Poštovani gospodine predsjedniče. U ime HNS-a zatražili bi pauzu od 5 minuta jer bi rekli nešto o stanju u Gorskom Kotaru s obzirom da je proglašena elementarna nepogoda i da je trenutno kolaps na tom području, osim autoceste, de facto ništa ne funkcionira.
Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Ivan Šuker, Nada Turina-Đurić, više ruku ne vidim u zraku. Hvala lijepa. 10 minuta minimalna stanka, to je znači u, idemo 10 do 10. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Nisam tako precizan kao vi kolega Mesiću pa dozvolite da malo ležernije odlučim. Dakle u 9,50 nastavak sjednice. Hvala lijepa. STANKA U 9,33 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i poštovane kolege, tražitelji stanke su predložili da nastavimo ranije jer su riješili kako će govoriti, šta će govoriti pa predlažem da počnemo sa iznošenjem stajališta klubova HNS-a, prvo poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Pa evo smatrali smo u HNS-u potrebnim ipak i kroz ovaj Visoki dom skrenuti pažnju hrvatskoj javnosti, ali ne samo hrvatskoj javnosti nego i nadležnim institucijama, Vladi RH na težinu situacije koja je danas i ovih dana nastala u području Gorskog Kotara. Ja imam tu sreću ili nesreću da sam ovih dana putovala kroz Gorski Kotar i osim što je autocesta prohodna ostatak Gorskog Kotara je u kolapsu. Znači niti prometnice, niti željeznice, niti škole, niti zdravstveni sustav se nije mogao naprosto nije bilo moguće ga osposobiti u ovih nekoliko dana. Moramo reći da se stvarno i lokalna i regionalna samouprava izrazito angažirala zajedno sa određenim institucijama koje ih prate uz posebno ja bi rekla djelatnike HEP-a, Gorske službe spašavanja, Vatrogasaca. Međutim činjenica jest da će se Gorski Kotar u narednih vjerojatno desetak dana uspjeti osposobiti elementarno, međutim oni koji su bili i vidjeli kako izgledaju posljedice te elementarne nepogode sasvim je jasno da se Gorski Kotar neće vratiti u normalan život nekoliko narednih mjeseci. Imamo cijela polja stupova telefonskih veza, elektrodistribucije koja ne postoje više koja su pala. O štetama Hrvatskim šumama i ostalome tek će se zbrajati i bit će uvid na licu mjesta, znači štete će biti sigurno ogromne. Mislim da treba skrenuti pažnju na ono što HNS želi reći sada da evo imali smo u proteklih nekoliko dana ne samo na ovom našem području nego i u široj regiji slične situacije elementarne nepogode pa znamo da je Slovenija već i poduzela neke radnje da vlada Republike Slovenije piše prema Bruxellesu odnosno traži pomoć. Mi smo sada članica EU i imamo pravo na instrumente pomoći u ovakvim situacijama, zato apeliramo da Vlada odnosno nadležna ministarstva koja su za to zadužena što hitnije krenu u tu proceduru jer će obnova Gorskoga Kotara trajati vjerojatno više mjeseci, a uopće da ne govorimo o tome koja će sredstva za tu obnovu biti potrebna. Zato pozdravljam danas se vozim u autu i slušam da ministar gospodarstva zajedno sa predsjednikom uprave HEP-a posjećuje Gorski Kotar da vidi na licu mjesta situaciju, ali mislim da neće biti dovoljno da se samo sanira ovaj prvi val štete, mislim da će trebati puno više snage, puno više institucija koje se moraju uključiti vezano za nastalu štetu. Evo jedan apel, mislim da Hrvatski sabor o tome treba progovoriti. Gorani kao takvi, a inače naša cijela gorska Hrvatska su prilično samozatajni i nekako i nama je normalno da imaju snijeg i da imaju elementarne nepogode, međutim ovo što se dogodilo prošli vikend u Gorskom Kotaru to ne pamte ni najstariji stanovnici Gorskog Kotara. Prema tome, potpuno ispravna odluka župana Primorsko-goranske županije da proglasi elementarnu nepogodu, a da se i svi mi zajedno puno više angažiramo s obzirom da inače znamo da je Gorski Kotar kraj koji je daleko ispod kriterija prosjeka razvijenosti odnosno standarda razvijenosti RH. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Agonija građana Gorskog Kotara je ušla u peti dan. Da li smo mi u ovih pet dana vidjeli jednog predstavnika Vlade ili nekoga tko bi u ovim teškim trenucima, nisu ljudi nerazumni i nisu ti ljudi koji su naučeni na raznorazne vremenske nepogode niti nerazumni niti traže nešto što ne mogu, međutim u takvim teškim situacijama je nekada možda samo pojavljivanje nekoga od dužnosnika i jedna toplija riječ važnija od bilo kakve druge pomoći. Jer ljudi normalno podrazumijevaju da kada se to dogodi da iza toga onda slijedi pojačani napor državnih institucija da se pomogne. Možda je ovo jer ledena kiša se događa jedanput u 10 godina, 20 u ovakvim uvjetima i vi ako zakažete sada, nećete imati prilike za popravak, a evidentno je da su državne institucije zakazale. To više niko ne može reći bez obzira na politička boju na pripadnost ovdje jer gledajte, svi su se lijepo slikali na plus 15 u Dubrovniku na festi Sv. Vlahe, pa ako je nekada vladin avion letio na Krk mogao je i sada umjesto u Zagreb sletiti na Krk i vratit se preko Gorskog Kotara sa terencima koji su kupljeni prije nekoliko mjeseci, dakle policija se opremila da u takvim situacijama može ići po nepristupačnim terenima, međutim to se nažalost nije dogodilo. Ali kolegice i kolege, mi imamo priliku da možda ovakve stvari preveniramo u budućnosti. Vi dobro znate da smo mi na ovim svojim klupama imali Zakon o brdsko-planinskim područjima, nažalost i tu smo se politički podijelili. Tu nismo razmišljali da se može nažalost dogoditi nešto ovako, ne ledena kiša nego nešto slično i da su to područja koja imaju posebne zahtjeve u odnosu na sve drugo. Jel vi na mnoge zaseoke i sela Gorskog Kotara ne možete doći praktično nego jedino helikopterom. I to je možda putokaz svima nama da pojedine zakone koje treba uskladiti sa zakonodavstvom EU da. Ali nigdje u zakonodavstvu EU ne stoji da mi ne trebamo poštivati svoje posebnosti. A brdsko-planinska područja i Zakon o otocima je upravo isticanje nekih posebnosti Republike Hrvatske. I slažem se sa ovim što je kolegica Đurić rekla. Mi naprosto moramo u ovom trenutku iskoristiti ono što nam se pruža. Vi se sjetite prije 2 godine, zapravo 3 godine velike poplave kada je Sava poplavila praktički ovaj dio istočno od Zagreba, južno od Zagreba da su tada Slovenci kao članica EU zatražili pomoć od EU, dobili. Tu je Hrvatska dobila jedan mali dio. Da se, pa ne mora predsjednik Vlade. Mogao je poslati nekoga dole, da su se pojavili, da se praktički prema Bruxellesu već u nedjelju poslao nekakav zahtjev vjerojatno bi bila već nekakva interventna pomoć. Jer na kraju krajeva mi smo svjesni na limitiranost našeg proračuna. Neće nitko tražiti nešto što je nemoguće. Ali da pomognemo tim ljudima na način na koji možemo pomoći, da pokažemo mrvicu te ljudske topline. Mislim da nam to nitko ne brani. I ne bih htio vući paralele prema tome kako je netko išao pomagati, izvlačiti, ovo, ono. Ali na žalost iz hrvatske Vlade nikoga nije bilo. Danas je južina i praktički Gorski kotar se danas počinje odmrzavati. To što će doći danas netko ljudi su se na žalost naviknuli na to. A ovo što je kolegica Đurić rekla, da. Tu će sanacije trajati i što se tiče elektroinstalacija i svega. Gledajte jednu stvar. Kako će Vlada povući dobit od HEP-a? Hajmo donest odluku da se ne povlači dobit iz HEP-a, nego da dio te dobiti se sad interventno uloži i da sve snage HEP-a se pošalju u Gorski kotar da se saniraju ti dalekovodi i gradska mjesna mreža, da ljudi imaju struju. Međutim, ovako gleda obični građanin kad gleda ono što vidi na televiziji vidi vatrogasce i vidi Gorsku službu. I tu Gorsku službu naprosto pokazuje nam svima da je to postala institucija koja u najtežim trenucima pomaže onome kome je pomoć potrebna. Ali vrlo interesantno kad Gorskoj službi treba dati financijska sredstva, kad ih treba staviti u poziciju državnog proračuna onda to nitko ne želi. Ali sada, da nije bilo Gorske službe spašavanja do tih ljudi praktički nitko ne bi mogao. Jer gledajte, ne treba vatrogasce kritizirati. Oni naprosto nemaju tehničke mogućnosti da naprave neke stvari koje su napravili. U onom trenutku kad su išli i po praktički izlaganju vlastitog života, opasnosti su išli pomagati ljudima. Dakle, kolegice i kolege ovo je još samo jedan dokaz kako se ova Vlada odnosi prema građanima Republike Hrvatske. Nije bilo zgodno otići na onaj led i zimu, ljepše se bilo šminkati na Stradunu na +15.
Hvala vam lijepa.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, tražim u ime kluba stanku od 15 minuta. Povod je Gorski kotar, jučerašnje donešene Deklaracije u Županijskoj skupštini Primorsko-goranske županije.
A šta ima veze Sabor sa županijom?
Pa htio bih ukazati na probleme u Gorskom kotaru i ono što donosi deklaracija.
Određujem stanku do, klub HDZ-a, klub Hrvatski laburista i klub HDZ-a. Određujem stanku do 9,42. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,42 SATI.]] Nakon tražene stanka da čujemo stavove klubova. U ime Hrvatskih laburista – stranke rada kolega Nenad Pleše. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, povodom teškog stanja u Gorskom kotaru jučer je Županijska skupština Primorsko-goranske županije donijela Deklaraciju o spasu Gorskog kotara, Deklaraciju kojom će se tražiti od Vlade da se po hitnom postupku donese Zakon o Gorskom kotaru. Tim povodom danas će na Markovom trgu u 12 sati i 15 minuta sakupiti svi oni koji podržavaju tu deklaraciju, koji podržavaju Gorski kotar i kojima je Gorski kotar u srcu. A prije svega žele spasiti Gorski kotar, žele da Gorski kotar ostane kakav je bio nekad. Gorski kotar zaslužuje bolje. Prošli tjedan se ovdje u Zagrebu održao koncert Društvo Gorana ovdje u Zagrebu htjelo na humanitarni način pomoći Goranima u kataklizmi koja se dogodila u drugom mjesecu kada je veliko nevrijeme poharalo Gorski kotar i goranske šume i doneslo velike materijalne štete. Ne smijemo pristati na izumiranje jednog dijela Hrvatske. Prijedlog zakona o regionalnom razvoju izazvat će dodatnu krizu i pojačati siromaštvo, jer prema prijedlogu o regionalnom razvoju sve jedinice lokalne samouprave Gorskom kotaru svrstane su u treću i četvrtu skupinu di nemaju pravo na pomoć od države. Početkom 21. stoljeća dvostruko je manje Gorana nego je to bilo u prošlom stoljeću. Posljednjih 50 godina stopa populacije nadmašila je hrvatski prosjek, došla do statusa izumiruće populacije. 2011. godine po popisu 3109 stanovnika Gorskog kotara je manje. Možemo samo izračunati ako se taj tempo nastavi da za 8 do 10 godina u Gorskom kotaru neće biti žive duše. Negativna su gospodarska kretanja, pad je proizvodnosti, snižavanje plaća, troškovi života su sve veći i veći, komunalni troškovi u jedinicama lokalne samouprave predstavljaju najveći problem, a to je od čišćenja snijega, popravka cesta i ulica u proljetnim periodima, troškovi grijanja, odjeća, obuća koja je Goranima potrebno u zimskim vremenima, automobili i gume koji stradavaju svake zime. Dio kolača od vlastitog teritorija a od kojeg cijela država ima koristi a Gorani imaju najmanje a zbog toga i živimo u Gorskom kotaru. To su naše šume, to su naše vode. Ukidanjem Zakona o brdsko-planinskim područjima goranski gradovi i općine gube prihode poreza na dobit i poreza na dohodak više od 22 milijuna kuna ili četvrtinu godišnjih proračuna jedinica lokalne samouprave. Ukidaju se autobusne linije, poštanski uredi, uredi banaka, benzinskih postaja, premještanje tzv. manevre iz Moravica u Karlovac, otpuštanje radnika, nezaposlenost je 10% ukupne nezaposlenosti u Županiji primorsko-goranskoj. Prijavljenih na Zavodu za zapošljavanje ima 1600, Gorski kotar stvarno zaslužuje puno bolje. Podsjetio bih vas i na kataklizmu koja je zadesila Gorski kotar. Šteta na šumama je 242 milijuna kuna. Ukupna šteta u Gorskom kotaru je 180 milijuna eura. Uništeno je 30 hektara šume. Trebat će posjeći drvne mase oko milijun i 150 metara kubičnih. Rekao sam vam da su nam već šume i vode osnovni preduvjet života opstanka u Gorskom kotaru. Međutim, od toga Gorani imaju vrlo malo. Prihod od šumskog doprinosa sada kada je još na snazi Zakon o brdsko-planinskom području je svega 5%. Ukidanjem tog zakona doprinos od šuma bit će svega 3 i pol posto. Živimo u šumi, a od šume nemamo ništa. Na žalost Hrvatske šume su država u državi. Umjesto da Gorani imaju prioritet kod dobivanja šumskih masa, da tamo pilanari i tvornice imaju prednost, uglavnom se šumska masa izvozi na kamionima u susjedne nam zemlje jer tako Hrvatske šume vjerojatno imaju veću dobit, a Goranima ostaje vrlo malo [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] Zato vas pozivam da izađete, solidarizirate se sa Goranima u 12,15 minuta jer nije 5 do 12, 12 i 15. Izađite na Markov trg i dajte podršku Goranima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolega ali vi kao saborski zastupnik možete inicirati donošenje takvog zakona, pa nije potrebno to kroz ovakav način raditi. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Pa Deklaracija Županijske skupštine Primorsko-goranske županije nije ništa drugo nego pokušaj izvlačenja iz problema koji su sami stvorili. Jer ništa nije došlo od jučer. Nažalost, nevrijeme je bilo iznenadno i nitko ga nije očekivao, međutim mi smo prije nekoliko mjeseci u ovom Visokom domu raspravljali o 2 zakona koji su izuzetno bitni. I tada sa ove iste govornice, može se vidjeti u fonogramu, smo upravo upozoravali na možebitne događaje koji mogu se dogoditi možda ne u ovakvom obliku ali definitivno bez obzira i to nije istina da nama Europa diktira da mi moramo ukinuti područja od posebne državne skrbi i da moramo ukinuti Zakon o brdsko-planinskim područjima. Pa jedan od najveće mogućnosti povlačenja sredstava iz EU za ravnomjerniji regionalni razvoj RH. Kako ćemo mi napraviti zakonski da se uklopimo da možemo povući sredstva a da istovremeno istaknemo hrvatske posebnosti i hrvatske probleme na brdsko-planinskim područjima, na područjima od posebne državne skrbi i ono što je vrlo bitno ne smijemo zaboraviti Zakon o otocima. Dakle, to su tri područja koja će nažalost ostati prazna ako država ne napravi politiku da tamo ljudi dobiju prvo uvjet da žive i onda naprosto da neki drugi dobiju potrebu da odu tamo živjeti i raditi. I Vlada to može napraviti. Zato jesam rekao da ova Deklaracija županijske skupštine nažalost je pokušaj da se ispravi ono što je krenulo u krivom smjeru. Mi smo jučer raspravljali ovdje o Zakonu o potporama. Govorili smo o EU fondovima. Pa gdje potpore trebaju otići? Upravo na takva područja. Tamo treba potaknuti, tamo treba dati sve moguće i nemoguće privilegije i olakšice da netko dođe, da otvore nekakve pogone, da se da mogućnost ljudima da tamo žive. Da li je neki novi zakon koji se radi sada o ukidanju nekih škola isto jedan od preduvjeta da ova područja ostanu bez mladih ljudi, da ostanu bez djece? Dakle, mi zbog posebnosti Hrvatske, zbog svega onoga zla koje nas je pogodilo u prvim godinama, prvim '90-im godinama, dakle u vrijeme Domovinskog rata zbog ljudi koji su otišli i koji se nikad nisu vratili možemo te svoje posebnosti kroz zakone. Ne mora se on zvati Zakon o područjima od posebne državne skrbi, on se može zvati ne znam kako. Ali ako mi u ovom Visokom domu znamo da kroz taj zakon želimo riješiti problem područja koja su stradala u ratu i da na takav način želimo povući sredstva iz EU da i kroz neka sredstva iz državnog proračuna i javnih poduzeća, jer kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da Hrvatske vode raspolažu preko 2,5 milijarde kuna sredstava, da Hrvatske šume raspolažu sa izuzetno velikim sredstvima, a isto tako i da Hrvatske ceste hrvatske građane godišnje kroz onih 60 lipa i sad ovih dodatnih 20 lipa uplate sad po ovome novome skoro milijardu i 800 milijuna kuna. I logična stvar da u potraživanju takvih sredstava i dobivanju takvih sredstva brdsko-planinska područja, područja od posebne državne skrbi i otoci moraju imati poseban status. U onome što je Ministarstvo regionalnog razvoja trebalo napraviti, a nije napravilo, jer upravo Ministarstvo regionalnog razvoja je najbitnije u tim područjima. Ta područja nemaju, nisu dovoljno opremljena da tako kažem sa ljudima koji mogu raditi programe, zato je Ministarstvo regionalnog razvoja trebalo za brdsko-planinska područja i za PPDS-ove je trebalo napraviti plan i program povlačenja sredstava iz EU. Dakle, to je ono što se trebalo napraviti. I to je ono što je već u ovom trenutku trebalo imati jasnu sliku. A drugi problem je kako sanirati ovo sve skupa što se događa. Pa ne trebamo ići daleko. Pogledajte jedno hrvatsko poduzeće, neću ga spominjati ovdje jer ono je spominjano i u onim predstečajnim nagodbama, Slovenci su ga itekako angažirali da riješe probleme u otklanjanju problema u puknutim vodovima visoko naponske mreže i dalekovodima, a pitanje je što je napravila hrvatska strana? I druga stvar, ovdje smo u ovoj sabornici čuli ne jedanput da se hrvatska drvna industrija, prije svega ovi što se bave ovim paletama ili kako se zove ovim novim ogrjevnim da tako kažem materijalom, čeznu za sirovinom. Pa zar nije ovo sad praktički što se dogodilo u Gorskom kotaru jedino se praktički može upotrijebiti za to. Pa zar ne bi bilo logično da je već Ministarstvo poljoprivrede, da su Hrvatske šume napravile plan i program kako to iskrčiti, kako to napraviti i jednostavno prodati njima kao sirovinu da se ne sječe negdje drugdje sirovina? Ali to se već trebalo napraviti jer to se nije dogodilo jučer, to se dogodilo prije [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] Još jednu rečenicu, molim vas. Prije nekoliko mjeseci i kao što im se nije išlo na snijeg i led prije dva, tri mjeseca tako im se sad ne ide gledati one slike porušenih drva jer ta nažalost porušena drva oslikavaju stanje hrvatskog gospodarstva.
A sada nastavljamo u plenarnom zasjedanju raspravu po točkama dnevnoga reda. Dakle, na redu je - Izvješće o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2012. godinu Izvješće je dostavilo Državno odvjetništvo RH, primili ste ga. Izvješće su raspravili Odbor za pravosuđe, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Vlada RH dostavila je svoje mišljenje. Želi li predstavnik Državnog odvjetništva, odnosno državni odvjetnik Mladen Bajić dati uvodno obrazloženje? Da. Izvolite poštovani odvjetniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Izvješće Državnog odvjetništva RH koje je predmet današnje rasprave odnosi se na rad državnih odvjetništava i to 15 županijskih, 33 općinska Državna odvjetništva i Ured za suzbijanje korupcije ili USKOK-a za 2012. godinu. Izvješće za 2012. godinu razmatramo sa određenim vremenskim odmakom. Međutim, upravo zbog tog razloga tijekom izlaganja ću se osvrnuti na trendove koji su uočeni u 2013., a koji na određeni način opravdavaju dijelove zaključaka u našem izvješću. Izvješće je napravljeno na standardan, uobičajen način. Uostalom tako i propisuje Zakon o državnom odvjetništvu što sve mora sadržavati izvješće, kako mora biti metodološki prikazano i što sve mora sadržavati. Dakle, mora sadržavati i sadržava podatke o kretanju i strukturi prijavljenog kriminala, radu na predmetima u vezi zaštite imovine RH, te konačno podatke o poslovima u svezi zaštite zakonitosti. U izvješću, odnosno tabelarnim prikazima koje naravno mi ne pada na pamet da ih ovdje posebno prezentiram i ponavljam, dati su svi statistički pokazatelji kojima raspolaže Državno odvjetništvo, odnosno Državna odvjetništva. I njihovim pažljivim iščitavanjem možete doći do zaključaka kojima možete kontrolirati sadržaj naših zaključaka, odnosno naš osvrt na te iste statističke pokazatelje. Oni su objektivni i prikazani onako kako su doista se dogodili. Govorimo o podacima. Od sljedeće godine u sustavu će bit napokon primijenjen informatički sustav CTS, dakle elektronski pristup u vođenju upisnika i svih podataka tako da ćemo bit tu puno objektivniji. Bit će eliminirana mogućnost za ljudske greške, a s druge strane bit će puno više podataka koji će se moći koristiti i tijekom godine, a ne samo početkom sačinjavanja godišnjeg izvješća. Što se tiče kaznenih predmeta koje je na početku obrađeno od našeg izvješća u 2012. godini je zaprimljeno 81897 prijava ukupno. Od toga 42504 protiv poznatih osoba i 59000 protiv nepoznatih osoba. Značajan je podatak da je broj podnesenih kaznenih prijava protiv poznatih osoba manji za 10,3%, a istovremeno je uvećan broj nepoznatih za 3%. Taj trend je nastavljen i 2013. godine i zato smo u ozbiljnim razgovorima sa tijelima otkrivanja oko detaljne analize što se događa i je li to samo rezultat izmjene kaznenog zakonodavstva koje u bitnom dijelu dio nezakonitih ponašanja prebacilo iz sfere kaznenog sudovanja u prekršajnu ili se radi možda još o nečem drugom. O tom ćemo detaljnije u izvješću za 2013. godinu. Što se tiče rada državnih odvjetnika na predmetima kaznenim mi smo zadržali dostignutu ažurnost iz ranijih godina. Tako da tromjesečni priljev je maksimum pod navodnike "zaostataka". To nisu zaostaci nego rad na tim predmetima. I ta ažurnost je već iz godine u godinu ista. Sudovi su u odnosu na naša postupanja, naša optuženja u 2012. godini donijeli ukupno 22 305 presuda u odnosu na toliko osoba naime, od čega je 19 850 ili 89% osuđujućih. Isti onaj trend koji ste uočavali prošlih, ne trend nego podatke iz proteklih godina, broj osuđujućih se kreće od 87 do 89 kako koju godinu. Dakle, tu smo dostigli određene standarde od kojih u principu ne odstupamo. Posebno analiziramo tzv. alternativne načine suđenja, odnosno rješavanja ovih predmeta gdje državni odvjetnik u prethodnom postupku sklapajući nagodbe, sporazume, predlažući kaznene naloge sudu itd. u bitnom doprinosi ažurnosti sudova odnosno ubrzanju svih postupaka do njihove pravomoćnosti. O tome smo jako puno razgovarali, napisali pardon, a isto tako pojasnili smo i ono što je dijelom u percepciji hrvatske javnosti krivo prikazano da je tih sporazumijevanja pod navodnike "pod sumnjom" nekakvim neću reći nezakonitostima ali nepravilnostima jako malo, dakle samih sporazumijevanja, iako je to institut koji primjenjuju i anglosaksonske zemlje ali i većina zemalja EU gdje se taj institut kao dobar probio u ono staro kontinentalno pravo pa tako i kod nas. Analiza kaznenih djela po pojedinim glavama Kaznenog zakona je dana u izvješću ranijih godina. Zanimljivo je kao i ranijih godina da klasična kaznena djela ubojstava, razbojništava itd. su na razini iz ranijih godina i oni obzirom na broj stanovnika u RH i broj počinjenih kaznenih djela uključujući i nepoznate Hrvatska po tome spada među europske zemlje koje imaju najmanji broj ovih kaznenih djela na 100 tisuća stanovnika. Posebno smo obradili, kao i ranijih godina, rad USKOK-a odnosno Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala koji je specijalizirano Državno odvjetništvo koje se bavi organiziranim kriminalom i korupcijom. Njih smo malo detaljnije analizirali i uočili smo da je u 2012. godini povećan broj zaprimljenih kaznenih predmeta bilo klasične korupcije ili korupcije u užem i širem smislu, bilo kaznenih djela organiziranog kriminala. Uspješnost ureda u odnosu na osuđujuće presude po njihovim optuženjima je još i veće nego kod redovnih državnih odvjetništava ali to je već standard, 94%. Već 3,5 godine od primjene novog Zakona o kaznenom postupku po kojem USKOK radi i prije, puno prije od redovnih državnih odvjetništava opravdao je njegovo donošenje jer taj novi Zakon o kaznenom postupku nakon 3,5 godine već daje potpuno pravo na zaključak da bez tih novih alata Ured za suzbijanje ne bi mogao postići rezultate u borbi protiv korupcije pogotovo onih najkrupnijih ili najvećih ili najtežih predmeta. Detaljne analize uspješnosti rada USKOK-a grafički su prikazani u ovom izvješću i sve ono što su kolege iz USKOK-a radile na svojim predmetima. Organizirani kriminalitet je u odnosu na djelokrug rada USKOK-a isto u povećanju iako u principu tu se radi prije svega o organizatorima grupa i grupama zlouporabe opojnih droga kao i ranijih godina, eventualno razbojništvima i udruživanje za počinjenje ovih kaznenih djela iz članka 331. koji se odnose i na prebacivanje osoba preko granica. Vezano za USKOK, ali ne samo za USKOK nego i za redovna odvjetništva posebno smo obradili poglavlje o zamrzavanju i oduzimanju imovinske koristi. Dali smo statističke pokazatelje za 2012. iz nadležnosti USKOK-a. I u predmetima USKOK-a u 2012. godini zamrznuto je 81 milijun i 389 tisuća kuna i milijun i pol eura. U izvještajnom razdoblju oduzeto je 71 milijun kuna i 341 tisuću eura. Kao i ranijih godina posebno je interesantno, mislim da je potrebno da to zadržimo u našem izvješću, posebno poglavlje koje govori o izvidima kaznenih djela i ograničenjima temeljnih ljudskih prava i sloboda. Kratko rečeno, o prisluškivanju. Ti podaci su već tri godine za redom u našem izvješću i oni pokazuju da je broj tih predmeta odnosno broj osoba koje se nadzire iz ovih ili onih razloga dakle zbog kaznenih djela redovnog tužilaštva Državnog odvjetništva, odnosno USKOK-a, je na ranijim razinama odnosno čak i nešto manji u odnosu na broj naloga ali nešto veći u odnosu na broj osoba. 605 naloga je izdano u 2012. u odnosu na 1831 osobu. Dakle, rekli smo da smo mjere prisluškivanja primijenili u odnosu na svaku 135 prijavu, odnosno 1 na 2340 građana. Analiziramo razloge za koja se to kaznena djela radi. Prije svega se radi o kaznenim djelima zlouporabe opojnih droga 36%, organiziranog kriminala 20% i zlouporaba 20% i mita ostalo. USKOK je u odnosu na dokazne radnje koje je on predlagao sudu, napominjem da sve te dokazne radnje mora odobriti sud na prijedlog Državnog odvjetništva odnosno USKOK-a, prema tome radi se o sudskim odlukama da ne bi bilo nesporazuma, u odnosu na 76% svih prijedloga Uskok je zahvaljujući dokaznim radnjama ostvario rezultat. Redovna odvjetništva su tu bila malo neuspješnija odnosno u 53,4% su opravdali ove mjere. Činjenica je da državna odvjetništva i odjel za nadzor državnog odvjetništva rade posebnu kontrolu i nadzor primjene tih mjera pogotovo njihove dužine, obuhvata trajanja itd. i mislim da tu nije došlo po našoj ocjeni do nikakvih bitnih povreda ljudskih prava što se tiče ovih kaznenih predmeta. Tu je važna činjenica da je prije dvije godine upravo na inicijativu državnog odvjetništva Hrvatski sabor izmijenio zakon i omogućio da državni odvjetnici pod kontrolom suda iz tih mjera izdvoje samo one razgovore koji su bitni za kazneni postupak a da ostalo može biti dostupno obrani ali ne i javnosti. Mislim zbog toga i nema više onih situacija koje su se događale na samom početku ranijih godina da su na suđenjima znalo događati da se prilikom izvođenja dokaza ulazi u zonu privatnosti slušanih osoba. Dakle, kako vam je poznato da Državno odvjetništvo pokriva porez kaznenog i građanski dio naše nadležnosti, posebno smo obradili u dijelu našeg izvješća rad na građanskim i upravnim predmetima. Dali smo više u tabelarnim prikazima podatke o pojedinim vrstama građanskih predmeta. Istaknut ću da je 2012.u radu smo imali 52 tisuće sudskih predmeta, od toga nešto malo manje od sedam tisuća parničnih predmeta. Imali smo 4 tisuće upravnih predmeta i 18 tisuća državno odvjetničkih predmeta. Dali smo statističke pokazatelje o uspješnosti o radu tih predmeta, broj predmeta u 2012.je neznatno smanjen i u građanskom dijelu u odnosu na godinu dana prije. Posebno smo kao i ranijih godina dali izvješće o vrijednosti sporova i tu bih samo nekoliko riječi posebno skrenuo pozornost, sami ti statistički pokazatelji o vrijednosti sporova i za koliko je država tužena itd. može u prvi mah izazvati određene alarmantne zaključke međutim tu moramo biti pažljivi, da li smo objektivni pokazatelji jer prema naznakama vrijednosti spora prema tužbama ali u principu se tu ne radi o takvoj vrijednosti spora u naravi jer ako analiziramo odnos izgubljeni i dobijenih sporova onda ćemo vidjeti da država u tom pravcu nije u minusu nego čak što više u plusu, primjerice deset milijardi koliko iznosi vrijednost sporova samo po sebi ne znači ništa jer nekoliko tužbi su naznačene po vrijednostima od 2 milijarde i više, prema tome, a te tužbe po našoj procjeni, naravno sud će donijeti odluku nisu takvog karaktera da bi izazivale zabrinutost ili brigu za državni proračun bar što se ovog dijela posla tiče. Podaci za 2012.godinu pokazuju kako smo zastupajući RH, Ministarstva i druga tijela dobili parnice u ukupnoj vrijednosti od 742 milijuna kuna a izgubili parnice u vrijednosti od 141 milijun kuna. Dakle, odnos je jedan naprama skoro šest. Državno odvjetništvo je i također i u građanskom civilnom dijelu jako preferiralo sklapanje nagodbi temeljem članka 186 a Zakona o parničnom postupku odnosno iznos sudske nagodbe izbjegavajući time nepotrebna parničenja u situaciji kad smo mogli ili imali dovoljno parametara za donošenje takvih odluka. U dogovoru sa nadležnim ministarstvima sklopljeno je 1528 izvan sudskih nagodbi u ukupnoj vrijednosti od 247 milijuna kuna. Taj trend povećanja broja iznosa sudskih nagodbi je nastavljen je u 2013.godini. Država time u bitnom štedi troškove postupka, ubrzavaju se postupci i sudovi u tom dijelu imaju puno manje zaostataka jer se obično radi o sporovima koji dugo traju. Posebno smo objasnili i u našim materijalima i godišnjem izvješću kadrovsku strukturu, broj zaposlenika itd., sve ono što prema Zakonu o državnom odvjetništvu treba sačinjavati naše godišnje izvješće, broj dužnosnika ostao je isti kao i ranijih godina, povećan je broj službenika i namještenika a sve vezano za činjenicu da je Državno odvjetništvo izmjenama zakona ili novim Zakonom o kaznenom postupku preuzelo na sebe vođenje istražnih postupaka odnosno time je preuzelo značajan dio posla koji ranije nije imalo a zašto je potrebna tehnička opremljenost jer je veći broj zaposlenika, razine službenika i namještenika. Zaključno, u izvješću smo naveli da smanjenje broja podnesenih kaznenih prijava te nastavak tog trenda u 2013.godini traži cjelovitu analizu prvenstveno od strane tijela sprečavanja i prijavljivanja kaznenih djela kako bi se utvrdili stvarni uzroci njihovog kretanja. Dakle, smatramo da ipak nije samo izmjena Kaznenog zakonodavstva bilo materijalnog kaznenog zakona pa dijelom i procesnog dovela do ovog smanjivanja broja prijava nego da bi o tome za sljedeće izvješće u 2013.godini morali detaljno prikazati zašto je do toga došlo kako bi imali opravdane zaključke i mi ali naravno i vi ocjenjujući rad i tijela otkrivanja i tijela progona odnosno državnog odvjetništva. Nadalje, državno odvjetništvo unatoč preuzimanju novih poslova u prethodnom postupku zahvaljujući radu svojih dužnosnika zadržava se ažurnost ali isto tako i učinkovitost u postupku. Na području progona počinitelja kaznenih djela i u zaštiti imovinskih interesa RH posebnu pažnju moramo usmjeriti na one načine rada kojima se smanjuje broj predmeta na sudu a to su alternativni načini rješavanja sporova, oportunitet, nagodba i slično što sve traži kvalitetne i stručne dužnosnika radi čega je nužno pratiti rad mladih pravnika posebno savjetnika i mijenjati postojeći sustav imenovanja koji je velika zapreka za kadrovsku popunu i sudova i državnih odvjetništava. U tom pravcu sam upoznat da Ministarstvo pravosuđa poduzima žurne mjere kako bi izašlo sa zakonodavnim rješenjima koja bi omogućila bolji protok stručnih kadrova, ali isto tako nezatvaranje u jednu cehovsku strukturu kao što je sadašnjim zakonom predviđeno. Jedino tako možemo odgovoriti na nove izazove, posebno u usvajanju prava Europske zajednice što je sada jedan od elemenata za uspješni rad pravosuđa u cjelini, a posebno Državnog odvjetništva jer pored našeg zakonodavstva direktno primjenjujemo i pravila i zakone i uredbe i upute EU. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani glavni državni odvjetniče, na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Gorana Marića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani državni odvjetniče, svjesni situacije i opsežnosti posla, ali evo samo nekoliko napomena. Zbog dvojbi u nekakve situacije koje se događaju u Hrvatskoj, nameće mi se pitanje kako je moguće da Državno odvjetništvo nije nikada u 20 godina, a ako je, onda se ispričavam, posjetilo HNB kad je HNB sekundirala i asistirala propasti Dubrovačke banke, Slavonske banke, Riječke, Credo, Centar banke i svih ostalih? Kako je moguće da nije posjetila i Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka kad je tamo u tom prostoru sačinjeno mnogo štetnih ugovora na štetu RH o kupoprodaji hrvatskih banaka, posebice Slavonske banke zbog koje je Hrvatska država isplatila štetu zbog prodaje 34 milijuna eura? Postavlja se pitanje kako je moguće da 40 milijarda kuna plasirano iz hrvatskih banaka, novaca nenaplativih kredita ili djelomice naplativih, a da nitko nije odgovarao samo iz velikih banaka, nego samo iz malih? Kako je moguće da i u maloj banci jedna uprava je u zatvoru, a druga dobiva bonuse, a isto tako je odobravala kredite koji nisu naplativi i to već propaloj firmi i to veći iznos od onoga što je bilo? Samo površni pregled na bilance upućuje da Jadrankamen, Imunološki nije mogao propasti ili Dalmacijavino bez nepravilnosti. Ali s obzirom da mi ističe vrijeme imao sam još nekoliko pitanja, a imam zamolbu, nekoliko desetaka ljudi iz kraja Psunja, Rakovice i Cetingrada o zločinima koji su se dolje dogodili pa su me zamolili da vam predam dvije knjige "Zločin bez kazne" pa mislim da će vam koristiti u vašem radu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku? Da. Poštovani, ne, sada ne. Hvala lijepa. Da li žele predstavnici radnih tijela Hrvatskog sabora iznijeti svoja stajališta vezano za rasprave? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni odvjetniče. Na samome početku bih, poštovane kolegice i kolege, na samome početku parafrazirat ću Immanuela Kanta, "Imam hrabrosti služiti se vlastitim razumom", a to znači da se nisam dao zavesti uredno poslaganim brojkama i grafikonima u ovom meko ukoričenom izvješću. Riječ je o suhoparnoj statistici koja ne daje relevantne odgovore na pitanja o suštinskim problemima koji mrcvare Hrvatsku već više od 2 desetljeća. Korupcija i kriminal i dalje su najodrživije i najžilavije privredne grane te najunosnije gospodarske aktivnosti. Za to što je hrvatsko društvo i dalje tolerantno prema korupciji i kriminalu, za to što su usprkos verbalnoj ekvilibristici o nultoj stopi tolerancije prema korupciji, nema društvene osude kriminalaca, za to što se sumnjive tipove s tonama putra na glavi tretira u javnosti kao stupove društva, krivo je nečinjenje. I to nečinjenje svih triju poluga vlasti. Krivo je kameleonstvo političara koji jedno govore kad su u opoziciji, a sasvim suprotno čine kad dođu na vlast. Za i dalje visoki stupanj korupcije o čemu svjedoče istraživanja za 2013. godinu u kojoj smo iskoračeći naprijed i dalje ispod europskog prosjeka, odgovorni su moćnici jedne vlasti koja u mraku svojih ladica drži dokaze protiv moćnika druge vlasti, moćnika koji ih mogu da nema tih dokaza i tvrdog međunarodnog zaleđa, smijeniti zbog nečinjenja. Kako se nikad nisam služio ezopovskim jezikom, evo i nužne identifikacije. Riječ je dakako o glavnom državnom odvjetniku Mladenu Bajiću i izvršnim vlastima u čijim su funkcijama bili sve dosadašnje saborske većine. Sada bi premijer Zoran Milanović postavio logično pitanje, koji bi to bio Bajićev interes držati kompromitirajuće dokaze protiv političkih moćnika u kriminalaca u ladici? Tajna slobode počiva u hrabrosti. Uostalom, znamo da su za smiono srce i leopard i ovce, a plašljiv duh vidi se i u gazeli tigra. Ako i površno osluhnete tko je hvalio, a tko kudio izvješća, odnosno rad Državnog odvjetništva personificiranog u gospodinu Mladenu Bajiću i kada je to činio, neće vam biti teško opaziti da u pravilu vlast Bajića hvali, a opozicija koja je nekada bila vlast u pravilu mu niže propuste. No najčudnije je i najtužnije što ljudi koji su Bajića kudili kada su bili u opoziciji, iako državni odvjetnik nije promijenio ni stil rada ni tempo rada, kada dođu na vlast mijenjanju i retoriku i odnos prema glavnom državnom odvjetniku. Znači li to da se sada ipak mijenja i stil i tempo rada gospodina Bajića? Ne, promjenom titulara moći mijenjaju se interesi zato se i pritisak seli na one koji su do maloprije pritiskali. Ovo izvješće o radu Državnog odvjetništva tek je koprena na stvarnost. Statistika koja malo govori u suštini, o naravni sustava u odnosu najmoćnijih osoba dviju vlasti. Zato sam na samome početku kazao da se ne dam zavesti brojkama koje svi imate pred sobom, brojkama koje svi zainteresirani građani mogu pronaći na internetskim stranicama Sabora ili DORH-a no u suštini problema ne jenjavajućeg korupciji prema kojoj se hrvatske vlasti čuju se primjedbe iz Europe odnose pogrešno, građani ne mogu naravno naći u izvješću niti slova. Bit će jako zanimljivo čuti što će o radu Državno odvjetništva govoriti zastupnici iz redova Kukuriku koalicije čiji je premijer s ove govornice izricao precizne kvalifikacije i davao nedvosmislene ocjene o radu Mladena Bajića. Kada se 2010.godine u Saboru raspravljalo o tome treba li gospodinu Bajiću dopustiti da DORH-om upravlja još 4 godine, predsjednik SDP-a Zoran Milanović se energično suprotstavio ovim riječima "Treba nam Eliot Ness, a ne Mladen Bajić kojemu nedostaje žara, predanosti, zanosa i radnog elana. Hrvatska će u borbi protiv korupcije biti talac jedne osobe još 4 godine". Zato što ima običaj držati slučajeve u ladici, pojašnjavao je te 2010.godine Arsen Bauk danas ministar u Milanovićevoj vladi zato što su mnogi predmeti na stand bayu Bajića bi trebalo zvati stand Bajić. Pa ipak sudeći prema riječima Zorana Milanovića izrečenih u opozicijskim okolnostima, dugovječni glavni odvjetnik koji je na istome mjestu doživio i 4.premijera ipak je u nečemu aktivan. Aktivan je citiram gospodina Milanovića "u osluškivanju državne politike". Iz citiranog nije teško zaključiti da Mladena Bajića hvale oni na vlasti uglavnom nedodirljivi tvrdeći da mu je najveća vrlina neovisnost. No kada ti isti političari padnu s vlasti, padaju i kriteriji. Odjednom preko noći glavni državni odvjetnik ona ista osoba koju su komplimentirali zbog neovisnosti postaje ovisna. O kome? O vlasti. Hvalio je nekada Bajića Ivo Sanader, da bi danas na glavnog državnog odvjetnika s kojim je bio u odličnim odnosima sipao drvlje i kamenje. Ono što je 2010.godine glavnom državnom odvjetniku bila mana, danas je izgleda vrlina. Što se promijenilo? Vlast. Odnos je izgleda ostao isti. Jeli u međuvremenu gospodin Bajić postao Eliot Ness? Nije ili mi kukavni nismo primijetili tu nevjerojatnu metamorfozu. Sličan odnos prema gospodinu Bajiću imao je bivši predsjednik RH Stjepan Mesić. Tvrdnja "Bajić drži slučajeve u ladicama" za nekoliko se godina u promijenjenim okolnostima pretvorilo u hvalospjev. Ne smijemo biti nepravedni prema Bajiću on je učinio maksimum. Jeli za tu ocjenu ponudio argumente? Nije. No za onu prvu kvalifikaciju argumenti su se s vremena na vrijeme nudili sami. Gospodin Bajić i dalje hvata ili proganja jedino političke mrtvace, te one koji više nemaju političko zaleđe. Za tu je tvrdnju bezbroj argumenata. Onaj najočitiji je slučaj Sanader ili slučaj Nadan Vidošević. Godinama ili doista godinama su novinari upozoravali javnost, a onda bogme razumije se i DORH na nesrazmjeru imovine i primanjima Sanadera, Vidoševića i mnogih drugih bahatih i kleptomanskih moćnika. Stotine ako ne i tisuće tekstova i novinama i na portalima, stotine radijskih, televizijskih emisija potrošeno je na sumnje u nelegalne protuzakonite rabote političara na vlasti, njihovih priležnih suradnika i suradnica, tajkuna sa zlatnim iglama i kunama koji su čerupali Hrvatsku državu i hrvatske građane. Ovdje je jedan tekst Milana Ivkošića napisan prije pet godina gdje točno pobrojava ono zbog čega se danas ovi ljudi koji su iza rešetaka odgovaraju. Tada se nije reagiralo. Dao je na to odgovor aktualni predsjednik države Ivo Josipović da je Bajić prerano kukuriknuo završio bi u loncu. Ali s tim se ne slaže izgleda ni Zoran Milanović koji kaže "Posao državnog odvjetnika nije umjetnička kreacija nego mukotrpan posao koji se može ocijeniti jedino u totalu. Posao državnog odvjetnika da u svakom trenutku kukurikne makar završio u loncu". Iz kojeg vremena datira citat o kukurikanju u loncu? Iz 2010.godine naravno. Danas bi vjerojatno gospodin Milanović zborio, zaključujem to, na temelju kameleonske promjene mišljenja o radničkom zakonodavstvu sasvim drukčije. Zašto? Jer gleda na stvari iz druge moćničke perspektive. Zar nije red da glavni državni odvjetnik kukurikne u slučajevima Merzel ili Šegon koji su dobrim dijelom odradili novinari, kojima Bajić treba dati barem pola svoje plaće i to unatrag desetak godina. Zbog čega? Zbog dosljednosti, zbog kukurikanja u vremenima kada se on nije usudio kukuriknuti. Mnogi su novinari zbog pravovremenog kukurikanja izgubili posao, a glavni je državni odvjetnik šutnjom čekanja na bolja vremena i silazak s vlasti onih koji će istražiti za državu posao. Koje li nepravde! Za razliku od novinara koji nemaju osjećaja za politički samoodrživi tajming koji nemaju vremena studirati što im koja informacija može donijeti nego su prisiljeni brzati, glavni državni odvjetnik ima istančan osjećaj za vrijeme kako ne bi završio u loncu. A kada pijetao kojemu je posao kukurikati, s čim se slaže opozicijski Milanović, ne kukuriče dovoljno ili ne kukuriče na vrijeme, pijetla treba bez grižnje savjesti baciti u lonac, a bacanje za razloga u novac bilo je jako, jako mnogo. I sada ih je mnogo. Naročito onih koji su unesrećili desetke tisuća građana, spomenut ću samo neke Kamensko, Jadrankamen, HŽ, HEP, Vjesnik, HAC, HGK, Pliva, INA, Hypo banka, Daimler, Podravka, Brodosplit, Đakovština, HRT, URIHO. Likovi tobožnji poslodavci, menadžeri, mešetari koji su uništili Jadrankamen tvrtku koju je gotovo nemoguće uništiti zbog u svijetu jedinstvene sirovine i dalje prkose i pravdi i radnicima. Kada će to uništavanje biti procesuirano? I jeli razlog uništenja Jadrankamena i zatvaranja kamenoloma interes vlasnika okolnih zemljišta koje će biti pretvoreno u građevinsko? Na nad aferom Kamensko se nadvila nečija zaštitnička ruka, u pitanju je atraktivno zemljište i naravno velika zarada, zarada na uništavanju naročito ljudskih sudbina. Ali tko još misli na ljude one male obične ljude po kojima je profitabilno gaziti jer su za vlast i državne institucije nevidljivi. I atraktivna lokacija Vjesnika gura se pod tepih. Protagonisti svih HAC-ovim afera još uvijek su stupovi društva. Od tri veronska tenora samo se jedan istražuje pod drugim osnovama. Kada ste gospodine Bajiću 2010.godine konkurirali za još jedan mandat, najavljivali ste ubrzanje istrage oko Hypo banke, tada ste rekli da znate za 200 sumnjivih računa na koje se slijevao novac, zatražili ste podršku Sabora kako bi što prije dobili imena onih koji se kriju iza tih računa u Austriji. Prošle su četiri godine a mi ne znamo koji je rezultat istrage. Ne znamo istražuje li se taj lopovluk. Je li se i ta istraga izgubila u ovom moru brojki. Kada ste tražili od Sabora novi mandat, dakle prije četiri godine izjavili ste s ovoga mjesta da DORH ima saznanja, dogovora između INA-e, točnije političkih moćnika i MOL-a došlo prekoračenjem ovlasti. Tiče li se Izvješće o kojem raspravljamo i ovog slučaja. I je li slučaj Daimler kojim su tangirane dvije Vlade dio ovog Izvješća? Slučaj Đakovština govori kako u Hrvatskoj ima i dalje nedodirljivih, jer oprostite kupiti pšenicu po dvostruko nižoj cijeni od tržišne i vaditi se, a riječ je o prekaljenim trgovcima lakonskom tvrdnjom kako niste znali da je riječ o ukradenom žitu može piti vodu samo u hrvatskom pravosuđu. Kako privatizacijska pljačka i ratno profiterstvo ne zastarijevaju, jesu li se neki od brojnih privatizacijskih slučajeva utopili u statistiku o radu DORH-a za 2012. godinu. Za glavnog državnog odvjetnika mnogi tvrde da je majstor virtuoz za timing. U prilog toj tezi govori i ovo Izvješće koje je predano u kolovozu 2013. godine, a raspravlja se 6 mjeseci kasnije. Teško da će itko povjerovati kako vaš današnji nastup u Saboru, te sve ovo što se o Izvješću govori, te sve ovo što će o Izvješću govoriti zastupnici vladajuće koalicije, ali i dijela opozicije nema veze sa eventualnim novim mandatom. Bilo bi doista pristojno prema građanima da uistinu sa saborske govornice ne govorite Ezopovskim jezikom već da nas prosvijetlite zbog čega vam za rasvjetljavanje većine afera teških mnogih milijarda kuna treba u odnosu na naš životni vijek čitava vječnost. Hoće li se i na istrage u HBOR-u a slučaj Šegon sugerira da u njemu ima muteži čekati godinama ili barem dok s vlasti ne odu Kukuriku garnitura. Da, u Izvješću su naznačene teškoće s kojima se gomba DORH – nedostatak novca, prostora, informatičke opreme. Novac za DORH da su istrage i sudski procesi brži mogao bi se smatrati ulaganjem. Uostalom, do sada je u 143 završena sudska procesa oduzeto imovine u vrijednosti 90-tak milijuna kuna. Isto toliko je u još nezavršenim procesima zamrznuto. Iako je djelić opljačkano, rad DORH-a može biti iako je to djelić opljačkanog rad DORH-a može biti profitabilan, itekako profitabilniji nego do sada. Vrlo je vjerojatno da će vlast prihvatiti vaše Izvješće što je znak da su i Vlada i vladajuća većina u Saboru zadovoljni vašim učešćem u borbi protiv korupcije, organiziranog kriminala. Nije nemoguće da uskoro postanete državni odvjetnik s četiri života, te da na istoj poziciji s mršavim rezultatima dočekate još jednog premijera. Za to na ruke Laburista ne možete očekivati. Zatim, treba napomenuti da je sasvim sigurno neobično da novinari koji su otkrivali razne afere hodaju sa dva bodyguarda. Vi šetate slobodno po gradu Zagrebu što vam želite da i dalje, da ne bude ugroženi. Najavili ste u jednom intervjuu ili u jednoj izjavi da ćete vjerojatno ostati u DORH-u do 2020. što će se vjerojatno i obistiniti. I sasvim na kraju. Postoji li iti jedna zemlja osim Hrvatske u kojoj je visoki stupanj korupcije i u kojoj vlast smatra da je Državno odvjetništvo uspješno, da je Državno odvjetništvo dalo maksimum. Možda su to Koreja, Turkmenistan ili neke druge zemlje. Izvještaj koji ne daje odgovore na najbitnija pitanja već je puka statistika, ona može biti prokleta laž, ne može se prihvatiti. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljeno je 8 replika. Idemo po redu. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, citirali ste u početku vašeg izlaganja Kanta. Imamo mi i naših domaćih autora poput Dimitrija Demetra koji je rekao "prosto zrakom ptica leti" što bi bilo otprilike nekako adekvatno onome što ste rekli u svezi Immanuela Kanta. Kada ste govorili o glavnim osobinama koje su obilježile, dakle razdoblje državnog odvjetnika onda ste rekli da je to dobar timing. To je pod broj jedan. I drugo je nečinjenje. I sad u ovom najnovijem slučaju spomenuli ste čak i slučaj taj koji se evo povlači po novinama već 7, 8 dana. Pitam se i pitam vas zapravo je li se dopušta onome tko je osumnjičen skrivanje i uništavanje dokaza, utjecaj na svjedoke, ponavljanje djela itd. iako je za sve to bilo, dakle u kvalifikaciji produženja pritvora našem doktoru Babiću kada je spektakularno uhićen upravo ove tri stavke koje su mu stavljene da bi se produžio pritvor na mjesec dana. Iako kazneno djelo o kojemu se govori traje 17 godina čak. Dakle, zaista paradoksalno je to. Na kraju krajeva, samo htio bih dodati da je HDSSB uputio u saborsku proceduru zakon, prijedlog zakona da se, bez obzira na ime, dakle ne idem na ime gospodina Bajića nego bilo koga tko bude državni odvjetnik, glavni državni odvjetnik da maksimalno može imati dva mandata glavnog državnog odvjetnika. Međutim, to Hrvatski sabor nije prihvatio tako da što reći. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Grubišić, ne znam odgovore na ta pitanja. To će vjerojatno odgovoriti gospodin državni odvjetnik. Međutim, izaziva sumnju ovo što ste vi govorili, što sam ja govorio u svome izlaganju na to da možda se nekim ljudima daje vrijeme za uklanjanje pragova svojih nečistih, da se može utjecati na svjedoke, da se uklone neki važni papiri. I slažem se s vama nesrazmjer između dva slučaja, jedan je slučaj HBOR, odnosno Šegon i slučaj Babić koji je gospodin liječnik kojeg ja znam, koji nije neka robusna osoba koji je doveden u lisičinama, odveden sa nekoliko, u pratnji nekoliko policajaca. Međutim, ta šteta koju je gospodin Babić počinio, eventualno počinio je daleko manja od štete koje su eventualno počinjene upravo radom u HBOR-u ili radom u Ministarstvu financija ili radom u Poreznoj upravi, odnosno neradom i žmirenjem. Sasvim sigurno da gospodin Babić kad se usporedi sa onim što je radila gospođa Merzel da isto tako sumnje i papiri koji su podnijeti isto govore o nesrazmjeru prema ljudima koji su na vlasti i onima koji nemaju političko zaleđe. Naravno, to su sve naše sumnje. Mi smo ovdje da propitujemo, mi smo ovdje da imamo svoje stavove i ja sam rekao jučer u jednoj raspravi da ako promijenim, ako ikad budem sudjelovao u vlasti i promijenim mišljenje mislim da ne zaslužujem sjediti više u ovome Saboru.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa evo vi ste kolega u početnom dijelu svoje rasprave iznijeli tezu kako je hrvatsko društvo tolerantno prema korupciji i kriminalu. Ja mislim, tu se ne slažem s vama, mislim da hrvatsko društvo nije tolerantno prema korupciji i kriminalu, da je hrvatsko društvo više oguglalo na korupciju i kriminal koji ga u visokoj mjeri obilježavaju praktički od početka uspostave Hrvatske države pa do danas. Mislim da je, pretpostavljam, moj je dojam da je danas ta korupcija i kriminal manje izražena nego što je bila izražena prije 5 ili 10 godina, da je društvo više senzibilizirano nego što je bilo prije 5 ili 10 godina. Ali, slažem se s vašim osjećajem frustracije koji zapravo dijelim da naša nadležna državna tijela još uvijek nisu na onoj razini zapravo učinkovitosti koju građani očekuju, koju mi kao zastupnici očekuju da osjetimo u ovom društvu da zaista oni koji kradu od hrvatskih građana, koji kradu od hrvatskog proračuna, koji čine štetu ovom hrvatskom društvu zaista budu sankcionirani. A posebno je tu problematičan onaj osjećaj da pravda nije pravda ako se stvari odvijaju strahovito sporo sa latencijama koje su nevjerojatne i kako zapravo u istragama, optužnim prijedlozima tako i konačno pravomoćnim presudama ako i kada se one zapravo dogode. I pravda nije pravda ako se događa 15 ili 20 godina u konačnici nakon počinjenja nekog kaznenog djela. Sam glavni državni odvjetnik je zapravo kao osoba na neki način personifikacija, nije on jedina naravno karika u cijelom tom konfliktu te situacije ali svakako vrlo značajna karika. Također, i kad je riječ o USKOK-u tražili smo podizanje … [[Govornik se ne razumije.]] i kolegica Kosor je bila
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Đurović krenut ću od kraja vaše replike, a to je rekli ste da je državni odvjetnik samo personifikacija svega onog što se događa u Državnom odvjetništvu. To sam i ja govorio isto tako, sasvim sigurno da nije sva odgovornost na jednom čovjeku. Međutim, on je dirigent, on dirigira i orkestar svira kako on dirigira. Kao što je dirigent i najslabija karika, odnosno premijer Milanović ne ministri. Jer da premijer Milanović drukčije radi radili bi drukčije ministri i bili bi neki drugi ministri u toj Vladi. Prema tome, ne možemo eskulpirati odgovornosti glavnog čovjeka. Rekli ste da hrvatsko društvo možda nije tolerantno nego da je oguglalo na, pa mislim da je to gotovo slično. Ja ću vam ponovno pokazati ovaj tekst. To je bilo prije predsjedničkih izbora. Sve je pobrojano, ono što se danas stavlja kao krimen na leđa gospodinu Vidoševiću. To je bilo prije 5 godina. Znači, sve je bilo pobrojano i kaže se poruka vrha otmi gdje stigneš. I sve je to pobrojano. Usprkos tome, usprkos stotinama tekstova o gospodinu Vidoševiću građani su glasali. I to je dobar, pristojan rezultat bio. Građani su glasali za neke, ja se sjećam saborskih zastupnika imao sam negdje duel da ne spominjem bivše s jednim ovdje iz prvih klupa s moje lijeve strane koji je dijelio lekcije, a osuđen je na zatvorsku kaznu. Moralne lekcije je dijelio. Prema tome, nitko se nije pobunio. Sjetite se kad su novinari upirali prstom, ja sam napisao jedan, stotine tekstova isto o korupcijskim aferama, rekli su mi da sam izdajnik, da radim protiv Hrvatske države. Bio sam dvije godine bez posla zbog toga. Prema tome, znam o čemu govorim, mislim da smo kao društvo previše tolerantni na korupciju. I sasvim sigurno da onda i odvjetništvo i sve što se događa u Hrvatskoj može se događati zbog toga što nema osude i nema sankcioniranja.
Poštovana zastupnica Mirela Holy, replika.
Poštovani kolega slažem se sa vašom raspravom, a posebice vašom konstatacijom jer je i moj dojam da je gospodin Bajić više političar no što je državni odvjetnik. Dobar je svim Vladama, odrađuje poslove dobre političke za njih. Kada nešto treba onda se pokreću afere koje su od interesa za vladajuću garnituru. U tom bih smislu spomenula jedan slučaj znakoviti, naime 2008. godine kolega Mondekar i ja podnijeli smo kaznenu prijavu protiv odgovornih osoba u vezi sa sanacijom Salonita. I ta prijava se odnosila kako na područje zaštite okoliša, odnosno nestručno odrađene poslove vezane uz zaštitu okoliša tako i uz sumnje da su tu financijske malverzacije su se događale. I nakon dvije godine ja sam dobila odgovor od Državnog odvjetništva u kojem je rečeno da se ta kaznena prijava odbacuje zato što, citiram: "Nisu utvrđeni nikakvi postupci koji bi ukazivali na bilo kakvo kazneno djelo." Devet mjeseci nakon toga DORH pokreće istragu, znamo što se događa, hapsi se gospodin Mladineo i odjednom su sada očigledno drugačije okolnosti i utvrđuje se da tu postoje sumnje na kazneno djelo. Ja mislim da se Državno odvjetništvo ne bi smjelo ponašati na takav način i nisam vidjela da su eventualno odgovorni za takvo nepostupanje bili sankcionirani u Državnom odvjetništvu. To je vrlo loša poruka cijeloj hrvatskoj javnosti.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Evo ja ću samo na početku reći da se slažem. Pa ja kad sam se pripremao a stvarno sam se pripremao iščitavajući masu dokumenata, tekstova o izvješću Državnog odvjetništva odnosno državnog odvjetnika. Ima tu strašno puno slučajeva. Dolazili su mi ljudi ovdje u Sabor šta ja znam iz Jadran kamena, mnogi iz Uriha, sa dokumentima i pitao sam dobro što donosite meni dokumente, kaže svi ti dokumenti su kod državnog odvjetnika. Jadran kamen je primjer kako možete uništiti jednu neuništivu tvrtku sa resursima koji su fantastični, za kojima jami čitav svijet i kako ljudi koji su uništili Jadran kamen drže lekcije o tome čak i tuže, proganjaju radnike kako se prema radnicima odnosimo kao prema krivcima. Čuli ste bezbroj puta da su oni krivi što je Jadran kamen, tamo su izvučene stotine milijuna kuna. Koga to briga? Nikog nije briga. Ti koji su to uništili, koji su haračili tamo danas su slobodni građani i mogu tužiti one, nas srećom ne u ovom razdoblju kad imamo imunitet i često se i događa čak i oni koji su vani, sjetite se oni koji su pobjegli pred pravosuđem tuže zbog klevete a opljačkali su Hrvatsku, građani RH koji se usude podići glas. Mi ovdje sasvim sigurno da nismo da sudimo, mi smo ovdje da upozoravamo, mi smo ovdje da upiremo prstom u ono što smatramo da nije dobro. Sanacija Salonita je sasvim sigurno jedan od primjera a mnogo toga se vi to bolje znate od mene događalo na tom području. Tu se novac uzimao lopatama, upozoravalo se ali nažalost nije se na vrijeme reagiralo, štete bi bile manje.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović replika.
Poštovani gospodine predsjedniče. Evo kolega Lesar rekli ste, joj oprostite, kolega Vukšiću kako je glavni državni odvjetnik aktivan u iščitavaju aktualne vlasti. Na prvi pogled izgleda kao da je to optužba vladajućoj garnituri, ali u biti kad se malo bolje promisli, kad se vidi što ova Vlada radi onda u biti to jeste i kompliment i možemo se s time složiti jer nema neovisnog pravosuđa bez ozračja, politike u kojem se to događa da je maknula ruke od pravosuđa, kako državnih odvjetništava tako i u sudu. Ako mislite da je to moj osobni dojam ja ću vam pročitati sadašnje izvješće Europske komisije o Hrvatskoj, o izvjšću o suzbijanju korupcije u EU gdje se izrijekom kaže kako je Uskok kao i jednako tako i policijski nacionalni ured za suzbijanje korupcije dakle PNUSKOK obavio učinkovite istrage, naravno da još uvijek ima mogućnosti i prostora za poboljšanje ali ga nažalost često i sudovi ne izriču adekvatne kazne. Nadalje, kako je utvrđeno da djelovanje državnih odvjetništava je takve prirode da se maklo potpuno od politike, to možete pročitati, to je dostupno. Jednako tako održana je i konferencija čini mi se da je to bilo u prosincu, početkom negdje prosinca prošle godine gdje je utvrđeno kako Hrvatska prednjači u zemljama u Jugoistočnoj Europi u suzbijanju korupcije i organiziranom kriminalu. Daleko je to od toga da bi mi bili zadovoljni i da naravno očekujemo brze reakcije, to očekuju i građani. Dakle, vi ste govorili uglavnom o svim onim pripremama, sve ono o čemu su mediji pisali zadnjih deset godina a najmanje ste se osvrnuli na rad Državnog odvjetništva za 2012.godinu.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Prije svega kolegice Antičević-Marinović, ja i ne znam šta je Državno odvjetništvo u 2012.u ovom izvješću radilo osim te statistike, rekao sam vam na početku slušajte dobro da se nisam dao zavesti statistikom. Ovo je puka statistika. Ja ne znam koji su slučajevi konkretno obrađeni, koji nisu, zato sam postavio neka pitanja. Ja ne znam dogovara li se neke ljude iz Pravosuđa sa izvršnom vlasti ili ne dogovaraju, ja to ne znam. Prije svega ja za to nisam niti izvršnu vlast optužio niti sam državnog odvjetnika. Ali sumnjam da netko nekoga osluškuje jer je nemoguće da se sve to događa upravo slučajno, da je sve to, sva ta uhićenja koja su bila prije i koja se događaju danas da su ona slučajno se dogodila kad znamo da se o aferama govorilo znatno ranije, da su čak afere pokrepljene sa konkretnim podacima, trebalo je samo uzeti i istražiti, zato sam govorio da novinari trebaju itekako dobiti dio plaće ne samo gospodina Bajića jer neće mu nitko uzeti nego bi trebalo i stimulirati za rad koji rade a nisu plaćeni. Koliko vaša vlast utječe na sudbenu vlast to ja ne znam. Znam samo i govorio sam to ovdje u Saboru da više puta da izvršna vlast ima pravo govoriti o tome i davati ocjene kako radi sudbena vlast a sudbena vlast nije zaštićena i pod staklenim zvonom da ne bi mogla primiti primjedbe koje dolaze iz redova politike. Ja sam od onih koji se protive tome da one budu zaštićene svete krave.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Marin Jurjević, replika.
Hvala. Poštovani kolega Vukšić, ja veoma cijenim vaše literarne napore ali zaista ovo nije literarna skupina nego Hrvatski sabor. Vi ste rekli na početku da niste Ezop što je očito iako glavni lik u vašem pledojave izvjestan pjevac a ne državni odvjetnik pa mi je to sličilo na nekakvo peradarsko kulinarsko izlaganje na relaciji pijevac-lonac-kuhinja. Tako je to moj doživljaj kad već govorimo o literarnoj dimenziji vašeg nastupa. Što se tiče činjenica, sami ste rekli i sad ste ponovili da vas ustvari ono što piše u izvješću ne zanima jer citiram vas "Ne dam se impresionirati brojkama!", nego čime? Brcima gospodina državnog odvjetnika, njegovim odjelom, frizurom, ne znam čime. Ovdje govorimo o brojkama i govorimo o izvješću. Ja bih molio sve i ostale pa i samog sebe da se usredotočimo na izvješće, na podatke koji su unutra, a ne da naše, ne znam kakve sklonosti književne, literarne, pjesničke, umjetničke ovdje sada iznosimo. Za to su druga mjesta, a ne Hrvatski sabor.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Gospodine Jurjeviću, vrlo kratko. Tako nisko i prizemno da dosegnem do vas se ne mogu spustiti. Nažalost, vašu žalost da možemo komunicirati istim jezikom koji sasvim sigurno je daleko ispod nivoa koji bi trebao se ovdje njegovati u Saboru. A to je vaš problem što mislite da je neka druga rečenica, da je to literatura koja ne spada u Sabor. Kletve spadaju.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Samo načelno, budući da ste kolega Vukšiću spominjali i neka imena i neke procese, znači trenutačne procese, ljudima kojima se sudi, nekima kojima su izrečene i prvostupanjske presude. Samo prijedlog da se ostavimo pojedinačnih predmeta i da ne komentiramo pojedinačne predmete i ljude jer bi se to dakako i jednako tako moglo shvatiti kao svojevrsni pritisak na sudove. Naime kao što je i sud kao što znate i predsjednik Županijskog suda vrlo oštro reagirao na neimenovani izvor iz vrha Vlade kad se isto tako komentirao određeni proces, mislim da bi bilo dobro s obzirom na neovisnost sva tri stupa vlasti da se i mi tako u zakonodavnoj vlasti ponašamo. Dakle, da predmete koji su u tijeku, istrage koje su u tijeku, ali posebno procese na sudovima, procese na sudovima koji nisu završeni da posebno ne komentiramo jer bi se dakako mogli zaista shvatiti i onda bismo svi zajedno mogli jednog dana završiti na sudu u Strasbourgu. A druga stvar, spominjali ste novinare i na neki način glorificirali njihovu ulogu. Puno su toga novinari i mediji napravili, ali jednako tako ćete se sjetiti kao i ja da je jednako tako bilo novinara koji su glorificirali određene osobe i ljude koji su, moćne ljude, pa su onda bili prvi koji su ih poslije toga pokapali. Dakle, novinari i mediji imaju svoje mjesto, ali institucije su ipak nezamjenjive. I slažem se s vama, treba uvijek poticati dodatno neovisnost institucije kao što je DORH i USKOK.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Kosor, ne slažem se s vama što se tiče pritisaka na sud. Recite mi što je sa pritiskom sudova na građane RH? Sudski procesi traju u nedogled. Što je sa time? Kako mi možemo utjecati? Mi sa svojim komentarima, kako ja mogu utjecati na suca? Sudac isto tako može utjecati na mene svojim nečinjenjem. Gdje piše, u kojem zakonu, da se ne smije komentirati? Nikakav pritisak, možete si misliti kako se gospodin Turudić boji Branka Vukšića. A gospodin Turudić kojega je postavio izravno za predsjednika zavede gospodin Sanader. Slažem se s vama da je, da su mnogi novinari pisali panegirike o nekim ljudima koji su danas iza rešetaka i da su poslije toga promijenili svoje mišljenje. No oni odgovaraju za svoje postupke i nikad nisam ni krio ni to lice novinarstva niti ne mislim previše uzdizati u nebo tu profesiju, ima i ona svojih mana. Ali sasvim sigurno je da je puno pomogla u demokratskom ozračju u RH i da je puno pomogla na raskrinkavanju mnogih afera koje su se dogodile. Uostalom sjetite se svih onih natpisa na portalima i u novinama koji su prethodili istragama, odnosno otvaranju nekih postupaka. Tako da ne mislim da su suci od čokolade i mislim da su suci oni pravi stameni ljudi koji rade svoj posao i ne tiče ih se ono što mi govorimo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Vukšić, govorili ste o tomu što su saborski zastupnici ranije govorili o državnom odvjetniku pa ste i naveli da je gospodin Milanović, kakvo je njegovo mišljenje bilo o njemu. Ali gospodin Milanović je rekao i da nije u državni stanje katastrofalno. Pa nije, za pojedince je idilično, ne katastrofalno, ali za većinu je neodrživo. Svjedoci smo da proračun puca, država puca, a čini mi se i Vlada puca. Na stanje u državi više utječu nepravilnosti koje su se događale nego ekonomska kriza, ali se ne slažem s vama da Državno odvjetništvo ne radi. Ja mislim da je Državno odvjetništvo najzaposlenija institucija u RH i da će tek još biti zaposlenija. Jer nemoguće je da recimo tvrtka koja posluje i ostvari neto dobit u jednoj godini 115 milijuna kuna, ima povrat na kapital od 99,58% već sljedeće godine završi u predstečajnoj nagodbi. Nemoguće kao što je nemoguće da Jadrankamen završi bez nepravilnosti tako je nemoguće da jedna tvrtka za oglašavanje u medijima bez ijednog zaposlenog ostvari 250 milijuna kuna prihoda, a s povezanim osobama milijardu kuna. Pa tek kad to postane predmet istrage, takvi slučajevi, kad postanu predstečajne nagodbe predmet istraga, kad postanu predstečajni procesi predmet istraga i stečajni upravitelji. Kad postane prodaja Croatia osiguranja i takvih kompanija i takve prodaje. Pa Državno odvjetništvo će morati zaposliti dvostruko više ljudi nego što danas ima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Marić odbija se upravo na kraju i govoru svog izlaganja da Državno odvjetništvo može biti itekako profitabilno, profitabilan posao onaj koji se obavlja u Državno odvjetništvu i sasvim sigurno da ovi podaci koji su ovdje u knjizi da je Državno odvjetništvo je radilo. Ali govorili ste dobro, govorili ste i o ozračju. Mislim da upravo ovu selekciju, to je moj dojam, predmeta, slučajeva stvara se loša atmosfera u društvu, apatija. Ljudi osjećaju nemoć kada vide one koji bi trebali biti procesuirani, oni koji imaju deseterostruku veću imovinu od svojih prihoda, a nisu procesuirani, godinama nisu. i tek ne znam čime, čijom odlukom netko kaže e sada je dosta valjda. Valjda postoji neka granica, ne znam tko to kaže. Sjetite se samo koliko je bilo rasprava prije otvaranja nekih slučajeva, a evidentno je bilo i poslije se pokazalo dokazima potkrijepilo i Državno odvjetništvo da je to istina. Stvara se loša atmosfera. Ne mislim da Državno odvjetništvo tamo ne radi, radi. Postoje slučajevi ali govorim kada će doći na red ovi slučajevi koji se danas otvaraju? Za nekoliko godina? Ta spora pravda učinit će mnogo štete kao što je mnogo milijardi kuna isisano a da ne govorim o onom što smo stavili u Ustav da ne zastarijeva pretvorbeni kriminal, bogaćenje na … da ne zastarijeva. Pa sada svi govorimo da je bilo pljačke tih godina ali ne vidim da se otvaraju slučajevi.
Poštovani zastupnik Josip Đakić replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Vukšić, nabrojili ste sve što je bilo u proteklom vremenu. Zaboravili ste jedan istup gospodina Nenada Stazića ispred kluba SDP-a kada je rekao sljedeće "Kažem da klub SDP-a neće prihvatiti ovo izvješće i evo zašto, ne vidimo efikasnost u radu Državno odvjetništva kada je u pitanju progon kaznenih djela u kojima su počinitelji ili gdje postoji opravdana ili utemeljena sumnja da su počinitelji u krugu politike. Kao prvi primjer uzet ću onaj najgori, možda najpoznatiji, to je afera nabavke kamiona od strane MORH-a". I tada govori o tome kako je tu aferu potaknuo i vrhovni zapovjednik Oružanih snaga. Ja bi danas u ovoj replici iskoristio priliku pa rekao kako danas da taj isti zapovjednik Oružanih snaga koga tereti finski državni odvjetnik da je i on među onima koji su primili novce nije na tapeti Državno odvjetništva. Da li stvarno politika diktira tempo kada će i tko biti procesuiran?
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Kolega Đakić sasvim sigurno da se je dobro podsjetiti na ono što govorimo u Saboru, što smo rekli jučer, što govorimo danas, što tvrdimo. Meni je drago da je gospodin koji je bio optužen dobio svoju satisfakciju i sud zapravo ima onu zadnju riječ. Mi se slagali s tim ili ne slagali se s tim. To što je gospodin Stazić govorio, čini mi se da je on bio i na čelu saborskog povjerenstva o kamionima, a čini mi se da je to prvostupanjska presuda, nisam siguran da li je to prvostupanjska presuda ili još ima nastavaka suđenja. Ima pogrešaka i među političarima i među sucima s tim da najmanje mogu opravdavati gospodina Stazića. Svoje riječi trebamo znati mjeriti i za svoje riječi odgovarati.
Nastavljamo s raspravom po klubovima zastupnika. Na redu je Klub nezavisnih zastupnika i poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, glavni državni odvjetniče, uvažena gospodo zastupnici. Da, ne može svaka violina niti biti prva violina niti svaka prva violina ne može biti dirigent. I naše nije ovdje da sudimo nego da govorimo. Ali ono što je najbitnije da nadziremo da se politika makne što je moguće dalje i od DORH-a odnosno od pravosuđa. Ja ću otprilike govoriti kao što sam govorio i recimo kada tu netko spominje 2010.i biti ću za ovo izvješće i podržat ću ovo izvješće. Mislim da je bit ovog izvješća prije svega ovdje rečeno na strani 44.pa sve ovdje do stane 48.gdje se govori o kaznenim djelima gospodarskog kriminala, pa se onda govori da je 2012.prijavljeno 2144 osobe, optuženo 1191, presuđeno njima 1216, a od toga osuđujućih je bilo 962 osobe. Za što? Za krivotvorenje novca, pranje novca, povreda ne znam utaja poreza, povreda vođenja trgovačkih knjiga itd. I drago mi je da je isto gospodin Marić između ostalog spominjao zlouporaba stečaja odnosno u postupku stečajeva. Tu je bilo ako se ne varam prijavljeno, koliko, 17+1 osoba. Ali mislim da o ovome treba iskreno progovarati jer danas u ovim predstečajnim nagodbama pojedinci da bi zaobišli stvarne vjerovnike sve više fiktivno nabijaju potraživanja preko svojih povezanih tvrtki i zapravo se poigravaju sa stvarnim vjerovnicima. Ono što je možda za nas još zanimljivije, a svi smo malo krvavi ispod kože, to su kaznena djela protiv službene dužnosti, znači struktura kretanja, od odavanja službene tajne, davanje mita, primanja mita, pronevjere, pronevjere u službi, protuzakonito posredovanje i da ne govorim dalje. I tu je bilo prijavljeno 2011 osoba. Neću sada govoriti o postupku odbačaja po pojedinim kaznenim djelima odnosno ovim pravomoćnim jednostavnim presudama. Ali o čemu želim isto tako govoriti. Protiv nikoga da se razumijemo nemam ništa osobno, nikad nisam neku kaznenu prijavu za nikoga podnio u životu niti mislim to raditi, ali mislim da mogu govoriti. I to mi je posao govoriti. Ja se čak usuđujem reći da dok DORH ne uđe u DORH neće biti sreće. Ja ne mislim da to na DORH koji posluje na nacionalnoj razini, ali mislim to na one lokalne bilo općinske, bilo županijske. I nije bitno da li je ovdje riječ o Istri ili je možda riječ o nekim drugim državnim odvjetništvima van prostora kojega spominjem. Jasno je kao što je gospodin Vukšić rekao, pa Hrvatska ima problema. I točno, nisu Hrvatsku pokrali izvana, upravo suprotno. Pokrali su je pod navodnicima najbolji sinovi. I to isto vrijedi i za Istru, za Dubrovnik, za ne znam Osijek, Zagreb, Vinkovce ili Varaždin. Ljudi koji devedesetih nisu imali ništa danas su postali stupovi društva. Možda je ovaj Jadrankamen o kojem govori gospodin Vukšić paradigma takvoga jednog ponašanja. Ali za mene nije samo bitno tko je upropastio takvo jedno društvo, nego tko je pojedincima omogućio da dođu do tog društva. Konačno, da li su privatizaciju u Istri ne znam vršili ljudi izvan Istre? Pa nisu. Da li su poljoprivredna zemljišta za jednu kunu ili za manje pokupovali ljudi izvan Istre? Ma nisu. Da li su brda preuzimali ljudi u Istri izvan Istre? Ma nisu. Da li su poslove u Istri namještali ljudi izvan Istre? Nisu. Ali isto je to, isto to vrijedi i za recimo Dalmaciju, isto to vrijedi za Međimurje, isto to vrijedi za Slavoniju, isto to vrijedi ne znam za Banovinu ili neki drugi hrvatski kraj Liku itd. Dok god mi se ne riješimo kriminala, a svi smo krvavi ispod kože. Nepotizma dok god ne sankcioniramo kupovanje, a o tome ću više govoriti medijske naklonosti ja ću reći da u Hrvatskoj naprosto neće biti sreće. Što to zapravo znači? Da idem redom. Ljudi koji rade na tim poslovima u DORH-u mi moramo zaštititi. Ljudi koji rade na tim poslovima u policiji, sudstvu mi moramo štititi. Ti ljudi moraju biti autonomni. Oni moraju biti nezavisni. Što imamo? Najveći poslodavac u Hrvatskoj tu se slažemo valjda je država. To je lokalna samouprava, to su javna poduzeća. Mogu čak i spomenuti. Šteta da nismo imali ono izvješće Hrvatske radiotelevizije. Samo za odvjetničke usluge oni plaćaju 40 i nešto milijuna kuna. Gdje ljudi iz DORH-a ponekad završavaju? U sustavima ne znam velikih tvrtki ili preuzimaju poslove za javna poduzeća ili rade za lokalnu samoupravu. Rješavaju ne znam imovinsko-pravna pitanja, ovo ili ono, zarađuju milijune. Da li su ti ljudi mogli biti neovisni? Pa može se i o tome i da se o tome govoriti. Da li su mogli biti autonomni. Pa da se o tome govoriti. Ali to je kao kada je jedan od bivših državnih odvjetnika preuzeo obranu kako se ono zovu one zločinačke organizacije ovdje u Zagrebu. Možda je sve i tu bilo lege artis i o tome možemo razgovarati. I zato te ljude iz DORH-a ne pod navodnicima prostituirati, nego im jamčiti jednu punu radnu sigurnost i normalno adekvatna primanja. Ne bih bio ja kada ne bih spomenuo par istarskih slučajeva. Na prvom mjestu želim reći nešto za drogu. I opet si postavljam pitanje tko tu koga štiti? Mislim da je novi šef policije gospodin Cestar ili ravnatelj svejedno dobro započeo svoj posao. U jednu godinu to ću reći u Istri se prikupi 500 šprica, 500 kg šprica, kilograma šprica. To je jedan mali kamion od ovih ne znam ovisnika. Imamo najozbiljniji problem u državi, nikome ništa. Netko se napije, cijela država o tome progovara 7 dana. Netko povlači lajne, nikome ništa, a droga se u Istri počela prodavati na akcijama kupiš gram, dobiješ dva grama. Prije vam dođe doma, nego dođe pizza. I pazite to nije gospođo šala, nego to je naprosto tako. Kupite gram, dobijete dva grama. Kupovanje medija. Lokalna samouprava na godišnjoj razini ja ću spomenuti Istru, za Istru izdvaja 7 i pol do 10 milijuna kuna. U četiri godine 40 možda i više milijuna kuna. Ne govorim o izborima, govorim ono što se godišnje plaća tobože za promidžbu ili poticanja pluralizma ili ne znam čega. A slično je i drugdje. Kojeg novca? Javnog novca, našeg novca, novaca građana. Ja tu ne mislim čak niti na PR agencije iako se usuđujem reći da Fimi Media je mila majka prema nekim kako se zove PR agencijama u Istri. Jer ovo što je bilo sa Fimi Mediom traje godinu ili dvije dana, ovo traje 6, 7 ili ne znam koliko godina. Svi šute, o.k. neka šute i dalje. Svima sve najbolje, ali mislim koliko su meni zla napravili da o tome imam prava govoriti. Ne bih ja to ni spominjao, ali zbog ovog kupovanja medija nekima se stvarno radi šteta. I ako baš hoćemo e onda ti prostori i stagniraju. Sve se kupuje. Ja nemam ništa da netko dođe sa svojim novcima i da jednostavno svojim novcem zakupi prostor, neka radi šta god hoće. Ali kada to radite javnim novcem. Pod kojim kriterijima se to radi? Gdje su ti javni natječaji? Za što ide taj novac? Ako to nije upitno onda si postavljam pitanje što je to upitno. Mi imamo pro bono savjetnike u nekim televizijama. Ma ja ništa nemam protiv nikog, ali opet ću reći a toliko su mi štete napravili da neću šutjeti. Imaš televiziju o.k. Plaćate da držiš tiskovine u Istri o.k. Milanović je doneso odluku PR van iz državnih tvrtki. Svi su ustali protiv njega zbog toga, dan danas ga prozivaju, a taj dan grad Pula zaključuje ugovor sa jednom PR agencijom vjerojatno po zakonu. Nisam rekao da nije, ali znam da zbog toga mi nazadujemo. I mislim, jednostavno se nazaduje. I samo da kažem Istra 2002. godine 36,6% imala je veći BDP od Hrvatske, a danas ima 28%. Bili smo 18% sa Zagrebom, danas 36%. Bili smo 2002. 18% ispred Primorsko-goranske županije, danas naprosto svega 4%. Znam da i drugi idu još i brže od nas. Ja sam mišljenja da je bolje da netko kriv bude 100 godina na slobodi nego da bude ma ne jedan dan u pritvoru nego da netko podigne optužni prijedlog ili ne znam pokrene istragu protiv njega. I zato normalno i odgovornost je prije svega na DORH-u ili onome dirigentu da o tome vodi računa. I nikome ne pakovati, ni Sanaderu, ni Vidoševiću, ni Kajinu i nikome trećemu. Evo Sanader npr. jedini ratni profiter. I sad uz njega i gospodin Babić. Možda da, ali baš jedini, baš prvi i naš baš najveći. Ok, čujem da nije jedini. To opet ne znam čini mi se da nije, a da treba vis-a-vis svega drugoga raditi pa jasno da treba i postupati. I nije da ne znamo i nije da se mi ne sjećamo naprosto '90-ih godina i paradigma ja ću reći jedne vlasti, moje vlasti dolje nije bitno, je način stjecanja jednog brda u balama. Kad su pojedinci pokupovali sve ono što je država imala, sve ono što je imala lokalna samouprava onda im je jasno to postalo malo i onda su počeli koristiti težak položaj kako bih rekao istarskog težak ili moji Buzećani bi rekli kmeta ono kada kažem kmeta to ipak gordo zvuči, jakog gazde ne' u prijevodu kupiš za 1, prodaš za 25. E, to je moguće danas, to nije bilo moguće '91., '93., '95. ili '96. Ako protiv toga ne ustanemo onda naprosto nama ne treba ni DORH, ne treba nam ni USKOK ni lokalna samouprava, ne treba nam država. I tu će biti naprosto kraj. A ja ću još reći da smo svi mi krvavi ispod kože, netko više, netko manje. Niti je Kajin svetac ali još jedanput ću reći dobio sam mandat da govorim pa ću to i iskoristiti. Ali neki za dva plaćena deca recimo tu ih možete prozvati, tamo gdje su bili '90-ih, a drugi za koje su neki ovdje ili mi bili tajkuni '90-e su ovi drugi su danas stupovi društva i dosta toga. Ja znam da to više neće biti moguće ni dolje kod nas ali sve zato van jer inače ćemo svi ispaštati. Još jedanput ću reći podržavam ovo izvješće, glasat ću za ovo izvješće, mislim da nije problem na najvišoj toj ravni kad je riječ o DORH-u nego da je problem negdje drugdje. I mogu još jedanput parafrazirati tu to da svaka violina ne može biti prva violina, a bogami niti svaka prva violina ne može biti dirigent. I možda za kraj, samo da nađem, strana čini mi se imam zapisano 87., da, pravna mišljenja po posebnim zakonima. Zakon o poljoprivrednom zemljištu, to je blokirano kada je riječ u Istri. Zašto? Jer su samo dva pravovaljana zahtjeva došla u Ministarstvo poljoprivrede. I da vidimo, znači 2012. godine Pula znači 409 ugovora je došlo, pozitivnih mišljenja je bilo 152, negativnih 257. Ali ono što se radilo sa tim zemljištem da parafraziram Bibliju to je naprosto bila špilja razbojnička gdje se za recimo tri, četiri šteke cigareta dolazilo do 1000 kvadrata, za 100 litara ulja do 1 hektara poljoprivrednog zemljišta a kasnije bi to bilo prenamijenjeno i zna se kako bi se to onda prodavalo. Jednom riječju da citiram prema odredbi članka 72. Zakona o poljoprivrednom zemljištu Državno odvjetništvo daje prethodno mišljenje na nacrte ugovora o dugogodišnjem zakupu i nacrtu ugovora o prodaji i zakupu poljoprivrednog zemljišta. Te procese koji su zaustavljeni u Istri a mislim da je trebalo onemogućiti prodaju istog ali davati u zakupe, treba ubrzati i tu se moramo svi potruditi da ti zahtjevi izgledaju onako kako zakonodavac ovaj propisuje. Sve u svemu točno ovo je statistika, naše je da govorimo, drugi će nas zbog toga prozivati. Naše je da jamčimo neovisnost pravosudnim institucijama, tako i DORH-u i neka se vrši pravda pa makar svijet propao. Bez toga sreće neće biti, ali isto tako još jednom riječju nikome ne pakovati.
Hvala lijepa. Idemo na replike. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kažete kolega, što nije točno, da je za ratno profiterstvo odnosno za pretvorbeni kriminal osuđena samo jedna osoba tj. Ivo Sanader. Osuđeni su i drugi, a možda je sada vrijeme da se spomene i Ivan Radošević koji je na temelju sumnjivih papira koji su dostavljeni Njemačkoj pobjegao u Njemačkoj, tamo dobio njemačko državljanstvo. Otkad je Hrvatska ušla u EU na temelju europskog uhidbenog naloga zatražili smo njegovu predaju ali je Njemačka rekla da ga ne želi izručiti jer da je tu nastupila zastara. Još postoje dva predmeta gdje ga traže čini mi se sud, Županijski sud u Zadru i u Osijeku, čini mi se da su tu još dva postupka zasada, ne znam što će biti s time dalje. Nadalje, s vama se moram složiti da državne odvjetnike kao i instituciju treba štititi. Rade težak, odgovoran posao. Međutim, način na koji se raspravlja o pojedinačnim slučajevima dovodi do estratizacije samog posla u cilju da se istakne govornik a ne da se riješi problem. Činjenica je i tome da se danas državnom odvjetniku koji je došao ovdje pred nas zastupnike podnijeti Izvješće o radu Državnog odvjetništva i državnih odvjetništava u RH njemu pompozno dostavlja konkretan jedan predmet na uvid kao da je on dostavna služba. Mislim svi mi koji imamo saznanja i gdje se nama građani obrate gdje nemaju snage sami se obratiti, dužni smo to učiniti sami bez pompe, bez reflektora, to je onda zaista briga za društvo slobodno od korupcije.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ja se slažem ne suci koji sude nego baš DORH koji podnosi kaznene prijave radi jedan od najtežih, najnezahvalnijih, najneugodnijih poslova u ovoj državi i da i meni bi isto tako bilo drago da vidimo što je naprosto s ovim slučajem Radošević, zašto pri europskom uhidbenom nalogu ne primjenjuje se institut reciprociteta između savezne Republike Njemačke i RH, zašto u jednom slučaju zastara se primjenjuje, zašto se u drugom slučaju zastara ne primjenjuje. Iako da se razumijemo shodno intenciji ustavotvorca smatram da najteža kaznena djela ni na koji način ne bi smjela zastarijevati. To vrijedi i za Radoševića, to vrijedi za bilo koga drugoga od nas ako smo isto počinili.
Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa, kolega Kajin govorili ste o podnošenju kaznenih prijava. Mislim da u Hrvatskoj postoji opravdanost podnošenja ali i postoji i neodgovornost podnošenja kaznenih prijava. Nitko mu ne može biti ugodno imati kaznenu prijavu ma koliko ona bila neutemeljena a ne znam je li itko odgovarao za podnošenje lažnih kaznenih prijava i mislim da anonimne kaznene prijave, mislim da ne znam, ali trebale bi odgovarati. Anonimne kaznene prijave trebale bi završavati u smeću, a toliko ima nepravilnosti i treba biti vrlo pažljiv u tom poslu, DORH mislim da radi najteži i najodgovorniji posao u RH. Ali u uvjetima kada primjerice među poslodavcima je nekima životni stil postao neplatiti i prevariti. Pa tu doista treba angažmana ogromnog jer je zamislite, izgradi zgradu, digne kredit, evo u Osijeku, kolega Salapiću, sad mi pada na pamet, proda stanove, vlasnici prodaju stanove, on uzme, vlasnici plate stanove, vlasnik uzme sebi novce, ne vrati kredit banci i tako banke postaju vlasnici plaćenih stanova. A takvih ima tisuće slučajeva. I opet se ponavlja tako. Sjetimo se kuponske privatizacije što je sve rađeno. Državno odvjetništvo i rad državnog odvjetništva utječe na ekonomsku aktivnost. Mi smo u krizi zbog takvih jednih i neodgovornih kaznenih prijava jer ljudi su u strahu, ne poduzimaju ništa, boje se potpisati ugovor, boje se bilo što poduzeti. Oni su ukočeni i opravdano su ukočeni. DORH utječe i na raspodjelu dohotka jer ako govorili se o Pijar agencijama u Istri, pa malo prije sam napomenuo da samo jedna takva agencija u četiri godine je milijardu kuna ostvarila prihoda, ne može bez nepravilnosti a nula zaposlenih.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Privatizacijom preuzeto je pola Istre, nikada, još jedanput ću ponoviti u životu nisam podnio nikakvu prijavu protiv bilo koga niti mislim. Ali se isto tako apsolutno slažem sa vašom tezom oko ovih anonimnih prijava. Jer neki su se doslovce počeli poigravati a onda se naprosto poigravaju i sa sudbinama onih na koje se te anonimne prijave i odnose. Drago mi je da ste spomenuli i prije i predstečajne nagodbe. Tu je ne jedna siva zona, tu je naprosto postala crna zona, vjerovnik potražuje ne znam sto nečega, sada dužnik pronađe još toliko ili više i onda naprosto zaobilazi zakone, poslovne običaje, morale a ono što je najbitnije gospodarske tokove, uništava naprosto te male, jadne poslovne subjekte koji ne mogu ili ne znaju kako se naprosto od ovih velikih i moćnih naprosto osloboditi i ne u jednom slučajevu. Za nekoliko znam pojedinci su počeli dizati ruku na sebe, doslovce to je istina. Za male nema, veliki nam mešetare, društvo nam se naprosto ovdje raslojava, opstanu, opstaju u ovom trenutku samo oni koji rade sa državom, sa lokalnom samoupravom, sa komunalnim službama, sa državnim službama, sve ostalo je negdje pred bankrotom. Nije da novaca nema, novaca ima ali kako do tog novca doći pri kamatama od deset ili ne znam koliko posto. I zato mislim da i dalje treba jačati poziciju DORH-a i upravo tamo gdje je DORH najbliži u doticaju sa tim problemima a to su općinska odnosno županijska tijela.
Poštovana zastupnica Mirela Holy replika.
Poštovani kolega Kajin, ja ću se referirati u svojoj replici na vaš dio izlaganja koji se tiče ajde relativno nedavne afere sa liječnikom Babićem i njegovim privođenjem u lisičinama i pod prilično jakom policijskom pratnjom. Ja mislim da je vrlo zanimljiv politički kontekst ovog slučaja jer treba imati na umu prema informacijama koje se eto ga mogu čuti da je potencijalno to kazneno djelo počinjeno davno prije nekakvih 15-tak, 17 godina i to je prilično veliki vremenski rok za bilo kakvo postupanje po nekom predmetu. Drugi znakoviti podatak vezan uz to jest da je cijeli taj slučaj recentno otvorio Nikica Gabrić koji je prije par dana informirao stranku i da se to sve događalo tri dana prije same osnivačke skupštine te stranke a treba imati na umu da još uvijek se vuku repovi, da nisu riješene stvari vezane uz štrajk liječnika. Dakle, mislim da to govori u prilog onoj tezi da se DORH i glavni državni odvjetnik jako često ponaša više kao političar koji brine o političkom kontekstu određenih slučajeva nego što se ponaša kao državni odvjetnik i to nije dobro. Dakle, apsolutno nije sporno o tome da se sve treba istražiti i utvrditi činjenično stanje, ali mene jako zabrinjava jako učestala naknadna pamet DORH-a jer se to ne vidi samo po slučaju Babić niti po slučaju Salonita koje sam spomenula u prethodnoj replici, nego u cijelom nizu drugih različitih afera i slučajeva.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Još jedanput ću reći, gospođa Mirela Holy. Depakovati, da, ovdje govorimo o jednom lažnom, o jednoj lažnoj invalidnini, koliko ih je takvih u RH, to ja mislim da ni sam DORH naprosto nema. Neću govoriti o političkom kontekstu glede privođenja gospodina Babića, ali se slažem, ne treba u tim slučajevima, iako zakonodavac to nalaže nikoga voditi u lisicama, a još gore je, pazite medijski eksploatirati ta privođenja. To je možda najgore i tu bi trebalo biti naročito oprezno jer pazite, u ovom postupku ja mislim da nije niti optužni prijedlog podignut, neka vrsta istraga se normalno mora privoditi, što će biti u konačnici ostaje da vidimo. Ne bih volio da se i u ovom slučaju dogodi ono što ili gospodinu Babiću dogodi ono kroz što je prolazio deset godina gospodin Rončević, koji je četiri godine sjedio ovdje u ovoj sabornici zajedno sa nama, a prije toga je vodio isto tako jedan bitan državni resor.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Kajin, evo ponovo apeliram da ne ulazimo u rasprave u pojedinačne slučajeve. Na tome ponovo nuka činjenica da ste spomenuli ratno profiterstvo, jednu osuđujuću presudu, odnosno dva slučaja, a kad se upuštamo u to onda smo uvijek u neprilici da preskočimo neke druge, dakle da iznosimo netočne činjenice. Dakle, evo, lijepo molim da pokušamo odustati od takvog načina rasprave. Međutim, nešto drugo mi je bilo posebno zanimljivo. Vi ste, kad se govorili o problemu oko kriminaliteta vezano za droge u Istri rekli doslovce da se droga može nabaviti, zapravo da dolazi brzinom munje, brže nego pizza, da se na taj način dostavlja i da se može dobiti ono dva za jedan ili jedan za dva, sasvim svejedno. Ali ste prije toga spomenuli, ali i sad maloprije u replici, ne daj Bože nikoga nikada niste prijavili. Ako imate pouzdane podatke o tome o čemu govorite, dakle, onda morate znati konkretne slučajeve i to ste morali kao građanin, ne kao političar prijaviti.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da, droge u Istri ima ne na lopate, nego na vagone, da se ispravim. I još jedanput ću reći, samo jedna udruga 350 kilograma šprica, narko šprica prikupi u godinu dana. Imamo daleko najveći problem u RH, ja to između ostalog povezujem i sa tim raznim festivalima elektroničke glazbe, i stvarno se i na njima samima dešava da se droga dijeli na akcijama. Kupiš gram, ne znam, dobiješ dva. Da li, ja to nikad u životu nisam vidio. Koga ću ja prijavljivati? Ja mogu o tome samo govoriti, a oni koji čitaju, mogu i postupati, kao što je postupio nedavno i ravnatelj policijske uprave Istarske kada je, čini mi se, policija na jednom takvom festivalu kontrolirala ili pretražila dvjestotinjak ljudi, kod njih 130 je našla te paketiće. U drugom slučaju, ne znam, pretražili isto 200, našli kod 120 njih, u Rovinju ista situacija, u Buzetu ista i tome slično. Imamo ozbiljan problem i doista apeliram na Centralnu vlast, pomognite kada je riječ o tome, Istri.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, ja po ne znam koji puta apeliram i molim da o građanima Istre ne govorite na ovakav općeniti način. Iz vašeg izlaganja ispada da se svi u Istri bave samo kriminalom, očito po novom svi preprodaju i kupuju drogu i u Istri je isprepletena mreža u kojoj svi građani sudjeluju. To nije istina. Kad govorite o 500 kilograma šprica, to se negdje kao nešto dešava, ispada da svako kućanstvo ima jednu. Govorite o FIMI MEDIJI, da je mala beba prema onome što je u Istri danas na području PR-a. Govorite o Istarskom županu kao crvenkapici u odnosu na Sisačko-moslavačku županicu. Govorite, govorite vi govorite, samo vi ne znate što kažete ponekad. Znači, za vas je Istra takvo područje, a onda na kraju jedan drugačiji stavak. Ako mi netko ukine takvu županiju isprepletenu kriminalom, neka mu se osuši jedna ruka. To je demagogija gospodine Kajin i prestanite govoriti o Istri i građanima na taj način. Ako ste ili znate za određeni slučaj ili više njih, dužni ste kao saborski zastupnik to prijaviti. Ne znam jeste li do sada prijavili ijedno kazneno djelo, to ne priliči jednom odgovornom političaru bez obzira što nekada je dobro ostaviti i dojam u ovom Domu jer nije ova država, a ni Istra, a ni cijelo društvo močvara u kojoj smo svi jednaki. Ima pojedinaca posebne odgovornosti i zna se tko točno u ovom sustavu podiže kaznene prijave, tko progoni i tko sudi, a vi ste u tom segmentu dužni prijaviti. I nemojte o Istranima ili Istrijanima i Istri govoriti na takav način.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Sve mi možete uzeti, ali mi ne možete osporiti da ako netko, netko voli taj prostor i te ljude onda sam to ja. I ako netko mučki, teško, krvavo, nadobudno radi, zarađuje za sebe, za svoje obitelji, to su onda naprosto Istrijani iako ne osporavam bilo kome drugome da isto tako dolazi do posla. Ali ja ću još jedanput ponoviti, imamo problem gospodine Boriću sa drogom i dajte svi moramo o tome se zamisliti jer nam generacije i generacije zbog toga završavaju kako završavaju. Danas je to problem jednih, sutra će biti mene ili nekoga petoga, ne mene osobno, možda nekih mojih. Iako ja u životu nikada to nisam naprosto vidio i nemojte stalno podmetati, nemojte me krivo citirati. Od kuda vama pravo? Pa zar niste vi član jedne zločinačke organizacije? Pa možemo tako jednostavno progovarati. Šta je to? Nisam ja u tome nikada sudjelovao kao što vjerujem da niti gospodin Borić u tome ne sudjeluje. Ali ja mislim da je naprosto pretjerao kada svaki put. Čega da se sramim? Jelda to da se ja sramim. Zašto bi se toga sramio? … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Za nije ovo rasprava o Izvješću Državnog odvjetništva RH za 2012.godinu? pa nisam ja taj optužni prijedlog niti pisao niti sam nekoga prijavljivao niti se na moju inicijativu taj slučaj pokrenuo. I dosta tvog stalno jednostavno imputiranja meni bilo čega.
Poštovani kolega Kajin, obraćajte se javnosti, a ne kolegama u saborskim klupama. Niste ovdje da njih ni napadate, ni branite i zbog izrečenog imate opomenu. Ovo je na vašu sreću samo meni dato na diskrecionu ocjenu. Molim lijepo. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, vi ste upozorili zastupnika Kajina dali ste mu opomenu, međutim zastupnik Kajin je tu jednu stranku prozvao neprimjerenim imenom i zbog toga je nazvao i zbog toga je morao dobiti opomenu. Druga stvar, ovakav način rasprave kolege Kajina naprosto baca ljagu na ovaj cijeli Sabor jer ako je sve ovo istina što je rekao on je pripadao nekakvoj sličnoj organizaciji kao što je nazvao jednu stranku.
Kolega Šuker razumijem vašu reakciju ali je sa pozicije povrede Poslovnika neodrživa. Nema, dakle razumijem vašu reakciju ali nema povrede Poslovnika. Opomenu je dobio s razlogom. Sljedeća replika, gospodin zastupnik Josip Borić povreda Poslovnika. Koga i u čemu?
238. članak 238.jer kolega Kajin u svojim raspravama ne samo sada nego i često izlazi iz dozvoljenih okvira i vrijeđa druge zastupnike. Rekao je za HDZ tj. za nas ovdje da smo mi pripadnici zločinačke organizacije. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Za svoj IDS u kojem je bio 20 godina da je to mafijaška organizacija. On nas da proziva, on nema pravo na to.
Ne pomaže to građanima kolega Boriću pustite to ne pomaže građanima. Za svoju izrečenu kvalifikaciju dobio je opomenu. I nemojte više inzistirati na povredama Poslovnika jer smo to riješili. Nema pozivanja šta je bilo prošle godine izrečeno u Hrvatskom saboru, nema. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin u nabrajanju kriminala koji se dogodio po vama u Istri, govorili ste uglavnom da su to radili ljudi koji tamo žive, kada se tiče privatizacije, prodaje šuma, zemljišta itd., rekli ste da je taj kriminal imao podršku na terenu na neki način. Ali taj kriminal koji se događao i drugdje je ovisio i o odlukama koje su se donosile u državnim institucijama odnosno institucijama koje su bile direktno pod kontrolom Vlade RH. Ja ću vas podsjetiti na jedan slučaj koji nikad do kraja nije zapravo rasvijetljen, a to je pitanje privatizacije hotela Excelsior. Njega je prodala jedna institucija koja se zove DAB to je malo prije kolega Marić spomenuo. Prodala ga je za 600 tisuća maraka. Na natječaj se javio jedan gospodarstvenik koji je rekao da će zamjensko jamstvo za 32 milijuna maraka donijeti jamstvo JP Morgan jedno od najjačih financijskih institucija u Velikoj Britaniji. Međutim na kraju nije donio to zamjensko jamstvo i prošao je rok i donio je jamstvo od Hypo banke. A što je dao kao zalog za to jamstvo Hypo banke? Prema mojim informacijama dao je dionice hotela kojeg još nije kupio. To nikad nije rasvijetljeno. Dakle riječ je o tome da treba rasvijetliti ono što je malo prije kolega Marić rekao, djelovanje DAB-a, privatizacija to također još uvijek podliježe istragama. I druga stvar, droga naravno da je velika pošast i ja se slažem s vama da apsolutno da ono što mi danas vidimo je samo vrh sante leda koja upropaštava društvo u cjelini. Droga kada uđe u obitelj upropasti cijelu obitelj. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa kolega Matušić. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da, spominjete slučaj Excelsior jelda, to nije ratno profiterstvo ali se to dogodilo 2001.godine. i doista netko za 600 tisuća kuna zalogom hotela dobio je zajam ne znam Hypo banke i pod tim uvjetima vjerojatno bi i vi i ja isto tako preuzeli jedan hotel tipa Excelsior. Nije to samo nešto što se dešavalo u Dubrovniku, to je jedan recept koji je valjda svugdje se zbivao u RH, a mislim da najveći problem je upravo kupovna privatizacija prije rekao.
Glavni državni odvjetnik gospodin Mladen Bajić. Izvolite.
Gospodo zastupnici, ne pada mi na pamet da komentiram vaše vrijednosne sudove, ali samo nekoliko činjenica koji su relevantniji brojki opet brojki naravno jer o njima jedino mogu govoriti koji mogu dovesti u pitanje vaše razmišljanje na jedan drugi način. Primjerice, primjenom Zakona o nezastarijevanju kaznenih djela ratnog profiterstva u zadnjih godina 25 predmeta je procesuirano, protiv 45 osoba, 8 presuda je doneseno i još jedan predmet je u obnovi postupka. Dakle bitno drugačiji podaci nego o onima o kojima vi raspolažete ili zato što ih niste uočili u medijima ili zato što možda niste otvorili našu stranicu na kojoj to egzaktno piše već duže vremena. Jednako tako u odnosu na i ove predmete koje vi spominjete ovdje misleći da se ništa na njima nije radilo. Netočno. U predmetu ratnog zločina koji je spomenuo gospodin Marić 17 osoba je u istrazi, 10 je osuđeno. U predmetima Jadrankamena u širem smislu riječi 3 postupka su optuženja pred nadležnim sudovima. Jednako tako i u odnosu na Salonit. Ja dopuštam da smo mi mijenjali odluku, ali pametan čovjek promijeni odluku ako dođe do novih činjenica i saznanja. Za sad samo toliko. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine glavni državni odvjetniče, kolegice i kolege zastupnici. Pomalo mi je žao što je glavni državni odvjetniče vaše Izvješće za 2012. godinu pred Hrvatskim saborom, pred Parlamentom, pred najvišim tijelom o čijem mišljenju, podršci vašem Izvješću i vašem izboru ovisi i budućnost rada recimo Državnog odvjetništva jer nije svejedno tko je na čelu odvjetništva, koliko napora i snage osobno sa svojim timom ulaže u onom najvažnijem pitanju a to je zaštita vitalnih interesa Republike Hrvatske kao i progon počinitelja kaznenih djela koji su svojim protupravnim postupanjem povrijedili pozitivno pravne propise republike Hrvatske. Dakle, da bi čovjek mogao konstruktivno raspravljati danas treba se vratiti dvije godine unazad u 2012. Osobno se zalažem za to da se bavimo budućnošću Hrvatske, budućnošću zemlje koja je postala članica EU i sa onim pravim, vitalnim problemima a to su gospodarski problemi, izlazak iz krize i bolji život građana Republike Hrvatske. To bi trebao biti veći problem za politiku i političare. Na žalost, vaš izbor ovisi o politici i o političarima i o većini u Hrvatskome saboru. Zato bi se trebali svi založiti da smislimo konstrukciju da će izbor glavnog državnog odvjetnika biti neovisan. Da li će to biti Državno odvjetničko vijeće ili nekakav drugi način izbora. Smatramo osobno da politikanstvo i politika u Državnom odvjetništvu neće štititi vitalne nacionalne interese, jer ćete imati onaj sistem da je Državno odvjetništvo Republike Hrvatske u zadnje vrijeme postalo đuboks gdje može ubaciti tko šta hoće, tko kada hoće, a naročito za vrijeme bilo kojih izbora u Hrvatskoj vi imate poplavu prijava anonimnih, neanonimnih i od vas se očekuje postupanje na način da je osoba koja je osumnjičena za eventualno počinjenje kaznenog djela kriva, da se stvar slika javnosti kroz medije da ju treba osuditi. Tako da se takvim postupanjem i načinom rada dovodi u pitanje cjelokupni kredibilitet Republike Hrvatske, a prije svega neovisnost hrvatskoga pravosuđa u šta se svi busamo i šta svi kažemo da je jedan od osnovnih elemenata, temelja funkcioniranja pravne države. Po nama to apsolutno nije dobro i to je jedna kolektivna, sveopći kaos koji se stvorio u glavama Hrvatske i hrvatske politike a i države kao takve dovodi do toga da ste na žalost Državno odvjetništvo RH zbog opsega, previše posla postali u žiži hrvatske javnosti ne samo ove politike, nego i medijske i svake druge. To nije dobro za budućnost Hrvatske, jer žalosno je što toliko posla imate i što toliko se bavite teškom korupcijom i što je ovo društvo i naša država na temeljima rata, Domovinskog rata i stvaranja neovisnosti zapala u duboke sfere korupcije i da je općenito vođenje države i bavljenje politikom postalo nečastan posao. Tome niste krivi vi, tome je kriva politika i ljudi koji su vodili Hrvatsku državu na način kako ih nitko nije ovlastio i time oštetili i svoju zemlju, bacili ljagu na naš međunarodni ugled, na nas same a i na politiku kao takvu. Ponavljam još jednom vaš izbor i ocjena vašeg rada je dobro da se predstavlja Hrvatskom saboru, ali da ovisite o politici da vas bira to nije dobro. I konačno, dok se to u glavama hrvatske politike, a i medija ne promijeni to ne vodi ničemu. Ako se od vas očekuje da budete ažurni, da održavate stabilnost hrvatskoga pravosuđa i štitite vitalne interese zemlje onda od vas nitko ne može očekivati da u vremenu kad podnese kaznenu prijavu se u roku od 24 sata očekuje da ta osoba bude uhićena, da bude privedena, osuđena i strpana u zatvor. Tome takvom načinu funkcioniranja pravde i pravosuđa se nitko nije borio u ovoj državi i ne treba se boriti. Zato postoje sudovi i upravo taj cijeli lanac niza postupanja koje treba biti neovisno i treba naravno da se zalažemo da se onoga tko je počinio protupravno djelo, kazneno djelo i time povrijedio interes naše zemlje treba osuditi jer takvima je mjesto u zatvoru. Ali svjedoci smo i toga da su veliki, pompozni postupci koji su najavljivani kao zaštita interesa Republike Hrvatske na sudovima zbog razno raznih razloga dokaznih postupaka, svjedoka i općenito onoga postupka koji se vodi na sudu na kraju oslobođeni. Dakle, ne ulazeći u neovisnost pravosuđa ono što je stvoreno na početku, a to je ona slika krivnje, slika da je netko unaprijed kriv za ono što je počinio ili nije počinio. Mi smo zbog sveopće depresije i kaosa u kojem živimo i pesimizma za koji je kriva politika, a ne Državno odvjetništvo dovedeni na to da je cijela Hrvatska postala kolektivna sudnica, da je Državno odvjetništvo postalo đuboks za slanje prijava, da se očekuje osuda javnosti, a samo zbog jednog jedinog razloga a to je što loše živimo, što smo gospodarski u velikom problemu, što se ne možemo izvući i što na žalost ni ova Vlada u dvije godine nije uspjela provesti ono što je najavila a to je gospodarski oporavak zemlje i bolji život našeg naroda u uvjetima članstva u EU. To za vi kao osoba i vaš resor koji vodite Državno odvjetništvo nije odgovorno. Dakle, ono što se od vas očekuje to je postupanje po Ustavu, po zakonima na kojima se temelji rad Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. I teško se vratiti u 2012. godinu, jer vjerujem da ste svojim postupanjem i radom riješili neke probleme koji su se pojavili u ovom Izvješću za 2012. godinu. Ono što mi kao društvo trebamo osigurati ako od vas očekujemo neovisnost i efikasnost u postupanju to je da se prije svega neovisnost Državnog odvjetništva od politike u svakom slučaju trebala biti to zadaća svake vlasti i većine i oporbe ograniči i odmakne od politike. Od vas se očekuje da se osigura ona zaštita interesa RH koja će voditi tome da se zaista oni koji su prekršili pozitivne zakone Hrvatske nađu tamo gdje im je mjesto. Ali nitko od vas ne očekuje da se unaprijed nekoga sudi i da budete bilo koji dio bilo koje izborne kampanje, bilo koje stranke i bilo koje političke većine. Zato ponavljam još jednom treba vas potpuno odvojiti od toga. Što se tiče kvalitete vašeg rada ona ovisi o neovisnosti i stručnosti ljudi koji su u Državnom odvjetništvu. I još jednom naglašavam ono što je nekoliko puta ponovljeno u ovom Visokom domu, a to je da profesionalnost i stručnost ljudi vaše ekipe koja radi u Državnom odvjetništvu treba biti neupitna tako da ono curenje informacija i velika medijska pompa o čemu je Hrvatski sabor donosio nekoliko puta zaključke treba ovisiti o tome da na svaki način i svojim utjecajem, ali i mi zakonima koje donosimo, spriječimo to da nešto što ne bi smjelo doći u javnost dođe u medije prije pokretanja postupka što po nama izravno utječe na neovisnost pravosuđa i na ono što je zadaća tri stupa državne vlasti, a to je da oni koji vode postupke na sudovima trebaju kažnjavati samo one i zaista one koji su počinili kaznena djela i povrijedili pravo RH. Sve drugo je politikantstvo i sve drugo to nije volja onoga što bi i Parlament, a i vi kao neovisno tijelo trebali raditi. Dakle, podrška u onom dijelu gdje vam se trebaju osigurati financijska sredstva. Tu smo u izvješću vidjeli da je bilo odobreno za 2012. 313 milijuna, malo nešto više, a potrošeno je 391 milijun. Efikasnost provedbe istraga naročito kada su u pitanju vještačenja, teško dokazivi postupci, veliki predmeti. Osim što očekujemo stručnost od ljudi koji tamo rade, neovisnost, odvojenost od politike, neovisnost i odvojenost od medija očekujemo i to, i treba tako biti, da vam Hrvatska država omogući dovoljno financijskih sredstava da na predmetima na kojima radite njima štitite interese Hrvatske i imate prije svega dovoljno financijskih sredstava. Iako smo svjesni da je gospodarska kriza velika i da se teško možemo sa ovakvim načinom vođenja Vlade i politike izvući ako ćemo kažnjavati one koji su svojim radom ugrozili temelje stabilnosti državnog proračuna onda vam treba omogućiti to da tako možete i raditi. Ako se od vas očekuje samo da nekog strpate u zatvor, a da prije toga niste proveli postupak koji je postupak sukladan zakonima Hrvatske onda opet nismo ništa napravili. Tako ovo što ste naglasili da vam nedostaje financijskih sredstava to vam se treba omogućiti. Isto tako edukacija vaših dužnosnika i službenika treba biti na najvišem nivou i svi oni zakoni koje smo donijeli kroz promjene Ustava 2010. godine, kroz Državnoodvjetničko vijeće, kroz Pravosudnu akademiju i kroz sve ono kroz što se dužnosnici i službenici koji rade u Državnom odvjetništvu trebaju voditi kao misao vodilja i smjernice rada, a to je da bez edukacije i usavršavanja uvjetima i našeg članstva u EU, prihvaćanja europske pravne stečevine ali i sve kompliciranijih i sve težih predmeta, a to je da je kriminal postao sofisticiran, moderan i teško uhvatljiv. Bez dokaza nema osude, bez obzira koliko medijska javna hajka protiv bilo koga bila. Ne, kažem još jednom, ne štitimo nikoga, ali tražimo da u ovom dijelu bude potpuna neovisnost. O tome ovisi i stabilnost države, a i budućnost Hrvatske kao mlade članice EU. Postavili ste i u svom izvješću da je rad Državnog odvjetništva u cjelini bio u odnosu na prošle godine s obzirom i na česta mijenjanja zakona po kojima morate postupati da se ta stabilnost rada odvjetništva održala u 2012. godini. Naime, česta promjena zakona može biti u jednu ruku dobra, ako ćemo modernizirati postupak i učiniti istražne radnje bržima, kažnjavanje eventualnih počinitelja dakle u onom dijelu provođenja postupka bržima međutim prečesta mijenjanja i usklađivanja sa nekom političkom voljom nisu dobra i tu trebamo biti vrlo oprezni. Jednom za svagda treba donijeti Zakone o kaznenom postupku, općenito zakone na kojima se temelji i bazira rad Državnog odvjetništva, takvima da će instrumenti pravnoga djelovanja ali i pravne zaštite osoba u postupku biti na najvišim vrednotama pravnoga poretka Hrvatske. Onda smo na dobrom putu. Sve ovo drugo, sve ovo što će voditi dnevno-političkim razlozima i svrhama dakle to smatramo da nije dobro. Od vas se očekuje maksimalna učinkovitost i kao takvo dakle vaše izvješće u onom dijelu koji se tiče statistike i načina usporedbe sa 2011. godinom shvaćamo kao ono što je i obveza Državnog odvjetništva, a tu ste i prikazali i istinske i prave probleme pred kojima se nalazi Državno odvjetništvo. Još jednom ću javnost Hrvatske i Hrvatski sabor podsjetiti na prijedlog našega kluba, to nema veze sa vama osobno gospodine glavni državni odvjetniče, ima veze sa neovisnosti i budućnosti rada Državnog odvjetništva u cjelini. Vjerujem da ja vam osobno nikad ne bih bio na mjestu jer ako nešto radite ne valja, ako nešto ne radite ne valja, a ako nekog ne osudite ne valja, ako ne mislite onako kako misli politička većina u Parlamentu opet ne valja tako da je vaš posao po meni najnezahvalniji posao u državi. Zato smo i predložili da se mandat glavnog državnog odvjetnika ograniči na dva uzastopna mandata, a da se nakon toga glavni državni odvjetnik postavi na mjesto zamjenika glavnog državnog odvjetnika. Jer taj pritisak, prije svega politike i javnosti na vas osobno, i prevelika očekivanja na ljestvici umjesto da očekujemo od Vlade da bude efikasna u smislu provedbe boljeg života našim građanima od vas se očekuje da što više ljudi kaznite, da ih strpate u zatvore ako su krivi i ako su počinili kaznena djela, a nitko ne gleda na to da pravi život građana ne ovisi od toga tko će počiniti kazneno djelo ili ne nego ovisi od toga da li je Vlada ako je dobila većinu na izborima uspješna, da li je gospodarstvo Hrvatske takvo da omogućuje nova radna mjesta, a ne da se svakim danom brojka nezaposlenih povećava na 380 tisuća a ne daj Bože i više. Tako da se ta stopa počinjenja kaznenih djela zbog lošeg života, zbog opće depresije i pesimizma vodi na to da je porast kaznenih djela da vaš posao nažalost postaje najvažniji u zemlji. Trebamo težiti tome da Hrvatska bude Hrvatska hrvatskih građana, hrvatskoga naroda i zemlja u kojoj će rasti zaposlenost, a ne zemlja koja će ovisiti o tome jeste li vi u vašem mandatu ili u godini dana po ovom izvješću pohvatali onoliko počinitelja kaznenih djela koliko je očekivala neka politika o kojoj ne daj Bože ovisi vaš izbor. Još jednom i zaključno, podržavamo se na tome da izbor vaš, ne vas osobno nego budućeg rada Državnog odvjetništva, treba ograničiti na dva mandata da se taj teret skine sa osobe koja je na čelu toga da se omogući daljnje funkcioniranje i rad u sklopu Državnog odvjetništva, da budućnost RH i zemlje u cjelini ovisi o kvalitetnim zakonima koji će biti temelj vašeg rada u Državnome odvjetništvu i ono što je najvažnije zaštita vitalnih interesa RH a da bi konačno i nakon svega ovo trpanje u džuboks državnog odvjetništva, očekivanje vas da djelujete u svakim izborima i pred svake izbore da morate nekog kažnjavati samo zato što se netko nekom osobno ne sviđa i da morate djelovati onako kako od vas očekuje politika onda nije naša zemlja ona za koju smo se svi borili nego nešto sasvim drugo. Mi želimo europsku Hrvatsku i Hrvatsku u kojoj će svatko biti slobodan ako nije počinio kazneno djelo i želimo zemlju koja će biti gospodarski opravljena i u kojima će oni koji žive za sutra a to su oni mladi koji nisu opterećeni ni ustašama ni partizanima ni četnicima ni prošlošću ni bilo čime drugome moći slobodno i mirno živjeti u zemlji za boljitak svih nas. U ovom djelu imate potporu u tome da se vaši traži vaša neovisnost a isto tako očekujemo potporu od Hrvatskoga sabora da se politikantstvo i politika konačno jednom i zasvagda makne iz hrvatskog državnog odvjetništva. Hvala lijepo.
Hvala. Ingrid Antičević-Marinović replika.
Zaključujući svoju raspravu govorite i da je cilj svakih ovih aktivnosti da prosječan Kanađanin živi mirno. Međutim mi smo kroz dalju pa i bližu prošlost imali situacije da su lopovi živjeli mirno a pošten čovjek je živio nemirno. Naravno to se promijenilo i godinama se to mijenjalo naravno dosta teško. Posebno ste apostrofirali da je žalosno koliko državno odvjetništvo ima posla i kako javnost pritišće da ima nezahvalnu ulogu što je sve to tomu tako ali to je takva priroda i posla i ono što je sigurno istina a to je da se čitava Hrvatska pretvorila u jednu kolektivnu sudnicu. Iako bi svaki čovjek, svatko ovdje od nas bilo tko, nitko ne bi želio da mu sudi ulica, da mu državno odvjetništvo podnosi prijave zato što je ovakav ili onakav se stvorila nekakva tenzija i tu je jedna zadaća državnog odvjetništva vrlo delikatna. Međutim na to se ne treba obazirati nego ono što vi kažete na zakon i na Ustav. Međutim i mislim da ste dobro reagirali kada ste upravo dali ne jedan akcent na tome ukazujući da je ipak ne bi trebala politika birati glavnog državnog odvjetništva. Međutim i složili ste se oko toga da je politika makla ruke to iz cijelog vašeg govora proizlazi od državnog odvjetništva kao neovisnog tijela. Međutim čime se suočava sada državno odvjetništvo? I mi moramo ovdje reagirati na to, braneći ga od svakih napada da bi moglo izvršiti svoju ustavnu i zakonsku zadaću. Imate i situaciju da sud, neki, neću reći svi ali iz pravosuđa neki suci napadaju državno odvjetništvo zašto je podnijelo u jednom predmetu žalbu a zašto nije? U kojem to još pravosuđu ima? Mi moramo dakle prepoznavati atake na neovisnost pravosuđa u užem i u širem smislu od bilo koga ono dolazilo ma čak i kad je interne naravi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Josip Salapić.
Hvala vam lijepo kolegice. Mislim da smo se jako dobro razumjeli. Ja sam htio dati naglasak upravo na tome, na neovisnosti glavnog državnog odvjetništva i odvjetništva u cjelini jer ako je zaista politika previše umiješana u to a smatram da je u zadnje vrijeme je, samo jedan primjer konkretno na našoj stranci. Mi smo kada smo započeli ustavne promjene želeći postići konsenzus oko potrebe da ne zastarijevaju kaznena djela teških ubojstava kao oporbena stranku sjeli sa vladajućima da se razgovara o tom problemu i da vidimo što je još bitno kada su u pitanju nacionalni interesi. Mi smo se zalagali za teritorijalni ustroj drugačije nego što je to danas, za referendum itd., to je sad tematika Ustavnih promjena, međutim čim smo sjeli razgovarati odmah je bačena ljaga na stranku, na HDSSB da smo mi pod navodnicima trgovali s time da se spriječi eventualna postupanja državnog odvjetništva i USKOK-a u Osijeku. Dakle, koja bi to bila jadna zemlja i država kada bi netko kao u supermarketu mogao reći ja ću glasati za to ako vi spriječite to. I to je onaj rak rana hrvatskoga pravosuđa i politike u cjelini. Dakle, čim ste konstruktivni, onda ste glupi, čim nešto predlažete onda ne valjate, kad šutite nitko vas ne pita ništa, nitko vas ne uvažava. Kad hoćete nešto reći dobro za Hrvatsku, onda kaže sigurno trguju sa glavnim državnim odvjetnikom da spriječi određena onda treba skinuti sve skupa nas i sve skupa one koji na tome rade ako je to u Hrvatskoj moguće. Pravi naglasak je da trebamo to konačno otkloniti i da ne može nitko očekivati da se u nekom kratkom vremenu nekoga mora osuditi. Tu ja nisam štitio nikoga apsolutno nego htio dati naglasak. Pustimo neovisno pravosuđe da radi svoj posao. Ne bi nam se dogodio ni Perković ni problem o Zakonu o pravosudnoj suradnji, niti razglabanje o odlukama suda u Velikoj Gorici i u Zagrebu da smo pustili politiku iz pravosuđa odnosno pravosuđe da radi na miru svoj posao neovisno a sve drugo je loše prvenstveno za budućnost Hrvatske. Hvala lijepo.
Goran Marić replika.
Hvala lijepa. Kolega Salapić, govorili ste o važnosti rada državnog odvjetništva, samo bih se referirao na onaj dio da je on iznimno važan i od bitnog utjecaja na gospodarsku aktivnost u RH. On je važan i za investicijsku aktivnost, učinkovitost rada državnog odvjetništva važno je i za ekonomsku snagu cijele države. On utječe i na kadriranje jer zamislite koliko mnogih su bili na odgovornim funkcijama a nisu trebali biti tamo, tek koliko uglednih menadžera više nije ugledno nakon rada državnog odvjetništva. Ali ono što je najvažnije reći da u Hrvatskoj još uvijek ne može opstati onaj koji se bavi ekonomskom aktivnošću a da poštuje zakone i etičko poslovanje, etičke norme. Ako se dopušta djelovati onima koji ne poštuju zakone, onda se onemogućuje onima koji poštuju to. Ako je 50 milijarda kuna neplaćenih dugova prema državi a omogućeno je da ti i dalje posluju onda se omogućuje onima koji su platili sve poreze, koji su isplaćivali redovito plaće, oni su u neravnopravnom položaju, njih se uništava a na njima počiva budućnost Hrvatske ne na onima koji nisu plaćali poreze a njima je najteže gledati tu nepravdu. Samo vi zamislite predstečajnu nagodbu. Netko nije naplatio 2, 3 milijuna kuna, morao je na to platiti porez na dobit i evidentirati kao prihod i dođe predstečajna nagodba, moraju čak plaćati i akontaciju Poreza na dobit na sljedećoj godini temeljem prihoda kojeg nije naplatio i kojeg mu stečajni dužnik kaže neću ti ni platiti. Ne može u takvom biti budućnost hrvatskog gospodarstva, zato je važno onemogućiti one koji nepoštuju zakon, izbaciti iz poslovnog ciklusa, njima zabraniti rad. Kazneno djelo je neisplaćenje plaća. Hvala.
Hvala. Odgovor. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Josip Salapić.
Točno kolega Marić. Mi smo donijeli brojne zakone pa i ovaj Zakon o predstečajnoj nagodbi je donijet zato da se pomogne gospodarstvenicima koji su se našli u problemu, a da ne moraju ići u stečaj, da se to premosti. Ono što je u stvari pravi problem, a to je izvijestila Europska komisija, a to je da je korupcija kao rak rana hrvatskoga društva i od tud taj strah u gospodarskim vodama i poduzetništvu jer se svi boje, a boje se zbog toga što se politika davnih godina ili godinama kada su određeni političari bili na vlasti, svojim koruptivnim radnjama umiješala u gospodarstvo pa su se neki gospodarstvenici na ovaj ili onaj način uključili u koruptivne radnje i time pridonijeli bolesti našeg društva, to je korupcija. Jer žalosna je ta država u kojoj gospodarstvo ovisi o strahu Državnog odvjetništva i o tome kako će postupati Državno odvjetništvo. Zdravo bi društvo trebalo ovisi o slobodnom poduzetništvu, o zdravoj klimi za investicije, a ne da nam se ozbiljni gospodarski partneri bježe iz Hrvatske jer mi se vodimo kao visoko koruptivna zemlja. Kaže Ruska komisija da smo mi puno učinili u procesuiranju korupcije, ali nismo mnogo učinili u tome da to spriječimo. Ako mi imamo i tijela u Saboru, a to je Nacionalni odbor za borbu građana protiv korupcije, imaju sva državna ministarstva programe za zaštitu od korupcije, odnosno antikoruptivne programe, ako će to sve ostati na bla bla bla bla, a nitko ništa konkretno neće poduzeti, onda mi imamo ozbiljni problem, ozbiljnu i tešku bolest koja će rijetko koja politika moći riješiti. Dok se to ne iskorijeni iz društva, a to je da netko nekom mora nešto dati, podmititi da bi mogli raditi u Hrvatskoj, mi se nećemo izvući. Ne ovisi to samo dakle o kvaliteti zakona koji donosi Hrvatski sabor, nego ovisi o tome, o ljudima koji te zakone trebaju provoditi i onima u dijelu kada je u pitanju i državni sektor i privatni sektor, da tu bolest iskorijenimo iz društva. Ako to ne uspijemo, mi smo dugoročno gotovi.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Salapiću, s pravom ste, govoreći većim dijelom svoje rasprave o, kako sam ja to doživjela o atmosferi u kojoj radi i Državno odvjetništvo, na neki način osvijetlili onaj aspekt gdje su manje-više svi nezadovoljni i traže brže, jače, učinkovitije, bolje, odmah, kad se god pojavi neka afera u javnosti, a s druge strane kad eventualno neka optužnica padne na sudu, onda su opet svi jako, jako nezadovoljni. Mislim da malo tko vodi računa o nekoliko činjenica. Recimo govori se o ratnim vojnim invalidima, lažnim tzv. ratnim vojnim invalidima. Naravno da se postupak, neću govoriti o pojedinačnim primjerima, ne može pokrenuti ako ne postoji valjani dokaz da je netko zloupotrijebio zakon i da je netko zloupotrijebio druge zakone ako je koristio prava na koja nije imao prava. Dakle, čini mi se katkada da se u posao represivnog aparata svi razumijemo kao što se razumijemo u sastavljanje reprezentacije. Međutim, zašto to govorim? Međutim, kad dođe do onoga što se treba zvati javna, društvena osuda, onda tu padamo svi, a o tome sam puno puta ovdje govorila. Dakle, prošli lokalni izbori su pokazali i o nekim aferama, ljudi koji su imali afere o kojima se pisalo, govorilo, prijavljivale, itd. bili su izabirani, bili su birani, ljudi koji su optuženi bili su birani, ljudi kojima se i sudilo bili su birani, i to je zatvoreni krug. Oko toga moramo više govoriti.
Odgovor na repliku, Josip Salapić.
Hvala potpredsjednice. Pa nemojte mi zamjeriti, ali reći ću nešto, mislim da ste na svojoj koži osjetili što znači dati, na onom mjestu kad ste bili premijerka, potpunu slobodu i neovisnost onom djelu kada se tiče provođenja istraga i rada Državnog odvjetništva i općenito pravosuđa u cjelini, neki su to komentirali kao pa što ona radi? I to je bilo svašta rečeno o tome, a mislim da ste bili na pravom putu. Tada smo 2009., 2010. govorili da se niti jedan predmet ne smije držati u ladici. Dakle, vrijeme kad će nešto izaći javno nažalost, ja mislim da to tako nije, a ne bi ni trebalo biti, ne treba biti vrijeme kad netko to očekuje nego vrijeme kad je to potrebno zbog dokaza i dokaznoga postupka. Da je društvo zdravo u cjelini, nitko se ne bi normalan s tim bavio, međutim nije. Ono što sam rekao, jedan pesimizam koji se stvorio i Hrvatska je postala kolektivna sudica, idemo ljudi, drž'te lopova, idemo, kako će god nešto napraviti, ima veze s nekom politikom, zato sam se u raspravi založio za to da izbor, neki budući izbor glavnog državnog odvjetnika ne ovisi ni o jednoj politici. Jer to nije jednostavno normalno i nije zdravo. Svatko će reći, ja imam dokaze ili prijavu da taj i taj u tom vremenu napravio to i to. Ako ga ne osudite, niste napravili ništa. A što će nam onda sudovi? Što će nam neovisno pravosuđe? Što će nam sve ono što smo radili u poglavlju 23 preuzimajući pravne stečevine EU? Što će nam Državno odvjetničko vijeće? Što će nam Državno sudbeno vijeće? Ako već samo po sebi se zna tko mora biti strpan u zatvor. I to je ona bolest hrvatske politike. Mi danas možemo širiti i raspravu odavde do vječnosti. Nas već javnost smatra kolektivno ludima jer se svojim raspravama vraćamo u prošlost. Mi zaista ne živimo za sutra, ako netko nešto i zine, kaže da je glupo zinuo, a u stvari bi prava stvar trebala biti štititi vitalne interese u gospodarstvu i tražiti posao za našu djecu, a s ovim se trebaju baviti neovisna pravosudna tijela. To je onda pravi put, ali nažalost to još kod nas tako ne ide. To je rak rana Hrvatskog društva.
U ime Kluba zastupnika Jadranke Kosor i HGS-a, kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine glavni državni odvjetniče. Pa evo ja mislim da na početku želim reći da bi se sasvim sigurno ova rasprava više koncentrirala na izvješće, na podatke iz izvješća kako god mnogi govorili s prezirom o samom izvješću o brojkama, da smo o tome raspravljali na vrijeme, dakle da smo o tome raspravljali do kraja prošle godine 2013.godine. Sada mi u 2014.raspravljamo o 2012., a zapravo bismo uskoro trebali raspravljati o izvješću za 2013.godinu i to je tako kako jest. Dakle ova rasprava je do sada bila više politička zato što ovo je naravno političko tijelo, najviše predstavničko tijelo u kojem možemo izražavati prije svega svoje političke sudove, ali mislim da bismo se trebali vratiti na ono što u izvješću doista piše zato što se iz tih brojki iz tih podataka mogu izvlačiti zaključci koji će biti važni ili jesu važni i za zakonodavno tijelo dakle za Hrvatski sabor u našim budućim odlukama, u donošenju izmjena i dopuna zakona. I ja sam se na to koncentrirala kada sam čitala izvješće državnih odvjetništava odnosno glavnog državnog odvjetnika. Ova rasprava mi se nekako čini da pada i u nezgodno vrijeme zbog toga što smo pri kraju odnosno što je mandat glavnog državnog odvjetnika pri kraju. Pretpostavljam da će nas gospodin Bajić izvijestiti o tome jeli kao što je to bilo i 2010.se obratio Vladi što je naravno obaveza prema zakonu jer Vlada je ta koja pokreće postupak imenovanja glavnog državnog odvjetnika. Dakle tako je bilo 2010.tako će biti 2014. Podsjetit ću možda to nekima možda već pomalo ide na živce kada se vraćam u vremena pregovora za ulazak u EU ali svejedno da smo 2010.konsenzusom izmijenili Ustav i među ostalim dodatno osnažili i neovisnost državnog odvjetnika odnosno Državnoga odvjetništva. To je bio naš zajednički dogovor ne samo zbog toga što smo to morali učiniti da bismo završili pregovore nego su svi najvažniji akteri na političkoj sceni smatrali da je to važno i da je to dobro. To osnaživanje je ja vjerujem urodilo plodom. I reći ću ovdje dakle odgovoriti na nešto o čemu se jako puno govori kada se govori o pritiscima na Državno odvjetništvo o pritiscima politike ili političara na Državno odvjetništvo. U svom mandatu predsjednice vlade nisam vidjela pritiske i mi kao vlada nismo ni na koji način nastojali utjecati nego smo nastojali širiti taj zakonodavni i politički prostor za neovisan rad ne samo Državno odvjetništva, USKOK-a nego i policije. O tome bih mogla dugo pričati, o pojedinačnim slučajevima koji govore u tome apsolutno u prilog. I mislim da ako se okrenete svi zajedno na 2011.dakle zadnju godinu mandata te vlade koju sam vodila, onda ćete vidjeti da se ni na koji način zbog događaja koji su se nizali jedan za drugim nije moglo govoriti i ne može govoriti o utjecaju politike na rad Državnoga odvjetništva. Naravno da svi oni akteri u političkom životu koje Državno odvjetništvo dotakne u svome radu i pokrene istrage se što je razumljivo, osjećaju ugroženima. Tako želim da bude i sada. U trenucima kada će Parlament odlučivati o novom mandatu da vodimo računa o onome što je napravljeno i što je važno za državu u cjelini kako god se to kome sviđalo ili ne. I zbog toga krećem na konkretne navode iz ovoga izvješća. Prije svega na financije, dakle na sredstva koja su osigurana za rad Državnog odvjetništva u toj 2012.godini gdje se jasno ukazuje, a rekla sam da nas to mora voditi iz ovoga izvješća izvesti zaključke koji će nas usmjeravati kada budemo donosili zakone pa kada budemo donosili i državni proračun. Dakle ovdje se jasno ukazuje na nedostatna sredstva često puta zbog činjenice da materijalni rashodi, plaćanje vještaka i druge važne intelektualne usluge bez kojih Državno odvjetništvo odnosno USKOK ne mogu da jesu važna stavka i da o tome treba voditi računa jer se u Hrvatskome saboru donosi proračun za sve pa onda i za Državno odvjetništvo. Ovdje se govori i o podatku od 10% manje prijava, dakle kada se govori o kretanju kriminaliteta i navodi se izmjena Kaznenoga zakona koja se u međuvremenu dogodila. Meni će biti jako zanimljivo čuti konačnu analizu što je uzrokom toga pada. Jeli stvarno promjena KZ-a, dekriminalizacija određenih kaznenih djela ili se radi ipak o nečem drugom? Dakle, ovo izvješće ne bi trebali samo tako zaklopiti kada završi ova rasprava nego ga analizirati i dalje. Osobito me zaintrigiralo poglavlje koje govori o ratnim zločinima. Dakle u 2012.bilo je 20 novih prijava. Često smo skloni govoriti o tome da nema procesuiranja ratnih zločina pa bih molila glavnog državnog odvjetnika možda u nekom obraćanju da nas izvijesti o ukupnom broju procesuiranih i osuđenih osoba za ratne zločine, dakle ukupno od početka agresije na Hrvatsku evo do današnjih dana. Za mene je ovo zanimljiv podatak da je bilo 20 novih prijava, da je 9 prijava ostalo iz prethodne godine i da je u toj godini o kojoj danas raspravljamo optuženo 9 osoba za ratni zločin. Ono što je jednako tako malo o čemu se malo govori u javnosti na što se upozorava u ovom izvješću da je naravno logično da je sve teže prikupiti podatke o kaznenim djelima, a još je teže prikupiti podatke o počiniteljima. To nas mora usmjeriti ka tome da Državno odvjetništvo osnažimo da se što je moguće više koncentrira na taj posao, jer protek godina će, da će svaka godina će biti sve teža kako vrijeme prolazi, kako na žalost i mnogi umiru. I počinitelji i svjedoci bit će jako, jako teško pogotovo kad govorimo o zločinima silovanja tijekom Domovinskoga rata. Dakle, potrebno je još više snage i još više odlučnosti rekla bih u tom smislu ali vjerujem da će nas gospodin glavni državni odvjetnik informirati i o konkretnim podacima. Nekako ostaje dojam, pitanje je zbog čega. Je li to zbog toga što to uvijek nekako izmakne pozornosti javnosti jer se više bavimo mitom, korupcijom, kriminalcima i da ovaj segment u radu Državnog odvjetništva nekako iščezava iz centra naše pozornosti. Što se tiče kaznenih djela gospodarskog kriminala ovdje se navodi da su u značajnom porastu prijave za primanje mita, a da su druga djela u padu. Dakle, to je nešto što bi nas kao društvo kolegice i kolege trebalo zabrinuti. Ovdje su podaci. Ja mislim da te podatke dobro čitate zato što iza toga stoji jedan dio društva, jedan dio rada Državnoga odvjetništva. Dakle, u 2011. kaznena djela, prijavljeno 101, a u 2012. 170 djela primanja mita. Međutim, opao je broj kaznenih djela zlouporabe položaja. Dakle, u 2012., jedanaestoj oprostite je bilo 890, a u 2012. 517. Budući da smo jednako tako u tom Ustavu 2010. godine, odnosno izmjenama Ustava izmijenili odredbe Ustava i ozakonili, dakle donijeli poslije i zakon ali i ugradili u Ustav nezastarijevanje ratnoga profiterstva i nezastarijevanje kaznenih djela iz procesa pretvorbe i privatizacije. Dobro je pogledati ovaj dio izvješća koji govori o tome da je Državno odvjetništvo, odnosno pretpostavljam i glavni državni odvjetnik naredio da se svi dokumenti iz toga vremena čuvaju. Mene bi zanimalo jesu li neki dokumenti iz toga vremena pretvorbe i privatizacije i nepovratno nestali, ali dobro je da je izdana rekla bih gotovo naredba da se to čuva. I sad naravno da očekujemo i rezultate i promjene Ustava, ali i rezultate donošenja novoga zakona. Zašto? Zato što je sada aktualna ugradba u Ustav nezastarijevanja ubojstava za teška kaznena djela gdje smo puno puta rekli, a kad stavimo na vagu ubojstvo čovjeka i s druge strane krađu, lopovluk u privatizaciji onda naravno ovo prvo preteže. Pa će biti dobro iskustva u, dakle iskustva nakon što smo uklonili zastaru za ratno profiterstvo i djela, kaznena djela pretvorbe i privatizacije i vidjeti kakav je učinak kako bismo vidjeli što eventualno možemo očekivati ako zaista promijenimo Ustav i uvedemo nezastaru za najteža ubojstva. Što se tiče USKOK-a puno zanimljivih podataka. Dakle, USKOK je primio 1226 kaznenih prijava ili 3,55% više. Dakle, porast gotovo 4%. Ovdje se kaže da je blagi porast prijava za organizirani kriminal i korupciju u užem smislu ne odražava stvarno stanje. I ovdje se kaže da su nastali korištenjem novih mogućnosti koje državni odvjetnik ima po Zakonu o kaznenom postupku, a koje će biti u bitnom smanjene prema dosadašnjem tijeku rada na izmjenama zakona, znači ZKP-a. U međuvremenu se ZKP izmijenio, pa bih molila da nas glavni državni odvjetnik izvijesti kakva je trenutačna situacija. Naravno jer mi razgovarajući o izvješću o 2012. ne možemo nikako pobjeći od aktualnog trenutka 2014. godine. Ovdje se govori i o povećanom broju prijava za korupciju. Kad pogledate tabelu o korupcijskim kaznenim djelima u užem smislu onda vidite da je za primanje mita gotovo 60%, davanje mita 35%, primanje mita u gospodarskom poslovanju 10,4%. Dakle, nešto što nas mora zabrinuti jer unatoč tome što ipak iz politike šaljemo kakve takve poruke o tome da je to nedopustivo, da to moramo svi osuditi kao što vidite taj val zapravo ne jenjava. Kad pogledate dio izvješća koji govori o zamrzavanju i oduzimanju imovinske koristi to su značajna sredstva, pa bi se onda u budućnosti iz tog vrela mogli crpiti i znatni izvori prihoda državnoga proračuna. Evo na kraju još nekoliko naznaka na koje može potaći ova rasprava, jer se puno toga i do sada danas o tome zapravo izravno ili neizravno govorilo. Da bi Državno odvjetništvo bilo još učinkovitije što svi želimo i uvijek očekujemo, naravno da treba taj prostor pravosuđa razmotriti i represivnog aparata, pravosuđa u cjelini i gledati sve njegove segmente, a tu mislim i na ono o usklađenosti sudske prakse. To je nešto o čemu se rijetko govori. Govorili smo o tome potaknuti zadnjim primjerima. O tome naravno treba govoriti jer imamo i sada slučajeve u kojima je DORH reagirao isto, a sudska praksa je kao što znamo bila različita. Nadam se da ovo nitko ni na koji način neće razumjeti krivo nego samo u nastojanju da zaista stvorimo državu u kojoj će kad govorimo o investitorima svi biti sigurni da kad dođu i kad krenu ulagati da im se zakoni neće mijenjati, da će vrijediti zakoni oni na početku njihovoga dolaska kao i na kraju ili ako se nešto iskomplicira i da će biti poznata sudska praksa. Dakle, da će sudovi oko istih pitanja suditi na isti način. To je važno da bismo bili do kraja uspješna država [[Upadica Zgrebec: Molim vas zaključite.]] Prihvatit ćemo ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolegice Kosor spominjali ste ratne zločine i činjenicu da je vrlo teško utvrditi tko je zapravo bio počinitelj brojnih zločina u Domovinskom ratu ste prije svega govorili, a još je teže zapravo utvrditi one koji su izvršili zločine pred kraj 2. svjetskog rata i poraća, dakle '44. i '45. itd. Jedan od tih eklatantnih zločina se zbio na Daksi. Nažalost, Državno odvjetništvo je u svojem priopćenju temeljem prijave Udruge Daksa dakle temeljem obitelji čiji su članovi pobijeni na tom otočiću podnijelo je kaznenu prijavu i Državno odvjetništvo je nažalost utvrdilo da ne postoji više nitko od živih eventualno živih počinitelja koje bi oni mogli dalje procesuirati. Ja naprosto sumnjam da ne postoje živi počinitelji obzirom na broj onih koji i dan danas koriste mirovine kao pripadnici Narodno oslobodilačkog pokreta. Za brojne zločine koji su se dogodili nakon Bleiburga, za brojne zločine koji su se dogodili tijekom ratnih operacija, dakle to je ratni zločin koji ne zastarijeva nikad, jednostavno nevjerojatno je pomisliti da među tim ljudima nije netko i od zločinaca. I to je sasvim sigurno da postoje, no postoji očito zavjera šutnje onih koji se danas zaklinju u neke druge vrijednosti. Ali mi se čini da bi bilo dobro da Državno odvjetništvo ako ništa drugo da onda sve materijale iz svoje istrage da da na uvid novinarima i da se objavi barem onda koje su to bile ustrojbene jedinice tadašnje partizanske vojske koje su počinile te zločine, barem da se zna jedan dio istine, da se na neki način satisfakcija žrtvama kroz taj način zapravo dogodi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Pa mislim da ste svojom raspravom dali snažnu potporu da pokušamo zaista uložiti snage i promijeniti Ustav i uvesti nezastarijevanje kaznenih djela teških ubojstava jer se dakako tu govori i o onima iz 2. svjetskog rata ali se govori i o zločinima iz Domovinskog rata. Polako vrijeme prolazi pa ćemo biti vrlo brzo u prilici govoriti o zastari kaznenih djela, dakle zločina vezanih i za Domovinski rat. Tako da slažem se s vama. Naravno, ne mogu ulaziti u to ima li Državno odvjetništvo ili nema dokaze, ima li Državno odvjetništvo ili nema svjedoke u slučaju o kojem govorite. To je dakako stvar Državnog odvjetništva koje moramo dodatno osnaživati upravo oko ovoga što je evo dosada u raspravi kao što ste vidjeli prošlo gotovo nezapaženo. Jedan dio izvješća koji govori o ratnim zločinima. A tu je nadležno isključivo Državno odvjetništvo.
Josip Salapić, replika.
Hvala potpredsjednice. Uvažena gospođo Kosor što se tiče dokaznoga postupka jedno je forma koju smo stavili u Ustav da ne zastarijevaju ti ratni zločini i profiterstvo, proces privatizacije i pretvorbe, a drugo je kvalitetna izvedba dokaza. Jer bez dokaza o tome postupku nema ni onog cilja, a to je krajnja osuda onih koji su povrijedili vitalne interese RH. Zato još jednom napominjem da u ovom dijelu tehničke opremljenosti Državnog odvjetništva i informatizacije i stručnih educiranih ljudi da rade na tome to je jedan dugotrajni proces i treba država osigurati financijska sredstva za to. No, nešto me drugo ponukalo da se javim. Mi danas nažalost govorimo o Izvješću za 2012., što je malo passe s obzirom na situaciju u kojoj danas živimo. Dobro je čuti što je bio tada problem, ali efikasno ne možemo više ništa promijeniti to samo daje se Saboru na znanje. Siguran sam da će Izvješće za 2013. godinu imati porast kaznenih prijava jer imali smo lokalne izbore prošle godine tako da će biti zanimljivo Izvješće za 2013. Vjerojatno je Državno odvjetništvo bilo zatrpano dobronamjernim anonimnim prijavama. Pa onda još jedna napomena i osobno mišljenje, dok se ta trulež u političkom društvu ne promijeni ništa od neke bolje budućnosti Hrvatske. Jer zadaća politike, skupina koje podržavaju određene programe bi trebala biti bolji život građana, uspjeh naše zemlje, mi bi se trebali svi boriti na gospodarskim frontama a to su investicije i nova radna mjesta. Mi se nažalost još uvijek hvatamo po šumama i tražimo gdje je Boško Buha, gdje je netko drugi ili netko treći, a ne pričamo o boljem životu naših građana. Dok se to ne promjeni nećemo imati ni neovisno pravosuđe ni zdravo društvo. Jer pomalo je politika, nažalost, ako ništa ne kažemo ispast ćemo da ne radimo svoj posao, treba reći jasno i glasno politika je odgovorna za neovisnost hrvatskog pravosuđa. Kad se to zaista bude živjelo kako treba, kada damo čiste ruke i odrješite onima koji su stručnjaci neovisni o bilo kojoj stranci onda će naša zemlja biti na boljim startnim pozicijama kao nova članica EU. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Jadranka Kosor.
Pa ja sam rekla da smatram da smo ovo izvješće trebali raspraviti u jesen prošle godine. Dakle, stiglo nam je u kolovozu, mi smo ga mogli raspraviti u rujnu i zatvoriti priču i čekati novo izvješće. Međutim to je sad deplasirano, to ponavljamo ali spominjete 2013.bili su lokalni izbori i kažete da će pretpostavlja to biti navala, jedno brdo, jedna gomila kaznenih prijava protiv ljudi koji su bili kandidati ili su trebali biti kandidati. Ja se vraćam ponovo onom po već sam sama sebi dosadna kad to spominjem ali govorim kako smo, kako zapravo različito reagiramo. Kako smo često zapravo licemjerni kad govorimo o tome, dakle s jedne strane tražimo da se mnogi koji su naznačeni kao evo sumnjivi da ih se procesuira, strpa u zatvore kako ste vi rekli, a s druge strane kad ljudi izađu na birališta onda mnoge takve koji su bili ponavljam i pod pritiskom medija da su zloupotrijebili svoj položaj, da su uzimali iz proračuna što nije dokazano ali tako se pisalo, tako se govorilo. Neki su pod istragama bili, neki su bili optuženi čak, nekima se čak već počelo i suđenje i opet su bili birani. Dakle mi očito imamo neki problem. I onda se okrenemo i kažemo DORH je kriv za sve. Ali mi smo ti, ne govorim pretpostavljam ni o vama ni o sebi kad izađemo na birališta onda očito, onda nam to ne smeta što se o nekome pisalo, što se o nekom govorilo i je li se nekoga procesuiralo, onda nam to više ne smeta. Zašto?
Branko Vukšić replika.
Uvažena kolegice Kosor, rekli ste u samom uvodu svoje rasprave da je ovo zapravo politička rasprava što se u potpunosti s vama slažem. Recimo, raspravljati o tome je li Kazneni zakon, novi Kazneni zakon prouzročio manji broj prijava mislim da ne bismo došli daleko i da se ne bismo čak nismo ni dovoljno stručni, ja govorim u svoje ime, ne u vaše ime, vi ste pravnica, da govorim o tim stvarima. Nama jest ovdje da šaljemo i političke poruke, da raspravljamo i da stvaramo klimu u kojem će državno odvjetništvo moći slobodnije raditi ali u kojem će državno odvjetništvo se izboriti samo po sebi da bude samostalno, koliko se nema pravo politika oslanjati na državno odvjetništvo utjecati toliko, nema ni pravo državno odvjetništvo se oslanjati na politiku jer često su tu bile uzajamne veze, tako smo barem dobili dojam. Vrlo je važna politička klima. Znamo da je u određenom trenutku je bio otvoren čep, duh iz boce pušten, međutim ja sam mislio da se više taj duh u bocu ne može vratiti ali nekako mi se čini da u nekim segmentima se vraća ponovo natrag. To je vrlo važno. Ovdje se ne raspravlja zbog toga da bi se nekoga obeshrabrilo, nego da bi se ukazalo na probleme i da bi sasvim sigurno živjeli u nekom boljem društvu, percepcija javnosti u Hrvatskoj je jako velika, uostalom to govore i izvan naših granica, pitajte naše građane što o tome misle. Građani to nisu izmislili i to sasvim sigurno da nije nategnuto stanje i samo da još kažem, javili su mi sms –om da tajništvo traži prijevod mojeg govora za gospodina Jurjevića pa ću ja to dat.
Odgovor na repliku, Jadranka Kosor.
Dobro, oko ovoga prijevoda ne bih ništa komentirala. Neka tajništvo napravi svoj posao, dakle kao što je u svim drugim slučajevima. Više ja mislim da kad se govori o promjenama zakona da se ovo odnosi ZZP, dakle Zakon o kaznenom postupku. To je važni mehanizam i u radu državnoga odvjetništva i evo puno smo u tom smislu napravili dobroga ja svi zajedno politika i vlast i oporba su tu da neprekidno šire taj prostor i jačaju neovisnost, političku neovisnost, dakle neovisnost u tom smislu da politika i vlast, oni koji su na vlasti niti potiču istrage niti iz zaustavljaju. Dakle, ne smije se niti nekoga gurati niti ali još mi se čini važnije kad USKOK, Državno odvjetništvo i policija pokrene neki postupak, politika koja je na vlasti ne smije gurati prste i reći, ne, ne, ovo ne, ovo da. Dakle to je naš posao i zato ja ovu raspravu doživljavam u tom smislu a tu moramo biti potpuno iskreni, dakle kad nam neki slučaj odgovara onda često puta plješćemo kad je iz nekog suprotnog političkog prostora, a kad ne odgovara onda se jako, jako ljutimo. To isto je dio toga političkog ozračja o kojem i vi i ja govorimo.
U ime kluba SDSS-a kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine državni odvjetniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a ima načelnu primjenu na rok podnošenja ovoga izvještaja državnoga odvjetništva. Mi mislimo da za Hrvatski sabor i za njegovu nadzornu ulogu nije dobro da ovakvi izvještaji dolaze sa kašnjenjem kao što je ovo. Slično ćemo imati i u slučaju Hrvatskog radia ili HRT-a i ja bih u ime Kluba zastupnika SDSS-a molio predsjedništvo Hrvatskog sabora da se ova praksa promijeni ili da se prekine ili barem da se da neko valjano obrazloženje jer mi nemamo niti valjanog obrazloženja a niti imamo nekakav stav oko toga. Sa ovolikim kašnjenjem naša rasprava se čini u velikoj mjeri besmislena. Ako državno odvjetništvo nije podnijelo izvještaj na vrijeme što nije slučaj, jer je podnijelo u sedmom mjesecu prošle godine, mi ga raspravljamo danas početkom drugog mjeseca onda treba reći da državno odvjetništvo to nije uradilo ali ako mi ne radimo svoj posao iz nekog razloga onda to treba reći i sa naše strane. Toliko što se tiče osnovnog načela rada našega Parlamenta. Drugo, prije nego što pređem na neka specifična pitanja koja ne uzimaju toliko pažnje ostalim klubovima u Saboru, a predmet su izvještaja Državnog odvjetništva, htio bih reći dvije stvari u vezi sa onim što sam primjetio u ovom izvještaju, a što se primjećuje iz godine u godinu. Prvo je da Državno odvjetništvo neprestano indicira u svojim izvještajima ili više-manje jasno, dakle konstatira kako mu nedostaju potrebna sredstva i potrebna oprema da bi mogao funkcionirati na valjan način. Dakle, već ranijih godina smo primjećivali da Državno odvjetništvo prima donacije od pojedinih zemalja kao da je riječ o nevladinoj organizaciji, kako bi se Državno odvjetništvo opremilo sa adekvatnom elektronskom opremom i adekvatnim tehnologijama za arhiviranje, obradu i rad na predmetima. Sada također konstatiramo da tzv. CTS sistem nije dovoljno implementiran i da predstavlja ograničenje u funkcioniranju i radu Državnog odvjetništva. Ne znam zašto Ministarstvo pravosuđa, zašto Vlada, zašto mi u Saboru koji s pravom toliko očekujemo od Državnog odvjetništva, ne očekujemo i da se povećaju sredstva za funkcioniranje Državnog odvjetništva? Govorim to na ovom primjeru. Drugi primjer je još drastičniji. Ako je točno, a ne vidim razloga zašto ne bi bilo točno da se zamjenici u USKOK-u ne mogu u normalnom postupku aktivirati i zaposliti, nego se moraju po nalogu Državnog odvjetništva, zamjenici Državnog odvjetništva detaširati na funkcije unutar USKOK-a, onda je to zabrinjavajuće. U izvještaju ne stoji koji je to razlog. Da li je razlog opća nesigurnost, da li je razlog financijska nesigurnost, da li je razlog obim posla ili nešto treće? Ali ako je to tako, onda nas ne treba čuditi što broj predmeta koji se mogu obraditi ili koji se stižu obraditi kada je u pitanju USKOK nije veći nego što jest. Prema tome klub Samostalne demokratske srpske stranke bi pledirao još jedanput i na samog državnog odvjetnika, ali isto tako i na Ministarstvo pravosuđa i na Vladu, a i na nas u Saboru da se osiguraju veća sredstva za osuvremenjivanje opreme za rad Državnog odvjetništva, posebno elektronske opreme, posebno kompjuterske opreme, posebno i softverske opreme i naravno da se vidi koje su to kadrovske pretpostavke, koje su to materijalno, financijske pretpostavke neophodne da bi ljudi u DORH-u ostajali ili mogli biti normalno regrutirani kao što su i regrutirani u nekim drugim poslovima. A sad mi dozvolite da pređem na jedan set tema koje je djelomično pokrenula kolegica Jadranka Kosor sa svojim izlaganjem u ime svojega kluba. Prvo to se tiče kaznenih djela koja Državno odvjetništvo goni po osnovi međunarodnih ugovora ili međunarodnih obaveza ili međunarodnih propisa. Prije svega riječ je o ratnim zločinima. Dakle, u vezi sa ovim podacima koje smo dobili imamo nekoliko pitanja. Državno odvjetništvo kaže da je ukupan broj registriranih žrtava 13 743, od toga 5987 ubijenih, a 2267 teško ozlijeđenih, 2339 mučenih, 67 silovanih i 3086 ostalih. Od toga broja je podnešeno 3495 kaznenih prijava, od tih kaznenih prijava 122 kaznene prijave su podnešene protiv pripadnika hrvatskih vojnih ili policijskih jedinica, Hrvatske vojske i policije, mislim na državu i 3883 protiv pripadnika srpskih pobunjeničkih jedinica ili eventualno pripadnika Jugoslavenske narodne armije. Dakle, 97,5%, a u prvom slučaju 2,5%. Taj trend se održava već godinama. I u prvim izvještajima OSS-a koji su rađeni, ovaj omjer je zadržan i ne mijenja se do danas. U DORH-ovoj bazi na osnovi ovih podataka o broju ubijenih, ranjenih, mučenih, silovanih te ostalih se kaže da imamo 490 ratnih zločina. Mi o toj bazi ne znamo ništa, nije ni naše da znamo, ali ono što je za nas, prije svega za klub kojem pripadam, za Samostalnu demokratsku srpsku stranku, važno pitanje jeste da li su u ovom broju, a nama se čini da nisu, obuhvaćene sve žrtve, svi ubijeni, svi mučeni, svi ozlijeđeni i svi silovani i svi ostali? Jer se bojimo da još uvijek nema službene evidencije o ukupnom broju žrtava za rat u Hrvatskoj i da se vodi evidencija samo za jednu stranu, a da se vodi evidencija uglavnom ili pretežno samo za jednu stranu indicira i ovaj podatak o kaznenim prijavama odnosno kasnije ćemo vidjeti optužnim prijedlozima i optužbama. Dakle, ono što je za nas iznimno važno jesu pitanja zločina koji su počinjeni u Vukovaru '91. godine, a koji zločini do danas nisu kažnjeni. Za nas je važno pitanje zločina koji su počinjeni na području zapadne Slavonije posebno Požeške kotline, a koji zločini do danas nisu kažnjeni. Zločini u Blinjskom kutu također područje razdoblje '91.godine, te zločini u vrijeme Bljeska i u vrijeme Oluje od kojih nažalost osim procesa koji se vodi za Grubore nisu procesuirani odnosno ako su procesuirani, procesuirani su na način kojim je izbjegnuto da se zločin kazni kao što je slučaj sa Varivodama, Gošićima i drugim slučajevima teških ratnih zločina poslije ili za vrijeme Vojno redarstvene akcije Oluja. Drugim riječima, mi bismo htjeli vidjeti gospodine državni odvjetniče da li su sve žrtve uključene, da li su svi počinitelji barem potencijalno uključeni i s druge strane da li su svi ratni zločini registrirani. Ako nisu onda nas zanima što je potrebno da se učini kako bi se to promijenilo i to zbog toga što kao što se iz vašega izvještaja vidi postoji trend da zbog nepovjerenja u rad naših pravosudnih organa se ljudi obraćaju Europskom kaznenom sudu. U 2011.godini je bilo pet slučajeva u 2012.godini taj broj je prešao dvoznamenkastu broju. I ukoliko se zadrži ovakav trend onda se može očekivati da će se ljudi za takve slučajeve, za slučajeve stradavanja članova njihovih obitelji početi obraćati sudovima izvan naše zemlje. mi ne bismo htjeli da se taj trend nastavi, mislimo da nema nikakvog razloga i mislimo da naši sudovi to mogu suditi, pokazali su u nekim slučajevima da mogu kao što je i Državno odvjetništvo u nekim slučajevima pokazalo da to može. Ono što samo se bojimo jeste manifestirana pristranost, nažalost tako moram reći, sa rizikom da me neko krivo razumije pa i sa rizikom da možda i pogriješim ali volio bih da me ispravi ako neko vidi grešku, a istovremeno ne bih volio da se to razumije kao pristranost zbog namjere da me neko krivo razumije. Dakle od 3432 optuženih čak je 2999 suđeno, ne nužno i osuđeno i to u odsutnosti. Od tih osuđenih odsutnosti 99,9% su pripadnici Srpske etničke pripadnosti. Od preostalih 433 osobe koje su suđene u prisutnosti 94 osobe su bili pripadnici hrvatskih vojnih ili policijskih formacija od tih je osuđeno 30 osoba, dakle manje od jednog promila, a ostalih 339 osoba su pripadnici srpskih jedinica što predstavlja većinu osuđenih za ratne zločine. Gospodine državni odvjetniče, mi očekujemo da će Državno odvjetništvo ovoj tematici posvetiti još veću pažnju i oni zločini koji nisu procesuirani da budu procesuirani, a oni zločini koji se vode odnosno oni procesi koji se vode da budu vođeni na način koji će biti u skladu sa zakonom. Mi podržavamo da se istraži što se dogodilo u Trpinji, ali ne možemo podržati da se ljude drži u zatvoru protivno zakonu. Članak 130.stavak 1. Zakona o kaznenom postupku RH kaže da ako nakon 6 mjeseci Državno odvjetništvo ne podigne optužnicu, optužene osobe ne mogu biti zadržane u pritvoru. 9 osoba Srpske nacionalnosti koje su osumnjičene za zločin počinjen u Trpinji koji je neosporan zločin i za koji želimo da bude procesuiran su zadržani u pritvoru i pritvor im je određen za dodatnih 6 mjeseci. S kojim obrazloženjem, s kojim zakonskim uporištem? Bez podizanja optužnog prijedloga i bez uporišta. Time se inače jedna neophodna radnja kompromitira i stvara se dodatno nepovjerenje u pravosuđe i u njegovu nepristranost i u njegovu pravednost. Stoga vas molimo da se taj predmet posebno razmotri i da se vidi kako da ga se dalje ne kompromitira i da se ne stvara neraspoloženje koje nije potrebno jer mislim da je potrebno da se svi objedinimo oko toga da se utvrdi i u ovom slučaju i u drugim slučajevima koji su zločini počinjeni. Kada govorimo o zločinima onda mi se čini da je posebno važno spomenuti probleme koji su vezani uz imovinska pitanja. Mi smo se godinama bavili povratom imovine koja je bila zaposjednuta od građana Srpske nacionalnosti, a koje su jedinice lokalne samouprave ili država dodjeljivala na privremeno korištenje. Imamo dva slučaja koja na drastičan način oprimjeruju što se dogodilo. slučaj Petra Kunića s područja Karlovca i slučaj Kasuma s područja Benkovca. Obojici je kuća dana na privremeno raspolaganje privremenim korisnicima koji su bespravno, protivno propisu i protivno zakonu uložili i dogradili nešto u tim objektima. U slučaju Kasuma u Benkovcu kuću je srušio do temelja i sagradio tehničku stanicu za pregled automobila, o uključenosti grada Benkovca o tome neću govoriti [[Upadica: Kolega privedite kraju raspravu.]] Ali ono što je bitno jeste da su ti ljudi dobili milijunske nakon što su dobili imovinu natrag dobili su milijunske iznose za ovrhu nakon kojih se mogu samo ubiti [[Upadica: Hvala.]] jer im ni imovina koju su dobili natrag više ništa ne znači.
Branko Vukšić replika.
Uvaženi kolega Pupovac, ja bih se osvrnuo na onaj samo vaš početak rasprave u kojem ste govorili o Državnom odvjetništvu, a ja sam u svojoj raspravi u ime kluba isto tako spominjao, a to je da Državno odvjetništvo nema adekvatne kompjuterske opreme. To je sasvim sigurno skandalozno, a skandalozno je ako se uzme u obzir činjenica da je hrvatska Vlada kupila nedavno 10550 pametnih telefona za 16 milijuna kuna, da se kupuju nepotrebno skupi automobili koji premašuju i koje isto tako bi DORH trebao tu kupovinu istražiti, mada je to radilo Ministarstvo unutrašnjih poslova. Sasvim sigurno da Državno odvjetništvo da bi djelovalo u skladu sa zakonom i da bi moglo uopće ispunjavati onu svoju funkciju da je bespredmetno govoriti da u ovoj 2014. godine da mi govorimo da oni nemaju opremu na koju bi radili, da nemaju dovoljan broj kompjutera, da nemaju software. To je žalosna, porazna činjenica za sve nas.
Odgovor na repliku Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine Vukšiću, na žalost u nekoliko svojih izlaganja povodom izvještaja Državnog odvjetništva sam primijetio to u izvještaju i to u posljednjih barem šest godina. Stvari se sigurno popravljaju jer se Državno odvjetništvo više ne pojavljuje kao kandidat za donacije ni jedne prijateljske zemlje koja je zainteresirana za unapređenje naših državnih organa. Ali činjenica da nedostaju sredstva kao što iz izvještaja jasno stoji za rad Državnog odvjetništva i da planirana sredstva nisu dovoljna za rad Državnog odvjetništva barem za 60 milijuna kuna koliko se sjećam da stoji u izvještaju je zabrinjavajuće. I mi ovdje trebamo govoriti o tome i mi ovdje trebamo podržati Državno odvjetništvo u iskazanim potrebama za većim sredstvima za rad Državnog odvjetništva.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac, spomenuli ste među ostalim i, barem sam ja to tako shvatila izvjesno nepovjerenje u hrvatsko pravosuđe, često puta i u sudove i u vjeru nekih da će se drugdje suditi bolje i pravednije. To je isto nešto što nije dobro. Dakle, ako ljudi smatraju da ovdje u tom smislu nisu sigurni onda to nije dobro i takvu percepciju moramo mijenjati. Ali vezano za ratne zločine htjela bih podsjetiti da smo upravo u poglavlju 23. tijekom pregovora i pokušaja da zatvorimo to poglavlje uz sve ostalo upravo u tom poglavlju imali jedan veliki posao i teret oko ratnih zločina, oko procesuiranja ratnih zločina i u to vrijeme i velike političke poteškoće upravo u zemlji vezano i za suradnju sa Haagom jer je u to doba došla i prvostupanjska presuda u Haagu našim generalima i zaista veliko nezadovoljstvo među hrvatskim braniteljima i zbog nekih drugih slučajeva pa smo to ipak uspješno zatvorili. Zato sad kad smo članica EU i to zapravo hoću reći, a članstvo u EU nas obvezuje da budemo i dalje dosljedni, da se ponašamo kao suverena članica EU i da ta istraga i potraga ne prestaje, naravno i procesuiranje bez obzira o kome se radilo.
Morate se javiti na vrijeme. Odgovor na repliku.
Poštovana kolegice Kosor, ja sam s vama potpuno suglasan kao vjerujem i sa većinom zastupnica i zastupnika u Hrvatskom saboru, da oko pitanja počinjenih ratnih zločina, ali kao pravosudnoga pitanja među nama ne smije biti razlike i da moramo biti posvećeni tome da se svi zločini kazne bez obzira u koje vrijeme su počinjeni i bez obzira tko su bili počinitelji. Namjerno kažem pravosudno zato što je do sada, a i danas ima mnogo političke dimenzije u kampanji oko ratnih zločina, a time se zapravo blokira pravosudna dimenzija. Što se tiče ovog trenda, dakle da se ljudi obraćaju Europskom sudu za ljudska prava. Dakle, 2012. godine Europski sud je razmatrao 5 takvih predmeta. 2013. je počeo razmatrati 19 takvih predmeta od ukupno 31 podnositelja. Time se pokazuje jedan trend za koji ja mislim da je važno da ovaj Sabor bude obaviješten jer je inače Europski sud za ljudska prava prilično zatrpan predmetima iz RH kada su posrijedi zaštita prava koja nije mogla biti osigurana u pravosudnim institucijama u Hrvatskoj.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Pupovac, izrazili ste sumnju u rad Državnog odvjetništva spram jednakog odnosa prema ratnim zločinima na područjima Zapadne Slavonije i nekih drugih krajeva. Ja također puno puta u raspravi o izvješćima državnih odvjetništava sam argumentirano govorio o tome da i mi sumnjamo u niz tih djela koja još nisu do kraja završena, a stotinu civila je ubijeno na području moje županije. Neki su suđeni u odsutnosti, a neki nisu nikad otkriveni. Neki kao politički komesari šeću Slatinom i nikome ništa. Jednako tako na Buću gdje je postojao logor u Zapadnoj Slavoniji nikome ništa. Postoji politički komesar, organizator pobune, znalac svih činjenica. Ja bih isto tako imao puno toga za reći. Vidimo da nema dovoljno kapaciteta u Državnom odvjetništvu, da nema možda ni dovoljno novaca za Državno odvjetništvo iz Izvješća koliko se vidi. Ali argumenti koje su napisali i silovane žene iz Vukovara kao i pripadnici postrojbi Hrvatske vojske i civili koji su zajednički svjedočeći u knjigama jasno rekli tko su počinitelji. Vjerujem da će Državno odvjetništvo zatražiti pomoć stranih ambasada kako bi opremilo ili financiralo dodatne kapacitete, možda i japanske ambasade.
Odgovor na repliku, Milorad Pupovac.
Neću danas ovdje, prije svega bih se složio s vama da je potrebno da radimo na tome da se utvrde sve činjenice u vezi sa počinjenim ratnim zločinima i osobama koje su odgovorne za njih. Ja neću danas govoriti o razmjerima ratnih zločina počinjenih u zapadnoj Slavoniji tokom '91. godine. Ali spomenut ću samo jednu stvar koja indicira i koja pokazuje zapravo našu potpunu nezainteresiranost. Da je netko u Francuskoj srušio jedan od primarnih spomenika Pokretu otpora u Francuskoj, da je netko u Velikoj Britaniji srušio jedan od primarnih spomenika britanskim vojnicima koji su sudjelovali u 2. svjetskom ratu kao što je srušen Bakićev spomenik u Kamenskoj '91. godine, odnosno '92. godine miniran 9 puta, jedan od najljepših spomenika te vrste, jedan od najljepših umjetničkih djela koje je napravljeno na prostoru bivše Jugoslavije i da o tome nema potrebe da itko pa makar i po službenoj dužnosti pokrene istragu i da ustanovi što se dogodilo nema ga. I zato vas pozivam da i u tom slučaju kao i u drugim slučajevima se nađemo, udružimo i da vidimo gdje su ljudi koji su počinili takva gnjusna djela kao što su ta. Dakle, ne samo prema ljudima nego i najvećim dostignućima u umjetnosti i ljudskoga umijeća kao što je bilo to.
Branko Kutija, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Kolega Pupovac počeli ste svoje izlaganje sa nekažnjavanjem počinjenih ratnih zločina pa ste krenuli od Vukovara, a završili ste sa Varivodama i … [[Govornik se ne razumije.]] S obzirom da ste vi rođeni u Benkovcu kao i ja, ja bih isto tako volio da ste spomenuli i benkovačko područje, a ja ću vas podsjetiti, ne samo vas nego i državnog odvjetnika i sve nas, da je u tome prostoru ubijeno 234 civila a od toga u postotnom iznosu 99% su bili Hrvati. Kao što znate samo je Zorana Banić dosada osuđena za počinjeni ratni zločin, a svi postupci koji su dosada vođeni su odbačeni zbog nedostatka dokaza. Vrlo interesantno. U samom izvješću, ne znam točno na kojoj stranici, državni odvjetnik kaže vezano za zločine počinjene u 2. svjetskom ratu, a isto tako dolazimo čini mi se i u poziciju kad je Domovinski rat, zbog nedostatka dokaza odnosno starosti, umiranja imamo sve manje nade da će ti koji su počinili to biti kažnjeni. Evo ja bih volio, ponavljam, da ste i to spomenuli.
Odgovor na repliku, Milorad Pupovac.
Kolega Kutija što se tiče mojeg rođenja i mojeg odrastanja na području Benkovca to doista kod mene stvara dodatan osjećaj odgovornosti za ovu tematiku i za ratne zločine. I ne moram vam reći da me jeste stid za zločine koje su neki ljudi počinili na području Benkovca i za rušenje crkve sv. Ante tokom rata u Benkovcu. A isto tako ne moram vam reći da je nedopustivo da se procesuira one za koje se nema dokaze da su počinili, a one za koje se ima dokaze da su počinili zločine da se u mutnim dogovorima pušta da budu na slobodi. Tako je u Benkovcu, tako je i u drugim mjestima. I nemojte pitati mene zašto je to tako nego pozovite mene pa da zajedno utvrdimo tko je to činio i tko to čini do danas da pravi počinitelji zločina i prema Hrvatima i prema Srbima ne budu kažnjeni nego se uzima, kao što i vi znate, rađene Editu i … [[Govornik se ne razumije.]] a ne uzima se one koje treba uzeti. A što se tiče druge teme, teme Kasuma, s pravom ste otvorili pitanje ratnih zločina. Ali temu u kojoj je grad Benkovac kad ste vi bili gradonačelnik bio uključen u prodaju tuđe imovine fizičkom licu za koje bi tada to fizičko lice temeljem povratka imovine trebalo platiti 2 milijuna i 600 tisuća kuna a grad je to prodao, država je odgovorna zato što je donijela zakon. O tome postoje sudske presude, je li točno ili nije ja bih bio najsretniji da nije točno. I bio bih najsretniji da nisam u pravu. Pomognite da riješimo taj slučaj. I isto tako pomognite da prestane uzurpacija imovine na području Benkovca.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Vesna Fabijančić-Križanić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, glavni državni odvjetniče, kolegice i kolege. Ovo izvješće sadrži podatke o stanju i kretanju kriminaliteta, poduzetim radnjama za zaštitu imovinskih interesa RH, rad državnih odvjetništava te materijalnom i kadrovskom stanju istih. Smatramo da je izvješće dalo stručni i temeljiti prikaz rada državnih odvjetništava i njihovih zamjenika na progon počinitelja kaznenih djela i zaštiti imovine RH. U svim državnim odvjetništvima u 2012. godini radilo je 1712 osoba, 66 više nego 2011., odnosno 251 više nego 2010. godine. I to u 33 općinska državna odvjetništva, 15 županijskih, Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta i Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske. Ono što je obilježilo ovo razdoblje je pad podnesenih kaznenih prijava u odnosu na 2011. godinu i ne samo da je pao broj kaznenih prijava u odnosu na 2011. već i u odnosu na 2010. Jedan od razloga svakako je i stupanje na snagu novog Kaznenog zakona po kojem su neka kaznena djela prešla u prekršaje. Pomna analiza izvješća ukazuje na potrebu nastavka poduzimanja mjera za povećanje učinkovitosti rada Državnih odvjetništava. Nova zakonska rješenja, Kazneni zakon, izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku i Zakona o državnom odvjetništvu traže značajne promjene u načinima rada i vjerujemo da će Državno odvjetništvo RH posebnu pažnju usmjeriti nad nadzor nad radom, odabir i edukaciju državnih odvjetnika i zamjenika. U izvješću se navodi kako i dalje u javnosti postoji percepcija kako glavni državni odvjetnik ima pravo i može odlučivati o svemu unutar državno odvjetničke organizacije podsjećajući da se odredba o hijerarhijskom ustroju odnosi na odvjetničku upravu dok je svaki državni odvjetnik i zamjenik odgovaran i samostalan u odlučivanju u konkretnom predmetu. Naravno da je točno da svaki odvjetnik i zamjenik odvjetnika samostalan u odlučivanju konkretnog predmeta ali isto tako točno da svaki odvjetnik i zamjenik odvjetnika nije samostalan u odlučivanju da li će neki predmet stajati u ladici ili neće i koliko će dugo biti u mraku te iste ladice. Isto je tako činjenica da kvalitetnijim nadzorom i po potrebi pokretanjem stegovnim postupaka protiv onih koji su neopravdano imali zaostatke kao što i sami konstatira izvješće na strani 7, broj takvih predmeta može se svesti na izuzetke. Stoga su to svakako podaci koje izvješće treba sadržavati i dobro je da se znaju ti podaci i isto tako je dobro što je Državno odvjetništvo RH na primjedbu na sjednici Odbora za pravosuđe te podatke i dostavila a radi javnosti prema vašim podacima u 2012.godini Državno odvjetničko vijeće zaprimilo je ukupno 4 zahtjeva za pokretanje stegovnih postupaka protiv zamjenika državnih odvjetnika od čega jedan zbog stegovnog djela ponašanja ili postupanja suprotno temeljenim načelima etičkog kodeksa, a tri zbog neopravdanog neobavljanja ili neurednog obavljanja državno odvjetničke funkcije. Da li je to činjenica s kojom možemo biti zadovoljni, nisam sigurna. Apsolutno se slažemo da podnošenje kaznene prijave u puno slučajeva može biti posljedica osobnog obračuna, u mnogima nema čvrstog dokaza ali u mnogima neopravdanog neobavljanja ili neurednog obavljanja državo odvjetničke funkcije. I pri tome naravno ne smatramo da ih treba biti 300 ili ne znam koliko veliki broj ali tri svakako nisu odraz stvarnog stanja. Stoga vjerujemo da usvojenim izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku i izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu prema kojima je državni odvjetnik dužan donijeti odluku o kaznenoj prijavi u roku od 6 mjeseci, o tome obavijestiti podnositelja prijave i prema kojemu je nerješavanje kaznene prijave predviđeno kao stegovno djelo da će se ta činjenica odraziti na buduća izvješća kao i primjena odredbi istog zakona o podnošenju izvješća nižeg odvjetništva višem, traženje višeg odvjetništva nižem za izradu izvješća posebno po vrstama predmeta, izdavanje obveznih naputaka za rad nižem državnom odvjetništvu radi jedinstvene primjene zakona kao i nalog i uputu za rješavanje pojedinog predmeta i da će to sve dovesti do kvalitetnog nadzora višeg državnog odvjetništva nad nižim a time i do toga da ne obrađene kaznene prijave budu doista rijetkost. Dio izvješća koji se odnosi na primjenu Zakona o nezastarijevanju kaznenih djela ratnog profiterstva i kaznenih djela iz procesa pretvorbe i privatizacije a koji je stupio na snagu 2.lipnja 2011. Dakle, koncem 2012.a za 2012.je ovo izvješće bio je na snazi godinu i pol dana. Javnost je na tu problematiku posebno osjetljiva i to s pravom. Kaznena djela ratnog profiterstva i ona iz procesa pretvorbe i privatizacije dodatno su osiromašila našu zemlju, mnogi građani ostali su bez posla dok su se neki bezočno bogatili na tuđoj muci. Iz načina na koji je to obrađeno u izvješću proizlazi da sve što je poduzetno u toj vrsti predmeta su potrebne izmjene činjeničnih i pravnih opisa i pravnih oznaka kaznenih djela što svakako ne može ispunjavati zadovoljstvo. S obzirom da je i na to skrenuta pažnja na sjednici Odbora za pravosuđe, dodatno su dostavljeni podaci i ti podaci naravno pokazuju puno pozitivniji sliku nego li bismo to zaključili iz samog izvješća. Naime u godinu i pol dana odredbe zakona primijenjene su u 26 predmeta u odnosu na 64 osobe s time da je protiv deset osoba u tijeku sudska istraga, protiv 45 osoba su podignute optužnice a 9 osoba je nepravomoćno osuđeno. Oduzimanje imovinske koriste ostvarene kriminalnim aktivnostima logično se nameće kao učinkovito sredstvo suzbijanja kriminala okrenutog stjecanju imovinske koristi. Ako toga nema onda se kriminalno stjecanje imovinske koristi isplati bez obzira na izrečene kazne za počinjenje kaznenog djela. Problematika oduzimanja imovinske koriste ostvarene kriminalnim aktivnostima također je u središtu zanimanje javnosti i to je naravno sasvim razumljivo, organizirani gospodarski kriminal koji često poprima i međunarodne dimenzije karakterizira upravo stjecanje imovinske koristi iz znatnih razmjera koje može ozbiljno naštetiti funkcioniranju gospodarskog sustava neke zemlje. I zato je dobro što je u ovom izvješću o tome dana posebna pažnja jer složit ćemo se, nema učinkovite borbe protiv kriminala i korupcije ukoliko se ne utvrdi učinkoviti mehanizmi oduzimanja koristi pribavljene kaznenim djelom. Kaznenim zakonom koji je stupio na snagu 1.siječnja prošle godine u izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku i Zakona o državnom odvjetništvu koji su donijeti jesenas provlači se načelo po kojem nitko ne može zadržati imovinsku korist ostvarenu kaznenim djelom. Načelo da nitko ne može zadržati imovinsku korist ostvarenu kaznenim djelom Državno odvjetništvo dužno je dosljedno provesti ne samo korupcijska kaznena djela i kaznena djela organiziranog kriminaliteta, nego i više od 50% svih prijavljenih kaznenih djela, čine se radi stjecanja imovinske koristi. Stoga treba na vrijeme zamrznuti imovinu osumlječenika kao i imovinu s njima povezanih osoba, a novozakonska rješenja pomoći će da u tome Državno odvjetništvo bude još učinkovitije. Velik dio posla Državnih odvjetništava odnosi se na rad u građanskim i upravnim predmetima i ovdje je pad broja predmeta kao u kaznenim predmetima evidentan. Ovdje možemo o uspješnosti govoriti s dva stajališta, manje zadovoljstva gledajući kroz postotke dobivenih i izgubljenih parnica, a daleko veće zadovoljstvo kroz dobivene parnice kroz vrijednost predmeta spora. I na kraju, s obzirom da ovo Izvješće o podacima o stanju i kretanju kriminaliteta, poduzetim radnjama na zaštiti imovinskih interesa RH, radu Državnih odvjetništava te materijalnom i kadrovskom stanju odvjetništava u RH i sve to u 2012. godini te kako se radi o temeljitom prikazu rada Državnih odvjetništava i njihovih državnih odvjetnika i njihovih zamjenika na progon počinitelja kaznenih djela i zaštiti imovine RH u 2012. godini, klub SDP-a podržat će izvješće. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Vladimir Šeks. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospođo i gospodo zastupnici, glavni državni odvjetniče. Rasprava o godišnjem izvješću Državnog odvjetništva za 2012. godinu je zapravo uvertira u raspravu koja će biti u svibnju ili lipnju ove godine kada će Hrvatski sabor imenovati glavnog državnog odvjetnika. Aktualnom glavnom državnom odvjetniku, gospodinu Mladenu Bajiću ističe mandat, pokrenuta je procedura za imenovanje, na prijedlog Vlade Hrvatski sabor uz prethodno mišljenje Mjerodavnog odbora za pravosuđe imenuje i izabire glavnog državnog odvjetnika. Nadam se da ova rasprava neće proteći u svjetlu te očekivane rasprave i u svjetlu opredjeljivanja za ili protiv aktualnog glavnog državnoga odvjetnika. Veliki dio rasprave u onom uvodnom dijelu nije imao baš puno izravne veze sa izvješćem Državnog odvjetništva u 2012. godini, tek u drugom dijelu rasprave su klubovi se više-manje striktno osvrtali na ono što je tema probandi ove rasprave. Izvješće, sadržaj izvješća je određen sa člancima 2. i 40. Zakona o Državnom odvjetništvu prema kojem izvješće treba sadržavati pregled kretanja i strukturu prijavljenog kriminala i predmeta u vezi zaštite imovinskih interesa RH, podatke o radu, prikaz stanja na pojedinim područjima kao i pregled rada Državnih odvjetništava, statističke pokazatelje, itd. U izvješću nas treba upozoriti na stanje i djelovanje pravnog sustava, nedostatke u zakonodavstvu kako bi se to moglo uočiti i dati prijedlozi i u tom dijelu je izvješće u skladu sa Zakonom o Državnom odvjetništvu ispunilo ono što je potrebno da ispuni, a iako sadržaj izvješća mora u sebi sadržavati pregled, kretanje i strukture prijavljenog kriminala i predmete, a ne znači da ne mora imati i podatke da je zabranjeno da postoje i podaci koji se odnose na pojedine predmete. Obvezatno mora sadržavati izvješće one podatke u skladu sa člankom 2. i 40. Zakona o Državnom odvjetništvu što ne isključuje da u pogledu nekih interesantnih, društveno interesantnih, onih koji se odnose na 2012. godinu da i tome ne da svoje određeno mišljenje. Ja bih se osvrnuo na ovom dijelu na dva dijela u izvješću, na dva dijela, jedan koji se odnosi na ratne zločine i drugi koji se odnosi na dio izvješća koji se odnosi na međunarodnu pravnu suradnju i međunarodnu pravnu pomoć u vezi sa kaznenim predmetima. Prvo u pogledu ratnih zločina. U izvješću je navedena statistika prema kojoj i ovoj u 2012. godini prijavljeno 20 novih prijava, riješeno je 14, 6 je odbačeno, doneseno je 8 naloga za provođenje istrage, o drugim predmetima se prikupljaju podaci, po dovršetku istrage optuženo je 9 osoba, sudovi su donijeli 30 presuda od kojih je 20 osuđujućih i da o onim najtežim slučajevima za kojima se još uvijek ne znaju neposredni počinitelji, Državno odvjetništvo zajedno sa policijom nastoji intenzivnim istraživanjem utvrditi odgovornost zapovjednika postrojenih ili predstavnika civilnih vlasti. Radi se o tzv. garantnoj zapovjednoj odgovornosti i u tom cilju posebni akcijskim planom određeni su prioriteti u istraživanjima. U tablici 28 dati su podaci o broju zločina … prema spisima koliko je procesuirano, koliko ima žrtava. Vrlo zanimljivo je da se prama zadnjim podacima iz baze podataka iz Državno odvjetništva da je ubijeno najmanje 5979 osoba. Prema podacima različitih drugih udruga Ministarstva zdravstva i službenim podacima Vlade u tome razdoblju, razdoblju Domovinskog rata je ubijeno ili poginulo oko 15 tisuća ljudi. Ovdje se govori o bazi podataka da je ubijeno najmanje 5979. Iako u ovom izvješću i u tablicama su dati podaci o broju zločina ali ne poimenično ne u konkretnim određenim zločinima prema mjestima, stoji da su dati podaci o pojedinom zločinu, žrtvama i zločinima. Međutim nema konkretnih podataka. Hrvatska javnost slijedom svih ovih raznih puno godina stalno se upozorava i stalno se stječe jedno uvjerenje da postupci zbog mogućih ratnih zločina, zločina protiv ratnih zarobljenika, zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava da nisu uopće procesuirani. … različitim obilježavanjima kada se i komemoracijama od Borova Sela, od Četekovca, Čojluka, Balinaca, Škabrnje, Ćelija, dijelova Vukovara uvijek se ističu tvrdnje i teze za ovo nije niko odgovarao. I bilo bi uvijek dobro državni odvjetniče da se napravi jedna doista jedna analiza i da se da na uvid javnosti Hrvatskom saboru konkretno da li je u pogledu onih zločina koji su izvršeni u zapadnoj Slavoniji Četekovaca, Balinaca, Čojluka, Ćelija kraj Osijeka, Škabrnje da li i tko je da li su pokrenuti kazneni postupci protiv podstrojkača, nalogodavaca, izvršitelja da javnost zna da se ne stvara stalno jedan dojam da brojni zločini nisu uopće obuhvaćeni procesuiranjem. Zato bi to bilo važno. Isto kao što se odnosi na one zločine koji su počinjeni u logorima od Niša, MItrovice, Stajićeva, Begejca, da li su odgovorni ljudi u zapovjednoj strukturi tada i vojske Jugoslavije, Srbije gdje su ti logori i zatvori bili na teritoriju Republike Srbije odnosno Jugoslavije, da li su protiv svih aktera koji spadaju u zonu kaznene odgovornosti pokrenuti kazneni postupci u kojoj se oni fazi nalaze. To je važno da hrvatska javnost zna točno i bez ikakve dvojbe da nitko od onih koji bi trebali odgovarati nije zaboravljen i da zaborav prikriva brojne zločine i brojne žrtve. Drugo je pitanje oko međunarodne suradnje. Tu je u ovome izvješću relativno vrlo opskurno su iznijeti određeni podaci. Radi se o tome da je RH da je Državno odvjetništvo RH sklopilo određene aranžmane sa Tužiteljstvom za ratne zločine RH i da u sklopu tih aranžmana svojevrsne pravne pomoći da se nastoji doći do jedne situacije prema kojoj bi se u Hrvatskoj procesuirali svi oni koji su na području Hrvatske počinili ratne zločine, a ne da to čini Srbija koja je svojim zakonom iz 2003.godine preuzela sebi ulogu mini Haaga na području regije i da ona procesuira ljude koji konkretno da procesuira, istražuje, optužuje i sudi ljude koji su za zločine koji su izvršeni na području RH od hrvatskih državljana sa kojima Srbija nema nikakve veze sa tim zločinima da bi mogla uspostaviti. Ali ona je sebi primjenom toga zakona i načela generalne teritorijalnosti sebi uzela to pravo da donosi takve odluke. Isto tako u sklopu toga, ja znam glavni državni odvjetniče da vodite određene razgovore i aranžmane sa velikim poteškoćama da se napravi taj jedan aranžman da se sve one ranije optužnice bivše JNA iz '92. godine gdje su optuženi brojni hrvatski branitelji, posebno Vukovarci. Ja sam prvooptuženi isto na toj optužnici radi podstrekavanja na genocid. I da se konačno u tim aranžmanima to skine sa dnevnoga reda. Srbija sada ulazi, ušla je u pregovore, otvorili su joj pregovore za članstvo u EU a ona i dalje nastavlja u pravosudnoj politici nastavlja progon. Preuzela je progon od istražnih vojnih organa tužiteljstva bivše JNA. Niti ima JNA, niti ima Jugoslavije, a žive i dalje te optužnice i dalje te presude. To bi trebalo jedanputa konačno skinuti sa dnevnoga reda. Ja znam da imate velikih u tome problema. Tamo se stalno mijenjaju, često se mijenjaju Vlade, ministri pravosuđa i drugi. Ali konačno bi ako smo mi rekli da, ako je Hrvatska rekla službena da neće praviti nikakve smetnje ulasku Srbije u EU a onda i Srbija treba voditi računa o tome da se ne ponaša kao Haag na prostoru Hrvatske, da vodi postupke, procesuira, izdaje potjernice, međunarodne tjeralice. I tu mislim gospodine glavni državni odvjetniče da bi i vaše istupanje i u Hrvatskom saboru u vezi ovoga trebalo dati jedan novi zamah, jedan impuls da se konačno to pitanje tih optužnica JNA, istraga JNA da se to konačno pitanje skine s dnevnog reda i da se ti slučajevi prebace kao što je bio jedan već aranžman, da se ti slučajevi prebace u hrvatsko pravosuđe, neka hrvatsko pravosuđe, Hrvatsko državno odvjetništvo i državna odvjetništva i sudovi neka oni istražuju i sude onima koji su sumnjivi ili osumnjičeni za kaznena djela izvršena na teritoriju Republike Hrvatske. A ne da nam sude suci [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Privedite kraju kolega.]] oni koji su provodili istrage '92. godine i [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Imate replike pa ćete nastaviti.]] i koji sada sude 2013. godine. Hvala lijepo gospođo predsjednice. Konačno stajalište kluba Hrvatske demokratske zajednice bit će izraženo glasovanjem o ovom Izvješću.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šeks, nabrojili ste sve stvarne događaje koji nas tište i muče, s kojima se susrećemo na terenu, koji su još uvijek živa rana u hrvatskom biću i naša obaveza da ih se riješi zajedno sa državnim odvjetnikom i svima njihovim zamjenicima kao i županijskim odvjetnicima. Čini se puno, no međutim nedostatno. I vjeruje da ova pravna pomoć koja je uspostavljena između Srbije i Hrvatske ne funkcionira baš naročito dobro. Jer da funkcionira onda oni koji su u odsutnosti osuđeni bili bi vjerojatno i privedeni pravdi pa ponovno saslušani, utvrđene činjenice i doći će do saznanja. Ali jednako tako i oni koji su pod okriljem famozne amnestije, ja ću reći slobodno za logor u Buću nesmetano čovjek šeta, posjećuje s nama dane naših veličanstvenih operacija i nikome ništa. On bi morao znati ako za ništa drugo bar gdje je doktor Šeter, gdje je njegovo izmasakrirano tijelo, a i onih 28 koji su tamo nestali. Jednako tako onaj u Slatini koji hoda morao bi znati za svih stotinu civila koji su pobijeni u vašim navedenim prezentacijama, a pola od toga je samo bilo u Voćinu prilikom bježanja i povlačenja. Sve se to zna, u narodu se sve zna. Opisuju knjige, svjedoci, sve živo. Aktivnosti moraju se usmjeriti, jer dok to nije mi nemamo na terenu mira. Mi imamo stalna pitanja. Mi smo dužni i nužni pitati da znamo specifično koliko je kažnjeno, koliko je u odsutnosti kažnjeno, koliko je crvenih tjeralica, koliko je međudržavna suradnja pomogla da se oni procesuiraju u konačnici da i odgovaraju za počinjeno.
Odgovor na repliku, Vladimir Šeks.
Kolega Đakić, politika Republike Hrvatske, politika predsjednika Hrvatske gospodina Franje Tuđmana je bila ta da se radi mirne reintegracije, da se Zakonima o oprostu donijeto je koliko se ja sjećam 3 ili 4 Zakona o oprostu ali da se tim Zakonima o oprostu aboliraju samo oni koji su sudjelovali u oružanoj pobuni. Samo puko sudjelovanje u oružanoj pobuni. Što je preko toga za zločin počinjen u oružanoj pobuni, za ubojstvo i sva ostala kažnjiva zlodjela? Zato nisu primjenom Zakona o oprostu mogli biti oprošteni. Sudovi su to rješavali i trebali su donijeti da se primjenom Zakona o oprostu riješe samo oni koji su imali puko sudjelovanje u oružanoj pobuni. Drugo ovo se ja duboko s vama slažem. Doista za jedan od najtežih, najmonstruoznijih zločina za kojega ni danas još nema nikakve zastare, a to je odgovornost, kaznena odgovornost za idejne začetnike, kolovođe, organizatore, inspiratore i izvršitelje onoga jednog od najmonstruoznijih djela a to je silovanje kao ratni zločin. Ono što je rađeno u Vukovaru prema brojnim ženama, djevojkama, majkama gdje se silovanje koristilo kao oružje to je nešto najbestijalnije i najmonstruoznije i tu mora biti što brža i što jača pravda.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Kolega Šeks vi ste istaknuli s pravom činjenicu da je Srbija započela pregovore s EU i da je to zapravo prilika da se neke stvari zapravo odnosi između RH i Srbije urede upravo kroz taj pristupni proces koji je pred Srbijom. Naime, Rezolucijom Europskog parlamenta također je naloženo Srbiji da otvori i neke svoje arhive kao što je Arhiv UDBA-e i brojni arhivi koji su u Beogradu trebali bi biti stavljeni na raspolaganje sljednicama bivše zajedničke države dakle bivše Jugoslavije. U tom smislu sasvim sigurno da treba iskoristiti prigodu i pokušati doći do svih dokumenata koje ti arhivi imaju, a koji se odnosi na Hrvatsku državu i na građane ili stanovništvo RH. Što se tiče kažnjavanja ratnih zločina apsolutno vas treba podržati i mislim da bi to trebalo biti možda i jedan od zaključaka o kojem bi trebalo razmisliti u ime kluba da podnesemo, a to je doista da se objave svi zločini koji su počinjeni i da li je procesuiran itko i u kojoj fazi, koliko je osoba osumnjičeno, nalogodavci. Jer to zanima doista sve. Zanima i nas u Dubrovniku tko je kriv za činjenicu da je gotovo 200 civila poginulo u Dubrovniku u vrijeme Domovinskog rata, naravno poginulo je i preko 200 branitelja i naravno da treba utvrditi tko su bili ti nalogodavci i tko je odgovarao. Odgovarao je dosad jedino Zec ali neprimjerenom kaznom u Haagu. Vidjeli smo da je Momčilo Perišić načelnik Stožera vojske Jugoslavije bio oslobođen. Na svu sreću vidim prije par dana je Haag podnio zahtjev, odnosno tužiteljstvo je podnijelo zahtjev za revizijom takve odluke što je koliko toliko dobra vijest. Ali upravo na primjeru Dubrovnika je sasvim jasno o kakvoj agresiji srpskoj četničkoj, crnogorskoj bilo riječi i ti su se nalogodavci mogli znati.
Posljednja replika, poštovana gospođa Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Šeks spominjali ste i s pravom podsjećali na optužnice koje su dolazile iz Srbije, dakle optužnice na kojima su mnogi hrvatski branitelji kojim je susjedna država proširila jurisdikciju na teritorij RH i vi se sjećate naravno jer ste u tome aktivno sudjelovali da smo 2011. kao neku moguću vrstu odgovora donijeli Zakon o ništetnosti u kojem smo rekli samo to da nijedna država ne može širiti svoju jurisdikciju na susjednu pa ni našu dakako vodeći računa o tome da se svakom zločinu treba suditi i da svaki zločin treba procesuirati. No, upravo taj zakon je evo još uvijek na Ustavnom sudu, traži se njegova ocjena o ustavnosti i moguće je da taj zakon padne na Ustavnom sudu s obzirom na različite odjeke u političkom prostoru RH. No, mi možemo to pitanje kao 28. članica EU možemo to pitanje postavljati ne kao prepreku i ne kao zapreku nego kao pitanje o kojem treba razgovarati tijekom pregovora Republike Srbije za ulazak u EU. To su pitanja koja treba raščistiti u njihovom ekvivalentu Poglavlja 23. jer će jednog dana, a mislim da će još puno, puno vode proteći dotada, i susjedna nam država biti članica EU pa će se i na nju odnositi Zakon o pravosudnoj suradnji sa zemljama EU. I onda naravno i postupanje Državnoga odvjetništva RH kao što smo evo bili svjedoci postupanja Državnoga odvjetništva u nekim svježim slučajevima koje je naravno moralo postupati po zakonima RH.
Zahvaljujem. Na ovu repliku odgovara kolega Vladimir Šeks. Izvolite.
Da gospođo Kosor, u pravu ste jer taj Zakon o ništetnosti određenih pravnih akata pravosudnih tijela bivše JNA, bivše SFRJ i Republike Srbije donijet je u onoj atmosferi kada je Sud za ratne zločine Srbije ili Tužiteljstvo za ratne zločine Srbije poslao za 44 osobe u Hrvatskoj, 40 su bili hrvatski branitelji koji su bili zarobljeni u Vukovaru i nakon toga suđeni na Vojnom sudu u Beogradu od smrtnih kazni na razne druge dugogodišnje kazne a 4 drugih je izdvojeno suđenje, među njima sam i ja, i te su optužnice bile lifrane u Hrvatsku da naši sudovi, općinski sudovi, da se te optužnice uruče. Optužnice od vojnog tužitelja JNA iz '92. godine. I onda je došlo do donošenja toga Zakona o ništetnosti, a što je opet u skladu bilo i sa odlukom Hrvatskog sabora od 8. listopada '91. godine kada su proglašeni ništetni bilo kakvi akti bivše države i JNA na, dakle htjelo se reći da ne može, da su ništetni akti posebno pravosudnih tijela JNA i bivše SFRJ u kojima su optuženi ili osumnjičeni državljani Hrvatske za ta razna kaznena djela, ali je ostao ventil da će o tome odlučivati i ministar pravosuđa da li je to u skladu sa pravnim poretkom ili ne. Taj zakon je još uvijek na Ustavnom sudu, tamo skuplja prašinu vjerojatno jel' i da nije došlo do ovih sada naglih događaja tada bi taj zakon bio potpuno izlišan da se to nije razriješilo u ono vrijeme.
Zahvaljujem. I sada određujem stanku do 15,00 sati kada nastavljamo ovu raspravu po klubovima. Raspravljat će u ime kluba HNS-a kolegica Nada Turina-Đurić. Dobar tek! Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Na redu je klub HNS-a i poštovana kolegica Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni državni odvjetniče i kolegice i kolege. Evo moram primijetiti moram primijetiti malo kasnimo, ne malo nego puno kasnimo sa ovim izvješćem i smatram da ono što obično uvodno kažemo u raspravama da li nešto podržavamo ili ne podržavamo. Kao klub mislim da je čak izrično ovdje o tome govoriti s obzirom da već teće 2014.godina a da eventualno neki naš stav o tome koji bi mogao nešto promijeniti odnosno tajming za taj naš stav je odavno prošao ali naravno uvijek je dobro provesti raspravu o ovakvom jednom važnom izvješću. Ovo izvješće nije samo izvješće ustvari o radu Državnog odvjetništva nego mislim da je to jedino izvješće koje dolazi k nama, koje ustvari sadrži ukupnu sliku stanja u pravosuđu, ustvari u RH iz kojega možemo iščitavati određene trendove. Mislim da, evo jedan kolega u raspravi je spomenuo, tako sam htjela početi ovu našu raspravu da je tajna u hrabrosti glavnog državnog odvjetnika da li nešto ima herca učiniti ili nema. Mislim da je to potpuno krivo, u jednoj demokratskoj državi na taj način razmišljati nije tajna u njegovoj hrabrosti ili u njegovom kukavičluku nego tajna leži u proceduri, tajna leži u dokazima da je netko kriv i u tome da li je donesena presuda na temelju dokaza da li jest ili nije netko kriv. Sve ostalo ustvari je ono što mi dnevno vidimo u politici odnosno u zajednici u društvu a to je jedna opća histerija, jedan opći linč svih protiv svih, znači nešto što mi kao stranka definitivno podržati ne možemo. Ono za što se zalažemo i za što ćemo se uvijek zalagati da se poštuju procedure, da se poštuju zakoni pa naravno i u pogledu rada državnog odvjetništva. Ono što naravno nama a ne samo nama i svim građanima i takva je opća percepcija jest ono što nam teško pada je da bi sve te procedure trebale biti puno brže i puno efikasnije. Međutim kako obično ove rasprave u Saboru uvijek ili većinu svog vremena se svedu na to tko će na neki način jače ili bolje uvrijediti državno odvjetništvo da ne kažem osobno i glavnog državnog odvjetnika jer je očito to jedno jako zgodno polje za prikupljanje političkih poena s obzirom da je ukupno stanje društva pa i pojedinačno ljudi u državi takva da su uglavnom sluđeni svojim osobnim problemima i onda su obično i poticani na to kroz razne medije da im je netko drugi kriv a idealno je to kad je to netko u osobi koja predstavlja ipak jednu moćnu vertikalu vlasti a to je državni odvjetnik odnosno Državno odvjetništvo pa eto ako on može biti za sve kriv, onda je nekako svima nama lakše. Međutim, ono što mi mislimo trebali bi se ipak odmaknuti malo od svega toga, mislim da je jedan kolega ovdje malo preokrenuo cijelu diskusiju u drugi pravac vezano za ovo izvješće. Kolega iz HDSSB-a mislim da je bila dobra rasprava a i sve rasprave koje su bile poslije toga ipak smo počeli drugačije progovarati o ovom izvješću. Ono što naravno čemu bi se mi trebali posvetiti u analizi je što su oni loši indikatori koji su u ovom izvješću a šta su i neki pozitivni pomaci. Mislim da je u prošlom izvješću kad sam ja govorila ovaj sam naglasila da treba naglašavati sve one dobre strane a osim toga da mi u Saboru ne bi smjeli diskutirati na način da ponižavamo ili da obezvređujemo na bilo koji način poziciju državnog odvjetništva a to je nažalost često, često slučaj što naravno ne znači da moramo laskati državnom odvjetništvu i govoriti da je to što radi nešto što mi i u stvarnosti očekujemo. E sad bih ja htjela reći par riječi na razini percepcije znači unatrag. Ovo je ustvari prvo izvješće Državnog odvjetništva u mandatu ove Vlade znači do 2012.godinu i mislim da nekih pomaka, prvo sa razine percepcije ima o radu državnog odvjetništva. Ja sam uglavnom govorila o tim izvješćima u ime kluba HNS-a i znam da sam i s ove govornice i moji kolege i kolege iz SDP-a, iz HDZ-a upozoravali Državno odvjetništvo na neke pojave koje smo karakterizirali kao ne dobre i sad ne znam da li je to utjecalo na to da se ipak popravi situacija vezana uz to, nisam možda baš sasvim sigurna da smo mi bili ti koji smo na to utjecali ali ako jesmo to je dobro. Naime, govorili smo između ostalog o tome da cure informacije da se javnost odnosno mediji previše bave i imaju saznanja o procesima, istragama prije nego što su one uopće pokrenute u formalnom smislu, da je naš državni odvjetnik postao ustvari celebrity što isto ja sam to rekla prošli put da to nije dobro. Čini mi se da je u ovih nekih godinu dana ta percepcija ipak malo promijenjena, da više tome tako nije i to je nešto što mislim da treba iz ove saborske sabornice pohvaliti i vjerujem da će to tako i u narednom periodu biti. Ja sam tada molila u ime kluba da se promijeni ta pozicija državnog odvjetnika, znači da i on svojim osobnim ponašanje i autoritetom utječe na tu percepciju, znači izvana, i mislim da je jednim dobrim dijelom u tome u ovom nekom periodu od godinu dana uspio. Naravno da to u potpunosti neće biti jer danas će opet biti vjerojatno glavna zvijezda, ali neka to bude danas i još neko vrijeme, a poslije toga neka se povuče i radi svoj posao. Osim toga mislim da i politika, odnosno da je poruka ustvari ove Vlade prema radu Državnog odvjetništva i stav bio za jednu stepenicu viši u odnosu na prethodni period i da ova Vlada jest poslala poruku da ne želi da izvršna vlast želi neovisno sudstvo, isto tako neovisno odvjetništvo koliko god je to naravno moguće i da i u tom smislu, znači Državno odvjetništvo ima bolju poziciju za određivanje poslova za koje je nadležno. Ono što smo mi primjetili kroz ovo izvješće, znači da ima teškoća u radu Državnog odvjetništva, negdje to baš izrekom piše, a negdje mi se čini da se može između redaka iščitati da ima problema, prije svega u kadrovskom smislu. Znači, mi čitajući, da kad bi se samo na medije oslonili ispalo bi da je skoro svaki drugi, svaka druga osoba, svaki drugi građanin u RH predmet, mogući predmet istrage policije ili Državnog odvjetništva. Ne daj Bože da je to tako, tome tako nije. Ali naime osjeća se da je veliki pritisak na Državno odvjetništvo, općenito na sudstvo i očito da taj veliki broj predmeta jednostavno ne može administrativno progutati Državno odvjetništvo na onaj način kako to mi očekujemo, odnosno da ne može zadovoljiti brzinu i efikasnost koju mi očekujemo. Što se tiče sredstava, naravno da je to ključni problem jer državni proračun ima mogućnosti koje ima. Bojim se da je krivo mjesto štednje Državno odvjetništvo, pogotovo ako ćemo mi stvarno analizirati rad kroz statistiku i kroz brojeve na pravi način, znači onda moramo i pružiti adekvatne uvjete ako će to biti i neka sankcija prema Državnom odvjetništvu da nije zadovoljilo sa svojim radom. Znači, mislim da broj ljudi i količina novaca je namijenjena za rad Državnog odvjetništva, jedno od ključnih pitanja da se poboljšaju uvjeti, odnosno efikasnost rada te institucije. Isto tako, pitanje informatizacije, što većina nas vjerojatno smatra da ne bi to trebalo biti pitanje, ali očito da jest. Znači, umreženost cijelog sustava. To negdje se isto iščitava iz ovog izvješća da nemamo tih resursa, barem onoliko koliko bi ih trebalo biti. A nešto što mi se, što isto iščitavamo i što se meni isto čini da je problem da naš glavni državni odvjetnik ima u svojim ovlastima, odnosno u svojim postupanjima prema sebi podčinjenima u hijerarhiji, znači državnim odvjetnicima u županijama, da tu baš kako bih rekla, postupanja ne idu po nekom hijerarhijskom načelu i da je pitanje koliko onda državni odvjetnik o sebi, bez obzira tko je, može imati punu odgovornost da stoji iza ukupnog rada ako nema i određene ovlasti. E sad, naravno tu je pitanje koliko još ovlasti, odnosno koliko još ingerencija bi mogao imati glavni državni odvjetnik da postupa oštrije, a možda onda i efikasnije, ali naravno onda je pitanje koliko je to transparentno, koliko je to demokratski? Rekla sam, znači da ovo izvješće ukupno govori o stanju u pravosuđu puno, ono što su konkretni pokazatelji, vidimo da dolazi do određenog pada predmeta, broja predmeta koji su u proceduri. Oni nisu samo posljedica možda efikasnijeg rada. Ja moram naglasiti ovo je izvješće za 2012., već je i prethodna Vlada donijela neke zakone koji su išli u pravcu pospješivanja, odnosno kvalitetnijeg, efikasnijeg rada od Kaznenog zakona do Zakona o kaznenom postupku koji su imali za intenciju da olakšaju i pojednostave rad Državnog odvjetništva, ali i pravosuđa u cjelini. Državno odvjetništvo je samo ipak dio cijelog tog mozaika institucija u pravosuđu, ovdje mi rijetko ili kad govorimo o zakonima koji dolaze iz Ministarstva pravosuđa, govorimo o sudovima, međutim tu i sudovi imaju jedan veliki dio odgovornosti kad je u pitanju rad Državnog odvjetništva pa se i kroz ovo izvješće vidi da i tu postoje, znači značajni problemi u funkcioniranju, odnosno u donošenju određenih odluka, a i uopće u uvažavanju rada Državnog odvjetništva. To je nešto što je naravno posao ministra pravosuđa da vidi što se može učiniti da se i ti odnosi zakonski reguliraju na način da postignemo bolje rezultate. Htjela sam reći znači da u pravosuđu sve sastavnice moraju raditi dobro da bi mogli mjeriti prvo ukupne rezultate, a onda naravno i kvalitativno pojedinačno rezultate svakog dionika tog procesa pa tako i Državnog odvjetništva. I na kraju da li smo zadovoljni odnosno da li bi mogli prihvatiti ovo izvješće ili ne, naravno da koji svaki građanin koji očekuje da će u ovoj državi biti konačno bolje očekujemo puno više. I jako je važno da ukupno pravosuđa, a posebno Državno odvjetništvo bude jedna čista, transparentna priča, da ima rezultate, da se procese protiv dužnosnika to je najčešće jel tema, iako nisu oni samo i jedini ali nekako su najvidljiviji, da kada se ti procesi otvore da se oni čim prije riješe i zatvore odnosno da li odbace ili eventualno idu u dalju proceduru. I ono što većina nas očekuje da konačno i doživimo neke, ako jesu dokazane krivnje da ih dočekamo kao presude i kao primjer dugima da se tako više ne smije raditi. nemamo ih nažalost previše, a definitivno imamo razloga to tražiti. Evo rekla sam HNS će podržati ovo izvješće budući da ga ipak smatra malo ono što se kaže već zakiseljenim. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javio Branko Vukšić.
Uvažena kolegice, evo mi smo dobili još jednom neću reći lekciju nego preporuke kako treba sa saborske govornice govoriti pošto je bila samo jedna oštrija rasprava o tome, osjetio sam da je dio strelica vaših uperen u tome na koji smo način raspravljali u ime kluba Hrvatskih laburista, moja malenkost. Samo da kažem nije bilo osobnih uvreda i nije bilo skupljanja političkih poena. Prije svega nije bilo osobnih uvreda ja nisam govorio o Mladenu Bajiću kao o osobi nego kao o državnom odvjetniku, prema tome nisam išao osobno na gospodina Mladena Bajića nego sam govorio zamjerke koje mi Hrvatski laburisti uočavamo, ali ne samo mi nego kada osluškujemo javnost koje dio javnost ne svi, sasvim normalni jer nismo ni ti koji kažemo da svi građani tako misle kao što mi mislimo. I nije mi ni na kraj pameti bilo čime povrijediti osobno gospodina Bajića, pa prema tome odbijam takvu insinuaciju. A druga stvar, jedan dobar dio svoje rasprave sam se služio riječima gospodina predsjednika Vlade Milanovića i ja mislim da gospodin Milanović isto nije imao nikakvu namjeru uvrijediti gospodina Bajića i ne treba gospodina Milanovića isto tako braniti. tako da sam zapravo govorio o percepciji korupcije u Hrvatskoj, a dobar dio javnosti je suglasan u tome i javnosti običnih ljudi ali i stručnjaka i oni koji su u Hrvatskoj i izvan Hrvatske. Prema tome, mislim da je bilo sve jasno u našem izlaganju.
Odgovor na repliku Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa prvo nisam stvarno prozvala ni u jednom trenutku niti jednu političku stranku koja je govorila u ime kluba, a drugo, ne znam čemu onda potreba kolege iz Laburista da se meni pravda ili pretpostavljam gospodinu Bajiću ili svima nama ovdje za ono što je rekao, a i sada ponovio.
Druga replika poštovana Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Kolegice Turina-Đurić potaknuli ste me na još jedno razmišljanje, a vjerujem da ćete se složiti da kada političari pa onda i zastupnici ili članovi Vlade raspravljaju o radu Državnog odvjetništva onda se moramo što je moguće više lišiti napasti često puta da se natječemo u koje je i čije vrijeme je rad Državno odvjetništva ili državnih odvjetništava ili glavnog državnog odvjetnika bio bolji ili gori. A ono što mi kao politika moramo osiguravati Državno odvjetništvu, USKOK-u su zakoni koji su zapravo alati, što ti alati budu bolji i što više budu omogućavali da Državno odvjetništvo u potpunosti samostalno i neovisno radi bez utjecaja politike to će i njihov rad biti bolji. Naravno tu mislim i na izmjene ZKP-a, o tome se govori. Dakle mi tu mogućnosti sužavati prostor, širiti taj prostor i ono čega se moramo osobito čuvati kada jer što mora raditi DORH? Mora provoditi zakone, ništa više, ništa manje kao što to rade i moraju raditi sudovi. Naravno politika je sklona tome da onda u tom smislu ocjenjuje selektivno, dakle kada Državno odvjetništvo provodi i zakon o oduzimanju imovine i Zakon o kaznenom postupku i Zakon o europskom uhidbenom nalogu onda smo u politici često skloni tome uzimati ono što nam u tom trenutku odgovara, a Državno odvjetništvo uvijek mora samo provoditi zakon, pa evo i taj vrlo aktualan Zakon o pravosudnoj suradnji sa zemljama članicama EU.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se javila Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani glavni državni odvjetniče, kolegice i kolege. Ja mislim da svi skupa možemo biti zadovoljni da evo nakon toliko godina od kada se podnosi izvješće Državnog odvjetništva za protekle godine da sve više sazrijeva uvjerenje i takve su rasprave osim još uvijek imamo nekakvih izuzetaka i to uglavnom kad su kamere. Ali doći će sve na svoje. Kada se koncentriramo zaista, kada smo pročitali izvješće od početka do kraja, kada se koncentriramo na vrlo težak i odgovoran posao, kad vidimo koliko je posla obavljeno i kad onda kad to uvidimo vidimo i koliko nije i što bi trebalo. Dakle, jedna kritika pohvaliti ono što je dobro, kritizirati ono što može biti još bolje. To očekujemo na kraju krajeva od pravosudne vlasti i ona to čini. I to se čini i to državni odvjetnik čini i u ovom izvješću još odmah na početku. Upućuje kritike i s pravom i zakonodavstvu sad manje, jer smo uglavnom i usvojili ono sve što je praktički Državno odvjetništvo i tražilo. Imamo novi ZKP, imamo izmijenjeni ZKP koji je omogućio mnoge postupke za koje mi danas ne bi imali ni procese, ni sudske odluke. Međutim, jednako tako s pravom ovdje stoji primjedba da trebaju biti osigurana i veća financijska sredstva za novu ulogu koje ima Državno odvjetništvo, za čitav niz novih uloga kojima se i izmijenjenim zakonima koji se tiču Državnog odvjetništva i pravosuđa u cjelini dodjeljuju nove zadaće Državnom odvjetništvu. Međutim, kažem da sam posebno zadovoljna time što ipak prevladavaju takve rasprave koje govore o tome, pa evo i ova zadnja replika i rasprava gospođe Turić, pa čak govoreći u ime kluba kolega Šeks koji su dakle, svaki sa svojeg stajališta izrazili posebno nešto što su vidjeli, što im se čini posebno interesantno u samom izvješću. I što je rekla kolegica Kosor, vi sada dakle kad sagledavamo izvješće moramo vidjeti koliko smo mi kao zakonodavci učinili dobro i u kom smjeru ide ta kaznena politika. Koja kaznena djela se dobro procesuiraju, gdje su ljudi zadovoljni, gdje je zadovoljno samo Državno odvjetništvo, gdje još uvijek škripa, gdje imamo sivu zonu, gdje imamo taj sivi neotkriveni kriminal. A toga ima i to ću posebno reći kad budem prelazila na pojedine grane odnosno glave kaznenih djela. Posao državnog odvjetnika i državnih odvjetnika svih, ne samo glavnog državnog odvjetnika nisu zvijezde. Ako se to i dogodi u početku ili tako s vremena na vrijeme onda šta se događa u Hrvatskom saboru? Takmiče se ljudi tko će više pohvaliti državnog odvjetnika ne bi li taj gram slave prenio na njih. Kad krenu neke kritike onda tako se neki ponesu ne bi li i oni bili proslavljeni nekim izjavama koje su bile već izjavljene. To je jedan pogrešan način i ja sam zadovoljna da je to samo ostalo na marginama i na pojedincima. Ali ono što posebno poznavajući posao državnog odvjetnika i inače pravosuđa u cjelini mogu reći da je to, pa to znaju najbolje novinari koji i izvještavaju koliko trebaju sati probdjeti na rasprava da bi čuli možda nešto što je interesantno. To je kopanje po činjenicama, to je mukotrpni posao od jutra do mraka. Kamo sreće gospodine glavni državni odvjetniče da sva državna odvjetništva što na žalost nije tome tako i to treba otvoreno reći i to ja mislim i zna Državno odvjetništvo na nivou države da tako moraju raditi sva Državna odvjetništva diljem Hrvatske pogotovo Županijska Državna odvjetništva. Dakle, imamo već tu procjenu kako je novi ZKP dobar, da je on omogućio i uopće orijentacija na provođenje istrage koje provodi Državno odvjetništvo jer kaže i posebne mjere, mjere da kolokvijalno kažemo mjere prisluškivanja jer bez takvih posebnih mjera opasan kriminal, naročito onaj gospodarski niti bi bio otkriven kasnije, a ni procesuiran niti bi dobio adekvatni epilog na sudu. Ono što posebno možemo reći i to se zadnjih godina vidi, ispočetka kad smo mi uveli sad već ima 14 ili 12 sigurno punih godina kaznenu odgovornost pravnih osoba trebalo je dugo vremena dok sazrije, dakle i dok se prepozna kriminalitet pravnih osoba jer se mnoge fizičke osobe skrivaju iza pravnih osoba, mnoge su pravne osobe i napravljene da bi činila kaznena djela ili da bi bili paravan za činjenje kaznenih djela i to je evidentno iz godine u godinu. Kad malo vidimo kako su bile prijave od godine do godine, onda točno vidimo kretanja u društvu. Mi smo se sjećamo prije nekoliko godina odnosno pred svake izbore nastupi rat kaznenim prijavama i to točno vidite. Vidite 2011. godina bila je izborna godina. Imali ste jedan drastičan porast kaznenih prijava dok već 2012. godine stanje se stabiliziralo do te mjere da evo već vidimo evidentan pad kriminaliteta u pojedinim grupama, odnosno glavama kaznenih djela. Kad bi pitali prosječne građane i zato mene smetale su neke rasprave prije mjesec ili nekoliko mjeseci gdje se odricala mogućnost, odnosno nesposobnost pravosuđa u cjelini. Čak je to bilo više kritika prema samom sudstvu, ali onda i na samo Državno odvjetništvo. Dakle, kad biste pitali prosječnog čovjeka da li je naše pravosuđe sposobno da sudi ratnim zločinima svi bi rekli je, to je. Međutim, u pogledu nekih drugih kaznenih djela često smo i dalje i to je nedopustivo da smo opsjednuti ili žrtvom ili počiniteljem, pa s obzirom kako se to zove tako mi prilagođavamo naše rasprave kad raspravljamo o pojedinim zakonima što je nedopustivo. I ja mislim da evo i to kreću nekako u zaborav takva vremena što je veliki doprinos da se poboljša i da se naše institucije zadobiju veće povjerenje kod građana. Jer ni institucije koje se moraju držati, dakle ne popularnosti jer ih mora za to biti baš briga i bez obzira otrpiti i to kad kažu zašto se nešto ne procesuira pa se procesuira zašto je pala presuda nad sudom. Nije bio uspješan državni odvjetnik ili državno odvjetništvo. Državno odvjetništvo ima drugačiju odluku nego sud. Državno odvjetništvo ne utvrđuje krivnju. Ono utvrđuje osnove sumnje i kreće u postupak. Sud je jedini koji utvrđuje krivnju. To su dijametralno različite stvari. Prema tome, utjecaj i ugled ja mislim da svi oni ljudi koji su imali prilike sudjelovati na takvim zbivanjima koja su organizirana u Europi ali i šire, imale su prilike vidjeti veliko povjerenje pa i prema našem pravosuđu i određene kritike, ali i veliko povjerenje prema Državnom odvjetništvu i njegovom radu. Iako kažem mi možemo imati i brojne primjedbe. Ja ću ponoviti jer mislim da je to važno napomenuti kad nas netko kritizira, netko tko nije to tako ili neka udruga koja nije toliko ni eksponirana u svjetskoj niti europskoj javnosti to budu naslovnice. Ali ovo danas nije nitko zabilježio. Ja ću ponovno pročitati, to je Izvješće Europske komisije o stanju korupcije u Hrvatskoj. USKOK je u stanju provoditi nepristrane istrage u vezi s prijavljenim slučajevima korupcije bez obzira na političku pripadnost ili veze osoba na koje se istrage odnose. Ovo je veliko priznanje ja bih rekla svima nama ovdje pa onda i izravno i samom Državnom odvjetništvu. A bome mi znamo kako su detaljne takve opservacije. Naravno da svaki pojedinac, zato ne volim kad se govori o pojedinačnom slučaju jer se dobiva kriva slika. Ali dok god, ja znam i razumijem što govori javnost, naše rasprave bi trebale biti drugačije i ne pothranjivati to nego jačati samopouzdanje, neovisnost i samosvijest ljudi koji tamo rade i dati im potrebne alate i sredstva da izađu na kraj sve ono što još uvijek visi i što ljudi s pravom očekuju i sudski epilog. Dakle, vidi se kako u pogledu prijava u pogledu gospodarskog kriminaliteta, sad ja ne znam da li je to odraz i teškog stanja u ekonomiji jer kad god je to tako onda ima i manje prijavljenih. Nadalje, kod kaznenih djela protiv pravosuđa meni je drago da se krenulo, to nije bilo prije slučaj, da se pred sudom moglo govoriti sve i svašta, da je to itekako naštetilo samom pravosuđu i Državnom odvjetništvu i sudu u pogledu lažnog prijavljivanja, lažnog davanja iskaza, sprečavanja dokazivanja i povreda tajnosti postupka da su se počeli voditi kazneni postupci što doprinosi dignitetu pravosuđa i što je itekako teško kazneno djelo u zemljama koje vode računa o neovisnosti pravosuđa.
Evo, to bi bilo to.
To bi bilo to, dobro. Hvala.
Hvala. Replika, Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Antičević-Marinović po vama, shodno vašoj raspravi, je i gospodin Milanović 2010. godine dio slave gospodina Mladena Bajića htio prenijeti na sebe. Citirao sam danas što je tada govorio. I pročitajte što su SDP-ovci govorili na istu temu 2010. godine, ja sam pročitao.
Druga replika, Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Pa kolegice Ingrid slažem se s vama da ovakva izvješća državnog odvjetnika pokazuju rezultate provedbe zakona u praksi, a isto tako kako ste sama rekli da pokazuju nekakav smjer zakona pa evo iz izvještaja se vidi da su za kaznena djela zlouporabe opojnih droga da su prijave za najlakši oblik ovog kaznenog djela su u drastičnom padu. Naravno da je i tome uzrok da je dosadašnje kazneno djelo posjedovanja droge ipak stavljeno u prekršaj. A u porastu su, kako piše, u porastu su prijave za najteži oblik organizirane preprodaje droga što je zapravo kad pogledate izvještaj radi se zapravo o uspješnoj međunarodnoj suradnji naših djelatnika u tom resoru. Bit će interesantno možda i sljedeću godinu uspoređivati obzirom da je 2013. godine stupio na snagu novi Kazneni zakon gdje su neki članci izbrisani ili su dekriminalizirani zapravo tako da ovaj možda ćemo sljedeći put u sljedećem izvještaju vidjeti još mnogo izmjena no dosada, naravno nadam se na bolje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Pa upravo je to dakle intencija rasprave o izvješću, da se vidi koliko su naši zakoni doprinijeli procesuiranju najtežih kaznenih djela. Godinama smo, 2003. smo to bili uveli, oporba se onda suprotstavila, da smo onda imali to kazneno djelo nego smo ga tek uveli nedavno dakle da se trošimo na beznačajnim djelima posjedovanja droge sada smo uspješniji po onom najopasnijem kriminalitetu vezanom za droge, a to je raspačavanje, trgovina, uzgoj odnosno proizvodnja droge. O težini posla kako je tamo raditi najbolje vam govori podatak, to ćete vidjeti, da preko 63% žena radi u Državnom odvjetništvu. Što znači da više ni plaće nisu, da su se muškarci izmakli i najteži dio posla u USKOK-u rade žene. A s druge strane u našem društvu, to također je vidljivo iz samog izvješća, žrtve kriminala odnosno najtežih kaznenih djela ubojstava, napada na život i tijelo su žene kao žrtve. A s druge strane svoju hrabrost pokazuju upravo na najopasnijim poslovima. Ali to je ja mislim i mudrost vodstva da angažira upravo žene jer muškarci su se sklonili valjda u Coca-Coli i nekim bolje plaćenim poslovima.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Damir Kajin, nema ga. Gubi pravo na raspravu. Poštovani kolega Josip Kregar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, glavni državni odvjetniče, dame i gospodo. Ja ću vam najprije pročitati jedan dio iz zaključaka Odbora za pravosuđe. "Opća je ocjena da je izvješće", tiče se ovog izvješća, "cjelovito, korektno, sadržajno potkrijepljeno statističkim pokazateljima u svim segmentima rada Državnog odvjetništva. Izraženo je zadovoljstvo što je Izvješće za 2012. obrazloženo u segmentu na koji je istaknuta primjedba u ranijoj godini kao što je pitanje velikog broja odbačaja kaznenih predmeta." Odbor podupire napredak Državnog odvjetništva na području alternativnog rješavanja sporova. To je odluka odbora koja je donesena jednoglasno. U odboru su zastupljene četiri političke stranke i jedna nezavisna. To je dobar znak i da smo na vrijeme raspravljali vrlo stručno i utemeljeno razgovarali sa državnim odvjetnikom kako da to izvješće bude bolje, bilo je i kritika koje su uvažene. Ali ja se ovdje javljam i zbog toga na neke stvari ipak malo pažljivije zaoštrim. Prvo, u raspravama je često izostalo shvaćanje da se ovdje ne radi o izvješću o Mladenu Bajiću nego o radu Državnog odvjetništva, institucije a ne osobe koje se može po ovom ili onom karakternom svojstvu, osobini kritizirati. Mladen Bajić nije čovjek koji sam po sebi treba zamijeniti rad svih tih 1712 ako dobro pratim statistiku zaposlenika u Državnom odvjetništvu. Radi se o tome šta je Državno odvjetništvo u cjelini napravilo, kakvi su rezultati i ovo je kao što je točno istaknuto u jednoj od rasprava, ovo je izvrstan pokazatelj i prikaz onoga kakvo je društvo, ne kakvo je Državno odvjetništvo nego u kojim sve područjima i kako Državno odvjetništvo mora djelovati. To su teški oblici kaznenog djela, to nije jednostavno međusobno vrijeđanje ili pitanje zemljišnih granica. Ono što u tome treba vidjeti su neke stvari istaknute o izvješću koje se tiču unutrašnjih odnosa, informatizacije i sredstava. Što se tiče unutrašnjih odnosa treba istaknuti i tu činjenicu, rečena je već da Državno odvjetništvo mora biti jedna izrazito hijerarhijski organizirana institucija u kojoj odgovornost glavnog državnog odvjetnika mora biti praćena njegovim ovlaštenjima a ono što mi vidimo u stvarnosti i prigovori često idu baš na to je da Državno odvjetništvo ne može djelovati kao takva homogena cjelina. Što se tiče informatizacije moram reći to nije jednostavno pitanje kupnje kompjutera i novca, to je pitanje promjene metoda organizacije djelovanja Državnog odvjetništva. Budući da vrijeme brzo ide dozvolite da skraćeno onda još o nekim stvarima kažem koju riječ. Ovdje je bilo postavljeno pitanje tajminga, rečeno je, gospodin državni odvjetnik je majstor tajminga, doista je jer stalno ima nešto što svjedoči o efikasnosti državnog odvjetništva. Istina, to je svako toliko, svakih sedam mjesec dana ili godinu. A što se tiče tajminga ja mu se divim da je on mogao predvidjeti to što će pisati u izvješću odnosno u studiji Europske komisije o korupciji u Hrvatskoj gdje je povjerenje dano kao što je kolegica Antičević i rekla, povjerenje ima samo jedna institucija a to je Državno odvjetništvo i USKOK. Tu se ne radi o statistici, manipulaciji činjenicama iznošenja ove ili one cifre. Radi se o reputaciji, radi se o tome da Državno odvjetništvo godinama i kod prethodne Vlade je imalo od nezavisnih ne uključenih dakle objektivnih ocjenjivača vrlo dobru ocjenu svoga djelovanja. Ono što se isticalo i što se još sad u puno manjoj mjeri može istaknuti je činjenica da nedostaje ljudi, da nedostaje sredstava ali to nije zbog Državnog odvjetništva nego zbog situacije u društvu. Bilo bi krasno da ne moramo toliko ulagati u kazneni progon nego da više uložimo u škole ali ovdje to nije slučaj. Što se tiče ovdje iznesenih prigovora koji su ukazivali na nedostatak predanosti ili žara gospodina Bajića ja mislim da je to sasvim suprotno. Ne vidim osobu koja u pravosudnom sustavu Hrvatske pokazuje toliko žara da je … [[Govornik se ne razumije.]] koliko ili možda je to samo dojam koji imamo prema vama. Ali gospodo pa ovdje se i radi o takvom povjerenju dakle reputaciji institucije. Ovdje se i radi o tome da Državno odvjetništvo i tu treba biti dosta realističan na sebi svojim zadacima nosi mnogo onoga što je zadatak drugih institucija između ostaloga i Sabora, uostalom samo usporedite kakva je naša reputacija, kakva je reputacija Državnog odvjetništva u istraživanjima javnog mijenja. Što se tiče jedne stvari koja je statistički podatak je doista, to je ranije bilo u raspravi pred godinu dana isticano. Doista jedan impresivni podatak o broju uspješnih, uspješno završenih slučajeva, 94% kod USKOK-a. To je nešto što nadilazi i prevladava uobičajene standarde koji postoje u svijetu. Tu se ne radi o selekciji slučajeva koje je lako dobiti. Sasvim suprotno Državno odvjetništvo očito se fokusiralo na one prioritetne predmete koji za društvo i politiku imaju najveće značenje. Dakle zbog toga i mediji i vi svi posvećujemo toliko pažnje onome što oni rade. Može biti da zbog toga onda ne izostaje dovoljna pažnja i koncentracija na manje, na lokalnoj razini vidljive slučajeve ali mi se ne možemo lišiti dojma da je Državno odvjetništvo odradilo veliki posao. Još se kaže jedno. Da je Zakon o kaznenom postupku i mogućnost dogovora sa svjedocima, da ih se na neki način odtereti od kazne, da je to loše. Pa mi smo ovdje i sami imali iznesene primjedbe o tome kako su neki visoki dužnosnici kažnjeni. Ali ovdje se radi o slučaju u kojima drugi postupci dokazivanja skoro da nisu mogući. Recimo, korupcija, zloupotreba, ovlaštenje od strane najviših državnih dužnosnika ne može se dokazati time da ih prisluškujete ili da slušate svjedoke koji su ih platili ili čuvali nego ono što treba je dobiti neposredne sudionike u svim tim poslovima. Da bi se tako moglo potrebno je davati i oproste i olakšice onima koji priznaju i pokaju se. Zbog toga i ocjena da smo previše naglo i prebrzo uveli nama i našoj pravnoj tradiciji nepoznate pravne institucije, nije točno. Mislim da rad Državnog odvjetništva pokazuje da se takvi instrumenti mogu dobro i korisno iskoristiti. Na kraju, dozvolite samo jednu završnu rečenicu. Ako je odbor ovako jednoglasno podržao izvješće, a svi članovi odbora su danas već izlagali i govorili ili su još na listi prijavljenih sudionika, ako se nije radilo o stranačkom preglasavanju, onda ja dolazim do zaključka da je izvješće kvalitetno napravljeno, objektivno, da izražava doista prave probleme koje Državno odvjetništvo ima i koje će Sabor razumjeti. Ja sam svjestan toga da nije lako sjediti i trpiti kritike, primjere koji nisu baš zgodni i lijepi, ali to je upravo zadatak ovog našeg Doma. Tu međutim treba voditi računa o raznim … [[Govornik se ne razumije.]] Što je ono, što je kritika, a što je pohvala? Ja mislim da na stranu pohvale ima puno više težine.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega, meni je izuzetno drago što ste u svojoj raspravi istaknuli nešto što smatram izuzetno bitnim, a to je činjenica da predmet današnje diskusije nije samo gospodin Bajić nego rad čitave jedne službe u kojoj stotine i stotine ljudi marljivo rade svoj posao. Naravno da u radu te službe ima i određenih propusta i ono što sam slušao gospodina državnog odvjetnika i ovdje i što sam ga slušao na odboru, on je spreman o tim propustima razgovarati i učiniti mnogo da se oni promjene i isprave. Ali ono što smo slušali danas od ujutro, to nema nikakve veze s ovim izvješćem. Rasprava o pojedinačnim predmetima, ulaženje u njih kao da su oni presuđeni, kao da je to što se piše po medijima činjenica na temelju koje odmah nekoga treba strpati u zatvor. Tome ovdje nije mjesto. Mi ovdje moramo razgovarati o određenim problemima u radu Državnog odvjetništva, to smo činili od 2012. kada smo prvi put raspravljali izvješće iz 2010. godine pa do danas. Ja svake godine vidim kako državni odvjetnik reagira na ono što je ovdje rečeno i svoje izvješće dopunjuje, korigira i pokazuje da ova rasprava nije uzaludna. Ali mi ovdje ne možemo raspravljati samo o jednoj osobi i našim eventualnim nezadovoljstvom njime, mi moramo biti svjesni da iza gospodina Bajića stoji služba marljivih i vrijednih ljudi. I drago mi je da ste vi u svojoj raspravi ukazali upravo na to kao i na konkretne činjenice što treba popraviti i što treba promijeniti, a ne kao neki da ste se spustili samo na lamentiranje o tome zašto gospodina Bajića treba smijeniti, zašto on ne valja ili njegovom imenu davati raznorazne epitete. Hvala.
Druga replika, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Također bih htjela evo zahvaliti kolegi Kregaru što nas je vratio, mislim u središte i u centar našega zanimanja. Dakle, mi ne razgovaramo danas samo o radu glavnog državnoga odvjetnika, svakako i o njegovom radu, ali razgovaramo o tom cijelom jednom velikom korpusu o mnogim ljudima od kojih se zahtjeva ne samo znanje, nego se jednako tako zahtjeva i upornost, ali i hrabrost u njihovom radu jer su jednako tako izloženi različitim pritiscima koji nisu samo i ne mogu biti samo politički. Spomenuli ste dobre ocjene i kolegica prethodno Antičević-Marinović, rada Državnog odvjetništva u EU, odnosno Europskoj komisiji. Takve su ocjene bile i tijekom pregovora, dakle tijekom pregovora o poglavlju 23 upravo o radu Državnoga odvjetništva i USKOK-a i ta su tijela dala svoj veliki doprinos tome da zajedno završimo pregovore. Naime svi smo radili prema jednom ja mislim jako važnom načelu. Dakle, neovisne institucije, apsolutno neovisne u svom radu, ali ovisne o hrvatskim interesima. A što je hrvatski interes i borba protiv korupcije i borba protiv kriminala i istraživanje i onda osuda ratnih zločina?
Na repliku odgovara, poštovani Josip Kregar.
Zahvaljujem se gospođo Kosor jer ovim imam priliku da razjasnim još jednu važnu stvar i njene implikacije. Ja od Državnog odvjetništva koji je pozitivno ocijenjen u ovom zadnje izvještaju, uspoređuje se u svim tim izvještajima sa drugim zemljama i u ovom se posebno ističe kao velika prednost i napredak Hrvatske. To treba zapamtiti. Ali implikacija toga je isto tako vrlo važna. Neovisnost odvjetništva, tužiteljstva zapravo znači to da ona ne pristaje na političku instrumentalizaciju svoga rada i to je važno podržati i tu je onda važno da to ne bi bila slaba točka ili točka obrane za one koji zapravo žele što lošiji rad Državnog odvjetništva.
Treća replika, poštovana Ingrid Antičević-Marinović.
Uvaženi kolega, o korupciji i o nužnosti, dakle uvoženja mogućnosti nagodbe i koje se sve više koriste i gdje se dolazi do pravih saznanja o cijelom tijeku događaja jer to samo insajderi mogu znati, nitko sa strane, mi možemo pretpostaviti što se događa, ali nitko ne zna što se točno dogodilo, a u postupku je to potrebno utvrditi i to izaziva dosta podozrenja, međutim kada to rade anglo-saksonske zemlje već stoljećima, kada je to već dugo, već 50-ak godina ili 30-ak sigurno godina prodrlo u kontinentalni dio Europe, dakle i oni se koriste time. Treba također reći da je se dakle jedan od bitnih izmjena ZKP-a je upravo išao i u ovom pravcu. I to su nesumnjivo ti rezultati. Međutim s druge strane koliko mi imamo pohvalu u pogledu institucije USKOK-a toliko imamo i pokudu da se malo radi na prevenciji, a to je ovdje naš zajednički posao. Sada više nije problem procesuiranje, tako nas gledaju drugu, mi još uvijek ne gledamo baš tako i možda se i ne moramo složiti oko toga. Međutim da razbijemo tu mistiku sa elementom inozemnosti, vidimo koliko malo imamo kaznenih djela pranja novca. Oni su u Europi isto tako jedan, dva slučaja, a to veliki dio EU a time i sve zemlje članice. Negdje sam pročitala jedan podatak da jedan trilijun godišnje eura se izgubi na poreskim rajevima i na tom tragu novca koji nestane u tim poreskim rajevima i kasnije se uvlači u zemlje kao u legalne tijekove. E sada tu imamo dosta potraživanja od naših institucija ali bome uljuđene zemlje ne odgovaraju i šute. Ja mislim da bismo mi sada kao ravnopravna članica EU trebali ravnomjerno i glasno progovoriti o tim problemima jer ne može se dogoditi da … susjedna zemlja šuti na neke stvari i da onda posljedice ne otkrivanja koje se tiču i naših počinitelja ovdje snosimo svi zajedno.
Zahvaljujem. Nastavljamo pojedinačnu raspravu. Poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Gospodine državni odvjetniče. Ja ću u ovoj pojedinačnoj raspravi se pokušati fokusirati na ovaj vaš izvještaj. Uvodno smo u ime kluba rekli generalne ocjene o nekim stvarima prije svega o tome da se ovdje radi o analizi izvještaja iz 2012.godine. naravno da će ovaj za 2013.biti puno interesantniji za analizu jer će vjerojatno imati nekakve i atraktivnije i svježije teme i svježije podatke. No dobro. Ovaj izvještaj je po nama urađen korektno, statistički obrađene razne teme, vrlo dobro iskazano i onaj tko će ih pravilno izanalizirati može doći do određenih saznanja o određenim negativnim pojavama ovog trenutka kod nas u društvu. Istovremeno se može vidjeti kakav je učinak odnosno efikasnost u radu i samog DORH-a i samog sudstva. Tako u tablici recimo 27 koja govori, analizira kroz statistiku droge, odrasle osobe, kretanje, prijava, optuženja i osuđujućih presuda, tema o kojima nismo govorili puno. Međutim podatak je frapantan. Prva tablica kaže da je u 2012.dakle zaključno sa 2012.prijaveljno 3826 odraslih osoba vezanih za drogu, a od toga je osuđeno 1943 odrasle osobe. Isto tako za istu stvar je prijavljeno 884 maloljetna mlađa punoljetnika ustvari, kategorija mlađih punoljetnika, istovremeno je 160 osuđeno. Maloljetnih osoba je prijavljeno 342 i 53 maloljetne osobe su osuđene. Što nam to govori? Da je droga prisutna u školi, da je droga prisutna u prostorima za javno okupljanje, javne zabave i naravno da je droga pod kontrolom vrlo ozbiljnih ljudi. Isto tako kada vidimo statistički u kojim mjestima se droga najviše pojavljuje, interesantan je podatak najviše se pojavljuje u prostoru Dubrovnika, zatim prostoru grada Pule. Najmanje ih ima u Vukovaru i Bjelovaru. Postavlja se pitanje zašto je to baš tako? Da li je to zbog karaktera lučkih gradova, da li je to zbog turističke propulzivnosti, da li je to zbog kruzera, da li je to zbog čega? Uglavnom činjenica jeste da ovo ukazuje na jednu vrlo ozbiljnu alarmantnu situaciju jednu pojavu droge. Droga se pojavljuje kod nas u malim provincijskim sredinama i ljudi se uvijek iznenade kada čuju tko prodaje drogu i tko ju konzumira u običnim seoskim sredinama. Isto tako ovdje vidimo sljedeći podatak, govori se o nasilju u obitelji pa onda konstatiramo da je u gradu Puli ima prijavljeno 103 slučaja nasilja nad ženama i 40 nad muškarcima, u Varaždinu 93 slučaja nasilja nad ženama, u Zagrebu 180 slučaja nasilja nad ženama, 55 nasilja nad muškarcima. Dakle da li je prostor života sa većim društvenim standardom i prostor gdje se to nasilje više dešava ili je situacija obrnuta da mi kao društvo još uvijek nismo sazreli dovoljno pa u onim sredinama u kojima je taj životni standard nešto manji, nešto niži ljudi imaju određen strah da prijavljuju ovakve negativne pojave. Dakle ako i čitamo ove statistike i neke druge podatke onda bi mogli donijeti zaključak o određenom mentalnom stanju odnosno društvenoj higijeni ovog trenutka u RH. Samo ću se vratiti na još jednu tablicu, danas je bilo puno govora o ratnim zločinima ali generalno ova tablica pokazuje da je do sada optuženo negdje oko 3436 osoba 557 za ratni zločin, 557 je pravomoćno osuđeno, 760 obustavljeno 1221 očekujuća presuda. Ovdje se radi uglavnom o ljudima uglavnom Srpske nacionalnosti. Mislim daje to bitno reći jer se stalno govori, proteže se teza da se u pogledu gonjenja i suđenja za ratni zločin Državno odvjetništvo ne radi svoj posao. Prema tome ovi podaci govore da to baš i nije tako. Ja ću ovdje iskoristiti prisutnost državnog odvjetnika pa ću ukazati na dvije pojave koje se ne nalaze ovdje obrađene u izvještaju, a mislim da su vrlo bitne za određenu populaciju stanovnika. Radi se o problemima životne naravi, problemima na terenu. Naime, na području Dalmacije, Korduna, Banije, Like čak i otocima u zaleđu Zadra imamo slučajeve da ljudi nisu bili tokom života ili dovoljno ažurni ili nisu imali dovoljno dokumentacije ili nisu znali da trebaju ažurirati svoje vlasništvo u zemljišnim knjigama. Naravno da je i rat uradio svoje, naravno da je došlo do uništavanja određenih vrsta dokaza koje bi trebali privatne osobe imati u smislu ažuriranja gruntovnog vlasništva. Ali je činjenica da imamo jako puno slučajeva gdje se u takvim slučajevima država upisala kao vlasnik tih nekretnina, iako su i posjednici, mirni posjednici generacijski to koristili. Dakle, mi znamo da su možda oni uradili određene propuste. Mnogi to nisu mogli uraditi. Ali postavljamo pitanje da li tim ljudima sad možemo izaći u susret? Da li DORH može preduzeti određene mjere u smislu revizije svih tih postupaka upisa, ljudima omogućiti da se vrati u prvobitno stanje cijela stvar, dati im šansu da sa pribavljanjem određenih dokaza, odnosno činjenica o vlasništvu da se oni ponovo upišu kao normalno valjani vlasnici te svoje imovine. I druga stvar je, dakle o tome je već bilo govora ali nismo dobili određeni odgovor. Zakon o područjima posebne skrbi, članak 14. Zakona je izmijenjen, odnosno dopunjen, gdje je ona restriktivna odredba zabrana otuđenja, raspolaganja 10 godina nekretninom bila razlog zbog čega su mnogi ljudi došli pod udar tužbi. Rekli smo tad da je negdje oko 70 tužbi podignuto protiv kategorije povratnika koji se nisu još uvijek uspjeli vratiti u svoje obnovljene kuće iz razno raznih egzistencijalnih razloga. I oni su sad pod udarom tužbi za naknadu uloženih troškova u obnovu tih kuća. Neki sudovi poput Općinskog suda u Kutini ili Općinskog suda u Zagrebu su naravno uvažili činjenicu da je članak 14. dopunjen amandmanom i oni su jednostavno odbacili, odbili su tužbene zahtjeve Ministarstva regionalnog razvoja. Međutim, DORH je na to uložio žalbu. 70 ljudi ovog trenutka ovisi o činjenici da će DORH uložiti žalbu na odbacivanje te tužbe. Prema tome, ja molim državnog odvjetnika da ovu činjenicu uzme u obzir i da jednostavno vidimo način kako možemo izbjeći skupe nepotrebne sudske i nepoštene, nepravedne sudske troškove i prema tim ljudima, a i prema državi. I na kraju bih samo rekao još jednu stvar koja nije vezano za ovu. Jučer se desila košarkaška utakmica između KK Cibona i KK Partizan. U tri navrata se manifestiralo ono što se često manifestira, a što ne želimo da se manifestira jedno skandiranje, jedan poziv "ubi, ubi Srbina" u tri navrata. Pri tom nitko nije reagirao, ni uprava, nisu ni delegati, nisu ni suci. Ja postavljam pitanje jednostavno tko može odgovarati za ovakve stvari, za ovakve javne pozive mržnje? Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo se javila Tatjana Šimac Bonačić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Horvat, spominjali ste u svom govoru maloljetnike odnosno maloljetničku delikvenciju i ovisnosti o drogama. Pa ja bih rekla da Državno odvjetništvo sigurno prati, a možemo i mi vidjeti kroz ove izvještaje prati kretanje maloljetničkog kriminala. Naravno da su potrebne i daljnje analize, daljnji rad na tome, da se pitamo zašto se to događa, što smo uopće napravili, da li smo na dobrom putu, što radimo. Isto tako sam mišljenja da svaki maloljetnik treba mu se individualno prići, jer je rad specifičan pa se sjećamo onog slučaja kad je sedamnaestogodišnjak imao vrlo debeli dosje preko 200 prijava što su i sami oni rekli s kim se razgovaralo da im više pomažu tretmani nego same kazne uhićenja. Prema tome, i to nam govori da puno više trebamo raditi sa tom djecom, odnosno tim maloljetnicima, odnosno raditi na prevenciji i tu se naravno svi slažemo. U izvješću se kaže, a to znamo i od prije da na kaznenim prijavama protiv maloljetnika trebaju raditi posebni imenovani zamjenici za mlade. E sad me isto tako interesira da li sva odvjetništva uopće imaju takav kadar? To bi trebali biti i defektolozi, odnosno stručnjaci koji znaju raditi taj posao, odnosno koji su na takav način i educiranu za takvo osjetljivo područje jer naravno tu treba surađivati i sa centrima za socijalnu skrb i sa školama itd. Tim više što kad pogledate u pripremnim postupcima, odnosno kad u izvještajima vidimo koliko je zahtjeva dato za pripremni postupak, to je zapravo postupak koji utvrđuje i činjenice koje su vrlo važne za dokaze kaznenih djela, ali isto tako okolnosti u kojima žive takvi maloljetnici. Prema tome, ponavljam vrlo specifično područje za koje treba raditi pravi stručnjaci. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara Mile Horvat.
Pa zahvaljujem se. Nisam u stvari imao tu puno toga ni odgovoriti. Kolegice vi ste potpuno u pravu. Jedan opasan društveni problem koji nam kuca na vrata. Dakle, on nije samo eskluziva nekakvih velikih urbanih sredina, bogatih gradova. Na žalost ja kroz ovo samo hoću konstatovati da je opasnost se spustila i u sela, spustila se i u siromašna područja. Očito da ta stvar ne kontroliramo je dovoljno i bojim se da nam ova opasnost ne izmakne kontroli jer ako se ona pojavi u osnovnoj školi u jednoj maloj ruralnoj sredini onda se uopće ne čudim što se pojavljuje u Gradu Zagrebu ili u nekim drugim velikim centrima. Hvala.
Druga replika, poštovana Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Kolega Horvat među rijetkima ste ali ja mislim da ste možda i jedini dosada koji ste spominjali iz ovog izvješća nešto jako važno, a to je obiteljsko nasilje. I hvala vam lijepa na tome. Htjela sam i ja ali mi je pomanjkalo vremena. Broj prijavljenih, spomenuli ste neke primjere, neke krajeve Hrvatske, neke gradove, ono na što želim upozoriti kod tog problema, velikog društvenog problema, da broj prijavljenih iz onoga što čitamo iz statistika ne mora značiti, vjerujem da se tu slažete, da je i u tom kraju ili u tom gradu najveći, da su ljudi najveći nasilnici. Znači da su najstrašniji obiteljski nasilnici. Radi se o senzibiliziranosti. Znači, moguće je da se radi o tome da ljudi više prijavljuju, ne samo žrtve obiteljskoga nasilja nego i susjedi, prijatelji i da tamo ne važi ono što često puta važi to je vaš problem koji će se zatvoriti i riješiti u 4 zida pa ako muž mlati ženu neka je mlati neću ja prijaviti jer i tako će se oni poslije toga pomiriti. Dakle, vjerujem da se slažete da se radi o tome, a to je veliko društveno zlo koje dosada još nismo dovoljno osudili.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni odvjetniče, uvažene kolegice i kolege. Kao osnovno nakon pročitanog izvješća govoreći o tom izvješću u cjelini mišljenja sam da sa radom Državnog odvjetništva u globalu kao i prošle godine možemo biti načelno zadovoljni. Izvješće je najvećim dijelom iscrpno, dobro strukturirano i daje dobre preslike i uvid u rad aparata državnih odvjetništava RH. Uvodno već tradicionalno u izvještajima Državnog odvjetništva ističe se potreba dakle za povećanim obimom materijalnim sredstava kako se navodi potrebnih za vještačenje i druge radnje, a također se ukazuje nedostatak prostora i informatičke opreme premda se naravno od nijednog državnog tijela ne očekuje da se pohvali kako mu nikakva sredstva nisu potrebna i da mu nije potrebna daljnja modernizacija te da mu treba smanjiti budžet ova upozorenja ipak ne treba shvatiti rekao bih olako. Ulaganje u bolji rad Državnog odvjetništva potencijalno može dati značajne outpute kako direktne tako i indirektne. Neki od direktnih se navode i u samom ovom izvješću kad se govori o nešto manje od 100 milijuna kuna već zamrznute imovine koja će vrlo vjerojatno završiti u državnom proračunu, odnosno o 200 milijuna kuna koje je već presudama oduzeto od počinitelja kaznenih djela. Indirektni outputi su naravno još i veći jer sprečavanje i preventivno djelovanje dobrog rada Državnog odvjetništva može donijeti i daleko veće koristi od onoga što je uloženo. Neke procjene o korupciji u RH govore o 10-ak milijardi kuna godišnje štete od takve pojave. A temeljem tih procjena i činjenica da su na području kaznenih djela korupcije svugdje u svijetu prisutna velika tamna brojka postaje jasno dakle da su ove brojke o zamrznutoj imovini samo vrh ledenog brijega te načelno ponavljam ne bi trebalo žaliti truda i sredstava da se pokušaju postići bolji rezultati što je naravno nužno dodatno ulaganje. Kad govorimo o toj tamnoj brojci da je ona na području korupcije izuzetno velika govori i podatak izvješća koja su pripremili Odjel za statistiku i istraživanje Ureda UN-a za droge i kriminal i Ekonomski institut iz Zagreba, dakle da je 18% građana bilo posredno ili neposredno izloženo korupcijskom iskustvu s javnim službenikom. Istovremeno je tek 3,6% građana imalo takvo iskustvo s težim kaznenim djelom protiv imovine. A za kaznena djela protiv imovine kako vidim u ovom izvješću podneseno je preko 55 tisuća kaznenih prijava dok je za kaznena djela korupcije u širem smislu podneseno ako se ne varam oko 2000 kaznenih prijava. Odbačeno je dakle ukupno 516 prijava, a optuženo je 286 osoba. Iz navedenih podataka mislim da je sasvim jasno da će sva tijela državnog … morati uložiti daleko veće napore u suzbijanje dijela korupcije i zlouporabe službenog položaja. Iz navedenih pokazatelja proizlazi da je tamna brojka još jednostavno prevelika, da je društveni problem još uvijek predaleko uopće smanjivanja na nealarmantnu brojku. Kad govorimo o kaznenim djelima korupcije i zlouporabe službenog položaja bilo bi dobro vidjeti i detaljnije podatke o strukturi tih djela. Na primjer koliko se odnosi na korupciju zlouporabe prilikom postupaka javne nabave odnosno ugovaranja u javnom sektoru. Sjećam se jednom je u raspravi zastupnik kolega Jelušić rekao da za najveću mogućnost u korupciji dolazi kad se suprotstave javno i privatno, a do toga najčešće dolazi upravo kod postupaka javne nabave, sklapanja ugovora o stručnim studijima, ugovora o različitim konzaltinzima i sličnim poslovima kad se sklapa između javnog i privatnog sektora. Svatko od nas tko makar i površno prati postupke javne nabave i obraća pozornost na radove koji se plaćaju iz različitih javnih proračuna visoko vjerojatno se osvjedočio da zabrinjavajuće velik broj tih postupaka ima za sobom vezane kontroverze i čudne okolnosti. Tako se u velikom broju slučajeva u medijima pisalo o javnim natječajima za službene automobile, a u kojima se samo što nije dakle bilo precizirana marka automobila koja se trebala nabaviti. Jer je u javnim natječajima u kojima je pobijedila najniža ponuda, a koja bi se onda zbog nepredviđenih pod navodnicima "van troškovničkih troškova ili radova" narasla u konačnoj cijeni za 30, 40 pa i 50%. Svaki takav slučaj, mišljenja sam, barem onaj koji je javno polemiziran u medijima zaslužuje posebnu pozornost tijela progona a koja mi se čini dosta prečesto izostaje. Nužne mjere su organizacijske, ali treba priznati i normativne čemu će veću pažnju morati posvetiti i Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo financija. Istina u ovom izvješću se i naglašava odgovornost i nižih državnih odvjetništava te se ističe da blagi porast prijava za organizirani kriminal i korupciju ne održava stvarno stanje i naglašava se nužnim poduzimanje radnje kako bi se otkrila ta djela posebno na regionalnoj i lokalnoj razini. Stoga svakako treba naglasiti da je to potreban dodatni jači napor cijelog sustava a i državnih odvjetništva posebno općinskih i županijskih državnih odvjetništava. Vezano na ta kaznena djela korupcije u užem i širem smislu osvrnuo bih se na dio izvješća o kojem se govori o radu državnih odvjetništava u odlukama o kaznenim predmetima. Tamo je dakle istaknuto da na percepciju ažurnosti utječi pojedini slučajevi koji iznose u javnosti o kojima kaznene prijave nije bilo moguće riješiti u očekivanim rokovima. U tom djelu ne precizira se točno o kojim se kaznenim djelima radi ali predmnijevam da se radi upravo o kaznenim djelima korupcije. Upravo radi rušenja neažurnosti državnog odvjetništva, uklanjanja špekulacija o političkom kalkuliranju prilikom postupanja po kaznenim prijavama ili oportunitetnom izbjegavanju postupanja u nekim visoko profilnim postupcima bilo bi jako korisno nalazim da se u tom djelu precizira o kojim je vrstama kaznenih djela riječ i što su bili uzroci ne postupanje rokovima. Također i dalje ne postupanje u određenim predmetima imalo za posljedicu određene stegovne mjere i koje. Navodi se da se takvi predmeti posebno prate te smatram da zbog toga i zbog toga što ne postupanje u takvim predmetima može izazvati negativnu percepciju javnosti vjerujem da će iduće izvješće već sadržavati takve podatke. Općenito valja istaknuti da je broj kaznenih prijava smanjen sa preko 100 tisuća ili preko 10% velikim djelom treba istaći to treba zahvaliti racionalizaciji kaznenog zakonodavstva odnosno prebacivanje kaznenog progona za kazneno djelo posjedovanja opojnih droga u prekršajnu sferu. Time se dakle potvrdilo ono što se govorilo ovdje u Saboru da će izmjene u tom smjeru imati znatan učinak na rasterećenje sudova i tijela kaznenog progona. Vjerujem da će daljnja komparativna iskustva i drugih zemalja služiti kao predložak i za daljnje racionalizacije na tom polju no tu treba naglasiti da se s mjerama kao što bi npr. bila potpuna dekriminalizacija određenih supstanci poput recimo marihuane treba pričekati da vidimo kakva će biti iskustva nekih drugih zemalja koje su već krenule u tom smjeru. Kad govorim općenito o uspješnosti državnih odvjetništava valja primijetiti da generalno postoji veliki postotak osuđujućih presuda 89% a USKOK ima čak i 94% osuđujućih presuda. To se ovako na prvi pogled može ocijeniti kao dobar podatak jer bi trebalo ukazivati na visoku … [[Govornik se ne razumije.]] i profesionalnost ekipe u Državnim odvjetništvima ali to može ukazivati na određenu pojavu da tako kažem, olako da se izrazim ziheraštva. Dakle, da se procesiraju samo oni predmeti za koje postoji ogromna vjerojatnost da će biti dobiveni, da se igra da tako kažem sasvim na sigurno. Da bi u određenom broju slučajeva mogao biti po srijedi ovaj drugi slučaja može se zaključiti iz određenog navoda u izvješću gdje se kaže da je do velikog djela oslobađajućih, odbijajućih presuda došlo dakle zbog promjene činjeničnog stanja a ne zbog pogrešne procjene Državnog odvjetništva. Kada znamo kao što smo već ustanovili da na području kaznenih djela korupcije postoji izuzetno visoka tamna brojka a da je kazneni postupak pokrenut u relativno malom broju slučajeva u odnosu na tu brojku, mitimo se da je tako dobar postotak dobivenih slučajeva ne mora imati nužno pozitivan predznak. Uloga Državnog odvjetništva je i da bude u velikoj mjeri prevencija da djeluje zastrašujuće na potencijalne počinitelje kaznenih djela. Ovako bi se moglo dogoditi a bojim se da se i događa da se neki da tako kažem visoko profilni počinitelji kaznenih djela prilično ležerno, drsko i bahato ponašaju jer su prilikom počinjenja djela se pametno osigurali da nema jasnih i nedvosmislenih tragova počinjenja. Kaznena djela korupcije koje prouzrokuju milijarde kuna štete na godišnjoj razini i još veće neizravne štete, još veće su ti prema kojima bi Državno odvjetništvo trebalo ipak poduzimati određene mjere i kad treba stupiti na malo istraživanje područje. Ako želiš isušiti močvaru moraš se izložiti riziku da se smočiš i da upadneš u blato pa iznad koljena. Iskreno i profesionalno postupanje u tom smjeru sigurno neće ovdje u Hrvatskom saboru biti ocijenjeno negativnom ocjenom makar ishod uspješnosti padne ispod ovih rekao bih savršenih brojki. Na kraju složio bih se s ocjenom o pozitivnim učincima primjene instituta rada za opće dobro gdje presuda po sporazumu a pozitivni učinci tih mjera su daleko iznad eventualno negativnih. Završno bih rekao da ovo izvješće pokazuje da je državno odvjetništvo u cjelini jedan od boljih elemenata pravosudnog sustava odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] ali da i postoji mogućnost za daljnja poboljšanja.
Prelazimo na replike. Prvo poštovani Mladen Novak.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Pa kolega ponukala me na repliku vaša rasprava u onom djelu gdje ste spominjali javne natječaje i kupovinu auta kad ste spomenuli da su pojedini javni natječaji bili samo je falilo logo auta, bilo je i takvih javnih natječaja gdje je bio čak i zabunom logo autokuće pa čak i malo više podataka pobjeglo im je, nije bilo reakcije iako je u pitanju javno poduzeće. Ali interesantno cijelo vrijeme slušamo raspravu koja ide idemo naprijed ovo je dobro, ovo je kvalitetno, svake godine je sve bolje i bolje pa sam našao za shodno da vam pročitam jednu rečenicu iz izvješća o radu Državnog odvjetništva u 2009.godini, znači raspravu u 2010. Naveli ste primjer Sisačko-moslavačke iz koje ja dolazim i mislim da već ptice na grani pjevaju o svim korupcijskim aferama koje se tamo događaju, o kupovini savjetnika, o rastrošnosti, o sukobu interesa na kraju krajeva o kojima je presudilo i nadležno saborsko povjerenstvo. To je relativno friško i traje svega posljednjih par godina. To je 2010.bilo ovdje raspravljano. A mi danas imamo pune novinske stupce o tome, a gdje je rad Državnog odvjetništva u ovom međuvremenu i koji je rezultat toga rada? Mislim da ovo samo po sebi dovoljno govori ali bit će još tih citata vjerujete mi u toku današnje rasprave pa ćete vidjeti kako ste pričali vaš, ne vi osobno vaš klub u prethodnim godinama o radu istog Državnog odvjetništva, ništa se nije promijenilo. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku Draženko Pandek.
S onim u prvom dijelu kada ste se osvrnuli na ove javne natječaje složio bih se da čak da bi bilo potrebno možda neke posebne timove uspostaviti koji bi provjeravali određene postupke javne nabave u kojima postoji sumnja, bar osnove sumnje ili osnovana sumnja da su postojale neke nepravilnosti. Takvih slučajeva je bilo više nego nekoliko i očito da je tu potreban dodatni pomak na tom području. Ja sam u svojoj raspravi naravno i većina kolega u svojoj raspravi je naglasila da uvijek se može bolje. Ali ne bi se složio da nije bilo nikakvih rezultata. Mislim da i kroz medije pratimo silne postupke koji se provode koji su uvelike preventivno djelovali sigurno na područje korupcije, svjedočili smo i izjavama brojnih kako da kažem poduzetnika ili ljudi koji su vodili velike sustave koji su se odjednom zabrinjavali tim radom Državnog odvjetništva i govorili su da su tobože sada spriječeni čak u normalnom poslovanju. To znači da je na njih preventivno itekako djelovao rad Državnog odvjetništva. Ne treba stvari gledati crno-bijelo. U svakom bijelom ima crnog u svakom crnog ima bijelog. Dakle rekao bih da ovdje ipak prevladava ono bijela slika ali poboljšanja su uvijek i svakako moguća među ostalima i vi i ja smo jedan dio gdje postoji mogućnost za poboljšanja istaknuli u svojim raspravama.
Druga replika Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega vaša rasprava je zaista bila stručna, vidi se da ste dobro proučili ovo izvješće, da ste govorili o konkretnim stvarima, a i o onim kretanjima koja su nužna, koje je nužno istaknuti kada je riječ o raspravi o ovim izvješćima. Ono što ste posebno apostrofirali i to mislim da je glavni problem inače u radu Državno odvjetništva koliko god DORH radio od jutra do mraka i vidjet ćete kada god onuda prođete da su upaljena svjetla, ali tamo nije čistačica, ne nalazi se čistačica da čisti nego rade državne odvjetnice i državni odvjetnik. Za razliku od što kažete da je rak rana i dale ostala rad pojedinih županijskih državnih odvjetništava i to je još uvijek problem. nama je problem još u tome što koliko god da je Državno odvjetništvo hijerarhijski strukturirano toliko je upravo pa i najviše pod pritiskom EU mnogo smo promijenili zakon u mnogo čemu pogotovo Zakon o Državno odvjetništvu nekoliko puta mijenjali kako bi povećali na njihovo traženje samostalnog zamjenika državnih odvjetništava niže razine. Dakle oni su samostalni u provođenju svog predmeta, ali problem je i dalje što mnoge sredine i odakle to nezadovoljstvo koje mnogi onda zastupnici, ja isto mislim u najboljoj namjeri upravo na tom jednom nezadovoljstvu koriste zato što što vi kažete trebalo bi negdje isušiti močvaru. To bi bio manji problem. Mi imamo neke sredine i to je veliki problem što vi ne znate odakle početi jer je sve toliko umreženo premreženo, da je močvara donesete pumpu i isušite. Umreženo, premreženo, zacementirano armiranim betonom i treba probiti naći neke žice gdje će se onda otvoriti i ta kula od karata razbiti. To je nešto što mislim tek čeka Državno odvjetništvo a ja mislim da bi trebalo pojačati kontrolu u pojedinim županijskim državnim odvjetništvima.
Odgovor na repliku Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Svakako bi se složio jer to je donekle istaknuto u ovom izvješću državnog odvjetnika da postoji detektiran je taj problem na općinskim i županijskim državnim odvjetništvima. Čini mi se da bi svi zajedno trebali očito apelirati i možda na Ministarstvo pravosuđa da možda promijenimo određene odredbe Zakona o Državno odvjetništvu da se ipak uspostavi viši hijerarhijska struktura i bolja disciplina unutar državnih odvjetništava. Možda bi to bio i dobar put prema razbijanju tih umreženih struktura koje očito funkcioniraju na principu ne talasaj, ne diraj me uzajamnih interesa i veza. Hvala.
Nastavljamo sa raspravom. Prijavo se Davorin Mlakar. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Ivan Šimunović, nema ga, gubi pravo na raspravu. U ime Hrvatskih laburista završnih 5 minuta u ime kluba Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi glavni državni odvjetniče. Evo vrlo kratko, neću iskoristiti svih pet minuta. Državni odvjetnik nije sportaš pa da slavimo i ocjenjujemo na temelju zadnjih rezultata u zadnjem kolu. Izvješće glavnog državnog odvjetnika nije burzovno izvješće, tu ne vrijedi logika burzovnih dionica. Ocjena rada državnog odvjetnika je uvijek i isključivo ocjena njegovog rada u totalu. Trenutno stanje dionica je samo informacija. Nas zanima cijela dionica, cijeli put, a ovdje se radi o dugoj dionici na kojoj je bilo puno posrtanja, oklijevanja i padova. O tome danas dame i gospodo govorimo. Pozivamo državnog odvjetnika da provodi zakon i da u tome bude pravednik i osamljenik ako drukčije ne ide, dokle god uživa podršku aktualne saborske većine alternative nažalost nema. Ako ga netko u tome pokuša spriječiti bilo politika bilo policija neka ga kazneno goni, to je njegova dužnost. Ako ga u tome netko osujećuje neka kukurikne i da cijeloj Hrvatskoj da do znanja tko je taj i tko je ta politika ili policija, to je dužnost državnog odvjetnika, to je njegova zakonska i društvena uloga. Upravo to državni odvjetnik usprkos očitim dokazima nije bio spreman činiti tijekom većine mandata, upravo to od njega smo očekivali, upravo zato nije ispunio naša očekivanja. Evo vi ste čitavo vrijeme nas opominjali da trebamo govoriti stručno, konkretno i ne o državnom odvjetniku. Ovo su bile riječi 2010. gospodina Zorana Milanovića. Ja ih ponavljam danas. Znači vašeg predsjednika ništa nisam zloupotrijebio, citat točan, precizan i ponavljam o tome danas govorimo ovdje u Saboru. Ovo nije kratka trka, ovo je duga dionica i sve što smo danas govorili, govorili smo samo zato da bude bolje u Hrvatskoj, da bude bolje društvu i da Državno odvjetništvo bolje radi svoj posao. Nismo kanili niti smo željeli bilo u kojem trenutku i sa bilo kojom kvalifikacijom osobno ići na državnog odvjetnika kao što nije ni Zoran Milanović vjerujem.
Za repliku se javio Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kolega Vukšiću, spomenuli ste da državni odvjetnik nije sportaš koji ima prolazna vremena. Pa ja ću vas malo demantirati. Radnici Herbosa iz Siska koji 1.2. prestao definitivno s radom i zadnji radnici zadnjih 24 radnika je završilo svoj radni vijek u toj tvornici. Prvo prolazno vrijeme 2004. godine prijavili Državnom odvjetništvu. Radnici Herbosa, njihovi sindikalci drugo prolazno vrijeme 2007. godine prijavili Državnom odvjetništvu. Treće prolazno vrijeme 2012. godine mjesec dana nakon stečaja, stečajnog postupka radnici Herbosa, njihovi sindikalci prijavili sve ponovno Državnom odvjetništvu. Rezultat Herbos trku istrčo i više ga nema. Hvala.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Novak, ne smijete govoriti o pojedinačnim slučajevima, jer ako to činite možda biste mogli zaštititi i pokojeg radnika.
Pitam glavnog državnog odvjetnika želi li uzeti završnu riječ? Da. Izvolite za govornicu.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnice i zastupnici samo nekoliko riječi. Slušao sam pažljivo kao i prošle godine raspravu, vašu raspravu i kao što ste primijetili neki od vas u ovom Izvješću i u radu za sljedeću godinu mi smo neke nedostatke koje smo uočili ili koje ste uočili ili koje ste uočili ili koje ste konstruktivno kritizirali kako bi se to znalo reći ispravili. Naravno, nitko od nas uključujući i mene osobno u Državnom odvjetništvu nije do kraja zadovoljan sa radom koji obavljaju svih 1700 zaposlenika, odnosno 661 dužnosnik. Naravno da to do kraja nije dobro i da to može ići sve bolje i bolje. Naravno, činjenica je da to ne ovisi samo ni o državnim odvjetnicima, nego i da to ovisi prije svega i o zakonodavnim rješenjima koji omogućuju državnom odvjetniku da ostvari onu ulogu koja mu je namijenjena. Ali i ne samo o državnim odvjetnicima bez pretenzije da se pravdam, bez pretenzije da se pravdam preuzimam odgovornost. I kao što Državno odvjetništvo u cjelini preuzima u odnosu na sve Državno odvjetništvo je htjelo tijelo progona, ne tijelo otkrivanja prije svega i njegova uspješnost ovisi prije svega i o kvalitetnom radu policije, o kvalitetnim kaznenim prijavama, o kvalitetnom radu poreznih uprava, državnih inspekcija itd. itd. Međutim, Državno odvjetništvo je htjeli ili ne dobrim dijelom preuzelo nešto što nije trebalo preuzest i našlo se u centru zbivanja. O.k. I zakonodavac je ispravno prihvatio inicijativu koja je išla za promjenom ZKP-a još 2003. kad je formirana skupina pri Ministarstvu pravosuđa da izmijeni ZKP koji se izmijenio tek 2009. odnosno jedanaeste. Trebalo je punih skoro 10 godina da stupi na scenu taj ZKP koji je otvorio prostor sukladno svim europskim standardima kako imaju druge zemlje u Europi, taj isti ZKP a mi smo ga počeli prvi raditi pa ga nismo napravili sve do devete, odnosno jedanaeste. I omogućio alate koji su omogućili državnim odvjetnicima i bolje i kvalitetnije rezultate nego do sada. To naravno ne znači da ti rezultati nisu mogli biti još i bolji, bit će sigurno. Ovisi i o društvenoj klimi, ovisi o ljudima koji žele istinski podnijeti prijavu, prijavit, surađivat i uvjerit se da mislimo ozbiljno i da smo u stanju procesuirati predmete u odnosu na bilo kog. Istina je i to što ja govorim na skupovima državnih odvjetnika što nije nikakva tajna da sa dijelom državnih odvjetnika i radom u lokalnoj samoupravi, odnosno borbi protiv korupcije na lokalnoj samoupravi nisam zadovoljan. Istina je i to da tražim i radim na tome da Odjel za nadzor bude jači i čvršći i da represija u odnosu na one koji ne rade dobro u okviru sustava bude oštrija i beskompromisnija pogotovo što Državničko vijeće je do sad prihvatilo sve prijedloge za razrješenjem državnog odvjetnika uvažavajući dokaze i razloge zašto pojedini državni odvjetnici, odnosno zamjenici ne mogu raditi posao za koji su imenovani. Sve su to stvari koje su dnevno problemi koje rješavamo, a sve u cilju da Državno odvjetništvo ostvari onu ulogu koja mu je namijenjena i da doista bude nositelj borbe protiv organiziranog kriminala i korupcije kao najvažnijeg segmenta kojeg sad radimo uključujući naravno i postupke za ratne zločine. Ali ono što nas limitira, mislim da je jedna od zastupnica u svojem uvodnom govoru rekla poštovanje procedure dokaza, ja bih dodao još i činjenica to su jedini limitirajući faktori koje Državno odvjetništvo drže u pojedinim predmetima. Dakle, nema utjecaja, nema intervencija, nema ništa, nego jedino kažem dokazi, pravilna procedura i činjenice koje se mogu prikupiti u vezi procesuiranja pojedinih predmeta. Postojeće izmjene ZKP-a pogotovo ove sad zadnje nakon odluke Ustavnog suda u svakom slučaju će omogućiti ili prisiliti bolje rečeno državne odvjetnike da budu transparentniji u svom postupanju i da odluke budu donesene sukladno rokovima koje su preuzete temeljem ustavne odluke odnosno izmjenom ZKP-a. U odnosu na čitav niz pitanja koje ste postavili u vašoj raspravi ja naravno neću danas ovdje sad odgovarati svakome od vas ponaosob ali ću poslati svakome od vas pismo u kojem ću vam objasniti što smo u tim konkretnim stvarima o kojima ste govorili napravili odnosno što nismo napravili, a što smo trebali napraviti. Uočio sam nešto što se tiče ratnih zločina, a to je da iako smo tu puno radili čini mi se da nismo dovoljno transparentni ili da ljudi, zastupnici pa i percepcija javnosti nije takva da točno zna što se napravilo iako smo na našim web stranicama detaljno o tome izvješćivali ali prihvatit ću sugestiju i to ćemo napraviti puno transparentnije i cjelovitije na jednom mjestu pa da se vidi točno u detalje što radimo, što možemo napraviti još i što nismo napravili u pogledu svih zločina koji su se dogodili na ovom području za vrijeme Domovinskog rata. Bazu podataka koju je danas netko spomenuo je baza podataka koju je Državno odvjetništvo radilo samoinicijativno i to je jedna dragocjena baza u kojoj su svi doslovce sve činjenice, svi dokumenti do kojih smo mi došli, bilo mi, bilo policija, bilo neki drugi, bilo pretraživanjem arhiva itd., koji govore o zločinima u Domovinskom ratu. I ta baza sadržava sve dokumente na jednom mjestu i ona će biti dragocjena baza ne samo za progon nego i za sve kasnije analize i sve ono što će se događati kasnije a vezano za Domovinski rat a vezano je za ratne zločine i postupanje u tim predmetima. U svemu ostalom naravno nakon fonograma i mojih bilješki dobit ćete odgovor na pojedinačna pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo u završnom izlaganju spomenuli ste sa čim ste sve u svom radu zadovoljni, a čime niste zadovoljni pa ste spomenuli i korupciju na lokalnoj razini i slično. S obzirom da se danas o koječemu govorilo a nijednom riječju se nije dotaklo pomorsko dobro ne mogu ponovno ne spomenuti slučaj koji imamo u Vodicama, a vjerojatno i u drugim jedinicama lokalne samouprave uz more. Objekti koji su sagrađeni na pomorskom dobru 2003. su uredno prodani, te ugovore imate na vašim klupama od 2004. godine a i u ovom izvješću ponovno stoji nekretnine, zemljišta i objekti na tom području su u statusu općeg dobra izvanpravnog prometa i nad njima se ne može stjecati pravo vlasništva ni druga stvarna prava. Hvala.
Hoćete li odgovoriti na ovu repliku? Ne. Dobro, u tom slučaju zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati kad se za to stvore uvjeti. Zahvaljujem glavnom državnom odvjetniku Mladenu Bajiću. Izvješće o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2012. godinu. Izvolite u ime kluba.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zadnji puta nismo glasovali o tom izvješću. Interesira me tada je predsjednik Sabora kazao da se nisu stekli uvjeti. Sada nas zanima u Klubu zastupnika HDZ-a što se promijenilo od prošlog petka? Molim vas samo da mi ne date odgovor da poslovnički su se stekli uvjeti nego da nam objasnite o čemu se točno radi jer javnost je vrlo zainteresirana. Radi se o jednom vrlo složenom i zahtjevnom pitanju gdje nije dovoljno samo proceduralno odgovoriti nego bi bilo dobro zbog ljudi da znaju koji su politički razlozi i što se promijenilo od prošlog petka do danas. S obzirom na ovakav način kako radite kada je u pitanju izvješće Državnog odvjetnika odmah u startu najavljujem da ćemo mi biti suzdržani po tom pitanju.
To je vaše pravo da budete suzdržani i da glasate kako hoćete. Mislim da je javnost zainteresirana zato hoćemo li mi ovo izvješće prihvatiti ili ne. Rasprava je zaključena. Prema tome nećemo otvarati raspravu. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o radu Državnog odvjetništva RH za 2012.godinu. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. To nije dobro, bio je jedan glas protiv. Kolegica Mirela Holy je glasala protiv. Molimo utvrdite točan rezultat. Morat ćemo glasati ponovo. Upozoravaju me da budemo posebno korektni. Moramo glasati ponovno. Dakle pitam tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Zaključak je donesen sa 80 glasova za, 1 protiv i 25 suzdržanih. Nema prigovora na ovakav rezultat. i prelazimo na iduću točku dnevnog reda. - Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike; Hrvatska narodna banka podnijela je ovo izvješće na temelju članka 62. Zakona o HNB-u. Prijedlog akta primili ste. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani guverner HNB-a gospodin Boris Vujčić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupnici dame i gospodo. Samo ukratko o Polugodišnjoj informaciji o gospodarskim kretanjima u prvoj polovici 2013. godine. Nakon višegodišnje izražene recesije u Hrvatskoj je u prvoj polovini 2013. godine zabilježena stabilizacija gospodarske domaće aktivnosti. Realni BDP je tako u prvom tromjesečju 2013. tek neznatno pao u odnosu na posljednje tromjesečje prethodne godine dok je u drugom tromjesečju domaći proizvod blago porastao za 0,2%. Takvom kretanju su pogodovala s jedne strane nešto povoljnija kretanja u eurozoni i oporavak uvjeta na međunarodnim financijskim tržištima te sa druge strane povoljni jednokratni učinci ulaska Hrvatske u EU, odnosno anticipacije samoga ulaska Hrvatske u EU. U istom razdoblju zaustavljen je i trend snažnog pada broja zaposlenih koji je bio izražen u drugoj polovini 2012. godine. Tijekom prve polovine 2013. inflacija potrošačkih cijena znatno se usporila sa 5,2% u siječnju na 2% u lipnju. Usporavanje inflacije pridonijelo je smanjenje prvenstveno uvoznih inflatornih pritisaka odnosno prvenstveno smanjenje cijena energije. Saldo tekućeg računa platne bilance nastavio se poboljšavati, uglavnom održavajući smanjenje manjka na računu faktorskih dohodaka. Pod tim prvenstveno mislim na niže zarade poduzeća i banaka u inozemnom vlasništvu. Robni izvoz se u prvoj polovini 2013. smanjio za 10,6% u odnosu na prethodno polugodište. Tijekom lipnja bio je povećan izvoz domaćih proizvoda na tržište CEFTA-e, znači anticipirajući naš ulazak u CEFTA-u nakon čega će se uvjeti za izvoz za dio industrija, odnosno sektora pogoršati. To su prvenstveno izvoznici mlijeka mliječnih proizvoda, konditorska i mesna industrija te proizvođači cigareta. S druge strane robni se uvoz u prvoj polovini 2013. povećao za 1,2%. Međutim, najveći dio tog rasta ostvaren je tijekom lipnja, odnosno neposredno pred ulazak Hrvatske u EU zbog promjene opet anticipirajuće promjene uvjeta trgovine koja će nastupiti od 1.07., prvenstveno je pojačan uvoz cestovnih vozila zbog uvođenja trošarina te je pojačan značajno uvoz solarnih panela. U prvom polugodištu prošle godine neto priljev kapitala iz inozemstva bio je približno na razini ostvarenoj u istom razdoblju prethodne godine. Glavninu neto dužničkih priljeva kapitala ostvarili su država i kreditne institucije. Oni su tijekom prve polovine zaduživali u inozemstvu po povoljnijim uvjetima čemu je pridonijela visoka likvidnost na međunarodnim financijskim tržištima. To se zajedno s politikom visoke likvidnosti domaćeg monetarnog sustava kojega provodi HNB odrazilo na snižavanje troškova zaduživanja na domaćem tržištu, kamatne stope na trezorske zapise Ministarstva financija su se spustile na povijesno najniže razine a kod nefinancijskih poduzeća zabilježeno je smanjenje kamatnih stopa na kratkoročne te u manjoj mjeri na dugoročne kredite banaka. U isto vrijeme uvjeti financiranja stanovništva su ostali nepromijenjeni. Oni su već u tim povoljnim uvjetima financiranja znatnije dinamizirane kreditiranja nije zabilježeno a među glavnim ograničavajućim činiteljima možemo istaknuti potisnutu potražnju, poštene standarde odobravanja kredita uslijed između ostaloga rasta loših kredita koji se nastavlja petu godinu zaredom i odgođen je oporavak domaćeg gospodarstva koji izaziva isto tako pojačanu nesklonost prema riziku. Usprkos ekspanzivnoj orijentaciji monetarne politike kojom središnja banka već dulje vrijeme želi pridonijeti nižim troškovima zaduživanja i oporavku hrvatskog gospodarstva nominalni tečaj domaće valute prema euru ostao je stabilan a kao što uvijek ponavljamo to predstavlja u hrvatskim uvjetima izuzetno visoke eurizacije, financijskog sustava osnovni preduvjet financijske i makroekonomske stabilnosti u zemlji. U isto vrijeme uz zadržavanje stabilnosti tečaja nastavljen je i rast međunarodnih pričuva RH ukupne bruto međunarodne pričuve HNB-a su u porastu 784 milijuna eura tijekom prvog polugodišta, na kraju lipnja dosegnula je 12 milijardi eura. Upravljanje međunarodnim pričuvama u prvih šest mjeseci 2013.odvijalo se u uvjetima niskih referentnih kamatnih stopa te povišene nesigurnosti na financijskim tržištima zbog čega su se i prinosi na državne vrijednosne papire razvijenih zemalja koje dominiraju u strukturi međunarodnih pričuva HNB-a zadržale na povijesnoj isto tako niskim razinama. Stoga su i dalje na snazi bili pooštrene, postrožene odrednice ulaganja u pojedine države i financijske institucije kako bi spriječili da kreditni rizik na eventualno dovede do pada prihoda odnosno međunarodnih pričuva. Utjecaj nepovoljnih kretanja u gospodarskom okružuju na bankovni sustav u prvoj polovini prošle godine ogledali su se u slabijoj kreditnoj aktivnoj i daljnjoj materijalizaciji kreditnog rizika. Dugotrajna recesija rezultirala je značajnim padom dobiti banaka i narušenom profitabilnošću njihovog poslovanja. U prvoj polovici prošle godine banke su ostvarile 1,3 milijarde kuna dobiti prije oporezivanja što je za 41% manji iznos dobiti nego u prvoj polovici 2012.godine. Pad dobiti banaka bio je ponajprije posljedica manje ostvarenih kamatnih prihoda od kredita posebice od kredita danih poduzećima te rasta troškova rezerviranja za gubitke u kreditnim portfeljima. Kod stanovništva se trend zaduživanja nastavio već petu godinu za redom. A u promatranom je razdoblju ključni utjecaj na smanjenje duga imao pad stambenih kredita. Blagi porast ukupnih kredita bio je uglavnom usmjeren prema trgovačkim društvima pretežito u obliku kredita za obrtna sredstva i indiciranih kredita te prema sektoru državnih jedinica. Izostanak snažnijeg oporavka kreditne aktivnosti te nastavak nepovoljne gospodarskih kretanja utjecali su na daljnje pogoršanje pokazatelja kvalitete kredita te udio kredita klasificiranih u rizične skupine b i c dosegnuo 15,1%. Zametno je porastao udio b i c kredita u sektoru trgovačkih društava na 26,9% ponajviše pod utjecajem rasta kredita spomenutih rizičnih skupina u djelatnostima trgovine i građevinarstva. Isplata većeg djela dobiti ostvarene u prošloj godini te djela dobiti ostvarene u prethodnim godinama utjecala je na blagi pad kapitala banaka. Istodobno su u manjoj mjeri smanjeni ukupni kapitali zahtjevi pa se stopa adekvatnosti jamstvenog kapitala znači nekakav temelj stabilnosti našega bankovnog sustava tek neznatno smanjila na 20,8% i po tome bankovni sustav u Hrvatskoj ostaje najkapitaliziraniji u EU. Visoka stoga adekvatnosti jamstvenog kapitala i visoko omerbilaničnog kapitala i pasive nadalje održavaju zadovoljavajuću visinu i kvalitetu tog kapitala. Na području javnih financija ostvareno je snažno povećanje manjka za 5,6 milijardi kuna na godišnjoj razini te on u prvoj polovici iznosio 12,6 milijardi kuna. tako je ukupni fiskalni manjak gotovo dosegnuo planirani iznos predviđen za cijelu 2013.gdoinu. Sredstva za financiranje manjka osigurana su novim zaduživanjem čime je nastavljen snažan porast javnog duga. Da zaključim iako su tijekom prve polovice prošle godine na koju se odnosi ova informacija zabilježena neka blago pozitivna kretanja ona je opet potvrdila da pred Hrvatskom i dalje stoje problemi o kojima pričamo već godinama i koje treba nastaviti rješavati, oporavak će biti dug kao što pokazuju prognoze za 2014.godinu a osnovni ograničavajući faktori za poboljšanje konkurentnosti i stvaranje uvjeta za rast potencijalne stope rasta BDP-a su strukturni uvjeti odnosno oslobađanje domaćeg poduzetničko investicijskog potencijala. Opet možemo naglasiti da investicije moraju prethoditi bilo kakvom oporavku u Hrvatskoj budući da je osobna potrošnja funkcija stope nezaposlenosti i kretanja raspoloživog dohotka za koje ne očekujemo u kratkom roku poboljšanje da je javna potrošnja ograničena procedurom prekomjernog deficita a da izvozni sektor ovisi naravno prvenstveno o oporavku u našim glavnim zemljama vanjsko trgovinskim parterima od kojih je glavna Italija a nakon nje Njemačka kao i restrukturiranje izvoza djelomično uslijed promjene uvjeta poslovanja sa CAEFTA-om u odnosu na EU. Mogu još samo ponoviti da osnovne reforme koje je potrebno nastaviti poduzimane su one u smjeru poboljšavanja poslovne klime koja mora stvoriti konkurentno i poticajno poslovno okružje kako bi se poboljšala prvenstvena efikasnost tržišta i roba gdje najoštrije stojimo po pitanju troškova poljoprivredne politike, pravila o izravnim stranim ulaganjima gdje je došlo do nekih značajnih reformi u 2013.godini, razmjerima i učincima porezima, tržišnoj dominaciji i antimonopolskoj politici, efikasnosti tržišta rada, Zakona o radu te zaštiti ulagača. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani kolega Hrvoje Nekić.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, guverneru s pomoćnicima, poštovane kolegice i kolege. Kao što samo ime kaže polugodišnja informacija o gospodarskim kretanjima koja se sastoji od niza brojčanih tabličnih i grafičkih prikaza u tom smjeru će ići i moja rasprava. Dakle što se tiče prve polovine 2013.godine možemo reći da je zabilježena stabilizacija domaće gospodarske aktivnosti do koje je došlo nakon višegodišnjeg trenda njezina smanjivanja. U blagom oporavku u drugom tromjesečju pogodovala su nešto povoljnija kretanja u eurozoni i oporavak uvjeta na međunarodnim financijskim tržištima kao i skori ulazak Hrvatske u EU te primjena fiskalnih blagajni što je povećalo statistički zabilježen promet u trgovini i ugostiteljstvu te povećalo prihode države. Što se tiče ograničavajućih faktora koji utječu na jači i snažniji gospodarski oporavak i nadalje se izdvaja slaba konkurentnost koju bi trebalo ojačati opsežnim strukturnim reformama usmjerenim na poboljšanje uvjeta investiranja i poslovanja u izvozno orijentiranim djelatnostima. Realni BDP u prvom 2013.godine neznatno je pao za 0,1% u odnosu na posljednje tromjesečje 2012.godine pod utjecajem smanjena izvoza dok je u drugom tromjesečju blago porastao za 0,2% zbog rasta svih sastavnica agregatne potražnje. Što se tiče zaposlenih osoba dakle broj zaposlenih osoba povećao se u prvoj polovini 2013.godine stoga se zaustavio trend snaženog pada zaposlenih koji se desio u drugoj polovini 2012.godine. Anketna stopa nezaposlenosti u prvoj polovini 2013.godine iznosila je prosječno 17,3% pri čemu je kao i kod administrativne stope zabilježeno njezino relativno poboljšanje dakle sa 18,1% u 1.na 16,5% u 2. Tromjesečju. Monetarna politika i nadalje je bila usmjerena na podržavanje visoke likvidnosti bankovnog sustava što potvrđuje njezinu ekspanzivnu orijentaciju. Tečaj domaće valute prema euru ostao je stabilan čime se ostvaruju osnovni preduvjeti financijske stabilnosti u zemlji. Tijekom prvog polugodišta 2013.inflacija potrošačkih cijena znatno se usporila sa 5,2% u siječnju na 2% u lipnju. Saldo tekućeg računa platne bilance nastavio se poboljšavati tijekom prvog polugodišta 2013.godine a u odnosu na isto razdoblje prethodne godine povećao se za 0,3 milijarde eura dok je njegov relativni godišnji pokazatelj porastao sa mnus 1% BDP-a na 0,8% BDP-a. Bruto inozemni dug u prvom se polugodištu 2013.godine povećao za 1,2 milijardi eura isključili se utjecaj međuvalutnih i ostalih promjena te je na kraju lipnja iznosio 46,2 milijarde eura odnosno 104,9% BDP-a ostvarenog u posljednja 4 tromjesečja. Ukupne su međunarodne pričuve HNB-a uz porast od 784,6 milijuna eura tijekom prvog polugodišta na kraju lipnja dosegnule 12 milijardi eura dok su neto međunarodne pričuve porasle za 264,8 milijardi eura na 10,5 milijardi eura u prvoj polovni 2013.godine. Dakle u prvoj polovini 2013.godine prihodi konsolidirani opće države smanjeni su za 0,7% na godišnjoj razini što je uglavnom posljedica pada prihoda od poreza na dobit i socijalnih doprinosa dok su prihodi od PDV-a imali najveći pozitivan učinak na kretanje ukupnih prihoda. Rashodi konsolidiranje opće države uključujući nabavu nefinancijske imovine povećani su za 8,5% u odnosu na prethodnu godinu. Pretežno zbog što mislim da je važno naglasiti sanacije dugova u zdravstvu. Dakle na jednoj strani imamo blago smanjivanje prihoda dok na drugoj strani imamo relativno snažan rast rashoda i to je uzrok povećanja ukupnog fiskalnog manjka na godišnjoj razini. Što se tiče banaka u prvoj polovini 2013.banke su ostvarile 1,3 milijarde kuna dobiti iz poslovanja koje će nastaviti prije oporezivanja što je za 40,8% manji iznos dobiti nego u prvoj polovni prethodne godine. … se smanjio za 0,6% a … 3,5%. Pad dobiti banaka bio je ponajprije posljedica manjih kamatnih prihoda od kredita posebice od kredita danih trgovačkim društvima te rasta troškova rezerviranja za gubitke u kreditnim portfeljima. Razlozi njihova porasta bili su održana naplata kredita odnosno rast kredita koji se ne mogu naplatiti u cijelosti, a zatim i naglašen oprez pri preuzimanju rizika koji je rezultirao blagim rastom kredita 2% efektivno i višom razinom manje rizičnih plasmana. Dodatni utjecaj na blagu promjenu kredita imao je izostanak njihovog osjetnijeg rasta kod velikih banaka pretežno zbog smanjenja duga stanovništva. Kod stanovništva se trend zaduživanja nastavio već petu godinu za redom, a u promatranom je razdoblju ključni utjecaj na smanjenje duga imao pad stambenih kredita. Blagi porast ukupnih kredita bio je uglavnom usmjeren prema trgovačkim društvima pretežito u obliku kredita za obrtna sredstva i sindiciranih kredita, te prema sektoru državnih jedinica. Izostanak snažnijeg oporavka kreditne aktivnosti i nastavak nepovoljnih gospodarskih kretanja utjecali su na daljnje pogoršanje pokazatelja kvalitete kredita, pa je udio kredita klasificiranih u rizične skupine B i C na kraju lipnja dosegnuo 15%. Isto tako, zamjetno je porastao i udio kredita B i C u sektoru trgovačkih društava na 26,9 dakle 27% ponajviše pod utjecajem rasta kredita spomenutih rizičnih skupina. Na samom kraju reći ću da u ime kluba SDP-a podržati ovu polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja, stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. Hvala.
Imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovani Krešimir Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Ja znam da je kolega Nekić dobio zadatak da u ime kluba SDP-a brani ovo Izvješće HNB-a. No, u tom Izvješću je upravo razvidan deficit u prvih 6 mjeseci prošle godine u iznosu 12,6 milijardi kuna. Kolega Nekiću, pokušaj branjenja tog deficita sa sanacijom u zdravstvu smatram da je neprimjeren. Brojke govore da je sanirano u prošloj godini zdravstvo, no isto se događa i ove godine. Već možemo reći početkom drugog mjeseca 2014. godine isti iznos je potreban za novo saniranje zdravstva Republike Hrvatske. Prema tome, smatram da sredstva koja su bila utrošena prošle godine i s kojima je povećan deficit koji je sa 12,6 milijardi kuna došao na 17 milijardi krajem godine smatram da nije urodio plodom. Prema tome, klub HDSSB-a jasno progovara da u zdravstvu nemamo politike, da nemamo jedne kontinuirane politike i da nemamo strategije u zdravstvu kao i svim segmentima gospodarskog života. Iz tog razloga i nastaje toliki deficit od 17 milijardi kuna.
Na repliku odgovara Hrvoje Nekić.
Uvaženi kolega Bubalo, pa mi sad možemo ovdje teoretizirati i razgovarati je li opravdano, je li nije, je li sanacija duga u zdravstvu utjecala na deficit ili ne. Činjenica je da je novac otišao u sanaciju zdravstva i činjenica je da se to osjetilo i na državnom proračunu.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice. Vidim da dolazi do leteće promjene, gospodine guverneru sa suradnicima, kolegice i kolege. Da ne bi bilo zabune, dakle klub HDZ-a smatra da je ovo kvalitetno napravljen materijal kao što su uostalom svi materijali koji dolaze iz HNB-a. Prema tome, da ne bi ovo što ću kasnije govoriti išlo na konotaciju HNB-a ide u jednom sasvim drugom smjeru, a to je kolegice i kolege ja bih vama svima a isto tako i sebi u ime kluba HDZ-a i osobno postavio pitanje koliko uopće ima smisla raspravljati o ovom materijalu danas. Čuli ste iz uvodnog dijela guvernera to su nekakve ocjene koje nemaju veze sa onim gdje je Hrvatska danas i to nam naprosto upućuje se na nešto drugo. U ovakvim turbulentnim vremenima mi u Hrvatskoj svaki ovakav dokument koji raspravljamo sa dužom, razmakom od mjesec dana to je pase priča. Ja bih bio najsretniji da imamo toliko političke hrabrosti, toliko političke inteligencije je da su se danas sastali svi klubovi i da smo naprosto napisali pet rečenica i pročitali ih ovdje i rekli "nećemo radit bedake od sebe, a nećemo prije svega radit bedake od onih koji nas plaćaju i koji su nas ovdje izabrali od hrvatskih građana". I to bi bilo korektno da smo napravili. Međutim, kolega Nekić je bio u jednoj nezavidnoj situaciji kao što je svaki zastupnik iz vladajuće koalicije branit nešto što je nemoguće. Jer vi, ja isto tako shvaćam da je guverner pročitao ono što je ovdje napisano iako ja bih daleko bio sretniji s obzirom da izuzetno cijenim kolegu Vujičića da je on zanemario ovu priču i da je iznio svoju ocjenu i procjenu gdje se Hrvatska danas nalazi. I ja bih mu prvi zapljeskao i smatram da je to bila čak i na određen način njegova dužnost kao guvernera Hrvatske narodne banke bez obzira na to što govorimo o jednom izvješću iz razloga. I sad ću počet čitati i prebacivat ću vas u današnje vrijeme. Gledajte, veli u prvoj polovici 2013. zabilježena je stabilizacija domaćih gospodarskih aktivnosti. Gledajte, stabilnost domaće gospodarske aktivnosti koja nas je na kraju godine odvela do pada bruto domaćeg proizvoda od 1%. Dakle, mi govorimo o ovome. Idemo dalje. Na području javnih financija ostvareno je snažno povećanje manjka potaknuto povećanjem rashoda što je dovelo do rasta javnog duga. Gledajte, to nije rast javnog duga od 10, 15% zapravo rasta deficita od 10, 15%. To nije rast javnog duga za 2 ili 3 postotna poena, nego to je rast deficita od 65, šest posto u odnosu na ono što je bilo predviđeno projekcijama zapravo što je bilo predviđeno proračunom koji smo mi ovdje usvojili. A javni dug mi u ovom trenutku ne znamo jel' udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu 61, 62, 63, 64%, u stvari što će biti sa metodologijom i kako će se ova cijela priča sa predstečajnim nagodbama i sa silnim pričama oko smanjenja nelikvidnosti u Republici Hrvatskoj od 14 milijardi iako novčani tok Republike Hrvatske, tih 14 milijardi nije došla niti lipa nego je administrativno prepisano. A sad ćemo vidjeti kako će nam administracija iz Bruxellesa u budućnosti to računati. Dakle, toliko što se toga tiče. Veli, realni BDP je u prvom tromjesečju neznatno pao 0,1 u odnosu na posljednje tromjesečje dok je u drugom tromjesečju blago porastao za 0,2%. To vam je sve bila statistička šminka međutim u trećem kvartalu se više statistički nije moglo šminkati i nije se moglo govoriti u okvirima statističke greške jer vi po svim pokazateljima da li ste napisali da vam je pad 0,2% ili rast 0,2% bitno vam se neće promijeniti ništa ali psihološki ovo 0,2 u plusu djeluje bolje. Dakle, kolegice i kolege mi se danas nalazimo u mjerama prekomjernog deficita. Kako ćemo ga morati sanirati mi to još ne znamo jer pitanje je da li ovo što je Vlada predložila će biti prihvaćeno u Bruxellesu? Dakle, Hrvatska se u ovom trenutku nalazi na deficitu negdje oko 20-ak milijardi kuna. I toliki deficit u povijesti Hrvatske države nikad nije bio. Nikad toliki deficit nije bio, to je činjenica. Ono što također treba reći mi danas imamo 382 ili 381,5 tisuću nezaposlenih. To je u odnosu na kraj ovog razdoblja za koji se podnosi izvješće skoro 30-ak tisuća više. Nažalost taj trend će do kraja veljače isto biti negativan i pitanje je na kojoj cifri će se zaustaviti. I kakva će nam biti 2014. ovisi o tome koliko će nam visoka biti startna pozicija. Prošle godine nam je startna pozicija bila za jedno desetak tisuća nezaposlenih manja nego što je sada pa ste vidjeli da u najvećem jeku i najvećoj potražnji za sezonskim radnicima u ljetnim mjesecima nismo uspjeli doći ispod 320 tisuća nezaposlenih. Međutim, uz ovo sve skupa ono što ovdje nije spomenuto a to je da su, a to se događalo poslije 30.06., to je da su neke i banke počele dolaziti u probleme. Između ostalog jedna banka je i propala i to je sve skupa koštalo državni proračun, zapravo ne državni proračun nego Agenciju za zaštitu štednih uloga građana negdje oko milijardu kuna dakle za te obje banke. A kad govorimo o bankarskoj aktivnosti, kad govorimo o bankama onda nikako ne možemo zanemariti da je Hrvatskoj početkom ove godine smanjen i kreditni rejting. I guverner je govorio o povijesno niskim kamatnim stopama na trezorske zapise. Pa niske kamatne stope su zbog toga što banke i oni koji imaju nešto novaca u Hrvatskoj naprosto nemaju novce te u što plasirati i kupovali su trezorce, bolje to nego da nemaju nikakav prihod. I to je bio razlog zašto su kamatne stope tako niske jer inače po svim ovim kretanjima nažalost kamatne stope ne bi bile takve. Tako da mi možemo govoriti ovo ili ono, dakle ovo sve što govorim ne odnosi se HNB-a nego se odnosi nas. Ovo izvješće je passe i ja uopće, čak predlažem kolegice i kolege da ne glasamo o ovom izvješću u petak nego da ga naprosto primimo na znanje jer ovo izvješće nema veze sa situacijom koja je trenutno u Hrvatskoj. Nažalost je ta situacija o-ho-ho lošija i perspektive Hrvatske na ovo sve skupa su nažalost lošije nego što su naznačene ovdje perspektive za prvih 6 mjeseci. Zašto? Pa zato što su svi očekivali da ćemo mi 2014. izaći iz recesije, da će biti pozitivni gospodarski trendovi, međutim zbog mjera prekomjernog deficita i zbog svih problema u kojima se Hrvatska u ovom trenutku nalazi vjerojatno da sad guverner podnosi izvješće za prvih 6 mjeseci 2014. godine ovaj uvodni dio bi bio lošiji nego što je sada. Zašto? Zato što smo s ovim izvješćem godinu dana unatrag imali smo godinu ispred sebe i svi smo očekivali da će drugi dio godine imati pozitivne trendove, pozitivna kretanja a da u 2014. godini nitko neće govoriti o negativnim kretanjima. I čitajući danas, a to je nažalost jedini način da mi saborski zastupnici iz oporbe dođemo do nekakvih materijala oko toga što Centralna banka razmišlja i promišlja kako bi se smanjio deficit državnog proračuna i kako bi državne financije izgledale malo drugačije moje osobno razmišljanje, a tako mogu reći i nekakvo iskustvo je da bez nekakve čvršće sprege bez obzira koliko će to netko reći da to zakonski nije tako između Vlade i Centralne banke Hrvatska će se teško iskoprcati iz ove situacije u kojoj se nalazi. Zašto? Pa zato što kolegice i kolege mi u 12. mjesecu bilježimo pad industrijske proizvodnje od 2,8%. I dok god imamo tu negativni podatak sve ove druge priče su prazne priče. A jedan od razloga zašto je Hrvatska posljednja zemlja koja izlazi iz recesije je između ostaloga i užasno loša struktura hrvatskog gospodarstva. Mi praktički u ovom trenutku skoro pa da uopće nemamo proizvodnje i vrlo teško je u ovom trenutku potaknuti nešto da bi se taj trend promijenio. Pa čak i onaj pozitivni trend i pozitivni zamah koji se trebao odraziti zbog ulaska Hrvatske u EU je zbog mjera prekomjernog deficita splasnuo. Mi nažalost ćemo imati ovo što je. E sad, kolegice i kolege, kad pogledate ovo Izvješće HNB-a, kad pogledate s čim nas je šopala da tako kažem Vlada i s kojim procjenama pa na kraju krajeva što nam je napravila i u trenutku usvajanja Proračuna za 2014. iako smo svi znali da se to neće moći dogoditi tada su nam govorili da ćemo imati gospodarski rast sljedeće godine od koliko, 1, 1,2%. Sad su projekcije Vlade na razini ovoga što se ovdje govori, a to je da ćemo imati gospodarski rast od 0,2%. Ako je to Vlada napisala onda budite sigurni da smo na kraju godine sa vodoravnom crtom ispred, bez obzira koji iznos bude gospodarskog rasta. I sad da više tu ne pametujem i ne dužim oko ovog materijala jer ne bih želio povrijediti prije svega ljude koji su radili ovaj materijal, govorim sa pozicije saborskog zastupnika ovo je naprosto smiješno što se nama događa. Raspravljati o nečemu što nema veze sa životom i što nema veze sa stvarnošću. Ovo su statistički podaci koji su prošli takvi kakvi jesu i kolegice i kolege ja vas pozivam da u petak ne glasujemo o ovom izvješću nego da ga primimo na znanje uz zahvalu guverneru i suradnicima što su došli danas i što su nam napravili ovakav kvalitetan materijal samo ja bih sretan da smo ga imali prošle godine u sedmom mjesecu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvješće ja mislim da ima veze sa stvarnošću u vremenu kad je napravljeno a po Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci to izvješće mora biti predstavljeno u zakonu. Ali kolega vi ste ipak govorili deset minuta i imate još i šest replika. Krešimir Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, malo prije ste u svom govoru rekli da bi bili sretniji da je jučer dao procjenu gdje smo danas. Pa vrlo je teško guverneru dati procjenu gdje smo danas ako raspravljamo o izvješću u prvih šest mjeseci prošle godine. No ono što je za HDSSB puno važnije, to je gdje smo sutra a još važnije kako ćemo izaći iz krize i koji je to doprinos HNB-a da izađemo iz krize. No mislim da je puno važnije za Hrvatsku strategija upravljanja dugom jer ovih dana smo dobili na klupe odgovor gospodinu Tuđmanu za stanje duga opće države u razdobljima pa kad gledamo recimo 99-te da je ukupni dug opće države bio 47 milijardi kuna a danas smo na 200 milijardi kuna. Da je samo u prošle dvije godine povećan taj dug gotovo 45 milijardi kuna ili kad gledamo udjel duga opće države u bruto društvenom proizvoda krajem razdoblja 2008.gdje je on bio udjel 29,3% a danas smo prešli 60% onda sa izvješćem sa 30.60. prošle godine ne daju se odgovori nego očekujemo danas da dobijemo odgovore i da dobijemo i prijedloge HNB-a i sugestije o izlasku Hrvatske iz krize i njihovom doprinosu.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo, to je bio razlog zašto sam se ja odmah na početku ogradio u kojem će smjeru ići moja rasprava u odnosu na ovo izvješće. Dakle upravo cijeneći i iskustvo i znanje kolege Vujčića i njegovih suradnika mislim da bi bilo, ja se nadam da će on to napraviti u završnoj riječi, mislim da bi bilo bolje da smo progovorili o tome kakva je situacija danas a isto tako drago mi je da ste vi spomenuli ovu razinu javnog duga pa ja sam tu nekoliko puta u sabornici govorio da mi usvajamo dokumente koji definiraju koliki nam je javni dug i tu se točno može vidjeti koliko je tko zadužio državu. Međutim od tog prepucavanja koliko tko u principu smo došli na 200 i još nešto milijardi kuna a nažalost kakva je situacija ta cifra će doći vrlo brzo do 230, 240 milijardi kuna ali ključna stvar je što mi evo već je drugi mjesec krenuo ne znamo u kom smjeru ide ova Vlada a definitivno ovakav proračun kakav je bez mjera i to oštrih mjera ove Vlade nas vodi u deficit od 20 milijardi ove godine a pitanje dal će nam i tolko biti dovoljno.
Ante Babić replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šuker vi ste rekli da je pase govoriti o izvješću za 2012.godinu u 2014.godini međutim ili ste zaboravili možda da je to zapravo u ovome Saboru to postala praksa, sjetite se jučer evo Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, danas govora o izvješću državnog odvjetnika pa o izvješću o programu vijeća HRT-a, zatim Hrvatske zaklade za znanost i tako bliže i tako dalje. No govorili ste o ulozi HNB-a danas a jedna od zadaća između ostalih i uloga HNB je utvrđivanje i provođenje monetarne i devizne politike. No ono što niste govorili u izvješću što je zapravo HNB s obzirom na lošu gospodarsku situaciju o kojoj ste vi govorili učinila znajući da su svi gospodarski pokazatelji negativni vezano za monetarnu politiku. Je li mogla bolje i je li mogla više danas u ovakvim okolnostima. Hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
E sad kad bih ja sve tu rekao sve što mislim onda ne bi bilo dobro ali dakle i dalje smatram da ovo izvješće, o njemu raspravljat u ovom trenutku je pase. Da li je HNb učinio dovoljno ili nije, možda je ako već govorimo o ovom izvješću, možda je premalo se osvrnulo na ovaj model a, b i c. Zašto? zato što je to da tako kažem na određeni način glupo reći zajednički projekat ali projekat u kojem je sudjelovala HNB otpuštanjem određenih sredstava poslovnim bankama. Onda se radio model o kreditiranju. Možda analiza tog modela b i c jasno govori koji problem je hrvatsko gospodarstvo, da je hrvatsko gospodarstvo nisko kapitalizirano, da nažalost većina poduzeća ne može dobiti kredit i oni kao takvi praktički se u nekakvim komercijalnim uvjetima ne mogu uopće natjecati za kredit. Međutim dobro je govoriti o trezorskim zapisima i povijesno niskim kamatom, to je ono što se država zadužuje za praktički kratkoročno za nekakvu dnevnu likvidnost. Međutim ključni problem je kad govorimo o kamatama kolike su kamate hrvatskih gospodarstvenika, kolike su kamate hrvatskih građana i po svemu tome se zadužuje hrvatska država dugoročno jer ne možemo reći da u uvjetima kada je Hrvatska ušla u EU i kada mnoge članice EU danas iako lošije stoje od Hrvatske imaju daleko nižu kamatnu stopu, onda mislim da je to naprosto jedan iznos o kojem se mora progovoriti kad se raspravlja o izvješću. Ne možemo reći da kamatna stopa od 6, 25 po kojem je išlo zaduženje RH nešto s čime u Hrvatskoj možemo biti sretni jer ako su nam godinama govorili da imamo tako visoku kamatnu stopu zbog toga što smo u pregovorima, što ovako, onako onda je bila logična stvar u onom trenutku kad smo završili pregovore da nam bar za dva postotna poena smanje kamatnu stopu. Međutim, nama se to nažalost nije dogodilo. Nama su tri puta smanjili kreditni rejting u to vrijeme.
Srđan Gjurković replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega često mi raspravljamo o temama koje su iz 2012.godine a mi smo ovdje dobili informaciju o 6 mjeseci prošle godine što realno govoreći je jedan od najažurnijih izvješća o nečemu što je iznimno bitno u Hrvatskim i javnim financijama, monetarnoj politici, stabilnosti cijena šta inače nije ono što ste vi dobro rekli praksa, a ovo je iznimno dobro izvješće pa ne znam zbog čega vi zbog toga i rekli ste sami da je dobro izvješće pa kažete da je smiješno da o tome raspravljamo. Svi mi vrlo dobro znamo, a posebno nama koji ovdje u ovom Visokom domu raspravljamo o svim temama posebno naravno jel smo svi zainteresirani da u Hrvatskoj ide gospodarski razvoj je bitno da imamo i temelj i osnove i dokumente temeljem čega uspoređujemo određene vremena određene politike bile one ekonomske bilo monetarne. I zato je ovo izvješće iznimno bitno jel ovo izvješće zadnje koje se radi i radilo dok nismo bili punopravna članica EU i sva sljedeća izvješća šestomjesečna što ćemo dobiti od guvernera HNB-a će biti vrlo dobro usporediva, a sama po sebi ako usporedite ovo izvješće i izvješće za zadnjih 6 mjeseci 2012.godine vidite i određene pomake, vidite određene relacije koje su iznimno bitne da bi znali uopće o stanju i realnosti u monetarnoj politici, financijama javnim i ostalo. Trenutna situacija u biti ne može se reći da je turbulentna, ona je složena sama po sebi ali sve mjere što radi i HNB i Vlada RH su sasvim jasne, transparentne i očito kako ste vi rekli ne zna se šta će biti u 2014.odnosno predviđate gospodarski pad ne znate ni čega.
Hvala. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Sve te mjere Vlade su nas dovele do deficita od 20 milijardi to je jedina istina. Ovo sve drugo možemo pričati što hoćete. Vidite za razliku od vas koji uspoređujete ovo izvješće sa izvješćem drugih 6 mjeseci 2012.ja sam ovo izvješće pokušao komparirati sa dostupnim makroekonomskim pokazateljima u ovom trenutku. Pa dakle da vam ponovim, gospodarski rast za 2013.pad preko 1% u ovom trenutku imamo oko 380 tisuća nezaposlenih. A ono što je najveći problem naša zaposlenost prošle godine se smanjila negdje za 70 tisuća. Pad industrijske proizvodnje nam je bio u 12.mjesecu 2,8%, udio javno duga u BDP-u je negdje 62, 63%. Šta bih vam još rekao, kreditni rejting nam je pao prije 15 dana pa logičnija je stvar ako raspravljam o ovom izvješću da ga uspoređujem s onim što je danas, a ne s onim što je bilo prije godinu i pol dana. Dakle o tome sam govorio. A nije uopće problem u ovom izvješću, zato sam rekao to na početku nego je problem u tome nažalost što u ovakvim turbulentnim vremenima svi ovi pokazatelji nam nažalost ništa ne znače. Oni će ostati zabilježeni kao takovi, svi ovi pokazatelji jesu negdje zabilježeni, možda je tu nekoliko izvornih podataka prije svega što se tiče bankarskog sektora i stanja u njemu koje ima samo HNB nema nitko drugi, ali sve druge pokazatelje smo mogli iščupati sa bilo koje web stranice da li iz Zavoda za statistiku ili bilo kuda. Zato sam rekao da nije uopće mi nije jasno zašto raspravljamo o ovom izvješću. i to je moje razmišljanje jer ponavljam 382 nezaposlenih i 20 milijardi deficita nam ne daju pravo da raspravljamo o nečemu što je totalno prošlo svršeno vrijeme.
Nadica Jelaš replika.
Hvala. Pa kolega Šuker u svojoj raspravi ste rekli da rast BDP-a od 0,2% u drugom tromjesečju 2013.da je to zapravo statistička šminka. Ja ću vas podsjetiti da ste iskoristili ama baš svaku priliku i vi i vaši kolege da podsjećate aktualnu vlast na to da ste nam zemlju 2011.godine ostavili u neusporedivo boljoj kondiciji, ajmo to tako reći. I tu dobru kondiciju ste tada argumentirali upravo činjenicom da je u 2.čini mi se i 3.kvartalu 2011.godine BDP rastao za 0,6%. Dakle taj rast od 0,6% u 2011.u dva tromjesečje je tada bio gospodarski rast, a sada ovih 0,2% ignorirate, dakle minorizirate i nazivate statističko šminkom. Mislim da to nije korektno.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Ako se ovdje kaže da je bilo u prvom mjesecu pad 0,1 zapravo u prvom tromjesečje u drugom rast 0,2 a sada na kraju godine imamo definitivno da će biti pad od 1% onda ste vi sada sami priznali da ova Vlada vodi katastrofalnu politiku jer ako smo mi došli do toga da u 3. i 4.kvartalu jer ako zbrojite minus 0,1 i plus 0,2 vi znači za prvih 6 mjeseci dođete do gospodarskog rasta od 0,1%, a na kraju godine imamo pad od 1% onda znači da gospodarska politika ove Vlade je katastrofalna koja nas je u 3. i 4. tromjesečju bacila do gospodarskog pada od preko 1%, dakle ja vam o tome govorim. Ali ja vam nisam htio reći na takav grub način ali vi ste me naprosto natjerali na to. I gledajte i sada ta priča nas je dovela do deficita od 20 milijardi i do 380 tisuća nezaposlenih i do gubitka 70 tisuća radnih mjesta. To su činjenice, a mi možemo statistiku gledati ovako ili onako međutim uvijek kada se kaže da 0,3, 0,4% kod izračuna BDP-a vam je u granicama statističke pogreške. Pa ako vas je to pogodilo što sam rekao ja vam se ispričavam zbog toga ali rezultat na kraju godine ipak da meni za pravo a ne vama. Hvala lijepo.
Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šuker statistika kaže da je u ovom trenutku 380 tisuća 437 nezaposlenih u RH, a kada vi govorite da bismo se trebali vratiti u stvarnost dakle od onoga što je guverner govorio, ljudi se vjerojatno s pravom ponekad pitaju nismo li mi to već negdje čuli jer sa zakašnjenjem raspravljamo ne samo o ovoj točki dnevnog reda već i o mnogim brojnim izvješćima. Spominjali ste prevoditelja pa bih ja tako rekla da bi možda prevoditelj trebao nama svima i za neuobičajene poteze Vlade kada oni govore da rade više nego ijedna Vlada do sada a prevedeno na jezik sadašnjosti sve je manje gospodarskih investicija, a sve je više nezaposlenih. Podsjetit ću vas samo na smjernice ekonomske i fiskalne politike koje su predstavljene u rujnu dakle za 2014.-2016.gdje se između ostalog kaže da će se provoditi reforme i to najznačajnije reforme u sustavima zdravstva, socijalne skrbi, mirovinskog osiguranja itd. E pada govorimo stalno da se nešto sanira i rješava, a tako je stajalo i u ovim smjernicama onda ću vas ja pitati je li ušteda ili sanacija ili reforma u zdravstvu sa najnovijim primjerom u Čakovečkoj bolnici gdje se tako jako štedi zamislite da pacijenti eto moraju sa sobom kada dođu u bolnicu donijeti i toalet papir. Mislim da tu ne moramo govoriti o statistikama. Ovo je realnost i mislim da svi trebamo razmisliti i o tome, a bilo bi možda dobro ako može nekako i gospodin guverner na našeg premijera pa da ga vrati u stvarnost. Hvala lijepa.
Kolegice već smo toliko puta rekli da replika je na izlaganje. Kolega Šuker nije govorio ni o bolnicama, ni o premijeru, niti … Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolegica Glavak je samo proširila moje izlaganje, dakle ona je točno rekla koliko je nezaposlenih. 380473 ili pet koliko ste rekli Sunčana. Međutim, vrlo je interesantno kolegice Glavak pogledati što su oni koji su odgovorni za ove podatke a to nije guverner i njegovi suradnici, nego predstavnici Vlade u vremenu za koje se odnosi ovo izvješće govorili koji je to maksimum do kojega će doći iznos nezaposlenih. 350000 je bila ono Mont Everest za tu priču, međutim kao što vidimo sad ni 380000 nije veliki iznos. A zašto sam ja govorio o deficitu 20 milijardi? Iz jednostavnog razloga dok ne dobijemo rebalans proračuna, dakle s obzirom na situaciju u zdravstvu, s obzirom na neplaćene određene subvencije iz prošle godine, a kasnije ćemo raspravljati o potporama iz 2012. to je isto ovako jedno vrlo ažurno izvješće jasno ukazuje da Vlada ovu godinu, dakle bez rebalansa proračuna ne može završiti sa deficitom manjim od 20 i još nešto milijardi kuna. To su činjenice i to su istine. E sad, što će se dogoditi sa vladinim mjerama, što će one napraviti na rashodovnoj strani, koju će kemiju napraviti na prihodovnoj strani da bi pokušali uvjeriti Bruxelles da će smanjiti taj deficit to je to. Ali ima nešto drugo kolegice Glavak. Meni nije jasno ako je netko 2011. uspio sanirati sve, zapravo 2012. uspio sanirati sve nepodopštine koje je naslijedio od HDZ-a i onda krenuo sa svojom famoznom politikom i onda u 2013. dođe na deficit od 17 milijardi kuna. Pa to su strašni uspjesi. To su samo uspjesi onih koji nešto rade konačno nakon onih koji prije njih ništa nisu radili, ali se vole dičiti sa ponosom onih prije njih, a to su oni koji su završili pregovore za ulazak u EU.
Ante Jerolimov, replika.
Kolega Šuker, evo govorili ste o puno brojaka i statističkih pokazatelja koje smo i danas ovdje čuli, a i vi ste nešto o njima govorili. No, što se krije iza svake te brojke? Kriju se ljudi, kriju se ljudske sudbine, krije se katastrofalna gospodarska politika ove Vlade. I što će prosječnom građaninu ili gledatelju ove današnje rasprave svi ovi silni pokazatelji kad on iz dana u dan živi loše, nezaposlenost je kako ste i sami rekli dosegla brojku od 380000 nezaposlenih i to tako olako nekako kažemo. Ali ako zastanemo i razmislimo iza svake te brojke krije se jedna ljudska sudbina, krije se jedna obitelj koja neće prehraniti nekakve velike i mudre riječi nego kojima treba stvaranje novih radnih mjesta, privlačenje investicija i jačanje izvoza, a ne uvoza. Kolega Šuker, vi kao znalac zar jedina ekonomska politika u ovoj državi je ova represivna fiskalna politika? Zar ne bi se trebala voditi i monetarna politika i bit sastavni dio ekonomske politike? Zar nije u interesu i HNB-u čim prije poduzeti mjere s kojim će pomoći ozdravljenju hrvatskog gospodarstva.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Pa krenut ću sa ovim zadnjim. HNB je pokušao neke stvari napraviti. Međutim, kolega Jerolimov ovih 380000 nezaposlenih uopće ne zanima ova naša rasprava. Mi se sad tu prepucavamo što je bilo od 1.1. do 30.6.2013. godine. Njih to savršeno ne zanima, a osobito ne zanima one koji su u tom trenutku imali kakvo takvo radno mjesto i primali plaću. Njih to posebno ne zanima. A kako je recimo zamjenik guvernera, bože moj guverner pardon i njegov zamjenik i viceguverneri mogle napraviti ovo izvješće kad u trenutku dok ili za ovo izvješće, vremenski period koji se odnosi recimo stopa za ugostiteljstvo je bila 25%. Onda se netko sjetio pa je smanjio na 10%, pa je Hrvatska narodna banka napravila ovo izvješće. I sad ako je to izvješće putovalo tamo od Trga burze tu do Trga sv. Marka ta stopa je skočila na 13%. Evo kak' da mi sad kolege iz HNB-a tu napadamo zbog ovog i onoga kad u Vladi mudraci tako čarobiraju da to naprosto dragi bog ne može slijediti. I prema tome, zato ponavljam kolega dragi ovih 380000 nezaposlenih naprosto ne mogu nikako prihvatiti da mi trošimo njihov novac i da gubimo vrijeme na raspravu o nečemu što je … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, to je bila nakana moje rasprave u ime kluba, ali s tim da ponavljam da kažem da je materijal kvalitetno napravljen da ne bi se sad jedna neodgovornost i nečinjenje nekoga prebacilo na one koji su napravili svoj posao.
Ali vaša rasprava koja ste rekli da je bespotrebna trajala negdje oko 35 minuta. Krešimir Bubalo u ime kluba HDSSB-a.
Poštovana potpredsjednice, poštovani guverneru sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. Gledajući ovo izvješće koje je kako je rekao kolega Šuker doista dobro napravljeno ali za prvih šest mjeseci, a kod nas se situacija mijenja iz dana u dan. Sigurno da ne očitava trenutno realno stanje. No, evo želim se u ime kluba HDSSB-a osvrnuti na ovo izvješće, na brojke, ali isto tako i na sadržaj. Jasno gledajući prvih šest mjeseci onda možemo se osvrnuti i na makroekonomsko okruženje koje se stabilizira gdje je polako izlazak iz krize evidentan. No, evidentno je isto tako da Hrvatska sve dublje tone, sve dublje tone u krizu i svi makroekonomski elementi su doista loši, a to vidimo i sa krajem godine ili 31.12. No, evo gledajući i rad nedavno smo imali Izvješće i HNB-a, gledajući da su i po ovom izvješću ljudi iz HNB-a postali statističari ali važno je da upravo budu sukreatori kako monetarne isto tako i fiskalne politike i da daju svoje sugestije. A posebno su važne sugestije kako Hrvatska da izađe iz krize. No, evidentno je po ovom izvješću da imamo sve manje ulaganja, posebno stranih ulaganja. Pa pitamo se onda da li je gospodarska diplomacija išta činila ili nije ništa činila da bi u RH netko uložio. Ili su nam i porezni sustavi i svi drugi sustavi koji trebaju pomoći ulagačima da ulažu u RH doista loši u odnosu na naše okruženje pa investitori se odlučuju za neke susjedne zemlje. No isto tako gledajući i potrošačku košaricu naših sugrađana koja je sve manja isto tako ovdje se navodi stabilizacija cijena u makroekonomskom okruženju posebno energenata, sigurno da to utječe i na samu inflaciju. No ono što nas brine u HDSSB-u to je da krediti u klasifikaciji B i C skupine da se pogoršavaju, a znamo obično da banke čiste bilance sa 31.12. svake godine, da procjenjujemo da je situacija i gora. Obično klasifikacija bankarskog sektora jasno iskazuje se krajem godine i gledajući klasifikaciju B i C skupine sigurno da se iščitava da nam portfelj banaka postaje sve lošiji. Pa pitamo se što će tek se iskazati s 31.12.? Jer dobro bankari znaju da obično Narodna banka kontrolira izvješća sa 31.12. i onda se prilagođavaju realnosti i čiste svoje bilance. Isto tako u Hrvatskoj je evidentno razduživanje banaka no evidentno je i da ministar Linić najavljuje ovih dana porez na prihod od kamate. Vjerojatno je to razlog što banke kažu da imaju dovoljno depozitne mase, a i polako se banke razdužuju u maticama. Ali evidentno je da i dosta nerezidenata štedi u RH. To je isto pitanje i za Narodnu banku i za ministra Linića što planira s nerezidentima i kako planira nerezidente oporezivati? Isto tako gledajući depozitnu masu RH vidljivo je da ona pada ali procjenjujemo u HDSSB-u sa novim porezima na prihod od kamata da će i dalje padati. A jasno da je to signal da su to vjerojatno i banke tražile jer procjenjuju da će kreditna aktivnost kako stanovništva isto tako i gospodarstva u idućem vremenu biti puno slabija i od naše željene aktivnosti ali i puno slabija i od dosadašnje aktivnosti. U Hrvatskoj gledajući i osobnu potrošnju osobna potrošnja pada ali raste državna potrošnja. Pitanje je da li je Vlada u ove dvije godine mogla išta napraviti i kad si postavljamo to pitanje onda sigurno da si nudimo i odgovor. Vlada je itekako mogla rezati državnu potrošnju, puno je tih pozicija u proračunu koje su se mogle rezati u prošlom periodu a kad vidimo da je proračunom samo Proračun Vlade RH povećan za 22% u 2014. u odnosu na 2013. onda se jasno iščitava politika da Vlada nije željela rezati u prošle dvije godine. A kad ne režete na samoj sebi onda ne možete nuditi ni primjer drugima. Evo maloprije je bilo dosta riječi i o broju nezaposlenih koji iz dana u dan sve je veći, ali da bi na neki način pokušao vam dočarati Izvješće sa 30.06. gdje je bilo 344 tisuće nezaposlenih i maloprije što je rekla kolegica 380 tisuća i 437 nezaposlenih onda da bi lakše si stavili tu sliku pred oči kad govorimo o Hrvatskom saboru maloprije sam provjeravao kapacitet maksimirskog stadiona. On je 38 900 gledatelja stane. Znači broj nezaposlenih u RH od ovog izvješća koje je Narodna banka sastavila je porastao za jedan popunjeni maksimirski stadion. E to je slika koju bi Vlada trebala svaki dan imati pred očima kao i resorni ministri, kao i mi kad raspravljamo i o ovim izvješćima ali i kad raspravljamo o svim onim mjerama koje trebaju pomoći novom zapošljavanju, koje trebaju pomoći otvaranju novih realnih radnih mjesta. Prema tome, ovo izvješće iščitava tih 344 tisuće nezaposlenih no samo taj jedan maksimirski stadion koji je napunjen u ovih 6 mjeseci jasno govori o jednoj lošoj politici, o jednoj promašenoj politici, politici koja se mora mijenjati. Gledajući i kamatne rashode središnje države koji se iz godine u godinu povećavaju bojim se da ulazimo u jedan vrtlog. No smatram da u ovom Hrvatskom saboru treba itekako raspraviti o Strategiji upravljanja dugom RH i da oko toga moramo donijeti konsenzus u ovome predstavničkom tijelu. No, smatram da i HNB umjesto ovih izvješća sa 30.06. prošle godine treba razraditi i procjene Hrvatske u idućim godinama sa jasnim planom, ali isto tako planom upravljanja hrvatskim dugom. Jer bojim se da Europska komisija kad zauzme stav da će nam se kamate povećati a svjedoci smo pada kreditnog rejtinga RH u prošle dvije godine povećanja kamata i sigurno da će nam rashodi središnje države posebno kamate u idućim godinama samo rasti ako ne počnemo rezati rashodovnu stranu i ako ne budemo stabilizirali poslovanje RH. Gledajući deficit o kojem se maloprije govorilo, deficit prvih 6 mjeseci bio je veći nego projicirani u to vrijeme za cijelu godinu, on je iznosio 12,6 milijardi. Dosegli smo 17 milijardi. Ove godine je procjena novih 17 milijardi ali bojim se da će biti i 20 milijardi kuna ove godine uz iste one probleme koji su se pojavljivali i prošle godine. Od onoga što se govori u našem zdravstvu do svih drugih segmenata društva gdje se nije stalo u okvire, gdje se ne može više prebacivati odgovornost SDP-a na prethodnu vlast, vlast HDZ-a. Prema tome prebacivanje odgovornosti ne dovodi do sreće i uspjeha RH nego jasne politike koje se moraju mijenjati jer ovdje vidimo izjednačene politike i natjecanje tko će više duga napraviti u svom razdoblju. Malo prije sam govorio o onome što je gospodin Tuđman dobio kao odgovor ovih dana, stanje duga opće države krajem razdoblja a kad gledamo za razdoblje i rata i poreća ali i preuzimanja i svih onih obveza i od Londonskog i od Pariškog kluba RH stanje dug i opće države krajem razdoblja 99-te imaju 47 milijardi kuna. Gledajući kraj 2003.imali smo 81 milijardu kuna, znači možemo reći samo u tom razdoblju povećanje 32 milijarde kuna i onda dolazimo u jednom vremenu kada je bio gospodarski rast 2004.do kraja 2007.početka 2008.gdje je samo porastao dug 7 milijardi kuna. to je jedno bilo vrijeme stabilizacije ali gospodarskog rasta. No kada gledamo razdoblje 2008.-2011.povećan je upravo taj dug 55 milijardi a kad gledamo razdoblje od početka 2012.do danas on je narastao za novih 45 milijardi. To su pitanja koja treba odgovarati, to su pitanja na koja treba nuditi rješenja. I gledajući upravo udjel duga opće države u bruto društvenom proizvodu krajem razdoblja 2008.on je bio 29,3% a sada dolazimo na 63%. To jasno zvoni zvono za uzbunu, zvono koje kaže da Hrvatska ne može više trošiti nego što ima, jasno zvono da se politike moraju mijenjati i da konačno moramo odgovarati za ono što činimo. No u Hrvatskoj i za zaduživanje i ne vraćanje ne glavnice nego i kamata u ovih 20 godina nitko u Hrvatskoj nije odgovarao. Isto tako gledajući ovo izvješće sve slabija je kreditna aktivnost i procjenjujemo u idućem vremenu da će biti još slabija jer i oni koji imaju sredstava ne ulažu a kamoli oni koji se trebaju zaduživati poruke koje se šalju jasno da su urezale strah u kosti našim poduzetnicima, našim gospodarstvenicima i oni koji žele ulagati. Gledajući robni izvoz prvih šest mjeseci on je padao ali isto tako uvoz nam je rast, vidimo da želje nam se ne ostvaruju kad govorimo o našem izvozu ali isto tako vidimo da oni ugovori koji se odnose na CEFTA-u da su nam itekako nanijeli štete. Do prvog sedmog svi smo bili fokusirani na korištenje Europskih fondova, na to se ne događa. Jednostavno Hrvatska će više plaćati članarina nego što povlači sredstava. Sve one riječi i utjehe i ohrabrenja koje su dolazile da će 1.7.biti bolje doista se ne događaju. To vidimo po svim makroekonomskim elementima koji se odnose na razdoblje nakon ovog izvješća. Ono što možemo čestitati Narodnoj banci da vodi brigu oko adekvatnosti kapitala, drago mi je da je ona doista velika ali puno je važnija da bilance banaka budu čiste a bit će čiste kad bude i gospodarstvo stabilnije, kad bude gospodarstvo bolje. Pred Hrvatskom su problemi to ste rekli malo prije, to su riječi guvernera. Oporavak će biti dug a sigurno ga trebamo skratiti a skratit ćemo ga sa novim mjerama, skratit ćemo ga sa rastom gospodarstva, ali isto tako smanjivanjem prekomjernog deficita. Sigurno da gledajući tu ravnotežu smanjivanje prekomjernog deficita i našu potrošnju u Hrvatskoj koja je ograničena upravo deficitom ili prekomjernim deficitom i ograničenjima koje ćemo imati. To će nam predstavljati problem u idućem vremenu. Negativna su kretanja. Prema tome HNB također mora dati svoj doprinos izlasku iz krize no odgovornost se više ne može prebacivati. Prema tome ovo izvješće koje je sigurno bolje nego što će biti izvješće drugih šest mjeseci jasno ukazuje da Hrvatska u prošle dvije godine samo imala negativne trendove i da jednostavno naše želje ali vjerojatno i želje Hrvatske Vlade ne očituju se u izvješćima koje nam govore da te želje nisu ispunjene, da u Hrvatskoj stanje postaje lošije. Prema tome mislim da je došlo da i HNB predloži nove mjere a i da se u Hrvatskom saboru itekako progovori o onome što dolazi ne samo u 2015.nego isto tako i idućem razdoblju a kad govorimo i o financijskom okviru EU 2014.-2020. Prema tome Klub HDSSB-a gledajući ovo izvješće možemo reći da je dobro jer je to statistika ali ono što je puno važnije, to je kreiranje monetarne fiskalne politike u jednom drugom obliku nego što je to bilo dosad. Znam kad je u pitanju monetarna politika da imamo ograničenja. Još uvijek možemo i štampati novac ali i to će vjerojatno prestati 2017. možda očekujemo evo odgovor guvernera, prema tome Hrvatska se treba pripremiti i za to razdoblje nakon 2017.ili 2018. Hvala lijepo.
Srđan Gjurković replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega mnogo ste vi činjenica pokušali iznijet vezano da ukazujete da je stanje nikakvo i da se ništa po tom pitanju ne radi. Naravno da ne očekujemo od vas ništa drugo nego samo paušalne ocjene jer to je tako dosad bilo. Ali vi zaboravljate jednu činjenicu. Kada govorite o nezaposlenima i plačete o tome i vi i iz kluba HDZ-a da smo zatekli više od 40 tisuća radnika u 38 tisuća pravnih osoba i to u većoj, još je bilo u devetom mj. prije predstečajnih nagodbi znači 38 tisuća pravnih osoba, 41 tisuća nezaposlenih u blokada duže od 360 dana a 25 tisuća radnika kod obrtnika u 34 tisuće obrtnika isto tako u blokadi. Imali smo 205 tisuća radnika u navodnike koji nisu primali uopće plaću, 44 milijarde međusobno blokiranih računa. To je bilo prije godinu i tri mjeseca, to se smanjuje, to se rješava. Vi znate da se i sa predstečjanim nagodbama jedan dio 2/3 išao u likvidaciju tvrtki, a 1/3 je spašena i otvoren je prostor za daljnji razvoj. Kada govorimo o monetarnoj politici HNB-a ovdje u ovom izvješću kada ga pročitate jasno piše koja je politika ona ekspanzivna politika, stabilnost cijena i osiguravanje likvidnosti bankarskog i stabilnosti sustava i sve mjere koje su za poticanje gospodarstva isto tako pišu u ovom izvješću. prema tome ipak su paušalne ocjene, a ova Vlada radi reforme, Nabrojio sam prije neki dan točno ima ih preko 20.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Kolega doista govorio sam o brojkama i statistikama. I ja bih kolega volio da su brojke drukčije ali i sami trendovi no evidentno je da ti trendovi nisu onakvi kakvi bi vi željeli. No možda ću se osvrnuti na dvije stvari o kojima ste govorili o plaćanju. Pa ako govorimo o neplaćanju imamo Zakon o rokovima plaćanja 60 dana, prva država ili resorna ministarstva je danas Ministarstvo zdravstva se dosta govorilo prvo ministarstvo koje ne plaća je Ministarstvo zdravstva u 60 dana. Malo prije ste govorili o predstečajnim nagodbama, pa to ponovo ponavljam, često u razgovorima s poduzetnicima upravo možemo reći da te nagodbe koje činite i koje radite uništavate zdravi dio gospodarstva jel kod predstečajnih nagodbi upravo ljudi izbjegavaju plaćanje poreza i tako fingiraju predstečajne nagodbe ali i događa se da oni nezdravi dio gospodarstva povlače onaj zdravi dio gospodarstva i sigurno da ćemo osjećati dugoročne posljedice vezano za to. O stabilnosti cijena nema potrebe govoriti, to najbolje osjećaju naši građani kroz potrošačku košaricu, a likvidnost banaka je bila prisutna i vjerojatno će biti i dalje jel ovdje mislim da štitimo samo banke, a ne one koji bi doista trebali, a to su naši građani.
Ivan Šuker replika.
Kolega Bubalo u 6.mjesecu iz Vlade su nas uvjeravali da je deficit državnog proračuna negdje oko 10 milijardi iako u svakom trenutku to znao da za prvih 6 mjeseci minus u državnom proračunu je preko 12 milijardi. Kada su oni priznali da u 9.mjesecu da je za prvih 6 mjeseci bilo 12,5 milijardi onda smo svi znali da 2013.nećemo završiti ispod 16,5 milijardi. Dakle to je jedna činjenica ali evo čuli ste malo prije da ni ta činjenica nije činjenica. Međutim htio bih nadopuniti ovaj vaš podatak koliko je rastao javni dug od 2000.do 2003.jer tome trebate dodati 25%+1 dionicu INA-e, trebate dodati 165 dionica HT-a, a tih 16% je bio kontrolni paket i sredstva od prodaje Privredne banke Zagreb i Riječke banke jer kada ta sredstva dodate da se to tada nije prodalo i financirao deficit onda bi taj javni dug narastao još za toliko. Toliko o tome koliki je čiji udio iako mislim da je to smiješno prepucavanje, ali tu smo gdje jesmo. No kažem kada je ovo izvješće stiglo u Sabor slika je bila daleko drugačija, daleko lošija, a slika danas je katastrofalna u odnosu na ono što se govorilo u ovom trenutku i periodu za koje se odnosi ovo izvješće.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, evo spominjao sam i ja i vi ste o deficitu prvih 6 mjeseci koji je bio 12,6 milijardi iako je Vlada procjenjivala da će biti duplo manji, no završili smo sa 17 milijardi deficita. Neko će možda osporavati i dalje u ovom Hrvatskom saboru da to nije činjenica, pa možda i nije za njega činjenica ali za nas sve i za našu djecu to je problem, to je evidentni problem jer naša djeca će morati vraćati te kredite. No isto tako kada govorimo o stanju duga opće države kraj razdoblja, govorili smo također o statistici, a dobro znamo šta se je sve prodalo u razdoblju od 2000.do danas koje važne tvrtke, dobro ste me podsjetili da upravo to razdoblje bio bi deficit 60-tak milijardi vjerojatno da nije prodano ono obiteljsko srebro koje je važno. No vidimo iz današnjih politika da se stvara deficit 17 milijardi kuna ali i dalje se teži, prodalo se Croatia osiguranje, vidimo da se želi bankarski sektor prodati do kraja, no isto tako monetizacija Hrvatskih cesta, a puno bi bolje bilo da o toj monetizaciji ovise naše mirovine tj. da fondovi ulažu upravo u monetizaciju i neke druge stvari gdje dolazi svježi keš, a ne da i to damo strancima, a ne da Hrvati gospodare s tim. Prema tome, jasne politike, živimo na kredit, umiremo na rate i to je ono što treba raspraviti u ovom Hrvatskom saboru.
U ime kluba HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani guverneru sa suradnicima, kolegice i kolege. Ono što je gospodin guverner Vujčić jasno rekao iščitavajući polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike, jasno je rekao da je izlazak iz krize spor i da će biti spor. Mi nismo zemlja koja živi kao otok na nekoj pučini, oceanu, dapače mi smo zemlja osim što smo članica EU iznimno vezani za naše okruženje i po pitanju posebno izvoza i to je ono što je ključno za naš razvoj i ključno za izlazak iz krize. Naravno ako govorimo o izvozu kao ključu koji se temelji na domaćoj proizvodnji treba uvijek razmatrati i zato je dobro izvješće ovo koje ja ću reći da je ono friško u odnosu na sva druga izvješća koja dobivamo, a kada raspravljamo o trenutnoj situaciji, a to je da financijska stabilnost i cijena i tečaja i samo financijsko stanje bankarskog sektora neovisno o, a jasno se iščitavaju brojke a to je da im i pada dobit ali da aktiva ostaje vrlo visoka. Granica je na 12%, njihova je preko 20%. Prema tome, stabilnost financijskog sektora nam osigurava i pokazuje da u ovoj državi se vodi kvalitetna monetarna politika, a kad se pita kakva je monetarna onda je to ekspanziona. Zašto? Pa piše ovdje u cijelom izvješću sve mjere koji su rađene od 2012., 2013. godini o smanjenju obavezne rezerve sa 15 na 13% sa ne tako davnim smanjenjem i osiguravanjem onih 1 i pol posto sredstava koji se mogu koristiti za financiranje gospodarstva, oslobađanje od rezerve odnosno priče, novo. Prema tome, banke nisu obavezne niti drže više višak prekonočni u Hrvatskoj narodnoj banci jer takva je kamata bila nula, smanjena na nulu. Znači, likvidnost je ona ključna na kojoj Hrvatska narodna banka daje mogućnost hrvatskim bankama da posebno financiraju gospodarstvo, a s druge strane naravno regulativa je takva da se kontrolira i prati ne samo kako je ovdje nedavno rečeno 31.12. šta će oni objavit, mislimo na banke nego se kontinuirano prati takoreći na dnevnoj razini što je ključno u biti stanje u bankarskom sektoru. I ono šta se pokazalo do sad da takav način, ta politika koja se dugoročno već radi u Hrvatskoj narodnoj banci osigurala da imamo kako je rekao guverner jednu od najstabilnijih financijskih sustava u Europi, a posebno u situacijama kad je, svi smo svjesni kriza iz Amerike prelila se u Europu. Hrvatska to nije osjetila. Prema tome, hrvatski bankarski sektor, financijski sektor je stabilan i može naravno i trpit ovu recesiju koja dugo traje, a vjerujemo da za razliku od kolega koji smatraju da je 2014. već otpisana za razvoj, da Hrvatska će napraviti tu presudnu situaciju u kojoj će rasti brutoproizvod di će se osjetiti u biti tendencija rasta i razvoja u Hrvatskoj. Raspravljat o ograničavajućim faktorima snažnijeg gospodarskog oporavka čitajući izvješće nema potrebe jer u njemu jasno piše koji su sve uzroci i posljedice ono što je ključno. Tu se sa svima slažem koje su to mjere koje se rade da bi se taj oporavak učinio. Jako smo puno donijeli zakona i to ponovo treba posebno radi javnosti iskazati koji osiguravaju da budemo konkurentni, da budemo konkurentni na način da prvo domaće gospodarstvo i oni investitori koji su već dijelom uložili, ali nisu uspjeli dovršiti projekte završe taj dio posla. Tada možemo govoriti o dolasku drugih stranih investitora, jer domaće poduzetništvo i oni koji su već zakoračili u Hrvatsku ne realiziraju ono što su započeli. Teško je očekivati i bit realan da će drugi dolaziti jer konkurentnost, pozitivna poduzetnička klima se naravno brzo ruši ali teško stvara. U ovom trenutku nemamo u ovom Izvješću, ali sigurno da kroz Agenciju za investicije i konkurentnost imamo ne manje nego 81 projekt, jedan više od 3 milijarde eura koji je u fazama od građevinske dozvole do već započete izgradnje što je sigurno najveća i najjača poruka za konkurentnost. I Hrvatska narodna banka u svom izvješću isto govori o fleksibilizaciji tržišta rada. To je nešto što govore poduzetnici, to je nešto u biti što su zemlje EU koje su najbrže izašle iz recesije napravile. Do koje mjere će to ići vidjet ćemo kroz prvo čitanje, ali je sigurno novog Zakona o radu, ali to je sigurno jedan od segmenata konkurentnosti i privlačenja stranih investitora. Ne sigurno na teret i opterećenje radnika, ali sigurno na situaciju da radnicima budućim se omogući novi rad i zapošljavanje. Visoka likvidnost koja je osigurana na financijskom tržištu, pa ovdje je spomenuto je bilo i niži prinosi na obveznice, odnosno trezorske zapise koji su osiguravani u prvih 6 mjeseci 2013. godine sigurno da su pokazatelji da se u tom segmentu isto tako može i da ova Vlada zna reagirati i prepoznati trenutak kada je potrebno izdavanje trezorskih zapisa i kada su ti prinosi za one koji to otkupljuju povoljniji, povoljniji za državu, a manje povoljniji naravno za one koji moraju to uzimati jer trebaju uzimati jer ima viška likvidnosti. Sigurno je da ono što se tiče smanjivanje pravnih rizika koji su isto tako ključni za provedbu i ekonomske i monetarne politike je nešto na čemu trebamo dalje raditi i koje sigurno u ovom trenutku su najveći rizici koji postoje. Jer konkurentnost i sa Zakonom o strateškim investicijama i sa stimulacijom ulaganja i oslobađanja od plaćanja dobiti je nešto šta su poduzetnici i ono šta sam reko vezano za Agenciju za investicije i konkurentnost već prepoznali. Stanje u gospodarstvu najbolje se očitava ne time što govorimo da je porastao samo udio kredita B, C u sektoru trgovačkih društava na 26,9% u prvih šest mjeseci nego očitava probleme koje bankarski sektor se u biti, s kojim se bankarski sektor nalazi i rezervacije koje mora osigurati nego pokazuje u biti koliko je kriza u gospodarstvu dovela u ovu situaciju cijelo društvo i da sve mjere i koliko god kritizirali predstečajne nagodbe su ključne u biti da bi se doslovno očistilo gospodarstvo od onih koji mogu ići naprijed i onih koji su stvorili jednu enormnu i veliku nelikvidnost. U ovom izvješću naravno samo se spominje naplata i poreza i povećanje poreznih prihoda po pitanju naplate, međutim svakome je jasno da država koja nije u stanju naplatiti svoje porezne prihode kao osnovni prihod države je država koja onda nije u stanju naplatiti ništa, a posebno uvoditi red u bilo koji segment društva. Prema tome, to su samo poruke da država svoje obaveze mora izvršiti prema svojim građanima s jedne strane kroz naplatu poreznih prihoda i poslati poruku svima onima da pravne institucije funkcioniraju, a sigurno da ono što je potrebito a znamo npr. i od HEP-a i od drugih tvrtki da je plaćanje uredno u roku od 30 dana čime država prva na taj način isto mora, hoće i radi da bude ona koja će izvršavati zakonsku obavezu i plaćati. To su sve procesi dijelom i reforme možemo zvati koji u biti osiguravaju da ove 2014. godine izađemo iz krize i budemo na putu izlaska iz krize. Da li je brutoproizvod u plusu u statističkoj pogrešci ili malo više ali sigurno je da će biti u plusu i na taj način ćemo pokazati i dokazati da sva ova izvješća i pozitivna kretanja koja imamo su realizirana i u stvarnosti. Hvala lijepa.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Nadica Jelaš.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege, poštovani guverneru sa kolegama pa evo nakon rasprava kolege iz kluba HDZ-a i kluba HDSSB-a, evo nema ga, naprosto bih željela istaći neke pozitivne pomake koji su istaknuti u ovoj informaciji za prvo polugodište 2013. godine kao i neke naznake bar usporavanja nepovoljnih kretanja o kojima su oni govorili. Dakle, činjenica je da u prvom polugodištu 2013. još uvijek bilježimo gospodarski pad, ali treba reći da je on minimalan i upućuje zaista na određeno stabiliziranje gospodarske aktivnosti nakon 4-godišnjeg kumulativnog pada od preko 10% s tim da moram naglasiti da je za 90% tog pada zapravo odgovorna ona prethodna HDZ-ova Vlada. U prvom tromjesečju 2013. bruto domaći proizvod je pao za 0,1%, a onda je u drugom tromjesečju porastao za 0,2%. Želim zapravo taj rast usporediti sa rastom zemalja članica EU. Naime, u istom tom drugom tromjesečju 2013. u EU je BDP pao za 0,2%. Dakle, imali smo u EU čak i nešto lošiju situaciju nego u nacionalnom gospodarstvu. Naime, s ovim podacima želim naglasiti da je dinamika BDP-a u Hrvatskoj u posljednjim tromjesečjima u svojevrsnoj ja bih rekla čak vrlo bliskoj korelaciji sa trendovima gospodarske aktivnosti odnosno rasta BDP-a u EU. Odnosno želim naglasiti da nacionalni BDP sve manje zaostaje za BDP-om EU. To je važno obzirom na činjenicu da su u 2009., 2010. i 2011. godini stope BDP-a u Hrvatskoj bile zapravo u velikom nesrazmjeru, reći ću u velikom zaostajanju u odnosu na kretanje BDP-a u EU. Naime, u 2009. godini u Hrvatskoj smo imali pad BDP-a od 6%, istovremeno u EU je ostvaren pad od 4,5%. U 2010. godini u Hrvatskoj imamo pad za daljnjih 1,2% dok istovremeno u EU imamo ostvaren rast od 2%. 2011. godina je za Hrvatsku bila godina stagnacije. Dakle, imali smo nulti rast. EU je rasla za 1,7%. U 2012. u Hrvatskoj smo ponovno imali pad od 2% dok je u EU taj pad bio daleko blaži, dakle iznosio je 0,4%. Dakle, očito je to jedno približavanje trendova rasta BDP-a EU odnosno Hrvatske sa EU. A želim ukazati na još neke pozitivne stvari u prvoj polovini 2013. godine. Dakle, kao što smo čuli od guvernera saldo tekućeg računa platne bilance nastavio se poboljšavati, inflacija mjerena rastom potrošačkih cijena znatno je usporena, dakle s 5,2% na početku razdoblja na 2% na kraju izvještajnog razdoblja. U prvoj polovini 2013. imali smo i određeno povećanje broja zaposlenih. Nažalost, taj se efekat do kraja godine istopio. Kuna prema euru je stabilna što je zbog visoke euriziranosti jedan zaista važan moment makroekonomske stabilnosti u zemlji. Povećane su bitno međunarodne pričuve i one su također jedan snažan osigurač protiv nekontroliranog klizanja tečaja. I sada bih još nekoliko riječi rekla o poslovanju kreditnih institucija, to je uvijek interesantno u takvom okruženju koje sam eto prethodno opisala. Dakle, u 2012. godini je započelo, a u prvoj polovici 2013. godine dodatno se intenziviralo prelijevanje 4-godišnje recesije iz realnog i u financijski sektor. Drugim riječima i banke su počele dijeliti sudbinu gospodarstva odnosno počelo se potvrđivati ono poznato pravilo da nema dobrih i ne može biti dobrih banaka bez dobrog gospodarstva niti pak dobrog gospodarstva bez dobrih banaka. U 2009.godini dakle na vrhuncu krize kad je gospodarstvo palo šest posto neto dobit banaka iznosila je 3,5 milijardi kuna u 2010.gospodarstvo je palo za danjih 1,2%, neto dobit banaka porasla je na 4,3 milijarde kuna dok je u 2011.godini koja je za hrvatsko gospodarstvo bila godina stagnacije neto dobit banaka porasla je daljnjih 10% i iznosila je 4,7 milijardi kuna. Dakle, banke su u razdoblju najžešće krize i gospodarskog pada zaradile preko 15 milijardi kuna čiste dobiti i nesporno po tome je bankarska industrija visoko profitabilna djelatnost ako tako možemo reći u Hrvatskoj. Međutim, jasno je da tako nije moglo ostati. U prvoj polovici 2013. godine iščitavamo iz ove informacije dobit banaka prije oporezivanja smanjila se u odnosu na isto razdoblje 2012.godine više od 40% i iznosila je milijardu i 300 milijuna kuna. Dva su najvažnija razloga ovako drastičnog pada bankarske zarade. Prvi je podbačaj kamatnih prihoda jer je sve manje tvrtki koje uopće mogu dobiti kredit a i građani isto tako apstiniraju od kreditnog zaduživanja. A drugi razlog je rast troškova rezerviranja za gubitke i on doista bankama zadaje sve više problema, sve veću glavobolju jer su sredinom 2013.tzv.loši krediti dosegli razinu od 15,1% s tim da kod trgovačkih društava i to treba istaći oni iznose čak 26,9%, dakle možemo reći da svaki četvrti kredit postaje nenaplativ što je osobito karakteristično za djelatnosti građevinarstva i trgovine. Istina, s druge strane ni s tako visokim udjelom loših kredita ipak nismo ni približno blizu rumunjskih 33% ili recimo ukrajinskih 30% pa ni mađarskih 20,55. No ono što nije dobro u hrvatskom primjeru je to što će se u Hrvatskoj taj udio nažalost i dalje povećavati pa se procjenjuje da bi on prešao i 17% dok će u ovim nabrojenim zemljama a i onima drugima ti loši krediti smanjivati udio u ukupnim bankarskim kreditima. Ono što ipak ide u prilog Hrvatskoj, što je mogli bismo reći njezina svojevrsna komparativna prednost je to što je Hrvatska sa stopom adekvatnosti bankarskog kapitala od 21% jedna od najbolje kapitaliziranih zemalja u regiji i to joj osigurava da se još uvijek solidno nosi s potencijalnim gubicima. Usporedbe radi reći ću da Slovenija ima stopu adekvatnosti kapitala od svega 12% dakle daleko nižu od naše. Narodna poslovica kaže da u svakom zlu ima i nešto dobrog i na tom tragu želim reći da je kriza donijela i jednu pozitivnu promjenu u ponašanju banaka, ne samo naših dakle hrvatskih nego i onih europskih. Naime za razliku od vremena prije krize, dakle prije 2008.godine sada se bankarski sektor okrenuo ako mogu tako reći jednom novom modelu kreditiranja oslonjen na prvenstveno domaće izvore, dakle na depozite klijenata a ne toliko na posuđena sredstva. Naime, sjećamo se da su se tijekom 2012.godine upravo zbog visoke likvidnosti banke intenzivno razduživale kroz svojih banaka majki u inozemstvu. U 2013.godini kako iščitavamo iz ove informacije to razduživanje je usporeno i djelomično je kompenzirano upravo porastom domaćih izvora financiranja posebno depozita stanovništva. Dakle, depoziti stanovništva kao što znamo jesu najvažniji izvor bankarskog potencijala, oni iznose preko 50% i još uvijek rastu iako naravno daleko sporijom dinamikom nego što je to bio slučaj prije recimo 8 ili 10 godina kad smo bili predvodnici buma kredita ali i depozita u regiji. Štednja građana rasla je tada po prosječnoj godišnjoj stopi od 15%, sada je to reducirano na nekakvih 2% ali ostaje činjenica da je u bankama ovoga trenutka naakumulirano oko 200 milijardi kuna i to je jedan ogroman financijski potencijal kojega bi trebalo daleko efikasnije koristiti nego što je to sada slučaj. Dakle, država bi definitivno morala imati veću korist od tog potencijala pa makar eto i kroz oporezivanje kamata na štednju. Hvala.
Završna riječ guvernera Borisa Vujčića. Izvolite.
Hvala lijepo. Samo ukratko neću ponavljati ono što sam već puno puta rekao da se zadržim na par pitanja u raspravama što je HNb učinio, možda ukratko samo da podsjetim da tijekom krize ja mislim da je HNB učinila ono što narodna banka može učiniti uz instrumente koji joj stoje na raspolaganju, kreirala je čim je kriza počela i održava do danas, danas je u biti na rekordnoj razini višak likvidnosti. Mi smo ubiti stvorili strukturni višak likvidnosti u gospodarstvu, kreirali smo praktički 12% BDP-a dodatne likvidnosti i danas je kao što znate tako visoka likvidnost na tržištu jer ne moramo više raditi ni repo operacije, nema potrebe za repo operacijama zbog količine novca koja jest na tržištu. Zbog toga su i kamatne stope na međubankovnom tržištu na pa one su na najnižim razinama, skoro su na nuli sada. Isto tako zaduživanje države uz prihvaćamo argument naravno to da zbog averzije prema riziku u ovom trenutku banke najrađe posuđuju novce državi no zbog toga smo uveli dva modela, prvi sa HABOR-om, tzv. a, b i c modeli o kojima možemo u idućem izvješću napraviti jedan analitički okvir da se vidi koliko su bili uspješni i što su napravili i sada ovaj novi model koji smo pokrenuli ove godine gdje smo smanjili stopu obvezne rezerve za 1,5%, pretvorili to u obvezne blagajničke zapise i rekli bankama da ćemo im ispisivati 50% blagajničkih zapisa za svaku kunu kredita koju daju poduzećima. To je za banke vrlo atraktivno i u mjeri u kojoj poduzeća imaju kapitala i kolaterala, ona će sasvim sigurno biti voljni to činiti. Međutim, glavni problem je da poduzeća u ovom trenutku nemaju dovoljno kapitala i kolaterala. Nakon 5 godina krize razina kapitala se smanjila, poduzeće koje izlazi iz predstečajnih nagodbi praktički isto nemaju kapitala. Oni su prošli kroz nekakav detekući sklop sa bankama, a vrijednost kolaterala je ili znači su znači kolaterali već kolaterizirani za postojeće kredite ili je vrijednost njihova pala budući da je cijena, vrijednost nekretnina pala. Međutim, to je ono što može činiti monetarna politika i ja se nadam da ćemo uspjeti u inicijativi guranja programa zajedno s Europskom investicijskom bankom i Europskom komisijom gdje bi se napravio font za garanciju first lost garanty, znači prvog gubitka od 20% na kredite malim i srednjim poduzećima. To bi na neki način bio supstitut nedostatka kolaterala i kapitala koji sada postoji u malim i srednjim poduzećima i učinio bi banke manje odbojnima prema riziku posuđivanja malim i srednjim poduzećima koji su glavni kreatori zaposlenosti. Glavni dio zaposlenosti je u malim i srednjim, a ne u velikim poduzećima i dok ne pokrenemo taj ciklus za mala i srednja poduzeća nećemo moći dizati zaposlenost. A bankroti malih i srednjih poduzeća su puno veći nego bankroti velikih poduzeća i zbog toga je averzija banaka prema kreditiranju malih i srednjih poduzeća puno veća. Znači, to je problem koji moramo riješiti. Ja vidim ovo kao jedan dobar put. Osim toga naravno HNB je osigurao kontinuiranu stabilnost cijena, stabilnost tečaja koja, neću ponavljati zbog čega je ključna u Hrvatskoj, zbog visokog stupnja euriziranosti. Jučer je kod mene bio jedan od potencijalno najvećih investitora u Hrvatsku u idućim godinama koji je osnovno što se zanimao kad je došao na razgovor kod mene dal će tečaj ostati stabilan. Ukoliko ne bi ostao stabilan, oni ne bi bili voljni investirati u Hrvatsku, tako da moramo znati da ne samo zbog domaće financijske stabilnosti, nego zbog izgleda za ono što nam je ključna potrebno, a to su investicije moramo održati takvu situaciju, a HNB je imala, pripremila je i ima sve što je potrebno da tu situaciju zadrži i u budućnosti. Znači mi ćemo kontinuirano održavati stabilnost tečaja. Osim toga, naravno održali smo i stabilnost bankovnog sustava. Ja mislim da je to ključna stvar i da je previđena, znate kad nešto imate onda to uzimate zdravo za gotovo. Pogledajmo što se događalo u EU tijekom krize, pogledajmo fiskalne troškove u drugim zemljama usred problema u bankama, pogledajmo od Njemačke, Velike Britanije, Nizozemske, Belgije, Austrije, Irske, Španjolske, Cipra, Slovenije susjedne gdje su tri najveće banke došle u probleme u državnom vlasništvu. Znamo da su nam donedavno zamjerali još uvijek zašto nismo, zašto smo privatizirali banke. Evo vidimo koliko košta neprivatizirane banke. Prema tome to je ključna stvar. Znači imali smo vrlo snažnu recesiju, vrlo dugu, 5 godina i uspjeli smo sačuvati stabilnost bankovnog sustava. To je cilj HNB-a koji je ostvario. Čišćenje bilanci banaka, što je gospodin Bubalo rekao, da to je vrlo važno i mi želimo da se to čišćenje dogodi što prije, zbog toga smo išli i sa novom politikom rezervacija upravo kako bi se bilance banaka što brže čistile i to sada vidimo. To je sada na djelu, to se sada događa. Što se tiče recesije ja sam još 2009. izjavio javno, bilo je u novinama da će recesija biti i duga i oporavak spor. Znači to je već tada bilo jasno. Neću opet ulaziti u razloge, uvijek sam voljan diskutirati o svemu, ali da se ne ponavljam. Zbog čega? Zato jer jedan model rasta koji smo imali do tada, bilo je jasno da je gotov, da se više neće ponoviti, a da se izgradi novi model rast, potrebno je vrijeme i puno napora, prvenstveno strukturnih promjena u gospodarstvu. I na kraju još možda samo dvije normativne napomene. Ja se slažem da ovo je stvarno Izvješće za 1. do 6. mjesec 2013., mi smo sada u 2. mjesecu 2014. i izgleda izvan vremena i prostora. Ja volim diskutirati o recentnim stvarima, svatko tko me pozna, a gospodin Šuker me jako dobro pozna, zna koliko ja volim i spreman sam uvijek razgovarati o stvarima koje se događaju, bilo pred godinu dana, bilo danas ili koje će se događati sutra. Za takvu raspravu sam uvijek spreman. Ali moram podsjetiti da sam ja upravo bio kritiziran u ovoj sabornici pred 4, 5 godina kada sam govorio o recentnim zbivanjima. Bio sam tada upozoren od više zastupnika, predsjednika Odbora za proračun i financije u to vrijeme, da ne spominjem tko je to bio, da se držim dnevnog reda, a to je Izvješće za 1. do 6., koje je to godine već bilo, 2007. kad sam govorio. I nakon tih kritika mi u HNB-u smo povukli konsekvence i držimo se onoga što u zakonu piše, podnosimo Izvješće za 1. do 6. i o tome raspravljamo. Iako ja sam uvijek voljan raspravljati o bilo čemu, znate koliko je to meni u biti gušt. Što se tiče glasovanja, ja bih samo podsjetio da u Zakonu o HNB-i piše da Sabor ne glasuje o izvješću HNB-a nego prima na znanje pa onda podržavam i taj prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Hvala guverneru sa suradnicima. Zaključujem raspravu.
Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarivanja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. Rasprava o polugodišnjem izvješću je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za financije i državni proračun kao matičnog radnog tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prima se na znanje polugodišnja informacija o financijskom stanju i stupnju ostvarivanja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Da. Molim rezultat. Utvrđujem da većinom glasova, 83 glasa za, 7 glasova protiv i 23 suzdržana glasa prihvaćen zaključak.
A mi ćemo prijeći na - Godišnje izvješće o državnim potporama za 2012. godinu Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja podnijela je ovo izvješće sukladno odredbi članka 17., stavka 5. Zakona o državnim potporama. Prijedlog akta ste primili. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj i fondova EU, Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti izvješće predsjednik Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, gospodin Mladen Cerovac. Izvolite.
Hvala. Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Godišnje izvješće Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja o državnim potporama za 2012.godinu. to je 10.po redu izvješće koje agencija podnosi na usvajanje Hrvatskom saboru. To je izvješće izrađeno prema metodologiji koju je propisala Europska komisija, mi to dosljedno provodimo. Kao što vidite izvješće ima oko 150 stranica, ono je sveobuhvatno pa ću ja samo nastojati izvući neke glavne naglaske iz toga izvješća koliko je to moguće. Tako je u RH u 2012.dodijeljeno ukupno 8798,2 milijuna kuna potpora što je smanjenje od 2,6% u odnosu na prethodnu godinu. Udio potpora u BDP-u u 2012.iznosi je 2,66% što je u odnosu na prethodnu godinu smanjenje za oko 3%. Usporedbe radi iako te usporedbe nisu uvijek baš najsretnije u EU 27 udio potpore u BDP-u iznosio je 0,51% vidimo da je tu jedan određeni nesrazmjer te bi možda Hrvatska u narednim godinama trebala postepeno smanjivati udio državnih potpora u BDP-u. Potpore po zaposlenom iznosile su 6306,4 kune dok su potpore po stanovniku RH iznosile 2046,1 kunu što je praktički na nivou 2011.iako je ipak riječ o određenom smanjenju. Iako agencija nije bila nadležna za odobravanje državnih potpora za poljoprivredu i ribarstvo ona ih je prema ovoj spomenutoj metodologiji Europske komisije dužna prikazati u svom izvješću. Tako od ukupnog iznosa dodijeljenih potpora, potpore u sektoru poljoprivrede i ribarstvu iznosile su 3541,7 milijuna kuna odnosno 40,3% od ukupno dodijeljenih potpora sa udjelom u BDP-u od 1,1%. Opet ako to usporedimo sa EU 27 udio potpora dodijeljenih sektoru poljoprivrede i ribarstva u BDP-u iznosio je 0,09% međutim vjerojatno je da će se i ovaj udio tih potpora u BDP-u RH smanjivati s obzirom da će financiranje poljoprivrede i ribarstva da će se najviše odvijati iz strukturalnih fondova. Prema instrumentima dodjele potpora u 2012.godini najčešći instrument bile su subvencije su udjelom od 75% u dodijeljenim potporama, zatim slijede jamstva s udjelom od 10,2% i porezne olakšice s udjelom od 8,6%. Kada govorimo o potporama sektoru industrije i usluga one su u 2012.iznosile 5255,5 milijuna kuna što čini gotovo 60% ukupno dodijeljenih potpora. Njihov udjel u BDP-u iznosio je 1,6%. Opet usporedba s EU 27 gdje je udio tih potpora u BDP-u iznosi 0,42% dakle otprilike 4 puta manje. U strukturi potpore industriji i uslugama sektorske potpore prevladavaju nad horizontalnim potporama, te je tako u ukupnim potporama industriji i uslugama sektorske potpore zauzimaju udjel od čak gotovo 70%, 69,8% dok se na horizontalne potpore odnosi udjel od nekih 30%. Usporedba sa EU ovdje situacija gotovo obrnuta, tako u EU omjer iznosi 90%:10 u korist horizontalnih potpora dok u Hrvatskoj on iznosi 30:70 dakle prevladavaju sektorske potpore. U okviru sektorskih potpora najviše potpora je dodijeljeno sektoru prometa u iznosu 1595,6 milijuna kuna s udjelom u sektorskim potporama od 43,5%, zatim su tu usluge javnog radiotelevizijskog emitiranja s udjelom od 32,6% zatim sektor brodogradnje sa 13,6% itd. U strukturi horizontalnih potpora najviše je potpora dodijeljeno malim i srednjim poduzetnicima u iznosu od 703,3 milijuna kuna zatim regionalnih potpora od 231,3 milijuna kuna, potpora za zapošljavanje 121 milijun, za istraživanje i razvoj 104 milijuna itd. U godišnjem izvješću o potporama za 2012.dodijeljene potpore za industriju i usluge u iznosu od 5255,5 milijuna kuna prikazane su i sukladno tada važećoj podjeli prema statističkih regija u RH tzv. NUC2 regijama. Pa je tako središnjoj istočnoj odnosno Panonskoj Hrvatskoj dodijeljeno 979,2 milijuna kuna potpora, Jadranskoj Hrvatskoj 2350,6 milijuna kuna, regiji sjeverozapadna Hrvatska 1925,7 milijuna kuna. Da kažemo nešto i o procjeni učinaka dodijeljenih potpora. Naime u 2012.agencija je u izvješću i prikazala i podatke o praćenju i procjeni učinaka dodijeljenih potpora. Prema podacima koje su nam dostavili prema procjenama koje su nam dostavili davatelji potpora od ukupno … davatelja potpora njih 12 nam je dostavilo te svoje procjene. Cilj praćenja učinaka je procjena efikasnosti trošenja proračunskih sredstava, a svi davatelji koji su se očitovali naveli su da su dodijeljene potpore proizvele uglavnom pozitivne učinke te da su kroz njih ostvareni predviđeni ciljevi kao što je poticanje kulture, zapošljavanja, regionalnog razvoja itd. Nekoliko riječi od De minimis potporama o potporama male vrijednosti, njih Europska komisija prema onoj metodologiji koju smo spomenuli ne prikazuje u svojim izvješćima, međutim s obzirom da u Hrvatskoj one čine one su dodijeljene u značajnim iznosima, agencija ih ipak prikazuje, one su dodijeljene u iznosu od 509,8 milijuna kuna najvećim dijelom putem subvencija gotovo 60% putem subvencija, zatim poreznih oslobođenja, izuzeća s udjelom od 19,4%, povoljnih zajmova s udjelom od 13,9% itd. I da pokušam nekako sažeti sve ovo u nekoliko rečenica, dakle možemo zaključiti da je u 2012. godini dodijeljeno ukupno manje potpora, smanjen je udio potpora u BDP-u, smanjen je udio potpora po zaposlenom i po stanovniku Republike Hrvatske. Horizontalne potpore imaju pozitivan trend, ali i dalje prevladavaju sektorske potpore. Zatim, zamjetno je smanjenje jamstava kao instrumenta potpore. Kod sektorskih potpora najviše potpora dodijeljeno je sektoru prometa i tu imamo jedno značajno povećanje. Podaci o učinkovitosti dodijeljenih potpora pokazuju pozitivne učinke u ostvarivanju ciljeva i nešto što je za agenciju važno a to je značajan pomak u disciplini davatelja potpora u odnosu na dostavu podataka Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za pripremanje ovakvog izvješća. I konačno, iako sporo trendovi ipak pokazuju napredak Republike Hrvatske u pravcu ispunjenja onog ključnog načela, a to je manje, ali dobro usmjerenih potpora. Hvala vam lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolege Grubišića i Kajina nema, pa gube pravo rasprave po ovoj točci. U ime kluba SDP-a Igor Rađenović. Izvoli kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. I sukladno neposredno danom obećanju neću dugo. Kada bi jednom rečenicom trebali sažeti ovo Izvješće u odnosu na prethodna, da ih usporedimo sa prethodnima radi se o jubilarnom 10 izvješću koje nam AZTN, dakle donosi oko državnih potpora i kako se taj proces odvija u Republici Hrvatskoj mogli bi reći gospodine ravnatelju da svakoga dana, tj. svake godine u svakom pogledu sve više malim koracima napreduje i mislimo da je to neki leit motiv ovoga Izvješća. Rekoh 10 jubilarno izvješće agencije, podnijet će nam još jedno za prvih šest mjeseci ako se ne varam 2013. pa ta nadležnost odlazi u nadležnost Ministarstva financija. Ja se evo zahvaljujem svima koji su ispred Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja sve ove godine donosili ta dobra, iscrpna, kvalitetna, sadržajna izvješća jer im nije uvijek bilo jednostavno. Naime, oni su tu u svojstvu mogao bih čak reći možda i naših sljedećih kolega, sljedeće točke svojevrsnih statističara koji su bili dužni dakle na osnovu podataka koje dobiju i kako dobiju izvijestiti nas o trendovima i što se kreće, dakle oko državnih potpora u RH. Ne postoji jednostavna i jednoznačna definicija o tome što potpore jesu, ali ono što i stoji u zakonu i što je važno, da dakle 4 osnovna uvjeta koje potpore dakle moraju usvajati a da bi bile proglašene državnim potporama, tj. moraju kumulativno usvajati, tj. održavati a to su da su dakle sredstva iz državnog proračuna koje uključuje i lokalne proračune i na lokalnoj i regionalnoj razini, državne fondove ili banke ili sve druge institucije koje je na neki način osnovala država. Tim sredstvima koje bi se dodjeljivale poduzetnik koji ih ostvaruje mora ostvarivati ekonomsku prednost. Ona mora biti selektivna, dakle ne smije narušavati tržišno natjecanje tj. mora biti dodijeljena pojedinom gospodarskom sektoru. I ukoliko ispuni sva ta četiri uvjeta sve onda se proglašava državnim potporama. Sve ove godine radila je to Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, svi vi preostali kolegice i kolege znate da sada ta nadležnost ide, zapravo otišla je Europskoj komisiji i da su se stvari mogle rješavati i unazad tako da se nadamo da se tako nešto neće dogoditi. Dogodilo se nekim značajnim tvrtkama i u našem susjedstvu vjerujemo da tome neće biti tako. Kao što rekoh kvalitetno, iscrpno, informativno, sadržano izvješće koje pruža puni i realan uvid u ono što se na ovom području događalo. Svima oni koji žele ovo izvješće čitati i upoznati se sa državnim potporama i svima onima koji žele na osnovu toga povlačiti određene političke poteze ona je u svakom slučaju dobra podloga. Rekao je ravnatelj uvodno, dakle prikazuje ukupne podatke o potporama u apsolutnim i relativnim vrijednostima, prikazuje i trendove njihovog kretanja osobito u zadnje tri godine, uspoređuje ih i sa makro ekonomskim pokazateljima, sa BDP-om, sa proračunskim rashodom, sa brojem zaposlenih, sa brojem stanovnika. Po prvi put u ovom izvješću dakle su i osnovni podaci o dodijeljenim potporama poljoprivredi i ribarstvu. Detaljnije industrija i usluge. Ono što je novo također to su potpore prema karti statističkih regija, izvješće o potporama male vrijednosti, usporedba standardna još uvijek smo rijetko koje stvari smo prvi u Europi u potporama još uvijek jesmo. Doduše dobar razlog tome je tome što su poljoprivreda i ribarstvo, dakle za predmet ovog izvješća još uvijek bile izvan u najvećem dijelu izvan dakle EU fondova. I dakle ono što je novo i što je možda interesantno o čemu ću reći nešto kasnije tu je i analiza podataka o učincima dodijeljenih potpora. Rekoh ono što je meni osobno bilo interesantno, ne bih dublje išao u skladu sa obećanjem i s obzirom na vrijeme. Mislim da je interesantna ova podjela, dakle na NUC regije i ukupan iznos potpora koji je dodijeljen središnjoj i istočnoj Hrvatskoj, tj. Panonskoj, Jadranskoj i Sjeverozapadnoj Hrvatskoj i kada isključimo ovaj faktor, možda se kolege iz HDSSB-a preostale neće sa mnom u potpunosti složiti. Tu je nešto manji iznos, dakle za, kada gledamo kumulativno za Panonsku Hrvatsku. No međutim, kada isključimo poljoprivredu koje dakle nema u ovoj tablici i brodogradnju koja nešto jače nosi dakako za Jadransku Hrvatsku 500 milijuna onda su praktički te 3 statističke regije kao što su izjednačene otprilike sa brojem stanovnika, tako su otprilike izjednačene i sa potporama. Učinkovitost dodijeljenih državnih potpora je zapravo bi trebao biti nus proizvod, tj. najvažniji proizvod koji bi iz ovoga svega skupa trebali izaći. Kao što rekoh uvodno Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja primarno mora nama predočiti o tome kako su tu učinkovitost ocijenile sami davatelji potpora. Ono što oni primjećuju je da je broj tih izvjestitelja o učinkovitosti veći, da je narastao za 20% rekao bih sa 110 na 12 davatelja i da svi oni, iznenadit ćete se kolegice i kolege, ocjenjuju svoje državne potpore uspješnima. Dakako, nije to ni mene iznenadilo. Kažem, napredak je u pogledu opsega dostavljenih podataka i to se zapravo u potpunosti slaže s onom mojom prvom polušaljivom rečenicom da i na tom području pa i u području izvješćivanja sve lakše napredujemo. Kažem, vjerojatno i s pozicije samog Ministarstva financija i njegove da tako kažem oštrije uloge u sustavu državne uprave javnih financija će ja pretpostavljam da će svi davatelji potpora sljedeće godine dostaviti svoje izvješće. Rekao je ravnatelj ono što jest rezultat i može se izvući kao svojevrstan zaključak je da je pozitivan trend dakle u smanjenju pada dodijeljenih potpora. Glavni uzrok nažalost tome je i gospodarska kriza. I nadalje dominiraju sektorske potpore, nešto je više horizontalnih ali još uvijek možemo govoriti o pozitivnom trendu ali ne i o pozitivnim ukupnim odnosima. Po prvi put je došlo do smanjenja, što je i logično, u poljoprivredi i ribarstvu. Značajnije smanjenje očekujemo ovih godina, dakle potpora direktnih nego će biti iz europskih fondova. Iako su i dalje značajne u 2012. i ne beznačajne u hrvatskim okvirima 3,5 milijarde su dodijeljene poljoprivredi i ribarstvu, iako 16% manje nego prethodne godine. Najveći iznos i dalje nosi sektor industrije 60%, dakle 5,2 milijarde što jest povećanje u odnosu na 2011. za 10%. U dilemi sam, rekao je kolega Šuker da nećemo prvih 6 mjeseci '13. pa onda i u '12. uvijek dilema kada ulazite dublje u brojke. Dakle i nadalje prevladavaju sektorske, ali najveći dio tih sektorskih odnosi se na one općeg gospodarskog interesa, dakle potporama na željeznički, pomorski i zračni promet te onu čuvenu potporu HRT-u. Rekoh, najpozitivniji trend je rast horizontalnih potpora, one iznose sada milijardu i 585 milijuna kuna. Imaju udio od 30% i u odnosu kada ih uspoređujete, iako to ne može biti tako grubo, ali kad uspoređujete taj odnos sa Europom dakle naš odnos je 30-70, europski je obrnuto 90-10, ali trendovi su pozitivni i kažem značajnije promjene će se vjerojatno dogoditi u ovim godinama koje predstoje.… [[Govornik se ne razumije.]] značajne, detaljno opisane, 510 milijuna kuna. Jednom rečenicom dakle radi se o kvalitetnom izvještaju kao što rekoh koje može i mora biti dobra podloga za donošenje budućih odluka u nešto suženom manevarskom prostoru koji RH ima ulaskom u EU. I kao takvo dakle u ime kluba SDP-a još jednom pohvaljujem i zahvaljujem za svih ovih 10 godina rada i dakako za ovo zadnje izvješće a vama na novim zadaćama koje vam daju novi zakon želim puno sreće jer temeljna djelatnost … [[Govornik se ne razumije.]] biznisa Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja vrlo je važna u godinama koje predstoje. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Pa uz konstataciju da je izvješće kvalitetno napravljeno i mislim da ovdje želim javno reći da bi se trebalo na kraju ovih 10 godina zahvaliti gospođi Spevec iz jednostavnog razloga, jedan mukotrpan posao i sukob sa mnogima da bi se neke stvari dovele u red. I mislim da treba čovjek biti pošten i korektan i to i javno reći. A što se tiče samog izvješća ja kad raspravljam o ovakvim izvješćima u ovo vrijeme naprosto ne može, u meni ipak progovara onaj financijski duh financijaša i ja ne vidim smisao ovakvih izvješća u prvom mjesecu. Ja kolegice i kolege naprosto ne vidim. Ovo izvješće se po meni moralo raspraviti između Izvješća o izvršenju proračuna i donošenja novog proračuna. Zašto? Evo kolega Rađenović je tu sad govorio o uspješnosti pojedinih potpora, i uzmimo samo evo, pokušajmo si predočiti da je ovdje u izvješću naznačeno da neke potpore nisu dale očekivane rezultate, a istovremeno resorni ministar ili čelnik proračunskog korisnika je u proračunu inzistirao da ta sredstva ostanu, dapače da budu veća. I s obzirom da mi nismo imali ovakvu ocjenu i procjenu kakav je efekat tih potpora recimo u proračunu se osiguraju veća sredstva i sad mi donesemo proračun i onda konstatiramo ovo što smo konstatirali. Zato govorim da naprosto zbog digniteta svih nas mi ovo izvješće moramo raspraviti ranije, a isto tako ne može se dogoditi da ovo izvješće na Vladi bude usvojeno u prosincu jer ono naprosto mora biti usvojeno ranije. Zašto? Pa ako usvojimo Izvješće o izvršenju proračuna ovi svi podaci nisu ništa drugo nego sublimirani podaci iz proračuna sa stotina pozicija proračunskih korisnika i stavljeni u tablice temeljem određene metodologije. I ako smo mi Izvješću o izvršenju proračuna praktički dobili već negdje tamo u 4., 5. ili 6. mjesecu onda je logična stvar da je ovo izvješće moglo biti gotovo negdje do 9. mjeseca ili naprosto one koji trebaju dostaviti podatke Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja bi trebalo prisiliti da do određenog vremena dostave te podatke, ocjene i procjene da se može napraviti ovo izvješće. Jer kažem, ja stvarno ne vidim smisao rasprave o ovom izvješću u 2. mjesecu 2014., praktički u ovom trenutku se radi već rebalans Proračuna za 2014. a mi raspravljamo o Izvješću za 2012. i pitaj Boga što će biti sa Izvješćem za 2013. No, ja se iskreno nadam da sad kad bude to podnosilo Ministarstvo financija će valjda to nekako složiti zajedno. To nije kritika agenciji, da se razumijemo, nego naprosto nekim razmišljanjima. No, i ovo izvješće nam isto tako nudi nekakve odgovore, određena pitanja. I ono što je ključno da li smo mi sa ovim potporama pripremili i doveli u situaciju da možemo efikasno koristiti sredstva EU. To je po meni ključno pitanje. Sve ovo drugo su matematički pokazatelji koji su ovakvi i onakvi. I ja te matematičke pokazatelje kad bih preslikao na makroekonomske pokazatelje onda ta slika ne bi baš izgledala tako idealno iz jednostavnog razloga, pogledajte veli u 2012. unutar sektorskih potpora najviše potpora je dodijeljeno u sektoru prometa u iznosu od milijardu i 595 milijuna ako se ne varam najveći dio ovih potpora je praktički dan HŽ-u. Pogledajte u kakvoj nam je situaciji danas HŽ CARGO, HŽ infrastruktura je općenito Hrvatske željeznice u katastrofalnoj situaciji a vidjet ćete kasnije u obrazloženju teksta također imate obrazloženo da praktički potpore koje su dobivale Hrvatske željeznice u prethodnim godinama, zašto su se koristile? Veli nisu obuhvaćena sredstva koja u sektoru željezničkog prometa primi iz proračuna za održavanje i ulaganje u infrastrukturu jer su sukladno zakonu takva sredstva ne smatraju potporama zbog toga što se infrastrukturom mogu koristiti ostali pružatelji usluga u željezničkom prijevozu. I sad gledajte, mi citiramo tu jednu zakonodavnu frazu a znamo da u Hrvatskoj praktički zna se tko koristi se sa željezničkom infrastrukturom u RH. I kad vi to pogledate i pročitate onda vam je jasna priča da te potpore što ih je HŽ dobivao sve ove godine nisu služila praktički niti za prostu reprodukciju nego za sporije umiranje jer također kad pogledate u o informaciji da u 2012.untar sektorskih potpora najviše otišlo za sektor prometa onda se postavlja pitanje šta je tu sa jamstvima koje je dobio HŽ CARGO i HŽ infrastruktura na ime onih milijardu, 300, 400 milijuna koji su se dotada dobivale iz državnog proračuna a koji je obrazloženje ovih potpora se kaže da se ne tretiraju potporom. Međutim, kažem to je tako, jedna zakonodavna fraza ali nažalost danas situacija u HŽ CASRGO-u i HŽ infrastrukturi imamo takvu kakvu imamo. Što se tiče potpora u poljoprivredi i ribarstvu, dobro je da su one iskazane iako one na određeni način nisu u ovom djelu ali si isto tako možemo postaviti pitanje da li su te silne milijarde koje smo uložili proteklih godina pa naglo stali. Pa gledajte imate sad jedan statistički pokazatelj a to je da je u zadnjih mjeseci u Hrvatskoj naglo porastao izvoz govođeg mesa. Znate što se događa? Ljudi kolju krave sa farmama u koje se ulagalo u proteklim godinama i koje su bila potpore kao kapitalna potpora za izgradnju tih farmi. Danas se te krave kolju i danas je to nekakav pozitivni izvozni pokazatelj RH, međutim to je pokazatelj hrvatske katastrofe i hrvatske krive politike. Jer ako mi s obzirom da smo imali da je to, glupo je govoriti kad govorite o živim stvorenjima a to su krave, imate infrastrukturu za proizvodnju mlijeka, zar se nije mogao naći nekakav način potpora da te silne farme u Hrvatskoj opstanu a ne danas imamo na tisuće praznih zidina a na desetine tisuća mliječnih krava su poklane i izvezene van. Toliko o opravdanosti određenih potpora i da više ne gnjavim jer ne volim govoriti o nekakvim pase pričama. Dakle ovo izvješće je još jedno od izvješće o kojima ćemo raspravljati narednih dana, o kojima naprosto nema smisla raspravljati. To je čisto gubljenje vremena jer ovo izvješće s obzirom na već je gotova 2013.godina da ne možemo utjecati na donošenje proračuna niti za 2014.a kamoli da možemo govoriti nešto o 2013.jednostavno tako je kako je, ono konstatira činjenično stanje, kvalitetno je napravljeno, tko može unutra, može iščitati niz informacija ako čita među recima može vidjeti još više informacija. Nažalost i ove potpore ovako kako su dodjeljivane pojedinim trgovačkim društvima samo nam govori da su makroekonomski pokazatelji ovakvi kakvi jesu ne mogu biti drugačiji jer kad pogledate sve potpore su praktički od 2012.godine pale iako su one realno gledajući trebale rasti da određen gospodarske grane pogurnemo koliko je to moguće prije ulaska u EU. Hvala lijepa.
Srđan Gjurković replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Dakle, poštovani kolega djelom ste rekli kako su ovo puno brojki i 2012.godina itd. Međutim ono što se iščitava iz ovog godišnjeg izvješća šta ja smatram da je bitno a da nisu brojke a to je prvo možemo govoriti od stranice 87 učinkovitost dodijeljenih državnih potpora u 2012. Mislim da je to ključ ovih brojki, tih više od milijardu eura koje je išao potpora u 2012.a vjerojatno će tako nešto biti i 2013.godini izvješće. Učinkovitost kao ostvarenju zadanih ciljeva, koja je to učinkovitost jer vidimo po ovom izvješću da jedan dio i ministarstava i agencija su dostavili i cilj potpore i opis učinka potpore. Ja osobno smatram da je to ono što je ključno u svim budućim izvješćima jer korištenje sredstava proračuna za potpore je nužno i potrebito kako se kaže i zbog namjene tržišnih nesavršenosti, poticanja sektorskog razvoja i kulture ispravljanja regionalnih nejednakosti. Međutim sama neučinkovitost ulaganja proračunskih sredstava kroz potpore je ključna da znamo šta ide u ta sredstva i koliko je ubiti efikasnost kakvi rezultate dobivamo, naravno po ovim zadaćama i po zapošljavanju jer to je onaj ključ da li ide milijardu ili pola milijarde eura u potpore, treba znati koji je rezultat. Zato brojke jesu dobre ali učinkovitost je temelj čega ćemo znati da li te brojke su ubiti usmjerene na pravi način.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Gjurkoviću, možemo mi govoriti i ovako i onako ako krenemo od onog ključnog i krovnog mi danas imamo 380 tisuća nezaposlenih a da su te potpore dale takve rezultate kao što se želi prikazati da bi ta slika bila drugačija. HŽ CARGO je danas pred stečajem, HŽ infrastruktura je isto u velikim problemima. Pogledajte što se događa sa linijskim prijevozom u brodskoj industriji i mogu vam nabrojati niz, niz stvari. Prema tome ove brojke treba pretočiti u realne stvari u životu koji se događaju pa ćete vidjeti da je situacija takva kakva je, no ja razumim i vašu potrebu da prikažete da su se najedanput u 2012.dogodila čuda sa tim potporama a vrlo interesantno da sa potporama koje su bile 2011.je bila katastrofa. Pa to je nešto fascinantno. Ali to je nešto što se konstantno sluša da se sa manjim novcima moglo napraviti, napravilo se puno više nego što se napravilo prethodne godine kada je bilo puno više novaca. Prema tome naprosto brojke treba gledati onakve kakve jesu, brojke su egzaktne i o njima se ne može politizirati.
U ime Kluba zastupnika HNS-a, kolega Jozo Radoš. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, gospodine ravnatelju, kolegice i kolege. Državne potpore su jedan vrlo važan instrument u tim sadržajima na gospodarske procese i svakako je dobro da ih možemo razmatrati i ne mislim da je problem to što se ovo izvješće razmatra sada. Očito je potrebno zbog vrlo kompliciranih mehanizama nešto malo više vremena da bi se te potpore, sve dobile informacije o njima pa tako ovdje piše da u vrijeme pisanja ovoga izvješća niti Izvješće o potporama EU za 2012. godinu, a to je negdje rujan 2013. godine nije bilo gotovo jer se dakle, očito treba vremena da se svi ti podaci prikupe i da se napravi ovaj pregled, odnosno ovo izvješće. Ovo je 10. Izvješće o državnim potporama za tekuću godinu, odnosno za prethodnu godinu i to je bila obveza RH i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, a naravno nakon našeg ulaska u EU to je naša obveza temeljem Ugovora u funkcioniranju EU. I naravno da je takva izvješća, takve informacije za EU su važne jer one govore o tome u kojoj mjeri jedna država članica ili država koja pristupa može ugroziti ono što je jedno od temeljnih načela EU i njenog funkcioniranja, to je sloboda tržišnog natjecanja. Dakle, to je interes EU, ali dobro praćenje potpore, njihovo razumijevanje u mjeri u kojoj su one korisne, u kojoj nisu korisne, gdje smo pogriješili je svakako korisno i za samu RH i ova izvješća su korisna za raspravu i ako se žele i znaju očitati onda one mogu dati odgovore i na ovo pitanje, zašto 380 tisuća nezaposlenih, zašto povećanje javnoga duga, zašto nekonkurentnost, itd.? To sve može se posebno iščitati iz ovih izvješća i zato je korisno o tim izvješćima razgovarati. U toku 2013. godine donesen je novi Zakon o državnim potporama, a temeljem njega i dva Pravilnika koja će omogućiti da ova izvješća budu preciznija, jasnija, čitkija, a naravno pretpostavljam da se u tom zakonu, makar to u izvješću ne piše nalaze i … [[Govornik se ne razumije.]] i unošenje zakonske regulative EU što očekujemo da će i naš zakon, a i njenu provedbu učiniti kvalitetnijom nego što je to bila do sada. Ono što je generalno potrebno reći je da se negativni podaci koji su razumljivi, a tiču se potpora, smanjuju dakle te negativne brojke koje govore o ne dobrom iskorištavanju tih potpora se smanjuju, doduše ne previše brzo. Tako se za prošlu, 2012. godinu odnosno na 2011. godinu ukupan iznos potpora smanjuje za 3%, odnosno negdje oko 230 milijuna kuna. A događa se i mali pomak u odnosu horizontalnih i vertikalnih potpora, odnosa sektorskih potpora. Naime, horizontalne potpore su one potpore koje unapređuju opće uvjete poslovanja i ne tiču se pojedine industrije i pojedine grane, pojedinoga sektora i naravno da je poželjno da te univerzalne horizontalne potpore budu što je moguće veće i dok je odnos horizontalnih i sektorskih potpora u EU 90/10%, 90% su horizontalne potpore, a samo 10% su sektorske potpore jer sektorske potpore birate, a horizontalnim potporama stvarate opće uvjete boljeg poslovanja ukupnog gospodarstva jedne države. U RH je udio tih horizontalnih, uvjetno rečeno dobrih potpora bio 26%, a 2012. godine se stidljivo povećao na 30%, dakle to nije veliko povećanje u odnosu na 90% koliko ima EU. Prema tome to su podaci koje svakako treba razumjeti i vidjeti kako se ti podaci mogu popraviti. Pridaju se potpore malim i srednjim poduzećima u RH, u zadnjih nekoliko godina rastu, a to su te horizontalne potpore, tako da iz 170 milijuna kuna godine 2010., prošle godine, naime 2011. je raslo na 324 milijuna kuna, a 2012. se gotovo udvostručuju i iznose 703 milijuna kuna. To je svakako dobar podatak da se te potpore povećavaju, ali neke potpore koje su plod naših naslijeđenih odnosa, svakako nije nas tako lako ukinuti. Pa tako potpore HRT-u, odnosno radiodifuziji, javnoj televizijskoj radiodifuziji su veće od potpore malim i srednjim poduzećima, a prošle godine su bile veće od ukupno svih horizontalnih potpora. Ove godine nisu veće, ali se kreću tu negdje, nešto su dakle horizontalne potpore nadmašile potpore HRT-u, a naravno potpora HRT-u je sektorska potpora koja ima zapravo vrlo malo veze sa poslovanjem hrvatskoga gospodarstva. Isto tako je dobro i za pozdraviti smanjivanje državnih jamstava koji nemaju elemente potpore, neka državna jamstva koja se daju tvrtkama koje nisu u poteškoćama se ne smatraju potporama, tako da se broj jel se ta jamstva najčešće ne protestiraju, dakle ona se najčešće ne iskorištavaju tako da broj udio tih jamstava sa 10,3 milijardi u 2011.pada na 5,6 milijardi kuna što je veliki iznos, dakle to je pad više od 4,5 gotovo 5 milijardi kuna. Kada se radi najvažnije pitanje kod ovih potpora kojem kolega u ime HDZ-a na neki način odbio raspravljati je pitanje učinkovitosti tih potpora. On samo gleda konačnu brojku. Treba vidjeti kako doći do te konačne brojke. Svi korisnici potpora, davatelji potpora koji trebaju podnijeti izvješća Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja, svi naravno govore da su te potpore bile učinkovite. Prave analize da li su te potpore učinkovite ili nisu nema ovdje, to je malo kompliciraniji posao. Dakle svi oni koji daju te potpore kažu da su one učinkovite. Trebalo bi naći neki drugi i bolji mehanizam, a ne subjektivni mehanizam oni koji daju potpore jer ne mogu oni reći da su njihove potpore neučinkovite, onda bi ono što oni rade bilo besmisleno. Trebalo bi naći prave mehanizme kako ocijeniti učinkovitost tih potpora, ali to je vrlo komplicirano jer u tim potporama ima vrlo, vrlo puno raznih izuzetaka. Neki elementi tih potpora ne ulaze, neki su izuzeci, razdvajaju se tako da baš to nije jednostavno, ali bilo bi dobro ako bi Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ili Ministarstvo financija koje će od iduće godine podnositi ovo izvješće nađu neke mehanizme kako možemo vjerodostojno, pouzdano utvrditi da su neke potpore učinkovite, da su doista dale učinke, a ne samo da su dane pa eto onaj tko ih je dao procjenjuje da su one uspješne. Ovdje ima i zanimljivih pojedinačnih slučajeva, ja ću spomenuti samo dva HŽ Cargo i HŽ putnički prijevoz čije potpore za 2012.godinu iznose 536 milijuna kuna. Jedan dio tih potpora ide na restrukturiranje odnosno na smanjivanje broja zaposlenih pa bi trebalo očekivati da bi taj iznos u potporama trebao dovesti do toga da ta poduzeća uspješnije posluju jer su zahvaljujući državnim potporama ušle u postupak racionalizacije smanjena broja zaposlenih. A evo ima jedan slučaj koji se vrti u zadnjih mjesec dana po našoj javnosti, a to je za premošćenje poslovnih poteškoća Imunološkog zavoda dan iznos potpora od 43 milijuna kuna. Budući da ta institucija odnosno ta tvrtka ima oko 300 zaposlenih to je negdje na razini ukupne godišnje plaće. Dakle oni su od države za svoje poslovanje dobili gotovo veći iznos nego što je njihova godišnja plaća, a onda kada takva tvrtka koja je u takvim poteškoćama dođe, najprije je bila u fazi sanacije, a onda je otišao temeljem zakona, silom zakona trebala ući u stečaj, onda se pitaju šta se to dogodilo, kako smo upropastili poduzeće. A ovdje stoji vrlo jasno podatak da je u 2012.godini toj tvrci za premošćenje poslovnih problema dano 43,2 milijuna kuna dakle veći iznos nego što je ili tu negdje na razini ukupne godišnje plaće svih njihovih 300 zaposlenika, što znači da je tvrtka bila temeljito upropaštena već u to vrijeme. A očito te potpore su već tada procijenjene kao efikasne i to se na kraju i pokazalo. Dakle i tada smo na neki način umjesto da donosimo odluke na vrijeme, čekali i prije toga se događalo isto, čekali da tvrtka dođe u zakonske uvjete stečaja dakle više-manje u fazu upropaštenosti pa smo onda temeljem zakona silom zakona donosili odluke, a nismo donosili odluke još na vrijeme dok je eventualno postojala mogućnost da se ta tvrtka i druge tvrtke eventualno spase i izvedu na put uspješnoga poslovanja. Ovo sam naveo samo zbog toga da ilustriram kako u našoj javnosti kada se dogode takove stvari kao što je neželjeni stečaj Imunološkog zavoda, kako se takove stvari koje znače vrlo slikovito opisuju i vrlo jasno opisuju poslovanje tih tvrtki uopće ne navode, pa se onda odgovornost prebacuje na nekoga drugoga, a ne ide se za tim realnim podacima koje onda mogu dobro oslikati i poslovanje tvrtke i eventualnu odgovornost pojedinih uprava za njeno poslovanje. U svakom slučaju dobro je da smo na putu prema EU, a pogotovo kao njena članica prihvatili tu obvezu da podnosimo izvješće o godišnjim potporama. Te godišnje potpore bi trebalo puno pažljivije čitati, analizirati sve njene stavke. A ja ne neki način sugeriram Ministarstvu financija ili agenciji makar ona neće biti više podnositelj ovog izvješća da pokuša prezentirati mehanizme Hrvatskom saboru iz kojeg bi se moglo objektivno, pouzdano zaključiti u kojoj mjeri su neke potpore učinkovite u kojoj nisu, a ne se oslanjati na procjene onih koji su davali te potpore jel njihove procjene ne mogu biti objektivne jer bi oni pokazali da smisao njihovog djelovanja nije pogođen. Evo temeljem svega ovoga dakle radi se o korisnom materijalu koji mi čini mi se baš ne koristimo na pravi način, to pokazuje i žar ove rasprave i vrijeme pa i odnos kolega prema ovoj problematici. Ali ovo je materijal koji može biti koristan ako se želi iskoristiti i Klub zastupnika HNS-a će podržati ovo izvješće.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati kasnije. Hvala i vama.
Godišnje izvješće o državnim potporama za 2012. godinu. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Godišnje izvješće o državnim potporama za 2012. godinu. Molim da se izjasnimo o predloženom zaključku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak prihvaćen jednoglasno sa 114 glasova za.
I sada ćemo objediniti raspravu o: - Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2012.godinu koju je dostavila Vlada na temelju članka 33. Zakona o službenoj statistici i - Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2014.godinu Predlagateljica godišnjeg plana je Vlada RH. Raspravu je proveo o oba prijedloga Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će izvješće i prijedlog plana obrazložiti zamjenik ministra znanosti, obrazovanja i sporta gospodin Saša Zelenika. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, uvaženi zastupnici. Dakle kratko. Što se Izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2012. godinu tiče u skladu sa Zakonom o službenoj statistici Državni zavod za statistiku izradio je Izvješće o izvršenju godišnjeg plana. Godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti bilo je predviđeno provođenje 280 statističkih istraživanja i 58 ostalih statističkih aktivnosti što uključuje projekte i stručno metodološke radove. Sva planirana istraživanja izvršena su u cijelosti. Državni zavod za statistiku proveo je najveći broj statističkih aktivnosti i to 169 statističkih istraživanja i 44 projektna i stručno-metodološka rada dok ostale aktivnosti su onda druga tijela državne uprave provodila. Za provedbu navedenih aktivnosti u 2012. godini Državni zavod za statistiku planirao je 99,8 milijuna kuna. Utrošeno je nešto više 103 milijuna kuna. Od ukupno planiranih sredstava za provedbu najopsežnijih i najsloženijih statističkog istraživanja to je popis stanovništva. Utrošeno je 13 milijuna kuna, dio toga putem mjere javnih radova Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Državni zavod za statistiku izradio je predmetni dokument na temelju pribavljenih izvješća, odnosno na temelju mišljenja nositelja službene statistike ministarstva, te ostalih tijela državne uprave. Uz nacrt opet sukladno zakonu prijedloga predmetnog dokumenta pribavljeno je mišljenje Statističkog savjeta Republike Hrvatske koje je na sjednici održanoj 15. srpnja 2013. godine prihvatio predmetni dokument. Što se pak prijedloga Godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2014. godinu tiče taj godišnji provedbeni plan obuhvaća pregled svih statističkih istraživanja, odnosno razvojnih aktivnosti koje nositelji službene statistike namjeravaju provesti u 2014. godini. Godišnjim provedbenim planom planirano je provođenje ukupno 300 istraživanja, znači desetak posto više nego u 2012. godini od čega Državni zavod za statistiku kao glavni nositelj koordinator i desiminator sustava službene statistike provodi najveći broj istraživanja 223, znači opet za usporedbu 2012. to bi bilo 169. Prikaz statističkih istraživanja i projekata, dakle kaže da će od tog broja 102 istraživanja i mjerenja biti na području demografske i društvene statistike. Drugo najveće područje je ono poslovne statistike sa 82 mjere, 39 će se ticati statistike poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, 32 makro ekonomske statistike, 36 multidisciplinarnih istraživanja i 2 podrške statističkom outputu takozvanom. Novi pristup izradi godišnjeg plana rezultirao je usklađivanjem šireg skupa institucija kao i ostalih korisnika u proces njegove izrade, pa je nakon objedinjavanja nacrt prijedloga dostavljen na mišljenje svim ministarstvima i drugim tijelima državne uprave i prošao je postupak javne rasprave. Temeljem Zakona o statistici Godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti određuje se iznos sredstava za provođenje statističkih aktivnosti koja moraju biti osigurana u državnom proračunu RH. U skladu sa državnim proračunom za ovu i projekcijama za sljedeće dvije godine ukupna sredstva potrebna za provedbu Godišnjeg provedbenog plana iznose ukupno 121,6 milijuna kuna. Tu je značajno na primjer primijetiti da rastu vlastiti prihodi, znači da se sve više Državni zavod za statistiku nudi svoje usluge i širem krugu korisnika. Što se postupka izrade i donošenja Godišnjeg plana tiče opet sukladno zakonu poslove službene statistike obavljaju Državni zavod kao središnje tijelo, Upravno tijelo grada Zagreba nadležno za poslove službene statistike, Hrvatska narodna banka i druga ovlaštena tijela službene statistike određena programom. Program statističkih aktivnosti utvrđuje sljedeća ovlaštena tijela. Dakle, Agencija za zaštitu okoliša, Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije, Hrvatski zavod za javno zdravstvo, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo unutarnjih poslova. Prilikom izrade Nacrta prijedloga Godišnjeg provedbenog plana Državni zavod za statistiku zatražio je od nositelja službene statistike da se i oni uključe u izradu dokumenta, odnosno da dostave istraživanje iz svojeg područja rada. Krajem srpnja 2013. godine Državni zavod izradio je objedinjeni dokument te ga dostavio na mišljenje nositeljima službene statistike, ali i svim ministarstvima te ostalim tijelima državne uprave. Na temelju dobivenih mišljenja zavod je izradio, dakle predmetni plan, odnosno prihvatio je sve one primjedbe za koje ocjenjuje da se mogu prihvatiti odnosno da pridonose kvaliteti dokumenta. Državni zavod za statistiku ujedno je proveo internetsku javnu raspravu sukladno Kodeksu savjetovanja sa zainteresiranom javnošću čiji je cilj i svrha bilo pribaviti mišljenje zainteresirane javnosti, odnosno uključiti korisnike, dionike sustava u izradu nacrta dokumenta. Svi pristigli komentari, primjedbe i prijedlozi pažljivo su proučeni, te u skladu sa mogućnostima opet transparentno i javno objavljeno uključeni u nacrt prijedloga dokumenta. Hvala vam.
Hvala lijepa. Želi li predstavnik odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Melita Mulić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra, poštovani ravnatelju Državnog zavoda za statistiku. U ime kluba SDP-a želim odmah uvodno istaknuti da ćemo podržati i izvješće i plan aktivnosti. Kako je već zamjenik ministra izvijestio Godišnjim provedbenim planom za 2012. godinu bila je predviđena provedba 280 statističkih istraživanja i 58 projekata u 18 ovlaštenih tijela. Sva su planirana istraživanja izvršena u cijelosti osim 2 istraživanja Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo kojima je rok za prve rezultate bio nakon predaje ovog izvješća a to je bilo dakle u rujnu prošle godine. Iz izvješća je vidljivo da najveći dio statističkih aktivnosti provodi upravo Državni zavod za statistiku odnosno da na njega otpada 169 statističkih istraživanja te 44 projekta i stručna metodološka rada u godišnjoj i višegodišnjoj dinamici izrade. Također je vidljivo da je rebalansom državnog proračuna Državni zavod za statistiku u referentnoj godini potrošio 712 tisuća kuna manje od prvotnog predviđenog plana a ono što upada u oči u samom izvješću činjenica je da Državni zavod za statistiku ima 142 djelatnika, odnosno državna službenika i namještenika manje nego što je predviđeno uredbom. Dakle, ostaje pod znakom upitnika jer iz izvješća zaista nije razvidno da li je uredba preveć ekstenzivno predvidjela broj djelatnika ili je manji broj službenika odlično odradio svoj posao s obzirom baš na činjenicu kako rekoh na početku da su svi planirani projekti i provedeni. S obzirom na to da je u 2012. godini nastavljena harmonizacija hrvatske statistike u skladu sa standardima EU da su daljnja poboljšanja postignuta glede dostupnosti podataka preko internetskih stranica Državnog zavoda za statistiku, da je nastavljeno unapređivanje u području statistika cijena, pariteta kupovne moći, nacionalnih računa, statistike tržišta rada, socijalne skrbi, obrazovanja, inovacija i poljoprivrede klub SDP-a će podržati ovo izvješće. Sva istraživanja su provedena sukladno uredbama EU i podaci se obrađuju i šalju u EUROSTAT. Zadovoljeni su zahtjevi UN-a za statističkim pokazateljima, a dodatno su provedeni i projekti iz područja statistike stočarstva i agromonetarne statistike koji čak ni ovim godišnjim planom prije toga usvojenim nisu bili predviđeni. Svi podaci su redovito objavljeni sukladno programu publiciranja i kalendaru objavljivanja statističkih podataka što je neobično važno za sve korisnike Državnog zavoda za statistiku. Stoga sam mišljenja da Državni zavod za statistiku ispunjava svoj glavni zadatak u vidu osiguranja korisnicima pouzdanog izvora za donošenje odluka i usklađivanja stavova na temelju činjenica te da se vodi načelima UN-a, a to su načela relevantnosti, nepristranosti, pouzdanosti, transparentnosti, stručne neovisnosti i javne odgovornosti. Kad je u pitanju Plan za 2014. godinu i napomenut ću samo da je Hrvatski sabor prošle godine usvojio Plan programa aktivnosti za 4-godišnje razdoblje i plan koji imamo pred sobom je zapravo u okviru toga plan za drugu po redu statističku godinu. Ono što bih istaknula i ovom prilikom jeste da su statistički podaci, a to su i neke današnje rasprave pokazale kako o monetarnoj politici tako i o državnim potporama, neophodni da bismo formulirali javne politike kako ove koje sam navela tako i one koje građani osjete na svojoj koži u svakodnevnom životu kao što su ekonomska, odnosno industrijska, zdravstvena, socijalna. I naravno podaci su nam potrebni kako bismo mjerili njihove učinke i kako bismo ih mogli na adekvatan način obrađivati, analizirati i interpretirati. Sam Plan za 2014. godinu predviđa prikupljanje i obradu podataka unutarnje i vanjske imigracije stanovništva, dakle to su one socijalne statistike koje su pak nužne i za kreiranje demografske politike, a koliko sam nedavno razumjela mislim da bismo do kraja godine trebali imati i Strategiju demografske politike. Plan predviđa i podatke relevantne za kreiranje regionalne razvojne politike, politike rada i zapošljavanja, javnog zdravstva pa sve do podataka koji su važni za proračunsko planiranje, izračun statistike javnih financije, statistike javnog duga i deficita te objavu indeksa potrošačkih cijena odnosno uvjerenja inflacije. Kako je zamjenik ministra već istaknuo plan predviđa ukupno 300 statističkih istraživanja, planirana proračunska sredstva su 121 milijun i 642 tisuće kuna. Smatrajući da se plan temelji na usvojenom 4-godišnjem planu, potrebama korisnika ali i zahtjevima EU klub SDP-a će to podržati. Hvala vam.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala poštovana potpredsjednice, zamjeniče ministra, ravnatelju Državnog zavoda, kolegice i kolege. Pa Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2012. godinu će klub HDZ-a podržati. Državni zavod za statistiku glavni je nositelj i koordinator sustava službene statistike. Sukladno Zakonu o statistici te u skladu s međunarodnim preporukama i standardima koji odgovaraju načelima UN-a i načelima Europske statistike naš zavod kvalitetno obavlja svoj zadatak. Posebno kad vidimo da je uredbom predviđeno da u zavodu bude zaposleno 723 državna službenika i namještenika, a sa zadnjim danom ovog izvještajnog razdoblja je zaposleno 581 i kao žena ne mogu propustiti reći da čak gotovo 80% su upravo žene. Prilikom dobivanja sredstava iz državnog proračuna uskraćeni su za oko 700 tisuća kuna i opet su sva planiranja i istraživanja izvršena u cijelosti. Svrha i razlog postojanja te razvoj statističkog sustava treba biti usmjeren sadašnjim i budućim korisnicima kako bi što kvalitetnije zadovoljili njihove potrebe. Zato posebno pohvaljujemo ono poboljšanje postojećih i razvoj novih pokazatelja iz područja statistike a ja s obzirom da sam iz Dalmacije moram pohvaliti statistike turizma sa strane ponude i potražnje. Prema godišnjem provedbenom planu 2012.bilo je planirano između ostalog i provesti ukupno deset istraživanja i 2 višegodišnja projekta za tržište rada. Sva planirana istraživanja su provedena u cijelosti i zadanim rokovima. Međutim, kao što smo rekli, statistička istraživanja nisu sama sebi svrha. Ta istraživanja su trebala Vladi RH biti putokaz u kojem smjeru ići na tržištu rada ali očito da Vlada ili ne čuje ili ne vidi što nam te brojke koje su katastrofalne pokazuju. Naime i danas nakon više od godinu dana stopa nezaposlenosti je sve veća. Iako je stopa u eurozoni 12,1% a na razini 28 članica EU 10,9% u našoj zemlji je čak 21,6%. Još je tragičnija brojka koja se odnosi na stopu nezaposlenih mladih. Dok Njemačka i Austrija imaju 7 odnosno 8% u RH je to gotovo 50%. Po broju nezaposlenih sve smo bliži Grčkoj ili Španjolskoj i prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2014.će također Klub HDZ-a podržati. Najprije možemo pohvaliti vrijeme kada je ovaj prijedlog došao na dnevni red i raspravu u Saboru. Godišnji provedbeni plan za 2012.se donio u listopadu 2012.onaj za 2013.u travnju a evo ovaj imamo već početkom veljače. Program se temelji na potrebama korisnika ali i zahtjevima EU. U godišnjem provedbenom planu primijenjena je ista struktura koja se primjenjivala i pri izradi programa statističkih aktivnosti RH od 2013.-2017. Veseli nas da konačno je došlo vrijeme da se publicira i popis stanovništva, kućanstva i stanova iz 2011. Ali bilo bi jako dobro kada bi i područne jedinice mogle raditi publikacije na županijskoj ili regionalnoj razini. Uz brojna izvješća i istraživanja a planira se ukupno oko 300 statističkih istraživanja pored onih o zaposlenima i plaća anketama o potrošnji kućanstva, indeksu potrošačkih cijena i slično u RH nema podatka o životnom standardu, hrvatskim gradovima ili pak regijama. Nitko se time ne bavi osim povremeno novinari. Koji je najskupljiji a koji najjeftiniji grad u Hrvatskoj? Ne zna se gdje je najskupljiji odvoz otpada ili pak cijena vrtića a da ne govorimo o potrošačkoj košarici, a riječ je o podacima koji bi trebali biti osnova za bilo kakva daljnja istraživanja na kojima se treba bazirati socijalna, demografska i ekonomska politika te koja bi trebala koristiti ministarstva i instituti. Ranije nezavisni hrvatski sindikat radio potrošačku košaricu, no oni kažu da se struktura stanovništva promijenila. Košarica se nekoć radila po četveročlanoj obitelji a sada je prosječna tročlana obitelj a i prehrambene navike su se promijenile. Nemaju ove podatke ni u ekonomskom institutu iako svi znaju da ovakve podatke imaju druge zemlje i da smo ih i mi nekoć imali. Danas nažalost u Hrvatskoj na našem ekonomskom institutu radije se bave temama kao npr. proračunski deficit, ponuda novca, inflacija, slučaj Pakistan. Stoga razmotrite ovu primjedbu i uvrstite i ovaj prijedlog istraživanja u svoj plan bar u 2015.godini. I na kraju Klub HDZ-a će podržati i ovo izvješće za 2012.te plan za 2014. Međutim iskoristit ćemo ovu priliku i poručiti Vladi da naprave sve kako naš Zavod za statistiku bi bilježio što pozitivnije pokazatelje i kako u EU ne bi bili na začelju tablica kao loš primjer prema Grčkoj prema kojoj iz dana u dan sve više idemo.
Srđan Gjurković replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa poštovana kolegice drago mi je da podržavate ovo izvješće statističko i plan statističkih aktivnosti. čak se i mogu s vama usuglasiti da bi bilo dobro raditi potrošačku košaricu, da budemo što jasniji, kako bi se reklo transparentniji, da znamo ono što je životno. Ono zbog čega mi je drago da ćete podržati ovo izvješće je između ostalog zato šta je 21.lipnja 2012.godine a i prošle godine usklađen tromjesečni BDP za razdoblje od prvog tromjesečja 2000. do prvog tromjesečja 2012.i mi smo sada ubiti i sa novim usklađenjem sa međunarodnim odnosno sa EUROSTAT-om dobili i situaciju da deficit o kojemu stalno govorite uz nezaposlene da ova Vlada ne zna raditi puno manje nego što smo mi dobili kad smo usklađivali sa EUROSTAT-om dakle vi ste nama ostavili deficit 2011.godine od 24 milijarde odnosno 7,8% po novoj metodologiji čime samo pokazujemo da ovo smanjenje pa neovisno i o samom ulasku u proceduru prekomjernog deficita ova Hrvatska Vlada zna kako smanjivat sa samo sam vas htio podsjetit da ste nam ostavili 7,8% deficita.
Odgovor na repliku, Branka Juričev-Martinčev.
Kolega ja bih vas podsjetila kad je vaša Vlada preuzela vlast 2011.stopa nezaposlenosti je bila 13,9% sada je 21,6%. Ostavili smo vam 238 tisuća nezaposlenih a mi danas imamo 380 tisuća. Ako se ne varam vaš odnosno naš današnji premijer je rekao da je vaš posao osigurati svim onim nezaposlenima posao. Ne znam tko tu nije odradio svoj posao.
I u ime kluba zastupnika HNS-a kolega Jozo Radoš. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra kao i gospodine ravnatelj, kolegice i kolege. Evo, dolazeći ovdje na govornicu maloprije kolegica Juričev-Martinčev reče da je ovo tema za plavuše. Ja definitivno nisam plavuša, samo tako izgledam. Ali to što kolegica reče zapravo govori o tome kako se mi odnosimo prema statistici. Iz svih tih godina, više od 5 stotina ljudi i više od 100 milijuna kuna utrošenih sredstava, zapravo nama je bilo više-manje nepotrebno jer statistiku i njene doprinose i moguće koristi od njih zapravo nismo znali iskorištavati. Pa se kod nas kaže da je statistika točan broj netočnih podataka ili netočan broj točnih podataka, a mogao bi on biti i točan broj i točnih podataka, ali uvijek je bio, uvijek je bio kriva interpretacija, netočna interpretacija točnog zbroja točnih podataka ili tako nešto. A statistika je zapravo vrlo važna i ako se zna koristiti onda se ne bi moglo događati da kolegica kaže da je 330 tisuća nezaposlenih, a zaboravi onih 120 tisuća koji su k'o fol bili zaposleni, a nisu primali plaću. Kako je to moguće? Da li je to moguće da postoji uopće takva kategorija i da li je statistika koja ne obuhvaća tih 120 tisuća radnika koji su de facto nezaposleni jer rade, a ne primaju plaću što je još gore, njih bi možda trebalo računati dva puta pa bi onda to bilo 120 puta 2, 240, itd., jel? Da imamo dobar odnos prema statistici onda ne bi bilo spora da li je deficit proračuna bio 7,9 kad je HDZ izgubio vlast ili je bio 5,2. Ne bi bilo spora oko toga pa onda ne bi moglo biti spora ni oko toga koliki je sada deficit, pa onda ne bi moglo biti spora ni oko toga zašto je danas takav javni dug jer bi on morao nužno proizlaziti iz takvog visokog deficita i velikog javnoga duga. Ali naš odnos prema statistici je takav da mi uvijek statistiku koristimo samo onda kako nama treba i kako nama treba pa je onda logično da se onda ta statistika i njeni potencijali ne koriste kako treba. Ovdje se navodi kako statistika kao djelatnost, pogotovo ova službena statistika postigla na načelima neovisnosti, nepristranosti, a meni su možda čak i važniji ovi kriteriji kvalitete statističkih izvješća, a to su pravodobnost, jasnoća, dostupnost i što je osobito važno usporedivost. Naime, ako neki podatak nije jasan i ako nije usporediv sa nekim drugim podatkom, onda postoji prostor za manipulaciju, interpretaciju, kriva tumačenja, u konačnici zapravo izbjegavanje istine pa onda i izbjegavanje odgovornosti. Primjerice, naši proračuni zadnjih 20 godina, teško je koji usporediv sa drugim zato što su svi rađeni na neki drugi način, stalno se mijenja neki i ustroj državnih tijela i struktura proračuna, način izvješćivanja, treća razina, četvrta razina tako da zapravo gotovo je nemoguće pratiti jedan proračun u odnosu na drugi, a često puta niti rebalans proračuna nije moguće pratiti u odnosu na izvorni proračun jer je on rađen po nekoj drugoj metodologiji, a čim dakle takvi podaci koji nisu statistika, ali jesu vrlo važni službeni dokumenti, nisu usporedivi jedni sa drugim tu se onda pojavljuje naravno problem. I to je dakle dio naših poteškoća jer ne znamo na pravi način koristiti podatke pa onda postoji prostor za manipulaciju, a manipulacija naravno uvijek može biti i prikazivanje neistinitim i onoga što je istinito i obrnuto. EU će nam svakako pomoći jer je ona statistici dala vrlo značajno mjesto jer statistika pomaže da se donose odgovarajuće dobre odluke, ona je podloga, naravno ona može biti korisna i sa drugih aspekata, ali možda je najvažnija dimenzija i karakteristika statistike to što bi trebala omogućiti uvid u pravo stanje i temeljem toga donošenje pravih odluka. U Hrvatskom saboru nikada nismo donijeli zakon o tome kako bi se trebala provoditi statistika. Ja se toga zakona ne sjećam. Međutim, prvih 20 akata koje smo dobili od EU kada smo postali članica, 3 su se ticala o tome kako se statistika mora raditi. Ne može se statistika raditi kako tko hoće jer tada se otvori prostor manipulacije i sada kada pogledate ovo što se ovdje može pročitati iz ovih dokumenata. Postoje dakle uredbe Europskog parlamenta i vijeća, najviši zakonodavni akti EU koji govore o tome kako se treba raditi neka statistika. Pa imate Uredbu o statistici migracija, Uredbu o plaćama i cijeni rada, o statistici plaća i cijeni rada, dakle najviši zakonodavni akt Europskog parlamenta i vijeća. Imate Uredbu o statistici strukovnog usavršavanja, imate Statistiku o poslovanju stranih poduzeća, podružnice stranih poduzeća u zemlji članice EU, imate Uredbu o kratkoročnoj statistici, Uredbu o informacijskom društvu, Uredbu o statistici turizma, itd. To govori o tome koliko je važna statistika i nadam se da ćemo mi, nećemo eto donositi svoje zakone o tome kako se provode statistike jer ih do sada nismo donosili, ali ćemo koristeći ove europske zakone imati bolju statistiku pa se nadam da ćemo ju i bolje koristiti. Osim naravno tih najviših zakonodavnih akata, ima ih veliki broj, gotovo za svako područje statistike postoji poseban zakonodavni akt kako se ta statistika radi da bi se izbjegle manipulacije, kriva tumačenja, da bi se omogućila, sugerirala najbolja upotreba tih statističkih podataka. Postoje naravno i niži provedbeni dokumenti EUROSTAT-a na koji se jednim dijelom oslanja i naš DZS kada radi naša statistička izvješća u skladu sa preporukama EUROSTAT-a, pa ima posebni dokumenti kako se to radi. Pretpostavljam da naš DZS imao takove podatke, oni su imali nekakvu metodologiju primjene i provođenja statističkih istraživanja, pretpostavljam da jesu, bilo bi gotovo nemoguće da su radili relativno kvalitetno po mojoj ocjeni proteklih godina, ali sigurno će i ti dokumenti EUROSTAT-a, a pogotovo ovi najviši zakonodavni akti EU parlamenta i Vijeća pomoći da naša statistika bude bolja, pa se nadam da će onda i naše rasprave i naš uvid u ono što se dogodilo, što se događa biti bolji pa će biti manje prostora za manipulaciju i krivu prezentaciju vlastitoga političkoga rada što je jedna od legitimnih elemenata politike ali trebalo bi ju što je moguće više izbjegavati. To su razlozi zašto će klub HNS-a podržati Godišnje izvješće o izvršenju provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2012.godinu, a plan statističkih aktivnosti za 2014.godinu jest dokument na kojem se detaljno navode svi programi u kojem nema na neki način te detaljne analize, procedura, uvjeta itd. ali isto jedan vrlo koristan dokumenat bez popratnih objašnjenja. Naravno i taj dokumenat će Klub zastupnika HNS-a podržati. Hvala lijepa.
Replika Melita Mulić.
Zahvaljujem se uvažena potpredsjednice. Moram reći kolegi Radošu da sam se prvo željela osvrnuti na onaj diskriminativni moment i seksistički iako zapravo nije tako zvučalo, vjerojatno sam trebala replicirati kolegici Juričev-Martinčev ali sam to prečula nekako, ali vezano za teme o kojima raspravljaju plavuše. Neovisno o tome raspravljaju li crnke ili plavuše, sjedokosi ili plavokosi muškarci o ovoj temi ja ne vjerujem da će ona biti kao ni mnoge druge teme u hrvatskom javnom diskursu obrađivane s puno više pozornosti ni u godinama koje nam dolaze. Još na nešto sam se željela osvrnuti, vi ste rekli da mi u RH nemamo zakon koji određuje kako bi se statistika trebala razvijati. Ja bi samo podsjetila da je Hrvatski sabor donio Strategiju razvitka statistike do 2022.godine i da imamo Provedbeni plan četverogodišnji do 2017.godine statističkih aktivnosti tako da mislim da sam DZS i Ministarstvo znanosti kojem je Zavod subordiniran itekako puno ozbiljnije puno pristupaju ovoj problematici nego što to čine pa i kolege u Saboru pa i cjelokupna javnost. Hvala.
Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolegice Mulić ja se ne slažem sa vama, ja sam siguran da će statistika u Hrvatskoj i naš odnos prema statistici sigurno biti bolji i plodonosniji i da ćemo znati koristiti statistiku bolje. Možda i vi tako mislite samo ste mislili na vrijeme kada će to doći, nadam se da to vrijeme neće biti dugo zato što je šteta da se ti podaci koji su zapravo znanstveno. Matematička statistika je znanstvena djelatnost, ekonomska statistika tako pa i ova službena statistika počiva na znanosti i šteta je da se ti podaci koje ona daje, a koje omogućavaju i donošenje pravih odluka pa nadam se i pomažu da se izbjegnu neke nepotrebne rasprave da ćemo mi ipak u to vrijeme ući. A činjenica da vi kao plavuša tako kompetentno govorite o statistici ipak budi nadu da to vrijeme neće trajati tako dugo.
Svaku večer završimo sa malo humora. Zamjenik ministra gospodin Saša Zelenika, završna riječ.
Pa ja bih zahvalio svim klubovima zastupnika koji će podržati ova izvješća. Samo par još opaski na osnovu diskusije. Dakle jedno od obveza koje smo preuzeli u pristupnim pregovorima sa EU je bila ta da od 2009.do 2012.povećamo broj zaposlenika u Zavodu što se i zbog ekonomske situacije nije desilo tako da smo trebali broj zaposlenika u Zavodu poveća za 100 kažem do 2012.znači prije u prošlom mandatu čime bi bili dostigli negdje prosjek otprilike broja zaposlenika u Zavodu u odnosu na broj stanovnika koji je trenutačno u zemljama članicama EU. Što se tiče zakonske podloge zakon postoji. Dakle Zakon o službenoj statistici postoji, donesen je 2003.i mijenjan 2009.i 2012.temelji se na metodologijama UN-a, a onda EU razrađuje način implementacije koje mi preuzimamo. Sve više se usklađujemo sa i metodologijom i načinom tumačenja kakvu provodi EUROSTAT tako da su naši podaci sve usklađeniji, sve usporediviji barem sa zemljama članicama EU i stoga se jako puno da iščitati i naučiti. S te strane je značajno da su u novije vrijeme to je također nešto što je praktički par mjeseci na snazi, sirovi podaci naravno anonimizirani, dostupni barem u znanstvene svrhe. Tako da ne samo da se rezultati analiza državnog Zavod nego i podaci prikupljeni mogu koristiti u znanstvene svrhe i dostupni su za nekakva druga istraživanja koja nisu samo u djelokrugu rada državnog Zavoda i pridruženih institucija. Ovdje je spomenuta i potrošačka košarica i druge neke analize djelomično se provode. U dijalogu sa socijalnim partnerima će se pokušati to još sustavnije i provoditi i obrađivati, a sve opet kažem da bi stvarno na osnovu točnih podataka mogli donositi točne zaključke. Znači, to je ono što se na engleskom zove … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] znači odlučivanje na temelju činjenica a vidimo svi da nam to je boljka, da često na osnovu ne najpouzdanijih informacija onda donosimo zaključke. A kažem to se ubrzano mijenja, stvarno se veliki pomaci pa i kroz ovu strategiju koju je kolegica spomenula i četverogodišnji plan aktivnosti Državnog zavoda stvarno se ubrzano mijenja i tako da ćemo svi pa naravno i ovaj Visoki dom onda puno kažem utemeljenije imati podloge za svoje odluke. Hvala.
Zaključujem raspravu. O izvješću i planu ćemo glasati naknadno. Kolegice i kolege, sutra u 9,30 počet ćemo sa Izvješćem o radu Državnog ureda za reviziju za 2013. i izvješća o obavljenim revizijama i onda po redu revizije koje su u dnevnom redu. Hvala lijepa i laku noć!
Izvješće o izvršenju Godišnjega provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2012. godinu. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2012. godinu. Molim da se izjasnite o predloženom zaključku. Tko je za? Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za donesen predloženi zaključak.