Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolegice i kolege zastupnici. Republika Hrvatska je 9. prosinca 2009. godine Stranka Konvencije Centra za provedbu zakona Jugoistočne Europe tzv. SELEC Konvencija. SELEC Konvencijom osnovan je Centar za provedbu zakona u Jugoistočnoj Europi sa sjedištem u Bukureštu. SELEC Protokol sklopljen je 24. studenog 2010. godine. Protokol su potpisali predstavnici 12 država potpisnica među kojima je RH. SELEC Protokol predstavlja pravni okvir kojim se detaljno uređuje povlastice i imuniteti i druge olakšice koje se odobravaju osobama koje obnašaju službene dužnosti SELEC-a kao i drugim osobama u skladu sa odredbama SELEC konvencije. SELEC je pravni slijednik SECI inicijative za suradnju Jugoistočnoj Europi kao regionalne inicijative utemeljene na poticaj SAD u travnju '96. godine sa svrhom stabiliziranja regije te regionalne suradnje na sprečavanju svih oblika prekograničnog kriminala u cilju stvaranja boljeg i atraktivnijeg okruženja potencijalnim ulagačima. RH službeno je postala članica SECI-a 27. rujna 2000. godine kada je donesena odluka o proglašenju Zakona o potvrđivanju ugovora o suradnji i suzbijanju prekograničnog kriminala i povelje o organizaciji i djelovanju inicijative za suradnju Jugoistočne Europe SECI Regionalnog centra. Smatrajući da se u zajedničkom interesu ostvarili korist od mogućnosti koji se stvori SECI Regionalni centar za suzbijanje prekograničnog kriminala i očekujući daljnje razvijanje i promicanje mehanizma za učinkovitu suradnju zemlje članice su iskazale potrebu za osnivanjem međunarodne organizacije SELEC. Ciljevi i zadaće SELEC su pružanje podrškama državama članicama i poboljšanja koordinacije u sprečavanju i suzbijanju teških kaznenih djela i organiziranog kriminala kada takav kriminal uključuje ili bi mogao uključivati elemente prekogranične aktivnosti i to pružanje podrške u istrazi i sprečavanju kaznenih djela, olakšavanjem razmjene informacija, međusobnim obavještavanjem o počiniteljima kaznenih djela, prikupljanje i uspoređivanje informacija i obavještajnih podataka, uspostavljanjem i vođenjem i održavanjem sustava informiranja, te pružanjem operativne logističke i ako je moguće analitičke podrške zajedničkim istragama. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanje međunarodnog ugovora kojim RH i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka ne mogu izvršiti izmjene i dopune međunarodnog ugovora predlaže se da se ovaj prijedlog zakona raspravi i prihvati po hitnom postupku objedinjavajući prvo i drugo čitanje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa zamjeniku ministra gospodinu Lalovcu. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Onda mogu konstatirati da je rasprava završena, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada prelazimo na glasovanje o onim točkama dnevnog reda koje smo ova tri dana raspravili i za koje je rasprava završena. Prvo, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o povlasticama i imunitetima Centra za provedbu zakona u Jugoistočnoj Europi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Ako imate kakvih pitanja samo recite. … [[Upadica se ne razumije.]] Možemo, zato što mogući su ovi problemi jer se upravo tamo radi na tome da se i ovi mikrofoni riješe što prije itd. Ako inzistirate ja sam dužan, ima razlog. Hvala. Dakle još jednom tko je za, nismo zbrojili glasove. Tko je za da se… jeste izbrojili, jeste. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za donesen Zakon o potvrđivanju Protokola o povlasticama i imunitetima Centra za provedbu zakona u Jugoistočnoj Europi u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH je na sjednici održanoj 5. svibnja 2011. donijela Odluku o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji. RH i Republika Bugarska sklopile su 1996. godine Ugovor o suradnji između Vlade RH i Vlade Republike Bugarske u borbi pri sprečavanju organiziranog kriminala, nezakonitog prometa droga, psihotropnih tvari i terorizma, a 20. prosinca 2005. sklopljen je Sporazum između MUP-a RH i MUP-a Republike Bugarske o policijskoj suradnji. Sklapanjem Sporazuma između Vlade RH i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji uspostavlja se suvremeni pravni okvir koji utvrđuje i definira postupanje u području policijske suradnje, policijskog djelovanja sukladno važećim europskim standardima. Stupanje na snagu sporazuma prestat će važiti gore navedeni akti. Sporazumom se regulira koji je pred vama, suradnja dviju država u području sprečavanja prijetnji javnom redu i miru, sigurnosti kao i međusobna suradnja na području sprečavanja, otkrivanja i istraga kaznenih djela. Konkretno, sporazum određuje nadležna tijela i područje suradnje stranaka, utvrđuje se posebni oblik suradnje kao što je međusobno slanje časnika za vezu, suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja, razmjena prikrivenih istražitelja te prepisuje i definira postupanje vezano za zaštitu informacija osobnih podataka koje stranke razmjenjuju. Pregovori za sklapanje RH i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji vođeni su izravnom prepiskom u kontaktu diplomatskim putem. Dana 27. svibnja 2011. godine u Sofiji sporazum je potpisan za Vladu RH od gospodina Tomislava Karamarka ministra unutarnjih poslova, a za Vladu Republike Bugarske gospodin Svenov ministar unutarnjih poslova. Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija sukladno članku 16. stavku 2. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora zajedno sa mišljenjima nadležnih resora radi pokretanja postupka potvrđivanja dostavlja tekst Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji. Zakon o potvrđivanja Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji sporazum potvrđuje kako bi njegove odredbe u smislu članka 140. Ustava RH stupile na snagu i postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada imaju priliku izvjestitelji odbora uzeti riječ. Izvolite. Gospodin predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost zastupnik Miroslav Tuđman.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na sjednici održanoj 17. travnja ove godine raspravljao je o prijedlogu Zakona o utvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji. Odbor je zakonski prijedlog razmatrao u svojstvu matičnog radnog tijela. Predstavnik predlagatelja uvodno je obrazložio prijedlog zakona, a nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji. Međutim, dozvolite ovdje da kažem nekoliko primjedbi koje bi Hrvatski sabor možda u daljnjem radu trebao razmotriti. Ovo je jedan od niza sporazuma koji Republika Hrvatska potpisuje sa drugim državama o policijskoj suradnji. Rezultat tih odnosno motivi tih sporazuma jeste da se unaprijedi ta suradnja i odnosi na području kriminala, terorizma i ostalih stavaka koji su definirani tim sporazumom. Međutim, kako rješavanje određenih problema stvara nove probleme tu nam se otvara pitanje zaštite osobnih podataka, ne u onom dijelu koji nisu sporni kada se radi o podacima koji su rezultat sudskih i drugih presuda nego o operativnim podacima koji u nekim graničnim slučajevima mogu u budućnosti stvoriti probleme pojedinim državljanima, u ovom slučaju hrvatskim državljanima. Naime, teorijski možemo pretpostaviti da se razmjenjuju podacima o huliganima na sportskim terenima i onda takav jedan podatak, u osnovi benigni podatak koji može biti nekome za 5, 10 ili 20 godina može stvarati probleme, bez obzira što se ovdje kaže da se ti operativni podaci pod određenim uvjetima moraju brisati. Digitalna forenzika nas uvjerava da se kad nešto uđe u sustav ne može nikad izbrisati. Moj je prijedlog, odnosno rasprava na ovom odboru je bila da se u jednom, da se ovo jasna stvar prihvati, to nije stvar ovoga zakona odnosno ovoga sporazuma, ali da se dodatno ili u Zakonu o policiji ili osobnim podacima raspravi kako ove moguće slučajeve štetnih posljedica razmjene ovakvih podataka u pojedinim slučajevima za hrvatske državljane kako to izbjeći. Drugi je problem taj što i ovim sporazumima i drugim sporazumima jer radi se ovdje o tipskom sporazumu, predviđaju se prikriveni istražitelji i prikrivene operacije. Do sada nije bio običaj da se o tim prikrivenim operacijama koje provode strane zemlje izvješćuje bilo Sabor ili da je to sastavni dio policijskih izvještaja o radu Policije. Trebalo bi znači taj dio regulirati na način da u najmanju ruku, s obzirom da se radi o osjetljivim podacima, o operativnim podacima koji su vjerojatno u tekućoj godini još uvijek pod oznakom tajnosti, da ta izvješća budu sastavni dio izvješća Policije, odnosno Ministarstva unutarnjih poslova, ali da možda idu samo na nadležne odbore za unutarnju politiku, nacionalnu sigurnost, eventualno još neki, a da ne budu nužno dio ovoga otvorenoga izvještaja. Evo s tim napomenama rekao sam odbor je jednoglasno odlučio da se ovaj zakon usvoji. Hvala vam.
Hvala lijepa profesoru Tuđmanu. Otvaram raspravu. Nitko se nije prijavio za riječ. Hvala lijepa. Rasprava o tekstu zakona je završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 56, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj i to sa 112 glasova.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Ispred vas je prijedlog nacrta prijedloga Zakona o oznakama izvornosti, oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih prehrambenih proizvoda s konačnim prijedlogom zakona. U okviru pregovora RH za punopravno članstvo u EU u Poglavlju 11. – Poljoprivreda i ruralni razvoj obvezali smo se u potpunosti uskladiti navedeni zakon sa relevantnim propisima EU, govorim o uredbi Vijeća EZ br. 5110/2006. o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i uredbi Vijeća EZ br. 509/2006. o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kao garantirano tradicionalnim specijalitetima. Naime, trenutno važeći Zakon o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih prehrambenih proizvoda NN br. 84/08., 75/09. i 20/10. je djelomično usklađen sa propisima EU. Naglašavam da će se novim zakonom uskladiti odredbe s odredbama novog Zakona o općem upravnom postupku NN br. 47/09. Nacrtom prijedloga zakona koji je ispred vas uređuje se postupak zaštite oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka tradicionalnog ugleda poljoprivrednih prehrambenih proizvoda na području RH. Postupak podnošenja zahtjeva za registraciju i podnošenje prigovora za oznake izvornosti, oznake zemljopisnog podrijetla i oznake tradicionalnog ugleda poljoprivrednih prehrambenih proizvoda na razini EU, organizacija službenih kontrola te potvrđivanje sukladnosti sa specifikacijom proizvoda koji provode ovlaštena certificirana tijela. Trenutna situacija u pogledu registriranih oznaka u RH je sljedeća. Imamo registriranih 7 proizvoda, to je istarski pršut sa oznakom izvornosti, varaždinsko zelje oznaka izvornosti, poljički soparnik oznaka zemljopisnog podrijetla, meso zagorskog purana oznaka zemljopisnog porijekla, lički krumpir, krčki pršut i drniški pršut oznake zemljopisnog podrijetla. Trenutno je u registraciji 4 proizvoda – ekstra djevičansko maslinovo ulje oznaka izvornosti, ogulinski kiseli kupus, odnosno ogulinsko kiselo zelje oznaka izvornosti, dalmatinski pršut i baranjski kulen sa oznakom zemljopisnog podrijetla. Bitno je naglasiti da se donošenjem ovoga jedinstvenog zakona pojednostavljuje razumijevanje jer postojeći je imao nadopune koje su krajnjem korisniku otežavale samo razumijevanje zakona. Posebnost ovog zakona očituje se u tome što on predstavlja širi oblik zaštite intelektualnog vlasništva proizvođača poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda određenog zemljopisnog područja putem ovih oznaka. Proizvođačima se omogućuje monopolistički položaj, odnosno da samo oni mogu koristiti naziv zaštićenog poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda iz određenog zemljopisnog područja. Ovo je jedinstven slučaj gdje EU dopušta pod određenim uvjetima propisanim ovim zakonom monopolistički položaj proizvođača na tržištu hrane kako u RH tako i u EU. Također, zaštita poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda utječe na jačanje održivog ruralnog razvoja jer se jača povezanost između ruralnog stanovništva, ruralnog područja i regionalnih autohtonih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i potrošača. Pridonosi se korist ruralnog područja za stvaranje dodatnih vrijednosti njihovih proizvoda kako na nacionalnom tako i na globalnom tržištu. Regionalni i autohtoni poljoprivredni i prehrambeni proizvodi doprinose bioraznolikosti, očuvanju kulturne baštine, sociokulturalnom razvoju ruralnog područja, smanjenju ruralne depopulacije i siromaštva u našim regijama. Ministarstvo poljoprivrede će poduzeti dodatne napore i aktivnosti u okviru mjera ruralnog razvoja i potaknuti proizvođače na zaštitu još većeg broja poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda kako bi do dana primanja RH u Europsku uniju taj broj bio puno veći. Poticat ćemo i sve aktivnosti koje imaju za cilj prezentaciju navedenih oznaka kao i promicanje njihove važnosti u stvaranju nacionalnog i gastronomskog identiteta RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa gospodine ministre. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista gospodin Dragutin Lesar. Izvolite gospodine zastupniče.
Poštovane kolegice i kolege, gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Klub Hrvatskih laburista podržat će ovaj prijedlog zakona jer nakon niza promjena od početnog i prvog zakona konačno smo dobili jedan prijedlog zakona koji je suvislo pripremljen, a posebice usuglašen sa onim što je zasad izuzetno bitno a to su europski standardi za ovo područje. Dakle nemam primjedbi ali doista nijednu na tekst zakona, ali imam dvije molbe prema ministru i ministarstvu u cjelini. Prvo siguran sam da bi danas imali daleko veći popis zaštićenih proizvoda bilo po kojoj kategoriji za teritorij Hrvatske da je više znanja, savjeta i pomoći proizvođačima dosad bilo davano jer se radi o postupku i procesu koji nije niti brz ni jednostavan, a skupine koje imaju pravo podnijeti zahtjev za zaštitu, taj izraz se u zakonu koristi bez obzira kakav pravni oblik organizacija proizvođača u pravnom smislu ima, nemaju dovoljno iskustva i znanja da paletu proizvoda s različitim oznakama proširimo, a količina tradicionalnih proizvoda, posebice prehrambenih koje možemo ponuditi, zasigurno je veća od ovoga što je. I druga stvar to su troškovi, odnosno novac. Za troškove postupaka za zaštitu za područje Hrvatske regulira ministar posebnim podzakonskim propisom. Ministre ja vas pozivam da te troškove svedete na minimum. Kada već dobivate jednu takvu značajnu ovlast nemojte ovdje ljudima nabijati troškove i potičite da što više takvih procesa otvaramo. A što pak se tiče troškova za zaštitu na području EU dakle od članka 44. pa nadalje ovog zakona, mislim da bi bilo izuzetno korisno da se kao ministar obratite svojim kolegama iz područja gospodarstva koji imaju proračunska sredstva da postoji poseban program financiranja, pokretanja postupka zaštite za cijelu EU koji nije mali, a prema ovom zakonu pada na teret podnositelja zahtjeva odnosno skupine proizvođača. Mislim da bi financiranjem takvih postupaka kada hrvatski proizvođači idu sa zahtjevom za zaštitu za cijelo tržište EU na teret državnog proračuna bilo ulaganje koje bi se brzo i deseterostruko moglo vraćati s obzirom na kapacitete, sposobnosti i na paletu proizvoda koje bi Hrvatska europskom tržištu mogla ponuditi. Dakle, moj poziv prema vama ministre je pokušajte u toku ove kalendarske godine s kolegama u Vladi naći sredstva, formirati program kako bi svaki zahtjev iz Hrvatske prema EU komisiji za zaštitu za cijelo tržište EU bio financiran iz državnog proračuna. Ako se to ostvari vjerujte mi da vaše izvješće drugi puta neće imati 7 riješenih predmeta, 4 u postupku, ja bih volio da to bude tri puta više, naročito za područje EU. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Dozvolite da pozdravim i naše goste na galeriji koji su nas malo pratili u radu. Evo dozvolite mi na samom startu da želim kazati da će HDZ podržati donošenje ovog zakona iz prostog razloga jer je to nešto što je kako je već rekao gospodin ministar, što je u okviru pregovora RH za punopravno članstvo u poglavlju 11, naznačeno kao obveza koju RH mora ispuniti. Ali ja ovdje ne želim govoriti kao o obvezi, ovdje želim govoriti da je ovo nešto donošenje ovog zakona koji je u potpunosti usklađen sa relevantnom legislativom EU da je to nešto što je od interese hrvatskoj poljoprivredi i prehrambenoj industriji. Hrvatska je zemlja sa velikim raznolikošćima, Hrvatska je zemlja sa velikim sepecifičnostima, Hrvatska je zemlja sa velikim brojem kako autohtonih proizvoda tako isto i različitim mogućnostima uzgoja pojedinih proizvoda. I upravo tu vidim veliku šansu za hrvatsku poljoprivredu. I želim naglasiti da se stvaraju pretpostavke, te pretpostavke su se počele stvarati već 2008.godine kada je donesen prvi zakon. On je imao svoje dopune i 2009. i 2010., on je bio djelomično usklađivan, prilagođavan našoj trenutnoj situaciji i rezultat toga je ovih 7 proizvoda koje je gospodin ministar naznačio koji su stekli zaštitu sa oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog porijekla. Isto tako imamo i određen broj proizvoda koji su u tijeku da dobiju ove oznake. Ali upravo dobivanje ovakvih oznaka se dobiva jedna specifičnost. Specifičnost je da pod takvim nazivom nitko više niti u RH, ali niti u EU ne može proizvoditi takav proizvod. I to je taj dio monopolističkog statusa koje dobivaju ovi proizvodi. Ja ovdje želim pozvati i naše poljoprivredne proizvođače koji putem svojih organizacija, svojih udruga treba više da porade upravo na dobivanju ovih oznaka jer evo sada će im se stvoriti pretpostavka da donošenjem zakona koji je u potpunosti usklađen sa zakonima EU i uredbama i odredbama EU i na taj način da idu u pravcu štićenja hrvatske poljoprivrede. To je najbolji oblik štićenja jer se ima mogućnost zaštiti određeni proizvod bilo oznakom izvornosti, bilo zaštitom zemljopisnog porijekla ili oznakom tradicijskog ugleda. I zato evo još jednom želim naglasiti da ovo prihvaćam kao jednu dobru stvar i da je ovo šansa hrvatskoj poljoprivredi. Držim da Hrvatska ima puno proizvoda koje će moći koristiti ove oznake zaštite i koji će na takav način sa tim oznakama a samim tim na taj način se zadržava i rekao bih ona viša dodana vrijednost u kvaliteti. Ali imanjem takve oznake mogućnosti plasiranja takvih proizvoda na tržište cijele EU se stvara pretpostavka i da ti proizvodi imaju i viši cjenovni razred. I zbog toga je vrlo bitno da naši poljoprivrednici putem svojih asocijacija, svojih udruga idu u pravcu zaštite pojedinih proizvoda. Ja evo koristim priliku sa ove govornice da pozovem naše poljoprivredne proizvođače da butu ti koji će aktivno kreirati svoj proizvod, da butu ti koji će aktivno sudjelovati u kreiranju svoje budućnosti i to je šansa koju treba iskoristiti. Ovaj zakon se naravno odnosi na poljoprivredne i prehrambene proizvode. Što se tiče vina, vino će imati poseban zakon gdje će također i mislim da je vino i proizvod u kojem smo najdalje otišli sa zaštitom zemljopisnog porijekla, ali tom sukladno EU legislativi ide pod drugim propisima i očekujem da će vrlo brzo i Zakon o označavanju i oznakama za vino biti ovdje u ovom Visokom domu. Stoga evo još jednom želim naglasiti da prihvaćam i sa zadovoljstvom donošenje ovoga predmetnog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa zastupniku Čobankoviću. I u pojedinačnoj raspravi još se javila gospođa zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Pa evo u članku 5.oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog porijekla osim regije i mjesta oznaku dajemo i u iznimnih slučajevima i na zemlju porijekla proizvoda. Koliko to ima smisla u jednom nacionalnom zakonu osim ako proizvode sa oznakom izvorni i zemljopisni nemamo namjeru raditi od uvoznih sirovima. Pa primjerice kulen ili pršut raditi od uvoznih svinja. Mišljenja sam da bi to bilo loše i zbog toga ne znam da li je potrebno stavljati i ovo u iznimnim slučajevima i na zemlju dakle porijekla proizvoda. Posebno mjesto u zakonu su i potreba donošenja provedbenih akata. Vidimo da se u zakonu što se tiče provedbenih akata kroz gotovo sve te provedbene radnje ide naznaka da ih ministar propisuje propisom. Tako recimo ministar određuje popis sirovina za proizvodnju članak 5., podatke koji se nalaze na specifikaciji članak 7., podaci zahtjeva za registraciju i načine registracije članak 8., i ima ih još puno da ih sve pojedinačno ne nabrajam. Dakle to se sve dalje treba urediti tim posebnim propisima. Postoje trenutno i dva pravilnika, Pravilnik o oznakama izvornosti i oznaka zemljopisnog porijekla hrane i Pravilnik o priznavanju posebnih svojstava hrane i dodjeli oznake tradicionalni ugled koji sasvim solidno i dobro uređuje ovo područje o kome ovdje razgovaramo. Sve ovo dakle ukazuje na to da donošenje ovog zakona treba kompletno pokriti sve te dosadašnje pravilnike koji evo su na snazi. O tome se malo govori u ovom prijedlogu zakona i sve se prenosi na odgovornost ministra i provedbenih propisa čije će dakle donošenje biti od vrlo, vrlo velike važnosti. U članku 51. stoji da inspekcijski nadzor na nivou primarne proizvodnje, proizvodnje i prerade obavljaju inspektori za kakvoću hrane ministarstva. Mislim da bi možda taj članak trebalo nadodati da ovlasti obavljanja inspekcijskog nadzora imaju i doktori veterinarske medicine upravo zbog ovoga gore navedenog posebnog propisa. Ministarstvo bi trebalo posvetiti po mom mišljenju kud i kamo veću podršku u edukaciji poljoprivrednika i skupinama o kojima se ovdje govori u prijedlogu zakona koji ulaze ili žele ići u postupak registracije svojih, zaštite proizvoda. Istarski pršutari istina su se jako namučili dok su dobili oznaku OI i dok su dobili taj svoj certifikat. Danas su oni sa ponosom vrsta savjetodavne službe koja se bavi potrebama svih pršutara u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala vama. Želi li zaključno ministar? Izvolite.
Štovane kolegice i kolege. Izuzetno mi je zadovoljstvo što u pravilu gotovo konsenzusno ste podržali ovaj zakon, govorim o uskladi s europskim propisima, sa zakonima. Kolegica je rekla da će trebati dosta podzakonskih akata, pravilnika, znači imat ćemo dosta domaće zadaće u samom ministarstvu i to bez daljnjega će se odraditi u rokovima jer je ovo izuzetno važno kako je rekao i uvaženi kolega Čobanković. Ne možemo iako je dosta napravljeno i zahvaljujem na onome što je dosad napravljeno, govorim o ovih 7 proizvoda, ali ne možemo bit zadovoljni sa tim iznosom jer znamo da u našoj samoj primarnoj proizvodnji, ali i prerađivačkoj prehrambenoj koja se nastavlja na to imamo izuzetno kvalitetan i proizvod i sirovinu od koje možemo napraviti nešto što je i tradicija i gastro ponuda ne samo na domaćem tržištu nego i za van. U ovome dijelu kada govorimo o savjetodavnoj ulozi i samog ministarstva, ali prije svega javne savjetodavne službe i komore i agencija, govorimo prije svega o agencijama koje rade isključivo svakodnevno sa korisnicima, HPA Hrvatska poljoprivredna agencija, Agencija za plaćanje i ostalo će sasvim u drugom svjetlu se potruditi i biti na neki način puno veći servis i puno više na raspolaganju samim proizvođačima i poljoprivrednicima da bi olakšali taj put prema ostvarenju ovih mogućnosti. Troškovi, troškovi u svakom slučaju će se propisati na način da štitimo interese naših proizvođača i da što više proizvoda uspijemo staviti u funkciju tako da evo drago mi je što ste podržali i mislim da će zakon bit dobar, a podzakonske akte ćemo na vrijeme donijeti. Hvala.
Zahvaljujem ministru Jakovini. Rasprava o tekstu zakona je završena. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu zakona o oznakama izvornosti, oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 68. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik gospodin Peđa Grbin. Tražim izjašnjenje predlagatelja o ovim amandmanima. Izvolite gospodine ministre. Ministar poljoprivrede Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Odbor za zakonodavstvo?
Odbor za zakonodavstvo podnio je tri amandmana i prihvaćaju se sva tri amandmana.
Hvala. I zastupnik gospodin Peđa Grbin o njegovim amandmanima.
Gospodin uvaženi kolega Peđa Grbin je podnio 4 amandmana od kojeg predlagatelj, odnosno ministarstvo prihvaća prvi amandman, drugi i treći ne prihvaćamo i četvrti amandman se prihvaća.
Da li zastupniče vi ostajete kod amandmana ili odustajete? Odustajete. Konstatiramo da je zastupnik Peđa Grbin odustao od svojih amandmana koje nisu prihvatili predlagatelji. Hvala lijepa gospodine ministre. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za to da se prihvati ovaj konačni prijedlog zakona? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 109 glasova za, 3 suzdržana donesen Zakon o oznakama izvornosti, oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih prehrambenih proizvoda u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Iduća točka Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 57. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika SDP-a. Molim gospodina ministra također da se izjasni o amandmanima. Ako je moguće najprije Odbor za zakonodavstvo.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Kako je tematika i Zakona o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj službi zapravo protkana pitanjem rada Poljoprivredno savjetodavne službe zahvaljujem što smo dobili mogućnost obrazloženje dati objedinjeno. Vezano za ova dva zakona, jedan novi zakon i jednu izmjenu, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Poljoprivrednoj komori, možemo reći da treba napraviti malo duži uvod, odnosno malo više pojašnjenja. Osnivanje Hrvatske poljoprivredne komore 2009. godine donošenjem Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori i integraciji tadašnjeg Hrvatskog zavoda za Poljoprivredno savjetodavnu službu u Komori nažalost nisu rezultati željenim učincima koji su se namjeravali, htjeli postići tim zakonom i spajanjem. Već spomenutim Zakonom o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori Hrvatska poljoprivredna komora je kao pravni sljednik preuzela poslove, zaposlene, opremu, prava i obveze od Hrvatskog zavoda za Poljoprivredno savjetodavnu službu, ali je novim ustrojem zadacima te općenito ulogom uvelike umanjen dosadašnji značaj Poljoprivredno savjetodavne službe kao njen doprinos u okviru stručnog savjetovanja, informiranja, edukacije i općenito svakog vida servisa za poljoprivrednike koji se gradio u prethodnih 15-tak godina. Svojim djelovanjem u sastavu Hrvatske poljoprivredne komore javna Poljoprivredno savjetodavna služba izgubila je samostalnost u smislu provođenja zadaća koje su definirane nacionalnim zakonodavstvom. Pored toga, komora koristi cjelokupnu infrastrukturu javne Poljoprivredno savjetodavne službe koja obavlja sve opće financijske, računovodstvene, pravne i kadrovske te informatičke poslove iz ureda komore i za ured komore, tijela komore koja su skupština, upravni odbor, sektorski odbori, novoosnovani županijske regionalne komore, a time dijelom se koriste i proračunska sredstva javne poljoprivredno-savjetodavne službe. Djelatnici stručnih odjela i područnih odjela javne poljoprivredno-savjetodavne službe u županijama obavljaju poslove koji nisu u njihovom djelokrugu rada tajnici su u pojedinim sektorskim odborima i u većini slučajeva županijsko regionalnih komora, organizatori su sastanaka i skupova, tijela komore i drugo čime se umanjuje njihova raspoloživost za obavljanje stručnih poslova i savjetodavne pomoći poljoprivrednicima kao primarne zadaće kolega iz službe. Glavni razlog za donošenje ovog Zakona jest preuzimanje pravne stečevine Europske unije iz područja primjene Uredbe Vijeća EZ 73/2009 kojom se utvrđuju zajednička pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru ZPP-a zajedničke poljoprivredne politike i određenih programa i potpore za poljoprivrednike. U poglavlju tri navedene uredbe u članku 12. Navedeno je da su države članice dužne uspostaviti sustav za savjetovanje poljoprivrednika u pogledu upravljanja zemljištem i gospodarstvom, tzv. poljoprivredno-savjetodavne službe. Te poljoprivredno-savjetodavne službe moraju obuhvatiti barem zakonom propisane zahtjeve o upravljanju i dobre poljoprivredne i okolišne uvjete na način da poljoprivrednici mogu dobro sudjelovati u sustavu poljoprivredno-savjetodavne službe. Poljoprivredna komora u odnosu na poljoprivredne komore europskih zemalja nema takvu dugogodišnju tradiciju djelovanja kao što je to primjer u zemljama Europske unije. Dobre namjere organiziranja naše komore u svakom slučaju treba pohvaliti i nadamo se u idućem periodu i izmjenama ovoga Zakona ćemo rad Poljoprivredne komore u svakom slučaju još unaprijediti. Na žalost, još jednom kažem pokušaj sličnog organiziranja poljoprivrednika u Republici Hrvatskoj u okviru Poljoprivredne komore nije se pokazao u ovom trogodišnjem periodu dostatno učinkovit i nije imao praktični model djelovanja kao kod komora koje imaju puno veću tradiciju u Europskoj uniji i puno su bolje organizirane. Hrvatska poljoprivredna komora nije se isprofilirala kao ravnopravan partner ni Vladi Republike Hrvatske ni Ministarstvu poljoprivrede u oblikovanju mjera poljoprivredne politike i rješavanja tekućih problema poljoprivrednih proizvođača i općenito poljoprivredne proizvodnje. Istovremeno izvorni rad poljoprivredno-savjetodavne službe zagušio se u obavljanju poslova vezanih za funkcioniranje komorskog sustava kako cijepanja ljudskih kapaciteta, tako i cijepanja sredstava osiguranih u državnom proračunu za rad poljoprivredno-savjetodavne službe. Donošenjem gore navedenog zakona, odnosno izmjenama i dopunama istog ukinut će se članarina za članove Komore i uvodi se, ukinuta je članarina za članove Komore i uveden je komorski doprinos kojeg su obvezne plaćati članovi Komore, korisnici izravnih plaćanja u poljoprivredi, sukladno Zakonu o državnoj potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Komorski doprinos obustavlja i na žiro račun Komore isplaćuje Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju umanjujući na taj način novčani iznos koji se uplaćuje korisnicima izravnog plaćanja. Kako se državne potpore sukladno Zakonu o državnoj potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju strogo namjenska sredstva namijenjena razvoju poljoprivredne djelatnosti nedopustivo je da se umanjuje za iznos komorskog doprinosa i doznačuju korisnicima u bitno smanjenom iznosu. Zakon o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju zabranjuje čak i provođenje ovrhe nad tim sredstvima. Vrlo kratko pojašnjenje 0,5 posto komorskog doprinosa koji je skidan direktno sa poticaja svih ljudi koji su dobivali izravne poticaje putem agencije, nešto što je bilo neprihvatljivo i na što smo dobili strašno puno prigovora samih poljoprivrednih proizvođača i to smo kao takvo morali promijeniti skidanjem komorskog doprinosa. Kad govorimo o iznosu za 2011. godinu komorski doprinos je iznosio gotovo 10 i pol milijuna kuna. Obustava komorskog doprinosa iz potpora koje će se isplaćivati iz sredstava Europske unije nije dopuštena pa se ovim prijedlogom zakona Republika Hrvatska usklađuje i priprema za skoro punopravno članstvo u Europskoj uniji, početak primjene zajedničke poljoprivredne politike. Ovakav način organiziranja stručne poljoprivredno-savjetodavne službe unutar komorskog sustava nije konačno naišlo na odobrenje od strane krajnjih korisnika, odnosno poljoprivrednika i polako se gubio sinergijski učinak djelovanja poljoprivrednika i savjetodavaca glede informiranja, edukacije, usvajanja savjeta, primjene novih tehnologija i ostalih aktivnost, funkcije povećanja konkurentnosti poljoprivrednog gospodarstva i spremnosti na izazove koji ih očekuju u okviru skorog pristupanja Europskoj uniji. Imajući prije svega u vidu činjenicu da Republika Hrvatska postaje punopravni član Europske unije polovicom iduće godine i uzimajući u obzir sve obveze i zadaće koje to članstvo nameće u poljoprivrednom sektoru nužno je žurno načiniti određenu reorganizaciju i utvrditi nove podjele poslova i to: oformiti poljoprivredno-savjetodavnu službu kao zasebno i neovisno stručno tijelo, odnosno vratiti status službe koji je imala dok je djelovala kao Hrvatski zavod za poljoprivredno-savjetodavnu službu od 1997. godine. Nadalje, reorganizirati pomorski sustav po principu dobrovoljnog sudjelovanja, odnosno financiranje komore uskladiti sa principima dobre prakse u okviru Europske unije tako da prijedlogom ova dva zakona dajemo sljedeće: Prijedlog zakona o poljoprivredno-savjetodavnoj službi osniva se poljoprivredna savjetodavna služba i popisuju elementi nužni za njezino funkcioniranje: Statut i sjedište službe, djelatnost službe, tijela službe, Statut službe, sredstva za rad službi, nadzor nad radom službe. Poljoprivredna savjetodavna služba u predstojećem razdoblju mora odigrati ključnu ulogu u sljedećim aktivnostima: provedbi sustava izravnog plaćanja kroz obavezno organiziranje i pružanje savjetodavnih usluga vezanih za učinkovito upravljanje gospodarstvima i ispunjenje uvjeta višestruke sukladnosti. Znači, zaštita okoliša, očuvanje biološke raznolikosti, zaštita zdravlja ljudi, života i biljaka, dobrobit životinja i zaštite na radu. Nadalje informiranju i edukaciji postojećih korisnika o mogućnostima predpristupnog programa za poljoprivredu i ruralni razvoj IPARD kao i budućih programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014./2020., aktivnog sudjelovanja u pripremi i realizaciji projekata poljoprivrednih gospodarstava u okviru ruralnog razvoja uključujući i pripremu poslovnih planova i projektne dokumentacije a sve u funkciji povećanja iskoristivosti EU fondova za poljoprivredu i ruralni razvoj. Pružanje stručne pomoći poljoprivrednicima s ciljem povećanja dobiti od poljoprivredne djelatnosti, povećanje konkurentnosti sektora kroz obrazovanje i savjetovanje poljoprivrednih proizvođača za primjenu modernih održivih tehnologija proizvodnje, udruživanje proizvođača, te realizaciju dopunskih gospodarskih aktivnosti na poljoprivrednom gospodarstvu, davanja analitičkih podloga za potrebe kreiranje mjere poljoprivredne politike i ocjene njenih učinka zbog funkcioniranja sustava računovodstvenih podataka u poljoprivredi, te provođenje stručnog nadzora u integriranoj proizvodnji. Prijedlogom zakona izmjena i dopuna Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori usklađuju se poslovi Komore u skladu sa važećim poljoprivrednim zakonodavstvom zadaće, kontrole, mjere ruralnog razvoja i vođenje evidencije izravne prodaje za poljoprivredno gospodarstvo se kao takove ukidaju. Određuje se dobrovoljno neobavezno članstvo u Komori. Mijenja se način financiranja rada Komore i ukida se komorski doprinos, odnosno obustava od strane sredstava izravnog plaćanja. S obzirom na njihovu važnost Vlada Republike Hrvatske očekuje da Hrvatski sabor podrži oba prijedloga zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Najprije u ime klubova. U ime kluba SDP-a govorit će poštovana zastupnica Marija Vukobratović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Gotovo uvijek kad se povede rasprava o poljoprivredi na bilo kojoj razini izazove veliku pozornost. Nekako naslućujem da će tako biti i danas. To je zapravo potpuno razumljivo iz bar dva razloga. Prvi je razlog taj da preko polovice stanovništva RH živi od poljoprivrede kao glavnog ili dodatnog izvora prihoda, živi na selu ili je na bilo koji drugi način vezano uz selo. Drugi razlog je što proizvodnja hrane trebala bi biti prioritetna zadaća svake države. Što većoj proizvodnji, a što manjem uvozu trebala bi težiti svaka Vlada, međutim s obzirom da je poljoprivredna proizvodnja izuzetno kompleksna i zahtjevna to nije nimalo jednostavan posao. Upravo zbog toga poljoprivrednim proizvođačima treba pružiti svu moguću pomoć, maksimalno ih rasteretiti od poslova koji su im strani, a omogućiti im da se potpuno posvete poslovima koji znaju, vole i žele raditi. Na tom tragu su i prijedlozi Ministarstva poljoprivrede koje ovdje sada nama daje na raspravu. To je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori i Zakon o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi. Hrvatska poljoprivredna komora osnovana je kako piše u njezinom statutu s ciljem promicanja, zaštite i zastupanja interesa članova, edukacije, savjetovanja i pružanja potpore članovima komore te pružanja poticanja vrijednosti, očuvanja i unapređenja poljoprivrede i ruralnog prostora. U djelatnost komore spadale su i dvije aktivnosti koje su kasnije regulirane nekim drugim zakonima. To su kontrola mjera ruralnog razvoja i vođenje evidencije izravne prodaje za poljoprivredna gospodarstva. Kojim zakonima je to regulirano rekao nam je predlagač i nema potrebe ponavljati. Osim toga ove dvije djelatnosti Hrvatska poljoprivredna komora nije zapravo ni dosada obavljala pa se njihovim izuzimanjem iz djelatnosti komore ne bi trebalo ništa bitno promijeniti. Novim prijedlogom zakona se također predlaže da članstvo u komori bude dobrovoljno, a ne obvezno kao i da se ukine komorni doprinos, a opet uvede članarina kako je to stajalo u zakonu i kad je komora osnovana. Oba razloga za izmjenu predlagač je objasnio i argumentirao i mi se s njima slažemo. Ovdje želim naglasiti da se suprotno nekim izjavama koje smo mogli čuti zadnjih dana ne želi komoru ukinuti. Nitko je ne smatra nepotrebnom i u njezinom poslovanju se ništa bitno ne bi trebalo promijeniti. Komora će i dalje udruživati poljoprivrednike, zastupati njihove interese u zemlji i inozemstvu, a financirat će se i dalje iz različitih izvora. Iz državnog proračuna za obavljanje određenih djelatnosti, iz članarina ostvarenih vlastitih i izvanrednih prihoda. Ona će dakle i dalje postojati i djelovati. Međutim, odsada će rukovodstvo i uprava trebati uložiti puno više truda oko svog članstva, biti im više na usluzi i dostupniji nego su to bili dosada. U novom ustroju komora će morati postizati rezultate koji će opravdati njezino poslovanje. Tako se uostalom danas na tržištu svi bore za svoje pozicije. Uzmimo na primjer fakultete, institute pa čak i srednje škole. Dakle to je područje koje mi je najpoznatije pa sam njega uzela za primjer. Svi oni moraju imati što kvalitetnije programe, verificirane programe, što kvalificiraniji kadar, što bolju opremu, što fleksibilnije radno vrijeme i jedino na taj način mogu opstati. Uz priznanje svemu dobrom što je u protekle tri godine u komori napravljeno ona nije u potpunosti opravdala svoje postojanje, bar ne u nekim ključnim aspektima svoje zadaće, a to je edukacija, savjetovanja, pružanje potpore članovima ili bar ne ravnomjerno u svim dijelovima Hrvatske. Naime razgovarajući s 15-ak najvećih korisnika državne potpore u mojoj županiji, a i nešto šire, samim tim fizičkim i pravnim osobama koje uplaćuju najveći komorski doprinos niti od jednog nisam čula da su imali veliku korist od komore ili bilo kakvu drugu pomoć. Dapače, rekli su mi da kad bi zvali ili tražili neku informaciju uglavnom ju nisu dobivali. Nitko ih nikada nije zvao niti tražio njihove mišljenje ili stav o propisima koji su se donosili na tijelima državne uprave ili lokalne i područne (regionalne) samouprave, a što je prva točka u popisu poslova i djelatnosti komore. Nakon toga razgovarala sam s malim poljoprivrednim proizvođačima računajući da ako već uspješnim farmerima pomoć ne treba jer su oni svojim dostignućima pokazali da znaju raditi ovima zasigurno treba. I njihov odgovor je nažalost bio isti. Ono što poljoprivredni proizvođači prepoznaju institucija od koje imaju korist i kome se uglavnom obraćaju za pomoć je Poljoprivredna savjetodavna služba. Poljoprivredna savjetodavna služba koja je od svog osnutka radila pod različitim nazivima imala je svoj najveći uspon u kasnim '90-im godinama i početkom 2000. Koristeći kredit Svjetske banke nabavili su opremu, aute i računala, od 80-ak djelatnika u tom razdoblju narasli do današnjih 250 i ono što je najvažnije većina je dobro obučena za obavljanje djelatnosti savjetovanja. Nekoliko njih prošlo je obuku kroz neke od najvećih europskih trening centara – Danske, Finske, Njemačke, Irske, a kasnije su i sami postali treneri za nove savjetnike. Djelatnici Poljoprivredne savjetodavne službe koji u najmanju ruku su visoko obrazovani, a među njima magistara i doktora znanosti, su ne samo vrhunski stručnjaci već i veliki entuzijasti. Ne poznaju radno vrijeme, ne obaziru se na vremenske nepogode, blagdane ili vikende, na terenu su kad god to od njih zatraže njihove stranke. Najmanje djelotvorna i najmanje učinkovita bila je u razdoblju od 2011. tj. kada je postala sastavni dio Hrvatske poljoprivredne komore. Činom preuzimanja Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu Hrvatska poljoprivredna komora preuzima i sve poslove i obveze, ali i djelatnike, opremu, prava i financijska sredstva. Savjetodavna služba na taj način gubi svoju autonomnost na više načina. Gubi samostalnost u odlučivanju, samostalnost u slobodnom raspolaganju sredstvima i infrastrukturom, samostalnost u raspolaganju svojim radnim vremenom i samostalnost u donošenju odluka i kreiranju vlastitih akcija i programa. Lošije i nekvalitetnije obavlja svoju osnovnu zadaću, a to je informiranje i savjetovanje poljoprivrednika. Smatramo da je prijedlog Ministarstva poljoprivrede o ponovnom osnivanju Poljoprivredne savjetodavne službe kao samostalne specijalizirane javne ustanove naročito dobar i višestruko koristan za izravne korisnike njihovih usluga. Djelatnici službe su najkompetentniji i najkvalificiraniji kadar jer su objedinili znanje, stručnost i iskustvo i predstavljaju sponu između znanosti i izravne proizvodnje. Kroz svakodnevne kontakte s poljoprivrednicima utječu na njihovu informiranost, a savjetima im mogu pomoći u što boljoj prilagodbi uvjetima zajedničke poljoprivredne politike nakon ulaska u EU. Također važnu ulogu imaju, a imat će još veću u pružanju pomoći za korištenje sredstava predpristupnih fondova a kasnije fondova potpore. Iz svih ovih razloga klub SDP-a će podržati donošenje ovih zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Dozvolite mi da kažem par rečenica vezano na ovu objedinjenu raspravu oko izmjene Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori i Zakona o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi. Ono što bih u startu u ime kluba želio naglasiti, a to smo rekli i kod usvajanja dnevnog reda, stojimo na stajalištu da ovo i navedeni razlozi za hitnost procedure i za prvo i drugo čitanje nisu bili opravdani ali Hrvatski sabor je većinom glasova prihvatio da ova dva prijedloga zakona idu u hitnu proceduru i nažalost tu više ništa ne možemo promijeniti. Nisu bili opravdani jer pitanje reguliranja Poljoprivredne komore nije nešto što je regulirano zajedničkom poljoprivrednom politikom. Ono je u svim zemljama EU posloženo na bazi nacionalnog zakonodavstva i na različite načine. Znači tu nema govora o usklađivanju sa zajedničkom poljoprivrednom politikom ili usklađivanje sa pravnom stečevinom EU jer nije regulirano kroz pravnu stečevinu EU. Druga stvar koju bih smatrao vrlo bitnom za ovdje za naglasiti, a želim kazati i u samom startu da smatram da je bilo razloga da se ide u izmjene i dopune Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori ali ono što ovom prijedlogu zakona smatramo nedopustivim je promjena i uvođenje dragovoljnosti u članstvo Hrvatske poljoprivredne komore. To smatramo nedopustivim iz prostog razloga jer komorski sustav u RH ne poznaje dragovoljnost. U svim segmentima gdje su određene djelatnosti regulirane kroz komoru pa tako možemo vidjeti o Zakonu o Hrvatskoj gospodarskoj komori članice Hrvatske gospodarske komore su sve pravne i fizičke osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost sa sjedištem na području RH. Slično je i u svim strukovnim komora pa između ostalog i u Veterinarskoj komori gdje kaže u članku 14. "Članstvo u komori je obvezno za sve veterinare koji obavljaju poslove veterinarske djelatnosti na području RH". I sada da ne nabrajam takve i u Obrtničkoj, Liječničkoj komori, arhitekata, komori građevinaca i sl. U svim tim komorama članstvo je obaveza. I zato stojim na stajalištu i stojimo na stajalištu da bi i u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori trebali zadržati obvezatno članstvo. Prijedlog navedenog zakona prema članku 4. Predlaže se ukidanje obveznog članstva u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori te se time umanjuje važnost i uloga poljoprivrednika u RH. Jer kako drugačije to tumačiti nego da jedino u Poljoprivrednoj komori članstvo nije obveza. Znači da uloga poljoprivrednika u RH nije ravnopravna ili da kažem istostatusna kao i nekih drugih zanimanja. Smatramo da se ne može ukidati obvezno članstvo jednoj komori, a u ostalim komorama ne. Ako želimo ići u pravcu da se promijeni sustav komorski, ako želimo ići da se ide na dobrovoljnost, onda predlažemo da se to ide paralelno i da se ide u pravcu da sa svim komorama ukine obvezatnost članstva. Poglavito tu mislim na Hrvatsku gospodarsku komoru i Hrvatsku obrtničku komoru koje i prikupljanje svoje članarine za članice koje su obvezatne biti i nitko ih ne pita da li žele biti članice Obrtničke komore ili žele biti članice Gospodarske komore nego one sukladno zakonu moraju biti članice tih komora i ukoliko redovito ne ispunjavaju svoje obveze vezano za članarinu, tada im se i putem Porezne uprave i kroz ovršni postupak ide na naplatu. Ili kada trebaju potvrde o neimanju duga prema Poreznoj upravi ako imaju dug prema Hrvatskoj gospodarskoj komori nažalost neće dobiti potvrdu što držimo vrlo bitnim. A da ne govorim o strukovnim komorama gdje je također članstvo obveza. Ne možete obavljati veterinarsku praksu na prostoru RH ako niste član Veterinarske komore. Ne možete biti odvjetnik ako niste član Odvjetničke komore. I onda držim da nije uredu da se jednoj komori, komori koja je usput budi rečeno vjerojatno i najmlađa da se njoj ukida obvezatnost članstva, a ostalima da se zadržava. Zato predlažemo da se razmisli dobro o ovoj činjenici jer iskreno govoreći ovdje se pozivate na Ustav u obrazloženju. Ja stojim na stajalištu da bi se moglo na drugi način postaviti, da bi se moglo postaviti pitanje ustavnosti donošenje ovakve odluke gdje se članstvo skida sa obaveznog na dragovoljno. I zato držim da nije dobro da se članstvo u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori u članku 4.predlaže da bude dobrovoljno i da se ukida obavezno članstvo. Što se tiče nekih drugih prijedloga nemam ništa protiv da se regulira i da se ukine komorski doprinos jer smatram da to nije bilo dobro rješenje ali da komora putem svojih tijela odredi pitanje članarine, članarine koja će biti primjerena i koja će biti u mogućnosti poljoprivrednici da uplaćuju. Što se tiče drugog zakona, moja osnovna primjedba stoji u članku 1. gdje se kaže da se ovim zakonom uspostavlja Poljoprivredna savjetodavna služba. Poljoprivredna savjetodavna služba u Republici Hrvatskoj je proslavila prošle godine 20 godina postojanja. Ona je postojala u različitim oblicima, u različitim formama, ali sa funkcijom javne Poljoprivredno savjetodavne službe je započela već 1991.godine kada je bila segment ministarstva, a kasnije se transformirala u samostalnu instituciju. Druga stvar, kažete da su određene poslove unutar komore radili djelatnici Poljoprivredno savjetodavne službe, da. Ali isto tako treba naglasiti da se i kroz oblik financiranja rada savjetodavne službe da su također korištena sredstva i Hrvatske poljoprivredne komore koje su se ubirale na osnovu doprinosa. Negdje u iznosu oko 3 milijuna kuna su bila sredstva iz Hrvatske poljoprivredne komore i na taj način se stvorila pretpostavka, ta sredstva su se uglavnom koristila za izlaske na teren, pokriće putnih troškova i slično. Sve je stvorila veća operativnost javne Poljoprivredno savjetodavne službe. Mi možemo raspravljati da li je bolji oblik samostalnosti ili da li je bolji oblik da bude u … [[Ne razumije se.]] sustavu Poljoprivredne komore. Iskustva su različita. U pojedinim europskim zemljama kao što sam rekao ova problematika nije regulirana zajedničkom poljoprivrednom politikom nego je prepuštena mogućnost državama da same uređuju to područje. Postoje različiti oblici. U onim oblicima zemalja koje su nama bile za uzor, a to je Francuska i Austrija Poljoprivredna savjetodavna služba je bila u sustavu Poljoprivredne komore i jako dobro funkcionira. I naravno, tu je opravdanje da će na najbolji način funkcionirati upravo ako njeni šefovi budu oni za koje treba da radi. A savjetodavna služba treba da bude u funkciji poljoprivrednika i zato ne smatra se čak, nije se smatralo lošim ako bude u sustavu Poljoprivredne komore koja objedinjuje sve poljoprivrednike na prostoru Republike Hrvatske i na neki način da oni budu ti koji će usmjeravati rad Poljoprivredno savjetodavne službe. Naravno da Poljoprivredno savjetodavnoj službi, pred Poljoprivrednom savjetodavnom službom su velike zadaće, veliki zadaci. Ja želim kazati da je Poljoprivredna savjetodavna služba u najvećoj mjeri do sada odradila one postavljene zadaće. Želim naglasiti i veliki doprinos Poljoprivredne savjetodavne službe u uspostavi ARCOD-a gdje je radila jedan vrlo bitan posao za Republiku Hrvatsku, posao koji je bio bitan i koji je uz djelatnike Agencije za plaćanje, djelatnike hrvatske agencije i Poljoprivredna savjetodavna služba dala veliki doprinos da u onim predviđenim rokovima koji su bili obilježeni u akcijskom planu uspijemo uspostaviti ARCOD u Republici Hrvatskoj i što je sigurno značajno pridonijelo i otklanjanju i određenih mjerila koja su bila za Poglavlje 11., ali i stvaranju pretpostavki za završetak pregovora. Naravno da pred Poljoprivrednom savjetodavnom službom u narednom periodu su i sljedeće zadaće, zadaće koje im donosi zakonodavni okvir, od zakona o potporama Republike Hrvatske koji je u potpunosti usklađen sa pravnom stečevinom EU, ali isto tako i do onoga što se unutar Hrvatske poljoprivredne komore u sklopu savjetodavne službe u ovih godinu dana ili nešto više i počinjalo značajno razvijati, a to je jačanje onih odjela koji bi trebali biti u funkciji izrade određenih programa, projekata, vezano za naša poljoprivredna gospodarstva gdje praktično poljoprivrednik ne bi bio izložen ponekad vrlo visokim cijenama izrade određenih projekata, programa od strane privatnih agencija koje stjecajem okolnosti su ponekad morale biti te da bi sačinile određeni program i projekt jer nažalost edukativna snaga naših poljoprivrednika još uvijek nije na takvom nivou da bi dobar dio potrebitih projekata mogli i bili u stanju sami odraditi. To se vidjelo i na … [[Ne razumije se.]] moći vezano za SAPARD, ali isto tako i sada na IPARD-u i upravo korištenjem i savjetodavne službe, ali isto tako i pojedinih agencija se ide u pravcu, ja sam osobno uvjeren da će iskorištenost IPARD-a biti značajno veća od iskorištenosti SAPARD-a. SAPARD je iskorišten u isplaćenom dijelu sa 48%, ja sam uvjeren da će IPARD koji će se koristiti još i u ovoj i u sljedećoj godini da će on biti vrlo blizu maksimalne iskorištenosti. Jer ako pratimo natječaje koji u zadnje vrijeme idu, sve veći broj je zahtjeva, sve veći broj zahtjeva koji udovoljavaju kriterije za ostvarivanje ovih pretpristupnih sredstava. Ali ne treba zanemariti i značaj i ulogu savjetodavne službe koju će ona imati i u pristupnom razdoblju kada će nam na raspolaganju biti i značajna sredstva još daleko veća nego od pretpristupne pomoći, to je preko 350 milijuna, 353 milijuna. Već od 2014. godine hrvatskim poljoprivrednicima će biti na raspolaganju kroz mjere ruralnog razvoja. To je ogroman novac i naravno da će tu uloga Poljoprivredno savjetodavne službe biti značajna. Iz svega ovoga što sam do sada rekao želim naglasiti da klub Hrvatske demokratske zajednice neće poduprijeti ova dva prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Petru Čobankoviću. A sada će nam stavove Hrvatskih laburista-stranke rada ova dva zakonska prijedloga predstaviti uvažena zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, gospodine ministre. Pa evo u ocjeni stanja predlagač identificira tri grupe problema radi kojih su nužne izmjene i dopune Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori po hitnom postupku: usklađivanje sa Zakonom o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju i sa Zakonom o poljoprivredi, usklađivanje s Ustavom Republike Hrvatske, komorski doprinosi, njegova naplata. Predlagač tvrdi da je kontrola mjera ruralnog razvoja Zakonom o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju dana u nadležnost Agenciji za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, te da se stoga tu ovlast mora brisati u Zakonu o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Na žalost predlagač je predvidio činjenicu da je upravo Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju Narodne novine 124/2011 člankom 27. stavak 2. ta ovlast upravo dana Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Citiram: "Administrativnu kontrolu zahtjeva za potporu u sklopu … [[Govornica se ne razumije.]] mjera provodi Agencija za plaćanja, a kontrolu na terenu provode Agencije za plaćanje i Hrvatska poljoprivredna komora." Zakonom o poljoprivredi je propisano da će i ministar nadležan za poljoprivredu propisati način vođenja evidencije o prodaji vlastitih proizvoda na poljoprivrednim gospodarstvima članak 24. stavak 2. Istina je dakle, da ministar propisuje način vođenja evidencije, ali ne i tko tu evidenciju vodi. Vođenje te evidencije je Zakonom o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori članak 4. podstavak 8. stavljeno u djelokrug Hrvatskoj poljoprivrednoj Komori i niti jednim pozitivnim propisom ta ovlast nije dana nekom drugom. Predlagač nadalje smatra da su u suprotnosti s Ustavom Republike Hrvatske članak 43. sloboda udruživanja odredbe Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori u kojima se propisuje da je članstvo u Komori obvezno, te da su članovi Komore poljoprivredna gospodarstva upisana u upisnik poljoprivrednih gospodarstava. Na prvi pogled može se činiti da je problem pravilno uočen, međutim kad se pogleda kako je ta problematika uređena za Hrvatsku gospodarsku komoru ili za Hrvatsku obrtničku komoru ili za bilo koju drugu Komoru koja djeluje na prostoru Republike Hrvatske taj problem prestaje biti jednostavan. Zakonom o Hrvatskoj gospodarskoj komori Narodne novine 66/91 i 73/91 člankom 2. stav 1. propisano je da su članice Hrvatske gospodarske komore sve pravne i fizičke osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost sa sjedištem na području Republike Hrvatske. Dalje je regulirano da pravne osobe postaju članice Hrvatske gospodarske komore upisom u sudski registar, a fizičke postaju članice Hrvatske gospodarske komore preko svojih udruženja, odnosno saveza. Dakle, nema izbora. Ako se baviš gospodarskom djelatnošću i imaš sjedište na području Republike Hrvatske član si Hrvatske gospodarske komore htio ti to ili ne htio usprkos člansku 43. Ustava. Zakonom o obrtu Narodne novine 49/2003 pročišćeni tekst 68 od 2007. i 79 od 2007. članak 67. stavak 3. propisano je da obrtnici postaju članovi Hrvatske obrtničke komore danom upisa u obrtni registar, a stavak 6. istog članka naglašava da je članstvo u Hrvatskoj obrtničkoj komori obvezno. Dakle, ni ovdje članak 43. Ustava nije poštivan. Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, Narodne novine 30 od 2009. i 127 od 2010. u članku 9. propisuje da je članstvo u Komori obvezno. Člankom 10. stavak 1. propisano je da su članovi Komore fizičke i pravne osobe upisane u Upisnik poljoprivrednih gospodarstava. Iz navedenog je vidljivo da su sva tri zakona regrutirali svoje članstvo na jednako protuustavan način upisom u sudski registar, upisom u obrtni registar i upisom u upisnik poljoprivrednih gospodarstava. U sva tri slučajeva članstvo je obavezno i članstvom se postaje na isti protuustavan način što znači da je i Zakon o Hrvatskoj gospodarskoj komori i Zakon o obrtu nužno uskladiti sa Ustavom. Ako se prihvatimo odredbe prema kojima je članstvo u Komori dobrovoljno onda je nužno regulirati odnos Komore prema ne članovima poljoprivrednicima obzirom na njen djelokrug i ovlasti koje ima. Pored toga postavlja se i pitanje što je s poljoprivrednim gospodarstvima koja istupe iz Komore. Moraju li onda oni pristupiti Obrtničkoj ili Gospodarskoj komori ili mogu iskoristiti svoje ustavno pravo da se jednostavno ne priključuju nikom. Obzirom na sve navedeno predlažemo da se iz Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori brišu članci 4., 5. i 9. dok se ne razmotri uloga, djelokrug i ovlasti Komore u uvjetima dobrovoljnog članstva. Pored toga mišljenja smo da se isto tako mora čim prije razmotriti ustavnost srodnih Zakona o komorama. Predlagač je ispravno uočio da odredbe kojim se komorski doprinos obustavlja s namjenskih sredstava i automatski transferira na račun Komore nisu sasvim dobro rješenje i da ga treba mijenjati. Premda nisu tako bogohuljenje i povreda europskih pravnih stečevina kako nam to predlagač želi prikazati. Gospodarska i Obrtničku komoru imaju na sličan parafiskalni način, dakle riješeno pitanje doprinosa ili članarine i to do sada nikome nije palo na pamet da mijenja. Ovo se pitanje naravno treba nešto drugačije urediti ali ne po hitnom postupku u nekom osvetničkom afektu. Za kvalitetno funkcioniranje Komore treba zadovoljavajuće i stabilno financiranje ukoliko je dakako želimo imati. Hrvatskoj treba komora i treba je još više ojačati da bi u uvjetima članstva Hrvatske u Europskoj uniji bila vjerodostojni zastupnik, zaštitnik i promicatelj interesa hrvatske poljoprivrede, a ne nekakav marginalac. Premda članak 3. stavak 6. i članak 7. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori na relativno prihvatljiv način reguliraju članarinu, odnosno doprinos mišljenja smo s obzirom na sve gore navedeno da za sada nije potrebno ovo pitanje otvarati nego prijedlog u cijelosti odbaciti. Predlagač je nehotice u ocjeni stanja upozorio na jednu nelogičnost koju je nužno što prije otkloniti. Ta nelogičnost krije se u sljedećoj konstataciji da su mnoga poljoprivredna gospodarstva registrirana kao obrti ili trgovačka društva, članovi Hrvatske obrtničke komore ili Hrvatske gospodarske komore. Zašto? Zato što kao članovi Obrtničke ili Gospodarske komore mogu ostvarivati određena prava i pogodnosti koji nemaju kao članovi Poljoprivredne komore. Na primjer nositelj obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva kao član Obrtničke komore može legalno zapošljavati radnike, ima pogodnosti pri uvozu ili izvozu proizvoda i usluga, plaćanje PDV-a samo na naplaćeni račun itd. Sva ta prava i pogodnosti koje ima poljoprivrednik kao član Obrtničke ili Gospodarske komore mogao bi i morao bi imati kao član Poljoprivredne komore u koju po prirodi djelatnosti kojom se bavi i pripada. Obzirom na gore navedeno predlažemo da Ministarstvo poljoprivrede poradi na ovoj problematici i da predloži izmjene i dopune Zakona o poljoprivredi kojim bi ova nelogičnost bila otklonjena. Što se pak tiče javne Poljoprivredne savjetodavne službe odlukom Vlade RH, a u cilju kako piše smanjivanja troškova državnog provođenja proračuna i racionalizacije istog pripojeno je 1.01.2011. godine Hrvatskoj gospodarskoj komori sa 252 zaposlenika i proračunom od 38,7 milijuna kuna. Danas u Savjetodavnoj službi radi 239 zaposlenika sa planiranim sredstvima u iznosu od 39 milijuna i 50 tisuća kuna. I intencijom osamostaljenja s obrazloženjem da se ovaj zakon donosi u svrhu usklađivanja s praksom EU. U prijedlogu Vlade navedeno je kako Poljoprivredno savjetodavna služba mora obuhvatiti barem zakone, propisane zahtjeve u upravljanju i dobre poljoprivredne i okolišne uvjete. Savjetodavna služba i u postojećem obliku obavlja iste poslove. Naime u prijedlogu djelatnosti Savjetodavne službe u slovo je identičan postojećoj djelatnosti uz dodatak rednog br. 6. – sudjelovanje u provedbi IPARD programa i mjera ruralnog razvoja i rednom br. 13. – provođenje stručnog nadzora u integriranoj proizvodnji što djelatnici provode i sada. Dakle predlaže se osamostaljenje Savjetodavne službe pod opravdanjem povećanja obima posla vezano za direktivu EU vezano za poljoprivredu. A proporcionalno tome predviđa se i smanjenje radnih mjesta. Kako navodi članak 19. u kome stoji da će služba preuzetim službenicima i namještenicima ponuditi sklapanje Ugovora o radu sukladno propisima o radu o onima kojim se ne može ponuditi sklapanje ugovora jer se ne mogu rasporediti otkazat će se radni odnos sukladno propisima o radu. Koji su to razlozi zbog kojih ih se ne može rasporediti kada sada rade točno ono sve što se predviđa ovim prijedlogom zakona i što je to što bi onda trebali ili mogli raditi? I još nešto, ne manje važno, natječaje IPARD-a provodi Agencija za plaćanja. Trenutno radom javne Poljoprivredne savjetodavne službe upravlja predstojnica, a novim je zakonom predviđeno da tijela službe budu upravno vijeće i ravnatelj s time da upravno vijeće čine predsjednik i 4 člana od kojih predsjednika i tri člana upravnog vijeća imenuje i razrješuje Vlada na prijedlog ministra od kojih su predsjednik i jedan član predstavnici ministarstva, a dva člana predstavnici stručnih organizacija iz područja poljoprivrede i ruralnog razvoja. Jednog člana biraju zaposlenici sukladno propisima o radu. Upravno vijeće donosi odluke većinom glasova ukupnog broja članova upravnog vijeća. Samo opaska, od njih pet četiri ih imenuje i razrješuje Vlada na prijedlog ministra. Postavljam si pitanje što ako upravni odbor donese odluku suprotno želji ministra ili ministarstva s obzirom na ocjenu stanja na terenu ili postupcima koji su u tijeku? A onda to isto upravno vijeće na temelju javnog natječaja imenuje i razrješava ravnatelja i zamjenika. Koliko je pametno sada kada smo na ulasku u EU čekati da se Poljoprivredno savjetodavna služba registrira kao samostalni pravni subjekt i čekati njezin nekakav novi ustroj bez obzira što smo rekli da djelatnici i sada obavljaju upravo one poslove koji stoje u opisu novog prijedloga zakona. Zašto Ministarstvo poljoprivrede npr. nije dalo po hitnom postupku u saborsku proceduru problem državnog zemljišta kada znamo da 90 tisuća hektara državnog zemljišta vlasnički još nije riješeno? A to je također jedno od gorućih pitanja prije punopravnog članstva u EU i usudila bih se reći možda i najvažnije pitanje što se tiče regulative EU i samih poljoprivrednika i poljoprivrede u Hrvatskoj. Prošle je godine Poljoprivredno savjetodavna služba posudila da tako kažem od komorskog doprinosa 1,2 milijuna kuna za svoje redovno poslovanje. Sam taj podatak daje nam naslutiti da će poslovanje Poljoprivredno savjetodavne službe u ovakvom obliku kakvog ga predlaže Vlada i ministarstvo iziskivati i ove godine puno više dodatnih sredstava iz proračuna, a ne samo onu razliku od 350 tisuća kuna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegici Tireli. Idućih 15 minuta vrijeme predviđeno za raspravu u ime kluba HNS-a podijelit će dvojica cijenjenih zastupnika. To su uvaženi zastupnik Petar Baranović i kolega Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Nevjerojatno je koliko se mi bez obzira na zadanost u ovoj kući bavimo formalizmom, a koliko bježimo od istine. Koliko se bavimo formom, a zanemarujemo sadržaj koji proizlazi iz forme. Ja ću danas naravno kao i svi u ime svog kluba u ovoj točci govoriti o najmlađoj komori u hrvatskom društvu, komori koja je najmlađi član obitelji hrvatskih komora koje neodoljivo podsjećaju na jednu obitelj o kojoj je svojedobno pisao naš velikan književnosti. A radi se o obitelji Glembajevih. Glembajevštine kao u priči i kad se govori o ovom najmlađem članu te čuvene obitelji onda ne valja zanemariti ni sadržaj koji u konačnici čak ni njeni članovi jučer kad smo razgovarali nisu osporili, a sadržaj se odnosi na to kako i na koji način je i ta komora formirana kao i uostalom sve druge. Da ne bi netko mislio da nešto posebno loše postoji u habitusu Poljoprivredne komore, dapače čak i iščitavajući njen statut, a poznavajući formu, ali i sadržaj konzekvence nekih drugih srodnih statuta ovaj statut Poljoprivredne komore mogao bi se i pohvaliti. On je naime u jednom dijelu koji se tiče ustavnog prava da birate i budete birani prilično avangardan u odnosu na neke druge recentne statute komora u Hrvata. Poljoprivredna komora je nešto što je potrebno i hrvatskim poljoprivrednicima i potrebno je naravno i ministarstvo kao partner jednako kao što su i drugim resornim ministarstvima potrebne komore jer one su ipak najbolje organiziran vid interesnog zastupanja. Međutim ne na način koji eklatantno krši temeljne ustavne vrijednosti koje postoje u hrvatskom društvu. U konkretnom slučaju članak 43. hrvatskog Ustava koji jasno kaže da je svim građanima Ustavom zajamčeno slobodno i interesno udruživanje. Kada sagledate pak Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori pa i statut koji je usklađen sa zakonom onda jasno piše koje su temeljne zadaće ove komore jednako kao i drugih komora. To je interesno zastupanje i u inozemstvu i u domovini arbitriranje, prosudba o međusobnim eventualnim interesnim sučeljavanjima članova. Nedvojbeno se radi o interesnom udruživanju i nedvojbeno takva institucija ne može biti predmetom obvezatnog članstva. Mogli bi onda naravno proširiti raspravu i na narav i kondicije pri kojima funkcioniraju druge komore u hrvatskom društvu ali one nam danas nisu na dnevnom redu. Jednako tako u ovom prijedlogu zakona raspravlja se i o načinu na koji se naplaćuju sredstava. U takvim udrugama postoje članarine obustavljanje namjenskih sredstava jel izravna plaćanja u poljoprivredi odista jesu namjenska sredstva i to je odista tako definirano u pravnoj stečevini EU. Dakle predlagatelj zakona je tu potpuno u pravu. Da ne bi netko krivo shvatio HNS podupire postojanje još jednom naglašavam Poljoprivredne komore. Čak smo dapače mišljenja da ministarstvo kojemu je ona potrebna kao partner mora poduzeti i određene mjere u financijskom smislu da bi osiguralo elementarno funkcioniranje te institucije, ali sama uprava komore mora pobjeći od načina na koji je nastala, očistiti se od politike i početi vjerodostojno principijelno i vanstranački zastupati interese svoga članstava. A tada članstvo neće biti upitno. Moje osobno iskustvo s nekim drugim sličnim sustavima u mojoj profesiji ne kazuje da je to tako. Dapače način funkcioniranja tih institucija je takav da pojedini predsjednici traju kao dugovječne monarhije, da im se ne zna više broj mandata, da su u vrhu takvih institucija vrtu vječno isti ljudi, vječno isti propusti, vječno isti nedostatak ideja. Jednako tako iz aviona se vidi politička kontrola takvih institucija, tada i u situaciji članstvo u takvoj instituciji jest obvezatno. Nitko u modernoj demokratskoj ustavnoj zemlji nema pravo nikoga prisiljavati nakon što plati porez, nakon što plati porez, da participira u financiranju takvih institucija. Obzirom da se ovim prijedlogom zakona između ostaloga u prvom takvom slučaju ukida ovakva anomalija, da se ovim prijedlogom zakona otklanjaju neke druge nepravilnosti i neusklađenosti vezane uz način financiranja Hrvatska narodna stranka će podržati ovaj prijedlog zakona uz opasku da ovo sigurno nije prvi takav i da će vrlo skoro jer ovo će zasigurno otvoriti javne rasprave i Pandorinu kutiju zasigurno će jer vrlo izvjesno u ovom sazivu Sabora i neki slični prijedlozi zakona nekih drugih predlagatelja resornih ministarstava doći na red. Hvala lijepa na pažnji.
Hvala. Ostalih gotovo 8 minuta iskoristit će uvaženi zastupnik Ivica Mandić.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre, uvažene kolegice i kolege. Klub HNS-a u većini rasprava koje su bile do sada ima gotovo identičan stav sa svim kolegama s obzirom na problematiku koje su se dotakli. Ono što je također ovdje bitno napomenuti da organizacija poljoprivrede i poljoprivredne proizvodnje za RH i njenu stabilnost je sigurno od velike važnosti. Ja bih se u ovih nekoliko minuta pokušao dotaći onog dijela koji je vrlo bitan za provođenje politike poljoprivrede u RH, za organizaciju poljoprivredne proizvodnje i za djelotvornost. Ono što bih rekao ovdje smo se mi danas neki su od izlagača spomenuli da organizacija savjetodavne službe veže se za '91. godinu. ja bih rekao da je RH puno naprednija zemlja jer način na koji se vodila Savjetodavna služba u RH poznata je od '54. godine. Doduše ne pod nazivom Poljoprivredna savjetodavna služba već poljoprivredne stanice. One su imale u biti zadatak i ulogu podupirati, organizirati i osposobljavati poljoprivredne proizvođače na što kvalitetnijoj proizvodnji. Ovdje smo također čuli da u EU postoji nekoliko načina organizacija savjetodavnih službi, ali u svim državama EU savjetodavna služba je obavezna i ona je u službi razvoja poljoprivredne proizvodnje. Predlagač ovom izmjenom predlaže da savjetodavna služba ima samostalnost. Mi u HNS-u smatramo da je to dobro i da onda imamo jednu odgovornost. A zašto smatramo u HNS da je to dobro, jer ja bih vam otprilike pokušao predstaviti na koji način rade savjetodavne službe na razini županijskih organizacija po onim poslovima koje obavljaju. 15% poslova županijskih područnih ureda savjetodavne službe odnosi se na organizacijske poslove. 38% na stručne poslove i zamislite ovaj podatak 47% administracije, znači administrativnih poslova. S obzirom na kvalifikacijsku strukturu ili obrazovanost da su ovdje sve visoko obrazovane osobe koje su inženjeri, magistri, doktori znanosti mi njihov način iskorištavamo da su oni puku administrativci. Mi u HNS smatramo da je ovakav način iskorištenje jedne itekako vitalne, itekako značajne službe mora biti u najmanju ruku obrnut da najveći dio se odnosi na organizacijske i stručne poslove, a da administracija može biti tek nekih 17%. Kad već govorimo ovdje o načinu djelovanja ja bih se dotakao i onoga na koji način savjetodavna služba ima komunikaciju sa obiteljskim gospodarstvima, sa poljoprivrednim proizvođačima. U strukturi njihovih komunikacija 24% su predavanja, 11% su prikazi, 9% su manifestacije i 56% pisani materijal. Isto počinjemo od kraja, 56% pisanog materijala, zamislite sad jedno obiteljsko gospodarstvo gdje je nositelj obiteljskog gospodarstva osoba koja je preko 50 godina. Sad on će čitati nekakav materijal od 20 stranica. Budite sigurni da ta komunikacija nije dobra. I prijedlog kluba Hrvatske narodne stranke prema savjetodavnoj službi da se organizira na onaj način na kojem je komunikacija najbolja, a koja je komunikacija najbolja trebaju reći direktno zainteresirani proizvođači. Da li su to manifestacije, da li je to … [[Ne razumije se.]] određenog gospodarstva ili način onaj koji će najviše imati koristi i uloge po pitanju popravka kvalitete poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj. Nadalje, mi u HNS-u smatramo da itekako bitna proizvodnja ne zavisi samo od ministarstva, ne zavisi samo od Poljoprivredne komore, ne zavisi samo od savjetodavne službe, ne zavisi samo od Agencije za plaćanje, već smatramo da je to jedinstveno tijelo koje sinkronizirano može polučiti najveće efekte i najveće rezultate za popravak stanja u Republici Hrvatskoj. O tome da i dosadašnji način funkcioniranja i Poljoprivredne komore i savjetodavne službe nije bio najbolji govori se o tome o načinu, povlačenju sredstava koji su mogli biti značajan generator i popravak stanja u poljoprivrednoj proizvodnji. Jučer smo na odboru i o tome razgovarali gdje pojedine konzultantske tvrtke po načinu paste-copy prodaju poljoprivrednim gospodarstvima isti program samo sa promijenjenim imenom. Tu smatramo da u ovom samostalnom djelovanju savjetodavne službe mora se preuzeti više odgovornosti i da savjetodavna služba po želji korisnika mora biti u stanju odraditi dio projekata, dio programa. Normalno da takve aktivnosti mora podupirati i Ministarstvo poljoprivrede jer interes je i za napredak naše države i za napredak poljoprivredne proizvodnje da što veći dio sredstava koji su za ruralni razvoj mi trebamo i povući. Također, još jedna bitna stvar u kojoj smatram da Poljoprivredna komora i savjetodavna služba moraju djelovati u sinergiji da poljoprivredne proizvođače uvjerimo da je osposobljenost i po pitanju stručne osposobljenosti za obavljanje posla itekako bitno, jer sa ulaskom u EU koje će biti vrlo brzo, 1.7.2013. godine bit će potpuno druga pravila kod povlačenja i direktnih poticaja. Zato smatram da ovo vrijeme koje je pred nama moramo iskoristiti da se poljoprivredni proizvođači osposobe i da budu kvalitetni i da pri savjetodavnoj službi svakako se osnuje poseban odjela koji će se baviti sa ruralnim razvitkom i koji će biti taj transmisija prema poljoprivrednim proizvođačima za povlačenje sredstava. I smatram da je to jedna od glavnih aktivnosti u predstojećem vremenu, povlačenje kvalitetnih sredstava za ruralni razvoj. Hrvatska narodna stranka poduprijet će prijedlog i o komori i o savjetodavnoj službi. Mi ćemo glasati za. Hvala.
Hvala kolega Mandić. Prije prelaska na pojedinačnu raspravu ostaje nam čuti još stavove kluba HDSSB-a. Za saborsku govornicu pozivam uvaženog zastupnika Zorana Vinkovića.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Reče ovdje jedan kolega da se većina zastupnika bavi formalizam i da pati od formalizma, no pričati o Hrvatskoj poljoprivrednoj savjetodavnoj službi i Hrvatskoj poljoprivrednoj komori u svakom slučaju ne može se, a da se ne analizira malo i stanje u poljoprivredi. Stanje u poljoprivredi koje je ove godine dodatno odlukom ovog ministarstva pogoršano, obzirom da je upravo kroz državni proračun smanjen direktnih poticaja, direktnih ulaganja u poljoprivredu, a posebno u Slavoniju i Baranju za gotovo milijardu i pol kuna što će imati dugoročne posljedice za razvoj, ali i opstanak hrvatske poljoprivrede u Hrvatskoj, na hrvatskom tržištu, a isto tako i na svjetskom i europskom tržištu. Ovu godinu su nažalost zahvaljujući takvim mjerama i početak same godine obilježen i velikim prosvjedom mljekara, kreću uskoro i prosvjedi obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, kasni se sa poticajima i to poticajima iz 2011. godine, a hrvatskoj javnosti i svima onima koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom mora biti jasno da još niti lipa poticaja nije isplaćena za 2012. godinu nego će ona biti daleko umanjenija, isplaćena u 2013. godini. Tu su svakako i mnogobrojni predmeti raspolaganja prodajom i zakupom poljoprivrednog zemljišta koje godinama ili mjesecima stoji u ladicama ministarstva. Ponegdje ima i grešaka lokalne samouprave gdje nisu adekvatno raspisali te natječaje. Nema natječaja na svijetu koji može zadovoljiti sve one koji se jave na taj natječaj, ali u svakom slučaju ministarstvo koje daje suglasnost za to zemljište mora preuzeti dio svoje odgovornosti, a ne politički rješavati taj vrući i gorući problem Hrvatske, a posebno Slavonije i Baranje. I ono što je najzanimljivije ovo nisu izmišljeni podaci za 2011. godinu imamo poraznu sa tendencijom da će se to desiti i u 2012. godini. Poraznu vanjsko-trgovinsku razmjenu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda gdje je za 2011. godinu, gdje su uzeti gotovo svi poljoprivredni proizvodi. Naš deficit odnosno izvoz daleko manji od uvoza poljoprivrednih proizvoda za gotovo milijardu i pol kuna gdje smo doista uvozili sve i svašta ili je on milijardu i 32 milijuna kuna plus nekih 400 milijuna kuna suhog lišća, granja, mate čaja i ne znam čega. Postoje svi ti podaci u tablicama za statistiku. Ali nije potrebno toliko gledati te podatke, nego je jednostavno moguće odšetati u ovu trgovinu tu na Markovom trgu i zapitati se doista i vidjeti kakvo je doista stanje u hrvatskoj poljoprivredi. Ova trula kruška koja se nalazi u policama koja je izišla vjerojatno iz neke hladnjače, a što upozorava da Hrvatska nema dovoljno smještajnih kapaciteta za voće i povrće. Ja je ne bih jeo jer dolazi iz jedne strane zemlje. Ne zbog toga što je iz strane zemlje nego je išpricana razno raznim sredstvima čim je izvađena na zrak, počela je truliti, dolazi iz Italije dok vjerojatno naši proizvođači krušaka vilijamovki nisu mogli čak ni rakiju praviti nego su vjerojatno to morali dati svinjama ukoliko su dobili poticaj za svinje koje isto tako u jednom ogromnom velikom broju uvozimo. Ova je vjerojatno izišla u ovom trenutku iz hladnjače a dolazi iz Austrije. Razno razne udruge voćara a Hrvatska je u zadnjih nekoliko godina i podigla trajne nasade u voćarstvu. Jednostavno nemaju gdje smjestiti jabuku. Ovo je inače gloster a može biti i zlatni delišes. Ali vidjet ćemo do kraja izlaganja kako će promijeniti tu boju. Luk. Nisu mi dali da donesem krompir jer ga prodaju u onim vrećicama od 5 kg pa mi se to nije dalo nositi. Ali on je također uvezen sa Cipra i Egipta. Luk je uvezen isto iz Austrije. Očigledno hrvatska zemlja nije dovoljno plodna, ni Slavonija, pa ni Lika za onaj poznati lički krompir zaštićen između ostaloga. Gospodine Čobanković imali ste dosta vremena kao ministar poboljšati i smanjiti uvoz, a povećati izvoz poljoprivrednih proizvoda sa mjerama, da evo i ovaj luk, bijeli luk, crveni luk moramo uvoziti iz Austrije. Onaj bijeli luk ili češnjak uvozimo iz Kine na žalost. Očekuje se dolazak avionom tog kontingenta. Rajčica ili paradajz kak' mi to zovemo u Slavoniji ili jabučica još uvijek zelena. Vjerojatno će sazrijeti za 15 dana u trgovini. Uvozi se malo ovdje iz južnijih mediteranskih krajeva iako očigledno mi ne možemo to raditi u dolini Neretve. Ovo je iz Španjolske. Meni je jasno da je ovo, ovo Hrvatska očigledno ne može raditi suhe šljive, a inače postoje dalmatinske smokve koje se pakiraju u Srbiji. Doći će sutradan, ali evo ove suhe šljive dolaze iz Srbije. I sad da ja ne nabrajam i tako dalje i dalje, meni je jasno i da moramo uvoziti banane, jer to gospodine potpredsjedniče Sabora očigledno ne uspijeva u Hrvatskoj. Možda ako vama uspije onda ćete vi to patentirati. Ali u svakom slučaju ovo svakako trebamo uvoziti i ta cijena tih banana vjerujem da nisu ekološki proizvedene jer nemaju onu oznaku ekološkog proizvoda. Dakle, ovo je zorni prikaz stanja u hrvatskoj poljoprivredi, da ne spominjem da uvozimo i osnovne poljoprivredne proizvode kao što su mlijeko, kao što su kukuruz, kao što je pšenica, kao što je svinjetina, kao što je govedina. Kilu janjetine ili pola onog janjeta nisam kupio jer bi se tu odmrznio pa bi se malo napravilo ovdje i nereda. Uvozi se iz Novog Zelanda itd. itd. Od samog ministarstva se dakle traži da krene u rješavanje ovih problema, problema pa i u ribarstvu da ne uvozimo one tune iz konzerve s Tajlanda ili ne znam odakle, nego da u tim konzervama ili limenkama bude jadranska tuna, jadranska riba, pa i svježa riba u hrvatskim trgovinama. Ovi zakoni vratit ću se na ove zakone jer vidim da vrijeme polako ističe. Klub HDSSB-a je vrlo svjestan stanja u poljoprivredi obzirom da i dolazimo iz regije koja je okosnica hrvatske poljoprivrede temelj, kuća i krov. Ostale regije daju ono što kuću čini kućom, ali Slavonija i Baranja je upravo ta koja je nekad zajedno sa onom Vojvodinom mogla prehraniti pola Europe. Danas na žalost Slavonija i Baranja ne može prehraniti samu sebe. I nisu krivi oni koji rade na toj zemlji, koji prolijevaju i pošteno rade. Imaju oni koji pošteno ne rade, pa uzimaju samo poticaje. Ali za to postoje poljoprivredne inspekcije, nadležne institucije. Ali to je jedna druga priča. Ovi zakoni, klub HDSSB-a je i prilikom samog donošenja hitnog postupka rekao i smatra da ovi zakoni ne trebaju ići po hitnom postupku jer nisu ni steknuti uvjeti iz Poslovnika Hrvatskog sabora, a nemaju niti oznaku europskih zakona. Tako da doista ne vidimo razlog donošenja hitnog postupka ovih dvaju zakona. Ja moram ovdje biti iskren i reći da je važeći zakon donesen isključivo radi namirivanja tražbina tadašnjih koalicijskih partnera HDZ-a i HSS-a koje ja vjerujem da sad još uvijek sjedi u sabornici bez obzira na suspenziju i isključivo je osnivanje Hrvatske poljoprivredne komore značilo uhljebljivanje HSS-ovih kadrova gdje su gotovo svi čelnici te Poljoprivredne komore bili iz HSS-a i dolazili iz onih dijelova koji imaju daleko manji broj obiteljskih gospodarstava od npr. Osječko-baranjske županije itd., itd.
Kolega Vinkoviću oprostite, prekinut ću vas na trenutak da obavijestim sve kolegice i kolege zastupnike i zastupnice da se na galeriji Hrvatskog sabora nalaze članovi Odbora za reviziju Parlamenta Republike Finske koji je u radnoj posjeti u Republici Hrvatskoj. Čast nam je pozdraviti ih. . [[Pljesak.]]
Ja ih također pozdravljam, ali ću nastaviti pričati hrvatski u Hrvatskom saboru. Tu je u svakom slučaju i pitanje, a ja osobno smatram da svako članstvo u bilo kojoj komori treba biti dobrovoljno i da se Hrvatska poljoprivredna komora isto tako i bilo koja druga komora treba prije svega financirati iz članarine svojih članova nikako iz državnog proračuna, pa ovdje je normalno postaviti i pitanje što je sa svim drugim inim komorama koje djeluju u RH od prvenstveno Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske obrtničke komore? Jer ako nešto važi za Poljoprivrednu komoru treba važiti dakle i za sve druge komore, od komore inženjera, od komore arhitekata, odvjetnika, liječnika, stomatologa ne znam čega sve nema jer očigledno je stvoren i nije to obitelj Glembajevih gospodine Baranoviću nego u krajnjoj liniji ne želeći uvrijediti članove te komore doneseni su zakoni po kojima doista ukoliko netko izlazi na natječaj pa želi ponuditi određeni projekt po tržišnim cijenama na javnim natječajima i ukoliko smanji tu svoju cijenu tada to smatraju kršenjem pravila komore tako da određene komore liče i na onu obitelj Corleone. No obzirom da tu u ovom pozdravljanju delegacija vrijeme polako curi podsjetit ću samo dakle Hrvatska poljoprivredna komora treba ostati, ovaj zakon treba ići u drugo čitanje, treba otvoriti rasprave koje su vezane za sve druge komore kako doista ovaj Hrvatski sabor protuustavno ne bi donosio odluku za jednu komoru, a druge obaveznim članstvom i obaveznim plaćanjem nagradio u postojećem zakonu. Pitanje Savjetodavne službe je pitanje koje sam postavio i u prošlom sazivu. Smatrao sam i tada da nije dobro da Poljoprivredna savjetodavna služba bez obzira što to neke zemlje imaju ugrađeno i financira se također iz državnog proračuna, ali Savjetodavna služba je trebala ostati pri Ministarstvu poljoprivrede kao i ona znamenita Agencija za plaćanje u poljoprivredi jer to su sve odjeli Ministarstva poljoprivrede i trebali su takvi i ostati. Što se tiče same samostalnosti ne vidim mogućnost bilo koje vrste samostalnosti u svom radu jer to je prije svega služba koja se financira iz državnog proračuna tako da možemo u svom radu i u njenom radu zaboraviti na samostalnost. Slično je tu pitanje gospodine ministre i već poznate fame koja se nalazi u vašem ministarstvu i koja se još uvijek ne rješava, a to je pitanje onog famoznog Hrvatskog centra za konjogojstvo koji je osnovan na neosnovanim i neutemeljenim temeljima kada su spojene dvije državne ergele, odnosno jedna prava državna ergela Đakovo sa više od 500 godina tradicije i više od 200 godina točnije 206 godina uzgoja lipicanaca na području Đakova kada je pripojeno i sve zbuksano u Hrvatski centar za konjogojstvo
Privodite kraju kolega Vinković.
Vodimo, evo samo da dam prijedlog gospodinu ministru. Moj prijedlog je da konačno razriješite to pitanje da razdvojite jer ne želim imati na duši Lipik, da vratite pravnu osobnost ergeli Đakovo, da date pravnu osobnost ergeli Lipik pa ako ostanu, ostanu a da Hrvatski centar za konjogojstvo stavite pod državnu ergelu Đakovo jer je to državna ergela Đakovo i dalje radila. Imat ćete stvarnu racionalizaciju troškova. Klub HDSSB-a ne može podržati ova dva zakona. Za opstanak smo Hrvatske poljoprivredne komore ali tražimo da ova dva zakona idu u drugo čitanje i smatramo da nikakvi amandmani ne mogu popraviti dva zakona, a posebno
Hvala kolega Vinkoviću. Isteklo je vrijeme.
Zahvaljujem. Aha to crveno gori, a ja gledam kad će mi zasvijetliti ovdje. Zahvaljujem.
Molim. Nemojte rekvizite zaboraviti svoje. Obavještavam kolegice i kolege da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. To vrijeme je isteklo u 11,49 minuta što možete vidjeti i na ekranima. To je ova srednja brojka. Iscrpili smo sve prijave po klubovima i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se za raspravu javila uvažena zastupnica Sandra Petrović.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici. U dosadašnjem tijeku rasprave neki od uvaženih kolega su se po mom mišljenju vrlo olako pozivali na zakonitost i usklađenost predloženih izmjena Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori pa se pitam evo je li zakonito, a ono barem pošteno uzimati nekome novac na ime komorskog doprinosa, obustavljati ga čak iz ostvarenog iznosa državnih potpora koji su inače izuzeti čak i od primjene ovršnih propisa, financirati se iz državnog proračuna, a pritom ne obavljati osnovne funkcije koje im sam zakon propisuje. Ovo su otprilike riječi kojima bih mogla opisati dosadašnji rad Hrvatske poljoprivredne komore. Prije svega podržavam objedinjenu raspravu o prijedlozima oba dva zakona koji su međusobno povezani i mislim da oni zajedno predstavljaju očekivane i poželjne promjene u institucijama zaduženim za strateški interes ove države, a to je u svakom slučaju hrvatska poljoprivreda i poljoprivredna djelatnost. Pristupanje izmjenama u Zakonu o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori mislim da je još jedan korak prema cilju kojem teži poljoprivredna politika ove Vlade, a to je prije svega ispravljanje nepravednosti i nelogičnosti u sustavu hrvatske poljoprivrede tj. njegovoj institucionalnoj podršci. Podržavam usklađivanje Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori s posebnim zakonima u pogledu obavljanja javnih ovlasti odnosno sa Zakonom o državnoj potpori poljoprivredi u pogledu kontrole mjera ruralnog razvoja. A Zakonom o poljoprivredi u dijelu vođenja evidencije izravne prodaje za poljoprivredna gospodarstva. Smatram da ukidanjem ovih javnih ovlasti Hrvatskoj poljoprivrednoj komori ostvarujemo korak prema ponovnom uspostavljanju pravne sigurnosti u ovom području jer zakonski usklađujemo javne ovlasti institucijama koje treba obavljati pa u tom smislu više ne bi trebalo biti zabune. Kako više ne postoji potreba za obavljanje ovih javnih ovlasti od strane Hrvatske poljoprivredne komore tim više ne postoji ni potreba niti logično opravdanje zašto bi Hrvatske poljoprivredne komora zadržala sredstva državnog proračuna kao izvor vlastitog financiranja. U tim smislu državni proračun rasterećen je na toj poziciji. Ista se sredstva mogu preusmjeriti u rad Poljoprivredne savjetodavne službe kao institucije koja će obavljati javne ovlasti iz oblasti poljoprivrede i biti na usluzi krajnjem korisniku a to je hrvatski poljoprivrednik. Sljedeća promjena vezana je za problematiku članstva u komorama koje su opterećivale poljoprivrednike odnosno obrtnike i trgovačka društva koja se bave poljoprivrednom djelatnošću. Naime, zakonom je propisano da se poljoprivredom mogu baviti fizičke i pravne osobe, prema tome njihovo obvezno članstvo u komorama često ih je sprečavalo da uopće vide interes i smisao u tome da budu članovi Hrvatske poljoprivredne komore, Obrtničke komore, Gospodarske komore i mislim da smo tome doskočili ovim predloženim izmjenama zakona. Sada će oni imati mogućnost izbora u kojoj komori žele ostvarivati svoje interese udruživanja odnosno u kojoj komori žele ostvarivati svoja ustavna prava na koja ste se vi pozivali u svojim raspravama u ime kluba. Ipak najvažniji dio izmjena i dopuna odnosi se na znatno financijsko rasterećenje hrvatskih poljoprivrednika u smislu ukidanja komorskog doprinosa. Naime članovima Hrvatske poljoprivredne komore do sada je obustavljen iznos komorskog doprinosa i to iz iznosa kojim se isplaćivao na ime potpora. S druge strane pak iznos potpora u poljoprivredi ima status takvog novčanog primanja koje je čak izuzeto i od ovrhe. Dakle, u rangu sa iznosima alimentacije ili invalidske mirovine. Međutim iako je izuzeto i od ovrhe nije bilo izuzeto i od umanjivanja za iznos komorskog doprinosa. Moram napomenuti da je to iznos koji hrvatski poljoprivrednici nisu opće ni vidjeli jer im je automatski bio skinut sa iznosa primljenih potpora. Mnogi od njih čak nisu ni znali da im je taj iznos umanjen odnosno da su ga bili dužni plaćati. Vjerujem da govorim u ime velike većine poljoprivrednika kada kažem da su ovo promjene kojima su se nadali te da postoji konsenzus među njima u pogledu ove teme. Svaka promjena loše i nepravedne prakse je dobrodošla, a za ovu posebno smatram kako je došla u pravi čas. Novo poboljšanje donijet će nam ustrojavanje i Poljoprivredno savjetodavne službe kao tijela s javnim ovlastima samostalnog tijela koje će biti zaduženo za podršku krajnjim korisnicima odnosno poljoprivrednicima i to bez naknade, dakle stručno i profesionalno bez naknade. Oni će imati svoju službu u kojoj će se moći u bilo kojem trenutku besplatno obratiti za pomoć, podršku, savjet, uslugu koju ta služba obavlja u okviru svojih zakonskih ovlasti. Vjerujem također da govorim u ime većine hrvatskih poljoprivrednika kada pozdravljam navedene zakonske promjene te se nadam da će novim ustrojem biti zadovoljni upravo oni kojima je i njegova svrha namijenjena, a to su krajnji korisnici poljoprivrednici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za pojedinačnu raspravu zastupnik gospodin Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo budući da dolazim iz Slavonije dakle dijela u kojem mnogi ljudi žive od poljoprivrede imam potrebu nekoliko riječi reći o tome. Ali posebno mi je znakovito da se neki samoproglašeni zastupnici hrvatskog seljaka sada nisu čak ni u sabornici uključujući i neke pripadnike regionalnih stranaka, dakle da ih ne zanima što će s ovim zakonom biti odnosno što njihove kolege imaju reći. No, dobro, to je na njihovu dušu. A dozvolite mi da sada nešto kažem i o ovim zakonskim prijedlozima. Hrvatske poljoprivredne komora je zakonom od 2009. Godine dobila dvije javne ovlasti kao što su neke kolegice i kolege već prije mene to spomenuli dakle kontrolnu mjeru ruralnog razvoja i vođenje evidencije izravne prodaje za poljoprivredna gospodarstva. Međutim ono što je paradoksalno je da su jedna i druga javna ovlast bile regulirane drugim zakonima dakle Zakonima o državnoj potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju dakle koja je prvu navedenu javnu ovlast dalo nadležnost izvršenja Agencije za plaćanje, a Zakonom o poljoprivredi je sam ministar poljoprivrede propisivao način vođenja evidencije prodaje vlastitih proizvoda na poljoprivrednom gospodarstvu. Zato je i brisanje ove dvije javne ovlasti zakona o Hrvatske poljoprivredne komori znači usklađivanje sa već postojećim zakonima što svakako držim da je pohvalno jer smanjuje konfuziju koja je nastala baš zbog navedenog problema. Iz ovoga je također vidljivo da su predlagači starog Zakona o Hrvatske poljoprivredne komori unijeli ove odredbe koje su bile u suprotnosti sa već postojećim zakonima, a kojima je cilj bio političko nametanje značaja rada jednoj novoj instituciji koja je u krajnosti trebala biti mjesto dogovaranja i usuglašavanja stavova o proizvodnji u agraru posebno na hrvatskom selu, a ne mjesto provođenja nekih kontrolnih mjera koje provode institucije koje su i onako u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede. Druga bitna stvar u ovim izmjenama zakona odnosi se na obavezno članstvo u komori koja je u dosadašnjem zakonu bilo propisano da svi poljoprivrednici moraju biti članovi komore i plaćati doprinose, a koje ove izmjene uređuje kao dobrovoljne. Držim da je to pohvalno, evo kolegica prije mene je to isto spomenula. Budući da smo i najavili u predizbornoj kampanji da ćemo smanjiti parafiskalne namete gospodarstvenicima naravno tu uključujemo i poljoprivrednike. Posebno oni koji su već po sili zakona bili članovi i Obrtničke komore ili Hrvatske poljoprivredne komore. Također SDP je upravo ovo i predlagao kada je rasprava o ovom zakonu bila dakle u prošlom sazivu. No vladajući HDZ i HSS nisu za to imale sluha. Također nije dobro da se članarina plaćala obustavom sredstava koja je korisnik dobio od izravnih plaćanja od poticaja što je protuzakonito jer su to namjenska sredstva za razvoj poljoprivredne djelatnosti i nije dopustivo da se umanjuju za iznos na ime komorskog doprinosa. Dakle to bi bilo tek nemoguće od 2013. godine kad se potpore budu isplaćivale iz sredstava EU. Tada će i naša poljoprivredna politika biti usklađena sa zajedničkom poljoprivrednom politikom EU te se i ove izmjena zakona odnose na proces usklađivanja našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU. Što se tiče o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, ovaj prijedlog zakona i donošenje konačnog zakona ima prvenstveno cilj, a ja sam barem to tako shvatio, usklađivanje također sa praksom EU, a sa svrhom da programi izravne potpore za poljoprivrednike budu u okvirima zajedničke poljoprivredne politike EU. To nameće i obvezu formiranja u okviru Ministarstva poljoprivrede Poljoprivredne savjetodavne službe koja će omogućiti dobrovoljno sudjelovanje poljoprivrednika u korištenju službe. Važnost ove službe razvidna je kroz informiranje i savjetovanje poljoprivrednika vezanih za njihovo restrukturiranje i prilagodbi uvjetima provođenja zajedničke poljoprivredne politike EU, još više provođenje zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda. Ono što će ova služba po važnosti morati staviti daleko naprijed, dakle u vrh svojih prioriteta je pružanje pomoći potencijalnim korisnicima sredstava pretpristupnih programa za poljoprivredu i ruralni razvoj IPARD, ali i ostalih fondova koji će biti pristupačni nakon pristupanja Republike Hrvatske EU. Ulaskom ove službe u sastav Hrvatske poljoprivredne komore ona je izgubila samostalnost i mogućnost provođenja nacionalnih ciljeva u poljoprivredi. Umjesto da rade za dobrobit poljoprivrednika služba se svela na poslove infrastrukture Poljoprivredne komore, dakle opsluživanje aparata Hrvatske poljoprivredne komore koji je ionako već postojao te se smanjivala raspoloživost službe za obavljanje stručnih i savjetodavnih poslova, a za pomoć poljoprivrednika i razvoja hrvatske poljoprivrede kao konačnim ciljem. Nažalost, u vrijeme pripojenja službe Hrvatske poljoprivredne komore SDP je tada kao oporba vladajućem HDZ-u i HSS-u ukazivao na loše stvari koje će se time dogoditi, ali naše primjedbe nisu uvažene. Povratak službe pod okrilje Ministarstva poljoprivrede ako mene pitate je normalan tijek. S obzirom na predviđena sredstva u proračunu za rad svih djelatnika službe neće biti nikakvih problema te će oni nesmetano moći nastavljati raditi kao javna Poljoprivredna savjetodavna služba. Zbog ovih razloga vjerujem da su ova zakonska rješenja dobra, zbog ovih razloga ću ta rješenja i osobno podržati i pozivam sve kolegice i kolege saborske zastupnike da također podrže ovaj paket zakona koji je izuzetno važan za budućnost hrvatske poljoprivrede. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći za pojedinačnu raspravu zastupnik gospodin Zoran Vasić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle Hrvatski sabor je u veljači 2009. godine donio Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. U njemu je stajalo da je Komora samostalna i neovisna stručna i poslovna organizacija. Prema tom zakonu članstvo u Komori propisano je kao obavezno i isticalo se tada da će Komora biti lišena svake politike što nažalost svjedoci smo u praksi nije bio slučaj. Krajem 11. mjeseca te 2009. godine su završeni izbori za Hrvatsku poljoprivrednu komoru i ja ću ovdje podsjetiti kako su tekli ti izbori, odnosno koji je bio odaziv na tim izborima. Ja mislim da je to bitno jer već od tada seže odnosno teče nezadovoljstvo naših poljoprivrednika sa Poljoprivrednom komorom. Dakle, od nekih 185000 obiteljskih gospodarstava i 5800 ostalih subjekata iz Upisnika poljoprivrednih proizvođača u Republici Hrvatskoj koji su činili biračku populaciju glasalo je sve zajedno oko 37000 poljoprivrednika, odnosno njih oko 19%. Članovi Poljoprivredne komore su izabrani na jedinstven način, ja bih rekao dopisnim putem na izborima. Možda vi se sada pitate zašto dopisnim putem, pa zbog toga jer se glasanje obavljalo tako da su se glasački listići poštom slali u Zagreb Povjerenstvu za provođenje izbora za Skupštinu Hrvatske poljoprivredne komore. Evo nekoliko informacija i o tijelima komore, to nismo danas još čuli. Dakle Skupština Hrvatske poljoprivredne komore broji 119 članova, Upravni odbor komore broji 17 članova, Nadzorni odbor 5 članova, tu je još predsjednik komore, Sud časti koji broji 5 članova. Zašto je to bitno? Zbog toga što je sve zajedno 146 osoba koji svi prema Statutu komore imaju pravo na naknadu ako Skupština komore tako odluči, a sudeći po onome što ću kasnije reći, što ću iznijeti očito da je tako i odlučila. Predsjedniku komore pak kaže za obavljanje te funkcije prema Statutu pripada posebna naknada. 2010. godine izmijenjen je Zakon o Poljoprivrednoj komori. Osim što je savjetodavna služba stavljena pod okrilje Poljoprivredne komore ukinuta je članarina po nazivu i uveden komorski doprinos koji se u iznosu od 0,5% skidao direktno sa računa putem Agencije za plaćanje, dakle od onih poticaja koji su naši poljoprivrednici trebali dobiti. Po ovom prijedlogu zakona vidimo da dva su razloga zašto idemo u ove izmjene. Dakle, u okviru komore su propisane dvije djelatnosti koje su određene kao javne ovlasti. To su kontrola mjera ruralnog razvoja i vođenje evidencije izravne prodaje za poljoprivredne gospodarstva. Budući da druge institucije obavljaju tu djelatnost, a ne komora jasno je da to treba izmijeniti. Izmjena zakona se predlaže zbog toga jer se zalažemo za dobrovoljno članstvo radi poštivanja ustavnosti zakona kao što smo već danas čuli. Isto tako je nedopustivo da se poticaji umanjuju za iznos komorskog doprinosa i doznačuju korisnicima u bitno smanjenom iznosu pa mnogi poljoprivrednici ni ne znaju koliko im je skinuto na ime komorskog doprinosa. Ovo su glavni po meni, ali ne i jedini razlozi zbog kojih je nužno izmijeniti postojeći Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Iščitavajući Financijski izvještaj Hrvatske poljoprivredne komore za 2011. godinu dolazi se do vrlo interesantnih podataka. U okviru Poljoprivredne komore trenutno je zaposleno 8 stalno zaposlenih za koje se trenutno izdvaja mjesečno za njihove plaće oko 105 tisuća kuna. To su oni ja bih rekao izvorni zaposlenici Hrvatske poljoprivredne komore. A ukupan komorski doprinos koji je uplaćen na račun Poljoprivredne komore u 2011. godini iznosi 10 milijuna 510 tisuća kuna. A zamislite, ukupan iznos naknada za rad svih tijela komore, kao i za trošak službenih putovanja u 2011. godini iznose 2 milijuna 365 tisuća kuna ili 22,3%. Odnosno evo malo brojčanih podataka konkretnih, dakle prema podacima iz izvješća i podacima Ministarstva poljoprivrede. Naknada za rad predsjednika u 2011. 115 tisuća kuna, naknada za rad upravnog odbora 820 tisuća kuna, naknada za rad sektorskih odbora 920 tisuća kuna, naknada za rad Nadzornog odbora 62 tisuće kuna, naknada za službeno putovanje predsjednika 121 tisuća kuna itd. Kad gledamo dakle predsjednik je u 2011. oko 240 tisuća kuna inkasirao na ime naknada za putovanja i za njegov rad. Sve zajedno dakle 2 milijuna 345 tisuća kuna. Vjerujem da naši poljoprivrednici to ne znaju. Treba ovdje istaknuti da velika većina naših poljoprivrednika kao neučinkovito ocjenjuje rad Hrvatske poljoprivredne komore budući da nije doprinijela razvoju poljoprivrede Republike Hrvatske. Na drugoj sjednici saborskog Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj održane 22. veljače ove godine jednoglasno je sugerirano da Ministarstvo poljoprivrede razmotri mogućnost izmjena i dopuna Zakona o poljoprivrednoj komori i naglasit će upravo su to inicirali predstavnici naših poljoprivrednika. Kada govorimo o brizi predstavnika Hrvatske poljoprivredne komore za našu poljoprivredu treba reći da je sada već bivši predsjednik Hrvatske poljoprivredne komore u vrijeme prosvjeda naših mljekara i velikih napora Ministarstva poljoprivrede oko iznalaženja rješenja za probleme naših mljekara bio s delegacijom na putu u Kini što mu s pravom oni i zamjeraju. A možda je zapravo on usvajao kineska iskustva proizvodnje luka, dakle prije svega češnjaka jer znamo da Hrvatska na žalost pored toliko plodne i neobrađene zemlje uvozi češnjak iz Kine. Poljoprivredne komore europskih zemalja imaju dugogodišnju tradiciju djelovanja u svom, u dobrom dijelu poljoprivredno razvijenih, dakle zemalja. Na žalost pokušaj sličnog organiziranja poljoprivrednika Republike Hrvatske u okviru naše Komore nije se pokazao kao učinkovit i praktičan model djelovanja. Ja ovdje želim naglasiti da ovim izmjenama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori se ona ne ukida, nego jednostavno se njezino postojanje dakle je apsolutno bitno, nego jednostavno smatramo da je bitno obaveznu članarinu maknuti i ove stvari koje sam ovdje naglasio. Što se tiče poljoprivredne savjetodavne službe kao što sam rekao izmjenom zakona iz 2010. Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu je stavljen pod okrilje Hrvatske poljoprivredne komore. Donošenjem ovog Zakona Hrvatska poljoprivredna komora preuzela je oko 250 zaposlenika savjetodavne službe, njihovu opremu, prostor i financijska sredstva što je prema riječima tada odgovornih iz Vlade Republike Hrvatske trebalo citiram doprinijeti racionalnijoj organizaciji poslova i zadaća, a time i smanjenju troškova. U savjetodavnoj službi u tom trenutku je između ostalog bilo zaposleno kada govorimo o struci i o stručnjacima 4 doktora znanosti, 23 magistra znanosti i 210 diplomiranih inženjera. Na neki način su oni kao struka bili podređeni, neće se nitko naljutiti ja ću reći volonterima iz oblasti agronomije. Dakle, kad govorimo o struci. Ali u tadašnjoj HDZ-ovoj i HSS-ovoj Vladi su rekli da je glavni razlog za donošenje ovog Zakona provođenje programa gospodarskog oporavka Vlade kao i jedna od mjera reforme javne uprave. Pa ja onda postavljam sada pitanje je li jedna od mjera tadašnje Vlade i promjena naziva harača za poljoprivrednike. Dakle, nije se on više zvao članarina za Poljoprivrednu komoru nego komorski doprinos. Uz razloge za donošenje ovog Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi koji smo čuli i od ministra poljoprivrede, a koji su i moje kolegice i kolege prije mene rekle. Ja ću naglasiti nekoliko bitnih stvari za koje smatram da trebamo ovdje o njima govoriti i da su oni možda glavni razlozi zbog čega se donosi ovaj zakon. Uloga poljoprivredne savjetodavne službe je pružanje pomoći potencijalnim korisnicima za korištenje sredstava predpristupnog programa za poljoprivredu i ruralni razvoj IPARD osobito u jačanju apsorpcijskih kapaciteta poljoprivrednih gospodarstava za korištenje sredstava ovog programa koji je našim poljoprivrednicima na raspolaganju. Tragično je što je dosadašnje vodstvo Ministarstva poljoprivrede učinilo po pitanju povlačenja europskog novca. Treba se samo prisjetiti SAPARD-a. Od 245 milijuna kuna iz tog fonda iskorišteno je manje od pola, pa je 128 milijuna kuna izgubljeno. Kada govorimo o IPARD-u dosadašnja iskorištenost sredstava od IPARD-a iznosi oko 37% i ono varira od mjere do mjere. Tako je za mjeru 302 iskoristivost samo 9,4%, a za mjere 101 i 103 30%, a za mjeru 301¸67%. Sve su ovo kolegice i kolege razlozi zbog čega nam treba novi Zakon o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi koja treba biti u pravnom smislu riječi savjetodavna i od pomoći poljoprivrednicima, a ne kao što smo čuli logistika za Hrvatsku poljoprivrednu komoru. Dakle, stoga ću podržati donošenje ovog Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, odnosno podržat ću i izmjenu Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Hvala.
Hvala lijepa. Jedna obavijest članovima i članicama Odbora za ravnopravnost spolova. Tematska sjednica Odbora za ravnopravnost spolova održat će se danas u 13,00 sati u dvorani Josipa Šokčevića. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeća za raspravu zastupnica gospođa Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ja prije nego što počnem svoju raspravu htjela bih reći da neću govoriti o svemu onom što je govorila kolegica Tireli i da doista najveću većinu skoro sve podržavam njezine rasprave jednako kao i kolege Petra Čobankovića. Međutim, osvrnut ću se na nekoliko stvari. Ono što me je malo sada ne samo zabrinulo, nego eto i zamislilo. Osvrnut ću se i na raspravu gospodina Petra Baranovića koji upravo ovu Komoru naziva sa obitelji Glembajevih. Pa evo dozvolite malo vremena da mu ja ispričam samo jednu malu anegdotu ako on to uopće zna šta to znači kad nekoga nazovete Glembajevima baš recimo vi. Tin Ujević vam je krenuo jednog dana u posjet obitelji Glembajevih. Došao do Gvozda, divan park, prekrasna velika kuća. Pozvonio na vrata i propisno odjevena sluškinja je izašla i rekla je oprostite koga vi trebate. A on je rekao, oprostite mislio sam da sam došao kod Krležinih, ali zabunio sam se ovo su gospoda Glembajevi. Dakle, nemojte tako kvalificirati ljude, nemojte tako kvalificirati komoru i onu udrugu zbog čega ona i je osnovana. Ono što je sigurno važno znati, a to i novi ministar zna zašto je ona osnovana i zašto smo mi to radili, a to je zato jer u Hrvatskoj postoji preko 800 različitih udruga poljoprivrednih proizvođača i praktički nije bilo moguće utvrditi tko legitimno zastupa njihove zajedničke interese. Jako važno je reći da su svi članovi upisani u Upisnik poljoprivrednih proizvođača, a njih ima negdje oko 194000, upisane znači u Upisnik poljoprivrednih gospodarstava i oni su tako i članovi različitih ovih 800 udruga. Kao drugo, Vlada HDZ-a ali i tadašnje Ministarstvo poljoprivrede u toj je populaciji poljoprivrednih udruga i proizvođača nije mogla u toj velikoj različitosti imati naime jednog ravnopravnog partnera koji bi temeljem stručnih podloga mogao ravnopravno se uključiti u su kreiranje i provođenje mjera poljoprivredne politike, pa jednako tako onda je i Vlada podržala osnivanje i te Poljoprivredne komore jer ona je doista bila važna. Važna zašto? I smisao te Poljoprivredne komore je u stvarnosti izravno uključivanje poljoprivrednih gospodarstava u poslovnu strukturnu instituciju koja će se kao odgovoran i odgovarajući partner pomagati u kreiranju i efikasnoj provedbi mjera poljoprivredne politike i razvojnih programa. Poljoprivredna komora trebala je pridonijeti jačanju poljoprivrednog poduzetništva, poslovnom povezivanju sa prehrambenom industrijom, distributerima poljoprivrednih proizvoda a radi objedinjavanja zajedničkih interesa, jedinstvenog djelovanja u uspostavljanju ravnoteže između proizvodnje, prerade i potrošnje poljoprivrednih proizvoda kako za domaće, a tako i za inozemno tržište. Tradicija tih komora u Europi je dalekosežna. Ona je negdje već kreće s početkom 19. stoljeća. No da je ne govorim samo o Poljoprivrednoj komori željela bih nešto reći i o našoj Savjetodavnoj službi koja je te 2011. godine nikako nije bila ukinuta nego je bila pripojena i evo ovo što je mladi kolega prije mene govorio navodeći neku strukturu troškova jednako tako se je tada Vlada rukovodila strukturom troškova. I evo ja imam samo tu jedan navod npr. da je u to vrijeme samo u godinu dana potrošeno negdje 1 milijun 840 i nešto tisuća kuna za telefonske razgovore u Savjetodavnoj službi. Što i nije neobično možda ako su oni svi, odnosno ako su svi potrošeni na razgovor sa poljoprivrednicima. Obzirom da ja i zbog svog posla kojeg sam prije obavljala, ali i sada koji radim u vrlo čestom kontaktu sam sa svojim kolegicama i kolegama, ali i sa kolegicama i kolegama drugih struka, dakle ja sam doktorica veterinarske medicine, ali jednako tako kolege agronomi, kolege šumari koji rade u savjetodavnim službama imam jedno prekrasno iskustvo i smatram ponovno i uvijek ću to govoriti da struku treba cijeniti, da su jako puno doprinijeli razvoju poljoprivrede, da su jako puno doprinijeli naime edukaciji poljoprivrednih proizvođača. To nitko ne može osporiti. Dakle, danas zašto smo protiv ovoga? Zato jer smatramo da bi trebalo napraviti jednu malo širu raspravu, da danas se ovdje sa jedne strane ne nabacujemo da tako kažem sa nekim ponižavajućim rečenicama prema toj Poljoprivrednoj komori. Ona je značajna, ona je važna. Ja mislim da to i današnji ministar zna kakvu ona ima važnost. Jednako tako smatramo da zbog toga baš i ne treba hitni postupak. Dozvolite da se napravi jedna prava rasprava na svim razinama. Istina je da je u Poljoprivrednoj komori bilo nekih problema, ali isto tako je istina da su već danas udruge seljaka i proizvođača poljoprivrednih, odnosno poljoprivrednih proizvođača jako zainteresirane za članstvo u Poljoprivrednoj komori. Mi smo ispred kluba HDZ-a naravno i podnijeli amandman. I taj amandman je vezan na ovaj članak 4. kojim se predlaže ukidanje obveznog članstva u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori s time da se, mi tražimo i pitamo se u tom amandmanu da li je onda se pripremaju i novi zakoni u kojima neće biti obvezno članstvo drugih komora? Ja osobno znam za svoju Hrvatsku veterinarsku komoru, obvezno je članstvo biti u Hrvatskoj veterinarskoj komori posebice ako radite u struci kao terenski veterinar. Ljudi koji su u drugim komorama, to su obrtničke komore i to su županijske ili obične, oni moraju biti isto tako obvezno u toj komori. Znači ako se ovdje obvezna članarina ukida da li će se nekim novim zakonima ukinuti i članarine u ovim drugim komorama, što će to implicirati i zbog čega je to tako? Ne bih se složila sa mladom kolegicom, oprostite sad je nema, kad je rekla da je to jako dobro učinjeno da ne treba se biti član, da je to na dobrovoljnoj bazi Poljoprivredne komore jer da će sad svatko dobiti na izbor kamo će, da li će u obrtničku, da li će u neku drugu Hrvatsku gospodarsku komoru ili nemam pojma koju, veterinarsku. To je naprosto nemoguće. Član ste komore vezano uz strukturu svoje proizvodnje, odnosno onoga čime se bavite. Tako da jednako tako mogu poljoprivrednici koji se registriraju kao obrt pa mogu biti članovi Hrvatske obrtničke komore. I odnosno točno je ministre vidite moraju. To sam čekala da mi netko isto još tako kaže, moraju, pa onda ako imamo Poljoprivrednu komoru i udruge poljoprivrednih proizvođača unutar toga onda smatram i ja da bi oni trebali i da moraju biti članovi te komore. Eto, toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Na vaše izlaganje imamo ispravak netočnog navoda. Zastupnik Petar Baranović, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zapravo imao bih niz ispravaka netočnog navoda međutim zadržat ću se samo na jednom, a to je pokušaj citiranja od strane uvažene zastupnice Sumrak onog što sam kazao. Odnosi se na obitelj Glembajevih. Mislim da sam bio vrlo jasan kad sam kazao da je Poljoprivredna komora najmlađi član obitelji hrvatskih komora koja neodoljivo podsjeća na obitelj Glembajevih. I ostajem pri tom iskazu gospođo Sumrak, obzirom da imam vrlo višegodišnje iskustvo sa komorskim sustavom. Hvala.
Hvala. Imamo i jednu repliku na vaše izlaganje. Zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice Sumrak spomenuli ste na kraju, što me ponukalo zapravo na repliku, članstvo u komorama. Ono što sam možda propustio reći u svojoj glavnoj raspravi je upravo to da mislim da će dobrovoljnost članstva u komori pridonijeti tome da se komora zapravo više okrene poljoprivredniku kojem bi trebala i služiti. Jer stvar vam je u tome, dakle ako ste član i Obrtničke komore, Gospodarske komore, Poljoprivredne komore to su ogromni parafiskalni nameti koje poljoprivrednici moraju plaćati. Mislim da je ovo, dakle ide u smjeru toga da se rastereti poljoprivrednike tih parafiskalnih nameta i da dakle da se zapravo da poticaj komori koja će tada biti na tržištu da svoje usluge orijentira, dakle da bude servis poljoprivrednika i da se više orijentira prema njima i da privuče što više članova u krajnjoj liniji. Jer ako plaćate članarinu za članstvo u nekoj udruzi, instituciji, cehovskom udruženju, a to Poljoprivredna komora je uvijek se zapitate što tim članstvom dobivam. Eto toliko. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na vašu repliku. Zastupnica gospođa Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepo. Uvaženi kolega ja ću vam rado odgovoriti na vašu repliku. A naime odgovorit ću vam na vašu repliku jednim pitanjem. Slažem se da jesu u jednom dijelu parafiskalni nameti upravo rukovođeni tome da sa smanji objedinila se komora i savjetodavna služba, međutim ja vas pitam, zašto se ne borite onda za smanjenje tih nameta u drugim komorama, npr. obrtnicima, npr. gospodarstvenicima, npr. odvjetnicima, npr. nama veterinarima, npr. farmaceutima, liječnicima i njima je to obvezan namete. Vidite u tome je stvar. Kada se tako počne govoriti onda padamo sami sebi na neki način ono kak se kaže u sebi sam sebi u onu rupicu koju smo si kopali. Nije to isto a dobije se dosta.
Hvala. Sljedeći za pojedinačnu raspravu zastupnik gospodin Igor Češek. Izvolite. A pardon, isprika. Dobro tu je bilo krivo. Kolega Dražen Đurović. Izvolite.
Nema veze. Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, zastupnice i zastupnici. Evo ode li Poljoprivredna komora? Možda i ode. Ne znam točno ni reći ni što je donijela ni što je odnijela poljoprivredi. Osnivanje komore i davanje na upravljanje HSS bilo je čista politička odluka potpuno nevažna našoj proizvodnji hrane i ljudima koji se u toj proizvodnji nalaze. Kako bi komora imala što raditi prebacili su joj također dobro uštiman orkestar tadašnje male ali učinkovite vojske poljoprivrednih savjetnika. Hrvatski zavod za poljoprivredno savjetodavnu službu iz … Ministarstva poljoprivrede prebačen je tu izmišljotinu HDZ i HSS-a. komora ne služi ničemu, savjetodavce treba vratiti tamo gdje se i nalaze. Ima još toga što je totalno izvan pameti. Što će nam Ministarstvo poljoprivrede ako nije u stanju raditi ono što rade hrpe koje kakvih agencija, instituta, zavoda ili tko zna čega sve ne. Što uopće radi Agencija za plaćanje poljoprivredi? ono što je prije radilo i što se uvijek trebalo raditi u kancelarijama Ministarstva poljoprivrede na Vukovarskoj aveniji. Moramo doista zaustaviti suludo trošenje novaca na razne zavode, ministarstva. Sve to ide iz svake naše kile pšenice, ulja, kilograma paprike iz kulena, pršuta i šunke. Ne može sve to plaćati ova naša hrvatska crnica, glina, crvenica, kao ni naše mora i jezera. Što ne ide, ne ide. Neka svoju djecu i članove zapošljavaju neke druge sektore, a neka se ostave više svi poljoprivrede. Evo ovo su izvaci iz jednog meni ovako zgodnog članka obavljenog na portalu autor Damir Rukovanski, magistar, inženjer agronomije s kojom se u najvećoj mjeri slažem pa sam ga zato htio navesti na jednom poljoprivrednom portalu objavljen gdje je pokušao sintetizirati niz problema s kojima se mi zapravo susrećemo u poljoprivredi. Mi smo ovdje naišli na jasno suprotstavljene opozicije, oporbe i vlasti jeli ovo je sada prijedlog vladajuće koalicije pa ga podupire lijeva strana sabornice. Da je suprotno podupirala bi desna jel. Činjenica je zaista je nelogična sada ta situacija da se postavlja i jedan presedan da se postavlja kao dragovoljnim članstvom u Poljoprivrednoj komori. I ovo što su nabrajali sve komore u Hrvatskoj su obvezni. Ovo je prva i za sada jedina ako ovako izglasujemo u kojoj će članstvo biti neobvezno. Ja sam evo do sada puno godina bio član Hrvatske liječničke komore i jako bih volio da je ikako bilo moguće i da članstvo u toj komori bude neobvezno jer sam plaćao par stotina kuna mjesečno mi uzimali iz plaće i to je bio jedan namet kojeg se nikako nisam mogao riješiti. I bio bih sretan da sam mogao istupiti iz te komore, a nisam mogao istupiti. Kao što bi sigurno mnogi i u drugim strukama bilo im jako drago i rado bi istupili iz tih svojih komora strukovnih i razno raznih koji su ustrojene, premreženi smo raznim komorama ali ne možemo istupiti. Razgovarao sam sa poljoprivrednicima i većim i manjim poljoprivrednim proizvođačima i nekim ljudima koji su radili u Poljoprivredno savjetodavnoj službi i mišljenja su oprečna. Većina malih proizvođača bit će im drago da ne budu članovi Poljoprivredne komore jer oni ni na koji način nisu sudjelovali u kreiranju politike te Poljoprivrede komore dok jedan dio velikih proizvođača bi voljeli da ta komora ostane obvezno članstvo jer su oni preko te Poljoprivrede komore ipak imali određene poluge utjecaja na poljoprivrednu politiku neovisno o članstvu u nekoj stranci. Sada kada je kolega Vasić spominjao troškove rada komore i stavke u tim troškovima rada, to je pomalo nekorektno jer može se uzeti godišnje izvješće bilo koje ustanove ili bilo koje druge komore i naravno da će tu biti troškovi rada, uredski troškovi rada predsjednika, reprezentacije i ostalo mislim to je na neki način pomalo nekorektno. Kada je riječ o Poljoprivredno savjetodavnoj službi i samom prijedlogu Zakona o Poljoprivredno savjetodavnoj službi jedna stvar koje bi se ona se ovdje uređuje kao javna ustanova jel to je uredu samostalno, ono što bih se ja upitao zašto nije ostavljena mogućnost ovom novom prijedlogu zakona da Poljoprivredno savjetodavna služba može izići i ostvarivati određene prihode kao ustanova. Dakle ovdje je bio jedan od primjedbi koje sam susreo s nekim ljudima koji su prije radili danas rade da je njima zapravo onemogućeno da na tržištu iziđu i da odrađuju određene projekte i ti projekti na kraju odlaze nekim drugim privatnim tvrtkama dakle Poljoprivredno savjetodavna služba ima resurse i kadrovske i materijalne ima iskustvo i mogla bi dio projekata odrađivati na tržištu i time nešto prihodovati a ne samo ovisiti o svojim izvornim prihodima. Prema tome nisam htio pisati amandman već jednostavno iznijeti to dok je ovdje ministra, ima još dovoljno vremena da se možda razmisli zašto se nije omogućilo među onome što piše da bi Poljoprivredno savjetodavna služba radila dakle u opisu poslova i omogućit joj da na tržištu odrađuje određene usluge i uslužne djelatnosti onima koji su za to zainteresirani pa i da na taj način ostvaruje neki dodatni prihod u svom poslovanju. Toga za sada ovdje nema. Evo, to je bila jedna primjedba kojom sam se susreo s ljudima koji rade u toj Poljoprivredno savjetodavnoj službi, jedan prijedlog o njih. Što se tiče komore, to mi možemo biti za i protiv. Mislim daje praksa nije pokazala neku odveć veliku ulogu i značenje te Poljoprivredne komore ali ono što je pokazala pokazala je jednu političku manipulaciju koja je bila prisutna u radu te Poljoprivredne komore i to svakako nije dobro. S druge strane jedino se pitam da li će ovakav jedan presedan koji se sada otvara sa tom Poljoprivrednom komorom otvoriti mogućnost da se učine presedani u drugim komorama. Jel mislim ja konkretno govorim za tu Hrvatsku liječničku komoru, bio bih jako vesel i mnogi kolege da se može riješiti članstva i u toj komori. Jel mi koji radimo u javnom sektoru dakle koji nismo radili kao privatni poduzetnici udruženi u bilo kakvu komoru dakle kao zaposlenik u javnom sektoru, neovisno o kojoj je komori riječ, ta komora mene ne predstavlja, ja sam ja. Kao liječnik u nekoj bolnici, netko tko radi u nekom javnom sektoru njega komora ni na koji način ne predstavlja njegov staleški interes jer on je zaposlenik u javnom sustavu. Prema tome, sve te komore mogu imati smisla kao dragovoljne kad okupljaju ljude koji na svoj privatni interes i interese svog kapitala, svoje struke okupljaju staleški u neku od komora. Dakle odvjetnici ako imaju privatni odvjetničke urede jasno da će se uključiti, međutim da li će državni odvjetnici trebati oformit komoru državnih odvjetnika mislim to malo vjerojatno pa eto tako i sa ovim još nekim strukama koje su danas uključene u razne komore. Evo kao što je rekao kolega Vinković, mi nismo baš posebno sretni i mislimo da nije bilo potrebe zapravo za neku hitnost ovog postupka jer ne gori nešto posebno. Poljoprivreda je zapravo bremenita u tim svojim problemima koji ovo neće riješiti. Još o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi. Nije važno što ćemo napisat o njoj, kako će ona bit ustrojena već kako će ona raditi i to je ključno pitanje tko će voditi tu Poljoprivrednu savjetodavnu službu, na koji će način ona bit ustrojena. Da li će možda biti više decentralizirana u svome rdu nego što je bila do sada. Da li se razmišlja o tome da se možda ona i regionalno više ustroji, a ne samo ovako po županijama kao danas. I da li postoji mogućnost da u dijelu svojih usluga zapravo ona i prihoduje tom državnom proračunu, a za što ima resurse da to napravi. Hrvatski poljoprivrednici u najvećoj mjeri neće plakati bez obzira za Poljoprivrednom komorom ni u ovom ni u onom obliku, bila ona dragovoljna ili obvezna. Ono za čime hrvatski poljoprivrednici najviše plaćaju to je nad činjenicom da ipak danas 22 godine nakon uspostave Hrvatske države i ukupno opseg poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj manji nego kad je Hrvatska država nastajala '90. godine. I mi ni na koji način nismo uspjeli zapravo doći na razinu poljoprivredne proizvodnje u nijednom njenom dijelu u onom opsegu koji je bio kad je država Hrvatska nastajala. I umanjio se opseg poljoprivredne proizvodnje i u govedarstvu i u ratarstvu i u stočarstvu, manje proizvodimo mlijeka, manje imamo obrađenih površina i to je zapravo onaj suštinski problem poljoprivrede. Hvala.
Zahvaljujem. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi za repliku se javio zastupnik gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi kolega Đurović, kao član Odbora za poljoprivredu u prošlom sazivu, a evo potaknuli ste me i otvorili praktično jedno drugo važno pitanje koje također ni ovim zakonom nije definirano, a to je pitanje sjedišta komore koje neumitno ne treba biti u Zagrebu obzirom da i najveći broj obiteljskih gospodarstva dolazi upravo iz Slavonije i Baranje. Normalno da se tu otvara i pitanje samog sjedišta ministarstva koje pati u ovim skučenim prostorima na Vukovarskoj aveniji i svakako u slučaju ukoliko želimo stvarno decentralizaciju funkcije da to ministarstvo treba biti u Slavoniji i Baranji, u žitnici Hrvatske, a ne ovdje u Zagrebu. No ono što u svakom slučaju treba podržati je opstanak Hrvatske poljoprivredne komore kao tijela koje će praktično mimo ovih udruga, određenih udruga seljaka praktično i sukreirati poljoprivrednu politiku. A ono na što treba posebno ovdje ukazati da ovi zakoni nisu trebali ići po hitnom postupku i da Hrvatski sabor ne može na osnovu grešaka koje su se desile i u onom prošlom sazivu, jednostavno donositi odluke koje ne važe za sve druge komore jer ovim načinom se doista otvara jedna Pandorina kutija. Dakle ono za što se mi zalažemo, u svakom slučaju da nema obveznog članstva i obveznog plaćanja doprinosa kako u Poljoprivrednoj komori tako i u svim drugim komorama i tražimo od Vlade Republike Hrvatske da to vrlo brzo stavi u proceduru jer ono što važi za Poljoprivrednu komoru treba važiti i za sve druge komore. Što se tiče savjetodavne službe…
Vrijeme kolega.
Jedna rečenica, završavam. Ja bih samo molio uvažene kolege iz SDP-a da dobro poslušaju raspravu koju su vodili u prošlom sazivu gdje su se oštro protivili izlasku savjetodavne službe iz Ministarstva poljoprivrede, a sada se zalažu za samostalnost službe, a ne može biti samostalna da se financira iz državnog proračuna. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći za repliku se javio zastupnik gospodin Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala, potpredsjedniče Sabora. Pa evo kolega zbunjen sam koji je vaš stav na kraju. Kažete Poljoprivredna komora ne znamo šta smo s njom dobili niti izgubili i kažete onda da je svejedno da li je obavezna ili neobavezna. Ako mene pitate nije dobro da plaćate nešto po vašem ako od toga nemate koristi. S druge strane, spomenuli ste da ste član Liječničke komore ali niste u isto vrijeme po snazi zakona i član Komore medicinskih sestara i Komore vozača saniteta, dakle nemate obavezu biti paralelno član više komora. Namjera je ovog da se poljoprivrednike rastereti u tom smislu jer oni djeluju na tržištu u obliku obrta i trgovačkih društava, dakle po sili zakona moraju biti članovi bilo Hrvatske obrtničke komore, bilo Hrvatske gospodarske komore. Zašto onda da budu članovi više komora. Upravo je to namjera. Dakle vi ste član Liječničke komore, ali ste član jedne komore. Zakon ne propisuje da morate biti članovi više njih. Osim toga, koliko sam informiran nisam član Odbora za poljoprivredu ali predstavnici Hrvatske poljoprivredne komore čak nisu imali ni ništa protiv da se obavezan komorski doprinos ukine. Ako mene pitate to je opet stavljanje dijela javne službe na tržište. Njihovo je da se izbore za što više članova, a to će napraviti jedino tako ako budu od neke koristi tim svojim članovima. Eto toliko. Hvala.
Hvala. Na vašu repliku imamo odgovor na repliku. Zastupnik kolega Đurović, izvolite.
Hvala. Odgovor je jasan, gospodin Vinković ga je iznio. Mi smatramo da je to trebalo ići u redovnu proceduru, dakle ima argumenata za i protiv, ne vidimo razloga prvo za hitnost procedure pa se moglo o tom još povest javna rasprava, dakle to nije pitanje koje … [[Ne razumije se.]] ni na koji način. Dakle gdje ima argumenata za i protiv, ali nema nekakvih osobito argumenata za hitnost procedure. I onda sam ukazao znači samo na mogućnosti argumenata … [[Govornik se ne razumije.]] a što se tiče članstva u … [[Govornik se ne razumije.]] komori hvala Bogu tijekom saborskog mandata sam samo zastupnik, pa za sada ne plaćam članstvo u Komori što mi je jako drago. I nema, kažem mi nismo niti za nešto, niti protiv. Ali ne vidimo trenutno samo razloga za hitnost procedure i htjeli smo zapravo, htjeli bi samo na konstruktivan način jednostavno pomoći ovoj raspravi sa nekim prijedlozima.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Marelić Mladen. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Đurović je inzistirao više puta na hitnosti i taj je problem. Mislim da je hitnost samog odbora, matičnog odbora je bila na tome, na drugoj sjednici rasprava i traženje predstavnika i komore i udruga da se sa komorom krene u izmjene. Znači, na matičnom odboru smo već dobili naglasak i poantu da se ide u izmjene u Komori. I mislim da je ministarstvo dobro reagiralo i da je to prihvatilo i da je ponudilo jedno rješenje. A rješenje što je kolega sad malo prije rekao ne možemo bit članovi više komora za istu djelatnost. Mislim da je i tu je dobro poentirano da idemo dragovoljno učlanjivanje u tu Komoru. I treća stvar mislili smo samo financiranje Komore koji je bio od potpora, znači da bi to, koji se dobiju iz poticaja 0,5 posto da je nekorektno bilo samo onih poljoprivrednika koji su ugroženi da još se njima diže za financiranje Komore 0,5%, a to je bilo od 10 do 15 milijuna otprilike smo dizali poticaja godišnje. Također što se tiče savjetodavne službe koja je bila dosta uključena u rad Komore mislim da će sa ovakvim načinom savjetodavna služba biti puno bolje iskorištena na potrebu poljoprivrednika, odnosno korisnika te službe jer će imati jedno opterećenje manje i moći će samostalno raditi na terenu puno bolje i kvalitetnije nego što je sad bila preko Komore jer smo imali informacije da su dosta morali surađivati sa Komorom, ali i poslove koji nisu direktno u njima bili da su ih morali izvršavati. Evo toliko. Hvala.
Hvala. Kolega Đurović jeste odgovor na repliku? Izvolite.
Poljoprivrednih proizvođača upisanih u upisnik ima na stotine tisuća. Mnoge komore imaju svega nekoliko stotina članova. Prema tome, to se pitanje može urediti i na način da poljoprivrednici budu samo članovi Poljoprivredne komore, a da ne budu članovi Obrtničke ili Gospodarske komore. Prema tome, ovo nije jedini način što se tiče rješavanja jer to je jedan veliki broj individualnih proizvođača. Dakle, može se to urediti na drugi način. Može se iščlaniti iz ove druge dvije komore, a da budu samo članovi Hrvatske poljoprivredne komore. Pitanje dragovoljnosti vidjet ćete ostat će otvoreno i ja ne znam da li će netko to pitanje dalje glede drugih komora otvarati. Ali to, ovo otvara neka pitanja. A što se tiče poljoprivredno-savjetodavne službe naglašavam kao i u svemu drugome nije važno gdje će se nalaziti u kojem obliku. Važno je da li će se voditi pošteno, da li će se raditi dobro. Jer ima naznaka da jedno vodstvo koje je trajalo u poljoprivredno-savjetodavnoj službi gotovo 15 godina rukovodstvo ili vodstvo je tu Komoru u njenom radu, u njenom razvoju, u razvoju kreativnosti njenih istraživačkih potencijala prilično kočilo i da je ta Komora mogla učiniti puno više da su je vodili kvalitetni ljudi. Prema tome, mi možemo formom učiniti što god hoćemo. Važni su dobri, kvalitetni, kreativni ljudi koji će dobro odrađivati posao za koji su plaćeni. Evo i to je zapravo bila poruka ministru da proba naći zaista kvalitetnu ekipu koja će voditi tu Komoru. Nije važno u koji ćemo ih okvir staviti. Mogu biti u kojem god hoćete okviru ako je loš, tu savjetodavnu službu. Hvala.
Zahvaljujem. Nemamo replika više, odgovora na repliku. Sljedeći za raspravu zastupnik gospodin Igor Češek. Evo ujedno i isprika, ali treća sreća. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege zastupnici. Danas u toku rasprave puno puta je izrečeno od strane SDP-a da je Poljoprivredna komora nastala pod političkim pokroviteljstvom HDZ-a i HSS-a. Ja se s time apsolutno slažem da je i da mnoge stvari u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori ne štimaju što bi se reklo. Moramo biti svjesni činjenice da sama Hrvatska poljoprivredna komora je stara tri godine. Da li je ona nastala pod političkim pokroviteljstvom ili ne prosudit ćemo sami, ali sama ideja Poljoprivredne komore je izvrsna. Jer razvijene članice Europske unije imaju Hrvatsku poljoprivrednu komoru, razvijene članice koje se bave intenzivno poljoprivrednom proizvodnjom imaju Poljoprivrednu komoru i to tako treba i biti. Međutim, iz rasprava nisam baš stekao dojam da svi koji su sudjelovali u raspravi su razgovarali sa poljoprivrednim proizvođačima da li to bili mali ili veliki poljoprivredni proizvođači osim kolege Đurovića i evo kolegice Vukobratović koju iznimno cijenim i znam da izvrsno obavlja svoj posao u struci. Ja sam isto proveo nekakva istraživanja i razgovore. Kroz te razgovore sa poljoprivrednicima sam doneso zaključak da Poljoprivredna komora do sad nije obavljala baš dobro svoj posao. Šta bi trebao biti cilj same Poljoprivredne komore? Pa cilj bi trebao biti ujedinjavanje poljoprivrednih proizvođača i raznih udruga koje okupljaju poljoprivredne proizvođače, a sve u svrhu dosega standarda poljoprivrede u razvijenim članicama Europske unije. Tako je ono što je na nama da javno kritiziramo rad Hrvatske poljoprivredne komore ili bilo koje institucije koja ne obavlja svoj posao kako bi trebala obavljati, a sve u smislu kako bi se poboljšao učinak djelovanja evo u ovom slučaju Hrvatske poljoprivredne komore. Dakle, nije upitno opstojnost Hrvatske poljoprivredne komore. Upitna je članarina. Ja se isto slažem da članarina treba biti dobrovoljna, ali isto tako treba biti dobrovoljna i u Hrvatskoj obrtničkoj komori i u Hrvatskoj gospodarskoj komori, jer je stvarno apsurdno da članovi Hrvatske poljoprivredne komore kojima je osnovna djelatnost poljoprivreda budi obvezni članovi i Hrvatske obrtničke komore ili Hrvatske gospodarske komore, a pri tome da ne moraju biti članovi poljoprivredne komore. Dakle, njima je trebala biti ostavljena mogućnost odabira da li žele biti članovi Obrtničke komore ili Poljoprivredne komore. I na tome treba što hitnije na kraju krajeva i poraditi. Što se tiče same Savjetodavne službe apsolutno treba se odvojiti od Poljoprivredne komore, ali isto tako treba pojačati rad Savjetodavne službe jer smatram da savjetodavaca u RH nema dovoljno. Reći ću vam primjer iz svoje županije, odnosno Virovitičko-podravske županije. U Virovitičko-podravskoj županiji radi 10 savjetodavaca što je po mome mišljenju malo jer ako znamo da imamo negdje oko 81 tisuću hektara obradivih površina i 9 tisuća registriranih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Dakle, 10 savjetodavaca na toliku površinu na toliko gospodarstava nije zasigurno dovoljno. Dakle, ono što ne slažem se s tim da su prvo išla na ukidanje članarine obavezne Poljoprivrednoj komori, a čekamo sa članstvom u Gospodarskoj komori i Obrtničkoj. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje. Zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Samo ću dopuniti svog kolegu. Na primjer Francuska poljoprivredna komora dobiva 650 milijuna eura iz proračuna. U Saveznoj Republici Njemačkoj također, u Austriji. Dakle u svim europskim razvijenim zemljama i doista je suludo da član Poljoprivredne komore mora ujedno plaćati i članstvo i to obavezno članstvo u Gospodarskoj ili u Obrtničkoj komori. I upravo ovaj zakon treba biti jedan multidisciplinarni da tako kažem koji mora vezati sve postojeće komore i donijeti jednako rješenje za sve komore u RH. Dakle, Hrvatska poljoprivredna komora u svakom slučaju mora saživjeti i djelovati u RH. Druga je stvar što možda bolje da raspravljamo o učincima rada Hrvatske poljoprivredne komore u ovih gotovo godinu dana od njenog osnivanja i što je na kraju krajeva Hrvatska poljoprivredna komora donijela hrvatskoj poljoprivredi. Isto tako smatramo da obzirom na hitnost postupka koji u ovom slučaju uopće nije trebao biti potreban s obzirom da je Hrvatska poljoprivredna savjetodavna služba izišla iz Ministarstva poljoprivrede i pripojila se Hrvatskoj poljoprivrednoj komori zahvaljujući prije svega sporazumu HDZ-HSS na što je tadašnja opozicija oštro reagirala, upozoravala. Sad me čudi ovaj kopernikanski obrat socijaldemokrata gdje se zalažu za samostalnost, uvjetno samostalnost pod navodnicima Savjetodavne službe. Jer ne može nitko biti samostalan ako isključivo ima prihode iz državnog proračuna. Dakle, nema tu nikakve samostalnosti. Jedina ovdje namjera koja se može pročitati je da se stvori novi nadzorni organ, novi ravnatelj, nova tajnica, novi fikus. Naš prijedlog je da se upravo ta Savjetodavna služba i vrati nazad u ministarstvo kao i Agencija za plaćanje s obzirom na broj zaposlenih u državnoj upravi, s obzirom na broj djelatnika ministarstva to može ministarstvo samo i odraditi. Slično kao i u pitanju državne ergele Đakovo famozni Hrvatski centar za konjogojstvo. Pitajte Mandića, to su oni radili čitavo vrijeme otkako je i ravnatelj, a otkako je i od '45. se počela ergela baviti. Nemojmo stvarati stvarno ono što ne moramo. Ispravimo greške.
Hvala. Sljedeći za raspravu zastupnik gospodin Mario Moharić. Nema ga, izgubio je pravo na raspravu. Završili smo sa pojedinačnim raspravama. Ja bih zamolio ministra gospodina Tihomira Jakovinu, želite li se obratiti? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege. Pozorno sam slušao vašu raspravu, vaše osvrte, digresije i prijedloge i zahvalan sam vam osobno na iznesenom i samo me na neki način učvrstilo u uvjerenju da smo dali dobre prijedloge dva zakonska rješenja, dva zakona – jednog novog, jednog u formi izmjena i dopuna a iz razloga kako ću navesti probat ću malo sublimirati, neću se osvrtati na svaku pojedinačnu raspravu. Mislim da je bilo kad govorimo o stranama sa desne strane dosta pritužbi na hitnost. Stoji da u pravilu to nije jedan od zakona koji dolaze u paketu za usklađenje sa relevantnim propisima EU, ali mislim s obzirom na ono izneseno i u argumentaciji zašto smo išli u zakonske promjene da smo i pod hitno trebali uskladiti zapravo sa dobrom praksom i pozitivnim odredbama … [[Govornik se ne razumije.]] u europskim zemljama. Ako od iduće godine stupamo u veliku obitelj EU onda moramo početi se ponašati i raditi u svemu onome kako ćemo morati za nekih 15-ak mjeseci. Ako smo govorili o analizi znamo da što se tiče komora neke jesu u sastavu, odnosno javnih savjetodavnih službi, neke jesu u sastavu komora, neke nisu. Mislim da je to negdje u EU na 50%. Onda isto tako dobro znamo da nigdje na ovaj način se ne uplaćuje komorski doprinos ustezanjem sredstava od poticaja, odnosno potpora poljoprivrednim proizvođačima. Kad već govorim o potporama onda moram nadopuniti, odnosno ispraviti izlaganje štovanog kolege Vinkovića o isplati samih potpora jer kako sam i jučer rekao na aktualnom satu potpore su isplaćene 3 mjeseca prije zakonskoga reda, isplaćene su u iznosu od gotovo milijardu kuna i njima su obuhvaćeni 90% podnositelja poticaja. Uključujući i isplate koje sutra idu sa petkom, govorim o drugom polugodištu tova junadi. Oko 120 milijuna kuna i mlijeko 12. mjesec plus 200 milijuna koje smo iz privremenoga proračuna mi smo vrlo blizu ono što hrvatski agrar nikada nije dobio u prva tri mjeseca gotovo milijardu i 200 tisuća kuna u potporama i poticajima prema van. Imamo rekli smo još negdje 10% iznosa koji nije isplaćen, to su korisnici koji su imali ili prijavljene krive žiro-račune ili su u svojoj poreznoj obavezi prema državi bili u puno većem iznosu nego što su trebali dobiti potpore tako da je Porezna uprava i Ministarstvo financija stavilo te korisnike na stand-by, dalo im je mogućnost da isprogramiraju svoje porezne obaveze u poreznim uprava, odnosno da plate dug i onda u tom slučaju će ići isplate i njima. Znači, potpore su isplaćene kao nikada dosada baš sa ciljem što bolje i kvalitetnije pripreme i proljetne sjetve i povećanja poljoprivredne proizvodnje kao jedne od najvažnijih strateških grana gospodarstva RH. I tu ćemo se kao Slavonci vrlo lagano složiti. Mislim kao svi u ovoj vijećnici. Kad govorimo o važnosti zaustavljanja negativnih trendova i napretka poljoprivredne proizvodnje u svim segmentima to je nešto što je zadatak ovog ministarstva, to je zadatak ove Hrvatske vlade, to je zadatak svih nas. Znamo da što se tiče samodostatnosti nisam ponio rekvizite bilo bi od mene to je i ne primjereno a navodimo 6 do 8 proizvoda koji su u RH koje proizvodimo u dostatnim količinama za naše tržište sve ostalo nedostaje. Zašto? Zato što i ministarstvo sve institucije i ustanove nisu dostatno dobro radile svoj posao, ni jedinice lokalne samouprave. ako ćemo govoriti o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem postojala je puno veća mogućnost da se neke stvari prije odrade. Nećemo plakati za prolivenim mlijekom, tu smo da pokušamo napraviti maksimalno i popraviti sve ono u daljnjem radu što treba da bi to napravili. Jedna od stvari je i predmet ovih zakona. Zašto žurnost? Zato što mislim da je bilo govora i kod kolege Vasića i kolege Čobankovića o iskorištenju predpristupnih fondova, nije nažalost oko 40% iskorištenje IPARD-a samo u nekim mjerama, ono je puno niže od 20% ako govorimo o iznosu naplaćenosti korisnika to je 2, nešto posto. Mi do kraja 2014.godine imamo preko milijardu kuna na raspolaganju. Ako savjetodavna služba ako sve agencije i ako ministarstva ako svi oni koji budemo trebali biti na usluzi poljoprivrednim proizvođačima ne budemo pravi servis koji će pomoći i odraditi svoje poslove na pripremi projekata, na mogućnosti da ti projekti budu aplikativni, da prolaze na natječajima onda ta sredstva nećemo povući. Ono što nas čeka po ulasku bolje da ni ne pričamo, govorim o drugom stupu ruralni razvoj 333 milijuna eura u prvoj godini, povlačimo 25% sredstava, za to se moramo pripremiti. Tu vidim jako veliki značaj savjetodavne službe čak i u ovome dijelu mislim da smo taksativno naveli i da je kolegica Tireli rekla znači informiranje i edukacija potencijalnih korisnika o mogućnostima predpristupnim programa za poljoprivredu i ruralni razvoj, IPARD kao i budućih programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020., aktivno sudjelovanje u pripremi i realizaciji projekata poljoprivrednih gospodarstava u okviru programa ruralnog razvoja IPARD postpristupni program ruralnog razvoja uključujući pripremne poslove planove i projektne dokumentacije a sve u funkciji povećanja iskorištenja EU fondova za poljoprivredu i ruralni razvoj. Ako se organiziraju sastanci, ako se rade poslovi komora, za komoru, za stručna tijela komora i ostalo onda se ne radi ono što treba. ne bude se sa poljoprivrednim proizvođačima, ne bude sa kvalitetno na terenu i ne daju se one informacije, oni poslovi koji naše cijenjene kolege na terenu u savjetodavnoj službi rade odlično. Rekli smo da Poljoprivredno savjetodavna služba ima tradiciju i ima hvala Bogu u RH i u onome sustavu su već kolege radile odlično, od '91. u sustavu ministarstva od '97. kao samostalna institucija i smatramo da na ovaj način izdvajanjem Poljoprivredno savjetodavnoj službi kao … institucije će ona nastaviti raditi samo puno kvalitetnije i puno bolje. Dali smo mišljenja i promišljanja i dobre analize u Ministarstvu poljoprivrede, dobre primjere, dobre modele koji su u EU, a tu govorimo o načinu rada i funkcioniranja savjetodavne službe po nizozemskom ili slovenskom modelu gdje ona nije isključivo vezana samo kao državna institucija koja će biti vezana za proračun nego jednim dobrim dijelom u obavljanju svojih djelatnosti je otvorena i prema tržištu odnosno u jednom ugovornom odnosu prema krajnjim korisnicima, analiza se radi i to ćemo pripremiti. Ali u ovome trenutku mislimo da će funkcioniranje Poljoprivredno savjetodavnoj službe prema ovome predloženom zakonu koje se nadam da ćete podržati i usvojiti, biti puno, puno i efikasnije i transparntnije i bolje nego do sada. To ne govorim samo Poljoprivredno savjetodavnoj službi govorim i o svim onim agencijama od koje ste neke i vi kolega Vinković spomenuli, koje isto na isti način i Agencija za plaćanje i Hrvatska poljoprivredna agencija, … drugačije raditi u tom dijelu unapređenja sektorskog onoga dijela koji pokrivaju prema poljoprivrednim proizvođačima i prema obiteljskim poljoprivrednim gospodarskim, prema obrtima i tvrtkama također. Komorski doprinos mislim da smo se svi služili, ovdje barem u raspravi sam čuo da tu nije problematično i da nitko posebno ne odobrava takovi način koji je bio reguliran nažalost zakonom koji je vladajuća većina u prošlom sazivu donijela i ako je znala da to ne bi smjelo i nije model po kojem se smije raditi ili radi bilo gdje drugdje u Europi skidati 0,5% od poticaja da u krajnjem slučaju u većini slučaja sami korisnici nisu ni znali da su im ta sredstva skinuta i njihove isplate za poticaje umanjene. Imali smo veliki broj prigovora samih korisnika. Mislim da je netko od njih krenuo sa tužbama da bi na bilo kojoj stranici suda vrlo lagano dobio taj sud i mislim da je ovaj način i ova ispravak kroz ovaj zakon ukidanja komorskog doprinosa i vraćanje na ostale oblike načina i financiranja putem članarine putem svih onih drugih odrednica koje smo stavili, dobar i kvalitetan način na koji će raditi Poljoprivredna komora. Još jednom želim naglasiti jednu stvar koju smatram strašno važnom i volio bih da to ne bude slučajno krivo interpretirano. Ministarstvo poljoprivrede i meni osobno i hrvatskoj Vladi je svaka institucija koja dobro radi važna. Opstojnost i važnost i potrebitost Hrvatske poljoprivredne komore uopće nije upitan. Ovim izmjenama i ovim zakonom samo želimo na neki način i urediti način rada komore, učiniti je puno boljom i puno efikasnijom. Mislim da govorimo oko skoro 200 tisuća poljoprivrednih gospodarstava koji su na ovaj način bili bez mogućnosti odabira da li žele ili ne žele članovi te iste Poljoprivredne komore. Od njih su na izborima koje je kolega Vasić spominjao bili samo tridesetak tisuća ljudi konzumiralo pravo izbora rukovodstva te komore. Govorimo samo od 18 do 19% ljudi koji su … uključili u jednoj od mogućnosti da si izaberu rukovodstva. U svim ostalim stvarima mislim da i puno, puno manji utjecaj i mogućnost izjašnjavanja i iznošenja stavova i na bilo koji način utjecaja na rad same komore i definiranje svih onih stvari koje bi trebale biti važne. Taj iznos od desetak milijuna kuna komorskog doprinosa neće ulaziti u način vidjeli smo u izvješću kako su trošena, da li su trošena na najkvalitetniji način. Volio bih da je puno više bilo edukacija, puno više rada sa ljudima, puno više stvaranja smjernica za izradu strategije ili postavljanja nekih vrsta politika u agraru, a toliko i privatnih edukacija i putovanja i vrlo skupe reprezentacije ili sl. Smatramo da će i na ovaj način i sa izborom onih ljudi koji žele biti u komori koji žele da ih komora dobro i kvalitetno i stručno zastupa u suradnju sa novim vodstvom odnosno vodstvom nakon idućih redovnih izbora tu djelatnost komore i popraviti i poboljšati. Transparentnost puno bolja efikasnost rada je nešto što će u svakom slučaju biti obilježje i te komore, meni kao ministarstvu, mene kao osobno kao ministru se nadam da će biti jako dobar i kvalitetan partner u svim onim poslovima koje radimo od pripreme nekih zakonskih ili podzakonskih akata i rješenja jel uvijek volimo čut i mišljenje ljudi koji su u takvoj instituciji. Kolega Đurović je rekao dobru jednu digresiju ili prijedlog gdje je pohvalio struku i u svakom slučaju znam veliki broj ljudi koji rade u Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi i odajem im priznanje za sve ono što su do sada napravili i za znanje kojim raspolaže. Ne svi, znamo da svagdje ne može generalizirat, ali vrlo kvalitetno su odrađivali svoj posao. Mislim da je rekao da bi struka trebala biti najvažnija struka ta koja formi komoru. Onda je to vjerojatno na nekom tragu priče da nije javna Poljoprivredna savjetodavna služba trebala ući u sastav komore nego komora u sastav savjetodavne službe. S obzirom na stručnost i kvalitetu ljudi koji su radili dosta često, dosta puno, a pogotovo u zadnjem periodu od ove 3 godine nisu imali pravo i nisu imali mogućnost kreativno raditi, raditi na pravim projektima, na pravim programima. U razgovoru sa kolegama iz savjetodavne službe smo dobili niz prigovora, pritužbi na model koji je vrijedio unazad tri godine i mislim na ovaj način da ćemo i omogućiti i osloboditi kreativnost tih ljudi i na novi način, novim postavkama u radu savjetodavne službe omogućiti da rezultati njihovi budu puno bolji i mjerljivi, u krajnjem slučaju mjerljivi. Rekli smo da samo na IPARD-u imamo preko milijardu kuna za iskoristiti i svaki novi projekt, svaki novi poljoprivrednik, svako novo poljoprivredno gospodarstvo, obrt ili poduzeće koje će donijeti dobar projekt koji će nam proći i koji će povući sredstva iz EU će svima dobro doći. Bilo je još nešto malo osvrta na djelatnosti koje su određene kao javne ovlasti u komori, a koje više to neće biti. Govorimo o kontroli. Kontrolne mjere ruralnog razvoja i vođenje evidencije, izravne prodaje nad poljoprivrednim gospodarstvima, jedno se propisuje, ovo drugo se propisuje aktom ministra, a prvo je nešto što je zakonski određeno da radi Agencija za plaćanje. Da li Agencija za plaćanje u ovoj formi, sa ovim brojem djelatnika i načelnog rada kako je radila do sada može biti pozitivno ocijenjena jer su odradili masu stvari onoga što je ispregovarano i što će bit njena osnovna funkcija. Vrlo su blizu dobivanja svih potrebnih akreditacija i onog što se radit po ulasku Republike Hrvatske u EU, ali postoji puno prostora za napredak njihovoga posla i na regionalnoj bazi i na bazi … [[Ne razumije se.]] županijske i lokalne kako imaju i mislim da će Agencija za plaćanje zajedno i sa savjetodavnom službom i sa ostalim institucijama doživjeti jednu reorganizaciju i jedan još puno kvalitetniji i bolji pristup prema krajnjem korisniku … [[Ne razumije se.]] vlasniku obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva, odnosno poljoprivrednom proizvođaču. Još jednom zahvaljujem na čutim mišljenjima i mislim da smo dali dobre prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem ministru. Na vaše izlaganje ministre imamo ispravak netočnog navoda. Zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Nisam se … [[Ne razumije se zbog preglasne najave.]] završnu riječ u ime kluba pa evo želim samo. Meni je drago ako su stvarno poticaji isplaćeni, to ću ja prenijeti onim Baranjcima…
Kolega Vinkoviću, ispravak netočnog navoda.
Ispravak, pa to je ispravak.
Postupite što ispravljate.
Gledajte, želim samo pohvalit ako su poticaji u krajnjoj liniji isplaćeni. To ću prenijet Baranjcima koji možda nisu gledali sada i slušali ministra. Ali želim ispraviti navod ministra da su ovo dobri zakoni. Ja tvrdim da i da su trebali ići u drugo čitanje, da ih je trebalo vezati s drugim zakonima, posebno stoga što ukoliko ne dođe do izmjena zakona npr. o Hrvatskoj gospodarskoj i Hrvatskoj obrtničkoj komori tada doista ovim zakonom na ovakav način bez suglasja sa ta dva nova zakona koji bi se trebali donijet nikad ništa od osnivanja i egzistiranja Hrvatske poljoprivredne komore. Jer koja će budala…
Vrijeme kolega.
Koja će budala plaćati obavezni doprinos, a onda se dobrovoljno javiti i plaćat članarinu Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Hrvatska treba Hrvatsku poljoprivrednu komoru i zbog toga je potrebno i drugo čitanje ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Nismo imali više ispravaka. Rasprava je o zakonu završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Određujem stanku do 15 sati, a nastavljamo sa točkom Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona. Hvala.
Iduća točka Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 57. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika SDP-a. Molim gospodina ministra također da se izjasni o amandmanima. Ako je moguće najprije Odbor za zakonodavstvo.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora podnio je tri amandmana i ministarstvo prihvaća sva tri amandmana.
Hvala. Amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Klub zastupnika HDZ-a podnio je dva amandmana na članak 4. i članak 5. Ne prihvaća se ni jedan amandman.
Da li želite? Možete ministre, traži se obrazloženje zašto se ne prihvaćaju amandmani.
Obvezno članstvo u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori se ukida iz razloga što su poljoprivredna gospodarstva kao poslovi koji rade i djeluju kao poslovni subjekti bilo trgovačka društva, obrti, članovi gospodarske odnosno Obrtničke komore.
Izvolite, gospođa Đurđica Sumrak zastupnica u ime predlagatelja amandmana.
Hvala. Evo mi tražimo glasovanje za naš amandman i to iz ovog obrazloženja. Prijedlogom ovog Zakona, a prema članku 4. Predlaže se ukidanje obveznog članstva Hrvatskoj poljoprivrednoj komori te se time umanjuje važnost i uloga poljoprivrednika u Republici Hrvatskoj. Komorski sustav ne poznaje dobrovoljnost i smatramo stoga da se ne može ukinuti obvezno članstvo jednoj komori a ostalima ne. Pa se pitamo znači li to da će se zakon mijenjati i za ostale komore kao što su Hrvatska gospodarska, HOK, liječnika, odvjetnička, veterinarska i ostale. A ukoliko ne smatramo navedeni prijedlog zakona diskriminirajućim i nedopustivom. A pozivanje na Ustav u tome, dakle smatramo nelogično. U našoj raspravi smo jednako tako rekli obzirom na hitnost da ćemo biti … [[Govornica isključena, ne čuje se.]] Glasovanje tražim.
Imali ste dva amandmana. Obrazloženje je za, dobro. Ako ste vi za, ne, ne samo kažem. Stavljam na glasovanje dakle amandman jedan na članak četiri Kluba zastupnika HDZ-a. Tko je za amandman? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Hvala. I amandman dva na članak 5. Tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Pa ja sam razumio da je dao, o.k. Gospodine ministre molim obrazloženje za amandman drugi zašto se.
Isto kao i kod tri amandmana uz malu nadopunu. Obvezno članstvo ukida se iz razloga što Hrvatskoj poljoprivrednoj komori ukidaju javne ovlasti te je obvezno članstvo nepotrebno. Dobrovoljnim članstvom se neće umanjiti važnost i uloga poljoprivrede i poljoprivrednika u Republici Hrvatskoj već se ostavlja mogućnost da sami odluče o učlanjenju u komoru ukoliko u tome vide svoj interes. Ovim se prijedlogom zakona Hrvatskoj poljoprivrednoj komori oduzimaju samo dvije javne ovlasti koje inače nije konzumirala, a mogućnost prava zastupanja i interesnog udruživanja poljoprivrednika u komoru i dalje kao takovo ostaje.
Izvolite gospođa Đurđica Sumrak, zastupnica u ime kluba HDZ-a.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Mi u klubu HDZ-a obrazloženje za ovaj članak identično je onom prethodnom. I obzirom na to da se ti naši amandmani neće prihvatiti i na hitnost postupka ovog zakona morat ćemo biti protiv zakona.
Hvala lijepa. Prije nego stavim amandman na glasovanje samo ću reći da nisam bezrazložno rekao da sam razumio da je to obrazloženje i za prvi i drugi amandman, a i vi ste napisali u obrazloženju da je isto kao i za amandman pod člankom 4. Ali dobro, od viška glava ne boli. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje amandman 2. Kluba zastupnika HDZ-a na članak 5. Tko je za? Ovaj puta ne. To je inače pravilo. Amandman nije dobio potrebnu većinu. I imamo amandman Kluba zastupnika SDP-a na članak 6. Gospodine ministre izvolite.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. I dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasova za, 22 protiv, 6 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori u tekstu kako ga je predloži predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 65. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su provela tri odbora – za zakonodavstvo, za turizam i Odbor za lokalnu, područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Gospodin ministar turizma Veljko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Evo dozvolite mi samo ukratko da u najznačajnijim crtama kažem, iznesem razloge zbog čega je ovaj prijedlog pred vama. Prijedlog ciljanih izmjena Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Kažem ciljanim iz razloga što smo željeli sa nekoliko ključnih prijedloga kvalitetno pripremiti ovogodišnju turističku sezonu, odnosno izbjeći probleme koji se pojavljuju, koji postoje za redovni i normalni tijek odvijanja ovogodišnje turističke sezone. Sveobuhvatne izmjene Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti pripremamo za jesen ove godine tako da ujedno koristim priliku da pozovem sve zainteresirane da se uključe u pripremu tih sveobuhvatnih izmjena. Ovim prijedlogom predlažemo sljedeće. Prvo pojednostavnjuje se i skraćuje upravni postupak izdavanja rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti u slučajevima nastavka obavljanja djelatnosti u poslovnom prostoru i objektu u kojima se već obavljala ugostiteljska djelatnost. Drugo omogućujemo ugostiteljima u kampovima ishođenje privremenog rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti u slučajevima u kojima još nije dana koncesija na turističkom zemljištu u kampovima u vlasništvu Republike Hrvatske, a koji su podnijeli zahtjev za njezino dobivanje sukladno Zakonu o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije. Treće produžujemo rok za kategorizaciju kampova koji se kategoriziraju do 30. travnja 2015. godine i samim tim činom omogućujemo za otprilike 150 kampova u Republici Hrvatskoj normalno poslovanje tijekom ovogodišnje turističke sezone. Četvrto brišu se odredbe kojima je propisano da će se rješenje o ispunjavanju uvjeta za vrstu, odnosno vrstu i kategoriju ugostiteljskog objekta izdati ugostitelju uz uvjet da mu pravomoćnom sudskom presudom ili rješenjem o prekršaju nije izrečena mjera sigurnosti ili zaštitna mjera zabrane obavljanja ugostiteljske djelatnosti. Peto brišu se dva uvjeta kao razlozi za prestanak rješenja o obavljanju gospodarske djelatnosti i to za uvjet prava korištenja poslovnim prostorom ili objektom i za uvjet da građevina, odnosno ugostiteljski objekt ispunjavaju uvjete sukladno posebnom propisu. Šesto povećavamo smještajni kapacitet u kojem se mogu pružati ugostiteljske usluge u domaćinstvu i to do kapaciteta koji je bio propisan do 2006. godine i to na način da se predlaže da maksimalni smještajni kapacitet u sobi, apartmanu i kući za odmor povećamo sa 8 na 10 soba, odnosno 16 na 20 kreveta, a u kampu sa 7 na 10 smještajnih jedinica, odnosno 25 na 30 gostiju istodobno. I sedmo, omogućavamo nastavak pružanja ugostiteljskih usluga u domaćinstvu od strane nasljednika iznajmljivača. Ukratko to je suština ciljanih izmjena i ponavljam i naglašavam prihvaćanjem ovakvih izmjena i dopuna Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti omogućavamo normalno, redovno funkcioniranje ovogodišnje turističke sezone. Hvala lijepo.
Želi li netko od predstavnika odbora uzeti riječ? Izvolite. Zastupnik Goran Beus Richembergh u ime Odbora za turizam. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Odbor za turizam Hrvatskoga sabora razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona kao matično radno tijelo Hrvatskoga sabora. Odbor je na svojoj 16. sjednici koja je održana jučer popodne razmotrio sve informacije koje je u ime predlagatelja iznio ministar turizma gospodin Veljko Ostojić. I u raspravi koja je uslijedila nakon toga Odbor je jednoglasno podupro prijedlog da se donesu predložene izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, pa i u tome smislu i da se predloži Hrvatskome saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama. No, ovdje želim reći u ime Odbora za turizam da nekoliko važnih za nas važnih elemenata ove odluke. Prije svega činjenica je da je Ministarstvo turizma napravilo jednu brzu rekao bih vrlo odgovornu analizu postojećega stanja i da je ovaj prijedlog izmjena i dopuna na neki način vatrogasni pristup rješavanju čitavog niza problema koji su uočeni u primjeni Zakona o ugostiteljstvu proteklih godina. I Ministarstvo turizma je očito odlučilo da se interventno, dakle intervencijom ciljanoga karaktera u ovome prijedlogu izmjena i dopuna zakona reagira na postojeći tekst zakona na način koji bi omogućio da neke od ključnih prepreka normalnom funkcioniranju čitavoga niza ugostiteljskih objekata ukloni što je moguće prije kako se tijekom 2012. godine osobito u visokoj sezoni ne bi događali problemi s kojima je sektor ugostiteljstva u turizmu do sada imao između ostaloga i velike štete. Nekoliko je dakle nelogičnosti koje su u postojećem tekstu zakona postojale otklonjeno ovim prijedlozima. I također napravljeno je nešto što će omogućiti svim koji su u postupku kategorizacije kampova da se produlji rok do 30. travnja 2015. godine kako bi se spriječilo moguće zatvaranje kampova. Drugi element koji je nama osobito važan je činjenica da je ministar turizma najavio sveobuhvatne izmjene i dopune Zakona o ugostiteljstvu, a čuli ste i danas da je pozvao sve zainteresirane da se u taj postupak uključe i u tome smislu i Odbor za turizam bit će jedan od onih aktera koji će u tom procesu sudjelovati. Prema tome u ime Odbora za turizam pozivam kolegice zastupnice i zastupnike da prihvate i podrže predložene izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Odbora za lokalnu i područnu samoupravu gospodin zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre ja ću skratiti ovo Izvješće sa Odbora za lokalnu samoupravu obzirom da smo evo raspravili ovaj prijedlog zakona, ali i u samoj raspravi istaknuli smo važnost pitanja cjelovite izmjene i dopune, odnosno izrade novog Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Budući da u toj djelatnosti postoji čitav niz pitanja koje je potrebno riješiti osobito je naglašen problem radnog vremena ugostiteljskih objekata i mogućnost samog utjecaja jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave na određivanje i dužine radnog vremena što dakle ovim parcijalnim prijedlogom rješavanja problema u ugostiteljskoj djelatnosti nije navedeno. I smatramo da također prilikom ove javne rasprave u svakom slučaju treba uključiti i nadležne jedinice lokalne samouprave. Isto tako istaknuli smo i pitanje rada nadležnih inspekcija. Kad se zna da je kategorizacija kampova trebala biti završena, odnosno gotova do srpnja 2012. godine, odnosno do ove godine. Također je navedeno da hrvatski turizam ima velikih potencijala ne samo u ovom obalnom nego i u kontinentalnom dijelu te da promjene zakona iz ovog područja trebaju davati veće mogućnosti i za razvoj kontinentalnog turizma. Također Odbor za lokalnu i područnu samoupravu je jednoglasno donio sljedeći zaključak: Odbor za lokalnu i područnu samoupravu zauzeo je stajalište da je potrebno hitno napraviti cjelovite izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, provesti javnu raspravu, a u istu uključiti jedinice lokalne i područne samouprave te cjelovitim izmjenama zakona proširiti nadležnost jedinica lokalne i regionalne samouprave u području ugostiteljske djelatnosti. Sam odbor je većinom glasova podržao ove izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prva riječ ima u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista gospođa zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo podržavamo ovo brzo reagiranje Ministarstva turizma na probleme u ugostiteljskoj djelatnosti na početku turističke sezone 2012. Podržavamo pojednostavljenje i skraćivanje upravnog postupka izdavanja rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti za poslovni prostor u kome se prvotno već obavlja ugostiteljska djelatnost jer to u konačnici smanjuje troškove novog obrtnika u tom prostoru, a i ubrzava samu proceduru početka obavljanja djelatnosti. Isto tako podržavamo i produljenje roka za kategorizaciju kampova koji se kategoriziraju do 30. travnja 2015. godine zbog roka koji istječe 9. srpnja ove godine uz opasku evo da se postavlja pitanje zašto je tek 50-ak kampova u Hrvatskoj do 9. srpnja ove godine pretpostavljamo uspjelo riješiti sve te svoje papire. Što se pak tiče prijedloga kapaciteta maksimalnog smještaja u kampu sa 7 na 10 smještajnih jedinica, odnosno s 25 na 30 gostiju istodobno mišljenja smo da bi logikom gospodarske održivosti optimalan broj maksimalnog smještaja u kampu bio 20 smještajnih jedinica. Naime infrastruktura kao takva postoji i ukoliko su još i pritom zadovoljeni svi građevinski uvjeti prihod po uloženom bio bi veći, a to i jeste cilj gospodarskog razvitka. Naime kapacitet u seljačkom domaćinstvu koji posluje u sklopu obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva dozvoljava upravo takav maksimalni smještajni kapacitet od 20 smještajnih jedinica pa bi kampovima u domaćinstvu koji ne posluju u sklopu OPG-a i ne stječu dodatni prihod pružanjem ugostiteljskih usluga vlastitim proizvodima povećanje smještajnih kapaciteta povećao i ostvarenje njihovog dohotka. Željeli bi ujedno iskoristiti priliku i skrenuti vašu pažnju na nekoliko navodno manjih problema, na jedan manji problem ali eto koji je itekako važan u ovo predsezonsko vrijeme. Naime radi se o iznajmljivanju apartmana u obrtu. Po višekratnim pritužbama obrtnika uočili smo problem vezan za iznajmljivanje apartmana i kuća za obrt kao obrtničke djelatnosti. Zakonom o ugostiteljskoj djelatnosti člankom 34. stavak 3. omogućeno je fizičkim osobama obavljanje svih ugostiteljskih djelatnosti uključujući iznajmljivanje objekata za smještaj. Ovim je zakonom izričito navedeno da usluge u domaćinstvu ne može pružati obrtnik što je posebno diskriminirajuća odredba u odnosu na obrtnike. Kada obrtnik želi iznajmljivati apartman ne može to učiniti kao građanin već je dužan proširiti djelatnost. Bez namjere izbjegavanja proširenja djelatnosti obrtnici se suočavaju s nepremostivom preprekom ishođenja promjene namjene kuće za odmor ili apartmana u poslovni prostor. Najviše je neriješenih pitanja vezanih uz mogućnost legalizacije nelegalne gradnje i dogradnje, nedostatak dokumentacija za naslijeđene nekretnine, prenamjene stambenog prostora u kojem se pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu u onaj poslovnog prostora. Presudom Upravnog suda RH od 16.11.2011. godine naglašeno je da obrtnik kod iznajmljivanja apartmana treba proširiti svoju djelatnost pri čemu mora osigurati i namjenu građevine jer je odredbom članka 269. Zakona o prostornom uređenju i gradnji propisano da se izgrađena građevina smije rabiti samo sukladno njezinoj namjeni. Prethodne uvjete jer je odredbom članka 22. stavka 1. Zakona o ugostiteljstvu propisano je da ugostitelj ne može početi obavljati ugostiteljsku djelatnost u objektu iz članka 9. stavka 1. ovog zakona prije nego od nadležnog ureda odnosno Ministarstva turizma pribavi rješenje da objekt ispunjava minimalne uvjete odnosno uvjete propisane za određenu vrstu i kategoriju objekata. Člankom 25. istog zakona propisani su uvjeti kada će se ugostitelju izdati rješenje. Između ostalog kao jedan od uvjeta propisano je odredbom stavka 1. točkom 6. istog članka zakona da građevina u kojoj je ugostiteljski objekt ispunjava uvjete sukladno posebnom propisu bez kojih prema tom propisu ministarstvo ili nadležni ured ne može izdati rješenje o ispunjavanje uvjeta za obavljanje djelatnosti. Dokaz o upotrebljivosti građevine jer je odredbom članka 56. stavka 4. točke 4. Pravilnika o razvrstavanju minimalnim uvjetima i kategorizaciji drugih vrsta smještenih objekata iz skupine kampovi i druge vrste objekata za smještaj, propisano da podnositelj zahtjeva za razvrstavanje i kategorizaciju smještajnih objekata uz podneseni zahtjev uz ostalo treba podnijeti i dokaz o uporabljivosti građevine sukladno posebnim propisima iz područja graditeljstva. To su prepreke slične onima koje je u cilju očuvanja i poboljšanja turističke ponude Ministarstvo turizma željelo izbjeći predlaganjem prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, Konačnim prijedlogom zakona od 16. ožujka 2012. godine koji je bio u proceduri po hitnom postupku. Stoga bismo predložili da se u predloženim izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti izmijeni članak 38. stavak 1. Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti na način da se briše ograničene po kojem obrtnik ne može iznajmljivati objekte za odmor kao građanin odnosno da članak 28. glasi, ugostiteljskom objektu u domaćinstvu može pružati fizička osoba u daljnjem tekstu iznajmljivač, a da se iz spomenutog članka izbriše, koja nije obrtnik ili trgovac pojedinac. Dakle obrtnik je po zakonskoj definiciji fizička osoba, a kao takvom treba mu priznati sva prava i obveze koje imaju i druge fizičke osobe. Iako je namjera zakonodavca pri donošenju važećeg zakona bila da se ovakvim zakonom utiče na profesionalizaciju pružanja ugostiteljskih usluga, otvaranjem obrta i trgovačkih društva pa tako i rast samozapošljavanja odnosno zapošljavanja, to nije ostvareno a vidimo da u određenim segmentima dolazi i do problema po tom pitanju. Hrvatski laburisti podržat će prijedlog zakona i evo još jednom zahvaljujemo na hitnoj proceduri. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. HNS će prihvatiti Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti iz obrazloženja koje je dao Odbor za turizam obrazloženje koje je dala Vlada, a iz našeg stava. Naime, prvo što bih htio napomenuti da je ovo nešto za što se HNS kao stranka stalno zalaže, a to je da se pojednostavljuju postupci i uvjeti rada poduzetnika, da se pojednostavljuju i postupci i propisi života svih građana. Politika, političari i svi mi zajedno služimo samo zato da bi našim sugrađanima učinili život jednostavnijim i lakšim. To je jedan od tih postupaka i zato smo i više nego zadovoljni da se takav jedan zakon donosi koji omogućava pojednostavljenje, skraćenje postupaka izdavanja određenih dozvola i to moram priznati u relativno kratkom roku a u pravo vrijeme jer se tiče materije koja dolazi na red sa turističkom sezonom koja je čini mi se počela sa Uskrsom. Ovaj zakon kao što je već rečeno uređuje pitanja pojednostavljenja, skraćenja upravnog postupka, izdavanja rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti u slučajevima nastavka obavljanja djelatnosti u poslovnom prostoru u objektu kojima se već obavljala ugostiteljska djelatnost i tu je obrazloženje vrlo jasno, dobro i nije da se neće kontrolirati. Isto tako i ostalih 6 odnosno 7 pravila koja im omogućavaju pojednostavljuju postupke ishođenja određenih rješenja. Isto tako imaju apsolutno rezona i utemeljeni su u mogućnostima da ugostitelji odnosno turistički radnici obavljaju djelovanje da obavljaju svoju djelatnost u skladu sa zakonom da ne bi slučajno radili ilegalno. Inače smatramo da se svi zakoni trebaju okrenuti u tom smjeru, da sve bude jednostavnije i vjerojatno bi trebalo ustanoviti jedno tijelo koje mi se čini da je već i bilo u povijesti koje bi gledalo da se deregulira i denormira prenormiranost hrvatskog zakonodavstva. Inače ugostiteljstvo kao gospodarska grana je nevjerojatno važna. Ono danas ima potpuno druge konotacije nego što je imalo prije 30-ak, 40-ak ili 50-ak godina, a to je ponos perjanica raznih zemalja gdje se u ugostiteljstvo uvodi pojam gastronomija gdje se određene zemlje hvale sa svojim gastronomijama i posebno se zna i govori se o talijanskoj kuhinji, o francuskoj kuhinji o meksičkoj kuhinji. A isto tako je važna gospodarska grana jer zapošljava brojne apsolutno brojne građane RH. Šteta da se cijela ta grana turizma svodi u nekim situacija i na minoriziranje značaja ugostiteljskih radnika, turističkih radnika da smo svi konobari i da ćemo se svest na konobare i sobarice, a to su izuzetno vrijedni djelatnici koji teško zarađuju svoj kruh. To su užasno naporni poslovi, ugostitelji se dižu u 5 da bi otišli na tržnicu i nabavili svježu hranu, idu spavati u 3 nakon što su oprali, očistili kompletan ugostiteljski objekt da bi mogli primiti drugi dan opet nove goste i opet se digli u 5. U svakom slučaju treba paziti na više stvari što se tiče ugostiteljske djelatnosti. Po meni jedna od stvari na koju treba paziti je koncentracija ugostiteljskih objekata na određenim područjima, u određenim mjestima jer nam se dešava da zbog prevelike koncentracije ugostiteljskih objekata nema pravog efekta, gospodarskog efekta ni za same ugostitelje, a ni za lokalnu zajednicu odnosno ni državu. Naime, na određenim područjima u određenim mjestima porast turističkog prometa je recimo 15 ili 20%, a porast ugostiteljskih objekata je recimo 200%. I onda dolazimo do toga da nitko stvarno ne zarađuje, da konkurencija postaje nelojalna, da se ide sa raznoraznim nečasnim radnjama u uništavanju konkurencije. Silno je važno stalno podizanje kvalitete i standarda postojećih ugostiteljskih objekata i minimalni tehnički uvjeti popularni MTU koji stalno ugostitelji pozivaju, jesu nešto što je užasno važno i njih treba stalno podizat. Nije to da se tu treba nešto smanjivat, treba ih stalno korigirat u smislu pojednostavljenja, ali u svakom slučaju dizanja kvalitete, prvenstveno u tom sanitarnom dijelu, zdravstveno sanitarnom dijelu ali u svakom slučaju i svim ostalim opremanjima. Mi u HNS-u smatramo da bi trebalo uvesti fiskalne blagajne, porezne blagajne i svakako da jedna od nasušnih potreba za razvoj ugostiteljstva u Hrvatskoj je za podizanje kvalitete, za etabliranje hrvatskog ugostiteljstva je i obrazovanje. I u tom kontekstu mislimo da i nadležno ministarstvo kao što je Ministarstvo obrazovanja, ali i Ministarstvo turizma može tu značajno pomoći da se podiže cijelo vrijeme obrazovna ne struktura nego kvaliteta obrazovanja, standardi obrazovanja i standardi u ugostiteljsku jer je to važno i za pozicioniranje ugostiteljstva, ali i za pozicioniranje Hrvatske na turističkom tržištu. Mi ćemo u svakom slučaju dati i davati podršku svim inovacijama, svim kreacijama koje bi trebale proizlaziti iz Ministarstva turizma, a koje postoje u svijetu i ne mora se neki put sve raditi od nule ispočetka nego se neke stvari mogu i preuzeti, a posebno ćemo uvijek reagirati pozitivno na sve one zakone koji olakšavaju i pojednostavljuju, a ne umanjuju kvalitetu bilo koje djelatnosti u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Giovanni Sponza u ime kluba IDS-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, poštovana gospođo pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Sagledavajući kontekst svih onih negativnih uvjeta, a koji jesu izazvani globalnom krizom, ali isto tako i brojnim inim nacionalnim kako i propustima i poteškoćama unazad nekoliko godina pa tako i danas turizam u Hrvatskoj je djelatnost o kojoj ovisi, htjeli to neki priznat ili ne, financijska stabilnost ukupne zajednice i nažalost tomu hoće tako biti, dok se ne pokrenu ostale grane, ostale oblasti i ostale djelatnosti, a zasigurno da tomu trebamo pridonijeti svi. Turizam je multiplikator i daje značajan doprinos razvoju cijelom nizu drugih oblasti, od građevinskih do potrebnih infrastrukturnih zahvata, poljoprivrede pa finalno i konačno do kulturnih zbivanja. Dopustit ću si u ovoj prigodi kazati da dosadašnje aktivnosti Ministarstva turizma, ali i samog ministra koji direktno dolazi iz tog sektora, ukazuju i potvrđuju punu kompetitivnost jer su problemi percipirani od onih svakodnevnih do onih proceduralnih zakonskih pa i suštinskih. Suštinskih poput diferencirane stope PDV-a, a koja se hoće početi primjenjivati sa 1.1.2013. godine, zatim na već započetoj a očekivanoj i najavljenoj raspravi o Strategiji razvoja hrvatskog turizma na jesen, kao i tako prijeko potrebnih izmjena dosadašnjeg neprovedivog Zakona o turističkom zemljištu koji će zasigurno bit interesantna tema rasprave na ovom najvišem tijelu države Hrvatske iz razloga što su dosadašnji partikularni, uski financijski interesi turističkih subjekata inim i pravnim sredstvima pokušali doći do vlasništva vrijednog turističkog zemljišta, a koje nije ušlo u postupak pretvorbe i privatizacije. Osobnog sam i čvrstog stava i ukazujem na to da o tome moramo voditi posebnu pažnju, no sa druge strane jesam siguran da ćemo biti i dovoljno mudri i da nećemo nepotrebno opteretiti turistički sektor jer dodatnim opterećenjem i nametima, a turizam je doista krhka djelatnost ni po koji način ne smijemo oduzeti potencijal rasta i razvoja i investiranja turističkim subjektima. I mislim da će tu umješnost i Ministarstva pravosuđa, ali zasigurno i kompetentnost Ministarstva turizma pronaći jednu ipak win-win i održivu kombinaciju u kojoj svo ono zemljište koje je vrijedno na predivnoj hrvatskoj obali ima ostati državno. Osobno kao i gradonačelnik ne bih imao ništa protiv da bude u ingerencijama jedinica lokalne samouprave jer se na lokalnom nivou također smatram predstavnikom države Hrvatske. Ali bih se sad ipak vratio na ove prijedloge izmjene i dopune zakona i osvrnuo se na dvije sadržajne i ciljane izmjene, a prva je da potiče prije svega pozitivnu klimu i okruženje kako za turističke djelatnike, tako za turističke subjekte i za sve one koji se turizmom bave jer pojednostavljuje i skraćuje upravni postupak, jer eliminira rigidnu decentraliziranu državnu administraciju sa nepotrebnom papirologijom, a time svime koji se turizmom bave i olakšava poslovanje. Sam ministar je najavio i rekao u svojem obrazloženju da ove ciljane izmjene omogućavaju rad u kampovima jer da ukoliko se ove izmjene ne bi usvojile to znači da veliki dio kampova u Hrvatskoj bi bio zatvoren. Ja želim istaknuti podatak da kampovi čine ukupno 25% smještajnih kapaciteta na nivou Hrvatske što zasigurno utječe i na kvalitetnu turističku ponudu, a i na ukupni turistički promet. Obzirom da predložene izmjene zakona omogućavaju uvjete za normalnu turističku sezonu, a kako je sam ministar bio najavio da jesu očekivani ukupni financijski učinci u visini od 7 milijardi eura želim i u ovoj prigodi istaknuti da Istra kao perjanica hrvatskog turizma doprinosi sa oko 33% ukupnog kako turističkog tako i financijskog prometa. Mi iz Kluba zastupnika Istarskog demokratskog sabora hoćemo podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zoran Vinković u ime kluba, a pardon gospodin zastupnik Luka Denona je na redu u ime kluba SDP-a. Izvolite. Nije, ali vi se tako često javljate da nije čudo da onda vas mogu prozvati.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Odmah na početku dozvolite da kažem da će klub SDP-a naravno podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. I iz svih ovih navedenih razloga koje je ministar u svom uvodnom obrazloženju taksativno naveo računavši naravno pritom da će te izmjene koje sada donesemo zaista učiniti da u početku ove turističke sezone ugostiteljima olakšamo ja bih rekao rad koji je pred njima. I naravno, uvjereni da će ministar koji je evo kako smo čuli od prethodnika zaista poznavatelj, dobar poznavatelj prilika u turističkim djelatnostima ne samo iz razloga što je već u jednom mandatu bio kao pomoćnik ministra ili zamjenik ministra nego što je to imao prilike i u praksi i svojim radom se uvjeriti kako u ugostiteljstvu, u hotelijerstvu i u drugim granama turizma stvari funkcioniraju. Vjerujem da će to iskustvo biti zaista dobro došlo kod izrade ovog jednog cjelovitog zakona. Budući da zakon koji je donesen 2006. godine a koji je doživio 3 izmjene do danas i ovo je četvrta. Znači, onu 2008. kada smo mijenjali samo Zakon o boravišnoj pristojbi ali ove druge dvije i osme i dvije i devete. Zapravo 2009. i 2010. godine i sada ga mijenjamo opet. Očito je da onda jedan konzistentan zakon je potrebno donijeti kako bi se znalo kako se radi, kako bi se znalo. Promjene nikad nisu dobre ako su dosta česte. Znači da nešto u samim zakonskim odredbama nije dobro definirano. Jer ako ima problema u provedbi toga zakona, onda zakon zaista ne vrijedi pa ga treba i promijeniti. Dakle, kao što sam rekao podržat ćemo ove promjene. Naravno, ja osobno imam jednu ili dvije zamjerke, pa mi dozvolite gospodine ministre da evo čisto dobronamjerno možda iz nerazumijevanja probam nešto i oko toga reći. Ovo je dobro da se pojednostavnjuje i skraćuje upravni postupak izdavanja rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti. Mislim da je to dobro, jer kod tih čestih promjena ugostitelja u objektu nužno je da onda što manje se spremaju ili pripremaju da rješavaju to papirnato, a da ovim izmjenama i dopunama se to omogući da to bude puno brže. Također podržavam i ovu odredbu koja omogućuje da se ugostiteljima u kampovima ishođenje privremenog rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti u slučajevima u kojima su navedeni da se to također pojednostavi. I mislim da je to na neki način dobro dok se konačno i cjelovito ne riješi problem tog turističkog zemljišta i zemljišta koje je ušlo u privatizaciju, a koje je vlasništvo Republike Hrvatske da se to na jedan jedinstveni način mora riješiti. Jer prema vašoj procjeni i ocjeni ako se to sada dogodi na ovaj način kako vi predlažete i mi podržavamo da bi se to takvim predloženim rješenjem omogućilo legalno poslovanje ugostiteljima i koji već sada imaju uređene kampove sukladno uvjetima i propisima propisanim za vrstu i određenu kategoriju kampa. Izbjeglo bi se moguće poslovanje na crno. Dakle, do sada smo onda imali tu mogućnost da se posluje na crno što mislim da danas u 2012. godini o tom poslovanju na crno u jednoj uređenoj državi ne bi trebalo biti nigdje spomena više i da to zaista treba na neki način spriječiti. Isto tako, zaista je potrebno i nužno da se produži rok za kategorizaciju kampova koji je bio do 2012. do srpnja 2012. godine. Naravno, opravdano je da to bude do 2015. Pa vas ja molim da onda kada budemo pisali cjelovit zakon, znači vjerojatno do kraja ove godine i taj rok negdje bude ili ovaj koji ste sada naveli ili da bude jedan optimalni rok kada će se zaista moći ta kategorizacija i sprovesti. Jer činjenice jesu da su neki kampovi u manjini ipak taj rok ispoštovali i da su utvrdili kategorizaciju, a da je ostatak temeljem starih rješenja negdje oko 150 kampova to nisu napravili. Pitanje je sedam, osam godina koliko je trebalo, za koliko je bilo potrebno napraviti tu kategorizaciju što su onda neki u nadležnim službama radili. Ili nije bilo poticaja da se ti kampovi kategoriziraju ili nije bilo kontrole da se zaista to kako je zakonom bilo navedeno provede. Pa onda ovaj rok koji ste vi sami zadali 2015. godine. Evo molim neka bude ili provediv ili ga produžimo u onom konačnom rješenju zakona na rok koji će onda biti moguće provesti da se ispoštuje i da to zaista bude onda prava odredba zakona. Jedina primjedba koju ja imam je ovo vaše obrazloženje pod broj četiri da se brišu odredbe kojom je propisano da će se rješenje o ispunjavanju uvjeta za vrstu odnosno vrstu i kategoriju ugostiteljskog objekta izdati ugostitelju uz uvjet da mu pravomoćnom sudskom presudom ili rješenjem o prekršaju nije izrečena mjera sigurnosti ili zaštitna mjera zabrane obavljanja ugostiteljske djelatnosti. Obrazloženje vaše je da se u praksi pokazalo da je neznatan broj izrečenih mjera sigurnosti ili zaštitnih mjera obavljanja ugostiteljske djelatnosti, a postupak utvrđivanja navedenog uvjeta produžava postupak i ograničavajući je u smislu poštivanja zakonskog roka za izdavanje rješenja. Osim toga procjenjuje se da nepotrebno se opterećuju nadležna tijela. Netko tko ima pravomoćnu presudu ili rješenjem o prekršaju mu je izrečena mjera sigurnosti ili zaštitna mjera zabrane obavljanja ugostiteljske djelatnosti čini mi se da ne bi ga trebalo zato što je to malo slučajeva pa sad to nećemo nigdje iskoristiti. Mislim da to nije dobro, vi predlažete da će to raditi neka druga tijela. Kad god se negdje zapošljavate i primaju vas u nekakav novi radni odnos onda vam uvijek kažu donesite potvrdu o nekažnjavanju pa to morate napraviti. Tako da mislim da ta druga tijela ne znam koliko će biti dostatna da se onda ne provuku kroz ovo brisanje ovog članka i neki ljudima kojima sudskom presudom zaista nije mjesto da se bave ugostiteljskom djelatnosti. To u svakom slučaju neće baš nepotrebno opteretiti nadležna tijela. Nadležna tijela jesu za to da probaju brzo i efikasno izdavati takva uvjerenja. I naravno ovo što ste odredili da se povećava smještajni kapacitet u kojima se mogu pružati ugostiteljske usluge u domaćinstvu i to do kapaciteta kako je bilo i propisano do 2006. godine pa iako je dobra namjera bila da se znači izmjenom toga zakona u dijelu koji se tiče kapaciteta da se profesionalizira djelatnost, pružanje djelatnosti ugostiteljskih usluga što znači da se onda na neki način diže i kvaliteta u tim ugostiteljskim objektima i da se podigne kvaliteta ugostiteljskih usluga. Ne znam da li je to onda i dobro da sad to proširujemo na takav način kako je ovdje predloženo, ali vjerujem da će se onda u jednom sveobuhvatnom tom zakonu i ovo proširenje negdje optimalno moći odrediti tko je to. Jer zaista je svrha da se ugostiteljstvom i svim onim što pod tim spada bave ljudi kojima je to ili struka ili djelatnost ili od toga žive, a da to zaista onda bude na jednoj profesionalnoj razini više zbog veće kvalitete a ne da se onda time bavimo svi i svatko. Naravno da je i ovaj članak kojima se omogućava nastavak pružanja ugostiteljskih usluga u domaćinstvu od strane nasljednika iznajmljivača dobrodošlo da se i to na neki način olakša da nasljednici mogu i nastaviti djelatnost kojima su se bavili oni koje su naslijedili. I mislim da je to evo dobar način da se i u ovoj godini možda pomogne tim nekim ljudima da taj posao ne rade na crno nego da zaista mogu sa nekim malim papirićem dobiti tu suglasnost pa da se turizmom bave na jedan pravi način. Evo gospodine ministre u očekivanju da će novi zakon zaista i zbog vašeg iskustva da će on pokriti sve ovo, nesporazume i nedostatke koji se događaju u ugostiteljskoj djelatnosti vjerujem da će on biti cjelovit, da će pretpostaviti sve ove stvari koje su se događale i dosada i da će barem trajati do kraja ovog našeg mandata. Jer zakon koji ne traje 4 godine i za vrijeme jednog mandata onda negdje smo pogriješili u postavkama toga zakona i u provedbi toga zakona. Evo ja se nadam da do toga neće doći i da ćemo ovaj drugi zakon na kraju godine da će biti zaista kako treba. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub HDSSB-a će podržati izmjene ovoga zakona, a svi zajedno ćemo se očigledno morati moliti dragom Bogu da bar jedno 4, 5 mjeseci bude temperatura od 25 do 32, da ima puno sunca, da more bude toplo jer očigledno je turizam danas postao jedini izlaz iz ove duboke krize koja nije uvezena izvana nego koju je prije svega Hrvatska vlada, ne mislim sada na ovu jel nije imala toliko dugo vremena da ju napravi, ali koja vrlo malo čini da spriječi daljnje propadanje u jednu provaliju za koju sam ja rekao za vrijeme one bivše vlasti da su je slijedili onim putokazom idemo dalje, a nisu ni shvatili da padaju u duboku provaliju. Doduše bavili su se turizmom jer su imali kapetana s malo vitra, ali to je sada prošlost kojoj se smatram mnogi ne žele vraćati. Kažem klub HDSSB-a će podržati ove izmjene zakona isključivo iz razloga što je turistička sezona već počela, ali očigledno su određene institucije, prije svega mislim na državne institucije, ali i one ne institucije nego pravne i fizičke osobe u kojima su kampovi pa i ovi smještajni kapaciteti u vlasništvu očigledno nisu odradili svoj posao jer podsjećam zadnji zakon je donesen i sam pravilnik i važeći zakon još 2004. godine gdje su kampovi i druge vrste objekata za smještaj bili dužni ishoditi rješenja o kategorizaciji u roku koji ističe ove godine 9. srpnja. Znači očigledno smo svih 8 godina prije svega dočekivali turiste, a nismo napravili ništa što bi riješio ovaj problem. I shvaćam u ovom trenutku i samog ministra, ali isto tako i samo ministarstvo jer doista bi nam se moglo desiti da određeni smještajni kapaciteti prihvate goste, a zatim i neke nadležne institucije koje nisu u suglasju sa turističkim tekovinama RH jednostavno donesu odluku o zatvaranju kampa, privatnog smještaja pa čak i određenih hotela. Jer i to je bilo u bližoj prošlosti. Nadam se da neće biti u bližoj budućnosti. Klub HDSSB-a smatra da je neophodno provesti hitnu proceduru i izmjenu cjelokupnog Zakona o ugostiteljstvu, ali isto tako i cjelokupnog Zakona o trgovini koji je usko vezan za ugostiteljsku djelatnost i za sveukupnu turističku djelatnost. I meni je drago da je ministar najavio da je ovo samo parcijalna izmjena zakona koja omogućava praktično prihvat gostiju u ovoj turističkoj sezoni u određenim smještajnim kapacitetima. Smatramo isto tako da u javnu raspravu se moraju uključiti sve jedinice lokalne samouprave jer upravo su one te ne samo čelnici, ne samo gradonačelnici, načelnici i župani u regionalnoj samoupravi koji su prvi da tako kažem na onoj prvoj ne bih rekao liniji fronte, ali prvi se susreću sa problemima koji su vezani između ostalog i za turizam. I ono što želimo posebno naglasiti, želim iskoristiti prisustvovao samog ministra turizma je upravo ono što Hrvatska je do sada bila i slijepa i zavezanih očiju a odnosi se na razvoj kontinentalnog turizma. Jer turizam u Hrvatskoj nije samo Jadran, nisu samo Plitvička jezera, na svu sreću Bog nam je dao da imamo i Plitvička jezera i majka priroda isto tako i najljepše mora na svijetu, ali svih ovih godina od samostalnosti RH jer u Jugoslaviju se neću vraćati niti jedna vlada niti jedno ministarstvo nije vidjelo i uvidjelo važnost razvoja kontinentalnog turizma koje je ujedno i velika mogućnost samog razvoja hrvatskog turizma na kraju krajeva i mogućnost jednog novog i velikog zapošljavanja. Isto tako evo pozivam i ministra da se aktivno uključi u pravedniju raspodjelu tog turističkog kolača i da se promijeni ovaj odnos koji je do sada važio da je 90% tih sredstava išlo prema Jadranu, a svega 10 ili čak manje 10% prema razvoju kontinentalnog turizma, obzirom da su mnogobrojne mogućnosti, netko je ovdje spomenuo gastronomiju, doista od Slavonskog kulina, Slavonske šunke, kobasice, kulenove seke do onih tradicionalnih slavonskih jela da ne spominjem Dalmatinski pršut i pašticadu i ne znam koja jela, ali doista Hrvatska ima veliku mogućnost upravo i kroz gastronomiju ponuditi daljnji iskorak u razvoju kontinentalnog turizma da se ne susretnemo i na Jadranu i na kontinentu sa Leskovačkom mućkalicom ili ćevapima ili šiš ćevapima koji se najčešće nude u ugostiteljskim objektima do one preskupe ribe koje također Bog stavio u moru. Pa često ona kila zubaca bude kao jedno prase u Slavoniji koje treba odgojiti, othraniti ne govorim ovdje o privatnim uzgajalištima gospodine Baranović. Tu su svakako i mnogobrojne manifestacije na kontinentu. Obzirom da ja dolazim iz srca Slavonije iz Đakova. Nadam se da znate za Đakovačke vezove koji će se ove godine po 46. put održati, koji su evo svih ovih 46 godina pa čak i ono vrijeme one tamnice hrvatskog naroda bili svjetionici hrvatstva kao oni zvonici Strossmayerove katedrale pa bih vas zamolio da se ne samo i moralno nego i financijski uključite u potporu takvim manifestacijama kao što su Đakovački vezovi. Tu je niz parkova prirode, prije svega govorim sada o Slavoniji i Baranji od Kopačkog rita, da li nebrigom da li nemarom gdje su bili i ove godine požari, tu su i neotkrivene ljepote da tako kažem Slavonije i Baranje ali i čitavog kontinenta Hrvatske, tako da smatram da doista uz razvoj turizma na Jadranu ovo ministarstvo se treba konačno okrenuti razvoju kontinentalnog turizma jer je tu doista jedna velika mogućnost razvoja hrvatskog turizma i stvarno novog zapošljavanja. Od financijske potpore, od promocije jer nisam vidio niti na jednom sajmu za koji Hrvatska turistička zajednica, a bogami i Ministarstvo turizma daju masne pare, kune, dolare, eure kada idu promovirati hrvatski turizam u inozemstvo od New Yorka, Japana do ne znam kojih zemalja, nisam vidio da se promovira i razvoj kontinentalnog turizma osim Plitvičkih jezera, ali Plitvička jezera nisu jedina stvar i Jadran koju Hrvatska može ponuditi stranim posjetiteljima. I nadam se obzirom evo da smo i kao jedinica lokalne samouprave uključeni npr. u izgradnju hotela za 5 zvjezdica, to će biti jedini hotel u Slavoniji sa 5 stvarnih zvjezdica koji se gradi u Đakovu i koji će najvjerojatnije biti otvoren na godinu. Smatram da se ovo ministarstvo konačno mora maknuti od one stare navike, praktično dati mogućnost ravnomjernog razvoja turizma na čitavom području RH. Za kraj, shvaćajući situaciju u kojoj se nalaze ove godine i turistički djelatnici i kampovi, shvaćajući situaciju u kojoj bi se mogli naći mnogobrojni gosti ne samo a nadam se da će biti dosta i domaćih gostiju obzirom na cijene na Jadranu i da će biti sve više i svake godine sve više i više stranih turista, poduprijet ćemo ovaj zakon. Ali tražim evo što hitniju proceduru donošenje cjelokupnog rješenja koje je vezano za ne samo ugostiteljsku djelatnost nego za cjelokupni turizam i razvoj turizma u RH. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Petar Baranović, kao da je zaboravio da je istaknuo pločicu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravak netočnog navoda se odnosi na navođenje prilikom rasprave o skupoći ribe uvaženi zastupnik je aludirao na mene kao na privatnog uzgajivača. Nisam bio privatni uzgajivač nego profesionalni ribar, utoliko je navod netočan. … [[Upadica se ne razumije.]]
Sada ste opet dokazali i vi gospodine Vinkoviću kako treba ispravak netočnog navoda ukinuti. Ja sam vam dao da govorite, a nemate pravo govoriti jer vidite kako je to nezgodno kad vas netko sa nekakvom svojom tvrdnjom potire, a vi nemate pravo odgovoriti. Hvala lijepa. U pojedinačnoj raspravi prvi se za riječ javio gospodin zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Najveći medulinski kamp zatvoren, kamp zatvoren, kamp ne radi. To su novinski naslovi koje smo imali prilike čitati prošle i pretprošle godine iz razloga što je ova naša država donijela određene zakona, određene propise, a onda nakon toga po njima nije postupala. I što se desilo? Određeni iznajmljivači odnosno određeni ugostitelji koji su imali kampove nisu bili u mogućnosti dobiti kategorizaciju i nisu bili u mogućnosti na legalan, na zakonom dopušten način raditi. Kao što je prije u raspravi bilo iznijeto, kampovi čine 25% smještajnih kapaciteta Republike Hrvatske. Propisima, prije svega zakonom koji se odnosio na turističko zemljište, rad mnogih kampova je bio onemogućen i upravo zato sam izuzetno sretan što je ministarstvo jednim ovakvim prijelaznim rješenjem odlučilo omogućiti pomoći tim našim ugostiteljima da rade. Nadalje smatram, a to je već bilo apostrofirano ranije u raspravi, da je svakako potrebno pristupiti izmjenama zakona koji regulira pitanje turističkog zemljišta jer ovakav u ovom obliku kakvog ga imamo ne samo da je neprovediv nego je i štetan. Ali je tužno što se i po tako štetnom zakonu nije postupalo pa država nije ubirala niti koncesiju niti naknadu na koju je imala pravo, a koja je bila propisana prijelaznim i završnim odredbama toga zakona, a po nekim procjenama radilo se čak o iznosu od 50 milijuna kuna godišnje. Stoga mislim da bi ministarstvo trebalo potaknuti i raspravu o izmjenama i dopunama tog zakona koji se tiče turističkog zemljišta. Nadalje, u ovom zakonu je posebno dobro što se produžuje rok za kategorizaciju jer vidjeli smo, u srpnju ove godine došlo bi do situacije da 150 kampova odnosno 3/4 kampova u Republici Hrvatskoj mora zatvoriti vrata. Ne treba niti objašnjavati što bi takva situacija značila za hrvatski turizam, za hrvatski proračun, ali i za sve one građane koji žive u mjestima gdje se takvi kampovi nalaze. Jednom rječju propali bi. Upravo zbog toga izmjene ovog zakona treba podržati, ali ne samo da treba podržati. Vodila se jučer žestoka debata u ovom domu oko toga da li zakoni trebaju u hitan ili redovan postupak. Činjenica je da postoje mnogi zakoni za koje bi redovan postupak bio primjereniji, ali ovo je po mojem sudu klasičan primjer jednog zakona kojeg moramo donijeti u hitnom postupku jer bi u protivnom postupanje bilo izuzetno štetno za Republiku Hrvatsku i za njenu ekonomiju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Završili smo pojedinačnu raspravu. U ime predlagatelja zakona gospodin ministar Veljko Ostojić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Zahvaljujem na svim sugestijama, prijedlozima, dostavljenim amandmanima. Mi ćemo se tijekom današnjeg popodneva na njih i službeno, formalno očitovati te ćemo tijekom sutrašnjeg dana dostaviti i konačnu verziju prijedloga izmjena i dopuna zakona. Neke od amandmana ćemo u svakom slučaju prihvatit. A ono što hoću još jedanput istaknuti i potvrditi, naravno cjelovita, sveobuhvatna izmjena i dopuna Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti biti će pokrenuta u trećem kvartalu s ambicijom da zakon bude donijet negdje najesen, dakle 10., 11.mjesec. Hvala lijepo.
Hvala lijepa ministru. Rasprava o tekstu zakona je završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I neka vam ne bude iznenađenje, tako smo se već prije razgovarali, nastojat ćemo da radimo inače koliko god to bude moguće, da zaokružimo određenu točku dnevnog reda do pola 5, 5, najviše pola 6 pa ćemo danas završiti sa radom. Sutra nastavljamo u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grobljima kao što je predviđeno, s time da odmah kažem moramo se naviknuti da onda odbore doista organiziramo i rad odbora ponedjeljkom i utorkom, izuzetno u plenarnim sjednicama u stankama tako da možemo doista raditi na jedan zadovoljavajući način sa punim i boljim efektom nego do sada. Hvala vam lijepa. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 65. Rasprava je zaključena. Predlagatelj je prihvatio amandmane koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik gospodin Peđa Grbin. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 88 glasova za, 21 protiv i 1 suzdržani donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.