6. Návrh poslanců Petra Sadovského, Věry Kovářové, Jana Chvojky, Taťány Malé a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 159/2006 Sb., o střetu zájmů, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 956/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 Upozorňuji, že je navrženo, abychom s návrhem zákona vyslovili souhlas již v prvém čtení. Stanovisko vlády jsme obdrželi jako sněmovní tisk 956/1. Prosím, aby předložený návrh uvedl za navrhovatele poslanec Petr Sadovský, případně někdo další. Pan poslanec Michálek se hlásí? Vy se hlásíte za navrhovatele? Tak s přednostním právem. Prosím.
Děkuji, vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, jménem poslaneckých klubů Pirátů, ODS a TOP 09 vznáším námitku proti projednávání v režimu § 90 z toho důvodu, že v tom návrhu je několik záležitostí, které je potřeba upravit. Já chápu dobrý a užitečný záměr předkladatelů, že chtěli vyřešit věc, které se věnoval Ústavní soud. Současně je tam několik věcí, které je potřeba opravit, a to i s ohledem na to, že vláda k návrhu zákona přijala stanovisko, ve kterém upozornila, že některé části návrhu jsou nekoncepční, že tam jsou nedostatky ohledně elektronického podání žádosti. To bychom chtěli napravit. A v rámci toho bychom chtěli i zohlednit obecně nálezy Ústavního soudu ve věci střetu zájmů.
Tak samozřejmě že reflektuji váš návrh. Takže prosím, aby za navrhovatele předložený návrh uvedl poslanec Petr Sadovský. Prosím.
Vážený pane předsedající, ministři, dámy a pánové, krátce bych přednesl odůvodnění hlavních principů navrhované právní úpravy. Předkládaná novela primárně reaguje na nález Ústavního soudu ze dne 11. 2. 2020. Hlavní navrhovanou změnou je zakotvení výslovného požadavku předchozí žádosti o nahlížení do centrálního registru oznámení u všech kategorií veřejných funkcionářů, tedy nikoliv pouze u veřejných funkcionářů podle § 2 odst. 2 zákona o střetu zájmů, jak je tomu dle současné právní úpravy. Podle Ústavního soudu by měl být přístup k údajům z oznámení podmíněn žádostí o nahlížení do centrálního registru u všech veřejných funkcionářů. Z argumentace Ústavního soudu je však zjevné, že to je protiústavní právě v § 13 odst. 3, který je předkládán novelou a upraven tak, aby vlastně se zákonem korespondoval. Víceméně jde o to, že dneska, nebo po úpravě tohoto zákona budete moct nahlížet do registru jenom prostřednictvím provozovatele poštovních služeb na listině s úředně ověřeným podpisem nebo elektronicky prostřednictvím podatelny, kde je opatřena zaručeným elektronickým podpisem žadatele. Ze zákona jsou vyjmuty, nebo v této novele jsou vyjmuty z povinností starostové a místostarostové jedničkových a dvojkových obcí. Což je asi jenom tak krátké shrnutí tohoto návrhu. Děkuju.
Nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení poslanec Dominik Feri. Pane poslanče, máte slovo, prosím.
Děkuji za slovo. Kolegyně, kolegové, jak již tady bylo předneseno, tak se jedná, řekněme, o záměr reagovat na rozhodnutí pléna Ústavního soudu. Já jenom dodám, že návrh byl rozeslán 23. července 2020 a vláda dala neutrální stanovisko. Děkuji.
Otevírám obecnou rozpravu, do které nemám nikoho přihlášeného. Máme. Tak pan poslanec Jakub Michálek. Prosím, máte slovo. Zatím jediný přihlášený.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Já jsem chtěl poukázat na některé záležitosti, které bude potřeba vyřešit v rámci projednávání na výboru. Jednak v návrhu § 13 odst. 8 se navrhuje vložit ustanovení, které zní: "Veškeré údaje vedené v registru oznámení týkající se veřejných funkcionářů mohou být použity a dále zpracovány pouze za účelem zjištění případného porušení povinnosti veřejného funkcionáře." Myslím si, že výbor by se měl věnovat tomu, aby toto ustanovení nebylo zneužíváno například pro postihování novinářů nebo médií, kteří budou informovat o záležitostech, které se týkají záležitostí politiků a dalších představitelů, kteří zakládají svoje majetková přiznání do registru. Dále je tam problematika v § 13 odst. 4 písm. a), kde se vyžaduje po občanech, aby když chtějí nahlížet do toho registru, tak aby na rozdíl ode dneška, kdy to funguje vzdáleně, předložili listinu s úředně ověřeným podpisem žadatele, což si myslím, že je poněkud nadbytečné. V písmenu b) je technický problém, na který upozornila vláda ve svém stanovisku, že když už se tedy stanoví povinnost zaručeného elektronického podpisu, tak ta není navázána na nařízení eIDAS a na úrovni důvěryhodnosti, protože zaručený elektronický podpis ještě neznamená, že je uznávaný a že je založený na kvalifikovaném certifikátu. Takže toto by se taky mělo v rámci výboru opravit. A pak je tam samozřejmě otázka správného určení rozsahu nahlížení a otázka toho, na které představitele v rámci obcí se to bude vztahovat. Protože jak vláda upozornila ve svém stanovisku, tak ten návrh je poněkud nekoncepční a je potřeba jasně říci, aby se to vztahovalo na všechny osoby, které nakládají s tou veřejnou mocí a kdy může nastat ten střet zájmů, a ne aby tam docházelo k nějakým účelovým výjimkám, protože jsou obce, které třeba hospodaří s velkým rozpočtem, ale nespadnou pod vymezení, které je tady v tom návrhu, a nějaká ta kontrola z hlediska střetu zájmů by tam byla žádoucí. Takže určitě z naší strany to není tak, že bychom to chtěli nějakým způsobem obstruovat. Nám jde o to, abychom to projednali v řádném procesu. Podpoříme návrh, který tady padne na zkrácení doby projednání na třicet dnů, tak abychom maximálně vyloučili ta rizika, která můžou plynout z toho, že Ústavní soud stanovil lhůtu pro odstranění těch nedostatků a ten registr nemusí být přístupný po té době. Což je věc, kterou, předpokládám, bude řešit Ministerstvo spravedlnosti. Nicméně si myslím, že implementace toho zákona byla primární odpovědností Ministerstva spravedlnosti, a tady vlastně poslanci to dělali v podstatě svým jménem a ministerstvo spoléhalo na to, že to poslanci vyřeší za ministerstvo, a jenom poskytovalo součinnost. Možná v případě takovýchto návrhů, kdy je potřeba reagovat na rozhodnutí Ústavního soudu, by do budoucna bylo vhodnější, aby se toho úkolu ujala přímo vláda a předložila to jako vládní návrh v reakci na nález Ústavního soudu. Děkuji.
Podívám se, jestli se ještě někdo hlásí do obecné rozpravy. Hlásíte se do obecné rozpravy, takže ano. Za navrhovatele poslanec Petr Sadovský. Prosím.
Děkuji. Právě kvůli tomu, že bylo podáno veto, tak bych chtěl navrhnout zkrácení doby na třicet dnů. Zároveň bych chtěl podotknout jednu věc, že tento registr, o který tak všichni bojovali, aby byl, tak díky Pirátské straně bude od 1. 1. vypnutý, dokud se vlastně tento zákon nepřijme. Tak bych byl jenom rád, abychom to všichni věděli. Děkuji.
Nyní na faktickou poznámku vystoupí poslanec Jakub Michálek. Prosím máte dvě minuty.
Prosím vás, já bych chtěl poprosit, abychom se zdrželi demagogie. Ten návrh zákona byl předložen v červenci. Mohl být předložen samozřejmě dřív vládou. Mohlo být navrženo jeho přednostní projednání, vláda tady většinu má. A to, že jste to nechali na 10. prosince, abychom to tady projednávali narychlo, zákon, který je jednou z našich priorit a kterému se chceme věnovat důkladně, to prosím nesvádějte na nás. My chceme, aby byl proces řádný. Jsme ochotni maximálně urychlit projednávání toho návrhu zákona, ale nejsme ochotni schvalovat nedotažené návrhy zákonů. A tento zákon, který jste připravili, kritizuje i vaše samotná vláda ve svém stanovisku vlády, kde uvádí, že je nekoncepční. Takže proto si myslím, že je správné, abychom se těmito věcmi zabývali.
Podívám se, zdali ještě někdo má zájem vystoupit v obecné rozpravě. Nikoho nevidím, takž obecnou rozpravu končím. Táži se, zda je zájem o závěrečné... [[O slovo se hlásí poslanec Michálek.]] Já už jsem ukončil obecnou rozpravu. Tak s přednostním právem prosím, ano.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Připomenu, že Piráti navrhovali mimořádnou protikorupční schůzi mnohem dřív, takže kdybyste nezablokovali program jejího jednání, mohli jsme to mít už projednáno. To, že jsme to nechávali skutečně na 10. 12., to není vina Pirátské strany. Program schůze tady řídí vládnoucí hnutí, vláda, která tady má většinu v Poslanecké sněmovně, tak to prosím vás neházejte na Piráty. Děkuji.
Nyní s přednostním právem má zájem vystoupit paní ministryně spravedlnosti Marie Benešová ještě předtím, než dostanou prostor zpravodaj a navrhovatel pro závěrečné slovo. Čímž vlastně otevírám obecnou rozpravu, takže kdyby se chtěl někdo zúčastnit, tak může. Prosím, paní ministryně.
Děkuji za slovo. Já jsem jenom tady chtěla doplnit, protože Ministerstvo spravedlnosti na tomto návrhu spolupracovalo. V podstatě se dá říct jedno. Je potřeba to nějak urychleně vyřešit a pokud možno v nejkratší lhůtě, protože jinak 1. ledna vypínám registr. Takže je to reakce na ten ústavní nález, který musím ctít a prostě neexistuje ho nectít.
Má ještě někdo zájem vystoupit? Ano poslankyně Věra Kovářová s přednostním právem, rozumím tomu dobře? Ano pardon, já už jsem otevřel obecnou rozpravu. Máte pravdu, omlouvám se.
Vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych jenom připomněla trošku historie. Klub STAN podával novelu zákona o střetu zájmů v roce 2017 a zároveň také myslím, že tehdy KDU podávalo svůj vlastní návrh. My jsme tehdy měli v tom návrhu jednu zásadní věc, a to aby se do centrálního registru oznámení vstupovalo na žádost, ale pod podmínkou, že to nebude platit pro poslance, senátory a ministry. Tehdy to nebylo přijato. A vidíte, že se nám to vrátilo zpátky, ale bohužel s tím, že nahlížení na žádost platí pro poslance, bude platit pro poslance a senátory. A vzhledem k tomu, že takto rozhodl Ústavní soud, tak je to dobré respektovat. Nechci říkat, že kdybychom to byli bývali podali, nebo schválili zde v té minulé podobě, tak možná jsme si také mohli ušetřit řadu, nechci říci obvinění, ale to, že poslanci a senátoři nechtějí, aby na ně bylo nahlíženo bez žádosti. Tak to jenom takové povzdechnutí. Pak bychom jenom možná doplnila dvě věci. Ano, je pravdou, že Ministerstvo spravedlnosti s námi velmi spolupracovalo. My jsme totiž novelu zákona jako Starostové a nezávislí podali již v březnu, to znamená měsíc poté, co rozhodl Ústavní soud, kde jsme uváděli a napravovali to, co nám tedy vytýkal Ústavní soud, a doplnili jsme tam tedy nahlížení po žádosti. Poté jsme se domluvili, že to půjde skoro téměř napříč politickým spektrem, že se podá společná novela. Takže za to děkuji Ministerstvu spravedlnosti, za tuto pomoc. A pak bych chtěla doplnit ještě kolegu Sadovského. Tam se vyjímají někteří neuvolnění místostarostové, a to na jedničkových obcích, to znamená na těch nejmenších, a pro členy rady neuvolněné, ti budou vyjmuti na úrovni jedničky a dvojky. Tak to jenom na doplnění. Děkuji.
Podívám se, jestli má někdo zájem vystoupit v obecné rozpravě ještě. Nikoho nevidím, takže obecnou rozpravu končím a táži se, zdali je zájem o závěrečná slova. Za navrhovatele? Zpravodaj? Nemáte zájem. Takže se nyní budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání ústavně-právnímu výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázání jinému výboru jako garančnímu? Nikoho nevidím, takže zagonguji, protože přistoupíme k hlasování. Tak jsme tady v dostatečném počtu, koukám. Takže kdo souhlasí s tím, aby předložený návrh byl přikázán k projednání ústavně-právnímu výboru jako garančnímu výboru? Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 19 přihlášeno 87 poslanců, pro 81, proti žádný. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání ústavně-právnímu výboru jako garančnímu výboru. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru či výborům k projednání? Návrh nevidím. Takže budeme hlasovat o návrhu na zkrácení lhůty pro projednání na 30 dnů, o 30 dnů na 30 dnů, který navrhl pan poslanec Sadovský. Takže já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 20 přihlášeno 88 poslanců, pro 80, proti 1. Návrh byl přijat a já končím prvé čtení tohoto návrhu. Vrhneme se na poslední bod programu dnešní schůze Poslanecké sněmovny. Je to bod