Gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 80..sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pored zastupnika na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj Vijeća ministara, ministri i zamjenici u Vijeću ministara, predstavnici OHR-a, predstavnik OSCE-a, predstavnik Evropske unije, specijalni predstavnik Glavnog tajnika Vijeća Evrope, i šef Misije u BiH i predstavnik Posmatračke misije u BiH, predstavnici izaslanstava u BiH, koje su izrazlike interes da prate rad Parlamentarne skupštine, predstavnik UN misije u BiH i predstavnici nevladinih organizacija, Centar civilnih inicijativa i Centar za promociju civilnog društva. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Tužiteljstva Bosne i Hercegovine zbog razmatranja Informacije o radu u 2005. godini i Regulatorne agencije za komunikacije zbog imenovanja članova Upravnog odbora Javnog RTV servisa, čiji je predlagatelj Regulatorna agencija, te predstavnici središnjeg izbornog povjerenstva, obzirom na točku dnevnog reda koja se također odnosi na izmjene i dopune Izbornog zakona. Sve vas skupa pozdravljam. Prema izvješću koje ovdje imam pred sobom nazočno je 34 zastupnika, od toga 21 iz Federacije, a 13 iz Republike Srpske, tako da imamo kvorum za rad i punopravno odlučivanje. Ovu sjednicu smo, dame i gospodo danas, uz vaše potpuno uvažavanje situacije koja se desila u zadnje vrijeme sazvali po žurnom postupku pozivom na stavak 3. članka 47. Poslovnika ovog doma, obzirom da smo dva puta odgađali 80. sjednicu. Nadam se da ćete ovo obrazloženje prihvatiti jer ste većinu materijala iz prijedloga dnevnog reda dobili već ranije. Jutros smo imali sjednicu i Užeg kolegija i Kolegija i Proširenog kolegija. Dogovorili smo izmjene dnevnog reda i vi ste, nadam se dobili ovaj dnevni red najnoviji na stolove. U osnovi radi se o tome da smo, obzirom na više zahtjeva za izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost i Kolegij u proširenom sastavu složio je se da te sve zahtjeve objedinimo i proslijedimo komisiji, mjerodavnoj komisiji da ona u roku od 15 dana pripremi izvješće, obzirom na različite zahtjeve za izmjene da dobijemo jedan koinzistentan prijedlog od strane naše komisije. Mislim da to možemo podržati i dodatna izmjena je bila vezana za imenovanje ad hoc komisije za izbor Ombucmena Bosne i Hercegovine. Prihvaćeno je da se to odgodi, razmatranje tog pitanja za naredne sjednice, a da mi održimo sastanak sa Ombucmenima i to je njihov zahtjev i zahtjev OSCE-a. To bi što se tiče zahtjeva za izmjene i dopune dnevnog reda bilo. 2 Ja otvaram raspravu o dnevnom redu. Nema prijavljenih. Gospođa Senija Kapetanović. Izvolite.
Ja cijenim da je danas dnevni red dosta širok, ali ja bih ipak molila da se dopuni dnevni red sa jednim zaključkom. Evo ja ću ga sada pročitati, a imam ovdje primjerak koji mogu dati, ako se usvoji da se isprinta poslanicima. Radi se o na osnovu člana 49. stava 2. i 51. Poslovnika Doma Parlamentarne skupštine BiH tražim da se u dnevni red zasjedanja stavi sljedeći zaključak – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da formira komisiju od devet članova mješovitog nacionalnog sastava koja će ispitati stradanje civila na području opštine Prijedor u vrime 1992. – 1995. godina. Obrazloženje, moram pročitat da bi se mogli opredjeliti za ovo. Prijedor je, vjerojatno barem u po onom što se do sada zna drugo područje iza Srebrenice gdje su se dogodila brojna stradanja civila i to na onaj najokrutniji način u vrlo kratkom vremenu, a bez stvarnih ratnih dejstava. Naime, od 30. aprila 1992. godine srpske snage su nasilno, ali bez i jednog ispaljenog metka preuzele vlast od do tada legalno i na izborima uspostavljene multinacionalne opštinske, zakonodavne i izvršne vlasti. U roku od tri do četiri mjeseca dogodili su se strašni stravični zločini tako da je ubijeno i u logorima mučeno između 3,5 hiljade do 4 hiljade ljudi. A ostali dio nesrpskog stanovništva protjerano. Područje kao što je Kozarac i naselja na lijevoj obali Sane, Hambarine, Čorakovo, Zecovi, Rizvanovići, Rakovčani, Biščani i drugi potpuno su spaljeni i uništeni. Po nekim procjenama radi se o broju od 50 hiljada ljudi što je činilo polovinu ukupnog stanovništva opštine Prijedor koji su ubijeni ili protjerani iz svojih domova. O ovim događajima niko od zvaničnika vlasti u Prijedoru kao i u RS ne želi da govori, niti da pomogne da otkriju masovne grobnice kako bi se nastradali barem dostojanstveno sahranili, a vrijeme prolazi i sve je to teže učiniti. Jedan broj protjeranog stanovništva sa ranama duši, jer je među njima veliki broj onih koji su izgubili i po više članova najuže porodice vratio se i živi u području opštine Prijedor, tiho i bez i jednog odjeka njihove goleme tragedije, što čini težim zarastanje rana i brže vračanje u normalni i zdrav odnos prema zajednici. Još uvijek veliki broj Prijedorčana živiu svijetu nakon progonstva i teško im pada ovaj muk i čutanje o onom što se dogodilo u Prijedoru. Ovu inicijativu pokrećem zbog i zbog zahtjeva koji su uputila udruženja Prijedorčana u svijetu, a koje na neki način ja predstavljam u ovom parlamentu, ne želeći u ovo unositi ništa lično, moram reći ipak da i ja, da sam i ja dio ove tragedije, jer u ovom i moja je porodica stradala. Nadam se da će rezultati rada ove komisije pomoći, prije svega da što prije nađu, da se što prije nađu posmrtni ostaci do sada ne pronađenih, jer je već pronađeno i ukopano nekoliko, otkopano nekoliko masovnih grobnica, ali da će pomoći građanima Prijedora da ovo teško vrijeme nesreće i tragedije prevaziđu i krenu u izgradnju novih i iskrenijih odnosa u zajedničkom životu. Evo to je ako. 3
Hvala lijepo. Gospodin Đedović.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege i kolegice, vidim da nema tačke – Zastupnička pitanja. Ne insistiram na njoj, samo moilim da u pisanoj formi ja i ako još neko ima dostavimo.
Dostavite u pisanoj formi gospodine Đedoviću. Kolegij je Prošireni se usuglasio zbog obimnosti dnevnog reda da danas radionaliziramo taj dio ako imate pitanja, dostavite kao da ste i postavili u pismenoj formi.
Uvažavam i samo kažem samo da dopustite da u pisanoj formi ko ima dostavimo i da se smatra da je prošlo kroz proceudru.
Prihvaćeno. Racionalno.
Hvala lijepo.
I ja se vama zahvaljujem. Ima li više zahtjeva? Nema. Zaključujem raspravu. Molim dakle da se sada izjasnimo o prijedlogu koji je podnjela uvažena zastupnica Senija Kapetanović da se formira devetoročlana multietnička komisija za ispitivanje stradanja na prostoru općine Prijedor, ako sam dobro razumio za obrazloženje u periodu koji je naveden, uz obrazloženje koje je ona data ovdje. Molim zastpnike. Kao nova točka, jeste dnevnog reda u odnosu na ovo što je tu. Molim zastupnike da se pripreme i glasuju. Glasujte sad. Znači prijedlog ima većinu. 24 glasa za, 5 protiv, nema suzdržanih, nema entitetsku. Nema sada gospodina Špirića. Možemo li samo sekundu provjeriti gdje je, da li da se sada usuglasimo i da idemo u drug glasovanja. Možete provjeriti samo gdje je. Molim zastupnike, molim za sekundu strpljenja. Završili smo.
Gospodine predsjedavajući nije nam prvi put da kada nemamo tri člana Kolegija o tome ne odlučujemo, nego ostavljamo za sljedeću sjednicu. Ja ne znam zbog čega ne nastavljamo sa radom. Kolegij će se do sljedeće sjednice znači o ovome izjasniti i na sljedećoj sjednici ćemo glasati. Ako ne bude na ovoj, biće na sljedećoj sjednici. 4
Dnevni red je u pitanju. Žena je predložila dnevni red, zašto ne bih odmah uradili kada je čovjek tu. Evo sad prije dva minuta izađe. Vidjeli ste svi.
Ja, da se radi o dnevnom redu, da se ne radi o dnevnom redu potpuno prihvaćam vaše obrazloženje i. Evo saćemo vidjeti.
Može li pauza pet minuta da ne čekamo ovako.
Jel tražite pauzu. Dobro. Pet minuta. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Znači u KOlegiju nema suglasnosti da se ova točka uvrsti u dnevni red. Idemo u drugi krug glasovanja i vi znate da se izjašnjavaju samo oni koji su protiv ovog da ovaj zaključak uđe u dnevni red. Molim vas da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad. Znači ima 2/3 protiv iz Republike Srpske i nije prihvaćen, ovaj zaključak nema 2/3 entitetsku potporu da bi bio stavljen na dvnevni red. Time smo završili dnevni red i konstatiram da današnji dnevni red 81. sjednice Zastupničkog doma. Samo ako imate poslovničku ingervenciju. _______(?) Nemam poslovničku intervenciju. Onda je rasprava je završena. Rasprava je završena. Može samo poslovnička intervencija. Mi smo sada na dnevnom redu. Ja sam osigurao sve da ne bi bilo krivih interpretacija i člana Kolegija i sve, evo vidite da je bilo različitih razmišljanja. Znači konstatiram da je dnevni red 81. sjednice Zastupničkog doma sljedeći: 1. Zapisnici sa 78. i 79. sjednice Zastupničkog doma doma, 2. Zahtjev zastupnika Zlatka Lagumdžije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po članku 105. Poslovnika, 5 3. Zahtjev zastupnika Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, također po članku 105. Poslovnika, 4. Zahtjev zastupnika Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Općeg zakona o zadrugama, također po proceduri članka 105. Poslovnika, 5. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, također po proceduri članka 105. Poslovnika, 6. Zahtjev zastupnice Jeline Đurković za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Centralnoj banci BiH po proceduri članka 105. Poslovnika, 7. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama Bosne i Hercegovine po proceduri članka 104. Poslovnika, 8. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o policijskim službenicima po proceduri članka 104. Poslovnika, 9. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine, također po proceduri članka 104. Poslovnika, 10. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Državnoj graničnoj službi Bosne i Hercegovine po proceduri članka 104. Poslovnika,, 11. Zahtjev zastupnika Milorada Živkovića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosne i Hercegovine po proceduri članka 104. Poslovnika, 12. Zahtjev zastupnika Tihomira Gligorića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovu računa stare devizne štednje po proceduri članka 104.Poslovnika, 13. Zahtjev zastupnika Selima Bešlagića, Mirsada Ćemana i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, po proceduri članka 104. Poslovnika, 14. Zahtjev zastupnika Mirsada Ćemana i Izeta Hadžića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, također po proceduri članka 104. Poslovnika, 15. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini po proceduri članka 104. Poslovnika, 16. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavještajno-sigurnosnoj agenciji Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 17. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 18. Predlog zakona o klasifikaciji djelatanosti u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), 19. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu, 20. Izvještaj Istražnog povjerenstva za ispitivanje aktivnosti u svezi sa izgradnjom Carinskog terminala u Tuzli, 21. Pregled zaključaka Vijeća ministara BiH donesenih u povodu razmatranja zaključaka Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, 22. Predlog Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine i utvrđivanje o trajanju njihovih mandata, 6 23. Razmatranje liste kandidacijske liste za imenovanje članova Izborne komisije Bosne i Hercegovine iz srpskog i bošnjačkog naroda (predlog Ad hok komisije za izbor i imenovanje članova Izbornog povjerenstva BiH od 14.02.2006, nakon obavljenog ponovnog razgovora sa kandidatima, 24. Razmatranje ostavki Jasminke Putice, Blage Bošnjaka i Dragice Miletić, članova Ureda za razmatranje žalbi, i upoznavanje sa Informacijom o dosadašnjim aktivnostima vezanim uz početak rada Ureda za razmatranje žalbi i pod 25. Davanja saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma između Vijeća Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji u 2004. godini, b) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke o suradnji u borbi protiv kriminala, posebice terorizma, ilegalne trgovine drogom i organiziranog kriminala, c) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Belgijsko-luksemburške ekonomske unije o recipročnom unapređenju i zaštiti investicija, d) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke o ponovnom prijemu osoba koja ilegalno borave na teritoriji njihovih država i Protokola za realizaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke o ponovnom prijemu osoba koja ilegalno borave na teritoriji njihovih država, e) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske o zračnom prometu, f) Dodatka kojim se mijenja i dopunjuje Sporazum između Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu i Odsjeka II za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i kroupciju kaznenog i Apelacijselacijskog odjela Suda Bosne i Hercegovine i Posebnog odjela za ratne zločine i Posebnog odjela za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i korupciju, g) Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke – financiranje projekta Željeznice II, h) Ugovora o intelektualnom vlasništvu za integrirana kola, i) Ugovora o uspostavljanju energetske zajednice, i pod j) Roterdamske konvencije o proceduri prethodnog obavještavanja o suglasnosti za promet nekih opasnih kemikalija i pesticida u međunarodnoj trgovini. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda, to je Ad.1. Zapisnici sa 78. i 79. sjednice Zastupničkog doma doma
Ja imam dvije primjedbe na zapisnik sa 78. sjednice. Prvo kada govorim ovdje piše da govorim u ime Demokratskog narodnog saveza, ta stranka nije parlamentarna i ovdje je nema. Znači da. 7 I drugo na kraju rasprave ja sam predložio zaključak koji je čitan tamo, a o tome u ovom zapisniku ima samo posredno gdje predsjedavajući kaže da je moj zaključak koresondiran stim i tim. A u tom zaključku ni riječi. Tražim da se prijedlog mog zaključka stavi u ovaj zapisnik. Hvala lijepo.
Ima li još intervencija na zapisnik? Nema. Zaključujem raspravu. Mislim da su primjedbe na zapisnik koji je dao zastupnik Ibrahim Đedović opravdane i da ih trebamo usvojiti kao izmjene zapisnika sa ove sjednice. Radi se o preciziranju znači naziva stranke koju zastupa i zaključka koji je iznjeo za mikrofon precizno u stenogram, te da se temeljem tog zaključka iz stenograma precizno unese u zapisnik. Prihvatate li ovo objašnjenje? Prihvatate. Možemo li takde temeljem ovih dopuna prihvatiti zapisnike sa 78. i 79. sjednice Doma? Molim zastupnike da se pripreme za glasovanje. Glasujte sad. Ispričavam se. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 31 glasom za prihvatili zapisnike sa 78. i 79. sjednice Zastupničkgo doma. Hvala vam lijepo. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, to je Ad.2. Zahtjev zastupnika Zlatka Lagumdžije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po žurnom postupku sukladno članku 105. Poslovnika (Zakon od 23. svibnja 2006. godine) Prijedlog ovog zakona sa zahtjevom da se razmatra po proceduri članka 105. vi ste dobili na vrijeme. Otvaram raspravu o zahtjevu zastupnika Zlatka Lagumdžije. Nema. Ima. Znači prvo gospodin Jozo Križanović, nakon njega gospodin Tihomir Gligorić, pa gospodine Momčilo Novaković. To je redosljed prijavljenih. Izvolite gospodine Križanoviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege ja ću vrlo kratko da podsjetim na suštinu ovog prijedloga izmjene i dopune Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Naime, podsjetiću da zapravo od samog donošenja ovog zakona o porezu na dodanu vrijednost mi imamo u kontinuitetu dobru, da kažem namjeru, posebno zastupnika iz ovog doma da se učine popravke toga zakona. Također jučerašnja rasprava o efektima primjene Zakona na dodanu vrijednost pokazala je zapravo iz naše iscrpne rasprave da mi zaista ne možemo biti zadovoljni tim efektima iz, rekao bih dva temeljna razloga. 8 Prvi razlog je što ovaj dom donoseći dakle taj zakon nije stekao, da kažem dojam da se u ovoj državi vodi adekvatna specijalna politika i da postoji odgovarajući socijalni program za amortiziranje negativnih efekata primjene toga zakona, posebno na najugroženije slojeve stanovništva. I drugo, pokazuje se da primjenom ovog zakona imamo ekstra visoke prihode što sa stanovišta ekonomije zemlje nije dobro. Mi smo, odnosno kolega Lagumdžija je u ovom prijedlogu zakona se fokusirao samo na one grupe proizvoda koje bi omogućile da kažem jednu normalniju, lagodniju i podnošljiviju poziciju, prije svega za humanitarne organizacije. Vjerujem da smo svi mi ovdje koji sjedimo dobili obračanje od svih humanitarnih organizacija u Bosni i Hercegovini u kojima ukazuju na jedan nelogičan položaj kojem su dovedene uvođenjem PDV-a. Drugo, ovaj prijedlog se odnosi takođe na najosjetljiviju da kažem sferu života – to je zdravlje. Dakle, na lijekove i pomoćna ljekovita sredstva, zdravstena i ortopedska pomagala i dakle na usluge koje pružaju narodne humanitarne kuhinje u svom radu. Također, posebno jedna značajna oblast jeste oblast obrazovanja, informiranja i izdavaštva uopće gdje nažalost Bosna i Hercegovina ima jedan negativan trend zbog općeg stanja u zemlji i ekonomskog i socijalnog tako da i obrazovanje i pismenost u Bosni i Hercegovini postaje jedna vrlo ozbiljna, ozbiljno jedno područje kojem moramo posvetiti pažnju. Dakle iz niza problema koji su bili predmet da kažem pokušaja promjene Zakona PDV-a u sveri osnovnih životnih namirnica, mi smo se opredjelili da je ovo jedan apsolutni prioritet i ukoliko bi se pravile neke analize, a poslužiću se određenim brojkama koje smo imali jučer u informaciji, ovakav prijedlog izmjene i dopune Zakona o PDV-u
Molim zastupnike da se međusobno uvažavamo dok govorimo. Izvolite gospodine Križanoviću.
Proveli smo određenu računicu, dakle da bi prihvatanje ovog prijedloga izmjena i dopuna Zakona o PDV-u, imao efekat manjih prihoda, budžetskih prihoda za BiH negdje na godišnjem nivou oko 80 miliona. Mi smo duboko uvjereni da u BiH obzirom na ovakvu državnu i društvenu organizaciju, mi ne možemo imati efektne, efektivne da kažem, socijalne programe i njihovu provedbu koju bi na odgovarajući način mogao amortizirati ovakvu primjenu. Prema tome, ja očekujem od kolega i kolegica puno razumjevanje za ovu problematiku, posebno zbog toga što ovo nije prvi put da raspravljamo o manama postojećeg zakona o PDV-u i očekujem dakle razumjevanje da podržimo danas ovakav prijedlog izmjena i dopuna, posebno zbog toga što i jučerašnja informacija o efektima dosadašnje primjene PDV-a omogućava. bez ikakve strahova takvu jednu komociju da se može progutati da kažem ovaj umanjeni dio budžetskih prihoda koji bi išao na račun oslobađanja PDV-a za ove namjene. Hvala vam. 9
Zahvaljujem se. Imamo znači sljedeći red prijavljenih. Gospodin Tihomir Gligorić. Ljudi su tražili riječ i ja sam dužan. Dobro. Poslovnička intervencija, oprostite gospodine Gligoriću, gospodin Križanović.
Ja mislim da se ne može baš ovako prihvatiti ova primjedba kolege Zorića. Da bi se nešto ocjenilo hoće li se prihvatiti u proceduri 105. ili ne, ipak mora postojati nekakvo obrazloženje. Evo to sam htio. Ja sam u ime Kluba govorio, ali svi imamo pravo u ime Kluba govoriti.
Hvala lijepo. Predlažem dakle da se vodi računa o proceduri, ali svi koji traže riječ dobićete riječ. Gospodin Gligorić. Neka se pripremi gospodin Novaković.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja ću se držati
Znači na proceduri smo.
procedrue, ali imam razumjevanje za ovo što je gospodin Križanović govorio da malo nas podsjeti, uvede itd., jer smo imali toliko prijedloga vezano za izmjene i dopune PDV-a i između ostalog mi sada evo imamo konkretno i ovo da se zalaže za proceduru po hitnom postupku, znači po članu 105. a Poširenom kolegiju koji smo imali jutros u 9 je postavljeno ovo pitanje, mada je većina mislila da treba da ide u paketu sve ono što je do sada bilo da se vrati Komisiji za finansiji i budžet i da se uzme sve u obzir i da je to otprilike bilo jedno većinsko razmišljanje. Ja sam se javio iz ovih razloga. Treba procjeniti da li mi ako idemo na skraćeni postupak u tom slučaju možemo doći u situaciju da ne usvojimo izmjene i dopune praktično Zakona o PDV-u pa ni jednu inicijativu ustvari da ne uzmemo u obzir i da ne uvažimo zato što nećemo imati vremena za to. Jutros smo govorili da u julu mjesecu imamo možda mogućnosti da održimo dvije, najviše tri sjednice Predstavničkog doma i možda krajem avgusta. U septembru nećemo moći održati ni jednu sjednicu i da li u tom slučaju treba procjenjivati da mi na taj način možemo dovesti u pitanje inicijative za izmjene i dopune Zakona o PDV-u kojih ima više, ali ako ećemo pošteno i ako se prisjetimo predlagačiiz Kluba SDP-a su odmah u početku predlagali, oni su insistirali na tome, oni su prilagođavaliZakonu, ako se prisjetimo, oni su istovremeno koristili sve mogućnosti kojie smo mi po Poslovniku imali kada je u pitanju procedura i oni su na taj način maskimalno ispoštovali ovaj parlament zato što su ne znam u više navrata ovdje imali smo to na dnevnom redu. 10 I ako to pošteno sagledamo, možda bi bilo dobro da mi uvrstimo ovo po članu 105. da to prihvatimo i da na taj način dođemo u situaciju da barem jedan dio ovog paketa olakšanja kada su, kada je u pitanju obrazovanje, izdavaštvo, lijekove i kada je u pitanju praktično humanitarni rad da pomognemo na ovaj način ako podržimo praktično ove izmjene i dopune. Uz, vidimo da su oni odustali praktično, jer su shvatili da je nemoguće da prođe kada je u pitanju hrana, kada je u pitanju ljudska, stočna i sve ono što je se u početku zagovaralo. Zato bi bilo dobro i zato mislim da sam natragu procedura i vremenskog roka koji mi imamo kao ovaj parlament, jer smo na kraju mandata. Da li želimo na ovaj način ako odbijemo da ovo ne ide po članu 105. po hitnom postupku, da na ovaj način ustvari ostavimo postojeći zakon i na taj način dignemo ruke od mogućnosti da sirotinji pomognemo bilo u kom segmentu. I zato mislim
ne razumije se – upadica
Molim vas gospodine Belkiću.
I zato mislim, molim vas, apelujem da podržimo da ide po članu 105., pa izmjene i dopune Zakona o PDV-u Zakona. A to da bude humanitarne, da bude rad, da bude obrazovanje, zdravlje, lijekove. Vidite da ima potrebe da se objasni čim je gospodin Križanović govorio, pa ste sada rekli da nema potrebe. Evo sada ja kada govorim ima potrebe. Znači, izmjene i dopune se odnose samo na jedan dio važnih pitanja kojim bi mogli izmjenama i dopunama Zakona da praktično kroz član 105. prihvatimo i na taj način pomognemo našim građanima. Evo to je suština. Ja samo želim da naglasim, ako to sada ne uradimo po članu 105. doćemo u situaciju da nećemo uraditi ništa, a gdje smo onda. Onda ćemo hodati po selima i gradovima i pričati kako želimo nešto pomoći našim građanima itd. Ma nije korektno, nije pošteno. Imamo priliku da to uradimo sada. Hajde da to završimo. Ili da kažemo ne, ne ovo su sada nekakve bravure, mi ćemo vam kroz procedure da dogovorimo da to samo da to ne usvojimo, jer će se pojaviti ovaj problem o kojem sam ja govorio da se nećemo sastati i doćemo u situaciju da to smo svjesno uradili. Problem je kada postoji namjera da vi građane prevarite. To je problem. Ako je stvar procedure pa se nešto dogodi, a ne namjerno, to je nešto drugo. Ja govorim o tome da je ovo svjesno da eskiviramo mi na ovaj način da ne prihvatimo gospodine Belkiću po 105. ako sam ja nejasan. I zato molim da mi prihvatimo ovu tačku 2. da ide po 105. proceduri, a onda ćemo vidjeti šta nam je na sonu gospodinu Belkiću. Ja samo govorim da to prihvatimo kao proceduru, a onda ćemo govoriti o detaljima. E tako. Hvala vam.
Gospodine Belkiću molim vas da mi pomognete.
Ali sada meni nije jasno. Ja mislim da on treba nastaviti objašnjavati. 11
Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Pa vidite, poslije predlagača Joze Križanovića i predlagač Tihe Gligorića bilo bi dobro da ima i predlagač Zlatko Lagumdžija pa da nam on objasni isto tako na dugačko i na široko to što smo čuli, pa bar desetak puta do sada. Ja moram reći da je Kolegij, Prošireni kolegij imao jedan jako, jako ozbiljan i moram reći kreativan u smislu mogućnosti da dođemo do Zakona prijedloga. Nažalost kolege iz SDP- a nisu bili u mogućnosti da podrže taj stav da sve ove zakone stavimo sada na jedno mjesto, a da zajedno sa Komisijom za finansije i budžet procjenimo, dođemo do jednog teksta koji je prihvatljiv i koji ja hoću da kažem da ima skupštinsku većinu. Nažalost mi do toga nismo došli. Klub SDS-a je dva ta zakona sada stavio u tu novu da kažemo vreću, ili novi neki paket načina rješavanja ovog pitanja i nije pošteno prema predlagaču da i njegov zakon se ne nađe tu. Znači da ima ravnopravan odnos kao i svi drugi zakoni, a to će imati ako bude u proceduri. Znači ako bude u redovnoj proceduri da se na njega može uticati da se on može mjenjati. Iz navedenih razloga Klub SDS-a neće podržati proceduru 105. ovog zakona.
Hvala lijepo. Gospodin, krivi navod, jeste vi imali intervenciju, ili repliku gospodine Križanoviću? Šta ste imali? Replika, pa krivi navod. Izvolite. Gospodin Križanović.
Zahvaljujem. Pa vidite, ovdje se da kažem ne radi o nekim principijelnim stvarima. Kolega Gligorić je rekao jednu istinu koju ja nisam htio da ovdje propagiram, od donošenja PDV-a mi smo u kontinuitetu pokušaja da popravimo taj zakon. I vidite bilo je tu u više navrata, mislim već četvrti, peti put mi imamo neke prijedloge u vezi stim. Šta se dešava? Sada su i druge stranke, pored ostalih SDS na tom tragu da se vrše izmjene i dopune. I zato neće SDS podržati SDP-ov Prijedlog zakona koji je možda širi, ili isti kao njihov, jer se radi zato što, o tome da je SDP-ov prijedog i ja sumnjam, i ja sam bio za to na Proširenom kolegiju da se svi ovi prijedlozi na neki način objedine. Vjerujte mi da neće od toga biti ništa. I zato smo insistirali da danas ne raspolažemo o ovome. Hvala.
Imamo dva netočna navoda. Bio je prvo gospodin Gligorić, pa ako se odnosio na vas, onda da vidimo. Izvolite gospodine Gligoriću. 12
Hvala vam. Dame i gospodo, gospodine Novakoviću, ja nisam predlagač, a što se tiče, mada zvanično nije rečeno od gospodina Belkića da sam bio na Kolegiju, izlazio samja sa te sjednice, pa nisam, mada je to i moja krivica. Jel, fino, fino. Sledeće. Gospodine Novakoviću morate voditi računa ovo što predlažete, imam razumjevanja za to, ali vas podsjećam kada ste predložili vi Zakon o visokom obrazovanju, izmjene i dopune, odnosno Zakon, onda ste bili po proceduri i našem poslovniku prvi. Pa ste onda i svi smo rekli vratimo to ministarstvu, vratimo to komisijama, neka uzmu u obzir sve što je predlagano. I šta smo danas dobili? Nema vašeg zakona, negdje je nestao. Zato govorim to, eto kakvo je naše iskustvo. Govorim kroz neke druge primjer da shvatimo ovaj možda ovaj primjer. A što se tiče da treba mjenjati, evo i ovim završavam, juče čitam malo reklamiram dnevne novine SAN sarajevske u kome gospođa Milićević sa velikim naslovom je to objavljeno – SDS se zalaže za nultu stopu. Pa daj ljudi nema smisla. Bili ste protiv toga, neko je govorio hoće, sada imate ovo, nećete podržati, a juče kažete zalažate se na nultu stopu. Pa daj podržite ovo. Imate li, ne, ja samo govorim o dosljednosti političara.
Ne znam gdje je bio krivi navod, samo ovo oko predlagača. To ste rekli i na tome je.
Pa dobro, malo sam iskoristio. Izvinjavam se.
Gospodin Novaković, ispravak krivog navoda.
Kolega Križanović mene nije čuo, ili me namjerno nije čuo. Ja nisam rekao da je Klub SDS-a protiv Zakona, nego protiv procedure 105., jer želim da ovaj zakon stavim u ravnopravan odnos sa svim ostalim prijedlozima koji su danas skinuti sa dnevnog reda na Proširenom kolegiju. Dakle nisam protiv Zakona
I to je zajednički zaključak bio svih stranaka.
Naravno i mislim da bi bilo korektno i od predlagača ovog zakona da je na isti način uvažio, ali nije. Zbog toga sam protiv znači člana 105. Ništa drugo.
Hvala Novakoviću. Gospodin Sead Avdić, pa ste vi po redu gospođo Majkić, molim vas. Evidencija je precizna, pa Živković. Nemojte se ljutiti, evo i ja se trudim da vas sve. 13
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, ja takođe sam bio na Proširenom kolegiju i stav Proširenog kolegija je sasvim logičan i uputan. U narednih 15 dana da se sastane Komisija za finansije i budžet i da pokuša objediniti ova tri-četiri prijedloga zakona koji idu po članu 104. i 105., a tiču se Zakona o PDV-u. Što znači bilo bi dobro uistinu ispoštovati taj dogovor i da se pokušamo okupiti oko jednog prijedloga koji bi bio stvarno konsekventno poboljšao Zakon o PDV-u. Stim da upozorim stvarno da ima se osjećaj da interes stranaka i pojedinaca postaje važniji nego interes Bosne i Hercegovine. I to je jedna opasnost koja se krije u naredna tri-četiri mjeseca. Ne bi bilo dobro. I u tom kontekstu da vidimo dakle znači stvarno svaki glas je bitan birača, ali jednostavno radite ovo na uštrb jednog sistemskog pristupa izgradnji jednostavno novog poreskog sistema i jednostavno izgradnji novog Zakona o PDV-u. Mislim da nije dobro i, ali prihvatio sam to Komisiju, taj prijedlog iz tog razloga što se već konačno treba opredjeliti u zemlji Bosni i Hercegovini, hoćemo li graditi socijalnu politiku jednostavno promjenom PDV-a i uvođenjem više stepenog PDV-a, svjesni odgovornosti što to čini i jednostavno koji su to dometi. Ili ćemo socijalnu politiku voditi na drugi način. Socijalna politika se ne vodi ljudi sistemom promjene Zakona o PDV-u. Socijalna politika se vodi drugim sredstvima, socijalnim fondovima. Do sada je Vijeće ministara koji ne radi svoj dio posla trebalo jednostavno reagirati sa aspekta zaključaka Doma, a to znači – pomagala ortopedska, osnovne životne namirnice, lijekovi, grafička industrija itd. To je već trebalo urađen dio posla biti sa entitetima u smislu socijalne politike i pomoći ovim jednostavno ugroženim kategorijama ljudi. Hvala vam. _____(?) Što nisi smjenio onda Terzića?
Hvala lijepo. Gospođa Majkić, neka se pripremi gospodin Živković. Replika je bila. Hoćemo pustiti repliku. Izvolite gospodine Križanoviću.
Mislim da nije korektno od strane kolege Avdića imputirati SDP-u da mu je sada bitniji predizborna promidžba, nego interes zemlje. Mi ove prijedloge zakona jašimo na njima da tako kažem već godinu i po dana od donošenja Zakona samoga. Prema tome, ja ne znam sada ko ovdje za tim da se dodvorava građanima Bosne i Hercegovine? Mi smo to počeli ljudi moji od donošenja Zakona i prije donošenja Zakona. I ne treba nas učiti kako se vodi socijalna politika. Upravo zbog toga što mi nemamo instrumenata, nemamo ni programa u Bosni i Hercegovini. Mi smatramo da je dobro zadržati ono stanje koje je bilo da donošenjem ovog zakona koji je donjela ova parlamentarna skupština da ublaži to stanje koje sada je nametnuto donošenjem tog zakona. Evo, to je to. 14
Ja ću naravno da upozorim zastupnike da smo na proceduri i da zajedno stvarno zajednički idemo na ovaj dnevni red koji ovdje imamo. Gospođa Majkić. Izvolite.
Evo, dozvolite mi da kažem samo nekoliko riječi da ja zaista poštujem dosadašnje angažovanje SDP-a kada je u pitanju kontinuitet popravljanja ovog zakona. Ali ja ne mogu da sumnjam da i ostali klubovi poslanika, ili pojedinci nemaju sličnu namjeru. Doista ni jedan argument ne postoji da bi se ovaj vaš prijedlog izdvojio od ostalih prijedloga. I mislim da njega zaista treba razmatrati kao i ostale komisije za finansije i budžet i mislim da u tom smjeru trebamo dalje raditi.
Hvala vam lijepo. Gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam mislio da smo mi ove stvari završili sa jučerašnjom opširnom raspravom i onim što smo pričali u Kolegiju. Očigledno da je potrebno u ovome parlamentu reći 10 puta nešto da bi to prenjele novine makar jednom. Iz tog razloga hoću da kažem da svi znaju, sobzirom da se juče nisam javio ni jednom za riječ da SNSD je upozoravo u nekoliko navrata svaki put kada se govorio o PDV-u onda sam princip jedne stope nije dobar, da će šteta biti učinjena i načinjena kao što se dešava sad, a da se sanacija te štete neće moći napraviti jer jednostavno naš sistem pružanja socijalne zaštite i socijalnih programa ne postoje bilo koja vlada na bilo kojem nivou da postoji. Iz tog razloga smo govorili da više stopa je bolje za Bosnu i Hercegovinu jer jednostavno sam princip uzimanja para od naroda onda poslije vračanje te pare na način na koji mi trenutno radimo u Bosni i Hercegovini, nije moguće raditi socijalnu politiku. Tako da svi kada govorite o vračanju para narodu onima koji trebaju pare preko PDV nije isti princip. Princip uzimanja para od svakoga linearno, a poslije vračanje tih para sa socijalnim sistemom koji ima u Bosni i Hercegovini, trenutno ne može da funkcioniše i trebaju se te pare preko više stopa ostaviti tom narodu, a od kriminalaca i sive ekonomije uzeti pare i dati najugroženijima. S druge strane kada govorimo o proceduri, sada govorim samo o proceduri, bez obzira od koga dolazi zakon, zakon u kome se kaže da je potrebno učila uključujući informacionu i komunikacionu tehnologije itd. osloboditi. To je toliko opširno da ne može se po proceduri 105. uvoditi. Da ne navodim sve ostale gore članove koji su toliko komplikovani, a sama procedura 105. zahtjeva da zakon bude toliko jednostavan da bi se mogao da primjenjuje. Zato bih zamolio kolege iz SDP-a da preformulišu svoj zahtjev u zahtjev na 104. i tom mogučnošću poslije toga dolazi u našu komisiju zajedno sa svim ostalim zakonima da zajedno to sve raspravimo na toj komisiji. Ako je moguće da prijedlog SDP-a se preformuliše sa 105. u 104. Klub SNSD će prihvatiti taj prijedlog. Hvala. 15
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključena je rasprava, nema više rasprave. Čuli smo dovoljno argumenata. Recite gospodine Križanoviću. Može biti samo poslovnička intervencija.
Ukoliko se smatra da je rasprava završena ja ću tražiti pauzu. Ukoliko rasprava nije završena
Šta predlažete? Ja sam pitao ima li više prijavljenih za raspravu. Ne može rasprava.
Pa ima.
Pa nema, ko se je prijavio.
Pa ja sam se prijavio. Pa niste vidjeli.
Sad se prijavite gospodine Lagumdžija. Ali nemojte ovdje pred kamerama i pitam fino ko se prijavio za raspravu.
Nije zaključena. Ako je zaključeno tražimo pauzu. Imam pravo. Šta je sad.
Možete tražiti samo stanku sada. Ja hoću da poštujem Poslovnik i tražite stanku. Stvarno sam toliko bio korektan prema vama. Četiri istupa ste imali povodom ove točke dnevnog reda. I sada tvrdite da ja uskraćujem raspravu.
Mogu li ja nastaviti?
Apsolutno ne uskraćujem raspravu. Nego nije bilo prijavljenih više za raspravu. Znači ne stoji tvrdnja da uskraćujem raspravu. Odbacujem je. Kada se neko prijavi za raspravu, kada ga evidentira tajništvo, dobiće riječ. Ima li prijavljenih za raspravu, gospođo? 16
Nema.
Kako nema, čovjek se javlja?
Kada je zaključena rasprava? Kad je zaključena rasprava javlja se. Možete poslovnički intervenirati samo.
Gospodine predsjedavajući, nema razloga da dižemo temperaturu. Ja vas pitam.
Ma nema, ali vi idete prema meni vrlo nekorektno već tri četiri puta. Mislim neprincipijelno je. Kažete da ja uskraćujem raspravu. Ne uskraćujem raspravu.
Nisam ja rekao to. Ja sam rekao ako je završena rasprava ja ću tražiti pauzu. Jeste. Pa traži, to je tvoje pravo. Pa nećemo sada utuk na utuk. Ja govorim proceduralno ovdje šta imam pravo.
Gospodine Križanoviću vi imate pravo tražiti stanku i dobićete ako tražite.
Ja kažem ako je završena rasprava, ja ću tražiti stanku.
Ja sam zaključio raspravu jer nije bilo više prijavljenih.
Pa omogućite predlagaču da govori.
Neka traži predlagač.
Pa javio sam se, ali nečeš da mi daš. Mislim.
Moram prvo odbaciti optužbe da uskraćujem raspravu gospodine Lagumdžija, jer su došle iz reda vašeg kluba. Ako vi tražite riječ kao predlagač, evo ja vam kao predsjedatelj Doma to omogućavam iako je rasprava zaključena. Molim vas za malo strpljenja. Gospodin Belkić, poslovnička intervencija. Imamo zahtjev predlagača za riječ. 17
Ja zaista nemam namjeru da dižem tenzije, ali za informaciju gospodine Lagumdžija, mi smo sat i nešto ovdje više od sat, umjesto da raspravljamo o proceduri, raspravljali praktično i o sadržaju i sve je u redu i mislim bili vrlo, vrlo strpljivi i ja ne znam, predsjedavajući je zaključio raspravu, ja ne znam u čemu je više problem. Zaista, pa ne, možda ste malo zakasnili. Ja ne znam zaista u čemu je problem. Mi smo obavili raspravu i to šire, daleko šire nego što je rasprava o proceduri.
Berize, hvala lijepo. Razumijem dakle, razumijem dakle intervenciju. Prije je gospodin Filip Andrić, pa gospodin Križanović. Samo poslovničke intervencije.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, evo gospodin Belkić je rekao ono što sam ja mislio reći. Pa dosta je sat vremena, imajte obzira prema nama ostalim zastupnicima. Sat vremena da mi neko ispire mozak ovdje. Vi ste zaključili raspravu, rasprava je zaključena. Stavite na glasovanje i molim lijepo. Idemo dalje.
Je li poslovnička intervencija?
Mislim da je vrlo nekorektno da se danas kolege odnose prema današnjem ovom prijedlogu uvrštenja u proceduru, po proceduri 105. ovoga zakona, kao da smo mi napravili danas presedan. Prisjetite se, svaki put kada ima prijedlog da se nešto raspravlja po članu 105. otvori se neminovno rasprava o suštini stvari, jer bez toga se ne može glasati o proceduri. Jel to istina? Jel to istina? Jesmo li napravili danas presedan? Prema tome.
Hvala gospodine Križanoviću. Ja samo ovdje želim, zbog stenograma reći da je rasprava koju ste vi tražili zaista omogućena. Ako imate argumenata da nije omogućena da obrazložite recite. Isto tako, ako predlagač inzistira da nakon zaključenja rasprave i još se obrati, ja ću mu dati riječ. Samo ja sam već zaključio raspravu. Ja sam, ja to moram reći, a ja ne odbijam vama mogućnost i dajem vam ako vi želite gospodine Lagumdžija.
Prvo mogli ste to odmah kada sam mi dati. Zaključili ste raspravu onog trenutka kada ste vidjeli da vam ja dajem signal da hoću da se. Molim. 18
Molim zastupnike za
Prvo, juče je dobro prošlo jer tebe nije bilo tako da mislim. Pa nisam ni ja pravio od toga što tebe nije bilo.
Rasprava je bila je zaključena i ti sad insistiraš da raspravljaš.
Predsjedavajući daj ovo prekini upadanje.
Ja tražim pauzu u ime Kluba pola sata.
Kako će sada tražiti pauzu. _________(?) Pa ne može se kroz diskusiju čovječe.
Dobro. Određujem stanku od pola sata. [[PAUZA]] Poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Imamo kvorum. Vrijeme za stanku je isteklo. Nastavljamo sa radom. Gospodin Zorić je tražio stanku. Želite li obrazložiti? Izvolite.
Pa razlog traženja stanke od pola sata je da vidimo zašto inzistiraju kolege iz Kluba SDP-a. Mi smo imali Prošireni kolegij u 9 sati i jednoglasno se dogovorili da svi zakoni o PDV-u idu na komisiju, zajedno sa predlagačima i predstavnicima, sa po jednim predstavnikom kluba, plus. Kada smo to izglasali i prešli na sljedeću točku gospodin Jozo Križanović je rekao, mene je zvao Zlatko, on je jedini predlagač i ja ne mogu pristati na ovo. Mi smo rekli u redu, neka se ta točka vrati, ostale neka idu na komisiju. Kada smo došli na drugu točku dnevnog reda, Jozo Križanović je pričao jedno 10 minuta o Zakonu, a ne o zahtjevu o proceduri. I tada smo mi intervenirali zašto se priča o Zakonu, a ne o proceduri. On je rekao ja u ime Kluba, Klub je predlagač i zaista u vrhu piše, Klub zastupnika, dolje piše zastupnik Zlatko Lagumdžija. 19 Kada je predsjedatelj, gospodin Raguž zaključio raspravu kaže se ima još jedan koji bi priča, a vani priča sa Špirićem. Svjedok sam jer sam iz vc-a išao i vidio da pričaju Zlatko Lagumdžija i Špirić. Znači mi moramo sačekati unutra da Špirić, da Lagumdžija uđe, on će ući kada se njega bude htjelo, ali rasprava se ne smije završiti dok on ne dođe. Ja sam svjedok, neka tajnica Doma posvjedoči da je i neka se uzme stenogram da je predsjedatelj ovog doma zaključio raspravu i da nakon toga se neko javlja za riječ i da mu se daje riječ. Ja mislim da to nije korektno i da nije korektno pričati sat vremena o zakonu, ako smo se dogovorili da ćemo najprije pričati o zahtjevu o proceduri. Neka prođe procedura, pa ćemo onda, onda nas uvjeravajte i o zakonu iako smo mi uvjereni, jer ovo je barem deseti put da vi pričate o ovome zakonu na ovom domu. Mislim da nije korektno i mislim da trebamo nastaviti sjednicu tamo gdje smo stali. Rasprava je završena, nastavlja se izjašnjavanjem o proceduri. Hvala.
Hvala lijepo. Želi li neko još riječ?
Hoću li ja sad moći nastaviti tamo gdje me je on prekinuo dok sam.
Samo pitam želite li riječ? AKo želite riječ recite u mikrofon. Fino pitam želite li riječ? Tko želi riječ?
Prvo gospodine predsjedavajući da vas podsjetim šta je bilo prije pola sata.
Ne trebate me podsjećati gospodine Lagumdžija.
Pa ja sam gospodine predsjedavajući stajao, počeo da govorim kada je gospodin tražio pauzu. Dakle, vi ste napravili poslovnički presedan dok je poslanik koji je po vašem odobrenju digao se da govori, dali ste pauzu drugom poslaniku ne dozvolivši da završim. I sada nakon što je on nas upravo obavijestio da je on tražio pauzu da bi saznao šta ja hoću da govorim, prekinuo me dok sam govorio. Sad nakon što vam je čovjek objasnio da je samo tražio da sazna šta ja hoću, vi mene pitate ovdje dakle. Mislim, nepotrebno, apsolutno je sve ovo nepotrebno.
Slažem se da je nepotrebno stim da moram sada intervenirati gospodine Lagumdžija, ja sam sada pitao ponovo ko želi riječ poslije stanke. Znači nisam vama ponovo uskratio riječ. I drugo osigurao sam kompletnu raspravu o vašem zahtjevu koja je trajal preko sat vremena. Ko god se od predlagača, članova vašeg kluba, replike, obrazloženja i kada nije bilo 20 više prijavljenih, zaključio sam raspravu. Znači morate računati da postoje fakti i argumenti, da se međusobno ne optužujemo. Ja sam rekao ako vi inzistirate iako je zaključena rasprava da ću vam dati riječ.
I kada ste mi je dali
Nisam još bio dao riječ, nego se je, kao što i sada vrlo često uđemo u situaciju da se dižemo, govorimo bez da dobiju bilo koji zastupnik, da dobije riječ, tako se uključujemo. I ako želite govoriti, izvolite govorite, ali nemojte više prebacivati lopticu na mene da nisam omogućio raspravu i da sam onemogućio dalju raspravu po vašem zahtjevu, jer to apsolutno nije istina. I znate da sam tolerantan, ali preko ovoga ne mogu jednostavno preći. Neću više ni jednu neprincipijelnu optužbu što se tiče Poslovnika koja dolazi od redova zastupnika bilo koji prihvatiti. Želim ovdje pred javnošću da se zna, rasprava je bila zaključena, nije bilo više prijavljenih kada ste vi došli i to je razlog zašto je tražena stanka i evo čuli smo u obrazloženju da je to temeljni prigovor vođenju sjednice i meni osobno zašto je omogućeno uopće dalja rasprava nakon što je zaključena. Ali, pošto ste došli i pošto ste predlagač ako želite obrazlagati dalje, ja vam to neću uskratiti iako je rasprava zaključena. Vi morate samo znati da je rasprava zaključena.
E, gospodine predsjedavajući, rasprava je zaključena onog trenutka kada vi to kažete. Međutim ostaće će ipak činjenica da sam ja vama rukom, obično se rukom traži riječ, ne dere se, osim ako nisi od nekle gdje daleko ti prvi komšija, pa se moraš drat da te on čuje. Ja sam digao ruku i vi ste jednostavno previdjeli to, svjesno zato da ne date mi riječ da zaključite raspravu. Nema nikakvih problema. Uštedilo vam se svo ovo vrijeme
Nemojte govorit da sam to svjesno uradio.
Gospodine predsjedavajući i ostalima, ja sam samo htio da vam kažem jednu stvar, a to je vrlo jednostavno - ja predlažem, ja sam htio samo da kažem molim vas glasajte o ovome, nema potrebe više bilo šta o ovome da govorimo. Sve je rečeno, sve se zna i ja samo tražim da se ne krijemo iza nikakvih komisija. Vi ćete glasati o ovome i jasno i kako ćete glasati o ovome i jasno je kako će ovo proći, samo će ovaj listing i ovo glasanje pokazati ko ovdje se bavi politikanstvom, a ko ne. A mi za 10 dana, ili 15 kada ta vaša komisija to sve usaglasi, mi ćemo vam se vrlo rado pridružiti, ali ako ne usaglasi, dozvolite da ćemo opet biti na istom mjestu gdje smo sada i mi ćemo vam opet ovo dati po članu 105. i vi ćete opet napraviti komisiju, ili ćete do tada vi iz SDS-a skontati jeste li u opoziciji, a gospoda iz SNSD-a će odlučiti da li su na vlasti. I nema nikakvih problema. 21 Ja sam samo htio da vam kažem nema potrebe, sve je rečeno, glasajte i nikom ništa. A vi ste ovdje našli načina da mene proceduralno pokušate ...ubaciti. Žao mi je. Žao mi je gospodine predsjedavajući. Potpuno nepotrebno. Ako ste se plašili moje diskusije od pola sata, đaba ste se plašili. Ta diskusija će vam slijediti kada vi joj se najmanje budete nadali.
Dobro. Zahvaljujem vam se gospodine Lagumdžija. Nisam svjesno vas ignorirao, niti sam to ikada uradio. Znači moram intervenirati na to. Razumite i ovu poziciju iz koje ja govorim. Znači nije bilo nikakve ni primisli da vam se uskrati riječ, kao što mi se ni jednom nije desilo. Uvijek ste imali i mogućnost i dobili ste i dobićete je i moja je dužnost na koncu konca da vam to osiguram. Znači htio sam samo da te ne principijelnosti oko tome da neko tendenciozno želi nekog uskratiti odbacim, jer zaista ne stoji. Gospodin Živković se javio za riječ. Samo ako je poslovnička intervencija gospodine, ili replika, jer je rasprava zaključena.
Spomenut je SNSD iz jednostavnog razloga što mislim da nije korektno ni principijelno SNSD je do sada glasao za sve moguće prijedloge koji su dolazili od SDP-a, pogotovo za prijedloge koji se tiču PDV-a. Međutim naš danas izričiti stav je jednostavno zato što je zakon suviše komplikovan da bi išao po proceduri 105. i da jednostavno čekanje jedne sjednice da se taj zakon u komisiji, zajedno sa svim ostalim prijedlozima razmatra, nas uopšte ne obavezuje o tome ko je u vlasti ko nije u vlasti. Da ne spominjemo nivoe vlasti, od opštine, kantona, entietta i države ko je sa kim u vlasti u Bosni i Hercegovine, trebalo bi se napraviti velika analiza. Hvala.
Hvala lijepo. ....zahtjeva gospodina Zlatka Lagumdžije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost po proceduri članka 105. Poslovnika. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Glasujte sad. Znači sa 12 glasova za, 19 protiv, ovaj zahtjev za proceduru po članku 104. nije prihvaćen, po 105. i ide u redovitu proceduru. 22 Prelazimo na treću točku dnevnog reda, to je Ad.3. Zahtjev zastupnika Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, također po članku 105. Poslovnika Ovaj prijedlog smo dobili od zastupnika gospodina Belkića, također 15.5. i ovdje se radi o zahtjevu za proceduru. Otvaram raspravu. Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja želim samo pojasniti da se ne radi o intervencijama prema stopama i oslobađanju itd. nego se radi o brisanju člana 72. na inicijativu poslodavaca itd. Istine radi, postavlja se pitanje koliko ima više smisla, jer 1.7. istiće, ali mislim da trebamo to uraditi, on je nepotreban uopšte u zakonu, bez obzira kada će se on primjeniti i ima li efekata od njega. Ja zaista molim, prošli put smo privhatili da se skine iako je bio po članu 105. obavezan da se razmatra, ali zbog stava svih ovdje mi smo rekli u redu je. Jutros smo se na Kolegiju dogovorili da ovo ide. Ja se nadam da se sjećate da smo se dogovorili za ovo. Hvala. Vijeće ministara i Uprava podržava brisanje člana 72., ako ste primjetili u izvještaju kojeg nismo juče prihvatili.
Hvala lijepo. Ko želi dalje? Nema dalje prijavljenih. Gospođa Sopta. Izvolite gospođo Sopta.
Ja odmah da kažem da ću ja podržati ovaj prijedlog zakona, jer u najmanju ruku iz razloga što su nas jučer predstavnici Vijeća ministara malte ne optužili da smo mi krivi jer smo mi taj članak, jer smo mi taj zakon donjeli, odnosno taj članak u zakonu. A mi svi znamo da je on inzistiran i nama kao takav serviran da ga ne skidamo. On postaje pomalo bezpredmetan jer izlazi 6 mjeseci, ali mislim svejedno svaki dan je ljudima jako bitan za povrat novca, kada je riječ o povratu novca. I ja ću podržati ovaj zakon.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. 23 Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje o zahtjevu zastupnika Beriza Belkića da se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o PDV-u razmotri po proceduri 105. Molim vas pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, bez glasova protiv, jednim suzdržanim prihvaćen zahtjev da se ovaj zakon razmotri po proceduri 105. Sada idemo na Zakon. Želi li neko? Gospodin Živković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, ja ću sa zadovoljstvom da glasam za izmjenu ovog zakona iz jednostavnog razloga što želim da pokažem da ovaj parlament može bez pisma Uprave za indirektno oporezivanje i njihovog mišljenja da li mi možemo, ili ne možemo da izmjenimo ovaj zakon izmjeniti taj zakon. Bojim se samo da nam kaže sekretar da li kršimo mi Zakon time što glasamo na taj način. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li više prijavljenih? Ljiljana Milićević pa Tihomir Gligorić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, vidite, za ovu intervenciju ima saglasnosti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. I Savjet ministara i Upravni odbor Uprave su saglasni sa ovom izmjenom. Ja se izvinjavam ja, imala sam ubjeđenje, uvjeravanje da imamo saglasnost Upravnog odbora. Pa onda se izvinjavam.
Gospodin Gligorić.
Da, ovdje se javlja dilema i nju treba stvarno pravilno protumačiti. Traži se mišljenje od Uprave. Uprava za indirektno oporezivanje može dostaviti, treba da dostavi to mišljenje. Ono može biti pozitivno ili negativno, onda Parlament može da radi svoj posao dalje. Da li je to prethodno pitanje koje smo trebali obezbjediti. Ukoliko ga nemamo dolazi stvarno pod upitnik ono što je dr. Živković pitao da ne kršimo i sami zakon koji smo donjeli. To treba rasčistiti itd. Tako je, to je taj odnos i mi jesmo sada u jednoj dilemi jer mi formalno pravno trebamo imati mišljenje. Nije bitno kakvo je ono. Da li je pozitivno ili negativno, ali ga moramo imati na stolu, jer je to zakonska obaveza. Ukoliko mi to nemamo, da li smo zadovoljili tu normu koja to traži? Ili u suprotnom ja sam za radikalnije stvari što se tiče gospodine Belkiću, da ovaj parlament radi svoj posao. Imamo svoj poslovnik, imamo proceduru. Ali, u suštini ja bih to rado podržao i u ovoj jalovoj varijanti. 24 Ja samo kažem podržaću i jednoj i drugoj varijanti, ali se postavlja pitanje, zamislite sutra vam napiše neki Dikson odavde – kaže vi ste prekršili zakon, nije mene niko ništa tamo pitao. Ja se moram pravdati novinarima.
Hvala. Gospodin Belkić, pa gospodin Bešlagić.
Replika.
Replika jeste.
Gospodine Gligoriću prije pola sata, prije pola sata ste ovdje nama svima poslanicima, kao da mi nikada vidjeli i čuli nismo za inicijative, prijedloge, hljeb, mlijeko itd. održali ozbiljno predavanje s pravom upozorili nas da brinemo za narod itd. Uopšte niste spominjali Upravu. Dakle po članu 105. procedura odmah i bili biste i za zakon jel tako? E. Mogu li ja, mogu li. Hvala. Dakle, gospodine Gligoriću ostanite principijelni. Naravno, glasajte protiv. Molim vas, ja sam vas maloprije zamolio, na pauzi – po sat vremena nam uzmete. Ja ću vam vratiti taj krivi navod pa ću tražiti pauzu gospodine Gligoriću. Dajte molim vas.
Pa neće još dugo.
Krivi navod gospodin Gligorić.
Za sve ovo što smo evo maloprije govorili pod tačkom 2. postojala je, postoji negativno mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje. Postoji. Jer ovo u kontinuitetu traje. I mi kao parlament možemo se izjasniti, ali nemojte vi meni sugerisati šta ću ja da radim, ja sam rekao da ću ja ovo podržati, ovaj povrat novca je potreban. Ja sam o tome juče govorio. Mi smo se zakleli građanima i privredi ove zamlje da ćemo je podignuti, institucijama, gospodine Belkiću. ja ću, što se toga tiče da i zato što se toga tiče ja ću podržati, ali samo je ovo pitanje hoće li iz Uprave za indirektno oporezivanje ili od nekog Dksona doći pismo i novinari me pitaju, ja kažem prekršio sam zakon, ili nisam. Uvuće nas ljudi u problem. Imamo li mi definisanu, da li je ovo decidna, pa dobro idemo, nije problem, ali samo je se nametnulo pitanje i na kraju nisam ja advokat gospodina Živkovića, on je to postavio, ja djelim to mišljenje i ništa više. Ali ja ću to podržati, jer mislim da je to vaše dobro i to poštujem.
Gospodin Bešlagić, pa gospođa Majkić. 25
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja ću glasati za ovaj prijedlog i volio bih kada bi komisija ili uprava donjela odluka da je ovo protuzakonito. To je pitanje koje sam ja juče postavio ko je ovdje zakondavna vlast i ja mislim da je to pitanje o kome mi moramo raspravljati. Prema tome ovdje nam razloga da se više rasrpavlja. Ja sam zato da se glasa kao i za sve drugo što se radi, bar što se tiče PDV-a i na kraju krajeva konačno da dobijemo odgovor da mi nismo ništa, a da je komisija, jer smo joj mi dali tu ovlast sve i sve. Eto, ništa više.
Hvala. Gospođa Majkić, pa gospodin Kunić.
Ja samo hoću da podsjetim da u Informaciji o efektima uvođenja PDV-a za period januar-mart 2006. godine koju nam je dostavilo Vijeće ministara u tački 58. stoji da treba izmjeni Zakona o PDV-u kojim bi se ukinuo član 72. Dakle postoji saglasnost Ministarstva finansija, postoji saglasnost svih nadležnih institucija, izuzev Upravnog odbora i nesreća što na kraju teksta kaže da je ove izmjene potrebno izvršiti samo ukoliko se dobije saglasnost od strane Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Dakle ništa ne znači ako Predstavnički dom Parlamentarne skupštine donese takvu odluku, nego zakonodavna vlast u Bosni i Hercegovini je na strani, kada je u pitanju Zakon o PDV-u, na strani Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Mislim da treba prihvatiti da se ovaj član briše, jer poslanici čine dobro ovoj zemlji ukidanjem ovog člana.
Hvala vam lijepo. Gospodin Petar Kunić.
Ja takođe, ali molim vas zašto trošimo toliko vremena stalno te jedna te ista se priča ponavlja. Pa zašto nismo pokrenuli postupak da se izmjeni taj član zakona. I zašto gubimo vrijeme, toliko gubimo vremena bezveze o toj stvari. Pa ne možemo dozvoliti da Upravni odbor bude nadređen Parlamentu. Koji upravni odbor koji Dikson, koji. Pa zaista to je ponižavajuće za nas i ne znam zašto to ne napravimo. Krojimo postupak da se to izmjeni, a ja prihvaćam ovo. Evo ja znam da je nije u skladu sa, ali prihvaćam, glasam.
Hvala gospodinu Kuniću, Moranjkić, gospodin Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja samo jedna vrsta intervencije. Mene samo čudi kako ove moje kolege imaju dvojne aršine samo vrijeme dan, dva mjesec ili dva. Sjećate se da je ovaj parlament jednoglasno odbacio moj prijedlog zakona koji je trebao da ovo eliminiše. I odjednom sada to što se jednoglasno odbacilo, sada pozivamo u pomoć da dođe. 26
Kasni se za vama.
Ja ne znam koliko je to kašnjenje, ali meni je sada ovo sve čudnovato. Zato ja pomalo više gubeći se držim prst u najbolju ili najgoru ruku na bijelom dugmetu.
Hvala vam. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Znači sada smo na izjašnjavanju o Zakonu. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Konstarima da smo sa 33 glasa za i 2 glasa suzdržana prihvatili Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost predlagatelja gospodina Beriza Belkića. Hvala vam lijepo. Prelazimo na četvrtu točku, to je Ad.4. Zahtjev zastupnika Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Općeg zakona o zadrugama, također po proceduri 105. Poslovnika Ovaj zakon vam je dostavljen 25.5. sa zahtjevom za proceduru po 105. Ja otvaram raspravu o proceduri. Gospodin Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko. Radi se o inicijativi Zadružnog saveza Bosne i Hercegovine podržanom i ostalih zadružnih saveza. Mi smo na Ustavno-pravnoj komisiji raspravljali o ovom zahtjevu i dogovorili se da jedan od članova Ustavno-pravne komisije, u ovom slučaju sam ja bio napravi Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Općeg zakona o zadrugama i to u onom dijelu da se uspostavi novi rok, pošto je stari rok istekao. Novi rok za usaglašavanje unutrašnje organizacije poslovanja, načina funkcioniranja zadruga sa Općim zakonom o zadrugama Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, ja takođe želim da kažem da sam dobio mnogo pisanih zahtjeva od zadružnih saveza sa različitog prostora Bosne i Hercegovine koji nisu uspjeli u propisanom roku da završe poslove registracije. To im nanose velike probleme i mole takođe pomjeranje ovog roka i mislim da 27 ova izmjena zakona ili ova korekcija Zakona samo je u jednom članu korektna i predlažem da ovo podržimo, jer ćemo time omogućiti da oni koji dakle u propisano vrijeme nisu stigli da završe svoj posao, a da ga završe. Dakle dužan sam da kažem da je bilo takođe dosta obraćanja i ja ću naravno ovaj prijedlog podržati i molim i ostale kolege da imaju razumjevanja. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ima li više prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o zahtjevu da se ovaj prijedlog zakona razmotri po 105. Glasujte sad. Kostatiram da smo jednoglasno prihvatili proceduru po 105. po članku 105. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Zakonu. Ima li potrebe za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje o samom zakonu. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 32 glasa za prihvatili Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Općeg zakona o zadrugama predlagatelja gospodina Beriza Belkića. Hvala lijepo. Prelazimo na petu točku, to je Ad.5. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Izbornog zakona BiH, takđer po proceduri 105. Ovaj prijedlog je dostavljen 8.6., sa zahtjevom za ovu proceduru. Ja otvaram raspravu o proceduri. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolege poslanici, razlozi zbog čega sam predložio član 105. jesu u činjenici da negdje do 15. avgusta ima vremena da se fromiraju konačni izvodi centralnog biračkog spiska. Naime, to je neka dinamika, odnosno tajming koji je Izborna komisija pred sebe stavila. Zašto je važno po meni da se prije ili što prije riješi pitanje izlaska na izbore glasača, koji nemaju dokumenta od CIPS projekta. Naime, postavlja se pitanje možemo li mi onemogućiti ili oduzeti pravo punoljetnim državljanima ove zemlje da budu birani i da biraju samo zato što nemaju novi dokument. Mislim da na ovaj način mi kršimo jedno od bitnih ljudskih prava i ubijeđen sam u stvri da mi to činimo Zbog toga sam predložio u prelaznim odredbama, a zašto u prelaznim. Zato što jednostavno mi smo izmjene Izbornog zakona, kojim smo ovo definisali, odnosno kojim smo 28 pasivnu registraciju definisali kao novi model, donijeli negdje početkom maja mjeseca. Dakle, nismo po meni ostavili dovoljno prostora da ti ljudi mogu izvaditi lične karte. Pazite, priča o mogilnim timovima koji će izaći na teren i omogućiti efikasnije dobijanje dokumenata svakim danom sve manje izgleda vjerovatna zato što smo mi već u nekoj fazi privođenja kraju ovih spiskova. Ovdje je moj praktično prijedlog u članu 2. i posebno obraćam pažnju na ovaj član, a ne na ostale članove, zato što otali članovi definišu nešto što je već Izborna komisija objasnila ili dala tumačenje na svim nivoima. Dakle, moj motiv je, da oni birači koji su na posljednjim izborima bili na biračkim spiskovima, a nisu izvadili dokumenta mogu još na ovim izborima glasati sa starim dokumentom. Pa, naravno, sinoć sam kolegi Milošu objašnjavao da se misli na žive glasače, znači na one koji su živi. Dakle, ja vas molim, morao sam objasniti u nekoliko riječi zbog čega je ova procedura hitna. Mislim da bi bilo dobro i da je moguće tehnički izvesti to. Dakle, moguće je tehnički obezbijediti, naravno, Izborna komisija bi nekim aktom morala obavezati lokalne izborne komisije da napravi i da dođu do spiska tih ljudi, što mislim da je najmanji problem u čitavom ovom zakonu. Ja sugerišem kolegama da na ovaj način omogućimo izlazak ljudi na izbore, to je suština. Mi smo u raspravi, kad smo raspravljali o izmjenama zakona imali jedan od ključnih ciljeva što više ljudi obezbijediti na biračkim mjestima. Na ovaj način to, nažalost, nismo uspjeli. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Elmir Jahić.
Hvala gospodine predsjedavajući, Ja se slažem sa gospodinom kolegom Novakovićem da uvođenjem CIPS projekta u stvari da generalno CIPS projekat nije savršen i da će, vjerovatno njegovi nedostaci sada izaći na površinu prilikom ovog izbornog procesa. Međutim, gotovo je sigurno da je ovakav način uvođenja, definiranja biračkog spiska puno bolji, puno kvalitetniji nego što je do sada bilo, jer do sada je bilo formiranje biračkog spiska bilo je podložno velikom broju manipulacija. Mi kada smo radili ovaj prijedlog izbornog zakona, imali smo priliku da u nekoliko navrata da se, da budemo ubijeđeni u to i da vidimo konkretne dokaze. Naime, ja bih htio samo napomenuti da, i ako je početkom maja kako su proglašeni izbori da ukoliko slijedimo ove rokove da negdje čak krajem avgusta mjeseca postoji mogućnost da se svi građani registruju, odnosno da izvade lična dokumenta. Također imamo tu jednu dilemu, dakle, da li građani koji imaju napunjenih 18 godina imaju pravo glasati i ako nemaju CIPS ličnu kartu. Međutim, ja sam dužan podsjetiti da je obaveza svih građana koji imaju iznad 18 godina da imaju jedan od identifikacijskih dokumenata, to je, dakle, lična karta, vozačka dozvola i pasoš. U suštini po našem zakonu osobe koje nemaju ličnu kartu trebaju prekršajno da odgovaraju i ne može im se na taj način izlaziti u susret, pogotovo kad imamo sad, kad smo već zaista daleko odmakli u svim ovim aktivnostima i mislim da bi zaista bilo kontraproduiktivno. Ja nekažem da neće biti nekih nedostataka i problema u ovom, ali sigurno bi nastao jedan kompletan haos čini mi se uvođenjem nekog novog modela, jer dužan sam reći da imamo preko tri stotine, 350.000 novih birača na biračkom spisku, da je 29 dosadašnji način vođenja biračkog spiska zavisio u nekim slučajevima, ali evo vidjeli smo u jednom značajnom broju malko dobre volje onih na terenu koji su htjeli da registruju te birače i mislim da treba da krenemo ovo što smo nastojali, dakle, proglasili smo Izborni zakon i neka je praksa, ne samo kada se proglasi izborni zakon, da se taj zakon ne mijenja, nego po tim nekim evropskim standardima da se u toku godine,odnosno godinu dana ranije prije raspisivanja izbora se uopšte izborni zakon ne mijenja, tako da Klub Stranke demokratske akcije ostaje pri sadašnjem definisanju Izbornog zakona i ne možemo prihvtiti ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala lijepo. Ja ću prije svih sada dati riječ gospođi Lidiji Korać, članici Središnjeg izbornog povjerenstva, pa onda možda će neke od ovih dvojbi i raspravi biti olakšane nakon njenog izlaganja. Izvolite gospođo Korać, a redoslijed je gospodin Živković, Belkić.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, uvaženi zastupnici, Ja, doista, moram reći da amandman uvaženog zastupnika gospodina Novakovića u cjelosti narušava izborni sistem i izborno zakonodavstvo Bosne i Hercegovine. Suštinski mijenja ne samo izborno zakonodavstvo, nego pozitivne propise ove zemlje, budući da postoji odluka Vijeća ministara, konkretno Ministarstva civilnih poslova od 31.10. prošle godine, da su sva dokumenta, osobne iskaznice, prometne dozvole prestale da važe u pravnom prometu. One su potpuno nevažeće. Osim toga, moram reći sa stajališta Centralne izborne komisije da ovakav način prihvatanjem ovog amandmana dovodi se u pitanje kredibilitet izbornog procesa, jer ne postoje mehanizmi, validni mehanizmi da se kontrolira takav način glasanja sa starim ličnim dokumentima. Ostim toga, nije točno da osobe koje će imati 1. oktobra CIPS-ovu ličnu kartu da neće moći glasti. Sve te osobe će moći glasati i ja pozivam da vi vodite kampanju da se izvade CIPS-ova lična dokumenta. Znači, vrlo jednostavno ne postoji, odnosno postoji naravno sve što zastupnici u Parlamentu usvoje je zakonito, međutim, ja upozoravam da će kredibilitet izbornog procesa, demokratičnosti izbornog procesa biti narušena i suprotno je važećim propisima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Gospodin Živković.
Ja ću navesti najmanje tri razloga zbog koga ja mislim da ne bi trebalo da se glasa za proceduru 105. Jedan od razloga je što, SDS i sam gospodin Novaković je bio alergičan na proceduru 105. i govorio kako to nikada neće SDS da predloži u ovoj skupštini. Međutim, očigledno da su se neka vremena promijenila. Drugi od razloga sve što SDS predlaže u promjeni biračkih spiskova to treba da bude sumnjivo i SNSD to ne može da podrži. I, treće, da je gospodin Novaković bio član te komisije koja je pripremala izmjene i dopune Izbornog zakona i, ako se do sada to moglo uraditi to se do sada i trebalo uraditi, a ne 30 na mjesec dana pred praktično glasanje. To su tri razloga za koje mi ne možemo da glasamo za ovo.
Gospodin Beriz Belkić.
Mi ćemo uvažiti ovu argumentaciju koju je iznijela gospođa Korać. Međutim, ja sam želio da predložim gospodinu Novakoviću pošto su za nas prihvtljivi član 1. i 3. ovog zakona, ako je moguće da ide na skraćenu proceduru i da ovo stane u proceduri. Dakle, gdje bismo djelovali amandmanski i promijenili, naravno, ako je moguće.
Hvala lijepo. Gospodin Džaferović.
Skoro da su prestali razlozi za moju diskusiju, nakon što je članica Izborne komisije gospođa Korać ovdje objasnila suštinu problema, ali samo da kažem jednu stvar radi gospodina Novakovića da probate pročitati još jedanputa svi ovaj član pa da vidite do kakvog apsurta bi mogli doći ili u kakvu apsurdnu situaciju bi mogli doći, ukoliko bismo prihvatili ovaj član. Pazite, glasati na izborima mogu oni koji su na biračkom spisku i birački spisak je preliminrni, konačni, prigovori i ne prigovori i čitava procedura uvrštavanja u birački spisak ide i to je pravilo broj jedan. Znaju se neki izuzeci, ako postoje, ja sad o tome neću govoriti, ali to je temeljno ključno pravilo. Pazite šta ovaj član predlaže. Kaže, državljanin BiH koji ima biračko pravo, a nije izvadio važeću ličnu kartu iz člana 5.12. stav 4. tačka 1. ovog zakona kaže, može glasati na općim izborima koji će se održati 1. oktobra 2006. godine, pod uslovom da je bio registrovan birač za lokalne izbore koji su održani 2. oktobra i da prilikom glasanja predoči ličnu kartu koja je važila na ovim lokalnim. Ovo znači da se predlažu dva biračka spiska. Pazite, kod nas bi Izborna komisija i birački odbori morali imti pored ovog normalnog biračkog spiska za ove izbore i birački spisak i za lokalne izbore iz 2004. godine, da vidi je li čovjek bio tamo. Prema tome, jedini način je, da mi slijedom onih promjena koje smo napravili ovdje u Parlamentu, napravimo sada kampanju i da se ljudi registriraju, da uđu na birački spisak, jer na izborima može biti samo jedan birački spisak. Ovo pretpostavlja postojanje dva biračka spiska i to je onda katastrofa kada je u pitanju integritet izbornog procesa.
Gospodin Momčilo Novaković sljedeći, pa gospodin Gligorić.
Neke stvari da nisam bio ovdje ne bih mogao čuti. Ne bih mogao ni sanjati da sam čuo. 31 Prvo, konstatacija da bi imali dva biračka spiska nema smisla. Ovdje je prijedlog da se na biračkom spisku nađu. Znači, na tom centralnom i na izvodima biračkog spiska, nađu ljudi koji su glasali na zadnjim izborima. Glasali su ljudi na lokalnim izborima. Bili na spisku živi i zdravi i dan danas i mi im uzeli pravo da se nađu na tom spisku, zato što nisu izvadili novu ličnu kartu, a dobili neku na kojoj piše trajna. Piše tako, ako hoće čitati tako Džaferoviću. Ako hoćeš čitati na način kako čitaš ti ne piše tako. Dakle, ljudi dobili ličnu kartu, na kojoj piše trajna. Treba da daju sad 30 i nešto maraka da bi izvadili izvod iz matične knjige roženih, državljanstvo i ličnu kartu itd. samo zato da bi izašli da glasaju za ovu grupu ljudi ovdje, od kojih više od pola ne želi više da izađu na izbore, što bi izašli. Ja mislim da ne treba da izađu, evo sad poslije ovoga ja mislim da ljudi ne trebaju da izađu. Što bi izašli. Dajte molim vas. Izmjene zakona u toku procesa što je rekao gospodin Jahić. Ovdje se ne radi o izmjenama pravila izbora, nego formiranju biračkog spiska, otklanjanju nelogičnosti do kojih smo mi doveli, a jesam li ja mogao Živkoviću ili nisam uticati kao član Komisije jesam. Osnova u radu komisije, evo gospođe Lidije je bila, da će novi birači spisak biti pravljen na bazi postojećeg biračkog spiska, CIPS projekta i informacija građana. To je bila osnova. Možemo pogledati tamo kad smo pisali za zakon. Dakle, postojeći spisak CIPS projekat i informacije građana, čak i informacije građana. Na kraju smo došli do toga da je samo CIPS projekat. Nije to bio duh zakona, niti duh tog člana i nije tačno da Izborna komisija ne može tehnički ovo napraviti. Mogu oni to napraviti, vrlo lako, ali, naravno, moraju se neke stvari okrenuti u drugom pravcu, vrlo lako oni mogu doći do pouzdanih podataka preko lokalnih izbornih komisija i ljudi koji rade zajedno sa lokalnim izbornim komisijama i te kako brzo. Ja tvrdim u istom periodu u kome su i dali rok, da ovi ljudi izvade lične karte, nove lične karte kroz neke mobilne timove. Dakle, nije me ni jedan argument ubijedio da sam bio u krivu kad sam predložio ovaj zakon. Ono što jeste sigurno, mi ćemo ostati bez nekoliko desetina hiljada glasača. Svi mi ćemo ostati bez njih. Za koga će oni glasti manje je bitno. Ali, ljudi neće izaći. Neće moći izaći. Jesmo li mi prekršili njihovo pravo, ljudsko pravo ja ne znam. Evo, ne znam, nisam stručnjak u tome. Neko će imati priliku da to procijeni. Ja ću se potruditi da neko moradne ocijeniti je li ovo kršenje ljudskih prava, Konvencije o ljudskim pravima ili nije. Znači, bez obzira na sudbinu zakona, ja ću se potruditi da nekoga natjeram da se izjasni da li smo mi to smjeli uraditi na ovaj način ili nismo.
Hvala lijepo. Gospođa Korać je tražila riječ, pa gospodin Gligorić.
Ja se ispričavam i želim podsjetiti na neke temeljne odredbe Izbornog zakona BiH, koji su usuglasju sa svim međunrodnim dokumentima. Biračko pravo nije građansko prvo koje se samo po sebi stiče. Ono se stiče na način propisan Zakonom. Zakon je propisao da to mora biti dražvljanin BiH, prebivalište u BiH i upisan u centralni birački spisak. Znači, upis u centralni birački spisak, sukladno Zakonu koji je usvojio ovaj dom, odnosno oba doma Parlamenta, stiče se na temelju baze podataka, koji vodi nadležni dražvni organ o građanima Bosne i Hrecegovine. 32 Ja sam maloprije zaboravila istaći da sa stajališta Izborne komisije amandman I i III apsolutno prihvtljiv, jer rješava neke postojeće dileme i nejasne odredbe. Međutim, ne radi se o tehničkom pitanju da Izborna komisija ne može tehnički odraditi. Izborna komisija tehnički može odraditi sve ono što joj naloži, odnosno mora odraditi sve ono što je putem Zakona naložio Parlament. Međutim, ovdje se radi o kredibilitetu izbornog procesa i uvođenju pravila koja su u suprotnosti sa pozitivnim propisima. Amandman kako je formuliran sam po sebi je kontradiktoran, jer stoji državljani BiH koji imaju biračko pravo. Biračko pravo ima onaj ko je upisan u centralni birački spisak.Ovdje se radi o kategoriji građana koji još nemaju biračko pravo. Znači, amandman sam po sebi je kontradiktoran i ne bi mogao na ovaj način ni formulirati, ali ponavljam nemoguće je osigurati demokratičnosti, slobodu izbora, ukoliko postoje različite odredbe za pojedine građane BiH, koji imaju biračko pravo. Znači, ne radi se o općem jednakom biračkom pravu, koje je temeljna odredba ovog zakona, odnosno to biračko pravo stiče se na dva različita načina, ukoliko ovaj amandman prođe.
Hvala lijepa. Sačekajte. Možete, ali imamo prijeljude. Dobro.
Izbjegla i raseljena lica koja nemaju izvađene lične karte, a nalaze se u inostranstvu. Mogu li oni glasti.
Niko bez CIPS-ove lične karte neće moći glasati. vi ste maloprije bili u pravu kada ste rekli da se birački spisak pravi na temelju podataka iz Direkcije CIPS-a, na temelju podataka koje aktivno dostavljaju građani BiH. Znate da se radi o kategoriji građana koji imaju status raseljene osobe i sugladno članku 29. Izbornog zakona BiH, ostvaruju posebna prava, prava glasanja u općini '91. godine, ali sa CIPS-ovom ličnom kartom, jer se ne može naći uopće upisan u birački spisak, ukoliko nema CIPS, ali znate da je zakon riješio način da raseljene osobe imaju CIPS-ovu ličnu kartu, ali im je prebivalište, nije u onoj općini prema CIPS-u u kojoj su imali '91. Aneks III i Izborni zakon je dao posebno pravo toj kategoriji građana BiH i oni bez obzira na prebivalište u svojoj CIPS-ovoj ličnoj karti imaju pravo i ono im se mora omogućiti da glasaju u općini ili za općinu iz '91. Inostranstvo isto tako. Ko god nema CIPS- ovu ličnu kartu ne može se naći u centralnom biračkom spisku.
Hvala lijepo gospođi Korać. Filipe, bio je Gligorić prije. Moram po redu ići. Može ona bilježiti pitanja.Sjedite Lidija pa odgovorite na kraju.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, Dame i gospodo, evo, kad smo mi govorili ove razloge, pa mogu i ja da kažem zakon, pravni sistem, pravni poredak, ugrađeni život i demokratija i da li smo mi baš u saglasnosti sa ovim što pričamo. Ja mislim da nismo, ali dobro. Evo jedan primjer. Šta ćemo mi uraditi sa 15.000 invalida, koji nemaju CIPS-ovu ličnu kartu. Sad je za pretpostaviti da je hiljadu njih 33 izašlo. Bili su na biračkom spisku. Izborna komisija, odnosno imaju pravo da glasaju, pa im se komisija sa biračkog mjesta ide da glasaju u kuću, ali sada ne mogu da odu, jer ljudi nisu izvadili ličnu kartu, novu ličnu kartu. Prema tome, da li mi razmišljamo i na neki drugi način ili administrtivno, norma administrativno ne može i da li ovamo na drugoj strani ima, to su izuzeci. Možda hiljadu ljudi, ali tih hiljadu ljudi su možda htjeli da glasaju, a mi im administrtivnom mjerom ne dozvoljavamo da glasaju. Ja govorim o tome da malo razmislimo. A, što se tiče procedure, mislim ako ne može proći po 105. bilo da ide po skraćenoj proceduri, pa da se popravi nešto dok razmišljamo o ovome da li ili ne.
Hvala lijepa. Gospodin Filip Andrić ima riječ.
Zahvaljujem. Ja sam htio dok je gospođa Korać bila za govornicom postaviti konkretno pitanje, odnosno zamolio bih pojašnjenje jedno. Je li to znači da onaj tko je na zadnjim lokalnim izborima bio na biračkom spisku i normalno ostvrio pravo glasovanja, ukoliko nijeu međuvremenu izvadio CIPS-ovu osobnu kartu, sad kad dođe ponovo bit će vraćen, neće moći ostvariti svoje glasovanje ili nije izvadio ili je izgubio, bez obzira iz kojih drugih razloga neimadne CIPS-ovu osobnu kartu. S druge strane, trebamo imati u vidu, upozoravam kolege zastupnike da, moja je pretpostavka da obično, odnosno najveći broj osoba koje nisu izvadile CIPS-ovu osobnu kartu su starije osobe i onima kojima je bio problem izdvojiti onih 50 maraka i, vjerovatno potrošnja, nije svakome policijska uprava pokrajkuće, nego neko mora otići po 20 ili 30 kilometara, potrošiti najmanje dan da bi izvadio osobnu kartu, a ako mu možda iz bilo kojih drugih razloga već nije trebala i nije je morao izvaditi.
Hvala lijepa. Podsjećam vas da smo još uvijek na proceduri i molim vas da to uvažavate. Gospodin Bešlagić. Dobro, hvala gospodinu Bešlagiću. Ima li još zahtjeva? Gospodin Novaković.
Ako mogu, naravno da pitam Kolegij, s obzirom da je bilo dosta ovdje sugestija, prihvatio sugestiju gospodina Živkovića i ako mogu kao predlagač da promijenim zahtjev za hitnu po članu 105. u hitnu počlanu 104. kako bi stvorili prostor da vodimo raspravu o ovome i da vidimo jesmo li u krivu ili u pravu. Ne samo o ovom članu nego i o drugim članovima koji nisu sporni.
Znači, više nije zahtjev za proceduru po članku 105. nego po članku 104. Dosta smo raspravili.Argumenti su tu. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje, da se o zahtjevu 34 zastupnika Momčila Novakovića, za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Izbornog zakona BiH, po proceduri članka 104. Pripremite se. Glasujte sad. Ima opću većinu. Nema entitetsku. Sad se izjašnjavaju oni koji su protiv. Neka se pripreme. Glasujte sad. Znači, nije bila potrebna dvotrećinska većina protiv iz entiteta Federacije. Molim vas da mi pomognege članovi Kolegija. Gospodine Špiriću, odredit ću stanku. Znači, konstatiram da je zahtjev gospodina Momčila Novakovića,da se zakon o, Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona razmatra po proceduri članka 104. prihvaćen i zahvaljujem se gospodinu Novakoviću na fleksibilnosti koju je pokazao. Gospodin Jahić, replika.
Gospodin Gligorić dobacuje SDA itd. Mi smo se izjasnili da smo protiv, ne samo procedure nego kompletno protiv zakona i mislilm da bi trebao malo da to svoje ponašanje malo se disciplinira i da pazi zaista šta govorite, jer ja vama nisam htio da kažem kad niste podržali ovu komisiju za Prijedor, gdje je kao što znate urađen ogroman stravičan ratni zločin, niste to podržali. Ovaj parlament, bez obzira i Bošnjaci i Stranka demokratske akcije je podržala ovu komisiju oko Sarajeva da se desi. Vi ste na jedan vrlo neprimijeran način niste htjeli da se sazna istina o ubijenim Prijedorčanima gore i glasali ste protiv i mi nismo reagovali. Pustili smo demokratiji na volju i sad još sebi uzimate za pravo i da dobacujete vrlo nesuvisle i da ne kažem primitivne neke primjedbe.
Replika gospodin Gligorić.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Pa nisam znao da na kraju sve pade na moja leđa, ali nije problem. Kad je u pitanju prethodna komisija, odmah da kažem zašto nismo podržali. Tamo ste rekli netačnosti da nije niko procesuiran a 22 čovjeka su procesuirana, a koga ste vi Elmire Jahiću u Sarajevu procesuirali za ubijanje ovih nedužnih ljudi? Ni jednog. Nemojte da ovdje držite nikome lekcije, zato zbog principijelnosti i da dignemo na taj jedan ukupan nivo da to pitanje riješimo, a ne da gledamo inat na inat, kao što to obično vi radite u političkom životu u BiH. A, što se tiče ovih nekih dobacivanja itd. ja nisam ništa zvanično govorio, osim da sam rekao da SDA ima velike probleme, ali nisam sad objašnjavao koje. Ako vas zanima, ja mogu otvoriti i tu temu, pa da vidite da ste u velikim problemima, ali to je vaš problem od rušenja SDA.
Replika gospodin Elmir Jahić. Izvolite. 35
Gospodine, vi vjerovtno dolazite iz jedne takve političke opcije i takvog okruženja gdje mislite da partije trebaju da procesuiraju nekoga. Dakle, ja nikoga niti trebam da procesuiram niti sam ikad procesuirao niti je to moj zadatak. To je prva stvar. Ako mislite za, eventualne zločine koji su se desili i između ostalog i u Sarajevu, ja sam dužan da vas podsjetim da su ljudi procesuirani po tom pitanju. Druga stvar, vi vrlo dobro znate da zadatak ovih komisija kako Sarajevo, tako i ove nije bilo da se procesuira, nego da se utvrdi tačan broj ubijenih prilikom ratnih dešavanja od '92. do '95. godine, a da su sudske instande, dakle, Sud u Hagu i ovaj ovdje u Sarajevu su zaduženi da utvrđuju pojedinačnu odgovornost, krivičnu odgovornost ko je izvršio ratni zločin i, dakle, iz čisto politikantskih odnosa ne želite da se sazna istina o ubijenim, sada ću reći, civilima Bošnjacima u Prijedoru, koji, kao što vam je poznato nije bio ispaljen metak, nije bilo ratnih dejstava, a nekoliko hiljada ljudi nema i njihova imovina je uništena.
Poslovnička intervencija pa replika.
Predsjedavajući, kršite Poslovnik i da ne možete omogućiti ovakvke rasprave, s obzirom da se ne tiču tačke dnevnog reda. Dakle, ovdje poslovnički je tačno definisano da predsjedavajući ukoliko poslanici, dakle, vode raspravu van dnevnog reda, može oduzeti riječ poslanicima. Ja vas molim da koristite taj član i da ne ulazimo u raspravu koje nisu vezane, koja nije vezana za dnevni red. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Gligorić. Evo čuli ste i vi upozorenje i meni pa se držite i vi.
Jesam, ali vi pustite da Emir Jahić ispriča one nebuloze, pa onda na kraju mene opominjete. A evo
Mislim najviše govorite u ovom domu i nemojte.
Što ja, jel se u ovom domu mjeri vrijeme.
Pa nemojte govoriti da ja dopuštam nekom, dopuštam svima, mislim. Zato interveniram na vašu primjedbu.
Ne mogu da shvatim da se ovo djeli na kaščice ovaj. 36
Ne djeli se, nego nemojte reći da ja dopuštam njemu, a da ne dopuštam vama. To stalno imputirate, kada se god javite onda privalite svakome.
Dobro. Da kažem gospodinu Elmiru Jahiću gdje mu je bila ovakva retorika kada je dvije i po godine njegov podpredsjednik stranke SDA i gospodin Terzić kao predsjedavajući rugao se ovom parlamentu i nije htio da poštuje odluku Parlamenta i da li ste ikada u javnosti, a niste i jednu rečenicu napisali da se ograđujete od toga, nego ste mu na taj način davali podršku. E to je politička neprincipijelna kampanja da se sakriju zločini zato što se niste umješali da sa svoje strane jasno kažete gospodinu Terziću – vi ste morali to uraditi. I što se tiče političke opcije ja sam govorio da je pravosuđe procesuiralo 22 vezano za Prijedor, a jesam za to da se utvrde zločini u bilo kom mjestu u Bosni i Hercegovini, ali na način kako je to postavljeno, a istovremeno ignorisanje dvije i po godine u međuvremenu. Pa gdje ste do, gdje je vaša dosljednost.
Dobro. Replika, isteklo je vrijeme gospodine Gligoriću za epliku. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku šest, to je Ad.6. Zahtjev zastupnice Jeline Đurković za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Centralnoj banci BiH po proceduri članka 105. Gospođa Đurković je 16. ovog mjeseca dostavila Prijedlog zakona, zahtjev za ovu proceduru. Otvaram raspravu o proceduri. Izvolite.
Dame i gospodo, evo jedne relaksirajuće teme. Dakle, imam samo jednu rečenicu u jednoj tački Zakona o centralnoj banci Bosne i Hercegovine za izmjenu, a to glasi ovako. Dakle, u članu 1. stav 3. prva rečenica mjenja se i glasi – sjedište Centralne kancelarije Centalne banke Bosne i Hercegovine je u Banjoj Luci. Dakle, evo, pogledajte jednostavan po svojoj formi, nema razloga da se pitamo je li, može li proći po proceduri 105. ili ne može. Moji motivi zašto ovo pokrećem su sljedeći, dakle mi smo što se ovog saziva tiče donjeli mnoštvo zakona, a da usput nismo imali vremena ni da sagledamo koliko smo institucija zajedničkih ustanovili u Bosni i Hercegovini i na koji način su sjedišta raspoređena. Ja ovdje imam, došla sam do spiska, dakle samo mi što smo insitucije instalirali, a da ne govorim i oni sastavi prije i vidi se da je vrlo neravnomjeran raspored institucija, koje su, Bosne i Hercegovine raspoređene na teritoriji Bosne i Hercegovine. Mislim da je dobar princip da iedmo ka decentralizaciji institucija Bosne i Hercegovine to je u skladu i sa evropskim i sa svjetskim standardima. Mislim da je dobro da 37 te institucije ravnomjerno budu raspoređene na teritoriji Bosne i Hercegovine. Mislim da će to doprinjeti da će to biti podrška razvoju lokalnih zajednica. Prema mojoj evidenciji, da znate da je ovo inače posljedica našeg zahtjeva da Savjet ministara napravi plan, a on kasni, decentralizacije. Kasni Savjet ministara pa ne možemo do vijeka čekati da Savjet ministara nešto napravi. Prema mojoj dakle evidenciji oko 50 institucija, ili tačno 50 je smješteno u, procedura znam, e, ali evo ako dakle ako odlučimo da idemo u proceduru 105. ja onda mogu, evo vidim Milorad me odmah opominje, da vam pokažem koliko je ustvari neravnomjeran ovaj raspored i koliko zapravo treba učiniti i to hitno decentralizaciju ovih institucija. Ako tražite još obrazloženje, ja imam namjeru, imam argumente da vam ih podastrem, pa izvolite. Toliko.
Gospodin Raguž, predsjedavajući ima riječ.
Ja ću vrlo kratko, znači sigurno se sjećate tih rasprava kada smo pokušavali doći do jednog koinzistentnog prijedloga rasporeda državnih institucija i zaista šteta je što nemamo jedan takav zaokruženi prijedlog od Vijeća ministara, ali ja zaista mislim da ako već hoćemo intervenirati i u tu proceduru, onda bih trebali imati taj pregled svi zastupnici da mi omogućimo davi kao zastupnici, ako neće to već Vijeće ministara donesemo principijelnu odluku. I samo iz tog razloga smatram da treba omogućiti onda raspravu ovdje o tim principima temeljem kojih će i ovaj vaš zahtjev biti razmatran. A druga stvar, ovih dana dobivamo jake političke poruke od lidera da će se stvari nakon 10.mjeseca odvijati isključivo na relaciji Sarajevo-Banja Luka. Da Hrvati uopće neće biti releventan, evo sada govorim, moram reagirati na tu izjavu i to govori od možda najmoćnijih političkih stranaka, uvjetno rečeno i ja bih želio da obavimo jednu principijelnu raspravu koji je to faktor, pod kojim uvjetima u kojim institucijama, temeljem kojih ustavnih pozicija i da vidimo kakav će biti taj raspored i zbog toga neću moći podržati ovu proceduru, a mislim da trebamo podržati da u jednoj normalnoj raspravi ovaj dom u redovitoj raspravi i ovaj zahtjev koji je legitiman i spravom postavljen, ali isto tako ima i drugih zahtjeva i da bi onda time odgovorili zadaći. Toliko hvala.
Hoću li ja?
Pa gospodin Živković je sljedeći.
Poštovane koleginice i kolege Sarajevo je glavni grad države Bosne i Hercegovine i ne možemo govoriti kako to gospođa Jelina Đurković kaže o ravnomjernoj, ravnomjernom rasporedu smještaja institucija Bosne i Hercegovine. Gospođo Đurković Sarajevo je glavni grad ove države. To piše u Ustavu Bosne i Hercegovine, to vi znate i institucije Bosne i Hercegovine trebaju da budu smještene u glavnom gradu države Bosne i Hercegovine. I kada govorite o, kada pobrajate institucije 50 institucija, kazali ste, ja to nisam brojao, niste druge brojeve govorili, onda morate imati u vidu dakle ovu činjenicu. To je dakle jedna stvar. 38 Druga stvar, ne kažem ja da mi ne trebamo neku od institucija, to smo mi radili do sada u Parlamentu Bosne i Hercegovine, ali naravno ne ove ključne institucije, mislim smjestiti, imajući u vidu buduće zakone i buduće institucije i u neke druge gradove u Bosni i Hercegovine, ali neće to moći biti samo na relaciji Sarajevo-Banja Luka- Mostar, to će biti na relaciji svih većih regionalnih centara u Bosni i Hercegovini. Zašto bi Zenica, Bihać, Tuzla, ili neki drugi grad, Doboj, u Bosni i Hercegovini bio u nekom drugačijem položaju u odnosu recimo na Banja Luku, Mostar itd. Ali još jedanputa Sarajevo je glavni grad države Bosne i Hercegovine.
Replika gospođa Jelina Đurković, pa onda idemo gospodin.
Pa hvala vam što se me obavjestili da je glavni grad, ali eto znala sam i prije. Dakle, nema problema, zna se šta pripada glavnom gradu, ali ne treba da joj pripadne glavnom gradu i institut za, kako ona kaže za zdravlje bilja. Je li i to mora u glavnom gradu? Dakle, ima institucija koje i te kako mogu da budu raspoređeni i u drugim centrima i u drugim gradovima i drugim regijama, a da ne budu u glavnom gradu. Dakle to u principu ne stoji. To je jedna stvar. Druga stvar, zaista bih pojedine institucije i te kako mogle da pomognu razvoju, bar po tome što bi vodile računa, ili hajde po prirodi stvari da ih stavimo tamo gdje je sadržina rada tih institucija u vezi sa recimo Tuzlom. Tuzla je nekada bila zaista bio grad industrije, jedan od vodećih. Šta je sad? Gračanica je razvijenija i raste brže nego Tuzla. Malo o tome mislimo. Ja samo kažem, hajde da krenemo već ka tome. I drugo, nije moja izreka Banja Luka- Sarajevo. Dakle to nije, ja nisam autor te izjave i molim vas da ne uzimate to, da ne vezujete. Nema konotacija. Ja se zalažem dakle za ravnomjernu decentralizaciju. Evo počnimo od Centralne banke i Banja Luke i to je to. Nemam ništa protiv da imamo jedan smislen plan razvoja. Eto. A to što krećemo šta ja mogu, eto to je to. Nemam nikakve zle misli. Eto to je.
Hvala gospođi Jelini Đurković. Imamo prijavljene za raspravu, gospodin Živković, neka se pripremi gospodin Zorić. Ko ima još repliku? Replika gospođa Milićević, pa gospodin Špirić. Vrijeme je replike znate koliko.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ustvari replika i ujedno mislim da je došlo do krivog navoda. Ovdje se reklo, spominje se znači sjedišta u kontekstu regionalnih centara. Ja ovo sve gledam kao animozitet koji inače postoji između opština i regionalnih centara i gradova, a moja replika treba ovome zašto, pa da ne bi bilo na ovoj strani ja ću podržati vašu inicijativu, ali mi se puno više smo se bavili kada smo donosili zakone, ne sadržajem zakona, nego time gdje će biti sjedišta i dali smo inicijativu Vijeću ministara da razmisli o toj alokaciji sjedišta. 39 I drugo i danas ćemo mi, ako otvorimo ovu priču puno više pričati o tome gdje su sjedišta kojih agencija, institucija, a izveštaj o radu tih agencija, ministarstava, institucija preletimo, uopšte ne reagujemo kada ga dobijemo. Ovdje pređemo ko je za, ko je protiv, i prođemo. I ja i ovo sve gledam kao predizbornu kampanju svih zajedno.
Hvala. Gospodin Nikola Špirić, zamjenik predsjedatelja. Izvolite gospodine Špiriću. Replika.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, ja mislim da je danas, naravno, trebalo voditi računa o da se izjašnjavamo o proceduri, a kada pređemo na raspravu da raspravljamo o onome što jeste meritum onoga što je predloženo. Ja ne želim stvarno ni jednu opštinu ni jedan grad da povrijedim, ali isto tako dakle postoji iks primjera gdje Centralna banka nije, kako kažu u glavnom gradu. Ali mi nemamo zakon o glavnom gradu, mi nemamo političkog sporazuma šta je glavni grad. Nemamo to zakonski definisano. I da ne bi danas otvarali teške političke priče, da ne bismo povrijedili ni Sarajevo, ni Banja Luku, ni Mostar, ni Zenicu, dajte da se izjasnimo o ovom prijedlogu. A kada su u pitanju rasporedi institucija, decentralizacija, potreba decentralizacije, možemo jednu tematsku sjednicu, pa o njoj sasvim otvoreno, logično raspravljati, bez dodatne doze politikanstva. Ja bih volio da mi se pokaže zakon o glavnom gradu. Ne treba mene niko da uči šta je glavni grad u ovoj zemlji. Dakle nemojte da otvaravmo te priče. Imamo prijedlog i ja imam svoj stav o njemu i ja ću se izjasniti, ali da ne otvaramo ove političke dileme da ne bismo povrijedili bilo koga u našoj zemlji. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Gospodin Živković. Replika, jel bila još jedna. Gospodine Novakoviću recite je li replika, ili nije. Dobro. Izvolite Replika.
Ja sam samo htio da kažem gospodin Džaferović očito danas nema svoj dan. Svoj dan.
Dobro. Hvala lijepo. Gospodin Živković. Neka se pripremi gospodin Zorić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo,
Imamo još strpljenja svi, a imamo i posla puno. Hajte gospodine Živković, neka se pripremi gospodin Zorić. 40
Uveliko, prije nego što sam se javio ja za riječ, nego što se bilo koji članova Kolegija javio, tako da ste nepotrebno iskomplikovali ovu tačku dnevnog reda i niko ne brani Kolegiju da ovome domu predloži tačku dnevnog reda institucije u Bosni i Hercegovini i raspravu u vezi toga i što će vam ovdje svaki poslanik reći da to treba. Ja ću vas podsjetiti još u 20.9.2004. godine sam dobio spisak tih institucija od Vijeća ministara gdje kaže da Agencija za ravnopravnost spolova u Bosni i Hercegovini Trg BiH mora da bude u Sarajevu. Međutim, vi ste sada našli o tome da raspravljate i da nama poslanicima uzimate i ovo dragocjenog malo vremena. Moje je jedino obračanje ovdje trebalo da bude prema gospođi Jelini da je zamolim da to prebaci na proceduru 104. kako bi o tome mogli da raspravimo u komisiji. Hvala.
To sam i ja rekao što i vi gospodine Živkoviću, samo što niste pratili. Gospodin Zorić.
Evo mene Gligorić nagovara šta ću reće, a ja neću to reći. Pošto kolegica Jelina nije u svom drugom ili trećem nastupu se izjasnila da će promjeniti zahtjev da to ide po 104., ja u ime Kluba kažem da mi nećemo glasati o proceduri 105. A o Zakonu ćemo kasnije pričati. Mi uopće ne želimo sada pričati o zakonu.
Hvala lijepo gospodinu Zoriću. Gospođa Jelina Đurković. Izvolite. Minut vremena, drugi put replika je.
Pa dobro, prihvatiću sugestiju. Neka ide po 104. Ali nemojte da mi zaboravite šta ja tražim.
Izvolite. Hvala lijepo. Znači gospodin Križanović je bio sljedeći, ali imamo zahtjev za promjenu procedure. Izvolite gospodine Križanoviću, ako želite.
Pa naravno, ne bih želio ponavljati ovo što su kolege rekle. Međutim, bez obzira na proceduru koju mi imamo, dobro bi bilo da se zaista pripremi od strane Vijeća ministara sadašnja situacija dislociranih institucija Bosne i Hercegovine i da se, ukoliko je moguće od Vijeća ministara traži i neka projekcija budućih kako bih rekao alokacija tih institucija. Mi smo ovo tražili nekoliko puta i uvijek dolazimo u iste priče i probleme kada se postavlja pitanje sjedišta nove institucije Bosne i Hercegovine. Hvala. 41
Hvala lijepo. Imamo zahtjev predlagača za promjenu iz 105. u 104. Mislim da to može sviju zadovoljiti da se izjasnimo. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Glasujte sad. Imamo većinu, nemamo iz Federacije. Idemo u drugi krug zato što smo se držali tog principa gospodine Džaferoviću. Stalno, svaki put. Prelazimo na izjašnjavanje
Pa nemaš
Imam pravo ako nema suglasnosti u Kolegiju ja staviti u drugi krug zato što
Pa nemaš pravo
radimo tako i trebamo poštivati jedni drugi.
Pa nemaš pravo, ama nemaš.
Imam. Stavljam.
Neću ja da to radim sad i nemaš pravo. Eto.
Molim vas gospodine Avdiću da se javite za riječ. Ništa ne namećem i budite principijelni. Jer gospodin Džaferović je svaki put inzistirao da ja ovo napravim što sam ja sada tražio. Samo hoću da se to zna ovdje zbog javnosti.
Gospodine predsjedavajući ja mislim da zaista nema potrebe da izmišljamo nešto novo u odnosu na ono što je do sada bila praksa u radu ovoga doma. Kada se nas trojica usaglasimo da odmah možemo da rješavamo problem i da se izjašnjava Dom to smo radili. Kada se ne usaglasimo, takvih je slučajeva bilo, onda smo to ostavljali za sjednicu Kolegija, pa onda o tome obavještavamo Dom. Ja danas nisam spreman i ne želim da uopće raspravljam u Kolegiju sada tokom sjednice o ovoj temi, nego ćemo to raditi mimo sjednice, a onda o tome obavijestiti Dom. Toliko. Hvala. 42
Hvala lijepo. Tri dana, pa ćemo se dogovoriti. Samo ipak javnost mora znati kako se radi u ovom kolegiju i kako se drži dogovora koji zajednički imamo. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, to je Ad.7. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama Bosne i Hercegovine po proceduri članka 104. Konačno smo iscrpili ove zahtjeve za proceduru 105. Sada imamo zahtjev za proceduru 104. Ja otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Nema prijavljenih za raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Nemamo, imamo opću većinu. Nema entitetske. Nema iz Federacije većinu.
Hajmo u drugi krug glasanja.
E sada ja kažem tri dana tako da. Moramo imati neki red. Ja samo zbog reda. Znači molim gospodina Novakovića za razumjevanje. Kolegij će o ovim pitanjima raspraviti u predviđenom roku. Prelazimo na osmu točku, to je Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o policijskim službenicima, takođe po proceduri članka 104. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Gospodin Nikola Šprić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, ja mislim da tačka 8. i tačka 9. to je Zahtjev Savjeta ministara vezano za policijske službenike, ja mislim da bi bilo logično da prihvatimo proceduru člana 104. iz razloga što imamo sugestije da bi trebalo čim pre doći do izmjena ovih zakona, naravno u skladu sa skraćenom procedurom i ja mislim da danas treba prihvatiti proceduru člana 104. na 8. i na 9. tačci dnevnog reda. Hvala vam. 43
Zahvaljujem se. Ima li prijavljenih za raspravu? Gospođa Milićević izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, zahvaljujem gospodinu Špiriću što nas je informisao koliko je ovo bitno i pogledaću na ovu stranu i zapitati se imamo dva prijedloga izmjena i dopuna, nemamo ni pomoćnika iz nadležnog ministarstva, niti bilo koga iz Vijeća ministara. I odbiću unaprijed obrazloženje koje kaže da je u toku sjednica Savjeta ministara, jer ne vjerujem da kompletan saziv od sekretarice do ministara sjedi u Savjetu ministara.
Dobro. Hvala lijepo. Ima li više prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 8., to je zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o policijskim službenicima razmotri po proceduri članka 104. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da je prihvaćen sa 23 glasa za, 5 protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o policijskim službenicima razmotri po proceduri članka 104. Poslovnika. Hvala lijepo. Prelazimo na devetu točku, to je Ad.9. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine,to je isti zakon, također po proceduri članka 104. Ovaj zakonski prijedlog Vijeće ministara je dostavilo 25., 29.5. ove godine. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnite. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 24 glasa za, 7 protiv, 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine razmotri po članku 104. Poslovnika, to je Zakon od 29.5. ove godine. 44 Prelazimo na desetu točku, to je Ad.10. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Državnoj graničnoj službi Bosne i Hercegovine po članku 104. Poslovnika
Ja sam kada smo raspravljali o ustavnom osnovu na Ustavno-pravnoj komisiji o ovom zakonu pitao je li predlagača da li je usaglasio sa nekim ovaj zakon, pa mi je on rekao da nije ni sa kim usaglasio, a ja mislim da je trebalo usaglasiti. Sobzirom da nije usaglasio, ja mislim da treba dati vremena predlagaču da usaglasi. Zato ću biti protiv skraćene procedure. Neka u redovnoj proceduri neka to ljudi usaglase. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li više prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj graničnoj službi razmotri po proceduri članka 104. Poslovnika, zakon od 29.5. ove godine. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da za ovaj zahtjev ima znači i opću i entitetsku većinu, te da smo ga prihvatili. To znači da smo prihvatili da se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona Državnoj graničnoj službi BiH razmotri po proceduri članka 104. Hvala lijepo. Prelazimo na 11.točku, to je, Ad.11. Zahtjev zastupnika Milorada Živkovića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosne i Hercegovine po proceduri članka 104. Ovaj smo prijedlog dobili 18.5. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite. Glasujte sad. Konstatiram da smo prihvatili Zahtjev gospodina Živkovića i Novakovića sa 24 glasa za i dovoljnom entitetskom većinom da se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini po proceduri članka 104. Hvala lijepo. 45 Prelazimo na 12. točku, to je Ad.12. Zahtjev zastupnika Tihomira Gligorića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovu računa stare devizne štednje po proceduri članka 104., zakon od 24.5. ove godine
Hvala predsjedavajući, dame i gospodo, zašto sam predložio da ide po skraćenoj proceduri, po članu 104.? Zato što sam imao u vidu zaključak DOma naroda kada su usvajali Zakon o staroj deviznoj štednji donjeli su zaključak da se u roku od 90 dana pripreme izmjene i dopune Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje i sada dalje obrazlažu. I pošto je isteklo je negdje 70 dana, sobzirom da imamo ovdje skraćeni postupak od 15 dana, mi bi se uklopili u taj rok sa željom da ispoštujemo mi sami sebe, odnosno drugi dom ove parlamentarne skupštine i zato mislim da bi trebalo podržati po članu 104. jer bi na taj način, kažem, jednostavno ispoštovali ovaj rok drugog doma i mogli bi da završimo ove poslove koji proizilaze iz zaključka Doma naroda. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospođa Majkić. Izvolite. Molim vas za malo strpljenja, oprostite gospođo Majkić da pređemo ove zahtjeve za proceduru, pa ćemo odrediti stanku od sat vremena za ručak. Izvolite.
ja želim da kažem nekoliko riječi zbog čega, iz razloga što mislim da ne treba podržati član 105. ,a to je Da, da 104. da bi trebalo ovo zato da ide u redovnu proceduru, a to je, poznato nam je da je 16.1.Ustavni sud proglasio neustavnim entiteske zakone kojima je devizna štednja pretvorena u obveznice sa dugoročnom otplatom. Drugo, da je Ustavni sud BiH zatražio od, da Bosna i Hercegovina donese zakon kojim će biti regulisano ovo pitanje. Da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine, poslije mnogo pojedinačnih pokušaja poslanika da se neki segmenti jednog izuzetno lošeg zakona promjene i da u tome nismo uspjeli, da je Zakon naišao na izuzetno nerazumjevanje izvršne vlasti, prvenstveno predsjedavajućeg Savjeta ministara i ministra finansija i trezora koji nisu pokazali ni najmanji gest dobre volje da se problem sagleda u cjelosti, da su podpredsjednik, predsjedavajući Doma gospodin Nikola Špirić i član Predsjedništva BiH Ivo Miro jović zatražili ocjenu ustavnosti ovog zakona od strane Ustavnog suda BiH, da je formirana Istražna komisija za ovaj zakon, smatram da treba da u međuvremenu nije nastao ni jedan novi argument i mislim da do 46 zaključenja rada komisije ne bi trebalo raspravljati po hitnom postupku i zato predlažem da ovaj prijedlog zakona ide u redovnu proceduru.
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, ja ću naravno kratko i zamoliti moju kolegicu Dušanku Majkić da, ukoliko može koriguje stav. Tačno je da sam ja Ustavnom sudu podnjeo podnesak za ocjenu ustavnosti Zakona, to je moje dakle pravo kao člana Kolegija, ali je tačno takođe da penzioneri dakle devizne štediše širom Bosne i Hercegovine pokušavaju da nađu svoja prava, tačno je da oni nisu zadovoljni zakonskim rješenjima i tačno je da ta zakonska rješenja nisu rješila srž problema. I svaki pokušaj, pa i u skraćenoj proceduri je tim ljudima dobro došao. Zato ja ne bih zaustavio proceduru i zakon. Dajte da raspravljamo.Kamo mile sreće da mi ovdje nađemo rješenja koja će pogoditi interese te grupacije ljudi i da to rješimo, bez obzira kakav će odgovor Ustavnog suda biti na moj podnesak. Bolje da sami nađemo rješenje ako možemo, nego da se dopisujemo sa Ustavnim sudom. I zato ja mislim da nema potrebe da ne podržimo proceduru člana 104. da se vodi rasprava, da se vidi u komisiji šta se može učiniti i može li doći uopšte do poboljšanja teksta ovoga zakona. Dobro bi bilo naravno ponovo ali na vrijeme voditi aktivnu korespodenciju sa resornim ministarstvom i sa Vijećem ministara da se vidi postoji li mogućnost da se tačka dakle da se problem pomjeri sa mrtve tačke u interesu te, a rekao bih možda najobeshrabrenije populacije u Bosni i Hercegovini to su predstavnici satere devizne štednje i devizne štediše. Evo ja dakle ću podržati proceduru člana 104. i molio bih moju kolegicu Dušanku dakle da podržimo skraćenu proceduru, jer ono što možemo reći u skraćenoj proceduri možemo i u redovnoj. Hvala vam lijepo.
Hvala ljepo. Gospođa Milićević.
zahvaljujem. Želim u ime Kluba SDS reći da ćemo podržati proceduru člana 104. da ne smatramo ovo što je gospodin Jović i gospodin da će se to desiti sutra, znači potrebno je dorađivati ovaj zakona jer smatramo da je rješenje do kog smo došli sihitreno. Oni koji su ga podržali da nije dobro za devizne štediše i da su njihova prava narušena. Zato ćemo podržati proceduru.
Hvala lijepo. Gospodin Vinko Zorić
U ime Kluba mogu kazati praktično da ćemo mi podržati proceduru skraćenu po 104. i da je to najmanje što možemo za ovu populaciju napraviti. 47
Hvala lijepo, gospodin Filip Andrić.
Predsjednik Kluba je već rekao naš stav. Ja samo još želim predlagatelju sugerirati jednu vrlo bitnu činjenicu, koju, čini mi se nije imao u vidu prilikom pisanja ovog prijedloga izmjena i dopuna Zakona, a to je, nije obuhvatio ako se sjećate onaj stavak gdje se kaže da su štediše obvezne prilikom postupka verifikacije odreći se prava na žalbu, što je vrlo općenito i nije precizirano jasno na koja prava se odnosi. Tako da je to, imam povratnu informaciju s terena vrlo veliko nezadovoljstvo i revolt kod štediša izazvalo i mislim da nam je to nepostrebno i da to može biti razlog obaranja Zakona na Ustavnom sudu, pa ako ima ikakvih mogućnosti da se proširi ovaj prijedlog izmjena i dopuna odmah obuhvati ovom procedurom pa da to imadne predlagatelj u vidu da ne bi kasnije ponovo pisali izmjene i dopune. Hvala.
Hvala lijepo. Nema više priajvljenih. Zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnimo o zahtjevu zastupnika Tihomira Gligorića da se Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o izmiranju obveza po osnovu računa stare devizne štednje razmotri po proceduri članka 104. Molim vas da se pripremite. Glasujte sad. Želite li da ponovimo glasovanje? Prijedlog je prošao takođe. Mislim procedura je prihvaćena. Dobro. Ponavljam izjašnjavanje. Pripremite se. Glasujte sad. Ja vas uvijek upozorim ako kasnite. Konstatiram da smo sa 22 glasa za, jednim protiv i 8 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom prihvatili zahtjev zastupika Tihomira Gligorića da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovu računa stare devizne štednje razmotri po proceduri članka 104. Hvala lijepo. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda, to je Ad.13. Zahtjev zastupnika Selima Bešlagića, Mirsada Ćemana i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, po proceduri članka 104. Ovo vam je dostavljeno 12. 6. Otvaram raspravu. Nema priajvljenih. Zaključujem raspravu. 48 Molim da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 28 glasova za, 1 protiv, 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili zahtjev zastupnika Selima Bešlagića, Mirsada Ćemana i Beriza Belkića da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u BiH razmotri po članku 104. Poslovnika. Hvala lijepo. Prelazimo na 14. točku, to je Ad.14. Zahtjev zastupnika Mirsada Ćemana i Izeta Hadžića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, po proceduri članka 104.
Hvala lijepo. Ja sam dobio, vjerujem i svi mi nekoliko dopisa kada se radi o ovoj problematici. Tako imam dopis Kantonalnog udruženja građana vozača instruktora i auto škola u Zeničko-dobojskom kantonu koji kaže, naglašavamo da je Crveni krst, odnosno križ humanitarna organizacija bez dovoljno razvijene infrastrukture koja ne može zadovoljiti zakonom propisane uslove ni kadrovski ni opremljenosti ni propisanim uslovima itd. itd. Dakle, oni postavljaju pitanje uopšte može li i jedna humanitarna organizacija znači taj posao raditi. Imam takođe Udruženje auto škola Federacije BiH koji problem postavlja na isti način, a onda imamo dopis Fondacije medicinsko humanitarno društvo MHS Sarajevo čiji tekst je preuzet, čiji tekst su kolege preuzele koje opet smatra da su oni dovoljno osposobljeni da mogu raditi ovaj posao osim Crvenog krsta, odnosno križa. Pošto zaista imam jednu ozbiljnu dilemu, ja mislim da treba ostaviti dovoljno vremena da se u redovnoj proceduru ovaj zakon razmatra i zbog toga neću podržati proceduru po članu 104. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Ćeman. Izvolite.
Hvala lijepa. Cijenjene kolegice i kolege govorimo o proceduri u obrazloženju i propratnom aktu Zakon, kao i u samom obrazloženju sa nevedeni razlozi. Nije bez razloga predloženo da razmatramo Zakon po članu 104. Dakle rok za razmatranje skraćen je na pola, ali to ipak ostavlja mogućnost za potrebne analize za one koji ih nisu završili, a istovremeno dakle donekle ubrzava proceduru. Da samo podsjetim ovom pilikom ovaj zakon, osnovni zakon čije izmjene i dopune se predlažu evo treba da stupi na snagu, zapravo treba da se počne primjenjivati od 8. avgusta, a danas smo već iza prve polovice juna, a ako želimo šta mjenjati morali bismo imati nešto bržu 49 proceduru. Što se tiče ove dileme na koju je naravno sa pravom i u okviru njegovog razmišljanja ukazao i kolega Novaković, suština je zapravo sljedeća – ni jedna organizacija, pa ni Crveni krst, Crveni križ nema dovoljno da kažem osoblja u profesionalnom statusu da bi vršio obuku za prve pomoći, nego i ta organizacija angažuju u svojim komisijama po raznim pravnim formama itd. stručnjake što je definirano pravilnicima odgovarajućim. Zbog toga naravno i ovo obrazloženje koje je on naveo kao jedno u mišljenju koje naravno nije bilo opredjeljujuće za nas predlagače, uvjetno se može razumjeti i shvatiti njihov stav o tome u kojoj mjeri je Crveni krst osposobljen, nije relevantan stav da bi opredjelio niti proceduru, niti odnos prema ovom pitanju. Suština ovoga našeg prijedloga, ja govorim o proceduri i potrebi da se dakle po 104. raspravlja, jeste u tome da se u krajnjem ishodu i druge organizacije humanitarne itd. stave u ravnopravan položaj u vršenju ove vrste javnih ovlaštenja. Kada pročitate, kada uđete u meritum stvari u ovaj zakon vidjećete zapravo da čak u zakonu koji mi razmatramo nije bilo ni potrebe navoditi bilo koju eksluzivno humanitarnu organizaciju, pa ni Crveni križ, jer je posebnih zakonom to javno ovlaštenje toj organizaciji i dato u itd. i time potvrđena zapravo njena osposobljenost da može vršiti ovu vrstu javnog ovlaštenja. Da ne duljim dakle, ja ipak predlažem, a to je ključni zapravo argument procedura po članu 104. daje ipak mogućnost za intervencijama, amandmanima, ako i treba, daje prostor za dodatno analiziranje stvar i nemojmo da ipak odugovlačimo, ne prejudicirajući sada. Ja naravno očekujem da zakon bude podržan, ali u krajnjem slučaju da ne prejudiciramo sada, jer u ove dileme, ko hoće razrješiti, razrješiće i po proceduri iz člana 104., ili po redovnoj proceduri. 15 dana je dovoljno. U svakom slučaju ima i pisano obrazloženje i ja molim da ipak imamo razumjevanja za ovog. Toliko.
Hvala lijepo gospodinu Ćemanu. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaklučujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu zastupnika Mirsada Ćemana, Izeta Hadžića da se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini razmotri po proceduri članka 104. Pripremite se. Glasujte sad. Za 16, protiv 13, iz entiteta, iz Federacije ima entitetsku većinu iz RS nema. Znači nemamo suglasnosti Kolegija. Znači idemo u drugi krug glasovanja. Glasuju sad samo oni koji su protiv. Molim vas da se pripremite. Glasujte sad. Znači ovaj zahtjev za proceduru po članku 104. nije dobio potrebnu entitetsku 2/3 većinu u drugom krugu i ide u redovitu proceduru. Hvala lijepo. 50 Prelazimo na 15. točku, nakon kojeg ćemo napraviti stanku, to je Ad.15. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini po proceduri članka 104. Poslovnika Ovaj zahtjev smo dobili 15.6. Dakle onog dana kada smo sazivali ovu sjednicu. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite gospodine Novakoviću.
Ja bih volio da se protumači da li je moguće da u isto vrijeme u proceduri budu dva zakona. Znači glasanjem danas po proceduri mi ustvari dolazimo u situaciju da u proceduri imamo dva zakona koji tretiraju potpuno istu problematiku. Da podsjetim, radi se o zakonu kojeg sam ja predložio i koji se sutra nalazi na Ustavno-pravnoj komisiji, dakle u proceduri je već nekoliko mjeseci i zakonu koji evo predlaže sada Savjet ministara i ponovo sa zahtjevom, odnosno sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Siguran sam da nije moguće izjašnjavanje danas o ovom zakonu. Ponavljam, izjašnjavanjem bi smo omogućili da i u proceduri imamo dva zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem se, gospodine Živković, pa gospodin Avdić, pa Ćeman, pa Belkić. Takav je redosljed. Gospodin Špirić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, uvaženi ministre, naime Momo je ovdje postavio jednu procduralnu dilemu koja stvarno postoji pošto ima zakon koji je u proceduri, dakle doboro bi bilo da imamo i pravno tumačenje za to, ali ono što ja želim da kažem, ja mislim da to niko ne spori, niti može da spori u ovoj stvari da je prijeko potrebno da Bosna i Hercegovina dođe do Zakona o visokom obrazovanju i da bi nova školska godina bilo dobro da počen sa novim zakonom o visokom obrazovanju. Zato vas kolege sve pozivam dakle, tačno je da se mora završiti ova procedura vezano za zakon kolege Novakovića. Mi moramo iznaći mogućnost da tu proceduru završimo, a ja vas molim, mislim da ne bi bilo dobro danas da osporimo proceduru člana 105. na ovom zakonu, a da 104. izvinjavam se, ne 105., a da u međuvremenu, dakle u međuvremenu ima različitih razmišljanja, ima različitih dilema. Mislim da i poruka koju smo dobili od Vijeća ministara gdje je bilo preglasavanje nije dobra, ali na nama je parlamentarcima da te slabosti ispravimo ovdje u Parlamentu i da jednostavno kroz jedan dijalog u skraćenoj proceduri popravimo ono što je moguće popraviti i da dođemo do zakona. Ja mislim da je to mnogo bolje da danas pokažemo dobru volju na proceduri, a da na suštini kroz amandmane napravimo približavanje stavova. Ima samo jedna stvar, ili jedna 51 bitna stvar koja je sporna, koja se spori, a ja sam razgovarao sa rektorima od sarajevskog univerziteta, banjalučkog univerziteta i ostalih, a to je ova agencija za licenciranje i certifikaciju i ja mislim da njima ne smeta rješenje u kojem postoje nadležnosti dakle gdje su standardi propisani, a da ih provode entitetska ministarstva. Zato ja molim poslanike da kroz te amandmane dođemo do usaglašenog teksta zakona, a da danas ne sporimo proceduru iako je kolega Novaković u pravu, mi po prvi put danas imamo ovakvu dilemu da li dva zakona u isto doba u isto vrijeme mogu biti u proceduri. Zato vas molim dakle, ukoliko nema dakle jasnih zapreka ili zabrana da danas odobrimo proceduru, a da vrijeme koje je pred nama iskoristimo da dođemo do zakona koji će biti usaglašen i koji neće biti osporavan ni sa strane entiteta, ni sa strane države, a mislim da je moguće postići takvo rješenje. Hvala vam lijepo i mislim da bi trebalo podržati proceduru. Hvala vam.
Hvala lijepo. Zamoliću gospođu Branku Todorović da da tumačenje. Ja isto smatram da trebamo ući u posao oko ovoga. Izvolite gospođo Todorović.
Ma ja ću pokušati da branim svoje mišljenje jer da nisam imala pozitivan stav o ovom pitanju ne bi ni predložila Kolegiju Doma da ovaj zahtjev uvrsti u dnevni red današnje sjednice. Mi u Poslovniku Doma nemamo zapreka za ovakvu situaciju. Inače predlagač ima pravo tražiti proceduru člana 104. i taj se zahtjev mora staviti na dnevni red sjednice Doma i ukoliko se odluči o zahtjevu već znate to su radi se o skračenim procedurama, a ukoliko ne prihvati zahtjev onda zakon ide u redovnu proceduru. Ja sam razmišljala i o sljedećem pitanju o kojem je poslanik Novaković razgovarao. On zaista ima u proceduri neokončan Okvirni zakon o visokom obrazovanju i uvijek imamo negativna mišljenja Ustavno-pravne komisije kao nadležne komisije. Ja smatram da danas treba odobriti proceduru pa kakva bude kakvo bude glasanje, to zavisi od glasanja u Domu, ali da na Domu ipak ne može doći zakon u formi čitanja dok se ne okonča procedura prethodnoga. To je moje mišljenje kao sekretara Doma. Hvala vam.
Hvala vam lijepo. Želi li neko dalje nakon ovoga pojašnjenja. Gospodin Avdić, pa Živković prijavljen.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ne treba trošiti riječi koliko je ovaj zakon potreban Bosni i Hercegovini. Ne treba trošiti riječi da je to jedan od temeljnih postprijemnih obaveza nastalih nakon punopravnog čolanstva Bosne i Hercegovini u Vijeće Evrope. I u tom smislu sigurno da je Zakon potreban i čekamo ga više od tri godine. 52 U tom kontekstu Poslovnik Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, poštujući mišljenje sekretara ne sankcionira ovo i nije apsolutno jasno propisao da se dva zakona ne mogu istovremeno naći u parlamentarnoj proceduri. Nigdje to ne piše. Znači to je dogovor interni ja mislim koji je bio nivou Kolegija itd. U tom kontekstu apsolutno izjašnjavanje o samoj proceduri je moguće i nema nikakvih zapreka da mi danas se ne izjasnimo da zakon u istom zvanju ide po proceduru člana 104. To također, ja bih rekao da ne treba trošiti riječi, ali UNESCO komisija i svi ostali subjekti jednostavno traži da se ovaj zakon što prije jednostavno omogući mu se pristup u parlamentarnu proceduru i u tom kontekstu, poštujući prijedlog zakona gospodina Novakovića i to što je učinio napore da dođe do zakona, ali objektivno Vijeće ministara je dugo vremena dosta potencijala i zajedno sa međunarodnom zajednicom utrošilo na kreiranje ovoga zakona i normalno ima rješenja da je, gdje nismo na istim talasnim dužinama. Treba to razmotriti objektivno u Predstavničkom domu i u Domu naroda i u tom kontekstu poboljšati zakonski projekat. Ali objektivno još jedanputa predlažem i tražim da se Dom izjasni o članu 104. za razmtranje Zakona o visokom obrazovanju.
Zahvaljujem se. Gospodin Belkić. Jel želite vi?
Evo da i ja ne oduzimam vrijeme, dakle pridružujem se mišljenju ljudi vezano za ovu proceduru stim što bih naveo da mi u praksi smo imali vrlo sličnih slučajeva pa čak recimo kada smo razmatrali ustavne promjene mi smo imali u proceduri Ustav koje je predložio Mladen Potočnik itd. I druga stvar koja ide u prilog potrebi da mi to danas uradimo jeste, radi se o dva različita zakona. Jeste da materiju obrađuju istu, ali jedan je Okvirni zakon, a ovo je Zakon o visokom obrazovanju i koncepcijski su potpuno različiti, tako da neće biti zabune da se priča. Hvala lijepo.
Hvala. I vi gospodine Moranjkiću. Izvolite.
Pa samo dvije riječi, rečenice reći, a to je da mislim da nema po meni prepreke da idu. Mi smo imali 100% istovjetne zakone kod promjene Zakona o PDV-u pa su išli jedan za drugim, čak tačka iza tačke.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Nemam više prijavljenih. Oprostite gospodine Ćeman. Oprostite. 53 Znači prelazimo na izjašnjavanje o Zahtjevu Vijeća ministara da se Predlog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini razmotri po proceduri članka 104. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo 28 glasova za, 4 protiv, 10 uzdržanih dovoljnom entietetskom većinom prihvatili Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini razmotri po proceduri članka 104. Poslovnika. Hvala vam lijepo. Sada 15 do 2 određujem stanku do 15 do 3. Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Prelazimo na 16. točku dnevnog reda, to je Ad.16. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavještajno- sigurnosnoj agenciji Bosne i Hercegovine u prvom čitanju Podsjetiću vas Prijedlog ovog zakona Vijeće je ministara dostavilo nam je 10.5. sa zahtjevom da ga razmotrimo po proceduri članka 104. Na 79. sjednici ovaj je zahtjev je usvojen. Ustavno-pravna komisija je dostavila mišljenje 11.5., a izvješće je mjerodavne komisije dobili smo 14.6. ove godine. Vidjeli ste u izvješću Komisija podsjeća na prethodno razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavještajno-sigurnosnoj agenciji u mjesecu prvom ove godine kada Komisija nije prihvatila principe tada predloženog zakona. Ja podsjećam i na to da je Dom to izvješće usvojio i da je taj zakon pao. Također Komsiija u izvješću konstatira da je predlagatelj zakona prihvatio većinu primjedbi i prijedloga danih na Prijedlog zakona i ugradio ih u ovaj novi zakonski prijedlog. Podsjećam vas da je Komisija na ovaj prijedlog zakona usvojila još šest amandmana. U plenarnoj fazi nismo dobili amandmane. Mi smo sada u prvom čitanju ovog zakonskog prijedloga i ja otvaram raspravu. U ime Komisije gospodin Nikola Špirić. Izvolite gospodine Špiriću.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, želim da pozdravim pre svega predstavnike Obavještajne agnecije Bosne i Hercegovine, glavnog inspektora gospodinu Dragu Periša ispred Misije OSCE-a. OSCE je pratio, nadzirao rad prilikom izrade ovog zakona i ovo je prilika da ima se zahvalimo na korisnim sugestijama i naravno,a svemu onome što su učinili da u ovaj zakon ugradimo ono što se zovu evropski standardi u ovoj oblasti. 54 Mi smo kao što znate imali jednu raspravu na prvi draft zakona koji nije naišao na podršku komisije i to je samo po sebi značilo da su principi zakona odbijeni i Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine dakle ovaj saziv, ovaj dom je prihvatio izvještaj komisije, a naavno pristupilo se izradi, odnosno korekcijama i usvajanju primjedbi koje je izrekla komisija, a i ovaj dom u toj raspravi. Podsjetiću vas da je Komisija konstatovala na 10. sjednici održanoj 26. januara 2006. godine prilikom razmatranja ranijeg prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona, ona nije prihvatila principe predloženog zakona iz razloga što su nadležnosti Obavještajne službe BiH daju policijska ovlaštenja što se iz procesa pregleda provjere i obavljanja razgovora sa kandidatom za prijem u Obavještajnu službu BiH isključuje zamjenik generalnog direktora i Zajednička bezbjedonosno obavještajna komisija za nadzor nad radom Obavještajne službe i što se za sve zaposlene u Obavještajnoj službi uvodi pravo na staž osiguranja uvećan u trajanju beneficirani, dakle beneficirani radni staž. To su bili principi koji za nas nisu bili prihvatljivi i nisu ni u skladu sa evrpskim standardima i moram da kažem da se nakon ponovne izrade dakle zakona najveći dio primjedbi, gotovo 90% primjedbi je uvaženo. Ostalo je dakle da Komisija vodi razgovore sa predstavnicima Obavještajne službe, Vijećem ministara i sa OSCE-om da se prihvate i ostali dio naših primjedbi i moram sa zadovoljstvom da kažem da smo naišli na razumjevanje i da su sve primjedbe koje je Komisija tražila na bazi rasprave koja je vođena su prihvaćene i da je jednoglasno dakle prihvaćeni svi principi i da je prihvaćeno 6 amandmana dakle koji rješavaju onaj dio koji nije bio ugrađen vezano za raspravu koju smo imali na zakon u prvobitnoj formi. Dakle, mi jednostavno želim da vam sa zadovoljstvom da kažem da su sve primjedbe prihvaćene, da su prihvaćeni novi amandmani dakle da se sada u razgovoru uključuje i generalni direktor i njegov zamjenik, da jednostavno kod vođenja kadrovske politike odlučuju zajedno, da zajedno informišu predsjedavajućeg Vijeća ministara i ja moram sa zadovoljstvom da konstatujem i predložim ovome domu da prihvati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno sigurnosnoj agenciji Bosne i Hercegovine u predloženom tekstu i bilo bi mi drago, sobzirom da se radi o bitnom zakonu, on se poziva naravno i na Zakona o odbrani Bosne i Hercegovine da danas usvojimo i Zakon, ukoliko naravno nije bilo amandmana. A koliko vidim nije bilo amandmana, pristiglih amandmana da danas usvojimo Zakon i u prvom i u drugom čitanju. Ponovo želim da skrenem pažnju da smo vodili ozbiljnu raspravu kada smo odbili principe ovoga zakona, da smo vodili ozbiljnu raspravu i kada smo dobili inovirane principe ovoga zakona i da smo naišli na puno razumjevanje dakle pre svega predstavnika Obavještajne agencije, Vijeća ministara koji su radili ovo, ali i na puno razumjevanje predstavnika OSCE-a gospodina Periša koji je pomogao za sve ono što predstavlja demokratski standard u ovoj oblasti dakle u evropskim zemljama i zemljama u okruženju bude ugrađeno i ovaj naš zakon. Ja imam toliko. Dakle snažno preporučujem da ovo prihvatimo, ukoliko bude pitanja koja se upućuju Komisiji spreman sam da odgovorim na sva pitanja. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodnu Špiriću na ovom izlaganju i elaboraciji stajališta sa Komsiije. Ko želi dalje? Nema prijavljenih za raspravu. Hvala vam lijepo. 55 Znači prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 31 glasom za, bez glasova protiv i dva suzdržana i dovoljnom entietskom većinom prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o tome hoćemo li se izjašnjavati o ovom zakonu i u drugom čitanju. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržanim bez glasova protiv i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili dakle da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju danas. Kako u plenarnoj fazi nije bilo amandmana, mislim da je to zrelo za odlučivanje i u drugom čitanju. Ima li potrebe za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 31 glasom za, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji Bosne i Hercegovine u oba čitanja. Svima koji su doprinjeli o ovakvom rezlutatu se zahvaljujem, kao i predstavnicima Agencije i svima nazočnim na sjednici. Prelazimo na 17. točku dnevnog reda, to je Ad.17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine u prvom čitanju Ovaj zakonski prijedlog je u proceduri od 17.4. ove godine. Usvojili smo proceduru po članku 104. na 79. sjednici. Dobili smo mišljenje i Ustavno-pravne komisije kao mjerodavne. Vidjeli ste da je Komisija usvojila jedan amandman. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. 56 Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno znači prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Pošto je to bilo jednoglasno, a pošto u plenarnoj fazi nije bilo amandmana, predlažem da i ovaj zakon završimo u oba čitanja. Jeste li suglasni? Izjasnite se da idemo u drugo čitanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 34 glasa za prihvatili prijedlog da idemo u drugo čitanje. Otvaram raspravu o drugom čitanju. Već sam rekao da nije bilo amandmana. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram dakle da smo sa 34 glasa za, jednoglasno prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH u oba čitanja. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 18. točku. To je, Ad. 18. Prijedlog zakona o klasifikaciji djelatnosti u BiH, u prvom čitanju
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, prilika da pozdravim i gospodina Jurčevića glavnog tužioca Bosne i Hercegovine. Mi smo prošli put vodili raspravu na bazi izvještaja Ustavno-pravne komisije, zatražili dopunu tog izvještaja. Državno tužilaštvo je dostavilo dopunu tog izvještaja na bazi onoga što smo tražili. Ja mislim da je ovo jedan od lijepih načina saradnje državnih institucija, dakle Parlamenta i Tužilaštva i mislim da je dobro da je Tužilaštvo dostavilo dopunu te informacije. Mislim da iz ove dopune su mnogi, oni koji su postavili pitanja, mogli da dođu do odgovora. Ovo je prvi izvještaj koji imamo od Državnog tužilaštva. Naravno, svi izvještaji mogu biti i bolji i sadržavati možda i više inforrmacija, ali ja mislim da je danas vrijeme da podržimo izvještaj. Dakle, da prihvatimo izvještaj i da damo podršku radu Državnog tužilaštva. Dakle, uz prihvatanje izvještaja da damo i podršku i naravno, da sve ono o čemu smo govorili, a prošli put smo opširno raspravljali o tome da u narednim izvještajima za period koji je ispred nas, jer za ovu godinu taj izvještaj sadrži. Dakle, ja mogu da kažem da sam zadovoljan što je došlo do dopune izvještaja i da su dakle, sve ono što su poslanici tražili, imali priliku da pročitaju u toj dopuni. Dakle, ja prihvatam da se ovaj izvještaj prihvati. Hvala vam lijepo, predlažem. 58
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, značajan dio nedostataka, samog izvještaja je obrazliožen i ovaj, i riješen u naknadnom dostavom podataka, tako da značajne primjedbe koje su bile na samoj Komisiji su na ovaj način prevaziđene. Ono što čini mi se, ostalo je kao prijedlog mjera i aktivnosti u cilju poboljšanja efikasnosti u radu Tužilaštva, o čemu sam i prošli put govorio, jeste mjera pod rednim brojem 2 – podsticati izmjenu zakonske legislative u BiH u cilju jačanja Tužilaštva kao predstavnika tužilaštava u BiH i uspostavljanje hijerarhijski ustrojenog sastava Tužilaštva. Tu mjeru ja ne mogu podržati. Znači, ukoliko se budemo izjašnjavali o ovoj informaciji, onda ću se ja izjasniti o informaciji bez ove mjere. Dakle, molim da se to konstatuje. Znači da ću glasati za ovu informaciju ali bez ove mjere pod rednim brojem 2, jer ona u mnogome daje mogućnost za definisanje nekih aktivnosti koje nisu u skladu meni se čini ni sa Ustavom ove zamlje. Imao bih jedno pitanje za glavnog tužioca. Naime, nekoliko puta ili vrlo često smo imali slučajeve kada se po nalogu kantonalnih tužilaštava hapse optuženi, znači u drugom entitetu. Zanima me da li pošto postoji Sud BiH koji ima nadležnost i Tužilaštvo koje ima nadležnosti u sferi optužene za ratne zločine, da li kantonalna tužilaštva imaju tu nadležnost i da li je moguće bez saglasnosti Tužilaštva BiH, znači na bazi zahtjeva kantonalnih tužilaštava voditi ove istrage? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ima li još eventualno prijavljenih, pa da onda dam riječ i gospodinu Jurčeviću? Evo gospodin Sead Avdić, izvolite.
Ja takođe da se pridružim poslanicima koji podržavaju ovakav izvještaj i ja bih rekao takođe, i sistem komunikacije sa našim Državnim tužiteljstvom itd. Ja samo želim još jedan put da gospodin tužioc nam možda pojasni samo da smo se u Parlamentu bavili više puta mogučnošću da se bezpravno stečena imovina u krivično-pravnim zakonskim propisima, oduzima za vrijeme i prilikom utvrđivanja krivične odgovornosti i istovremeno imovinska korist pribavljena krivičnim djelom se utvrđuje, kaže se po službenoj dužnosti od strane Tužiteljstva na nivoima, od kantona do države BiH. I u tom kontekstu, kaže se i tužilac temeljem člana istog dužan prikupljati dokaze, izviđati okolnosti koje su od važnosti za utvrđivanje imovinske koristi, primjene krivičnim djelom. Bilo bi dobro da gospodin tužioc nam još jedaputa pojasni koji su efekti ovakve mjere koja je vrlo često zaokupljala ovaj parlament, mjera koja jednostavno unosi dosta 59 kontradiktraverzi u bosanskohercegovačko društvo, pa i ovu bosanskohercegovačku sirotinju itd. sa teškim problemima življenja, raslojavanja bosanskohercegovačkog društva na bezpravnom bogačenju, kriminalu, korupciji pa da ne kažem težim riječima itd. I da vidimo stvarno efekti u odnosu na ono što smo potpisali zakonom, nisu srazmjerni niti su u korelaciji i bilo bi dobro da to imamo. Moja jedna sugestija ovaj, našem državnom tužiteljstvu ako je moguće, kako na koji način ne smanjujući lične dohotke prvim ljudima Tužiteljstva, ali harmonizirati dijelom i lične dohotke unutar sistema Državnog suda, Tužiteljstva i ostalih bh nistitucija koje se bave ovakvim visoko odgovornim moralnim i visoko profesionalnim poslom. Znači, to je jedna sugestija i ovaj jedan prijedlog da gospodin tužioc da svoje mišljenje i osvrt na ovo pitanje. I pod dva, takođe formirane su udarne grupe u borbi protiv terorizma, za borbu protiv trgovine ljudi itd., opojnim drogama itd. i kaže da su to privremeno udarne grupe koje traju dok se SIP-a neosposobi da djeluje punim obimom i kapacitetom. I takođe, gospodin državni tužioc, bi bilo dobro da nam da svoj osvrt, svoje mišljenje stvarno da li smo stekli uslove da stvarno SIP-a prihvati svoje izvorne nadležnosti i da udarne grupe koje su privremenog karaktera. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospođa Majkić se javila za riječ, izvolite.
Ja bih htjela vezano za tačku 2. iz mišljenja Ustavno-pravne komisije u kojoj stoji da se u sklopu dodadtnog materijala koji treba prezentovati jedan dio odnosi na postupanje Tužiolaštva po izvještaju revizije institucija BiH. Na strani 7 ovog materijala, ima nekoliko rečenica koje govore o postupanju Tužilaštva ali praktično, izuzev što su nabrojani koji su to dostavljeni revizioni izvjetšaji, odnosno šta je od toga Tužiteljstvo po svojim nadležnostima okončalo rad, nema ni jedne stavke koja govori o nalazima Tužilaštva, pa smo po tome mogu da kažem, da ovaj dio nije izvršen dakle ni u naknadnom izvještaju koji smo dobili, ne sadrži ništa vezano za ovu ozbiljnu materiju, sobzirom da i ovaj dom a i Komisija za finansije i budđet, poklonili su veliku pažnju radu u okviru revizionih zivještaja za 2004.godinu. Tako, zamolila bih državnog tužioca, da nam kaže nekoliko riječi o tome šta se je desilo, koliko je, kakvi su nalazi po izvještajima za 2004.godinu, odnosno zašto je ovako skromno urađen ovaj dio izvještaja?
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu a sad ću dati riječ gospodinu Marinku Jurčeviću, glavnom tužitelju Tužiteljstva BiH. Izvolite.
Uvaženi zastupnici, dame i gospodo, dozvolite mi da vas pozdravim u svoje osobno ime i da pokušam dati odgovore na vaša postavljena pitanja, danas koja ste postavili. 60 Prije nego što dam bilo kakav odgovor, ja bih vas samo želio potsjetiti na član 10. i član 13. Zakona o Tužiteljstvu BiH, pa mi samo dozvolite da vam pročitam član 13. stavak 2 Zakona o Tužiteljstvu BiH. Na kraju svake proračunske godine, tužitelj temeljem statističkog pregleda, glavni tužitelj izvještava Parlament BiH. Glavni tužitelj obrazlaže stanje kriminaliteta BiH i ukazuje na tendenciju njegovog kretanja. U zaključnom dijelu ove informacije, glavni tužitelj može iznjeti predloge zakonske reforme. Upravo u tom zaključnom dijelu ovog izvještaja o radu Tužiteljstva odnosno kretanju kriminaliteta, ja sam i iznio svoja zaključna razmišljanja buduče reforme koja bi trebala da se kreće u BiH a to kretanje temelji se na temelju strasteškog plana Tužiteljstva BiH, koji Strateški plan BiH uradilo je za period od 2006. godine do 2010. godine. Ja ne znam da li, ja sam naredio mom sekretaru i službama u Tužiteljstvu da se dostavi ovaj strateški plan i Parlamentu i da li ste vi upoznati sa ovim strateškim planom Tužiteljstva BiH, ja doista ovog trenutka, molim ranije, da, da, nisam ja sad siguran da ste vi informirani. Ja ću samo potsjetiti da ovaj strateški plan sadrži određene odredbe koje govore o strateškim ciljevima rada tužilaštva, trenutno stanje u tužilaštvima u BiH, područje djelovanja i nadležnosti užilaštva BiH, ključni indikatori za rad Tužiteljstva, mjere za ostvarivanje ciljeva rada Tužiteljstva, budžetska pitanja i očekivani rezultati. Kada imate sve ovo u vidu, što sam sada rekao, onda i dovodeći u kontekst ova pitanja koja ste vi postavili, dozvolite mi da pokušam da dam i odgovore na ova vaša pitanja. Kada je u pitanju, mislim da je pitanje koje se odnosi, gospodina Momčila, vezano za ovaj, hapšenje određenih osoba po nalogu kantonalnih, odnosno okružnih tužilaštava koja nisu stvarno i mjesno nadležna. Ja znam na što vi aludirate i moj odgovor u tom pravcu je slijedeći. Tužilaštvo BiH suigeneris Tužilaštvo i ja kao glavni tužilac, ja sam to vama i zadnji put govorio da nemam apsolutno nikakvih naredbodavnih funkcija spram republičkog tužilaštva, odnosno Tužilaštva Republike Srpske. Niti imam nikakvu naredbodavnu funkciju u odnosu na okružna, odnosno kantonalna tužilaštva. Tu naredbodavnu funkciju imaju republički, odnosno federalni, glavni republički tužilac, odnosno glavni federalni tužilac. Jedinu ovlast koju glavni tužilac ima prema ovim tužilaštvima jeste da određena upustva za kaznena djela ukoliko ta tužilaštva vode određene postupke za djela koja su iz nadležnosti Tužilaštva BiH. Međutim, ovdje kada je u pitanju ovo pitanje, to ja vidim da se odnosi na kaznena djela ratnih zločina i vi znate kompletnu proceduru kako, da vam ja to sada nadugo i naširako vam ne alboriram, uglavnom svodi se na to da određena tužilaštva u Bosni i Hercegovini smatraju da se univerzalna nadležnost koja se crpi iz određenih konvencija može primjenjivati i na nacionalno zakonodavstvo. Po meni isto apsolutno nije sporno, samo je sada sporno da li se ta univerzalna nadležnost može na način kako se primjenjuje u Bosni i Hercegovini primjenjivati u konkretno da stvarno i mjesno ne nadležno tužilatvo može da vodi određeni postupak za ratne zločine. Moj osobni stav je u tom pravcu jasan i ja sam rekao da tužilaštva u Bosni i Hercegovini trebaju da crpe izbornu nadležnost iz odredaba Zakona o kaznenom postupku i da trebaju da primjenjuju odredbe o stvarnoj i mjesnoj nadležnosti. Ja se zalažem da i vi u Parlamentu podržite ovakva razmišljanja i ukoliko bi se apsolutno primjenjivale odredbe o stvarnoj i mjesnoj nadležnosti ne bi došli u poziciju u kakvu dolazimo. Međutim, ja sam vam unaprijed rekao kakve su moje ingerencije i kakve su moje ovlasti u tom pravcu, pa ja molim vašu intervenciju i vašu podršku u tom pravcu i budite sigurni da onda nećemo 61 doći u poziciju da postavljamo ovakva vrlo teška pitanja i da, na koja je vrlo teško dati odgovor, jer to više nisu samo pravna pitanja, nego ona prevazilaze i nešto drugo. Kada je u pitanju drugo pitanje gospodina Seada Avdića bespravno stečena imovina, ja znam da se vode u Bosni i Hercegovini široke rasprave u pitanju donošenja zakona u Bosni i Hercegovini po pitanju bespravno oduzimanja stečene imovine. Jedni su za, drugi su protiv. Na vama je odluka hoćete li donjeti taj zakon, ili nećete. Na meni je i na tužiocima da ga primjenjujemo. Ja samo mogu dati svoja tumačenja vezana za određene odredbe Zakona o kaznenom postupku koje ukazuju na, ukazuju da li postoji mogućnost oduzimanja bespravno stečene imovine. Ja, kako ja tumačim Zakon, a i kolege iz Tužilaštva Bosne i Hercegovine nije sporno da imaju jako dobro razrađene odredbe da se može oduzeti bespravno stečena imovina koja je pribavljena kaznenim djelom u krivičnom postupku koji se vodi pred Sudom Bosne i Hercegovine, odnosno po nalogu Tužilaštva Bosne i Hercegovine. Te odredbe su dosta razrađene i u tim odredbama postoji mogućnost oduzimanja i iz ove informacije vi ste vidjeli da smo mi i koristili te odredbe. Međutim, postavlja s pitanje da li je ovaj zakon o kaznenom postupku može i ima li takve ugrađene odredbe na temelju kojih se može oduzeti bespravno stečena imovina, a da se ne pokrene kazneni postupak. Krivični zakon Bosne i Hercegovine na mala vrata, ja podvlačim na mala vrata samo sa dva skromna člana, mislim da je 110. i još jedan kazuje da je moguća i ta varijanta. Međutim, praksa sudova i Suda Bosna i Hercegovine, a i Tužilaštva Bosne i Hercegovine je veoma skromna, odnosno nikakva, jer mi vodimo stručne rasprave unutar Tužilaštva koji bi to onda bio postupak, da li upravni, da li građanski i kako bi se to reflektiralo spram Suda Bosne i Hercegovine. I ja doista nemam odgovore na ta pitanja i ovo pitanje je otvoreno do daljnjeg. Mislim ukoliko se opredjelimo da treba donjeti da bi bolje bilo donjeti zakon, jer sa ova dva člana nećemo moći riješiti ovu tešku situaciju. Kada je u pitanju Izvještaj o Revizije o institucijama Bosne i Hercegovine, ja bih želio da vam ukažem na dvije, na jednu veoma važnu činjenicu. Ovaj problem izvještaj o reviziji nie to samo problem u Bosni i Hercegovini kada su u pitanju tužilaštva, konkretno Tužilaštvo Bosne i Hercegovine, nego je to problem i u tužilaštvima Zapadnog Balkana. Ja sam razgovarao sa tužiocima i sa i u Hrvatskoj i u Srbiji i Crnoj Gori i oni su to imali isti obaj problem koji mi danas imamo u Bosni i Hercegovini. Naime, odredbe Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine kažu da tužilac može donjeti naredbu o sprovođenju istrage ako postoji osnova sumnje, podvlačim osnova sumnje da je neko počinio kazneno djelo. A može podići optužnicu protiv iks ipsilona ako postoji osnovana sumnja, podvlačim osnovana sumnja da je neko počinio kazneno djelo. I informacije koje dostavlja revizor sa stajališta Tužilaštva ne daju u mnogim svojim ovim informacijama, niti osnovu, a pogotovo osnovanu sumnju. To su po stajalištu Tužilaštva Bosne i Hercegovine samo obavještajni podaci koji trebaju da se provjeravaju. I po logici stvari, po logici stvari ukoliko hoćemo da tužiocu damo osnovnu funkciju i osnovnu zadaću, pošto ove informacije koje prave revizori u mnogim slučajevima ne predstavljaju ni osnov sumnje logično bi bilo da se ne dostavljaju Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, nego da se dostavljaju drugim agencijama za sprovođenje zakona. U konkretnom slučaju SIPI i da SIPA na temelju ovih obavještajnih podataka, ukoliko procjeni da treba izvršiti određene provjere i prikupiti određene dokaze na temelju kojih dokaza će doći do osnova sumnje da je netko iz te informacije počinio kazneno djelo, onda je u obavezi da dostavi tužiocu izvještaj o počinjenom kaznenom djelu koji onda obavezuje tužioca da uzme ovaj takav izvještaj u rad, odnosno da ukoliko procjeni da ima osnova sumnje da otvori istragu.U konkretnom, u sve drugačije nas samo vodi u teške rasprave i nema izlaza u tom pravcu. Prema tome, ja molim Parlament da razmotri ovu mogućnost i da donese odgovarajuće izmjene i dopune da se ovakvi revizorski izvještaji ne dostavljaju direktno Tužilaštvu, ukoliko doista iz njih ne proizilazi. Zašto revizori onda ne podnesu izvještaj o počinjenom kaznenom djelu protiv 62 poznatog izvršioca, nego uopćeno pošalju izvještaj, kažem koji se po Zakonu o kaznenom postupku i stajalištu Tužilaštva tretira samo kao obavještajni podatak. Ali tamo budite sigurni gdje i nađemo da ima osnova sumnje mi i otvaramo istragu u tom pravcu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Jurčeviću na ovim odgovorima i obrazloženjima i mislim da se u ime Zastupničkog doma mogu na neki način zahvaliti na suradnji i pravovremenoj reakciji na zahtjev ovog doma i Ustavno-pravne komisije, kompletiranju izvješća i evo ja mislim da su se stekli svi uvjeti da se odredimo o informaciji i o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine u 2005. godini. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 31 glasom za, bez glasova protiv i s jednim suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom prihvatili Informaciju o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu. Hvala vam još jednom. Prelazimo na 20. točku dnevnog reda, to je Ad.20. Izvješće Istražnog povjerenstva za ispitivanja aktivnosti u svezi izgradnjom Carinskog terminala u Tuzli Poznato vam je da smo zaključkom osnovali Istražno povjerenstvo za ispitivanje aktivnosti u svezi izgradnje Carinskog terminala u Tuzli. Istražno povjerenstvo provelo je parlamentarnu istragu i Domu o tome dostavilo Izvješće. Vi ste Izvješće dobili. Vi ste vidjeli da Komisija predlaže i dva zaključka na kraju Izvješća. Otvaram raspravu o Izvješću Povjerenstva. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite gospodine Novakoviću.
Uvažene kolege, 8. novembra 2005. godine ovaj dom je formirao Istražnu komisiju sa jasnim ciljem, odnosno zadatkom da posjeti Carinski terminal, utvrdi detaljne informacije u vezi sa raspisivanjem tendera za igradnju terminala, dobijanje neophodnih dozvola za rad, kao i informaciju o zaključivanju ugovora između vlasnika i korisnika terminala. Na bazi tog zadatka i imajući u vidu taj zadatak ova komisija je održala pet sjednica i na jednoj od njih izvršila lični uvid u situaciju na terenu. Komisija je takođe u svom radu, osim ličnog uvida koristila i informacije od svih koji su ovdje navedeni u ovom izvještaju i moram reći da se tu radi o nekoliko stotina stranica različitog materijala od različitih znači zainteresovanih strana koje su u ovom izvještaju navedene. Da ne čitam i ne elaboriram puno šta piše u Izvještaju. Činjenica je da je Komisija sav ovaj izvještaj razmatrala kroz dvije faze. Znači jedna faza, dok je ova oblast bila u nadležnosti Federalne uprave carina i druga faza kada je ova oblast prešla u nadležnostu Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine. Možete u Izvještaju takođe vidjeti skim smo i kada razgovarali i koju smo sve dokumentaciju tražili. 63 Ono što je možda potrebno reći da je Komisija utvrdila i određena pravila po kojima će se ponašati već na konstitutivnoj sjednici, pa između ostalog da će odluke donositi i zaključke konsenzusom, a ukoliko neke ne mogne donjeti konsenzusom da će onda omogućiti da se izdvoje mišljenja. Dakle oni koji ne pripadaju većinskom, ili koji su manjinsko mišljenje, dakle mogu izdvojiti i u samom Izvještaju. Takođe smo se dogovorili da neće biti izlaska u javnost prije nego što ovaj izvještaj bude završen, odnosno prije nego što se bude razmatrao i na ovom domu i da radi, naravno isključivo u okviru mandata koji joj je dao ovaj parlament. U toku rada uglavnom su se članovi Komisije pridržavali ovih pravila koji su sami postavili i dobili smo izvještaj koji je dakle prihvaćen od strane svih članova Komisije. Pojedini članovi Komisije su imali i različita razmišljanja. Bilo je dogovoreno da se ta razmišljanja sistematizuju, znači ovdje ko ih ima da ih dostavi i da oni budu sastavni dio izvještaja, ali u smislu stavova pojedinih članova Komisije, sobzirom da su oni bili drugačiji od većinskog stava. Naravno, pretpostavljam da Parlament, odnosno ovaj dom neće imati ništa protiv da ti članovi Komisije, bez obzira što nisu pismeno to dostavili na samoj sjednici izraze svoje rezerve prema nekom od ovih zaključaka koji su ovdje navedeni. I na kraju šta je suštinski Komisija mogla jedino i da uradi? Dakle, sobzirom da se Komisija nije mogla ući u nadležnosti, odnosno u poslove nekih institucija koje bave se istragama posljedicama itd., ono što smo mi kao Komisija mogli uraditi je da cijeneći različite aspekte mogućih zloupotreba u čitavom ovom procesu da predložimo prvi zaključak - a to je da zbog sumnje da ima elemenata dakle različitih krivičnih djela da se u ovaj slučaj uključi Agencija za istrage i zaštitu Bosne i Hercegovine. Smatramo to sasvim logičnim i čini mi se da svi skojima smo razgovarali, znači učesnici u ovom procesu smatraju da ovo treba biti jedan od zaključaka. Dakle svi se slažu da tamo nešto nije u redu, ali isto tako svi misle da nisu oni ti koji su napravili krivično djelo, ili koji su nešto zloupotrijebili, nego da su to oni drugi. I naravno mi kao Komisija nismo mogli sada utvrditi znači, niti smo imali mandat da idemo dotle, niti naravno kapacitete da utvrđujemo tu individualnu, hajde da kažemo odgovornost, krivicu i slično. Drugi zaključak, sozbirom da taj proces sam po sebi doveo do određenih i može i dalje dovesti do određenih finansijskih šteta po Bosnu i Hercegovinu. Mi smo predložili da se obustave daljnje aktivnosti na potpisivanju ugovora dok se ne riješe aktivnosti po zaključku 1. Naime, smatrali smo da bi potpisivanjem bilo kog ugovora, da bi potpisivanje bilo kog ugovora dovelo do sudskog procesa koji bi za posljedicu mogao imati štete. Znači tužbe zbog izgubljene dobiti, zbog ovog, sada da ne govorim zašto sve može neko biti pokrenuti sudski postupak tako da je realno znači bilo sa naše strane kao Komisije da predložimo da se taj proces zaustavi dotle dok se ovo pitanje ne razriješi. Ja sam. od strane naravno nadležne službe, odnosno SIPE. Takođe, u svom radu Komisija se nije bavila ni jednim posebnim organom pa da bismo sada govorili ko je manje kriv, a ko je više kriv. Dakle nije nam bio cilj ni mandat da stepenujemo odgovornost u ovom procesu, ali nam je bio mandat da ukažemo na sve manjkavosti ovog procesa, jer mislim da smo u jednom kratkom izvještaju u najvećem dijelu to uspjeli. Ja sam, kada sam već uzeo da obrazložim ovo dobio i prijedlog ovdje gospodina Andrića, mislim da smo svi, jel tako dobili da se dopuni ovaj izvještaj znači sa rečenicom na kraju dakle ovdje gdje piše - nakon prvog zaključka, da se stavi zarez i doda – i poništi tender za zakup od 21.3. 2005. godine, te iznađe mogućnost izgradnje terminala u vlasništvu države. Pazite, zašto ja ću dati svoj komentar, zašto mislim da nije dobro da se poništi tender. Zato što će on proizvesti ono o čemu sam maloprije govorio – moguću štetu. Naime, poništavanje tendera bi moglo proizvesti sada tužbe onih koji su na tenderu proglašeni pobjednicima, da ne govorim sada da li je to u redu, ili nije u redu. Oni su proglašeni pobjednicima. Ljudi mogu tužiti 64 u ovom periodu za izgubljenu dobit, odnosno nadoknadu štete i opet bi država mogla imati štetu po tom osnovu. Zato mislim da nije dobro ovo da se doda, to je naravno moje mišljenje, ne govorim sada Komisija i svaki član komisije, rekao sam ima mogućnost da izdvoji mišljenje, ili da nešto doda u vezi sa ovim što smo ovdje govorili. Evo, ja sam imao toliko, ako bilo kakvih bude bilo pitanja, naravno tu smo svi članovi Komisije smo na raspolaganju. Ponavljam, nekoliko stotina, pa ja mislim blizu 1000 stranica smo mi imali materijala pred sobom kada se radi o ovom postupku oko carinskog terminala. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodine Novakoviću. Gospodin Selim Bešlagić. Izvolite.
Poštovane kolege, poštovane koleginice, dozvolite mi samo da vas podsjetim da sam 12.4.2005. godine postavio poslaničko pitanje i to kao treći, ili četvrti puta. jer sam na jednom još dobio odgovor da Carina radi u nemogućim uslovima itd., što smo se složili. A pitanje je glasilo – Da li je moguće da Uprava za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine kao pravni sljedbenik Carinske uprave Federacije Bosne i Hercegovine nije i njen direktor, kao odgovorna osoba u toj upravi, ne poštuje ranije zakone, ugovore, obaveze carinarnice Carine Federacije Bosne i Hercegovine čime je investicija od 5 miliona KM izgubljena, izgrađena, izgrađen najsavjeremenij carinski terminal u Bosni i Hercegovini, pa i što dolazi u pitanju? Ja sam to postavio na osnovu sljedećeg. 31.8.2000. godine Federacija Bosne i Hercegovine je, federalna uprava, carinska federalna uprava je raspisala, Riva je poslao dopis da želi pismo namjere o izgradnji terminala. 9.9.2001. raspisan je konkurs od federalne carinske uprave. 21.6.2004. godine, pošto je Riva izabrana kao najpovoljniji i 21.6.2004. godine Riva je dobila upotrebnu dozvolu od opštinskih organa i poslala je dopis Upravi da se stavlja terminal na raspolaganje, da bi tek Uprava za indirektno oporezivanje 21.3., jer je 22.12.2004. pošla sa radom Uprava za indirektno oporezivanje, 21.3.2005. godine raspisan je tender za novi carinski terminal. Ovdje se postavlja pitanje - kako je moguće da obveze koje su bile stvorene prije se ne poštuju i da se to pošalje ...? Odgovor smo dobili ovdje da je sada u ovoj čitavoj proceduri to je bilo to pitanje – čitava procedura je, po mom dubokom ubjeđenju bila sumnjiva nakon svega ovoga i zbog toga sam bio uporan da ovo pitanje dođe i na Komisiju i evo Komisija je dala odgovor. Mislim kao predlagač, ja sam bio nažalost odustan kada se formirala komisija, ja moram da kažem da sam imao želju i namjeru da kao predlagač predložim da u ovu komisiju ne uđe niko na tuzlanskog kantona iz razloga da ne bismo sada pravili nekakve mahinacije. Međutim, ja sam bio odsutan, vi ste stavili određene znači poslanike u tu komisiju, što ja apsolutno nemam ništa protiv, ali želio bih da u ovom trenutku izbjegnem svaku špekulaciju da je neko nešto nekome rekao i zaključci koje je dala ova komisija ja u potpunosti podržavam, uz napomenu da bi ovdje možda samo nedostajao rok kada će se ovo završiti. Govorim iz jednog prostog razloga što bi ovo bio negativan primjer privatne investicije u regularnom toku koja se poslije pretvori u nešto što se dobiva kao konkurencija. I napominjem da su svi se drugi uključili u ovaj proces, osim onoga Oka komerca, da su se svi poslije uključili nakon kada je ova skupština, ili kada je ovaj, kada je ova skupština donjela odluku da 65 sjedište carinskog terminala bude u Tuzli. Da se to nije desilo, ovo ne bi ništa ni bilo, ja vam to tvrdim 100%. Iz tih razloga ja podržavam zaključke Komisije sa molbom da se samo odredi rok da se ovaj proces završi i mislim da ne bi dobro bilo da se opet kažem da ide u državne, hajde da kažem da država ulozi u investiciju. No međutim, ukoliko Carinska uprava smatra da ona može to uraditi, ona može to sada zatražiti, ali je pitanje gdje će se napraviti u Tuzli, nakon ovoga svega što se desili, gdje se moglo da napravi, jer ta lokacija koja je određena za ove funkcije je faktički popunjena. Ova institucija koja se poslije javila, ona je ušla u prostore saobračajnog preduzeća u kome su bili izgrađeni objekti i koji još nije, ja koliko znam dobio nikakve saglasnosti za pretvaranje tog objekta u carinske terminale. No međutim, ja podržavam i ja se zahvaljujem Komisiji što je nakon dugog, napornog rada izašla sa svojim predlozima uz još jednu molbu da se odredi rok kada se može očekivati rješenje ovog pitanja. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Izet Hadžić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam volio da poslanik Selim Bešlagić nije predlagao ovu komisiju i da ne idemo što kažu u jednu ovakvu aktivnost. Međutim, formirana je Komisija i nažalost u radu Komisije su nastupili neki problemi o kojima ću ja kasnije govoriti. Prvenstveno, prvenstveno želim da kažem da je Komisija imala dvije faze i ja sam pretpostavljao da je jedna faza koja interesuje Selima, jer sam i ja bio zainteresovan kao čovjek da vidim nasljedne obaveze Uprave za indirektno oporezivanje. Ja sam tako i Selima i shvatio da je prije to sve dogovoreno, potpisano, ali sada neko neće jel. Kada smo izvršili uvid u dokumentaciju vidjeli smo da nasljedne obaveze nema. I to jasan zaključak. Znači nikakve obaveze prema novom izgrađenom carinskom terminalu u Tuzli nema Uprava za indirektno oporezivanje. I tamo smo i rekli da je taj terminal sagrađen na vlastiti rizik vlasnika. Međutim, kada se malo bolje onda pogleda i čovjek se zainteresuje zašto je to tako i zašto neko ide u investiciju od 5 miliona, a nema sklopljenog ugovora, onda dođe do određenih saznanja koje ja želim ovdje da prezentiram, a to je prvo – ja imam ovdje sliku u Tuzli, želim pokazati poslanicima, a ovo najbolje zna gospodin Žilić, daću ja da je pogledate, 230 duluma zemljišta izgrađene kao auto baze. Ja sam ovdje jedini inžinjer saobraćaja i mislim da sam dobar, što kažu u svojoj struci, svaki ovaj dulum i prostor se može koristiti kao terminal, a onda i kao carinski terminal, jer tu je prisutan carinik, zato je carinski. Znači terminal je parking i pregled, a ako je tu carinik onda je carinski. I svaki dulum znači 230 duluma gdje bi trebalo da stane na hiljade kamiona prostora već postoji od, gospodin Žilić bolje zna možda ’87., ’88. godine. Ovaj asvalt ovdje su izgradile ove tri firme i auto baza, cca 2 miliona maraka i samo uz njihovu saglasnost je se moglo nešto ovdje dalje graditi. Da je bilo pozitivne i pametne vlasti, isto kao što je ovaj asvalt proglašen javnim dobrom, moglo je i ovih 50 duluma se proglasiti javnim dobrom i dati carini na upravljanje i da svi prihodi idu u budžet države. I mi bi na taj, sa tom odlukom našu federaciju, jer tada bi pare išle u budžet Federacije za ovih 10 godina pojačali sa najmanje 10 miliona maraka, što znači godišnji prihod na teriminalu milion maraka. Međutim, kada se grupa organizuje i unaprijed želi da sistemom mjera stekne određene dobiti, onda se to u zapadnoj demokratiji zove zločinačka grupa. U našoj vlasti, federalnoj, takva grupa postoji, to sada odgovorno izjavljujem, postojala je i prihode sa carinskih terminala u Federaciji 66 uglavnom je proslijedila u privatne đepove. U Republici Srpskoj prihodi idu 50% na račun Republike Srpske, a 50% vlasniku terminala. Federacija je zbog takve loše odluke, odnosno zbog ove zločinačke organizacije izgubila cca 50 miliona maraka na terminalima. Onda su se ljudi osilili i kada su zloupotrebom odluke opštinskog organa Tuzle urbanističku, načelnu urbanističku saglasnost htjeli da stave pred svršen čin gdje je carinski termina, a on je bio dodjeljen ovdje na 10 duluma ovog poljoprivrednog zemljšta, ovaj, željeli su da tako matiraju da tu nikne terminal koji će godišnje obezbjeđivati prihode od milion maraka. Naravno vlasniku terminala, a Carinska uprava bi na ime tog ugovora dobila godišnje cca 50 hiljada maraka, jer bi joj tobože taj vlasnik stavio besplatno na raspolaganje 350 kvadrata površine poslovnog prostora i skladišta za tri šlepera. To je cca 100 kvadrata skladišta. To godišnje u Tuzli po cjenama 10 maraka, uz plaćanje režije itd. Sozbirom na nepravilnosti tendera Ministarstvo finansija poništava Odluku Carinske uprave o proglašenju pobjednika i nalaže Carinskoj upravi da u roku od 3 dana poništi tender u sredstvima informisanja i obavijesti učesnike. Tada se ljudi igraju sistemom da je kriv poštar i kao da oni to nisu dobili od federalnog ministarstva to rješenje. To rješenje je Komisija imala, a i gradsko preduzeće koje se žalilo je dobilo to rješenje protokolisano 5. avgusta. Znači oni su na vrijeme obavješteni da je tender poništen. Vlasnik Riva u svom pismu isto ukazuje da o rješenju federalne uprave, federalnog ministara su upoznati, pa ću vam samo pročitati, ovo je Rivino pismo. Kaže – Imajući saznanja o naprijed istaknutom Riva doo Tuzla od strane Carinske uprave u Sarajevu, insistira na zaključivanju ugovora o investiranju i izgradnji carinskog terminala, nakon čega smo obavješteni da ima formalno pravne nedostataka koje treba otkloniti po nalogu ministarstva. Ovo je pismo, Rivino od 13.9.2002. godine gdje on jasno ovim potvrđuje da u Carinskoj upravi znaju za rješenje o poništenju tendera. I znaju za pravne nedostatke. Međutim on nastavlja dalje, on nastavlja dalje sa izgradnjom terminala na ovom lokalitetu uz stalnu pratnju nekoga iz federalne carinske uprave, znači tu stavljen, stalno prisutan, a od opštine Tuzle ponovo i nezakonito dobiva građevinsku dozvolu, iako je uslov za građevinsku dozvolu i saglasnst Carinske uprave. Ja imam tu ovdje dokument kada se navodi u urbanističkoj šta mu treba za građevinsku. Jedan od dokumenata je saglasnost Carinske uprave. On tu saglasnost nikada nije dobio. Ja o drugim zloupotrebama mislim ne bih vas opterećivao opštinske administracije Tuzla o neplaćanjima taksi o rentama itd. ne bih sada ovdje širio, ali se dešava da se ovdje izgrađuje jedan terminal koji zaista ima da kažemo svoju veliku vrijednost i naravno nezakonito. I što se tiče ovoga, mislim mene kao čovjeka učesnika u ovoj parlamentarnoj komisiji sasvim odgovorno tvrdim znači da Uprava za indirektno oporezivanje nije nikoga oštetila, odnosno nije imala obaveze da se useli u taj terminal. A da su pojedinci iz zločinačke grupe da bi došli do dovoljne dobiti, godišnje od cca 900, hajde da kažemo 900 hiljada maraka, ovaj su izgradili taj terminal. Tu se situacija posebno komplikuje kada se zna da je taj terminal u vlasništvu uvoznika visoko tarifne robe i to gdje je najveća mogućnost da kažemo zarade. Kada se prošverca šleper kahve, to je cca 40 hiljada maraka dobiti. A kada se prošvercuje šleper cigara tada je dobiti cca milion, samo na jednom šleperu. E sada zamislite kako to izgleda kada dolazi šleper sa cigarama, tu nema carinika. Zna se radno vrijeme carine, ulazi u terminal čiji je vlasnik uvoznik cigara, ulazi u skladište čije je njegovo, istovara itd. i kako će carinik se ljutiti ako bude blomba i otkinuta, jer ne mora biti ni otkinuta, jer dovoljno je neizvagati već prihvatiti fakturu. Tako da kažemo prvenstveno smatram da je veliki sukob interersa da bilo koji uvoznik ima u vlasništvu terminal, jer omogućava da kažemo lakše skrivanje državnih sredstava, utaje, a mi dolazimo u poziciju da svjesno dovodimo ljude koji trebaju da štite da kažemo državne prihode u jako teške i neugodne pozicije, odnosno ili da budu korumpirani, ili da moraju napustiti možda službe. 67 Ja želim ovdje da kažem što se tiče, bio sam zainteresovan da se pređe na tender za zakup da Komisija znači, bila je dilema da li treba ići na tender za zakup, jer prvenstveno sada me je interesovao tender za izgradnju i obaveze itd. Ovo pitanje koje je on postavio kao poslaničko, pa sam smatrao da nije loše ni da to uđe u tu da kažem aktivnost i da vidimo zašto se to ne rješava od, evo da kažem cca 17 mjeseci kako je tender raspisan. Kada smo dobili papire vidimo tu je bilo da kažemo određenih kaklkulisanja i mogu odgovorno da kažem, odmah sam rekao stav da je Uprava za indirektno oporezivanje odstupila od tendera i pokušava se sistemom slobodne pogodbe sa oba ova terminala da nađe rješenje, ali ne na štetu države, jer ovaj državni prihod bi bio ubran. Jednostavno bi to rješenje išlo na štetu da kažemo oba ova vlasnika, odnosno oni bi djelili prihode, a da ne djele je li drugim riječima jel i ja sam smatrao, kažem jel to je jedno rješenje koje sada stoji i ponuđena su ta rješenja i suština je u tome da smatram direktor ove uprave za indirektno oporezivanje, a želim to sada javno da kažem – zna se da je tajna, kao javna tajna u Tuzli da je Riva na osob pola miliona maraka samo da dobije ovaj posao. Da treba čovjeka podržati nije potpao pod takve uticaje i pod takvo mito. I da ga treba podržati da u interesu države upave nađe najbolje rješenje, nije u interesu privatnika, kao što je sve vršen pritisak. Ovdje je katastrofa da je vršen pritisak od predsjednika kantonalne vlade, načelnika opštine, predsjednika, podpredsjednika Federacije, predsjednika Privredne komore na upravu da se dodjeli posao, pod onim uslovima jako nepovoljnim. Tek kada je raspisan tender na tenderu u finansijskoj ponudi, i ovo odgovorno tvrdim u finansijskoj ponudi koja bi trebala biti eliminarna, bolju ponudu dala Alg grupa. I dala je mogućnost da kažem veće kud i kamo veće zarade za državu u odnosu na Rivinu ponudu. I vjerovatno je to jedini razlog što nije potpisan ugovor zbog pritiska ovolikog da se Rivi dodjeli posao i da se kažem evo sada imamo i inicijativu da se tender poništi. Ja želim ovdje da moje kolege u Parlamentu upoznam da ću ja, pošto sam ovdje rekao jel dvije riječi krupne zločinačku organizaciju – sve dokumente za koje smatram da imaju učesnici zločinačke organizacije uputiti u nadležne institucije u SIPU usmjeriti prema ovim dokumentima, oni koji ima što još nađe neka traže, da se ti ljudi sankcionišu koji su zloupotrijebili položaj koji su željeli da kažemo da nanesu ovakvu štetu državi. Znači to je pod brojem 1. i tu smo mi svi u Komisiji saglasni da SIPA uđe da radi posao zbog ovih kriminalnih svih aktivnosti, jer je ovdje kriminal što je nikao ikako ovaj tender, ovaj terminal. Društvu je napravljena šteta. Zarobljena imovina. Jer ja vam sam pokazao sliku da on nije bio potreban ovdje. Jer postoji već kažu imovina, parking, postoji 16 duluma asfaltirane površine 21 cm debljine. Mislim to je rađeno u skladu po svim onim standardima. Znači sve je postojalo. E zato je sada niklo ovdje 15 novih duluma asfalta, što je naravno velika šteta. Znači to ću i tu smo saglasni da SIPA treba da uđe. Ali vas kao odgovorne ljude pozivam na zaključak da Uprava za indirektno oporezivanje sklopi ugovor o zakupu koji je u najboljem interesu za državni budžet. Ja kada bi se pitao kod mene bi bilo da terminal posluje sa 10% dobiti, a sva dobit da ide u državni budžet. Znači obračuna se koliko treba radnika plata, amortizacija i eto neka ima i da pokriješ troškove i 10% dobiti, svu dobit od cca miliona itd. da ide u državni budžet. Znači ja se ne slažem ni sa odlukom Upravnog odbora da 40% prihoda ide u državu, a 60% vlasniku terminala. Pogotovo to nije isto od terminala do terminala. Neki terminali donose i 3 puta više nego tuzlanski terminal, sredstava. Zato je bilo mnogo bolje da se posluje pozitivno i sa 10% dobiti, a i zato podržavam slobodnu pogodbu Uprave. Znači ne insistiram da se navija za onoga ili za onoga, već insistiram da se znači sukob interesa eliminiše. Riva ako želi da bude u terminalu neka se odrekne uvoza i ona i jel isto kao u nas rodbina ne može ni tako dalje. A pod brojem 2., ili ako će se ostati pri odluci hajde da kažemo Uprave za indirektno oporezivanje da 40% dobiti ide u državni budžet, 60% terminalu, onda neka se zvanično proglasi pobjednik prema finansijskom kriteriju koje su ponudile firme. Ja sam imao volju da Komisija ovo još 68 nije završila, jer ima ovdje niz nezakonitosti. U terinalu Rive ima uzurpiranih katastarskih čestica gdje se opštinski organi oglušavaju da to urade, da provjere, da sankcionišu i po tom uslovu ne bi mogla biti učesnik na tenderu. Imamo da prekršajnih prijava, imamo, poznatih slučajeva da se skrivaju kamioni sa cigarama itd. Tako da kada bi bilo pravde, mislim trebalo bi insistirati da Uprava prema tenderu završi ovaj posao, a sve drugo je vjerujte hajde da kažemo ponovo bacanje nekog kukavičjeg jajeta i ne rješavanja u interesu države, već u interesu opet pojedinaca itd. Toliko i hvala.
Bešlagić Replika, pa gospodin Špirić.
Ja ne želim ovdje upotrebljavati teške riječi, ali ono što je gospodin Izet Hadžić rekao proizilazi da je Riva komerc, kako se zove Riva jel, da je organizacija koja skriva, ali je ova aut grupa, kako se zove Alg grup, oni su pošteni, izuzetno pošteni. Druga stvar, do koje godine su terminali, a ne zovu se terminali, nego se zovu auto baze, do koje godine su bili u sastavu Umprofora, Eufora i ostalih. Nije se tamo moglo ni prići, a kamo li da se raspravlja o tim stvarima. I treća stvar to se privatno vlasništvo. O čemu mi pričamo? Je li mi pričamo o tome što je carinski terminal u Sarajevu predat euro, kako se zove eruo grupi, pa carinski terminal u Sarajevu nema nikakvih prihoda. Mene to ne interesuje. Tu imaju organi koji trebaju to da istraže. I smatram da je zaključak da se preda SIPI i dok SIPA to ne riješi jedino rješenje. Čestice, ovo, ono. nemojte da ulazimo u te stvari. U urbanističkom planu opštine Tuzla, dole je auto baze i s druge strane je carinski terminal, jer ta veza sa željeznicom i ostalom je predviđena za te stvari. Prema tome u projektnom planu razvoja Tuzle i tuzlanske opštine to zamišljeno kao terminal, ništa drugo. I ne trebamo mi sada ovdje pričati objekte. Nemojte da pričamo o objektima koji su propali gorim mahinacijama nego što su, nego što je ovaj dio tu sada o čemu je Izet Hadžić pričao. Koliko dobrih fabrika je propalo zbog mahinacija. Niko to ništa. Ovdje se radi o terminalu gdje je čovjek uložio, gdje ima ugovor u kome je stajalo kada završiš objekat napravićemo ugovor. Neće carinska, federalna carinska uprava nije htjela da sklapa ugovor dok se ne narpavi objekat. Ali odabrala ga. Prema tome, je li pogriješeno, nije pogriješeno. Neka to neko kaže i na kraju krajeva neka se kaže i tom Riva i neka se kaže odmah – država će napraviti vi se možete slikati. Nikakvih problema nema. Ali ne može se prečutati da ovdje postoji nešto što smrdi. I zato smatram da je zaključak sasvim korektan, ne uvažavajući da nije ni jedan ni drugi kriv, ni treći kriv itd. itd. Ja ću vam reći za jedan slučaj u kome je Oka komerc dobijo lokaciju u Tuzli, ali ne za terminal, nego za izgradnju parkirališta za automobile koji treba da uđu u Tuzlu. Kada je dobio to, tražio je prenamjenu za izgradnju tog istog terminala za izgradnju nekakvih i ugradnju nekakvih automobila, da bi onda na kraju kao treća varijanta mu bila da napravi carinski terminal. Prema tome, nemojte da ulazimo u detalje. Ja niti hoću da ulazim u te detalje, ja samo tražim odgovor zašto se nije postupilo jer je Uprava za indirektno oporezivanje direktni nasljednik federalne carinske uprave. Ako je neko pogriješio neka odgovora. Nemam ništa protiv. Ako je Riva komerc išao na svoj rizik neka mu propadne terminal. Ali nemojte ove grupe, pa ovo, pa ono, pa 500 hiljada nosanje. Pa gdje to 500 hiljada? Nemojte da pričamo priče. Prema tome, ja vas molim zaključak je dobar i ja se zalažem da to po zaključku se poštuje. 69
Replika gospodine Izet Haždić.
Ja zaista želim da pročitam dio rješenja od 30.7. Ministarstva finansija gdje se poništava da kažemo tender javni gdje je Riva proglašen za pobjednika i gdje se u tenderu striktno nalaže – Nalaže se Carinskoj upravi da u roku od 3 dana objavi u dnevnim glasalima poništenje teksta javnog poziva, te da nadmetanje ponovi, poštujući pravila i uslove i načina postupanja organa uprave u postupku javnog nadmetanja propisanom ...postupku o nabavki roba usluga i ustupanju radova. Ja ti želim Selime da kažem da je tender poništen. Samo malo, samo malo, da zločinac u federalnoj carinskoj upravi nije htio da sprovede nalog, ali di ni Riva nikada nije dobio ni saglasnost ni potpisao ugovor sa federalnom carinskom upravom. On je samo dobio obavijest da je pobijedio na tenderu, ali i to ću vam pokazati, pokazao sam vam sliku. Kada je Riva pobijedio na tenderu imao je samo 10 duluma na onom lokalitetu, a pobjedio je gradsko koje je imalo već uređenih 30 duluma. A ponovo potvrđuje novu zloupotrevu, pa pobjedio je na tenderu na kojem nije mogao zakonito učestvovati jer je bio carinski prekršilac i po Zakonu o nabavkama nije mogao biti učesnik. To je opet ponovo zločinac iz Carinske uprave federalne je prešutio i odradio. Da ga ne kažem ovdje po imenu i prezimenu ko je bio saučesnik u čitavom postupku. Znači nema obaveze prema Rivi nikakve što se tiče, već je to čitav pokušaj da se dovede pred svršen čin politikim i drugim pritiscima. I sada neko bi sada jel da kaže evo, meni je svejedno, ali suština je da se u ovoj državi trebaju sprovoditi zakoni i da Carinska uprava za indirektno oporezivanje mora u skladu sa zakonom završiti ovaj tender. Svako poništenje i svako odgađanje preseljenja u izuzetno dobre uslove, iznad evropskih, oba su ova terminala iznad evropskih po klasi. Svako odugovlačenje od toga ostavlja mogućnost da nema pregleda roba, da se radi i dalje o neuslovnim i adekvatnim uslovima i da se omogućuje kriminal. Jer na postojećem terminalu nema vage. Šleperi kada zaguše najradije me pusti pa će se papiri srediti itd. Znači svako odlaganje prelaska na ovaj dole terminal je u funkciji kriminala i zloupotrebe države. I ja sam mojoj komisiji fino rekao kada smo predlagali zaključak da je zaključak broj 2. kriminal. Ne dozvoljava da se kvalitetno vrši kontrola. Meni je žao što se bolje ne vidi, ali nisam htio da koristim medije, na ovom lokalitetu ima šest natkrivenih prostora sa centralnim grijanjem gdje šest šlepera odma mogu ući, za četiri minuta biti osušeni kaloliferima i da carinik pregleda u izuzetno dobrim klimatskim uslovima robu i što se kaže šta se uvozi u Bosnu. E sada ako nekom to nije cilj da imamo takve uslove za rad carinika, da trebaju raditi na otvorenom, na zimi, da ne pregledaju kako treba, meni to nije cilj. I onaj zaključak koji bi trebao biti najkvalitetniji iz ove rasprave , a jeste da se naša parlamentarna komisija za carine upusti u ubiranje ovih prihoda sa carinskih terminala i sa kontrole roba. Ja sam vam prije godinu i po dana da je budžet Hrvatske 30 milijardi javni prihodi. Nemojte misliti da nema odlivanja velikih roba, velikih sredstava , jer sva siva ekonomija koju smo rekli da je preko 10 milijardi je preko 60% na utajenim robama i ne prikazanim. To je istina. I mi ako, mi da smo odgovorni bili prema građanima ove države, pa mi bi definisali samo četiri ulaza gdje mogu ući kamioni i četiri mjesta gdje moraju doći, moraju biti izvagani, prekontrolisani i sa državom sklopiti ugovor da se moraju tačno fakture što kažu biti koje se vrednuju itd. Mi to zbog ovih lobija itd. ne možemo da završimo posao. Izvinjajem se, mislim bila je replika, ali zaista ovaj. 70
Hvala lijepo, gospodin Nikola Špirić, a neka se pripremi gospodin Moranjkić, pa gospodin Sead Avdić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, ja sam na moju nesreću bio član ove radne grupe. I meni je jako žao što na ovakav način se vodi rasprava o izvještaju radne grupe. A to vam je direktna poruka da tamo postoji kriminal i da umjesto da mi danas podržimo zaključke Komisije, mi danas kao vodimo istrage, ima krivih, manje krivih, nevinih, ili ovaj je više kriv, ovaj je kriv do ’95., a onda je ovaj kriv malo od ’98., samo je Uprava za indirektno oporezivanje postupila kako treba. Ja ću vam reći da sam ja spadao u red onih članova Komisije koji je tražio oštrije zaključke s ciljem da dođemo do bilo kakvih sam podržao ovakve zaključke. I molim vas radi digniteta Parlamenta, radi ličnog digniteta, volio bih da ste svi imali prilike, a najeftinije je da ne biste donjeli pogrešnu odluku da sjednemo u autobus i da obiđemo taj nesretni lokalitet i da se uvjerite u ono što vam danas kolege serviraju i pričaju ovdje. Šta piše u ovom izvještaju. Dakle vodili smo, čitali smo različite listove sekvence, ja tamo ljude ne znaml Lično me ne interesu njihove privatne kompanije, privatni odnosi, odnosi vlasništva itd. Onda smo otišli na lice mjesta da vidimo jel to to, ili nije to. I ovdje se kaže, dakle pod 1., to je tačno – Uprava je raspisala javni tender za prikupljanje ponuda u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine, te na zakonit način izvršila prikupljanje ponuda. Pri tome Uprava za indirektno oporezivanje nije imala obavezu da vodi računa o ranijim dešavanjima, pogotovo nakon što je federalno Ministarstvo finansija poništilo tender federalne carinske uprave. A federalna carinska uprava kaže da to nisu mogli po zakonu bez njihove saglasnosti, jer je tada zakon takav bio. Dakle nisu mogli čak bez njihove saglasnosi i ni poništiti. A drugi stav kaže – ni jedna od firmi prijavljenih na tender nije imala kompletnu dokumentaciju. Kako je moguće da su svi krivi sem ovih koji su raspisivali tender? Kako je moguće razmatrati prijave ako ne ispunjavaju uslove, bilo koju od ove dvije? I šta se dešava? Zašto je, postavlja se pitanje zašto je poziv raspisivan tri puta? Zašto baš tri puta? Neka se uzmu ulazne veličine treći put šta one oslikavaju. Kako je moguće ono što je mene frapiralo i što ne mogu nikako da shvatim da moje kolege pokušavaju objašnjavati, pa znate kada se bira mis, onda imate 10 djevojaka, ne znate koja je od koje ljepša, ali jedna mora biti proglašena najljepšom. I tamo se kaže, dakle jedna mora biti najljepša i tamo se kaže da prostor, dakle prostor koji se tačno zna kakav mora izgledati je dakle jednako bodovan prostor koji kaže u toku je izgradnja i biće završena za 15 dana. A u vrijeme naše posjete taj prostor nije bio pokriven. Dakle u vrijeme nakon 2-3 godine taj prostor nije bio pokriven. I jednako se boduje kao terminal koji je kao apoteka. Ili ja nisam normalna ljudi, ili nešto nije u redu u ovoj zemlji. Ja ne dolazim do toga, malo se direktor nervozan, mislim da ima razloga, jer on nam je u prvom razgovoru rekao da tamo sve vrvi od kriminala. ________(?) Tako je. Ima zaključak, 71 _____(?) Dajte mi riječ
Dobićete repliku. Ovako imamo gospodin Moranjkić, Avdić tražio je riječ i ravnatelj Uprave gospodin Čaušević. Dobićete riječ, samo niste je tražili i ne možete reći da je niste dobili. Kada je zatražite dobićete je. Replika, prvo gospodin Avdić, vi ste se prijavili za raspravu bili, znači. Dobro. 72
Gospodine Špiriću meni je stvarno žao da se na ovakav način diskutije o ovome predmetu i da pojedini članovi Komisije, evo kao što kolega Špirić ono što ne odgovara istini. Kolega Špirić je prvo predložio Seada Avdića za predsjedavajućeg Komisije. To je bio prvi prijedlog. Onda se vi dobro ne sjećate kolega Špiriću. Članovi Komisije su tu i mogu potvrditi. Ja sam bio predložen za predsjedavajućeg Komisije. Ja sam rekao ja vas izvinjavam, jednostavno nisam ja sposoban da to vodim i hvala vam i predložio sam ili Izeta Hadžića, ili nekog drugog. Što znači Šprić je to osporio i onda je predložio i to uslovno, odnosno bez ikakvih diskusija i pak što više bez glasanja. Gotovo, Novaković je predsjednik, predsjedavajući, idemo dalje. I izašao iz kancelarije. Ja sam tražio da ponovo se vrati da vidimo da stvarno konstituišemo Komisiju kako treba. Nije važno. Ali okej, ja sam to prihvatio i nije problem, da se ne vračamo na početak. Znači nije istina kolega Špiriću, vi ste predložili Seada Avdića za predsjedavajućeg i u diskusijama kasnije, da vas takođe ne podsjećam na vaše izjave itd. Znači ja vas molim predsjedavajući, da bi smo sakrili i uslovno rečeno očuvali dignitet ovoga parlamenta, predlažem sljedeće, inaće ja ću se otvoriti, jednostavno ovo što je došlo nije trebalo biti predmet Istražne komisije. Predlagač Selim Bešlagić nije imao pravo predložiti, nije imao pravo predložiti. I potvrdiću vam zašto nije imao pravo predložiti. Jer je to u sukobu interesa, jer direktor Uprave za indirektno oporezivanje kaže da je direktor Rive u najbližim srodnim rodbinskim vezama sa poslanikom Bešlagićem. Pa onda direktor kaže sljedeće – da poslanik Bešlagić u dva navrata pravi pritiske na Upravu za indirektno oporezivanje itd. itd. Što znači, e gospodo draga i dame, odna je to stvarno problem za ovaj parlament. Onda je to problem za ovaj parlament. Što znači, kolega Špiriću ja, meni je žao što se ovo događa u Tuzli. U to vrijeme jednostavno bila je Alijansa na vlasti, 2002. godina. Došla druga vlast, došlo je do sukoba, suprostavljanja i borbi itd. Ja nemam veze sa tim. Što znači ja vas molim kada se igramo sa dignitetom ovog parlamenta Istražna komisija je također zaključila na prečac ovo što je se događalo. Drugi zaključak nije dobio konsenzus Komisije. Jel tako? Da ne govorim da to etički nije bilo u redu, ali nije važno. Nije važno. Znači drugi zaključak apsolutno nije bio izraz političkog konsenzusa niti političke volje Komisije. Na najbolji način to pokazuje gospodin Andrić koji je predložio drugi zaključak koji sam ja takođe predlagao. Jel tako poslanik Andrić? I ovaj zaključak je dobar i jedini mogući ispravan zaključak da se izađe iz ove sitaucije. Znači predlažem gospodine predsjedavajući da prekinemo raspravu, da vratimo Komisiji ovaj predmet i da se Komisija pojavi do kraja prečišćenim tekstom i sa onim zaključcima koji su izraz političke volje svih članova Komisije, a ne preglasavanjem, lobiranjem ili pritiscima jednostavno činiti ovo što se čini. Neće proći Špira. Na kraju da ti kažem otvorenom – nema govora. Nema govora Špira. Neće proći Špira to tvoje. Nema razgovora.
Molim vas, molim vas ovdje je znači točka dnevnog reda, ovdje je izvješće koje smo dobili i ovdje je rasprava. I nemojte prejudicirati i nemojte nervozu ovaj prebacivati izvan procdure. U proceduri sve možemo i raspraviti i dogovoriti. Mislim da trebamo štiti dignitet Parlamenta, temelj za ovu raspravu je Izvješće komisije. Svi možete dobiti riječ i dajte da sagledamo argumentirano je li bilo i što je bilo i dajte da damo doprinos da Parlament opravda formiranje ove istražne komisije. 73 Ovako Novaković, je li replika? Nije. Možet dobiti samo repliku sad gospodine Novakoviću ili poslovničku intervenciju.
Ja bih, mislim da, govorim kao predsjedavajući Komisije, možda bi mogao češće dobiti riječ nego kao poslanik. Zato govorim to. Naime, evo ova rasprava ovdje je pokazala ustvari kako je izgledalo na Komisiji. Evo ovako je upravo izgledalo u radu ove komisije. Ja sam izabran za predsjedavajućeg ove komisije valjda zato što nisam imao pojma o čemu se radi, a svi su drugi unaprijed sve znali. Jedino ja nisam znao ništa i nisam ni bio na toj komisiji kada sam izabran za predsjedavajućeg. __________(?) I nisi ništa ni dobio. I to je jedina komisija na kojoj naravno nisam bio kada sam izabran za predsjedavajućeg. Molim vas, mi smo sve ovo što sada ovdje čujemo imali priliku da čujemo, znači u Komisiji. Pozvali smo, već sam tamo, već smo napisali koga sve i ljudi su nam rekli to što sam ja pokušao sa Komisijom zajedno staviti u 6-7 stranica. Dakle, nismo mi ulazili da li je neko krivotvorio urbanističku saglasnost. Ako nam je ovlašteni službenik rekao da je to ispravno. Znači nismo ulazili je li krivotvorio, ako neki član kaže. Kako smo mogli ući? Da smo u to ulazili vjerovatno posao ne bi završili, ne do kraja ovog mandata, nego još jedan mandat bi nam trebao da završimo taj posao. Nismo ulazili u mnogo, ali molim vas, ali smo poštovali mišljenje ljudi koje smo pitali. Dakle ako je nama iz federalne Uprave carina, tada zamjenik direktora rekao da nema veze, znači da nema veze što se neko bavi nekom djelatnošću za ovo pitanje, da tu nema sukoba interesa. Ako je čovjek rekao da je žalba koje je federalno ministarstvo finansija, odnosno nalog dakle da se tender poništi nije mogao bez njih, mi smo vjerovali čovjeku, jer je čovjek bio zamjenik direktora, a u zakonu piše tako. Provjerili smo i u zakonu. Nismo se bavili doprinosom Uprave za indirektno oporezivanje procesu stvaranja carinskih ispostava. Nije nam to bio mandat. Nismo nikoga hvalili ni pohvaljivali ovdje jer nam to nije bio mandat. Nismo ni rekli da je neko kriv, nego smo dali mogućnost da je neko odgovoran za nešto baš zato što smo rekli evo ga SIPA će reći jel kriv, ili nije kriv. Ja ne znam zašto se sada mi plašimo da ljudi istraže kada ovi iz Rive viću da su ovi lopovi i kriminalci, ovo iz Alg viću da su oni lopovi i kriminalci, onaj iz Oke viće svi su lopovi i kriminalci. Ove jedne podržava SDP, ove druge podržava SDA, a treće, onog Oku podržava Stranka za BiH, jer došli tamo bivši poslanici iz Stranke BiH pa nas dočekali i rekli ljudi to vam je tako kao što sam ja rekao. Ovo nisam ja izmislio, to su oni rekli. Ovo su vam kaže SDA, ovo vam je SDP, mi smo neutralni, mi nemamo veze sa politikom, ali svi smo iz Stranke za BiH. __________(?) A ti nšta nisi dobio.
Hvala lijepo, ja ću vas samo sada podsjetiti. Imamo još ćetvoro prijavljenih za raspravu. Znači prvi
Može li samo replika.
Replika gospodina Izet Hadžić. Gospodine Hadžić jedan minut. Pa onda najavljujem gospodina Džaferovića koji u ime Kolegija ima.
Samo da kažem kolege mi smo jednoglasno bili još u Tuzli da se uključi SIPA. Znači nema niko da je protiv SIPE u Komisiji. Nemojte sada vikati nekom ne odgovara. Nije tačno. Svi smo bili da se uključi SIPA i da radi svoj posao. Ali dobili ste vi pismo i od Alg grupa, takav i sličan vjerovatno i od Rive što kaže omjer. Ljudi trpe štetu zbog nezaključivanja ugovora, a, to je broj 1. Broj 2. Radi carinska ispostava i gubi država na prihodima, gubi na kvalitetu rada, radi na prostoru od 4 duluma, umjesto da pređe na prostor od 50 duluma. E sada ako je tokome u cilju da to blokira, neka objasni zašto. Kakva god bude odluka SIPE, Suda itd. to će se morati ponovo 75 ispoštovati. Ali je bitno stvoriti blagovremeno što prije dobre uslove da Uprava svoj posao radi kako treba i naravno da se puni državni budžet i da se sa prihoda od terminala koristi da kažemo da počne koristiti državni budžet. To je suština. I ovaj drugi zaključak po meni je kriminalan i na tragu je komplretnih mahinacija koje su i do sada bile prisutne. Zato znači što se tiče mene i što se tiče Izvještaja Komisije, Komisija nije htjela da uđe u nezakonitosti. Možda je pametno, ali zna se, svi će potvrditi da ne može se izdati carinski, dozvola na carinski terminal. MOže se izdati dozvola na terimanl opština, ali na carinski ne može. To je zloupotreba položaja. To je svima jasno. Ali neće da budu u Komisiji jednoglasno zato što je Špirić od samog početka počeo da vam kažem da blokira rad Komisije i da blokira njen, što se kaže rad. I čitavo vrijeme, čitavo vrijeme pokušava da vas ovdje dezivuiše sa ovim što se kaže stvarima kao otiđite vidte. A ja sam rekao da sam inžinjer saobraćaj. Ako neko može funkcionalno bolje organizovati pregled 120 šlepera dnevno na 20 duluma, u odnosu na 50 i na dva natkrivena prostora u odnosu na 6 zatvorenih itd., ja vas pitam šta, gdje su prednosti? Toliko.
Replika, gospodin Bešlagić.
Molim vas 2004. godine se terminal stavio na raspolaganje. Neću ništa više Izete replicirati, ali govorite o 2006. godini. Od 2004. godine terminal je bio gotov. Druga stvar, molim predsjednika i predsjedništvo da kaže da li sam ja kao poslanik u sukobu interesa što sam postavio pitanje formiranja komisije. Meni to glupo izgleda da ja ne mogu ukazati na određenu problematiku koja se zove, po meni lopovluk. Ja sam to postavio i tražio sam formiranje komisije. Ako sam napravio prekršaj tražim da se sankcioniram. Hvala vam velika.
Hvala lijepo. Gospodin Džaferović.
Samo malo molim vas
Minut vremena molim. Evo gospodin Hadžić.
Od 2002. su ove dvije firme stavile na raspolaganje terinal. Ima dopis, dolazi iz Carinske uprave, bili, gledali. Datum, termini, zapisnici. Znači od, bez gradnje ovoga. E, ne, ne, drugo je Alg grupa.
Gospodin Šefik Džaferović.
Poštovane koleginice i kolege, Ja sam izašao ne da govorim o ovom slučaju, nego sam izašao da pokušam da zaštitim dignitet ovog parlamenta. Ako mi budemo ovdje u Parlamentu o svim slučajevima ovakve ili 76 slične vrste vodili ovakve rasprave, onda ja ne znam koliko će nam biti potrebno vremena i ne znam da li mi zapravo možemo sebi priskrbiti tu ulogu. Ja se vrlo često za ovom govornicom pozivam na svoje sudijsko iskustvo i vjerujte mi da najmanje što želim to je da na konkretnim stvarima budem sudija u ovom parlamentu, jer zato postoje nadležni državni organi, postoje sudovi, postoje policije, postoje tužilaštva i je prije svega njihov posao. Kada bi čovjek želio da sudi samo na osnovu onoga što je pročitao danas ovdje u ovom izvještaju Istražne komisije i na osnovu onoga što je danas čuo ovdje od suprotstavljenih mišljenja, ja mislim da ne bi bio spreman, ja nisam spreman da presudim, a od mene se traži da dignem svoj glas i od svih nas za ovo ili za ono da presudimo. Ja jednostavno kod ovakvog stanja stvri nisam u stanju da presudim. To je, dakle, jedna stvar. Druga stvar, mi svojim odlukama kao Parlament ne smijemo zadirati u rad drugih organa. Evo, ja sam danas dobio ovdje na sto, a dobili ste svi, evo to je podijeljeno službeno ovdje, presudu.
Tek je stiglo prije pet minuta.
Molim vas lijepo. Ja sam ovo sad dobio na sto. Evo kod predsjedavajućeg.
Ja sam to dobio prije deset minuta. Neka završi Džaferović.
Dozvolite mi da završim, evo, ovo su članovi Kolegija dobili sada na sto. Ja sam ovo sad dobio na sto i ovdje imamo presudu, dakle u dokumentaciji presudu Suda BiH broj U- 1230/05 od 3.3.2006. godine, kojom se presuđuje u ovoj konkretnoj upravnoj stvari. Molim vas lijepo pogledajte tu presudu. Presuđuje se, dakle. Ja, vjerujte mi, ono što ja u ovom trenutku mogu kao čovjek i kao poslanik koji želi da bude odgovoran u ovoj situaciji uopće ne poznajem slučaj, samo na osnovu onoga što sam pročitao u izvještaju i danas čuo ovdje i iz ove presude, samo kazati dvije stvari. Niko od nas ne bi trebao da ima išta protiv da se istražni organi uključe u ovaj slučaj. Da se uključi SIPA, Tužilaštvo i svi organi neka se uključe i ja dalje, vjerujte mi, druga stvar, ako naša komisija želi da radi ovaj posao kako treba, onda oni moraju nastaviti rad. Uzeti svu dokumentaciju u obzir i onda podnijeti detaljan izvještaj da nema dileme nikakve i to jedino što ja mogu preporučiti sada, a da Parlament sačuva svoj obraz. Toliko i hvala vam.
Molim vas gospodine Moranjkiću daću riječ ravnatelju Uprave, dobro, izvolite.
Ja mislim, a ako neko misli drugačije neka me ubijedi. S obzirom da sam se ja među prvima javio, ja ću reći nekoliko riječi kao čovjek koji je 100%, slušajte 100% nezainteresovan ni za kakvu stranu i 100% ne poznam nikoga od ovih pominjanih ovdje, ali vam odgovorno tvrdim s tog sam područja šireg, znam da Tuzlanski kanton i okolica većeg 77 kriminala nije doživila. To tvrdim. I, hoću da informišem ovaj parlament da priče pojedinačne ne mogu u ovom parlamentu dovesti ni dočeg, u krajnjem ovaj parlament i nema ingerencije da presuđuje i kaže ovo je ispravno, a ovo nije ispravno. Komisija koja je ispred ovog parlamenta oformljena, uočila je, predsjednik te komisije je informisao usmeno ovaj parlament da i on i Komisija čitava je, došla do spoznaje, da tamo nešto nije u redu najblaže rečeno. Sve drugo od privođenja, od hapšenja, od ispitivanja, to nema pravo ni jedna komisija u ovom parlamentu, a do drugih podataka koji se naziru ili se traže, ona i ne može doći, zato radi digniteta ovog doma, ove institucije, ja bih zamolio kolege da ne ulazimo u pojedinosti i mislim da je najbolji na kraju zaključak onaj koji je Komisija donijela da mjerodavni, profesionalni organ uđe, pokupi prvo ovaj izvještaj, a onda pokupi ono što oni misle kao stručnjaci šta im treba i da odradi svoj posao. A, da je tamo kriminal rađen, pa to je strahota, bar ja kad sjednem pa samo slušam šta ljudi pričaju. Dalje, u samom izvještaju, vi vidite da ima najmanje pet do šest upitnih stvari koje je sama Komisija postavila pod upitnik. Molim vas lijepo, da samo pogledate kad čitate ovu drugu fazu, pa kaže između ostalog pod d) i e) druga faza dole pa vidite da bodovanje kako je izvršeno, a onda kaže nigdje lista bodovanja nije nađena. Na osnovu čega, upitno je. Sad neću uopšte da kažem jeste ovako ili nije, znači, to je upitno i to nikada ta Komisija neće ispitati, dok ne doođu prtizani koji mogu malo i pričepiti. Drugo, nećete vjerovati, recimo, evo kaže dokumentacija razmatrana ... pa čak izabrala najpovoljnije ponuđače. Postavlja i Komisija zašto je to Uprava izvršila, kad gore se konstatuje da do podne jedni nemaju određenih uslova, poslijepodne nemaju drugi određenih uslova, a navečer nemaju ni jedni ni drugi, a onda idu nekakve pogodbe. To sve govori da ovdje stvarno nešto nije u redu. Ja predlažem ovom parlamentu da prihvati zaključak Komisije sa mojim prijedlogom dopune, a on bi pod broj 3 glsio. Određuje se rok od 15 dana, od današnjeg dana, da se ovaj izvještaj sa ovim zaključkom ustupi organu koji treba da to istraži, a zna se koji je to organ, samo po meni tom zaključku fali vrijeme, da neko ne zloupotrijebi i to radi onog našeg posla turanja u ladicu, razvlačenja itd. baš radi toga da li neko gubi ili ne gubi, onda ćemo vidjeti ko je gubio, ko je izgubio, a ko je u džep turio. Tamo kad vi čujete okolo ko je sve u džep turio, pa taj terminal ne može da zaradi za deset godina koliko je u džepove poturano koje kome, tako narod priča, a ja neću pojedinosti i dobro kaže gospodin Špirić, ako nekom bude ja ću kazati, ali čuo sam itd. Prem tome, ubjeđivanje na ovom parlamentu jeste ovaj u pravu, a ovaj dokument laže, a onaj nije lažan, ja mislim da je to apsurdno ljudi, nemojte, ja se tu potpuno slažem sa gospodinom Džaferovićem, a i predsjednikom Komisije, koji je ovo iznio i ja mislim da i on stoji na ovakom stanovištu kako ja kažem. Nemojte da gubimo vrijeme o nečemu i na kraju, ako ćemo pravilno da odradimo posao, opet ćemo se vratiti na ove zaključke, ali ja predlažem samo dopunu rok da se zna kad će se, baš da ne idemo u veće dubioze.
Hvala lijepo. Imamo još dvojicu prijavljenih osim gospodina Čauševića. To su gospodin Đedović i Zorić. Ja pitam hoćete li da saslušate ravnatelja Uprave. Izvolite gospodine Đedoviću. 78
Ja ću samo, doista jednu rečenicu. Ja molim sve nas da čuvamo dignitet ovog doma. Slažemo se svi sa zaključkom jedan. Neka nadležni ljudi preduzimaju ono što treba da preuzimaju i pitanje je zašto to nisu preduzimali do sada. Nemojte, doista da ovo pretvaramo takve riječi jedni prema drugima upućujemo, ne znam na osnovu čega. Riječ lako ode. Treba se sa njom kasnije nositi. Dajte da završmo ovo,neka oni koji su nadležni odrade svoj posao. Mi, inače, u ovim i sličnim stvrima nije ovo sudnica ljudi. Dokaz a, dokaz b, dokaz c., a tamo vičemo da treba tri godine da se to prouči sve skupa. Dajte da čuvamo sebe, da čuvamo ovaj dom i da usvojimo zaključak jedan Komisije, to je zaključak Doma i neka nadležni rješavaju svoj posao. Ja mislim da je to korektno i pozivam vas sve da to napravimo. Evo, toliko.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić.
Ja ću, također, biti krtak i kazat ću istu rečenicu koju je kazao gospodin Đedović. Treba čuvati dignitet ovog doma. Ja mislim da se on čuva i na način da mi vjerujemo malo više svojim komisijama koje imenujemo. Dakle, imamo ovdje izvješće ovog povjerenstva, ove istražne komisije i ona predlaže dva zaključka. Ako to predlaže istražno povjerenstvo, ja nemam razloga ne vjerovati tom povjerenstvu jer mi smo predložili to povjerenstvo. Isto tako za mene nije sporno da prihvtimo i ovaj dodatni zaključak, odnosno ne samo za mene za klub kojem sam ja na čelu i, ovaj dodatni zaključak koji je predložio gospodin Andrić. Ne znam što tu ima sporno da Agencija za istrege i zaštitu napravi svoj posao, upravo ono što gospodin Đedović kaže. Oni ne sude, oni će vidjeti tamo je li sve u redu. Mi smo ovdje bez interesa. Mi smo zastupnici i zašto bi nam to smetalo. Neka ljudi rade. Nek svak radi svoj posao. Evo, mi ćemo svoj. Pročitali smo ovo izvješće, ja u ime četvero – petero zastupnika kažem da su oni nama prihvaljivi. Nisam potrošio puno vremena i mogli smo sve ovo skratiti.
Hvala. Imamo još gospodina Andrića, pa dobit ćete riječ gospodine Čauševiću.
Zahvaljujem. Ja neću diljuti, msilim da je toga puno rečeno. Ova rasprava najzornije pokazuje kakvi su interesi ovdje u pitanju, a još bolje to potvrđuje i stanje na terenu, odnosno uvid na terenu. Čovjek kad ode i pogleda tamo sve, onda jasno vidiš sukob interesa, doslovno sukob interesa, privatnih interesa i ne sukobe se oni bez veze. Radi se o novcu ljudi moji i ja sad postavljam sebi pitanje i svima nama. Gdje je tu interes države? Imamo li mi svoj interes? Je li naš interes da mi kod privatnika budemo podstanari? Bili se postavili mi da je to moja privatna institucija Uprava za neizravno oprezivanje ima mogućnost napraviti svoj terminal, bili ja išao kod privatnika pod zakup, a znam isto tako da interes je toliki, a koliki je interes najboje potvrđuje i pismo direktora Uprave za nizravno oporezivanje, koje je uputio Vijeću ministara, gdje iznosi, sad ga neću čitati uzimati vam vrijeme, ali kaže, da od prilike je 21 milion zarada godišnja na četiri terminala, da od prilike možda na troškove terminala otpada desetak miliona godišnje, što znači 11 miliona čiste zarade godišnje na četiri terminala u četiri regionalna centra i podsjećam da to nisu samo jedini terminali. Postoje terminali na graničnim 79 prijelazima i drugim ispostavama. S toga postavljam nama pitanje gdje je tu naš interes, a isto tako u istom pismu se kaže. Da je nekakve projekcije radila Uprava za neizravno oporezivanje, to će, vjerovatno direktor malo bolje pojasniti i prijedloge slala pored Vijeća ministara i Evropskoj komisiji da je naišla na razumijevanje i odobravanje Evropske komisije u smislu da se u vlasništvu države urade ti terminali gdje bi država gazdovala tim terminalima i ubirala taj prihod. Je li nama u interesu uzeti taj milion godišnje po terminalu? Odnosno svaki terminal otplatiti za četiri godine, po nekakvoj najgruboljoj procjeni. Ako nam nije u interesu neka se kaže. Što se tiče prvog zaključka apsolutno se slažem da to jednostavno uđe SIPA i da odradi svoj dio posla. Što se tiče drugog zaključka, nemam ništa ni protiv njega, s tim da ne bih se složio sa onima koji misle da u ovoj fazi se može prozvesti šteta za državu, jer, ako poništimo tender, ugovori nisu potpisani, prema tome s snaše strane nema obveze ni prema kome, isto što nema prema ...za izgradnju i ako je državna institucija potaknula takvu izradnju, nije ugovor zaključen, ne postoji obveza. Isto tako je i ovdje. Ugovor o zakupu, tender je raspisan, ugovori nisu zaključeni, ne proizvode pravne posljedice ni financijske po državu. Poništi to i hajmo u treću fazu, hajmo raditi nešto sebi. To je moj prijedlog i u tom smislu sam predložio ovu dopunu zaključka, mada su mi prihvatljivi ova obadva. Hvala.
Gospodin Čaušević mene proglašava mlađim nego što jesam, jer kaže da je direktor Ive ja sam njemu daidža. Nisam mu daidža, direktnor Ive je od moje tetke unuk. Prema tome, ja to ne znam ni koje je to koljeno ni kakvo je koljeno i, treća stvar, sad ću ovdje da kažem gospodine Čauševiću. Je li vi to baš mislite da sam ja tako potkupliv kao što ste vi. Nisam gospodine Čauševiću. Vi ste mene zvali, a nisam ja vas i nikad vas nisam zvao i neću vas zvati i zato sam rekao, zaključak Komisije je dobar. Neka uđe SIPA, pa ako budem daidža, ona ću ja odgovarati, a ovo je čista intriga i čista laž.
Dat ću riječ i gospodinu Čauševiću zato što je izravno upućeno njemu. Izvolite.
Hvala vam gopsodine predsjedniče, Da ste mi dozvolili prvi da govorim ili da je Komisija barem željela da me sasluša na adekvatan način, siguran sam da ovako žučnih diskusija ne bi bilo.
Molim vas, ne možete vi dobiti prvi riječ, jer smo imali izvješće našeg istražnog povjerenstva kao temelj za našu raspravu. Dobili ste riječ i iskoristite svoju riječ.
Hvala vam gopodine predsjedniče, Ja nikoga neću vrijeđati. U pismenom dopisu Komisiji rekao sam da se predmet nalazi na Sudu BiH. Sud BiH donio presudu po ovom predmetu. U presudi se kaže da je bodovanje izvršeno pravilno i da su oba ponuđača najpovoljnija. U presudi se kaže da Uprava za 80 indirektno oporezivanje nema nikakve obaveze prema onome što je radila Federalna carinska uprava. Samo sam želio da ukažem na tu presudu. Što se tiče istražnih organa, mada sam ja to predložio, a reći će da nisam predložio, postoji moj dopis od 21.05.2005. godine, gdje ja pozivam Agenciju za istrage i zaštitu da se uključi. Postoje moja dva razgovora sa gospodinom Sredojem Novićem gdje ja pozivam Agenciju za istrage izaštitu da se uključe. U materijalu vam stoji sve šta je Uprava preduzela od 2004. godine, da dešavanja u Federaciji sa terminalima koja su kriminalna, ja neću kazati zločinačka raskrnka. Kantonalna tužilaštva i ostala tužilaštva i MUP-ovi imaju sve prijave direktora Uprave za indirektno oporezivanje o prijetnjama. Ima gospodine Bešlagiću vaš broj telefona. Lako je iz pošte dobiti podatak koje koga zvao. Vi mene ili ja vas, a otom po tom. Znači, Uprava za indirektno oporezivanje je tražila od OHR-a da skine zabranu sa vojne imovine, tražila od Vijeća ministara da nam se dodijele kasarne. Sa Evropskom unijom imte tri zapisnika vodila aktivnosti da se izgrade zgrade četiri regionalna centra. Zašto je samo za Tuzlu raspisan tender, za koji se u zapisniku komisije kaže da nikada nije poništen. U presudi Suda fino vam se kaže da je poništen i objavljen u Službenom glasniku BiH draga gospodo. Raspisan je tender za Tuzlu zato što je to naložilo Federalno ministarstvo finansija zbog mnogobrojnih pritisaka političara, dopisa kantonalne blade, ovog, onog. Znači, ja neću ulaziti u to odakle je ko i gospodin Špirić je na neki način iz Tuzle, oženjen je Tuzlankom i to vrlo dobro znate. Prema tome, Kemal Čaušević je prvi tražio, Kemal Čaušević je prvi pozvao SIP-u. Pisani dopis objaljen je u Našim danima i dva puta razgovarao sa gospodinom Novićem. Pozvao sve da se izgrade državni terminali, a kad to već nije tako, kad se kaže, gospodine Bešlagiću, ovdje je vaš dopis iz 2000. godine, kojim ste vi preduzeću OKA dali parking prostor, a prije toga sklopili ugovor sa Željeznicama BiH 1997. godine i, zaista me čudi da je Komisija kao relevantno uzela mišljenje zamjenika direktora Federalne carinske uprave, koji je zbog kriminala smijenjen sa te pozicije zbog kriminala i protiv kojeg se vodi proces. Znači, imate u mom dopisu sve zašto sam smatrao da je relevantno. To sam dostavio Komisiji. Zašto Komisija nije htjela na taj način da vodimo dijalog, ja, doista ne znam. Ja kao Kemal Čaušević sin Eseda i Džemile, moli prvo da SIPA ispita šta je Kemal Čaušević radio, a onda sve ovo ostalo neka ispituje je li ili nije, ali znači vi ste gospodine Bešlagiću prvi dali dozvolu pa je sve od toga krenuli i vi ste mene zvali na telefon. Vi kao gradonačelnik Tuzle, evo stoji u materijalima. Nema ništa veze. Moje je da odem da prijavim u MUP da ste vršili pritisak na mene. Imte imunitet, nema problema, tako je. Ma ima broj mobitela pa vidjet ćemo ko je koga zvao. Znači, ovdje su moji razgovori prije nego što je formirana Komisija sa četiri gradonačelnika u četiri najveća grada, gdje molim da se da zemljište, a Evropska komisija, stoji vam fino tu,obezbijedila je 21 milion eura za izgradnju četiri terminala u četiri regionalna centra, a kako je uopšte 2001. godine netko dobio dozvolu, treba se upitati, kad član 26. Uredbe o javnim nabavkama federalne, fino kaže, da oni protiv kojih se vodi istraga ne mogu učestvovati u procesu. Protiv pomenutog preduzeća, tri istrage zbog krijučarenja cigareta na graničnom prijelazu Izačić od 11,2 miliona maraka. Predmet se nalazi na odjeljenju za organizovani kriminal Tužilaštva BiH. Hoće li šta biti preduzeto po tom pitanju mene, zaista ne zanima, Federalne carinske uprave da dostavi. Jako mi je žao što gospodin Špirić, ja zastupnika Špirića poštjem, on je meni rekao ne moraš me poštovati. Jedno je Nikola Špirić a jedno je zastupnik Nikola Špirić. Ja zastupnika Nikolu Špirića poštujem, što je sa mnom u Tuzli kad sam došao na razgovor fino došao pričao na onaj način. Mislim a ne zaslužujem i nemojte se ljutiti uvaženi zastupniče Špiriću, ako možete sa ovim iz Vijeća ministara pričati 81 na taj način, nemojte molim vas sa mnom. Ja vas nikad niti sam uvrijedio niti ću uvrijediti vjerujte mi. Nervozan sam bio samo zbog toga što nećete da dozvolite da kažete da sam pismeno sve ovo dostavio i kazao na Komisiji. Međutim, toga u zaključku Komisije ne stoji. Na pet mjesta pominje se neistina, da ne kažem ono što je obrnuto. Znači, postoji zvanična presuda Suda BiH. Evo, zanemarite neka Agencija za istrage i zaštitu uđe prva i neka to radi. Znači, Agencija za istrage i zaštitu pozvana je 21.maja mojim pisanim dopisom i dva razgovora sa gospodinom Novićem. Stvarno neka se uvidi kako neko ko ima promet hiljadu maraka mjesečnih koliko plaća hiljadu maraka mjesečno može se graditi objekat od pet miliona maraka i uz to pokupovati još 15 objekata u BiH. Ovo je moj zvaničan dopis Agenciji za istrage i zaštitu od 17.5.2005. nemojte misliti da se Kemal Čaušević boji. Dobar ste prijatelj sa gospodinom Novićem. Pitajte ga je li Kemal Čaušević dva puta dolazio.
Molim vas gospodine Čauševiću da ove stvari ne personalzirate, dajte informaciju to je vaša odgovornost.
Ne personaliziram. Postupao sam po odluci Upravnog odbora, koja je objavljena u Službenom glasniku. Ja je poštujem. Takva je kakva je. Odluka Upravnog odbora se dovodi u pitanje. Zato što ne poštujemo, neću kazati nepoštujemo izvinite, razvlačimo proces 17 mjeseci zbog žalbi ovom organu, žalbi onom organu, država godišnje gubi 500.000 maraka za 236 zaposlenih koji su smješteni u Tuzli, mi plaćamo godišnju kiriju 240.000 i ne ostvarujemo premost od 300.000 maraka, to je bila suština raspisivanja javnog poziva. To sve stoji u materijalu i to je sve stajalo u materijalu, koji je dostavljen komisiji. Ako u komisiji postoje disonantni stavovi, ako postoje različiti pogledi na ovo, nije bitno, a i u mom materijalu stoji kao jedan od zaključaka da se nadležni organi uključe. Hvala vam i ja, zaista, nadam se da nikoga nisam uvrijedio, a ako sam izvinjavam se.
Replika gospodin Nikola Špirić, pa ćemo zaključivti ovo.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, da vratimo mlijeko da ne prekipi skroz. Ja nemam namjeru i tako sam se trudio i u radu komisije da bilo koga optužim ili optužujem. Nema razloga ni direktor Kemo da se ljudi. Ono što je za mene ono o čemu je kolega Zorić govorio simptomatično jeste, da li mi vjerujemo našoj komisiji. Mi smo danas pozvali Kemala Čauševića da govori ovdje. Ja ga nisam pozvao, niti ga Kolegij pozvao. Kemal je informisao poslanike. Mi smo valjda bili komisija koja je trebala da uzme sve materijale. Ovo za mene nije ništa novo i za članove Komisije. Vi ste takvu šansu trebali dati i ovim ljudima. Dobili ste i od ove LĐI grupe dopis, samo nema od ovih drugih nersretnika. Dakle, ja vas molim, ukoliko ovaj parlament ne vjeruje u obadva zaključka, koja je Komisija uradila, onda nešto nije u redu. Moram da vam kažem da se Kemo može ljutiti, jer je do mene došlo šta bi mogao biti njegov zaključak. Dakle, on je imao toliko slobode da se ponudi da ja prihvatim zaključak u kome se kaže da se fali direkcija, kako se zove za indirektno oporezivanje itd. i šta je dalje, šta ide iza toga, vi ste spremni zaposliti 5 – 6 u Upravi itd. 82 Kemo, sa mnom se ne može tako razgovarati. Molim vas, hoćete li da vam donesem iz mog kabineta materijal koji je kod mene, zaključke koje ste ponudili? Moj Kemale.
Molim vas, ja sam pokušavao vas stalno upozoravati. Znate koliko ste senzibilirani da ne prihvatate da ovu raspravu na neki način vodimo, da rezultira s ciljem. Molim vas, imamo još prijavljenog gospodina Žilića i on će dobiti riječ, strpljivo je čekao. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Nisam se htio javljati, jer nisam učestvovao u ovim, što se kaže, kombinacijama, ali imam obavezu i viza-vi jučerašnje sjednice. Prije svega mi trebamo da zaštitimo dignitet Parlamenta, a i našeg direktora koji štiti državu. Znači, trebamo da štitimo što je interes i što je prihod države, a ne bilo kojeg pojedinca ili privatne firme, to je pod broj 1. Žao mi je što nema Marinka da ovo sluša, to je njegov posao. Dalje da vam kažem, jučer kad je Zlatko Lagumdžija govorio, ja sam mislio da li da kažem ili ne kažem oko indirektnog oporezivanja, a da vam kažem podatak i ovo je tačan podatak, jer ja sam to lično istraživao. Bosna i Hercegovina ima 438 prijelaza. Državna granična služba kontroliše 47, na 1.627 kilometara ima 1.900 graničara, istu taku granicu Mađarska ima sa 9.000 graničara i toliko gradova. Nisam slučajno rekao preči je u ovoj državi ... nego trenutno predsjednik države kakog imamo. Zašto? Zato što milijardu maraka gubimo na carinama i akcizama. Zato što ovakvim transakcijama možemo raditi šta god hoćemo i ja vas molim, mi moramo štititi državu i one građane jer tu su prihodi i ovdje treba prije svega i direktora, bez obzira kako ko o njemu ima mišljenje. On je naš izvršni organ. On štiti državu i on mora da puni kasu države. To je suština, a mi da, jer pazite, nikada nećemo napraviti državu ako ne zatvorimo granice, zapamtite to i to su priče.Pazite koje priče mi ćemo, ja sam se pitao i kao građanin šta ćemo mi više građanima pričati, ako imamo državu šuplju kakvu imamo i mi se nadmudrujemo i pametujemo ko će kome šta reći ovdje, a ne pogađamo suštinsku stvar. I, ja vas molim, dajte organima neka istraže da zaštitimo državu da to bude dražvni carinski terminal. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo. Ima još, to mogu biti intervencije. Možete vi kao predsjedatelj Komisije, sa vama se slažem sa vašim zahtjevom gospodine Novakoviću. Izvolite.
Ja, zaista, htio bih još jednom sugerisati da idemo ka rješenju ovog pitanja. Znači, šta je moguće rješenje maloprije sam rekao. Hajmo ići ka tome. Ono što, aposlutno ja ne mogu prihvtiti, to moram reći svojim kolegama, ne mogu prihvtiti nikakvu varijantu da Komisija nastavi da radi. Dakle, ja nisam spreman bilo šta više raditi ovdje. Molim vas da me razumijete. Dakle, pozicija u kojoj sam bio, evo ova pozicija sada.
Odredit ćemo se prema izvješću. 83
Mislim da nepotrebni su neki verbalni dueli, ali, evo ja sam sad dobio materijal ovdje. Mislim da smo ga svi dobili. Uprava za indirektno oporezivanje je predložila zaključke, a između ostalog zadužuju se nadležni organi BiH, da ispitaju kako su dijeljeni poslovi različitim fizičkim licima za carinjenje roba. Pazite, to je ono što smo i mi rekli. Naravno, mi nismo rekli do nastanka Uprave, a Uprava je rekla do nastanka Uprave, a mi smo mislili da treba da se ispita, pa, ako treba i nakon nastanka Uprave, ne vidim razloga zašto je, ako nema problema neka se ispita. Drugi zaključak, koji je Upravni odbor predložio da se odaje priznanje Upravi na smanjenju troškova zakupa itd. Nije sporno, ali mi nismo imali taj mandat da cijenimo rad Uprave. Da smo imali mi bi onda cijenili pa bi rekli Upravni odbor za indirektno oporezivanje je uspio obezbijediti na toliko i toliko mjesta uspješno carinjenje, tolike prihode itd., ali nije nam bio mandat. Znači, nismo ga imali kao mandat i zato je normalno da nismo ni stavili, valjda je normalno da nismo stavili i zadužuju se nadležni organi da Upravi obezbije uslove za nesmetan rad itd., nesporno je, ali i to nije naš mandat bio. Može ovaj parlament povodom izvještaja donijeti neke zaključke, to ne sporim, dakle, povodom izvještaja, ali to nije sastav iz izvještaja, to su zaključci povodom izvještaja, da se Upravnom odboru da to, sve da ... ja moram reći kao predsjedavajući ove komisije, nemamo koga pofaliti u ovom izvještaju, nemamo. Niko nije radio kako treba i zato smo to rekli, pa i ova uprava za indirektno oporezivanje, dodjelom zadnjeg posla na tenderu je napravila prekršaj, pa RIVA nema potvrdu da je izmirila poreze, a solidarno joj dodijejen posao, pa ljudi nemaju elementarnu potvrdu da su izmirili poreze prema državi. Nema šansi, to je eleiminatorna stvar, ne mogu učetvovati na tenderu. Ovi drugi nemaju potvrdu da se protiv njih ne vodi krivični postupak i jedni i drugi su dobili posao. Ja razumijem Upravu za indirektno oporezivanje pokušava da rješi problem u kome se nalazi. Da li je dobar metod i način ja ne znam, nije naše bilo da ocjenjujemo. Ja molim da to na taj način gledate. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Zaključujem raspravu. Mislim da, bez obzira na određene rekao bih tenzije koje su se pojavile, cijenim da je rasprava bila korisna i da ona treba rezultirati zaštitom državnih interesa, zaključcima koji će ići u tom pravcu i mislim dakle da je jasno ovdje da se moramo drediti sa zaključcima koji će ovom domu zaštiti njegovu kontrolnu ulogu. Vi znate da po Ustavu Parlament ima tu ulogu i da je to obveza ovog parlamenta. A to znači zaključke koji će ići u pravcu da nadležne državne institucije, koje imaju mandat i po Ustavu i po zakonu ovaj slučaj ispitaju. Znači, ja mislim da, to je predlagano od više zastupnika i u ime Kolegija, ali ja predlažem, pošto su i ovi zaključci Komisije na tom tragu da mi se izjasnimo i trebamo se izjasniti, jer je rađen posao dugo vremena o zaključcima Komisije. Imamo još jednu pismenu dopunu drugog zaključka. Znači ne promjenu, nego samo dopunu koju je predložio zastupnik Filip Andrić i ja te zaključke, prvo zaključke Komisije, onda ću ovo kao dopunu staviti na izjašnjavanje.
Sa dopunom prvo. 84 [[zajednička diskusija]]
Molim vas, stavljam prvo.
Pauza.
Nema pauze. Šta će pauza? Nemojte tražiti, mislim nemojte da sada. Idemo prvo zaključci Komisije. Dva zaključka Komisije. Zajedno. Pa to su zaključci Komisije. Molim vas, pa čisti su zaključci ovdje. Koliko? U ime kluba. U ime Kluba SDA gospodin Jahić je zatražio stanku. Određujem stanku od 10 minuta. [[PAUZA]] ...od gospodina Elmira Jahića. On je tražio riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pošto je Klub SDA tražio pauzu, dakle mi predlažemo da, shodno prijedlogu evo i gospodina Džaferovića i još nekih zastupnika, a u cilju očuvanja digniteta ovog parlamenta i Komisije. Pošto imamo kompletnu saglasnost oko ovog prvog zaključka, dakle da istražni organi, da SIPA, Tužilaštvo treba da ispitaju sve navode o kojima je govoreno u ovom izvještaju, a i danas ovdje, dakle da ti organi ispitaju to i dakle za nas je ovaj prvi zaključak prihvatljiv. A što se tiče drugog zaključka, očito dakle da nema ni koncenzusa u Komisiji i očito da je ovaj zaključak suprotan odlukama Suda koje smo mi evo maloprije dobili, dakle predlažem da ne glasamo o ovom zaključku i to je sve dakle u cilju da izađemo odavde što jedinstveniji, što jači i u krajnjem slučaju da ne bude na naše odluke suprotne na odluku Suda. Dakle da se glasa za prvi zaključak, a drugi je neprihvatljiv.
Hvala lijepo. Ja ću, bez obzira na sve, jer je bilo različitih interpretacija izvješća, bilo je različitih prijedloga, ja ključnim prijedlogom iz ove rasprave smatram nužnost da ovaj parlament znači sačuva i svoj dignitet i svoju ulogu nadzornog mehanizma uopće nad institucijama sustava u Bosni i Hercegovini, staviti ovo izvješće i ovaj zaključak na izjašnjavanje pa neka se svako odredi prema tome.
Je li oba zaključka ili jedan po jedan zaključak?
Izvješće plus dopunu zaključka. 85
Mi smo tražili da se pojedinačno glasa o zaključcima.
Ja sam rekao da je bilo različitih prijedloga više. Jedan je od tih prijedloga svakako i vaš, a to se svačiji odnos neka se iskaže kroz interesu kroz ovaj izjašnjavanje o Izvješću, kroz ovog prijedlogu dopune zaključaka. To je ono što imamo na stolu. Ništa drugo ja ne mogu napraviti. Izvolite.
Meni se čini da je u diskusiji bilo ukazivanja da Izvještaj, mada ga u cjelini čovjek ne može naravno osporavati, ne sadrži neke bitne elemente koji bi bili dobri, u krajnjem slučaju da budu, ako ne sve ono što se može o tome reći, jer čuli smo od članova Komisije da tamo ima obimna dokumentacija, dakle da je bilo nekih činjenica koje je možda trebalo unjeti, a nisu tu, koje znaju članovi Komisije, a ne znaju članovi Parlamenta, ostali. Idući tom logikom zaista bi imalo smisla onda radije, obzirom da nije uopće sporno da istražne organe treba uključiti i da će to na kraju biti, pa i bez našeg zaključka, oni imaju mandat da to rade, možda bi najuputnije bilo odložiti izjašnjavanje, zatražiti od Komisije da možda još neke elemente uključi da bi bilo više informacija o tome, a onda kako god da bude, jednostavno taj prvi zaključak nije sporan. Ovo govorim samo zbog toga, upravo zbog digniteta Komisije da se eventualno po principu za izvještaj, ili protiv izvještaja Komisije ne dovedemo u pitanje, u situaciju da pobrišemo sve ono dobro što je Komisija uradila, a da istovremeno, prihvatajući eventualno izvještaj mi također u nekim segmentima ne presuđujemo. Jer konačno to i nije zadaća ovoga doma. U tom smislu sam htio predložiti dakle neku vrstu kompromisnog prijedloga. Hvala lijepo.
Azra, jeste vi tražili riječ? Izvolite. Podsjećam da smo raspravu zaključili. Molim vas.
Znam da je zaključena rasprava. Ja ću predložiti nešto prije izjašnjavanja o samom izvještaju. Ja zaista o ovome nisam znala apsolutno ništa do današnjih ovih detalja koje sam čula na sjednici Parlamenta i papira koji su nam svima dostavljeni i zaista cijenim i mislim da niko ovdje nije osporavao prijedlog i potrebu da se eventualno učini uvid od strane resornih, istražnih organa da li tu ima osnova za eventualno neke radnje ili ne. I ja ću predložiti da, bez obzira na ishod glasanja o Izvještaju Istražne komisije stenogram sa današnje rasprave, sve materijale koji su nam dostavljeni na raspolaganje, jednako kao i sve one materijale koje je ovdje neko pominjao u raspravi, a nismo imali priliku da ih vidimo, da se proslijede istražnim organima. Bez obzira na ishod glasanja i sudbinu Izvještaja. Zahvaljujem. 86
Pošto je rasprava zaključena, pošto smo svi imali mogućnost da steknemo uvid u materiju i pošto ja mislim da nas treba obvezivati ovaj najviši interes tj. da mi štitimo državni interes, ja ću staviti ovo izvješće Komisije na glasovanje, a nakon njega i ovaj zaključak.
Nakon izvještaja tvoj zaključak.
Ići će prvo Filipov, pa onda vaš. Molim vas zastupnike da se pripreme da se izjasne o Izvješću Istražne komisije radi razmatranja i izjašnjavanja. Pripremite se. Glasujte sad. Ima opću većinu. Nema potrebnu većinu iz entiteta Federacije. Hoćemo se usuglašavati? Hoćemo ići u drugi krug?
Neka ostane za usaglašavanje za iduću sjednicu.
Dakle, Kolegij će se u poslovničkom roku odrediti oko ovoga. Idemo dalje. Na sljedeću točku dnevnog reda. Kada bude na dnevnom redu zaključivanje o, po ovoj točci dnevnog reda, onda ćemo i vaš zaključak gospodine Andriću staviti na izjašnjavanje. Molim. Možete, nismo ovo završili. Ja dobro.
Moj zaključak išao, bez obzira, prijedlog je išao, bez obzira dakle na ishod o glasanju ovog, o izvještaju. Ja molim da ga stavite na glasanje, bez obzira dakle na ishod glasanja.
Ako inzistirate, mislim, ja sam mislio to staviti kada sve završimo. Ako vi inzistirate da to sada stavljamo. Staviću. Stavljam ovaj prijedlog gospođe Azre Hadžiahmetović na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili prijedlog koji je predložila zastupnica Azra Hadžiahmetović. Hvala vam lijepo. 87 Prelazimo na 21. točku dnevnog reda, to je Ad.21. Pregled zaključaka Vijeća ministara Bosne i Hercegovine donesenih u povodu razmatranja zaključaka Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Vi se sjećate da smo ovo u više navrata pokretali pitanje odnosa Vijeća ministara prema realizaciji zaključaka ovog doma kao i prema Parlamentu u cijelini. Ovog puta na dnevnom redu imamo materijal Vijeća ministara koji se odnosi na realizaciju zaključaka. Ovaj materijal nam je dostavljen 16.5. Vi ste ga dobili na vrijeme. Otvaram raspravu. Ko se prvi javio? Gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, znam da je kasno i da bi ovo trebalo da bude dijalog, a ne monolog. Iz tog razloga mislim da i ova tačka dnevnog reda nije najsretnije formulisana – Pregled zaključaka Vijeća ministara Bosne i Hercegovine donjeti povodom razmatranja zaključaka Predstavničkog doma. Na zaključke se daju zaključci, umjesto da se ti zaključci realizuju. Forma materijala koju smo dobili je, po meni pogrešno odabrana. To je trebalo da bude informacija o realizaciji zaključaka. Sam materijal je nepotpun i netačan. I iz tog razloga ja predlažem zaključak i raspravu ovdje ne vodimo na ovaj način da se zadužuje Vijeće ministara da ažurira listu zaključaka i dostavi Domu kompletirani materijal u formi izvještaja o realizaciji istih do 31.7.2006. godine, pri čemu sugestiju Kolegijumu da taj onda izvještaj stavi u avgustu mjesecu na, kao tačku dnevnog reda ovdje da obezbjedi prisustvo Vijeća ministara. Iza svakog zaključka stoji vjerovatno svaki poslanik i da onda na toj sjednici damo o tom izvještaju koji dobijemo od Vijeća ministara o realizaciji zaključaka naš pozitivan ili negativan stav. Time bi izbjeglo se sada rasprava o ovoj tačci dnevnog reda, koju smatram veoma važnoj i odnos same izvršne vlasti prema Parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem se. Ima li više prijavljenih za raspravu? Gospodin Križanović, pa gospodin Đedović.
A ustvari evo da i ja doprinesem ovom ubrzanju, ja sam mislio podržati ovaj prijedlog kolege Živkovića, stim da bi se zaista trebalo u ovom novom da kažem zaključku bazirati na ono što mi očekujemo od Vijeća ministara, da nam da pregled izvršenja zaključaka ovog doma. I to mi nemamo u ovom materijalu i zaista bi bilo suvišno raspravljati.
Dobro. Jeste vi. Vi ste se prijavili isto gospodine Đedoviću. 88
Ja sam se prijavio, također želio sam potencirati zaključak koji sam ja pokrenuo vezano za zaštitu proizvodnje. Ali ako ćemo obavezati do 31.7. može biti u sklopu toga. Mislim, ali doista da rješimo jer tiče se svakodnevnog života ljudi.
Evo, hvala lijepo. Evo gospodin Živković. Znači prijedlog zaključka koji je podnjio gospodin Milorad Živković u pisanoj formi – zadužuje se Vijeće ministara da ažurira listu zaključaka i da dostavi Domu kompletirani materijal u formi izvještaja o realizaciji istih do 31.7.2006. godine. Ja misilm da je ovo kasno ako hoćemo ozbiljno raspravljati. Ja mislim da možemo da možemo, molim vas samo, imam prijedlog da to bude 10.7. Ne, ali misim onda gubi smisao ako nećemo obaviti jednu tematsku raspravu. Gospodin Križanović. Izvolite.
Ja neću oko ovog roka, prihvatljiv je 10.7., ali mislim da bismo trebali precizirati, ne samo da ažurira, nego mi nismo dobili ovaj pregled izvršenja zaključaka ovog doma od strane Vijeća ministara onako kako mi to želimo. Ovo je po drugi put da mi ne dobijamo valjan materijal. Dakle
U formi izvještaja o realizaciji istih.
Izvještaj o realizaciji zaključaka ovog doma koji se odnosio na Vijeće ministara, to precizirati.
Jeste, do 10.7. Možemo li se izjasniti o ovom prijedlogu? Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Jednoglasno smo prihvatili ovaj zaključak. Zahvaljujem vasm se. Prelazimo na 22. točku dnevnog reda, to je Ad.22. Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa i utvrđivanje trajanja njihovih mandata Dame i gospodo ja ću vas sada podsjetiti na proceduru, a isto tako i na razmišljanja da ni danas do kraja nisu ispunjeni uvjeti za izjašnjavanje oko ovoga, oko ove točke dnevnog reda, pa evo da vas ja informiram da imate punu informaciju, a onda da se odlučimo. Prijedlog za imenovanje članova Upravnog odbora razmatrali smo na 67. sjednici, 76. sjednici. Tada smo zbog proceduralnih propusta predlagatelja usvojili zaključak koji smo listu 89 kandidata vratili Regulatornoj agenciji za komunikacije i pozvali je da Parlamentarnoj skupštini dostavi rang listu kandidata, sukladno zakonu. Ja ću vas i ovog puta podsjetiti na odredbe zakona koje se odnose na imenovanje članova Upravnog odbora . U članku 25. stavak 3. propisano je – da Upravni odbor ima četiri člana i to po jednog iz reda iz svakog konstitutivnog naroda i jednog iz reda ostalih. Dva od ta četiri člana moraju imati prebivalište u Federaciji, a dva u Republici Srpskoj. Sukladno članku 26. stavak 1. Zakona – Parlamentarna skupština imenuje članove Upravnog odbora sa rang liste kandidata koji su ušli u uži izbor koji dostavlja Regulatorna agencija. Isto u članku se kaže da Regulatorna agencija provodi pravičan, otvoren i transparentan postupak izbora, koristi se standardima i rokovima propisanim Zakonom o ministarskim imenovanjima i imenovanjima Vijeća ministara i drugim imenovanjima u BiH s ciljem izbora najkvalificiranijih kandidata. Dalje je nužno da vas podsjetim i na odredbe članka 36. istog zakona koji su relevantne za ovu situaciju. Naime, u stavku 2. ovog članka, uz ostalo kaže se – Parlamentarna skupština imenovaće sve članova prvog upravnog odbora prema odredbama ovog zakona. Stavak 4. ovog članka kaže – mandat članova Upravnog odbora traje četiri godine. Međutim kada upravni odbor bude prvobitno konstituiran članovi upravnog odbora biće imenovani na sljedeći način – jedan član od četiri godine, jedan član od tri godine, jedan član od dvije godine i jedan član na jednu godinu i taj izabran iz reda članova postojećeg upravnog odbora Javnog RTV servisa. Ovim postupkom uvodi se načelo rotacije među članovima upravnih tijela koji će osigurati kontinuitet rada za BH RT. Toliko što se tiče odredbi zakona koje mi moramo primjeniti prilikom imenovanja članova Upravnog odbora. Nakon što smo vratiil listu kandidata sa Regulatornom agencijom imali smo kontakte prepiskom, kao i satanke. Na sastanku organiziranom 24.5. usvojili smo određenim zaključcima prema kojima je Regulatorna agencija bila obvezna dostaviti dokaze Parlamentu da je natječaj upućen objavljivanjem u Službenom glasniku, da će slijedom zahtjeva Kolegija Zastupničkog doma kontaktirati trenutni saziv Upravnog odbora i zatražiti izjave svih članova o tome žele li biti u novom sazivu Upravnog odbora, te iste dostaviti Parlamentu. Dostaviti rang listu kandidata iz reda Bošnjačkog naroda i sve gore navedeno dostaviti Domu do naredne sjednice kako bi se imenovanje članova moglo uvrstiti u dnevni red. Mogu vam reći, mogu vas izvjestiti dakle da pored svega insistiranja do danas još nismo dobili rang listu kandidata za, iz reda Bošnjačkog naroda. Mi imamo sljedeće rang liste koje su nam naknadno dostavljene i ja ću vam ih ovdje pročitati, to su kandidati iz reda srpskog naroda pa po rang listi, odnosno pored rezultatima jedan Nikola Deretić, dva Ranko Risojević, kandidati iz reda Hrvatskog naroda dr. Marija Putica, pod dva Miroslav Landeka, pod tri kandidati iz reda ostalih Nada Milošević i Majda Despotović i kandidat iz reda Bošnjačkog naroda Plamenko Čustović, on je kao dosadašnji član Upravnog odbora. To je ono što je bilo moja dužnost da vas informiram uz činjenicu da je ističu ili su istekli već vremenski rokovi koje smo mi dužni poštovati u smislu imenovanja prema zakonu koji je usvojen. Ja otvaram raspravu. Gospodin Tihomir Gligorić. 90
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja prije svega bih volio da čujem od predstavnika Regulatorne agencije da nam kažu da li je ovo tačno što bih ja želio da navedem, jer onda praktično osporava sve ovo što smo mi do sada čuli u listi prijedloga ljudi itd. Postojeći Upravni odbor prije četiri pet mjeseci izabrao je generalnog direktora korporacije Javnog RTV servisa iako po zakonu koji smo mi ovdje usvojili u oktobru mjesecu, to nije mogao. Tamo piše u članu 42. da postojeći Upravni odbor vršeći svou funkciju do imenovanja novog. Ovdje se misli na normalno funkcionisanje emitovanja programa. U istom tom članu piše da Statut korporacije odobrava odbor sistema u roku od 30 dana od održavanja prve sjednice koja mora biti održana u roku od 15 dana od imenovanja dovoljnog broja članova, a u članu 15. tačka m) navodi se generalni direktor, citiram, mora biti lice koje je državljanin .... [[/BiH...ne razumije se da li BiH ili d)]] i e)/ i ispunjavati uslove predviđene Statutom. I sada ja vas pitam – kako je izabran generalni direktor korporacije, ako nema statuta? Ko je na osnovu čega određivao uslove koje mora ispunjavati generalni direktor ako već nema statuta? Kako može postojati Upravni odbor, imenovati generalnog direktora kada u članu 8. stav 2. alineje piše da Odbor sistema koji je i nadzorni obor korporacije imenuje i razrešava generalni direktor korporacije? Znači li to da mi ne trebamo ni donositi znači ovdje zakone, ako ih neko u startu tamo jel ruši, proizvoljno ih tumači i zloupotrebljava kao što je postojeći upravni odbor oduzeo osnovno pravo novoimenovanom upravnom odboru? Kako jedan čovjek istovremeno može da bude direktor BHTV1 i korporacije? To su dva pravna subjekta. Koga on zastupa? Ima li ovdje sukoba interesa? Znamo, neko će reći da korporacija još nije formirana, ali već se radi, pojedini akti, formirane su radne grupe. Radi se unutrašnja organizacija. Ko je ovlastio gospodina Dragu Marića da kao koordinator obavlja ove poslove u ime korporacije, kada je on direktor BHTV1? Posebno pitanje je što te upravne rukovodeće garniture nisu ništa uradile na unutrašnjoj reformi RTV sistema u čemu mi svi imamo ozbiljne primjedbe, jer znamo da je to jedan od uslova u postupku stabilizacije i pridruživanja? Takođe posebno je pitanje i unutrašnjih dugova za koje niko ne zna koliki su jer nemamo izvještaja? Nagađa se o cifri od 30 miliona KM u tri javna RTV servisa. I sada takve rukovodeći postojeći upravni odbor nagrađuje sa sledećim mandatom od pet godina. Čemu znači ovo vodi? Praktično da uopšte, da mi imenujemo upravni odbor ako je postojeći već uradio što jeste suprotno zakonu. Mislim da to trebamo sve imati u vidu da bi mi mogli na taj način dati svoju saglasnost na ove članove. Hvala vam.
Želi li neko riječ u ime Regulatorne agencije? U ime Regulatorne agencije za komunikacije, molim vas da se predstavite.
Ja sam Helena Mandić iz Pravne službe Regulatorne agencije za komunikacije. U vezi pitanja koje je gospodin Gligorić, ako se ne varam, postavio, ja moram da naglasim da to nije u mandatu. Sva ova pitanja koja ste ovdje sada postavili nisu u nadležnosti Regulatorne agencije za komunikacije. To sve što je pomenuto je stvar menandžmenta Javnog servisa tako da sve odgovore na ta pitanja morate od njih da tražite. Mi nismo nadležni za interne odnose u ovoj u servisu. 91 A ja bih molila mimo ovoga, ako mogu samo da kažem da smo mi 6. juna dostavili rang listu kandidata iz reda bošnjačkog naroda, jer čini mi se, ako sam vas dobro razumjela maloprije da ste rekli da nije i pored insistiranja Predstavničkog doma da nije dostavljena.
Tako mi piše ovdje.
To su gospođa Panjeta i gospodin FIlandra.
Ne, ja to nisam dobila.
Ja imam ovdje dopis koji je upućen sa pečatom prijema ovdje u Parlamentu. Ako mi dopustite samo trenutak.
Dobro, ja vama vjerujem, ali evo službe me informiraju da nismo dobili. Ja molim ovdje da, ja molim pošto znači nismo dobili tu listu na vrijeme, ja molim da ovo, nećemo skidati sa dnevnog reda, nego odgodićemo za narednu sjednicu. Jeste suglasni? Izjašnjavanje o ovome. Znači molim da sa našom službom iskristalizirate sve neophodne pretpostavke. Ovo stoji na dnevnom redu, neće se skidati za narednu sjednicu. Možete li prihvatiti ovakav zaključak? Ja molim Dom da se izjasnimo oko ovog zaključka koji sam ja predložio. Glasujte sad. Konstatiram da je jednoglasno prihvaćen zaključak. Mislim da je to najracionalnije, ne skidamo. Dobićemo listu, dobićemo i ovu listu kompletnu tako da se možemo odrediti oko ovog pitanja. Hvala vam lijepo. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je 23. točka Ad.23. Razmatranje kandidacijske liste za imenovanje članova Izbornog povjerenstva BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda, prijedlog Ad hoc komisije za izbor i imenovanje članova Izbornog povjerenstva od 14.2., nakon obavljanja ponovnog razgovora sa kandidatima I ovdje ću vas, molim vas za malo strpljenja da privedemo ovu sjednicu kraju, podsjetiti na situaciju oko izbora imenovanja, odnosno članova Izbornog povjerenstva. Podsjetiću vas samo na zaključak Doma koji smo povodom određenih žalbi na provedene natječaj obvezali Ad hoc komisiju da ponovo obavi intervju sa kandidatima. Molim vas da izdržimo ovu sjednicu do kraja, nismo dugo zasjedali i molim za strpljenje i suradnju. 92 Komisija je, postupajući po zaključku Doma provela potrebnu proceduru i 14.2. dostavila listu kandidata i to iz reda srpskog naroda gospodin Tihomir Vujičić, pod dva gospodin Ostoja Kremenović, iz reda bošnjačkog naroda gospodin Vedran Hadžović. Kako se kasnije ispostavilo za jednog kandidata za člana Izbornog povjerenstva postojala je sumnja da postoji sukob interesa. Čekalo se da se taj postupak okonča. Od Izbornog povjerenstva 17.5. dobili smo, došla je obavijest da je Komisija nakon provedenog postupka obustavila postupak, budući da je središnje izborno povjerenstvo utvrdilo da u predmetnoj stvari pokrenutoj po službenoj dužnosti nije postojao sukob interesa, obzirom da je imenovani u spornom razdoblju imao status državnog službenika. Nakon što smo dobili ovu obavijest stekli su se uvjeti da okončamo ovaj postupak imenovanja članova Izbornog povjerenstva. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Mi glasujemo o predloženim kandidatima po redoslijedu na listi. Znači prvo se izjašnjavamo od kandidatu iz reda srpskog naroda pod brojem jedan, to je gospodin Tihomir Vujičić. Molim zastupnike da glasovanjem izjasne o ovom kandidatu. Glasujte sad. Konstatiram da je gospodin Vujičić dobio 24 glasa. Nije bilo glasova protiv, 2 suzdržana, dovoljnu entitetsku većinu i da je on na taj način imenovan za člana Središnjeg izbornog povjerenstva. Prelazimo na izjašnjavanje o kandidatu iz reda bošnjačkog naroda, gospodin Vedran Hadžović. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Jednoglasno znači je imenovan za člana Središnjeg izbornog povjerenstva sa 28 glasova za gospodin Vedran Hadžović. Time konstatiram da su za članove Središnjeg izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine imenovani gospodin Tihomir Vujičić i gospodin Vedran Hadžović. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 24. točku, to je Ad.24. Razmatranje ostavke Jasminke Putice, Blage Bošnjaka i Dragice Miletić, članova Ureda za razmatranje žalbi i upoznavanje sa Informacijom o dosadašnjim aktivnostima vezanim uz početak rada Ureda za razmatranje žalbi
Idu nove, procedura za nove. 93
Znači sada odlučujemo o njihovim ostavkama. Molim vas da se izjasnite pošto nije bilo rasprave. Molim zastupnike, glasovanje. Izvolite Križanoviću.
Oprostite, bio sam se javio zaista.
Nisam vidio.
Naravno, nama ništa drugo ne preostaje nego da usvojimo ove ostavke. Ali zaista neobično je i kako bih rekao ne bi trebalo da prođe tek tako. Mi smo nakon godinu dana uspjeli od stupanja Zakona na snagu i više, tek da konstituiramo komisiju i ovaj ured za žalbe. I vidite, nakon četiri mjeseca, pošto su imenovana ova gospoda daju se ostavke. Ovaj parlament najmanje što zaslužuje jeste da se kaže koji su razlozi za ostavke. _______(?) Pišu iz zdravstvenih razloga. Radi se, čini mi se o neosiguravanju uvjeta za njihov rad i to je ono što bismo trebali znati. Da li se, da li se ovdje još na neki način ne provođenje određenih zakona svjesno da kažem opstruira, ne stvaranjem uvjeta za funkcioniranje određenih institucija. Evo u tom smislu ja bih molio da ovo prihvatanje naravno ostavki ne prođe bez ikakve naše opaske. Hvala vam.
Ja predlažem da mi prihvatimo ove ostavke, a da u sklopu ovog što ćemo imati do 10.7. od Vijeća ministara koje je nadležno za rad ovog ureda i ovo pitanje razmotrimo. ja ne vidim šta drugo možemo uraditi. Izvolite.
Ako nećemo raspravljati i ako nećemo formirati zaključak, ja nisam imao ambiciju tu, ali evo ja postavljam bar zaključak nekakav. Predlažem da u okviru prihvatanja ovih ostavki tražimo od Vijeća ministara razloge za ovu ostavku. 94
Predlažem u ovu intervenciju i gospodina Križanovića i Džaferovića da se mi odredimo uz ovaj zaključak o ovim ostavkama. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ostavku Jasminke Putice, Blage Bošnjake i Dragice Miletić na članstvo u Uredu za razmatranje žalbi. Hvala vam lijepo. Prelazimo na posljednju točku dnevnog reda to je Ad.25.Davanja saglasnosti za ratificiranje: Komsiija je u dva navrata na dvije sjednice, znači razmatrala ove sporazume i dala prethodnu suglasnost za raticiranje ovih sporazuma. Hoćemo li u paketu se izjasniti? Hvala lijepo. Molim zastupnike da se pripreme i glasuju. Glasujte sad. Ja vas molim samo za malo strpljenja. Završili smo sa radom. ja sam obavezan pročitati na koje sporazume je ovaj dom dao suglasnost za ratifikaciju a) Sporazuma između Vijeća Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji u 2004. godini, b) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke o suradnji u borbi protiv kriminala, posebice terorizma, ilegalne trgovine drogom i organiziranog kriminala, c) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Belgijsko-luksemburške ekonomske unije o recipročnom unapređenju i zaštiti investicija, d) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke o ponovnom prijemu osoba koja ilegalno borave na teritoriji njihovih država i Protokola za realizaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke o ponovnom prijemu osoba koja ilegalno borave na teritoriji njihovih država, e) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske o zračnom prometu, f) Dodatka kojim se mijenja i dopunjuje Sporazum između Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu o uspostavi Ureda registra za Odsjek I za ratne zločine i Odsjeka II za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i kroupciju kaznenog i Apelacijselacijskog odjela Suda Bosne i Hercegovine i Posebnog odjela za ratne zločine i Posebnog odjela za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i korupciju, g) Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke – financiranje projekta Željeznice II, 95 h) Ugovora o intelektualnom vlasništvu za integrirana kola, i) Ugovora o uspostavljanju energetske zajednice, i pod j) Roterdamske konvencije o proceduri prethodnog obavještavanja o suglasnosti za promet nekih opasnih kemikalija i pesticida u međunarodnoj trgovini. Zaključujem sjednicu u 18 sati i 10 minuta. I obavještavam vas da će se naredna sjednica koja će biti u jednom dijelu plenarna oba doma, gdje će nam se obratiti predsjednik Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope i gdje ćemo imati mogućnost dakle da kao klubovi sudjelujemo u raspravi održati 7.7., a moj prijedlog koji je Kolegij prihvatio da se u jednom dijelu taj dan održi sjednica Zastupničkog doma i da koristimo racionalno vrijeme u sedmom mjesecu. Evo, hvala vam lijepo i doviđenja.