Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 76. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste i pozdravljam predstavnike sredstava javnog informisanja koji prate rad ovog zasjedanja. Pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predstavnici međunarodnih organizacija koji prate rad ovog doma i sve one koji su se odazvali ovom zasjedanju želim da pozdravim. Prema izvještaju Službe konstatujem da sjednici prisustvuje 30 poslanika, dakle 21 iz Federacije i 9 iz Republike Srpske što znači da imamo kvorum za punopravno i punovažno odlučivanje. Najavu kašnjenja najavila je prof. Azra Hadžiahmetović, drugi nisu najavli pravdanje izostanka tako da, dakle evo i dr. Lagudžija će doći imam signal. Dakle sve one koji nisu pravdali izostanak očekujemo da će se priključiti ovom zasjedanju u njegovom toku. Dame i gospodo poslanici, ovoga puta imali smo određene izmjene i dopune predloženog dnevnog reda, kao što ste i samo vidjeli. Naime u dnevni red je uvršten zahtjev kolegice Jeline Đurković da se Predlog zakona o izmjeni Zakona o koncesijama razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 5. Poslovnika Predstavničkog doma. Vama smo predlog ovog zakona, vama je predlog ovog zakona blagovremeno upućeni i ovo je po Poslovniku obavezna tačka dnevnog reda. Iz dnevnog reda ponovo smo skinuli Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju identičnog teksta Zakona o zaštiti ličnih podataka. Zajednička komisija je juče imala sjednicu, međutim nije završila posao na usaglašavanju. I na kraju promjenjen je i redosljed. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja sa Izvještajem komisije pomjeren je ispred ovih zakona o PDV-u, dakle sada je na desetom, sada je 10. tačka dnevnog reda. Vi ste dobili na početku sjednice novi predlog dnevnog reda koji je usaglašen na sjednici Kolegija u proširenom sastavu. 2 Dame i gospodo, želim da dam u vezi ovog dnevnog reda i par uvodnih napomena. Mi smo na Proširenom kolegiju danas, zbog značaja tačaka koje se nalaze na dnevnom redu postigli punu saglasnost da danas ne idemo sa zahtjevima za proširenje dnevnog reda, nego da efikasno radimo i takođe smo se dogovorili da vodimo jednu tolerantnu raspravu kako bismo uspješno uvu sjednicu priveli kraju. Zato vas molim da ispoštujemo dogovor Proširenog kolegijuma da nema zahtjeva izuzev prijekih potreba za proširenje dnevnog reda. Naravno nemam namjeru niti pravo da bilo kome uzmem pravo na takvu mogućnost, ali ovo je zajednički dogovor svih predstavnika u Proširenom kolegijumu. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu dame i gospodo i konstatujem da smo usvojili sljedeći dnevni red 1. Zapisnik sa 75. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 4. Zahtjev poslanika Jeline Đurković za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o koncesijama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Predlogu zakona o dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, predlagač poslanik Momčilo Novaković, (Zakon u prvom čitanju), 6. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini (predlagač Zakona poslanik Momčilo Novaković), 7. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači: poslanici Momčilo Novaković, Elmir Jahić i Vinko Zorić, 8. Predlog zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet, 9. Predlog zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač: poslanik Mirsad Ćeman), 10. Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet, predlagač poslanik Muhamed Moranjkić, 11. Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač Savjet ministara BiH – dostavljen 30.12.2005. godine), 12. Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač Savjet ministara BiH – dostavljen 26.01.2006. godine), 13. Predlog zakona o izmjeni dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač poslanik Muhamed Moranjkić), 3 14. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 15. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 16. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine i utvrđivanje trajanja njihovog mandata, 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Ugovora o izmjenama i dopunama na Ugovor o razvojnom kreditu – Projekat upravljanja čvrstim otpadom između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, b) Ugovor o izmjenama i dopunama na Ugovor o razvojnom kreditu - Projekat tehničke pomoći u oblasti socijalnog osiguranja između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Prelazimo dakle na rad po usvojenom dnevnom redu. Prva tačka jeste Ad.1. Zapisnik sa 75. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik vam je putem telefaksa dostavljen 21.ovoga mjeseca. Da li ima primjedbi na zakon? Otvaram raspravu. Na zapisnik. Otvaram raspravu. Nema primjedbi. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo pripremite, ja vas molim sve poslanike da ubace svoje kartice da bi mogli glasati. Dakle ko nije, ubacite karticu. Pripremite se za glasanje. Glasamo o zapisniku. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 32 glasa za, niko protiv, niko suzdržan dakle jednoglasno usvojili zapisnik sa 77. sa 75. sjednice Predstavičkog doma i time stekli uslove da pređemo na drugu tačku dnevnog reda, a to su Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Odgovore za ovu sjednicu dobili su poslanici Ruža Sopta na pitanje postavljeno na 71. sjednici, Mirsad Ćeman na pitanje postavljeno na72. sjednici, Jozo Križanović i Muhamed Moranjkić, VInko Zorić, Izet Hadžić, na pitanja postavljena na 73. sjednici. Miloš Jovanović dobio je obavještenje od Suda Bosne i Hercegovine u vezi sa pitanjem koje je tom sudu postavio na 74. sjednici. Evo, to su ti odgovori koje ste dobili. Ima li komentara na dobijene odgovore? Ko se javlja za riječ? Gospodin Krićanović, izvolite. 4
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja prvo želim istaći zahvalnost na tome što sam dobio uopće odgovor jel, to je rijetkost, a drugo da kažem da dogovorim nisam zadovoljan. Podsjećam da moje pitanje se odnosilo na to kada će Vijeće ministara donjeti Prijedlog zakona o restituciji. Podsjećam da smo mi zaključkom još prije dvije godine obavezali Vijeće ministara da u roku od tri mjeseca dostavi Prijedlog zakona o restituciji i da u sklopu toga da informaciju koliko je do sada vračeno nacionalizirane imovine po kojem osnovu i koja je struktura i kojim institucijama i pojedincima je to urađeno. Ja iz ovog odgovora mogu vidjeti da se svjesno radi na tome da se ovaj, ovo pitanje izbjegne, bar u ovom mandatu. Naime, evo nakon dvije godine mi imamo situaciju da nam kažu da je Vijeće ministara formirao državnu komisiju za restituciju, da je ta komisija do danas napravila neku bazu podataka i utvrdila da se radi negdje oko 55 milijardi vrijednosti oduzete imovine, a da se tek sada raspisao tender za izradu studije izvodljivosti restitucije u Bosni i Hercegovini i kaže se odmah poslije toga iako je još tender u toku da će Zakon biti donesen, odnosno Prijedlog urađen do 30.6. ove godine. Mislim da je to vrlo neodgovorno. Na pitanje koliko je vračeno do sada imovine, VIjeće ministara odgovara da to nema podatak. Pa valjda je bilo lakše prikupiti te podatke, nego skupiti ovaj podatak od 55 milijardi oduzete imovine. Dakle radi se o jednom svjesnom procesu da se ne utiče na to da se tiha restitucija odvija, a u isto vrijeme nema se ozbiljne namjere da se donese Zakon o restituciji. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Mirsad Sipović pa dr. Gligorić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dopredsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, ja ću uvažiti predsjedavajući vašu sugestiju i biću vrlo konkretan, skraćeno molim vas urodilo je plodom moje postavljanje pitanja na ranijim prethodnim sjednicama vezano za Zakon o sportu. Imam informaciju da je upućen na javnu raspravu kod sportskih organizacija i to je za pozdraviti od strane Ministarstva civilnih poslova. Međutim, gospodine predsjedavajući, ja ponovo konkretno ja ću istrajavati kao poslanik na pitanju šta je sa Zakonom o advokaturi BiH. Imam informaciju da je sačinjen prijedlog teksta i da je upućen OHR-u na isčitavanje, čak sam lično bio u kontaktu sa resornim ministrom pravde gospodinom Kovačem, dobio sam informaciju da ću dobiti odgovor na poslaničko pitanje. Ovo je četvrta sjednica kako ga ne dobivam i ponovo postavljam pitanje advokati u Bosni i Hercegovini postavljaju pitanje u okviru pravosudne reforme da treba imati jedan krovni državni zakon, stim da ostaju organizacije advokature na entitetskim osnovama i zakoni entitetski i u okviru naših reformi koje pred nas upućuju EU. Mislim da je krajnje vrijeme, ukoliko ne dobijem taj takav zakon, odnosno u parlamentarnoj proceduri ja ću biti, iskoristiti svoje ustano pravo da kompletan prijedlog uz 5 sugestije advokatskih komora i Bosne i Hercegovine i Federacije i Republike Srpske i naših regionalnih komora da predložim u parlamentarnu proceduru. Ja doista još jednom molim resornog ministra da dobijem odgovor na pitanje u kojoj je fazi ovaj zakon i dalje nemam pitanja, uvažavam sugestije vaše da budemo ekspeditivni. Hvala najljepša.
Zahvaljujem kolegi Sipoviću. Dr. Gligorić.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, moje poslaničko pitanje je i naravno tražiću to u pisanoj formi od Savjeta ministara odgovor - Da li se poštuju odredbe Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine, posebno član 48. tačka 4. Zakona prema kome zaposleni imaju pravo na dodatak po osnovu prekovremenog i noćnog rada, rad nedeljom i praznikom i nekim drugim danom koji je zakonom određen? Sobzirom da je prema ovom zakonu Savjet ministara bio dužan da donese visinu te naknade. Tražim za to odgovor da li je ispoštovao zakonsku odredbu ovog člana 48. tačka 5. koji obavezuje Savjet ministara, jer prema saznanjima sa kojim raspolažem pet godina radnici obezbjeđenja i drugi radnici u institucijama nisu dobili, ili nisu ostvarili ovo zakonsko pravo. Saću ovo sistematizovati i gospodine predsjedavajući daću Službi u pisanoj formi, tako da se zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Kolegica Mubera Ušanović. Izvolite.
Na 51. sjednici Predstavničkog doma održanoj 3.februara 2005. godine razmatran je Izvještaj Komisije za ravnopravnost spolova o posjetama KPZ Bosne i Hercegovine u kojima kaznu zatvora izdržavaju žene. Predložila sam proširenje drugog zaključka izvještaja što je ovaj dom svojim zaključkom prihvatio. Suština zaključka je u tome da Ministarstvo pravde Bosne i Hercegovine u saradnji sa Ministarstvima pravde Federacije BiH i bosansko podrinjskog kantona Goražde naći rješenje za završetak započetok objekta KPZ Foča Ustikolina, obzirom na evidentan nedostatak ustanova te vrste. Pošto ovog zaključka nema u predlogu zaključaka kojeg smo na prošloj sjednici razmatrali, tim povodom povodom upučujem pitanje Ministarstvu pravde - Šta je poduzeto u cilju rješavanja problema izgradnje KPZ Foča Ustikolina, a po zaključku sa 81. sjednice Vijeća ministara održanoj 12.aprila 2005. godine?
Zahvaljujem kolegici Ušanović. Kolega Momčilo Novaković, pa Vinko Zorića. 6
Predsjedavajući, kolege poslanici pitanje upućujem Institutu za intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine i tražim odgovor u pismenoj formi. Naime, članom 87. Zakona je definisan način ostvarivanja autorskih prava. Institut za intelektualno vlasništvo je na bazi člana 80. tačke 3. ovog zakona preduzeću Sinekvanon iz Sarajeva dao pravo ili dozvolu za ostvarivanje autorskih prava javnog, za ostvarivanje autorskih prava javnog izvođenja odnosno emitovanja muzičkih i književnih dijela, pri tome ne vodeći računa da član 4. kaže da će Institut dati dozvolu predviđenu u stavu 1. onoj organizaciji koja ispunjava stručne kriterije za ostvarivanje autorskog prava, dakle svakoj organizaciji koja ispunjava ove uslove. Na bazi tog prava preduzeće Sinekvanon je od svih elektronskih medija zatražilo 3% godišnjeg ukupnog prihoda da bi imali pravo emitovanja muzike na televizijskim i radio prijemnicima. Ne želim izvući cifru jer nisam u mogućnosti zbog toga što ne poznajem koliki su ukupni prihodi, ali možemo predpostaviti o kakvoj se cifri radi. Ovo je neke od medija koji se nalaze na finansiranju građana kao što je Javni servis pa i neki lokalni mediji koji finansiraju lokalne zajednice, dovelo u prilično zavidnu poziciju i na kraju krajeva tih 3% jesu 3% koji mi ovdje uplaćamo, ovaj uplaćujemo plačajući RTV pretplate. Ja sam uputio pismo Institutu za intelektualno vlasništvo 17. marta tražeći da mi daju na uvid dokumente kojim su dali pravo zastupanja autorskih prava u poduzću i nisam dobio odgovor do danas. Moje pitanje glasi l. Koliko je Institut za intelektualno vlasništvo dao ovakvih dozvola? 2. Koliko se javilo subjekata koji ispunjavaju kriterije, koji su subjekti i zašto nisu dobili dozvolu? 3. Ko je utvrdio visinu naknade za korištenje autorskih prava, na osnovu koje i čije dozvole i kalkulacije? Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Gospodin Vinko Zorić.
Ovako, ja sam već dva puta.
Ovo su pitanja, a nema replike. Samo malo. Nema replike. Izvolite.
Ovo pitanje je već postavljeno. Gospodin Novaković je postavio dotično pitanje koje sam ja postavio prije godinu dana. To pitanje je već postavljeno i odgovoreno od Instituta u našim službama tako da to pitanje može se postaviti na drugi način, ili da ga preformulisati. Znači odogovor na to pitanje smo dobili. Jedno jedino udruženje Sinekvanenon je dobio i po sistemu i po sistemu monopola radi i živi u državi Bosni i Hercegovini. Više ni 7 jedno udruženje nije od tada nadalje dobilo ni jednu dozvolu. Prema tome potrebno je promjeniti Zakon o autorskim pravima da bi se uopšte nešto ovdje moglo da napravi. Hvala.
Zahvaljujem kolega Živkoviću, ali ja mislim da poslanik može da traži pravo, ima pravo da traži odgovor na poslaničko pitanje i u buduće nema polemike sa poslaničkim pitanjima. Može da ponovi ako hoće više puta. Kolega Zoriću izvolite.
Ja sam već dva puta postavljao slično pitanje i prokomentiraću odgovor. Dakle, ja sam jedanput pitao Vijeće ministara hoće li pomoć ljude koji su pretrpjeli zemljotres u jednom mjestu u Bosni i Hercegovini u Sovićima, onda nisam dobio nikakav odgovor, pa sam onda kazao kako sam pročitao na teleteksu Federalne TV da je Vijeće ministara donijelo odluku da iz tekuće pričuve proračuna institucija BiH izdvoji 100 tisuća za pomoć stradalih u potresu u Pakistanu i rekao sam da se stim slažem. Međutim, pitao samo, a meni su odgovorili je li da za Soviće niko nije ništa predlagao i da oni po tome nisu postupili, jer se to dogodilo 2004. itd. Pa sam ja na jednoj od prethodnih sjednica, točnije na 73. sjednici pitao - ko to treba predložiti? Dakle, ja kao zastupnik ne moram znati ko treba predložiti da se pomogne jednom mjestu u Bosni i Hercegovini koje je pretrpjelo zemljotres. Ako je to netko iz općinskih, županijskih službi, onda to meni treba kazati da ja svoje birače sutra upoznam. Ti i ti ljudi su krivi, jer vi nikakvu pomoć niste dobili iz federalnih, odnosno evo institucija Bosne i Hercegovine. A meni se ovdje odgovara kako je za ovu je li pomoć Pakistanu da je preporuka bila Kofi Ananana, pa onda Vlada Republike Pakistana, pa ambasadora Republike Pakistana itd. Mene to nije zanimalo. Mene zanima ko treba predložiti da se pomogne naselju, ili jednom cijelom, jednoj cijeloj regiji, ili općini koja je pretrpila zemljotres u Bosni i Hercegovini. Ja bih volio da mi to Vijeće ministara odgovori, ako je to neki ambasador, onda da mi kažu ambasador koje zemlje treba obavijestiti Vijeće ministara da pomogne jednom mjestu u Bosni i Hercegovini. Eto.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Kolega Novaković je ponovo tražio riječ.
Ovaj sam na početku svog pitanja rekao da pitanje upućujem Institutu za intelektualno vlasništvo, a ne gospodinu Živkoviću i ja bih molio da budemo korektni kada se radi o pitanjima.
To sam shvatio i zato sam ga upozorio. 8
Zaista nisu potrebni ovakvi komentari. Dakle pitanje sam uputio Institutu za intelektualno vlasništvo.
Zahvaljujem. Tako će biti i proslijeđen. Zato sam rekao ovo su poslanička pitanja i odgovori, a ne međuposlanička pitanja. Inaće bi se zvalo tako. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Živković pitanje.
Ma ovo je dobronamjerno, gospodine Novakoviću. Jednostavno taj odgovor postoji već godinu dana.
Ja vas molim postavite pitanje. Nemojte da polemišete, ništa drugo. Ma nemam uopšte želju da se prepirem u vezi toga. Htio sam samo da obavijestim da je prije godinu dana to pitanje postavljeno. Moje pitanje, sobzirom da je juče bio Dan zaštite voda Svjetski dan, i sobzirom da nisam dobio odgovor koji sam postavio na 74. sjednici u vezi sa zagađivanjem rijeke Spreče i pomorom riba, a očekivao sam da će to povodom ovoga dana dobiti se taj odgovor, ja ću dati Vijeću ministara šansu da to uradi na idućoj sjednici, ustvari da to ne bude onda ćemo se odrediti kako sam i predložio da se oformi istražna komisija u vezi stim. Hvala. Znači ponavljam pitanje. Zahvaljujem. dr. Petar Kunić. Dr. Kunić.
Hvala. Ja mislim da predsjedavajući već mogao pretpostaviti šta ću ja ponovo potencirati. Dakle ovo je treži, četvrti put, nisam dobio odgovor ni danas. Da li je to predviđeno u okviru neke tačke, dakle - Da li će Kolegij stvoriti pretpostavke da se sjednice Parlamenta prenose? To je jednoglasno zaključak ovog parlamenta. Negiranje te činjenice nije moguće, ili molio bih da se ponovo to stavi na glasanje pa da znam na čemu sam. Dakle da li da dalje postavljam ta pitanja, da budem uporan, ja sam naučio biti uporan u stvarima pa čak djeluje meni samom da je to nepristojno od moje malenkosti da stalno to pitanje povlačim. Mislim Kolegij treba reći konačno – mi nismo u mogućnosti zbog određenih okolnosti, zbog TV Javni servis je enklava u koju se ne dira u koju mi ne možemo uticati i apsolutno, nezavisna, imamo visoko savjesne ljude koji tamo rade. Ja sam prezadovoljan radom tog servisa, kao što sam i prezadovoljan radom servisa u RS. 9 Prema tome, ja bih molio taj odgovor. Dakle ne bih želio više da postavljam ta pitanja, jer je meni je neugodno već. Hvala.
Zahvaljujem. Ja ću naravno iskoristiti priliku, ja sam mislio da smo prošli put dali kao Kolegij odgovor na to pitanje, ali evo još jednom da ponovim, nećete se ljuditi što to činim sa mjesta, pošto nema prvo zamjenika. Mi smo dakle na tragu tog zaključka. Nije se Kolegij oglušio o taj zaključak obavio razgovor sa predstavnicima Javnog RTV servisa. Na tom prvom sastanku smo konstatovali prvo da smo mi kao Parlament tek skoro i ne znam da li u potpunosti završena procedura o Zakonu taj javni RTV servis. Prvo to je bilo dakle do državnog parlamenta, druga stvar konstatovali smo da ne postoje tehnološki uslovi ni sa jedne strane, čak ni sa strane ovoga parlamenta, a ni sa Javnog RTV sistema da oni direktno stavlja, u ovom trenutku prenose te sjednice. Ali smo dogovorili da oni za početak traže modus da se veća pažnja posveti, da li kroz specijalne emisije, izvještaje itd. Dakle, postoji raspoloženje i sa jedne i sa druge strane da se taj problem riješi. Nismo zaboravili na taj zaključak. Ostalo je da vrlo brzo ponovo sjednemo i da vidimo koji dio tih potrebnih tehnoloških pretpostavki mi moramo stvoriti da bi se te sjednice javno prenosile. To je sve ono što mogu da vas informišem u ime Kolegija, jer smo stvarno pozvali ljude, razgovarali, imali jedan korektan razgovor i to predstavnike RTV sistema i Radija BHTV1 koji takođe ima želju da prati i prenosi rad ovoga zasjedanja. Ja žalim ja takođe sam podržao taj zaključak i moj je interes i interes svih nas da imamo javni prenos, ali moramo tehničke, odnosno tehnološke nedostatke otkloniti i ovdje u sali, a i oni u okviru svog sistema da bi mogli da javno prate. Ono što smo mi mogli dozvoliti jeste vidite kako je uređena ova sala, prisustvo te kuće unutar ove sale da intenzivnije prate rad ovog parlamenta i prave specijalne emisije posvećene. To nije direktan prenos, ali je pomak u odnosu na ono što smo do sada imali. Toliko mogu reći naravno na ovaj, na ovo pitanje. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu vezano za poslanička pitanja i odgovore. Dame i gospodo prelazimo na treću tačku dnevnog reda. Ad.3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Savjet ministara je 6. marta tekuće godine dostavio Parlamentu Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine sa zahtjevom sa proceduru po članu 104. Poslovnika. Vi ste Prijedlog zakona dobili i u skladu sa tim otvaram raspravu. Jel se neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. 10 Dame i gospodo pripremit se za izjašnjavanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 26 glasova za, 1 protiv, niko suzdržan, 18 iz Federacije, 8 iz RS prihvatili Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104.Poslovnika. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je Ad.4. Zahtjev poslanika Jeline Đurković za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o koncesijama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Kolegica Jelina Đurković dostavila je Prijedlog ovog zakona 10.marta 2006. godine sa zahtjevom za hitni postupak. Vi ste materijal dobili. Otvaram raspravu o ovom materijalu. Ko se javlja za riječ? Dr. Jelina Đurković, izvolite.
Ja sam napisala i obrazloženje i mislim da zapravo ne treba dodati ništa, a radi se o tome da se naprosto u procesu odlučivanja komisije za koncesije omogući prosta većina, pošto je tamo, ja ne znam zašto, ali to naprosto nije ni da se pitam, rečeno je da mogu i tri člana da odlučuju od sedam. To je ipak, kada je u pitanju odlučivanje o koncesijama nešto što nije ni prosta većina i onda sam ja ovaj tačku, stav 3. tačke 12. naprosto prilagodila tako da možemo imati većinu pri odlučivanju. Toliko.
Zahvaljujem kolegici Đurković. Gospodin Beriz Beriz se javio za riječ. Izvolite.
...pošto razumijem o čemu gospođa Jelina govori, ali bih volio da dobijemo jedan oficijelni izvještaj. Nije moguće da tri čovjeka od sedam odlučuju. Znači dajte da ovo rasčistimo, da provjerimo. Dajte nekoga iz Vijeća ministara. Mislim zaista da znamo o čemu se radi. Niko nema ništa protiv da to popravimo itd., ali ne mogu da vjerujem da komisija na takav način.
Evo, pročitaću. Kaže ovako - prijave zahtjeve itd. razmatraju i o njima odlučuje najmanje četiri člana komisije, od kojih po jedan predstavnik sa prebivalištem utvrđenim članom 7. stav taj i taj. Ako neki član nije u mogućnosti da vrši dužnosti ili umre u toku postupka rješavanja, tri preostala člana mogu jednoglasno donjeti odluku. Od sedam donosi tri. Ako se desi da neko umre, ili da je bolestan. A ovdje imamo pet odlučuje. Dakle ako neko nije u prilici odlučuju četiri, opet je četiri, opet je većina. Eto to je suština. Dakle, ne tri, jer je to manje ispod i polovine od proste većine i to je meni, čini mi se logično. Zato smo samo 11 podigli ovo pet da ako se neko razboli, da mogu opet neka prosta većina može odlučivati. To je to.
Zahvaljujem. Dr. Kunić. Izvolite.
Pa ja isto mislim da je pravna norma vrlo nespretna. Ja nisam pročitao ovakve norme kada je u vidu, kada je u pitanju odlučivanje. Ne znam, vjerojatno je nama promaklo tamo u zakonu nezgrapna ili nespretna pravna norma. No, međutim, složio bih se sa gospodinom Belkićem. Dakle, da vidimo o čemu se ovdje radi, treba mjenjati ovo u nekom drugom smislu. Šta ćemo ako budemo umišljeno radili i u drugim zakonima na ovakav način. Jedan član umre, pa odlučuje ovo i ono. Dakle to nije uobičajen način odlučivanja u tijelima povodom prigovora ili zakona.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujjem raspravu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 11, protiv 18, suzdržano 2. Konstatujem da ovaj prijedlog nije prihvaćen po članu 105. i ide u. Molim vas traži se ponavljanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 12, protiv 19, niko sudzržan. Konstatujem dakle da nije prihvaćena procedura člana 105. i da ovaj zahtjev dr. Jeline Đurković ide u redovnu parlamentarnu proceduru. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Predlogu zakona o dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, predlagač poslanik Momčilo Novaković, (Zakon u prvom čitanju) Dobili ste izvještaj Kolegijuma kao komisije. Vidjeli ste da nismo postigli saglasnost. Pozivam vas da glasamo o Prijedlogu zakona i dopunama Zakona o izvrđenju krivičnih sankcija u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Tražite ponavljanje glasanja. Ja bih molio poslanike, vidite nije problem da ponavljamo koliko god hoćete. Pratite malo. Samo malo. 12 Dakle vrlo je teško, traže ponavljanje glasanja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas pripremite kartone. Šta sada mogu. Molim vas, dakle. Ko je za? Ko je protiv? Zahvaljujem. Ko je uzdržan? Dajte mi izvještaj. - Za 16, protiv 12, uzdržanih 6. Znači ima većinu.
Ko je protiv iz etniteta?
Ko je protiv iz Federacije? – 13 iz Federacije. Ko je iz RS protiv? – 2 Dakle konstatujem da je Zakon prošao u prvom čitanju. Ko je za to, postavljam pitanje da pređemo na Zakon u drugom čitanju. Ko je za glasamo? Da glasamo i u drugom čitanju. Zaključak, dakle ko je za to da glasamo i drugom čitanju? Molim, pa pokvareno šta ćemo sad. Probaćemo da namjestimo. - Ko je protiv? - Uzdržan? – 3 uzdržana. Možete malo samo požuriti. - Za 15, protiv¸16, 3 uzdržana. Dakle nismo postigli saglasnost da radimo u drugom čitanju. Time smo završili dakle petu tačku i stekli uslove da pređemo na šestu tačku dnevnog reda, to je Ad.6. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini (predlagač Zakona poslanik Momčilo Novaković) Dobili ste izvještaj Kolegijuma kao komisije. Vidjeli ste da ni ovdje nema saglasnosti. Pozivam vas da glasamo o Izvještaju Ustavno-rpavne komisije o Predlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH u drugom čitanju. Dakle ovdje se glasa o Izvještaju Komisije u drugom čitanju. Pokušaćemo sa tehnikom ponovo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Samo malo, ima li neko da mu nije jasna procedura? Dakle ovo je ono što ponavljamo već 5-6 puta. 13 Dakle glasamo o Izvještaju Komisije u drugom krugu. Ukoliko se Izvještaj Komsiije prihvati Zakon je pao, ukoliko se ne prihvatI Zakon je prošao. Dakle pripremite se za glasanje. Glasajte sad. O Izvještaju Komisije. Glasamo elektronski. Molim vas. Pazite. Pripremite se za glasanje, glasamo elektronski. Ko je za? Ko je protiv? Jel ne radi tehnika? Molim vas lijepo glasamo opet kartonom. Dakle glasamo o Izvjetaju Komisije u drugom krugu. Izvolite glasati. Ko je za? Ko protiv? O Izvještaju Komisije da. Sad će biti riješeno. Kolegica Milićević će preći kod kolege Žilića tako da će elektronsko moći, jer njen uređaj ne radi. Dajte nam izvještaj. - Za 25, protiv 10. Dakle sad idemo entitetsko glasanje. Ko je protiv iz Federacije? –Niko. Ko je iz Republike Srpske protiv? - Dakle 10 iz RS protiv. Konstatujem da ponovo ide na Kolegij. Dakle i krug poslovnički se tako zatvara, nažalost u nedogled i završamo šestu tačku. Dakle ide novi izvještaj.
ne razumije se
Evo sad će funkcionisati jer je kolegica Milićević prešla na mjesto do kolege Mehmeda Žilića tako da njen uređaj samo nije funkcionisao. Prelazimo dame i gospodo na sedmu tačku dnevnog reda, to Ad.7. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači: poslanici Momčilo Novaković, Elmir Jahić i Vinko Zorić Poznata vam je procedura u vezi sa ovim zakonskim prijedlogom. Podsjećam vas da je nadležna komisija Kolegijuma tražila produženje roka, što je Kolegijum dozvolio. Izvještaj Ustavno-pravne komisije dobili smo 16. marta. Vi ste takođe Izvještaj dobili. Vidjeli ste da je Komisija usvojila 24 amandmana i u plenarnoj fazi dobili smo dosta amandmana koje ste vi takođe dobili. Dakle u plenarnoj fazi amandmane su podnjeli i žele ih braniti Mirsad Ćeman 9 amandmana, Jozo Križanović, Zlatko Lagumdžija i Selim Bešlagić 5, Muhamed Moranjkić 5, Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova 3, Tihomir Gligorić 2 i Miloš Jovanović 1 amandmana. 14 Mirsad Ćeman podnjio je naknadno još 3 amandmana pozivom na član 94. stav 1., 2. i 3. To su amandmani koji na prijemnom štambilju nose datum 21.3., označeni su kao amandmani X XI, XII i XIII. Amandman X osporava amandman XIV nadležne komisije. Amandman XI podnosi po novim aspektima na osnovu člana 94. stav 3. pod a) i b) i amandman XII takođe novi aspekti, anamandman XIII koji osporava amandman XVI nadležne komisije. Evo to je što se tiče amandmana podnesenih u plenarnoj fazi. Služba je sačinila jedinstven prijedlog ovih amandmana i vi ste taj pregled dobili. Naglašavam da ćemo glasati o amandmani po redosljedu kako ste vi dobili u tom pregledu. Otvaram raspravu o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona u prvom čitanju stim da poslušam kolege koji su bili prisutni na Proširenom kolegijumu da se pokušamo držati dogovora koji smo tamo postigli. Pretpostavljam da su predsjednici klubova informisali svoje stranačke kolege o tom dogovoru. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Kolega Novaković, izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Ja ne mislim govoriti o zakonu sobzirom da, bez obzira što sam sa još dvojicom kolega predlagač. Želim samo napomenuti da ustvari mi smo formalni predlagači, a da je suštiinski predlagač radna grupa koja je formirana znači i između ostalog sa članovima iz ovog parlamenta. To je jedna stvar. I druga star da smo prije sjednice, odnosno da sam ja prije sjednice u razgovoru sa članovima Izborne komisije saznao da i u amandmanima koje je uložio gospodin Čeman koji osporavaju onaj dio vremenskog tajminga znači u onih 150 dana bi moglo ponovo doći do još nekih promjena. Naime da se ovo vrijeme za prijave praktično stranaka na izbore koje se smanjuje znači na 10 dana da ustvari on može biti 15 dana. E sada je to nešto što mi praktično ovdje u amandmanima nemamo, znači jedan od ovih amandmana koji je gospodin Ćeman predložio, a koji osporavaju usvojene amandmane bi se trebao mjenjati, odnosno trebao bi od njega odustati gospodin Ćeman. Iz ovog razloga mislim mislim da bi bilo dobro da ovo usaglasimo tako što ćemo napraviti 15 minuta pauze, da onda zajedno sa ljudima iz Izborne komisije i sa gospodinom Ćemanom, kao predlagačem, usaglasimo šta je to što je sad prihvatljivo za Izbornu komisiju, jer se radi sad o stručnim poslovima gdje ljudi trebaju da kažu, jednostavno u tom vremenu mogu li ili ne mogu uraditi i da, nakon ovih 15 minuta onda raspravljamo i o prvom čitanju i, naravno, ako se steknu uslovi, odnosno ako se s tim usaglasimo i u drugom čitanju.
Zahvaljujem se kolegi Novakoviću. Čini mi se ovaj prijedlog sasvim prihvatljiv. Dajem pauzu 15 minuta. Molimo radnu grupu i Izbornu komisiju, pozdravljam pre svega članove Izborne komisije i zahvaljujem što prate rad ove sjednice i pomažu. 15 [[PAUZA]] Molim poslanike da zauzmu mjesta i da počnemo sa radom. Imamo kvorum. Pauzu smo dali na zahtjev Kluba SDS-a, odnosno Momčila Novakovića kao člana radne grupe, odnosno u ime predlagača. Ima li potrebe da kolega Novaković obrazloži? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavjaući. Mislim da smo na ovoj pauzi razriješili one dileme, koje smo imali prije početka pauze. Naime, zajedno sa Izbornom komisijom smo rasčistili nekoliko pitanja, pa, između ostalog i ona pitanja, koja se tiču termina u okviru ovih 150 dana. Naime, ako uzmemo amandmane, dodatne amandmane gospodina Ćemana, onda smo se usaglasili u amandmanu X, imajući u vidu član Poslovnika, koji omogućuje kada ima više prijedloga, znači, da se nađe neko srednje rješenje, to je, u stvari član 94. Poslovnika, tako da bi tekst praktično značio, glasio. Umjesto 140 dana, zamjenjuje se riječima 135 dana.
Koji je to amandman?
To je amandman X, govorim o dodatnim, znači o amandmanima u skladu sa, znači išlo bi 135 dana, gdje je 130 sad bi bilo 135.
Sad se modifikuje amandman.
Govorim sada, popravljamo amandman. Znači, amandman XI i XII gospodina Ćemana su prihvatljivi, s tim što vraćam se na amandman X u članu 38. stav 1. također umjesto 130 ide 135 dana. Pazite, vrlo je teško, mora se uzeti osnovni tekst zakona da bi se to moglo. Radi se o istim principu za nezavisne kandidate, koji vrijedi i za ove kandidatske liste stranaka. Znači, dovođenje u isti položaj. Možda bi bilo dobro da jednostavno ovaj amandman se formuliše, ako ocjenjujete za potrebno da Čeman sada ga formuliše pa dostavi u pisanoj formi onakav kakav izgleda. Ako cijenimo to da nije dovoljno ovako. Ja mislim da se može kad se uzme osnovni tekst i na osnovu ovog što sam ja rekao, vidjeti šta želimo. Dakle, amandman XI i XII je prihvatljiv. Znači, to smo razgovarali sa Izbornom komisijom i to je u redu, s tim da od amandmana XIII, u članu 46. stav 1. ostao bi tekst 90 dana. Dakle, gospodin Ćeman bi odustao od ovog amandmana, tako da bi, radi se o roku za prijavu kandidatskih lista političkih stranaka, koji bi, ako bi usvojili amandman Ćemana bio 10 dana, a ako ostane amandman koji je usvojen na Komisiji gospodina Jovanovića bio 15. dana. 16 Procjena je, da s obzirom da ćemo imati povećan broj ljudi u parlamentima i na listama, da, ipak, potrebno strankama 15 dana da formiraju i dostave kandidatske liste. To je što se tiče ovih dodatnih amandmana. Također smo se usaglasili, ja govorim šta smo se mi usaglasili tamo, a poslanici će glasati na način kako oni misle, da amandman VII gospodina Ćemana, koji kaže da će se riječi „u odsustvu“, gdje smo tamo rekli da se riječi u odsustvu briše vratiti na tekst zakona. Ako uzmemo spisak sad ovih svih amandmana, na 3. strani amandman VII gospodina Ćemana, na član 56. je prihvatljiv, s obzirom da se radi, ukoliko bi ostao imali bi nekonzistentan tekst zakona. Ostalo bi glasanje u odsustvu, a niko ne bi brojao glasove. Znači, ne bi se brojali na centralnom biračkom spisku, na biračkom mjestu, tako da jednostavno imali bi nekonzistentnost i on je prihvatljiv. S druge strane gospodin Ćeman je odustao od ostalih amandmana, izuzev amandmana V gospodina Ćemana, koji bi on preformulisao, u stvari VI gospodina Ćemana koji bi on preformulisao i ja molim da on pročita tu formulaciju. Naime, radi se o glasanju na biračkom mjestu, gdje na izvodu biračkog mjesta glasač ne nađe svoje ime. Tekst koji je sada u zakonu bi bio, od prilike je, takav, od prilike da bi mogao se tumačiti da samo postoji jedno mjesto na čitavoj opštini, gdje bi svi takvi birački kad ih nema na biračkom spisku išli. Cilj je da u stvari svako glasa tamo gdje dođe i gdje ima prebivalište, bez obzira bio li ili ne bio i da se pravi posebni spisak i zbog toga smo usaglasili taj amandman na način kako će Ćeman pročitati. Na ovaj način smo mi, u stvari dogovarali jedan set amandmana gospodina Ćemana i mislim da bi na ovaj način omogućili ubrzavanje procesa kad se radi o amandmanima. Ja, jedino kao predlagač zakona, mogu zamoliti i ostale kolege da, ukoliko neki od njihovih amandmana nisu takvog kapaciteta, znači, da ne otvaramo mnogo orasprava, nego da,jednostavno, još neko odustane od svojih amandmana, ukoliko, naravno, on procjenjuje to za potrebno. Amandman X gospodina Ćemana, evo, vidite, tekstom zakona je predviđeno da se riječi 140 zamijene riječima 130, brojem 130. Gospodin Ćeman je predložio da se to briše. Usaglašeno je da se riječi 140 dana zamijene riječima 135, a ne 130. To je ono što je prihvatljivo i za Izbornu komisiju, znači u terminima. Radi se o političkim strankama i njihovim prijavama. Jednostavno da umjesto sada 130, u stvari imamo neku sredinu, 135. I, drugi stav, koji se odnosi na nezavisne kandidate, također da i oni imaju 135 dana prije izbora za prijavu, što je dovođenje u ravan ili u istu situaciju kao i političkih stranaka. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Novakoviću. Dame i gospodo, pokušaću malo, evo trudio sam se da shvatimo suštinu o čemu se radi. Ja sam zahvalan i Izbornoj komisiji i radnoj grupi i svima koji su uspjeli da nađu kompromisno rješenje. Naime, u stvari da nađu rješenje, u stvari, da nađu rješenje po kojem se može izborni proces bez problema dovesti do kraja i ja mislim da bi mi trebali da usvojimo ovo o čemu je dogovor postignut, da glasamo od amandmana do amandmana, od modifikovanih, a da poslije kolega Ćeman odustane od ostalih amandmana i da pozovemo i druge kolege, koji žele da odustanu od amandmana, koji 17 ne žele da glasamo po amandmanima i tu proceduru na takav način završimo. Prvo čitanje, to ćemo glasati o principima. Ovi amandmani diraju u principe. Kolega Zorić, izvolite.
Ja, kao predlagač zakona, ograđujem se od svega što je dogovoreno, jer ja ne poznam da je to poslovnički okej. Ako ima amandmana od kojih se odustaje onda se predlagač ustane i kaže odustajem od amandmana, a ako ima novih amandmana, onda se oni napišu, ali mislim da se s tim zakasnilo. Ja ništa drugo ovdje ne mogu reći. Ja ne volim situaciju presega i pritiska. Mene to smeta. Ako ima neko nadležno tijelo poslovničko da nam razrješi ovo ili da nam protumači Poslovnik Kolegij neka protumači, je li ovo poslovnički što sada radimo ili nije poslovnički.
Pokušaću kolega Zoriću da odgovorim, pošto se ovdje ukazuje na nove momente, dakle, 135 dana, odnosno 140, odnosno 130 i 135 nije isto. Dakle, to su novi momenti. Stvar je u komociji itd. dakle, nije nelogično i nije kršenje Poslovnika da se ponudi novi amandman, koji nije, dakle, predviđen je rok, ukoliko mogu odmah, mogu za dva dana, mogu razumijete. Ukoliko je ukazano na nove momente i složili se onda je to sasvim okej tako da nije kršenje Poslovnika u tom smislu i, ako ja mislim da bi dobro bilo da ovo što je dogovoreno dobijemo u čistopisu pismeno i zato molim službe da pripreme i da bi dobro bilo da su pratile rad tamo i na licu mjesta pratili i pisali, to ubuduće da se praktikuje. Ništa ne znači ako se dogovor postigne, ako ga mi na klupama nemamo u istovjetnom tekstu. Kolega Jahić, izvolite.
Ja bih htio samo da pojasnim šta je poenta ovog seta amandmana. Naime, vi znate da je u izvornom tekstu izbornog zakona bilo da se izbori proglašavaju 170 dana prije izbora. Amandmanima, koje je usvojila Ustavno-pravna komisija gospodina Miloša Jovanovića, taj rok je samnjen na 150 dana. Međutim, oni unutrašnji rokovi, dakle, usvojeno je i par amandmana gospodina Miloša Jovanovića sa onim unutrašnjim rokovima, koji se odnose, koliko je potrebno dana da se registriraju političke partije, odnosno koalicije, pa koliko je potrebno dana da političke partije daju liste kandidata itd. Ti rokovi, normalno, nažalost, niko od predstavnika Izborne komisije, zbog nekih, očito, tehničkih momenata, nije bio prisutan na Ustavno-pravnoj komisiji, da pojasni te detalje i, na osnovu prijedloga članova Izborne komisije, na osnovu nas tamo i predlagača, dakle, pošto je već gospodin Ćeman predložio taj amandman, mi smo samo modificirali, umjesto 130, treba 135 dana. Znači, samo je u tome poenta. Nije nikakav radikalan zahvat. Evo, toliko. ž
Zahvaljujem. Gospodin Novaković.
Pa ja vas molim, mi bi trebali biti korektni ovdje. Naime, kolega Zorić je, također, predlagač ovog zakona i mislim da trebamo biti korektni prema sva trojici predlagača na isti način. Mislim da je prijedlog koji je gospodin Zorić dao korektan prijedlog. Dakle, da, ipak, 18 mi pismeno možda nas trojica kao predlagači zakona sa predlagačem amandmana. Ovdje se rasprava može voditi napravimo pismeni tekst ovoga, kako kasnije ne bi bilo dilema šta je urađeno, a šta nije. Naime, bilo bi korektno da sva trojica predlagača prihvate ovo, ako smo već ovako radili na ovom zakonu, ne vidim da ne bismo na ovakav način korektno mogli završiti čitav proces. Dakle, kolega Zorić je predlagač zakona i, ako on traži da dobije pismeno, onda sasvim normalno da trebamo uraditi na takav način.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Možemo li pokušati naći rješenje? Dakle, ima vremena nije problem. Sad smo dobili, na svu sreću, usaglašene stvari koje treba opismeniti. Imamo dio raspoloženja da neki odustanu od amandmana, a neki ne. Možemo li dati novo vrijeme. Ne mora čak ni pola sta. Mi ćemo vrlo brzo imati novu sjednicu, da dotle dobijemo čistopis, da ljudi odustanu od amandmana koji hoće da se ovaj kompromis napravi i da odgodimo izjašnjavanje, s obzirom na nove momente, koji jesu nastali. Ja govorim da ima vremena, nije problem, s obzirom da će biti još jedna izmjena Izbornog zakona. Mi možemo ovo, hajte molim vas, pa mi smo raspravu u prvom čitanju završili. Niko ne spori principe. Mi možemo glsati. Znači, nismo još. Ja molim vas trojicu kao predlagače da idete i da, evo mi vodimo raspravu u prvom čitanju. Gospodine Belkiću, kako da vas poštedimo.
Lijepo, napravite pauzu.
Pa tražimo rješenje. Vodit ćemo raspravu, neka ljudi ovo što su dogovorili sa Izbornom komisijom opismene da dobijemo na radne stolove. Kolega Belkiću, izvolite.
Samo par rečenica. Hoću da pojasnim zašto izražavam nezadovoljstvo. Zaista nema smisla. Poslanici su dobili materijale, dobili su sve, razgovarali smo na Kolegiju itd., ali vi na samom zasjedanju Parlamenta raspravljate bili smo mogli ovako, ovi vas upozoravaju, rok je ovaj, stvarno nema smisla i nemojte nam to više raditi. Napravite pauzu, vratite se po Poslovniku šta možemo raditi, mi ćemo uraditi.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. To sam i mislio. Neka predlagači odu zajedno i neka rade na ovome. Mi vodimo raspravu u prvom čitanju. Onda da završimo zakon u prvom čitanju pa onda pauza, okej. Ko se javlja za raspravu u prvom čitanju? Ko se javlja? Kolega Jovanoviću izvolite.
Ja želim da kažem da je radna grupa, da kažem prilično dosta uradila na izmjenama i dopunama Izbornog zakona, ali čini mi se da, mislim da bi trebali da ostanu gospodine predsjedavajući ovi iz radne grupe. Rekli smo kad završimo prvo čitanje, da uzmemo pauzu 19 pa neka onda rade i mislim da bi trebalo kad je prvo čitanje da članovi Izorne komisije budu prisutni, da neko da odgovor, a ako nisu onda da idemo svi.
Molim vas, rasprava je o zakonu u prvom čitanju. Ja vas molim, otvorena je rasprava. Imamo kvorum, vodite raspravu.
Želim da kažem, pošto su izmjene i dopune Izornog zakona, da se nije obratilo, po mom mišljenju, na dva suštinska problema, koji u dosadašnjem izbornim ciklusima, mislim da su dovodili do neregularnosti izbora. Ovdje pod jedan mislim na glasanje u odsustvu. Mislim da glasanje u odsustvu, za glasanje u odsustvu više nema potrebe, imajući u vidu da svi oni koji su željeli da se vrate, da su imali mogućnost da se vrate. I, druga stvar, mislim da glasanje u odsustvu vrlo često služi za namještanje izbornih rezultata. Druga stvar, mislim, također, da je glasanje u odsustvu vrlo skupo. Evo, ja ću konkretno reći za moju opštinu, barem je tako do sada bilo. Za opštinu Zvornik je bilo preko 10 hiljada ljudi, koji imaju pravo da glasaju u odsustvu i mislim da nema ni jedne opštine u Federaciji gdje nema neko da ima pravo da glasa za opštinu Zvornik. Znači li sad da, konkretno, ako se želi kontrola, znači da se mora u svaku opštinu u Federaciji poslati posmatrač ili neko ko će vršiti kontrolu glasanja. Prema tome, pošto nema, jednostavno je nemoguće. Ogromni su troškovi da vi sad pošaljete, da kažem na svako mjesto nekoga ko će kontrolisati glasanje u odsustvu, onda, normalno da se time može narušiti regularnost glasanja, odnosno mogu da ljudi, faktički glasaju, a nisu glasali. Tako da mislim da je glasanje u odsustvu da bi trebalo da se ukine i da nema potrebe. Ja bih volio, možda nisam dovoljno, volio bih da mi neko iz Izborne komisije kaže da li oni ljudi da kažem koji su se vratili u mjesto ranijeg prebivališta, da li će biti na onom redovnom biračkom spisku, ili će ponovo biti na spisku za glasanje u odsustvu. Mislim da je to, da kažem, da je vrlo bitna stvar, onda to na neki način, ja moram priznati, ublažava, znači oni ljudi koji su se vratili ako će glasti u opštini prebivališta, onda će vjerovatno biti mnogo manji broj ljudi koji glasaju u odsustvu. Druga stvar koju želim da kažem je, davanje mogućnosti glasaču da, ja bih zamolio, davanje mogućnosti glasaču da glasa za jednog ili više kanidata na kandidatskoj listi. Ja mogu da prihvatim, ne mogu da kažem kako bi to najboje bilo, ali i ti, takav način glasanja, također služi za manipulaciju, odnosno da se favorizuju neki kandidati sa liste. Ponovo se vraćam na iskustvo dosadašnje, znači da članovi biračkih odbora, vrlo često čitaju one, ako se normalno između sebe dogovore, čitaju one koji nisu ni zaokruženi. Tako da se pravi drugačiji preraspored u odnosu na samoj listi koja je predložena. Jasno mi je da je otvorena lista, ali mislim da treba naći način kako da se to spriječi. I, treća stvar. Ne znam zbog čega, ako bi mi neko iz Izborne komisije odgovorio. Čija je obaveza da distribuira i istakne biračke spiskove na biračkim mjestima, ja ću odustati od 20 amandmana, ali da mi kaže koji je to član, u kom članu Izbornog zakona to piše. Znači, čija je obaveza da istakne i distribuira biračke spiskove, na biračkim mjestima. Hvala.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić se javila za riječ.
Poštovane koleginice i kolege, Dozvolite mi da kažem nekoliko riječi kad je u pitanju jedan dio koji se odnosi na principe ovog zakona, a to je princip ravnopravnosti polova. Ja mogu da kažem da je narušen taj osnovni princip, jer Prijedlog teksta zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona u BiH je protivustavan, jer u suprotnosti se sa članom 2. tačka 4. Ustava BiH, u kojem je navedena odredba o zabrani diskriminacije po osnovu pola, u pogledu priznavanja, uživanja i zaštiti ljudskih prava, predviđenih u ovom članu. Također, ovaj prijedlog zakona je protivzakonit, jer je u suprotnosti sa odredbama Zakona o ravnopravnosti polova i predstavlja podršku direktnoj i indirektnoj diskriminaciji na osnovu pola. Želim da vas podsjetim da, direktna diskriminacija po osnovu pola, prema Zakonu o ravnopravnosti polova je, kada lice bilo tretirano, tretira se ili može biti tretirano nepovoljnije u odnosu na drugo lice u istoj ili sličnoj situaciji, u ovom slučaju govorim o izbornom procesu ili ... diskriminacija po osnovu pola postoji kada prividna neutralna pravna norma, kriterij ili praksa, jednaka za sve dovode u nepovoljan položaj lice jednog pola sa licima drugog pola. Također vas podsjećam na član 21. koji govori o obavezama vlasti, da nadležni organi vlastima na svim nivoima preduzmu sve odgovarajuće potrebne mjere radi provođenja odredbi propisanih Zakonom o ravnopravnosti polova, uključujući, ali ne ograničavajući se da donošenje novih ili izmjenu postojećih zakona, radi usklađivanja sa odredbama ovog zakona. Takožer vas podsjećam, da je Prijedlog ovog zakona u suprotnosti sa Konvencijom o eliminisanju svih oblika diskriminacije nad ženama, Pekinškom deklaracijom, Platformom za akciju i, na kraju, Prijedlog ovog zakona je u suprotnosti sa Milenijskim ciljevima UN, kojima su zemlje članice UN obavezne provoditi mjere na povećanju zastupljenosti žena na svim nivoima odlučivanja. Poštovane koleginice i kolege, Žene u BiH su se ovog puta odlučile da se bore protiv polne diskriminacije i za veće učešće u političkom životu ove zemlje. Istina, nikada do sada nismo imali toliku podršku građana, nevladinih organizacija, žena iz političkih partija i žena van njih. Zastupljenost žena u političkim partijama najbolje govori o demokratičnosti partija. Kažu da je samo udus parlamentarne demokratije počiva na zastupljenosti svih njenih građana, dakle, i žena i muškaraca. Zato, poštovane kolege, obraćam se muškom dijelu parlamenta, danas od vas tražimo da ne budete sebični i uskogrudi, jer podržavajući ovakve amandmane, koje je predložila Komisija, glasat ćete za nedemokratsko i diskriminatorsko društvo, u kome nema mjesta za više od polovine njegovog stanovništva. 21 Poštovane kolegice, Sad se obraćam vama, možda je posljednja danas šansa da učinimo nešto za žene koje tek trebaju da dođu. Danas moramo raditi na ...zadatku i zato danas više nije važno iz koje političke opcije dolazimo. Glasajući protiv ovih prijedloga, koje je podnijela Komisija, mi glasamo za ono što tek treba da dođe, a to znači, da nam pripadne pola ... pla zemlje i pola vlasti. Hvala.
Zahvaljujem. Dakle, bilo je obraćanje i jednima i drugima. Dakle, ko se kako osjeća on će se odnositi. Repliku je tražio kolega Novaković, pa Jelina Đurković.
Uvažene kolege, i kolegice, pardon, da ne bi bilo diskriminacije, izvinjavam se, Moram replicirati uvaženoj koleginici Majkić, da se ovdje radi o bilo kakvoj diskriminaciji. Naime, nigdje u zakonu, ama baš nigdje, nije definisano da na listi ne može biti više jednog ili drugog pola. Znači, nigdje nije, pogotovo nije, ama baš nigdje se ne pominje koliko kog pola. Ono što ima odredba zakona, ima jednu ograničavajuću formulaciju, a to je da manje zastupljenog pola mora biti, dakle, nije rečeno da ne može biti i više, ali manje zastupljenog mora biti jedan kandidat među prva da, među prvih pet, tri među prvih osam itd., dakle, svaki treći. Pričamo o manje zastupljenom polu, koji ne ograničava ili ne oduzima mogućnost da bude i više, ali ne može biti manje. Dakle, stvar je političkih stranaka kad formiraju kandidatske liste kad odluče kog pola će staviti više, ali ne mogu manje onog manjeg od ovoga što je rečeno u zakonu. Dakle, ovdje se, zaista ni jedna deklaracija kad se radi, odnosno konvencija kad se radi o ovim pitanjima ne ugrožava i ja moram reći da smo mi imali veoma različitih razmišljanja, od toga da treba biti manje zastupljenog jednog u pet, dva u deset itd. Vodili smo se praksom evropskih zemalja, gdje ima mnogo manje žena nego kod nas, ako govorimo o ženama. Dakle, nije, ne radi se o kršenju bilo kakvih konvencija. To što se zakonom traži minimum, je samo poboljšanje. Hvala vam lijepo.
Momo, izgubio si od žena. Jelina, je li replika? Izvolite kolegice.
O kakvoj demokratiji se radi nama je danas jasno. Zato smo vidjeli koliki je procenat bio žena, koje su ušle u prvom momentu u Parlament. Znam i to da je veoma teško drage moje muške kolege vama prihvatiti i priznati da je baviti se politikom zanimljiv posao, dobro plaćen i da tu pogodnost biste željeli da zadržite za sebe, ali ja vam kažem, da bez obzira što time pokazujete svu svoju nedemokratičnost, odlučujući hoćemo li mi ili nećemo biti u ovom ili onom broju, mi taj proces je nezaustavljiv, jednog dana, možda ne ovaj sastav, ne ovaj parlament, ali neko će morati donijeti takvu odluku. 22
Podržavam žene. Dakle, proces je nezaustavljiv. Jelina se javila za riječ.
Rekla bih kolegi Novakoviću, ako to stoji tako, kako ste vi tako rekli krasno da nema nigdje pominjanje diskriminacije, pa neka stoji u istoj formulaciji recimo do 50%, da li biste se složili? Dakle, ne radi se o tome da li je to 30 ili 50, nego, naprosto radi se o ravnopravnosti polova. Mi smo usvojili zakon ovaj isti parlament, usvojio je zakon, koji, upravo insistira na ravnopravnosti, odnosno nediskriminacije. Mi smo i do sada imali tu finu klauzulu do 30% drugog pola, ali se to nikad nije ostvarilo. Dakle, ako kažemo ovako kako stoji u listi, onda to naprosto ostaje mogućnost. Hajde da vas utješim, neće na ovim izborima biti svaka duga izabrana, ne brinite, ali je dobro kad imamo svoj zakon da taj svoj zakon poštujemo i da sebe poštujemo, jer smo taj zakon donijeli. Dakle, da ostavimo kao mogućnost ovako kako je predložila Komisija za ravnopravnost polova, a onda ćemo prepustiti biračima da, na osnovu kvaliteta, ali mi moramo ponuditi i dobro bi bilo da ponudimo jedan broj i muških i ženskih kandidata, a neka se naše biračko tijelo onda opredjeljuje. Ovo nije atak ni na muške, a niti poboljšanje za žene. Ja ne vjerujem da ćemo mi dobiti svih 50%, da se razumijemo, ali je dobro da mi poštujemo svoj zakon. Eto, zato ću ja glasati za ove amandmane koje je predložila Komisija za ravnopravnost polova.
Zahvaljujem. Ja sam zato da vodimo raspravu o principima. Ovdje sam pretpostavljam svi za ljubav između muškaraca i žena i za ravnopravnost, kad govorim o ljubavi mislim na ravnopravnost. Dakle, kolega Sipović je tražio riječ.
Poštovane kolegice, posebno se vama obraćam, Čuo sam jednu oštru retoriku od uvažene kolegice Majkić i drugih kolegica, vezano za ravnopravnost polova. Ja sam član Komisije za ravnopravnost spolova i, kao član uvijek dajem potporu našim kolegicama da ostvare svoje i ljudsko pravo i zakonsko, da budu, pogotovo smatram da su žene u mnogim stvarima naše kolegice pokazale da imaju više i tolerancije u svim aspektima da mogu doprinijeti političkom životu. Ja bih samo nešto rekao. Samo bih skrenuo, malo mi smeta retorika, uzmi ili ostavi. Podrži diskriminaciju bilo ko diskriminaciju. Znate šta? Ja sam i tada bio kao član Komisije, pa rekao. Problem je i suština da se kolegice izbore u izmjeni zakona o političkim strankama i unutar političkih strankaka, da i političke stranke što u većem broju predlažu na listu, razumijete. Pogledajte ne možemo mi zakonskim propisom izdejstvovati ovo što su poslanici rekli, onda bi došli u situaciju da su muškarci diskriminatorski. Molim vas, pretjerani zahtjevi, ja se apsolutno slažem i ovo je veliki pomak i pokazuju standardi civilizovanih zemalja pristupnosti parlamenta i ja navijam da doista više kolegica u budućem sazivu. Međutim, znate šta, kad nešto nema mjere ode u drugu krajnjost. Ne možemo mi zakonskim propisima definisati nešto što je faktičko stanje. Ja sam kolegicama isto govorio da je problem u nekom drugom mjestu da budu u izvršnim organima političkih stranaka zastupljeni više, pa da se više predlažu na liste i da se kvalitetni kadrovi ... i sam prijedlog više kandidata na listama nije 23 garancija hoće li naše kolegice proći u ovom. Htio sam zato što ja uvažavam svoje kolegice, pa ako ta retorika oštra ide, ja mogu da kažem i zbog čega ne mogu prihvatiti nešto što izlazi iz okvira nekih više sad pozitivnih diskriminatorskih odnosa. Tada sam govorio, molim vas, ako hoćete da me saslušate. Hajmo ovako. Ako se zagovara pozitivna diskriminacija da žene budu, naše kolegice i žene uvažene 50% da se zakonodavac odredi prema tome da se izdejstvuje to. Sad ću vas ja pitati. Da li to odgovara našem sociološkom miljeu, jer su, ipak, žene majke, jer su ipak, muškarci imaju neka zanimanja, koje žene objektivno ne mogu.
Ja vas molim da saslušate.
Ja sam vjerodostojan i ja hoću da obrazložim svoj stav šta to znači. Molim vas, mogu li žene se zanimanjem baviti da budu rudari? Ne mogu. Stanite malo molim vas, neću dalje da polemišem. Ja mislim da iskrenije raspravljam za žene nego oni što se dodvoravaju i uvijek ću stati uz naše kolegice, ali u realnim okvirima i mislim da u tome treba da budemo vjerodostojni kao poslanici. Ja ću sigurno svoje kolegice uvažavati i podržati, ali za neke aspekte koji se kose, ja moram dati svoj stav. I, treće, neću oko tog komentara. Mislim da je moje demokratsko pitanje možda ja više zalažem se za ravnopravnost polova, nego mnogi koji se dodvoraju ovdje svojim kolegicama i ja ću takav biti istrajan. Za kolegu Novakovića što je rekao, zato u određenom konteksta gospodina Novakovića, ja objektivno kao odgovoran poslanik moram podržati. Da nije komisija, Ustavno-pravna komisija htjela nešto zločesto da uradi protiv kolegica. Nemojte to. Ja ni kao član Komisije nisam to urdio, čak, naprotiv, uvijek sam podržao za sve. Za kolegu Jovanovića molim vas, o principima raspravljam. Ovim principima zakona u prvom čitanju, vezano za odsustvo.
Ja vas molim da saslušamo kolegu,pa dajte malo ozbiljnosti.
Molim vas, ne bih komentarisao, ali radi se o vrlo važnom zakonu. Ja pojedinačno o amandmanu, ja sam vrlo pragmatičan, ja pojedinačno neću. Učestvovao sam kao član Komisije i neću da raspravljam o prigovoru kolege Zorića kao predlagača, radi se o vrlo suptilnom zakonu i zato je formirana radna grupa od ovog parlamenta. Zato smo dane i sate potrošili i komisija i ovo u usaglašavanju ovih amandmana i članova Komisije i dopredsjednik je član te komisije Raguž i, zbog čega je ona komisija morala ovako da bude radna grupa. Pa zato kad jedan amandman se usvoji, ako nije koezistentan, remeti kompletnu koncepciju zakona i zato smo mi, mislim predsjedavajući u pravu bili kad smo formirali tu radnu grupu i kad je komisija Ustavno-pravna češljala svaki amandman detaljno i sugerisala da se neki amandmani čak i povuku. Kolege predlagači su odustajali od amandmana. I, na kraju, hoću da kažem za kolegu Novakovića, odnosno Jovanovića, zbog čega se ne mogu složiti sa principom da je upitno glasanje u odsustvu. Molim vas, mi smo komisija 24 imali direktnu urgenciju OHR-a, kada je pitanje bilo pasivnog i aktivnog biračkog prava, pa su rekli, kad je tamo rečeno mora imati status izbjeglice, a u nekim državama stranim, ako je on državljanin BiH i ima status izbjeglice ima drugačije riješeno, nema statusa izbjeglice, OHR je sugerisao komisiji i mi smo to usvojili većinom glasova, da taj, dokazivanje tog statusa bude fleksibilnije nekim drugim dokumentom. Znači, u duhu tog zakona smo i usvajali. I, treće, potpuno smo svjesni da je glasanje u odsustvu nametnuto i specifično za BiH, da ne bih rekao iz kojih razloga. Prema tome, u tim principima repliciram, smatram da nisu u ovoj fazi osnovani i to traži od nas međunarodna zajednica i član 2. stav 2. Ustava BiH o garanciji ljudskih prava, koji su katalog ljudskih prava i pasivno i aktivno biračko pravo za svakog građanina BiH, da li on bio u BiH ili u inostranstvu, tako nam je u Ustavu i tako traži od nas međunarodna zajednica i pod tim uzusima je u duhu i ovaj zakon izborni, koji smo imali dobru saradnju sa Izbornom komisijom.
Zahvaljujem kolegi Sipoviću. Ima sad par zahtjeva za par replika. On je imao par korisnih sgestija kolegicama da budu dobre sa predsjednicima partija, to nije loše, naravno i konstataciju da su žene majke, kao što su i muškarci očevi. Ali, evo, za repliku se javila kolegica Majkić i Miloš Jovanović.
Poštovani kolega Sipoviću, Ja sam zaista mislila da će vaš govor izgledati drugačije. A, vašim kolegicama koje sjede ovdje i ženama BiH ništa ne znači vaša načelna podrška, jer ste ostali i dalje na nivou žene kao reproduktivne mašine. Ja vas molim da nas poštedite toga. To je jedna stvar. Drugo, šta je realni okvir gospodine Sipoviću prisutnosti žena u javnom i političkom životu. Realni okvir da je nas više od 50%. Jesmo majke, a li i vi ste očevi. Je li mislite da je vaša obaveza manja. Poštovane kolege nemojte da banalizujete. Gospodine predsjedavajući, molim vas da kontrolišete disciplinu u ovom domu.
Molim vas da saslušate.
Ponovo vas molim, nemojte da banalizujemo ovu stvar. Pokušavamo da uradimo najbolje što možemo u ovom momentu i molim vas da imate razumijevanja za ovo što sad radimo. Hvala.
Repliku je tražio kolega Jovanović. 25
Samo ovo. Vi ste očito gospodine Sipoviću zamijenili. Znači, ja nisam govorio o glasanju poštom. Znači, ovo što ste vi rekli to je glasanje poštom, to je glasanje van BiH. Ja sam govorio za glasanje u odsustvu i želio bih da vas pitam evo konkretno. Da li vi mislite da li neko ko je '91. godine, evo, bio u Zvorniku, pa otišao u Tuzlu, pa se sad ponovo vratio u Zvornik treba da glasa u Zvorniku, za Zvornik ili u Tuzli za Zvornik? Znači, govorim o glasanju u odsustvu, a ne o glasanju poštom.
Vi ste gospodine Križanović za diskusiju ili repliku? Kolega Sipović, onda idu redovne diskusije.
Uvažena kolegice, aposlutno ne smatram svoje kolegice i žene kao mašine za reprodukciju, to je istrgnuto iz konteksta, naprotiv, ja kao čovjek jako volim žene. Prema tome, uvaženom kolegi replika, doista, bit ću vrlo kratak. Ovo što ste vi postavili meni pitanje, to je riješeno Ustavom, jačim pravnim aktom nego zakonom.
Zahvaljujem. Idemo redovne diskusije. Kolegica Ljilja Milićević, pa gospodin Jozo Križanović, pa Tihomir Gligorić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Poštovane koleginice i kolege, Evo, ovako dosta ponukana za ovu diskusiju, ja sam mislila da govorim kad budud bili amandmani, ali mislim da je neke stvari potrebno spustiti malo loptu i pojasniti. Što se tiče izrade izmjene i dopune Izbornog zakona, bili smo svjedoci i dosta pusta smo pozivani i prozivani od različitih medija i sredstava informisanja. Znači, bila je stvorena atmosfera kako će se izmjenama Izbornog zakona žene staviti u lošiji položaj u odnosu na položaj koji su imale u dosadašnjem izbornom zakonu, pa su nas zvali u različite emisije na medije da komentarišemo zašto se zatvaraju liste, zašto će biti jedna žena među pet i slično. Znači, izvršen je pritisak na radnu grupu. Radna grupa je, što se tiče, evo sad ćemo reći, jednakosti polova, odnosno učešća žena u izbornom procesu, na te pritiske odgovorila na taj način što je uradio ovaj istraživački centar jedan materjal, sve nas je zanimalo kako evropska praksa, tako i praksa u zemljama u svijetu. Znači, na koji način se tretira zastupljenost žena u izbornom procesu u evropskim zemljama i, znači, dobili smo podatke za većinu svjetskih zemalja. Ono što smo mogli uočiti, vidjeli smo da je najčešće, izuzev toga da je u zemljama demokratija dovoljno zrela i gdje su političke partije dovoljno sazrele da znaju da će stavljanjem žena na liste, uključivanjem u politički život biti na dobitku kvalitetom, a ne pod moranje je to, da je najčešće gdje je kotni sistem uveden da je to 40%. Znači, da ni jednog 26 pola ne može biti manje od 40% na listi. Naša radna grupa je stala na stanovište da se ništa ne mijenja u odnosu na prošli izborni zakon što se tiče žena, odnosno da imamo isto rješenje da ne može biti manje od 30% žena. Gospodine Zoriću, sačekajte da završim. Šta hoću da kažem? Dešava se, kada smo dobili Prijedlog izmjena i dopuna zakona, svi smo kao poslanici, klubovi poslanika, pa i naša komisija za jednakost polova bili bombardovani različitim dopisima od nevladinih organizacija koje se bave ovim pitanjima što se kaže od Trebinja do Banja Luke, Tuzle, Sarajeva. Dobili smo to svi. Mi smo kao Komisija, znači plus podrška za takvu inicijativu je išla i od đender centara entiteta i Agencije za jednakost spolova Bosne i Hercegovine. Znači imamo od nevladinog i na neki način vladinog sektora podršku o ovim amandmanima. Naša komisija, iako nije nadležna direktno za ovo, Komisija za jednakost spolova, ali smo nadležni za sve što tretira znači ta pitanja jednakosti spolova, je održala sjednicu na kojoj su prisustvovali znači predstavnici vladinog i nevladinog sektora koji su napisali i zahtjevali da uložimo amandmane i u razgovoru snjima i u diskusiji koja je vođena stali smo na stanovište, oni su insistirali da idemo sa amandmanima kako su ih predložili. Te amandmane smo predložili radnoj grupi, odnosno Komisiji, Ustavno-pravnoj komisiji i usvojen je samo jedan i to vjerujte jedva. Ja se nadam da ga danas niko neće pobiti, a to je bio taj amandman koji se odnosio na statistiku. Znači da se vodi statistička evidencija u svim izbornim, na svakom nivou izbornog procesa, a ta statistika i evidencija je neka obaveza Bosne i Hercegovine kada popunjava izvještaj za UN prema svijetu. Taj je usvojen. Ostali amandmani, taj amandman II, III i IV su tražili da bukvalno u Izborni zakon unesemo crno na bijelo odredbu pa da kažemo da je na svim listama znači ovaj svaki, da se kandidati naizmjenično smjenjuju po, to su ti amandmani. Mi smo na Komisiji kada sam, pošto sam ja te amandmane branila ispred Komisije za jednakost spolova dobili tumačenje da niko znači ne postoji zabrana da bude svaki drugi ili čak da bude jednoga znači jednog pola više, odnosno manje, dakle da nije diskriminatorski prema ženama da nije narušena jednakost spolova tako je tumačeno i ostalo se na stanovištu da su političke stranke, odnosno partije te u kojima bi se žena znači trebala naći kao potencijalni kandidat i dobiti podršku, a otvorena lista sama po sebi je mač sa dvije oštrice. Znamo svi. MOžete staviti četiri žene, muškarca jednog ili obrnuto. Otvorena lista i način glasanja dava mogućnost da neko na kvalitetu ili onaj koji je omiljeniji u svojoj bazi da dobije. Ja vas molim da još jednom razmislite o ovim amandmanima kada dođe vrijeme. Znači amandmani su u smislu da naizmjenično se mjenjaju kandidati na listi se smjenjuju po polu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Milićević. Repliku je tražio kolega Zorić, pa onda redovne diskusije.
Ovako, ja evo replika ili ispravka netočnog navoda. Ja sam bio u radnoj grupi za izradu ovih izmjena i dopuna Izbornog zakona pa evo i predlagač. Gospođa Milićević je rekla nekoliko puta da ne znam 30% žena itd. Dakle postojeće izmjene i dopune to nisu mjenjale, a htjele su. Pa smo mi htjeli napraviti izmjene kako bi moglo na listi biti 100% žena, a to sada nije moguće. 27 Sada je moguće recimo da žena bude među prva dva kandidata dvije, među prvih i najviše i među prvih pet - tri najviše, među prvih osam – pet najviše itd. itd. To isto vrijedi i za muškarce. Dakle moguće je, ne da bude 30%. Među osam može biti pet. To je preko 60% najviše. Najmanje muškaraca može biti toliko koliko ti govoriš. Mi smo htjeli da u Bosni i Hercegovini zavlada demokracija i htjeli smo da nema otvorenih lista i da nema ograničavanja spolnih koliko će biti nekog spola je li na listi, da mogu biti sve muškarci, ili sve žene. Ali smo upozoreni iz raznih međunarodnih institucija kako je to velika stečevina demokracije da budu otvorene liste, pa recimo da muškarac sa 28 mjesta prođe u županijskoj skupštini, a da žena sa drugog mjesta ne prođe. Dakle to je vjerojatno velika, ali mi smo rekli okej vi ste vječniji demokraciji i pustili smo. Dakle, nije istina da žena ne može biti više od 30%. Može ih biti, ali mi smo htjeli napraviti zakon, ili prijedlog zakona da budu sve žene, da omogućimo da budu sve žene, tako, čini mi se da, ispričavam se, mogu li ja nastaviti.
Može, samo izvolite.
Ovaj, čini mi se da je na prošlim izborima bilo problema sa strankom žena. I onda smo mi rekli pa pobogu ne mora, onda je bilo razno raznih zahtjeva. Bilo je zahtjeva da bude do 35 godina toliko. Zamislite to. Onda smo trebali reći, lista se pravi da od 18 do 28 godina bude toliko na listi, od 28 do 38 toliko, onda toliko. Pa ko pravi tako liste još u svijetu? I molim vas najprije ja sam potrošio jedan pak papira, dakle koliko onde ima komada 500, samo na amandmane od tih razno raznih udruga itd. itd., a svi su isti. Vjerojatno je to sila argumenata, ili argument sile. Ne znam što to znači. Ja nemam ništa protiv toga, ali ja vam kažem gdje sam god bio na političkim sastancima iz svoje stranke i drugi stranki da žena ima manje. Pa to je valjda logično da ih bude manje i na listi. To je praksa, a zakoni, po zakonu su potpuno ravnopravna i ne volim da se ovdje govori kako žena može biti toliko, nego treba govoriti žena i muškaraca može biti najviše među pet – tri, a najmanje dvije, dvoje. Među osam – najviše pet muškaraca, ili žena, a najmanje troje itd. Dakle znamo već kako to ide.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Redovna diskusija Jozo Križanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prvo bih želio u dobroj namjeri da sugeriram da se stvarno počne praviti razlika između replike i diskusije, jer se prijavimo za repliku dođu prije do riječi. Želim reći zapravo da atmosfera u kojoj raspravljamo o principima Prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona sa stanovišta ovog aspekta ravnopravnosti spolova
Ja vas molim malo da pratimo. 28
ukazuje zapravo na čitav naš odnos prema tom pitanju. Ja neću ponavljati, želim generalno reći da se u potpunosti slažem sa kolegicama koje su se javile po ovom pitanju. I pošto nije riječ sada ovdje o odbrani amandmana Komisije za ravnopravnost spolova, nego o principima zakona, ja želim ozbiljno skrenuti pažnju da smo mi zapravo zanovili ove amandmane ispred Komisije za ravnopravnost spolova jer smo u dubokom uvjerenju da je narušen princip ravnopravnosti spolova u skladu sa zakonom koji ima ova država. I to je suština. Dakle, mi ćemo danas vjerujem odrediti da podržimo principe ovoga zakona računajući na jednu ozbiljnu i odgovornu raspravu kada budemo kandidirali ove amandmane koji dovode u realitet ovu ravnopravnost spolova. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Ispravak netočnog navoda gospodin Zorić.
Ovako, kolega Križanović je rekao da je on na strani kolegica. Ja vas molim da u ovom parlamentu ne pravimo strane. Ja želim biti ravnopravan sa svim zastupnicima ovdje i da ne bude jedna strana i druga strana.
Kontra, ispravak netočnog navoda kolega Križanović.
Točno, radi se o ispravci netočnog navoda. Evo ja nisam ovdje rekao da ja podržavam
Samo žene.
Ja sam rekao da podržavam raspravu na način kako su to kolegice ovdje iznjele. Jel to možda opet u suprotnosti ravnopravnosti spolova, ne znam, ali imam pravo na to da kažem i nisam pravio stranku nikakvu novu. Zna se koje je moja stranka. Mislim kolega zaista ne razumijem tu opasku.
Zahvaljujem. Kolega Zorić još ponovo. Pretpostavljam da je ovo kraj replike. Izvolite.
Neka kolega Križanović uzme stenogram pa neka vidi šta je rekao. Neka ne ponavlja nešto drugo da je rekao ono što nije rekao. Eto samo to. 29
Zahvaljujem. Redovna diskusija dr. Gligorić i nema više prijavljenih.
Gligorić hoće u ime i na račun žena nešto da kaže.
Naravno.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo želim reći dvije stvari koje se odnose i koji su u vezi sa principima, ali prije toga želim da kažem da neću se svrstati gospodine Zoriću ni na jednu stranu nego ću podržati amandman Komisije za ravnopravnost spolova i molim i druge da to podrže kako bi bosansko hercegovačka ovako muška, muški šovinizam danas definitivno pao u ovom parlamentu. Toliko mislim da je dobro. Da, da. Jer kada smo govorili o tome o demo, kada ste gospodine Zoriću rekli o demokracija, kada ste pričali
Samo malo da se saslušamo.
tu demokratiju nam je dala ovdje, odnosno nametnula međunarodna zajednica, pa ono malo žena što ste, što se našlo ovdje u današnjem Parlamentu, ovdje u sadašnjem sazivu, ili po svim nivoima, to zahvaljujući međunarodnoj zajednici koja je natjerala one koji prave misim na mušku većinu zakone, pa imamo tu vrstu demokratije nametnutu. E sada smo u prilici da mi sami tu demokratiju razvijemo ako ima spremnosti za tako nešto. Ja ću znači podržati, neću se svrstavati ni na jednu ni na drugu stranu, ali kada su u pitanju. E sad ću profesore nešto drugo reći, smatram kada govorimo o principima sljedeća faza je o amandmanima. Ja želim da kažem da moja dva amandmana zadiru praktično u principe. Ne mislim tamo da govorim o, kada budemo o amandmanima nego samo želim da kažem da bi bilo dobro da moje kolege i koleginice prihvate te amandmane zato jer jednom amandmanu traže da politička partija ima mandat, a ne izabrani kandidat kako bi spriječili političku korupciju na svim nivoima izbora u Bosni i Hercegovini. Zašto to kažem? Zato što ono demokratsko načelo, načelo neposrednog biranja jednostavno mi smo u praksi mi smo u praksi potpuno devalvirali. Ljudi koji su bili na listama napuštali su te partije zbog političke korupcije i svake druge i otišli na drugu stranu. I smatram da je to princip o kome treba da raspravimo i ako uvažite ovaj amandman mi ćemo riješiti političku korupciju u najvišem zakonodavnom organu, jer valjda nam je cilj da se borimo protiv korupcije i orgaizovanog kriminala. Ja samo znam dva primjera. To je moj profesor Kunić koji je iz vlasti napustio partiju i otišao praktično u nezavisne poslanike. I drugog svog prijatelja, to je moj gospodin Blagojević kome je vlast ondašnja u Banja Luci otela naziv stranke. Ali čovjek, nezavisni poslanik. Sve drugo je problematično. Drugi amandman, ili drugi princip se odnosi na to da bi bilo dobro kada govorimo o ovome, gospodine Zoriću i mlade uvrstiti na listu. Zašto govoriti o toj starosnoj strukturi. Ja sam upravo predložio da do 30 godina, zakasnio sam da idemo možda do 35, mladim ljudima 30 dati šansu da ostanu u Bosni i Hercegovini, da se bave politikom. Ma ne date im vi u HDZ-u da uđu u listu mladi ljudi. Ne date čoveče božji. Zato bi volio da mi to zakonom odredimo. Pričamo mi o mladima cijelo vrijeme, a kada treba da kažemo daćemo vam šansu, uđite u institucije sistema i donosite odluke mladi. Ne, ne mi stari to radimo za njih. Vi ste moje koleginice i kolege dobili od silnih udruženja omladinskih i da ne gubimo vrijeme o tome, jer ste to dobili koji govore u prilog ovoj mojoj diskusiji i podržavaju ovaj amandman kako bi i mladima dali šansu u Bosni i HercegovPošto se gospodin Belkić javlja, gospodine opet o mladima. Ja nepopravljiv uvijek o mladima pričam u kontinuitetu godinama. I umrijeću takav. Tako je Filipe Andriću. To je dobro rečeno. Ja zato molim svoje kolegice i kolege da podrže praktično i ova dva amandmana kada dođu na red da o njima glasamo, jer ćemo principe tako poboljšati ovog zakona i o ženama i o mladima i spriječiti političku korupciju u Bosni i Hercegovini. Hvala vam svima.
Zahvaljujem replika kolega Belkić, pa kolega Zorić. I Sejo redovna diskusija.
Ja sam se javio da pokušamo racionalizirati ovu raspravu. Dakle raspravljamo o principima itd. Ja mislim da predloženi zakon ne dovodi u pitanje ni jedan od ovih principa o kojim mi odje razgovaramo. Naravno da postoje ljudi koji ovo žele da istaknu, da su oni za to itd. Imam ja razumjevanja i za to. Međutim, dajte da budemo malo racionalniji. Ko smatra da je to nedovoljno da to treba biti ravnorpavnije još nego što je u zakonu, neka amandmanima ispravi. Dakle, ja tvrdim da predloženi zakon, što se tiče principa ne ugrožava ni jedan princip o kojem mi raspravljamo. Dakle ne dovodi u pitanje ravnopravnost bilo koga, ni žena, ni muškaraca, ni mladih, ni starih ni žutih, ni crvenih itd. Dajte da ne trošimo vrijeme. Dakle ko god smatra da treba pojačati ravnopravnost da bude još ravnopravnije, ako je moguće naravno, dajte amandmanima. I da ne idemo dalje dokazivati se ko voli mlade, stare, žene itd. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Zorić je tražio repliku.
Pa ovo je smiješno, ne samo da su se pojedine kolege usudile ovdje udvarati u Parlamentu ženama nego i omladini. Ja vjerujem da će nakon ove rasprave gospodina Gligorića sva mladež HDZ-a iz Republike Srpske glasati za njega, samo nažalost tamo je više nema. Vjerojatno dobar model za broj žena među zastupnicima bio model SDP-a. Naime, HDZ ima 40% zastupnika iz reda žena, SDA, čini mi se isto tako, ili je ima oko, sad malo manje, Stranka za BiH isto tako, SDS 40%, PDP 100%. Ali vjerojatno je najbolji model SDP- a - 0%. I vjerojatno će oni nama i dalje ovdje moralizirati i udvarati se iz reda HDZ-a, ili stranke, Jozo prejudicira neke nove stranke, će uvijek biti žena gdi se se ja budem pitao. A udvarati se neću nikome, djela svačija najbolje govore. 31
Zahvaljujem. Sada imamo zahtjev za repliku kolega Gligorić, pa Križanović. Kolega Avdić ja se izvinjavam vi ste zabilježeni.
Predsjedavajući, sozbirom da sam prozvan, gospodine Zoriću, ja se nadam i biće dobra Bosna i Hercegovina kada mladi iz HDZ-a budu glasali za mene. Ali, postavlja se pitanje koliko će Srba iz Krajine glasati, koji su živjeli u Hrvatskoj glasati za HDZ. Jel tako? Što se tiče da se neko udvara ženama i mladima. Ja hoću samo da kažem ovo da svoje kolege podsjetim da kada sam ja lično u pitanju takva tvrdnja znači ne stoji u smislu da to radim samo danas. Rezoluciju ste ovdje usvojili da godina, da 2004. i 2005. budu godina mladih solidarnosti. Ovo je Predstavnički dom. Poslali smo Savjetu ministara da realizuje tu odluku. Nikada! Tražio sam tri miliona za omladinsku politiku, za mlade koji
Ja vas molim dajte repliku.
Samo malo ovo je krivi navod, 3 miliona gospodo vi ste glasali protiv. Niste dali mladima. I sada treći puta tražimo u ove četiri godine opet nešto za njih. Da li je to udvaranje ili kontinuitet, ili stvarna briga za te ljude koje smo mi napustili iz ovih klupa svojim odlukama?
Najbolje se udvarati mladima.
Ja neću biti dio te većine nikada. Eto. Hvala vam.
Kolegij misli da je najbolje udvaranje mladim ženama. Jozo Križanović je tražio repliku. Izvolite kolega Križanoviću. Malo samo se našalio, izvinjavam se. Da opustimo malo atmosferu.
Mislim kako se, u kakvoj se atmosferi odvija rasprava o ovom ne čudim se ja kolegi Zoriću što je i ovo shvatio udvaranje. Ovo kolega Zoriću nije estrada da se neko nekome udvara, nego se ovdje radi o provđenju zakona ove zemlje. I samo s tog stanovišta ja osobno kao predsjednik komisije i komisija je stala na stanovište da je, smatra da je ovdje povrijeđen princip ne provođenja zakona koji ima ova zemlja, a to je ravnopravnost spolova i jednakih mogućnosti oba spola. Ostalo stvarno, polemika koju gospodin Zorić je ovdje iznjio ona nije ni za kafane, a kamo li za ovog doma. Hvala vam. 32
Zahvaljujem. dr. Avdić je tražio repliku o to je zadnji prijavljeni. Zaključujemo raspravu.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja takođe da koleginice i kolege poštovani gosti smatrati političkom korupcijom opredjeljenje i pokušaj da se misli svojom glavom je neprestočna poruka za ovaj parlament. A najbolje govori o kolegi iz koje stranke dolazi što znači nedaj bože da bude po tome po takvim rigidnim odnosima i etatizmu koji bi neko da vrati u Bosnu i Hercegovinu. To su promašene istorijske investicije i jednostavno treba to polako stavljati u muzej promašenih političkih projekata investicija. Znači, ja vas molim dobro vagajte riječi kada govorite i kada generalizirate jednostavno neke postupke ili pokušaje. Znači meni je drago da je radna grupa usvojila i amandman koji smo mi dali, a to je da mandat pripada poslaniku, a ne političkoj stranki. I to je jedino moguće jednostavno jedino moguće ovaj obrazloženje. I da kažem do ovoga mi smo ovo doveli do apsurda stvarno ljudi. Koliko mladih, koliko žena itd. itd. Kako da ne i ja sam naklonjen takvom jednom prijedlogu, ali vi ne možete uskratiti slobodu političkim strankama da kreiraju liste shodno odnosima snaga i jednostavno njihovim jednostavno pogledima na svijet i na izborni proces. Nema to niko pravo, pa ni ovaj parlament nema pravo ograničavati. A ko to brani da stranka sve žene stavi na listu. Što znači da je stvarno apsolutno ovi amandmani, uz svo poštovanje, žene su poštenije, korektnije, bolje rade svoj posao itd. i treba ih biti više u parlamentarnim klupama, ali objektivno ne može se to u zakonu rješavati. To se ne rješava Izbornim zakonom. To se rješava razvojem političkog sistema i političkih stranaka i uticajem žena u političkim strankama kao rezultata demokratije u tim strankama. Znači nema demokratije u političkim strankama, nema ni ovdje u Parlamentu. Tako je, normalno. Hvala vam.
Zahvaljujem nema više prijavljenih za raspravu. Kolega Novaković se javlja da pomogne. Ali nemojte opet.
...da upozorim na član 58.2 Poslovnika kada kolege malo odlutaju da ste vi dužni da ih upozorite. Zaista neke ove rasprave nisu u duhu jednog parlamentarizma. Ali, evo pošto više nema rasprava, onda nema smisla.
Hvala vam lijepo, pokušavam naravno da nikome oduzmem riječi kada odlutaju ja nastojim da napravim neku simpatičnu upadicu da se malo relaksiramo i da govorimo o suštini. 33 Zaključujem raspravu dame i gospodo pripremite se za glasanje, glasamo o Zakonu o principima u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sada je sve jasnije već. - Dakle za 34, 1 protiv, 1 suzdržan. Konstatujem da smo prihvatili Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona u prvom čitanju, predlagača Momčila Novakovića, Elmira Jahića i Vinka Zorića. Postavljam pitanje ko je za to da pređemo na čitanje, na drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Izvolite kolega Jovanoviću. odgovoriće u drugom čitanju Komisija na sve amandmane i sve što budite trebali pitati. Dakle vrlo je bitno hoćemo li ući u fazu da joj damo šansu da odgovori. Dakle pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 29 glasova za, jedan protiv, 2 suzdržana, prijedlog da idemo na drugo čitanje. Dame i gospodo u tom smislu otvaram raspravu o Zakonu o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. U međuvremenu postavljam pitanje ima li potrebe za pauzu. Na klupe su vam došli potpisani i usaglašeni ovi predlozi. Ako niko ne insistira na pauzi, ja bih molio da vodimo raspravu, pa poslije eventualno kada završimo ovu tačku dnevnog reda da napravimo pauzu. Slažete li se. Otvaram raspravu, dame i gospodo o amandmanima, stim što bih želio sugerisati dakle da je dobro da je došlo do ovog usaglašenog teksta, jer čini mi se da bi možda bilo dobro da prvo glasanje, da glasamo o ovim usaglašenim amandmanima između Komisije i predlagača i Izborne komisije, a da poslije zamolimo kolege koji misle da se ovim kompromisnim rješenjem njihovi amandmani stavljaju ad acta da odustanu od amandmana i da glasamo samo o njima koji ostaju pri amandmanima. Slažete li se? Otvaram raspravu, ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti o ovom prijedlogu koji smo dobili na poslaničke klupe, dakle tu je usaglašeni tekst amandmana, u potpisu Elmir Jahić, Momčilo Novaković i Vinko Zorić. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 32 glasa za, 1 protiv, tri suzdržana prihvatili usaglašene amandmane predlagača ovog izbornog zakona. I sada su ostali naravno moje pitanje ko povlači svoje amandmane? Imali smo obećanje kolege Ćemana. Izvolite. 34
Pa evo, ja ...želio da povlačim ostale amandmane, mada bilo je nekih razloga možda da se o nekima i raspravlja, ali evo da bismo došli što prije do zakona ja ostale povlačim.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu na dobrom doprinosu. Ko se dalje javlja za riječ vezano za ovo pitanje? Ima li neko da još povlači amandmane? Nema niko. Dame i gospodo otvaram raspravu. Ima li neko potrebu da govori o amandmanu, iako smo iscrpili već kroz prvu fazu. Nema niko. Zaključujem raspravu. Idemo onda izjašnjavati se o amandmanima. Idemo prvo amandman IV gospodina Moranjkić Muhameda. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 11, protiv 16, 5 suzdržanih. Konstatujem da amandman IV gospodina Muhamneda Moranjkića nije prihvaćen. Prelazimo na amandman. Dakle gospodin Ćeman je odustao od amandmana. Prelazimo na amandman III gospodina Moranjkića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 13, protiv 15, 5 suzdržanih. Konstatujem da amandman III gospodina Moranjkića nije usvojen. Idemo na amandman I SDP BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 5, protiv 27, suzdržanih. Konstatujem da amandman I SDP BiH nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu I gospodina Tihomira Gligorića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 8, protiv 23, 1 suzdržan. Konstatujem da amandman I gospodina Tihomira Gligorića nije prihvaćen. Prelazimo na amandman V gospodina Muhameda Moranjkića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Amandman V-Muhamed Moranjkić. Dakle za 8, protiv 15, 7 suzdržanih. Konstatujem da amandman V Muhameda Moranjkića nije prihvaćen. 35 Izjašnjavamo se o amandmanu I gospodina Miloša Jovanovića. Pripremite se za glasanje. Diskusija. Izvolite kolega. Zaključena je zaprava. Prešli smo na izjašnjavanje. Žao mi je. Nema rasprave. Žao mi je. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 9, protiv 14, suzdržano 10. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Prelazimo na amadnman II Komisije za jednakost spolova. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 12, protiv 13, 8 suzdržanih. Konstatujem da ovaj amandman nije prihvaćen. Prelazimo na amandman III Komisije za jednakost spolova. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 13, protiv 13, 1 suzdržan. Nije prihvaćen amandman III Komisije za jednakost spolova. Idemo na amandman II Stranke SDP BiH. Pripremite se za glasanje. Nisam. Doći će i taj. Sad vi ste me zbunili. Molim vas lijepo da uzmemo ponovo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Znači pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Taj je pao amandman. Dakle za 4, protiv 17, 8 suzdržanih. Konstatujem da je amandman II SDP nije prihvaćen. Amandman II Komisije za jednakost spolova nije prihvaćen, glasali smo o njemu. Ni amandman III nije prihvaćen. Saćemo doći. Ne, ne. Polako molim vas. Idemo pripremite se za glasanje o amandmanu II gospodina Tihomira Gligorića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. __________(?) [[nije uključen]]
Pa nije ni jedan čovjek tako sposoban. Doći će taj amandman na glasanje. Pustite čovjeka da radi. 36
Glasajte. Doći ćemo, nešto ništa biti izostavljeno. Za 4, protiv 17, suzdržana 4. Dakle, nije amandman II Tihomira Gligorića prihvaćen. Idemo na amandman I gospodina Muhameda Moranjkića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 9, protiv 14, 7 suzdržanih. Konstatujem da amandman I gospodina Moranjkića nije prihvaćen. Prelazimo na amandman II gospodina Moranjkića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 9, protiv 17, 8 suzdržanih. Amandman II gospodina Moranjkića nije prihvaćen. Pripremite se da glasamo o amandmanu III SDP BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 6, protiv 19, 7 suzdržanih. Konstatujem da nije prošao ni ovaj amandman. Pripremite se da glasamo o Amandmanu IV SDP BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 13, protiv 18, 3 suzdržana. Konstatujem da amandman IV SPD BiH nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu V SDP BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 9, protiv 18, 7 suzdržanih. Konstatujem da amadnman V SDP BiH nije prihvaćen čime smo iscrpili raspravu i glasanje o amandmanima koji su došli u proceduru. Koji je ispušten amandman imam signal.
Ispušten je amandman III Komsije za ravnopravnost spolova. Mogu li samo za govornicu. Dozvolite molim vas.
Izvolite. Hajte. Greška je kod mene u papiru. 37
Molim vas mi kada smo glasali imamo tri amandmana Komisije za ravnopravnost spolova, a glasali smo o amandmanu III, a meni je po redosljedu prvo bio amandman II. Prema tome, mi treba da se vratimo ponovo na amandman II, a da prihvatimo da je glasano o amandmanu III, sa greškom da se radi o amandmanu II. Jel me razumijete?
Pa samo za jedan amandman. Za amandman II Komisije za ravnopravnost spolova.
Jeste.
Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 16, protiv 13, 7 suzdržanih. Dakle ovaj amandman je privhaćen. Amandman II Komisije za ravnopravnost spolova. Molim. Tražite ponovo glasanje gospodine Novakoviću.
Predlagači zakona, ja sam samo dužan da upozorim, odnosno da kažem da usvajanje ovog amandmana smo dobili nekonzistentan.
Onda molim vas, ja tražim da se ponovi glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Nije cilj da dobijemo nekonzistentan zakon. Glasali ste. Dakle za 12, protiv 18, 4 suzdržana. Konstatujem da amandman II nije prihvaćen. Time smo iscrpili glasanje o amandmanima. Dame i gospodo pozivam vas, pripremite se za glasanje o Zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Evo ga, ovo je dobar rezultat. Za 29, 3 suzdržana, 3 protiv, 1 suzdržan. Konstatujem da smo prihvatili Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju i time stekli uslove da pređemo na osmu tačku, to je 38 Ad.8 .Predlog zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet Predlažemo pauzu do 2 sata za ručak. Kolegij predlaže pauzu i nastavljamo sa radom u dva sata. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom Molim poslanike da zauzmu svoja mjesta. Dakle, molim Službu da utvrdi imamo li kvorum. Ja mislim da imamo. Možete li pozvati poslanike vi da dođu da imamo kvorum da radimo. Nemamo kvorum da glasamo. Nemamo kvorum da glasimo, ali imamo kvorum da radimo. Valjda će doći. Dakle prelazimo na 8. tačku dnevnog reda, to je Ad.8. Predlog zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet Dame i gospodo na dnevnom redu je sada Izvještaj Komisije za finansije i budžet koje je nadležnost, nažalost negativan o Predlogu ovog zakona. Predstavnici Udruženja deviznih štediša tražili su da im se dozvoli prisustvovanje sjednici tokom rasprave o ovom zakonskom prijedlogu kao zainteresovana strana. Naravno prisustvo im je odobreno. Ja ih srdačno pozdravljam. Podsjetiću vas da je predlagač Zakona Savjet ministara. U Parlamentarnu skupštinu Zakon je dostavljen 30. decembra 2005. godine sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika ovog doma. Na 72. sjednici 16. januara 2006. godine usvojili smo zahtjev za proceduru po članu 104. Kolegijum doma kao nadležan odredio je Komisiju za finansije i budžet. Nadležna komisija jej 15. februara 2006. provela javno saslušanje o Predlogu zakona, pa je materijal sa javnog saslušanja dostavljen Savjetu ministara, pa je zatražila da Savjet ministara dostavi svoj stav obrojnim anamdmanima podnesenim na Predlog zakona. 23. marta Komisija od Kolegijuma zatražila produženje roka za razmatranje Predloga zakona o podnošenju Izvještaja, jer Savjet ministara nije dostavio stav o amandmanima koji po miljenju Komisije narušavaju principe predloženog zakona. Kolegij je napravio, naravno dobio produženje roka. Komisija za finansije i budžet izvještaj je dostavila 13. marta. Vi ste izvještaj dobili. Vidjeli ste da Komisija nije podržala principe. Uz Izvještaj ste dobili transkript sa javnog saslušanja kao i niz drugih priloga vezanih za prijedlog ovog zakona. Napominjem dakle da imamo negativan izvještaj nadležne komisije o kojem sada raspravljamo i odlučujemo. Nadamo se da vas ne trebamo podsjećati na potpisanu proceduru kada je u pitanju negativan izvještaj nadležne komisije o Predlogu zakona. Dame i gospodo, pre nego što otvorim raspravu ja ću sad samo poslovnički da skrenem pažnju, a vi to dobro znate da danas postoje dakle tri mogućnosti. 39 Jedna je mogućnost da raspravljamo o Izvještaju i da ga usvojimo. Ukoliko usvojimo Izvještaj to znači da je Zakon pao sobzirom da je Izvještaj negativan. Druga je mogućnost da usvojimo Zakon i ne znam da li je poslovnički moguća iako Zakon nije prihvatila nadležna Komisija i Treća da danas vodeći raspravu pokušamo stvoriti prostora za nove momente sa novim argumentima da zatražimo novi izvještaj od Komisije da joj damo rok još najmanje 10 dana da se Vijeće ministara i sa drugima pokuša doći do Predloga zakona prvo koji će biti opšte prihvatljiv, koji će riješiti problem stare devizne štednje na zadovoljstvo onih koji taj problem tište, a to su stare devizne štediše i da mi dođemo dakle do sprovodljivog zakona u ovoj zemlji. Dakle, pretpostavljam da znate kao i ja da deviznim štedišama ne treba dobar, a ne primjenjiv zakon, kao što i nama ne treba loš zakon. Dakle cilj je da pokušamo danas vodeći raspravu ukazati na nove momente koji bi mogli biti smjernice Komisiji, Vijeću minitara i ostalima da izađu u roku od 10 dana sa novim izvještajem, nakon čega bismo mi donjeli konačan stav ovog doma vezano za ovaj, rekao bih ozbiljan problem unutar Bosne i Hercegovine. Toliko, sa napomenama. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Jel ima, gospođa Majkić, pa Filip Andrić.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, kao član Komisije za finansije i budžet želim da kažem nekoliko riječi vezano za ovaj zakon. Poznato vam je da je Komisija za finansije i budžet na svojoj sjednici od 9. 3. nije podržala principre predloženog zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu stare, računa stare devizne štednje. Ovo iz razloga što je na predloženi tekst Zakona uoložen veći broj amandmana od klubova i poslanika od kojih su samo tri djelimično prihvaćena. Neki od amandmana koji nisu prihvaćeni, zadirali su direktno u samu suštini, odnosno principe ovog zakona. Sozbirom da je Komisija za finansije i budžet nastojala na sve načine da riješi probleme oko stare devizne štednje, poznato vam je da je organizovano javno saslušanje po prijedlogu ovog zakona na čemu su se čule primjedbe i prijedlozi i sugestije kako da se ovo sve, zahtjevi ti uključe u amandmane koji nažalost ni u jednom segmentu nisu prihvaćeni od strane predlagača. Ovim predlagač nije pokazao ni osnovni gest dobre volje da u nečemu, ono što je bilo javno rečeno da uvaži u obziri u ovom zakonu.Mogu da razumijem da se problem stare devizne štednje ne može riješiti na kratak rok. Ali ne mogu da razumijem da ne postoji ni jedan prijedlog od strane udruženja starih deviznih štediša koji se nije mogao uobziriti. Na osnovu toga želim da se osvrnem na neke od prijedloga deviznih štediša od kojih znači ni jedan nije prihvaćeno. Kao što vam je poznato Zakon je pripremljen na zahtjev Komisije za ljudska prava pri Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine pri čemu je naloženo da se po hitnom postupku dostavi, donese okvirni zakon kojim se na nivou države uređuje i pitanje stare devizne štednje i osigurava jednak status svih deviznih štediša u Bosni i Hercegovini. Prijedozi koji su devizne štediše artikulisale na javnom saslušanju su sljedeći: Devizne štediše su tražile da se ovaj prijedlog zakona obuhvati staru deviznu štednju kod svih banaka, uključujući Ljubljansku, Investicionu i druge banke koji nisu imale domicilno sjedište u Bosni i Hercegovini. Međutim, Predlog zakona odnosi se samo štediše 40 koji su imali u štednim bankama sa sjedištem u Bosni i Hercegovini, a prema informaciji ministrice finansija ostale banke će biti naknadno obuhvaćene posebnim državnim zakonima ili uredbama. Kada? Ne znamo. To daje pravo deviznim štedišama da sumnjaju u dobru namjeru da se njihov problem riješi, odnosno da se vrši diskriminacija između deviznih štediša. Druga tačka - devizne štediše su zahtjevale da se isključi postupak verifikacije potraživanja o čemu se izjasnio i Ustavni sud i Ombusmen za ljudska prava Bosne i Hercegovine koji čin verifikacije stare devizne štednje u Republici Srpskoj tretira kao naročito neprihvatljiv način uplitanja u imovinska prava. Ombusmeni su podsjetili da je princip nediskriminacije osnovni princip prava o ljudskim pravima, te da je svako razlikovanje koje ne slijedi opravdan i objektivan cilj apsolutno zabranjeno. Međutim, predlagač smatra da je postupak verifikacije stare devizne štednje neophodan zato što imaoci stare devizne štednje nemaju evidenciju na jedinstvenom računu građana, a i zbog nedostupnosti podataka kao posljedica promjena u bankarskom sistemu. Dalje, devizne štediše traže da se entiteti moraju izjasniti u pogledu emisija obveznica to znači da Bosna i Hercegovina treba biti garant, ali i obaveze izmirenja po postojećim zakonima na entitetima koje obezbjeđuju sredstva isplate u gotovini, ili izdaju obveznice, a predloženim zakonom entitetima se oduzimaju prava emitovanja obveznica, a ostavlja obaveza izmirenja obaveza po osnovu stare devizne štednje. Međutim, predlagač smatra da je emitetnt obveznica Bosna i Hercegovina, jer sve drugo bi bilo značilo da država grubo krši ustavne zakonske obaveze u smislu člana 1. Protokola broj 1. Evropske konvencije. I pod četiri – devizne štediše zahtjevaju da period otplate bude od 5 godina, uključujući kamatu do momenta gotovinske isplate, a predlagač navodi da je predloženi rok otplate dovodi u pitanje likvidnost zemlje i da ostaje pri predloženom roku od 15 godina, pozivajući se na ograničenja utvrđena od strane MMF, odnosno ovoga samo po osnovu otplate unutrašnjeg duga. Takođe, predlagač smatra da kamata na deviznu štednju, osim na obveznice nije prihatljiva, jer KOmisija za ljudska prava pri Ustavnom sudu BiH navela je da je dio unutrašnjeg duga koji se odnosi na staru deviznu štednju veliko opterećenje za Bosnu i Hercegovinu i njene entitete i da pitanje otpisa kamata je opravdan javni interes. Pri tome se navodi da razlog za gubitak kamata nije neopravdano neisplačivanje stare devizne štednje, već događaji koji su se desili u Bosni i Hercegovini nakon '92. godine. Devizne štediše traže da se navedu izvori finansiranja. Predlagač smatra da preciziranje izvora finansiranja na predloženi način nije prihvatljivo, jer se ovim prijedlogom zakona isplati stare devizne štednje daje prioritet izmjena jednak prioritetu pri servisiranju vanjskog duga. Dakle, evidentno je da većina BH udruženja za zaštitu i povrat stare devizne štednje biti nezadovoljno. Nezadovoljno Prijedlogom okvirnog zakona o verifikaciji izmirenja obaveza po osnovu računa stare devizne štednje koje je predložio Savjet ministara posebno rješenjem o isplati stare devizne štednje po obveznicama u roku dospijeća od 15 godina. Takođe oni ocjenjuju kako je Prijedlog ovog zakona neodrživ je nije ustavan i isti ima formu kao entitetski zakoni koji su ustavni sudovi proglasili neustavnim. Većina učesnika 41 javnog saslušanja je saglasna kako stara devizna štednja mora biti vračena građanima, te da je država ta koja na sebe preuzima odgovornost za verifikaciju i rješavanje pitanja stare devizne štednje u najkraćem roku. Mnogi učesnici javnog saslušanja smatraju da je realno da Bosna i Hercegovina riješi pitanje stare devizne štednje najkasnije do decembra 2001. godine. Takođe oni smatraju da ovaj prijedlog zakona narušava pravo građana, imaoca stare devizne štednje, a njegova osnovna manjkavost je kako ističu što zakonodavac predviđa obveznice koje nedaju nikakvu garanciju da će one ikada biti isplačene, a zakonodavac je dužan osigurati garanciju da će obaveznice biti isplačene, što u ovom zakonu nigdje ne stoji. U skladu sa gore navedenim predlažem da ovaj dom pokaže interes u smislu kvalitetnog rješenja pitanja stare devizne štednje i nastavi tragati za rješenjem koje će biti prihvatljivo i za državu Bosnu i Hercegovinu i za veliki broj građana vlasnika stare devizne štednje. Zato predlažem da se predloženi zakon vrati predlagaču na doradu, da se još jednom nalaitički razmotre modaliteti smanjenja roka za isplatu sredstava stare devizne štednje, da se zbog nedostatka sredstava za isplatu sredstava stare devizne štednje u kraćem roku, u prijedlog zakona ugrade i drugi mehanizmi, poput, da se obveznicama po osnovu stare devizne štednje omogući kupovina akcija državnog kapitala na berzi, kupovina poslovnog prostora u državnom vlasništvu, zemljište i druge imovine u državnoj svojini, te da se stara devizna štednja koristi za plaćanje poreza na promet, akciza, poreza na imovinu, poreza na dohodak i PDV-a, u rokovima u kojima obveznice dospijevaju za naplatu. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Filip Andrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, Ja ću biti puno konkretniji i krać od moje uvažene kolegice Majkić i za razliku od vas ja neću iskazati žaljenje što je negativan izvještaj, nego svoju radost, jer je zakon toliko loš da pozitivan izvještaj bi bio za Bogu plakati ovdje, a ne žaliti zato što je negativan. Moram izraziti drugo žaljenje, a to je da Vijeće ministara u ponovnoj prilici koju je dobilo od Parlamentarne skupštine, odnosno kad je zakon ponovno vraćen nakon javne rasprave sa svim amandmanima, koji su uložili pojedini zastupnici i klubovi, u istinu nije usvojilo niti jedan važniji amandman, nego neki koji su uopće nebitni. Njih je usvojilo, bitne amandmane koji se tiču principa zakona nije prihvatilo, nije uvažilo glas naroda, odnosno glas štediša, koji su bili ovdje, govorili svoje probleme i tražili od ove države da konačno, ozbiljno pristupi rješavanju tih pitanja. S toga, mislim da BiH, ukoliko u istinu misli biti ozbiljna država, mora se ozbiljno postaviti prema svojim građanima na ovom pitanju i moj klub, odnosno Klub HDZ-a, imajući u vidu činjenice oko trenutnog stanja zakona, predložio je i smjernice, u okviru koojih bi trebalo izvršiti popravke ovog zakona, odnosno to bi značilo skoro pa novi zakon. S toga, mislim da su nam svima ove smjernice dostavljene, da ih ja sad ovdje ne čitam, da vas ne zamaram, možete ih pročitati i možemo raspravljati, eventualno, ukoliko ima prijedloga za poboljšanje ovih smjernica i da se na kraju izjasnimo i damo konkretnu zadaću Komisiji za finansije i Vijeću ministara da konačno, sukladno ovim smjernicama, upute 42 prihvatljiv zakon u ovaj dom, koji bi konačno, nakon 15 godina usvojili i krenuli vraćati ljudima ono što im je država uzela. Zahvaljujem i, na kraju, ću ono što sam zaboravio na početku. Evo, pozdraviti i izraziti zadovoljstvo da su tu predstavnici udrugu, na čelu sa Amilom Softić i sa Gabrijelom, Milošem i ostalim, koje ujedno pozdoravljam i imaju priliku čuti kako razmišlja Parlament i ja se nadam da ćemo im poslati danas ohrabrujuće poruke. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Andriću. Riječ ima predsjedatelj Doma gopsodin Špirić. Neka se pripremi gospodin Izet Hadžić, pa gospođa Milićević.
Predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, poštovana ministrice, cijenjeni gosti, Ono što bih želio da u ovoj raspravi postignemo jeste da, ne vodimo raspravu kao po prethodnoj tačci, a da rezultat glasanja pokaže ono što je pokazao. Dakle, ja cijenim što su danas ovdje prisutni predstavnici stare devizne štednje i ovo jeste problem i ja mislim da treba da govorimo kao državni poslanici u ime države, da dođemo do dobrog zakona, koji će te probleme da riješe, a mi nismo ti koji bi trebali biti glasno govornici Udruženja stare devizne štednje. Dakle, ono što je za mene jako bitno jeste da dođemo do prilagodivog i dobrog zakona i da se taj problem riješi. Predstavnici različitih udruženja starih deviznih štedišta su iznijeli svoje viđenje, dali lepezu mogućnosti za koje oni misle da to rješava taj problem. Vijeće ministara je izašlo sa konkretnim tekstom zakona, koje Komisija ovog doma nije prihvatila, ali ono što su moje najveće zamjerke kada su u pitanju zakoni, koji su materjalne prirode što mi kao poslanici u ovom prijedlogu zakona koji smo dobili od Vijeća ministara nismo dobili državnu matematiku, koja mora da prati ovaj zakon, kako bismo mogli ljudima či je to interes objasniti zašto rok nije pet godina, zašto može biti sedam ili osam ili deset godina itd. Dakle, mi nemamo ovdje odgovora kako stara devizna štednja utiče na unutrašnji i sporni dug BiH. Nemamo dinamiku rasta društvenog proizvoda, nemamo čak analizu hoće li se ugroziti samoodrživost Bosne i Hercegovine. Na koji način to može uticati na budžet i koje je optimalno rješenje od, recimo, par modela koji se mogu ponuditi. Ovo je problem i traži ozbiljnu državnu matematiku. Ja bih volio, recimo da mogu da imam uporedne podatke da kažem, evo, nije pet godina rok, ali da vidimo šta se dešava, ukoliko je rok osam godina ili deset godina ili 15 godina. Kada je to ta tačka u kojoj će BiH biti u stanju da ovaj problem riješi i pošalje pozitivan signal. Znam ja da su stare devizne štediše pokazale i previše strpljenja možda čekajući da se ovaj problem riješi. Zato ja mislim da je onaj prijedlog koji sam rekao da se da novih deset dana, jer moramo imati u vidu da je odluka Ustavnog suda da do 17. aprila traži rješenje zakonsko. Dakle, da damo novi rok od 10 dana da se Vijeće ministara zajedno sa komisijom zajedno, moram da kažem da su različiti stavovi međunarodnih institucija, da se možda sa američkim trezorom, njihovim predstavnicima, također razgovara i pokušava tražiti model, koji će na, najadekvatniji način riješiti ovaj problem. 43 Dakle, ja sam zato da se da novi rok od deset dana i da se sve ove, sve ovo o čemu je kolega Filip Andrić govorio, dakle, Klub HDZ-Demokršćani, ono o čemu bi mnogi drugi željeli da govore, da govore da se to kroz komisiju pokuša dovesti u formu da ovaj zakon bude dobar državni zakon, da rješava problem stare devizne štednje, da li devizne štediše očekuju pet godina, ili osam ili devet godina, za mene je to manje bitnije. Bitno je kad dođemo do zakona, da zakon ovaj problem rješava i da znamo kad je godina početka i kad je godina kraja rješavanja ovog problema. Ja iz ovog zakona to ne vidim, sem što kažu da je to 30 godina. 30 godina je ismijavanje ovog problema i mislim da Vijeće ministara i ako je vođeno prijedlozima različitim, možda i međunarodnih organizacija, možda nije trebalo izaći sa ovakvim prijedlogom. Ono, nažalost, ne mislim ja da je BiH, baš u takvoj situaciji da ne može ovaj problem riješiti u kraćem roku, ali se moraju nalaziti i druga rješenja, ne dobiti polazni model i biti zakovan iza polaznog modela. Ja vas, dakle, molim i volio bih da zadužimo i Komisiju i Vijeće ministara da napravi različite analize, pet godina, sedam godina, deset godina, trinaest godina, da vidimo šta se dešava sa unutarnjim i spoljnim dugom, koliko dug po staroj deviznoj štednji, čini finansijsku održivost zemlje. Dakle, da dobijemo tu državnu matematiku i kao odgovorni ljudi da kažemo. Mi bismo voljeli da to riješimo za pet godina, ali za pet godina je nemoguće, jer će to urušiti ekonomsku samoodrživost zemlje, a to nije cilj ni predstavnika stare devizne štednje. Da vidimo može li za 7 – 8 godina. I, oni su tolerantni ljudi. Dakle, to je ono što sam ja očekivao od Vijeća ministara da će pratiti ovaj zakon, da se mogu na bazi matematike opredijeliti. Ovdje nema niko ko je politički protiv rješavanja ovog problema. Takav poslanik ne postoji. Ali, da bismo mogli donijeti najbolju odluku u interesu ove grupacije, moramo imati matematiku koja prati ovaj zakon. Dakle, ne znam da li sam uspio do kraja biti jasan. Ja mislim da treba dati novih deset dana sa ovim novim naznakama i da se pokuša naći jedno optimalno rješenje, koje ovaj problem može riješiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Riječ ima gospodin Izet Hadžić. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, cijenjene kolege, Mi raspravljamo o jednom zakonu gdje 15 godina devizne štediše imaju problem oko ovog pitanja. Znači, već 15 godina je prošlo vremena da devizne štediše ne mogu da dođu do rješavanja svog problema. Odmah da kažem kao poslanik, nemam devizne štednje i ne govorim da imam neki lični interes, ali prije nego li što bih nešto rekao po pitanju ovog zakona, volio bih da mi ovdje predstavnik Vijeća ministara, ministar finansija i trezora odgovori na nekoliko bitnih pitanja. Prvo pitanje što u javnosti postaje dilema da li je dovoljno transparentno iznesen i evidentiran ovaj problem, jer postoje već razlike u sumama koje se potražuju. Znači, da li je to dovoljno jasno prezentirano. To je prvo pitanje. Drugo pitanje, da li BiH ovu problematiku rješava kao nasljednica ili rješava kao dobre volje i čin dobre volje da pitanje defizne štednje ili rješava što želi što neko možda nije poduzeo aktivnosti da devizna štednja, koja je, uglavnom ostala izvan BiH, bude riješena na drugi način. Dakle, ja želim postaviti jasno pitanje. Ako sukcesija nije tretirala deviznu šednju 44 već ostavila poseban aneks da banke to pitanje pokreću, šta je po tom pitanju urađeno. To je drugo pitanje. Jer, ako se može devizna štednja riješiti bez opterećivanja BiH, onda želim jasan odgovor kao poslanik da znam po pitanju ovog zakona. Ima još niz pitanja, ali u osnovi kad dobijem bar odgovore na ova pitanja, možda ću da predložim komisiju da se upusti u transparentnost ovog problema, jer ja imam osjećaj da mnoge stvari ovdje nisu precizno definisane, pa čak da se možda neki dio devizne štednje i krije u bankama na nekim računima itd. zato bih možda predložio jednu parlamentarnu komisiju da se upusti u rješavanje mnogih pitanja koji brinu ovu problematiku. Evo, toliko.
Zahvaljujem gospodinu Hadžiću. Je li ministrica želi odgovoriti? Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, gospodo zastupnici, Meni je jako drago da smo mi konačno došli u Parlament sa ovim zakonom. Ovo pitanje i vi dobro znate je rješavano do prije ove presude, odnosno odluke Komisije za ljudska prava na jedan drugi način. Do tad su entiteti imali pravo i obvezu da rješavaju ova pitanja. Nakon odluke Komisije za ljudska prava u slučaju protiv, ima ime na presudi, sad ne znam i nije važno. Bosna i Hercegovina je dobila nalog da mora hitno u određenom roku napisti zakon, koji će na jednak način tretirati svakog od štediša po pitanju štednje koja je bila u domaćim bankama, odnosno bankama koje su imale sjedište u BiH. Znači, do tad je to bilo rješavano zakonima u entitetima, koji su doneseni prije godinu – dvije dana i one odredbe koje su najviše povređivale ljudska prava, to je rok mogućeg vraćanja štednje, pitanje kamata itd. prouzročilo je presudu koja je glasila ovako. Mi smo onda napravili jednu radnu grupu entiteti i država i napravili smo zakon čija je ovo sedma verzija. Ovaj zakon, zbilja, tretira samo pitanje stare devizne štednje u domaćim bankama i odmah ćemo napraviti odgovor na pitanja od maloprije.Znači, ovdje stvarno nije stara devizna štednja, koja je bila u bankama, koje su imale sjedište van BiH. Pitanje Ljubljanske banke i pitanje Invest banke, ovim zakonom,nažalost nije obuhvaćeno. Ova pitanja se i dalje, vi ste vidjeli u zadnje vrijeme da je Vijeće ministara, odgovarajući na dnevni red Komiteta, koji je tražila Slovenija kao mogući domaćin Komiteta koji treba da rješava otvorena pitanja i sukcesije, odgovorilo na način da očekuje od Slovenije konkretan prijedlog kako misli vratiti štednju i da ne mogu pristati na sastanak Komiteta u kom će se razgovarati o tome da se primijeni teritorijalni princip, u kom će BiH preuzeti odmah sad da vrati ovu štednju građanima. Mi možemo o tome razgovarati i mi trebamo o tome razgovarati i svakako trebamo jednako riješiti položaj ljudi koji su imali štednju van BiH. Međutim, ovaj zakon je pravljen sukladno toj presudi, sukladno toj odluci i zato on izgleda ovakav kako izgleda. On se, zbilja bavi ovim šta piše u njemu. To je da je potrebno napraviti verificiranje pojedinih uloga štednih uloga ljudi. Zašto? Zato što su entiteti u međuvremenu ova pitanja rješavali po svojim zakonima, primjenjujući zakone o privatizaciji, o početnoj bilansi na različite načine. Jedan način privatizacije provođen u RS, drugi je provođen u Federaciji. Tako da se na stanjima na jedinstvenim računima tražbina, ne nalazi ista stanja. U međuvremenu RS je dozvoljavala plaćanja ovom štednjom. Federacija je vrlo kratko dozovoljavala da se ova sredstva upotrebljavaju i onda više nije, izuzev prenosa u PIF-ove i blokiranja na taj način te štednje PIF-ovima. Postojala su različita zakonska rješenja, koja sad 45 traže potvrdu i koja traže sljedeće, da svaki čovjek, koji ima svoj matični broj, koji je imao svoju štednju u domaćoj banci i zbog sebe, naravno i zbog države, koja treba da zna koliko treba da vrati tom pojedinom čovjeku, treba napraviti verificiranje na način da se ne oduzimaju štednje knjižice ni od koga, ali da se, znači, u okviru te potvrde kaže, vi ste dobili, imali ste svoju štednju toliko, imali ste pravo, to je ono što ste imali 18 godina cerifikata toliko itd. da vidimo je li to tačno napisano tad, je li sve uknjiženo što je bilo uknjiženo i ako ste vi prenosili sa devizne kinjižice na ovaj račun, je li to vraćeno ispravno nazad. Znači, potrebno je, zbilja, napraviti jedno soldiranje knjižice za svakog pojedinačnog građanina ove zemlje i, nakon toga, znači država ovo traži da bi imala jasno stanje, zbog toga što su to provodili entiteti. Mi predlažemo ovim zakonom da to naprave ove agencije za verificiranje, to su državne agencije, koje su nasljednice bivšeg SDK, bivšeg ZAP-a. Oko toga je bilo dosta kontroverzi. Ove su agencije u državnom vlasništvu i one su izabrane, odnosno one su preuzete iz entitetskih zakona, zbog toga što se zna da su kog njih bili podaci, vezani za ovaj izvod iz ovog stanja po certifikatima i da u međuvremenu na najbrži način dođe do ovih podataka taj put. Ministarstva finansija entiteta, također će sarađivati i brzo ćemo imati stanje. Zašto je važno brzo imati stanje? Zato što se od dana kad se utvrdi verificiranje mogu poduzimati aktivnosti i zato je to vrlo važno. Znači, mi predlažemo da se ovo napravi zbog toga što je to put kako da se uradi. U ovom zakonu kad se on promatra dalje, on govori o tome koliko mi, pretpostavljamo da ima stare devizne štednje. Država koja se ovim nije bavila, državna razina, Ministarstvo finansija se, prvi put počelo baviti pitanjem štednje, nakon ove presude. Znači i državni parlament prvi put razgovara o ovim stvarima, zato što ovo nije bila naša nadležnost. Mi trebamo, zapravo, biti sretni i zadovoljni što imamo jedan dosta kvalitetan prijedlog zakona, ali u onom smislu šta u njemu stvarno piše. Znači, u njemu piše da je ovo samo štednja u domaćim bankama. On ne tretira ovo pitanje drugo, nažalost, za ljude koji očekuju od države konačno fer i pošteno brzo vrati pare građanima, ali ono šta piše u njemu, treba proučiti dosta precizno i omogućiti zakonu i omogućiti državi sljedeće. Entiteti su ove godine u svojim proračunma planirali da isplate po sto maraka, do sto maraka štedišama, čija se verifikacija stanja računa napravi. Za 2007. godinu, entiteti su dužni isplatiti do tisuću maraka svakom pojedinačnom čovjeku, a do 31.3.2008. godine, dužni smo izdati obveznice, za koje garantira država BiH, jer bi trebala izdati obveznice u ime i za račun entiteta, sukladno članku 18. i to na način da, kad se sa jedinstvenog računa o kome mi stalno razgovaramo ovdje vezano za ubiranje prihoda od PDV-a, od carina, akciza, kad se plti vanjski dug, onda će se platiti anuiteti po obveznicama. Ako se kaže da je to do 15 godina, obveznice se nakon verificiranja mogu izdati i, zbilja, do 15 godina, znači na 13 godina, mada to nije neki lijep broj i na 12 godina itd., zavisno od toga šta će nam ostati na stanjima kad verificiramo te podatke. Znači, vrlo je bitno da sagledamo makro-ekonomsku situaciju u zemlji, mogućnost otplate države, njenu stabilnost i da što prije vratimo ljudima pare, zato smo i napisali u ovom članku 22. ili kojem, da je to do 2020. godine najdalje i to je sukladno ovoj presudi, svim ljudima u BiH, koji su imali deviznu štednju u domaćim bankama, treba isplatiti na jednak način isti dan obveznicama koje su polugodišnje ili godišnje poslije vanjskog duga i štednju i ostatak proračuna. Znači, država zbilja ovaj put garantira ovu isplatu. Zato je Vijeće ministara, kad je ovo sve skupa sagledalo, se usudilo uopće predložiti ovako jedno rješenje. Sad sve ovo što ja sad pričam vi sagledajte. Mi smo bili vrlo hrabri kad smo ovo predložili. Nažalost, nismo to 46 uradili prije, jer nismo imali nadležnosti. Ovaj put smo mislili da bi ovo bilo dobro rješenje. Naravno, svako rješenje može biti bolje i ovo što je govorio predsjedavajući Špirić vezano za konkretan izračun. On je stvarno vrlo bitan, najvažniji, ali on proističe iz brojeva. Mi pretpostavljamo da ima ... milijardi obaveza. Mi stvarno to ne znamo. Mi nismo govorili o bazi podataka, mi nemamo tu mogućnost, ali smo u dogovoru sa Centralnom bankom i uz pomoć savjetnika ... napravili jedan registar u Centralnoj banci, omogućili smo već ljudima da vježbaju, znači, kako da izgleda registar, kako se upisuju podaci, kako bi se sutra izdale te obveznice, kako bi se vodile, znači ono što je do nas fizički da se pripremimo za to. Ja bih najsretnija bila da mi ovu godinu završimo i da vratimo svim ljudima, koji vrificiraju svoju štednju sto maraka. Toliko para imamo, toliko smo spremni u proračunima i to bi bio, zbilja jedan korak, konačni korak, pravi korak od ove države. Isto tako bih voljela dočekati da se ove godine razriješi pitanje Ljubljanske banke. Ja sam na početku mandata mislila da ćemo riješiti dvije stvari. Jedna od tog je bila ova devizna štednja, druga je bila PDV. Evo, jedno mi se ispunilo, pa ćemo se boriti s tim, a nadam se da ćemo mi u međuvremenu i ovo pitanje kamata koje je propisano u zakonu, koje trenutno je još jedno pitanje koje je vrlo interesantno. Kad vi sad pogledate rješenje, koje kaže, kolika bi bila kamata na izdane obveznice, znači, obveznice se moraju izdati sa 31.3.2008. i najdalje moraju biti isplaćene do 2020. godine. Ta kamata je stopa inflacije plus jedan posto. Ako mi znamo da je lani inflacija u zemlji bila 3,7% i plus ovaj jedan, to je kamata od 4,7%. Ovo su vrlo utržive obveznice. U međuvremenu poslovne banke se spremaju, sa njima se razgovara da vrše otkup ovih obveznica i tako se radi svugdje u svijetu. Banke su zapravo te koje preuzimaju obveznice i isplaćuju ljudima, naravno diskontirano, to nije ništa nepoznato, ali bi ovo bio jedan način da stvarno ovo fizički postane stvarno, da ljudi konačno počnu dobijati pare od ov države. Ja se, zbilja, zalažem za zakon, zbilja razumijem, posebno štediše razumijem kao najosjetljiviju kategoriju, kao jedina ostala neobeštećena. Mi smo mnogim izbjeglicama, koje su došle u to stanje kuću napravili, evo svi skupa ... jedino kome nismo ništa učinili to je, ono što smo trebali vratiti, nismo uradili deviznu štednju. Ali, ovo je jedan od načina za jednu kategoriju. Znači, ovim se ne rješava zbilja sve i, ako bi se zakon što prije donio, ... prije izračunati i onda bi stvarno mogli izračunati i onda bi mogli reći koje godine ide koliko otplate. Svako bi znao, aha, mene 1.12.2008. godine, stavljam 22.000 maraka i to bi bio jedan način koji bi, stvarno, konačno postao operativan i stvaran i zato se ja zato tako puno zalažem. Ja se nadam da ćemo mi nakon ove rasprave dodatne, moći ćemo simulirati model, ... pa ćemo to malo smanjiti i povećati i napravit ćemo ... izračun, evo, ako bi on još više mogao uvjeriti sve vas i štediše i općenito javnost u to da je model dobar da ga treba što prije početi primjenjivati. Hvala vam puno.
Zahvaljujem ministrici. Riječ je tražio kolega Belkić, pa Milićević, Novaković, Raguž, Gligorić, Križanović.
Prvo, od prilike, prethodnici su mi gospodin Špirić i gospodin Filipović i gospođa Majkić itd., uglavnom rekli ono što je značajno za ovu stvar. Međutim, ja sam očekivao od ministrice ne da nam objašnjava rješenje za koje, očigledno nemamo podršku. Dakle, nema 47 potrebe objašnjavati rješenje koje, na neki način je, u ad-aktima. Mi sada pokušavamo naći načina da držimo u životu da tako kažem mogućnost što bržeg rješavanja problema. Ljudi su izašli sa određenim prijedlozima gospođo Marić sa smjernicama, jer kad ovaj parlament odbaci izvještaj i kad kaže komisiji dajte ljudi pogledajte još jedanput treba neke i smjernice da se daju. Dakle, bilo bi dobro da kažete šta mislite o ovome šta se predlaže. Ne bi bilo loše da čujemo, ali, evo dozvolite da ja završim. Druga stvar, ni u snu ne treba pomišljati na način šta nas ovo snađe. Država mora biti sposobna da odgovori svojim obavezama. Mi godinama govorimo država nema nadležnost, a sada kad nam zakuca na prag, nešto počinjemo vrdati. Dakle, mi moramo prihvatiti odgovornost i riješiti problem kao država, ozbiljna država, ne ulazeći u to entiteti su uradili to, nisu uradili, jesu li trebali ili nisu trebali. Ovo što je gospodin Špirić govorio o ciframa, svi smo se mi trudili i preko udruženja i preko institucija raznih da dođemo do određenih podataka, mi smo puni podataka različitih, iz različitih ugovora i različite naravi i, naravno, to na neki način unosi konfuziju kod nas poslanika, barem kod mene, ali, najvjerovatnije da su ti podaci blizu istini i oni su, očigledno zabrinjavajući u odnosu na mogućnosti BiH, bruto nacionalni proizvod itd. vanjski dug, također, o kojem se ne govori, štediše mi neće zamjeriti, ova država mora servisirati vanjski dug kao i unutrašnji na isti način itd. Postoji još jedna stvar o kojoj treba razmišljati, imati je na umu. 17. aprila presude postaju pravosnažne. Dolazi do, da tako kažem, izvršavanja stvari sa žiro računa budžetskih, odnosno države entiteta, nije bitno, sve su to javna sredstva, poremećaj se pravi u državi. To sve treba na neki način predvidjeti i, naravno, ići u pravcu najboljeg mogućeg rješenja za štediše, ali, vodeći računa da država ne dovede u pitanje svoje osnovne institucije. Dakle, gospođo Marić, ja vas najljepše molim, ja sam jedan od onih koji se trudi da ova stvar ide u pravcu zajedno klubom poslanika, da ovu stvar rješavamo, a dajte molim vas, recite nam u kojem pravcu da idemo da li neke od ovih smjernica su izvodljive, da li su one blizu nekih zahtjeva itd., a ne vraćamo na komisiju nešto što će doći bez ikakve upute itd. i ponovno da se zavrtimo u krug sa nerealnim amandmanima, sa nerealnim željama i da ponovno dođemo ovdje i da se pogledamo i da kažemo dajte da vratimo ili ne vratimo, kako da se odredimo, jer meni nije lako govoriti, jer znam da je vrlo teško podmiriti to pojedinačno, pojedinačni interes, opšti interes itd. sva ta silna priča, ali znam pouzdano da država ima odgovornost, bez obzira što imamo i stavova i mišljenja da država BiH ne bi trebala preuzimati sve ovo na sebe, da bi trebala rješavati na drugi način od onih koji su ovu državu opljačkali, osiromašili itd., ja to potpuno razumijev, a ne znam kojim instrumentima na koji način država BiH može doći do tih sredstava da bi uredno riješila svoj odnos prema ljudima, koji kucaju joj na vrata. Evo, toliko. Ja vas molim gospođo Marić dajte nam neke svoje stavove, ako je moguće sada i da mi ovo na neki način oživimo i vratimo i da zajedno sa udruženjima još jedanput povedemo dijalog i pokušamo doći do zajedničkog rješenja. Ja sam siguran da ni jedno udruženje, ni jedan čovjek ne traži da vlastitu državu, da tako kažem, pod led stavi, nego jednostavno traži se neka vrsta kompromisa.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Ljilja Milićević se javila za riječ. 48
Zahvaljujem. Ja bih se, također, u ime Kluba SDS priključila diskusijama, da ne ponavljam ovo što je koleginica Majkić rekla, gospodin Andrić, gospodin Belkić. Znači, svjesni smo potpuno problema i potrebe za donošenje jednog zakona, ali isto tako ne možemo stati na stanovište da je čekanje 16. aprila i primicanje tog termina, kad može biti strašno što smo odlagali 15 godina, način da sačekamo pet dana ranije i da onda prihvatimo zakon zato što je bolje ikakav nego nikakav. Jer, imali smo mi deset godina u međuvremenu gdje nismo ništa uradili po ovom pitanju. Zakon smo dobili 30. decembra i, ako se jednom zakonu pristupilo, što se kaže temeljito, ovome se pristupilo i tražila se sva moguća rješenja i najmanje tri puta je davana šansa Savjetu ministara da učini nešto po ovom zakonu i napravljena je javna rasprava i pozvani ste i vi svi kolege. Mi smo uzeli učešće na tome i, na kraju smo došli u situaciju da niko od nas koji danas pričamo ovako kako pričamo nije povukao svooje amandmane,a glasa se o principima, a nije ih bilo da im amandman nije dirao direktno u princip. Znači, nešto u ovom zakonu ne valja. Da li ćemo mi priznati to danas ili ćemo to priznati 15. ili 16. aprila dvadeset četiri sata prije ili ćemo tad reći. Slušajte ili smo mi propali ili dignimo ruke za ovaj zakon. Ko je spreman da ide na tu priču, neka mu je sretno. Šta hoću reći? Odmah se izdefinisalo na prvoj kad smo dobili zakon, prvi amandmani su ukazali na ono šta je ključno, šta ne valja u predloženom rješenju. Ja ne znam iz kog razloga, nije bilo razumijevanja od Vijeća ministara ili nisu smjeli ili nisu htjeli, nisu mogli, ja neznam, da kažu ništa od toga šta se može promijeniti. Na javnoj raspravi nismo imali ni jednog ministra. Ova sala je bila puna. Ni jedan jedini ministar nije bio ni ekonomski odbor Vijeća ministara, niko od gospode nije došao. Mi smo samo dobili minuse pored svega. Ništa nije prihvatljivo. Ni jedan vaš amandman kolega nije prihvatljiv kao ni moj ni ničiji. Znači, ja nemam ništa protiv da Komisija ovo dobije ponovo, ali ako mi se nađemo ovdje za deset dana sa negativnim izvještajem, pa neko nekog bude lovio da digne ruku zato, ja skidam kapu za to. U međuvremenu novi momenat. Izvještaj Ombudsmana, na kome, vidite, ovdje se kaže, javni opšti interes. Ja pozdravljam ljude koji su ovdje i sve nas. Nemam ja lično što rekao gospodin Hadžić štednju, ali ima neko od onih mojih starih, koji je čuvao za ukopa, što kažu. O čemu se radi? Radi se o tome dokle može javni interes države koja je ovakva biti toliko veliki, a interes pojedinca mali da ga razvlačimo na 30 godina. Pa opšti interes se može dovesti u pitanje u kom smislu, pa ako je nesrazmjernan sa interesom pojedinca. Pa o tome govori Evropska konvencija, o tome govori izvještaj Ombudsmana. Drugo, mi smo jedan dobar dio štedišta eliminisali u startu drugom tačkom stav 2. pa smo rekli, pik za ove ne važi. Za koga? Za Ljubljansku banku i Invest banku. Znači, nejednako postupamo prema svojim građanima. Zašto nismo u stavu 2. Ne očekujem ja da Vijeće ministara čarobnim štapićem pravi ovdje štanca KM, rekli, ali će se propisi, koji će biti regulisan problem LJubljanske banke i Invest banke, dati prava tim štedišama i ništa manja od prava koja koja daje ovaj zakon ovim ostalim štedišama. Kako možemo praviti među našim građanima razliku. Onaj ko je išao u ovu banku imao je čovjek vijugu, znao je šta će se desiti pa ovome ne valja. Ljubljanski parlament, vidite Slovenci su našli na Parlamentu da se ne trebaju tužbe, malte ne to treba odbaciti, ne razmatrati. Znači, ovo što naši građani što im duguje druga zemlja nije problem Slovenije, a bogami izgleda nije ni naš. Onda, otpisivanje kamata ljudima, pa vidite, ako je zaštićeno pravo čovjeka, njegova knjižica, njegova, mi sad idemo retroaktivno se uplićemo u to zaštićeno pravo. Ja stvarno, kad pogledamo na čemu su pali prošli zakoni o unutrašnjem dugu, 49 šta se njima, što kažu moje kolege spočitavalo, zbog čega su pali, sve to stoji u ovom zakonskom rješenju iste primjedbe stoje i što je, što bi rekao moj kolega, a znamo da su evropske konvencije iznad Ustava BiH sastavni dio, ali će nam se desiti da više nećemo imati tužbe na one zakone koji su prije bili, nego će sad glasiti na BiH, iz razloga koje sa nabrojala. Upravo ova ne riješena pitanja, uz uvažavanje gospodina Tadića i odluke onakve kakva je, da smo mi dužni u roku od tri mjeseca donijeti zakone. Po meni je upitno da neko može natjerati Parlament da donese zakon, a možda će gospodin Tadić na taj isti zakon u maju nama napisati da smo donijeli neustavan zakon i tu mu skidam kapu, znači, ovo ste ispoštovali, a ovo vam ne valja što ste uradili. Ja predlažem, da Predstavnički dom, odnosno Kolegij uputi pismo Komisiji za ljudska prava Ustavnog suda, kojim će obavijestiti o koracima i onome što smatramo spornim, pa neka nam odgovore ljudi šta je to šta je sporno, da vidimo da li mi smijemo ići sa amandmanima, smijemo li ljudima pisati kamate. Da li je ustavno, zakonito tražiti da verifikuje čovjek svoju štednju, svoju knjižicu, koju je nosio. To su otvorena pitanja i Klub SDS dok ne dobije odgovor na ta pitanja insistirat će na amandmanima koje je podnio.
Zahvaljujem kolegici Milićević. Kolega Novaković Momčilo.
Gospodine predsjedavajući, stavove kluba je iznijela gospođa Milićević, to ne bih ponavljao, ali moram samo nekoliko rečenica reći. Naime, ne mogu se oteti utisku da smo morali ovako raditi na brzinu, bez obzira na stav Komisije i Ustavnog suda. Čitav zakon, ako se sagleda, onda se dobije dojam da je, zaista, rađen na brzinu, ne za tri mjeseca, nego na brzinu, pod tim podrazumijevam da mi nismo reagovali na vrijeme i kad smo to dobili. Naravno, sada više nije ni sporno. Ministar je iznijela da smo mi ovo radili samo zato što je to tražio sud i to je naša nesreća. Naš problem što smo mi to radili samo zato što je to sud od nas tražio, a što mi kao država nismo ništa radili bez suda, što nismo ama baš ni jedan korak poduzeli, a da ne čekamo odluku suda. I, upravo su takva rješenja i ponuđena. Dakle, rješenja koja trebaju da zadovolje formu, a ne suštinu. I, ako sad pogledamo sve ovo, onda ni sam zakon ne odgovara tekstu zakona. Naime, onda bi tamo on trebao glasiti i zakon o verifikaciji i izmirenju obaveza računa stare devizne štednje u BiH, dakle, samo onim koji su u BiH. Pa bi onda dio ovih primjedbi, na neki način izbjegao. Također, ako pročitamo u prijedlogu, vidimo da je Komisija naložila da se po hitnom postupku donese zakon koji bi na nivou BiH ... pitanje stare devizne štednje, ne računa u BiH, nego pitanje stare devizne štednje. Ovaj zakon nije ispunio odluku suda. To su ova upozorenja, koja imamo ovdje od ljudi i možda je bolji prijedlog da uputimo jedno pismo i da kažemo da nismo napravili taj zakon iz, evo sad da nađem milion razloga zbog čega to nismo uspjeli uraditi. Siguran sam u jedno da mi nismo poduzeli, da BiH nije poduzela sve da riješi pitanje stare devizne štednje. Posebno pitanje Ljubljanske banke i Invest banke. Šta smo mi tu uradili ozbiljno kao država na tom pitanju, ako izuzmemo da su se sastali jednom ovdje na sastanku zvaničnici BiH i Slovenije i rekli da će nastojati da to pitanje riješe. Jesmo li mi podnijeli 50 neku tužbu protiv Slovenije? Jesmo li reagovali na odluku Parlamenta Slovenije da njihovi sudovi ne sude tužbe protiv Ljubljanske banke? Nismo reagovali. Dakle, nismo uradili sve i ne trebamo reći da jesmo. Ovdje je jedino moguće rješenje je, dakle, da se ovo vrati u komisiju, da komisija sa Savjetom ministara nađe rješenje, pazite, ali sa Savjetom ministara, uz volju Savjeta ministara, a ne sa Savjetom ministara, koji odbija sve što komisija i poslanici predlože. Ja uvažavam smjernice Kluba HDZ i Demohrišćana, ali, pazite, Savjet ministara je, aposlutno odbio pomisao da neki od ovih smjernica ubaci u zakon. A, te smjernice su prazna priča, ako nemamo volju Savjeta ministara da taj posao završi. Dakle, jesam zato da vratimo ovo tamo, ali uz jednu, zaista, jedno ozbiljno upozorenje Savjetu ministara da ozbiljno shvati sugestije i primjedbe koje su iznesene ovdje na Parlamentu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Dr Petar Kunić.
Hvala predsjedniče. Sasvim sigurno da štedišama se mora vratiti dug i to što prije. Ne možemo čekati 10 – 15 godina da pomru pa da vraćamo. Ljudi su opljačkani. Na Balkanu je bila najveća pljačka možda u 100 ili 200 godina posljednjih štediša. Država se raspala i zna se ko mora da vrati taj dug. Mislim da je Savjet ministara malo uložio truda da sačini jedan konzistentan zakon, koji bi sadržavao varijantna rješenja. Koliko je meni poznato, štediše se zadovoljavaju sa varijantnim rješenjima. Ne samo sa novcem. Zašto bi u Banja Luci birali neki drugi najbolje placeve, pa neka bira štediša plac u Banja Luci. Isto tako u Sarajevu. Zašto bi imali prioritete novokomponovani političari ili novokomponovani bolotaši da imaju izbor svagdje, a oni nemaju. Postavlja se pitanje. Ko je pokrao novac ljudima? Gdje su Markovićevi krediti, koji su dati? Ko je vratio te Markovićeve kredite? Zašto država ne usmjeri pažnju svoju ... Ljudi koji su dizali kredite pred rat, nikada nisu vratili kredite. Nema ni popisa, vjerojatno nema ništa. To je javašluk čisti. I, naravno, najviše ljudi u ovakvoj situaciji. To nema nigdje na svijetu. Nigdje se to desilo nije. Sada da mi imamo jednu nebrigu, posjedujemo nebrigu o tim ljudima. Molim vas, gdje su novokomponovani bolataši, koji su opljačkali ovu državu u cjelini? Zašto vile i gradovi se dižu, velebni dvorci, otkud taj novac? Znači, to je pokradeno. Ova država mora razmišljati o jednom zakonu, vrlo ozbiljnom zakonu, koji je predložio sličan jedan zakon, ali nije možda na tom putu gospoda iz SDP-a, dakle, Jozo Križanović, ali nisam se slagao u nekim stvarima. Dakle, to je jedan put da se obezbijede sredstva za obeštećenje štediša. To je jedan put. Dakle, ovo govoriti država nema nadležnosti itd., to su floskule koje mi slušamo cijelo vreme u ovom parlamentu, kako nema nadležnosti. Ima nadležnosti. Imaju dio vlasti države, entiteti imaju nadležnosti. Pa, prema podacima, u RS je opljačkano preko privatizacije milijardu maraka. Vjerojatno je opljačkano i u Federaciji možda duplo. Gdje je taj novac? Ko odgovara za to? Da li to reformisano pravosuđe u BiH, koje je vršeno, sprovođeno itd., pa gdje su rezultati reformisanog pravosuđa? Šta rade tužilaštva? O tim stvarima Savjet ministara mora da razmisli i putem raznih varijantnih rješenja i puteva da nađe rješenje koje će biti, zaista, zadovoljiti ove ljude. Mi ne možemo ostati dužni tim ljudima. Pa zašto da naše Predsjedništvo troši pet miliona maraka godišnje, a ljudi ne mogu dobiti ono što su uštedili. Pa i oni mogu uštediti malo para itd. 51 Dakle, ako postoji politička volja, jedinstvena na nivou države, naravno i na nivou entiteta, ove stvari se mogu vrlo uspješno i vrlo brzo riješiti, samo treba imati političku volju. Hvala.
Zahvaljujem dr Kuniću. Riječ ima kolega Raguž.
Uvažene dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, poštovano predsjedništvo, Dosta je toga rečeno, ali, evo mislim da je ovo pitanje izazov za sve nas, pa bar par nekih naznaka kroz odgovore na pitanja, koja sam ja sebi postavio, a postavljali su ih svima nama ljudi, koji su već duže vremena oštećeni, koji traže svoja prava i koji, nažalost, evo vidimo ni 15 godina od kako su izgubili ta prava ne mogu da ih realiziraju. Prvo pitanje koje sam ja sebi postavio, a evo gospodin Kunić je sad završio, ima li u ovoj zemlji političke volje da se ovo riješi, a što je temeljno pitanje. Ako ima političke volje, ona će se odraziti u jednom zakonu, koji će to omogućiti. I, evo, mi smo tu u instituciji koja može donijeti zakon i pokazati da u ovoj zemlji ima političke volje da se poštuje privatno vlasništvo kao svetinja i da se vrati povjerenje u ovu državu i, evo, mi to danas testiramo. Ja neću ovdje ulaziti više u to što je htjelo Vijeće ministara. Vijeće ministara prema ovom konceptu zakona je htjelo odraditi formu. Nije pokazalo politiku volju da riješi ovo pitanje. Ima li Parlament snage da nametne tu političku volju Vijeću ministara, a ne da mi molimo Vijeće ministara da neke od naših smjernica usvoji? To je drugo pitanje. I, neka niko više ne govori da 15 godina, nakon što smo proveli sve reforme bankarskog, fiskalnog sustava, izvršavamo besprekorno međunarodne obveze BiH i trebamo, ali trebamo i prema našim ljudima. Bosna i Hercegovina nema sustav koji može odgovoriti na ovo pitanje. Ja odgovorno tvrdim da ima infrastrukturu i kapacitete i da je samo politička neodgovornost, nedonijeti jedan pošten zakon, koji neće dovesti u pitanje makroekonomske funkcije zemlje, ali koji neće reći da će to riješiti u 15 godina. I, moje mišljenje, dakle, ako nam stalno pričaju da preuzmemo odgovornost institucionalno za ovu zemlju, to nam govori MMF, Evropska unija, Ured visokog predstavnika i, onda kad hoćete donijeti jedan takav zakon, onda vam kažu ne može to tako, vi morate prvo ono. Znači, ta dupla igra stalno, a odgovornost, birači traže odnas odgovornost. Ne traže od MMF-a. Dajte da na ovom zakonu, zaista, gdje se radi o 300 tisuća ljudi. Nije to par ljudi, pa pomnožite to sa obiteljima, pa pomnožite to sa vremenom koji su ljudi 10 – 15 godina izgubili i živcima i zdravljem i svemu onome što su ostavili. Dajte da počnemo vraćati povjerenje u ovu dražvu. Dajte stvarno da pređemo jednom te dnevno-političke i, da ne kažem, stranačke pozicije i da pokažemo da možemo donijeti zakon. Ako Vijeće ministara danas kroz ovdje nazočnu ministricu, koju uvažavam, poštujem i znam koliko radi, ne može preuzeti ni jednu od strateških ovih sugestija, koje je dala javna rasprava i Parlament, onda ja nemam povjerenje da će to Vijeće ministara uraditi, a znači to da ćemo odustati ili ćemo naložiti Komisiji da razmotri ovu raspravu ekspertsku, da određene simulacije napravi i da pozove Vijeće ministara i da mi imamo zakon u određenom roku i to je preuzimanje odgovornosti i, ja sam zato. Zato sam da se svi uključimo i da zaista u roku koji je presudio Ustavni sud imamo zakon. Zakon koji sam rekao, neće dovoditi u pitanje funkcioniranje ove zemlje i neka niko ne kaže da je deset godina rok koji može opteretiti ovu 52 zemlju, pa može se to malo nekad učiniti pa da ovi finansijski moćnici u svijetu se malo zabrinu, ako nije jednog mjeseca isplaćeno njima, isplaćeno deviznim štedišama u BiH. Konačno. Dakle, moj prijedlog je, dakle, da vratimo ovo izvješće Komisiji, da damo novi rok od 15 dana, da damo smjernice i da Komisija pozove ponovo Vijeće ministara, da u, ono što se kaže u najboljoj volji jedni i drugi preuzmemo odgovornost i da u travnju imamo zakon, koji možemo sprovesti, koji neće biti forma i koji neće biti samo dalje zamagljavanje ovih ljudi.
Zahvaljujem gospodinu Ragužu. Dr Gligorić ima riječ.
Dame i gospodo, uvaženi predstavnici stare devizine štednje, Drago mi je da ste prisutni i da možete da vidite koliko je raspolućena politička volja u BiH, u ovom Parlamentu i, slažem se sa gospodinom prof. Kunićem i gospodinom Ragužem, kada su rekli da je potrebna politička volja, jer politička volja donose zakone. Mi u ovom slučaju, ako budemo imali političku volju i, ako napravimo jedan pravedan zakon, onda ćemo dobiti jedan dobar zakon, koji će biti u interesu svih, vodeći računa o interesu države BiH u ovom slučaju i entiteti koji imaju obavezu. Mislim da tu možemo naći srednju mjeru. Pridružujem se odnima koji su govorili da mi moramo ovo da provedemo zato što je Ustavni sud BiH to od nas tražio. Uvijek nas u BiH neko tjera na nešto. U ovom slučaju je izostala briga da mi sami shvatimo koji je ovo problem. Da napravimo listu prioriteta kod donošenja zakona. Dosta nam je reformi, a sve gore se živi. Sve ono što moramo udovoljiti prema evroatlanskim integracijama, a šta je sa unutrašnjim reformama, šta je sa problemima običnog, a poštenog građanina BiH, kao što su i ova, kad je u pitanju stara devizna štednja. Zašto tu vrstu prioriteta nismo stavili i donijeli zakon. Zašto na suvijek neko mora tjerati da donesemo zakon. Ističe negdje 16. aprila kada mi trebamo donjeti taj zakon po odluci Ustavnog suda. I ja bih volio da je ministrica tu sada je izašla na trenutak, jer ona kaže trebamo simulirati neki model. Ovdje se govori o tome zašto to oni nisu uradili, nego su uradili po principu mi ćemo vama ponudili Prijedlog zakona koji je loš, a ako prođe dobro je, dobro je za vlast, a na štetu starih štediša. Namjera je ovdje opasna, loša, rad na Zakonu koji nudi takvo zakonsko rješenje govori puno o tim ljudima koji sjede u Savjetu ministara. Probaćemo da vas prevarimo, ako to prođe, dobro je. Ako ne prođe iz drugog pokušaja bićemo pošteni. Onda ćemo otvoriti raspravu, onda kupujemo vrijeme i evo dokle smo došli. Slažem se sa predlogom gospodina Raguža, slažem se i sa onim što je govorio predjsedavajući prof.dr.Špirić isto na ovom tragu da pokušamo da se uozbiljimo da ovo pitanje riješimo da ostavimo rok Komisiji i u koordinaciji sa Savjetom ministara ponudimo jedan od prihvatljivih modela, uvažavajući zahtjeve starih, udruženja stare devizne štednje Bosne i Hercegovine koje je u tom pravcu vrlo aktivno davalo i nudilo određena rješenja. Vole i oni Bosnu i Hercegovinu. Ispada sada kao da su oni protivnici Bosne i Hercegovine, zato što traže ono što su zaradili. Kao da oni u svom, u svojoj varijanti koju nude, koja je možda za glas trenutno i najlošija, kao da je to varijanta nešto što vi želite da rušite institucije ili državu Bosne i Hercegovine.Tako to ne treba shvatiti, ali mislim da se može naći srednje rješenje. 53 Zato ovdje postoji jedan ozbiljan problem. Konačne izvršne odluke Ustavnog suda se moraju poštovati. Neće odgovarati Savjet ministara, neće ni Parlament odgovarati, ne može da odgovara kolektivni organ, ali pojedinačno u tom Savjetu ministara, ukoliko se neko od vas odluči da podnesete krivičnu prijavu i te kako će da odgovara. Daj neka se ljudi tamo u toj izvršnoj vlasti na neki način uozbilje. Ja mogu otići u zatvor samo zbog ovog pitanja. I ne želim ovdje da plašim nešto ili da prejudiciram. Ne znam ja šta ćete vi uraditi, to je vaša samostalna aktivnost u to se mi ne možemo miješati. Ali sasvim je moguće da do toga dođe. Zato, mislim da je, mi iz Parlamenta nudimo moguće rješenje koje i nudimo ruku saradnje Savjetu ministara da to pokušaju da nam pomognu. Jer govorili smo o reformi privatizacije. Profesor Kunić je o tome govorio. Provedemo tu privatizaciju. Hoće međunarodna zajednica. Hoće tržišnu ekonomiju. Hoćemo i mi, ali kako se došlo do toga. Provjerom stare devizne štednje. Ugradili su njihovo tamo mogućnost da mogu, a da oni ne mogu nikad vlasnici, jer više ljudi nemaju gotovine. Ja ne znam da li jedan stari štediša je postao vlasnik jedne male fabrike. Ali sad je se vaš novac našao u tim malim preduzećima i naravno velikim preduzećima. Znači služimo se mi njima. Njihovom mukom. Znamo da to u zakonske neke druge zakone ugradimo tako nešto, ali kada treba da riješimo osnovno pitanje, onda mi nudimo neka rješenja koja su nivou štetu. Naravno, ovdje bih zamolio i kolege koji su u Komisiji za finansije i budžet. Nećemo sada prozivati. Tamo glasaju za loš zakon Savjeta ministara, a ovdje dođu pa pričaju lijepo, jer treba govoriti nešto drugačije. Hajde da budemo iskreni. Ali ja mogu imati dva principa. Zalagaću se i u komisiji za nešto ako smatram da je opravdan neki zahtjev, zalagaću se u Parlamentu i na ulici pred svakim građaninom, pa i ako griješim, braniću taj svoj stav, ali neću da ga mjenjam od prilike do prilike. I zato mislim da je ovaj prijedlog gospodina Raguža u konačnici na kraju je prihvatljiv i ja ću ga podržati kao poslanik. Hvala vam.
Zahvaljujem dr. Gligoriću, ali drage kolege, samo malo, nisam htio na početku, nisam htio da skrećem pažnju na način na koji to vi činite. Ovo i ne bi bilo pred Parlamentom da vaš kolega takođe poslanik Nikola Špirić nije podnjio podnesak Ustavnom sudu da se očituje o ovom problemu. Hvala vam lijepo. Tako da samo znate da je ovo došlo pred Parlament i da Parlament nije neodgovoran. Mi smo zapravo odgovorni bili i ja sam učinio samo ono što mi je bilo ustavno pravo da bi ovo došlo pred Parlament. Žalim što nikoga iz Vijeća ministara nema i ovo je nažalost još jedan od odgovora da mi pričamo sami sebi, ali evo izići ćemo, ja se nadam da ćemo mi na kraju doći do dobrog zakonskog rješenja. Kolega Križanović je tražio riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Zaista, evo možda bi bilo dobro i da odustanem, obzirom da su kolegice i kolege zaista jako puno rekle oko toga, oko čega bi se vrlo lako mogao složiti. Ali, zato ću vrlo kratak biti. 54 Vidite, dakle mi se nalazimo u poziciji kada o jednom pitanju iz domena ljudskih prava dakle iz imovinskih prava ova država treba da zaštiti i garantira to pravo svojim građanima. Nažalost to ova država i ovaj parlament rade u jednom cajtnotu na temelju odluke Ustavnog suda, odnosno Doma za ljudska prava. Vidite, danas smo pominjali restituciju. Ja vjerujem da neće doći na dnevni red i restitucija dok ne dodje pritisak od Ustavnog suda ili slične institucije, jer nažalost u posljednje vrijeme institucije Bosne i Hercegovine funkcioniraju na pritisak pravosudnih organa i OHR-a. Dakle, nema dileme hoće li se donjeti zakon. Zakon, ovdje je sav problem postavlja se na pitanju realnih izvora mogućnosti države da u što kraćem i najkvalitetniji način izvrši da kažem svoju obavezu prema svojim građanima na temelju njihovog nespornog prava. Ono što se posebno slažem sa kolegicama i kolegama jeste što je iritirajuće u predlogu ovog zakona što se ne može steći jedan realan utisak o da li su sagledane sve mogućnosti, svi realni izvori da bi se nadoknadila ova prava štedišama. Uključujući naravno i obaveze banaka koje su imale te depozite deviznih štednji. Zbog toga se zalažem za ovo, kao princip najgore bi bilo donjeti loš zakon kojim bi bila kompromitirana država, a opet ne zadovoljene štediše. Prikljanjam se ovom predlogu zakona da se ova stvar prolongira za 10, 15 dana, ali uz jednu ozbiljnu obavezu predlagača da prezentira sve moguće realne izvore i da se postavi, ako je moguće najbolji najoptimalniji, odnosno najkraći realni rok izmirenja ove devizne štednje. Hvala vam.ž
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Još imamo prijavljenu kolegicu Soptu. Nema niko više. Nadam se da možemo zaključiti ovu raspravu sa aktivnim prijedlogom.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući i pridružujem se vašem mišljenju da je ovaj parlament na jedan izuzetan način, za razliku od mnogih kada smo mi neozbiljno pristupili nekim zakonima ovdje uistinu jednoglasno ozbiljno pristupili ovom zakonu. Isto tako se ponašala parlamentarna komisija. I kada nije glasala za principe ovoga zakona, nije glasala iz razloga, ne zato da se zakon ne donese, nego da se donese kvalitetan zakon. I uistinu mi smo potrudili i mislim pokušali smo pomoći i Vijeću ministara i svima nama na taj način što smo otvorili javnu raspravu, uložili truda i jedan materijal koji sadrži vrlo kvalitetnih podataka dostavili i Vijeću ministara, a mislim da ste dobili i vi kolege svi na klupe. Mislim da je to dovoljan podatak, dovoljan doprinos bio komisije da se uistinu Vijeće ministaara zamisli nad ovim zakonom koji je nama dostavljen iz jednog prostog razloga, prema podatku izvjestitelja ispred Vijeća ministara, a pozivajući se na podatke OHR-a 470 tisuća građana ima staru deviznu štednju do tisuću maraka što izračunom kaže da je 671 tisuća starih deviznih štediša. Ako tome kažemo, samo smo jednog člana još domaćinstva znači više od miliona ljudi je zainteresirano za ovaj zakon. Pa kućete veći javni interes? Koji javni interes je ispred toga? Zato mislim i nadam se da će danas Parlament vratiti, mi smo s nadom da ćete vi vratiti ovo izvješće komisiji i naložiti i komisiji i Vijeću ministara da pristupi ozbiljnije izradi 55 ovoga, da se slažem takođe gospodine predsjedavajući svama da uz ovaj zakon mora stajati izračun. MOžda čak i u više varijanti kada ide prema komisiji. Ono što mislim zato ću i sugerirati sada, pošto se nadam da ćete vratiti, gospođi ministrici kada je riječ o verifikaciji. Ja mislim da je i tu treba pristupiti možda malo ozbiljnije izanalizirati. Mi imamo slučaj da smo kroz ovu javnu raspravu saznali da je, da su pojedine banke pripisivale kamatu '98., a to agencije na koje se upućuje da će raditi verifikaciju nemaju. Imamo takođe informaciju da se vršene isplate tijekom rata i poratnih godina. A to agencije nemaju. I može dolaziti do vrlo velike zabune i netačnih podataka kada je riječ o staroj deviznoj štednji. Zato predlažem da se pokuša vidjeti mogućnost da se knjižice provjeravaju tamo gdje su i dobijene, odnosno kod banaka, a da agencije koje, agencije koje su radile sa certifikatima da one dostave svoje podatke i upare sa državnim, jer građani imaju svoj dokumenat da im je država dužna, a državi je u interesu da ono sve što je isplačeno da da, da umanji za taj iznos, a pretpostavljam da će ona kamata koja je pripisana, ako mi donesemo odluku o nekoj novoj kamati biti isknjižena sa onih knjižica koje su, u koje je već upisano. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegici Sopti. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo da idemo sa prijedlogom. Ja vas molim za razumjevanje. Dakle danas smo pokazali, kroz ovu ozbiljnu raspravu da nam je svima cilj da dođemo do jednog dobrog provodivog državnog zakona koji ovaj problem rješava i u tom smislu evo Kolegijum predlaže zaključak dakle da nakon provedene rasprave, ukazivanja na nove momente i nove detalje, a ovaj izvještaj Komisije ne prihvatimo, nego da tražimo novi izvještaj u roku od 15 dana da se u saradnji sa Vijećem ministara se pokuša ponuditi jedna bolja, rekao bih suvislija varijanta ovoga zakona, koja bi mogla dobiti podršku u ovom parlamentu. Pripremite se za glasanje. Glasamo sve, smjernice, sve zajedno. Sve što je bilo u raspravi. ____________(?) Onda neka se kaže da prihvaćamo i smjernice. Naravno i smjernice su sastavni dio rasprave. Dakle pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Zahvaljujem, 27 za, 3 protiv, niko suzdržan. Konstatujem da je ovaj zaključak prihvaćen. Molim Vijeće ministara, resornog ministra, nadležnu komisiju i sve nas da 15 dana produktivno potrošimo tragajući za najboljim mogućim rješenjem. Zahvaljujem Udruženju starih deviznih štediša. Imali su priliku da prate. Ja se nadam, molim za malo strpljenja da ćemo smoći snage da dođemo do nečega što će zadovoljiti njihove interese, a neće ugroziti stabilnost ove zemlje. Hvala vam lijepo. Zahvaljujem 56 ministrici Marić što je bila prisutna i branila naravno stavove i tekst zakona koje je ponudilo Vijeće ministara. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad.9. Predlog zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač: poslanik Mirsad Ćeman) Poslanik Mirsad Ćeman je 3. februara 2006. godine dostavio Predlog zakona o dopuni Zakona o akcizama u BiH sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Zahtjev za proceduru usvojen je 74. sjednici. Kolegij je za nadležnu odredio Komisiju za finansije i budžet. Izvještaj nadležne komisije dobili ste 13. marta. Napominjem i ovdje imamo negativan izvještaj, znači Komisija ni u ovom slučaju nije prihvatila principe predloženog zakona. Otvaram raspravu o izvještaju Komsiije. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Dakle o izvještaju Komisije koji je negativan. Glasajte sad. Za 10, protiv 14, suzdržan 1. Dakle nije prihvaćen prijedlog dakle izvještaj komisije, dakle zakon je nažalost pao da. Samo malo, za 10, protiv 14, protiv izvještaja. Dakle izvještaj je pao, znači prihvaćen je. Nemamo iz Federacije, dakle iz RS imamo iz Federacije nemamo.
Nema ukupnu većinu.
Ne, ne, samo malo. Vratite ponovo glasanje.
Ne treba ponavljati glasanje. 14 je protiv Izvještaja Komsije. Izvještaj Komisije je negativan ..smatra da ne može biti negativan Izvještaj Komisije.
I vraća, određuje novi rok.
I vrača Komisiji i određuje novi rok.
Je, je, to je tumačenje poslovničko. Molim. Ko traži da se ponovi glasanje. 57 Neka ponovićemo glasanje, sve mora biti. Dobro. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Šta je pobogu, pa naučite se šta vam je na dnevnom redu. Pa tražili ponavljanje ljudi. Hoćete li, evo molim vas. Tražio je Klub SDS da se ponovi glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 11, protiv 18, 1 uzdržan. Dakle prihvaćen je, pošto je odbijen Izvještaj Komisije, određuje se novi rok, dakle Komisija da sačini novi izvještaj, to je tačak 3. zaključka. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda. Ad.10. Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet, predlagač poslanik Muhamed Moranjkić Poslanik MOranjkić je 22. decembra 2005. godine podnio ovaj prijedlog zakona sa zahtjevom za hitnu proceduru po članu 105. Poslovnika. Na 72. sjednici takođe nije usvojen zahtjev za hitni postupka, što znači da je Predlog zakona u redovnoj proceduru. Ustavno-pravna komisije mišljenje je dostavila 2. februara. Izvještaj nadležne komisije za finansije i budžet dobili smo 13. marta. Nisu prihvaćeni principi Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Izvještaju Komisije. Kolega Moranjkić izvolite. Živi i zdravi bili doviđenja. Hvala lijepo. Molim vas bez dobacivanja. Bili ste sa zadovoljstvom prihvaćeni. Sretan vam put. Kolega Moranjkić izvolite.
Hvala ljepo gospodine predsjedavajući, ja samo nekoliko riječi. Vi znate o čemu se radi i znate dosdašnji put ovog zakona. Bilo šta da bi se moglo da promjeni kada su u pitanju oporezivanja tako ću ja u globalu da kažem vrata za bilo kakvu diskusiju na tu temu otvara promjena dijela Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja gdje Uprava indirektnog oporezivanja po tom zakonu je odlučujuća i daje konačno odluku da li se može ili ne može raspravljati o toj problematici. I ovi silni zakoni koje smo mi do sada pokretali vezano za izmjene ovoga PDP-a, odnosno đavola, izvinite, ovaj PDV-a su upravo bili pred vratima ovog zakona i morali su biti vračeni. Zbog toga sam ja podnjeo ovu izmjenu. 58 Apsurdno u onom što sam vidio u Izvještaju Komsiije jeste da se od toga koga mi treba da mjenjamo tražimo mišljenje da on potpiše samoubistvo svoje i da kaže - ne ja sam da me promjenitie. Mislim to je po meni apsurdno. Mogla su da budu drukčija i druga obrazloženja, a ja i dalje stojim na stanovištu da treba ovom zakonskom promjenom omogućiti ovom parlamentu da on može obavljati svoju zadaću, svoju funkciju i da nema iznad sebe nikoga, a u ovom konkretnom slučaju on to ima i vidite da smo uvijek u takvom jednom zarobljenom stanju. Zato predlažem i Parlamentu, predlažem i Komisiji da shvati moju poštenu namjeru, da stvorim jedan zakonski prostor, uslov u kome bi mogli i možemo djelovati kada su u pitanju zakonske promjene iz ove oblasti. Ne bih dalje. Mislim apsurdno je da bilo šta drugo objašnjavam.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Zaključujem raspravu. Kolegica Milićević. Glasamo o Izvještaju Komisije pobog.
Gospodine Moranjkiću. Vidite, pa radilo se o krivom navodu. Mi smo kao nadležna Komisija tražili mišljenje od Savjeta ministara i od Upravnog odbora. Ovo što smo dobili od Upravnog odbora mi smo, gospodin Moranjkić se izvinuo, nije bio na sjednici, znači imali stav da Vijeće ministara podržava ova mišljenja i za gospodina Ćemana i za ovaj zakon i za sve naredne zakone za koje imate izvještaje. Tako.
Zahvaljujem. Pripremite se za glasanje. Dakle imate negativna Izvještaj Komsiije. Glasajte sad. - Za 16, protiv 15, niko suzdržan. Dakle je Izvještaj je prihvaćen, Zakon je nažalost pao. Izvještaj gore, Zakon dole moj Moranjkiću. Evo vidite. I uz moju podršku. Tačka 11. je Ad.11. Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač Savjet ministara BiH – dostavljen 30.12.2005. godine) 30. decembra 2005. godine Savjet ministara dostavio je Parlamentu ovaj prijedlog zakona sa zahtjevom za hitni postupka po članu 105. Poslovnika. Zahtjev predlagača za hitni postupak nije usvojen pa se Prijedlog zakona razmatra u redovnoj proceduri. Ustavno- pravna komsiija mišljenje je dostavila 31. januara ove godine. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Izvještaj nadležne komisije je dostavljen 13. marta. I ovdje je izvještaj Komisije za finansije i budžet negativna. Komisija nije prihvatila principe predložong zakona. Otvaram raspravu. Javlja se Ljiljana Milićević ponovo. 59
...Zakon izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost, predlagač Vijeće ministara. Vi znate situaciju o kojoj se radilo da smo 15 dana dobili dva slična prijedloga. Oni su takođe rekli da prihvataju mišljenje Upravnog odbora koje je negativno po ovome.
Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle Izvještaj je negativan. - Za 9, protiv 14, suzdržana 2. Dakle nazad Komisiji da radi. Zahvaljujem. Prelazimo na 12 taču dnevnog reda, to je Ad.12. Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač Savjet ministara BiH – dostavljen 26.01.2006. godine) Prijedlog ovog zakona odstavljen je parlamentu 26.1.2006. godine. Molim vas samo malo strpljenja i bez dobacivanja. Ovdje se radi o sitom tekstu zakona kao u prethodnoj tačci. Razlika je samo u naslovu. Takođe je i negativna izvještaj nadležne Komisije za finasnije i budžet. Otvarama raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 16, protiv, 13. Niko suzdržan. Dakle ovaj prijedlog nije prihvaćen. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda. Pao je zakon, da pao je. Prelazimo na 13. tačku, Ad.13. Predlog zakona o izmjeni dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač poslanik Muhamed Moranjkić) Ovo je treći u nizu Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost. Kolega Moranjkić ovaj prijedlog zakona dostavio je 27. decembra 2005. godine sa zahtjevom za hitni postupak po članu 105. Na 72. sjednici Dom nije usvojio zahtjev za Prijedlog zakona i Prijedlog zakona se nalazi u redovnoj proceduri. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 2. februara 2006. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet je dostavila izvještaj 13. marta. Vi ste izvještaj dobili i o ovom zaključku kao prethodni, Izvještaj je negativan, dakle nisu prihvaćeni principi zakona. Otvaram raspravu. Kolega Bešlagić. 60
Evo pošto vidite skoro četiri, ili pet zakona se radi o PDV-u i akcizama, a mi smo se dogovorili, ja mislim već drugi ili treći puta tražili smo od Ministarskog vijeća da nam napravi analizu PDV-a o dosadašnjem radu da bismo mogli uraditi. Mislim da je ovo neozbiljno i zbog toga još jednom evo ovom prilikom želim ponoviti, želili bi da vidimo taj izvještaj i onda da stvarno kao Parlament uđemo u raspravu o promjeni i izmjeni PDV-a. Hvala.
Zahvaljujem se i slažem se sa kolegom Bešlagićem. Pripremite se, zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Izvještaj je dakle negativan. Glasajte sad. - Dakle za 17, protiv, 15, suzdrža niko. Dakle konstatujem da Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet i gospodina Moranjkića, nije prošao, dakle pao je Zakon. Prelazimo na 14. tačku.
Izvinjavam se, nije imao entitetsku većinu.
Nema veze pao je nije imao većinu. Tačka 14. Molim vas da pratite, pretpostavljam da ste umorni kao i ja iako ja to dosta dobro pratim. Tačka 14. Ad.14. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. Komisija je kao što ste vidjeli iz izvještaja prihvatila sve amandmane usvojene u Predstavničkom domu i Domu naroda, sem amandmana broj I usvojenog u Domu naroda, te se jednoglasno usaglasila da ovaj amandman nije valjano ni definisan, zbog čega je u Zajedničkog komisiji jednoglasno odbačen. 61 Stavljam Izvještaj Zajedničke komisije na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 24, 5 protiv, 2 suzdržana. Dakle konstatujem da smo prihvatili Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju budžeta i ovim ja konstatujem da je budžet institucija Bosne i Hercegovine usvojen u identičnom tekstu u oba doma Parlamentarne skupštine i time stekli uslovi da pređemo na 15. tačku dnevnog reda, to je Ad.15. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije o usuglašavanju Zakona o izvršenju budžeta za 2006. godinu. Zajednička komisija oba doma usaglasila je tekst Zakona o izvršenju budžeta usvajanjem tri amandmana. Stavljam Izvještaj na raspravu. Ko se javlja? Ne javlja niko. Zaključujem. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 28, 4 protiv, niko suzdržan. Konstatujem dakle da smo prihvatili Izvještaj Zajedničke komisije za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izvršenju budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine. Prelazimo na tačku 16. dnevnog reda, to je Ad.16. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine i utvrđivanje trajanja njihovog mandata Dame i gospodo mi smo 14. februara tekuće godine od Regulatorne agencije za komunikacije kao ovlaštenog predlagača dobili rang listu kandidata za članove Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa Bosne i Hercegovine. Podsjetiću vas na odredbe Zakona o Javnom RTV servisu koje se odnose na imenovanje članova Upravnog odbora. U članu 25. stav 3. Zakon o Javnom RTV servisu propisano je da Upravni odbor ima četiri člana, po jednog iz reda svakog konstitutivnog naroda i jednog iz reda ostalih. Dva člana, dva od ta četiri člana moraju imati prebivalište Federacije BiH i dva od četiri člana moraju imati prebivalište u RS. U skladu sa članom 26. stav 1. Zakona o Javnom RTV servisu BiH, Parlamentarna skupština BiH imenuje članove Upravnog odbora sa rang liste kandidata koji su ušli u uži izbor koji dostavlja Regulatorna agencija. U istom članu se kaže da Regulatorna agencija sprovodi pravičan, otvoren i transparentan postupak izbora koristeći se standardima i rokovima propisanim Zakonom o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Vijeća ministara BiH i drugim imenovanjima BiH s ciljem izbora nakvalitetnijih kandidata. 62 Dalje je nužno da vas podsjetim na odredbe člana 36. istog zakona koje su relevantne za ovu situaciju. Naime, u stavu 2. ovoga člana, pored ostalog kaže se – Parlamentarna skupština BiH imenovaće sve članove prvog upravnog odbora prema odredbama ovog zakona. Dakle sve, ne samo tri. Stav 4. ovog člana kaže – mandat članova Upravnog odbora traje četiri godine. Međutim kada Upravni odbor bude prvobitno konstituisan članovi Upravnog odbora će biti imenovani na sljedeći način pod a) jedan član na četiri godine b) jedan član na tri godine c) jedan član na dvije godine i d) jedan član na jednu godinu izabran iz reda članova postojećeg Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH. Ovim postupkom uvodi se princip rotacije među članovima upravnih tijela koji će osigurati kontinuitet rada za BiH RT. Regulatorna agencija dostavila je listu kandidata od šest članova s predlogom da se imenuju tri člana i utvrdi trajanje njihovog mandata. Kandidate u listi poredali su po abecednom redu pa se onda stoga ne može smatrati rang listom. Dame i gospodo evo sam uvodne napomene napravio namjerno, da bih pozvao sve nas da radimo u skladu sa zakonom, da ne bi, sobzirom da kandidati imaju pravo, zakonsko pravo žalbe. Mi smo jednom formirali jednu komisiju, još nismo izašli iz te situacije, dakle Regulatorna agencija mora da dostavi rang listu i Parlament mora da bira sve četiri člana. I ja vas molim dakle da vratimo Regulatornoj agenciji da uradi u skladu sa zakonom svoj posao. To je moj prijedlog. Molio bih da ne vodimo rasprave. Svi kandidati jesu dobri ljudi itd., ali znate ako neko kaže da i ono što je posebno problem što smo dobili odgovor od Regulatorne agencije da kaže da se za njih svi kandidati jednaki. To je u najmanju ruku neozbiljno prema Parlamentu, prema Kolegiju, prema svima nama, jer ako se traži rang lista zna se šta ona podrazumjeva. Otvaram raspravu, izvolite ako hoćete, ali mislio sam da ne vodimo. Kolega Huskić izvolite. I to je stav i Kolegija. Moram vam reći ovo što sam rekao. To je stav i Kolegija da je to jedinstven stav Kolegija.
Jesam li dobio ja riječ.
Jeste dobili riječ, ali evo molim kolege da
Ja razumijem, podržavam to što ste vi rekli, ali evo vidite koliko smo mi dobili materijala. Ja iz ovoga nisam ništa mogao pametno zaključiti vjerujte. 63
Naravno.
Ja mislim i pitam ove djevojke ovdje jesu li ovi kandidati trebali da naprave nekakav program rada ili neku viziju ili nešto. Ja lično sam jako nezadovoljan na način na koji radi Javni televizijski servis i ovdje sam doveden u poziciju samo da glasam za ili protiv. Ne znam ni ja sam zbog čega. Mislim da kada već to radimo da bi trebalo ljudi da ponude nešto da kažu kako oni vide razvoj, šta vide, kakvi su im planovi pa da se na osnovu toga opredjeljujemo, a ne na osnovu ovih biografija njihovih. Ako nije uslov konkursa, evo da mi postavimo.
Vi ste u pravu. Dakle imamo stav Kolegija da se ovo uradi u skladu sa zakonom. Ovdje je kolegica Dunaj Mijatović, ja mislim da nema potrebe da polemišemo. Stav je da se uradi u skladu sa zakonom. Pripremite se za glasanje. Samo malo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za zaključak da. Za 30, protiv 1, 2 sudzržana, konstatujem da je ovaj zaključak prihvaćen i time prelazimo na 17. tačku dnevnog reda. Izvinjavam se kolegi Jahiću. Imali smo zaključak Kolegija. Imate pravo, slažem se, ali da ne odugovlačimo raspravu. Idemo na 17. tačku dnevnog reda, Ad.17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Ugovora o izmjenama i dopunama na Ugovor o razvojnom kreditu – Projekat upravljanja čvrstim otpadom između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, b) Ugovor o izmjenama i dopunama na Ugovor o razvojnom kreditu - Projekat tehničke pomoći u oblasti socijalnog osiguranja između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj Želim samo da vas informišem da je prvi ugovor verifikovala naša nadležna komisija, da drugi nije i da danas mi damo saglasnost samo na prvi ugovor dok ne dobijemo stav nadležne komisije za ugovor pod b). 64 Dakle da se izjašnjavamo samo, da ratifikujemo ugovor pod tačkom a). Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 30 glasova za, 1 protiv, 1 suzdržan izvršili ratifikaciju Ugovora o izmjenama i dopunama na Ugovor o razvojnom kreditu Projekat upravljanja čvrstim otpadom između Bosne i Hercegovine i međunarodne asocijacije za razvoj i prihvatili stav naše komisije da se odloži razmatranje ugovora pod rednim brojem b) tj. Ugovor o izmjenama i dopunama na Ugovor o razvojnom kreditu Projekat tehničke pomoći u oblasti socijalnaog osiguranja između Bosne i Hercegovine i međunarodne asocijacije za razvoj. Dame i gospodo time smo danas, izvolite. Nisam vas vidio.
Molim vas predsjedavajući, ja dižem ruku, prijavljujem se vi i ne gledate i zaključivate.
Nisam sam vas vidio.
Dozvolite da ja pod tačkom b) ratifikaciju ovog ugovora imam puno nešto reći.
Pod b).
Da pod b).
Ali pod b) nije uopšte ratifikacija.
Nema veze, da ja vidim šta smo mi prošli put ...Molim vas, ja bih zamolio uvaženog kolegu Živkovića da nam on malo kao predsjednik Komisije za vanjske poslove objasni o čemu se ovde radi. Mi smo zadnji put, prije par sjednica imali ovaj isti ugovor, mi smo ga ratificirali sa iznosom, mislim da je to bilo, koliko se ja sjećam 4 miliona i još nešto. Sada se traži dopuna toga. Mene interesira kud ta sredstva idu i zašto su namjenjena, jer je ovdje bilo rečeno da ta sredstva idu za razvoj zdravstva. A to nije istina.
Kolega Altiću, ovdje se traže dodatne konsultacije da bi ovo imali na 65
Ali interesuje me šta smo prošli put izglasali jer je nama prezentirano sasvim drugačije. Molim vas Nikola.
Mi smo završili ratifikaciju.
Ne, nema veze, nama kada je neko podvalio. Ja vam samo mogu reći da apsolutno nije u redu, po mom mišljenju nije u redu da se ove ratifikacije stavljaju zadnje kada mi svi pomalo bježimo i pakujemo stvari, a to su vrlo važne stvari. Kakve imamo dobre ugovore sa susjedima, vanjsko trgovinskim odnosima, tako smo i doveli u situaciji i deficit smo i milijarde.
Ja se slažem svama, ali
Ja molim kolegu Živkovića da nam objasni.
Ali evo. Kolega Živkoviću jel ima potrebe. Gledajte, pošto je zaključak komisije dakle da ne vršimo ratifikaciju. Mi smo ratifikovali pod a). Ako komisija treba da sjedne kada bude imala stav, ona će imati odgovor i Parlament i kolega Altić. Nemojte sada ovo da pretvorimo u pitanje jedni drugih. Dakle, ja vas molim, dakle kolegu Altića i vas, dakle mi smo izvršili ratifikaciju i zaključili tačku. A vi možete poslije ako ima nesporazuma oko ovog ugovora sjesti i u okviru komisije i izvan komisije.
Jedna jedina rečenica iz istog razloga zbog kojega gospodin Altić traži da se ja izjasnim u vezi sa ovim sporazumom, ja sam tražio da se nadležne institucije, a to su entitetski ministri zdravlja u vezi sa ovim izjasne da bi komisija mogla da svoju saglasnost u vezi sa tom ratifikacijom. Ja pozivam uvaženog kolegu Altića ako hoće da dođe na komisiju, kada mi budemo razgovarali sa njima da o tome zajedno sa nama raspravlja. To je jedini razlog bio.
Zahvaljujem. Dame i gospodo iscrpili smo dnevni red. Hvala vam na strpljenju. Vrlo brzo ćemo imati novu sjednicu. Bićete na vrijeme informisani. Hvala vam na konstruktivnom radu. Sjednica je završila sa radom u 16,00 sati.