz Mehanizam za oporavak i otpornost, a na temelju NPOO financirati 23 projekta iz komponente zdravstva ukupne vrijednosti 2 milijarde i 563.703 i 700 kuna. Mislim da se samim time jasno pokazuje koliko nam je ovaj mehanizam potreban, a isto tako reformske mjere uopće u zdravstvenom sustavu iz ovoga što je predviđeno nisu upitne. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. Ovaj dokument koji je nacrt, sažetak, možemo čitat na različite načine. Možemo ga čitat kroz prizmu staklene kugle koda smo vidilice, ali držimo se teksta dokumenta i pokušajmo bit ozbiljni u ovo, u ovo doba noći. Kad govorimo o samom dokumentu držat ću se onoga što smo raspravili na Odboru za europske poslove, o onome o čemu možda nešto znam, dakle u onom dijelu koji je vezan za unaprjeđenje mirovinskog sustava, pa tako piše C4.2. unaprjeđenje mirovinskog sustava kroz povećanja adekvatnosti mirovina. Čl. 45. ustava govori o mirovinama, plaćama i primanjima koje su dostojne građana RH. Neovisno o tome ni ovdje nije pitanje usklađenosti sa ustavom, ali u provedbi piše „redefiniranja modela mirovine planirano je izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju“. Okej. Ali ja imam staklenu kuglu i vi imate staklenu kuglu. Šta to znači? Da li ćemo mi te obiteljske mirovine napraviti kompatibilnima sa osobnom mirovinom, po kojim kriterijima, po kojim mjerilima? Da li ćemo ih napraviti i kompatibilnima sa radnim odnosom zato što je preminuli član obitelji, pogotovo kada je riječ o obiteljskoj mirovini, po smrti osiguranika ipak doprinosio uzdržavanju obitelji koji zbog nezgode na radu ili zbog prometne nesreće jednostavno obitelj doživljava određenu dramu i nije dovoljna obiteljska mirovina samo za maloljetno dijete nego i za ženu koja radi i prima mizernu plaću u RH. To najvjerojatnije piše u onih 700-800-2000 stranica koje ja nemam prilike vidit, pa onda mi je teško onda to i ocijenit. Što to znači? Što to znači redefiniranje obiteljskih mirovina? Zatim imamo još onaj dio koji je vezan za redefiniranje odnosno povećala bi se adekvatnost mirovina iz II. mirovinskog stupa. Dajte mi pojasnite molim vas termin „adekvatnost II. mirovinskog stupa“. Dal ću dobit više od II. mirovinskog stupa? Ja jesam pobornik od onih koji smatraju da II. mirovinski stup treba ojačat, vrlo jednostavno, jer sustav generacijske solidarnosti je u krizi jer on dakako uspijeva i funkcionira i super je onog trenutka kad imamo rast zaposlenosti, ali u dugoročno koliko se kroz mirovinski sustav mora planirati to je pitanje i demografskog rasta itd.. Prema tome, moramo imati jednu obranu, dakle koja ne ide kroz sustav generacijske solidarnosti onda se to događa kroz sustav kapitaliziranje osobne štednje, dakle kroz II. mirovinski sustav. E sad, povećanje doprinosa ulaganja obaveznih mirovinskih fondova. Okej, okej. Ali pazite, očekivani rezultati na stranici 42, ja bih molio prijevod na hrvatski jezik unapređenje kulture korporativnog upravljanja kao poticaj investicijskom potencijalu obveznih mirovinskih fondova čime bi se stvorio potencijal za ostvarenje viših stopa prinosa, a time i većih mirovina za buduće generacije umirovljenika drugi mirovinski stup. Dakle, to je ono što sam rekao, dakle moramo unaprijediti kulturu da bi imali veću stopu prinosa. Hoćete li to vi molim vas meni prevesti na hrvatski? Jel' to ona kultura, pa da, činjenica je treba, treba poboljšati kulturu. Jer ako mi gledamo koliko su mirovinski fondovi izgubili dobrim ulaganjima i upravljanjima u Agrokoru, u sustavu Agrokora ili na primjer u Uljaniku. Dakle, Uljanik holdingu pa i u luci Rijeka, da zbilja im treba kultura upravljanja. Ali ja mislim da se to ne zove kultura, ja mislim da se to zove malo drugačije. Ali mi smo to nazvali kulturom. Super! A ima još jedna stvar, a to je ja mislim na strani 59. Dakle, glavni i odgovorni za ciljeve rješavanja u okviru te komponente. Dakle, ta fraza zbilja mislim nemojte me krivo shvatiti ali meni je zbunjujuća, ali ja ću vam je pročitati. Kaže: „Dalje unapređenje mirovinskog sustava povećanjima adekvatnosti mirovina iz prvog i drugog mirovinskog stupa kroz redefiniranje modela obiteljskih mirovina i povećavanjem mirovina iz drugog mirovinskog stupa.“ Kakve veze imaju prvi i drugi mirovinski stup sa obiteljskim mirovinama? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Vi to meni morate objasniti. Sva sreća da to ne morate vi to braniti nego premijer. Hvala.
Sa ovim smo iscrpili pojedinačnu raspravu i sad ćemo napraviti pet minuta pauze za wc. To je 23 i 35 nastavljamo STANKA U 22,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 23:36 SATI]] Nastavljamo dalje s radom. Klub zastupnika SDP-a završno Domagoj Hajduković.
Hvala vam lijepo. Dakle, cijeli dan smo potrošili na raspravu o jednom dokumentu, lijepo kolegice što je vama smiješno, ali cijeli dan smo potrošili na raspravu o jednom dokumentu koji je davno trebao biti u raspravi, barem prema najavama premijera, prije više od godinu od osam mjeseci. Osam mjeseci barem prema najavi premijera. Jedino gore od netransparentnosti kolegice i kolege kao što sam rekao na početku dana je hinjena transparentnost, a to je ovo. Jer što imamo? Nemamo čak ni kompletan dokument, imamo nacrt, skice, sažetka kako god hoćete dokumenta koji je eto pred nama i možete mislit mi bi trebali biti zahvalni jer evo HDZ i premijer Plenković u svojoj velikoj velikodušnosti, otvorenosti, transparentnosti i demokratičnosti su evo poslali nacrt skice odnosno sažetka nekog dokumenta. Pa pravo kolegice i kolege, bravo. Šta vam više mogu reć? Bravo, da. Nacrt dokumenta. Vi se možete kolega sprdat jel vaš domet je skladat stihove, a ne pričat o ozbiljnim dokumentima EU. Vama kolegice Murganić ja da sam zločest bi rekao da bi još trebali biti ministrica da ste bili dobri. A zašto niste? Pitao bih vašeg premijera da je tu, da sam zločest, al nisam. Ja vas volim kolegice i cijenim i zato vas to neću pitati jer sam drag. Jesam. Kolegu Ivanovića bi isto tako pitao, al ne zato što sam drag nego ću njega pitat, pa HDZ je u toj Slavoniji na vlasti 30 godina, osim Osječko-baranjskoj županiji hvala Bogu, a 30 godina, a Slavonija najzaostalija regija u Hrvatskoj. Pa vas pitam zašto? A proklamiran je recimo cilj projekta Slavonija je da učinimo Slavoniju razvijenom kao pet najrazvijenijih županija u Hrvatskoj. A znate šta je jedini zajednički nazivnih pet najrazvijenijih županija u Hrvatskoj, to što na vlasti nije HDZ. Pa vas ja pitam jel to slučajno? Sigurno je, sigurno je. Jer evo mi tu sad pričamo o nacrtu dokumenta, o nečemu o čemu smo trebali pričat kao o cjelovitom dokumentu ili nacrtu dokumenta koji se naravno može mijenjat jer kao što potpredsjednik Vlade zna to je dokument koji se još treba ispregovarat sa Unijom, ali smo mogli dati kao Parlament svoje suglasnost za nastavak pregovora po ovom nacrtu, pogotovo ako je 80% čak i više kako nas Vlada uvjerava, već dogovoreno sa Komisijom. Pa čega se onda bojimo? Jel se bojimo opet nekih projekata u koje će biti uključene familije? Ako govorimo o familijama znamo ko je. Čaga se bojimo? Što je sporno, što hrvatska javnost ne smije vidjeti? Mogli smo dobit nacrt nakon što je ispregovaran dokument, mogli smo reći jesmo li zadovoljni ili ne, ali i to je manje bitno, ali jedino gore od netransparentnosti je hinjena transparentnost i to ću vam reći ponovo, koliko to god vas bolilo. Ono što mene boli kolegice i kolege isto ovdje, što bi isto mogao reći da sam zločest, ali neću, jer ja njega dovoljno poštujem za razliku od on mene, da naš predsjedavajući je fašist i šovinist jer meni u usta stavlja isto riječi koje ja nisam rekao i tumači stvari koje sam ja rekao ili nisam rekao i odobrava kolegici koja eto mene može prozvat za bilo što hoće, a ja ne mogu reć da je rekla nešto što je van svakog poslovnika. Pa vas onda kažem kolegice i kolege, demokracija je, demokracija je postupak, demokracija je proces, ako je nemamo, a bojim se da je nemamo i sve je manje imamo u ovom Parlamentu, onda se pitam gdje smo i gdje je Hrvatska sa ovakvim procesom, sa ovakvim Saborom, sa ovakvim HDZ-om i sa ovakvom Vladom.
Povreda Poslovnika Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče. Čl. 238., zastupnik je vrijeđao kolegicu Murganić i kolegu Ivanovića i na kraju i vas i ne znam iz čega je to izvukao, ali očito da se s njim nešto čudno događa. A sve ono što Slavonija nije napravila, to je zahvaljujući njemu koji cijelo vrijeme sjedi u ovom Saboru i ništa ne radi.
Dobro. Imamo još jednu povredu poslovnika Domagoj Hajduković.
To nije opomena?
Opomena je to bila.
O, a jel, super. Čl. 238., kolegica ne voli Hrvatsku po čl. 238., da usudila se reći nešto i ne voli Hrvatsku jel vidite ono o čemu ona priča. Ne voli Hrvatsku zato što govori protiv ljudi koji nešto pokušavaju u toj Hrvatskoj napravit već nekih zadnjih 10 godina, dok ona šta, diže ruku lopovima. Super kolegice.
I vama opomena. Kolegica Ahmetović, izvolite.
Predsjedavajući je povrijedio Poslovnik, članak 238. jer vrijeđate naš zdrav razum gdje za istovjetnu zloupotrebu Poslovnika, odnosno povrede Poslovnika ljudima koji su u oporbi izričete opomenu, a ljudima koji su u vladajućoj većini ne izričete opomenu. Hvala lijepa.
Opomena i vama. Klub zastupnika Centra i Glasa završno zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Pa nisam znala da su ove večernje rasprave ovako zabavne, jer kolegice Perić to kad vi izjavite da gospodin Hajduković ništa ne radi u Hrvatskom saboru u trenutku kad 15 do 12 sa vama raspravlja ja se pitam što vi hoćete poručiti? Što vi vezete goblene ispod stola? Trgujete kripto valutama? Što vi radite u Hrvatskom saboru, a da to istovremeno ne radi kolega Hajduković. No da mi ne trošite vrijeme želim reći nešto bitno jer doista je malo vremena ostalo za konkretne stvari. Pa hajmo na C2 točka 4. Unapređenje upravljanja državnom imovinom i kako to možemo povezati sa onim vašim floskulama o digitalnoj kako ono transformaciji, boljem upravljanju itd. Znate li koliko dugo Hrvatska ima nekakvu strategiju upravljanja državnom imovinom? Jako dugo. Pogledajte možda ste je čak i za vrijeme vašeg mandata usvojili, a u svakom slučaju trebali ste provesti a niste. Možete pogledati na internetskoj stranici grada Zagreba, evo sad su lokalni izbori pa je i to interesantno. I tamo postoji Strategija upravljanja imovinom pogotovo nekretninama, a bit će nam interesantno vezano za potrese. Državna revizija je još od tamo negdje 2012., 2015. Među 15 svojih preporuka dala nalog da se napravi jedan javni registar gradske imovine. Čuda neviđenog takvog javnog registra nema do dana današnjeg. Nema za grad Zagreb, nema za RH, nema za jedinice lokalne i regionalne samouprave. Valjda bi bila puka sablazan da mi ustrojimo jedan sa informatičke strane gledano jednostavan registar gdje bi pisalo što to ima država, što to ima grad. U kakvom se stanju nalazi? Tko koristi? Kako mu je dodijeljeno? Tko plaća ili ne plaća najamninu ili zakupninu? A zašto to nemamo? Pa zato što bi se onda vidjeli razno razni Žunići, Žinići kako li se već zovu ti svi silni vaši koje ste smjestili u javne nekretnine ili tuđe nekretnine a da tamo ne plaćaju ništa. I onda se čudite kad vam to netko u lice kaže, kažete da je to vrijeđanje. Ne, vrijeđanje je činjenično stanje koje žive naši građani svaki dan. To je ono što je bolno. Također je bolno to što u ovom planu ako ga uopće planom možemo nazvati ponavljamo iste one mjere koje su već navedene u čitavom nizu strateških dokumenata. Nije problem samo u prepisivanju, problem je u tome što je to već trebalo davnih dana biti provedeno a nije. I problem je taj što ako pogledamo naslov, naslov valjda možete koncipirati, naslov kaže plan od 2021. do 2026. što znači da se proteže izvan razdoblja vašeg mandata. Pa ako je to plan oporavka Hrvatske, ja kažem Hrvatska se treba oporaviti i od HDZ-a. Ako je to nešto što se tiče i nekoga tko će naslijediti vašu vlast, onda bismo svi zajedno trebali raspravljati o našoj budućnosti i natjecati se o tome tko ima najbolje ideje ne u našem političkom interesu, nego u interesu naših građana. I činjenica je da svi ti silni milioni i milijarde europskih sredstava koji će doći u Hrvatsku neće postići svoj cilj jer je Hrvatska disfunkcionalna država. Niti jedan sektor, niti jedan sustav zbog kojeg država kao tvorevina uopće i postoji ne funkcionira kako treba jer je od samih početaka od devedesetih od kada smo državu stvarali na krivo nasađena. Napravljena je tako da pogoduje korupciji, klijentelizmu, nepotizmu i sada kada smo oglodali to naše tkivo, kada smo obespravili i osiromašili naše građane Europa prepoznaje da smo najjadniji pa nam treba dati najviše. I tragično je stvarno danas bilo slušati bilo tu iz sabornice ili kud smo sve zbog corone raštrkani po Hrvatskom saboru, to što vi ko papagaji ponavljate iznose iz omotnice koje je naš ministar uspješno ispregovarao kao da je to neka sretna okolnost. Ne nije sretna okolnost, sretna okolnost bi bila ta da je Hrvatska iskoristila svoje razvojne potencijale, pa da nam je zbog corona krize potrebno manje. To bi značilo da smo imali ljude koji doista vole državu, jer voliti državu znači upravljati tako da u njoj svi dobro žive a ne oni koji imaju stranačku iskaznicu HDZ-a i najčešće na tuđi račun. To je ono što me smeta. I za kraj, ako želimo napraviti nešto dobro, onda bismo trebali krenuti spravljati sve te krive vode, izmijeniti sustav izbornih zakona, smanjiti broj županija, gradova i općina, ojačati nezavisnost pravosuđa, uspostaviti punu fiskalnu transparentnost i ojačati preventivna kontrolna tijela pogotovo Povjerenstvo za sukob interesa [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] a mnogi možda danas od vas ne bi sjedili ovdje da je tijelo ostalo jako i snažno kao što je bilo.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministri. Mnogi su danas iskoristili prime time da bi oblatili ovaj nacionalni plan oporavka i otpornosti, bili su ovdje u sabornici možda petnaestak minuta, 20 minuta i govorili su o nečemu što nema veze u biti sa cijelim ovim nacrtom koji smo danas ovdje vidjeli. 6,3 milijardi eura je zasigurno nešto što će Hrvatskoj ne dobro doć, to će biti dobar vjetar u leđa Hrvatskoj kakvu želimo, kakvu želi Vlada RH, kakvu žele ovi ministri koji sjede ovdje. Svi govorimo o tome kako neke stvari u Hrvatskoj i nisu dobre i zasigurno ima takvih stvari i upravo ovim nacionalnim planom oporavka i otpornosti fokus je stavljen na te stvari. Govorimo da nam je pravosuđe loše, puno novca će završiti upravo u pravosuđu, govorimo o zelenim ekonomijama, govorimo o svemu onome što danas Europa promiče kao vrijednost koja će nas prije ili kasnije čekati za 10 ili 15 godina. Sada imamo priliku stvoriti uvjete i preduvjete za tu bolju Hrvatsku. No ovdje se i dalje rasipa žuč o tome tko će više oblatiti HDZ, to nema smisla. Zašto vi mislite da je HDZ najgora politička opcija koja postoji? HDZ evo u ovih pet ili šest godina je pokazao da se Hrvatskom može upravljati na način koje donosi dobro svim građanima RH. Korona je napravila poremećaj, ne u Hrvatskoj, napravila ga je u cijeloj EU, Hrvatska je samo dio tog segmenta. Trebamo li bolje zdravstvo? Pa zasigurno ga trebamo i zato želimo kroz ovaj plan ojačati upravo to zdravstvo. Prema tome, što u našem kraju kažu, svako je zlo za neko dobro. Svako od nas ovdje u HS-u ima svoje ime i prezime, pa ako je neko, a vi skroz želite uprti prstom u ovu stranu i reći da su svi isti. Nismo mi svi isti. Ako se neko okoristio ili se probao okoristiti od novca koji mu ne pripada, pa zato postoji institucije u RH koje se bave s tim, pa neka ga istraže, neka ga zarobe, neka mu uhapse ženu, djecu, sve ostale, mi nemamo apsolutno protiv toga ništa. Prema tome, manite se nečega što je isprazna priča, što je mlaćenje prazne slame. Hrvatskoj treba inicijativa, Hrvatskoj treba akcija. S ovim Nacionalnim planom oporavka i otpornosti dobivamo upravo to, dobivamo uvjete odnosno stvaramo uvjete i preduvjete za tu bolju Hrvatsku. Stoga želim istaknuti naravno svu volju, želju i predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića, svih ministara da upravo svojim zagovorom, svojim nagovorom europskih čelnika u Hrvatsku dođe najviše novca, pa nazivali to s tim da smo mi najgori u EU. Neka budemo svaki puta najgori, ali neka svaki puta dobijemo najviše. Ja ću biti sretan i bit ću presretan. No mi smo samo ovdje ljudi koji sjede u HS-u, ono što ovim planom oporavka se treba dogoditi da svi građani RH osjete benefite ovoga o čemu smo večeras odnosno cijeli dan razgovarali. Stoga, mislim da je ne došlo vrijeme, nego to vrijeme već duže traje samo ga mi ne znamo iskoristiti možda da svu svoju energiju, svakog pojedinca koji sjedi ovdje u HS-u bez obzira da li je s lijeve ili desne strane sabornice uložimo u tu bolju i ljepšu Hrvatsku. Ja u nju vjerujem i ja vjerujem da svi ovi ljudi koji su ostali ovdje vjeruju u tu bolju, ljepšu Hrvatsku i sigurno ćemo kroz ove mjere i druge mjere koje Vlada priprema i koje je ostvarila u ove četiri godine svog mandata doći do tog cilja. Stoga još jednom želim da s ovim Nacionalnim planom oporavka i otpornosti stvorimo uvjete i preduvjete za bolju, ljepšu i uspješniju Hrvatsku. Hvala lijepo.
U redu, imamo povredu poslovnika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović je povrijedio čl. 238. jer vrijeđa zdravi razum jer govori o tome da o transparentnoj i poštenoj Hrvatskoj treba brinuti valjda institucije poput recimo Općinskog suda u Osijeku ili Županijskog suda u Osijeku koji se pokazao kao vrlo, vrlo, vrlo kompetentna institucija presuđivati o tome tko je bio u koruptivnim djelatnostima, a tko nije. Pa hvala Bogu kolega Ivanović, evo to je recimo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] meritum institucija za presuda toga. Evo nek institucije rade svoj posao.
Vi ste svjesni da ovo nije bila povreda poslovnika nego vaša replika, ovo vam je treća opomena oduzimam riječ do kraja rasprave … [[Upadica se ne razumije.]] Sljedeća povreda poslovnika Maja Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi ministri. 238., kolega Hajduković nažalost ne prestaje. Na sve ono što mu se rekli s ove strane nije prestao pričati o stvarima koje bi bilo najbolje da šuti. Samo ću podsjetiti ovaj skup da je njihova županica Lovrić Merzel ne znam do kud je stigao proces, ali imaju svojih dovoljno, stoga ne trebaju samo prebacivati lopticu na drugu stranu. Ja sam svjesna toga da ovo nije povreda poslovnika i prihvaćam vašu opomenu.
Dobro, znači dobivate opomenu jer nije bila povreda poslovnika. Evo završna rasprava u ime predlagatelja, uvaženi potpredsjednik Vlade i ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo. Evo na kraju nešto preko 13 sati koliko računamo od samog početka, ja bih rekao i jedna dobrim dijelom jedinstvena rasprava uz uvodno izlaganje predsjednika Vlade mislim da ste imali priliku čuti više od polovice ministara u Vladi, predstavljajući zasebne dijelove i segmente ovog dokumenta, dokumenta koji dobro znate kako i na koji način je podijeljen i kakav je otprilike predložena raspodjela predviđenih sredstava u iznosu od 6,3 milijarde. Svi su se manje-više složili ili ono barem koliko sam uspio pratiti da govorimo o značajnim iznosima, ne malim sredstvima koje sigurno mogu i trebaju biti iskorišteni na pravi način. I zato ću se ja u ovom završnom dijelu ne previše referirati na ono što ste čuli i što ste manje-više raspravljali, samo ću reći nekoliko stvari na tu temu, a to je da se prije svega zahvaljujem svim onim kolegicama i kolegama u resorima koji su sudjelovali i dali svoj značajan doprinos u izradi ovog dokumenta. Ovo nije jednostavno i nije naravno još ni u potpunosti gotovo i još će tog truda biti potrebno učiniti, a i onog časa kada i bude na neki način gotovo i poslano u Bruxelles to ne znači da je gotov rad na samom dokumentu, dakle njega je moguće i prilagođavati kao takvoga. Ono što se na neki način prožimalo ovu raspravu ovom raspravom čak i u onom jutarnjem dijelu je bilo nešto što mislim da je dobro da se dodatno i pojasni, dakle mi iz Vlade cijelo vrijeme na neki način šaljemo poruke, apeliramo, a u konačnici jasno pokazujemo da nikako ne bi bila dobra ikakva vrsta podjela dodatnih u našem društvu, pa tako između ostaloga nešto što se u javnosti spominje između privatnog i javnog sektora. Ponovit ću još jedanput, svrha cjelokupnog koncepta platforme EU nova generacija u kojem je dokument ili instrument oporavka i otpornosti jedan od ključnih ili možda i najvažniji počiva na reformskom potencijalu i reformskom kapacitetu pojedinih zemalja članica, dakle stimulans za provedbu reformi, transformacije gospodarstva i društva u cjelini koje bi trebale biti suportirane, podruprte sa kombinacijom javnih i privatnih investicija. I to je ono što je sukus ovakve vrste platforme za koju osobno ću ovaj puta reći, smatram da je jako dobro kao takva osmišljena jer s jedne strane vodi brigu o kratkoročnom izazovu s kojim se suočavamo. I dalje smo svi vrlo fokusirani na panedemiju, ali kratkoročni učinak na oporavak gospodarstva koji bi trebao najvećim dijelom biti potican upravo tim spomenutim investicijama, ali isto tako srednji dugoročni pogled prema otpornosti jer ne samo mi makroekonomisti i ekonomisti, ja bi rekao i opća javnost jako dobro zna nažalost, u pravilu iskusimo svi to skupa na svojoj vlastitoj koži, a to je činjenica da gospodarski i ekonomski ciklusi su takvi da p stoje uvijek razdoblja kada dolaze određene krize koje ne može pretpostaviti kada i u kojem segmentu odnosno koliko duboko će ići, kao što ni ovu pandemiju nitko nije mogao takvu predvidjeti. Međutim, uspoređujući i ovu krizu pandemije covida i onu prethodnu financijsku i gospodarsku krizu koja je također bila globalna i za Hrvatsku egzogena, dakle izvana kao takva ušla, vidimo i sami po reakcijama, a i po samom nekakvom stanju pripravnosti Hrvatski da govorimo o različitim pristupima. I zato je važno jačati ovaj koncept otpornosti da upravo i europska gospodarstva i pojedine zemlje budu čim otpornija odnosno spremnija za bilo koju možebitnu novu krizu koja može nastupiti. Što se tiče pogleda unaprijed, dakle mi smo danas prezentirali HS-u kao što smo to prije nekoliko dana i tjedana učinili i socijalnim partnerima i hrvatskoj javnosti sažetak, sažetak koji je 80-ak stranica. Svi koji su ga pročitali, a ja vjerujem velika većina u HS-u mogli su vidjeti zapravo da ona daje jedan zaista obuhvatan pogled. Dokument cijeli će ići i ulaziti do u najsitnije detalje pojedinih reformi, pojedinih projekata i vrlo je moguće da će cijeli dokument doseći razinu od tisuću stranica. Međutim, ja bih rekao da su manje važni količina, broj stranica, puno je važniji sadržaji i još važnije, i još važnije implementacija tog istog dokumenta. Dakle, mi ga planiramo onako kako piše u samom aktu odnosno u samim pravilima koji su donesene na razini lidera zemalja članica, dakle Europskog Vijeća, gdje kaže as a rule dakle kao pravilo da države članice bi trebale do 30.travnja do kraja travnja ove godine službeno dostaviti svoje planove oporavka i otpornosti. Mi usvajamo ovaj dokument na sjednici Vlade 29.4., 29.travnja, mogu vam reći da i između današnjeg dana i tad tog datuma, vodit ćemo i dalje intenzivnu komunikaciju, pa tako recimo između ostaloga i sutra nastavljamo na visokoj razini komunikaciju sa kolegama iz Europske komisije upravo iz razloga što je ključni na neki način i dodatni izazov, ali i ključna poruka, a to je da se sad u ovim okolnostima dokument sastavi na način da će danas sutra dobiti zeleno svjetlo i da će biti čim spremniji za što je moguću bržu i jaču implementaciju i apsorpciju. Komisija bi u roku od dva mjeseca od službenog dostavljanja ovih planova trebala na temelju popisa kriterija ocijeniti relevantnost, djelotvornost i koherentnost planova, potom ide i Europsko Vijeće koje bi trebalo odobriti ocjenu planova za oporavak i otpornost na temelju prijedloga Komisije u roku od četiri tjedna. Znači već zbrajamo i tjedne i mjesece i ulazimo naravno već i u drugu polovicu ove godine. Ono što je za Hrvatsku važno kao i za druge zemlje članice, da po usvajanju ovog samog dokumenta imat ćemo na raspolaganju predujam u iznosu od 13% ukupne omotnice, u prijevodu to je negdje oko 800 milijuna eura nešto preko 6,1 milijardu kuna prevedeno, što bi trebalo u drugoj polovici ove godine sjesti u državni proračun, isto kao što i za ukupni program. To nije novac za krpanje ikakvih rupa javnog sektora, privatnog sektora, ono što kolokvijalno volimo nazivati helikopterski novac ili slično nego za sličnu ili istu zapravo namjenu kao i cijeli dokument. Nakon toga oslobađanje sredstava u okviru mehanizma predviđeno je dinamikom od dva puta godišnje, a ovisi o tome jesu li države članice u zadovoljavajućoj mjeri ostvarile relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u planovima za oporavak i otpornost. To je ono što ovaj instrument razlikuje od već, ja bih rekao, dobro znane pa dobrim dijelom i uhodane procedure i shvaćanja sustava eu fondova u okviru višegodišnjeg financijskog okvira. Upravo je završen jedan i otpočeo novi kojem također Hrvatskoj, čuli ste danas ministricu Tramišak, ne mali iznos sredstava postoji i stoji na raspolaganju za idućih sedam godina. Ta smo pravila manje-više dobrim dijelom dobro usvojili, stopa ugovaranja od preko 115%, stopa plaćanja i ovjeravanja koja je također značajno porasla proteklih godina zapravo je najbolji pokazatelj i dokaz. Ovdje u ovom konkretnom primjeru zapravo govorimo iz perspektive pojedinih zemalja članica, a tako i Hrvatske još i o kvalitetnijem načinu povlačenja. Međutim, vrlo jasno reforma, projekt koje podupire nju usko povezani ako ih nema, nema ni apsorpcije novca. Zato ponavljam još jedanput, koliko god je važan dokument koliko je on velik ili mal, važnije je o tome što piše u njemu, još važnije da dobije zeleno svjetlo i najvažnije od svega da bude implementiran odnosno da apsorpcija sredstava krene što prije. Rok trošenja, rok važenja ovog dokumenta je 2026.g., za pretpostaviti da nijedna europska vlada u međuvremenu neće imati parlamentarne izbore, to je predugi rok jel tako od šest godina odnosno pet i pol. U svakom slučaju sve ciljne vrijednosti za provedbu reformi i ulaganja moraju se završiti do 31.kolovoza 2016., a posljednje isplate iz samog mehanizma idu do kraja 2026.g. i mislim da tu trebamo vrlo jasno biti i načisto sa tim okvirom. Osobno mislim da taj okvir i vremenski horizont Hrvatskoj ide u korist jer je još dodatni naglasak upravo na onome povlačenju sredstava većem u prvim godinama korištenja. Evo zahvaljujem se svima još jedanput na raspravi u ime cijele Vlade, svi smo evo kolege tu i Beroš i Aladrović izdržali također do ovih kasnih sati, ja sam malo duže čisto da pređemo ponoć. Hvala lijepa.
Hvala ministru i potpredsjedniku i ministrima koji su s nama ovdje Aladroviću i Berošu. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo ujutro u 9,30 s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EU 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 91. Laku noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 00:05 SATI