Poštovani gosti, otvaram 11. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, sve vas pozdravljam. Konstatujem da današnjoj sjednici prisustvuje 39, evo 40 poslanika Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. U ovaj broj od 40 prema informacijama stručnih službi u zgradi se nalazi svakog trenutka, treba da se priključe sjednici gospoda Zorić Vinko i Andrić Filip. Dakle oni su u tom broju, jer sam dobijo obavještenje da su prisutni u zgradi, jer su bili jutros na sjednicama komisija. Današnjoj sjednici prema informacijama kojima raspolaže Stručna služba ne prisustvuje poslanik gospođa Azra Hadžiahmetović. Za nju dakle nemamo informacija. Evo dobijam informaciju od predsjednika Kluba da se očekuje i njen dolazak na današnju sjednicu i gospodin Gligorić Tihomir nije prisutan današnjoj sjednici. Nemam informacija zašto i nemam informacija da li će doći na današnju sjednicu. Prema tome trenutno je u sali prisutno 38 poslanika. Dva su u zgradi. Ja bih molio stručne službe da obavijeste ova dva poslanika, gospodina Andrića i Zorića da se priključe sjednici. Dakle prisutno je 40 poslanika tako da današnja sjednica našeg doma može valjano raditi i donositi odluke. Dame i gospodo poslanici vi ste u pozivu za današnju sjednicu dobili Prijedlog dnevnog reda. Naknadno smo vas obavijestili u pisanoj formi da se iz dnevnog reda isključuje tačka 4. - Izvještaj o dostignutom stepenu ispunjavanja uslova u postupku pridruživanja Bosne i Hercegovine EU. Razlog za skidanje uvjetno kazano te tačke dnevnog reda sa današnje sjednice jeste što je u naknadnim konsultacijama zbog važnosti ovog pitanja odlučeno da se sazove Plenarna sjednica oba doma Parlamentarne skupštine Bosn i Hercegovine na kojoj 2 bi se razmatralo ovo pitanje. Tako da, vi ste poziv za Plenarnu sjedicu dobili, ona će biti sutra održana u 10 sati isključivo na ovu temu. Prije nego što vam objasnim detalje oko dnevnog reda kojeg ste dobili danas, daljnje detalje oko dnevnog reda kojeg ste dobili danas na poslaničke stolove-klupe i ovoga puta imamo verifikaciju mandata novom poslaniku. Evo u ovom trenutku nas je već 41 u sali. Nedostaje gospođa Azra Hadžiahmetović. Dakle 41 poslanik je trenutno prisutan. Pa predlažem dakle da završimo prvo to prethodno pitanje. Radi se o verifikaciji mandata poslaniku iz Stranke za Bosnu i Hercegovinu, gospodinu Mehmedu Suljkanoviću koji je, čiji mandat je verificiran nakon što je ovaj dom utvrdio prestanak mandata poslaniku Izetu Žigiću zbog odlaska na dužnost u izvršnu vlast. Ja pozivam gospodina Suljkanović da dođe pred govornicu kako bi dao Svečanu izjavu i na taj način stekao uvjete da može da odlučuje kao poslanik u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine. Molim vas da ustanete. Vi ćete gospodine čitati tekst kojeg ja budem čitao Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene
Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine
U potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
U potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode 3
Te štititi interese i jednakost svih naroda i građana
Te štititi interese i jednakost svih naroda i građana
Gospodine Suljkanoviću u ime Predstavnčkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i u svoje lično ime upućujem vam čestitke ispred nas upravo datoj svečanoj izjavi i na upravo nastupjelom trenutku vašeg mandata poslanika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Čestitam.
Hvala.
Dame i gospodo poslanici vi ste dobili Prijedlog dnevnog reda koji vam je kako sam već rekao danas proslijeđen na poslaničke klupe. Taj prijedlog dakle osim one tačke 4. koja se odnosi na EU i koju ćemo razmatrati sutra na Plenarnoj sjednici oba doma, na tematskoj sjednici Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, postoje dakle još 3 izmjene u dnevnom redu u odnosu na onaj prvobitni tekst kojeg ste dobili. O ovome se naravno očitovao i Kolegij doma i Prošireni Kolegij doma na nekoliko sjednica koje su održane proteklih dana u pripremi današnje 11. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. U odnosu na dnevni red kojeg ste dobili ranije, prije nekih desetak dana, 3. tačka – Popuna upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda je sada tačka dnevnog. Kao što vam je poznato član Predsjdništva Bosne i Hercegovine gospodin Šarović je podnio ostavku, prema zakonu, prema Ustavu. Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine bez odlaganja treba da reagira i vi ste ostavku gospodina Šarovića dobili nekoliko dana prije ove sjednice tako da je to danas tačka dnevnog reda. I tačke 16. i 17. u odnosu na prvobitni dnevni red su nove tačke dnevnog reda. To je: - Prijedlog zaključka o formiranju zajedničke komisije oba doma za evropske integracije i 17. Imenovanje članova Predstavničkog doma u Zajedničku komisije oba doma za evropske integracije. Ovo je nova tačka dnevnog reda koja je doduše ranije mnogo puta već najavljivana. Okončane su pripreme u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine. 4 Napravljen je dogovor između Kolegija oba doma i Kolegij oba doma predlaže domovima zaključak o formiranju ove važne komisije koja treba da se bavi pitanjima evropskih integracija Bosne i Hercegovine tako da se ove dvije tačke odnose dakle na zaključak koji govori o opisu djelovanja te komisije, njenoj strukturi i načinu odlučivanja i naravno sljedeća tačka popuna onog dijela komisije koju popunjava Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Očekujemo da i Dom naroda isto ovo uradi što je moguće prije. To je dakle prijedlog dnevnog reda. Ja otvaram raspravu o dnevnom redu. Izvolite. Gospodin Nikola Kragulj.
Poštovano predsjedništvo, poštovani kolege poslanici, uvaženi članovi Savjeta ministara u ime svoje i u ime gospodina Nikole Špirića i Milorada Živkovića predlažem da se - na današnjoj sjednici umjesto tačke 3. koja je naknadno stavljena u dopunu dnevnog reda raspravlja Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Ja se slažem da je ovo vrlo ozbiljno pitanje – popuna upražnjenog mjesta da je vjerojatno i hitno jer ne trpi po Poslovniku ova institucija da se radi u krnjem sastavu. Međutim, mislim da treba stvoriti, mi mislimo da treba stvoriti realnije uslove za izbor i popunu upražnjenog mjesta člana Predsjedništva. Naime, mi možemo smatrati da je predviđeni, predviđena popuna ovog mjesta legalna, ali postavlja se pitanje je li legitimna, je li logična, pravična, demokratična i da li ovaj izbor ne liči na jedan pogodbeni čin u kome se kroz jedan vid improvizacije uz nekoliko glasova može obezbjediti popuna člana Predsjedništva jedne od najvažnijih funkcija u Bosni i Hercegovini bitna za funkcionisanje Bosne i Hercegovine. Zbog toga predlažemo da se umjesto tačke 3. razmatra ovaj prijedlog koji smo dostavili za današnju sjednicu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Kragulju. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Mirsad Ćeman.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja ustvari neću govoriti o dnevnom redu, nego povodom dnevnog reda. Vi znate ja sam predsjedavajući Ustavno-pravne komisije koja se trudila u proteklom periodu da sve ono što je u njenoj nadležnosti na vrijeme i koliko je to moguće kvalitetno uradi i dostavi svoje izvještaje Kolegiju doma, odnosno ovome domu. 5 U prijedlogu današnjeg dnevnog reda pod tačkom 8. vidim Prijedlog zakona o izvršnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, drugo čitanje. Naravno i kao član ovoga doma i u ime Komisije pozdravljamo ovu tačku dnevnog reda i kao što ste i sami mogli uočiti u proteklom vremenu priprema za sjednicu nije bilo amandmana na ovaj zakon. Ali, treba kompletirati zakonsku regulativu da bi Sud Bosne i Hercegovine mogao raditi. On je uspostavljen i u tom kontekstu proteklih reako bih mjeseci na komisijama, odnosno pred ovim domom bio je u proceduri Prijedlog zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine. Ustavno-pravna komisija je dva navrata stavljala ovo pitanje na svoju sjednicu, ali u ime predlagača zakona niko nije se odazivao da makar obrazloži Prijedlog zakona ili pak informira Komisiju o nekim drugim namjerama kada je ovaj prijedlog zakona u pitanju. Mi imamo nekih neformalnih, imali smo nekih neformalnih informacija u vezi sa ovim prijedlogom zakona, ali smo bili prisiljeni da na posljednoj sjednici Ustavno-pravne komisije ovu tačku dnevnog reda završimo tako što smo konstatovali u skladu sa Poslovnikom da se, obzirom da u dva navrata predstavnik predlagača nije prisustvovao ovoj sjednici Ustavno-pravne komisije, Prijedlog zakona smatra povučenim. Bilo je prijedloga na Ustavno-pravnoj komisiji da mi u jednoj oštrijoj formi se oglasimo prema i Vijeću ministara i prema javnosti zbog ovakvog odnosa prema, ako hoćete i ovom radnom tijelu, ali je na kraju preovladao stav i moja obaveza kroz to da se evo da sa ovoga mjesta obratim vama poslanicima i da kažem da Komisija smatra apsolutno neprimjerenim takav odnos prema njoj, odnosno prijedlozima zakona. Pri tome naravno ne ulazimo u to je li ili nije trebalo, je li ili nije trebalo povlačiti zakon itd., nego jednostavno je Komisija i svako drugo radno tijelo trebala biti informirana o ovom pitanju, odnosno o namjerama kada je ovaj zakon u pitanju. Ja sam bio dužan ovo iznjeti. Rekao sam povod je, povodom je ovog dnevnog reda i molim dakle sve ovlaštene predlagače, nije samo u pitanju VIjeće minsitara, nego u buduće da prema svakom radnom tijelu i prema svojim prijedlozima se odnose na odgovarajući način kako bi svako radno tijelo, pa i Ustavno-pravna komisija mogla blagovremeno odgovoriti prema svojim poslovničkim obavezama prema ovome domu. Ovo dakle primite kao informaciju, odnosno kao apel da u buduće kada je ovo i slična pitanja kada su u pitanju se možda praksa promjeni. Mi naravno imamo razumjevanje i time ću završiti na ove poteškoće u konstituiranju, odnosno počinjanju normlanog rada bolje reći Vijeća ministara i resornog ministarstva itd., ali u najmanju ruku zaista moglo se makar doći i kazati ne možemo ili ovakav i ovakav je plana kada je u pitanju taj zakon. Hvala lijepo. 6
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Pozdravljam sve nazočne i ja u ime Kluba HDZ-a predlažem da se točka 10. Prijedog zakona o Matici iseljenika Bosne i Hercegovine skine sa dnevnog reda.
Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice poslanici, gospodine predsjedavajući Savjeta ministara, članovi Savjeta, uvaženi gosti, ja ću naravno imati jedan osvrt, jedan prijedlog na dnevni red. Moj osvrt će se odnositi samo na pdršku onoga što je rekao predsjednik Kluba gospodin Nikola Kragulj uz izvjesna i mala pojašnjenja. Prvo želim da kažem da popuna člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine, bez obzira iz kojeg naroda dolazio iz kojeg entiteta dolazio, za rad pozicije koja, koju taj član treba da vrši za rad uloge Predsjedništva Bosne i Hercegovine, ugleda i digniteta zasluživala je ako ništa posebnu sjednicu sa jednom tačkom dnevnog reda, a to je – Popuna upražnjenog člana Predsjedništva. Bojim se da ovaj čimbur koji mi pravimo počesto vođen nekim meni nepoznatim interesima, počesto brzina i noćna dogovaranja na brzinu nisu se pokazala dobrim za Bosnu i Hercegovinu i zato ja mislim da danas ima smisla, pre svega poštujući volju koju su građani iskazali na prethodnim demokratskim izborima i rekli šta oni misle o izbornim funkcijama i šta misle o kandidatima koji su bili kandidati za člana Predsjedništva. Sasvim slučajno se sada radi o popuni upražnjenog člana Predsjedništva iz Republike Srpske iz reda srpskog naroda. Da vas podsjetim Izborni zakon koji je usvojila ova parlamentarna skupština s poziva, dakle član 8.4 na Zakon legspecijalis koji je nametnuo pre svega Visoki predstavnik, a čini mi se Parlament usvojio o popuni upražnjenih mjesta u Predsjedništvu, ali po pravilima PIK-a, Privremene izborne komisije. Tada je to bila i potreba jer Izborni zakon nismo donjeli pre nego što je istakao mandat članovima Predsjedništva koji su izabrani po proceduri pravila PIK-a i taj zakon ekspecijalis je morao da ostane živ i u Izbornom takonu. 7 A podsjetiću vas šta kaže u tom članu. Ovdje se kaže član 8. – Odredbe ovog zakona primjenjuju se na članove Predsjedništva izabrane u skladu sa pravilima i propisima Privremene izborne komisije. Mi gospodo takvih članova Predsjedništva nakon ovih izbora nemamo. Šta bi uradila, po mom viđenju normalna država koja njeguje demokratsku tradiciju da izmjeni samo jedan član u Izbornom zakonu koji popunjava mjesto onaj koji je dobio najveće povjerenje građana na izborima. I mi bismo danas prihvatanjem izmjene Izbornog zakona imali rješenu proceduru, imali rješen problem popune člana Predsjedništva kao i svaka demokratska država, ukoliko se ne želi nekim pogodbenim mehanizmima uloga člana Predsjedništva kada već imamo Izborni zakon derogirati. Zato ja mislim da bi danas dobro bilo da ova tačka dnevnog reda, da ovaj naš prijedlog zamjeni tačku 3. Ja očekujem da će svi oni koji se zakljinju u demokratsku proceduru i demokratske odnose, pre svega podržati ovo naše nastojanje i vjerujte da je isti naš princip, bez obzira o kom se radi iz koje političke opcije. Ali da jednostavno pokažemo, javno manifestujemo šta nam znači glas birača. Da li on nas, da li nas obavezuje. Dakle to je naš prijedlog. Očekujemo podršku na tom prijedlogu i time bismo riješili taj problem. Ukoliko se desi, a i ta varijanta je moguća da nema razumjevanja, ja želim da, onda zamolim, dakle da zamolim i poslanike iz Republike Srpske koji će jedino pristupiti činu glasanja da to prolongiramo najmanje za 7 dana da se obavi barem kvalitetna rasprava, da damo dignitet tom novom ko će popuniti Predsjedništvo, da stvorimo jednu atmosferu u kojoj je moguće ako nema raspoloženja za prvi model, to završiti na drugi način u tom smislu ukoliko danas bude baš tolike hitnosti od vašeg stava će zavisiti naš odnos uopšte prema tom činu. Ako dođe do njega. Mi, moj lični je stav da od toga ne treba praviti karikaturu, a čini mi se da smo na dobrom putu. Ali evo zavisi od toga ima li raspoloženja da se ovo uvrsti u dnevni red uopšte. Druga stvar koju bi želio predložiti kao tačku dnevnog reda. Vi znate da smo, naravno neki znaju, neki su i tada bili poslanici pre dve, dve i po godine vodili žestoku raspravu vezano za proces deminiranja u Bosni i Hercegovini. Da smo u to doba veoma teško i donjeli Zakon o deminiranju. Da smo imali ogromnu pomoć prijatelja Bosne i Hercegovine najjačih država Evrope i Svijeta pre svega SAD i američke ambasade i da smo donjeli taj zakon i ja sam mislio da će u Bosni i Hercegovini oni koji su izabrani i zaduženi za to više povesti brige o tom procesu. Nažalost iz dana u dan sve je više žrtava od minskih polja, a sve manje brige države i državnih organa za taj proces iako se ta komisija dijelom plaća iz budžeta. Ja imam informacije koje kazuju da je u tom procesu snažno prisutan, snažno prisutno ono što se, hajde jednostavno zove pranje novca, da firme iz Bosne i 8 Hercegovine ne mogu da učestvuju na tenderima ili i ako učestvuju oni se najčešće ponište pa to dobiju slovenačke firme, jer je predsjednik komisije ova koja se zove ITF komisija iz Slovenije. Da to ukazuje na jednu negativnu tendenciju i spreman sam predložiti da ovaj parlament zatraži informaciju od Komisije za deminiranje kako taj proces ide, kako se odvijaju tenderi vezano za proces deminiranja i izgradnje jedinstvene informacione osnove u smislu snimanja terena, je li taj posao završen? Ja imam informaciju da smo izgubili donatorska sredstva za 2002. godinu, da nije utrošena ni jedna KM za rad ovih problema o kojima ja govorim. Dakle da stavimo to kao tačku dnevnog reda da nam ovi dostave informaciju, ako imaju. Ako je nemaju onda još gore. Ali da imamo barem zaključak da se, dakle da Parlament ima zaključak ili da se formira komisija pa da pregleda kako su išli tenderi, jesu li utrošena sredstva ili nisu. Ili jednostavno da zaključkom Skupštine zatražimo izvještaj o tom procesu koji se tiče dakle budućih života djece i građana Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Hvala i vama gospodine Špiriću. Ja bih vas samo zamolio da kada istupate za govornicu da se konačno oslobodite nekih konstrukcija, nekih ružnih naziva za ovaj parlament, jer zaista ne treba da to priliči ni vama, a svakako ne priliči ovom parlamentu. Nije ovo nikakav čimbur, ovo je sjednica Predstavničkog doma Parlametarne skupštine Bosne i Hercegovine koja je sazvana nekoliko dana prije nego što je gospodin Šarović podnio ostavku. I nakon što je gospodin Šarović podnio ostavku, procjena moja i Kolegija je bila da će biti dovoljno brzo, jer treba reagirati što je moguće prije na nastalu situaciju ukoliko to kao vrh dnevnog reda bude tačka dnevnog reda već zakazane sjednice. Zbog toga se nije zakazivala posebna sjednica. Ja bih vas zamolio dakle, vi imate pravo na vašu apservaciju, ali kada upotrebljavate neke kvalifikacije da onda izbjegavate ova neka ne znam ni sam kako da ih nazovem poređenja. Gospodin Elmir Jahić je tražio riječ. Ako je krivi navod izvolite. Ne, ne, gospodin Jahić, pa Belkić, pa Novaković.
Gospodine predsjedavajući ja u svojim nastupima vrlo dobro vodim računa da poštujem sve ono što se zove institucija države pa i institucija na bilo kojem da su nivou. Rijetko ćete od mene čuti riječ koja je u svršenom vremenu, no sam upozorio da ne pravimo to što ste vi rekli. 9 Dakle nisam ja rekao da to jeste, ali evo danas ćemo imati priliku da demonstriramo jesmo li na putu da napravimo ili da. Ja sam dakle molio nemojte da to pravimo. A evo dakle nisam rekao da to jeste, ali s obzirom da vi imate potrebu da mene počesto upozorite neće time Bosna i Hercegovina dobiti ništa na vašoj umivenosti. Neće građani Bosne i Hercegovine imati veće plate i penzije. Neće biti više zaposleno. Pustite da poslanici demokratski diskutuju u svom Parlamentu i svojoj državi. Što ste uvredljivi, kao da ste snaša, a ne predsjednik Parlamenta. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama gospodine Špiriću. Ja želim naravno da se vi ponašate tako kao što govorite sada za govornicom, ali ću vas uputiti samo da pregledate stenograme vaših diskusija sa dosadašnjih sjednica i tu ću stati. Gospodin Elmir Jahić ima riječ. Neka se pripremi gospodin Belkić. Nakon njega gospodin Novaković.
Ja u potpunosti vjerujem da ovaj prijedlog o izmjeni zakona, odnosno načina popunjavanja Predsjedništva Bosne i Hercegovine ima za cilj donošenje kvalitetnijeg rješenja u ovoj problematici. Takođe treba imati u vidu da ova rješenja ustvari podrazumjevaju promjenu Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Ja želim reći da i ja imam niz primjedbi na Izborni zakon i bilo bi dobro da u narednom periodu otvorimo i tu diskusiju, dakle i tu raspravu oko izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Međutim, trebalo bi da uvažavamo i neke činjenice prilikom ovih diskusija, odnosno želje da se ovo pitanje stavi na dnevni red. Dakle izmjena izbornog zakona. Prije svega smatram da ne bi trebalo dakle da bude parcijalno nego da uistinu bude jedna ozbiljna diskusija, jedna ozbiljna rasprava koja bi obuhvatila sve one segmente gdje po nama ima nedostataka u Izbornom zakonu. Međutim treba da imamo u vidu što se tiče današnje situacije da zakonom se zakon je li koji bi se danas donjeo, ono su izmjene zakona se ne mogu primjenjivati retroaktivno tako da se je li na nastalu situaciju, dakle na onu situaciju koju imamo sada primjenjuju isključivo postojeća rješenja koja su definirana Izbornim zakonom. Takođe ako imamo u vidu da se u nekoliko slučajeva već smo testirali ova rješenja prilikom popune članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine u prošlom periodu dakle sa istim ovim zakonom. Ne možemo dakle zakon mjenjati od situacije do sitacije, da ne kažem je li kako nam odgovara. Izmjene Izbornog zakona, nakon obavljeno izbornog ciklusa koji je li iza nama, iza nas moguće primjeniti tek na naredne izbore. Dakle ukoliko bi došlo do nekih promjena u Izbornom zakonu po pitanju ove problematike, opet ništa ne bi mogli uraditi, nego bi to trebalo da čekamo je li sljedeće 10 izbore. U suprotnom došlo bi do narušavanja i kredibiliteta samog izbornog procesa, dakle došlo bi još u pitanje je li izborni rezultati. A da ne govorim je li da zakon mora biti usvojen na oba doma, a govorili smo je li svi maloprije o hitnosti da čim prije Predsjedništvo Bosne i Hercegovine čim prije počne raditi u punom kapacitetu. Izmjena zakona na ovakav način suprotno ovim nekim činjenicama i pravilima može ići u prilog i da bude jedna politička poruka ustvari da je Bosna i Hercegovina jedna zemlja gdje postoji jedna pravna nesigurnost da se zakoni mogu mjenjati ad hoc itd. Imajući u vidu dakle da i pozitivnu opredjeljenost poslanika koji su podnjeli ovaj zahtjev i vjeru da sigurno ni oni to ne žele, ja se nadam da će povući ovaj prijedlog i dakle, ali da u narednom periodu čim prije pripremimo kvalitetne izmjene Izbornog zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Jahiću. Gospodin Belkić, Novaković, pa onda gospodin Živković. To su do sada prijavljeni zainteresirani za diskusiju.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege poslanici, Stranka za Bosnu i Hercegovinu će podržati ovu inicijativu dakle uvrštavanje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona na dnevni red današnje sjednice iz prostog razloga što ovu inicijativu doživljavamo i tumačimo kao početak procesa sinhronizacije Izbornog zakona Bosne i Hercegovine sa evropskim standardima što je na neki način naša posprijemna obaveza. Mi se iskreno nadamo da će predlagači, inicijatori ovih izmjena ostati konzistentni i da će biti spremni ići i u dalji proces usklađivanja Izbornog zakona sa evropskim standardima i kada je riječ o načinu izbora članova Predsjedništva i kada je riječ o niz drugih neusklađenosti sa evropskim standardima, uključujući naravno i otvaranje rasprave o eventualno potrebnom i mjenjanjom Ustava Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Jahić replika.
Činjenica da se nije spomenuta ni stranka ni ja lično, želim ipak da kažem da me malo čudi stav Stranke za Bosnu i Hercegovinu, zašto taj stav nije bio kada je gospodin Belkić trebao da zauzme tu poziciju člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Što tada niste reagovali? 11
Zahvaljujem. Gospodin, gospodin Novaković. Molim vas malo pažnje, molim vas.
Cijenjeni predsjedavajući, kolege poslanici, predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, uvaženi gosti, ja ću prokomentarisati samo ovaj prijedlog kolega iz SNSD-a bez zaista namjere da na ovom prijedlogu pravim bilo kakvu elaboraciju i imajući u vidu značaj ovog pitanja, ali i način na koji je ovo pitanje pokušava da se ovdje pred ovim domom prikaže. Ja želim prvo reći da sam se sa nekima od kolega koji su ovo predložili često puta slagao u našem protestu da zakone usvajamo po hitnom postupku, odnosno po članu 105., a pogotovo da to činimo onda kada predlože poslanici ili klubovi poslanika. No, očito da u ovom slučaju kao i u nekim drugim slučajevima kako kaže jedan moj prijatelj, sjedište određuje gledište, tako i u ovom momentu znači u zavisnosti od potrebne pozicije se odlučujemo na ovako ili onako glasanje. Zaista pozivanje na narod mi ovdje malo, bar od ovih kolega dođe i cinično imajući u vidu na koji način su se oni odnosili ovih dana prema glasovima naroda. I na koji način su oni pokazali javnim izjavama prema ovom slučaju koliko cijene glasove naroda, a čini mi se da ih je gospodin Šarović bar trećinu više dobio od kandidata koga oni na ovaj način misle da ustoliče. I naravno kako kaže moj prijatelj Špirić izmjenili ili ne izmjenili Izborni zakon neće građanima Bosne i Hercegovine biti veće plate i penzije, neće bolje živjeti, neće imati zdravstveno osiguranje itd. itd. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Živković. Prije toga gospodin Špirić krivi navod. Izvolite.
Ja sam mislio da će kolega Novaković slijediti stav svog partijskog rukovodstva da ne iritira. Krivi navod je u tom smislu što je očekivao valjda da drugi žale za gospodinom Šarovićem u vrijeme dok se oni dogovaraju da on treba to da uradi iz iste stranke. Krivi navod i u smislu što bi dobro bilo da se vodi računa o izbornom rezultatu ukoliko SDS, dakle ja to govorim javno ovdje za govornicom. SDS je kazna i za Republiku Srpsku i za Bosnu i Hercegovinu. Osjećao sam barem potrebu da budete svjesni toga u vrijeme toga kada Bosni i Hercegovini trebaju reforme, a ne smjene za mjesec, pet ili pola godine. Odlagana rješenja u reformama kojima je mrcvarena i Bosna i Hercegovina i entiteti, ja sam mislio da smo tu cijenu definitivno platili, a nažalost nismo. 12 Ali hoću danas gospodo, evo iako dođe do toga čini da vidimo ko je za Bosnu i Hercegovinu, ko je za cimentiranje podjela. Svi smo danas u prilici da kažemo za kakvu smo Bosnu i Hercegovinu. Evo. Ja sam legalista. Svaku odluku većinu ću da poštujem, ali ne može me, ne možete mi uzeti pravo da se izjasnim kako vidim te odluke. Dakle ima danas priliku i gospodin Jahić koji brani poziciju SDS-a i gospodin Tupajić koji brani diskusiju u Narodnoj skupštini muftije gospodina efendije Cerića. Dakle u ovoj državi je su mnoge stvari zamjenjene. Moj stav je, dakle ja sam javno rekao da je kandidatura SDS-ovog poslanika za člana Predsjedništva kazna za toga koga predložite, kazna za Bosnu i Hercegovinu i kazna za entitet. Valjda sam jasan dovoljno. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Živković. Izvolite gospodine Živkoviću. Samo da vas obavijestim da je i gospođa Azra Hadžiahmetović prisutna tako da su prisutna 42 poslanika. Jel, to sam dužan ostalo je da kažem, jer sam pominjao ime kao poslaniku koji nedostaje.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo
Malo pažnje molim vas.
ja sam se javio zbog dva tačna navoda. Međutim, sačekao sam svoj red. Naime, htio sam da kažem gospodinu Jahiću, on dolazi iz Republike Srpske iako je iz Stranke SDA i zastupa jedno stanovište koje je sasvim oprečno stanovištu koji se dešava recimo u Federaciji Bosne i Hercegovine. Ne možete jedno stanovište zastupati u Republici Srpskoj, a drugo stanovište zastupati u Federaciji Bosne i Hercegovine. Kako se može u Federaciji da se mjenja Ustav, da se mjenja Izborni zakon zato što je očigledan nedostatak u Izbornom zakonu i ne može se nikako formirati Dom naroda. Znači to isto tako se može uraditi i u Republici Srpskoj, odnosno u Izbornom zakonu Bosne i Hercegovine. S druge strane gospodin Novaković je rekao za neprincipijelno stajalište poslanika SNSD-a u vezi sa Poslovnikom i članom 105. Mi ne smatramo da treba potezati taj član, odnosno ne treba biti pravilo. Ali smatramo da je dobro što ga ima u Poslovniku i da ga treba iz nužde upotrijebiti. A šta je veća nužda nego ako nemamo člana Predsjedništva iz Republike Srpske. Hvala. 13
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Gospodin Miloš Jovanović je tražio riječ. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja razumijem kolege iz SNSD-a da imaju želju da njihov član bude član Predsjedništva Bosne i Hercegovne. Mislim tu nema ništa čudno, sve je normalno. Poštovao bi to mišljenje da je kolega Špirić u prošlom sazivu kada smo usvajali Izborni zakon predložio amandman na ovo što danas traži. Znači želja je da od slučaja do slučaja, znači danas mi nešto odgovara, idem sa izmjenama i dopunama nečega, a sutra mi to vjerovatno neće odgovarati itd. Kažem, ponavljam, poštovao bi kada smo usvajali Izborni zakon da je to predložio amandman, onda bi to već bila drugačija i iskrenija priča. A ovo ko je ko će biti kažnjen, ja mislim samo gospodine Špiriću da se ovdje najviše kažnjen ti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Jahić, gospodin, replika jel. Izvolite gospodine Jahiću.
nije izašao za govornicu
Ma naravno da možete mislim. Samo sačekajte red.
Ja sam dužan ponovo da replicirima pošto sam jel dva puta spomenut. Želio bih da kažem da ja lično, a niti politička partija jel iz koje dolazim ne držimo stranu nikome. SDA je najjača parlamentarna stranka u Bosni i Hercegovini i nema potrebe da držimo ičiju stranu. Mi jednostavno želimo da ukažemo, odnosno ja lično želim da ukažem na neke činjenice i koje su i kako se kako može sve implicirati, ili kako se sve posljedice može imati donošenje, odnosno izmjena Izbornog zakona u ovom trenutku kada, da ne ponavljam dakle ove stvari koje sam maloprije rekao. Dakle i pored toga, ako donesemo izmjene Izbornog zakona na način kako se predviđa u popuni članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine mi to ne možemo primjeniti dakle na ovaj izborni proces, nego treba čekamo sljedeće, sljedeći izbor. Znači 14 kontraproduktivno uistinu i nemojte da pomislim da se ovo radi radi nekog politikanstva političkog manipuliranja itd. itd. Što se tiče nekih dvostrukih standarda SDA u dva entiteta ja hoću da kažem dakle da mi ne vršimo izmjenu Izbornog zakona Republike Srpske, nego Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Takođe što se tiču u federalnom parlamentu Doma naroda, razlika je u tome što na ovaj način jedan od naroda u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine jedno izvjesno vrijeme kako predlažete, dakle prolongira se izabir, odnosno popunjavanje Predsjedništva sa u ovom slučaju iz reda srpskog naroda Predsjedništva i na taj način dakle nemamo predstavnika jednog od naroda u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine. Što se tiče Doma naroda u Domu naroda u federalnom parlamentu, dakle tamo postoji Klub poslanika srpskog naroda, ali on nije kompletan. Znate ima 9 članova, a predviđeno je 17, a takođe postoji procedura popunjavanja koja je Ustavom je li zagarantirana popunjavanjem tih članova. Dakle biraju se iz kantonalne skupštine, nažalost svega je 9 poslanika iz reda srpskog naroda u kantonalnim skupštinama. I zato su dakle promjene, potrebne promjene je li Izbornog zakona u tom segmentu s tim što ne znači je li ako se izvrše promjene da će se sada popuniti. Dakle možemo čekati, opet vjerovatno će biti potrebno čekati sljedeći izborni ciklus. Eto toliko
Zahvaljujem. Gospodin Špirić je tražio riječ radi ispravke kako kaže krivog navoda.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, ja bih molio dakle kada, imam osjećaj da se počesto ne čita ono što imamo na stolu, da se ne čitaju zakoni i da se zato ulazi u krive navode, jer neko dođe sa zadatim političkim stavom stranke i nerado odustaje od toga, ali ja tu ne mogu pomoći. Stalni izborni zakon koji smo mi usvojili član 8.4 je jasan i kaže – Ako člana Predsjedništva iz bilo kojeg razloga prestane vršiti svoju funkciju ili ako je trajno ili privremeno nesposoban za vršenje funkcije, zamjenjujući član Predsjedništva preuzima dužnost člana Predsjedništva u skladu sa zakonom o popunjavanja upražnjenog mjesta člana Predsjedništva BiH u toku trajanja mandata. “Službeni glasnik BiH” 21/00. A taj zakon legspecijalis gospodo član 8. kaže – Odredbe ovog zakona primjenjuju se na članove Predsjedništva izabrane u skladu sa pravilima propisima Privremene izborne komisije. Ovaj zakon je morao ostati na snazi, jer je trajao mandat članovima Predsjedništva izabranim po članovima PIK-a. Ovo se zove u najblažu ruku pravna praznina koji mnogi koji su se već dogovorili o rješenju ne žele, neće ili ne mogu da vide. Zar stvarno treba igradi se skrivalica. Zašto SDA javno ne kaže mi smo sa SDS-om, 15 podržavamo SDS? Imamo riješen problem. Jel mislite da će to pomoći građanima? Pa je sada ovdje u pitanju neka ekvilibilistrika zbunjivanja. Meni je jasno. Ja poštujem jasan stav. Nemojte Jovanoviću biti nervozan. Imaćete člana Predsjedništva. Što vam ne godi podrška SDA? Pa krivi navod. Krivi navod. Zašto vi bježite od podrške građanima, a pričate o reformama i jedinstvenoj Bosni i Hercegovini, o jednoj vojsci, o partnerstvu za mir, a ovdje nećete čak ni jedni drugima pomoći na tim projektima. Hvala vam lijepo.
Dobro. zahvaljujem gospodinu Špiriću. Molim vas zadržite mir u sali. Molim vas, molim vas. Gospodin Novaković je tražio riječ. Izvolite.
Ja želim samo da podsjetim da je u istom Službenom glasniku objavljena i Odluka Visokog predstavnika gospodina Petriča o izmjeni i dopuni Zakona i koja nikada nije usvojena, znači, odnosno potvrđeno u parlamentarnoj proceduri. I da bi praktično mi morali i tu odluku i tu odluku staviti van snage, a koliko znam da mi nismo u mogućnosti da stavljamo van snage odluke Visokog predstavnika. Dakle i po toj logici gledano vrlo teško bismo mi danas i da hoćemo mogli uraditi ovo što se ovdje predlaže. Naravno stav Kluba SDS je da nećemo podržati prijedlog da se ovaj zakon stavi danas na dnevni red. Isto tako želim da obavijestim ovaj dom da zbog idigniteta ovog doma, ali i ovog čina izbora člana Predsjedništva nećemo učestovati dalje u raspravama sa SNSD-om po ovom pitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege, gospodine premijeru, članovi Vijeća ministara, ja se potpuno slažem sonima koji su rekli i ponovili više puta da o ovome o čemu se vodila rasprava je nešto što neće rezultirati ni većim platama, ni većim penzijama i sve što u tom smislu rečeno u potpunosti se s tim slažem. Moj je prijedlog dnevnog reda nema veze s ovom tačkom pa sam čekao da se ovo završi, pa hoću da predložim, odnosno da postavim pitanje da li se radi o nekoj grešci ili treba zvanično ponoviti prijedlog.Naime, prije nego postavim pitanje ja često pitam, Vijeću ministara danas im se napunilo 100 dana kako su izabrani tako da je na određeni način završena ova faza u kojoj smo pokušavali da vam damo da radite svoj posao, da vas puno ne smetamo. 16 Takođe po onom što smo dobili od dokumenata, izgleda da danas istiće i rok za Buldožer komisiju. Istina negdje u medijima piše da istiće za 10 dana ili za 14 dana, ali ako je 12. novembra formirana Buldožer komisija sa rokom od 150 dana da izađe da se okonča 50 reformi, onda je danas tih 150 dana isteklo. Na sjednici prošloj gospodine predsjedavajući, ja sam tražio da se povodom materijala koji smatram i uopšte čitavog projekta Buldožer komisije i ekonomskih reformi kojima bi se trebali više baviti da tim povodom imamo tačku dnevnog reda koja bi nam u okviru ukupnog programa ekonomskih reformi i realizacije programa onog dijela koji se odnosi na posao iz plave knjige – posao i pravda, da imamo sjednicu posvećenu tome i da imamo sjednicu posvećenu posebno obavezama našim i uopšte cjelovitoj slici iz domena onoga što se zove popularno Buldožer komisija. Nije usvojeno tada to. Po članu 47. mi smo prikupili potpise po kojima smo tražili da se ta tačka uvrsti u dnevni red. Vi ste gospodine predsjedavajući rekli, nakon što smo prikupili potpise da ih nismo ni morali prikupljati zato što ste vi svakako mislili da to bude na dnevnom redu. Neovisno o svemu tome mi to danas nemamo na dnevnom redu i ja mislim da pod pretpostavkom da ona drama ili predstava, komedija, kako god hoćete u pozorištu koju smo imali da to nije bila zamjena za tu tačku dnevnog reda. Ja sam očekivao da ćemo imati danas to. Ja zato postavljam pitanje, prije nego se očitujemo o dnevnom redu od vas gospodine predsjedavajući, od premijera možda najbolje da nam kažete – hoćemo li mi imati ozbiljnu raspravu u Parlamentu na tu temu? Da nam se takože da odgovor na pitanje – da li ćemo mi konačno imati, evo sada pošto je isteklo 100 dana, hoćemo li dobiti kao Parlament jedan program realizacije onog dijela posao iz paketa reformi? I da vidimo ako ima nekih problema sa Buldožer komisijom gdje se sada nalazimo. Dakle, ja bih još jednom, nemam namjeru dakle, nemorate to stavljati na glasanje, jer mi ne pada napamet da kroz preglasavanje ovo odbijemo ili prihvatimo, ali mislim zaista da bi bilo, najblaže rečeno korektno da se pomaknemo s mrtve tačke kada je u pitanju, kao Parlament, kao Parlament. Ja ne sumnjam da vi radite puno, ali kao Parlament da se pomaknemo sa mrtve tačke kada je u pitanju realizacija dijela famoznog programa – posao i pravda koji se odnosi na posao i da se kao Parlament aktivno uključimo u ono što se zove realizacija obaveza iz projekta Buldožer, ili rovokopač, ne znam več kako se to, s ozbirom da ste se slikali na rovokopaču. Jel.
Dobro, razumjeli smo gospodine Lagumdžija. Hvala vam. Samo da znate ovo nije trenutak sjednice na kojoj se postavljaju pitanja, nego na kojem se iznose prijedlozi kada je u pitanju dnevni red. 17 Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Tražite vi riječ. Gospodin Adnan Terzić, predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja moram da ne bih ponovo na nekim debatnim emisijama postavljalo se pitanje da li uvažavamo u Vijeću ministara sve poslanike Predstavničkog doma, uključujući i gospodina Lagumdžiju, moram odmah da odgovorim na pitanja koja su se dotakla rada Vijeća ministara po izvještaju Buldožer komisije. Bilo mi je veliko zadovoljstvo da nisam bio u prilici da prisustvujem predstavi u ovome pozorištu, Narodnom pozorištu u Sarajevu, jer zato vrijeme smo odradili svoj posao. Znači Vijeće ministara je od 13 tačaka iz izvještaja Buldožer komisije, sve ono što je vezano za zakonske propise završilo i poslalo prema Predstavničkom domu i razlog zašto danas nije to na sjednici je sigurno samo jedan, a to je da Administrativna služba nije dovoljno brzo reagovala i dostavila to Kolegiju Predstavničkog doma. Nama je ostalo za sutra da donesemo još pet odluka koje ne idu znači na Predstavnički i na potvrđivanje, pet odluka koje su u domenu Minstarstva vanjske trgovine i da time ispunimo sve ono što je preuzeto od strane Vijeća ministara, a tiče se izvještaja Buldožer komisije. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Terziću, predsjedavajućem Vijeća ministara. Pošto se više niko ne javlja za riječ o dnevnom redu, ja zaključujem raspravu o dnevnom redu i prelazimo na izjašnjavanje. Prvo prijedlog gospodina Kragulja je glasio ovako – da se umjesto tačke 3. koja predviđa izbor člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda uvrsti, dakle umjesto te tačke uvrsti tačka dnevnog reda - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Tako je dakle glasio prijedlog. Pitam vas ko je za taj prijedlog? Ko je protiv ovog prijedloga? Suzdržan ko je? Nema niko. Dobro. Od ukupno 42 poslanika koja su prisutna ovdje za prijedlog je glasalo 20, protiv je glasalo 22 poslanika i ja konstatujem da prijedlog nije dobio opću parlamentarnu većinu i da nije prošao. 18 Prelazimo na drugi prijedlog. Gospodin Ćeman je dao jednu zapravno javnu kritiku, to nije bio prijedlog. Prelazimo na izjašnjavanje povodom zahtjeva gospodina Vinka Zorića da se tačka 10. dnevnog reda danas skine sa dnevnog reda. Ja moram samo da upozorim da je ovo po Poslovniku obavezna tačka dnevnog reda, da zakon ne može biti skidan sa dnevnog reda kada su sazreli uvjeti da bude na dnevnom redu. Ali, ukoliko poslanik insistira da se o tome glasa, ja naravno neću odbiti da se o tome glasa. Ali upozorovam dakle da je ovo obavezna tačka dnevnog reda i pitam vas Ko je za prijedlog gospodina Zorića? Hvala vam. Ko je protiv prijedloga gospodina Zorića? Hvala vam. Ko je uzdržan u odnosu na prijedlog? Hvala vam. Od 42 poslanika 17 je glasalo za, protiv 21, 4 su bila uzdržana. Konstatujem da prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na treći prijedlog kojeg smo imali kao novi prijedlog ovdje i posljednji – to je prijedlog gospodina Nikole Špirića - da se kao 16. tačka dnevnog reda uvrsti Informacija o raspisanim tenderima za izradu prostorne osnove za uspostavljanje informacionih sistema za potrebe deminiranja u Bosni i Hercegovini. Ko je za ovaj prijedlog? Hvala lijepo. Ko je protiv ovog prijedloga? Dobro. Ko je uzdržan? Nema uzdržanih. Ja već sa sigurnošću mogu da konstatujem da je ovaj prijedlog dobio i opću i entitetsku parlamentarnu podršku, jer svi su koliko sam vidio bili za, jedan je protiv. Neka službe napišu tačno koliko je to bilo. Na ovaj način, nakon obavljenih, nakon obavljene rasprave, nakon obavljenog izjašnjavanja, ja proglašavam da je dnevni red 11. sjednice ovog doma kako slijedi 1. Zapisnik 9. i 10. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Popuna upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda, 4. Izvještaj o ispunjavanju postprijemnih obaveza Bosne i Hercegovine kao članice Vijeća Evrope, 5. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Komisije za razmatranje statusa naturalizovanih lica u periodu od 6.4.’92. do stupanja na snagu Ustava Bosne i Hercegovine, 19 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o prenosu, regulatoru i operatoru sistema električne energije, Zakon u prvom čitanju, 7. Prijedlog zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu, drugo čitanje, 8. Prijedlog zakona o izvršnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, drugo čitanje, 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine i raseljenim licima u Bosni i Hercegovini, 10. Prijedlog zakona o Matici iseljenika Bosne i Hercegovine, drugo čitanje, 11. Prijedlog zakona o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije, prvo čitanje, 12. Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja, bilja, prvo čitanje, 13. Izbor 3 člana u Zajedničku Komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o ravnopravnosti i jednakosti polova u Bosni i Hercegovini, 14. Izvještaj o finansijskom poslovanju Javnog preduzeća Novinsko izdavačka organizacija ''Službeni list Bosne i Hercegovine'' po godišnjem obračunu za 2002. godinu, 15. Prijedlog Kluba SNSD-a i poslanika Tihomira Gligorića i Mirka Blagojevića za glasanje o nepovjerenju Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, 16. Informacija o raspisanim tenderima za izradu prostorne osnove za uspostavljanje informacionih sistema za potrebe deminiranja u Bosni i Hercegovini, 17. Prijedlog zaključka o formiranju zajedničke komisije oba doma za evropske integracije, 18. Imenovanje članova Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma u Komisiju oba doma za evropske integracije, 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Okvirnog sporazuma o slivu rijeke Save b) Protokola XII uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda i c) Protokola XIII Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda koji se odnosi na ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima. To bi dakle bio dnevni red današnje sjednice. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je. Povodom čega? Tražite pauzu 30 minuta. Izađite za govornicu samo da znam. Dakle ovo je dnevni red sjednice.
Po članu 62. Poslovnika 62. člana Poslovnika tražimo pauzu pola sata zbog toga što u dnevni red, razlog je što u dnevni red nije ušla od strane ovog parlamenta prihvaćena tačka - Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona. 20
Dakle vi tražite pauzu od 30 minuta kao Klub jel. Dajem pauzu od 30 minuta. Nastavljamo tačno 15 do 12. /PAUZA 30 MINUTA/ Tražio predsjednik Kluba SNSD-a gospodin Kragulj. Vi imate pravo da se obratite poslije pauze. Nećete. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad. Usvajanje zapisnika sa 9. i 10. sjednice Doma Dame i gospodo poslanici vi ste zapisnik sa 9. i 10. sjednice Doma dobili. Ja otvaram raspravu povodom ovih zapisnika. Ko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zapisniku sa 9. sjednice Pitam vas ko je zato da se usvoji zapisnik sa 9. sjednice? Hvala svima onima koji su bili za. Ko je protiv? Nema takvih. Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili zapisnik sa 9. sjednice. Pitam vas ko je zato da se usvoji zapisnik sa 10. sjednice? Izvod iz zapisnika zapravo. Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Nema protiv. Ima li uzdržanih? Nema. Hvala vam. Konstatujem da smo usvojili i zapisnik sa 10. sjednice Doma. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to jeć Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Do ove sjednice dobili smo odgovore na jedan broj pitanja i to odgovore na pitanja poslanika: - Seade Palavrić, Ibrahima Đedovića, Tihomira Gligorića, Mladena Potočnika, Seada Avdića, Mirsada Ćemana, Zlatka Lagumdžije, Milorada Živkovića, Borislava Paravca i Ruže Sopta. Ja otvaram mogućnost postavljanja poslaničkih pitanja. Prvi se javio gospodin Felić Hazim. 21 Nema to po Poslovniku da li ste zadovoljni, ili da li niste zadovoljni. Gdje ima? Gospodin Felić Hazim ima riječ. Izvolite. Neka se pripremi gospođa Palavrić. Sve ću vas popisati. Polako. Znam ovako, idemo prvo ovu stranu pa ćemo onda ovu stranu popisivati.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, poštovani ministri Vijeća ministara, moje pitanje glasi: - Tražim od Vijeća ministara i Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine da učine sve da se onemogući izgradnja odlagališta za nuklearni otpad na Trgovskoj Gori, Republika Hrvatska u neposrednoj blizini državne granice Bosne i Hercegovine i u slivu rijeke Une. Svoj glas protiv izgradnje ovog odlagališta su digle općine iz Federacije Bosne i Hercegovine Bužim i Bosanska Krupa, iz Republike Srpske Bosanski Novi i iz Republike Hrvatske Dvor na Uni. Ne treba posebno obrazlagati šta bi izgradnja ovakvog odlagališta značila za rijeku Unu, floru i faunu njenu, te za život stanovništva koji je na ovom području. Hvala.
Zahvaljujem, gospodin, gospođa Palavrić neka uzme riječ. E molim vas sad da vidimo, dignite svi za poslanička pitanja. Ovako da popišem ja dakle sada ovako – Ćeman, Jović, pa onda ćemo s ove strane gospodin Duraković, pa onda s ove strane imamo, dižite ruke da popišem, samo da znam redosljed. Pa nećete Zorić molim vas, samo izvinite. Zorić, dalje s ove strane ko je sljedeći.Novaković. Koje s ove strane ovamo sljedeći. Bešlagić. Koga sam preskočio? Zorića sam napisao. S ove strane ovamo sljedeći ko je? Nema. Dobro. Jahić, pa onda Križanović, pa onda Andrić, pa dalje, Lagumdžija, pa onda Sopta, pa gospodin Moranjkić, Avdić, Potočnik. Evo to je to. Izvolite gospođo Palavrić. Ovako, dakle imamo ograničeno vrijeme dva, četiri, šest, osam, deset, dvanaest, četrnaest, petnaest. Tri minuta je maksimalno. Pridržavajte se. To je 45 minuta. Izvolite.
Ja ću pokušati za 3 minuta postaviti 3 pitanja. 1. Znamo da je EU Bosne i Hercegovini omogućila izvoz poljoprivrednih proizvoda pod povoljnijim uvjetima. Pitam Vijeće ministara 22 - Koje su pretpostavke koje je neophodno ispuniti da bismo počeli, da bi građani Bosne i Hercegovine mogli početi izvoziti svoje poljoprivredne proizvode u EU? 2. Također Vijeću ministara - Šta je potrebno poduzeti u Bosni i Hercegovini da bismo od kantona do kantona mogli izvršiti registraciju mobitela ili platiti fiksni telefon u jednoj pošti? Jer ja iz Tuzle ne mogu svoj fiksni telefon platiti u Sarajevu niti iz Tuzle mogu registrirati mobilni telefon u Sarajevu, a kamo li između dva entiteta. 3. Neovisnoj državnoj Regulatornoj agenciji za komunikaciji i Vijeću ministara. - Da li je istina da je ERONET Regulatornoj agenciji za komunikacije donirao 130 hiljada EUR-a ili 260 hiljada KM za finansiranje studije o procjeni vrijednosti licence za trećeg DŽIESEM operatora u Bosni i Hercegovini? Očekujem odgovore u pisanoj formi. Hvala.
Gospodin Ćeman. Izvolite. Gospodin Lagumdžija poslovnička intervencija. Izvinite gospodine Ćeman.
Poštovani predsjedavajući, prvo mislim da uopšte funkciju poslaničkih pitanja vi potpuno mjenjate na način na koj iste krenuli. Poslovnikom je predviđeno, posjećam vas na član 126. da će se za pitanja izdvojiti sat vremena na svakoj redovnoj plenarnoj sjednici, tačka 3. Druga je rečenica, odgovor na pitanja biće uključen u dnevni red istim redosljedom po kome su postavljeni itd. Drugim riječima, uvijek je postojao red u ovoj skupštini otkada postoji ona u ovom sazivu, u ovako organizovana od muzeja do danas, da poslanici koji dobiju pitanja kada vi proglasite i kažete kome su data pitanja, da poslanik kaže da jeste ili nije zadovoljan sa pitanjem. I onda je članom 127. i 128. s odgovorom izvinjavam se u pravu si Nijaze. Dakle ako poslanik nije zadovoljan članom 127. je definisano kako poslanik onda kaže da nije zadovoljan, pa onda onaj ko mu je odgovorio ponovo da obrazloženje i nakon toga vi eventualno možete da zaključite. Vi ste ovdje napravili da mi ovdje postavljamo pitanja, dobijemo odgovore, svidjelo nam se ne svidjelo. Ako je to način na koji ćete raditi, onda da ne postavljamo pitanja. Jer to je najblaže rečeno potpuna devalvacija instituta poslaničkog pitanja. 23
Gospodne Lagumdžija, ja vas pozivam da ponovo proučite odredbe Poslovnika koje se odnose na poslanička pitanja. Ja ni jedanputa nisam rekao da vi nemate pravo da kažete šta mislite o odgovoru na pitanje koje ste postavili. Dakle to ni jedanputa nisam rekao i to ni danas dakle nisam rekao. Ja samo vas pozivam da razmotrite malo odredbe Poslovnika koje govore o odgovorima koji dolaze u usmenoj formi ili usmeno za ovom govornicom na istoj sjednici kada se postavi pitanje i odgovorima koji dolaze kada u pisanoj formi. Vi ćete naravno kao poslanik imati mogućnost, vi ste se danas prijavili za tačku Poslanička pitanja, da kažete šta mislite o odgovorima na itanja koja ste dobili. Nemojte mi inputirati nešto što ja niti sam mislio, niti mi je na kraj pameti bilo da mislim. Na kraju krajeva nisam ni rekao. Vi ćete dakle imati mogućnost da kažete, da date svoj osvrt u vremenu koje je predviđeno za ovu tačku dnevnog reda na ono što je stiglo vama kao odgovor. Ja samo želim gospodine Lagudmdžija da ovdje uvedem red poštujući Poslovnik, da se pridržavamo vremena od 3 minuta i da maksimalno, da za sat vremena završimo ovu tačku dnevnog reda. Ništa mi drugo nije bila namjera. Molim vas lijepo. Ponovo poslovnička. Izvolite imate pravo na poslovničku intervenciju.
Gospodine Džaferoviću, ja sam u ovom parlamentu od ’96 godine i najblaže rečeno znam šta su i nepisana pravila i pisana pravila. Ovdje vrlo jasno stoji u članu 126. tačka 3. da redosljed odgovori slijede pitanja. Drugim riječima ja bih vas zamolio, vi možete interpretirati kako god hoćete. Pogledajte u stenogram šta ste maloprije rekli na samom početku kada sam vam rekao da tražim odgovor. Vi ste rekli - odgovori nisu predviđeni. Bilo bi normalno i uvijek je tako se radilo u Parlamentu dok vi niste došli da na početku se kaže ko je dobio odgovore. Ljudi se očituju po tim odgovorima. Završi se očitovanje po odgovorima koje su ljudi dobili i nakon toga idu pitanju po tom Poslovniku, po toj tačci dnevnog reda. To je red kako se radilo. Vi možete sada promjeniti taj red, ali ja zaista ne vidim razlog zašto to radite? Ja bih vas zamolio, jer vi sad meni nudite da ja dam svoje očitovanje o odgovoru po pitanjima koja postavljaju ljudi koji danas postavljaju. Da li vi ovo radite s namjerom da se više izgubi red kada je bilo pitanje, kada je odgovor? Da li je to pitanje na odgovor? Odgovor na odgovor? Ili tako dalje. Ja ne znam šta vi radite. Čitava institucija poslaničkog pitanja na ovaj način se potpuno mjenja i to smatram da najblaže rečeno je kontraproduktivno. 24
Dobro. Zahvaljujem gospodine Lagumdžija. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo ja stvarno želim da poštujem ovaj poslovnik i trudim se da ga dosljedno čitam. Ali stvarno u ovim pitanjima i odgovorima ima toliko nejasnoća da ne znam kako da se ponašam. U članu 125. kaže da se pitanja podnose predsjedavajućem u pisanoj formi. Evo na ovoj sjednici ja sam podnio pitanje u pismenoj formi. Vi ste gospodine predsjedavajući dobili to pitanje. To pitanje po Poslovniku treba da se da nekome kome je upućeno minitarstvu. Ako nije navedeno da li će biti odgovor usmeni ili pismeni, podrazumjeva se da odgovor bude usmeni. Gospodin iz SDA gospodin Felić je praktično dobio riječ i postavio slučajem isto pitanje koje sam ja postavio. Ali ja sam ga po proceduri postavio. I sada me zanima koje imao prvu riječ? On ili ja koji sam to ispoštovao kako treba. I sada očekujem da VIjeće ministara odgovori na to pitanje, da izađe ovdje i odgovori na to pitanje jer je usmeno. Samo da se držimo Poslovnika molim vas.
Naravno držaćemo se Poslovnika. Nema dakle nikakvih problema. Radićemo koliko treba da radimo. Vi ste Parlament, ja sam samo dio tog parlamenta i predsjedavajući. Poštovaće se Poslovnik. Ja sam mislio dakle da ovaj institut se nerijetko zloupotrebljava dakle u to nema nikakve dileme i mislio sam da radeći na ovakav način, postavljajući pitanja i davajući osvrt na odgovore na pitanja za 3 minuta da uštedimo na vremenu, međutim vi to ne želite. Gospodine Lagumdžija Kolegij se evo sada kratko konsultovao. Mi tumačimo Poslovnik. Prvo ćemo dakle razmotriti odgovore na postavljena pitanja, pa ćemo onda postavljati pitanja. Dakle u to nema nikakve dileme. Mi ćemo poštovati Poslovnik ovoga doma, ali da znate da to sve skupa odnosi vrijeme i po mom sudu nije racionalno, ali će se poštovati Poslovnik. Imamo prijavljene kolege za poslanička pitanja. Imamo poslaničko pitanje gospođe Seade Palavrić, odgovor na njeno pitanje. Gospođo Palavrić jeste li zadovoljni odgovorom na pitanje? Ja ću vas
nije izašla za govornicu Za dva jesam, a za treće nisam dobila odgovor 25
Zahvaljujem gospođo Palavrić. Gospodin Đedović. Jeste vi zadovoljni odgovorom na pitanje? Djelimično. Zahvaljujem. Gospodin Tihomi Gligorić. Jeste vi zadovoljni odgovorm na pitanje? Djelimično. Zahvaljujem. Gospodin Mladen Potoćnik, Potočnik, izvinjavam se. Jeste vi zadovoljni?
nije izašao za govornicu
Dakle nije zadovoljan jer to pitanje nije postavljao zbog sebe, nije. Dobro. Gospodin Sead Avdić. Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, pitanje je bilo postavljeno u formi, ja sam to napomenuo, predlažem da Vijeće ministara hitno ponudi prijedlog zakona, odnosno strategiju o principima o privatizaciji infrastrukturnih preduzeća ...gospodar prirodnim infrastruktuvnim bogatstvima Bosne i Hercegovine. Ja ću u okviru svoje tri minute samo blago komentirati ovo što sam dobio, a to znači da se u odgovoru poziva na odluku gospodina Vestendorfa, Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu koji je formirao Komisiju za kontrolu privatizacije u Bosni i Hercegovini i pitam vas – da li te komisije uopće ima u Bosni i Hercegovini do danas. Pa nakon toga definiraju se na 7-8 zakonskih projekata na koje se naslanja proces privatizacije oba entiteta, odnosno u Bosni i Hercegovini u cjelini i na kraju konstatuje - privatizaciju infrastrukturinih preduzeća električna energija, telekomunikacija, sektor gasa itd. odnosno preduzeća koja upravljaju privrednim infrastruksturnim bogastvima je veoma kompleksno pitanje i njihova privatizacija se obavlja putem posebnim privatizacijskih projekata odobrenih od vlada entiteta, na osnovu legistative entiteta koji treba da je u saglasnosti sa navedenim državni, državnom legistativom. Što znači ovaj odgovor apsolutno upućuje da nije jednostavno poštovana osnovna intencija, još jedanputa obnavljam svoje pitanje. Znači tražim od Vijeća minsitara da pod hitno ponudi strategiju privatizacije infrastrukturnih preduzeća u Bosni i Hercegovini ono što jeste zahtjevi dijela sindikata iz 26 Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine primjera radi samo iz oblasti elektroenergetskog sistema jednog i drugog entiteta itd. itd. Znači ne bih mogao se saglasiti sa ovim odgovorom. Znači još jedanputa ponavljam, ja očekujem od VIjeća ministara da ponudi strategiju privatizacije infrastrukturih preduzeća Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Gospodin Mirsad Ćeman, jeste li vi zadovoljni? Tražite riječ. Izvolite.
Dakle ja sam postavio više pitanja i ne znam sada na koje se pitanje da li sam zadovoljan odnosi, ali evo ja ću se ograničiti na ovo posljednje. Moje pitanje se ticalo eventualno spornih graničnih teritorija Bosne i Hercegovine sa susjednim državama. Odgovor koji sam dobio od Centralne komisije za identifikaciju i obilježavanje državne granice je, sadrži ustvari dokumente koji su pripremljeni i postoji konstatacija da sa Saveznom Republikom Jugoslavijom, odnosno danas sa Srbijom i Crnom Gorom na nivou državne komisije za granicu su usaglašeni i da nema spornih pitanja. Ja nisam siguran da li se može izvesti dakle konstatacija i u tom smislu tražim dodatno pojašnjenje, jer na području Janje na rijeci Drini zbog meandriranja ili već kojih prirodnih fenomena je određeno zemljiše sporno, odnosno građani koji su vlasnici tog zemljišta izgleda da ga ne mogu sad koristiti, jer po određenom shvatanju ono pripada susjednoj državi. Prema tome izgleda da ipak postoji dio spornog teritorija. Prema tome to bi trebalo razjasniti u interesu građana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Zlatko Lagumdžija traži riječ. Izvolite.
Prvo želim da konstatujem da je u odgovoru na pitanje potpuno povrijeđen Poslovnik zato što je pitanje postavljeno 4.2., ja sam odgovor dobio 1. aprila. Pošto je ovo stiglo 1. aprila, kada sam ga pročitao, prvo što sam tražio, tražio sam da provjerim da li je istinit odgovor, jer sam pomislio da neko nije naprvio prvoaprilsku šalu ponukan nekim prvoaprilskim intervjujima. Šta se dešava? Molim vas gospodine vođstvo iz Vijeća ministara, ja ne znam vidim predsjedavajućeg nema, resorni ministar takođe nije tu. 27 Naime, meni jeodgovoreno na 9 pitanja pri čemu je na 8 pitanje mi doslovno rečeno – pod 8. – sljedeća 4 pitanja na koji ste tražili službeni odgovor odgovor na samoj sjednici vam ne odgovaramo pismeno, jer ste tražili usmeni odgovor. A usmeno mi nikada nije odgovoreno. Dakle, molim vas meni je u odgovoru na pitanje rečeno da mi ne odgovaraju na njega pismeno, jer sam tražio usmeno. A usmeno mi nikada nisu odgovorili, a da vas podsjetim u mom pitanju stoji – ukoliko ne znate odgovor odmah, možete mi na neka druga pitanja, na ova mi trebate odgovoriti usmeno. Nisu mi odgovorili usmeno i to interesantno na koja pitanja - Zašto kasni implementacija projekta CIPS? - Zašto se javnost bolje ne informiše ukoliko je kašnjenje bilo rezultat objektivnih okolnosti? - Zašto se ne snosi odgovornost? I najvažnije pitanje molim vas - Da li su uočeni slučajevi korupcije domaćih i međunarodnih zvaničnika u projektu CIPS? Da li su uočeni? I ukoliko jesu šta se po tom pitanju poduzima? Ja sam to pitao i meni je rečeno da mi na to neće odgovoriti zato što su mi, što sam tražio da mi se odgovori usmeno. Nikada mi na ovo nisu odgovorili, na najvažnije pitanje u projektu CIPS mi nije odgovoreno. Ovdje mi je rečeno da je stigla donacija od 3 miliona maraka od Njemačke što sam znao. Ovdje takođe sam saznao da su lične karte u Republici Srpskoj koštaju 22 marke, u kantonima od 15-32 marke, one stare lične karte. Ovdje sam saznao da je 10 maraka cijena i da je jedna marka za neki dokument koji se dodatno izdaje i da je to sve zajedno 13,5, 10+1 da je 13,5 maraka. To sam sve ovdje dobio. Dobio sam jedan odgovor kojim tražim od Vijeća ministara da mi se prvo dostavi ponovo i drugo da mi se odgovori na pitanja koja sam postavio o slučajevima korupcije ukoliko ih ima i ko zato odgovara i o čemu se ovdje radi. Tražim zato da mi se u skladu sa članom (nejasno da li je član 127. ili 27.)da mi se odgovori ponovo na ono što ste mi rekli da ste mi odgovorili usmeno, mada mi nikada usmeno niste odgovorili, a ni pismeno. Ja zaista mislim da ovaj odgovor koji ste prezentirali meni povodom projekta CIPS da ste trebali radi njega sazvati PRESS konferenciju i obavijestiti javnost o ovome, jer način na koji ste javnost do sada obavještavali je potpuno suprotan onome što ste meni ovdje odgovorili. Potpuno suprotan. Ovdje ste odgovorili da je sve odlično, da sve ide kao med i mlijeko. Odgovorili ste mi da je projekat krenuo odlično i da nikakvih problema i rekli ste mi ovdje da je 10 maraka i 1 marka 13,5. To ste mi odgovorili. Dakle, potpuna zbrka u svemu ovome. 28 Mislim da je najblaženo rečeno neprihvatljivo i tražim da se ponovi odgovor na ovo pitanje gospodine predsjedavajući.
Dobro. Zahvaljujem. Gospodin Milorad Živković. Sjedite gospodine Lagumdžija na vaše mjesto, ja vas molim. Gospodin Milorad Živković. Tražite komentar jel. Izvolite gospodine Živkoviću.
Ja sam djelimično zadovoljan na odgovor na ovo pitanje i ako dozvolite postavio bih potpitanje ministru za saobraćaj i telekomunikacije - Da li će u dogledno vrijeme na nivou čitave Bosne i Hercegovine biti na od jednog DŽIESEM operatera ili jednog operatera koji već ima pravo i licencu na mobilnu telefoniju isti impuls za sve građane u Bosni i Hercegovini. Vi ste u odgovoru rekli da nema rominga. Ali mi u Republici Srpskoj kada koristimo DŽIESEM od BiH plaćamo po većoj cijeni. Zašto se ne može na nivou Bosne i Hercegovine da stavi DŽIESEM na čitavoj Bosni i Hercegovini jedan operater ima cijenu. Ja vas to pitam. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Gospodin Paravac. Nije tu. Gospođa Sopta. Tražite komentar. Izvolite.
Cijenjeno predsjedništvo, uvaženi ministri, kolegici i kolege. Mi u Klubu HDZ-a i demokršćani nismo zadovoljni odgovorom zato što nam se odgovorilo na formalno, formalno nam se odgovorilo na potpitanje, a suština pitanja je ostala bez odgovora. Naše pitanje, suština pitanja je bila, jer pitanje koje je bilo citirano u tri potpitanja, a suština je bila - Kakva je pozicija duhanske industrije Bosne i Hercegovine u odnosu na uvoznike cigareta, pogotovo kada se uporedi sa propisima iz oblasti u nam susjednim državama, Hrvatskoj, Srbiji, Crnoj Gori, Mađarskoj, Poljskoj, Sloveniji i zemljama EU. Odgovoreno nam je samo na potpitanja, a to su efekti u proračunu od proizvošača cigareta u Bosni i Hercegovini da to nije u nadležnosti ovoga parlamenta, odnosno da nije u nadležnosti države, nego da je to u nadležnosti entiteta. 29 Mi tražimo i dalje odgovor znači suštinski odgovor kakva je sudbina proizvođača cigareta u Bosni i Hercegovini, a mislim da čak i na ovo potpitanje možemo dobiti konkretan odgovor, jer mislim da ovaj parlament može dobiti podatke od entiteta koliki su i kakvi efekti u proračunu trenutno i kakvi bi bili u poređenju sa bilo kojom od nama susjednih država. Ja bih opet ostavila, ako mogu ostaviti.
Tako to i treba. Dobro. Hvala vam lijepa. Evo izvolite. I to su bili komentari koji su između ostalog evo poslužili nekima da se postave i nova pitanja i to je taj problem jel koji sam ja mislio da prevaziđem, ali nema veze ići ćemo mi pješke baš onako kako piše slovo po slovo u Poslovniku. Idemo sada, idemo sada sa pitanjima. Gospodin Felić postavio pitanje. Gospodin Živković je također postavio pitanje u pisanoj formi. Ono će biti dostavljeno Vijeću ministara i odnosi se na problematiku o kojoj je govorio gospodin Ćeman, Felić. Gospođa Palavrić je bila za govornicom. Gospodin Ćeman ima pitanje. Izvolite. Neka se pripremi gospodin Miro Jović.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja imam jedno pitanje i jednu inicijativu. I jedno i drugo ću u pisanom obliku priložiti, ali dozvolite samo jednu opasku. Ovih dana radi Komisija za Poslovnik, ako postoje dileme u vezi sa ovim pitanjima, odgovaranjima itd. bilo bi dobro da to Komisija uzme u obzir kada bude finalizirala tekst Prijedloga poslovnika. Ja sam imajući nešto od ovoga u vidu, čini mi se u jednom segmentu mojih prijedloga na ovo ukazao i mislim da će Komisija ovome zaista posvetiti dužnu pažnju. Što se tiče poslaničkog pitanja ono glasi: - Postojeća organizacija Instituta za standardizaciju, mjeriteljstvo i patente prema važećim propisima, odnosno važećem zakonu može trajati do decembra 2003. godine, dakle ove tekuće godine do kada treba donjeti odvojene zakone za standarde, mjeriteljstvo i intelektualno vlasništvo i stim u vezi organizirati posebne institute za ove oblasti. Kraj predviđenog roka se približava. Moje pitanje je i sugestija Vijeću ministara glasi: Da li se u okviru VIjeća ministara, odnosno resornog ministarstva radi na pripremi zakona na temelju koji h bi se kao odvojene upravne organizacije osnovali instituti za standarde, institut za mjeriteljstvo, odnosno institut za intelektualno vlasništvo? 30 U kojoj fazi su, ako su pripreme i kada se prijedlozi zakona mogu očekivati u parlamentarnoj proceduri? Sugestija u vezi s ovim – smatram da na pripremi teksta zakona se može i treba angažovati stručnjake iz Instituta za standarde mjeriteljstvo i intelektualno vlasništvo koji u ovom trenutku u ovom periodu funkcionira već evo 2-3 godine. Tražim pisani odgovor. Inicijativa – podnosim pisanu inicijativu u vezi sa dva pitanja koja se tiču pod 1. Objavljivanja propisa, zakona i drugih koje donosi Parlamentarna skupština i drugi državni organi i upotrebe jezika i pisma. Predlažem da se razmotri na nadležnim organima i tijelima i zavisno od zauzetih stavova ima u vidu prilikom pripreme zakona i drugih propisa, njihovog objavljivanja, odnosno pripreme, distribucije tzv. materijala za Parlament itd. Inicijatziva je sa obrazloženjem u prilogu da ne čitam zbog ova tri minuta, ja je ponovo prilažem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Ćeman. Gospodin Jović Miro. Neka se pripremi gospodin Duraković.
Gospodo predsjedatelji, uvaženi ministri, kolege i kolegice ovih dana Udruga Ravne obratila se javnosti u kojoj eksplicite traži zaštitu svojih osobnih prava, pravo na imovinu. Oni navode da je na prostoru Distrikta Brčko prije rata 21 tisuća Hrvata živjelo, da dana živi 2-3 tisuće svega Hrvata i da dok na drugim stranama Bosne i Hercegovine pokušava se provesti Aneks Ugovora broj VII o povratku, ovdje i ono malo ljudi što ima uz blagonaklonost međunarodne zajednice želi se pokazati jasan znak da tu ne mogu ostati. Pošto se radi o kršenju osnovnih ljudskih prava, javnost u Bosni i Hercegovini šuti. Zato sam dužan prosjedovati i - tražiti od Ministarstva za ljudska prava žurno ispititati u kojoj mjeri se ljudska prava krše na Arizoni? I da nam se izvješće ovdje ovom domu, a ne meni dostavi. Drugo, tražim od ovog doma da se oformi parlamentarno povjerenstvo kako bi istražilo i utvrdilo stanje kršenja ljudskih prava na Arizoni. Drugo pitanje moje odnosi se na jedan nemio događaj koji se desio ovdje u Sarajevu 13. ožujska u vrijeme prosjeda protiv rata u Iraku. Da kako da ja i Klub naš podržavamo prosjede sve takve vrste koji su usmjereni protiv ratnih događanja u Iraku i bilo gdje drugo, ali ono što je za sobom povuklo treba doživjeti osudu ne samo nas, nego cijelog, cijele javnosti u Bosni i Hercegovini i civiliziranih ljudi. 31 Znači ja ću ovdje pročitati – Izražavam svoje ogorčenje činom Feđe Štukana i njegovih suradnika kojim se na najružniji način vrijeđa lik gospodina Isusa Krista. U krščanstvu tri su osobe Bog, sin i duh. Druga je osoba Isus Krist vrhovno božanstvo znači u krščanstvu i tako izvrgava ruglu ono što je krščanima najsvjetlije. To ne može biti čin ljubavi, nego jeste čin mržnje izravno usmjeren protiv katolika u ovom gradu, jer je katedrala srca Isusova majka svih crkava u Vrh bosanskoj nadbiskupiji. To nije čin protiv rata, nego je očigledno u pitanju akcija koja se dugo smišljavala, planski pripremala i drsko izvela. Kao vrhunac cinizma doživljavam činjenicu da se počinitelj tog gnusnog čina i izvrgavanja ruglu lika gospodina Isusa Krista, a samim tim i svega što je katoličko i krščansko sam prijavi novinarima ponosan na svoj mračni izum, a da na to ili uopće vrlo benevolentno reagiraju predstavnici domaće i međunarodne vlasti i na sramotan način medij što su pokazali da ruganje katoličkim svecima ovdje postaje gotovo normalna stvar, pa čak i poprima umjetnički pod navode izraz. Umjetnički izričaj gospodina Feđe Štukana nije ništa novo. Vandali koji su između ’92. i ’95. na razne načine skrnavili vjerske objekte, pored fizičkog uništavanja koristili su i umjetničko izražavanje slično Feđinom. Zar ovoj zemlji nije toga dosta. Suludo je da antiratna poruka daje poticaj netrpeljivosti i izražavanje mržnje. Još jedna rečenica. Isto tako očekujem osudu čina od strane ovog zastupničkog doma i svekolike bosansko hercegovačke javnosti, a predstavnike vlasti molim vas zaštite nas. Pitanje za ministra unutarnjih poslova sarajevske županije – što su poduzeli u konkretnom slučaju prema navedenom vandalizmu? Hvala.
Molim vas ostavite to u pisanoj formi. Držite se vremena. Prekoračili ste vrijeme. Gospodin Duraković. Neka se pripremi gospodin Zorić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani poslanici i zastupnici, ja ću govoriti o postaviti pitanje o čemu je ovdje bilo govora, pošto nisam bio na prethodnim sjednicama, vidim iz ovih odgovora da je slično pitanje postavio Borislav Paravac, a maloprije je o tome govorila i Ruža Sopta. Tiče se problema duhanske industrije u Bosni Hercegovini. Ja sam lično dobio nekoliko dopisa kao poslanik i to od Džene...industrije iz Ljubuškoga preko Čapljine, Mostara do fabrike duhana Sarajevo, pa sve do banjalučke fabrike i to se tiče proizvodnje naravno prerade i finalizacije duhanskih proizvoda i ukupne duhanske industrije u Bosni i Hercegovini. Dakle jedno vrlo važno i krupno pitanje. 32 Nažalost iz odgovora koje smo dobili od Vijeća ministara na ova dva prethodna upita ne vidi se ništa. Zapravo se izbjegava da se pronađe bilo kakvo rješenje. Nadležnosti se prebacuju s jednih na druge i ostaje činjenica da je Bosna i Hercegovina jedina zemlja na svijetu, na cijeloj planeti, imam podatke tu koja ima apsolutno nezaštićeno tržište cigaretama kao visokotarifnom robom. Drugo te pristojbe ili akscize porez na promet, carine i tako, manje su za uvoznike, nego li za domaće proizvođaće, što opet nigdje u Evropi i Svijetu nema. Treće, postavlja se pitanje zašto se toleriše i u čijem je interesu takva fantastično nerealna konkurencija? Ko stoji iza toga? Koji duhanski lobi ili neki drugi lobi? I da sada ne nabrajam, ja bih sada mogao to. Samo jedan pokazatelj, kada recimo proizvođač iz Republike Hrvatske uvozi u Federaciju BiH plaća carinu na fakturnu vrijednost robe 6%, a u 1.1.2004. neće, biće 0%. A poseban porez na promet i promet su isti kao i za domaće proizvode. A kada proizvođač iz Republike Hrvatske plaća 6% carine pri uvozu iz Federacije na gotovu robu, on ne plaća cijenu na škart, rasip itd. itd. Uglavnom, kada pogledate podatke za Srbiju, Crnu Goru, susjednu zemlju, Hrvatsku, pa onda evropske zemlje, ne znam od Poljske, Njemačke, Austrije itd. ispada da danas ukupno prodane količine cigareta u Bosni i Hercegovini, popuši se domaćih manje od 50%, što nema nigdje u Evropi momentalno. Ovi proizvođaći, oni koji sade duhan, koji prerađuju duhan i koji proizvode cigarete tvrde i imaju sasvim jasne planove da bi mogli samo malim promjenama u carinskoj, posebno poreskoj politici zaštitom domaćih proizvoda zaposliti najmanje 50 hiljada ljudi u ovoj vrlo važnoj grani. Sada ja upućujem pitanje Vijeću ministara, odnosno nadležnom ministarstvu, prije svega mislim da je to Ministarstvo trezora i finansija prije svega da stvarno vide u odgovorima otprilike se kaže – po Ustavu član 3. itd. nadležnost institucija Bosne i Hercegovine, kada se govori govori se da ova pitanja nisu u nadležnosti Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, odnosno nadležnog ministarstva. Pa neka bude. Jesu u nadležnosti entitetskih ministarstava, ali valjda ovo ministarstvo ima ogućnost koordinacije rada između tih ministarstava. Pogotovo ima zajednički interes i entiteta i same države Bosne i Hercegovine i nije valjda da se ne može naći zajednički jezik da se promjene ovakvi nonsensi kakvi nigdje, ponavljam i u Evropi i u Svijetu ne postoje. I da se više ne vadimo na birokratske začkoljice, jer će ispasti da neko namjerno opstruira, a lako je izračunati – prvo država dnevno gubi desetine hiljada maraka, desetine hiljada, - drugo proizvođaći cigareta su pred stečajem, većina njih i - treće sadioci duhana imaju sve manje interesa da to rade. Dakle od onih 50 hiljade moguće zaposlenih doćemo u jedan apsolutni kolaps. Dakle očekujem nešto drugačiji odgovor, ali ne da mi se, da se odgovara kao do sada 33 pravnim začkoljicama, nekompetentnošću itd. i prebacivanjem odgovornosti na druge institucije sistema. Izvinjavam se toliko prvo pitanje i drugo ću vrlo kratko iako možda i važnije, politički osjetljivije.
Samo kratko gospodine Durakoviću. Vrijeme je prošlo.
Evo ima dva pitanja.
Dobro. Izvolite. Tri minuta su ukupno. Znate samo, molim vas. Ali izvolite.
Do sada ne bi rekli da ste baš cjepidlačili na kod nekih drugih na toj minutaži, ali probaću da telegrafski
Nismo ni kod vas gospodine Durakoviću.
Nisam ja prvi put ni postavio.
Hajte postavite.
Da. Ali mi uzmite za olakotu okolnost. Naime radi se o nečemu, apelujem na sve poslanike ovog doma, posebno na poslanike iz Republike Srpske da konačno otvorimo raspravu o jednom krupnom političkom pitanju koje je bilo postavljeno doduše i u prethodnom sazivu ovog parlamenta, ali na koje nikada niko nije odgovorio i koje je tako vrlo vješto stavljeno u stranu. Radi se o jednoj opštoj praksi koja se i dalje širi, a to je da se mjenjaju imena gradova u Bosni i Hercegovini onako kako se to kome hoće i to uglavnom sa nacionalnim prefiksom. Praksa da kada uđete u Bosnu više ne ulazite u Bosanski Brod već u Srpski Brod, kada ulazite u Sarajevo ulazite kroz Srpsko Sarajevo, a ne Sarajevo, Goražde kroz Srpsko Goražde, a ne u Goražde, u Šamac ne u Šamac, Bosanski Šamac već u Srpski Šamac, ne u Bosansku Dubicu već u Srpsku Dubicu, ne u Bosanski Novi već u Srpski Novi itd. Naravno, to je prije svega naustavno, nelegalno i nelegitimno. 34 Drugo, time se sankcioniraju rezultati etničkog čišćenja i dalje tolerira se vanjska praksa koju je inagurirao prije svega Radovan Karadžić i njegov štab. Treće to je biez suvišnog obrazlaganja, nemam ni vremena, a ni potrebe zločin urbicida, to je jedna antikulturna i anticivilizacijska praksa koja se sve više ocrtava. To je negiranje i potiranje ukupne tranzicije Bosne i Hercegovine, zajedničkog života ili suživota i svega onoga što je civilizacijsko. I na kraju krajeva time se na vrlo eksplicitan način negira Bosna i Hercegovina, njega suverenost i cjelovitost. Pa šta znači gospodo poslanici, ako postoji Srpsko Sarajevo, znači ovo Sarajevo nije srpsko, kao što je i bošnjačko i hrvatsko, ako postoji ne znam Srbinje, da se mjenja jedno 2000 godišnje ime jednoga grada koji se zove Foča, onda znači ono je samo srpsko i ničije drugo, ako se mjenja Bosanski Brod, dakle taj Brod nije ni hrvatski, ni bošnjački i srspki, već je samo srpski itd. itd.Šta to znači toleriranje te prakse iz...očiju pred njom. Je li to zapravo, nije li to najcrnja primjena teorije krvi i tla te eklocentističke najcrnje teorije, ksenofobije, netolerancije, nacionalne isključivosti itd. Ova inicijativa je pokrenuta rekoj u prethodnom sastavu i onda je rečeno da se proslijedi na Ustavni sud, koji nažalost ni do dan danas nije konstituiran: Ali ja mislim da ona zaslužuje da mi ovdje kažemo o tome riječ, šta to znači u političkom smislu, šta to znači ako su svi ovdje mi poslanici se zakleli da ćemo braniti suverenu cjelovitu ovakvu i onakvu, ravnopravnu i sličnu Bosnu i Hercegovinu, a u isto vrijeme pravimo zaokruživanje na striktno etničkom principu, uzurpiranju falsicifiranje i sve ono o čemu govorim. Ovo nije, pitanje je vrlo jasno, dakle tražim da ovaj parlament se o tome odredi i da donesemo rješenje i da se poništi ta praksa ovakva kakva je danas, jer ona nije prihvatljiva rekoh, jer je neustavna jer je nelegalna, jer je nelegitimna, jer anticivilizacijska, antitradicijska i antikulturna i treba li još. Hvala.
Dobro. Molim vas, molim vas malo pažnje. Molim vas gospodin Duraković je prvi puta bio za govornicom sa ovim pitanjima. Ja sam dakle. Molim vas. Riječ ima gospodin VInko Zorić. Neka se pripremi gospodin Novaković.
Ja imam dva pitanja. Prvo pitanje - Koji klubovi zastupnika u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine imaju prostorije za rad? Zašto Lub HDZ demokrščani nema prostore za rad i kada će ih imati? 35 Drugo pitanje je – Kada će Administrativna komisija Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH provesti zaključak Zastupničkog doma broj 1. od 3. sječnja 2003. godine broj. 01-011-135801?
Dobro. Predajte to pitanje. Zahvaljujem. Gospodin Novaković. Neka se pripremi gospodin Bešlagić.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, moje pitanje glasi: - Kada će biti izvršena pravična nadoknada srbima, stanovnicima sela u opštini Glamoč na čijim imanjima je bio poligon Barbara ili pak poligoni kasarne vojske Federacije? To pitanje sam postavljao i u prošlom sazivu i u Domu naroda i nisam dobio odgovor. Drugo - Da li je u vježbama SFOR-a na tom području korištenja municija sa osiromašenim uranijumom? Naime, na prostoru 17 sela opštine Glamoč SFOR je kao što zamo napravio poligon Barbara. 12., 13. i 14. 8. 1998.godine kao posljedica koriščenja tog prostora za poligon izbio je požar u kome su izgorjele sve kuće u selu Prijani njih oko 60-ak sa svim pomoćnim zgradama. Procjena je da je vrijednost jednog takvog imanja negdje oko 100 hiljada KM. I dan danas, nakon odlaska SFOR-a na tom području je 25.6.2001. godine dakle otišao SFOR, ali je u decembru 2002. godine ponovno stavljena tabla “zabranjen pristup” zbog toga što su na području ostale neeksplodirane granate i minska sredstva. Ni do dan danas ta tabla nije skinuta i na taj način je stanovnicima ovih područja onemogućen povratak na svoje imanje, a nikada nije izvršena pravična naknada. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Bešlagić. Neka se pripremi gospodin Jahić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, poštovane predstavnici vlasti, gosti, ja imam dva pitanja. Ustvari ja sam dobio odgovor na pitanje – gdje su otišli traktori kineske vlade i dobio sam poimenično koje ih dobio. Međutim, ja nisam ja bih rekao čovjek koji zanovjeta, ko je dobio. Mene interesuje - koliko su ti traktori uzorali ledine ili jesu li izvršili svoju funkciju za koju su i namjenjeni? To je prvo pitanje. 36 Drugo pitanje je vrlo kratko ali ću dati i obrazloženje. Dana 20.12.2002. godine prije svoje državne transformacije disolucije u Srbiju i Crnu Goru kao država potpisnica Dejtonskog sporazuma SRJ je ratificirala ovaj međunarodni ugovor koji su potpisnice osim nje i Bosna i Hercegovna i Republika Hrvatska. Pitanje – Kada će država Bosna i Hercegovina ratificirati Dejtonski sporazum, Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini, pošto se radi o međunarodnom ugovoru koji nakon potpisivanja prema međunarodnom pravu tj. Bečka konvencija o pravu međunarodnih ugovora iz 1978. godine i prema državnom zakonu, Zakonu o postupku zaključivanja za izvršavanje međunarodnih ugovora obavezno podliježe postupku ratifikacije pred ovim parlamentom? Dozvolite da vam kažem da sam pokušao da nađem u Službenom glasniku od 1995. godine na ovamo da li je ovaj sporazum ratificiran. Nažalost ni u jednom službenom glasilu ga nema. Zato ovo pitanje postavljam.
Hvala vam gospodine Bešlagiću. Gospodin Jahić. Neka se pripremi gospodin Križanović.
Ja bih postavio sljedeće poslaničko pitanje – Zašto ovom domu nije dostavljen Izvještaj revizora o instituciji Bosne i Hercegovine o projektu CIPS koji je sačinjen prošle godine? Stoga tražim da poslanicima oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine bude dostavljen ovaj izvještaj, te tražim da se o nalazima revizije izjasni Parlament.
Hvala gospodine Jahiću. Gospodin Križanović. Neka se pripremi gospodin Andrić.
Gospodin predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovana gospodo, članovi Vijeća ministara, moje pitanje se biti vrlo kratko. Naime, cijeneći činjenicu da je Bosna i Hercegovina jedna od rijetkih, a možda i jedina zemlja u Svijetu čija himna, dakle svečana pjesma nema riječi, nema teksta, 37 uvažavajući uvjerenje da većina građana Bosne i Hercegovine želi da ima svoju himnu koja će imati svoj tekst i biti time prepoznatiljivija. Želim podsjetiti da je Predsjedništvo Bosnie i Hercegovine u prošlom sazivu pokrenulo inicijativu prema Vijeću minitara da Vijeće ministara dakle provede odgovarajuću proceduru, da naša himna dobije riječi i u tom smislu i izmjeni postojeći Zakon o himni. Na ovaj način dakle ja aktueliziram ovo pitanje i postavljam konkretno pitanje Vijeću ministara – Hoće li Vijeće ministara i ako hoće kada pokrenuti i provesti proceduru kojom bi naša himna dobila riječi? Hvala.
Hvala gospodine Križanoviću. Gospodin Andrić, neka se pripremi gospodin Lagumdžija.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolege zastupnici, ministri, moje pitanje je upućeno Vijeću ministara - Što su nadležne institucije Bosne i Hercegovine poduzele po pitanju i spriječavanju unošenju bolesti atipične upale pluća na prostor Bosne i Hercegovine? I ako nisu tražim da poduzmu mjere u tom smislu i da o istom izvjeste ovaj dom. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Andriću. Gospodin Lagudmžija. Neka se pripremi gospođa Softa, ako ona nije završila. Gospođo Softa vi ste završili sa ovim izlaskom ranije, jel tako. Postavili ste pitanje. Okej. Neka se pripremi gospodin Moranjkić onda. Dakle vi odustajete gospodine Lagumdžija. Gospodin Moranjkić. Hvala vam gospodine Lagumdžija. Neka se pripremi gospodin Avdić, ako nije završio. Gospodine Avdiću jeste li vi završili? Sead Avdić. Završili jel. Samo da završim. Dakle imamo gospodin dakle Moranjkić, gospodin Potočnik. Imaću i ja jedno malo kratko pitanje na kraju.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, poslanici, gospodo iz vlasti, dame i gospodo, ja ću vrlo kratko, ali dva pitanja postaviti. 38 1. Na terenu je primjećeno već duže vrijeme da je u sudstvu i tužilaštvu nastala izuzetna anrhija i pojava kriminala koji će u ovoj državi ostaviti strašne posljedice i haos koji će se teško moži ispraviti. Naime, najavljena reforma u sudstvu i tužilaštvu između ostalog predviđa i smanjenje broja sudija i tužilaca što znači da mnogi neće više raditi taj posao što je pojedinim, a posebno onim koji su i sami svjesni da su tamo zalutali bio znak da počnu sa pod navodnim znakom žetvom i unovčavanjem svog sadašnjeg rada, pa je isti mito i korupcija postala glavni voditelj kada sude, tuže i presuđuju, a pravda i zakon sporedna i nevažna stvar. Čiste i jasne tužbe se odbacuju kao neosnovane bez dokaza, presude dobivaju u svoju korist kriminalci i grešnici zakona ili u najmanju ruku proces se smišljeno i planski odugovlači u nedogled da vrijeme učini svoje i eventualne prekasne presude dovede u stanje da se nemogu realizovati. Tražim – hitnu intervenciju po ovom pitanju i odgovor pismeni na to. i drugo pitanje. 2. Danima na prostorima Bosne i Hercegovine kruže razne priče informacije i dezinformacije zvanično i nezvanično, posebno ako se slijede sredstva informisanja o slučajevima pronađeno oružja u Mostaru, aferi Orao, obavještajnim špijunskim radnjama vojske Republike Srpske i određenim poduzetim mjerama Visokog predstavnika gdje je Eždaun svojim mjerama dove u u poziciju gospodina Šarovića da podnese ostavku. Javlja se više verzija, više tumačenja. Mnogo je nejasnoća među građanima ove zemlje, jer su isti uznemireni i neznaju pravu istinu, jer se ovaj visoki dom po tome nikada nije oglasio. Tražim – da se napravi cjelovita i jasna informacija o slučaju pronađenog oružja u Mostaru, o aferi Orao, o slučaju špijunaže od strane vojske Republike Srpske iz koje očekujem cijeli slučaj akteri, ciljevi i namjere i na kraju poduzete mjere o svakom slučaju. Posebno naglašavam u ovom slučaju da sam dio ovog pitanja uputio prije dva mjeseca za ovom govornicom i ovaj na ovaj način izražavam moje nogodovanje da nikada nisam dobio odgovor, što znači da se određena pitanja, poslanička pitanja ignorišu. Žalosno. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Moranjkiću. Gospodin Potočnik. Neka se pripremi gospođa Ljilja Milićević. 39
Dame i gospodo, moje poslaničke je Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, a pitanje je sljedeće - Šta je VIjeće ministara uradilo da bi osiguralo izvoz proizvoda životinjskog porijekla u Hrvatsku i Sloveniju i time osiguralo smanjenje deficita koji dnevno iznosi 11 miliona maraka? Obrazložiću da u ovom trenutku je praktično 10 hiljada radnika, ukoliko Vlada Bosne i Hercegovine ne reagira na ovaj problem ugroženo da izgubi radna mjesta. A ukoliko bi poticajno djelovala na poljoprivredu i na preradu, moglo bi se godini dana od 20-30 hiljada novih radnih mjesta donjeti. Ovaj problem se više od pola godine vuće i ne rješava, a to je pitanje ustvari 5 minuta jednog zakonskog rješenja. Toliko što se tiče ovoga pitanja. A što se tiče pitanja kojega sam postavio isto tako VIjeću ministara gdje sam pitanje, pitanje je glasilo – kada će Vlada podnjeti program i plan rada za sljedeće 4 godine? Dobio sam neodgovarajući odgovor gdje se kaže da Vlada ne pravi program i plan rada za 4 godine, nego da samo postavlja godišnji plan donošenja određenih zakonskih propisa. Našaliću se bez ikakve slabe želje, to isto kao kada bih jedan direktor u preduzeću postavio postavio igre portiru, a na bi se interesevao za ono što je suština, a to je proizvodnja, to je realizacija plana i jasnoga plana. Pošto ja to gledam malo drugačije nego vi, jer dolazim iz ekonomije, a ne iz demagogije, za mene je država isto što i preduzeće, jer rješava životne probleme državljana Bosne i Hercegovine. Ovaj parlament predstavlja nadzorni odbor, izvršna vlast predstavlja upravljački odbor, a vlasnici ove države su stanovnici ove države. Zbog toga očekujem ili da Vlada da svoj plan i program rada za sljedeće 4 godine ili da Parlament zahtjeva to od Vlade, jer izlazak iz krize je moguć samo ako se akcija izvodi a riječi je i previše. Ova vlada i ovaj parlament odgovara svom narodu, a ne odgovara ni jednoj drugoj državi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Potočniku. Gospođa Ljilja Milićević. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege i koleginice, ja ću nastojati biti kratka. Moje prvo pitanje je – Šta Vijeće ministara, odnosno mi možemo učiniti u pogledu kadrovskog jačanja i tehničkog opremanja glavnog ureda za reviziju zajedničkih institucija BiH? 40 Kratko obrazloženje. Mi smo ovdje imali seminar i mi od tih ljudi očekujemo izvještaj za prethodnu godinu i smatramo da oni samo dobro kadrovski ojačani i sa tehničkom opremljenošću mogu raditi kvalitetne izvještaje i odgovoriti vremenu, terminima koji mi namećemo, odnosno nama ovaj parlament. Dakle to bi bilo prvo. A drugo bi bilo ovako jedna sugestija, odnosno vidim da ovdje možemo tražiti da se odredimo. Činjenica je da se u praksi jako često i u sredstvima informisanja i ovdje obračanju i javlja naziv Bosne i Hercegovine kao Bosne. I to ljudi mislim i neosjetno koriste. Pravo da vam kažem mi smo, evo ja konkretno dolazim iz onoga i Hercegovine. Skraćen naziv je BiH, a ne može biti Bosna niti može biti samo i Hercegovina. Ja bih stvarno volila da sugerišemo svima da kada kažem dakle mi smo svi iz Bosne i Hercegovine. Toliko i hvala vam.
Dobro. Zahvaljujem gospođi Milićević. VIše nema prijavljenih. A sada bih ja, ako mogu da postavim jedno kratko pitanje, Dami i gospodo poslanici ja želim da zapravo postavim pitanje oko jedne stare stvari oko koje se uporno šuti, ne poduzimaju se nikakve aktivnosti. U prošlom sazivu ovaj parlament je raspravljao Zakon o korištenju sredstava koje je Bosna i Hercegovina dobila sukcesijom bivše Jugoslavije. Među tim dakle sredstvima, stvarima je, su bile i zlatne rezerve koje je Bosna i Hercegovina dakle dobila i te zlatne rezerve su prodane prije nego što je u ovom parlamentu usvojen Zakon o korištenju sredstava. Postoje vrlo ozbiljne analize da je Bosna i Hercegovina značajno oštećena time što su zlatne rezerve prodane prije nego što je usvojen Zakon. Ministar finansija iz tog period, odnosno trezora gospodin Domazet je za ovom govornicom kazao da je ta razlika, da je dakle zlato prodavano onda kada je stupio na snagu Zakon i kada s moglo prodavati negdje na štetu Bosne i Hercegovine oko 15 miliona KM. Od danas ja mislim kada se to uporedi ta šteta je i veća, ali relevantno je ono, ona cijena koja je bila na dan prodaje i ona cijena koja je trebala biti kada se zlato trebalo prodavati nakon stupanja na snagu Zakona. I moje je pitanje VIjeću ministara, dakle glasi - Da li se Vijeće ministara ovog saziva ima namjeru baviti tim pitanjem? A onda prijedlog dakle, da se utvrdi tačno da li je Bosna i Hercegoivna i koliku štetu pretpila? Da se utvrdi ko je odgovoran i da se u sve ovo uključe i nadležni državni organi ukoliko postoji osnova za njihovo djelovanje? Toliko. Dobro. Mi smo zaključili drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je 41 Ad. 3. Popuna upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda Kao što vam je poznato dame i gospodo poslanici član Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda podnio je ostavku na tu dužnost. Vi ste tekst obavještenja o podnesenoj ostavci dobili. Ja vas molim za malo pažnje. U skladu sa Zakonom o popunjavanju upražnjenog mjesta člana Predsjednštva Bosne i Hercegovine, članovi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, članovi, molim vas mobitele isključite na sjednici, članovi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine vrše izbor da bi se popunilo upražnjeno mjesto člana Predsjedništva. Ja ću vas sada podsjetiti na odredbe ovog zakona koje su relevantne za ovu situaciju. Član 2. Zakona kaže – “Na izborim koji se održavaju u skladu sa ovim zakonom na upražnjeno mjesto člana Predsjedništva može biti izabran samo član Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine koji je iz reda istog konstitutivnog naroda i koji je izabran sa teritorije istog entiteta kao i član Predsjedništva čije je mjesto upražnjeno.” Član 3. Zakona kaže – “Svaka politička partija zastupljena u Predstavničkom domu može predložiti jednog kandidata koji ispunjava uslove iz člana 2. ovog zakona. Član Predstavničkog doma koji je izabran kao nezavisni kandidat i koji također ispunjava uslove iz člana 2. ovog zakona može biti kandidat za upražnjeno mjesto člana Predsjedništva.” Član 4. kaže – “Ukoliko je upražnjeno mjesto člana Predsjedništva izabranog sa teritorije Republike Srpske ili jednog člana Predsjedništva izabranog sa teritorije Federacije Bosne i Hercegovine, svaki član, dakle svaki član Predstavničkog doma izabran iz istog entiteta kao i član Predsjedništva čije je mjesto upražnjeno može dati samo jedan glas. Kandidat koji dobije najveći broj glasova biće imenovan. Ukoliko dođe do ujednačenog broja glasova imenovani će biti određen ždrijebanjem.” Član 6. Zakona, dakle ja pobrajam one relevantne članove Zakona o popuni upražnjenog mjesta člana Predsjedništva koji je važeći zakon, dakle – “Nakon imenovanja u Predstavničkom domu imenovanog potvrđuje većina delegata u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegoivne koji pripadaju istom konstitutivnom narodu kao i imenovani. Ako Dom naroda dva puta odbije da potvrdi imenovanje koje predloži Predstavnički dom u trećem krugu glasanja imenuje se član Predsjedništva iz reda članova Predstavničkog doma većinom glasova delegata, ne, ne. 42 Relevantno je ono što je u Predstavničkom domu, ovdje je meni greška navedena u ovom tekstu jete. Dakle, ovo su dame i gospodo poslanici propisi koji uređuju pitanje izbora kandidata za popunjavanje upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Samo još jedanput da ponovim ovu odredbu vezano za član 6., vezano za član 6. – “Ako Dom naroda odbije dva puta nominirane koje predloži Predstavnički dom na osnovu ovog člana tada treći nominirani kojeg bira Predstavnički dom popunjava upražnjeno mjesto bez daljnjeg potvrđivanja od strane Doma naroda.” Dakle relevantno je u trećem krugu ono što ovaj dom uradi i to je zapravo bila ona intervencija Visokog predstavnika na Zakon kojeg je ranije inače ovaj parlament usvojio kao zakon. Vi ste dame i gospodo poslanici dobili prijedloge političkih stranaka. Do sada su svoje prijedloge za mjesto člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda istakle SDS za gospodina Borislava Paravca, SPRS za gospodina Tihomira Gligorića i Partija demokratskog progresa za gospodina Petra Kunića. Ja otvaram raspravu. Gospođa Đurković Jelina. Izvolite. Jelina, dobro samo da znam. Boro je onda kriv, on kaže Jelina.
Ne, hajde prvo da se dogovorimo da koncenzusom moga imena, nije Jelina, nego Jelina. Probajte to izgovoriti. Dobro. E sada ovako u ime partije Demokratskog progresa želim da vas obavijestim da je profesor Kunić odlučio da povuče svoju kandidaturu imajući u vidu važnost funkcije i hitnost popunjavanja mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. S tim u vezi ocjenjuje se da bi se moglo pri glasanju ući u pat poziciju i time zakočiti danas izbog predsjednika, a mi ne želimo to i nije nam to cilj. Eto to je ono što sam ja željela da vam kažem.
Zahvaljujem gospođi Jelini. Ko dalje želi da govori? Molim vas malo pažnje samo. Gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, u redu je ovo nabrajanje članova zakona koje je pročitao predsjedavajući gospodin Džaferović, ali bi dobro bilo da je pročitao i član 8. u kojem se odredbe Zakona decidno kaže – odredbe ovog zakona, dakle sve ovo što je predsjedavajući naveo, dakle sve 43 odredbe, primjenjuju se na članove Predsjedništva izabrane u skladu sa pravilima i propisima Privremene izborne komisije. Ja vas pitam imamo li mi takvih članova Predsjedništva? Na šta se ove onda odredbe primjenjuju i na koga? Postavlja se pitanje zašto to nekom, zašto ovo i uopšte treba? Ja mislim da smo jednu bitnu funkciju na ovakav način koja je neophodna za Bosnu i Hercegoivnu doveli na jedan rekao bih neprimjeren način u poziciju koja neće osnažiti sve ono što nam treba u Bosni i Hercegovini. To je jedna stvar. Druga stvar moram da kažem da žalim zato što je gospodin Kunić odustao i što nije imao snage da se nosi sa onim što se zlo zove. A zlo je ako vas neko i nazove pa kaže da nije dobro da se prihvatite takvog odgovornog mjesta, jer imaju mjesta koja su zadata za zadate ljude koji nas po zadatom putu vode tamo gdje uopšte nije dobro. Ali ako ovaj parlament misli da to jeste dobro danas ima šansu da se za to dobro opredjeli. Ja mislim da je šteta da 14 ljudi bira člana Predsjedništva, da to treba skratiti, ostaviti one koji su u stanju da se dogovore i kada trebaju ići reforme i kada ih treba zakočiti i kada treba uistinu reći međunarodnoj zajednici kada ih treba obmanjivati itd. Mi ćemo naravno na tom putu pomoći za radi javnosti Bosne i Hercegovine. Pozivali smo na demokratski dijalog da naredni član Predsjedništva postane čovjek koji je dobio 120 hiljada glasova birača. Sasvim je slučajno pripada stranci kojoj pripadam ja, to je gospodin Nebojša Radmanović. To nije dobilo većinu. Ušlo se u pogodbenu politiku koja nije dobra za Bosnu i Hercegovinu. Ja mislim da treba sačuvati barem dostignuti nivo demokratskih standarda. Ne treba praviti korak nazad. Zato nema raspoloženja i gospodo mi u tom poslu nećemo ni pomagati, ali nećemo vam ni odmoći. Mislim da je to sasvim korektno. Ovo je bilo ozbiljno vrijeme kada oni koji žele da vode državu Bosnu i Hercegovinu treba da razluče nešto što ima podršku i nešto što nema podršku. Nešto što ima iskrenu i ispruženu ruku predstavnika međunarodne zajednice. Postoje naravno i one političke opcije koje se tek bore za legalitet i legitimitet. I to poštujem i pozdravljam. Ali ja mislim da nismo na dobrom putu i ne činimo dobro djelo državi u kojoj živimo. Da je kojim slučajem gospodin Kunić ostao na listi, imao bi većinu u ovom parlamentu srpskih delegata. Moram i to javnosti radi da kažem. Žao mi je, žao mi je, ali izgleda nešto što je jače od noćnih dogovora u ovoj državi koji su rezultirali sa milijardom i po van budžetskih kanala na svim nivoima, koji odlučuju ko će šta biti, koje ministarstvo koliko košta, donose odluku i na demokratski način. Ovladali su nažalost svi klanovi demokratskim tokovima što je opasno za ovu državu. Na tu opasnost sam dužan kao poslanik da upozorim. Svak onaj ko dobije većinu u skladu sa s ovim zakonom je i legalan i legitimina, a narodu neka je Bog na pomoći. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Bešlagić. Izvolite. 44
Nažalost, gospodin Špirić je ponovio ono što je na početku rekao i mi danas se nalazimo u situaciji kada faktički ovaj parlament, odnosno oni članovi koji imaju pravo da biraju predsjednika mogu da urade taj dio posla. Prema tome, ja ovdje pred sobom imam sada faktički dva kandidata i to je gospodin Paravac i drugo je gospodin Gligorić. Nažalost, kada čitam biografije onda moram da kažem da u biografiji gospodina Paravca stoji jedan podatak da je od 1990. do 2000. godine obavljao funkciju predsjednik IO Doboj. Ja moram ovdje sada reći svoje lično viđenje, neka se niko ne uvrijedi bolje bi je bilo da nije to bio, pa bi danas i moje mišljenje o gospodinu Paravcu sa aspekta hajde da kažem mog glasa bilo sasvim drugačije. Ovdje se postavlja jedno pitanje moralno – koliko je gospodin Paravac učinio da zadrži i hrvate i bošnjake i srbe u Doboju od 1990. do 1995. godine, a ne da se desilo ono što se desilo? Zato ponavljam da u ovim biografijama, biografija koja govori da je bio na funkcijama kada su se desile stvari koje evo svi danas osuđujemo, po mom dubokom ubjeđenju ne zaslužuje da gospodin Paravac preuzme ovu funkciju, ili ukoliko se složite vi da je to reforma koja se zagovara. Na vama je gospodo iz Republike Srpske da odlučite o ovim stvarima. Hvala vam velika.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Jozo Križanović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege ja ne mogu da se ne prisjetim sličnog trenutka prije dvije godine kada je u ovom domu obavljeno biranje dvojice članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine po istom ovom zakonu. Dakle, danas ćemo to učiniti i izabraćemo jednog člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Na temelju zakona po kojem se ovo radi nažalost velika većina, dakle 2/3 ovog doma neće učestvovati u tom činu. Međutim, prisjećam se također kolege Gligorića kada sam mu ja također dao za pravo da bi bilo dobro bez obzira što mi ne učestvujemo u samom glasanju danas da nam nije svejedno ko će biti član Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda, odnosno iz entiteta Republike Srpske. Zbog toga, prije glasanja ja bih želio da od naših kandidata čujemo zašta će se zalagati kao članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Hvala. 45
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Kragulj, pa gospodin Jusufović.
Gospodo predsjedavajući, poštovani kolege, uvaženi gosti, pa koliko je ovo pitanje ozbiljno u situaciji našoj najbolje pokazuje glasanje kod nastojanja da se uvrsti pod ovu tačku dnevnog reda Prijedlog, odnosno Inicijativa za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona. Skoro ujednačeno glasanje 20 poslanika je podržalo tu inicijativu govori da je to stvarno jedno od najozbiljnijih pitanja koje zahtjeva i vrlo ozbiljan prilaz. Ovo što sada radimo to je jedan ad hoc pristup više skoro da se obavlja telefonom itd. i svodi se isključivo na glasanje, odnosno izbor između od strane 14 ljudi ukoliko budu učestvovali. U, ja znam da je to legalno, ali je veliko pitanje jel legitimno, je li pravedno, je li pravno itd. O tome može se razvijati priča sigurno i može se postavljati svakakvih pitanja. Za mene bi bilo prihvatljivo, ali znam da je danas proceduralno to po Poslovniku ne izvodivo da se ova tačka, odnosno ovaj izbor ako smo već prihvatili, odnosno onemogućili da se drugačije radi ovako kako se sada u principu mora raditi da se ovo odgodi za nedelju dana, da se napravi jedan realni pristup. Međutim, znam da to proceduralno zbog toga što je na trečoj tačci dnevnog reda da se svaka tačka mora završiti, moglo bi jedino ukoliko se pronađe mogućnost da se odgodi cijela sjednica, odnosno da se pod istim brojem sjednice radi za nekoliko dana, odnosno za nedelju dana. Ukoliko to ne bi omogućili danas, mi sigurno nećemo učestvovati u ovom izboru, odnosno mi ne smatramo, ali nećemo ni onemogućiti da oni koji žele da obezbjede većinu za predložene kandidate, za članove Predsjedništva da to ugrozimo. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se javio za riječ gospodin Jusufović, pa nakon toga gospodin Avdić, pa Novaković.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja spadam u red onih koji treba danas da odluči ko će biti takođe jedan od tih 14 da donese odluku ili bar da učestvuje u tome koji će to biti član Predsjedništva iz red srpskog naroda. Moram reći da je ovo vrlo za mene delikatna situacija. Čini mi se i bio sam nesretan i prije nekoliko godina, a danas posebno. Smatrao sam da će doći ta situacija da se ipak član Predsjedništva ili članovi Predsjedništva kao članovi najvišeg državnog organa biraju na jedan drugačiji način. 46 Ovo je možda i prilika da kažem jednu rečenicu u vezi sa onim što je gospodin Belkić kao predsjednik Kluba Stranke za Bosnu i Hercegovinu danas rekao da bi, čini mi se gospodin Jahić rekao a zašto to niste govorili tada kada je bio u situaciji da je biran gospodin Belkić i gospodin Križanović. Ja moram dati odgovor da jesmo, da je tačno Stranka za Bosnu i Hercegovinu još u prošlom mandatu i ja sam nastupao kao ovlašteni predlagač u ime Stranke za Bosnu i Hercegovinu kod izmjene Izbornog zakona upravo insistirali na ovom. Moram takođe primjetiti ovdje gospodin predsjedavajući, gospodin Džaferović je takođe kao član Ustavne komisije i još neki, mi smo imali odluku na Domu naroda Ustavne komisije da bi predstavnici iz reda srpskog naroda bili protiv. Meni je drago što se desilo danas da je očit napredak nastao u glavama nekih ljudi i prije svega i tijesna većina se postigla i danas. Znači nije odluka prošla, ali očito u glavama ljudi jeste da se neke stvari trebaju mijenjati. I evo i sada želim ponoviti da vrlo se nesretno osjećam što člana Predsjedništva jednog člana Predsjedništva biraju 14 ljudi. Nema tu da vam kažem ni mnogo demokratskog ni bilo čega drugog. Legalno jeste zato što je tako propisano, ali nedostaje ona druga dimenzija legitimitet nema. Ne postoji. Istina nije on samo danas u ovom slučaju, ali ja sam mislio da će doći do neke promjene, jer se evo već desilo više puta. Znači ste strane što se tiče legaliteta ne može se prigovarati. Kako donjeti danas odluku? Maloprije je kolega Križanović čini mi se oduzeo dio onoga što i ja hoću da kažem. Pošto, red bi bio od nas 14 mi se trebamo izjasniti znači odgovor sam dao kako ja mislim da je trebalo raditi. Trebao je drugi sa liste da ide, to bi bilo sasvim ispravno. Ali, sada je takvo stanje kakvo je. Ja molim radi i nas svih ostalih koje ne glasaju ovdje kolega da dvojica kandidata pošto je treći odustao, da ipak izađu za ovu govornicu i kažu nekakve svoje programske orjentacije i crte i da bi na osnovu toga se mogao odlučiti. Ako to ne urade, onda ja, ja se nalazim još u većoj dilemi, jer se mora uvažavati mnogo čega. Znači niz složenih faktora ovdje utiče zašto se odlučiti. Treće, želim da aktivno učestvujem, ne kao neki u ovom ovom izboru, ali ja želim još jasno reći, želim i odgovornost ponjeti i ja i svi ostali ne samo činjenjem nego i ne činjenjem možda nekih poslanika danas. Jer možda ne činjenjem da će jedan projekat danas, ovo posebno želim reći, jedan projekat danas ovdje dobiti legalizaciju za koji vrlo, vrlo ima mnogo upitnosti. Želim da dvojica kandidata izađu da bi se ja mogao opredjeliti.
Zahvaljujem. Sljedeći je gospodin Avdić. Nakon toga gospodin Novaković. To su prijavljeni. Jel. 47
Dami i gospodo poslanici, poštovani gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, može se neko na prvi pogled pitati ili staviti vještačko pitanje pred sebe zašto ovi poslanici sa područja Federacije diskutuju o dominantnom političkom pitanju koje moje je dominantno u sferi odluke poslanika sa područja Republike Srpske. Ja mislim da je dobra atmosfera stvorena i ovaj ambijent treba stvarno iskoristiti za jačanje prije svega i razvoja demokratizacije u Bosni i Hercegovini i u tom kontekstu dobro je da je ovo zajednički problem i da se Bosna i Hercegovina osjeća odgovornom u ovom činu jednostavno najvećem iskušenju 2003. godine za ovaj parlament, a to je izbor jel tako člana Predsjedništva na upražnjeno mjesto člana Predsjedništva iz srpskog naroda.U tom kontekstu dobro je da jednostavno manje više svi damo svoje mišljenje. Moramo biti svjesni jedne činjenice. Ipak se ovdje kriju dijelom formalno pravne kontraverze sa aspekta Izbornog zakona koji je usvojen avgusta mjeseca 2001. godine, koji se naslanja istina na zakon koji je proglašen na privremenim osnovama od strane OHR-a, Visokog predstavnika, a taj zakon se naslanja na privremena izborna pravila, odnosno PIK komisije što znači da objektivno imamo dijelom pravni vakum koji nam ne dozvoljava u cjelosti da jednostavno izvršimo do kraja legalan izbor i verifikujemo novog člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Znači upozoravam na ovo. Znači ostaje formalno pravna i kontraverza. Ako bismo i to jednostavno da se saglasimo sa tim da je sve čisto i da jednostavno nema nikakvih pravnih jednostavno vakuma niti praznina, objektivno ostaje ljudi velika istina, a to je čovjek koji je izabran, kandidat koji je izabran na ovakav način nema legitimitet da vrši tu poziciju ili da vrši funkciju člana Predsjedništva Bosne i Hrecegovine. Nije važno iz kojeg je naroda. To ne može biti legitimitet stranke, to ne može biti legitimitet, jednostavno parlamentarne većine itd. itd. Legimitet se stiče jednostavno onim neposrednim tajnim glasanjem na izborima u Bosni i Hercegovini. Znači bilo bi dobro da razmislimo o ideji i predlogu da se ovaj izbor prolongira u narednih 10 dana, da kandidati ponude u pisanoj formi, ne u usmenoj, pisanoj formi svoje programe što to misle da rade kao članovi Predsjedništva. Do tada da izvršimo dodatne konsultacije. Pa za manja pitanja smo išli Venecijanskoj komisiji, OHR-u itd.itd. Znači nema argumentacije za ovakav hitan postupak imenovanja člana Predsjedništva. Mislim da 10 dana u povijesti ove države ništa ne znači, a kosekvence ovakvog izbora ćemo dugo vremena osjećati, mogućeg izbora možemo osjećati. Što znači plediram da jednostavno do kraja ozbiljno politički promislimo o činu jednostavno i da hitnost ne može biti dosatna argumentacija da se ove formalno pravne kontraverze otklone ili bar pojasne pred ovim parlamentom Bosne i Hercegovine. Znači plediram da kandidati i ako idemo na glasanje ponude u pisanoj formi svoje programe i što to misle raditi kao članovi Predsjedništva Bosne i Hercegoivne. Nikakva usmena izlaganja. Hvala vam. 48
Zahvaljujem. Gospodin Novaković, Miloš Jovanović. Replika, pa onda gospodin Novaković.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja želim da kažem gospodinu Avdiću da nije ovako govorio kada je biran gospodin Križanović, njegov partijski kolega iz bivše stranke. Prema tome nema smisla gospodine Avdiću da nam držite sada predavanja ovdje, a tako niste govorili kada su bili vaši predstavnici. Hvala.
Odgovor na repliku. Gospodin Avdić.
Nema razloga. Ja sam kolegi Jovanović da odgovorim vodio sjednicu Predstavničkog doma prilikom izbora dva nova člana Predsjedništva. Moje je mišljenje tada bilo, pa ti ljudi imaju okrnjen legitimitet i da neće u punom oboju i kapacitetu moći vršiti svoje funkcije i pozicije. A tada je bila druga situacija, zato što nije, nismo imali izbornog zakona kojeg smo proglasili avgusta mjeseca 2001. godine. Što znači da su članovi Predsjedništva izabrani objektivno po legalnom zakonu koji je proglašen na privremenoj osnovi od strane Visokog predstavnika. Morate to shvatiti. Znači izborni zakon smo proglasili, odnosno donjeli avgusta mjeseca 2001. godine i on važi tek od oktobarskih izbora 2002. godine. Ja vas. Molim.
nije izašao za govornicu
Za izborni zakon nismo imali. Znači nismo mogli po tom izbornom zakonu vršiti izbor novih članova Predsjedništva. Novi članovi Predsjedništva su mogli vršiti isključivo na zakonu koji je privremeno proglašen od strane Visokog predstavnika. Sasvim jasno.
Dobro. Hvala vam gospodine Avdiću. Nemojte voditi diskusiju Jovanović-Avdić s mjesta i sa govornice. Polahko ima red. Sve će doći na red. Gospodin Novaković. Neka se pripremi gospodin Andrić. 49
Uvažene kolege, ja ću zaista vrlo kratko reći samo nekoliko riječi. Očito je da se jedan dio ovog parlamenta na sve načine trudi da ovaj čin izbora člana Predsjedništva što više omalovaži. Ja moram reći da neki možda na to i imaju pravo, neki očito i nemaju. Isto tako ovdje sam saznao da rnije izabrani na ovaj način članovi Predsjedništva su imali okrnjen legitimitet, a da ovaj sada neće imati legitimitet. Znači neki malo okrnjen, neki ga nemaju uopšte. Opet u zavisnosti naravno od pozicije. Čuli smo ovdje velike riječi, nekoliko poslanika. Naravno koliko s ubjeđenjima, toliko iz nekih drugih razloga. Usuđujem se reći da su one isključivo u funkciji zaštite malih djela tih ljudi. Ja ne želim ovdje da ovaj čin na bilo koji način, dakle na bilo koji način niti preuveličavam niti omalovažavam, ali želim da bude u realnom kontekstu i da se jasno kaže da je on u skladu sa Zakonom. Jer jeste u skladu sa Zakonom. Da li je dobar Zakon ili nije dobar Zakon to je sasvim drugo pitanje. To je pitanje koje se može ovdje raspravljati u proceduri o izmjeni Zakona kada budemo mjenjali Izborni zakon. I ono nije sporno da ga tada raspravljamo. Ali nije u redu da omalovažavamo ... zbog toga što je po Zakonu, ama kako taj zakon bio loš. Ovdje su rečene i neke riječi koje, ponovo kažem ne dolikuju ovom činu. Ja ne želim da pokvarim, ali ne mogu da ne podsjetim gospodina Bešlagića na njegovu funkciju u periodu koji je naveo ovdje i u poslaničkom odgovoru na poslaničko pitanje koje imam a koje kaže da je u tuzlanskom kantonu podneseno 14.280 zahtjeva za povrat imenovine, što znači negdje oko hajde da kažemo 50 hiljada građana, jer je to zahtjeva dakle porodica, a da je vračeno do sada evidentirano 9.942 povratka Srba. Ali ne želim o tome da raspredam i zaista ne želim da kažem da neki ljudi imaju pravo ovdje da kažu sve što su danas rekli, ali da neki treba da razmisle prije nego što izađu i kažu to što su rekli. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Bešlagić. Odgovor na krivi navod, jel.
Pravi navod je da je Selim Bešlagić bio načelnik opštine i da u Tuzli kao Tuzla da sam vršio funkciju kada i gospodin Paravac nije bilo 50 hiljada građana srpske nacionalnosti u Tuzli govorim. Prema tome 50 hiljada ljudi u tuzlanskom kantonu možda, ali tada nije bila moja nadležnost. I druga stvar da samo gospodinu kažem da se ne radi ovdje o mom postavljenju, nego da se radi o postavljenju člana Predsjedništva iz srpskog naroda o kome ja sam se izrazio sa svojim ličnim stavom. Prema tome neka se niko ne ljudi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Andrić. Izvolite. 50
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, ja se nisam ni mislio javljati danas jer smatram da je prvenstveno pravo izaslanika iz reda srpskog naroda da biraju člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz kojih će predstavljati srpki narod kako je to definirano i Ustavom. Međutim, evo danas čujem ovdje nekoliko u nekoliko navrata iza govornice spominje se kako je bilo 2000. kako je to danas 2003. A čini mi se da su tu najglasniji oni koji su 2000. postavljali tadašnje članove Predsjedništva, a ja ću samo kazati kako su to radili. Za razliku od današnje situacije tada smo imali hrvatskog člana Predsjedništva koji je smijenjen. Nije dao ostavku. Danas imamo situaciju da je čovjek dao ostavku. Tada su ga birali oni koji su danas ovdje najbučniji. Izabrali su čovjeka koji nije imao više od 2% iz reda hrvatskog naroda. Danas ti isti pričaju o legitimitetu. Gdje je tu principijelnost? Dalje, izabran na nelegalan način, jer je potvrđen u Domu naroda koji je konstituiran od nelegalnog Doma naroda Federacije. Tada smo svi šutjeli i zatvarali oči pred gaženjem 95% izražene volje hrvatskog naroda. Izabrali smo izaslanika, odnosno člana Predsjednštva iz reda hrvatskog naroda. Ja danas želim poštivati volju legalno i legitimno izabranih predstavnika srpskog naroda i ja se nadam da danas se neće ponoviti 2000. godina. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Sead Avdić, krivi navod.
Ovdje se uporno dvije godine pokušava jednostavno promovirati teza da je u prošlom sazivu Predstavnički dom i Dom naroda nelegalno funkcionirao, radio pa i izabrao dvojicu članova Predsjedništva. Naime, treba samo istaći jednu činjenicu, ovdje nisu predstavnici naroda, ovdje su predstavnici građana i ovo je Predstavnički dom. Ovo je Predstavnički dom što znači u tom kontekstu ako se dogodila situacija kao u prošlom sazivu da jedna stranka koja objektivno jeste osvojila jednostavno 70, 80, 90% povjerenja hrvatskog naroda, da ne budu vlast i to je moguće u jednoj višenacionalnoj multinacionalnoj državi. Znači poistovjećivati sa jednostavno izbornim inžinjeringom ili nelegalnim radom jednog i drugog doma, mislim da nije stvarno suvisno niti je jednostavno zasnovano na objektivnoj jednostavnoj legistativi i onome što se dešavalo u protekle dvije godine. Hvala vam.
Molim vas samo malo. Samo malo. Molim vas, molim vas. Samo malo. Smirite se malo. Polahko. 51 Ako ovako nastavimo onda ćemo imati odgovore na odgovore, na odgovore, na ispravke krivih navoda. Mislim, ja vas molim dakle da malo primjerimo. Gospodin Raguž dakle reagira sada na navode gospodina Avdića. Nakon toga diskusiju ima gospodin Beriz Belkić. To su prijavljeni diskutanti. Gospodin Jahić i gospodin Živković.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo želim samo kratko reći, dakle točno je da je ovo predstavnički dom i da on reprezentira volju građana. A isto tako znamo da je Bosna i Hercegovina i njene institucije održavaju, pored te dimenzije reprezentiranja građana i volju naroda. I zato egzistira i Dom naroda koji potvrđuje dakle i izbor ne samo, izbor se ne odvija samo kroz Predstavnički dom. Dakle to su činjenice i fakt. I ne može se samo uzeti jedna dimenzija institucionalna, nego se mora u cjelovitosti posmatrati izborni proces i paralelno voditi računa o legalitetu, ali isto tako i o legitimitetu. To osigurava gospodine Avdiću Dom naroda i zato po Ustavu postoji i ne možete negirati činjenicu kako se u Domu naroda odvijala situacija prije dvije godine. To će ostati trajno zapisano u iskustvu i Parlamentarne skupštine i izbornog procesa u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Gospodin Belkić je odustao. Gospodin Jahić, vi ćete doći u ime Kluba nakon gospodina Živkovića. Samo malo.
nije izašao za govornicu
Gospodine Zoriću, prije svega ne trebate govoriti s mjesta. Dobićete mogućnost. Molim vas, saslušajte me, dakle dobićete riječ. Vi ste podigli ruku i izrazili želju da izađete za govornicu. Ja sam to shvatio željom da se prijavite za diskusiju. Da ste kazali, molim vas Zoriću, da ste kazali da je krivi navod, dobili ste mogućnost i imate mogućnost. Izvolite. Reagirajte na krivi navod. Vi ste sada na redu. To je nesporna stvar. Molim vas samo malo pažnje.
Ja neću tražiti pauzu, ja u ime Kluba HDZ demokršćani tražim stanku od 30 minuta. 52
Molim vas lijepo. Molim vas sjednite. Mi smo ovu diskusiju, sjedite malo. Šta je ovom svijetu? Branka jesam li ja dužan dati pauzu? Nastavljamo u 14 sati. Pauza po Poslovniku do 14 sati. /PAUZA ½ SATA/ Nastavljamo sa radom. Pauzu je tražio predsjednik Kluba HDZ-a gospodin Vinko Zorić. Ukoliko želi da se obrati Parlamentu nakon pauze to je uobičajeno. Izvolite gospodine Zoriću.
Ja sam zatražio pauzu ili stanku, rekao samo smjesta zašto je tražim. Nisam iza ove govornice. Nema razloga ovdje iznjeti bilo kakav stav, meni je se učinilo, a uvjerile su me moje kolege nekoliko njih iz SDA, nije predsjedavajući i drugi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Raguž da to nije napravljeno, međutim, meni se to tako učinilo. Ovo je već drugi put. Jedanput je bila replika, ovaj put je netočan navod. Ja se ispričavam ako sam pogrešno ovaj nastupio s mjesta, ako sam nešto izrekao a nisam trebao. Mislim da je bila potreba napraviti jednu ovakvu stanku da bi i mi to u Klubu raspravili da i ja sam uvjeren sada da nije bilo nikakve namjere. Ono što sam htio netočno ispraviti gospodina Avdića uglavnom je kazao moj kolega Martin Raguž i ja bi samo podsjetio gospodina Avdića da je u federanom domu naroda 14 ljudi delegiralo 5 zastupnika Doma naroda Bosne i Hercegovine iako je za gospodina Avdića 14 većina od 30, onda ja prihvaćam da su oni u proteklom mandatu radili ispravno. Hvala.
Dobro. Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Nastavljamo dalje sa radom. Ja imam prijavljena još dva diskutanta, gospodin Elmir Jahić i gospodin Milorad Živković.
Ja bih samo želio da se ja osvrnem na neke kritike koje su bile upućene na ovu proceduru, tačnije na Izborni zakon i neka loša rješenja. Ja se slažem da postoji niz loših rješenja i uglavnom podržavam sve ove kritike koje su upućene na Izborni zakon koji tretiraju ovu materiju. Međutim, čini mi se da, ubjeđen sam ustvari da mi prelazimo preko jedne suštinske odredbe koja je ugrađena u Ustav Bosne i Hercegovine i koja se kasnije nažalost prenjela na Izborni zakon Bosne i Hercegovine, a koja je opet u suprotnosti sa 53 Odlukom o konstitutivnosti i ravnopravnosti naroda na području cijele Bosne i Hercegovine. Naime, nažalost, po meni najveći problem je što se sa područja Federacije, ako ćemo je li o članovima Predsjedništva Bosne i Hercegovine mogu birati samo Bošnjak i Hrvat, a sa područja Republike Srpske samo Srbin. Dakle, u Republici Srpskoj Bošnjacima i Hrvatima je su ugrožena osnovna ljudska prava, dakle da budu biran na mjesto člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine, dok je takođe isti taj slučaj isti taj slučaj za građan srpske nacionalnosti na području Republike Srpske. Sličan princip je, sličan princip je i za izbor Doma naroda ovog parlamenta gdje su srpski Dom naroda biraju samo građani sa područja Republike Srpske. Znači ne mogu Srbi sa područja Federacije da budu u Domu naroda, a Bošnjaci i Hrvati ne mogu da budu sa područja Republike Srpske. Po meni to je suštinski problem Izbornog zakona, a ove neke sugestije koje smo se čuli i primjeri u svakom slučaju stoje i zato ću se dakle ja vratiti na početak svoje diskusije – ovaj izborni zakon, a pogotovo u ovom dijelu treba hitne promjene. Prije svega jel da bi uskladili sa Odlukom o konstitutivnosti i ravnopravnosti naroda na području Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Jahiću. Gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, nisam mislio da se javim za riječ s ozbirom da je predsjednik kluba u ime Kluba SNSD gospodin Špirić na svoj prepoznatljiv način rekao stavove SNSD-a, ali nekoliko govornika su rekli netačne navode. Pogotovo je gospodin Novaković rekao da on smatra da je ovo sada svečani čin kada mi ovdje proglašavamo, odnosno izglasavamo člana Predsjedništva ispred srpskog naroda, odnosno ispred Republike Srpske. Kao što nije bio svečani čin, nego tužni čin u Republici Srpskoj kada je gospodin Šarović skinut sa mjesta Predsjedništva, člana Predsjedništva. Isto tako nije bilo zastave na pola kopšlje u Republici Srpskoj. Tako smatram da i ovo nije svečani čin, jer da je svečani čin ja bi očekivao da ovdje ima šampanjac, da su ovdje predstavnici međunarodne zajednice, odnosno Visoki predstavnik, da su ovdje druga dva člana Predsjedništva, jer vjerovatno i njih zanima i interesuje ko će biti član Predsjedništva iz Republike Srpske. Ja smatram da je ovo samo jedna od tački dnevnog reda, vrlo važna tačka dnevnog reda. I o njoj dozvolićete mora da se rasprava provede. O njoj ne trebamo samo da dođemo ovdje i da glasamo. I smatam da nije dovoljno rečeno koje će pogubne biti posljedice po Republiku Srpsku izbora člana Predsjedništva ispred SDS-a. Kada je gospodin Šarović smjenjen nestao je i Vojni komitet. 54 Zašto sada OHR i međunarodna zajednica nije provela istu proceduru koju provodi za biranje bilo kakvog nižeg zvaničnika u opštini, kantonu itd. Da li se opet čeka da sada ovaj dom izglasa svog člana Predsjedništva i da se onda počne tražiti šta je taj član Predsjedništva uradio u zadnji period? Da li ćemo mi opet imati za tri mjeseca svečanu sjednicu? Da li ćemo mi opet u Republici Srpskoj imati manjak institucija? I zato smatram da SNSD kao što je i rekao žali što je kandidat PDP-a odustao. Smatramo da je to bilo bolje rješenje. Hvala.
Zahvaljujem. To bi bili svi koji su do sada prijavili. Ako se više niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Dame i gospodo poslanici prelazimo na izjašnjavanje u skladu sa odredbom člana 8.4 Izbornog zakona i odredbama Zakona o popunjavanju. Ja se izvinjavam, momenat samo jedan, dakle, ja sam dakle pitao da li ko više želi da govori?
nije izašao za govornicu
Moj poziv važi i kandidati su poslanici. Moj poziv važi za sve poslanike ovdje u Parlamentu i kada sam pitao ima li još neko da govori, naravno mislio sam na poslanike koji su i kandidati. I ukoliko vi želite gospodine Gligoriću da se obratite za govornicom imate riječ. Izvolite. Nema nikakvih problema što se toga tiče.
Gospodine predsjedavajući, zamjenici, dame i gospodo poslanici, članovi Savjeta ministara i ostali prisutni, drago mi je da je gospodin predsjedavajući omogućio da govorim, jer zaista cijenim da je došlo do jednog nesporazuma, misleći da je sasvim normalno i logično da kandidati imaju mogućnost da kažu nešto o svom programu, o načini kako bi oni radili u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine. Ja prije svega želim da kažem da inicijativa i kandidatura Socijalističke partije je imala za cilj da ponudi jednu alternativu ovom parlamentu u smislu izgradnje jednog civilnog društva gdje bi jedna građanska partija mogla da pomogne. To je bio razlog zašto sam i ja prihvatio isto tako tu kandidaturu sa željom da pokušamo u Predsjedništvu kao jednom važnom kolektivnom organu pokušati rješavati sva otvorena pitanja koja 55 objektivno mi u Bosni i Hercegovini imamo, a stalno zanemarujemo da su ona prisutna i na taj način ne ispunjavamo uslove za ulazat u evroatlanske integracije. Ja sam imao svoj način mišljenja u ovom programu kojeg sam mislio da znači prezentiram ovdje vama poslanicima u Predstavničkom domu sa željom da podjelim svama jedno razmišljanje koji je to novi politički put u smislu kako bi trebalo da radi Predsjedništvo, kakav ambijent bi trebalo da stvara u Bosni i Hercegovini i na koji način da riješi znači ta sporna pitanja, a da međunarodna zajednica sve to posmatra a da to praktično mi uzmemo u svoje ruke. Ja cijenim da nema potrebe da govorim o tom programu. Možda će to sačekati neko drugo vrijeme, možda me ne bi tu na neki način neki željeli ni da čuju i pravilno shvate. Ali sam želio progovoriti na način koji prije svega može pomoći Bosni i Hercegovini. Istovremeno sam želio hrabro progovoriti i o srpskoj politici. Upravo sam želio pomoći srpskoj politici da u ovom procesu tranzicije, reformi pokuša hrabro iskoračiti i povesti jednu novu politiku. Imao sam namjeru znači o tome nešto više govoriti, ali od toga odustajem sa ciljem da srpska politika izvuče pouke iz svoga dosadašnjeg rada koji je često bio znak promašene politike. Ali, cijeneći da je već dogovor postignut kao što reće profesor Špirić po noćnim klubovima i na neki drugi način, očito je da je ovdje dogovor postignut i ja zbog toga povlačim znači svoju kandidaturu jer ne bih želio da budem demokratski dekor nakon što sam čuo sve od vas poslanika koji ste govorili u djelu rasprave. Naravno ovo ne treba shvatiti kao čin u kome želim da kritikujem ni one koji su se dogovorili zbog svojih interesa. I o tim interesima ne bih govorio upravo iz razloga što sam ja danas kao znači prije par rečenica kada sam rekao kandidat, ustvari hendikepiran da progovorim o ovom mnogo više i šire. Tako da je to na neki način moja bila nesreća ili moja slabost što sam u poziciji bio kandidata, a nisam mogao da objektivno kažem ono, a vjerujte imao bi i te kako šta da kažem. Ostajem, znači da ovim biranim rječima ukažem na problem koji visi u Bosni i Hercegovini i žao mi je da vrijeme koje dolazi može se zaista pokazati ili obistiniti zle slutnje da neće baš krenuti u pravcu reformi. Zbog predloži opoziciji da prihvate možda moju sugestiju upravo da ne bi bilo demokratskog znači tog dekora a zloupotrebljenog u demokratske svrhe. Ne prisustvujemo praktično ovom činu, oni koji su se dogovorili jer već je rečeno da imaju legalitet u skladu sa zakonom, to cijenim i poštujem, ali legitimitet svakako nemaju. Hvala vam. Nemojte ovo smatrati kao riječi uvrede. Ja zaista ovu funkciju u smislu predlaganja nisma ni očekivao, jer sasvim je bilo očekivano da će osovina SDS PDP i SDA naći kvalitetno rješenje, stim da preuzmu odgovornost za vrijeme koje će doći, a ja vam kažem da ćemo se ponovo morati suočiti ponovo sa samim sobom, a to je nešto što je ovaj program koji sam želio ponuditi trebao prevazići. Hvala vam. 56
Zahvaljujem gospodine Gligoriću. Da li još neko želi da govori? Gospodin Jusufović.
Evo ja ću istinski biti kratak. Zašto se javljam još pred samo glasanje? Želim da kratko pojasnim što ipak se nalazim kao što sam rekao u situaciji koji treba da glasa. Znači da dà svoj glas za nekog od članova Predsjedništva. S ozbirom da su na početku bili tri kandidata, sada je ostao samo jedan kandidat. Ja kada sam tražio program, onda sam bar mislio u ovakvoj situaciji da je bilo neophodno da svi od kandidata, sada je ostao samo jedan kandidat, gospodin Paravac, bar kratko izađe i da u nekim odrednicama kaže kako vidi budući put Bosne i Hercegovine s ozbirom da će biti član, evo to je sada već gotovo i vidljivo najvišeg državnog organa. To je jedan od razloga. A drugi od razloga je što ja pripadam Stranci Bosne i Hercegovine, ovaj pripadam Stranci za Bosnu i Hercegovinu. Kandidat za člana Predsjedništva gospodin Paravac pripada SDS. Očito je da su dva programa vrlo različita pa gotovo i sukobljena između te dvije stranke. Iz tih razloga sam tražio, mada ja gospodina Paravca lično znam godinama, jer smo zajedno bili dva mandata u Parlamentu Republike Srpske, ali iz tih razloga sam smatrao da mi olakša glasanje da bar nekoliko rečenica kaže kako on vidi put Bosne i Hercegovine i kako će nastupati i zastupati u Predsjedništvu. Posebno iz razloga što je bilo i dosta primjedbi, pa i pitanja od nekih poslanika u vezi sa kontinuitetom rada gospodina Paravca o kojem ja ovdje apsolutno ne želim da govorim. Ja želim samo, želio sam da se osvrne kratko kako bi mi pomogao u odlučivanju. Na ovaj način smatram pošto to nije učinio da je on ignorisao mene kao poslanika koji treba da odlučujem, pa ću ja shodno tome i opredjeliti.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Ko dalje želi da govori? Da li neko želi da govori? Onda ja zaključujem konačno dakle raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Prije izjašnjavanja dakle shodno odredbi člana 8.4 Izbornog zakona Bosne i Hercegovine i shodno odredbi člana 4. Zakona o popunjavanju upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine ja ću sada pristupiti proceduri i to tako što će poslanici iz Republike Srpske ovdje odredba kaže – svaki član Predstavničkog doma izabran iz istog entiteta kao i član Predsjedništva čije je mjesto upražnjeno može dati samo jedan glas. 57 Dakle, ja ću sada dakle postaviti pitanje poslanicima iz Entiteta Republika Srpska, budući da su kandidati gospodin Kunić i Gligorić odustali od kandidature da je samo jedan kandidat gospodin Borislav Paravac, dakle ko je, postaviću dakle to pitanje ko je zato da gospodin Borislav Paravac bude imenovan od strane ovog doma za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine? Također konstatujem da trenutno na sjednici iz Entiteta Republika Srpska od 14 poslanika prisustvuje 9 poslanika, 5 poslanika je izašlo sa sjednice nakon što se predstavnik Kluba SNSD-a i gospodin Gligorić obratio za govornicom. I ja sada postavljam pitanje poslanicima iz Entiteta Republika Srpska ko je zato i ko daje dakle glas da gospodin Borislav Paravac bude imenovan za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda? Ko je za? Ide li dalje procedura? Tu staje, ovdje se staje, jel. Dobro. Dakle ovako. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine po proceduri koja je propisana članom 8.4 Izbornog zakona Bosne i Hercegovine i članom 4. Zakona o popunjavanju upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine tako što su glasali od 9 prisutnih poslanika iz Entiteta Republika Srpska 7 poslanika za gospodina Paravca imenovao gospodina Borislava Paravca za člana Predsjedništva države Bosne i Hercegovine i ova odluka će biti proslijeđena Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na potvrđivanje. Ja sam se, molim vas, ja sam se konsultovao dakle sa Službom, ovdje svaki poslanik daje glas “za” tako dakle piše ovdje. Ja imam dakle sa Stručnom službom konsultaciju i nisam slučajno ovo uradio. Dakle konstatujem da Predstavnički dom, konstatujem da je Predstavnički dom, molim vas malo pažnje. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine donio ovu odluku na način kako sam ja to objašnjavao i na taj način smo završili treću tačku dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda. Gospodin Novaković taži riječ. Izvolite.
Uvaženo, uvaženi predsjedavajući, kolege i poslanici ja bih zamolio za pauzu od 10 minuta koju bih iskoristio naravno da čestitam imenovanom članu Predsjedništva i ja i svi mi da mu čestitamo na imenovanju.
Dajem pauzu od 10 minuta. Nastavljamo tačno u 20 do 3. 58 /PAUZA 10 MINUTA/ Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je. Molim vas za malo pažnje, molim vas za malo pažnje. Četvrta tačka dnevnog reda je Ad. 4. Izvještaj o ispunjavanju postprijemnih obaveza Bosne i Hercegovine kao članice Vijeća Evrope Dame i gospodo poslanici, Kolegij Predstavničkog doma se odlučio da periodično ovu temu kao i temu koja se odnosi na ispunjenje obaveza Bosne i Hercegovine u procesu stabilizacije i pridruživanja EU stavlja na dnevni red Parlamenta, stavlja na dnevni red ovoga doma kako bismo u određenim periodima mogli da napravimo inventuru da konstatiramo šta je to što je Bosna i Hercegovina ispunila kao postprijemnu obavezu, a šta nije ispunila, ko je taj organ koji nije uradio svoj dio posla i ko je zato odgovoran. To je dakle namjera i cilj Kolegija kada je predložio ovu tačku dnevnog reda i naravno kada je inicirana i sjednica vezano za EU Plenarna sjednica koja će se održati sutra isključivo na tu temu. Vi ste ranije dobijali određene materijale koji se, koji su tretirali ispunjavanje naših obaveza nakon prijema Bosne i Hercegovine u Vijeće Evrope. Prilikom saziva ove sjednice uputili smo vam listu obaveza koje je Bosna i Hercegovina prihvatila na osnovu prijema. Bilo bi jako dobro da se sada predstavnik Vijeća ministara obrati ovom domu i da nam iznese kratku analizu onoga što je Bosna i Hercegovina imala kao postprijemnu obavezu, šta je ispunjeno, šta nije ispunjen. Jesu rokovi probijeni i šta nam je dalje činiti. Ova tema će biti kažem dežurnom temom u Predstavničkom domu, a i u Domu naroda ja vjerujem Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Riječ ima zamjenik ministra vanjskih poslova, ministar vanjskih poslova je odsutan danas, nalazi se van Bosne i Hercegovine, dakle zamjenik ministra vanjskih poslova gospođa Lidija Topić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dame i gospodo zahvaljujem se na pozivu da vas u ime Ministarstva vanjskih poslova danas izvjestim o ispunjavanju postprijemnih obveza Bosne i Hercegovine kao članice Vijeća Evrope. Prijemom Bosne i Hercegovine u Vijeće Evrope što se desilo skoro prije godinu dana, dakle u Strazburu 24. travnja 2002. godine Bosna i Hercegovina je temeljem mišljenja Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope prihvatila niz postprijemnih obveza koje trebaju biti ispunjene i precizno definiranim vremenskim rokovima. Obveze Bosne i 59 Hercegovine su specificirane i pismo o prihvatanju postprijemnih obveza koje je upućeno Vijeću Evrope. Ispunjavanje postprijemnih obveza nadgleda i prati monitoring tim država za demokratsku stabilnost Vijeća Evrope. Uobičajeno je da moritoring tim svaka tri mjeseca analizira ispunjavanje postprijemnih obveza te svim generalnim direktorima Vijeća Europe dostavlja izvješća o ispunjavanja obveza kao i o tijeku programa suradnje. Do danas ovaj monitoring tim Vijeća Evrope dva puta je posjetio Bosnu i Hercegovinu. Nakon prve posjete dobili smo prvo kvartalno izvješće o implementiranju postprijemnog programa suradnje. Ovo izvješće navodi da je Bosna i Hercegovina u prvom kvartalnom periodu učinila dosta, da je Bosna i Hercegovina napravila znatan progres u pogledu ispunjavanja postprijemnih obveza, da je na svim razinama nastavljeno njihovo sprovođenje sukladno standardima Vijeća Europe i da u Bosni i Hercegovini postoji snažna želja za ispunjavanjem obveza koje je pred nju stavilo Vijeće Europe kao punopravnu članicu. U izvješću su istaknuti prioriteti kao što su jačanje vladavine zakona, jačanje mehanizama za zaštitu ljudskih prava, reforma pravosuđa, povratak izbjeglica i raseljenih osoba, borba protiv organizizranog kriminala, korupcije i terorizma. Druga je posjeta monitoring tima Bosni i Hercegovini uslijedila u periodu od 3. do 8. veljače 2003. I ovom prigodom održan je niz sastanaka sa predstavnicima relevantnih institucija Bosne i Hercegovine. Delegacija je u svom izvješću, čije dostavljanje se očekuje ovih dana izrazila zadovoljstvo organiziranjem općih izbora i započetim reformama. Istaknuto je zadovoljstvo napretkom u reformi pravosuđa kao što su formiranje Suda Bosne i Hercegovine, aktivnosti koje vode ka spajanju Doma za ljudska prava sa Ustavnom sudom, stupanje na snagu legistative iz kaznene oblasti, kao i stopom povratka imovine, izbjeglica i raseljenih osoba, te proces reforme obrazovanja. Dakle svojim pismom Bosna i Hercegovina je prihvatila popis sa 71 obvezom.Do sada je 15 u potpunosti ispunjeno. Tih 15 su dakle, - ratificirana je Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava, - ratificirani su protokoli ove konvencije broj 1., 4., 6., 7. i 11., - Ženevska konvencija o statustu izbjeglica i protokol o statustu izbjeglica i preuzeta sukcesijom, - Evropska konvencija protiv torture i nehumanog ili degradirajućeg postupanja i kažnjavanja i njenih protokoli, - Evropska povelja o lakalnoj samoupravi, - Zakon o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine i entiteti,, - Zakon o kaznenom postupku, - Zakon o državnoj službi, - uspotavljena je Agencija za državnu službu, - Zakon o Obdusmenima Bosne i Hercegovine, - Zakon o unutarnjim poslovima oba entiteta, 60 - Konvencija UNESK-ua o kvalifikacijama stečenim visokim obrazovanjem regije Evrope, - usvojeni su zakoni koje je nametao, nemtnuo Visoki predstavnik, Zakon o osnovama Radio televizije Javnog servisa Bosne i Hercegovine i - Zakon o zaštiti nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine. Dakle ovo je popis obveza koje su u potpunosti ispunjene. Druga grupa su obveze od kojih se od Bosne i Hercegovine očekuje da ih kontinuirano ispunjava, a to su - implementiranje Dejtonskog sporazuma, - suradnja sa Međunarodnim sudom u Hagu, - uspostavljanje neovisnog sudstva, - suradnja sa Venecijanskom komisijom, - reforma obrazovanja, - stvaranje uvjeta za održiv povratak, povratak izbjeglica i raseljenih osoba, - neprestalno provjeravanje usuglašenosti zakonodavstva u odnosu na Europsku konvenciju o ljudskim pravima, - implementiranje amandmana na Ustav BiH, - poštivanje odluka Doma za ljudska prava, - suzbijanje korupcije i kriminala, - rekonstruiranje vojnih snaga, - jačanje suradnje između armija, - jačanje slobode medija, - suradnja sa institucijama aktivnim na polju ljudskih prava i potpuno implementiranje imovinskih zakona. I treća skupina naših obveza to su upravo one koje još uvijek nisu ispunjene. Prvo ću naglasiti dvije imamo samo dvije obveze koje nismo ispunili, a za koje smo imali rok prvu godinu od našeg prijema. Dakle rok za sljedeće dvije obveze je 24.4. ove godine, a prva od te dvije obaveze je danas točka 18. na dnevnom redu, tako da čak možemo očekivati da ćemo sa završetkom današnje sjednice imati samo jednu neispunjenu obvezu. Dakle prva od dvije je – Protokoli 12. i 13. Evropske konvencije o ljudskim pravima za koju se dakle nadamo da će biti proslijeđena na daljnju proceduru danas. A druga obveza je Opći sporazum o imunitetima i privilegijama i njihovi protokoli. Vijeće ministara je takođe prihvatilo i ovaj sporazum, Nacrt sporazuma i mi smo uputili Nacrt ovog sporazuma u Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine bi trebalo ovih dana odrediti potpisnika ovog sporazuma. Očekujemo da će to biti veleposlanik Bosne i Hercegovine u Strazburu gospodin Igor Gaun, tako da bi, mi zaista očekujemo da ćemo dakle u roku od godinu dana ispuniti sve obveze koje smo imali u prvoj godini. 61 Dalje. Četiri obveze istićemo kao prioritetne. To su: - Amandmani na Izborni zakon koji su dakle u parlamentarnoj proceduri i 3 zakona za koje je rok dvije godine nakon našeg ulaska u Vijeće Europe, ali i dalje ih smatramo prioritetnim, a to su - Zakon o kretanju i boravku stranaca i azilu, - Zakon o priznavanju javnih isprava i - Zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju. Dalje imamo još 15 obveza koje su takođe u proceduri. Ja ću pročitati koje su to obveze i koja su ministarstva ili institucije zadužene za njih. To su - Europska konvencija o suzbijanju terorizma, Ministarstvo civilnih poslova, - Europska konvencija o krivičnim djelima vezanim za informatiku, opet civilni poslovi, - Konvecija o Vijeću Europe o ekstradiciji, civilni poslovi, - Socijalna povelja Vijeća Europe, Ministarstvo za ljudska prava, - Europska povelja o manjinskim i regionalnim jezicima, Ministarstvo za ljudska prava, - Europska konvencija o procesu o krivičnim stvarima, civilni poslovi, - Europska konvencija o kompenzaciji i žrtvama krivičnih djela i nasilja, civilni poslovi, - Europska konvencija o prekograničnoj suradnji i njeni protokoli, civilni poslovi, - Konvencija Vijeća Europe o uzajamnoj pomoći u krivičnim predmetima, takođe civilni poslovi, - Konvencija Vijeća Europe o pranju, istrazi, pljenidbi i konfiksaciji sredstava stečenih kriminalnim radnjama, Ministarstvo civilnih poslova, - Konvencijja Vijeća Europe o prosljeđivanju osuđenih osoba, Ministarstvo civilnih poslova, - Konvencija Vijeća Europe o priznavanju diploma stečenih visokim obrazovanjem, Ministarstvo vanjskih poslova. Mi smo prihvatili ovu konvenciju na Vijeću ministara i takođe uputili Predsjedništvu na daljnju proceduru. - Zakon o prigovoru savjesti i alternativnom suđenju vojnog roka, opet Ministarstvo civilnih poslova i - sjedinjavanje Ustavnog suda i Doma za ljudska prava, Ministarstvo pravosuđa. Ministarstvo vanjskih poslova će i dalje pratiti i mjesečno izvještavati Odbor za vanjsku politiku Parlamenta Bosne i Hercegovine o ispunjavanju obveza i ovo je dakle bio inventar naših obveza prema Vijeću Europe. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Topić na ovom kratkom, a jasnom izvještaju stanja ispunjenosti naših postprijemnih obaveza. 62 Otvaram raspravu povodom ovog izvještaja i na ovu temu uopće. Ko želi da govori? Gospodin Selim Bešlagić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, dozvolite mi da kažem da sam isčitao ovaj materijal o ovim obvezama i evo kao što smo ovdje vidjeli skoro sve obveze se dotiču ministarstava, vrlo malo se dotiču entiteta i entitetskih ja bih rekao institucija. A ono što sam kao član ovog parlamenta i član određenih komisija primjetio radi se o tome da se vrlo često, vrlo često susrećemo sa nečim što usporava naš rad i u tom smislu htio bih samo da dam jedan predlog ove komisije, odnosno predlog Skupštini, a to je da zbog postizanja efikasnosti ovoga tijela, a radi se upravo na usvajanju svih ovih zakona i obveza. Često se dolazi do toga da se stavlja u ja bih rekao u suprotnost osnovni zakon o ljudskim pravima, a to je znači i tamo gdje su i rad i socijalna politika i zdravstvo i školstvo, znači ujednačavanje kriterija za čitavu Bosnu i hercegovinu sa stavom da su određeni entiteti zaduženi sa pojedine te oblasti. Znači kada dođemo u taj dio onda obično počnemo raspravu voditi na taj način da je to zadatak entiteta, a ne države. Samim tim osporavama i brzinu i efikasnost rada određenih ministarstava. Ne osporavajući da po Dejtonskom sporazumu imaju oblasti koje pripadaju entitetskim znači vladama, ipak Dejtonski sporazum u članu 3. tačka 5. decidno kaže da određene ovlasti se mogu prenjeti sa entiteta prema državnim institucijama i predlažem da u tom smislu Ministarsko vijeće sa vladama entiteta, a to mislim i gospodin Gligorić već više puta ponavljao sjednu i dogovore se koji bi ti nivoi ja bih rekao ... potrebni da se prenesu na nivo državnog, na državni nivo i samim tim skrati se procedura rasprava na komisijama i je li to entietski ili je to državni novi. Samim tim mi bismo postigli to da znači ukoliko se dogovori, ukoliko ovdje na ovom parlamentu se kaže da se vlade i entitetske vlade dogovorile o tome koje su to nadležnosti koje se prenose na državni nivo. Efikasnost rada kroz donošenje zakona, kroz donošenje određenih propisa bili daleko veći i samim tim ovaj parlament kroz svoje svoje komisije bi mogao vrlo i značajno brže donositi sve ove odluke. To govorim iz jednog prostog razloga što se pred nama nalazi jako dosta zakona koje moramo usvojiti ukoliko želimo da se pridružimo i po uslovima Vijeću Evrope i po uslovima partnerstva za mir, kao i na kraju krajeva, naša želja je da uđemo u Vijeće Evrope i samim tim mislim da bi to bio jedan doprinos da mi poslanici se stalno ne susrećemo s tim da li je to entitetsko ili je to državni nivo, a samim tim bismo postigli ja bih rekao i prevazišli jedan latentan sukob ja bih rekao poslanika iz Republike Srpske, iz Federacije. Je li da li je to u interesu, ne u interesu naroda. Mislim ovo je samo predlog uz ovaj materijal koji mi se čini da samo uozbiljava da moramo što brže i efikasnije raditi svoj posao. Hvala vam. 63
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodi Đedović Ibrahim. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, ja ću samo nekoliko rečenica. Više su tehničke, ali mislim da govore dosta o našem organizacionom funkcionisanju. U pripremljenom materijalu naime ima dosta nejasnoća vezano oko preuzetih obaveza, ima datuma koji su potpuno prevaziđeni. Ima kao nosilac poslova recimo Ministarstvo za evropske integracije BiH to treba da uradi, ono ne postoji i sada redom da ne nabrajam. Znači materijal nije prilagođen našem trenutnom stanju čak ni sastavu Vijeća ministara. Zbog toga bih ja molio da se na dvije stvari obrati pažnja. Znači da se nama materijali dostavljaju u potpuno ažurnim, potpuno ažurni, drugo da odgovaraju trenutnoj našoj organizacijskoj strukturi i treće sa što više rokova i prepreka koje su eventualno u našem domenu da ih mi otklanjamo našim glasanjem da bi ubrzali te procese. Evo ja sam imao ukratko toliko.
Zahvaljujem gospodinu Đedoviću. Ko dalje želi da govori? Izvolite. Ivo, Miro Jović. Izvolite, pa gospodin Ćeman.
Hvala gospodine predsjedatelju. Pred nama je jedna stranica zaključaka sa 7. sjednice Komisije za vanjske poslove. U završnom razmatranju kaže se da bi trebalo do 24.4. Bosna i Hercegovina usvojiti i implementirati sljedeće zakone. I stav 3. tamo između ovih zakona stoji Zakon o školama. U nekim materijalima stoji za razinu Bosne i Hercegovine i nema ništa dalje, a u ovom materijalu koji smo mi dobili stoji – Zakon o školama pa u zagradi Bosne i Hercegovine i malim slovom entitetima. Ja želim kazati da ovako ne može stajati. Trebamo poštivati ustavnu odrednicu i poštivati barem mi ovdje Ustav. Onda bi trebalo stajati, ako već se nabraja prema čemu će se odnositi ti zakoni, poštujući ustavna rješenja, Zakon o školama Bosne i Hercegovine, Entitet velikim slovom, jer se odnosi na jedan entitet, jer je školstvo na razini Republike Srpske i dodati županije, jer je to u Federaciji tako riješeno. Znači ako već nabrajamo, onda da to stoji Zakon o školama Bosne i Hercegovine, Entitet velikim slovom i županijama, a ako ne onda je dovoljno možda Zakon o školama u Bosni i Hercegovini. Hvala. 64
Zahvaljujem. Sljedeći se javio za riječ gospodin Ćeman, a nakon toga gospodin Muratović.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege vjerovatno je očekivati nešto širu i sadržajniju raspravu po ovom vrlo važnom pitanju koje se tiče Bosne i Hercegovine kako danas, kada govorimo o onome što je obaveza u vremenu nakon prijema u Vijeće Evrope, tako i sutra kada ćemo govoriti o jednoj drugoj snažnoj evropskoj da kažem organizaciji kojoj također Bosna i Hercegovina teži i nadamo se da ćemo što prije ispuniti uvjete, ne samo evo za Vijeće Evrope, nego i za Evropsku Uniju. Ja sam ustvari izašao da kažem dvije tri opaske. Pored ovoga što smo već čuli što je stvar tehničkog karaktera jasno je da mi od ovoga što je predviđeno kao naša obaveza imamo još mnogo toga učiniti. Jasno je također da ovaj dom, odnosno državni organi u Bosni i Hercegovini na tom planu imaju podosta i svoga posla. Naravno nešto se tiče i entitetskih organa i u skladu sa onim što su ovlaštenja nadležnih organa trebaće učiniti svako u svojoj nadležnosti ono što treba. Jer politički svi smo apsolutno na stajalištu i prije prijema u Vijeće Evrope bili da se taj čin izvrši da Bosna i Hercegovina uđe u porodicu država koje participraju u Vijeću Evrope. Sadržajno je dakle ovaj prijedlog. Ja sam obratio pažnju na dvije stvari. Jedna je da najkansije u roku od tri godine treba usvojiti evropsku Konvenciju o krivičnim djelima vezanim za informatiku. Pa mi je naumpalo da sulfajući po interntetu u nekim susjednim državama i drugima recimo su već donjeli zakone o elektronskom poslovanju, mislim da bi se tako moglo nazvati. Različito se ti zakoni zovu. Dakle o poslovanju uopće, a pogotovo naravno ima potrebe donositi zakone. Evo se i obavezujemo, odnosno prihvatitati konvencije koje treba da spriječe eventualno krivična djela u oblasti informatike pa evo i u poslovanju koje se vrši preko medija kao što su informatički mediji itd. itd. Ja sam htio ukazati naime na jednu stvar, naravno neko će kazati da je i to stvar nadležnosti između države i entiteta. Nisam vidio da to stoji u ovim obavezama i znam da moguće se može i postaviti pitanje da li ili ne treba, ali Bosna i Hercegovina nema zakon o obligacionim odnosima. Nema jedinstven zakon o obligacionim odnosima ili kako to studenti prava i pravnici kratko kažu obligacije. Molim vas lijepo. Od nas se traži s pravom kada govorimo o integrisanju u Vijeće Evrope i kada govorimo o integraciji u EU kojoj težimo da trebamo usklađivati svoju regulativu sa dakle ovim institucijama i ovim asocijacijama, a koliko ja znam u ovom trenutku i u stručnim, a ne samo političkim krugovima se razmišlja da zakon o obligacijama treba donositi na nivou entiteta. Ja nisam mogao odoliti da ovo ne kažem na ovom mjestu ovim povodom zato što se ustvari radi o jednoj sasvim ako hoćete i stručnoj i političkoj i ne znam kakvoj drugoj nakaradnoj logici po kojoj evo mi danas treba da i pravimo inventuru i inventuru onoga što trebamo uskladiti sa Vijećem Evrope, odnosno EU, a mi ovdje pothranjujemo procese 65 koji tako važnu oblast kao što je recimo oblast obligacionih odnosa treba da možda čak i različito regulišemo u okviru entiteta. Možda će neko reći, ja time završavam da ovo nije vezano za ovu temu. Ja duboko mislim da jeste i želim dakle da se u okviru ovoga, a naravno podržavam sve ove aktivnosti da što prije svaki od ovih organa urade svoj dio posla pa i ova parlamentarna skupština, dakle da se u ovom kontekstu i o ovom pitanju u nastavku razmisli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Muratović. Neka se pripremi gospodin Raguž.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici, ja želim one koji to ne znaju da upoznam da postoje tri monitoring grupe koje prate ispunjavanje naših postprijemnih obaveza i koje podnose onima kojih su ih imenovali izvještaje. Mi, naša delegacija koji nas zastupamo u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope do sada smo kontaktirali sa dvije monitoring grupe. To je monitoring grupa Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope i monitoring grupa Vijeća ministara Vijeća Evrope. Ja sam i drugi članovi naše delegacije izvukli određene zaključke iz dosadašnjih kontakata sa njima koje bih ja želio ovdje vrlo kratko da vam iznesem. Prvo postoji znatan broj obaveza koje mi možemo vrlo jednostavno i vrlo brzo izvršiti bez obzira na rok koji je definiran u ovom planu. Ja mislim da je u pitanju samo naša organizacija da bismo to u jednom rekordnom vremenu izvršili i da možemo kada dođe svaka od tih monitoring grupa da im to iznesemo i da se riješimo tih obaveza, odnosno dijela tih obaveza. Pošto u evropskim tim institucjama postoje tri monitoring komisije, ja smatram da i mi trebamo imati makar jednu. Dakle ja predlažem prvo da mi formiramo parlamentarnu grupu koja će pratiti izvršenje ovih naših obaveza i rukovodioca te grupe. I isto tako predlažem da se Parlamentu vrlo jasno dostave i od Vijeća ministara i od obadvije entitetske vlade grupe, odnosno ljudi koji su tamo odgovorni za to. Ja sam i moje kolege u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope naučili jednu stvar koju želim da vam ovdje prenesem iz rada tog parlamenta. Za svaki predmet koji će se razmatrati u Parlamentu imenuje se u Parlamentarnoj skupštini izvjestitelj, odnosno reporter i on vodi računa i okuplja grupe i prati ono što stručnjaci trebaju uraditi itd. sve dok se taj zadatak ne završi i on pred Skupštinom je izvjestitelj kada se to stavi na dnevni red. On je naravno izvjestitelj i na klubovima zastupnika, stranačkim klubovima itd. ili neko iz njegovog tima. 66 Dakle ja predlažem prvo da mi imamo svog izvjestitelja koji će stalno to pratiti i isto tako da u izvršnoj vlasti imamo tri čovjeka za koje svi znamo imenom i prezimenom ko vodi tamo te skupine koje prate i ubrzavaju, koje guraju provođenje ovih naših obaveza. Drugo. Ja predlažem da mi odavde jednim zaključkom obavežemo izvršnu vlast da prije dolaska svake monitoring grupe ima pripremljen pisani materijal za svaku našu obavezu. To može biti tri rečenice. Urađeno to, radi se ovo, ne radi se ovo. Problemi su ovi, dokle smo došli itd. To je vrlo važno jer bi to moglo poslužiti kao tekst tom izvjestitelju u organu u Vijeću Evrope koji je njega postavio, jer će sigurno, mi očekujemo u prvom kvartalu iduće godine izvjestitelj podnjeti izvještaj kako mi izvršavamo svoje obaveze. Ovdje nije važno samo izvršili, nismo izvršili. Izvršili u roku. Jer on ne dolazi da samo to gleda. On gleda dokle smo mi stigli sa svakom aktivnošću i on tamo opisuje tačno dokle smo stigli i sa onim aktivnostima koje, za koje je rok april iduće godine. Dakle mi treba da budemo u tome aktivni. Treće. Od jednog od ovih izvjestitelja smo mi čuli ovakvu rečenicu – Vi ste u Vijeće Evrope ušli sa mnogo neispunjenih uvjeta. Ja kao reporter smatrao sam da vas treba i tako sam to tumačio bolje da ste sa neispunjenim obavezama unutra, pa da to svi pritisnemo da izvršite, nego da niste unutra pa da čekamo kada ćete završiti. Ali ja vam kažem da ćemo sada biti vrlo striktni i da ćemo vrlo, vrlo tačno da tako kažem, korektno izvještavati Skupštinu dokle ste vi stigli. Ja mislim da je to vrlo važno što nam je to saopćio i mi to tako moramo i shvatiti. I četvrto. Nama je skrenuta pažnja od ovih izvjestitelja da mi moramo biti aktivniji u Vijeću Evrope. Mi tamo nismo aktivni. Mi samo imamo ovu delegaciju koja za sada odlazi na sjednice i to samo pet izabranih imenovanih članova. Ja predlažem ovoj parlamentarnoj skupštini da danas donese zaključak da se mi uključimo jače, odnosno onoliko koliko se i druge zemlje uključuju u rad organa, prije svega komisija, odnosno komiteta Parlamentarne skupštine i ja želim da o tom zaključku Kolegij Skupštine ima razumjevanja. A ja kao vođa naše delegacije bih na vaš zaključak želio da se uključe i svi zamjenici i da odlaze na sastanke komiteta, odnosno komisija kojima oni pripadaju. Samo tako ćemo mi pokazati da mi izvršavamo svoje obaveze. Nije naša obaveza samo da smo član i da izvršavamo postprijemne obaveze itd., nego da sudjelujemo u radu Parlamentarne skupštine i njenih svih organa, kao što sve druge zemlje sudjeluju. Dakle da budemo tamo aktivni da reprezentujemo našu zemlju, mada mi ne reprezentujemo tamo zemlju, mi smo zastupnici, neovisni, ali to se uvijek podrazumjeva i svako zatupa interese i mišljenja svojih parlamenata tamo. Dakle ja predlažem da jedan od zaključaka bude da se mi obavezujemo, izabrani članovi i zamjenici da sudjelujemo aktivno u komisijama u koje smo tamo se prijavili, odnosno da sudjelujemo u svim organima Vijeća Evrope. Hvala lijepo. Izvinite. Dva zakona na kojima posebno u svim razgovorima se tamo insistira su Zakon o izborima i Zakon o obrazovanju. Ja vas molim da se odavde pošalje vrlo jasna 67 poruka onima od kojih je to ovisno ministarstvima i onim koji kreiraju te zakone i koji ih trebaju staviti u proceduru da što je moguće prije tu obavezu završimo. To se tamo svugdje ponavlja. Očekuje se da mi do ljeta donesemo ta dva zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Muratoviću. Gospodin Raguž Martin. Nakon toga gospodin Belkić Beriz.
Zahvaljujemg gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, članovi VIjeća ja ću nekoliko stvari reći u ime Komisije za vanjskej poslove ovoga doma koja je inicirala prvo javnu raspravu zajedno sa Ministarstvom vanjskih poslova prije 20-ak dana na ovu temu i kao rezultat te rasprave u pripremi ove sjednice vi ste u pisanoj formi dobili jedan prijedlog zaključaka ove komisije kao mogući ishod ove današnje rasprave u smislu da to budu zaključci ovog doma. Prije toga bih rekao dakle da podržavam ovo uvodno izlaganje koje je ovdje u ime Ministarstva vanjskih poslova dala zamjenica ministra gospođa Topić, zatim ovo što je gospodin Muratović kao šef izaslanstva, odnosno naših zastupnika u Parlamentaranoj skupštini VIjeća Evrope i ovo što je gospodin Đedović također smatram da je to jedan paket konstruktivnih prijedloga i zaključaka koji mogu uz ove zaključke koje je ponudila Komisija rezultirati zaista jednim kvalitetnim pristupom ovog doma o ovom pitanju kojeg se mi trebamo evo kao što smo čuli od predsjedavajućeg, kao što smo se odlučili baviti kontinuirano po mom mišljenju najmanje jedanput mjesečno. Ali ja bih htio nešto dodatno reći. Nisu bila, samo bih htio reći, nisu bila do sada dva izvješća. Tri izvješća su bila i moram reći da svako od tih izvješća nosi u osnovi jednu pozitivnu crtu. Dakle nema generalno negativnog pristupa u smislu ocjene što je u Bosni i Hercegovini učinjeno od kada je primljeno u Vijeće Evrope. Dakle govorim o jednom generalnom sudu. Druge su prosudbe i ocjene koje se odnose na mogućnost institucija Bosne i Hercegovine da pravovremeno i kvalitetno ispunjavaju te obveze. I to je jedno ozbiljno pitanje za nas i od ove skupštine od ovog parlamenta i od svih institucija očekivaće se, kao što to piše u zadnjem izvješću koje još nije ja bih rekao formalno, ali vrlo vjerovatno ćemo ga brzo imati ovdje svi u prigodi vidjeti da u ove četiri godine pokažemo da smo sposobni u rokovima donositi zakone za koje smo preuzeli obvezu. I ne samo zakone, nego adaptirati konvencije i primjenjivati u praksi sukladno dakle tom jednom postprijemnom kompletu kojeg smo usvojili. I ja mislim da je to temeljna zadaća ovog parlamenta. U ovom posljednjem izvješću, pogotovo se analizira uloga Visokog predstavnika u tom zakonodavnom smislu. Njegov nastup na političkom komitetu u Strazburu koji je imao nedavno i gdje je on javno rekao pred tim najznačajnijim komitetom da svoje bonske ovlasti želi reducirati i 68 maksimalno stvar prenositi na institucije. I mi tu moramo pokazati da smo sposobni takav politički pristup prihvatiti. Ako nismo naravno da onda možemo očekivati da će se odluke i zakoni u ovim rokovima proglašavati od strane Visokog predstavnika, a koliko će to onda biti, dovoditi u pitanje kredibilitet ovog parlamenta instituta, nije uopće potrebno govoriti. Ja bih ovu obvezu dakle da samostalno u rokovima koji su zadati donosimo, izvršavamo ove obveze potencirao kao prvu. Drugu stvar koju sam dužan reći u ime Komisije, a mi ćemo tu raspravu imati sutra, to znači prosudba u kojem je stupnju ispunjavanju obveza Bosna i Hercegovina kada je u pitanju proces stabilizacije i pridruživanja EU. Jasno je da su formalno to dvije odvojene stvari Vijeće Evrope i Evropska Unija, ali isto tako jasno je u svim tim izvješćima da je ovo za nas, da su ovo za nas ulazna vrata postprijemne obaveze i da ukoliko budemo ovo kvalitetno apsolvirali imamo realne šanse da taj proces stabilizacije i pridruživanja pređemo kvalitetno. I dajte da svi skupa učinimo napor da pokažemo da smo sposobni dakle na tom putu pokazati i odgovornost i preuzimanje te odgovornosti. Ono što također mislim reći da taj proces stabilizacije i pridruživanja koji će se naslanjati na ovaj dio u mnogome će otvarati puteve finansijskim i drugim mogućnostima koje će biti na raspolaganju u Bosni i Hercegovini u tom postprijemnom putu i putu kroz to čistilište, odnosno kroz taj proces stabilizacije i pridruživanja. On podrazumjeva vi znate koliko zakona, koliko usklađivanja, legislative i niz drugih stvari koje evo danas vjerujem formiranjem Komisije za evropske integracije tek započinjemo. Također mislim da ovdje danas trebamo jasno reći Komisija je ovdje fokusirala rokove, znači imamo 24.4. ove godine godinu dana na raspolaganju smo imali da realiziramo izmjenu Izbornog zakona Bosne i Hercegovine i ja predlažem danas, ja ne znam šta je u Vijeću ministara po ovom pitanju rađeno, Izbornoj komisiji, ali u svakom slučaju nama treba jedan cjelovit uvid u nužne promjene u izbornom zakonodavstvu i mislim da bi to trebao biti jeda nod zaključaka da ovaj parlament vrlo brzo u ovom roku dobije jedan mogući prijedlog od strane Vijeća ministara kako bi mogao kvalitetno raspravljati, jer evo vidimo da ima i pojedinačnih inicijativa od strane zastupnika. Jednu smo danas imali, jednu smo imali od gospodina Moranjkića vezano za popunu izaslanika u Domu naroda u Federaciji. Ima još niz drugih pitanja koje objektivno treba u jednoj cjelini kao Parlament raspraviti i pokazati da možemo donjeti kao što smo donjeli Izborni zakon i izmjenu izbornog zakonodavstva koje će nas svrstavati u krug tih evropskih zemalja. Dakle vrlo važna stvar. Druga stvar, evo danas sa davanjem suglasnosti na ove konvencije, protokole konvencije o ljudskim pravima završavamo ovaj jednogodišnji dio obveza, ali isto tako ovdje smo evidentirali sve druge konvencije i obveze i zakone koje u roku od dvije godine, odnosno imamo još godinu dana rok za njih trebamo usvojiti. I ono što mislim da bi danas trebalo jasno reći jeste pismo o prihvatanju postprijemnih obveza navedeno je da će Ministarstvo vanjskih poslova u ime institucija Bosne i Hercegovine pratiti i izvještavati o tome kako se i kojom dinamikom realiziraju 69 ove obveze. Ja moram reći da tu ima prostora za kvalitetnije djelovanje ministarstva. Mislim da pravovremenije izvješćuje i VIjeće ministara i javnost i ovaj parlament. I ono što bih na kraju rekao mislim dakle da na ovom putu koji nas očekuje treba vladati jedna znatno veća koordinacija između zakonodavne i izvršne i sudbene vlasti, jer u ovom zadnjem izvješću fokus se stavlja na reformu pravosuđa od objedinjavanja Doma za ljudska prava i Ustavnog suda, institucija Ombudcmena i niz drugih, njihovog neovisnog i samostalnog, neovisnog financiranja i stabilnog financiranja. Dakle da u tom jednom značajnom putu imamo jednu kvalitetnu i jasnu koordinaciju u kojoj će se moći vidjeti kako koja instanca, institucija izvršava svoje obveze. I mislim da, drago mi je da će sutra, ako nije već danas televizija prenosila ovaj dio rasprave domova, javnost biti uključena i imati mogućnost izravnog uvida u raspravu po ovim važnim pitanjima. Želim naglasiti značaj uloge medija, jer bez jedne puno kvalitetnije uloge medija u stvaranju jedne kritične, kritičnog javnog mjenja koji ovo sve može podržati, mislim da će ovaj proces biti teže voditi. Zato mislim da je na nama da se potrudimo da i mediji u ovom procesu daju svoj doprinos, naravno na načelima neovisnosti i funkcioniranja. Ono što mogu još reći, koristim ovu prigodu da u ime Kluba zastupnika HDZ da ne trošim vrijeme drugim izlaskom, jasno iskažem dakle obvezu i predanost izvršavanju ovih uvjeta i značaju ovog pitanja. I ono će biti svakako u ime naše stranke, odnosno koalicije HDZ demokrščani fokusirano na način da naša koalicija da doprinos da se u ovom parlamentu, a i na drugim razinam ove obveze kvalitetno ispunjavaju, a i put prema evropskim integracijama otvori, jer znamo da neće biti ni lak ni jednostavan, niti brz, sasvim nam je jasno, ali isto tako smo uvjereni da ćemo na tom putu moći Bosnu i Hercegovinu učiniti samoodrživom na način da će se i narodi i građani u njoj osjećati evropski u budućnosti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ragužu. Za riječ se javio gospodin Belkić. Neka se pripremi gospođa Ljiljana Milićević. Zamolio bih gospodina Paravca da nastavi voditi sjednicu 10 minuta samo maksimalno. Nakon toga gospodin Lagumdžija. Ja se moram nešto hitno javiti na telefon.
Poštovane kolege poslanici, ja ću vrlo kratko o dva-tri aspekta za koje mislim da su vrlo važni. Dakle u uslovima kada mi praktično danas jednu vrstu inventure na osnovu dokumenata koje smo dobili od Ministarstva vanjskih poslova i drugih izvještaja svodimo na jednu vrstu naših obaveza, mislim da bi bilo značajno sljedeće. Da osim razumjevanja da svaka ozbiljna država treba da izvrši ono što je obećala, dakle to na neki način pdređuje njezinu ozbiljnost i njezin ugled, osim ciljeva za koje 70 imamo očigledno ovdje, barem ja tako mislim politički koncezus da je da su evropske integracije nešto što nije sporno za sve političke partije koje ovdje participiraju, mislim da bilo značajno istaći i jednu drugu vrstu motiva, odnosno jednu drugu vrstu koristi činjenjem i realizacijom ovih stvari o kojim danas govorimo. Da je to korist za državu uopšte, da je to korist za sve građane Bosne i Hercegovne, neovisno od toga koliko se mi približavamo u proceduralnom smislu ili ne sa stanovišta inventure plus minus, nego jednostavno da na ovaj način gradimo samoodrživu zajednicu, odnosno jednu uređenu državu koja će se približiti evropskim standardima funkcioniranja. Dalje, mislim da je vrlo važno da procesom upravljamo na jedan organiziran, jasan, transparentan način, da se upravlja procesom. Bojim se da ne odemo u preorganiziranost, bojim se da se na jednom mjestu ne sljevaju svi podaci, da se autonomno i simultano vode pojedinčno vode određene aktivnosti ne susreću se jedne sa drugima. Dakle, na to treba obratiti pažnju. Takođe mislim da bi bilo vrlo važno naglasiti potrebu jače saradnje sa misijom evropske zajednice, odnosno Vijeća Evrope ovdje u Bosni i Hercegovine i na kraju dakle moramo imati iskren odnos prema ovim obavezama. Dakle volju da ih realiziramo. Pa ako se susretnemo sa formalno pravnom preprekom, ustavnom preprekom da iskoristimo mehanizme koji u ovoj državi postoje. Ovdje je govoreno o dogovaranju itd. postoji dakle pojam koordinacije, ustavna kategorija koju organizira Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Ustavno-pravna komisija ovoga doma koliko ja znam gospodine predsjedniće prije preko mjesec i po dana je zatražila da se preko Predstvničkog doma zatraži od Predsjedništva da otvori malte ne stalni proces koordinacije sa entitetskim vlastima za potrebna razjašnjenja i eventualna prenošenja stvari kod zakonskih projekata. Dalje, vrlo je teško diskutirati a ne ući možda u sutrašnju temu, pa ja bih se na ovaj način ograničio na ovome. Kada sam govorio o preorganiziranosti, ne znam da li je ova inicijativa gospodina Muratovića na neki način saglasna sa ovom inicijativom ovom komisijom za evropske integracije. Možda bismo mogli o jednom trošku ugraditi još možda eventualno neke stvari. Ne znam kakva je bila zamisao gospodina Muratovića, dakle u tijelu koje danas organiziramo, možda ovaj aspekt moritoringa ugraditi. Evo toliko. Hvala. U svakom slučaju poslanici Stranke za Bosnu i Hercegovinu će na kraju krajeva ovo je naš i programski cilj, podržati sve aktivnosti koje nas približavaju evropskoj integracijama.
Hvala gospodine Belkiću. Gospođa Ljiljana Milićević.
Poštovano predsjedništvo, kolege i koleginice poslanici, ja želim kao član ove delegacije u Parlamentu Savjeta Evrope da kažem jednu stvar koju smo možda ovako to nije zastarjelo, smetnuli prvo, a to je, jesmo mi tamo poslanici, ali je i uvažena Bosna i Hercegovina i dobila mjesto podpredsjednika Skupštine Savjeta Evrope i to mjesto je 71 pripalo gospodinu Muratoviću kao vođi naše delegacije i mislim da je ovo prilika da gospodinu Muratoviću čestittamo ovdje i da to primimo znanju. Znači da smo uvaženi i da smo dobili jedno validno mjesto koje je dosta tamo znači. To prvo. Dakle čestitamo gospodinu Muratoviću na toj funkciji. Ja bih htjela da kažem da ovaj rad u Savjetu Evrope i obaveze koje smo preuzeli, moje je shvatanje da ovo je nama baza za sve buduće integracione procese i ono čemu težimo i mi to tako trebamo i posmatrati. Akcenti koji su upravo bitne stvari na koje se akcentuje tamo ovaj trenutno su dakle da ispunimo obaveze koje smo preuzeli i jako se potencira ovaj Zakon o zaštiti nacionalnih manjina. Mi smo po tom pitanju bili i u januaru i sada ponovo prozvani. To se mora donjeti. Po tom je skrenuta pažnja isto na Sporazum o imunitetima i privilegijama i na te protokole. Dakle uz školstvo je i to bitno. I hoću da kažem da je skrenuta pažnja, kod njih je socijalni komitet jedan jako komitet koji je bitan i koji mnogo radi na socijalnu povelju i da bismo trebali, to je ta socijalna povelja VIjeća Evrope. O čemu se radi. Kažem ovdje koordinacija praćenja ispunjena obaveza i to. Ja mislim da dobre rezultate nije problem sagledati, sabrati, a ako se ne radi onda vi ne možete isčačkati rezultat. Mislim prosto, teško ga je vidjeti kada ga nema. Radi se o tome da se tačno decidno znaju koje smo mi obaveze preuzeli, na kojim nivoima nisu određene obaveze odrađene. Ko su nosioci aktivnosti po tom pitanju i dakle šta je potrebno, potreban je jedan presjek koji bi možda bilo neophodno u ovom parlamentu raditi svaka tri mjeseca, pa vidjeti gdje smo stali, na čemu smo, šta nam je još raditi. Dakle, hajdemo mi radimo, a svaka tri mjeseca uradimo presjek i da se uvijek identifikuje gdje stoji taj određen zakon o čemu se radi, gdje je stao, da li je u jednom entitetu, u drugom ili je do Parlamenta, do Savjeta ministara. I da imamo tu praksu da se u narednom periodu svaka tri mjeseca, to je kratko, svaka tri mjeseca. To je kratko. Imamo to šta nam je činiti. Imamo rokove. Ovdje pola ovih odredbi je vezano za 2004., 2005. More tih stvari mi ne moramo čekati krajnji rok. Bolje je da ih uradimo pravovremeno. Možda i ove godine. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospođi Milićević. Gospodin Lagumdžija Zlatko ima riječ. Da li se još neko prijavio u međuvremenu. Gospodin Križanović Jozo.
Gospodo predsjedavajući ja se sasvim prirodno pridružujem kolegici i drago mi je da je kolegica skrenula nam svima pažnju, to je moglo kod uvodnih napomena, ovo je bila dobra prilika da se kaže da je kolega Muratović izabran za podpredsjednika Parlamentarne skupštine VIjeća Evrope. Ja mu u tom smislu čestitam, jer je to sigurno priznanje za sve nas, pa i za, koji ovdje sjedimo i za Bosnu i Hercegovinu u cjelini. 72 Taj znak koji je Parlamentarna skupština VIjeća Evrope dala je sigurno znak koji mi treba da vidimo i da ga pročitamo na pravi način. To je nama još jednom produžen kredit koji smo dobili. Naime, da vas podsjetim mi smo kao Bosna i Hercegovina primljeni u VIjeće Evrope na određeni način na kredit. Mi tj. Parlament Bosne i Hercegovine je dao garancije, političke garancije da će vraćati taj kredit na odgovarajući način. Da vas podsjetim te garancije smo dali jednoglasno kao Parlament u prošlom sazivu i nije bilo apsolutno nikakvih dilema, bez obzira o kojim se nivoima vlasti radi i Parlament i oba entiteta i Parlament Bosne i Hercegovine i svi čelnici izvršne vlasti bez obzira koliko su šareno bili sastavljeni iz kojih političkih struktura, svi su jednoglasno prihvatili i svečano potpisali da daju garanciju, političku garanciju da to što smo primljeni u Vijeće Evrope da ovih 71 uslov koji nam je sada ovdje da tako kažem na koji smo podsjećeni ponovo, da taj 71 uslov ne moramo uraditi pa da budemo primljeni, nego ćemo biti primljeni zato što se vjeruje da ćemo krenuti putem koji smo obećali. Naime, nama se vjerovalo i vjeruje se i dalje i vjerujem da je upravo taj gest koji znači izbor gospodina Muratovića ustvari ništa drugo nego povjerenje u ove vlasti da ova zemlja je spremna i ljudi ove zemlje da krenu na ireverzibilan put prema evropskoj državnosti. Upravo u tom svijetlu ja bih želio da dam svoj skromni doprinos da neiznevjerimo ljude koji su nam to učinili, koji su nam to dali, jer bojim se da uz puno uvažavanje ovoga što smo čuli da mi pomalo gubimo kreditnu sposobnost. Znam mi smo razgovarali po kuloarima ovdje u pauzama, znamo ozbiljni smo ljudi znamo o čemu se radi. Već je ovdje spominjano, dva su ključna zakona koja se vrlo često spominju. Jedan je Izborni zakon koji i te kako treba da prođe kroz različite parlamentarne, pa i političke procedure ne bi li uskladio sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravama i slobodoma, jer je savršeno jasno da naš izborni zakon pa čak eventualno i neki dijelovi našeg šireg pravnog okvira nisu u potpunosti uglađeni sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i slobodama. Dakle to je jedna stvar na koju se moramo fokusirati. I drugi je Zakon o obrazovanju, jer svi dobro zamo koje političke i druge kontraverze nosi što bi rekao moj uvaženi kolega Avdić nosi jedan da tako kažem radikalan rez u čitavom obrazovnom sistemu. Dakle, ne možemo mi do godine u ova doba reći dan je ostalo još dvije sedmice do usvajanju Zakona o obrazovnju u entitetima, malim ili velikim slovom i na nivou Bosne i Heregovine. Dakle, slažem se sa svim onim koji su poentirali ta dva zakona. Takođe mislim da je jako bitno da još jednom ovdje se podsjetimo kako nas ljudi posmatraju kroz koju prizmu, a to je jedan od kontinuiranih naših obaveza, to je saradnja sa sudom za ratne zločine u Hagu. Neću ništa dalje o tome govoriti da ne bih otvarao nepotrebnu raspravu i nemamo ni potrebe da je vodimo, ali bojim se da bi još jednom danas Parlamentarna skupština bilo dobro da da svoju da tako kažem još jednu poruku dosljednosti da će se taj dio kontinuirano sprovoditi na odgovarajući način. Takođe mislim da ima jedan segment koji mi možemo ovdje puno uradimo, a malo nas košta. A to je ovaj dio postprijemnih obaveza koji govori o prihvatanju nametnutih zakona od strane nadležnih parlamentarnih tijela, pa onda ukoliko se ne 73 slažemo sa nekim od tih rješenja možemo ih odmah na jednoj istoj sjednici promjeniti. Navest ću vam jedan banalan primjer tek da ne bilo mislim kao ilustraciju tome. Pazite, ima jedan od zakona koji smo mi dužni, koji smo recimo koji nam je nametnut to je Zakon o komunikacijama koji je donjeo Visoki predstavnik i taj zakon o komunikacijama mi još nismo ovdje usvojili, pa analogno tome ne možemo da ga mjenjamo. Bojim se da recimo, uzmite takođe sada kada to povežete s onim što smo danas dobili. Gospođa Palavrić je postavila jedno pitanje koje pluta u javnosti vezano za ovu GSM operatora i dobila je odgovor. I vjerovatno je zadovoljna s odgovorom. Da je taj zakon usvojen i da je eventualno prošao odgovarajuću parlamentarnu proceduru, vjerovatno bi manje kontraverzi bilo, jer u odgovoru koji smo dobili stoji da je CRA obavjestila, obavila međunarodni tender za procjenu licence i da je procjena naknade za GSM licencu završena i dostavljena Ministarstvu 31.aprila 2003. godine. Pazite, dakle mi smo dobili odgovor u kojem se kaže da je to sve završeno i da smo to dobili 31. dobro ste me čuli, 31. aprila ove godine. Dakle ovdje piše da smo to dobili za 4 sedmice. Molim. Ne znam, ali znate to su suviše krupne stvari da bi se prihvatali takve greške. Navodim to kao primjer da taj zakon o telekomunikacijama, štamparska greška je li. Ja se bojim da će nas te štamparske greške koštati jako skupo i da te štamparske greške mogu ovu zemlju napraviti siromašnijom za stotine miliona nepotrebno. Što je najveće razbijenog povjerenja među nama i ovo malo što ga imamo može se dalje razbiti ako nastavimo sa štamparskim greškama i neprimjećivanjem. Ali da pustimo sada to. Ja bih sugerisao zbog svega toga što sam ovdje govorio da još jednom vidimo koji su to zakoni Visokog predstavnika. Ima li sporno nešto ovdje oko ovih zakona? Da se ovdje kaže da li neko misli da neki od ovih zakona sporan pa da kažemo nećemo to. Primjera radi. Ako nema ništa da se sada prijavimo da vidimo o čemu se radi, ako ne da odmah na idućoj sjednici stavimo sve ove zakone i da ih usvojimo. Ne vidim razloga. Moja je sugestija zbog svega toga gospodine predsjedavajući, ja sugerišem jedan zaključak. Naime, ja uvažavam ovo što je kolega Raguž rekao u zaključcima Komisije za vanjske poslove. Mislim da su oni dosta dobri kao jedna polazna osnova. Međutim, moram priznati da su oni mene malo zbunili kao i svi ovi materijali koje sam dobio. Ovdje se kaže da je Bosna i Hercegovina ima 71 postizbornu obavezu što smo čuli od uvažene kolegice Topić. Da je ispunjeno 14 što smo takođe čuli, da 21 nije ispunjena i da je 19 obaveza kontinuirano. Istina čuli smo jednu u naznaci ako da ako ovo danas nešto završimo da će ostati samo jedna. Ali dobro. I kada sada kada bi mi usvojili znači ispalo je 14+21+19=54, a ovdje piše da ih ima 71. Ja kolega Jovanoviću ne smijem reći da je nešto ovdje štamparska greška. Samo se onda, ovdje je malo teži problem logičke prirode šta je štamparska greška. Jer ovdje nije problem da li je 1. april ili 31. april. Molim. Mislite da je štamparska greška 71. Moguće, moguće. Ja vjerujem da nama 17 uslova za postprijemni za Vijeće Evrope spada u domen štamparske greške. Ja ne sumnjam da ima i takvih ljudi. Međutim, ja bih zato sugerisao da se ovde ipak ovakve stvari razjasne prije nego ih usvojimo i da ne bi sada to razjašnjavali ovdje tražeći u svim starim materijalima šta je bilo, predlažem zato zaključak 74 – da mi primimo k znanju ovu informaciju i sve ovo što je ovdje dato, a da zadužimo Vijeće ministara da pripremi, ja bih zamolio da evo formulaciju imam, da pripremi operativni program ili operativni plan ispunjavanja postprijemnih obaveza i da ga ponudi Parlamentu do 24.4. Pazite, pošto ovo sve ima, nije to nikakav problem napraviti. Ovo je tehnička stvar. Samo isprave se štamparske grešek i mi to imamo. Dakle, pošto 24.3. je neki simbolični rok dobro bi bilo da mi kao Parlament u narednih 15 dana imamo zasjedanje kao nastavak ovoj tačci dnevnog reda u kojoj bi nam Vijeće ministara dalo operativni program ili operativni plan ispunjavanja i da se da kontinuitet, ovaj u ovoj ravni od 3 godine. Mislim da je to sasvim korektna ravan i da onda drugi zaključak uz to ide - da svaka 3 mjeseca Parlament ima informaciju o praćenju realizacije tog operativnog plana. Dakle da ne bi kao što ovdje kolega Raguž stoji svako mjesec da se informišemo, nemamo mi puno toga da se informišemo. Mislim da je to dobro da kada ustrojimo ovo da svaka 3 mjeseca. Ali moramo se mjeriti u odnosu na nešto i onda da imamo jedan po mogućnosti operativni program bez štamparskih grešaka po kojem se možemo mjeriti jel. I da ne bi dalje ulazio, ako prihvatate ovo u načelu, onda ja bih odustao od seciranja štamparskih grešaka, jer ne vodi ničemu, a cilj mi nije to. Cilj mi je da ipak da vratimo kreditnu sposobnost, jer mislim da ima razloga da je očuvamo.
Zahvaljujem. Gospodin Križanović Jozo se javio za riječ. Još jedan prijavljeni pa ćemo onda zamoliti predsjednika Komisije za vanjsku politiku gospodina Raguža da, pošto je Komisija zadužena da prati današnji tok rasprave od strane Kolegija da nam ponudi presjek ovih diskusija kroz moguće zaključke. Izvolite gospodine Križanoviću.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Pošto je već jako puno toga rečeno, ja ću se koncentrirati na samo dva tri prijedloga ili opaske da se ne bi ponavljao. Prvo želim vas podsjetiti da je postprijemne obaveze Bosne i Hercegovine nakon prijema u Vijeće Evrope, odnosno prije prijema u VIjeće Evrope potpisalo u ime Bosne i Hercegovine Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, predsjedavajući VIjeća ministara i Kolegij oba doma ove skupštine. Dakle te obaveze su preuzete u ime Bosne i Hercegovine i kada razgovaramo danas o ispunjavanju tih obaveza, ja se potpuno mogu složiti sa kolegama koji su to rekli da to trebamo činiti vrlo ozbiljno iz dva razloga. Jedan je razlog što je to u interesu građana Bosne i Hercegovine kao što reće kolega Beriz, i drugo zato što želimo biti jedna ozbiljna zemlja koja ispunjava svoje preuzete obaveze. 75 Također želim poći od pretpostavke da u ovom parlamentu su zastupljene političke partije koje su svojim izbornim programima imali naglašenu reformski kurs i opredjeljenost da Bosna i Hercegovina ide ka evropskim integracijama. Dakle polazeći od te politički iskazane volje, ako je to tako, nam ostaje samo jedan problem ovdje – kako upravljati tim hajmo reći projektom? O tome je nešto više govorio profesor Muratović i ja mogu da zaista podržim dosta tih prijedloga koje profesor Muratović izložio ovdje. Međutim, postavlja se pitanje te preorganiziranosti kod nas. Ne vidim razloga da mi formiramo posebno moritoring neku grupu kod nas u Parlamentu ako već danas formiramo evo zajedničku komisiju oba doma koja će imati zadaću da prati baš i da nadgleda evropske integracije u Bosni i Hercegovini. Podržavam apsolutno dakle one prijedloge koji su bili na tragu da naša komisija za evropske integracije bude naš izvjestitelj u nekim kontinuiranim redovnim terminima. Jel to mjesec, dva ili tri to ostavljam da se dogovorimo. Ali da ona nađe načina kako da koordinira, kako da razgovara, kako da prati rad nadležnih ministarstava i drugih institucija koje su involirane u ove obaveze. Mislim da ćemo sa takvim jednim kontinuitetom praćenja izvršenja, praćenja da kažem problema koji stoje u tom izvršenju mi moći ove naše obaveze ispunjavati s tim da posebno evo stavljam akcent na što je moguće brže ubrazavanje amandmana na Izborni zakon, jer je evidentno da taj uvjet nećemo moći ispuniti do 24.4. ovog mjeseca. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Ako se više niko ne javlja. Gospođa Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, ja ću vas samo kratko podsjetiti da smo mi godinama ulazili u članstvo u Vijeće Evrope i da tamo na osnovu iskustva nekih zemalja se može izaći i biti suspendovan iz Vijeće Evrope. Meni je žao što počinjem diskusiju ovako, ali više možda da shvatimo ozbiljnost situacije i obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela pred jednom od evropskih institucija i koje moramo pod hitno ispuniti da ne bismo doživjeli upravo ovu drugu sudbinu. Mi smo na svoj način ušli na kredit kako je to pomenuo kolega Lagumdžija i mislim da ove kreditne uslove trebamo ispuniti što je moguće prije, bez obzira na ove date rokove. I želim podsjetiti samo da se time ne završavaju obaveze Bosne i Hercegovine. To su naše kreditne obaveze. A tek počinju sadržinske obaveze da ono što zaista i ratificiramo kroz brojne konvencije, usvojimo brojne zakonske akte itd. implementiramo, odnosno evropeiziramo na jedan način Bosnu i Hercegovinu. 76 Ja ću u brojnim sugestijama kojima se pridružujem danas u cilju unarpeđenja i angažmana i rada i ispunjenja, ubrzanja i ispunjenja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela podsjetiti vas krakto da će se u maju mjesecu ovdje održati u Sarajevu u Bosni i Hercegovini sjednica političkog komiteta Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope i da bi bilo dobro, a mislim da su negdje oko i te sjednice, odnosno oko tih datuma može očekivati novi monitoring Vijeća Evrope i da bi bilo dobro da do tada imamo na neki način neke poslove okončane. Uz sve ove ratifikacije i ove sporazume koje imamo mislim da Zakon o školstvu, odnosno obrazovanju treba biti pod hitno koliko sljedeće sedmice na dnevnom redu ovog parlamenta. Ja ću vas samo podsjetiti da je reforma obrazovanja bila na dnevnom redu Vijeća za implementaciju mira u novembru u Briselu, da je draft zakona pripremljen, da je bio na razmatranju na jednoj od prvih sjednica Vijeća ministara kao tačka dnevnog reda, ali je bio neovlašteni predlagač, obzirom da je aktivnosti koordiniralo ranije Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, a u međuvremenu je to prešlo u nadležnosti civilnih poslova i da nema razloga da taj zakon stoji u Vijeću ministara više, odnosno da se ne usvoji pod hitno i u Parlamentarnoj skupštini. Razlog zbog čega ovo govorim što sam kao član Komiteta za obrazovanje, nauku i kulturu u Strazburu prisustvovala na prvoj sjednici na kojoj je bio izvještaj o školstvu u Bosni i Hercegovini sa tako katastrofalnim kvalifikacijama o našem obrazovanju i sa pozivom, odnosno najavom poziva Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine da pod hitno usvoji zakon. Razumjevajuću od strane Komiteta da taj zakon je u parlamentarnoj proceduri, ali još uvijek nije usvojen. S toga apelujem na VIjeće ministara da zaista što prije dostavi taj zakon ovom parlamentu i da ga što prije predsjedavajući, odnosno kolegice i kolege poslanici usvojimo. Nadalje, želim samo pomenuti da, ovdje je bilo riječi o načinu rada. Ovi koji su ranije, a ima ih valjda i u ovoj sali činili delegaciju Parlamentarne skupštine VIjeća Evrope bolje znaju, Vijeće Evrope je sastavljeno, odnosno radi po principu političkih komiteta, odnosno političkih grupacija i radnih tijela, odnosno radnih komiteta. Delegacija pet članova koliko čini bosanskohercegovačka delegacija u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope i imenovani zamjenici pokrivaju dva komiteta i priznaćete Njutn je kriv ne možemo svi biti u isto vrijeme dakle nekoliko radnih tijela. Ja apelujem na to da što više parlamentaraca dakle i zamjenici budu uključeni u angažman i političkih grupacija i radnih tijela obzirom da se u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope raspravlja i čak animira brojna animiraju brojna pitanja i problematike, odnsno tačke dnevnog reda koje će biti i te kako važne za sudbinu Bosne i Hercegovine. Kolegici i kolege parlamentarci Vijeća Evrope znaju da su nama susjedne zemlje, naročito Hrvatska jako dobro iskoristili period posljednjih dvije godine za pristup i drugim evropskim integracijama, odnosno za onaj status u kojem su došle naročito u posljednje vrijeme. Dakle ključna stepenica je bila upravo Parlamentarna skupština Vijeća Evrope. Zahvaljujem predsjedavajući. 77
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Ja nemam više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Ako se niko više ne javlja za riječ jel. Ne javlja. Zaključujemo raspravu. Mi smo u pripremi ove tačke dnevnog reda na Proširenom kolegiju dogovorili da Komisija za vanjsku politiku našeg parlamenta prati i uvodno izlaganje, naravno i diskusije koje će danas biti tokom sjednice i da onda nakon obavljene rasprave pokuša predložiti Parlamentu zaključke povodom ove tačke dnevnog reda. Ja prije nego što zamolim gospodina Raguža da vam pročita prijedlog zaključaka ću sa svoje dakle strane ponoviti jednu stvar koja je u svemu ovome za mene najbitnija, a to je da će Parlament u kontinuitetu, dakle periodično, vidjećemo koji će to biti period. Mislim da je onaj rok koji je ovdje predložen, a odnosi se na rok od 3 mjeseca dobar, optimalno zapravo stalno pratiti stanje ispunjavanja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela prijemom u članstvo Vijeća Evrope. I više dakle ta stvar neće biti puštana iz ruku Parlamenta dok se ti uvjeti ne ispune. Ovo je danas jedna, ja bih rekao globalna rasprava. Iduće rasprave ili buduće rasprave ja razumjevam prije svega kao rasprave u kojima će se i zaključci u kojima će se identificirati i prozivati oni koji ne ispunjavaju svoje obaveze i naravno koliko je to moguće poduzimati odgovarajuće mjere spram takvih. To je zapravo cilj ove tačke dnevnog reda. To će biti između ostalog cilj i sutrašnje Plenarne sjednice. Hvala vam lijepa. Ja molim gospodina Martina Raguža, predsjednika Komisije za vanjsku politiku da vam pročita mogući prijedlog zaključaka.
Zahvaljujem se. Evo uz ove zaključna razmatranja koja je dao gospodin Džaferović i uz ovo što ste dobili od Komisije u pisanoj formi, a prateći raspravu koja je po meni bila i sadržajna i kvalitetna i ono što ja mislim da treba posebno ovim zaključcima apostrofirati, ne vidim da je ovdje bilo nekih stranačkih pristupa, nego očito je da zastupnici u ovom parlamentu pitanje ispunjavanja ovih obveza shvaćaju kao vrhunski prioritet i ne dovode ga u usku vezu sa stranačkom politikom. I mislim da je to pristup koji može garantirati ispunjavanje ovih obveza. Ono što mislim da treba reći, dakle nije bilo nekih primjedbi ozbiljnijih na ovaj prijedlog zaključaka, ni na izvješće koje je podnjela gospođa Topić, zamjenica ministara. Tako da smatram da ovi zaključci koji su predloženi i izvješće koje je podneseno mogu biti prihvaćeni uz ove koje ću ja, koji su se pojavili u raspravi ovdje navesti kao dopunu ovih zaključaka i jednu novu cjelinu koja ja mislim da će biti novi kvalitet i u odnosu na zaključke koji su predloženi uz konstataciju da ovaj dio zbrajanja koji je vrlo vješto kao i obično izveo zastupnik gospodin Lagumdžija treba precizirati, a mislim da se to odnosi na obvezu koju su u tijeku ispunjavanja i koje nije moglo, bilo precizno situirati u smislu 78 broja. Ali ni on ničim nije doveo u pitanje ostale dijelove ovog izvještaja i predloge, pa nadam se da ćemo to tako i razumjeti. Prvo, prvi dakle prijedlog uz prihvaćanje ovih zaključaka uz dopune bio bi dakle da Parlametnarna skupština Bosne i Hercegovine prema praksi koja postoji u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope zaduži delegaciju našu u Vijeću Evrope da ona u ime Parlamenta vrši parlamentarni monitoring nad praćenjem realiziranja ovih zaključaka. Da ne formiramo novo tijelo, nego da ovom parlamentu sukladno rokom, prihvaćamo rok od 3 mjeseca podnosi izvješće zajedno sa, u ime Parlamenta zajedno sa izvješćima koje će podnositi Vijeće ministara, što je bio jedan od prijedloga koji također Komisija prihvata, a na temelju plana koje Vijeće ministara bi trebalo ponuditi do konca koji je dat ovdje, to je 24.3. Možemo li ovaj zaključak, da idemo možda logičnije zaključak po zaključak.
Ne, ne pobrojte vi sve Martine.
Dakle to je jedan zaključak. Drugi zaključak bi bio da naš parlament, ovaj dom također uputi jedno pismo parlamentima entiteta da u okviru obveza koje također parlament entiteta imaju u zakonodavnom smislu pokušaju na ovaj način napraviti jedan plan, dinamiku na temelju njihovih obveza što će raditi i vlade entiteta i parlamenti u smislu usklađivanja zakonske regulative sa konvencijama, donošenjem zakona i niz drugih obveza koje se takođe odnose ne samo na institucije BiH, nego i na entitete. Dakle da to bude drugi zaključak. Treće je da fokusiramo prioritete ovdje u zakonodavnom smislu, a to su prvenstveno Izborni zakon i usklađivanje njegovo sa standardima iz Konvencije za ljudska prava, a i niz drugih otvorenih pitanja koje se tiču izbornog zakonodavstva. I taj zakon se kreće u roku od jedne godine. Zakon o školama moram vam reći da je rok dvije godine. Ali mi možemo prihvatiti da se već sada ozbiljno bavimo sa njim i da Vijeće ministara izađe sa prijedlogom s tim da, kažem rokovi nisu isti za Izborni zakon i za ovaj zakon. Ali svakako da je on vrhunski prioritet. Dalje, ono što mislim da možemo prihvatiti kao prijedlog jeste da se ovaj plan od strane Vijeća ministara razmatra u kontinuitetu i to najmanje svaka tri mjeseca. Dakle, to je vrlo precizan zakon, zaključak. Ono što mislim, također, da treba posebno zaključiti, mislim da svi mogući neporazumi trebaju biti otklonjeni na tome ko u ime Vijeća ministara prati realizaciju ovih obveza, to je Ministarstvo vanjskih poslova. To je u pismu koje je upućeno Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope, povodom prihvatanja obveza koje je BiH prihvatila, a jasno je da će Direkcija za evropske integracije ovaj dio koji ćemo otvoriti sutra, vezano za proces stabilizacije i pridruživanja i odnosa sa Evropskom 79 unijom u odnosu na Parlament trebati i u odnosu na ostale institucije trebati ona izravno servisirati. Također, ovaj zaključak da se i prijedlog naslovi institucija usklade sa novim Zakonom o ministarstvima i obaveze u ovom planu koje je dao gospodin Đedović, mislim da treba u planu koji ćemo dobiti već biti za 15 dana biti realiziran. Bilo je tu još zaključaka, koji zaslužuju, u svakom slučaju i zavređuju da se nađu u ovom smislu mislim da su svi prijedlozi koji su zastupnici dali, aposlutno korisni, ali ja potenciram da sada idemo na ovaj plan operativni koji ćemo imati u roku 15 dana zadužiti Vijeće i da unutar tog plana, eventualno, na osnovu rasprave koja je vođena idemo još korak dalje u preciziranju obaveza. Hvala vam.
Hvala gospodine Raguž. Evo čuli ste prijedlog zaključaka. Ja otvaram raspravu po prijedlogu zaključaka. Da li ko želi da govori o tome? Ako se niko ne javlja, onda mislim da je Komisija za vanjsku politiku dobro sumirala ono što je bio rezultat, što je bio siže rasprave. Prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas ko je zato da prihvatimo ove zaključke. Ko je za? Jeste li izbrojali? Hvala vam. Ima li neko protiv? Ima li izdržanih? Konstatujem, kako mi se javlja za 39 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova usvojili ove zaključke. Mi, dame i gospodo poslanici prelazimo na 5. tačku dnevnog reda. Ad. 5. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o izvještaju o radu Komisije za razmatranje statusa lica naturaliziranih u periodu od 06.04.'92. do stupanja na snagu Ustava BiH Kao što znate na 8. sjednici Doma Izvještaj o radu Komisije za razmatranje statusa lica naturalizovanih u periodu 0d 06.04.1992. godine, do stupanja na snagu Ustava BiH nije dobio entitetsku većinu. Proveden je postupak usaglašavanja u Komisiji Kolegija, a vi ste izvještaj dobili. Vidjeli ste da Kolegij nije postigao saglasnost, pa prema Poslovniku treba da nastavimo daljnju proceduru, odnosno da provedemo drugi krug glasanja. Pitam Dom u cjelosti ko je za ovaj izvještaj? Jeste li izbrojali glasove? Hvala vam. Ko je protiv? Uzdržanih? Hvala vam. Ima li opće većine? Ako nema opće ne mogu dalje ići. Možemo na entitetsko ići izjašnjavanje. 80 Pitam poslanike iz Federacije BiH ko je protiv ovog izvještaja? Hvala vam. Pitam poslanike iz RS ko je protiv ovog izvještaja? Hvala vam. Objavljujem rezultate ukupnog glasanja. Prisutno 39 poslanika. Za je glasalo 21 – protiv je 11 – suzdržano je 6. Dakle, postoji opća parlamentarna podrška. Iz Fedracije nije niko protiv i tu postoji podrška. Iz RS 11 je protiv. To je, dakle, više od dvije trećine, dvije trećine protiv, tako da ja konstatujem da ovaj izvještaj Parlamentarna skupština, odnosno Predstavnički dom nije usvojio. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. Ad.6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zakona o izmjenama zakona o prenosu, regulatoru i operatoru sistema elektirčne energije, zakon je u čitanju Prijedlog ovog zakona u prvom čitanju na 9. sjednici nije dobio entitetsku većinu. Nema saglasnosti ni u Komisiji Kolegija. Molim vas da se izvrši glasanje u drugom krugu. Ko je za ovaj zakon pitam Parlament? Jeste li izbrojali glasove? Hvala. Ko je protiv zakona? Uzdržanih? Hvala vam. Ima li opću podršku. Ko je iz Federacije BiH protiv ovog zakona? Hvala vam. Pitam iz RS ko je protiv ovog zakona? Hvala vam. Dajte mi da objavim rezultate. Dakle, ovako, 40 poslanika je prisutno 23 su glasalo za – 11 je glasalo protiv – suzdržanih je bilo 5. Dakle, zakon ima opću podršku. Iz Federacije je bilo 11 protiv, to je manje od dvije trećine. Iz RS nije bilo protiv. Ja konstatujem da je zakon usvojen u prvom čitanju u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda. Ad.7. Prijedlog zakona o kretanju i boravku stranaca i azil – drugo čitanje Mi smo na prošloj sjednici usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Nakon što je proveden postupak usaglašavanjau Komisiji Kolegija, jer nije imao entitetsku većinu prilikom rasprave u prvom čitanju. Radi se, prema tome, o raspravi o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Vi ste dobili izvještaj nadležne komisije koji sadrži i 4 amandama koje je usvojila nadležna komisija. U ovoj fazi mi imamo amandmane poslanika Momčila Novakovića i Mirsada Ćemana koji su podnijeli pozivom na član 94. stav 3.a. Poslovnika ovog doma. Kolegij je uvažio ove amandmane. Dakle, uvažio je mogućnost podnošenja amandmana. O njima se Dom treba izjasniti, u skladu sa zaključkom prethodne sjednice da se dozvoli podnošenje amandmana u roku od 15 dana od dana razmatranja u prvom čitanju na sve prijedloge zakona koji su razmtrani u prethodnom sazivu, iz razloga što sadašnji poslanici nisu aktivno učestvovali u komisijskoj fazi. Ja otvaram raspravu o 81 ovom zakonu u drugom čitanju. Ko želi da govori? Predstavnik Ministarstva sigurnosti Mektić Dragan. Izvolite.
Poštovano Predsjedništvo, uvaženi poslanici, dame i gospodo, Zakon o kretnaju i boravku stranaca i azilu je već nekih 11 mjeseci u proceduri da se donese. Ja moram da kažem da je od izuzetne važnosti za BiH da se donese ovakav jedan zakon, posebno u aspektu sada kad se gleda borbe i protiv organizovanog kriminala, terorizma i drugih oblika težih krivičnih djela. Međutim, da ne bih puno ja vas zamarao sa ovim zakonom, ovdje postoji problem, ako mogu tako da kažem, tehničke prirode. Zakon je, kažem već 11 mjeseci u proceduri i kao predlagač ovog zakona pojavljivalo se Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. U međuvremenu došlo je do transformacije Savjeta ministara, odnsono do novog zakona o Vijeću ministara, gdje je ustanovljeno novo ministarstvo bezbjednosti i gdje članom 14. Zakona o ministarstvima poslovi i zadaci kontrole i kretanja stranaca i azila isključiva je nadležnost Ministarstva bezbjednosti. Prema tome, u ovom zakonu u prijedlogu ovog zakona, postoji niz, hajte da tako kažem, nejasnoća ili sada grešaka i formulacija formalno-pravne prirode, tako da bi bilo neophodno sada naći način da se ovo popravi. Ja moram da kažem da u jednoj ovoj strukturi bezbjednosnih institucija u BiH, koja je sad ovakva kakva je, mi bi usvajanjem ovog zakona u čitavu ovu bezbjednosnu, tako da kažem, infrastrukturu uvukli i kao instituciju Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, tako što bi ono bilo nadležno i ovim zakonom pojavljivalo se kao ndležno za poslove kontrole kretanja i boravka stranaka i azila na jednom najvišem nivou, a na svimnižim nivoima dolje pojavljivali bi se entitetska ministarstva unutrašnjih poslova, kantonalna ministarstva unutrašnjih poslova, kantonalna ministarstva i centri javne bezbjednosti pri Ministarstvu unutrašnjih poslova RS. Mislim da je to nelogično, a u suštini je praksa svagdje da kontrola kretanja, boravka stranaca i azil se nalazi u nadležnosti Ministarstva bezbjednosti. Ja,nadam se, da ste shvatili u čemu je problem i da je neophodno da se to popravi iz formalno-pravnih razloga i, ako je moguće da se ovaj zakon, ili njegovo izjašnjavanje sada odgodi za neku od narednih sjednica, a mi bi ove greške ili ove nejasnoće otklonili i uskladili ga sa ovim zakonima o ministarstvima, gdje stvarnanadležnost po pitanju kretanja i kontrole, kretanja i boravka stranaka u okviru ovog ministarstva. Hvala.
Zahvaljujem se zamjeniku ministra. Ko dalje želi da govori? Ovo je stav Vijeća ministara gospodine Mektiću. Dobro. Mi imamo prijedlog da se jednostavno odloži izjašnjavanje o ovom zakonu i da se, naravno na osnovu izjave koju je danas za govornicom dao zamjenik ministra sigurnosti u Vijeću ministara BiH da se o tome obavijesti Vijeće ministara i da Vijeće ministara dalje vidi šta će i kako će raditi kada je u pitanju ovaj prijedlog. Prema tome, to je jedini mogući zaključak i ja predlažem ovaj zaključak da danas odložimo izjašnjavanje na ovu temu, na temu ovog zakona, da o tome obavijestimo Vijeće ministara i da Vijeće ministara da vidimo šta će Vijeće ministara 82 dalje uraditi kada su u pitanju popravke, eventualne popravde usklađivanja, vezano za ovaj zakon. Ne bi bilo dobro da danas rušimo ovaj zakon, jer koliko ja vidim po amandmanima njemu je od prilike ta sudbina namijenja i ja to želim javno da kažem. Bilo bi dobro, pošto je to jedna od postprijemnih obaveza, baš je striktno navedena, da učinimo napor da očuvamo dosadašnji stepen aktivnosti vezano za donošenje ovog zakona, a da, također omogućimo Vijeću ministara da raspravi pitanja koja je istakao zamjenik ministra i pokuša da to uskladi sa zakonom o ministarstvima. To bi bio moj prijedlog. Gospodin Novaković se prvi javio pa onda gospodin Ćeman, pa gospodin Špirić.
Ja sam se više javio zbog pojašnjenja samog zaključka koji je predložio predsjedavajući. Naime, pojam da odlažemo izjašnjavanje o zakonu, da li on podrazumijeva ukoliko Vijeće ministara izmijeni tekst zakona proceduru mogućih novih amandmana. Odnosno rasprave o zakonu. Dakle, da li je to samo povlačenje, radi se o povlačenju zakona ovdje koliko sam ja shvatio i zbog toga je potrebno pojašnjenje. Ako se radi o povlačenju zakona, onda ide neki drugi tekst zakona u proceduru i onda se procedura ponavlja, ili samo odlažemo izjašnjavanje.
Čuo sam ja vas, samo nastavite.
Ništa, ja sam rekao.
Hvala vam lijepo. Gospodin Ćeman, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja ću povono upotrijebiti onu formulaciju koju sam danas za ovom govornicom upotrijebio povodom ovoga o čemu govorimo imam jedno mišljenje a onda ću reći, naravno i kad je riječ o ovom zakonu. U ovom trenutku trebalo bi pažljivo procijeniti poslovničke mogućnosti za jedan ovakav prijedlog kakav je u ime Vijeća ministara ovdje dat i ja principijelno nemam ništa protiv toga, zato što u istinu postoji, kad je riječ o regulativi zakonskoj iz oblasti uprave, da tako kažem, u ovom trenutku jedna velika konfuzija. Zato kažem počeću povodom ovoga, a ta konfuzija je, naravno ne ide na čast posebno pravnicima, ali ne ide na čast ukupnom ovom ambijentu u kome i pravnici funkcioniraju. Naime, u jednoj početnoj fazi, bio sam prisutan kad se rapsravljalo o Prijedlogu zakona o Vijeću ministara. Mi znamo kakav je taj zakon usvojen i kakva su mu rješenja. Tad je ukazivano da neka rješenja u Zakonu o Vijeću ministara ne korenspondiraju sa Zakonom o upravi koji kao opći zakon daje određene okvire itd. Poslije smo u Zakonu o 83 ministarstvima konstatovali da, također, neka od tih rješenja u tom zakonu ne korenspondiraju niti sa Zakonom o upravi niti sa Zakonom o Vijeću ministara. Imamo sada jedan lekspecijalis koji u stvari konfuziju upotpunjuje, što, naravno nije, opet kažem jednostvno odgovoran posao jer mi smo obavezni da donosimo zakone koji će biti konzistentni u pravnom sistemu, uslovu itd. s druge strane da zakone koji međusobno neće proturiječiti itd. Zašto sam ovo rekao? Rekao sam zato da u stvari pred vama ovdje kažem da imamo jedan težak posao u kome učestvujemo svi skupa u namjeri da što prije stvari uredimo između ostalog i zbog zahtjeva koje smo u vezi sa prethodnom tačkom ovdje čuli iz Vijeća Evrope i drugih evropskih institucija, a svi smo se složili da to treba što prije raditi. Dakle, ukoliko postoji, a ja sam uložio određene amandmane ovdje, naravno u saradnji sa resornim ministarstvima rekao bih, ministarstvom i,narvno, stao iza njih. Ukoliko postoji poslovnička mogućnost, evo sam zato da se odloži to ako može. Nisam siguran da je baš tako, ali ako nije tako, onda ja ću biti spreman čak, a ima ovdje kompetentnih u tom pravcu da govore iznijeti jednu misao jedan prijedlog koji bi, možda, mogao biti neka vrsta pomirenja ovog pristupa, a to je. Da mi danas, ipak, zakon donesemo, ali da procijenimo možemo li ga donijeti, dakle, da ne ulazimo u ovaj rizik da zakon ne prođe, da se opredijelimo za ove amandmane, a da po principu razrješavanja, nadam se da neće biti konfuzno, razrješavanja pitanja sukoba nadležnosti u okviru nadležnog organa se, eventualno, ovaj problem riješi u hodu, a da zakon stupi na snagu i da ga, ako treba koliko sutra mijenjamo, a da se problem oko nadležnosti riješi, upravo na jedan praktičan način rješavanjem sukoba nadležnosti u ovom slučaju pozitivnog sukoba nadležnosti, pravnici znaju šta to znači kroz odluku ndležnog organa, jer u istinu u članu 12. Zakona o ministarstvima kaže da je Ministarstvo za ljudska prava a evo i ovim zakonom kao lekspecijalis mi za onu službu predviđamo određene nadležnosti koje jesu, između ostalog, i provođenje politike useljavanja, ali tamo stoji staranje o pitanjima azila i pritanjima izbjeglica koje dolaze u BiH, kreiranje politike useljavanja i azila, kreiranje politike BiH prema iseljeništvu. Dakle, ovo sad piše u Zakonu o ministarstvima kao nadležnost Ministarstva za ljudska prava. Istovremeno kad je riječ o Zakonu o tom zakonu o Ministarstvu sigurnosti kaže provodi politiku useljavanja i azila i uređuje procedure vezane za kretanje i boravak stranaca itd. Dakle, u istinu se može govoriti da u određenoj mjeri postoji problem sukoba, pozitivnog sukoba nadležnosti, ali ja sam ustvrdio ovdje ako procijenimo zajedno da zakon danas treba donijeti, a ja mislim da treba, da se onda ovo nesporno postojeće pitanje može, naravno sa malo više fleksibilnosti riješiti primjenom ovog metoda o kome ja govorim. Dakle, ovo je jedan skroman doprinos, eventualno našem opredjeljenju da zakon usvojimo. Inače što se tiče amandmana zna se kad su amandmani u pitanju provodi procedura i ako je procjena da treba krenuti dalje u tom pravcu, naravno da ćemo se u skladu sa Poslovnikom izjasniti. Hvala lijepa.
Hvala vam gospodine Ćeman. Gospodin Špirić. 84
Gospodo predsjedavajući, ciejnjene kolege poslanici, Ja mislim da mi imamo Predlog zakona o kretanju, boravku stranaca i azilu u drugom čitanju. Dakle, mi imamo poslovnički propisanu proceduru kada su zakonski projekti u pitanju. Ja mislim da mi stvarno upotrebljavamo bespotrebnu gimnastiku. Ja mislim da se ovdje radi o neusklađenosti, odnosno u koordinaciji između Kolegija i Savjeta ministara kada se ova tačka stavljala na dnevni red, a to je znak da je ovaj saziv Savjeta ministara morao da prečešća zahtjeve zakonskih projekata od prošlog saziva i kaže. Ove guramo u proceduru, ove stavljamo vam procedure i nudimo nove. Ja sam o tome govorio kada smo raspravljali o onom horuk sistemu da sve treba ovdje biti. Pošto to nismo ispoštovali ima izlaza. Ja sam zato da danas usvojimo zakon, a da Vijeće ministara pokrene inicjuativu izmjena i dopuna zakona za pet dana, za sedam dana,kad god hoće, kad su spremni. Ali ne možemo državu držati bez tog zakona. Dakle, radi se ovdje o Prijedlogu o kretanju, boravku stranaca i azilu, drugo čitanje. O čemu mi govorimo. Postoji li zakon, naravno da postoji, treba da ga donesemo. Okej.
Dozvolite čovjeku da govori.
Ja kažem da se radi o drugom čitanju i ne postoji procedura ova, prvo ne postoji procedura poslovnička povlačenja zakona iz drugog čitanja, ne postoji, sem ako je neko nije izmislio. Dakle, danas u drugom čitanju se mi moramo izjasniti o zakonu, a ukoliko Vijeće ministara ima ozbiljne ili male primjedbe, neka pripremi izmjene i dopune za sedam dana, za 10 dana, ali dajte da poštujemo poslovničku proceduru.
Hvala vam gospodine Špiriću. Ima Poslovnik, evo ja sam zamolio i sekretara Doma. Gospođa Palavrić traži riječ. Dajte da riješimo ovu situaciju da Kolegij predloži moguća rješenja po poslovniku i gotovo.
Ja hoću podsjetiti samo na činjenicu koju smo nedavno usvojili u Zakonu o kontroli naoružanja sa istim manjkavostima, sa istim problemima, također je bilo problema nadležnosti cijepanja ministarstava itd. Dakle, plediram da postupimo na način koji zagovaraju gospodin Ćeman i gospodin Špirić i da danas pristupimo glasanju, izglasamo zakon a da ga u hodu usklađujemo. Hvala lijepo. 85
Zahvaljujem. Idemo dalje. Dakle, ovako pazite, mi imamo dvije mogućnosti po Poslovniku. Jedna je mogućnost ova koju predlaže gospođa Palavrić, koju predlaže gospodin Ćeman, koju predlaže gospodin Špirić, da se sada izjasnimo o zakonu u drugom čitanju. Druga mogućnost postoji da po članu 94. stav 3. dozvolimo jednu dodatnu amandmansku fazu u kojoj bi Vijeće ministara, putem poslanika naravno, ovo je sad zakon Parlamenta. Ovo više nije zakon Vijeća ministara napravilo intervencije na ovaj tekst pa da to onda dođe na razmatranje ovdje u Parlament. Evo izvolite kako god hoćete odlučite. Ja lično mislim da je bolja ova druga varijanta. Da otvorimo mogućnost i ja bih zamolio predsjednike klubova ako mogu da prihvate ovu drugu varijantu, bez obzira na ovo što su isticali. Vijeće ministara ima potrebu da napravi intervencije u zakonu. Nećemo uništiti ono što smo do sada uradili na zakonju. Ja ne znam kako će danas zakon proći prolikom glasanja, to je meni nepoznanica pravo da vam kažem. Ja znam koji su amandmani ovdje. Ima 16 amandmana gospodina Ćemana. Ima 7 amandmana gospodina Novakovića. Ja ne znam kako će zakon proći, pa onda ode na usaglašavanje u Kolegij, pa se onda vraća ovdje na Parlament. Mislim da je jednostavnije ako ostavimo Vijeću ministara neki rok. Gospođo Palavrić možete li prihvatiti ovo? Gospodine Špiriću, možete li vi ovo prihvatiti? Kažu mi da jeste. Ja sam se konsultovao. Ne bih slučajno predložio ništa. Po članu 94. stav 3. Da damo rok Vijeću ministara 20 dana od danas, da pripremi te amandmane i da putem poslanika, klubova ti amandmani u roku od 20 dana dođu ovdje u Parlament i da nam definitivno kažu šta je da ovu stvar završimo. Nemojte da uništavamo dio procedure koju smo do sada zvršili, jer jako pazimo o tome da ne poništimo što je napravljeno. Ako se slažete ovdje sa mnom, sa ovim prijedlogom zaključka, ja stavljam zaključak na glasanje. Ko je zato, rok 20 dana od danas? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem, da smo jednoglasno, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova usvojili zaključak kojim smo produžili tu amandmansku fazu za narednih 20 dana u kojoj Vijeće ministara definitivno treba da kaže šta je sa ovim njihovim prijedlogom, zakonom, imaju li novih amandmana da ih usklade da ih ne usklade da rade ono šta misle, naravno putem poslanika u Parlamentarnoj skupštini, jer ne može Vijeće ministara u ovoj fazi podnositi promjene i da onda to ide na sjednicu Doma u drugom čitanju. Na taj način mislim da smo sebi uštedjeli najmanje dva mjeseca u proceduri. Ovo je po mom mišljenju najkraće. Samo vi izvolite.
Dakle, nemam ja ništa protiv glasali smo. Ja bih molio samo da se pozovemo na član Poslovnika gdje se može produžiti zakonodavni postupak i vrijeme za podnošenje. 86
94. stav 3.
Ne može. Može da ocijeni kako se rasprava vodi. Imaju rokovi. Pa valjda zakoni imaju svoju proceduru. Kad bi se ovako radilo, nigdje nam kraja ne bi bilo. Ja vas upozoravam, ja mislim da je pametnije da usvojimo zakon a da izmjene i dopune idu, mislim da je poslovnički, mislim da je bolje. Rekao sam ako je poslovnički, nije poslovnički. Dobio sam odgovor da je poslovnički, a nije poslovnički. Neka mi se neko pozove na član Poslovnika kad je zakonodavni postupak u pitanju.
Pazite, gospodine Špiriću, vidite u čemu je problem. Sad ću vam reći u čemu je problem. Dakle, može se, ja sam se konsultovao sa Sekretarijatom doma. Mi smo, naravno, usvojili zaključak, pa čekajte. Čovjek je postavio pitanje i treba dati odgovor na pitanje. Ne treba ići dalje dok se bar ne da odgovor. Radi se o specifičnom zakonu, koji je naslijeđen iz ranijeg saziva Parlamenta u kojem je procedura nastavljena po zaključku Parlamenta i može se u Poslovniku u članu 94. naći uporište za ovakav stav, samo zbog toga što se radi o zakonu iz ranijeg saziva, zakon koji je naslijeđen u parlamentarnoj proceduri i po kojem je parlamentarna procedura nastavljena na osnovu našeg zaključka. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda. Ad.8. Prijedlog zakona o izvršnom postupku pred Sudom BiH Na 10. sjednici Prijedlog zakona o izvšrnom postupku pred Sudom BiH usvojen je u prvom čitanju. Nakon provedenog usaglašavanja u Komisiji Kolegija, sada je razmatranje zakona u drugom čitanju. Na Prijedlog zakona nije bilo amandmana. Ja otvaram raspravu povodom Prijedloga zakona o izvršnom postupku pred Sudom BiH, to je, dakle, 8. tačka dnevnog reda. Izvolite. Ko želi da govori? Gospodin Novaković. Izvolite.
Klub poslanika SDS prošli put osporavao je ustavni osnov za ovaj zakon i nismo ulazili u suštinu zakona i ako imamo dosta primjedbi na sam tekst zakona, ali i dalje smatramo da je ovdje sporan ustavni osnov i iz tih razloga Klub poslanika SDS neće podržati ovaj zakon u drugom čitanju. Hvala.
Ko dalje želi da govori? Ako se ne javlja niko više za riječ, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. 87 Ko je da se usvoji Zakon o izvršnom postupku pred Sudom BiH u drugom čitanju? Ko je za? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Uzdržanih? Nema. Dajte mi rezultate. Moramo na entitetsko. Pitam poslanike iz Federacije ko je za zakon? Hvala vam. Pitam poslanike iz RS ko je za zakon? Od ukupno 38 prisutnih poslanika – 33 su glasala za – protiv je glasalo 5 – 1 je bio suzdržan i već se vidjelo iz ovog općeg da postoji i entitetska, ali evo provedena je i entitetksa. Iz Federacije je glasalo 25 za, dakle, više od jedne trećine. Iz RS za je glasalo 8, to je više od jedne trećine i konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio Zakon o izvršnom postupku pred Sudom BiH u drugom čitanju. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda. Ad.9. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima u Bosnu i Hercegovinu- zakon je u drugom čitanju Na 10. sjednici Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju. Vi imate izvještaj nadležne komisije u kojem je sadržan jedan amandman kojeg je usvojila komisija. Naknadnih amandmana na Prijedlog zakona nije bilo. Ja otvarma raspravu. Da li neko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se usvoji ovaj zakon? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Hvala vam. Ima li uzdržanih? Nema. Od 37 poslanika koliko je trenutno prisutno, svih 37 je glasalo za. Nije bilo protiv, nije bilo uzdržanih. Nema potrebe za entitetskim glasanjem, tako da ja mogu konstatovati da je usvojen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima u BiH u drugom čitanju jednoglasno. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda. Ad.10. Prijedlog zakona o Matici iseljenika BiH – zakon je u drugom čitanju Ovaj prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 10. sjednici Doma. Vi imte izvještaj Komisije od 31.01.2003. godine. Komisija je usvojila samo jedan amandman. Nove amandmane, pozivom na član 94. tačka 3.a. podnijeli su Momčilo Novaković, Nenad Mišić i Mirsad Ćeman. Napominjem da su identični amandmani poslanika Mišića i Novakovića na član 15. Ja otvaram raspravu. Ko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Prelazimo na proceduru glasanja o amandmanima na ovaj zakon. Izvolite gospodine, nema problema. 88
Gospodo predsjedatelji, kad je u pitanju ova točka dnevnog reda Prijedlog zakona, odnsono usvajanje zakona o Matici useljenika želim iznijeti nekoliko stvari, koje ne idu u prilog da bi mogli danas usvojiti ovaj i ovakav zakon. Ovaj zakon koji imamo ispred sebe tretira jednu izuzetno osjetljivu problematiku, a napravljen je, a moram biti slobodan, ko sebi ni drugom. Smatram vrlo neozbiljnim. Ja nisam bio u proceduri, niti sam bio član Parlamenta u vrijeme kad se donosilo ovo i što ne znači da bi možda reagirao drugačije nego danas, ali imam prigodu da iznesem svoje mišljenje, svoje stajalište da se ovaj zakon kosi sa nekoliko stvari, odnosno Prijedlog ovog zakona kosi sa nekoliko stvarnih činjenica koje su na terenu. Prije svega, ovdje se nigdje ne govori i ne spominje da postoji Hrvatska matica iseljenika. Ovdje se govori samo o matici iseljenika BiH, koja je osnovana sukladno važećim socijalističkim propisima. Federalna Matica iseljenika, Hrvatska matica iseljenika je '96. osnovana, sukladno važećim propisima Federacije BiH. Ja ne znam što će biti sa takvim maticama koje rade i ja njihovo izviješće ovdje imam ispred sebe i nisam imao prigode da iznesem pred ovaj uvaženi dom razmišljanje, odnosno prijedloge koje su donijeli ovi ljudi koji čine ovu maticu. Također, imam zahtjev ovih ljudi koji je star devet mjeseci, koji je upućen tadašnjem ministru odgovornom za provođenje ove zakonske procedure, koji za punih sedam mjeseci nije udostojio se ni vratiti informacije da ne želi ili da hoće ili da neće raspravljati na tu temu i prijedloge koje je ova uvažena gospoda nudila da bi danas imali puno kvalitetniji zakon koji bi zaštitio interese i ovih ljudi koji su se na vrijeme i pravovremeno, sukladno Zakonu i organizirali. Isto tako želim kazati da prijamčljivije bi bilo da mi imamo jednu krovnu instituciju, jednu krovnu organizaciju koja se zove Matica iseljenika BiH. Ovdje smo vidjeli da ima desetak amandmana na ovaj zakon. Između njih je te hoće li sjedište biti u Sarajevu, hoće li biti u Banja Luci, sukladno tom bih ja onda rekao biće u Mostaru itd. Mislim da danas, također, želim iznijeti da mi imamo izviješće koje je isto ili identično onome što smo ga imali barem na Ustavno-pravnoj komisiji koje smo danas na stolove dobili. Mi smo jučer na Ustavno-pravnoj komisiji razmatrali ova tri prijedloga zakona i u svakom od njih imate posljednji stavak koji je potpuno identičan da Ustavno-pravna komisija Zastupničkog doma nije u mogućnosti raspravljati je li to no ili nije iz naše domene. Mi smo učinili nešto, što je, nadam se moguće i prijamčivo i nama prihvatiti u ovom trenutku. Ono što smo uradili sa Prijedlogom zakona o kretanju i boravku stranaca i azil, mislim da bi, ja predlažem da prihvatimo takvo nešto i za ovaj zakon koji je pred nama. Hvala.
Zahvaljujem vam gospodine. Ko dalje želi da govori? Gospodin Ćeman Mirsad.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, 89 Ja ću kratko vezano za ovo pitanje. Ja iz principijelnih razloga, obzirom da sam glasao povodom malo-prije zakona o kome smo razgovarali da ga na neki način vratimo na razmišljanje ponovno Vijeću ministara. Nemam ništa protiv da se ide istim putem kad je riječ i o ovom zakonu. Dakle, iz principijelnih razloga u tom, iz iz istih onih koje sam imao u vidu kad sam se prošli puta odlučivao. Međutim, isto tako iz principijelnih razloga mislim da uz, evo ja sam uložio neke amandmane koji su neki pravno-tehničke, a neki suštinske prirode bi mi, također, provesti proceduru oko ovog zakona. Neka se Dom odredi. U svakom slučaju kako god da ovaj dom odluči, ja želim samo ovdje ukazati na jednu ili dvije stvari na koje treba imati u vidu, između ostalog i kada je riječ i o ovoj instituciji. Matica iseljenika nije klasično udruženje građana. Dakle, možemo kazati da je u neku ruku neko sujigeneris institucija koja se osniva zakonom kad je riječ o udruženju građana zakonom se omogućava formiranje građana. Dakle, jedna bitna razlika i ako govorimo o krovnim ili nekim drugim institucijama, onda bi, prema ovome, respektujem ovaj stav, izgleda onda Matica iseljenika koju bi treblao formirati trebala biti krovno udruženje udruženja. Mislim da logika ima određenog efekta, ali, evo neka se o tome razmišlja. Za mene je u ovom slučaju možda važnije pitanje, pošto su, a na to sam ukazao i svojim amandmanom, koji ste imali priliku vidjeti hoće li ili ne ova institucija imati ili ne javna ovlaštenja, koja su po Zakonu o upravi moguća da se prenesu na instituciju ovu ili neku druge vrste. Ako će imati, koja su to itd. i pitanje registracije koja se, uopće ovdje ne spominje, ali ja znam da je to pitanje jako aktuelno resornog ministarstva, da li uopće ovu instituciju kao takvu treba registrovati ili ne, jer, podsjećam ponovo, ona nije udruženje građana, osniva se zakonom i kao takva se, pogotovo što na neki način ovdje je, bar takav pristup u Prijedlogu zakona koji smo dobili Matice iseljenika BiH koja je osnovana po zakonu iz 60.- i nenke godine, na neki način koliko je god disala proteklih godina na škrge, ili uopće nije disala je na neki način ima neku vrstu kontinuiteta. Prema tome da završim. Evo, kako god se ovaj dom odluči, ja bih, ako se odlučimo da nastavimo proceduru izjašnjavanja o amandmanima, sugerisao da se, bar neki od ovih amandmana, mislim da su prilično utemeljeni, ne samo oni koji se tiču pravno-tehničke prirode uvaže, jer bi to bilo poboljšanje teksta i ovakvog kakav on jeste. Hvala lijepa.
Ako se niko ne javlja za riječ. Ja zaključujem raspravu. Mi moramo provesti proceduru. Mi smo napravili jedan izuzetak. Našli smo tumačenje u Poslovniku, vezano za Zakon o kretanju, boravku stranaca i azilu, sa željom da zakon ne padne, pa radi se o zakonu iz ranijeg saziva i imali smo stav i Vijeća ministara ovdje za govornicom. Mora se poštovati procedura. Ovdje takva mogućnost ne postoji. Radi se o zakonu koji je u ovom sazivu započet sa procedurom mi moramo ići na izjašnjavanje. Mi imamo šest amandmana, imamo sedam amandmana gospodina Mišić Nenada i imamo tri amandmana Momčila Novakovića. Ići ćemo redom kako su amandmani primljeni ovdje prema ovom pečatu. 90 Dakle, 17.02., zatim 20.03. i 17.03. Dakle, prvo amandmani gospodina Momčila Novakovića pa onda amandmani gospodina Mišića pa onda amandmani gospodina Ćemana, koliko sam ja to mogao da poredam. Prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas zato ko je, ko je zato da se usvoji amandman I Momčila Novakovića? Hvala. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dajte mi rezultate. Konstatujem da amandman nije dobio opću parlamentarnu podršku i idemo na izjašnjavanje. Da konstatujem rezultate. 36 prisutno – 5 je bilo za – 19 protiv – 10 suzdržanih. Amandman nije dobio potrebnu podršku. Prelazimo na amandman II gospodina Novakovića. Amandman II Ko je zato da se usvoji amandman II gospodina Novakovića? Hvala vam. Ko je protiv tog amandmana? Dajte isključite mobitele. Nema to smisla. Ko je suzdržan? Hvala vam lijepo. Dajte mi rezultate. Konstatujem 5 glasova za – 28 protiv i 3 suzdržana glasa. Amandman nije dobio parlamentarnu većinu. Pitam vas ko je zato da se usvoji amandman III gospodina Novakovića? Isti kao amandman VII gospodina Mišića. Hvala vam. Ko je protiv tog amandmana? Molim vas samo malo pažnje. Nemojte da napravimo grešku. Hvala vam lijepo. Ko je suzdržan? Dajte mi rezultate. Rezultati ovako govore – 5 ja bilo za – 20 je bilo protiv – suzdražnih je bilo 5. Konstatujem da amandman nije dobio parlamentarnu podršku. Molim vas, dame i gospodo poslanici, ja vas molim da zadržimo pažnju kada glasamo. Ne može osoblje Sekretarijata da kvalitetno izbroji glasove. Evo, sad ste vidjeli da nekoliko poslanika nije uopće glasalo. Ovo je najvažniji činj na sjednici, glasanje je najvažniji čin na sjednici. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Mišić Nenada. Pitam vas da se izjasnite. Ko je zato da se prihvati amandman I gospodina Mišića? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Hvala lijepo. Uzdržanih? Hvala. - 7 za – 21 protiv – 7 suzdržanih. Amandman nije dobio podršku. Amandman II gospodina Mišića. Ko je za taj amandman? Ne može u paketu ništa. Ovdje moramo pješke ići. Jeste li izbrojali. Uzdržanih? Obrnuto je, pratim ja proceduru. Dajte mi rezultate. - 6 za – 20 protiv – 8 suzdržanih, amandman nije dobio potrebnu većinu u Parlamentu. Prelazimo na amandman III gospodina Mišila. 91 Amandman III Ko je za? Ko je protiv amandmana III gospodina Mišića? Uzdržanih? Hvala lijepo. -6 za – 23 protiv – 4 suzdžrana. Amandman nije dobio podršku. Nastavljamo dalje. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu IV gospodina Mišića. Amandman IV Ko je za? Ko je protiv amandmana IV? Gospodine Selime, držite uzdržano, a ja pitam koje protiv. Jeste li izbrojali? Hvala lijepo. Ko je suzdržan? - 6 za – 20 protiv – 8 suzdržanih nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu V. Ko je za amandman V? Munibe, ja te molim nemojte. Hvala vam lijepo. Ko je protiv amandmana V? Hvala lijepo. Uzdržanih u odnosu na amandman V? Hvala i vama. - 6 za – 20 protiv – suzdržano 7 amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu VI gospodina Mišića. Ko je za to da se usvoji amandman VI gospodina Mišića? Hvala lijepo. Ko je protiv tog amandmana? Hvala vam lijepo. Ko je uzdržan u odnosu na amandman? Hvala lijepo. - 7 za – 18 protiv – suzdržano 8 nije dobio potrebnu većinu amandman. Amandman VII Ko je zato da se usvoji amandman VII. On je isti kao i Novakovićev. Glasali smo već o tome i nije dobio potrebnu većinu. Imamo šest amandmana Mirsada Ćemana. Ko je zato da se usvoji amandman I gospodina Ćemana? Hvala vam lijepo. Ko je protiv amandmana gospodina Ćemana? Hvala vam lijepo. Ko je uzdržan u odnosu na amandman gospodina Ćemana? Hvala. Entitetsko izjašnjavanje. Iz Federacije ko je za amandman gospodina Ćemana? Jeste li izbrojali? Hvala lijepo. Iz RS ko je za amandman gospodina Ćemana, amandman I? 26 prisutno – 16 za – 13 protiv – 7 suzdržano. Postoji opća parlamentarna podrška. Iz Vederacije 15 za, postoji podrška entiteta Federacije BiH, RS 2 za. Dakle, ne postoji jedna trećina, ne postoji entitetska podrška entiteta RS i amandman I gospodina Ćemana ide na usaglašavanje. 92 Amandman II gospodina Ćemana. Ko je za amandman
Da li samo alternativa ili osnovni tekst? Ovdje ima dva rješenja. Povukao si alterntivu.
Je li se povlači alternativa gospodine Ćemane? Povlači se alternativa samo temeljni tekst. Ko je za amandman II za temeljni tekst bez alternative gospodina Ćemana? Ko je za? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dajte mi rezultate, da vidimo kakvo je stanje. Za amandman II gospodina Ćemana 11 je glasalo za – 16 je bilo protiv – suzdržanih je bilo 7. Amandman nije dobio opću parlamentarnu podršku. Dakle, nije prošao. Amandman III gospodina Ćemana Ko je za amandman III gospodina Ćemana? Hvala. Ko je protiv amandmana III gospodina Ćemana? Hvala lijepa. Uzdržanih? Hvala lijepo. 12 za – 18 protiv – 5 suzdržanih, amandman nije dobio potrebnu parlamentarnu podržku. Amandman IV Ko je zato da se prihvati amandman IV gospodina Ćemana? Jeste li izbrojali? Ko je protiv amandmana IV gospodina Ćemana? Hvala lijepa. Ko je uzdržan u odnosu na amandman IV? Hvala i vama. 12 za – 15 protiv – 7 suzdržanih, amandman nije dobio podršku. Prelazimo na izjašnjavanje vezano za amandman V. Amandman V Ko je za amandman V gospodina Ćemana? Hvala lijepa. Ko je protiv amandmana V? Hvala lijepo. Uzdržanih u odnosu na amandman V? Hvala i vama. 15 za – 13 protiv – 6 uzdržanih. Amandman ima opću parlamentarnu podršku. Idemo po entitetima. Ko je iz Federacije za amandman V? Ko je iz RS za amandman? Hvala. 93 Iz Federacije, koliko je za? Federacija 13 – RS 2. amandman ide na usaglašavanje amandman V. Amandman VI gospodina Ćemana Ko je za amandman VI gospodina Ćemana? Ko je protiv amandmana VI? Uzdržanih? Hvala. 14 za – 8 protiv – 13 uzdržanih. Amandman ima opću parlamentarnu podršku. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Iz Federacije ko je za amandman? Hvala. Iz RS ko je za amandman? Hvala i vama. Amandman ide na usaglašavanje koliko ja vidim, jer iz RS su 2 glasa za, a iz Federacije 13 za. Mi ćemo nastaviti odmah sa procedurom po ovom zakonu. Kolegij samo kratko da ne odlažemo da damo, možemo li mi postići saglasnost oko ovih amandmana. Ne možemo, je li? Konstatujem da Kolegij nije postigao saglasnost oko amandmana I, amandmana V i amandmana VI. Sada prelazimo na glasanje u drugom krugu, jer Kolegij se nije usaglasio. Pitam poslanike iz Federacije ko je protiv amandmana I Ćemana, koji je otišao na usaglašavanje. Imaju tri na usaglašavanju. Nismo se usaglasili i nastavljamo proceduru. Ko je iz Republike Srpske protiv amandmana I gospodina Ćemana? Hvala lijepo. Iz Federacije 5 protiv. Iz Republike Srpske 12 protiv, tako da amandman nije dobio potrebnu većinu. Imamo amandman V koji je bio na usaglašavanju. Pitam iz Federacije ko je protiv amandmana V? Hvala lijepo. Iz Republike Srpske ko je protiv amandmana V? Hvala. 4 je protiv iz Federacije. Iz Republike Srpske je 12 to je više od dvije trećine i konstatujem da ni ovaj amandman nije prošao. Imamo amandman VI koji je bio na usaglašavanju gospodina Ćemana. Iz Federacije ko je protiv tog amandmana? Hvala lijepo. Iz RS ko je protiv amandmana? Iz Federacije 5 protiv, iz RS 11 tako da je više od dvije trećine, tako da i ovaj amandman nije prošao. Molim vas lijepo malo pažnje. Dakle, ni jedan amandman u proceduri kompletnoj koja nas je po prilično namučila nije prošao, odnosno nije nas namučila nego je bila malo dugotrajna, ali neka je, bolje je da ... 94 Prelazimo na izjašnjavanje o tekstu zakona. Ni jedan amandman nije usvojen. Dakle, glasamo o tekstu bez amandmana, jer amandmani su propali svi. Ko je za zakon? Hvala vam lijepo. Ko je protiv zakona? Hvala lijepo. Ima li uzdržanih? Nema. Dajte mi rezultate. 20 poslanika za – 17 protiv i uzdržanih nema. Zakon je dobio parlamentarnu većinu. Idemo u drugi krug. Ko je iz Federacije za zakon? Jeste li izbrojali? Hvala. Ko je iz RS za zakon? 37 je prisutno ukupno. 20 je glasalo za zakon 17 je glasalo protiv. Po entitetima. Iz Federacije je glasalo za 17 i ima podrška i iz RS dva su glasala za i to je manje od jedne trećine i zakon ide na uslaglašavanje na sjednici Kolegija. Mi ćemo sjednicu Kolegija vezano za ovo usaglašvanje obaviti. Mi idemo dalje sa dnevnim redom naknadno o tome ćete biti obaviješteni. Nećemo to raditi danas. Oko amandmana smo to radili danas, ali cijenimo da to treba da bude predmet na sjednici i bit će na sjednici Kolegija. Ad.11. Prijedlog zakona o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije – zakon je u prvom čitanju – predlagač zakona Vijće minstara Poslanicima je upućen 16. septembra 2002. godine. Nadležna Ustavno-pravna komisija je dostavila svoj izvještaj 10. marta 2003. godine. Napominjem, ovo je rasprava o principima. zakon je u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju. Ko je da se usvoji zakon u prvom čitanju? Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Nema. Ima li uzdržanih? Nema. Dok rezultati dođu ja mogu konstatovati da smo jednoglasno usvojili u prvom čitanju Prijedlog zakona o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog matrenog oružja i municije. Rezultati glasanja su: 36 za, bez protiv i bez udržanih glasova. Ad.12. Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja – predlagač Vijeće ministara Poslanicima je upućen 20.12.2002. godine. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 31.12.2002. godine. Ustavno-pravna komisija je i nadležna za ovaj prijedlog. Izvještaj je dostavila 10. marta o.g. otvaram raspravu. Zakon je u prvom čitanju. Ako se niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. 95 Ko je zato da se usvoji Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja? Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Sa 36 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova, konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja u prvom čitanju. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda. Ad.13. Izbor tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o ravnopravnosti i jednakosti polova u BiH Na 10. sjednici Doma mi smo usvojili Zakon o ravnopravnosti poslova u BiH. Zakon je ranije usvojen na Domu naroda. Kako je zakon usvojen u različitim tekstovima, potrebno je provesti usaglašavanje, kako bi se došlo do jedinstvenog teksta zakona. Zato iz našeg doma, treba da imenujemo tri člana u zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona. Prošireni kolegij je predložio da se u komisiju Predstavničkog doma imenuju gospoda: Jozo Križanović, Nadžida Mlaćo i Ljiljana Milićević. Ima li drugih prijedloga? Nema. Pitam vas ko je za ovaj prijedlog? Hvala vam lijepo. Ko je protiv ovog prijedloga? Ima li uzdržanih? Konstatujem da smo sa 36 glasova za, bez glasova protiv i bez glasova uzdržanih imenovali gospodu: Jozu Križanovića, Nadžidu Mlaćo i Ljiljanu Milićević, kao predstavnike našeg doma u Zajedničku komisiju Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za usaglašavanje teksta Zakona o ravnopravnosti polova u BiH. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda. Ad.14. Izvještaj o finansijskom poslovanju Javnog preduzeća Novinsko izdavačka organizacija «Službeni list BiH», po godišnjem obračunu za 2002. godinu U skladu sa članom 20. stav 1.d) Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH, Javno preduzeće Službeni list BiH Parlamentarnoj skupštini BiH najmanje jedanput godišnje podnosi izvještaj o finansijskom poslovanju. Vi ste izvještaj ranije dobili. Ja, evo, otvaram raspravu povodom ovog izvještaja. Ako se niko ne javlja za riječ, predlažem zaključak da Parlamentarna skupština, odnosno naš dom primi na znanje ovaj izvještaj, to je jedino što mi u ovom trenutku možemo. Ko je za ovaj zaključak, ako nema drugih zaključaka? Dakle, ja se izvinjavam, imam jednu napomenu, zaključak Kolegija je da se ovaj izvještaj prihvati, odnosno primi na znanje, a da ćemo raspravljati kada dođe izvještaj Ureda za reviziju. Ja se zahvaljujem gospodinu Ragužu, da ćemo voditi raspravu kada 96 stigle izvještaj Ureda za reviziju i po ovom izvještaju. To je, dakle, prijedlog konačni prijedlog zaključka. Ko je za ovaj zaključak? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo sa 36 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova usvojili. Ad.15. Prijedlog Kluba poslanika SNSD-a i poslanika Tihomira Gligorića i Mirka Blagojevića za glasanje o nepovjerenju Vijeću ministara BiH Na 10. sjednici Doma, 5. marta 2003. godine, kao što vam je poznato Klub poslanika SNSD-a sa poslanicima Tihomirom Gligorićem, Mirkom Blagojevićem, podnio je prijedlog za glasanje o ne povjerenju Vijeća ministara BiH. Prijedlog je podnesen u skladu sa članom 116. stav 1. Poslovnika, a u skladu sa stavom 3. istog člana, ja sam istog dana inicjativu dostavio Vijeću ministara i poslanicima Doma. Kao što vam je poznato inicijativa se obavezno dostavlja na dnevni red nakon proteka 20 dana, a najkasnije u roku od 30 dana od dana dostavljanja Vijeću ministara. U skladu sa članom 119. svaki predlagač ima pravo da na sjednici Doma obrazloži svoj prijedlog. To je već urađeno kada je podnošen ovaj prijedlog, evo ja sam sada u situaciji da otvorim raspravu na ovu temu, tačku dnevnog reda, dakle Prijedlog Kluba poslanika SNSD-a i poslanika Tihomira Gligorića i Mirka Blagojevića za glasanje o nepovjerenju Vijeću ministara BiH. Izvolite. Gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Uvaženo Predsjedništvo, dame i gospodo, Neko od mojih kolega ispred SNSD-a će doći i obrazložiti naš prijedlog. Ja sam izašao da zamolim ministarstva, odnosno Savjet ministara i njegovog predsjednika da u skladu sa članom 118. Poslovnika, kaže se da prije početka sjednice ili tačke dnevnog reda o izglasavanju nepovjerenja, Savjet ministara BiH može da podnese izvještaj u pisanoj formi, sa svojim mišljenjem i stavovima. Izvještaj će biti dostavljen poslanicima najkasnije 48 časova prije održavanja sjednice. S obzirom da je u međuvremenu ... a povod je bio CIPS projekat, mijenjanje cijena, pa je povećana jedan dan, drugi dan je smanjena, druge isprave su mimo ovoga isto tako povećane, ja sam očekivao da će Savjet ministara da dostavi neki izvještaj nama poslanicima u vezi toga. Naravno, član 118. decidno ne kaže da treba, nego kaže da može. Pa sam htio da povodom toga dobijem odgovor od Savjeta ministara. U skladu s tim, mi ćemo onda da predložimo, u skladu sa članom 120. stav 2. jednu drugu inicijativu, pa, znači, u zavisnosti od toga šta Savjet ministara bude kazao, mi ćemo da predložimo drugi inicijativu. Hvala. 97
Dobro, zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Terzić ima riječ. Izvolite.
Evo tačno da smo imali priliku i pismeno da obrazložimo, damo svoj pogled na traženje inicijative Kluba poslanika SNSD-a, međutim, ja sam dobio zadatak od Vijeća ministara da umeno kažem da Vijeće ministara, obzirom da je Klub SNSD-a tražio izjašnjavanje o ne povjerenju Vijeću ministara zbog toga što je Visoki predstavnik promijenio odluku Vijeća ministara, znači, stav ovog Vijeća ministara je da mi očekujemo da će Klub SNSD-a promijeniti svoj zahtjev i da će umjesto glasanja o ne povjerenju Vijeću ministara tražiti da se glasa o ne povjerenju Visokom predstavniku, jer je Vijeće ministara promijenilo odluku Visokog predstavnika da cijena izdavanja lične karte bude 10 maraka, a ne 14,5 kako je rekao Visoki predstavnik.
Zahvaljujem predsjedavajućem Terziću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ... ima malo umora, ja sam zahvalan predsjedavajućem Vijeća ministara što je ovako kratko i jezgrovito odgovorio na naš zahtjev, jer inicijativa je bila ozbiljna, a čini mi se i odgovor je jako ozbiljan. Vidite dobro bi bilo da svaki dan zasijedamo, da ljudi imaju šta raditi, evo čitav dan je sa vama, ponekad to i nije loše da se ima posla, da se sjedi i posmatra šta traže poslanici, ali ono što želim da kažem, ja mislim da u vrijeme kada smo pokrenuli inicijativu, stvorena je velika medijska, rekao bih, velika medijska predstava s razlogom, jer je tada Savjet ministara na svojoj sjednici slavodobitno izašao sa cijenom od 10 maraka, nagovještvajući da će građani biti obeštećeni, da će biti vraćene pare, da će snositi odgovornost oni koji su građane pokrali, dakle, to su ... Savjeta ministara. Mi smo željeli da Savjet ministara samo ispoštuje ono što javno saopštava i iza čega stoji. Savjet ministara je našao sa Kancelarijom visokog predstavnika i čini mi se da ovdje nije dobro vezati naš zahtjev za ime Visokog predstavnika, jer čini mi se da nije Visokog predstavnika, pitanje je da li biste imali hrabrosti uopšte da se bvite onim što je zadatak Svjeta ministara. Dakle, ne želim da analiziramo, jer mi to i nismo tražili u našem zahtjevu, niti se obraćali niti pominjali ime Visokog predstavnika, čini mi se kad vas proglašava favoritima reforme, da je dobar, kad vas uvede u nešto što nema izlaza, tad vam ne odgovara, ali, naravno, to je pravo Savjeta ministara da gleda tako i na poziciju Visokog predstavnika. Žalosno je da Savjet ministara nije rekao ili građanima nije saopštio gdje je pokrivena ta razlika od 3,5 marke, da li na saobraćajnim dozvolama ili na nekom drugom dokumentu. 98 Dakle, ono što je problem u BiH jeste, da obični građani smrtni za svoje dokumente treba da plate 100 maraka i da tih sredstava nema. Želim da vam kažem da je iz sredstava Budžeta, dakle, iz sredstava Budžeta o kojem mi raspravljamo su plaćane neke stvari koje možda nisu bile prioritetne, možda je, zašto se priča da je projekat samoodrživ, samo ako je iz džepa običnog građanina. Kako je moguće govoriti o samoodrživosti bilo kojeg projekta u BiH, ako on zadire samo u džepove građana, zar nije samoodrživ projekat da dijelom bude propraćen i budžetskim sredstvima ili nekih drugim donatorskim sredstvima itd. Čini mi se da na ovakav način kad Savjet ministara pristupa inicijativi bilo kojeg kluba pa i Klub SNSD-a, će stvoriti šanse da Savjet ministara će napraviti još po koju glupost, ali onog trenutka kada građani u BiH shvate, a nadam se da to vrijeme nije daleko da na ovakav način organi, pogotovo izvršni organi vlasti nemaju pravo da koriste strpljenje građana. Mi smo svjesni i odgovorno prišli ovoj inicijativi. O toj inicijativi ćemo se izjasniti. Naravno, oni koji imaju parlamentarnu većinu, imat će šansu da i dalje rade ono što su radili na žalost građana u BiH. Dakle, mi ozbiljno stojimo iza svoje inicijative. O njoj ćemo se izjasniti, naravno, zavisi od stavova ostalih poslanika iz drugih političkih partija, ali ja vas molim da stvarno kada dođe inicijativa bilo kojeg kluba, red je bilo arhive radi za 50 godina da je bilo pisanog traga da je Vijeće ministara smoglo snage da ima stavove i u pisanom smislu da se obrati Parlamentu. Dakle, Poslovnik dozvoljava da se to i ne uradi, ali ozbiljnost situacije nalaže i to bi bilo dobro da je urađeno. Dakle, moj je stav ostao ne promijenjen. Ja ću i danas glasati za opoziv Svjeta ministara. Ne mislim da je došlo do promjene situaciju u korist Savjeta ministara. Nažalost, situacija u ekonomskom smislu se u BiH pogoršava. Ne mislim da je isključivo odgovorno zato snosi samo Savjet ministara, ali mora nam biti svima jasno da cijenu bilo koje nestabilnosti ekonomske ili političke u svakoj normalnoj držvi plaća izvršna vlast i zato vas ja molim da kada god nastupam i kritikujem izvršnu vlast, ne ljude pojedinačno, ja shvatam da je taj posao i težak i odgovoran da ponekad i nema adekvatnog i racionalnog rješeanja, ali zato bih molio da se ovi zahtjevi naši smataraju briga poslanika za ono što se zove sadašnjost ali i budućnost BiH i građana u BiH. Ne bih volio da se to shvata sa dozom cinizma ili sarkazma prema poziciji koju ima Visoki predstavnik. Ne mislim da je to mudro, ne mislim ni da je pametno. Čini mi se da ste to gospodine predsjedavajući htjeli da nas našalite pa pomenuli poziciju Visokog predstavnika, vjerujte da to nije dobro.
Hvala vam. Ko dalje želi da govori? Gospodin Terzić traži riječ pa gospodin Avdić.
Prvo moram reći da sam na prošlom zasjedanju shvatio, u stvari na zasjedanju kada je pokrenuta ova inicijativa, da je osnovni problem u Vijeću ministara to što je, barem je tako prezentirano od strane i, između ostalog i gospodina Špirića da je problem 99 ovog vijeća ministara što je Visoki predstvnik promijenio neku našu odluku i ako sam i tad tvrdio da mi nismo donijeli nikakvu odluku i to postoje zapisnici sa sjednica Vijeća ministara i zbog toga sam sad iskoristio ime Visokog predstavnika. Ali, izašao sam da kažem jednu najbitniju stvar iz svega ovoga što je gospodin Špirić govorio, pominje se samoodrživi i samofinansirajući projekat. Znači, nije ovo vijeće ministara pokrenulo projekat koji spada u kategoriju samofinansirajući. Upravo, parlamentarna većina, koja je bila prije nas je osmislila i pokrenula ovaj projekat i mi smo samo zatekli u jednom haotičnom stanju, koje je moglo da dovede Budžet BiH u kolaps, otkočili to, riješili to i na zadovoljstvo građana a to se vidi kroz realizaciju CIPS projekta u ovom momentu, na zadovoljstvo građana odredili se prema visini izdavanja za ličnu kartu, koja je, da kažem, najprilagodnija trenutno njihovim mogućnostima. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Terziću. Gospodin Sead Avdić. Zamolio bih stručne službe Sekretarijata, Sekretarijat, obavijestite poslanike da uđu u salu, jer ćemo pristupiti glasanju.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, Dobro je da je bivša vlast pokrenula prijekat CIPS i mi smo oko njega postigli puni stupanj političke saglasnosti i konsenzusa, to je jedan od vitalnih projekata, jednostavno BiH, ali Vijeće ministara u novom sazivu ima i zadatak i cilj da koriguje i da jednostavno primjeri taj projekat mogućnostima građana BiH, što znači da je bilo moguće razloga i praznog prostora, neonskog prostora da se ove cijene uravnoteže i da se primjere teškom socijalnom stanju u BiH. Također, treba istaći činjenicu da je stvarno čuvanju moralnog i političkog digniteta Vijeće ministara povratilo taj svoj autoritet i u tom kontekstu svaka čast, čestitke na onome što je urađeno s aspekta korekcije cijene ličnih karata. Ja sam jučer u ime Mještovitog kluba na Proširenom kolegiju tražio i tražim danas ponovo, s obzirom da je danas tekst ... od nove vlasti, saziva Vijeća ministara. S obzirom da se nije, jednostavno, jednostavno stavljati na glasanje povjerenje Vijeću ministara, ja predlažem jedan visok stupanj tolerancije i pozivam u ime ovog mješovitog kluba, Klub SNSD-a kome treba čestitati na budnosti s aspekta odgovornosti Vijeća ministara prema Parlamentu, prema građanima BiH, tako da je ta inicijativa sasvim legitimna, da jednostavno ovog puta, s obzirom da su otklonjeni razlozi za postavljanje pitanja ne povjerenja Vijeću ministara da odustane od svog zahtjeva i da ne glasamo o nepovjerenju Vijeću ministara.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Ko dalje želi da govori? Ako se niko ne jvlja više za riječ, ja zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ako, naravno Klub i dalje 100 ostaje kod svog zahtjeva, pitam vas ko je zato da Predstavnički dom izglasa ne povjerenje Vijeću ministara? Ko je za? Hvala lijepo. Ko je protiv toga? Uzdržanih? Hvala lijepo. Konstatujem da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH nije prihvtio prijedlog Kluba SNSD-a i dvojice poslanika gospode Gligorića i Blagojevića da se izglasa ne povjerenje Vijeću ministara. Za prijedlog Klub SNSD-a i dvojice poslanika glasalo je 5 poslanika Parlamentarne skupštine. Protiv tog prijedloga glasalo je 27 poslanika a suzdržano je bilo 5 poslanika. Prelazomo na 16. tačku dnevnog red, to je ova tačka dnevnog reda koju je predložio gospodin Nikola Špirić koju smo uvrstili u dnevni red na njegovu intervenciju. Dakle Ad. 16. Informacija o raspisanim tenderima za izradu prostorne osnove za uspostavljanje informacionih sistema za potrebe deminiranja u Bosni i Hercegovini Otvaram raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Gospodin Špirić traži riječ. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, pošto svi naravno, pardon ne raspolažemo sa istim brojem informacija, vezano za ovu problematiku, ja sam zahvalan što je ova tačka došla na dnevni red. Čini mi se da umor uradio svoje i ja ću biti spreman da vam predložim na koji način čini mi se ovu tačku možemo uspješno apostrofirati kao Parlament. Želim samo da vam kažem da je ITF sa sjedištem u Sloveniji u avgustu 2002. godine raspisao tender za izradu digitalnih roto-foto podloga na području Bosne i Hercegovine sa ciljem izrade prostorne osnove za uspostavljanje informacionih sistema. Taj tender je tri puta, tri puta dakle poništavan iako su se javljali privredni subjekti sa prostora Bosne i Hercegovine s namjerom da se to dadne Geodetskom zavodu Slovenije. Direktor gospodin Cimeršek je po svom odobrenju iako nije tender završen povjeravao te poslove, da se dakle sredstva iz 2002. godine nisu potrošena. To je problem države Bosne i Hercegovine. Ministarstvo za civilne poslove i komunikacije se na zahtjev prijemnih [[ne razumije se koja riječ]] subjekata iz Bosne i Hercegovine obratilo na nadležne adrese i naravno s obzirom da do 15. aprila se očekuje dakle po nalogu direktora bez tendera davanje poslova, ja mislim da bi naša aktivna pozicija bila da za naredno zasjedanje Parlamenta, da to bude zaključak zatražimo od Ministarstva za civilne poslove i komunikacije, ako se još tako zove dakle informaciju vezano za ove aktivnosti i da 101 jednostavno Parlament zauzme stav šta je sa poslovima koji su rađeni, ako su rađeni tendera. Dakle da dobijemo kao Parlament informaciju od nadležnog ministarstva da bismo mogli po ovom problemu zauzeti jasan stav kao Parlament. Ja mislim da bi to bio pravi odgovor na ovo što je bila tačka dnevnog reda. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Špiriću. Da li neko želi da govori još? Gospodin predsjedavajući Vijeća ministara Adnan Terzić. Izvolite.
Pošto nema nikoga iz Ministarstva civilnih poslova ni ministra ni zamjenika ovdje, ja bih samo prihvatajući ovu inicijativu poslanika Špirića samo pitao da nije možda bolje da odmah zatražimo od onoga ko provodi to. Jel to unutar MAK-a?
nije izašao za govornicu Da, da, da. Dakle mogu i jedni i drugi
Pa da, ali da odmah tražimo od MAK-a. Jer kada tražite od civilnih poslova, dok oni od MAK-a, pa dok dođe na Vijeće ministara, pa Vijeće ministara. Nego da direktno tražite od MAK-a da dobijete tu informaciju. Mislim da bi to bio brži put, efikasniji put. Evo samo to je sugestija. Od BH MAK-a normalno.
Zahvaljujem gospodinu Terziću. Gospodin Bešlagić traži riječ. Izvolite.
Pošto je ova tačka došla kao vanredna tačka na dnevni red, ja stvarno moram da kažem da nemam informacija. Prvo me interesuje je li država Bosna i Hercegovina, ministarstvo, Vlada ili neko raspisao ovaj tender? Ili je to Slovenija onako dobrovoljno, pošto ima eto hajde da kažemo želju da to radi. Ako je to Slovenija, ne vidim razloga što da ih pitamo. Ali ako je to država raspisala, onda moraju postojati podaci koje to uradio? 102
nije izašao za govornicu To i tražim
Zato ja, ako je to tumačenje, onda ja se zahvaljujem. Zato kažem nisam upoznat. Prema tome, ja bih zamolio da se dobije informacija. Onda bi iz toga proslijedio od koga tražiti informaciju. Jer vi jednostavno možete tražiti od MAK-a, možda MAK uopšte nije naredi. Da li je Ministarstvo dalo zahtjev za izradu takve dokumentacije? Odnosno nama treba informacija koje dao nalog za raspisivanje tendera? Nakon toga mi, apsolutno se slažem svama da se to onda ovdje donese i donese podatak. To je mislim, nije definisano tako da ne mogu da učestvujem u raspravi.
Hvala. Nikola sačekajte malo, ja ću predložiti. Nema potrebe, mislim sve je jasno. Ja ću dati pojašnjenje, ja znam šta hoćete da kažete iz ovoga, osim ako ne insistirate jel. Da li želi još neko da govori? Pazite ovako. Izvršni organ vlasti koji je neposredno vezan za Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine je Vijeće ministara. I ovaj zahtjev mi ćemo uputiti Vijeću ministara, neka Vijeće ministara dalje operativno to provodi onako kako Vijeće minsitara misli putem svojih ministarstava ili institucija koje nadzire Vijeće ministara i to je jedini mogući put. Bilo bi na kraju krajeva, ne bi bilo ni dobro da se mi obraćamo nekom drugom osim Vijeću ministara. Mi imamo Vijeće ministara i za sada je to nama dovoljno. Dakle ova inicijativa gospodina Špirića vezana za pribavljanje ovih informacija, predlažem dakle da se uputi prema Vijeću ministara i da na taj način zaključimo tačku dnevnog reda. Ko je za ovaj zaključak? Hvala vam lijepo. Ima li ko protiv ovog zaključka? Hvala. Ima li uzdržanih? Dobro. Kako idemo. 35 prisutno, 34 za. Nema niko protiv, ima jedan protiv je bio. Ne, ne jedan je bio protiv. Dobro jedan protiv, nema suzdržanih. Dakle usvojili smo većinom glasova ovaj zaključak. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda. 103 Ad.17. Prijedlog zaključka o formiranjiu zajedničke komisije oba doma za evropske integracije, dakle, parlamentarna komisija ovog parlamenta za evropske integracije Vi ste dame i gospodo poslanici dobili prijedlog zaključka o formiranju zajedničke komisije za evorpske integracije. On je uslaglašen na sjednici Zajedničkog kolegija oba doma Parlamentarne skupštine i, naravno na Proširenom kolegiju. Prvo se izjašnjavamo o tekstu samog zaključka, o prijedlogu zaključka. Otvaram raspravu o prijedlogu zaključka. Gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Dakle, ovo je još jedna od potreba Parlamentarne skupštine da ima jednu zajedničku komisiju za evropske integracije. Klub HDZ-a i Demokrćani podržava tu inicijativu i osnivanje takve jedne komisije. Međutim, ovdje u točci 4. piše da zajednička komisija među svojim članovima bira predsjedatelja, prvog i drugog zamjenika predsjedatelja iz redova tri konstitutivna naroda. To nije u skladu sa Poslovnikom. To isto smo jučer prekršili i prvi stavak, recimo ove točke 4. kaže da prvu sjednicu zajedničke komisije sazivaju predsjedatelji oba doma. Jučerašnju zajedničku komisiju oba doma nisu sazvali predsjedatelji domova a i oni koji su sazvali nisu bili nazočni sjednici. Dakle, ja ne znam ni kako je sjednica počela i kako je završila i ona je tekla i završila kako je završila. Ovo samo napominjem da nam se ne bi događalo i sa svim budućim komisijama. I, onda ja danas dobijem na klupu ne znam ni tko mi je ostavio javni natječaj za izbor i imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa BiH i onda mi se kaže mi smo dogovorili nešto. Dobili smo prijedlog drugačiji nego smo dogovorili i ako imam primjedbe do 11.04. pošaljem ili dostavim ne znam opet kome. Mislim da to nije dobar rad zajedničkih komisija i moj prijedlog je da više ne radimo onako kako smo radili sa ovom komisijom oko Radio-televizijskog servisa BiH i da vidimo da li je ova točka 4. da zajednička komisija bira predsjedatelja, prvog i drugog zamjenika predsjedatelja u skladu sa Poslovnikom. Meni se čini da nije. Jer, točka 4 članka 44. kaže predsjedatelj i zamjenik predsjedatelja Zajedničke komisije ne mogu biti članovi istog doma i istog konstitutivnog naroda. Dakle, nigdje se ne spominju zamjenici predsjedatelja, nego zamjenik predsjedatelja. Isto tako, ja osobno, se ne slažem sa zaključkom Proširenog kolegija da se iz Zastupničkog doma, odnosno drugačije je bilo dogovoreno 9 plus tri i ne znam ni ja kakve sve formule, sad ovdje u zaključku vidim da je 6 plus 6. Moj stav je da od ovih 6 se bira 2+2+2 jer zajedničke komisije i Poslovnik prilikom formiranja zajedničkih komisija ne prejudicira broj zastupnika po klubovima.
Zahvaljujem se gospodinu Zoriću. Ko dalje želi da govori? Ja ću samo dati jedno pojašnjenje i onda zaključiti raspravu. Dakle, aktovnosti na formiranju komisije za evropske integracije traju duže vremena. Oko ove komisije vezane za raspisivanje javnog konkursa za izbor četiri člana Upravnog odbora PBiS-a, također su trajale dva mjeseca i 104 bile su ovdje na Domu na Parlamentu i dvojica predsjedavajućih su sazvali tu komisiju, ali to je ad-hok komisja, koja se jučer sastala i ona iz svojih redova. Ona, dakle, postoji dok se ne obavi taj posao. Kad se obavi taj posao ona prestaje da postoji i, pravo da vam kažem, ja sam jučer imao masu obaveza nisam mogao doći na taj sastanak, ali ja sam svoju obavezu ispunio onda kada sam pozvao poslanike da dođu u Parlament da se konstituišu i da rade svoj posao. Ali, evo, ja mogu da kažem i ovo da će predsjedavajući domova kada potpišu prisustvovati tim komisijama. Ja tu primjedbu vašu mogu uvažiti, makar dok se ne izabere predsjedavajući, prvi zamjenik, drugi zamjenik i sve ono što treba da se obavi. Ako je to problem, onda je to sigurno propust mene kao predsjedavajućeg, odnsono neadekvatno planiranje obveza, zaista ih je ovih dana bilo puno. Što se ove komisije za evorpske integracije tiče, dakle, ovo je zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, ovdje se moraju uvažiti specifičnosti koje postoje u Domu naroda i specifičnosti koje postoje u Predstavničkom domu. Dakle, ovo je komisija koja treba da odražava neku, ja bih rekao proporcionalno- paritetnu strukturu, jer Predstavnički dom je sastavljen na proporcionalnom principu, a Dom naroda na paritetnom principu i onda smo se na zajedničkim sjednicama Kolegija usaglasili, dakle, svi članovi Kolegija jučer na Proširenom kolegiju da, po Poslovniku zajedničke komisije moraju imati jednak broj članova 6 iz jednog doma, 6 iz drugog doma, to tako piše po Poslovniku. Ova komisija nam je jako potrebna. Iz Doma naroda mora doći paritetan sastav, ali ukupan sastav komisije treba da odražava strukturu i Predstvničkog doma i Doma naroda i to je ova struktura koja je dogovorena. Vjerujte mi da drugačije to nije moglo da ide. Evo, to je moje pojašnjenje i ja sada nakon ovog pojašnjenja gospodin Zorić, traži riječ. Izvolite.
Ja ću vam, naravno, dati na uvid ovo. Ja sam jučer, odnosno sinoć na povratku kući u Mostaru se sreo sa predsjedavajućim Doma naroda, on uopće nije znao da je sjednica a kamo li da je je on sazvao, a ja ću vam dati na uvid poziv koji ste vi potpisali pa ćete vidjedti da on uopće nije ni sazvao tu.
Ja sam govorio o sebi. Gospodin Pamuk je potpisao, jer je gospodin Zorić u to vrijeme, ja znam predsjedavajući gospodin Jukić je u to vrijeme bio odsutan van BiH i zato je to tako potpisano. Ništa drugo nije razlog gospodine Zoriću da znate sigurno. Ja sam potpisao.
Ja sam samo rekao da on nije ni znao za tu komisiju. 105
U redu, ali sad govorimo o komisiji za evropske integracije. Da li još neko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas ko je za prijedlog ovog zaključka? Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv ovog zaključka? Ima li uzdržanih? Dajte mi brojno stanje. Konstatujem da je Predstavnički dom sa, od ukupno 37 koliko je prisutno sa 32 glasa za – protiv 4 i 1 suzdržan usvojio ovaj zaključak o formiranju Zajedničke komisije oba doma za evropske integracije. Prelazimo sada na 17. tačku dnevnog reda koja je naslonjena sada na 16. tačku. Ad.17. Imenovanje članova Predstavničkog doma u zajedničku komisiju oba doma za evropske integracije Dakle, kao što ste vidjeli u zaključku, zajednička komisija za evrpske integracije ima 12 članova od kojih se 6 bira iz Predstavničkog a 6 iz Doma naroda. Dogovorena struktura: Dom naroda 2+2+2 po narodima, Predstavnički dom 3+2+1 po narodima. Prijedlozi stranaka su sljedeći. Da se iz ovog doma u ovu komisiju imenuje sljedećih 6 osoba. Gospođa Fatima Leho, gospodin Mehmed Suljkanović, gospodin Selim Bešlagić, gospodin Nenad Mišić, gospodin Filip Andrić i gospodin Milorad Živković. Ovo je, dakle, prijedlog. Otvaram raspravu. Zaključujem rasprvu i prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za prijedlog? Hvala vam lijepo. Ko je protiv prijedloga? Ima li uzdržanih? 39 prisutnih – 39 glasalo za, tako da smo bez glasova protiv i bez uzdržanih izabrali svoj dio ove komisije i usvojili ovaj zaključak i prelazimo na 19. tačku dnevnog reda. Ad.19. Davanje saglasnosti za ratifikaicju a) Okvirnog sporazuma o slivu rijeke Save, Otvaram rasprvu po ovom sporazumu. Ko želi da govori? Zaključujem rasprvu i prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da damo saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma? Hvala lijepo. Ko je protiv? Ima li uzdržanih. Konstatujem da smo sa 39 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih dali saglasnost za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o slivu rijeke Save 106 b) Protokola 12 uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se da saglasnost? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih. Konstatujem da smo jednoglasno sa 39 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova dali saglasnost za ratifikaciju Protokola 12 uz konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda. c) Protokola 13 Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda koji se odnose na ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Ko je za? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih. Konstatujem da smo dali jednoglasno sa 39 glasova za, bez glasova protiv saglasnost za ratifikaciju Protokola 13 Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, koji se odnose na ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima. Dame i gospodo poslanici, sjednica još uvijek nije završena. Ja vas molim da se malo strpite, nemojte se ljuditi. Ovo što ste sada uradili to nije korektno prema meni kao predsjedavajući koji čitav dan melje i priča i upravlja ovim tokom ovdje, dozvolite mi da završim sjednicu onako kako smo i počeli. Hvala vam što ste se odazvali. Ja objavljujem da je 11. sjednica završila svoj rad u 17:55 minuta. Vidimo se sutra u 10 sati na plenarnoj sjednici. Hvala vam lijepo.