132. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s přijetím změna článku 124 Římského statutu Mezinárodního trestního soudu /sněmovní tisk 235/ - prvé čtení Obsazení u stolku zpravodajů je stejné. Takže opět prosím pana ministra Staňka, aby místo ministra zahraničních věcí předložený návrh uvedl. Máte slovo, pane ministře.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, smyslem přechodného ustanovení článku 124 Římského statutu Mezinárodního trestního soudu bylo umožnit budoucím smluvním stranám odložení jurisdikce Mezinárodního trestního soudu na dobu sedmi let od vstupu v platnost Římského statutu pro danou smluvní stranu vůči válečným zločinům v případech, kdy byl zločin domněle spáchán občany dané budoucí smluvní strany či na jejím území. V pozadí přijetí tohoto přechodného ustanovení byla snaha o rychlé dosažení co největšího počtu smluvních stran Římského statutu v době jeho přijetí a v důsledku toho i co nejširší jurisdikce Mezinárodního trestního soudu. Dnes již článek 124 není využíván. 14. shromáždění smluvních stran Římského statutu Mezinárodního trestního soudu v roce 2015 konsenzem přijalo rezoluci, kterou rozhodlo o vypuštění článku 124. Důvody spočívaly v jeho neaktuálnosti a ve snaze o co nejširší text Římského statutu, který by neobsahoval již nevyužívaná ustanovení. Účelem vnitrostátního projednání vedoucího k vypuštění článku 124 je tedy dokončení procesu vyjádření souhlasu ČR s vypuštěním článku 124 z této mezinárodní smlouvy. Z hlediska substance se jedná o technickou záležitost. Věřím proto, že vládní návrh k vyslovení souhlasu s přijetím změny článku 124 Římského statutu Mezinárodního trestního soudu podpoříte. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane ministře. A prosím pana zpravodaje pro prvé čtení, kterým je i v tomto případě pan poslanec Jiří Strýček. Prosím, máte slovo.
Takže já znovu děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, jak již bylo uvedeno panem ministrem, přechodné ustanovení článku 124 bylo přijato v roce 1998, a to s cílem umožnit tehdy budoucím smluvním stranám odložení jurisdikce Mezinárodního trestního soudu na dobu sedmi let od doby vstupu v platnost Římského statutu. Motivem tehdy bylo umožnit přístup k Mezinárodnímu trestnímu soudu co největšímu počtu států. Nyní, jak již zaznělo, je toto ustanovení obsolentní, proto 14. shromáždění smluvních stran Římského statutu v roce 2015 přijalo rezoluci o jeho vypuštění. Ustanovení článku 124 pro ČR není ani teoreticky využitelné, neboť sedmiletá doba od vstupu Římského statutu v platnost pro ČR, pro kterou bylo možné učinit dané prohlášení, uplynula k datu 1. říjnu 2016. Vypuštění článku 124 je změnou Římského statutu mezinárodní úmluvy, kterou ČR ratifikovala podle článku 10a odst. 1 Ústavy ČR, ústavního zákona č. 1/1993 Sb., v platném znění. Jelikož změna mezinárodní smlouvy musí být vnitrostátně projednána stejným způsobem jako její sjednání, je k přijetí změny článku 124 Římského statutu v souladu s článkem 10a odst. 2 a článku 39 odst. 4 Ústavy ČR opět je potřeba souhlasu ústavní většiny, což znamená třípětinové většiny všech poslanců a třípětinové většiny přítomných senátorů. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji. Otevírám obecnou rozpravu. Do obecné rozpravy se přihlásil pan poslanec Benda. Prosím, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené dámy, vážení pánové, to je škoda, že tady není ministr zahraničí. Já chápu, že trápit tímto pana ministra kultury, který čte pěkně, ale nepochybně o dané věci není informován, by bylo nefér. Přesto navrhnu i tento bod přikázat ústavněprávnímu výboru. Musím říct, že tu tzv. obsolentnost ustanovení naprosto nechápu. Jestli to znamená, že Mezinárodní trestní tribunál, resp. smluvní strany se rozhodly, že už nikdy nikoho dalšího přijímat nechtějí. Ale jestli tam bylo nějaké přechodné období, které říkalo, po sedm let můžete přistoupit, ale vyžadujete si, že nebudou ještě stíháni vaši občané, např. po nějaké občanské válce, po nějakém konfliktu, a nyní, protože nebylo patnáct let využito. No, ale co to znamená, že nebylo patnáct let využito? To znamená, že nikdo, kdo má takový konflikt za sebou, nechtěl vstupovat. Ale to, že je to nevyužitelné pro ČR, vůbec neznamená, že to není využitelné pro další státy, které by případně měly zájem se přihlásit k Římskému statutu. Nerozumím tomu a budu chtít vysvětlení i v tomto bodě od ministra zahraničních věcí, jak se takhle ty moudré hlavy na těch mezinárodních konferencích usnášejí. Takže bych byl rád, abychom přikázali i tento tisk i ústavněprávnímu výboru. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Je další zájem na vystoupení v obecné rozpravě? Ne, tedy obecnou rozpravu končím. Zájem o závěrečná slova? Není. Budeme se tedy zabývat přikázáním výborům k projednání. Organizační výbor navrhl předložený návrh k projednání zahraničnímu výboru. Pan poslanec Benda navrhl k projednání ústavněprávnímu výboru. V tomto pořadí budeme hlasovat o těch návrzích. Nyní tedy hlasujeme o přikázání zahraničnímu výboru. Zahajuji hlasování. Kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 232, přihlášeno 172 poslanců, pro 146, proti nikdo. Návrh byl přijat. [[(12.30 hodin)]] Nyní budeme rozhodovat o přikázání ústavněprávnímu výboru. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 233, přihlášeno 172 poslanců, pro 143, proti nikdo. Konstatuji, že jsme tento vládní návrh přikázali k projednání zahraničnímu a ústavněprávnímu výboru, a končím prvé čtení tohoto návrhu. Zahajuji projednávání bodu