Уважаеми колеги, моля за регистрация. Колегите онлайн са: Ива Митева?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Тук.
И Любомир Каримански?
Тук.
Регистрирани 175 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 177. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] По Проекта за програма за работата на Народното събрание за периода... Процедура? Декларация? Господин Георгиев, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Предвид важността на днешния дневен ред предлагам [[шум и реплики]]заседанието да се излъчва по БНТ 2 и по БНР. Благодаря.
Благодаря, господин Георгиев. Ако искате първо да уточним Програмата и след това да преминем към Вашето предложение, защото двете изслушвания, които са в Проекта на програмата, така или иначе ще се излъчват по БНТ 2 и по БНР. Затова нека първо да минем към Програмата и ще се върнем към Вашето предложение. Проект за програма за работата на Народното събрание за периода 16 – 18 март 2022 г.: „1. Законопроект за ратифициране на Тристранно споразумение за дарение от и между Република България и Босна и Херцеговина и Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH относно управлението и координацията на дарението на ваксина срещу COVID-19, разработена от Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH и на Двустранно споразумение за дарение между Република България и Босна и Херцеговина. Вносител – Министерският съвет на 26 януари 2022 г.“ По тази точка остана гласуването, дискусията беше проведена миналия четвъртък. „2. Второ гласуване на Законопроекта за покритите облигации. Вносител е Министерският съвет на 7 декември 2021 г. Приет на първо гласуване на 3 февруари 2022 г. 3. Изслушване на председателя на Държавната агенция за бежанците при Министерския съвет на основание чл. 110 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание относно състоянието на кризисните центрове, ръководени от Държавната агенция за бежанците, и готовността на Агенцията да предостави експертна и преводаческа помощ. Вносител е Елисавета Белобрадова на 9 март 2022 г. 4. Изслушване на ръководителя на Оперативно координационната група за евакуацията и настаняването на бежанците от Украйна Валери Рачев на основание чл. 110 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание относно мерките на правителството, свързани с бежанската вълна. Вносител е Десислава Атанасова на 15 март 2022 г. 5. Проект на годишна работна програма на Народното събрание по въпросите на Европейския съюз (2022 г.) . Вносител е Комисията по въпросите на Европейския съюз на 11 март 2022 г.“ Това са петте точки в Програмата за днес. Точка шеста е първа за четвъртък. „6. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пощенските услуги. Вносители са Андрей Гюров, Христо Иванов, Виктория Василева и Георги Свиленски на 15 февруари 2022 г. – точка първа за четвъртък, 17 март 2022 г. 7. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти. Вносител е Министерският съвет на 10 декември 2021 г. Приет на първо гласуване на 10 февруари 2022 г. – точка втора за четвъртък, 17 март 2022 г. 8. Първо гласуване на Законопроекта за допълнение на Закона за изпълнение на наказанията и задържането под стража. Вносител е Министерският съвет на 22 февруари 2022 г. – точка трета за четвъртък, 17 март 2022 г. 9. Изслушване на управителя на Националната здравноосигурителна каса Петко Салчев на основание чл. 110 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание относно реформите за отпускане, изплащане, ремонт и контрола за предоставянето на помощни средства и приспособления за нуждите на хората с увреждания в Закона за хората с увреждания. Вносители са Елисавета Белобрадова и Александър Симидчиев – точка четвърта за четвъртък. 10. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – петък, 18 март 2022 г., от 9,00 ч. до 14,00 ч. – пет часа общо.“ Това е Проектът на програмата, предложен от мен. Моля да гласуваме. Ива Митева?
За.
Благодаря. И Любомир Каримански?
За.
Гласували 179 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 181: за 145 в залата и 2 онлайн – общо 147, против няма, въздържали се 34. Предложението е прието. Преминаваме към предложенията за включване в дневния ред на основание чл. 47, ал. 3 от Правилника: Първото предложение е от Елисавета Белобрадова за изслушване на председателя на Държавната агенция за бежанците – то е включено в Програмата, така че не го подлагаме на гласуване. Следващото предложение за изслушване на управителя на Националната здравноосигурителна каса също е включено в Програмата – не го подлагаме на гласуване. Същото се отнася и за предложението от Десислава Атанасова за изслушване на Валери Рачев – и то е включено в Програмата. Постъпило е предложение от парламентарната група на ГЕРБ СДС за включване като точка от Програмата на изслушване на министър-председателя на Република България Кирил Петков относно мерките на правителството за овладяване на ценовата криза. Моля, гласуваме предложението на ГЕРБ-СДС за включване на точка в Програмата – изслушване на премиера. Ива Митева?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Благодаря. И Любомир Каримански?
Въздържал се.
Гласували 188 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 190: за 78 в залата и 1 онлайн – общо 79, против 102, въздържали се 8 в залата и 1 онлайн – общо 9. Предложението не е прието. Следващото предложение по реда на чл. 47, ал. 3 е от парламентарната група на „Има такъв народ“. Предложението е в Програмата да се включи следната точка: „Проект на решение за приемане на процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за управител на Българската народна банка, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по бюджет и финанси, както и процедура за избор от Народното събрание.“ Предложението е точката да бъде първа в седмичната програма, тоест първа за днес. Моля, гласуваме предложението на „Има такъв народ“. Ива Митева?
За.
И Любомир Каримански?
За.
Благодаря. Гласували 193 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 195: за 99 в залата и 2 онлайн – общо 101, против 32, въздържали 62. Предложението е прието. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Прегласуване“.]] Прегласуване. Ива Митева?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
И Любомир Каримански?
За.
Добре, отменям това гласуване.
Остава първото гласуване – то е прието.
А и досега не сме правили така. [[Шум и реплики.]] Гласувахме трети...
Това правихме.
Това правихме – правено е. [[Шум и реплики.]]
Не, без почивка, в никакъв случай, моля Ви се. Заповядайте, госпожо Атанасова, слушаме Ви.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, отново прецедент в пленарната зала – в 9,15 ч. Народното събрание вече няма кворум, и то защо – защото мнозинството на „Продължаваме Промяната“ не се регистрира. Нещо, за което месеци наред твърдяхте, че е прийом на опозицията. Е, да, защо ли се случи това? Защото на Коалиционен съвет вероятно не сте се разбрали как да замените изискванията спрямо управителя на БНБ с едни много по-ниски по отношение на образованието на кандидат за управител на БНБ. Уважаеми колеги, Вие правите грешка след грешка. Така както променихте ад хок и противоконституционно изискванията по отношение на председател на КЕВР, сега се опитвате да го направите за една от най-старите български институции. Това обаче не остава незабелязано. Имайте предвид, че ние настояваме процедурните правила, както беше предложено, да бъдат обсъдени, защото Народното събрание е именно органът, който трябва да вземе едно такова важно решение. И ако Вие се противопоставяте, то може би ще се противопоставите в рамките на ден – както днес направихте и влязохте в една суперстранна хипотеза, че прието вече решение не може да бъде прегласувано. Господин Председател, Вие единствено може да обявите за прието решение по точка 1 от дневния ред, тоест обсъждане на процедурни правила, или, ако считате, че при второто гласуване е нямало кворум, може да поискате трето гласуване, както обикновено постъпвате, когато очаквате различен резултат, или да прекратите заседанието на Народното събрание. Вие изберете. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Заповядайте, господин Йорданов.
Господин Председател, колеги! Ива Митева е на видеостената, както знаете – ще цитирам това, което тя казва, тъй като, за съжаление, системата ни още не е такава, че хора да могат да се изказват оттам.
Могат, могат, господин Йорданов.
Могат, добре. Аз ще я цитирам – тя, ако иска, да го повтори: „Щом никой не е оспорил кворума и има 62 гласа, решението е прието“ – точка. [[Ръкопляскания от ИТН и ГЕРБ-СДС. Оживление.]]
Има ли други процедури? Тома Биков. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Първо ще се съглася с това, което каза господин Тошко Йорданов, който цитира Ива Митева, така както смятам, че трето гласуване по принцип е абсурд. Само че в Четиридесет и петото народно събрание ние възприехме със 121 гласа да се приемат закони и решения. Сега попадаме в капана на Четиридесет и петото народно събрание и на Четиридесет и седмото, където пък възприехме практиката да гласуваме трето, четвърто, пето, шесто гласуване, защото нямало акт – така Вие обяснявахте тук! Изводът какъв е? Не пипайте неща, които работят 30 години, те неслучайно са работили 30 години. Вие със самочувствието, че може да поставяте ново начало навсякъде, се оказа – тази метафора често я употребявам, че сте бръкнали пак в контакта и пак се е случило същото – пак токът Ви е ударил! Сега се чудите какво да правите. Това акт ли беше преди малко? Имаше ли акт, след като председателят каза: „Прекратете гласуването“, но то не е било гласуване – по Вашата логика, не по нашата? Така че сега мислете какво да правите и ако си вземете поука, е добре да се върнете към някои неща, които са работили. Те не са измислени даже от нас – някои от тях са измислени още от Великото народно събрание. И просто започнете да работите по нормалните правила, а не по Вашите! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Биков. Има ли други процедури? Няма. Колеги, смятам, че това, което прочете Тошко Йорданов, е правилно [[ръкопляскания от ИТН]]и което разбирам, че Ива Митева е посочила. Действително смятам, че е така – при първото има валидна воля, така че предложението е прието на това основание. [[Реплики от народните представители Георги Свиленски и Иван Ченчев.]] Чакайте малко. Аз отмених прегласуването. [[Реплики от „БСП за България“.]] Предложението е прието на това основание. И остава последното предложение по чл. 47, ал. 3, което е от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ. [[Уточнения между народния представител Цончо Ганев и председателя Никола Минчев.]] Предложението на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ е Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, с входящ № 47-154-01-2, от 10 декември 2021 г. В предложението е посочено точката да бъде първа в дневния ред за сряда, но господин Ганев сега го измени – да бъде точка първа за четвъртък. Така че това е предложението на ВЪЗРАЖДАНЕ за включване в Програмата. Моля, режим на гласуване. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
Въздържал се. Гласували 203 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 205: за 87 в залата и 1 онлайн – 88, против 90, въздържали се 26 в залата и 1 онлайн – 27. Предложението не е прието. С това са изчерпани предложенията по чл. 47, ал. 3. Процедура – Христо Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Понеже процедурата ми не е свързана с Програмата, затова изчаках да минат тези дебати. Господин Председател, ако си спомняте, на 4 февруари ние приехме решение на Народното събрание, с което възложихме на Министерския съвет да внесе един доклад, общо взето, за състоянието на съоръженията по южната ни граница със срок от един месец. Днес сме 16 март. Тоест от 4 февруари до 16 март поне според моя календар един месец е изтекъл. Ако може, да ни запознаете дали Министерският съвет изпълнява своето задължение. Ще внесе ли доклада, имате ли някаква информация как върви, или го е приел основно на вносител, или по-скоро за сведение? Защото все пак това е решение на Народното събрание и трябва да се изпълни. Благодаря.
Благодаря, господин Гаджев. Ще проверя този казус. Може би забавянето е породено от персоналната смяна на министъра на отбраната, който беше адресат на това решение най-вече. Ще проверя въпроса. Благодаря Ви. Предложението на Ангел Георгиев беше за БНТ 2 и БНР. Господин Георгиев, поддържате предложението за целия ден да има БНТ 2 и БНР, така ли? Добре. Има ли обратно становище? Няма. Гласуваме предложението. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
Въздържал се.
Гласували 203 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 205: за 96 в залата и 1 онлайн – 97, против 20, въздържали се 87 в залата и 1 онлайн – 88. Предложението не е прието. Преминаваме към точка първа от дневния ред, която е: Проект на решение за приемане на процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати... Само секунда. Господин Костадинов? За декларация. Добре, заповядайте за декларация.
Господин Председател, българските медии от вчера съобщават за предстояща в нашата страна визита на министъра на отбраната на Съединените американски щати Лойд Остин. Причината за това посещение в Европа е фокусирана върху подкрепата на съюзниците на Съединените американски щати в Европа. Очевидно българското правителство не е способно да прозре, че съюзниците ни, така наречените, правят всичко необходимо, за да ни водят към един военен конфликт, в който ние нямаме роля, който се води по източната граница на Алианса и заплашва да превърне България във фронтова линия. Правителството може и да знае, гледайки с широко затворените си очи и водено от стремежа – само едно – как да обслужи чужд интерес и чужда национална кауза. Това е обяснението може би за факта, че отбраната на страната ни се предоставя в ръцете – в момента, и не само – на чужди войски и чужди генерали. Всички виждаме случващото се в Украйна, което, макар и едностранчиво представено от американската пропаганда, показва едно безспорно нещо – умират хора и от двете страни. Назначените от САЩ български правителства в продължение на години управляват страната ни така, че предоставят българската земя, блага, живота ни, този на децата ни в ръцете на чужда държава, в полза на чужд национален интерес. Дойде време обаче за преосноваване на българската държава, дойде време за това тя да започне да функционира с грижа за българите. България трябва да е държавата, която да дава на нас, българите, така нужната ни в това време, в което живеем, сигурност, за да се запази мирът в страната в размирните времена. Вчера обаче в своя реч българският министър-председател Кирил Петков заяви буквално следното: „Единият вариант е да наклоним глава, да се скрием в тревата и да кажем: дано тази буря мине покрай нас – ние сме малка, независима, самостоятелна, страхлива държава. Другият вариант е да кажем: не, омръзна ни България да не може да решава собствената си съдба, да няма глас, само да се принижава, винаги великите сили да решават нещо за нас. Другото, което трябва да се каже – продължава българският министър-председател: хубавото е, че сме направили факта, че ние сме част от НАТО – не сме в НАТО, ние сме НАТО; не сме в ЕС, ние сме ЕС.“ [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Излиза, че според българския министър-председател независимостта е израз на страхливост, а зависимостта е повод за гордост. В тази връзка е нужно да се постави следният въпрос: как точно посещението на министъра на отбраната на Съединените американски щати в България Лойд Остин подпомага националната ни сигурност и с какво то съдейства да запазим българския национален интерес? Напомняме също така, че правителството ни има и трябва да обсъди с Лойд Остин някои много важни въпроси. На първо място, какво става с чертежите на самолети, които правителството на ГЕРБ и така наречените Патриоти закупи за повече от 2 млрд. лв.? По каква причина договорът за F-16 е засекретен, и то по искане на американската страна? Дори отделни технически приложения, касаещи работата и възможностите на отделни системи, да са секретни, то общите условия, предмет на договора, цена и срок, касаещи публичните средства на българските данъкоплатци, трябва да са прозрачни, но не са. Да уточним тези детайли, че и служебното правителство, като това на ГЕРБ и така наречените Патриоти, а и сегашното – на четворната коалиция, поискаха още чертежи на самолети, за които българският гражданин ще заплати. Няма кой друг. На второ място, трябва да се зададе следният въпрос на министъра на отбраната на Съединените щати и да му се напомни, че на наша територия има четири американски бази, за които метрополията не плаща наем на колонията. Договорът за тях е вече безсрочен, крайно време е да бъде прекратен. ВЪЗРАЖДАНЕ поиска правителството да започне постъпления по изтеглянето на чуждите бази, обслужващи чужди национални интереси в България. Припомняме, че никога в историята на България нашата държава не е позволявала чужди бази на територията си, каквито и да било. Дори и след като е окупирана през 1919-а и през 1944 г., българската държава при условията си за подписване на примирието задължава победителите, макар че е доста трудно да се направи, но нашите политици и дипломати тогава са го направили, да няма чужди окупационни територии и бази на наша страна. И нека да кажем – това не са бази на НАТО. Това са бази на САЩ. Защото договорът не е подписан между България и НАТО, а е подписан между България и САЩ – елементарно. Решения има, разбира се, и те се крият в едно първоначално и основно действие – преосноваване на държавата, работещи институции, гарантиращи националната ни сигурност, укрепване на армията, която само и единствено тя по Конституция може да защитава страната ни. Същата тази конституция, която и президент, и министър-председател вече потъпкаха, с което показаха само едно национално предателство. В заключение мога да кажа следното нещо: България не е НАТО, България не е Европейският съюз, както България не беше Тристранният пакт през 1941 г. и не беше Варшавският договор. Съюзите, пактовете и договорите са временни явления, те имат една-единствена цел – да обслужват българския национален интерес, и когато вече не са в полза на българския национален интерес, се намират нови съюзници, подписват се нови договори и се сключват нови пактове. Така е било, така и ще бъде, и не само в българската история, а и в световната, защото няма вечни приятели и вечни съюзници, има вечни интереси. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Господин Костадинов, благодаря за декларацията. Не Ви прекъснах, но все пак такива квалификации към български правителства, че са назначени от чужди посолства, независимо от коя политическа сила са правителствата или от коя са доминирани, не би следвало да отправяме от настоящата трибуна. Благодаря за разбирането. Преди да преминем към точка първа, колеги, има клетва на народен представител. Централната избирателна комисия е постановила Решение № 1124-НС от 11 март 2022 г. относно обявяване на Деян Петев Петков и Христинка Илийчева Иванова за народни представители в Петнадесети изборен район – Плевенски, в Четиридесет и седмото народно събрание. „С писмо, вх. № НС-023, от 10 март 2022 г. на ЦИК е получено Решение на Народното събрание от 9 март 2022 г., с което на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България са прекратени пълномощията на народния представител Венцислав Иванов Петков от Петнадесети изборен район – Плевенски, издигнат от партия „Има такъв народ“. С Решение № 1037-НС от 14 декември 2021 г. Централната избирателна комисия е обявила следващия в листата под № 4 Деян Петев Петков за народен представител за времето, през което Радостин Петев Василев изпълнява функциите на министър. С Решение № 1106-НС от 17 февруари 2022 г. въз основа на постъпило заявление Централната избирателна комисия е взела решение да не обявява Димчо Иванов Дешев под № 5 в листата за избран за народен представител. Централната избирателна комисия в изпълнение на чл. 302 от Изборния кодекс и съобразявайки Решение № 8 от 16 май 1993 г. по Конституционно дело № 5 от 1993 г. на Конституционния съд на Република България приема, че на овакантения постоянен мандат на Венцислав Иванов Петков следва да бъде обявен следващият в листата, а на мястото на избрания за министър Радостин Петев Василев за времето, през което изпълнява функциите на министър, следва да бъде обявена Христинка Илийчева Иванова под № 6 в листата на партия „Има такъв народ“ в Петнадесети изборен район – Плевенски. Предвид горното и на основание чл. 57, ал. 1, т. 1, чл. 247, т. 6 и чл. 302, ал. 1 и ал. 2 от Изборния кодекс и Решение № 8 от 16 май 1993 г. по Конституционно дело № 5 от 1993 г. на Конституционния съд на Република България Централната избирателна комисия РЕШИ: 1. Обявява за народен представител в Четиридесет и седмото народно събрание от Петнадесети изборен район – Плевенски, Деян Петев Петков, от листата на партия „Има такъв народ“. 2. Обявява за народен представител от Петнадесети изборен район – Плевенски, Христинка Илийчева Иванова, под № 6 от листата на партия „Има такъв народ“, на мястото на Радостин Петев Василев за времето, през което Радостин Петев Василев изпълнява функциите на министър.“ Моля квесторите да поканят госпожа Иванова в залата за полагане на клетва. Заповядайте. Госпожо Иванова, аз ще произнасям клетвата, Вие повтаряте след мен. [[Всички стават.]]
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и във всичките си действия да се ръководя от интересите на народа. Заклех се!“ [[Ръкопляскания.]]
Благодаря. И преди да преминем към дневния ред, ще прочета няколко съобщения: 1. Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на: І. Чл. 65, ал. 1 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България уведомява Народното събрание, че със своя заповед е разрешил изпращането и използването на самолет до Кралство Белгия и обратно с екипаж военнослужещи от състава на Военновъздушните сили на Република България. ІІ. Чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че за времето от 14 до 18 март 2022 г. на територията на Република България ще се проведе съвместна подготовка на формирования от съвместното командване на специалните операции на Българската армия с военнослужещи от Силите за специални операции на Великобритания. В подготовката ще участват военнослужещи от българска страна и военнослужещи от Специалните сили на Великобритания с въоръжение и екипировка. Подготовката не е свързана с провеждането на военни операции, подготвителни действия за водене на предстоящи военни операции, както и с извършване на дейности за предотвратяване на военни действия, водени от други (на друга държава или организация) въоръжени сили. В изпълнение на разпоредбите на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България са уведомени компетентните държавни органи. Уведомленията са постъпили на 11 и 15 март 2022 г., съответно с вх. № 47-203-09-22 и 23, и са предоставени на Комисията по отбрана. 2. В Народното събрание на основание чл. 133, ал. 3 от Закона за публичните финанси са постъпили отчети за изпълнението на програмните бюджети към 31 декември 2022 г. от: - Администрацията на Президента на Република България; - Комисията за регулиране на съобщенията; - Комисията за защита на личните данни; - Държавната агенция „Национална сигурност“; - Агенцията за ядрено регулиране; - Сметната палата; - Омбудсмана на Република България; - Централната избирателна комисия. Отчетите са предоставени на Комисията по бюджет и финанси и съответните ресорни комисии. 3. От Националния статистически институт е постъпила информация за: - индекси на оборота в раздел „Търговия на дребно, без търговията с автомобили и мотоциклети“ през януари 2022 г.; - индекси на промишленото производство през януари 2022 г.; - индекси на строителната продукция през януари 2022 г.; - инфлация и индекси на потребителските цени за февруари 2022 г. и окончателни данни за януари 2022 г. Материалите са на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. И сега преминаваме към точка първа: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ПРИЕМАНЕ НА ПРОЦЕДУРНИ ПРАВИЛА ЗА УСЛОВИЯТА И РЕДА ЗА ПРЕДЛАГАНЕ НА КАНДИДАТИ ЗА УПРАВИТЕЛ НА БНБ, ПРЕДСТАВЯНЕ И ПУБЛИЧНО ОПОВЕСТЯВАНЕ НА ДОКУМЕНТИТЕ И ИЗСЛУШВАНЕТО НА КАНДИДАТИТЕ В КОМИСИЯТА ПО БЮДЖЕТ И ФИНАНСИ, КАКТО И ПРОЦЕДУРАТА ЗА ИЗБОР ОТ НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. Постъпил е Доклад от Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Симеонов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, „ДОКЛАД относно Проект на решение за приемане на процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за управител на Българската народна банка, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по бюджет и финанси, както и процедурата за избор от Народното събрание На заседание, проведено на 10 март 2022 г., Комисията по бюджет и финанси обсъди процедурни правила за провеждане на публична процедура по чл. 89, ал. 8 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за избор на управител на Българската народна банка. Приемането на процедурни правила е необходимо във връзка с избирането на нов управител на Българската народна банка с оглед изтеклия мандат на господин Димитър Радев на 15 юли 2021 г. След проведеното обсъждане Комисията по бюджет и финанси с 15 гласа „за“, без „против“ и 4 „въздържал се“ предлага на Народното събрание да разгледа и приеме следния Проект на решение: „Проект! РЕШЕНИЕ за приемане на процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за управител на Българската народна банка, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по бюджет и финанси, както и процедурата за избор от Народното събрание Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България във връзка с чл. 12, ал. 1 от Закона за Българската народна банка и чл. 89, ал. 8 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Приема процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за управител на Българската народна банка, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по бюджет и финанси, както и процедурата за избор от Народното събрание. I. Предлагане на кандидати за управител на Българската народна банка и представяне на документите им. 1. Предложения за кандидати за управител на Българската народна банка се правят от народни представители или парламентарни групи. Предложенията се внасят в писмена форма до Комисията по бюджет и финанси чрез председателя на Народното събрание в 7-дневен срок от приемането на тези процедурни правила от Народното събрание. 2. Предложенията за кандидати за управител на Българската народна банка се придружават с писмени мотиви, които аргументират добрата професионална репутация на кандидата. Към предложението се прилагат следните документи: а) писмено съгласие на кандидата да бъде предложен за длъжността по образец – приложение № 1 към решението; б) декларация по чл. 11, ал. 2 от Закона за Българската народна банка – приложение № 2 към решението; в) писмено съгласие на кандидата по чл. 27, ал. 2 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия по образец – приложение № 3 към решението; г) подробна автобиография; д) документи, удостоверяващи професионализма на кандидата в областта на икономиката, финансите и банковото дело (диплома за завършено висше образование, с минимална образователно-квалификационна степен „магистър“; документи за трудов и/или служебен стаж; удостоверения или сертификати за придобити квалификации; препоръки, свързани със заемани длъжности; придобити специализации в сферата на икономиката, финансите и банковото дело; други подобни документи) . 3. Обстоятелствата по чл. 11, ал. 4, т. 1 от Закона за Българската народна банка се установяват служебно от администрацията на Народното събрание. II. Публично оповестяване на документите. 1. Предложенията заедно с приложените към тях документи се публикуват на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание в срок не по-късно от 7 дни преди изслушването. Публикуването на предложенията и документите се извършва в съответствие с изискванията на Закона за защита на личните данни. 2. Юридически лица с нестопанска цел, регистрирани за осъществяване на общественополезна дейност, и професионални организации не по-късно от три дни преди изслушването на кандидатите може да представят на Комисията по бюджет и финанси становища за кандидатите, включващи и въпроси, които да им бъдат поставени. 3. Средствата за масово осведомяване могат да изпращат в Комисията по бюджет и финанси въпроси към кандидатите, които да им бъдат поставени. Анонимни становища и сигнали не се разглеждат. 4. Въпросите, зададени по реда на т. 2 и 3, се съобщават на кандидатите в писмен вид не по-късно от 24 часа преди началото на изслушването. 5. Становищата и въпросите се изпращат по пощата на адрес: гр. София, пл. „Княз Александър I“ № 1, Комисия по бюджет и финанси, или по електронен път на e-mail: 47_kbf@parliament.bg. Становищата и въпросите се публикуват на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание при спазване изискванията на Закона за защита на личните данни и Закона за защита на класифицираната информация. III. Извършване на предварителна проверка по Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия. 1. Кандидатите се проверяват за принадлежност към органите по чл. 1 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия. Искането за извършване на предварителна проверка по чл. 27, ал. 1, т. 2 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия се прави от председателя на Комисията по бюджет и финанси. 2. Резултатите от проверката се публикуват на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание. IV. Изслушване на кандидатите. 1. Преди да изслуша предложените кандидати, Комисията по бюджет и финанси проверява представените документи и дали кандидатите отговарят на изискванията за заемане на длъжността. 2. Изслушването се провежда в открито заседание на Комисията по бюджет и финанси, което се излъчва в реално време в интернет чрез интернет страницата на Народното събрание. 3. Кандидатите се представят от вносителите на предложенията по азбучен ред на собствените имена на кандидатите – до две минути на кандидат. Представянето включва и данни за специфичната подготовка, мотивацията, публичната репутация и обществената подкрепа за кандидата. 4. Всеки кандидат представя концепция за дейността на Българската народна банка – до 20 минути. 5. Комисията по бюджет и финанси провежда разисквания по направените предложения. Народните представители поставят поотделно своите въпроси към кандидатите по азбучен ред на собствените им имена – до две минути на народен представител. След изчерпване на зададените въпроси към съответния кандидат от всички народни представители кандидатът отговаря – до 10 минути. 6. Председателят на Комисията по бюджет и финанси задава в резюме въпросите на лицата по чл. 89, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, на които не е получен отговор в хода на разискванията по т. 5 – до две минути на въпрос. 7. Отговор на кандидата по всички представени становища и поставени въпроси – до 10 минути. 8. Комисията може да изисква допълнителна информация както от кандидата, така и от съответен компетентен орган. 9. От изслушването се изготвя пълен стенографски протокол, който се публикува на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание. 10. Комисията на основание чл. 89, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание изготвя доклад от изслушването на кандидатите. Към доклада се прилагат проект на решение за избор на всеки кандидат за управител на Българската народна банка. 11. Отказът на кандидат от участие в изслушването или неговото оттегляне от вносителя не спира процедурата по отношение на другите кандидати. V. Избор на управител на Българската народна банка от Народното събрание. 1. Заседанието се излъчва в реално време в интернет чрез интернет страницата на Народното събрание. С решение на Народното събрание на заседанието присъстват предложените кандидати. 2. Народното събрание изслушва в резюме внесения доклад на Комисията по бюджет и финанси. 3. Всеки кандидат се представя от вносителя – до две минути. 4. Провеждат се разисквания по реда на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. 5. Гласуването е явно чрез компютризираната система за гласуване. Ако има няколко кандидати за управител на Българската народна банка, гласуването се извършва по азбучен ред на собствените имена на кандидатите, освен ако Народното събрание реши друго. 6. За избран се смята кандидатът, получил повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители. Ако няколко кандидати са получили повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители, избран е кандидатът, получил най-много гласове „за“. 7. Когато никой от кандидатите не получи необходимите гласове, се провежда повторно гласуване, в което участват двамата кандидати, получили най-много гласове „за“. 8. Ако и при повторното гласуване никой от кандидатите не получи необходимите гласове, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор. 9. Когато кандидат се откаже от участие в избора преди гласуване на кандидатурата му от Народното събрание и той е единствен кандидат, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор на управител на Българската народна банка. 10. Ако няма кандидат за управител на Българската народна банка, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор. VI. Задължение за деклариране на несъвместимост по чл. 35, ал. 1, т. 1 и на промяна в декларираните обстоятелства по чл. 35, ал. 1, т. 3 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество 1. След приключване на процедурата за избор по реда на Раздел V избраният управител на Българската народна банка подава декларация за несъвместимост по чл. 35, ал. 1, т. 1 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество във връзка с чл. 11, ал. 4, т. 2 – 5 и чл. 12, ал. 5 от Закона за Българската народна банка по образец съгласно приложение № 4 към решението. 2. При промяна в декларираните обстоятелства в декларацията по т. 1 управителят на Българската народна банка подава декларация по чл. 35, ал. 1, т. 3 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество по образец съгласно приложение № 5 към решението. Приложение 1 Приложение 2 Приложение 3 Приложение 4 Приложение 5.“
Благодаря Ви, господин Симеонов. Откривам дискусия по Доклада и Проекта на решение. Желаещи за изказване? Има. Цончо Ганев, заповядайте.
Господин Председател, изключително притеснителен е моментът, в който присъствахме преди близо половин или един час, в който залата и мнозинството отказа да приеме разглеждането на тези правила. Пак да напомня, става дума за управителя на БНБ. Колко време и какво трябва да стане във Вашата коалиция, за да стигнете до някакво разбирателство и в крайна сметка да пристъпим към избора на управител на БНБ? Тук не говорим за някаква длъжност, която е ей така, между другото, можем да продължаваме да отлагаме и да вървят пазарлъци. Призовавам за малко по-отговорно и държавническо мислене в коалицията. Да седнете и да се разберете кого ще изберете в крайна сметка, защото няма да се вслушате така или иначе в опозицията. По никакъв начин и никакви доводи няма да Ви бъдат достатъчни, но в крайна сметка не може да продължавате да отлагате това нещо ден след ден. Днес да не приемем правилата, да отлагаме, 20 дни, седем дни – докога? Призовавам Ви за отговорно държание и наистина това нещо да бъде прекратено и да пристъпим към избор на управител на БНБ. Не е нормална цялата тази ситуация – вътрешнокоалиционно да имате такива дрязги, и това да не се отразява на избора.
Господин Ганев, дайте по Проекта, не по коалиционните дрязги.
Еми, по Проекта е – точно по Проекта е. При положение че не искаме, имам предвид цялата зала, да приемем правилата, точно това е по Проекта. При положение че стигаме до абсурда тук да имаме умишлено избягване на кворум – първо гласуване, второ гласуване, да изпадаме в неловки ситуации, това е именно по Проекта. Още веднъж призовавам коалицията да седнете и да се разберете и да пристъпим към избор на управител на БНБ.
Благодаря. Реплики има ли към Цончо Ганев? Няма. Други изказвания има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Извинявам се – Андрей Гюров. Заповядайте, господин Гюров.
Благодаря, господин Председател! Аз тук ще се съглася с тезата, че това е наистина една изключително важна позиция, която следва да бъде запълнена – отговорно, държавнически и на базата на дискусии не само в коалицията, а и с всички парламентарни групи, представени в парламента. Точно от тази гледна точка във време, когато първата процедура беше стартирана, тя вървеше по своя ред и избухна една война – на няколкостотин километра от България. Това, естествено, промени приоритетите на много хора, които участваха в тези дискусии и които бяха кандидати за тази позиция. И тук всички ще се съгласим, че това е една геополитическа ситуация, която не можеше да бъде предвидена, когато приемахме първоначално правилата за избор на кандидат за управител на БНБ. Така че в тази връзка аз не виждам никаква драма и несъгласие или някакво противоречие в нещата, които говорим от всички страни на залата. Това, което мисля, че е разумното, мисля, че е държавническото и е отговорно към позицията, която обсъждаме в момента, е да дадем достатъчно време както в коалицията, така и, пак казвам, време, в което можем да обсъдим различни кандидатури, с различни представители на управляващи и опозиционни партии. В тази връзка аз ще направя редакционно предложение. Надявам се на здравия разум. Надявам се на разбирането от страна, пак казвам, на всички представени в парламента партии, да дадем достатъчно време тези дискусии да минат по един нормален, по един отговорен начин и заедно да стигнем до едно решение, което ще бъде поставено на гласуване в залата и бъдещият управител на Народната банка де факто ще има мандат, който не е на базата на едно прибързано гласуване в залата, при което ние даваме предложения за различни кандидати и остава да видим кой ще събере съответния ден в зависимост от кворума най-много гласове. Аз мисля, че отговорният подход наистина е да седнем на масата на преговорите и да обсъдим всички възможни кандидатури и нека най-добрият кандидат да спечели съгласно така предложените процедурни правила. Така че моето предложение е много просто – редакционно, да заменим, както беше и в предишната процедура, срока от седем дни, който знаем, че в момента имаме кризисни щабове, имаме посрещане, имаме бежанска криза, която не може по никакъв начин да се съпостави или да се сравни с бежански кризи, които сме имали в миналото, които ние сме обсъждали по принцип какъв голям стрес върху системата има. Знаете бежанската криза със Сирия. Там имаше колко – 20 хиляди души, които влизат в страната в рамката на една година. Тук имаме вече 40 хиляди украински бежанци, които са влезли в страната за последните две седмици. Така че не може да има никакво съпоставяне на двете кризи. Мисля, че е абсолютно разумно, близо до добрия разум и диалогично, да направим процедурата, така че да позволи да се сложат на масата най-добрите кандидатури и в една отворена дискусия да се намери наистина най-добрият кандидат за тази изключително отговорна позиция, която обсъждаме в момента. Така че моето редакционно предложение е да заменим срока от седем дни с 20 дни, както беше в последната процедура. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Господин Гюров, това е в Раздел II, т. 1. Благодаря. Реплика? Кирил Симеонов беше първи за реплика.
Благодаря, господин Председател! Колега Гюров, уважаеми колеги, точно по време на война трябва да има легитимен управител на БНБ. Това е една от най престижните, стабилни институции, с традиция в България. Знаете, първият управител е избран, мисля, че 1879 г. Аз, честно да Ви кажа, не знам какво общо имат бежанските лагери с това, че се бави изборът на управител на БНБ и какво общо има управителят на БНБ с бежанските лагери, освен ако кандидатът, който се чака, не е на фронта примерно или нещо такова. [[Смях, шум, реплики и ръкопляскания от ИТН и ГЕРБ-СДС.]] Конвенционалният срок, знаете, беше седем дни, ние го увеличихме на 20 дни. Сега увеличаваме с още седем дни. Вие искате да го увеличим още. Мисля, че това показва несериозно отношение към институцията и към висотата на институцията, която е БНБ. Говорите за диалог, за най-добри кандидати, но честно да Ви кажа, особено както чувате и от опозицията, остава впечатлението – едно такова неприятно впечатление, че се бави, защото чакаме един точно определен конкретен кандидат. Благодаря.
Благодаря. Цончо Ганев също иска реплика и една реплика от ГЕРБ-СДС, за да има от всички парламентарни групи, които изявиха желание. Александър Иванов ли ще бъде от ГЕРБ-СДС?
Господин Гюров, не знам дали неволно или умишлено използвахте думата, че този срок ще се използва за диалог и за обсъждане. Не, няма да се използва за това. Това ще е просто срок, в който ще може да вървят пазарлъците кой да подкрепи мнозинството и за събиране на кандидатури. Нека да използваме конкретните и точни думи, защото през този период няма да има абсолютно никакво обществено обсъждане или обсъждане с коалиция, или обсъждане с опозиция. Напротив, това ще е срокът, през който Вие искате три седмици допълнително, един на друг в тази коалиция – Вашата, да си извивате ръцете. Напротив, нека да сложим точка и да продължим нататък, но не и да обяснявате, че имате нужда от обсъждания и от каквито и да било дебати. Няма да има дебати през този срок, просто се чака да се съберат конкретни имена.
Благодаря. И трета реплика, Любен Дилов ли ще бъде? Добре.
Благодаря Ви, господин Председател! Почитаеми колеги! Почитаеми господин Гюров, съществува един проблем от първия ден на това управление и той е видим и днес. Проблемът е, извинявайте за шаблона, може да бъде възприето като рефрен от песен на известен Ваш депутат, проблемът е с политическата отговорност. Голямо е желанието и похвално да седнете и да преговаряте за гуверньор на БНБ, но кой преговаря? Кой? Кой ще носи отговорността за този избор? Ако искате да е парламентът, трябва да стане по правилата, които предлага в момента парламентът. Иначе, да Ви припомня кой ще носи отговорност – Волт, Средна европейска класа и Социалдемократи. Това са политическите субекти, които днес управляват. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Това са мандатоносителите. Бъдещият гуверньор на Българската народна банка ще бъде избран от тях или от този парламент. Моят съвет е да прескочите политическите преговори и да влезем в тази зала с едни хубави кандидатури, да ги сравним по достойнство и да ги изберем. Тогава е ясно кой е отговорен за този избор. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Дуплика? Заповядайте, господин Гюров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз благодаря на всички, които се изказаха. Не, няма конкретен кандидат, който се изчаква. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Ами! Ааа!“]] Ако беше така, ние всички щяхме вече да сме в позиция, в която да преминем към избора. Наистина желанието е тук да се отвори един диалог. Господин Ганев, Вие казвате, че няма да има, но нека да оставим времето да покаже дали това действително е така. От наша страна има заявка, че искаме да има обсъждане. Мисля, че както казах вече, това е отговорното поведение. И от друга страна, нека само да отбележа, че да, мандатът на управителя на Народната банка е изтекъл още миналата година. Два парламента минаха, без да бъде избран нов управител. Ние сме стартирали една процедура, за съжаление, както споменах вече, междувременно се случиха други събития, които попречиха на тази процедура да мине по нормалния начин, по който всички ние искаме да мине тази процедура. Така че единственото, за което аз апелирам тук към всички в залата, е да проявим разум и наистина да проведем процедурата така, както трябва да се проведе. Наистина не мога да приема аргументите и не мога да разбера как след като толкова дълго време ние сме работили с настоящия гуверньор, чийто мандат е изтекъл, чисто законово знаете всички много добре, че това не е никакъв проблем. Българската народна банка продължава да работи. Няма никакви сътресения в това отношение. Наистина не разбирам и няма никакви логически доводи, които могат да ме убедят, че една седмица или две седмици са критични в правенето на този избор. Това, което е разумното за мен, е да си дадем достатъчно време. Да, става въпрос за 10 дни. Нито ще променят кандидатурите, нито ще променят образованието на хората, които искат да се кандидатират, а просто ще дадат време да подходим разумно и отговорно. Благодаря.
Благодаря, господин Гюров. За изказване – Александър Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Важно е да подчертая, колеги, че Проектът за решение е същият, със същите процедурни правила, условия и ред, по какъвто е бил избиран и досегашният управител на Българската народна банка, както подчертаха и преждеговорившите. Той е с изтекъл мандат от средата на миналата година, ако не ме лъже паметта. Българската народна банка изпълнява своите правомощия дори и с изтекъл мандат на нейния управител и доводите, че видите ли, предните два парламента не са излъчили управител и не са стартирали процедурата, донякъде олекват, колеги, защото тогава, помните, че в предните две народни събрания нямаше парламентарно мнозинство, нямаше формирано управление, което да носи отговорност за управлението на държавата, и бяхме в ситуацията и хипотезата на служебни кабинети. Затова мисля, че точно сега е моментът при формиране на парламентарно мнозинство, управление на държавата, макар и широко коалиционно управление, да се излъчат кандидати за гуверньор на БНБ. И ще Ви кажа защо е важно това да стане в кратък срок. България върви по пътя на присъединяване към еврозоната и гуверньорът на БНБ има изключително важна експертна и политическа отговорност, казвам политическа, като политика на държавата. Присъединяването в еврозоната е завършване на процеса на присъединяване на България към Европа и евроинтеграцията. В този ред на мисли изтеклата вече процедура и 20-дневният срок, който бяхме дали тогава, за излъчване на кандидати от всички политически сили, представени в парламента, изтече. Затова за мен отлагането и даването още веднъж на максимален срок няма довод. Грозно звучи оправданието на колегите от управляващата коалиция, и то от „Продължаваме Промяната“, с войната в Украйна. Колеги, войната в Украйна не значи, че в България трябва да спират процесите. Процесът по избор на управител на БНБ – подчертавам още веднъж – е много важен. Мисля, че Вие отговорно може да постъпите и даже ще Ви кажа, че от опозицията Ви помагаме от тази гледна точка, защото три от четирите партии,… [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Който иска, да стане да се изкаже, не ме прекъсвайте. …представени на Комисията по бюджет и финанси, където експертният тон е водещ, за което се радвам да го заявя от трибуната, подкрепиха срока да е седем дни, така че аз не мога да разбера защо колегата Гюров сега в залата направи такова редакционно предложение. Щях да се съглася с него, ако това беше първата процедура, но вече, колеги, ние сме в хипотеза на второ предложение за процедура. Тоест един път вече имахте един месец, преди да има война в Украйна, затова не виждам и този довод да се оправдавате, че войната в Украйна променя качествата или моралните висоти, или образователния ценз на човек, когото трябва да излъчим и да гласува Народното събрание като управител на Българската народна банка. Аз подкрепям процедурните правила, както са предложени, както са приети в Комисията по бюджет и финанси, така че предлагам да пристъпим към гласуване. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Има ли реплики към Александър Иванов? Заповядайте, господин Гюров.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, малко уточнение към преждеговорившия – правилата не са същите в сравнение с 2015 г. – има разлика. Аз не мога да кажа сега дали е съзнателна, или не е съзнателна, но няма да влизам в детайли, за да не се изтълкува така, като че ли по някакъв начин тази промяна влияе върху нашата позиция. Казвам, че наистина има разлика и Вие можете да я видите, и можем да обсъждаме тук от трибуната или в Комисията, така както сме го правили – експертно и диалогично, както Вие казахте. Наистина това е една от комисиите, която работи по много ефективен и диалогичен начин. Разлика има и дали тя цели отново да се ограничат броят или типът хора, които могат да се кандидатират, правилата са написали това, което е заложено в Закона, така че тези правила, които в момента ние приемаме, и които бяха приети в Бюджетната комисия, де факто са по-ограничителни, отколкото изисква Законът. Дали това е съзнателно, дали е направено целево, аз не искам да коментирам оттук и да спекулирам, защото това би било спекулация – просто уточнявам, че наистина има разлика. Благодаря.
Благодаря, господин Гюров. За реплика – Тошко Йорданов. Искрен Митев е също за реплика.
Уважаеми господин Председател, господин Иванов, искам да кажа, че наистина комисиите са затова, защото там всички ние сме изпратили експерти, тоест хората, които разбират най-много от дадената материя. Когато една комисия е приела нещо, е логично да приемем, че експертизата, която ние сме делегирали, тоест ние сме разбрали, че те са експерти и сме им делегирали правата да взимат решения, е правилна. Ние затова сме ги пратили там. И след като една комисия е взела дадено решение, би трябвало да и се доверим и да не се опитваме тук в залата да правим някакви врътки. В този ред на мисли искам само да дам една допълнителна информация. Преди три дни иракски ракети атакуваха Консулството на САЩ в Ирак, което има също толкова връзка, колкото войната в Украйна, с избора на шеф на БНБ.
Благодаря, господин Йорданов. Искрен Митев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Иванов, войната в Украйна ни вкара в едни обстоятелства, в които ние трябва да се съсредоточим в момента върху едни ценови кризи, които последваха от тази война – едни безпрецедентни положения, които тук видяхте. Викахме хора, които да ни кажат каква е опасността за България и така нататък, което ангажира изцяло изпълнителната власт. И не приемам аргумента Ви, че тя не оказва никакво влияние върху това дали изпълнителната власт и групата ни като цяло и цялото Народно събрание, дали ще има времето да излъчи правилната кандидатура, първо. Второ, каква е спешността да го приемем това, че специално днес да влезе като допълнителна точка в дневния ред? И вашият аргумент беше, защото влизаме в еврозоната, в смисъл не съм съгласен с това. Ако изчакаме 20 дни... [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Тишина, колеги, моля Ви!
Благодаря Ви, колеги, ако може не от място. И последно, ако има добри кандидати в момента, както Вие твърдите, след 20 дни те пак ще бъдат добри кандидати. Така че, ако искаме малко отсрочка, за да се вкарат още кандидати или да се разгледа или да има диалог, мисля, че е съвсем разумно и не разбирам спешния порядък. Ако може да ни отговорите какъв е спешният порядък днес, при всичко друго, това да влезе като извънредна точка? И това ли е най-спешното нещо, което трябва да се случи в България днес? Благодаря.
Благодаря, господин Митев. За дуплика – Александър Иванов. Господин Чолаков, за изказване ли? Добре.
Уважаеми господин Председател, колеги и репликиращи! Ще започна отзад напред. Господин Митев, аз не разбрах – може би във Вашия словоред пропуснахте, не можах да разбера Вие за присъединяването на България в еврозоната ли сте, или не сте, но се надявам, че сте и в тази връзка наистина е спешен порядък да има официално преговарящ, излъчен с мандат от Народното събрание – гуверньор на БНБ. А войната в Украйна, за съжаление, този факт е от три седмици, това не значи, че трябва да спре всичко да се случва в България. Примерно, надявам се, няма да се оправдае и изпълнителната власт, че не може да внесе Плана за възстановяване и устойчивост вече три-четири месеца. Тя войната стана преди три седмици, сега ще се оправдаваме сигурно и с това – България губи по 2 млрд. лв. заради войната в Украйна според Вас. Не, това е, защото изпълнителната власт, както Вие казвате, не си върши работата. Това е мнение на опозицията и вече на много български граждани. Затова няма спешен порядък, както знаете, ГЕРБ не вкара тази точка като извънредна днес, така че мисля, че тук въпросът Ви беше неуместен към мен, като реплика. Вижте, колеги, сериозността на излъчването на кандидат за управител на БНБ е към всяка политическа сила. Аз не знам защо само на Вас Ви трябва срок?! Пак Ви казвам, три от четирите формации, които влизат в управлението, подкрепиха този срок в Комисията. Това е и отговорът ми на репликата на един от колегите – репликиращия господин Йорданов. Там сме експерти в Бюджетната комисия – три от четирите сили подкрепиха такова решение и от опозиционните партии. Господин Гюров, може да се съглася с Вас и единственото, което може би е различно с Правилата от 2015 г., е това, че Бюджетната комисия и Народното събрание е гласувало по-висока степен на образователен ценз към гуверньора на БНБ, а не по-ниски критерии. Така че мисля, че тук и Бюджетната комисия и тогава, и сега сме в правилната насока. Естествено, отговорната позиция за управителя на БНБ е хубаво да има образователен ценз, да има всички управленски качества, необходимата експертиза, стаж в банковата сфера и естествено е да има одобрение като личност от обществото. Затова мисля, че наистина обсъжданата точка е от значение, и то да я обсъдим днес. Пак Ви казвам, че моето изказване беше в реда на това, господин Гюров, че Вие предложихте един много дълъг срок, за който аз щях да се съглася с Вас, но ние вече един път извървяхме този срок – мина един месец от първоначалното предложение. Миналата седмица стартирахме наново процедурата, защото изпълнителната власт според господин Митев, която няма отношение – ние сме законодателната власт, ние излъчваме кандидатури, това е и към вас, господин Митев. В Народното събрание политическите сили, представени в парламента, нямат нищо общо с изпълнителната власт по излъчването на тази кандидатура и тази процедура, затова имаме разделение на властите. Нека изпълнителната власт си върши нейната работа, нека накрая да вкара Плана за възстановяване и устойчивост в Европа, да почне българската икономика и българските граждани да получават средствата, които са необходими за възстановяване на икономиката и подпомагането ѝ, нека да решават кризите по войната, но нямат отношение към процедурата днес. И да поздравя най-малките гости горе, тези сладки деца, не знам от кое училище са, но се радвам, че са днес в Народното събрание. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Иванов. Радомир Чолаков – за изказване.
Господин Председател, уважаеми колеги! Може би ще вляза малко в дисонанс с изказването на господин Иванов, но в крайна сметка ние сме тук, за да обменяме свободно мисли и да казваме какво мислим по темите, с което искам да подчертая още веднъж, че тук става дума за избора на гуверньор на БНБ и това не е партиен въпрос, а наистина е държавнически въпрос, както каза господин Гюров. Може би съм наивник, но вярвам в думите и много приятно ме изненада това, което каза господин Гюров, държа да го отбележа, че при обсъждането на бъдещия гуверньор на БНБ ще бъде взето мнението и на опозицията. Господин Гюров, искам наистина да Ви обърна внимание, че думите тежат и не бива да се лъже. Човек, като каже нещо, трябва да го прави. Това се отнася дори и за политиката. И наистина ще ми бъде много интересно да видя дали Вие ще спазите обещанието си и тези разговори ще се проведат наистина и с представителите на опозицията, както е редът точно за това назначение, а и за много други назначения. Аз бих приел, колеги, да се пусне дългият срок, тоест 20 дни да има, колкото предлагате за обсъждане на кандидатурите, защото всъщност това е срок, в който ще видим дали управляващите, говорейки през устата на господин Гюров, ще спазят обещанията си и ще разговарят с опозицията. Но не по начин, по който тя да бъде смокинов лист на едно вече предварително взето решение, господин Гюров, а действително. Ще видим как ще се случи и дали ще съумеете да го направите по този начин, струва ми се, че ако сега ги дадем тези 20 дни на управляващите и те спазят думата си, ние след това ще спестим много повече парламентарно време за други процедури и за други важни решения. Иска ми се да вярвам, че няма да стане както стана с избора на председателя на КЕВР, където правилата бяха занижени един път, а след това при избора даже не бяха спазени и занижените правила. Вярвам, че Вие, също както и ние, искате да вдигаме персоналната, качествената летва много високо пред хората, които избираме. Иска ми се да вярвам също така, колеги, че наистина ще дадете знаци не само чрез изказвания като това на господин Гюров, а с действията си, че в ситуация на криза, в ситуация на множествени кризи, на много кризи, Вие сте осъзнали, че трябва да се управлява със знанията и уменията на цялото общество, което значи със знанията и уменията на целия парламент, че не трябва да имаме комплекси от това, че в залата може да има и по-опитни хора. Аз нямам комплекси, че в залата има по-опитни хора от мен и се радвам, че е така, защото мога да ползвам техния опит. Вярвам, че могат да бъдат подкрепени дори законопроекти на опозицията, би било добър знак. Надявам се, че ще се оперираме от гордост и от самомнение, защото ситуацията, в която страната се намира, наистина предполага парламентът да бъде единен и да търси консенсуси колкото се може повече. Така че, господин Гюров, благодаря Ви за изказването, това исках да кажа, и ще следим дали думите ще се превърнат в действия.
Благодаря. Реплика на Тошко Йорданов.
Благодаря, господин Председател. Господин Чолаков, мисля, че разговори могат да се водят и в рамките на 7 дена, не са необходими 20 дена, за да се водят разговори. Второ, тази процедура за шеф на БНБ върви практически от месец и половина наистина. Трето, ако някоя политическа партия не е знаела, че ще се избира шеф на БНБ, тя няма капацитет. Ако е знаела и има идея кого да предложи, би трябвало вече да си го е избрала, защото иначе означава, че нямат никакви кадри. Думите на господин Гюров ме накараха да се замисля за корелацията между събитията, защото само да вметна, че корелация означава, че две събития могат да съвпадат, но няма никаква връзка между тях. Та в този ред на мисли се замислям от неговите думи, не знам дали знаете, но на 14 март БАН са казали, че ни е ударила Земята геомагнитна буря от клас G2, което е събитие от космически мащаби, и не знам каква е връзката с избора за шеф на БНБ, но може би трябва да се замислим.
Благодаря, господин Йорданов. Николина Ангелкова за втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Колеги! Уважаеми господин Чолаков, позволете ми да не се съглася с Вас и не смятам, че са необходими допълнително 20 дни, за да може да се обсъждат кандидатурите, които да бъдат предложени за управител на Българската народна банка. И аз не мисля, че Вие толкова доверчиво трябва да подхождате към намеренията на управляващите от „Продължаваме Промяната“, че видиш ли, този път ще приемат и ще изслушат опозицията, защото те са доказали до момента, че само когато имат остра нужда, като това да имат гласове допълнително, като видяхме, че по време на гласуването на точката те нямаха необходимия кворум и мнозинство, за да бъде тя отхвърлена и да не бъдат обсъждани днес правилата за шеф на БНБ, а всъщност искат да печелят време, за да може вероятно техният кандидат да бъде наложен в рамките на преговори в самата коалиция между тях. Мисля, че вече изтече един срок, в който трябваше да бъдат подавани кандидатури за управител на БНБ, и не смятам, че е необходимо допълнително време извън тези седем дни, за да бъде предложен достоен кандидат, който да отговаря на изискванията, за да заеме този пост, особено във времената, в които в момента се намираме, изправени пред икономическа криза. Виждате какво се случва всеки ден и аз смятам, че управляващите не следва да се оправдават с войната в Украйна, защото мисля, че са компетентни да вършат повече от една дейност едновременно и не е редно да изчакват едни събития за сметка на други. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Ангелкова. Трета реплика? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Чолаков.
Всъщност, господин Йорданов и госпожо Ангелкова, аз съм съгласен с Вас и Ви благодаря за репликите. Всъщност Вие сте прави. Не мога да не отчета, че вчера, буквално вчера, министър-председателят господин Петков каза, че никога по никакъв начин няма да разговаря с опозицията, с ГЕРБ, няма да приема ръце, няма да протяга ръце, изобщо тотална война. Така че изказването на господин Гюров фактически в момента е в дисонанс с това, което беше вчера заявено от неговия министър-председател. Аз обаче наистина казвам личното си мнение, колеги, и продължавам да искам да вярвам, разбирате ли, не ми се сърдете за това. Надявам се, че ще има разум в управляващото мнозинство и то ще започне да обсъжда някои важни въпроси с опозицията и ще приема съвети от опозицията, включително, както казах, по кадрови въпроси, които касаят цялата държава и това как тя изглежда навън – законодателни въпроси, въпроси за решения, въпроси примерно как да се справим с енергийната криза и така нататък, да не се повтаряме. Ще ми се да вярвам. Ако бъда разочарован за пореден път, то ще бъде за сметка на управляващите. Това беше смисълът на моето изказване. Така че, ако управляващите искат да има консенсус, нека да подадат ръка, макар че вчера господин Петков каза друго, и аз все пак, колкото и да съм наивен, съм и малко скептик. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чолаков. Други изказвания има ли? Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги! Все пак да върнем дебата. Дебатът не е за срока, а за да се отвори отново процедурата за избор на управител. Има предложения за два срока, ще ги гласуваме, защото виждам, че дискусията задълбава в срока – дали да е 7, или 20 дни. Изборът на управител на БНБ не е само избор на управител, изтекъл е мандатът и на двамата подуправители. Това прави повече от половината от управителното тяло на БНБ. Да, няма лошо, легитимен е сегашният състав до избор на нов – така повелява законът, но все пак не става въпрос за един-два месеца. Една година повече увеличава мандата – от шест на седем години. Ако намирате това за нормално?! Аз не го намирам и смятам, че всеки юрист в тази зала и извън нея ще каже, че не е така. Имаше някакви обстоятелства миналата година, обективни, заради които се съобразиха двата парламента, които работиха миналата година, и не беше избран, но сега няма никаква пречка. Имахме първа процедура с дълъг срок, не се случиха нещата. Сега се обръщам към господин Гюров като председател на най-голямата парламентарна група: говорите за диалог и дебат. Имам въпрос: проведе ли се диалог и дебат с опозицията в рамките на първата процедура? Отговорът, разбира се, е „не“. Въпросът е риторичен. Какво ни гарантира, че в рамките на следващите 20 дни ще се проведе такъв дебат? Би трябвало обаче, защото ще Ви кажа, че при избора на господин Радев ДПС имаше участие и го подкрепи, и Вие казвате, че работите добре с него. Ето един избор на ДПС за гуверньор, който и Вие харесвате. Може би и следващият да стане така. Би трябвало да проведете тези разговори. Освен това, ако искате срокът да бъде по-дълъг, не Ви ли се струва, че е честно и да разкажете на тази зала какво се случи в рамките на първия срок?! Ние не знаем. По-точно знаем, но от кулоарни клюки, а би било честно да кажете, колеги, нека да е 20 дни, защото първия път ние се събрахме Коалиционният съвет, спорихме и препъникамък се оказа това и това, и това. Защото ето една кулоарна клюка – на този коалиционен съвет било казано: „По добре да имаме единна кандидатура, иначе ще зависим от ДПС и ГЕРБ.“ [[Шум и реплики.]] А и какво лошо има да зависите, ако това е вярно? Ето Радев, ей го Радев. Той е избран от ГЕРБ и от ДПС. Значи може да стане добър избор, нали? Тъй като не чухме тези неща, не виждаме никакво основание втората процедура да се бави, не виждаме основание изобщо да се отлага. Търсене на кандидатура. Колеги, дори в тази зала има достойни хора, ако се обърнете. Господин Ганев от ДБ – прекрасен икономист, господин Чобанов от ДПС. Във Вашите редици със сигурност има такива, в редиците на БСП също. Някой попитал ли е, да седнат всички и да кажат: а бе, дайте да видим, може и оттук да излъчим. А извън тази зала има още по-достойни кандидати. Винаги търсим в Сингапур, те ни отказват, търсим ги в Световната банка, в Международния валутен фонд и после се подсмихвате и казвате: ДПС стават смешни с фиксациите си. Ами не сме. Много бихме искали да е така, ама не е така. Пак задкулисието търси свой кандидат за поста гуверньор и за подуправителите и няма нужда сега да го споменавам пак. Това е единствената цел и на бавенето, и на неразбирателството, и на всичко друго. Какво? В първата процедура Ви предложиха господин Каримански. Господин Каримански да не е избор на ДПС или на ГЕРБ? На ГЕРБ би било, ако е господин Ананиев – изключително достоен човек за този пост, че и с опит, който ние го нямаме всичките взети заедно. Обаче господин Каримански нещо не се връзва очевидно със задкулисието. Затова, когато апелираме искрено към залата за диалог, както Вие го направихте, господин Гюров, аз Ви вярвам. Без никаква куртоазия, вярвам Ви. Бъдете честен да отидете докрай. Разкажете какво, защо, как и защо искате удължаване на срока, защото всичко друго е… Сега, Украйна, аз ще Ви дам същите аргументи като контрааргументи. Ценовата криза има отношение към БНБ. Инвестирането на резервите има отношение. Да, да, макроикономическите анализи се правят и в БНБ, и то по-добре, отколкото всякъде другаде, така че нека да вървим нататък и ако имаме наистина сериозни, честни намерения, да ги казваме и да работим по този начин. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Реплики към Йордан Цонев? Има от Цончо Ганев и от Андрей Гюров.
Господин Цонев, във Вашето изказване на няколко пъти споменахте за сегашния управител на БНБ и за това какъв голям специалист е, колко много и как е обединил залата при неговия избор. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ по никакъв начин не можем да се съгласим с това, че господин Радев изключително съвестно е изпълнявал своите задължения през мандата си по една много простичка и прозаична причина. През неговия мандат едно от основните неща, които се случиха, свързано с финансовата сфера, е това, че правителството на ГЕРБ и ВМРО – БНД влязохме в чакалня или както щете го наречете, ERM II – нещо, което и този парламент в момента приветства и обяснява как влизането в еврозоната е изключително добър вариант за България. Но задължение на БНБ категорично, ясно и точно беше да изготви пълен, подробен анализ с всички плюсове, минуси от това членство – документ, който няма. Не е нормално ние да подаваме и да обясняваме колко е добре за българската икономика влизането в еврозоната и в същото време БНБ с целия капацитет, който има, с всички специалисти, които работят вътре, да не са направили въпросния анализ. И този документ го няма. Аз го поисках официално и официално получих отговор, че такъв анализ няма. И тук е въпросът да попитам, след като БНБ не са си свършили работата да направят точен анализ и да кажат – пред нашата държава плюсовете са такива, минусите са такива и ние препоръчваме да се случи това, и в парламента да се вземе това решение, в крайна сметка, господин Радев какво е свършил през целия си мандат за този изключително важен момент, за това какво предстои пред България? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Именно заради това този дебат не трябва да се отлага и трябва да влезем в процедура за избор на председател на БНБ. Не можем да си позволим с този управител да продължаваме напред.
Благодаря, господин Ганев. Господин Гюров за втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Господин Цонев и колеги, които вече се изказахте по темата, аз приемам Вашите доводи и мисля, че са разумни. Тук водим един диалог, който е на базата на позиции, а не на базата – ние искаме да наложим някого. Мисля, че за всички е ясно, че още от първия ден на влизане в този парламент целта на „Продължаваме Промяната“ никога не е била да трудоустроява хора на определени позиции. Нашата цел винаги е била наистина диалогично да намерим най-добрите кандидати за важните позиции. Не изключвам никого. Особено от тази зала има много достойни кандидати. Те всички биха били предмет на обсъждане и съответно, ако намерим такова съгласие, не виждам никаква пречка тези кандидати да бъдат подкрепени, наистина в рамките на една дискусия, която аз дадох заявка, че искаме да проведем. Стоя зад думите си и мисля, че има хора дори от опозицията, в залата или в момента не са в залата, които могат да потвърдят, че такива стъпки са направени и намерението е сериозно. Моята идея беше да дадем шанс това наистина да се случи, но разбирам доводите – наистина имаме процедура и тя тече. Като израз на това, че сме склонни да направим и ние съответните стъпки, е съответно да ходим наистина в посока, в която да няма един кандидат, а да има много достойни кандидати, измежду които да можем да намерим най-достойния. Аз, слушайки всички, които се изказаха, ако мога да променя моето предложение, е да направя един компромисен вариант – да не са 20 дни, което може би наистина е прекалено много време, но 14 дни, за да не трябва за следващата седмица тук да правим извънредни процедури. Така че променям моето предложение – срокът да бъде 14 дни. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Гюров. Трета реплика. [[Реплики.]] Иво Атанасов беше преди Вас. Заповядайте, господин Атанасов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Моето предложение е да бъде удължен срокът на шест месеца и ще се мотивирам за това. [[Шум и реплики.]] Познавам едни сценаристи, които бяха част от Референдума, заради който аз станах член на партията „Има такъв народ“. Предлагам процедурата да бъде променена по следния начин: да имаме един месец за изготвяне на сценарий от тях – аз поемам личен ангажимент да говоря; един месец за подбор на кадрите; и четири месеца в едно предаване наживо тези кандидати да бъдат затворени в дадена къща, да се гласува с есемеси; от тях да ни бъдат предложени трима, които да бъдат избрани от Народното събрание. Аз смятам, че това е едно приложение на принципите на пряката демокрация и това е най-демократичният начин за избор на гуверньор на БНБ. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Господин Цонев, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Към господин Ганев. Господин Ганев, ДПС е в основата на консенсуса за влизане в еврозоната. Така че ние нямаме промяна и смятаме, че България трябва да продължи политиката за присъединяване към еврозоната, но сега не е дебат за това. Ако има нарочен дебат, ще повторим аргументите си и новите аргументи от създалата се ситуация вследствие на множеството кризи. Колкото до процедурата, ние сме склонни да приемем 14 дневния срок, най-малкото заради карантината, в която е единият от кандидатите, защото не ни се иска всички да разговаряме дистанционно с него. Седем и или четиринадесет – не е от голямо значение. Четиринайсет според мен, с оглед на тази ситуация и с оглед заявеното желание на председателя на най-голямата парламентарна група за диалог и търсене на общо решение, би било едно добро решение. Мисля, че този е пътят, по който трябва да вървим, когато става въпрос за институции на държавата, които са надпартийни. Те не само че са надпартийни, те винаги прехвърлят мандата на едно управление. Така че тук партийният подход не е най-доброто решение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Цонев. Тома Биков за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Това, което виждам и от дебата, а и от тази провалена процедура, която приключи преди няколко дни, малко прилича на фразата на един избирател, който преди време беше казал: „Исках да гласувам, ама нямах желание.“ Сега искате да имате председател на Българската народна банка – това се разбира и е очевидно, имате апетит, искате позицията, но нямате човек. Или имате човек, но Ви е страх, че ако го предложите, ще вземе да стане скандал, защото може би му липсва нещо. Това е много сериозна институция, особено пък във времена на икономическа криза, ценова криза и всякакъв тип предизвикателства пред българската икономика. Впрочем поради това, че все още не успявате да излъчите кандидат, не сте вдигнали и тази котва от българския кораб, която го държи все пак да не вземе да тръгне нанякъде в неизвестна посока. Махнахте всякакъв вид котви в последните месеци, а резултатите се виждат по рафтовете на магазините. Сега се чудите как да махнете тази котва, без да знаете накъде ще тръгне корабът, защото това разбираме от това, което говорите тук. Едва ли за 14, за 20 или за седем дни такъв проблем, който според мен е екзистенциален и много симптоматичен за Вашето управление, ще може да бъде решен. Говорите за това, че трябва да има диалог със сигурност за тази институция. Между другото, последният председател трябва да бъде поздравен за мандата си, защото той пое БНБ в една много сериозна – почти банкова криза, с фалит на банка и успя да успокои нещата и да тръгне напред. Така че диалог трябва да има. Въпросът е къде ще се води този диалог. Къде ще се води, защото до момента той не е воден в парламента?! Очевидно някъде е воден – не знам къде, но очевидно до момента решенията са се взимали извън тази зала, извън Народното събрание. Дали е в Министерския съвет? Аз съм сигурен, вече познавайки подхода например на господин Асен Василев, че той е участвал в този диалог и най-вероятно ще продължи да участва. За съжаление, всички останали тук май не сме участвали – поне ние по никакъв начин, а като виждам от Вашите гласувания, и част от Вас – от управляващото мнозинство, май много не са участвали. [[Реплики от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“.]] Създава се впечатление, че решенията не се вземат в парламента, а тук, както обичате да казвате, сме един гумен печат, който след 14 дни, след 20 дни или след седем дни ще подпечата това, което е взето като решение някъде другаде. Не е лошо поне да се знае къде е това другаде. Между другото, сигурно ще ме опонирате и ще кажете: и при Вас се взимаха другаде решенията. Но при нас се знаеше къде. Ние имахме министър-председател, който взимаше решенията, а при Вас малко ме съмнява дали той ги взима, или някъде другаде се взимат. Така че приветстваме Вашето желание да водите диалог, но се съмняваме, че дори и Вие можете да гарантирате, че този диалог ще може да се състои тук. Аз лично съм крайно притеснен за това, което се случва с избора за БНБ. Ще Ви припомня, че дори във Вашето коалиционно споразумение беше заложено, че за тези мандати, които са изтекли, които са приключили преди време, веднага трябва да се стартират процедури. Стартирахте процедура и се оказа, че не можете да изберете председател, и то на много важна институция в такъв момент. Мислете кого да издигнете. Но да Ви кажа: ако нямате кого, ходете да се молите на господин Радев евентуално да приеме още един мандат, защото него поне го познаваме. Моля Ви, не правете експерименти поне с БНБ. Достатъчно експериментирахте. Мисля, че голяма част от Вашите експерименти не бяха успешни и нямаме никакви гаранции, че ако проведете още един експеримент и в БНБ, той ще бъде успешен. Ако пък и там бъде неуспешен, нищо добро не ни чака. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Биков. Реплика от Тошко Йорданов, а след това от Николина Ангелкова и от Владимир Табутов.
Благодаря, господин Председател. Господин Биков, искам да Ви опонирам остро, че не коментирахте това, което каза преди Вас господин Цонев – за 14-дневния срок, защото кандидатурата на господин Каримански аз не знам да е издигана официално. Така че да връзваме Правилата с човек, който не е официално обявен, е, най-меко казано, малко нелепо. Трябваше да обърнете внимание на това, както и да кажем на господин Цонев, че при седемдневния срок господин Каримански ще е на линия. Така че това също е довод да не удължаваме срока, връзвайки го с него. Просто недоумявам. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Йорданов. Госпожа Николина Ангелкова.
Господин Председател, колеги! Господин Биков, моля също да обърнете внимание, когато питате къде се води диалогът и кой води диалога за управител на БНБ – всъщност това е в контекста, и съжалявам, че господин Каримански не е в залата, но в едно свое интервю миналата седмица той заявява: посъветваха ме да се откажа от надпреварата за управител на БНБ, но ще бъда кандидат – кой го е посъветвал да се откаже от тази надпревара и защо? Вярно ли е, че управляващата коалиция има друг посочен кандидат, който може би не отговаря на условията? Може би от изненадата да бъде включено това решение днес в дневния ред като точка първа, за което при прегласуването Вие не участвахте, съответно сте изненадани, че изискването за магистър остава в изчетеното от вносителя решение, което ще гласуваме днес? Все въпроси, на които е редно управляващите да отговорят, защото това е свързано с една от най важните позиции в държавата, които да гарантират финансовата ни стабилност. Благодаря.
Благодаря, госпожо Ангелкова. Третата реплика е на Владимир Табутов. [[Реплика от народния представител Хамид Хамид.]] Беше се записал, господин Хамид. Да Ви запиша ли за изказване? [[Реплика.]] Добре.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ние всички сме изправени пред криза, а именно всяка от партиите да излъчи такъв потенциален кандидат. Първата фаза на процедурата се е провалила не само от гледна точка на „Продължаваме Промяната“, а и от гледна точка на всяка от партиите, защото всеки народен представител има възможност да предложи такъв кандидат. Моята молба е наистина да не внушаваме на обществото, че дирижираме този процес, защото чухме и преди това – при избора на председател на КЕВР, че едва ли не по такъв начин инженираме условията, защото сме избрали предварително човек. Доказа се, че това не е така. В тази връзка в момента предложението на господин Гюров е точно за един конструктивен диалог. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Табутов. За дуплика – Тома Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Отзад напред. Господин Табутов, ние изобщо не се съмняваме, че някой дирижира този процес. Напротив, по-скоро сме обезпокоени от това, че нито виждаме диригент, нито оркестър в тази ситуация. Чуваме някакви звуци и не можем да ги разберем. Това е нашето притеснение. И тук добре че вметнахте за КЕВР. Нашите притеснения са точно поради този избор, защото видяхме как избирате хора, които не отговарят изобщо на условията, които Вие сами сте заложили. Надяваме се с БНБ това да не се случи, защото, ако се случи и с БНБ, ще влезем в много лоша ситуация. Иначе, за диалога, съгласен съм. Казахте „масата на преговори“, чакаме да ни покажете къде е тази маса и кои са преговарящите. Ние сме готови във всеки един момент да Ви излъчим и преговарящи. Колкото до това за кандидатите, че и ние сме се провалили, сега очевидно опозицията, а и Вашият подход дотук е показал, че трудно ще изберете някой от опозицията, въпреки че мен, ако питате, господин Кирил Ананиев е абсолютно безспорен за тази позиция и веднага можем да Ви го предложим, но едва ли ще го подкрепите, защото е от ГЕРБ. За госпожа Ангелкова. Аз нямам какво да Ви отговоря, защото аз също чета по вестниците кой какво е казал и може би там се води някакъв друг дебат, с някакви намеци – кой бил накарал Каримански да се откаже, той изобщо кандидат ли е, защото той към момента не е и кандидат, но се говори, че е кандидат, пък явно има някаква друга митична фигура срещу него, която ние не можем да разберем коя е. Господин Йорданов явно ползва репликата, за да се обърне към господин Цонев. Аз нямам някакви забележки към изказването на господин Цонев. Дано да не се провали и тази процедура, това е, да се осъществи нормално и в полза и на БНБ, и на държавата.
Благодаря Ви, господин Биков. Следващо изказване? Десислава Атанасова – за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, изненадана съм малко от дебата, и то в частта оправданията на вносителите на тази процедура, а именно „Продължаваме Промяната“, които са съвносители (шум и реплики от „Продължаваме Промяната"), добре, не вносители, а съвносители.
Комисията е вносител, госпожо Атанасова.
Добре, Комисията, в която мнозинство има управляващото мнозинство. Благодаря за коректната поправка. Чухме, че войната в Украйна, която е от две седмици, е забавила процеса по излъчване на кандидат за гуверньор на Българската народна банка. Чухме, че изпълнителната власт, ангажирана с всички процеси по войната в Украйна, не била готова с кандидатура и с евентуално обсъждане на някаква маса. Аз очаквах, че някой от Вас може да каже, че младежкият ГЕРБ или някоя от другите организации на ГЕРБ саботира този процес и това никак нямаше да ме учуди. Уважаеми колеги! Абсолютно безпомощно изглежда аргументът, че изпълнителната власт е твърде заета и затова кандидатурите за евентуален гуверньор на БНБ не се обсъждат. Нека да Ви припомня, че съгласно чл. 84, т. 8 на нашата Конституция Народното събрание избира гуверньор на БНБ. В този смисъл изпълнителната власт няма нищо общо с Вашата воля, с нашата воля, с волята ни за издигане на кандидатури, за обсъждане на кандидатури и за гласуване тук в пленарната зала. В този смисъл наистина това оправдание изглежда тотално безпомощно. На второ място, нямате време. Двадесет дни беше първата процедура, седем дни беше втората процедура. Сега продължавате да настоявате тя да бъде отново увеличена и срокът за издигане на гуверньори да бъде удължен. Аз считам, че ако управляващите и най-голямата управляваща парламентарна група в състава на управляващото мнозинство няма номинация за една от най-важните институции в страната и търси оправдания, за които говорих преди минути, то това е изключително тревожно. Ако управляващото мнозинство няма обща номинация, това също е изключително тревожно, макар че преди известно време – преди повече от две или три седмици, чухме от Вас и от премиера Кирил Петков, че всяка една от партиите или организациите в управляващата коалиция ще издигне самостоятелна кандидатура за гуверньор на БНБ и най-добрият ще бъде излъчен като обща кандидатура. И тук въпросът е следният. Първо, или никоя от партиите и организациите в управляващата коалиция няма такъв кандидат, или този кандидат не може да бъде наречен най-добрият, защото в момента гуверньорът на БНБ е човек, който има достатъчно опит, достатъчно експертиза и летвата е толкова високо вдигната, че е трудно някой да бъде издигнат със същия опит, със същото международно признание и със същото професионално или образователно равнище. Когато се заговори за кандидатурите, аз също съм доста притеснена, че в последната една седмица един от членовете на Народното събрание медийно обявява, че някой го съветва да не се явява в евентуален бъдещ конкурс процедура в Народното събрание. Тук въпросът трябва да се постави към управляващите: кой посъветва един евентуален кандидат да се откаже от надпреварата? Какви са тези прийоми в една демократична държава някой да съветва някого да не участва в едно публично състезание и затова ли бяха вече два часа парламентарните игри, първо, да се провали изобщо обсъждането на тези процедурни правила; сега да се провали изобщо самата процедура в този срок, в който Бюджетната комисия ни е предложила да гласуваме, и трето, евентуално да се провали избор на евентуален кандидат? На тези въпроси, колеги, аз не чух никакъв отговор. Ако искате да ги повторя: на кого са нужни тези 20 дни удължен срок, защото аз нямам никакви съмнения, че разговори с опозицията няма да се водят, така както досега, освен че опозицията беше наричана с всякакви обидни епитети, никога не сте водили разговори, било то и разговори, касаещи важни държавни интереси, а считам, че изборът на гуверньор на БНБ е един такъв важен държавен интерес. Нещо повече, в началото на всяка сесия на Народното събрание председателят докладва всички позиции, за които предстои конкурс или публична процедура и в които процедури Народното събрание има своето участие по издигането и гласуването на определени кандидати. Това Вие повече от месеци, година, да не сте готови с евентуални кандидати, наистина е притеснително. Но по-притеснителното е, че дори и да бъде удължен срокът на 14 или на 20 дни, пак няма да сте готови. Ако днес не отговорите на важните въпроси, които поставихме, то може би няма смисъл да водим какъвто и да е дебат по-нататък или да участваме в някакви бъдещи разговори. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Атанасова. Хамид Хамид за реплика.
Много благодаря, господин Председател. Най-после ми дойде и на мен редът за реплика. Уважаема госпожо Атанасова, навярно въпросът, който поставяте тук – кой е посъветвал господин Каримански да се откаже, е реторичен. Цяла България знае кой е този човек. Това е същият човек, госпожо Атанасова, който през цялото Ви управление е предлагал министри на господин Борисов и господин Борисов е приемал тези министри. Това не са мои думи, това не са мои твърдения, това е изявление на самия господин Борисов. Това е същият човек, госпожо Атанасова, същият човек, който в момента подреди и това правителство, това е менторът на министър-председателя, това е олигархът Иво Прокопиев. Защо се учудвате кой е този човек? [[Ръкопляскания от ДПС.]] На мен ми е интересно друго обаче – Вие си мълчите за този човек, ще чуем ли нещо от Вас?
Втора реплика към Десислава Атанасова има ли? Няма. Заповядайте за дуплика.
Благодаря. Господин Хамид, аз в интерес на истината очаквах, че управляващите ще посочат кой диктува правилата. Защото – да, прав сте, някога назад във времето, за което и Вие от парламентарната трибуна казахте, че цитирате бившия премиер Борисов, са се водили разговори [[реплики от ДПС: „Кой?“]] – не онези разговори за „Кой?“ [[реплика от ДПС: „Споменете името му“]], други разговори, и това никой не го е крил. Сега обаче не знам дали наистина има сериозна промяна в ролята на господин Прокопиев за българския политически живот. [[Реплики от ДПС. Частични ръкопляскания.]] Да, аз от нищо не се притеснявам, няма нужда от аплодисменти. Защото, ако някога назад във времето подобни разговори са се водили, сега виждам, че не само се водят разговорите, не само се посочват лицата, ами дори и се модерират разговорите. И вчера го видяхме. Та, господин Гюров излезе вероятно от неудобство. [[Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] Добре, има тук достатъчно видни ръководители от Вашата парламентарна група, като господин Настимир Ананиев, който може да отговори: кой Ви нареди да удължите срока на процедурата, кой отказа евентуален кандидат от участие в тази процедура? Кой?! Това Иво Прокопиев ли е? [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и ДПС.]]
Господин Ананиев, направо за изказване, ако искате. С кое ви засегнаха? Че Ви нарежда някой. Добре, обяснете за нареждането.
Уважаеми господин Председател. Госпожо Атанасова, знаем кой Ви нарежда и откъде Ви нарежда.
Ама господин Ананиев, не влизайте пък в същия тон.
Нека да се обясня, нали. Нарежда Ви господин Борисов от Банкя – кога по телефона, кога по есемес, кога с куриери – това е ясно на всички. В „Продължаваме Промяната“ си имаме демократични процеси, по които решаваме всички казуси. Знаем, че в ГЕРБ не е така. Така че не съдете по себе си по какъв начин се случват нещата при нас. Ние се опитваме да се държим отговорно и това си пролича и от изказаното от колегите. Вие вкарахте политическо говорене. Ние също можем да го вкараме, защото за Вас може да се говори много, за съжаление, не много хубаво, но може да се говори много. Така че на нас никой не ни нарежда, особено на мен. Имаме си начин, по който си взимаме процесите и решенията. Благодаря.
Благодаря. И за лично обяснение Десислава Атанасова. [[Реплика на народния представител Настимир Ананиев, от място: „А тя за какво се обяснява“.]] Идентично беше.
Благодаря. Господин Председател, моля не допускайте подобни изказвания. Първо, те по никакъв начин не привнасят нещо съществено към дебата. По отношение на това кой в коя група как решава. Да, господин Ананиев, нашият председател на партия се казва Бойко Борисов. Преди два дни ГЕРБ като партия препотвърди доверието си към лидера на ГЕРБ Бойко Борисов. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Това, че Вие сте някакъв „сбирщайн“ – Волт, Молт и всякакви други остатъци.
Без обиди, госпожо Атанасова.
Това не е обида.
Е „сбирщайн“ не е известно с позитивна конотация, моля Ви.
Добре. Благодаря, господин Председател, вземам си бележка. Това че липсва лидерство, е очевадно, не очевидно, господин Ананиев. Няма кой да взема решенията във Вашата парламентарна група. Няма кой да взема решенията във Вашето управляващо мнозинство. Затова, господин Ананиев, стигаме дотук – удължаваме срокове, няма отговори на важни въпроси и Вие правите някакви странни процедури по начина на водене – да питате кой решава в ГЕРБ. Естествено, че решава, на първо място, лидерът на нашата партия, Изпълнителната комисия и парламентарната група – нещо, което при Вас отсъства като структура. Първо направете това и след това според мен ще имате качества да заявявате политическа позиция и да я отстоявате. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Други изказвания? Няма други изказвания. Прекратявам дискусията. Заповядайте, господин Йорданов.
От името на парламентарната група на „Има такъв народ“ искам 15 минути почивка.
Добре. 15 минути почивка. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля заемете местата си. Възобновявам заседанието. Преминаваме към гласуване. Беше направено едно редакционно предложение от Андрей Гюров за удължаване на срока за представяне на кандидатури от 7 дни на 14 дни. Систематичното място на това предложение е в раздел I, т. 1. Това е предложението на Андрей Гюров, което първо ще поставим на гласуване. Гласуваме предложението на Андрей Гюров. Режим на гласуване. Колегите онлайн: Ива Митева?
Против.
Любомир Каримански?
Против.
Гласували 207 народни представители в зала плюс 2 онлайн, общо – 209: за 94, против 87 в залата плюс 2 онлайн – общо 89, въздържали се 26. Предложението не е прието. Прегласуваме. Колегите онлайн: Ива Митева?
Против.
Любомир Каримански?
Против.
Гласували 209 народни представители в зала плюс 2 онлайн, общо – 211: за 97, против 86 в залата плюс 2 онлайн – общо 88, въздържали се 26. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на текста по вносител. Гласуваме Проекта на решение, както е предложен от Комисията. Колегите онлайн: Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Гласували 215 народни представители в зала плюс 2 онлайн, общо – 217: за 130 в залата плюс 2 онлайн – общо 132, против 25, въздържали се 60. Предложението е прието. Прегласуваме Колегите онлайн: Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Гласували 216 народни представители в зала плюс 2 онлайн, общо – 218: за 118 в залата плюс 2 онлайн – общо 120, против 25, въздържали се 73. Предложението е прието. С това изчерпахме и точка първа от дневния ред за деня. Преминаваме към втора точка: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА ТРИСТРАННО СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА ДАРЕНИЕ ОТ И МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И БОСНА И ХЕРЦЕГОВИНА И PFIZER INC. И BIONTECH MANUFACTURING GMBH ОТНОСНО УПРАВЛЕНИЕТО И КООРДИНАЦИЯТА НА ДАРЕНИЕТО НА ВАКСИНА СРЕЩУ COVID-19, РАЗРАБОТЕНА ОТ PFIZER INC. И BIONTECH MANUFACTURING GMBH И НА ДВУСТРАННО СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА ДАРЕНИЕ МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И БОСНА И ХЕРЦЕГОВИНА. Дискусията по Законопроекта беше проведена в четвъртък миналата седмица. Остана да гласуваме Законопроекта. Преминаваме към гласуване. Режим на гласуване. Колегите онлайн: Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Гласували 142 народни представители в залата плюс 2 онлайн, общо – 144: за 131 в залата плюс 2 онлайн – общо 133 , против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. Господин Тонев, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя процедурно предложение току-що приетият на първо гласуване Законопроект да бъде разгледан и предложен на второ гласуване в едно заседание.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Има ли обратно становище? Не виждам. Режим на гласуване. Гласуваме процедурното предложение. Колегите онлайн: Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Гласували 141 народни представители в залата плюс 2 онлайн, общо – 143: за 141 в залата плюс 2 онлайн – общо 143, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, господин Тонев, да изчетете Закона.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ЗАКОН за ратифициране на Тристранно споразумение за дарение от и между Република България и Босна и Херцеговина и Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH относно управлението и координацията на дарението на ваксина срещу COVID-19, разработена от Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH и на Двустранно споразумение за дарение между Република България и Босна и Херцеговина Чл. 1. Ратифицира Тристранното споразумение за дарение от и между Република България и Босна и Херцеговина и Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH относно управлението и координацията на дарението на ваксина срещу COVID-19, разработена от Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH, подписано от Република България на 1 декември 2021 г., от Босна и Херцеговина на 23 ноември 2021 г. и от Pfizer Inc. и BioNTech Manufacturing GmbH на 8 декември 2021 г. и Двустранното споразумение за дарение между Република България и Босна и Херцеговина, подписано от Република България на 1 декември 2021 г. и от Босна и Херцеговина на 23 ноември 2021 г. Чл. 2. Разпорежда споразуменията по чл. 1 да не се обнародват в „Държавен вестник“. Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Благодаря Ви.
На основание чл. 80, ал. 2, изр. второ от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя следното предложение за правно-техническа поправка: в чл. 2 след думата „Разпорежда“ да се добави „на основание чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България“. Това предложение се налага, тъй като в чл. 2 по вносител е пропуснато да се посочи правното основание от Закона за международните договори на Република България. Благодаря Ви, господин Председател.
И аз Ви благодаря, доцент Тонев. Откривам дискусията по Законопроекта и текстовете, изчетени от господин Тонев. Желаещи за изказвания? Няма. Прекратявам дискусията и преминаваме към гласуване. На първо място подлагам на гласуване редакционното предложение на Антон Тонев, а именно в чл. 2 след думата „Разпорежда“ да се добави „на основание чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България“. Моля, режим на гласуване – гласуваме редакционното предложение. Ива Митева?
За.
Господин Каримански?
За.
Благодаря. Гласували 138 народни представители в залата и 2 онлайн – 140, за 127 в залата и 2 онлайн – 129 общо, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване анблок на заглавието на Законопроекта, чл. 1, чл. 2 при съобразяване на вече гласуваното редакционно предложение и Заключителната разпоредба на Законопроекта.
За.
За.
Господин Сабрутев, ще отчетем Вашия глас за протокола. Гласували 138 народни представители в залата чрез компютризираната система и 2 онлайн – 140, и Венко Сабрутев, който не е успял да гласува – 141 общо: за – 127 с компютризираната система и 2 онлайн, и Венко Сабрутев с вдигане на ръка – общо 130, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. С това изчерпваме и втората точка от дневния ред за деня. Преминаваме към следващата точка: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ПОКРИТИТЕ ОБЛИГАЦИИ. Господин Сабрутев, заповядайте за процедура.
Благодаря, господин Председател. Бих искал да направя процедура за допуск в залата. Моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника да гласуваме в залата да бъдат допуснати следните лица: господин Ивайло Яйджиев – зам.-министър на финансите, госпожа Росица Петкова – началник на отдел в дирекция „Регулация на финансовите пазари“ в Министерството на финансите, и госпожа Нина Стоянова – подуправител на БНБ. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Гласуваме предложението за допуск на господин Яйджиев, госпожа Петкова и госпожа Стоянова. Ива Митева?
За.
Господин Каримански?
За.
Гласували 133 народни представители в залата и 2 онлайн – 135, за 133 в залата и 2 онлайн – 135 общо, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят лицата в залата. С доклада на Комисията по бюджет и финанси ще ни запознае господин Шалъфов. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. „Доклад относно Законопроект за покритите облигации, № 47-102-01-7, внесен от Министерския съвет на 7 декември 2021 г., приет на първо гласуване на 3 февруари 2022 г., проект – второ гласуване. „Закон за покритите облигации“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. „Глава първа – Общи положения“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава първа. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1, като в ал. 2 думата „актовете“ за заменя с „нормативните актове“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 2. „Глава втора – Пул на покритието“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава втора. „Раздел I – Допустими активи“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел І. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 3, като в ал. 1, т. 1 думите „и инвестиционните посредници“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 4. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 5. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 6. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 7, като думите „и по-често“ се заменят с „както и“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 8. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 9. „Раздел II – Включване на договори за деривати в пула на покритието“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел ІІ. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 10. „Раздел III – Вътрешногрупови структури за издаване на покрити облигации“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел ІІІ. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 11, като в ал. 1, т. 5 думите „изискванията по“ се заменят с „изискванията на“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 12. „Раздел IV – Съвместно финансиране“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел ІV. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 13. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 14, като думите „реда на“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 15. „Раздел V – Учредяване на обезпечение върху активите от покритието“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел V. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 16, като в ал. 1 думите „ал. 3“ се заменят с „ал. 2“ и в ал. 3 думите „чл. 22“ се заменят с „чл. 23“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 17. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 18. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 19, като в ал. 1 думите „ал. 3“ се заменят с „ал. 2“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 20. „Раздел VI – Регистър на покритието“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел VІ. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 21. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 22, който да бъде отразен на систематичното си място като чл. 23. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 23, който да бъде отразен на систематичното си място като чл. 22 и в него в ал. 1 думите „регистърът е воден“ се заменят със „се води този регистър“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 24, като в ал. 1, т. 3 думите „реда на“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 25. „Глава трета – Изисквания за покритие и ликвидност“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на наименованието на Глава трета: „Изисквания за покритие, свръхобезпеченост и ликвидност“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 26: „Чл. 26. (1) Покритите облигации по всяко време трябва да отговарят на изискванията за покритие и свръхобезпеченост по тази глава. (2) Всички настоящи и бъдещи задължения по покритите облигации трябва да бъдат покрити с парични вземания по допустими активи от покритието. Те включват задължения за: 1. плащане на главница по покритите облигации; 2. плащане на лихви и други парични задължения по покритите облигации; 3. изплащане по договори за деривати, включени в пула на покритието в съответствие с чл. 10; 4. покриване на разходите по обслужване и управление на покритите облигации и на активите от покритието в случай на поставяне на покритите облигации под отделно управление в съответствие с глава осма. (3) При изчисляване на изискването за покритие емитентите могат да представят разходите по ал. 2, т. 4 като обща сума, посочена в условията, съдържащи правата и задълженията по покритите облигации. Условията на покритите облигации следва да съдържат подробна информация относно използваните методи и допускания при определяне на сумата по предходното изречение. В случай че тези разходи надхвърлят сумата, посочена в условията на покритите облигации, емитентът е длъжен да изпълнява изискването за покритие въз основа на по-високия размер на разходите. (4) Изискването за покритие по ал. 2 се изпълнява със следните активи от покритието: 1. първични активи; 2. спомагателни активи; 3. активи, включени в ликвидния буфер в съответствие с чл. 28; 4. парични вземания по договори за деривати, включени в пула на покритието в съответствие с чл. 10. (5) Активите от покритието по ал. 4 не могат да включват активи, за които се счита, че е настъпило неизпълнение по смисъла на чл. 178 от Регламент (ЕС) № 575/2013. (6) Българската народна банка издава наредба, с която определя изисквания към методиката за изчисляване на размера на задълженията по ал. 2 и на активите от покритието по ал. 4, както и реда и условията за оценяване на задълженията по ал. 2, т. 3 и активите от покритието по ал. 4, т. 4.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 27, като в ал. 5 думите „ал. 5“ се заменят с „ал. 4“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 28, като в ал. 1 след думите „регистър на покритието“ се добавя „по чл. 21, ал. 2“. „Глава четвърта – Наблюдател на покритието“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава четвърта. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 29. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 30, като в ал. 1, т. 9 думата „актовете“ се заменя с „нормативните актове“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 31, като в ал. 1, т. 1 думите „законите и подзаконовите актове“ се заменят с „нормативните актове“ и в ал. 2 след думите „публичния надзор“ се добавя „на покритите облигации“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 32, като в ал. 2, т. 4 думата „актовете“ се заменя с „нормативните актове“, в ал. 5 думата „виновно“ се заличава и в ал. 7 след думите „от изискванията на ал. 5 и 6“ се добавя „при условия, определени в наредбата по ал. 5“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 33.
Добре, благодаря Ви, господин Шалъфов, до Глава пета и ще продължим нататък. Откривам дискусия по заглавието на Законопроекта, наименованията на разделите, текстовете, прочетени от Пламен Шалъфов. Желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията и ще преминем към гласуване. Подлагам на гласуване: заглавието на Законопроекта, което е по вносител; наименованието на Глава първа е по вносител; чл. 1 е в редакция на Комисията; чл. 2 е по вносител; наименованието на Глава втора е по вносител; наименованието на Раздел I в Глава втора е по вносител; чл. 3 е в редакция на Комисията; чл. 4 е по вносител; чл. 5 е по вносител; чл. 6 е по вносител; чл. 7 е в редакция на Комисията; чл. 8 и 9 са по вносител; наименованието на Раздел II е по вносител; чл. 10 е по вносител; наименованието на Раздел III е по вносител; чл. 11 е в редакция на Комисията; чл. 12 е по вносител; по вносител е и наименованието на Раздел IV; текстът на чл. 13 също; чл. 14 е в редакция на Комисията; чл. 15 е по вносител; наименованието на Раздел V e по вносител; чл. 16 е в редакция на Комисията; чл. 17 и 18 са по вносител; чл. 19 е в редакция на Комисията; чл. 20 е по вносител; наименованието на Раздел VI е по вносител; чл. 21 е по вносител; чл. 22 е в редакция на вносителя, но систематичното му място е като 23 според Комисията; чл. 23 е в редакция на Комисията и става чл. 22; чл. 24 е в редакция на Комисията; чл. 25 е по вносител; наименованието на Глава трета е в редакция на Комисията; чл. 26 е в редакция на Комисията; чл. 27 е в редакция на Комисията; чл. 28 е в редакция на Комисията; наименованието на Глава четвърта е по вносител; чл. 29 е по вносител; чл. 30 е в редакция на Комисията; чл. 31 е в редакция на Комисията; чл. 32 е в редакция на Комисията; и чл. 33 е по вносител. Гласуваме всичките в цялост. Ива Митева?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
И Любомир Каримански?
За.
Гласували 124 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 126: за 117 в залата и 2 онлайн – общо 119, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието.
„Глава пета – Структури с отсрочване на срока до падежа на емисия покрити облигации“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава пета. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 34, като в ал. 6 в текста преди т. 1 думата „следното“ се заличава и в т. 1 думите „активиращите събития за“ се заменят с „обстоятелствата, които водят до“. „Глава шеста – Разрешение за емисия или програма покрити облигации“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава шеста. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 35. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 36: „Чл. 36. За издаване на разрешение по чл. 35 банката емитент подава в БНБ заявление за издаване на разрешение за покрити облигации, към което прилага следните документи и информация: 1. подробна бизнес програма относно дейността по издаване на покрити облигации за поне тригодишен период след издаването на покритите облигации, а ако планираният срок до падежа на облигациите е по-кратък, за целия срок до падежа на покритите облигации; 2. сведения за наличието на софтуерна и материална обезпеченост на банката емитент, необходими за издаване и управление на покритите облигации в съответствие с изискванията на този закон и нормативните актове по прилагането му; 3. вътрешните правила, политики и процедури на банката емитент в съответствие с изискванията на този закон и нормативните актове по прилагането му; 4. подробна информация относно активите, които ще бъдат включени в пула на покритието, и тяхното съответствие с изискванията за допустимост на този закон и нормативните актове по прилагането му; 5. относимите кредитни правила и политики на банката емитент във връзка с одобряване, изменение, подновяване и рефинансиране на активите, които ще бъдат включени в пула на покритието; 6. информация относно разпределението на отговорностите в рамките на банката емитент във връзка с издаването и управлението на покритите облигации; 7. информация за наблюдателя на покритието, когато такъв ще бъде назначен, включително данни и информация, доказващи, че отговаря на изискванията на този закон, и проект на договор с избрания наблюдател на покритието; 8. в случай на външно емитирани покрити облигации по чл. 11, ал. 1, информация относно извършената проверка дали вътрешно емитираните покрити облигации по чл. 11, ал. 1, включително такива, които са резултат от трансгранични вътрешногрупови структури за издаване на покрити облигации по чл. 12, в съответствие с изискванията на този закон и нормативните актове по прилагането му; 9. в случай на съвместно финансиране по реда на глава втора, раздел IV, проект на договор, по силата на който ще бъдат прехвърлени допустими активи, възникнали от дейността на банката инициатор, на банката емитент, както и документи и информация за банката инициатор, които са необходими за вземане на решението по чл. 35.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 37. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 38, като в ал. 1 в текста преди т. 1 думите „в случай че“ се заменят с „когато“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 39: „Чл. 39. Българската народна банка отказва да издаде разрешение за програмата покрити облигации, съответно за издаването на емисия покрити облигации, с мотивирано решение, когато: 1. не са предоставени всички необходими документи и информация или документите съдържат явни нередности; 2. емитентът системно не изпълнява изискванията на този закон във връзка с други програми покрити облигации или емисии покрити облигации, издадени от него; 3. програмата покрити облигации, съответно издаването на емисия покрити облигации, ще доведе до значителен риск за дейността на банката емитент или нейното финансово състояние; 4. издаването на покрити облигации ще доведе до нарушаване на изискванията на този закон или на нормативните актове по прилагането му; 5. съществува риск издаването на покрити облигации да застраши стабилността на финансовата система на Република България; 6. емитентът не разполага с необходимите ресурси и капацитет, включително софтуерна и материална обезпеченост, или с необходимия квалифициран персонал, за да осигури безпроблемно издаване и администриране на програма покрити облигации или емисия покрити облигации; 7. избраният наблюдател на покритието не отговаря на изискванията на този закон; 8. предвижданата структура на пула на покритието не отговаря на изискванията на този закон; 9. въведените правила и процедури в банката емитент във връзка с издаването и администрирането на покритите облигации не осигуряват в нужната степен защита на правата на инвеститорите.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 40, като в ал. 1 думата „актовете“ се заменя с „нормативните актове“ и в ал. 2 думите „поне от“ се заменят с „не по-кратък от“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 41. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 42. „Глава седма – Организационни изисквания и предоставяне на информация“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава седма. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 43, като думата „актовете“ се заменя с „нормативните актове“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 44. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 45. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 46, като в ал. 2, т. 5 думите „активиращите събития за“ се заменят „обстоятелствата, които водят до“, в ал. 3 думите „раздел III на глава втора“ се заменят с „глава втора, раздел III“ и думите „връзка към нея“ се заменят с „като препрати към съответната интернет страница, на която информацията може да бъде намерена“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 47, като в ал. 2, т. 3 думите „на изискванията“ се заменят с „изискванията“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 48. „Глава осма – Отделяне, управление на активите от покритието при прекратителна процедура и оздравителни мерки“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава осма. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 49, като в ал. 3 думите „ал. 3“ се заменят с „ал. 2“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 50, като в ал. 3 думите „назначен по реда на“ се заменят с „по“ и думата „съобразно“ се заменя с „в съответствие с“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 51, като в ал. 2, т. 2 думите „чл. 51, ал. 1 от Закона за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници“ се заменят с „чл. 51, ал. 1 от същия закон“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 52: „Чл. 52. (1) Извънреден управител може да бъде само физическо лице, което отговаря на изискванията за синдик по чл. 25, ал. 1 от Закона за банковата несъстоятелност. Изпълнението на изискванията се установява от БНБ по реда на чл. 25, ал. 2 и 4 от същия закон. (2) Извънредният управител може да бъде извънреден управител на повече от една емисия покрити облигации, издадени от същата банка емитент. Извънредният управител не може да бъде временен управител, временен синдик, синдик, квестор, ликвидатор или да изпълнява други функции в рамките на прекратителна процедура или оздравителни мерки по отношение на банката емитент. (3) Българската народна банка може да назначи до две лица за извънредни управители. Когато са назначени двама извънредни управители, те вземат решения с единодушие и упражняват правомощията си съвместно, освен ако БНБ реши друго. (4) Българската народна банка може да прекрати правомощията на лице, назначено за извънреден управител на покритите облигации, и да назначи друг на негово място при наличието на едно или повече от следните основания: 1. писмено искане на извънредния управител, отправено до БНБ; 2. при установяване, че извънредният управител не е отговарял или впоследствие е престанал да отговаря на изискванията на ал. 1 или ал. 2, изречение второ; 3. при фактическа невъзможност на извънредния управител да осъществява правомощията си; 4. при смърт или поставяне под запрещение на извънредния управител; 5. по преценка на БНБ, когато извънредният управител не изпълнява задълженията си или с действията си застрашава интересите на инвеститорите в покрити облигации и/или насрещните страни по договори за деривати, сключени в съответствие с чл. 10. (5) Актът на БНБ по ал. 4 не подлежи на обжалване.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 53, като в ал. 5 думите „реда на“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 54, като в ал. 2 думите „ал. 3“ се заменят с „ал. 2“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 55. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 56, като в ал. 2 думите „реда на“ се заличават и в ал. 6 думите „които не бъдат“ се заменят с „които не са“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 57, като в ал. 3 думите „Глава четвърта от част първа“ се заменят с „Част първа, глава четвърта“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 58, като в ал. 1, т. 2 думите „за покритие“ се заличават и в ал. 3 думите „реда на“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 59, като в ал. 2 думите „реда на“ се заличават и в ал. 6 навсякъде думите „чл. 26, ал. 3“ се заменят с „чл. 26, ал. 2“. „Глава девета – Надзор и надзорно сътрудничество“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава девета. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 60, като в ал. 1 думата „актовете“ се заменя с „нормативните актове“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 61, като в т. 9 думата „санкции“ се заменя с „наказания“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 62, като в ал. 1 след думата „надзор“ се добавя „на покритите облигации“ и в ал. 2 и 3 думата „нуждите“ се заменя с „целите“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 63: „Чл. 63. (1) Информацията, която БНБ получава или създава за целите на публичния надзор на покритите облигации или във връзка с него, е професионална тайна. Тази информация не представлява служебна тайна по смисъла на Закона за защита на класифицираната информация. (2) Не е професионална тайна информацията, която подлежи на публикуване или оповестяване съгласно нормативен акт. (3) Членовете на Управителния съвет на БНБ, служителите, експертите и другите лица, работещи за БНБ, са длъжни да пазят професионалната тайна, включително след прекратяването на отношенията им с БНБ. (4) Лицата по ал. 3 могат да използват информацията, представляваща професионална тайна, само за целите и при изпълнение на служебните си задължения. Тази информация не може да се разгласява или предоставя на други лица или органи освен на посочените в чл. 64, ал. 1. (5) Ограниченията по ал. 4 не се прилагат, ако информацията се предоставя в обобщен вид, така че да не могат да се идентифицират лицата, за които тя се отнася. (6) Информацията, получена от лице, задължено да я предоставя по този закон, може да му се предостави обратно при поискване от негова страна.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 64, като в ал. 1 в текста преди т. 1 думите „ал. 1“ се заменят с „ал. 3“, в т. 2, буква „б“ накрая се добавя „на покритите облигации“, а в т. 11 думата „надзорни“ се заличава, след думата „органи“ се добавя „за публичен надзор на покритите облигации“ и думите „посочени в чл. 65“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 65, като в ал. 1 думите „надзор върху емитирането“ се заменят с „публичен надзор“ и в ал. 3 думите „упражняване на“ и „в други държави членки“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 66, като в ал. 2 след думите „чл. 64“ се добавя „ал. 1“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 67. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 68, като след думите „публичен надзор“ се добавя „на покритите облигации“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 69: „Чл. 69. (1) Българската народна банка като орган за публичен надзор на покритите облигации оповестява на своята интернет страница следната информация: 1. разпоредбите на съответните нормативни актове, както и текстовете на приетите от БНБ общи надзорни насоки във връзка с емитирането на покрити облигации; 2. информация относно следваната политика и практика от БНБ по прилагането на този закон и нормативните актове по прилагането му, както и мотивите за тяхната промяна; информацията за следваната политика включва най-малко информация за средствата, които БНБ избира и използва при упражняване на своята оперативна самостоятелност за постигане целите на този закон; 3. списък на банките, които имат разрешение от БНБ да емитират покрити облигации, и 4. списък на програмите и емисиите покрити облигации по чл. 42, които имат право да използват обозначението за „европейска покрита облигация“, обозначението за „европейска покрита облигация (премиум)“ или обозначението за „жилищна покрита облигация“. (2) Публикуваната информация по ал. 1 се актуализира при настъпване на промяна. (3) Българската народна банка ежегодно уведомява ЕБО за списъка на банките емитенти, посочен в ал. 1, т. 3, и за списъците на програмите и емисиите покрити облигации, посочени в ал. 1, т. 4.“
Благодаря Ви, господин Шалъфов. Откривам дискусията по текстовете от наименованието на Глава пета и чл. 34 до чл. 69 включително. Има ли желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване: наименованието на Глава пета – по вносител; чл. 34 в редакция на Комисията; наименованието на Глава шеста – по вносител; чл. 35 – по вносител; чл. 36 – редакция на Комисията; чл. 37 по вносител; членове 38, 39 и 40 – редакция на Комисията; членове 41 и 42 – по вносител; наименованието на Глава седма – по вносител; чл. 43 – в редакция на Комисията; чл. 44, 45 – по вносител; членове 46 и 47 са в редакция на Комисията; чл. 48 – по вносител, наименованието на Глава 8 – по вносител, членове от 49 до 54 – в редакция на Комисията; чл. 55 – по вносител; от чл. 56 до 58 – в редакция на Комисията; наименованието на Глава девета – по вносител; членове от 60 до 66 – редакция на Комисията; чл. 67 – по вносител; чл. 68 и 69 са в редакция на Комисията по бюджет и финанси. Гласуваме всичките текстове в цялост. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Благодаря. Гласували 124 народни представители в залата плюс 2 онлайн – общо 126: за – 116 в залата и двама онлайн – общо 118; против няма, въздържали се 8. Предложението е прието. Заповядайте, господин Шалъфов.
„Глава десета – Надзорни мерки. Административнонаказателни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава десета. „Раздел I – Надзорни мерки“. Комисията подкрепя текста на вносителя за Раздел І. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 70: „Чл. 70. (1) Българската народна банка може да приложи мерките по ал. 2, когато установи, че банка емитент, наблюдател на покритието, извънреден управител, техен служител, член на управителен или на контролен орган на горепосочените, лице, което по договор изпълнява ръководни функции, както и лица, притежаващи квалифицирано дялово участие в банка емитент, са извършили или извършват дейност в нарушение на този закон, на нормативните актове по прилагането му, решения на БНБ, както и когато се възпрепятства упражняването на контролна дейност от БНБ или са застрашени интересите на инвеститорите, включително когато: 1. банка емитент е получила разрешение за програма за покрити облигации въз основа на неверни данни или чрез други неправомерни средства; 2. банка емитент вече не отговаря на условията, при които е предоставено разрешението за програма за покрити облигации; 3. банка емитира покрити облигации, без да е получила разрешение в съответствие с разпоредбите на Глава шеста; 4. банка емитент не спазва изискванията за водене на регистър на покритието по реда на Глава втора, Раздел VI; 5. банка емитира покрити облигации, които не отговарят на изискванията за отделяне на активите от покритието в съответствие с чл. 49; 6. банка емитира покрити облигации, които не са обезпечени с допустими активи, отговарящи на изискванията на Глава втора, Раздел I; 7. банка емитира покрити облигации, които са покрити с намиращи се в трети държави активи, в нарушение на изискванията, установени в чл. 5, ал. 2 – 4; 8. банка включва активи в пула на покритието на покрити облигации при използване на вътрешногрупова структура за издаване на покрити облигации по смисъла на Глава втора, Раздел III в нарушение на изискванията на този закон; 9. банка емитент не спазва условията за съвместно финансиране, определени в Глава втора, Раздел IV; 10. банка емитент не спазва изискванията за състава на пула на покритието, установени в този закон, включително изискванията за допълване или заместване на активи от покритието съобразно изискванията на този закон, надзорните указания на БНБ и/или условията на емисията; 11. банка емитент не спазва изискванията за договорите за деривати в пула на покритието, установени в чл. 10; 12. банка емитент не спазва изискванията за отделяне на активите от покритието в съответствие с разпоредбите на Глава втора, Раздел VI и Глава осма; 13. банка емитент не предоставя изискваната информация или предоставя непълна или неточна информация в нарушение на разпоредбите на чл. 46; 14. банка емитент системно не спазва изискванията за ликвиден буфер в нарушение на чл. 28; 15. банка, емитираща покрити облигации със структури с възможност за отсрочване на падежа, не спазва условията за тяхното използване, определени в чл. 34; 16. банка емитент не отчита изискваната информация или предоставя непълна или неточна информация относно задълженията си в нарушение на разпоредбите на чл. 47. (2) В случаите по ал. 1 БНБ може да: 1. отправи писмено предупреждение до лицата по ал. 1; 2. разпореди писмено на лицата по ал. 1 да предприемат в определен срок конкретни мерки, необходими за предотвратяване и отстраняване на нарушенията, на вредните последици от тях или на опасността за интересите на инвеститорите; 3. изиска от банка инициатор да промени политиките, процедурите и методиките си за одобряване, изменение, подновяване и рефинансиране на активите, възникнали от дейността ѝ, които са включени в пула на покритието на емисия покрити облигации; 4. изиска от банката емитент на покрити облигации да назначи или отстрани членове на управителните си органи или служители, на които са възложени специални функции във връзка с програмата за покрити облигации; 5. постави допълнителни изисквания към банката емитент във връзка с издадени покрити облигации; 6. изиска от банката емитент да извърши промени в покритието на покритите облигации по отношение на допустими активи или договори за деривати, включително като промени условията по чл. 38, ал. 2, при които е издала разрешението относно програма за покрити облигации, както и да изиска от банката емитент да увеличи минималното ниво на свръхобезпеченост на покритите облигации над предвидените в този закон или в условията на емисията нива чрез включване на спомагателни активи в пула на покритието; 7. изиска от банката емитент да назначи наблюдател на покритието, да замени съществуващ такъв по реда на Глава четвърта или да бъдат извършени промени в договора, сключен с него; 8. изиска от банката емитент да замени агента по обезпечението или представителя на облигационерите или да бъдат извършени промени в договорите, сключени с тях; 9. замени назначения извънреден управител или да бъдат извършени промени в акта за назначаването му; 10. информира обществеността за дейност във връзка с издадени покрити облигации, която застрашава интересите на инвеститорите; 11. оповести публично информация за извършено нарушение с посочване на нарушителя по реда на чл. 75; 12. спре предлагането или продажбата на покритите облигации от определена емисия; 13. предложи на Комисията за финансов надзор да спре или да отстрани от търговия на регулиран пазар или от друга система за търговия покритите облигации от определена емисия; 14. изиска от банката емитент на покрити облигации допълнително или по-често предоставяне на информация от предвиденото по чл. 46 и 47; 15. отнеме разрешението на програма или емисия покрити облигации. (3) Българската народна банка може да приложи мерки по ал. 2 и когато въз основа на събраните доказателства може обосновано да предположи, че съществува вероятност банката емитент да наруши разпоредбите на този закон и на нормативните актове по прилагането им в рамките на следващите 12 месеца. (4) По искане на БНБ Агенцията по вписванията вписва обстоятелствата, съответно обявява актовете по ал. 2, в Търговския регистър.“ „Раздел II – Издаване и обжалване на административни актове“. Комисията подкрепя текста на вносителя за Раздел ІІ. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 71, като в ал. 1 думата „актовете“ се заменя с „нормативните актове“ и в ал. 8 думите „чл. 70, ал. 2 чл. 26“ се заменят с „чл. 70, ал. 2 от този закон разпоредбите на чл. 26“. „Раздел III – Административнонаказателни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за Раздел ІІІ. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 72: „Чл. 72. (1) Банка, която издава покрити облигации без разрешение или в нарушение на получено разрешение от БНБ по реда на глава шеста, се наказва с имуществена санкция в размер от 200 000 лв. до по-голямата сума между 5 000 000 лв. и 5 на сто от общия годишен оборот на банката съгласно последния ѝ отчет, одобрен от управителния ѝ орган, а при повторно нарушение – от 400 000 лв. до по-голямата сума между 10 000 000 лв. и 10 на сто от общия годишен оборот на банката съгласно последния ѝ отчет, одобрен от управителния ѝ орган. (2) Банка емитент, която извърши нарушение по чл. 24 или чл. 25, се наказва с имуществена санкция в размер от 10 000 до 250 000 лв., а при повторно нарушение – от 20 000 до 500 000 лв. На администратора на банката емитент, допуснал нарушение по първото изречение, се налага глоба в размер от 5000 до 40 000 лв., а при повторно нарушение – от 10 000 до 80 000 лева. (3) Банка емитент, която извърши нарушение на Глава втора, с изключение на чл. 24 и 25, глави трета, пета, седма и осма от този закон или на нормативните актове по прилагането му, се наказва с имуществена санкция в размер от 20 000 лв. до по-голямата сума между 1 000 000 лв. и 2 на сто от общия годишен оборот на банката съгласно последния ѝ отчет, одобрен от управителния ѝ орган, а при повторно нарушение – от 40 000 лв. до по-голямата сума между 2 000 000 лв. и 5 на сто от общия годишен оборот на банката съгласно последния ѝ отчет, одобрен от управителния ѝ орган. (4) Наблюдател на покритието, който извърши нарушение на глава четвърта или на други разпоредби на този закон и на нормативните актове по прилагането му, се наказва с имуществена санкция в размер от 15 000 до 100 000 лв., а при повторно нарушение – от 30 000 до 200 000 лв. (5) За извършване или допускане извършването на нарушения на този закон или на нормативните актове по прилагането му, извън случаите по ал. 1 – 4, ако деянието не съставлява престъпление, физическите лица се наказват с глоба в размер от 10 000 до 200 000 лв., а при повторно нарушение – от 20 000 до 400 000 лв. Ако нарушителят е юридическо лице или едноличен търговец, се налага имуществена санкция в размер от 20 000 до 500 000 лв., а при повторно нарушение – от 40 000 до 1 000 000 лв. (6) Който не изпълни приложена от БНБ принудителна административна мярка по чл. 70, ал. 2, се наказва с глоба в размер от 5000 до 100 000 лв., а при повторно нарушение – от 10 000 до 200 000 лв., а ако е юридическо лице или едноличен търговец – в размер от 20 000 до 500 000 лв., а при повторно нарушение – от 40 000 до 1 000 000 лв. (7) Когато стойността на придобитото или стойността на предотвратените загуби в резултат на нарушението по ал. 1 – 6 може да се определи, на физическото лице се налага глоба до двойния размер на тази стойност, но не по-малко от 5000 лв., а при повторно нарушение – не по-малко от 10 000 лв., съответно на юридическото лице и на едноличния търговец се налага имуществена санкция до двойния размер на тази стойност, но не по малко от 10 000 лв., а при повторно нарушение – не по-малко от 20 000 лв.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 73. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 74, като в ал. 1, т. 4 и 5 думата „доколкото“ се заменя с „в случай че“, в т. 6 думите „надзор по този закон“ се заменят с „надзор на покритите облигации“ и в т. 7 след думата „предходни“ се добавя „относими“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 75, като в ал. 1 думата „подзаконовите“ се заменя с „нормативните“ и думите „в публикациите се съдържа информация“ се заменят с „публикуваната информация съдържа данни“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 76, като след думата „наложени“ се добавя „принудителни“. „Допълнителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1, като в т. 14 думата „закона“ се заменя с „този закон“ и в т. 21 думите „или публичен надзор“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2, като думите „прилагат се“ се заменят със „се прилагат“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3, като накрая се добавя „ (ОВ, L 328/29 от 18 декември 2019 г.) “. „Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. По § 4 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4: „§ 4. В срок до 8 юли 2022 г. Управителният съвет на Българската народна банка издава наредбите по чл. 26, ал. 6, чл. 32, ал. 5 и чл. 44, ал. 5.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. (1) Законът за ипотечните облигации (обн., ДВ, бр. ...) се отменя. (2) За издадените до влизане в сила на този закон ипотечни облигации се прилага режимът на отменения Закон за ипотечните облигации.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6: „§ 6. (1) Облигации, издадени преди 8 юли 2022 г. от кредитна институция със седалище в държава членка, която подлежи на надзор с цел защита на притежателите на облигации, включително на изискването набраните от емисията облигации средства да бъдат инвестирани в активи, които през целия период на емисията осигуряват покритие на претенциите във връзка с облигациите и които в случай на несъстоятелност на емитента да бъдат използвани приоритетно за изплащане на задълженията към притежателите на облигации, до настъпване на техния падеж се считат за покрити облигации по смисъла на този закон. (2) Българската народна банка следи дали облигациите по ал. 1, емитентът на които е банка, получила лиценз за банкова дейност по Закона за кредитните институции, отговарят на изискванията, определени в ал. 1. Глава девета се прилага съответно.“ По § 7 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7, като в т. 2 навсякъде числото „39“ се заменя с „41“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8, като в т. 2 думите „ал. 1“ се заличават. По § 9 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9: „§ 9. В Закона за банковата несъстоятелност (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 3, ал. 1, т. 1 накрая се добавя „и активите, включени в регистъра на покритието на покрити облигации по реда на Закона за покритите облигации“. 2. В чл. 63, ал. 3 след думите „вземанията на Министерството на финансите по чл. 152б, ал. 1 от Закона за публичните финанси“ се добавя „вземанията на кредиторите по покрити облигации по чл. 26, ал. 2 от Закона за покритите облигации“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 12, като в т. 4 думите „ал. 3“ се заменят с „ал. 2“. По § 13 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 13 да бъде отхвърлен. Има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 13: „§ 13. В Закона за пазарите на финансови инструменти (обн., ДВ, бр. ...) , в чл. 80 думите „ипотечни облигации“ се заменят с „покрити облигации“ и думите „ипотечните облигации“ се заменят с „покритите облигации“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 14. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 15. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 16, като в т. 1, буква „а“ след думата „надзор“ се добавя „на покритите облигации“ и в т. 2 думите „се поставя запетая и“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 17, като думите „се поставя запетая и“ се заличават“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 18, като в т. 1 думите „и 32 – 39“ се заменят с „32 и 35 – 39“. По § 19 има предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 19: „§ 19. (1) Законът влиза в сила от 8 юли 2022 г. с изключение на чл. 6, ал. 4, изречение второ, чл. 26, ал. 6, чл. 32, ал. 5, чл. 44, ал. 5, във връзка с § 3, които влизат в сила от датата на обнародване на закона в „Държавен вестник“. (2) Параграф 9 относно измененията в Закона за банковата несъстоятелност не се прилага за производства по несъстоятелност, открити към датата на влизането му в сила.“
Благодаря Ви, господин Шалъфов. Колеги, откривам дискусия по изчетените от господин Шалъфов текстове. Има ли желаещи за изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване на следните текстове: наименованието на Глава X, която е по вносител; наименованието на Раздел I, който е по вносител; чл. 70, който е в редакция на Комисията; наименованието на Раздел II, който е по вносител; чл. 71, който е в редакция на Комисията; наименованието на Раздел III, който е по вносител; чл. 72, който е в редакция на Комисията; чл. 73, който е по вносител; чл. 74, който е в редакция; чл. 75, който е в редакция; чл. 76 също; наименованието „Допълнителни разпоредби“, което е по вносител; § 1, който е в редакция; параграфи 2 и 3, които също са в редакция; наименованието „Преходни и заключителни разпоредби“, което е по вносител; параграфи 4 и 5, които са в редакция; параграфи, 6, 7 и 8, които също са в редакция на Комисията; § 9, който също е в редакция на Комисията; § 10 по вносител; § 11 по вносител; § 12, който е в редакция на Комисията; § 13, който е в редакция на Комисията с предложение за създаване на нов § 13 и отпадане на предложения от вносителя; § 14, който е по вносител; § 15, който е по вносител; параграфи 16, 17 и 18, които са в редакция, и § 19, който също е в редакция на Комисията по бюджет финанси. Ива Митева?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Господин Любомир Каримански?
За.
Благодаря Ви, колеги. Гласували 131 народни представители в залата и 2 онлайн – общо 133: за 124 в залата и 2 онлайн – общо 126, против няма, въздържали се 7. С това предложението е прието. Преминаваме към точка четвърта от дневния ред за днес, а именно: ИЗСЛУШВАНЕ НА ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА ДЪРЖАВНАТА АГЕНЦИЯ ЗА БЕЖАНЦИТЕ ПРИ МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ НА ОСНОВАНИЕ ЧЛ. 110 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА КРИЗИСНИТЕ ЦЕНТРОВЕ, РЪКОВОДЕНИ ОТ ДЪРЖАВНАТА АГЕНЦИЯ ЗА БЕЖАНЦИТЕ, И ГОТОВНОСТТА НА АГЕНЦИЯТА ДА ПРЕДОСТАВИ ЕКСПЕРТНА И ПРЕВОДАЧЕСКА ПОМОЩ. Вносител: Елисавета Белобрадова от 10 март тази година. Заповядайте, госпожо Белобрадова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моля да бъде допусната в залата председателката на Държавната агенция за бежанците госпожа Първанова. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. Моля, режим на гласуване за допуск. Колегите онлайн: Ива Митева? Колеги, не знам как ще изслушваме лица, които няма да бъдат допуснати в залата. Ще изчакаме още няколко секунди, тъй като колеги влизат в залата и не са успели да гласуват. Гласували 121 народни представители: за 121, против и въздържали се няма. Моля лицата да бъдат поканени в залата. Господин Свиленски? Колеги, вносителят ще направи ли изложение на искането си? Заповядайте, госпожо Белобрадова. Имате думата.
Господин Председател, уважаеми колеги! Днес поканих председателя на Държавната агенция за бежанците на изслушване в Народното събрание, защото по принцип и по логика Държавната агенция за бежанците трябва да е водещата структура в сегашната криза, породена от войната в Украйна – криза, която изисква много професионализъм, бързина и работещи системи. Държавната агенция за бежанците трябваше да е източник на решения, предложения за бюджетиране, да инициира процеси. Нищо от това не се случва и никой не е учуден. Всеки, запознат с проблемите на бежанците много преди войната в Украйна, знае, че ръководството на Агенцията от години не съумява да осигури елементарни стандарти на работа. За това мога да свидетелствам сама след посещение в Регистрационно-приемателния център – Харманли, след разговори с десетки бежанци, неправителствени организации, които пряко се грижат за тях. Според Националния доклад на информационна база данни по убежищата през 2021 г. условията на прием в центровете за настаняване са под изискуемите минимални стандарти. С изключение на Центъра в квартал „Враждебна“ в София и в сигурните зони за непридружени деца останалите центрове изпитват повтарящи се проблеми с инфраструктурата и материалните условия и не представят дори базови условия за живот, в това число за поддържане на елементарна лична хигиена и такава на общите и частните помещения, и това не е от липса на пари. Аз мога лично да потвърдя казаното в Доклада по отношение на битовите условия в Центъра в Харманли, където деца и възрастни са смесени, натъпкани в стаи, въпреки че към момента, в който аз бях там, само 48% от капацитета на Центъра беше зает. Хигиенните условия бяха под всякаква критика. Оказването на медицинска помощ при трима назначени лекари е било отказано или неглижирано при жени, преживели спонтанен аборт, и жена с един бъбрек, която не е била прегледана шест месеца. Това разбрах в лични разговори с жените и управителят на Центъра не съумя да ми покаже документи, за да опровергае нито едно от тези твърдения. Хора с рани ме молеха за лекарства, докато администрацията се опитваше да ги прогони. Всичко това не позволява в момента в центровете да бъдат настанени украински бежанци, защото най-сетне ще стане видима истината, че парите, отпуснати на България за тези центрове, не са постигнали дори минимален резултат. Днес там са настанени бежанци от Сирия, Афганистан, Ирак и други страни, но там ни е страх и ни е срам да настаним бежанци от Украйна, защото най-сетне този разговор ще стане истински публичен. Но да видим другите функции на Държавната агенция за бежанците като обучител на други институции в тази съответна кризисна ситуация, а именно Гранична полиция. Въпреки че Държавната агенция за бежанците трябва да бъде най-информирана, вчера украинска гражданка е отишла на място в център на Държавната агенция за бежанците и оттам са ѝ казали, че нямат идея въобще какво е процедура за временна закрила. На сайта на Държавната агенция за бежанците вчера се появи изобщо първата новина, свързана с Украйна, на 15 март! В английския вариант на новината няма нито един активен линк, никакви подробности за режим, за условия. По отношение на вътрешната работа с Министерския съвет Държавната агенция за бежанците няма нито един внесен доклад по кризата към Министерския съвет, няма никаква стратегия внесена, изобщо като цяло нямаме нищо, което Министерският съвет да е получил като полезна информация от самата Агенция. Та въпросът ми към госпожа Първанова е общ – къде е Държавната агенция за бежанците? Как възнамерява при тези статистики и факти да заеме полагащото ѝ се на Агенцията водещо място в управление на кризата и как стратегически, административно и най-вече ръководно ще заеме това място? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. Госпожо Първанова, имате 10 минути да отговорите на общо поставените въпроси, които са тема на настоящото изслушване. Заповядайте.
Благодаря, господин Председателстващ. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Белобрадова! Поставеният от Вас въпрос писмено е относно състоянието на кризисните центрове, ръководени от Държавната агенция за бежанците, и готовността на Агенцията да предостави експертна и преводаческа помощ. След уточнението от Вас вчера, че питането се отнася за регистрационно-приемателните центрове към Агенцията, предоставям следната информация. Ще побързам с това, което съм подготвила, за да мога да отговоря и на останалата част от запитването, което сега споделихте. Държавната агенция за бежанците при Министерския съвет провежда държавната политика за предоставяне на международна закрила на чужденци на територията на Република България съгласно Закона за убежището, европейските достижения на правото и международните актове, по които България е страна. Агенцията прилага установени стандарти за прием, провежда производство за международна закрила, като подпомага търсещите международна закрила граждани на трети страни и чрез комплекс от мерки за първоначална културна и социална адаптация по време на техния престой в териториалните поделения на Агенцията. Осигуряваме подслон и храна на търсещите закрила, достъп до медицинска и психологическа помощ, социални, правни консултации, както и превод от съответните езици. Работим координирано и в сътрудничество с националните органи, компетентни по въпроси, свързани с миграцията, със социалната подкрепа, настаняване в услуги, със здравеопазване – с националните здравни инспекции, с образованието – с регионалните управления на образованието, с други институции, както и с неправителствени организации, работещи по дейности в областта на международната закрила. Изпълнението на възложените със закон задачи Агенцията обезпечава финансово чрез държавния бюджет и със средства от фонд „Убежища, миграция и интеграция“. Агенцията отговаря за четири териториални поделения: РПЦ – София, РПЦ – село Баня, Нова Загора, РПЦ – Харманли, РПЦ – Пъстрогор – Хасковска област. В тях се настаняват граждани на трети страни, подали молба за международна закрила, до приключване на производството им с влязло в сила решение. Тук искам да обърна внимание, че тези граждани на трети страни до момента са незаконно влезли в България, без документи, установени от Гранична полиция, предадени на Дирекция „Миграция“ на МВР и настанени в техните специализирани домове за временно настаняване, които са от затворен тип, беседвани от ДАНС и след това настанявани в териториалните поделения на Агенцията за бежанците, които са от отворен тип. Само за илюстрация, през 2020 г. 3525 лица са били настанени в центровете, през 2021 г. три пъти повече – 10 хил. 999. Гражданите на трети страни в производство за международна закрила се настаняват съобразно стандарти, които се използват от всички държави членки, стандарти за прием, отчита се към каква националност принадлежат, етническа или религиозна принадлежност, пол, семейно положение, принадлежност към уязвима група и други лични особености. Общият капацитет на териториалните поделения и 5160, като в момента са запълнени 45% и голяма част от свободните места в териториалните поделения се използват и за помещения за карантиниране. Знаете, вече втора година поради ковид се спазват всичките изисквания на Министерството на здравеопазването. РПЦ в София се състои от три общежития, останалите регистрационно-приемателни центрове нямат поделения. Условията на териториалните поделения са в съответствие с Директива 213/33 на Европейския съюз за условия на прием, за стандарт и добри практики за прием и настаняване на лица, търсещи международна закрила, като се отделя специално внимание на уязвимите групи. Извършва се редовно поддръжка от служители на Агенцията и често ремонтни дейности в помещенията. Само като илюстрация, през 2020 г. в РПЦ – Харманли, са изградени отоплителни инсталации на две от големите сгради, които средно имат по 1500 квадратни метра разгърната площ. Ремонт и подмяна на вътрешни инсталации на друга сграда, която е четириетажна. В РПЦ – София, в общежитие „Военна рампа“ са извършени ремонт и диференциация на помещения, това е един етаж за социални, културни и образователни нужди. В общежитие „Враждебна“ на РПЦ – София, е изграден медицински изолатор. В РПЦ – Баня, е изградена малка станция за пречистване на водата. В РПЦ – Харманли, през 2021 г. е извършен ремонт и диференциация на помещение за социално-културни и образователни нужди. Това е едно хале, което е почти две хиляди квадратни метра разгърната площ, със закрити възможности за спорт и образователни дейности. За осигуряване на административните и битовите потребности се изпълняват договори, сключени по реда на Закона за обществените поръчки, за санитарно-хигиенни материали и артикули от първа необходимост, за приготвяне и доставка на готова храна на чужденци, за охрана, за двупосочни преводачески услуги от арабски, кюрдски, фарси, дари, пащу, урду, хинди, за изключително редки езици, като тигриням, бенгалски и други, се ползва подкрепата на Европейската агенция в областта на убежището. Извършва се дезинфекция, дезинсекция, дератизация по график и контролирано от регионалните здравни инспекции. Периодично се доставя гориво за отопление, при необходимост се осигуряват дрехи и обувки на нуждаещи се деца в производство за международна закрила, настанени в териториалните поделения. Подобно осигуряване се извършва и в координация с неправителствения сектор. По отношение на експертизата и експертната подкрепа, която притежава Агенцията и се оказва на настанените, бих искала да информирам, че работата на служителите в Агенцията е много специфична. Агенцията за бежанците по общо разбиране е вид държавна администрация, но служителите извършват производство на терен. Новоназначените служители се въвеждат в работата по индивидуален план и преминават обучение по модули в зависимост от областта, в която ще работят. Регистратори – това не е просто една бланка да се попълни, а това са хора, които въвеждат в АИС „Бежанци“ информация, която е чувствителна, освен това снемат пръстови отпечатъци за обмен в рамките на Европейския съюз по Регламента „Евродак“. Интервюисти – това са служители, които провеждат административното производство за международна закрила. Има специализирани от тях, които специално интервюират деца, социални експерти, експерти по страни на произход. Тези експерти по страни на произход изготвят справки, включително по искане на съда. Редовно участват и в тематични обучения на работни групи, организирани от Агенцията на ВКБООН, UNICEF, Международната организация по миграция и други. Провеждането на производство за международна закрила, което по закон в най-кратки срокове трае от четири до шест месеца, и изготвянето на мотивирано предложение за произнасяне с индивидуален административен акт изисква комплексни умения – да се проведе интервю, да се съберат доказателства и да се изрази безпристрастна оценка на индивидуалната бежанска история в съответствие с материалноправните изисквания. Индивидуалните административни актове, с които приключва производството по международна закрила, подлежат на двуинстанционен съдебен контрол. Само пак да кажа – 11 хиляди за миналата година регистрирани, 5060 решения са издадени, от които малко над 100 са обжалваните. До момента на пръсти се броят тези, които съдът е върнал за преразглеждане. Основно експертно съдействие се оказва на търсещите международна закрила чужденци в териториалните поделения за ефективен достъп до социални и здравни грижи, като осъществяване на социална и материална подкрепа, осигуряване на достъп до безплатни медицински грижи и услуги, записване при личен лекар, придружаване до болница, включително ваксинация на децата по график. Знаете, в България ваксинацията е задължителна за определени възрастови групи деца. В Агенцията се използват инструменти за ефективен и персонален подход към специалните потребности на търсещите закрила и особено на уязвимите лица в рамките на приема и процедурата, прилагат се стандартите на ръководството на ЕАСО – вече Агенция по убежище, относно условията за приемане на непридружени, изготвя се бърза оценка за най-добрия интерес на детето, пълна оценка, ръководство за оценка на риска. След извършване на оценката се предвиждат мерки за подкрепа, план за насочване – дали към медицински услуги, специализирана психологическа подкрепа, правни услуги, издирване на семейства в сътрудничество с Българския червен кръст и други неправителствени организации и други. При необходимост се съставя допълнително план за подкрепа, който се изпълнява. Общо служителите за социални дейности на Агенцията са 32-ма, медицинските специалисти са 10. Всеки регистрационен приемателен център разполага със здравен кабинет, а за РПЦ – София, здравните кабинети са три – във всяко общежитие. В тези здравни кабинети работят лекари или фелдшер и медицинска сестра или лаборант. Тези медицински специалисти са длъжни за всяко прието лице да извършат първоначален медицински прием, да вземат кръв и други, каквото е необходимо, за да може лицето да бъде изследвано. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] През 2021 г. са извършени 22 476 първоначални и амбулаторни прегледи, тоест поне по два прегледа са извършени на всяко едно от лицата, а 4794 лица са записани при личен лекар, нещо, което невинаги става бързо, защото и на личните лекари практиките са доста заети. Например в РПЦ – Харманли, има добра практика. Там личен лекар посещава Центъра два пъти седмично, при необходимост идва, той извърши и ваксинациите на желаещите в Центъра срещу ковид.
Госпожо Първанова, доста напредна времето. Ако искате, някои от нещата може след това в отговорите на въпросите да ги направите.
Извинявайте! Добре. По отношение на психологическата грижа, психолозите в Агенцията, за съжаление, са двама. Те прилагат въпросник за идентификация на хора, търсещи закрила, с травматичен опит. Тук сме в много добра координация с неправителствените организации. Психологическа подкрепа се оказва от Международната организация по миграция – 260 лица за миналата година, Център „Надя“ – 194, АСЕЦ – 140, Фондация „Мисия криле“ са обхванали 250 лица, от които 48 групови и 66 индивидуални терапевтични беседи. Записваме децата на училище. 110 деца имаме записани на училище за тази година. От 2017 г. активно работим за включване на децата в българската образователна система. По отношение на превода – понеже беше изрично във въпроса, в момента имаме 18 действащи договора. Те са сключвани 2020-а, 2021-а и 2022 г. Основно са за езиците, които казах преди малко, и имаме един договор, сключен за украински език. В момента провеждаме процедура и ще сключим по спешност за три месеца за превод на украински език. Това е основно по дейността на Агенцията. И понеже госпожа Белобрадова повдигна въпроса за това как реагира Агенцията във връзка с бягащите от войната в Украйна граждани, тук бих искала да кажа, че идващите от Украйна граждани се ползват от правото на 90-дневен законен престой. Те идват със законни документи. Самите те не са сигурни дали искат да подадат молба за международна закрила, за временна закрила, но така или иначе Агенцията е в тясна координация като част от координационния механизъм, оперативен координационен механизъм, създаден в Министерския съвет. Съпредседател съм на Междуведомствената работна група заедно със заместник-министър на вътрешните работи, които отговаряме за граничен контрол, влизане и закрила. Вчера подписахме и споразумение. Обучили сме до момента 121 служители на Министерството на вътрешните работи не само от Гранична, а от различни ОДМВР-та. Последните 60 човека вчера бяха от Перник, Кюстендил, Благоевград, София-област и не си спомням кой е петият град, но така или иначе работи се денонощно, не се спира. Колегите успяха да надградят АИС „Бежанци“ [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , която се администрира от Агенцията за бежанците, и затова ние трябва да ги обучаваме и да предоставяме достъп, което и правим. И в момента има обучение. Съжалявам, че се забавих. Благодаря.
Нищо, все пак беше важно да чуем. Ако има въпроси, ще продължите с някои от нещата, за които не Ви стигна времето сега. Сега преминаваме към въпросите. „Продължаваме Промяната“? Заповядайте.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаема госпожо Председател на Държавната агенция по бежанците, уважаеми дами и господа народни представители! Живеем в динамични времена на военни и хуманитарни кризи. Политиката на една държава към бежанците определя и нейните ценности, а конкретните мерки и действия, които предприемаме за нуждаещите се, определя нас като общество. В Светото писание се казва: „Защото огладнях, и Ме нахранихте; ожаднях, и Ме напоихте; странник бях, и Ме прибрахте.“ Имайки предвид, че ние сме 15 години в Европейския съюз, а Украйна е в Европа, ние подаваме ръка на европейски граждани. Госпожо Първанова, във Вашия отговор аз не чух нищо за търсещите помощ граждани на Украйна. На 5 март аз посетих Кризисния център в град Варна и там нямаше лица от Държавната агенция за бежанците, които да съдействат на търсещите помощ. В тази връзка моят въпрос е: как Държавната агенция за бежанците участва в механизма, координиран на ниво Министерски съвет, за подкрепа на бягащите от войната в Украйна, които са пристигнали в България? Като народен представител на област Бургас и следейки работата отблизо на Кризисния център там, има големи опашки за украински граждани, които желаят да придобият статут, на база на това, че Вашите служители са само два дни в седмицата. Подвъпросът ми е: може ли да се осигури ежедневно присъствие на Ваши служители там? И на последно място, бях Ви изпратил имейл на 9 март, на който все още нямам отговор. Благодаря.
Благодаря, господин Ташев. Заповядайте за отговор, госпожо Първанова. Имате пет минути за отговор.
Благодаря. Уважаеми господин Председателстващ! Господин Ташев, по силата на Заповед № Р-36 от 4 март 2022 г. оперативна координационна група със шест междуведомствени работни групи, всяка със своите задължения, отговаря за, както вече казах, Агенцията за бежанците заедно с Министерството на вътрешните работи – „Граничен контрол“, влизане и предоставяне на международна или временна закрила, работна група „Транспорт“, работна група „Настаняване“, работна група „Социални въпроси“, работна група „Заетост“ и работна група „Публична информация“. Да, на 5 март нямаше никого във Варна все още, защото ние тук обсъждахме и уточнявахме всякакви възможни правни, административни, организационни и други мерки, които трябва да се предприемат, за да може да заработи ъпгрейдваната система АИС „Бежанци“, за да може да се вземат решения, които да направят възможно регистриране на граждани, желаещи временна закрила, още на границата в пунктовете за първоначален прием, както и да могат да се подготвят документи, които имат нужда от изменение. Как участваме в механизма за подкрепа? Да, така е. Колегите, които присъстват, идват в Бургас да извършват регистрация. Довчера извършваха регистрация само за международна закрила. До този момент търсещите подкрепа в България искаха международна закрила, защото здравното осигуряване за лица в производство за международна закрила е по реда на българските граждани, а това, предвидено за лицата, които ще потърсят временна закрила, осигуряваше само лицата под 18 години и уязвими групи. Министерството на здравеопазването – проведохме и с тях среща, те много активно са работили. Доколкото ми е известно, подготвят изменение на Закона за Здравното осигуряване, така че да изравнят тези две права под двата вида закрила. Само не можах да разбера за нещо от 9 март, не можах да разбера какво ме попитахте, просто не чух, съжалявам.
Благодаря, госпожо Първанова. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, господин Гаджев, за първи въпрос.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Госпожо Първанова, първо бих искал да започна с едно уточнение, и то е за двата статута, които има – едното е международна закрила, което е дългият процес, който се дава по различните конвенции, по които България е страна членка, и отнема дълъг процес за неговото издаване и съответно е безсрочен, докато временната закрила е по механизма, който сега се стартира от 4 март, на Европейския съюз. Стартиран е от българското правителство на 10 март с РМС № 144, което е кратката процедура, а бързата, за да може бързо да се даде такъв статут, е за срок до една година. До 10 март няма как да се даде такъв временен статут поради простата причина, че Решението на Министерския съвет е от 10 март. Странното нещо, между другото, в него, е, че цитирам: „Лицата, които са влезли на територията на България от Украйна, получават временна закрила считано от 24 февруари до изричното им волеизявление за ползване на временна закрила, но не по-късно от 31 март 2022 г.“ Тоест след 31 март явно няма да се дава временна закрила, поне така се разбира от РМС, което за мен е странно. Въпросът ми е следният: тъй като доскоро – съжалявам, ако превиша малко времето, но ако ми позволите, господин Председател,…
Ще Ви позволя.
…има ли въобще документи, и в процес – разбрахме. И вчера видяхме всички помпозното откриване на границата как става самият механизъм за посрещане. Между другото, той е описан в приложението на въпросното РМС, но самото РМС не касае какво се случва с предоставянето на статут за временна закрила вътре на територията на страната, тоест за хората, които са влезли преди 10 март, или преди 14 март – преди откриването на тези центрове. Хората, които вече са на територията на страната, по публични данни от медиите са около 38 хиляди души украинци, които може би, някои от тях, ще поискат статут за временна закрила. Има ли указания, документи и процедури от Министерския съвет как точно става даването на временна закрила в пунктовете било на ДАБ или на Дирекция „Миграция“ или някъде другаде за даване на статут за временна закрила на хора, които вече са на територията на Република България, тоест, които няма да се върнат до границата да бъдат обработени? Откога се случва това, ако вече се случва, защото мисля, че всички, които се интересуват от темата и искат да помогнат – 31 март наближава, така че да може хората, които искат, да имат възможност да се регистрират. Благодаря.
Заповядайте за отговор, госпожо Първанова.
Благодаря. Господин Председателстващ, господин Гаджев, да, указания има към всички, които ще извършват регистрация по международна закрила, както и Вие казахте, това е много по-бърза процедура. Тя се изразява в това, че в момента, в който лицето с документи, които притежава, застане на границата и отиде в което и да е ОДМВР или районно управление, ще може на момента да попълни формуляра, така както е предвидено в АИС „Бежанци“, снима се и се отпечатва карта, картата се ламинира – всичко това нещо се случва на момента. Затова подписахме споразумение вчера с Министерството на вътрешните работи. От миналата седмица обучаваме служители на Министерството на вътрешните работи – те ще издават тези временни регистрационни карти на лице с предоставена временна закрила. Може би и в момента още 50 човека ще бъдат обучени и е въпрос на дни. По отношение на срока, който Вие посочихте – 31 март, допускам, че може би ще се обсъжда евентуално да бъде удължен, защото, когато се обсъждаше, броят хора, пристигнали в България поради войната, той не беше толкова голям. Вие вече знаете 38 хиляди са тези, които са останали на територията на страната, но Министерството на вътрешните работи, така е предвидено и по РМС № 144, е създало организация и ежедневно се обучават тези служители до степен да следваме принципа train the trainer за обучение на обучители, а те съответно ще обучават свои колеги. Включени са хора от Дирекция „Миграция“ от „Документи за самоличност“, които са много опитни и за тях не е проблем. Има указания как да се работи с временна закрила, така че за тези служители едва ли ще е проблем, а колегите в Агенцията непрекъснато издават акаунти и достъпи до информация. Откога? От момента. Всъщност вчера тръгна пунктът за първоначален прием в Русе, където има двама служители на Агенцията, и на Дуранкулак, където има още двама служители на Агенцията, но както казах, ние сме разчетени за стационарна работа с териториални поделения. Ние имаме 25 регистратори, от които пет нови. Някои остават да работят в центровете, други изпращаме да обучават или да регистрират – в зависимост от това какво можем да покрием като капацитет. Благодаря.
Благодаря, госпожо Първанова. От „Движение за права и свободи“? Няма въпрос. От „БСП за България“? Няма. От „Има такъв народ“? Заповядайте, госпожо Мострова.
Уважаема госпожо Първанова, проблем със системата на Държавната агенция по бежанците остави стотици граждани днес от Украйна в Бургас без възможност да подадат документи за статут за временно пребиваване. Причината, която Вашите служители са посочили, това е, че има проблем със софтуера, както и че в момента се провежда обучение на тези Ваши служители. Запозната ли сте с този проблем? Какви правни и фактически мерки сте взели за решаването. Благодаря.
Благодаря, госпожо Мострова. Заповядайте за отговор, госпожо Първанова.
Благодаря, господин Председателстващ! Госпожо Мострова, не зная откъде сте получили тази информация. Проблем със софтуера по отношение на международна закрила не е имало. Както преди малко обясних, работеха IT специалисти в област, в която аз в никакъв случай не съм експерт, които да направят възможно, а и временната закрила да заработи. Правните и техническите мерки, които са взети, се изразяват в подписано споразумение с Министерството на вътрешните работи, одобрени образци на картата за временна закрила, непрекъснати съгласувателни действия във връзка с това, че Агенцията за бежанците е администратор на АИС „Бежанци“, и всякакви други оперативни и технически дейности, които аз много трудно бих могла да ги разкажа, защото те се случват непрекъснато. Дори и сега, докато чаках, се звъни – изпращаме хора да обучават, идват при нас да се обучават и така нататък. Благодаря.
Благодаря, госпожо Първанова. Госпожо Белобрадова, заповядайте за въпрос от името на „Демократична България“.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Първанова! Не знам откъде да започна, но ще се върна на първоначалния Ви доклад, който беше в рамките на 15 минути, ще коментирам някои от нещата, които засегнахте – едно по едно. Предоставянето на психологична и здравна помощ. Всички неправителствени организации, с които съм разговаряла, всички бежанци, с които съм разговаряла, с абсолютно всеки един човек извън администрацията на Държавната агенция за бежанците, а включително с един-двама Ваши служители и един-двама бивши служители, твърдят, че практически психологическа помощ не се предлага. Разбира се, че тя е записана, но тя не се предлага. Здравната помощ вече я коментирах. Аз лично говорих с жена, която има един бъбрек, и шест месеца, след като четири пъти е поискала медицински преглед, не е получила такъв. Управителят не можа да ми даде документи за това, че това не е вярно, защото в края на краищата трябва да има медицински документи за това. Преводачите. Разбирам, че езиците са сложни, доколкото обаче знам от всички там, един преводач се пада на 2000 човека – давате си сметка какво означава това по отношение на комуникацията, на изготвянето на документи изобщо за статут. По отношение на изградените помещения за карантиниране. Според официален доклад в центровете са били карантинирани малолетни деца по 14 дни съвсем сами да стоят в тези нови помещения за карантиниране.
Госпожо Белобрадова, само да припомня, че въпрос трябва да зададете по процедура.
Да, добре, ще задам въпрос.
После ще имате време за мнение.
Въпросът ми е по отношение на неправителствената организация, която бяхте така любезна да споменете, че работите с нея много активно. След посещението ми един месец по-късно бях предупредена многократно, че на Фондация „Мисия Криле“ ще им бъде отказан достъп до РПЦ – Харманли. Вярно ли е това, защото, ако е така, с какво право изобщо го споменавате във Вашия доклад в момента?
Благодаря, госпожо Белобрадова. Имате думата за отговор, госпожо Първанова.
Уважаемо госпожо Белобрадова, аз лично подписах писмото с разрешен достъп на Фондация „Мисия Криле“, просто не мога да си спомня датата. Благодаря.
Преди месец.
Няма такова нещо. Аз знам какво съм подписвала.
Това ли беше отговорът? Благодаря. Въпросът предполагаше и кратък отговор. От ВЪЗРАЖДАНЕ – имате ли въпрос? Заповядайте, госпожо Михайлова, да зададете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател! Госпожо Първанова, Вие направихте подробно изложение. В него Вие споменахте, че капацитетът на центровете е зает 45%, междувременно ние наблюдаваме как в България се е надигнала една огромна вълна на съпричастност и буквално всеки българин е ангажиран по някакъв начин с подкрепа на бежанците по този начин, тъй като ние може би смятаме тези народи за братски народи, както ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме твърдели неколкократно от тази трибуна. Моят въпрос е такъв: как Вие като Агенция държите връзка с центровете, които са формирани по региони, и с тези хора, които настаняват в момента нуждаещи се, защото ние самите като участници в такъв вид кампании настаняваме и знаем за много настанени такива граждани от Украйна, които идват и търсят убежище в България, които са приютени от частни лица, от неправителствени организации, как Вие всъщност водите статистиката? Какво се случва с техните документи, има ли такава статистика? И последно, имате ли профил на хората, които пристигат в България, защото обикновено такъв профил се дава и се вади, сега информацията, която получаваме, я получаваме по-скоро от неправителствени организации и от лични наблюдения, отколкото официално от Агенцията? Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Михайлова. Имате думата за отговор, госпожо Първанова.
Благодаря Ви. Госпожо Михайлова, иска ми се отново да обърна внимание – бягащите от войната в Украйна влизат законно на територията на страната, те имат право на 90-дневен престой, ако преценят да транзитират, ако решат да подадат молба за временна закрила. Координацията с групите за настаняване, социални въпроси и всичко останало е в оперативния координационен механизъм. Във всяка една от междуведомствените работни групи участват представители на Агенцията на достатъчно високо ниво, давам пример: заместник-председатели, главен секретар, директори на дирекции, които непрекъснато държат връзка с колегите си. По отношение на профилите. Може би и това забави повече изграждането на информационната система във временна закрила, тъй като тя е от по-нов тип и вътре ще се съдържа и достатъчно информация за лицата, които са получили временна закрила, касаеща и техния профил.
Благодаря, госпожо Първанова. Преминаваме към втория кръг въпроси. „Продължаваме Промяната“ имате ли въпрос? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаема госпожо ръководител на Държавна агенция по бежанците, чухме, че все още няма изготвено профилиране на хората, които пристигат от Украйна. Бих искала да Ви задам въпроса дали има изготвена експертна оценка от Агенцията за бежанците за това колко човека се очаква да потърсят съдействие от Агенцията? В тази връзка, каква част от капацитета на Агенцията ще бъде мобилизирана в украинската бежанска криза? Също така има ли вече експерти по страни на произход? Колко човека са наети конкретно за Украйна? Пуснати ли са конкурси и за колко човека ще бъдат те? Също така по отношение на социалната помощ към родители и деца, както знаете, дори от медиите е доста видно – една от основните категории на хора, търсещи закрила в България, са майки с деца. В тази връзка, смятате ли, че 32-ма социални служители са достатъчни и предприели ли сте мерки за увеличаването на капацитета на Агенцията в тази насока? Благодаря Ви?
Благодаря, госпожо Корчева. Имате думата за отговор, госпожо Първанова.
Благодаря Ви за въпросите. Това е нов подход, който наистина може би на момента е по-трудно да бъде разбран. Експертна оценка колко ще потърсят на този етап може би може да се направи съвместно от всичките работни групи. Регистрацията на лицата, както казах, ще се осъществява от Министерството на вътрешните работи. Експерти по държави на произход вече работят за информацията в Украйна. Непрекъснато обявяваме конкурси в Държавната агенция за бежанците. Идват хора, обучават се и отиват на по-атрактивни места, в министерства, където кариерното им развитие може да бъде по-добро. По отношение на социалната помощ работят колеги, от нас... от социална помощ – заместник-председател в междуведомствената работна група „Социални дейности“. Благодаря.
Благодаря, госпожо Първанова. Втори въпрос от парламентарната група на ГЕРБ? Заповядайте господин Дилов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Първанова, предполагам, че ще Ви поставя в неудобно положение, ще задам въпроса си накратко, но след малък преамбюл. Модерният проблем с бежанците в България е сравнително нов – последните пет – шест години, макар че това е част от историческата ни съдба и две трети от нашите предци са бежанци отнякъде. Аз бих искал да коментирате следното, без да давате оценки, просто да ни кажете: къде и какви реални проблеми среща Агенцията в момента в колаборацията с останалите правителствени служби покрай това, което се случва с украинската вълна? Защото, колеги, давайте си сметка, девет десети от хората, които влизат в момента в България, и госпожа Първанова го отчете, те не искат да са бежанци. Те имат право да стоят 90 дни тук свободно, без да дават обяснение на никой къде ходят и какво правят. Аз самият имах удивителни случаи във Варна. Четиридесет души се настаняват вечерта в хотел, настанява ги човек, доброволно отваря вратите си. Сутринта занася 40 пакета със закуски, защото няма кухня, и иска да ги нахрани, и няма нито един. Те са измели, оправили са си леглата, измили пода и си отишли някъде, без никой да знае къде са отишли и какво е, просто са продължили своето пътуване нанякъде, без да дават никакво обяснение. Нашето впечатление от терен и от на места е, че правителството беше сварено напълно неподготвено и до момента вече близо две седмици след това продължава да цари един неградивен хаос във всичко, което се случва. Съвсем естествено, понеже вие се наричате Агенция за бежанците, целият взор е отправен към Вас и съответно всички тежки думи ще ги отнесете Вие. Бихме били взаимно безкрайно полезни, ако Вие сега тук сте в състояние и в готовност да ни кажете мерки, които очаквате от нас – законодателни, от правителството в изпълнителната власт, ако Ви трябват повече хора, кажете колко и какви. Ако Ви трябва по голям бюджет, кажете какъв. Тоест в противен случай не виждам смисъл от цялото това наше събиране, което правим до момента. С какво може да помогне парламента – с много неща, разбира се, може би малко по-бавно като процедура, но ще заключа с това, което попита преди това колежката: оценките, които се срещат в открити източници, сайтове, които се занимават с проблеми на миграцията, твърдят, че България ще има между 300 и 400 хиляди бежанци от Украйна, тоест това е една оптимистична прогноза – толкова можем да очакваме. Сега, как ще ги наричаме – бежанци, временно пребиваващи, търсещи закрила, нетърсещи закрила, това са физически хора, които са дошли. За размисъл само ще Ви кажа, че в момента дошлите са точно толкова, колкото загуби България от ковид. Всяка криза е и възможност, за да си бъдем взаимно полезни, много се надявам Вие наистина да ни кажете от какво точно се нуждаете, за да може да работят по-ефективно службите, и надявам се, колеги, подобно изслушване, което ще бъде безспорно много по полезно, да направим с новосъздадения щаб. Благодаря Ви.
Ще направим, само да видим как ще стане. Заповядайте, госпожо Първанова, за отговор.
Това е следващата точка.
Да, тя е следваща точка, само че да видим докъде ще стигнем.
Благодаря, господин Председателстващ. Уважаеми господин Дилов, благодаря Ви за разбирането. Благодаря Ви за въпроса. Трудностите всъщност ги срещахме досега във връзка с изработването на този нов софтуер, във връзка със стиковката, защото за първи път такова нещо се случва. Аз казах, предишните влизаха нелегални без документи по един друг ред. Тези идват законно с документи. Нещата наистина изискваха много усилия от много хора, много координация. Разбрахте, както и аз разбрах, че Министерството на здравеопазването предвижда тази законодателна промяна. Чудесно би било, ако може тя да се случи колкото се може по-бързо. Ние ще продължим да обявяваме конкурси с нашия капацитет, включително сме си изпратили искане до първостепенния разпоредител, защото разходите, които правим, те са непредвидени за Агенцията, но имаме уверение, че ще бъдат по някакъв начин осигурени. Действително в момента, в който има потребност, по реда на Заповедта от 4 март за оперативната координационна група вицепремиер има възможност да внася предложения за изменение на законодателни актове, тоест всичко, което дойде по този ред, вероятно ще има нужда от подкрепа за повече бързина, експедитивност, за да се решават нещата. Благодаря.
Благодаря, госпожо Първанова. Преминаваме към втория кръг въпроси. От ДПС? Нямате въпрос. БСП? Не виждам. „Има такъв народ“? Също няма. „Демократична България“, имате ли втори въпрос? Не. ВЪЗРАЖДАНЕ? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Първанова, както всички ние знаем, в Украйна има може би половин милион, а може би дори 600 хиляди българи. Съответно ние от ВЪЗРАЖДАНЕ неведнъж сме призовавали за това да се обърне специално внимание на нашите сънародници в Украйна и не само, въобще на всички наши сънародници – българи, които живеят извън пределите на днешната Република България. Съответно нашият въпрос е следният: има ли специално внимание, обръщате ли на тях специално внимание? Има ли специален фокус към нашите сънародници от Украйна, които бягат от войната там? Има ли статистика колко са българите от Украйна спрямо всички бежанци от Украйна? Колко от тях желаят да останат в България? Колко от тях съответно използват България само за транзит към други държави. Съответно взели ли сте мерки и действия за тези от тях, които искат да се интегрират в нашето общество, понеже това може да стане много по-лесно именно поради това, че те са наши сънародници? Взели ли сте такива мерки, какво точно предвиждате, така че да облекчите тяхната интеграция или пък това да си намерят работа, да се заселят трайно у нас? Пак повтарям, колко са тези наши сънародници от Украйна? Въобще разполагате ли с всякаква статистика? Изготвили ли сте такава, работили ли сте по такава, която да засяга българите от Украйна? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Георгиев. Заповядайте за отговор, госпожо Първанова.
Господин Председателстващ! Господин Георгиев, статистиката за преминалите и транзитиралите се съдържа в масивите на Главна дирекция „Гранична полиция“. По отношение на категориите лица, на които се предоставя временна закрила, България като държава – членка на Европейския съюз, спазва предвидените в директивата от 2001 – Директива 55, която беше активирана на 4 март с изпълнителното решение на Европейската комисия. По отношение на работа – и по Закона за убежището и бежанците Държавната агенция за бежанците осъществява връзки с организации, които предлагат работа, съответно ние предоставяме информацията на настанените в центровете. В случая информация за това кой предлага работа, каква и всякаква такава информация се намира на страницата на портала „България за Украйна“, който централно се управлява, координира в Министерския съвет.
Благодаря, госпожо Първанова. С това изчерпахме въпросите и преминаваме към изразяване на отношение от парламентарните групи. „Продължаваме Промяната“? Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Чухме някои отговори, които искахме да чуем. За съжаление, поне лично това, което аз очаквах, някак си не го разбрах. Например войната започна на 24 февруари. Разбрахме, че първата реакция на Държавната агенция за бежанците е била към 5 март. С една дума, след 4 март, след като излезе решението на Европейската комисия за временната директива за временна закрила. Имайки предвид, че постоянната международна закрила не е спирала да действа по някакъв начин, аз съм доста изненадан, имайки предвид, че госпожа Първанова е… всъщност днес тя прави седем години в Държавната агенция за бежанците. Тя е избрана точно преди седем години. Преди това е била МВР министър и би трябвало да има много опит, имам предвид – би трябвало на 24 февруари хора от Агенцията да са били по граничните пунктове, за да могат да окажат възможност на всички желаещи, които да кандидатстват за статут на бежанец, да го получат или да започне тази процедура. Аз не чух, че е имало такава реакция. Чух, че първата реакция е била след решението на Европейската комисия. Че имаме прецедент – да, прецедент е, до момента не е гласувано такова нещо, но имайки предвид опита, който би трябвало да има, започваме да задаваме въпроса: има ли административен капацитет всъщност Агенцията към момента да изпълнява задълженията си? Някак си излиза, че може би не е била напълно подготвена за работата, която се очаква от нея. Сега, ние знаем по какъв начин действа Агенцията, тъй като имахме и други кризи преди няколко години. Всички пристигащи се вкарват в лагер, където никой не ги вижда, и започва една обработка. Единствено ме притеснява, че Агенцията може да обработва по около 30 молби на ден. Не знам какъв капацитет има, за да обработва 30?! Сега, ако имаме 40 хиляди, от тях ще видим колко ще заявят международна или постоянна закрила, или временна, но някак си ми се струва, че Агенцията не е била подготвена за това, което е трябвало да се свърши, а е трябвало да бъдат първи – на първа линия, тъй като имат най-много опит и би трябвало да ги засяга. Цялото това отношение, което казвам, го казвам и от гледната точка, че аз съм работил две години за Обединените нации, Комисариата по бежанците, и съм виждал добре организирана работа, която при криза реагира и действа. За съжаление, някак си малко постфактум действаме. Но въпросът е по какъв начин сега ще спрем и бързо ще се изчистят казусите. Аз също вчера получих сигнал от Бургас за бременна жена украинка, на която не ѝ се издават документите, които би трябвало да получи. Има някакво забавяне. Не знам дали е софтуерът, което колегите казаха, или някакъв друг проблем. Така че аз бих призовал да се фокусираме, ако има нужда от административен капацитет, да се даде тази заявка, да бъде организиран, за да можем да посрещнем нуждите, защото наистина тепърва ще идват повече и повече хора, някои от тях може би ще се възползват от временната закрила, но други могат да поискат и постоянна. А пък не съм съгласен с едно от изказванията тук, че международната закрила е много бавен процес. Когато е по хуманитарни причини, има възможност за забързване на този процес, така че е въпрос на организация и на политическо решение като цяло. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Отношение от парламентарната група на ГЕРБ? Заповядайте, господин Чолаков.
Господин Председателстващ, уважаеми колеги, уважаема госпожо Първанова! Би било много неприятно, ако правителството в момента се изтрие с Държавната агенция за бежанците, което вероятно ще се случи. Понеже предполагахме, че така ще стане, знаете, че внесохме Законопроект за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, в което предвиждахме, предвиждаме и се надявам да го разгледате, без презрително да го отхвърляте, преди да сме го прочели, процедурата как именно трябва да се действа в тази ситуация, в която не само Държавната агенция за бежанците, а всички държавни органи, включително и местни органи, между другото, ще бъдат изправени на предела на силите си. Ясно е, че такава ситуация не се е случвала. Ясно е, че Държавната агенция за бежанците както е концепирана в закона и както е работила досега, тя не е концепирана, не е създадена за такъв напор на бежанци и за такава ситуация. Ние, колеги, много често в други дискусии използваме думите „децентрализация“ и „субсидиаритет“ и това е една от ситуациите според мен, в която реално може да се покаже и да се докаже как действа принципът на субсидиаритета и как се прави ефективна децентрализация. Ясно е, че основната тежест на бежанския поток пада върху кметовете на общини. Това е обективно. Държавната агенция с нейните три центъра в страната няма как обективно да се справи със ситуацията. И това, което ние сме предвидили в нашия законопроект, който пак Ви моля да го прочетете, е всъщност Държавната агенция за бежанците да бъде координационен информационен център, който да координира усилията на общините. Поканили сме в Законопроекта държавата да обърне внимание, че и нейните органи не могат да се справят с тази задача, ако не ангажират общините. Обърнали сме внимание, че средствата за бежанците трябва да бъдат насочени към общините, не към хотелиерите, и сме обърнали внимание включително и на гражданите на Украйна с българско самосъзнание, индиректно отговарям на това, което казаха колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ, че за тях все пак трябва да има, да го кажа, особен поглед и може би по-бърза писта. Така че на нас ни се струваше и ни се струва… Не, то не ни се струва, то е обективен факт, че правителството не се справя. Правителството не се справя, защото няма капацитет, защото няма визия как да се справи в такава ситуация, защото те правят интернет сайт вече един месец и си мислят, че с интернет сайт може да се справим с бежански поток, правим софтуери. Изобщо не знам защо ние решихме, че всички социални проблеми могат да се решават във виртуалната реалност. Няма да се решат във виртуалната реалност, те се решават на терен. А на терен са кметовете. Повтарям го за трети път. Така че, госпожо Първанова, съжалявам, че Вие поемате удара, съжалявам, че Вие казвате като Ангела Меркел: „Ще се справим.“ Не, няма да се справим, Държавната агенция няма да се справи. И наистина ние искахме да Ви помогнем, искаме да помогнем и на Държавната агенция, и на цялата държавна администрация, като дадем съвет как да се справим чисто организационно и логистично с един такъв въпрос, пред който сме изправени. Би било много жалко, пак казвам, ако правителството си изтрие ръцете с Агенцията за бежанците, което няма да е справедливо, няма да е честно, и Агенцията не заслужава и не бива да поема този удар. Още повече че тя е второстепенен разпоредител на бюджет и дори само поради това основание е ясно, че Министерският съвет, на който тя е подчинена, носи пълната отговорност за това, което се случва. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чолаков. Отношение от ДПС? Не виждам. От БСП? Не виждам. „Има такъв народ“ – отношение към изслушването? Няма да вземете. Тогава „Демократична България“? Заповядайте, госпожо Белобрадова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Истината е, че никой не е готов за тази криза – нито една страна, която в момента приема бежанци. Но е истина и това, че ние не можем да ползваме нито административния, нито сградния ресурс на Държавната агенция за бежанците, защото за седем години ръководството не е създало никакви условия за това. Прав е господин Чолаков да казва, че Агенцията не е подготвена по логични причини, само че трябва да кажем, че тя не е подготвена откакто е създадена, и това е много важно да се каже. Да речем, как така години наред ни убягват абсолютно разрушените и неремонтирани центрове, в които са настанени бежанци, как става това? Как непрекъснато ни убягва години наред говоренето за корупция, за сдобиване с фалшиви адреси, с парите, които се раздават, как ни убягва постоянно това, че има по един преводач на 2000 човека, как ни убягнаха малолетните лица, които са карантинирани за 14 дни? Как всички тези неща ни убягнаха, когато нямаше война в Украйна, когато имахме абсолютно възможност да се справим и продължавахме да имаме капацитет дори при големия наплив, за който се твърдеше, че има. През 2021 г. Центърът беше с 48% запълваемост. И въпреки че беше с 48% запълваемост, всички стаи в центровете бяха претъпкани с хора, смесени – деца, мъже, жени, спящи един върху друг? Как става това? Не знам как успя да убегне за седем години и фактът, че в много от центровете дюшеците са пълни с дървеници, но вместо да сменим дюшеците, купуваме калъфки за тях. Хубавото е, че хората, които работят от дълго време по проблемите с Агенцията за бежанците, не излизат сега просто да ги ползват за политически цели като мен, а са внесли още преди повече от месец доклад за това към Министерския съвет и Министерският съвет е реагирал със съответната проверка от Държавната финансова инспекция за Агенцията. Така че проблемите, които има в Агенцията за бежанците, не са от днес, не са от вчера, те са от седем години. И тези проблеми в момента виждаме какви са резултатите от тях – една неработеща администрация и едно ръководство, което трябва да си подаде оставката. Благодаря много.
Благодаря, госпожо Белобрадова. И отношение от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ. Заповядайте, господин Костадинов.
Господин Председателстващ, искам да кажа за хората, които са тук в момента, и за тези, които гледат, няколко кратки числа. Заетите щатни бройки по трудово и служебно правоотношение общо на всички получаващи възнаграждение в Държавната агенция за бежанците към 14 февруари 2022 г. – общо 330 броя. Размерът на възнагражденията на заетите щатни бройки към 14 февруари 2022 г. за периода от 1 февруари 2021 г. до 31 януари 2022 г. – 4 млн. 524 хил. 175 лв. Справка за служебни автомобили към 14 февруари 2022 г. – 35 броя, стойност 49 хил. 456 лв. За всичкото това нещо – 5 млн. лв., ние получихме отговори, които бяха доволно общи, доволно неконкретни. Аз лично това, което чух, беше, че на въпрос, който беше от ясен, по-ясен – има ли някакво приоритизиране на българите, които идват като бежанци, отговор не получих. Беше цитирано, че ние спазваме някакви общи ангажименти, които имаме към международната общност и които сме подписали като международни договори и споразумения, което е факт. Само че искам да припомня, че в нашата история ние сме приемали бежански вълни основно от българи, разбира се, в последните 140 години на няколко пъти, като последната такава голяма вълна е след Втората световна война, когато в България пристигат близо 80 хиляди бежанци от Беломорска Македония, изгонени от гърците, и Беломорска Тракия, между другото. Към тях българската държава тогава, без да има Агенция за бежанците, реагира по много, много по-човечен начин. Ние тук, разбира се, не казваме, че трябва да се прави някаква разлика между българи и украинци, които идват, защото всички бягат еднакво от войната. Но все пак ние сме България, което ще рече държавата на българите, и трябва да имаме специално отношение към нашите сънародници, те трябва да са ни на първо място. Аз това нещо, госпожо Първанова... Госпожо Първанова, здравейте! Защото, като говоря виждам, че не слушате. Очевидно не Ви е интересно какво казват народните представители.
Слуша Ви права дори.
Това, което всъщност чух тук, бяха общи приказки, много общи приказки, нищо конкретно. А имаше конкретни въпроси, не само от нас, а и от всички останали, които бяха тук, от всички народни представители. Не виждам какъв е смисълът от съществуването на тази агенция – поредната паразитна структура в държавната администрация. И мисля, че тук имаме съмишленици и в други политически сили. Не би трябвало и по никакъв начин не би следвало да получаваме точно в този момент, когато обществото ни се вълнува най-много от това какво се случва по границите, да получаваме подобен тип отношение, просто не е уважително. И затова ние ще поставим въпроса за това дали действително, както е, разбира се, и тази, има и още много други такива агенции в нашата държавна администрация, до каква степен те са нужни? Защото, ако погледнем реално, ще видим, че това, което някога имахме като един или два отдела, в момента е развило една дървовидна структура и е заприличало вече на отделно квазиминистерство, и не говорим само за тази агенция. Триста и тридесет бройки, почти пет милиона – четири милиона и половина бюджет. И насреща какво получаваме? Общи приказки. И вижте, проверете какви са нашите международни ангажименти. Ние ги знаем, ама не виждаме българския ангажимент към българите и към страдащите хора. Благодаря.
Благодаря, господин Костадинов. С това изчерпваме и точка четвърта от днешния дневен ред. Преминаваме към следващата точка: ИЗСЛУШВАНЕ НА РЪКОВОДИТЕЛЯ НА ОПЕРАТИВНО-КООРДИНАЦИОННАТА ГРУПА ЗА ЕВАКУАЦИЯТА И НАСТАНЯВАНЕТО НА БЕЖАНЦИТЕ ОТ УКРАЙНА ВАЛЕРИ РАЧЕВ НА ОСНОВАНИЕ ЧЛ. 110 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТНОСНО МЕРКИТЕ НА ПРАВИТЕЛСТВОТО, СВЪРЗАНИ С БЕЖАНСКАТА ВЪЛНА. Вносител е Десислава Атанасова на 15 март 2022 г. Само да припомня, че имаше почивка, поискана от парламентарна група, така че работното време е до 14,15 ч. днес. Първо, искам да предложа да дадем допуск в залата на ръководителя на Оперативно-координационната група за евакуацията и настаняването на бежанците от Украйна – господин Валери Рачев. Моля, режим на гласуване. Моля квесторите да поканят колегите, които не са разбрали и са в коридора. Ще изчакам още десетина секунди, защото много колеги влязоха, да не ги разочароваме, нека да упражнят правото си на глас. Гласували 132 народни представители: за 132, против и въздържали се няма. С това предложението е прието. Моля да поканите господин Рачев в залата. Давам думата на вносителя на искането – госпожа Десислава Атанасова. Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, като точка в дневния ред беше включено изслушването на ръководителя на Оперативно-координационната група за евакуацията и настаняването на бежанците от Украйна господин Валери Рачев. Така или иначе в последните две седмици стана ясно, че правителството създава някаква организация, създава оперативната координационна група за изпълнението на дейностите, за която отговаря пряко вицепремиерът по добро управление. Въпросите, разбира се, че са много и те са от всякакъв характер и въпреки че вчера лично премиерът и вицепремиерът посетиха две от входните точки за влизане в България на именно такива хора, бягащи от войната от Украйна – в Русе и във Варна, считам че единствено ръководителят на оперативно координационната група за настаняването на бежанци може да отговори по същество за това как правителството в лицето и на вицепремиера конкретно, какви указания към оперативната координационна група дава с оглед на социалното, здравното осигуряване, с оглед на настаняването на тези хора, включително и задаващите се въпроси от множество хотелиери, тъй като, като че ли за тях все още липсва отговорът на въпроса кой ще плаща и при какви условия за настаняването на тези бежанци. Разбира се, темата е толкова мащабна. Тя изисква и отговори на въпроси по отношение на социалното, здравното осигуряване, осигуряването на заетост, както и достъп до образователната система на тези семейства, предимно жени и деца, които в момента влизат в България. Предвид обаче, че до края на пленарното заседание остава по-малко от половин час, аз бих искала да направя и процедурно предложение утре това изслушване да продължи, след като приключим с точките от дневния ред, които вече са гласувани – шеста, седма, осма и девета, и ако не можем на всички въпроси да получим отговори, да зададем всички въпроси от името на всички парламентарни групи, това да го направим и в утрешното пленарно заседание. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Процедурното Ви предложение утре ли да го поставим на гласуване в началото на заседанието, или сега? [[Реплики от народния представител Десислава Атанасова.]] Добре. Подлагам на гласуване процедурното предложение на Десислава Атанасова утре да продължим с изслушването на господин Рачев от мястото, докъдето стигнем днес, да продължим утре след изчерпването на точките от Програмата, които са за утрешния ден. Гласували 144 народни представители: за 75, против 2, въздържали се 67. Предложението е прието. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Прегласуване!“]] Гласували 159 народни представители: за 79, против 7, въздържали се 73. Предложението не е прието за един глас. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Продължаваме с изслушването. Госпожа Атанасова разви въпроса. Заповядайте, господин Рачев, за изложението.
Господин Председател на Народното събрание, уважаеми дами и господа народни представители, госпожо Атанасова! Благодаря Ви за възможността да отговоря на Вашите въпроси. Взимайки урок от предишното изслушване, ще се опитам да бъда максимално конкретен. Започвам с това, което госпожа Атанасова зададе директно. Политиката на правителството, така както е сведена до мен от Министерския съвет и от министър-председателя лично, се заключава в това да се направи процедурата по предоставяне на временна закрила по възможно най-добрия за пристигналите в България начин, като на края на този процес ние виждаме елементи на интеграционна политика на тези хора в България. Задачата е отворена за най-широко публично-частно партньорство, като съгласно указанията единствено въпросите, свързани с преминаването на границата и даването на права по временната закрила, не подлежат на публично-частно партньорство, всичко останало, всеки един от аспектите може да бъде реализиран и трябва да бъде реализиран чрез сътрудничество с местния бизнес, организациите на гражданското общество и доброволците. Това е общата рамка. Целта е колкото се може по-добро посрещане на хората, по-интелигентно, по европейски, по-човечно, за да могат те да вземат важни за себе и своя живот решения. Нашата работа започна, както беше подчертано от народните представители, в едно малко сложно положение, след като вече имаше около 18 хил. души, влезли в България, така че задачите, които координационната група получи, бяха, първо, да се установи контрол върху протичащия процес, второ, да се адаптират съществуващите процедури, организации и т.н. към условията за работа в режим на временна закрила, и трето, което е най-важно, да се създаде основа за интеграция в общините и областите, в обществото на България, в бизнеса на България. Задачата на оперативната група е да координира такива действия, които водят до постигане на целите, поставени от правителството, като основният фокус е поставен върху хоризонталната координация между институциите, това е първо, и то е важно затова, защото проблемите, които решаваме, имат комплексен характер. Ако ние искаме майката да работи, детето трябва да е в детска градина или в училище. Ако трябва да е в детска градина или в училище, трябва да има съответния здравен статус. Не може да се решават тези проблеми, ако работим само в секторите и само йерархически. Това е всъщност основната задача на координационната група в трите оперативни сфери – посрещане, настаняване и транспорт. Останалите задачи се изпълняват на терен на общините и областите в пълно взаимодействие с областните управи и с общините. Това взаимодействие до този момент, от една страна, решава много от слабостите на административния подход, защото взаимодействието на терен особено между гражданското общество и бизнеса е много по-гъвкаво от това, което институциите могат да предложат, и в крайна сметка хората чувстват отношението на българската държава преди всичко през това, което се случва в градовете и в общините. Във всички тези области, които изредих, ние имаме сериозни проблеми за решаване. Някои от тях решаваме ад хок, за други се създава система, трети работим и разчитаме изключително на приноса от долу нагоре. Няма никаква илюзия, че само по административен път задачата, която е поставена, целта, която е поставена от правителството, може да бъде изпълнена. Мога да споделя, че първата задача – облекчаване на преминаването през граничните пунктове, тоест влизането на територията на България в съответствие с Директивата на Европейския съюз, което трябва да бъде максимално облекчено, се прави по нов начин, не е имало такава процедура, но тя се прави по нов начин с две задачи. Първата задача е бързо, колкото се може по-бързо, да се издаде документ, който отваря възможностите за всяко едно лице с такъв документ да се възползва от привилегиите на временната закрила. Втората задача, дописва се софтуер непрекъснато, надявам се, днес вече всичко да работи. Задачата е да се събере такава информация, че да може процесът на настаняване, транспортиране и интеграция, тоест обслужване от социалните органи, от образованието, от здравеопазването и наемането на работа, да се случат по управляван начин. Това е много важно за нас, защото в противен случай ще останем само на равнището на общите приказки. Това е истината, защото хората се съсредоточават по разбираема причина в района на Бургас, Варна и въобще в района на Черноморието, а след това работата трябва да се търси по територията на цяла България. Тоест този процес се забавя в известна степен, до днес трябва да бъде решен съвършено, но той е много важен. Настаняването се извършва до този момент по решение на правителството предимно в хотелска база. Проблемът с хотелската база, е, че тя е предимно морска – трябва да бъде приведена в условия за използване по време на зимата. И вторият проблем е, че тя трябва да бъде рентабилна за хотелиерите. Тоест ние трябва да създаваме и вече го имаме механизма на задействане на хотелите като валяк, в смисъл, че когато се запълва капацитетът на един хотел, ние даваме на следващите, които са заявили желание да участват в програмата, сигнал да започнат подготовката си. Така се стремим да не допускаме две неща – да не допускаме напрежение в градовете. Второто, целта на този механизъм е, когато на границата на предварителните приемателни пунктове получим информация за това какво искат хората – искат ли въобще да бъдат настанени, искат ли да работят, имат ли здравни проблеми и така нататък, имаме възможност директно да ги насочваме към хотела, който сме приготвили. Тогава напрежението в центровете за подпомагане на пристигащите ще бъде от съвсем друг характер, то ще бъде човешки характер, то ще бъде доброволческа дейност, не толкова дейност на институциите, които се оказаха не съвсем на висота, както е до този момент. Следващият въпрос е транспортирането. Транспортирането в този момент започва от границите на Украйна с Румъния и с Молдова, където има изпратени шестима консули. Тези шестима консули имат задача да подават ранни сигнали за подхождането на желаещи да напуснат Украйна от дълбочината на страната. Информацията се подава в ситуационния център на Министерството на външните работи, Министерството на отбраната е заделило автобуси, които веднага отиват и започват да извозват хората обратно към България. Това е единият път, който е до този момент, така да се каже, на повикване при необходимост. Най-много обаче пристигат от Украйна с частен транспорт, образно казано, линията Одеса – Варна продължава да работи, на ден пристигат във Варна около четири – пет автобуса. В Бургас до този момент два – три автобуса, които идват с презумпцията, че някой ще си ги посрещне и ще се погрижи за тях. Тоест голяма част от частните превозвачи возят до автогарата или вече до центъра за посрещане на пристигащите от Украйна. Това натоварва центровете допълнително, защото те получават функцията на разпределение по хотелите. Това, което ние трябва да направим в момента, в който задействат предварителните приемателни пунктове, е да махнем това натоварване от градските и общинските центрове за посрещане на пристигащите. Огромно количество хора влизат с автомобили и по собствен план, а БДЖ има осигурен транспорт, безплатен транспорт от Русе, който до този момент е ефективен, но в същото време е доста различен от автомобилния, защото с автомобилния все пак пристига автобус, а тук с влака пристигат 200 души наведнъж. Поради тази причина центърът за посрещане на пристигащите в Софийска област е разположен на Централна гара и това е специфичен проблем. Специфичният проблем във връзка с жп транспорта произтича от това, че влакът, който идва от Букурещ, идва с дизелов локомотив, ние ги возим със „Сименс“ мотриси и на жп гарата в Русе се получава един период от два-три часа, при който хората се свалят, прехвърлят се на други влакове и там има елемент на напрежение, за който вчера, като бяхме в Русе, областният управител каза, че са взети мерки и този процес ще бъде управляван. Целта ни е в бъдеще да въвлечем корпоративен транспорт, за да може корпоративният транспорт да пътува зад границата, а тези автобуси, които имаме от Министерството на отбраната, те са потенциално 12, да се използват за по-динамично транспортиране на хората вътре в страната. Това е важно, този капацитет е важен, защото много скоро ние трябва да престанем да изпращаме хора само по крайбрежието и да ориентираме хората там, където има работни места. Проблемът на София специално е, че желанието на хотелиерите да участват в програмата за 40 лв. не е голямо. Поради тази причина в София възниква вторичен проблем с преразпределението и хората отиват към Пернишка област, към Монтана и въобще в региона на Западна България. Това е управляем процес, но трябва да имаме първичната информация, за да взимаме решения. Колеги, дотук влизането в България е въпрос на желание. В момента, в който пуснем предварителните приемни центрове, влизането и настаняването в България трябва да бъде въпрос на наше решение. Тоест ние започваме да управляваме процеса така, както желаем. Разбира се, тези, които не желаят да се възползват от нашите предложения, те са свободни, както вече беше казано, в рамките на 90, даже може и да се удължи с още 90, тоест 60 дни те могат да останат с ресурси, които имат. Ние ще се грижим за тези, които са изявили желание да се движат. В тази връзка, както вече беше поставен въпросът, датата 31 март е критична, Вие вече знаете проблема, бяха казани малко скромни цифри за необходимостта от подготвени регистратори от районните полицейски управления и областните управления на МВР. Аз бих казал, че ни трябват 1500 такива, затова указанията, които сме дали, са да се премине към обучение на обучители, за да може ефектът от това обучение бързо да се мултиплицира. Подписано е, не знам дали госпожа Първанова каза, споразумение между Министерството на вътрешните работи и на Агенцията цялата процедура да се затвори в полицейските структури, което пък ни дава възможност да се приближим директно към местата, където хората са настанени. Следващата група въпроси са свързани с интеграцията по места. Интеграцията обхваща права по отношение на здравеопазване, социална помощ и на образование. Във всички тези области имаме определена нормативна уредба и във всички тези области имаме нерешени проблеми. Тоест транспонирането на Директивата на Европейския съюз от 2001 г. е направено сравнително пълноценно, но е направено на високото равнище на решенията. На ниските равнища там, където се случва практиката, откриваме всеки ден проблеми, които трябва да бъдат решени с изменение в нормативната уредба. В този смисъл работните групи изготвят предложения за изменения в нормативната уредба. През следващата седмица ще бъдат консултирани като комплекс под ръководството на Министерството на правосъдието и юристите на Министерския съвет, за да бъде взето решение кои от тях ще се решават с актове на Министерския съвет, а кои трябва да бъдат предложени на Вашата воля. Нещата наистина са много комплексни, много детайлни, например този, който се нуждае от ТЕЛК, трябва да мине през български ТЕЛК, тоест никакви други документи не важат – така е направена нормативната уредба в момента. Имаме сериозни задачи…
Времето, господин Рачев.
Да, една минута само.
Заповядайте.
…по отношение на здравния статус, особено на децата, правата и процедурите за оказване на помощ, особено на непридружаваните деца. По линия на Европейския съюз вече има предупреждения за интерес от криминалните групи именно към този контингент. Следващият въпрос е публичността, тоест взаимодействието с гражданското общество. Аз не мога да кажа, че създадената система от уебсайтове, ориентирани към украинските граждани и хората, които идват от Украйна, и уебсайт, който е ориентиран към българите, които искат да помогнат, включително да предложат работа, не е важен въпрос. За мен е много важен въпрос, защото още първия ден имахме над 15 хиляди посещения, има конкретни предложения, разбира се, това няма да реши проблемите на интеграцията на хората. Агенцията по заетостта е съставила карта на работните места и тя тръгва по местата, където хората са настанени. Това е единственият път. Нямам време и нямам позволението да разкрия подробностите вътре, но искаме, първо, политиката по заетостта на държавата да бъде съхранена. Второто е да не допуснем нелегитимна употреба на тези хора, които са в нужда. Това са принципните въпроси. Най-важното, което успяхме на равнище области, е да задействаме областните управители да поемат нещата в свои ръце. Това се оказа единственото възможно решение. Имаме проблеми в общуването в някои общини между областните управители и кметовете, за което горещо моля Вашата подкрепа, политическата борба е важна, но не може политическата борба да става за сметка на дошлите от Украйна. Благодаря Ви.
И аз благодаря, господин Рачев. Дадох повече време за становище, тъй като тъй или иначе не ни остана време да продължим с изслушването поради изчерпване на времевия лимит на заседанието. С това закривам заседанието. Следващото заседание ще се проведе утре от 9,00 ч. при дневния ред, приет по-рано тази сутрин. [[Звъни.]]