[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 27. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Firtl Mátyás képviselő úr, KDNP: „Sopron: hűség és szabadság a nemzet szolgálatában” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A hét végén ünnepeltük Sopronban a hűség napját. 1921. december 14-én Sopron és a környező nyolc település népszavazásban döntött arról, hogy a trianoni békediktátum ellenére Magyarországhoz kíván tartozni. A népszavazás lehetőségét „Ágfalva hősei, Sopron megmentői”, a Rongyos Gárda néven ismert felkelők véráldozata teremtette meg, a tárgyalások sikere nagyrészt gróf Bánffy Miklós külügyminiszter diplomáciai zsenialitásának köszönhető. A szavazattöbbség pedig a hűséges polgároknak: magyaroknak, németeknek és horvátoknak a döntése volt. A Nemzetgyűlés Sopronnak a magyar hazához való tántoríthatatlan ragaszkodásáért a Civitas Fidelissima címet adományozta. Nagy nemzeti ünnepeink mellett Sopron legnagyobb ünnepe a hűség napja. Ezen a napon adjuk át a leghűségesebb város legrangosabb kitüntetéseit, és büszkén mondhatjuk, hogy kitüntetettjeink a nemzet leghűségesebbjei közül valók. Hűségük a közösséget szolgálja. Hűségük alapja a hazaszeretet, a nemzetszeretet. Amint azt Melocco Miklós, Sopron idei díszpolgára egy interjúban mondta: „Semmi más nem fontos, csak az: szolgálja-e a nemzetet.” Melocco Miklóst alkotóként Sopronhoz az 1989. évi páneurópai piknik és határáttörés helyszínén felállított, Áttörés című szoborkompozíciója kapcsolja. A szoboregyüttes a határáttörés, a rabságból a szabadságra jutás és egyben a rendszerváltás kőbe vésett emlékműve. A negyedszázaddal ezelőtti kelet-európai kommunista rendszerek bukása 25. évfordulós évében látnunk kell azt, hogy a nagypolitika megegyezésén és akaratán túl a rendszerváltás nem jöhetett volna létre a hazaszerető és a nemzet iránt elkötelezett polgárok nélkül. Másrészt azt, hogy 25 évvel ezelőtt, mint ahogy 1956-ban és 1921-ben is, a magyarok erkölcsi parancsnak engedelmeskedve vihették végbe a XX. századi történelem legkiemelkedőbb eseményeit. Ennek az erkölcsi parancsnak ereje pedig a hazaszeretet, a nemzetszeretet – „Semmi más nem fontos, csak az: szolgálja-e a nemzetet.” Tisztelt Ház! Sopron legnagyobb ünnepében a hűség és a szabadság összeér. Nemcsak azért, mert négy évtizednyi kommunista diktatúra után 1989-nek kellett eljönnie ahhoz, hogy a soproni hűséget ünnepelni lehessen, de azért is, mert a rendszerváltozás évében Sopron a nemzetszeretet és a hűség szilárd erkölcsi alapján állva tett tanúbizonyságot cselekvő szabadságvágyáról. Rést bontott a vasfüggönyön, kinyitotta a határait, és kiverte az első téglát a berlini falból. Sopron, a leghűségesebb város 1989-ben a rendszerváltozás évében a szabadság városává is vált. Erkölcsi erővel a hűséget szolgálta, amikor kiállt a nemzet mellett 1921-ben, és erkölcsi tartással, bátorsággal a szabadságot szolgálta, amikor 1989-ben kiállt az európaiság mellett. Melocco Miklós szobra mintegy oltárként őrzi magában a berlini fal egy tégláját. Legyen minden szabadságszerető magyarnak és európainak is zarándokhelye! Tisztelt Ház! Az ünnep nemzetszeretettel, hazaszeretettel mér, ezért az ünnep a küldetéses emberekre irányítja a fényt minden közösségben. Így dr. Szilágyi Lászlóra, a mecénás lelkű művészetpártolóra is, aki nemcsak a kultúrában, de a ’89-es határáttörés eseményeinek elevenen tartásában is fáradhatatlanul szolgálja a várost és ezért ő a mi Pro Urbe-díjasunk. Mert kulturális gazdagság nélkül nincs gazdaságban sikeres, erős város, mint ahogy ország sem.Tisztelt Ház! A kommunista hatalom ugyanazzal a szándékkal igyekezett eltüntetni az 1921. évi nemzethűséget, mint ahogy a hűségzászlónkat, a Rongyos Gárdát, Bánffy Miklós emlékezetét, ugyanúgy, mint 1956-ot, mint minden olyan értéket, amelyre igaz volt: „szolgálja a nemzetet”. A negyedszázaddal ezelőtti rendszerváltás újrateremtette a legnemesebb értékek és eszmék érvényesítése lehetőségét önbecsülésünk, nemzettudatunk erősítésére. Ezeknek az értékeknek és eszméknek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] egyetlen minőségi kritériuma van: „Semmi más nem fontos, csak az: szolgálja-e a nemzetet.” Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön mint Sopron városának országgyűlési képviselője, azt hiszem, nagyon helyesen és elismerésre méltóan teszi, hogy a hazaszeretetnek erről a megnyilvánulásáról időről időre itt a parlamentben is megemlékezik, és mindnyájunk büszkeségét növelheti, hogy valóban 1921. december 14. és 16. között az ott megtartott népszavazáson az ottani lakosok többsége - tiszteletben tartva valamelyest a népakaratot az akkor győztes hatalmak által - a Magyarországhoz való tartozást választotta. A soproniak 72,8 százaléka döntött a Magyarországhoz való tartozás mellett úgy, hogy 1920-ban egy népszámlálás adatai szerint a soproniak 48 százaléka magát egyébként németnek, német származásúnak mondta, és ennek ellenére is a német származásúak jó része is ezek szerint a Magyarországhoz való tartozás mellett döntött, és így csatlakozott Sopron és a környékbeli falvak is Magyarországhoz. Száz évvel ezelőtt tört ki az első világháború, amelynek egyfajta utolsó magyarországi eseménye vagy népszavazása volt ez a soproni népszavazás. Száz évvel ezelőtt, 1914. június 28-án volt a szarajevói merénylet, és egy hónapra rá, július 28-án üzent az Osztrák-Magyar Monarchia hadat Szerbiának, ebből bontakozott ki a teljes testvérháború Európában, és ennek lett a következménye többek között a soproni népszavazás is. Óriási véráldozatokkal járt a hősiesség mellett Magyarország számára ez az elhúzódó testvérháború, 661 ezer magyar katonánk halt hősi halált az első világháborúban, ami kétszer annyi, mint a második világháború halálos áldozatainak száma. Sokan talán nem is gondolnák, hogy az iparosított technológiával véghezvitt második világháborús emberöléshez képest a magyarság véráldozatai az első világháborúban kétszer akkorák voltak. De ugyanígy nagy fájdalom Magyarország számára, hogy az akkori háborúban 743 ezer honfitársunk sebesült meg, és 734 ezren pedig hadifogságba estek. [[10.10]] Ez még az akkori, monarchiabeli Magyarország lakossági viszonyait tekintve is óriási vérveszteség volt az ország számára, hiszen ezek a katonák, ezeknek a gyermekei és unokái is hiányoznak itt Magyarországon, a Kárpát-medencében. Történt ez egy olyan háború végén, ez a népszavazás - ahogy a képviselő úr is arra utalt -, amelybe Magyarországnak nem volt érdeke belépni, és nem is akart belépni, csakhogy akkor Magyarország szuverenitása nem volt teljes, hiszen nemcsak ebben a két ülésteremben, az alsóházi ülésteremben és a felsőházi ülésteremben döntöttek Magyarország sorsáról, hanem egy harmadik teremben is, a Delegációs Teremben, ahol a közös hadügyet, a közös külügyet és az ehhez tartozó közös pénzügyeket vitatták meg a Monarchia delegáltjai és a magyar kormányzat, a magyar államiság delegáltjai. Azért sodródott bele Magyarország ebbe az első világháborúba, mert elvesztette teljes mértékű szuverenitásának egy részét. Nem maga dönthetett arról, hogy belép-e a háborúba vagy sem, és bár a legvégső pillanatig ellenezte az első világháborúban való részvételt a magyar miniszterelnök, de egyedül volt a Birodalmi Tanácsban ezzel az álláspontjával, a többiek leszavazták, és így Magyarország belekerült az első világháborúba, nem beszélve arról, hogy Tisza miniszterelnöknek milyen tragikus vége, sorsa lett utána, ennek következtében; szobra itt áll a Kossuth téren, az Országgyűléstől északra. Nos, tehát ez tanulság nekünk, hogy ha egy ország nem szuverén módon hozza meg a döntéseit, akkor akár egy általa ellenzett és az ő érdekeivel nem egyező történelmi döntés utána végül egy sokkal nagyobb csapást jelent az ő számára, mint amit jelent esetleg a háborúban részt vevő más országok számára. És azt is jelenti, hogy nyilván Magyarországon az állampolgárok szabadsága is függ a nemzet szuverenitásától. A XX. században, amikor Magyarország mint állam szuverén tudott lenni, akkor a polgárainak is nagyobb mértékű volt az egyéni szabadságjoga. Amikor Magyarországon a nemzet szuverenitását korlátozták, és az államhatalmi szereplők nem tudtak önálló véleményt mondani, akkor a polgárok szabadságát is előbb-utóbb korlátozták Magyarországon; e kettő igencsak összevágott a XX. században. De hogyha visszatérünk a soproni népszavazásra, a hazaszeretetnek, a hűségnek, a bátorságnak és a szabadsághoz való feltétlen ragaszkodásnak ennél jobb példáját nehezen találjuk a XX. század elejének történelmében. Itt egyértelműen, világosan és egyszerre mutatkoznak meg mindazok az alapvető értékeink, amelyekről talán így a XXI. század elején, megtűzdelve a XX. diktatúráinak utóéletével talán sokan nem mernek büszkén beszélni, csak szemlesütve, néha akár gúny tárgyának is kitéve, de mégis sikerült a magyaroknak hősiesen, a népszuverenitás elvét magukévá téve és másokkal is elfogadtatva [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] Magyarország részének tartani ezt a várost, Sopron városát és a környező településeket, amelyekkel kapcsolatban a hűség falvairól szóló előterjesztés (Az elnök csenget.) az Országgyűlés asztalán fekszik, és bízom benne, hogy ezen a héten el is tudjuk fogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Miért hagyják szétesni a magyar egészségügyet?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Gondolom, önök is hallották az aggasztó hírt, mely szerint az egri Markhot Ferenc Oktatókórház és Rendelőintézet sürgősségi betegellátási osztályán egyidejűleg mondott fel hat orvos, köztük az osztályvezető főorvos is. A főigazgató szerint ez egyáltalán nem veszélyezteti az ellátást, azonban józan ésszel nehezen hihető el, hogy ez valóban így lenne, hat orvos távozása ugyanis nem pótolható azonnal egy olyan kórházban, ahol amúgy is orvoshiány van. Az aggodalmat csak tovább erősítik azok a szakmabeli vélemények, miszerint bár a jogi feltételeknek a továbbiakban is megfelel az osztály, a szakszerű ellátás sürgősségi orvostanban járatos orvos nélkül azonban nem biztosítható. Az orvosok felmondása természetesen csak a jéghegy csúcsa. Azóta az is kiderült, hogy a betegek már régóta panaszkodtak a kórházban lévő állapotok miatt. Talán nem mondanak fel minden magyar kórházban az orvosok csoportosan, de az - szinte bármelyik kórházat megnézve - mindenki számára egyértelművé válhat, hogy a magyar egészségügy továbbra is válságban van. Az egészségügyi dolgozók már most is súlyosan túlterheltek, s az egyre inkább erősödő létszámhiány tovább rontja a helyzetet. A kórházak állapota folyamatosan romlik, a legtöbbjük sem a munkához, sem a gyógyuláshoz nem jelent ideális környezetet. Szerencsénkre a hivatástudat és az áldozatkészség jelenleg még pótolni tudja a hiányosságokat, ez azonban nem lehet a jövő egyedüli alapja. Az egri eset is mutatja, hogy egyre több a repedés a rendszer falán, s ameddig a kormány nem tesz semmit, addig csak egyre gyakoribbak lesznek a hasonló esetek. Az orvoshiány ugyanis csak egy fontos, de nem egyedüli része az egészségügy válságának. A közös ezekben a problémákban az, hogy a kormány nem hajlandó tudomást venni róluk. Például amikor a mentőszolgálat szakemberei technikai és anyagi hátterének biztosítottságáról érdeklődtünk, írásbeli kérdésünkre adott válaszában azt írta Rétvári Bence államtitkár úr, hogy az eset- és mentőgépkocsik jelenlegi mennyisége garantálja a mentés biztonságos ellátását. Készséggel elhinném, ha a mindennapi tapasztalat megint csak nem lenne ennek szöges ellentéte, és ha a korábbi vagy a jelenlegi mentődolgozóktól nem éppen ennek ellenkezőjét hallanánk. Sajnos, ugyanezt igazolja a tragikus kimenetelű eset is, a mentőszolgálat csak több mint egyórányi késéssel tudott autót küldeni egy segítségre szoruló hölgyhöz Budapest belterületére. Sajnálatos módon a hölgy az ellátás hiányában nem élte túl az agyvérzést. Azért is szomorúak ezek az esetek, mert elkerülhetőek lennének, ha nem lenne hiány mentőautókból és megfelelő szakképzettséggel rendelkező mentődolgozókból. Valami tehát még sincs rendben a mentés biztonságával, ha a fent említett eset és hozzá hasonlók megtörténhetnek. Az elmúlt négyéves kormányzásuk alatt összesen 301 mentőautó megvásárlásáról számoltak be, ugyanakkor nem említették, hogy ez idő alatt 342 kiöregedett, tehát elérte a 13 éves kort - márpedig a 13 éves kort elérő mentőautókat le kellett állítani -, ami azt jelenti, hogy a már 2010-ben sem elégséges mentőautók száma 41 darabbal biztosan csökkent mostanra, nem számítva itt közben a balesetet, tehát komolyabb sérülést ért mentőautókat, tehát azokat, amelyek egyéb okokból nem tudták a szolgálatot teljesíteni. Eközben az Országgyűlés Hivatala és az Országgyűlési Őrség most kapott 15 új autót, hiszen a mostaniak elérték a kilencéves kort. Talán sürgetőbb lett volna a mentés tényleges biztonságát garantálni.De nemcsak a mentőautók hiányoznak, úgy hírlik, az elmúlt időszakban többen léptek ki a mentőszolgálat kötelékéből, mint ahány új dolgozóra az új mentésirányítási rendszer teljes beüzemeltetéséhez szükség lenne. Jelenleg nem lehet olyan területét mondani a mentésnek, ahol ne lenne szükség további források bevonására, de a kormány nem teszi meg a szükséges lépéseket. Ha valóban minden rendben lenne az egészségügyben, mint ahogy azt a kormány mondja, akkor nem történnének elkerülhető tragédiák, és nem kerülnének veszélybe teljes kórházi osztályok, a megoldásnak pedig nem szabadna az átszervezésben, az orvosok, mentők áthelyezésében és a további terhelésükben kimerülnie. Az egészségügynek pluszforrásokra lenne szüksége, és ezt nem sokáig halogathatja a kormány. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr. [[10.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az egészségügynek valóban pluszforrásokra van szüksége, és ezeket a pluszforrásokat 6 százalékos mértékben a következő évi költségvetés tartalmazza abban a törvényjavaslatban, amiről a tisztelt Ház szavaz. Ha önök ezt támogatják, akkor meglesz ez a pluszforrás az egészségügynek, hiszen igen nagy szükség van rá. Ami a konkrét esetet illeti, tisztelt képviselő úr: engedje meg, hogy ezzel kapcsolatban tájékoztassam pár tényről. Valóban elfogadhatatlan, hogy egy órán túl ment ki az a mentőautó, és ez tragédiához is vezetett. Éppen ezért a minisztériumunk azonnali vizsgálatot rendelt el, hogy ez hogyan fordulhatott elő. E vizsgálat eredményeképpen egy fő - akinek a hanyagsága vagy a nem szolgálatszerű tevékenysége a fő felelős lehet azért, hogy ez a hiba megtörténhetett - közalkalmazotti jogviszonyát megszüntettük, egy másik ott dolgozó személy jogviszonyát a vizsgálat teljes lezárultáig felfüggesztettük, mert azokat a szervezési hibákat láthatóan ők követték el, amelyek ehhez a tragédiához vezettek. Ön is tudja, hogy ezt követően némi átszervezésre is sor került, pontosan azért, hogy teljes mértékben biztosított legyen a mentőellátás. Miért hiányzik vagy miért hiányozhatna az a szám, amit ön mondott, a mentőkocsik számából? Ön nagyon jól idézte, tisztelt képviselő úr, hogy 301 teljesen új mentőautót állítottunk szolgálatba. De nagy probléma az, hogy volt két esztendő, a szocialista kormányzás utolsó két éve, amikor egyetlenegy mentőautót sem állítottak - sem az egyik évben, sem a másik évben - szolgálatba, és nekünk ebben a négy évben azzal kellett szembenéznünk, hogy négy év alatt hatévnyi mentőautót kell szolgálatba állítanunk. Úgy gondolom, hogy ennek a feladatunknak eleget is tettünk, hiszen elegendő számú mentőautó van Magyarországon ahhoz, hogy ellássunk minden beteget, aki segítségre szorul. Nyilvánvalóan azért fejlesztettük tovább a mentők irányítási rendszerét, és azért vezetjük be folyamatosan az új típusú irányítási rendszert, azért szereljük fel új eszközökkel a mentőautókat, hogy ez még biztonságosabb legyen. Ha figyelmesen elolvasta a válaszokat, amiket kapott, ön is tudja, hogy most már azt a diagnózist, amit a mentőautóban megállapítanak, nem kell a mentőautóban lévő orvosnak vagy az ott lévő ápolónak elmondania a kórházban, hanem azok elektronikus úton automatikusan továbbítódnak a kórház részére, hogy torzításmentesen és még idejekorán megkapják a kórházban azokat az adatokat, amire a beteg ellátásához szükség van. És még sok egyéb lépést mondhatnék önnek. Például az ott lévő rendszerben folyamatos a forgalom figyelemmel követése, hogy optimálisabb legyen a mentőautó útja. Tehát nagyon sok újítást, technikai fejlesztést hajtottunk végre. Emellett vásároltuk meg a több mint háromszáz új mentőautót, és ezzel tudtuk biztosítani az ellátást, annak ellenére, hogy - mint mondtam - a szocialisták két évig egyetlenegy mentőautót sem vettek, miközben Magyarországon évente átlagosan 70 és 120 között van azoknak a mentőautóknak a száma, amelyeket ki kell állítani a forgalomból. Ami a kórházak területét jelenti: ön is nagyon jól tudja, tisztelt képviselő úr, hogy nagyon sok kórház küzd adósságokkal. Több tíz milliárdos nagyságrendű az a kórházi adósságtömeg, amit felhalmoztak ezek az intézmények. A jövő évi költségvetésben összességében 60 milliárd forint szerepel a különböző költségvetési szervek adósságrendezésére. Ez a 60 milliárd forint pont annyi, mint amekkorára számolhatjuk a kórházak adósságállományát. Így tehát a jövő évi költségvetésben ebben a többi államigazgatási szerv számára is nyitott fejezetben van meg a fedezete annak, hogy azok a különböző kórházak, amelyek vállalják, hogy olyan intézkedéseket hoznak, amelyekkel az adósság újratermelődését megakadályozzák, ezekből a forrásokból egyenlíthetik ki a szállítói és egyéb tartozásukat. Azt is fontosnak tartom megemlíteni, hogy jelen pillanatban háromszáz helyszínen 400 milliárd forint értékű kórházi fejlesztés zajlik, tehát igencsak nagy mértékű azoknak a beruházásoknak a száma, amelyek igyekeznek a kórházban dolgozók számára azt a környezetet javítani, amelyekben a betegeket - ahogy ön is mondta - emberfeletti munkával is igyekeznek gyógyítani. Az elmúlt négy évben 95 ezer egészségügyi dolgozónak átlagosan 23 százalékkal emeltük a juttatásait. Biztosak vagyunk benne, hogy ennél többre is érdemesek az ott dolgozók, de azt hiszem, hogy négy év alatt ez a 23 százalékos emelés olyan, amit azért eredményként mindenképpen elmondhatunk. Az pedig különösen fontos, hogy a jövő évi költségvetés kifejezetten a háziorvosi ellátásban dolgozók, a háziorvosok számára teremt meg plusz 10 milliárd forintnyi forrást, amivel pontosan az emberekkel legtöbbször találkozó, a megelőzésben is részt vevő orvosoknak tudunk a legnagyobb mértékben segíteni. De emlegethetném önnek a megelőzés szempontjából a nemdohányzók védelméről szóló törvényt, a chipsadó bevezetését, a méhnyakrák-megbetegedéssel kapcsolatos ingyenes oltásokat, és még sok intézkedést a népegészségügy fejlesztése érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóbiás József frakcióvezető úr, MSZP-képviselőcsoport: „Beszéljünk a valóságról!” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A történelem során bebizonyosodott, hogy egyetlenegy nagy rendszer sem bukott meg, ha nem bomlott meg belülről. Így történt ez 1989-et megelőzően is, és az a helyzet, hogy így néz ki ma a jelenlegi totális állam is Magyarországon. Az a rendszer, amit önök létrehoztak az elmúlt öt évben, bomlik, és ez a bomlás már nem repedés, mint ami az elmúlt néhány hónapban megjelent, hanem az elmúlt napok, elmúlt hetek eseményeként kimondható: a rendszer belülről bomlik. Bomlik, hiszen az orbáni totális állam belső emberei is kritikát fogalmaznak meg a kormányzat politikájával, a kormányzással szemben. Bomlik, hiszen elszigetelődik a kormányzás a valóságtól, mindattól, amit ma a tömegek, a nép szeretne. Nem hallja meg vagy nem is akarja meghallani, hogy mit gondolnak ma az emberek mindarról, amit 2014. október 12. után tettek önök Magyarországon, és mit gondolnak arról, hogy milyen 2015-ös év vár rájuk. A miniszterelnök ebben a helyzetben nagyon intenzív kommunikációt kíván folytatni. Szeretnénk jelezni: intenzív kormányzásra van szükség. Fejezze be a médiahadjáratát, foglalkozzon a kormányzással! Nyissák ki a fülüket, hallják meg, hogy mit mondanak a választópolgárok önöknek, és aszerint cselekedjenek! Bomlik, hiszen külpolitikailag teljes mértékben elszigetelődik. Nagyon messze vagyunk már attól a Nyugattól, amelyben 2004 májusa óta tagok vagyunk, hogy a közösen vállalt értékeink mentén gyakorolja a kormányzás Magyarországon az európai értékeket, mindazt, amit a jogállamról, a szabadságról és a biztonságról gondolunk. A költségvetésről ebben az értelemben tehát nincs értelme beszélni. Ez az elszegényedés költségvetése, elvtelen, és a szociális érzékenységet teljes mértékben kívül hagyja az önök gondolkodása. Ezért tehát erre nem is nagyon szeretnék alapozni. Sokkal inkább egy másik értéket szeretnék az önök figyelmébe ajánlani, ez pedig a keresztény értékrend, hiszen a költségvetést egyszerűen nem lehet megszavazni, mert 4 millió létminimum alatt élő ember után önök 2015-ben további százezreket hoznak lehetetlen és kilátástalan helyzetbe. Meddig akarják önök ezt tenni Magyarországgal? Számomra, tisztelt képviselőtársaim, a szociális érzékenység és a kereszténység egy és ugyanaz. Ezt azért mondom önöknek, mert pontosan tudom, hogy az elmúlt napokban önök közül számos jóérzésű fideszes és KDNP-s képviselő fejezte ki nemtetszését mindazzal a politikával szemben, amely egyrészt a szabadság korlátozására irányul - lásd: drogteszt bevezetése -, másrészt az M0-s körgyűrűvel kapcsolatosan a további sarcok kivetésének politikájával szemben települési polgármesterek, önök által megválasztott fővárosi képviselők és kerületi fideszes polgármesterek tiltakoztak. Pontosan tudom, hogy a mai napon, amikor meg kell szavazni a költségvetést, akkor eszükbe fog jutni, hogy hány millió ember várja azt önöktől még mind a mai napig, hogy 2015-ben a remény, a biztonság és az esély visszatérjen az ő hétköznapi életükbe is. Pontosan tudom, hogy végig fogják gondolni, amikor az igen gomb nyomásával megszavazzák azt a költségvetést, amelyről önök is tudják - ma már látniuk kellett a tiltakozásokkal, Budapest félpályás útlezárásával, a tüntetésekkel, a tiltakozásokkal -, csak és kizárólag önök gondolják úgy, hogy helyesen cselekednek. Ma azt várják el önöktől, azt várja el a nép, hogy ne szavazzák meg ezt a költségvetést. Azért ne szavazzák meg, mert egy ponton túl a társadalmi krízis társadalmi feszültségbe csaphat át, és az már nemcsak az önök felelőssége lesz, az mindannyiunké. Időben kívánunk tehát szólni: fontolják meg, és ne szavazzák meg ezt a költségvetést! Adjanak esélyt a munkavállalóknak, a munkaadóknak egy új megállapodás létrehozására, amely mindenki számára kiszámítható 2015-öt hoz Magyarországon! Ha nem, akkor annak a következménye beláthatatlan is lehet Magyarországon. Köszönöm szépen. [[10.30]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A hétvégi híreket tanulmányozva a következőket tudom mondani. Hétvégén a sajtó arról számolt be, hogy az MSZP válságtanácskozást tartott. Hadd idézzem frakcióvezető-elnök urat, aki a következőket mondta: „Változnia kell az MSZP-nek.” Teljesen egyetértek. Amelyik párt nem képes megérteni a valós folyamatokat egy országban, annak változnia kell. Tóbiás József a következőket mondta: „Jelenlegi állapotában a párt biztosan nem képes megérteni a változást.” Egyetértek önnel, frakcióvezető úr. Ha ön azokra a tényekre alapoz, amiket most itt említett tényként, akkor valóban félreértik a helyzetet. [[Gőgös Zoltán: Meg 5 millió ember. Dr. Bárándy Gergely: Látjuk, hogy a Fidesz nem értett meg semmit.]] „Ezért az MSZP-nek is változnia kell.” Egyetértek önnel, elnök úr, frakcióvezető úr. „Sokszor hibáztunk.” Frakcióvezető úr, úgy érzem… [[Folyamatos közbeszólások az MSZP frakciójából. Az elnök csenget.]] Elnök úr, kérem, biztosítsa a lehetőséget, hogy válaszoljak frakcióvezető úrnak. Köszönöm szépen. Tehát, Tóbiás József a következőket mondta: „Sokszor hibáztunk. Meg kell követnem a magam nevében azokat az embereket, akiket megbántottunk azzal, hogy nem képviseltük a baloldali értékeket, amikor a hazugságot igazsággá próbáltuk maszkírozni.” Teljesen egyetértek. Önöknek nemcsak a múltbeli hibákért kéne megkövetni az embereket, hanem a mostani hibáikért is, amikor teljesen félreértik, hogy mi történik az országban, és tényeket próbálnak eladni hipotetikus információk és adatok alapján. Szeretném azt válaszolni képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, hogy Magyarország továbbra is több nemzetközi szervezet stabil és biztos tagja. [[Nagy zaj.]] Magyarország az Európai Unió tagja, részt veszünk azokban a folyamatokban, eseményekben, amelyek az Európai Unió részéről történnek. Magyarország tagja a NATO-nak is; a NATO oszlopos tagja vagyunk 1999 óta, teljesítjük azokat a kötelezettségeinket, amelyek ebben a körben ránk hárulnak. [[Közbeszólások az MSZP soraiból. Az elnök csenget.]] Ami a költségvetést illeti, tisztelt frakcióvezető úr, azt gondolom, hogy tanulmányozzák ezt a dokumentumot, mert úgy tűnik, az elmúlt 30 órás vitakeret nem volt elegendő arra, hogy a vitában a tájékoztatásunkat megértsék és elfogadják. Ez a költségvetés a gazdaság lehetőségeiből indul ki, ma pedig a lehetőségeink szélesebbek, mint akkor, amikor önök kormányoztak. Önök 2008-ra csődöt okoztak ebben az országban. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól. Az elnök csenget.]] Nem volt olyan piaci szereplő, aki Magyarországnak hitelt adott volna - még akkor is, ha kiabál képviselő asszony. Nem volt olyan piaci szereplő, aki hitelt adott volna nekünk, ezért kellett önöknek akkor az IMF-hez, a Valutaalaphoz, a Világbankhoz és az Európai Unióhoz fordulni. Ma nem ez a helyzet, képviselő úr. Ma a helyzet az, hogy az elmúlt három hónapban, szeptemberben, októberben és novemberben a magyar költségvetésnek szufficitje volt. [[Kunhalmi Ágnes: Hat éve kormányoztok.]] Lefordítom ezt önöknek: többlete volt. [[Nagy zaj az MSZP soraiban. Az elnök csenget.]] Több bevétel folyt be a költségvetésbe, mint amennyi kiadásunk volt. Ilyenre az elmúlt 25 évben nem volt példa. A gazdaság stabil lábakon áll, az adósságállományunk csökken, az az adósságállomány, amit önök halmoztak föl a csődbe vitt ország miatt fölvett hiteleikkel; az államháztartási hiány 3 százalék alá került. Azt gondolom, ez jó alap azokra az intézkedésekre, amelyeket a 2015-ös költségvetésben elindítottunk. Melyek ezek az intézkedések? Kiterjesztjük a közmunkaprogramot. Önök még mindig azt mondják, amit az elmúlt húsz évben is mondtak: segélyt kell adni az embereknek. Nem segélyt akarunk adni az embereknek, hanem munkát szeretnénk adni nekik. Ha a gazdaság még nincs abban az állapotban, hogy mindenkinek piaci alapon legyen munkája, akkor a közmunkára szükség van. Márpedig a helyzet ma még ez. Ennek érdekében a következő évben 270 milliárd forintot fordítunk arra, hogy minél szélesebb kört vonjunk be ebbe a közmunkába. Tovább folytatjuk a bérintézkedéseket. 2015-ben is nőni fog a pedagógusok bére 10 százalékkal, és 2015 júliusában 30 százalékkal nő a hivatásos állományúak, a fegyveres és rendvédelmi életpálya keretében dolgozók illetménye. [[Gőgös Zoltán és dr. Bárándy Gergely folyamatosan közbeszól. Az elnök csenget.]] Kiterjesztjük… Gőgös úr, akkor kellett volna kiabálni, amikor…
Bocsásson meg, miniszter úr, egy másodpercre! Megkérem az MSZP-frakció tagjait, szíveskedjenek úgy végighallgatni, fegyelmezetten, mint ahogy a kormánypártok Tóbiás József frakcióvezető urat. Kérem, vegyék ezt figyelembe! [[Dr. Bárándy Gergely: Parlamenti műfaj a közbeszólás.]]
Köszönöm, elnök úr. Ezeknek a képviselőknek akkor kellett volna üvöltözniük, amikor Balatonőszödön azt mondták, hogy „hazudtunk reggel, éjjel meg este”. [[Közbeszólások a kormánypárti frakciókból: Úgy van! Úgy van! Az elnök csenget.]] Nem értem, akkor miért nem kiabáltak. Úgy tűnik, most megjött a hangjuk. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, 2015 júliusában 30 százalékkal növekedik a rendvédelmi dolgozók illetménye, és emellett az a lakástámogatási program is elindul, amelyben már nemcsak a három- vagy kétgyermekesek, hanem az egygyermekesek számára is lehetővé tesszük a szociálpolitikai kedvezmények igénybevételét.Ezt a költségvetést tehát nyugodt szívvel megszavazhatják MSZP-s kollégáink is. Arra biztatom őket, hogy amikor majd szavazni kell a mai napon erről a költségvetésről, nyomják meg az igen gombot. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Volner János képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Miért tartunk itt?” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 2010-ben megteremtődtek annak hosszú távú feltételei, hogy a Fidesz a hatalom gyakorlását bebetonozza, és Magyarországon ez tartósan fennmaradhasson. A Fidesz csak úgy győzhető le, ha tisztában vagyunk ennek a hatalomnak a természetével, és ismertetjük az ellene szóló vádiratot. A Fidesz az első pillanattól fogva arra törekedett, hogy a gazdasági hatalom erőszakos megszerzésével szilárdítsa meg saját politikai hatalmát, és a politikai hatalmat annak érdekében ragadta meg, hogy ezt a gazdasági hatalmat megszerezhesse. Összeállt néhány iskolatárs annak idején annak érdekében, hogy először a politikai hatalomra tegyen szert, majd pedig később, ennek a politikai hatalomnak a megszerzésével, erőszakosan, Magyarországnak kárt okozva meg tudja a saját gazdasági hátországát teremteni. Ami az elmúlt 25 évben Magyarországon kialakult, az semmi egyéb, mint egy rablókapitalista modell, amit ez a kormányzati kurzus nemzeti mázba öltöztetett. Hiszen nem a magyar cégek kedvezményezése folyik Magyarországon jelenleg „nemzeti politika” címszóval, hanem a fideszes cégek helyzetbe hozásáról van szó. Érdemes ennek a politikának néhány fő elemét megemlíteni konkrétan. 3000 milliárd forintnyi magán-nyugdíjpénztári vagyont államosítanak erőszakkal, elkölti ezt az állam, kikényszeríti 3 millió ember magán-nyugdíjpénztári megtakarítását, azt hazudják az embereknek, hogy lesz egyéni számlavezetés, nem fog elveszni a pénz, meg fogja védeni a kormány a nyugdíjat. Most már tudjuk jól, eltűnt a pénz. Bevezetik az élelmiszerláncok felügyeleti díját, és ezzel nem egyszerűen magyar vállalkozásokat kedvezményeznek, hanem kiszorítják a Fidesz közeli CBA összes konkurensét a piacról, adópolitikai eszközökkel tönkreteszik a konkurenciát, hogy a Fidesz közeli cég juthasson megrendelésekhez. A közbeszerzéseken folyamatosan Fidesz közeli cégek karrierizálnak, nem kis részben ennek köszönhető az, hogy Magyarországon kétszer annyiért épül egy kilométer autópálya, mint egy szomszédos országban. Elég csak az M4-es autópálya mostani szakaszára gondolni: 60 százalékkal magasabb építési költséggel valósul meg kilométerenként ez az építkezés, mint a német autópályák átlagos kilométerenkénti költsége. Akkor, amikor az állami földbérleti pályázatban 65 ezer hektárt osztanak ki, mi is történik? Fidesz közeli cégek karrierizálnak, olyan emberek jutnak földhöz, akik nem laknak az adott településen, nem gazdálkodnak helyben. Ezekkel az esetekkel tele van a sajtó, bizonyítani lehet. Akkor, amikor a szerencsejátékok ellen szól a Fidesz, olyan dolgokat fogalmaz meg, amivel egyet lehet érteni - de valójában mire is törekszik? Most például arra, hogy Andy Vajnán, a kormány barátján keresztül lehessen csak online kártyatermet és online kaszinót működtetni Magyarországon, mert az összes kaszinókoncessziót egyébként Szima Gáboron és Andy Vajnán kívül megszüntették. Gyakorlatilag törvényi erővel garantálják azt, hogy csak rajtuk keresztül működhetnek a jövőben ezek a szerencsejátékok. Fideszes haveroknál osztják újra a dohánytermékek forgalmazási jogát. Most aktuálisan, ezzel a most elfogadni készült költségvetési törvénnyel is megváltoztatják a dohánykereskedelem szabályait. És nem egyszerűen a külföldi cégek ellen tesznek, hanem a magyar vállalkozások helyett a Fidesz vállalkozásait juttatják előnyhöz. A gazdasági életet az önök által folytatott rablópolitika nagyon durván kontraszelektálja. [[10.40]] Magyarországon ugyanis nem versenyképes vállalatok jönnek létre; azokból lesznek milliárdosok, sokszoros milliárdosok, akik az állammal kitűnő üzleteket tudnak kötni a saját kapcsolati tőkéjük kiaknázásával. Nem kis részben ezért nem jönnek létre versenyképes vállalatok, versenyképes bérek Magyarországon, mert a magyar gazdaságot ez a folyamat tönkreteszi. És most tessék megnézni az önök ellen folyó össznépi elégedetlenségi hullámot! Nem a véletlen műve, annak a műve, hogy 33,5 százaléka a magyar lakosságnak - még az Európai Unió kimutatása szerint is, amelyet a magyar jövedelmekhez hasonlítanak, nem az európai unióshoz képest - szegénységben él Magyarországon. Ennek a rablókapitalizmusnak az a hamis ideája, hogy nem kell gondolkodni, majd az állam megoldja helyettünk ezeket a dolgokat. Én bizony minden magyar polgártársat arra tudok biztatni, gondolkodjunk együtt, és tegyünk annak érdekében, hogy ezt a rablókapitalista állami berendezkedést egy valódi nemzeti érdekű politikával tudjuk felváltani. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Varga Mihály miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, miniszter úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Az nyilvánvaló volt 2010-ben, hogy ha ugyanúgy folytatjuk a gazdaságpolitikát, mint ahogy azt 2010-ig csinálták, akkor annak semmilyen eredménye nem lesz, maximum az az eredménye, ami egyszer már bekövetkezett, hogy 2008-ban csődbe ment az ország. Akkor ugyanúgy foglalkoztunk volna tovább a devizahitelesekkel, mint ahogy az 2004 és 2008 között történt, akkor a devizahitelek száma nőtt volna az országban, és akkor nem nyúltunk volna hozzá olyan területekhez, ahol gazdasági érdekeket sértettünk. Mondjuk ki nyíltan, képviselő úr, erről van szó! A kormány olyan területekbe is beavatkozott, ahol gazdasági érdekek sérültek korábbi szereplőknél, és ezek a szereplők elsősorban külföldi vagy multinacionális cégek voltak. Ha ön ezek mellett áll ki, és ezek mellett kíván felszólalni, ennek semmi akadálya nincsen, ez önnek szíve joga, de azt gondolom, hogy itt a magyar parlamentben magyar gazdaságpolitikai érdekeket kell képviselni, és a magyar kormány arra esküdött föl, hogy a választók akaratából ezeket az érdekeket fogja képviselni. Talán akkor igaza lenne a felvetésének, ha úgy látnánk, hogy az elmúlt négy esztendő után ennek nem jött meg az eredménye. De hát más a helyzet, képviselő úr! A gazdaságunk növekedése európai uniós keretek között egészen kimagasló, kiemelkedő. 2014 II. negyedévében a legmagasabb növekedést értük el, 2014 III. negyedévében pedig dobogósok voltunk, Romániával és Lengyelországgal együtt vezettük az Európai Unió 28 tagországának növekedési tábláját. Ha megnézzük a gazdaság hétköznapi eredményeit, azt látjuk, infláció nincs, hónapok óta nem fogyasztói áremelkedésről beszélhetünk, képviselő úr, hanem árcsökkenésről. A legutóbbi havi inflációs adat mínusz 0,7 százalék volt, ami azt mutatta, hogy nem növekedtek Magyarországon az átlagárak, hanem éppen ellenkezőleg, csökkentek 0,7 százalékkal, amire utoljára 1963-ban volt példa Magyarországon. Ahogy itt már korábban elmondtam, az államháztartás adatai jók, kedvezőek. Három választás volt ebben az évben Magyarországon, és ennek ellenére, minden politikai kockázat ellenére is a magyar államháztartás hiánya nem szállt el, nem szaladt el úgy, mint az elmúlt választási években, 3 százalék alatt maradt. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Az elmúlt három hónapban pedig - szeptember, október és novemberben - az államháztartás mérlege többletes volt, több pénz folyt be. Igen, képviselő úr, igaza van, a közbeszerzések az a terület, ahol az ilyen érdekek leginkább sérülnek. Kiemelt feladatnak tartjuk, és én magam is mint nemzetgazdasági miniszter, hogy azokat a magyar vállalkozásokat, legyenek akár kis- és közepes vállalkozások vagy nagyvállalkozások, amelyek Magyarországon közbeszerzésnél elindulnak, azokat a lehető legnagyobb mértékben segítsük. Ez nem így volt az elmúlt években 2010-ig, Magyarországon hátrány volt, ha egy magyar vállalkozás közbeszerzésen indult, mert vagy nem volt referenciája, vagy eleve úgy állapították meg a paramétereket, hogy ne is tudjon labdába rúgni. Messze vagyunk még attól, hogy valamilyen ideális helyzetről tudjak számot adni itt önöknek, de az elmúlt években jelentős eredményt értünk el abban a tekintetben, hogy több magyar vállalkozás tudott most már közbeszerzésen eredményt elérni. Kifogásolja a földosztás mértékét. Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ig jó, ha évente olyan 3-4 ezer gazdának osztottak Magyarországon földet. Ez a kormány megtette azt, hogy az elmúlt években több mint 80 ezer gazdának sikerült állami földet kiosztani. Ha ön azt mondja, hogy ez mind fideszes volt, én annak nagyon örülök, de attól tartok, ez nincs egészen így. A földosztások mértéke teljesen politika- és pártsemleges volt. Természetesen mindig vannak érdekek, amelyek sérülnek ezen a területen is. Ön most azokért emelt szót, azokért a, lehet, külföldi tulajdonosokért, akik valamilyen zsebszerződésen keresztül voltak itt Magyarországon állami föld bérletében benne. Nagyon sajnálom, hogy ön ezt teszi; inkább annak kellene örülnie, hogy több magyar gazdának tudtunk állami földet kiosztani, és nagybirtokokat, nagy területeket tudtunk kisebb parcellákként, kisebb területekként az ő számukra kiosztani. Ami pedig a következő évet illeti, újra hangsúlyoznom kell, hogy a gazdaság teljesítménye nem önmagáért való, ez azért van, hogy az emberek érezzék ennek a pozitív hozadékát. És 2015-ben a szociális támogatási rendszer átalakításával, a közmunkaprogram kiterjesztésével, a devizahitelek rendszerből való kivezetésével, tehát a forintosítással, a béremelésekkel, a bérintézkedésekkel, valamint a további lakástámogatási rendszerbeli átalakítással mindezt a célt el fogjuk érni. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt tovább folytatnánk munkánkat, megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek, ha beérkeznek, helyüket csendben elfoglalni. Annyira magas a teremben az alapzaj, hogy nem lehet hallani érdemben a válaszadót. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rogán Antal frakcióvezető úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Közös dolgainkról” címmel. Megadom a szót, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, költségvetés elfogadása előtt áll a tisztelt Országgyűlés, nyilvánvalóan nem először és nem is olyan helyzetben, ami már nem fordult elő az elmúlt ciklusokban többször. [[L. Simon László: Az biztos!]] Azt gondoltam, talán érdemes felidézni azokat a pillanatokat, tisztelt képviselőtársaim, amikor 2006-ban az akkori szocialista kormány egy egyébként megnyert választás után előkészített egy költségvetést [[Kunhalmi Ágnes: Jó jel, ha velünk foglalkozol!]] az egészen pontosan hogyan nézett ki; vagy amikor 2010-ben, mielőtt elhagyták a kormányt, szintén milyen költségvetést nyújtottak be a tisztelt Ház elé. Mert talán érdemes felidéznünk ezeket azért, hogy összevessük azokkal a szavakkal, amiket ma mondtak el itt a tisztelt Házban. [[Dr. Bárándy Gergely: Menj ki, és magyarázd el a tüntetőknek!]] Tisztelt Képviselőtársaim! 2006-ban az akkori Gyurcsány-kabinet a következő költségvetést terjesztette be a tisztelt Országgyűlés elé: egyik oldalról, azt gondolom, arra mindannyian emlékszünk, hogy a választások előtt lecsökkentették 5 százalékkal az áfát, majd a választások után rögtön visszaemelték 5 százalékkal. [[Gőgös Zoltán: Ne itt magyarázz, kint az utcán!]] Ezt talán ma már ne is emlegessük vissza; de azért említsük fel azt, hogy ehhez képest még 2006-ban, amikor az év végén benyújtották a költségvetést, akkor döntöttek például egy 4 százalékos egészségügyi hozzájárulásról, amit mindenkinek fizetni kellett. Magyarul 4 százalékkal egyébként még külön megemelték az emberek személyi jövedelemadóhoz hasonló, mindenki által, a munkavállalók által fizetett terheit. [[Kunhalmi Ágnes: Hány új adót vezettetek be?]] Ugyancsak megemelték a regisztrációsadó-tételeket egyébként; ha már egyszer az autóstársadalomról beszélünk, akkor minden autóst sújtottak ezzel, függetlenül attól, hogy az országnak melyik részén él; és megemelték természetesen jelentősen a jövedékiadó-tételeket is - csak azért, hogy felemlegessük a mai kritikájuk fényében a 2006-ban meghozott döntésüket. Aztán azt is említsük fel, hogy 100 milliárd forinttal csökkentették az önkormányzatok támogatását 2006-ban, 32 milliárd forinttal csökkentették a gyógyszertámogatások összegét, és hogy a szociális érzékenységet felidézzük, megszüntették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, tisztelt képviselőtársaim. [[Tukacs István: Beszélj egy kicsit az amerikai ügyről!]] Ezek mind a szocialista kormány által 2006-ban előterjesztett költségvetés döntései voltak [[Dr. Bárándy Gergely: Az 1826-os költségvetésről is beszélj! Kunhalmi Ágnes: 1825-ben mi volt?]] , amit az akkori parlamenti többség, szociális érzékenységet tanúsítva, természetesen el is fogadott. Aztán idézzük fel a 2010-ben benyújtott költségvetést, tisztelt képviselőtársaim! 2010-ben egy olyan költségvetést nyújtottak be a Ház elé, amely szintén mindenkit érintett az országban, elvégre egyhavi nyugdíjat [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] és egyhavi bért vettek el mindenkitől. Egyhavi nyugdíjat és egyhavi bért vettek el mindenkitől. Teljes egészében leállították az akkor még valamennyire csordogáló lakásépítési támogatásokat, és szintén 2010-ben kivezették a gáz- és távhőtámogatást, tisztelt képviselőtársaim, ami azt jelentette, hogy ha mi nem avatkoztunk volna közbe, akkor mindenkinél a legdurvább mértékben nőttek volna a gáz- és távhőárak. [[Kunhalmi Ágnes: 1867-ben kiegyeztünk.]] Aztán azt is emlegessük fel szintén, hogy 2010-ben 40 milliárd forinttal csökkentették a közösségi közlekedés támogatását, kiemelten egyébként a BKV-ét, tisztelt képviselőtársaim. [[10.50]] Csak azért, hogy ismét idézzük fel, hogy a mai kritikáik mennyire hitelesek: amikor kormányon voltak, akkor ezt csinálták. És végül, hogy hab legyen a tortán: 2010-ben újabb 70 milliárd forintot vettek el az önkormányzatoktól, ezzel egyre lehetetlenebb helyzetbe hozva az önkormányzati szférát. Ezek voltak az önök 2006-os és 2010-es költségvetési döntései. Nem tanúskodtak ezek a döntések semmiféle szociális érzékenységről, éppen az ellenkezőjéről, tisztelt képviselőtársaim. Azt gondolom, ezek a költségvetések [[Kunhalmi Ágnes: 2050-ben…]] amelyeket önök fogadtak el annak idején, ezek fokozták Magyarországon a szegénységet, és ez ellen a szegénység ellen kell most küzdenie a kormánynak, és nézzük meg azért, hogy többek között milyen intézkedésekkel. [[Közbeszólások az MSZP soraiból. Dr. Bárándy Gergely: Majd az utolsó egy percben lesz szó…]] Az elmúlt években, tisztelt képviselőtársaim, azt azért mégiscsak elértük, hogy a családi adórendszer eredményeként 240 milliárd forinttal több maradt az embereknél, ez így marad ebben az esztendőben is. Ebben az esztendőben szintén egyértelműen több pénz [[Az elnök csenget.]] marad a magyar családoknál, hiszen a bankok elszámoltatásának eredményeként 1000 milliárd forint kerül át a bankoktól a magyar családokhoz, és szinte mindenkinek, aki devizahitelt fizetett eddig, 25-30 százalékkal mérséklődni fog a következő esztendőben a törlesztőrészlete. Tegyük hozzá, hogy egyébként lényegesen többen fognak hozzájutni ingyentankönyvhöz [[Kunhalmi Ágnes: Milyen minőségű tankönyvekhez?]] béremelések vannak ebben a költségvetésben, amiről most tárgyal a Ház - nem bércsökkentések, mint annak idején az önök költségvetéseiben -, hiszen emelkedik a rendvédelmi dolgozók bérezése, és egyébként szeptembertől ismét emelkedik a pedagógusok fizetése is. [[Kunhalmi Ágnes: Már ha emelkedik!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezt ráadásul egy olyan gazdasági környezetben, ahol elértük azt a 2014. évben, hogy Magyarország dobogós helyen van az Európai Unióban a gazdasági növekedés terén; szinte nulla százalék közelében van az infláció, és egyébként 7 százalékra csökkent a munkanélküliség. Tisztelt képviselőtársaim, ez a különbség az önök kormányzása és a polgári kormány működése között. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Varga Mihály miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, miniszter úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Valóban, én is azt gondolom, hogy nemcsak az a fontos [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] , nemcsak az a fontos, hogy milyen intézkedéseket tervezünk 2015-re a költségvetésben, hanem az is fontos, hogy milyen intézkedéseket őrzünk meg 2015-re. Ebből a szempontból mindenképpen jó hír a kormány számára, hogy a családi adókedvezmény kiterjesztését meg kívánjuk tartani, tehát a jövőben is folytatni kívánjuk azt, hogy a gyermekszámtól függően a családok, a jövedelmet szerző magánszemélyek minél nagyobb adókedvezményt vehessenek igénybe a gyermeknevelés költségeire, a gyermeknevelésre. Ugyancsak meg kívánjuk őrizni a munkahelyvédelmi akció eddig elért eredményeit, hiszen több mint 900 ezer embernek, munkavállalónak tudtak segíteni a munkáltatók, a munkaadók azzal, hogy járulékkedvezményt tudtak igénybe venni a foglalkoztatásuk megtartása érdekében. Több társadalmi csoport is érintett ebben az intézkedésben: 25 év alatti fiatalok, 55 év fölötti idősebbek, a tartós munkanélküliséggel sújtott körzetekben azok a munkanélküliek, akik már hosszú évek óta, hosszú ideje voltak munka nélkül. Ezeknek a foglalkoztatását a munkahelyvédelmi akció keretében tudjuk és tudtuk segíteni, ezt mindenképpen szeretnénk megőrizni. Az oktatási területre térve, 2015-ben is a köznevelés megújításának a folytatása a kiemelt feladat. Az eddigieknél többet fogunk költeni, és több gyermek jut majd ingyenesen tankönyvhöz, taneszközhöz, 2015 szeptemberétől a korai fejlesztés érdekében hároméves kortól kötelező lesz az óvoda, és mindezek mellett folytatjuk a pedagógusbér-emelést is a következő évben. Azt gondolom, ez mindenképpen jó hír az oktatásban dolgozóknak, az ott érintetteknek. Az egészségügyre vonatkozóan a háziorvosi ellátás támogatását plusz 10 milliárd forinttal növeli a kormány 2015-ben. Azt gondoljuk, ez egy fontos feladatunk, mint ahogy az is fontos feladat, hogy a kórházak adósságát is rendezzük; ennek érdekében egy 60 milliárd forintos keret áll majd rendelkezésre 2015-ben. A nyugdíjak továbbra is megőrzik az értéküket. Ez nem mindig volt így 2010-ig, hiszen nemcsak a nyugdíjak értéke csökkent addig az MSZP kormányzása alatt, hanem volt olyan esztendő, amikor a 13. havi nyugdíjat is, egyhavi nyugdíj összegét elvették a nyugdíjasoktól. A kormány ezzel szemben ezt az értéket garantálja, az érték megmarad, és emellett pedig a rezsicsökkentés eszközével háztartásonként akár 150 ezer forintos éves támogatást tud biztosítani minden háztartás számára. Szeretném azt is hozzátenni, hogy jövőre új keretben fog történni az uniós források felhasználása, 60 százalékát ezeknek a támogatásoknak gazdaságfejlesztésre kívánjuk fordítani. A 2015. évi költségvetésben plusz 13 milliárd forint fog szociális támogatásokra fordítódni az idei évhez képest, azt gondolom, ez jelentős többletforrás a következő esztendőben. Döntés született arról, hogy az állami és az önkormányzati ellátásokat szétválasztjuk egymástól: az állam által garantált segélyeket jövő év márciusától a járási hivatalok fizetik majd ki, amelynek fedezetét 100 százalékban biztosítja a költségvetés; a települési önkormányzatok pedig sokkal pontosabban, sokkal személyre szabottabban tudnak dönteni majd arról, hogy a lakosaikat milyen módon és milyen keretben kívánják szociális támogatásban részesíteni. Mindezekhez azt is hozzá kell tennem, hogy a gazdaságfejlesztés is egy fontos szempont a következő évi költségvetésben. A kormány 3 milliárd forintos támogatást biztosít a Magyarországon működő, hazai piacra termelő cégeknek 2015-ben. Erre a támogatásra olyan cégek jelentkezhetnek majd, amelyek jelentős növekedési kilátással bírnak, és döntően hazai piacra termelnek. A költségvetés ezt a regionális fejlesztési forrást alapozza meg 2015-re. Nemcsak az a cél tehát, hogy a rendelkezésünkre álló többletforrásokat, a gazdaság növekedéséből származó többletforrásokat az életminőség javítását szolgáló szempontok alapján osszuk szét, hanem az is egy szempont, hogy 2015-ben a gazdaság növekedése ne lassuljon, ne szenvedjen csorbát, és a növekedéssel újabb és újabb forrásokat tudjunk bevonni azokba az intézkedésekbe, amelyeket az előbb már említettem. Zárásként szeretném hangsúlyozni azt, hogy ez a költségvetés nyilván nem a létező világok legjobbik költségvetése, de azt gondolom, a lehetőségeinkkel tisztában van. Ez egy felelősségteljes költségvetés, a pénzügyi fegyelmet továbbra is megtartja 2015-re, az államadósságot, az államháztartási hiányt csökkenteni fogja, és mindezek mellett megtartja azokat az intézkedéseket is, amelyeket az elmúlt években közösen, a hazai vállalkozásokkal, a magyar emberekkel együtt elértünk, és amelyek azt a célt szolgálják - hogy profánul fogalmazzak -, hogy Magyarországon egy kicsit mindenkinek jobb legyen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, ismertesse a napirend utáni felszólalók névsorát. Öné a szó, jegyző úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Ander Balázs, Jobbik; Lukács László György, Jobbik; Kepli Lajos, Jobbik; Kulcsár Gergely, Jobbik; Schmuck Erzsébet, LMP; Sallai R. Benedek, LMP; Ikotity István, LMP; Kiss László, MSZP; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Heringes Anita, MSZP; Demeter Márta, MSZP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy László Tamás képviselő úr, Fidesz, mentelmi jogának felfüggesztésére vonatkozó indítvány érkezett a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróságtól magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a vagyonnyilatkozat-nyomtatványok átvételére ma és holnap a Terembiztos Szolgálat információs pultjánál van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr a kormány nevében az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte december 16-ára, tehát a holnapi napra. Levelének mellékletében megjelölte mindazokat az előterjesztéseket, amelyeknek megtárgyalását kezdeményezi a kormány az Országgyűlés rendkívüli ülésszakában. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhetik a képviselők és az érdeklődők. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a mai napon bejelentette a rendkívüli ülés tárgysorozatának kiegészítését az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló T/2373. számú előterjesztéssel, amelynek kivételes eljárásban történő megtárgyalását is kezdeményezte. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik mai ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre, a vezérszónoki felszólalásokra az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. [[11.00]] Tisztelt Országgyűlés! Most házszabálytól való eltérésekről határozunk. A Házbizottság azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy a „Transzatlanti befektetési és kereskedelmi partnerség veszélyei és hatásai a fenntarthatóságra és szuverenitásra” témakörben V/2258. számon indítványozott politikai vita megtartása során úgy térjen el a határozati házszabályi rendelkezésektől, hogy a politikai vitát az indítvány benyújtásától számított 40 napon belül tartsa meg. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házszabálytól való eltérést 171 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Házbizottság azt javasolta, hogy az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló T/2337. számú törvényjavaslat tárgyalása és döntéshozatala során úgy térjen el a határozati házszabályi rendelkezésektől, hogy a házszabály 34. § (1) bekezdését ne kelljen alkalmazni; a törvényjavaslathoz módosító javaslat és bizottsági jelentés benyújtására ne legyen lehetőség; az általános vitára 2014. december 15-én, hétfőn kerüljön sor azzal, hogy a nyitóbeszéd és a zárszó elhangzására összesen 10 perc áll rendelkezésre, ezt követően a képviselőcsoportok álláspontjukat 5-5 percben fejthetik ki, majd a független képviselők összesen 3 percben szólalhatnak fel; a zárószavazásra 2014. december 16-án, kedden kerüljön sor. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a döntésünkhöz is a jelenlévő képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a Házszabálytól való eltérést 171 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztés általános vitájának mai időpontjáról - a Fidesz indítványának megfelelően - később döntünk. Tisztelt Országgyűlés! A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló T/2373. számú törvényjavaslatot. A kormány kezdeményezte azt is, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő 3 órán belül legyen lehetőség [[Dr. Harangozó Tamás Attila: Szégyen!]] ; az összevont vitára, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra holnap kerüljön sor. Ennek pontos időpontjáról a holnapi napirendet elfogadó döntés keretében határozunk. Tisztelt Országgyűlés! A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazata szükséges. Tisztelt Országgyűlés! Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/2373. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 120 igen szavazattal, 57 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 62. § (5) bekezdése szerint a kivételes eljárásban az előterjesztés részletes vitáját a Törvényalkotási bizottság folytatja le. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatokat ma 14 óra 6 percig lehet benyújtani. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló T/2337. számú előterjesztés általános vitájára mai ülésnapunk utolsó napirendi pontjaként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A kormány kezdeményezte, hogy az egyes közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/2329. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében tárgyalja meg az Országgyűlés. A Fidesz-frakció azt kezdeményezte, hogy a sürgős tárgyalás kérdésében a T/2141. számú előterjesztés határozathozatalát megelőzően döntsön az Országgyűlés. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi ajánlásról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáival folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Két perc technikai szünetet rendelek el munkánk folytatásáig. [[Rövid szünet. A képviselők egy része távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/2141. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2141/59., 61. és 63. számokon, jelentését pedig T/2141/55-58., 60., 62. és 64. számokon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2141/68. számon, az összegző jelentése pedig T/2141/69. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére összesen 15 perc áll rendelkezésre. Először megadom a szót Révész Máriusz képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Öné a szó, képviselő úr, 8 perces időkeretben. [[11.10]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság december 11-én megtárgyalta a T/2141. számon benyújtott, Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot és azok módosító javaslatait. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Költségvetési és a Gazdasági bizottság módosító javaslatainak szinte valamennyijét. Ugyanakkor a Törvényalkotási bizottság nem támogatta a Magyarországi nemzetiségek bizottsága azon módosító javaslatát, amely a nemzetiségi önkormányzati képviselők összeférhetetlenségi szabályain kívánt enyhíteni. A Törvényalkotási bizottság továbbá nem támogatta azon ellenzéki javaslatokat, amelyek az egységes auditálási rendszer eltörlését, a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap fenntartását célozták. A Törvényalkotási bizottság saját indítványaiban pontosította az államháztartásról szóló törvény közfeladat-definícióját, valamint megállapította a 2014-2020-as programozási időszakban az európai strukturális és beruházási alapokból származó források felhasználására vonatkozó szabályozás megalkotásához szükséges felhatalmazó rendelkezést. Az Alkotmánybíróság határozata alapján módosulnak a nem vér szerinti közös gyermeket nevelő élettársak családi pótlékra való jogosultágainak szabályai is. A további módosítás pedig azt kívánja biztosítani, hogy a rekreációs célú földszerzéssel se lehessen meghaladni a 300 hektáros földszerzési maximumot, kizárva ezzel a visszaélés lehetőségét. Szintén a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatának a célja, hogy a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyezési rendszer átalakításához kellő idő álljon rendelkezésre, az új, egységes minősítési engedély bevezetésének időpontját 2015. július 1-jében határozta meg a módosító javaslat. A további módosító javaslat célja, hogy a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011-es törvényben, valamint a hulladékról szóló 2012-es törvényben pontosításra kerüljön az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet feladata, így kiegészítésre kerüljön a hulladékról szóló törvény végrehajtási rendeletében meghatározott, egyes gyűjtési és hasznosítási célok elérésének biztosításával. A környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény is kiegészítésre kerül egy felhatalmazó rendelkezéssel, amely biztosítja, hogy a hulladékról szóló törvényben meghatározott gyűjtési és hasznosítási célok elérése érdekében rendeletben meghatározhatók legyenek a pályáztatás, illetve a közbeszerzés útján történő szolgáltatásmegrendelés, szerződéskötés, -felbontás, -felmondás részletes szabályai. A törvénymódosítás kiegészítésével egy olyan finanszírozási és támogatási rendszer alapjai teremthetők meg, amelyek segítségével nem csupán a szükséges hasznosítási arányok érhetők el, hanem Magyarország hosszú távú hulladékgazdálkodási céljai is megvalósíthatók. Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. §-ának (1) bekezdése, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011-es törvény alapján rendelkezik az egyes állami tulajdonban lévő ingatlanok tulajdonjogának ingyenes átruházásáról. A bizottság által benyújtott javaslat célja, hogy az egyes állami tulajdonú ingatlanok egyházi jogi személyek, civil szervezetek korábbi igénylésének megfelelően térítésmentesen átadásra kerüljenek. Külön öröm számomra mint kőbányai képviselő számára, hogy van a módosításnak egy olyan része is, amely alapján 250 kőbányai családnak nyílik meg a lehetősége, hogy a MÁV-lakótelep lakásait megvásárolhassa. Erre 1990 óta várnak ezek a családok, egy 20-25 éves probléma oldódhat meg ezzel a javaslattal. A helyzet jelenleg ott tart, hogy a MÁV már átadta ezeket a lakásokat a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőnek, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő ingyenesen átadná az önkormányzatnak, viszont ha a kőbányai önkormányzat átvenné, akkor 20 évig nem idegeníthetné el az ott lakóknak. Itt az elidegenítési tilalom alól ad felmentést ez a törvénymódosítás. A módosítások közül még kiemelném azt a kettőt, amit a bizottság az én javaslatomra fogadott el. A módosítás az EKAER-rendszer bevezetéséhez kapcsolódó bejelentési kötelezettség mulasztását szankcionáló rendelkezések alkalmazási hatályát tolja el 2015. február 1-jéig, vagyis az állami adó- és vámhatóság 2015 januárjában nem szankcionálhatja a bejelentési kötelezettség elmulasztását. Továbbá elfogadták azt a javaslatot is, hogy mentesüljenek a bejelentési kötelezettség alól a jelenleg is szigorú nemzeti és uniós szállítási szabályozás hatálya alá tartozó, jövedéki termékek szállítását végző gépjárművek is. A bizottsági ülésen két olyan terület volt, amellyel kapcsolatban nagyobb vita alakult ki az ellenzékkel. A magánnyugdíjpénztárakkal kapcsolatban lefolytattuk a már sokszor megvívott vitát, hasonló lett az eredmény, mindenki mondta a maga álláspontját. Ugyanakkor ismét meg kívánom jegyezni, hogy az előttünk fekvő javaslat nem szól másról, mint arról, hogy azok a tagok, akik maradni kívánnak a nyugdíjpénztárban, ők is felelősen gondoskodhassanak a későbbi nyugdíjukról, és lehessenek biztosak abban, hogy meg fogják kapni a nyugdíjukat. A statisztikai adatok azt mutatják, hogy a tagdíjak összege számos esetben jóval alacsonyabb, mint a magánnyugdíjpénztárak működési költségei, ez pedig nyilván ellentétes a magánnyugdíjpénztárban lévő tagok érdekével.A másik vita a családi pótlék rendszerével kapcsolatban alakult ki. Itt szeretném jelezni, hogy a szociológiai tanulmányok egyértelműen azt támasztják alá, hogy a gyermekek azon része, akik óvodába és iskolába is rendszeresen járnak, jóval nagyobb eséllyel indulnak az élet bármely területén. A kötelező óvodáztatás a gyermek érdeke. A legnagyobb vita - még egyszer mondom - a szegregált és a hátrányos helyzetű gyerekek esélyteremtése körül zajlott. A vita lényege az volt, hogy a benyújtott törvényben a családi pótlékon keresztül szankcionálni kívánjuk azon gyerekek esetében a hiányzást, akik több mint 20 napon keresztül igazolatlanul hiányoznak az óvodából. A baloldali ellenzék drámai képet festett ennek a döntésnek a következményeiről, mi pedig azt gondoljuk, hogy minden gyereknek az az érdeke, minden hátrányos helyzetű gyereknek az az érdeke, hogy járjon óvodába. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ha jár óvodába, nagyobb eséllyel indul el az életben, és mi hiszünk abban, hogy ez a döntés a hátrányos helyzetű gyerekek érdekét szolgálja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Korán csöngettem, úgyhogy egyetlen perce még van, amennyiben be akarja fejezni. [[Révész Máriusz: Köszönöm szépen.]] Köszönöm. Megadom a szót a kisebbségi vélemény ismertetésére Tukacs István képviselő úrnak, 7 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahhoz, hogy pontosan vázoljam, hogy mi történt a Törvényalkotási bizottság ülésén a módosító indítványokkal, szeretném jelezni azt, ami már a TAB ülésén is sokszor megfogalmazódott. Megfogalmazódott az, hogy alkalmatlan időpontban, a TAB ülése előtti estén kiküldött előterjesztéseket kell tárgyalnunk, értékelnünk és megfogalmazni hozzá való viszonyunkat. Azt, hogy mekkora volt a Törvényalkotási bizottság ülésén a zűrzavar, mi sem jellemzi jobban, mint hogy a Törvényalkotási bizottság csütörtöki ülését követő pénteki ülésnapon a kormányzati többség korrekcióra kényszerült a már elvileg megszavazott tételek ügyében, éppen azért, mert követhetetlen módon és rosszul nyújtotta be, majd szövegezte az elfogadott módosító indítványokat. Egy ilyen fontos törvénytervezet esetében ez nem szolgál a tervezet, de főleg a módosítókat benyújtó kormánytöbbség és a kormánytöbbséggel szavazók dicséretére. A másik, amit szeretnék megjegyezni ezzel kapcsolatban, az az, hogy az elmúlt időszakban a benyújtott módosító indítványok közül a Törvényalkotási bizottság 17 javaslatot tárgyalt, ebből négy az MSZP javaslata volt, és a négy javaslat elég szerteágazóan próbált meg változtatni a megalapozó törvényeken, különösen azért, mert jó néhány ponton azt láttuk a megalapozó törvények ügyében, hogy vagy nem életszerűek, vagy nem adnak kellő információt a képviselőknek, magyarul gátolják a képviselői munkát, vagy pedig burkolt lépéseket tartalmaznak különböző ügyekben. Természetesen a kormányzati többség ezeket az indítványokat, valamint az MSZP-s módosító javaslatok alapján megfogalmazódott kisebbségi véleményeket elutasította, a módosító indítványokból semmit nem fogadott el. [[11.20]] Különösen érdekes volt a tárgyalt napirendeknél egy másik esetben a Törvényalkotási bizottság ülésén az az eset, amikor a kormány jelen lévő államtitkára még egy címváltozást sem fogadott el, mely címváltozás a nézetünk szerint egyébként megfelelt volna a törvényes előírásoknak, de még ilyen módon is kisszerűen és lehetetlenül viselkedett, hiszen nem került volna semmibe elfogadni ezt a javaslatot. Áttérve a tartalmi ügyekre, a következő dolgokban fogalmazódott meg a kisebbségi vélemények zöme. A módosítók között, illetve az alapjavaslatban ott szerepel az a javaslat, mely megszünteti azt az alapot, ahová a magán-nyugdíjpénztári pénzek kerültek. Ezzel kapcsolatban azonban az ellenzéki képviselőknek, a kisebbségben maradtaknak az volt a véleménye, hogy ennek az alapnak a munkájáról, a tevékenységének a körülményeiről és az eredményéről semmifajta információval nem rendelkezett a parlament, hozzáteszem, a kormányzati képviselők többsége sem. Akkor, amikor az elmúlt ciklusban ennek az alapnak a működéséről beszámolót akart előterjeszteni az erre illetékes, akkor már a Költségvetési bizottságban elkaszálták ezt a javaslatot, és levették a napirendről magát a beszámolót, ezért tehát valóságos információval az alap működéséről, valamint arról természetesen, hogy 3 ezer milliárdnyi magánnyugdíjvagyon hová került, milyen felhasználási módja volt, és főleg hogy valóban csökkentette-e az államadósságot, nem rendelkeztünk. Különösképpen szembetűnőek azok az esetek, amelyek az alap működésénél például eljárásjogi anomáliákat jelentettek, például hogy az alap bizonyos forrásainak kezelésével megbíztak ugyan valakiket vagy valamilyen szervezetet, ugyanakkor közben megkezdődött az alap pénzeinek, eszközeinek az értékesítése. Ezért tehát joggal tettük fel azt a kérdést, hogy a megszüntetés mellett miért nem tárgyalta meg a magyar parlament azt, hogy hogyan működött 3 ezer milliárd esetében ez az alap, mi volt az eredménye, milyen körülmények között végezte munkáját, és így tovább. Külön érdekes volt az az elágazása ennek az ügynek, amely arról szólt, hogy vajon valóságosan csökkent-e az államadósság az alap működése kapcsán. Természetesen ebben élénk nézetkülönbség volt közöttünk, mert a kisebbségben maradt képviselők azt állították, hogy tényszerűen és tételesen nem csökkent a magyar államadósság. A következő ügyként azt említeném meg, ami burkoltan és rejtetten ott volt az indítványok között, mégpedig azt, hogy az elektromos energia árában meglévő úgynevezett szénfillérre vonatkozó szabályozásnál a kormányzati többség emelést támogat, magyarul azt támogatja, hogy ennek az emelésnek a kapcsán magasabb legyen az energiaár. Éppen ezért a rezsicsökkentést hangsúlyozó és hangoztató tisztelt kormánypárti képviselőtársaim nem kellett volna, hogy szó nélkül hagyják ezt, ha annyira elkötelezettek a rezsicsökkentés ügyében. Ennek ellenére simán megszavazták ezt az indítványt, miközben ezzel kapcsolatban mi módosítót nyújtottunk be. Ugyanakkor még azt is vitatták, hogy ennek lenne árfelhajtó hatása, miközben teljesen világos, hogy ha a számlának egy tétele emelkedik, akkor a számla végösszege is emelkedni fog. Vita alakult ki azon, hogy a kötelező óvodáztatás ügyében a szabályok életszerűek-e. Ugyanis kisebbségi hozzászólónk azt állította, hogy felesleges olyan szabályozást a kötelező óvodáztatásnál - melynek ügyét egyébként támogattuk - behozni, olyan mellékes szabályokat, amelyek arra vonatkoznak, hogy három nap után már veszíti a támogatást a szülő, amelyet a kötelező óvodáztatás kapcsán kap. Azért gondoljuk, hogy ez életszerűtlen, mert sok esetben fordul elő, hogy orvosi igazolás nélkül valóban van a szülő tudtával és beleegyezésével hiányzása a gyermekeknek. Az MSZP módosító indítványai közül azonban volt még számtalan, hiszen az egyik csomagunk egy nagyjából tízpontos javaslatot tartalmazott. Ebben szóvá tettük mindazokat az anomáliákat, amelyek például a hajléktalanok lakhatási támogatásának elvonására vonatkoznak, a különféle pénzügyi szabályok megváltoztatására vonatkoznak, és így tovább. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sajnáljuk, hogy kisebbségben maradtunk, és egyetlen módosító indítványunk sem nyert többséget. Úgy látom, hogy a vitában ezt még muszáj szóvá tennünk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, kíván-e felszólalni a vita e szakaszában. [[Jelzésre:]] Igen. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom, hogy a vitában történő felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen tízperces időkeret áll rendelkezésére. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tartalmi kérdésekre, ha megengedik, a vita végén térek rá, viszont elhangzottak olyan állítások, amelyek véleményem szerint nem fedik a valóságot, ezért nagyon röviden ezekre reagálnék. Az első felvetés arra irányult, hogy a Törvényalkotási bizottság úgy végezte el munkáját, hogy tartalmi kérdéseket nem tudott lezárni csütörtökön. Tényszerűen kell elmondjam azt, hogy minden tartalmi kérdés lezárult, kizárólag jogtechnikai célú, a jogszabály alkalmazását segítő módosításokra került sor, amelyeket a Törvényalkotási bizottság a pénteki ülésén elfogadott. A második felvetés arra irányul, hogy a kormányzat, a kormányzati többség, illetőleg a kormányzatot képviselő államtitkár még szövegezési módosítást sem fogadott el. Tegyük akkor tisztába, hogy miről volt szó! A Magyar Szocialista Pártnak egy olyan javaslata volt, amely a 2015. évi költségvetést megalapozó törvény címét írná át, de úgy írná át, hogy a költségvetést megalapozó egyes törvények módosítására változtatná a nevet, holott a beterjesztett törvényjavaslat nemcsak törvénymódosítást, hanem törvény törlését is tartalmazta. Tehát jogi szabályokkal lett volna ellentétes az, ha a Magyar Szocialista Párt javaslatát a Törvényalkotási bizottság elfogadja. Itt térnék át a harmadik pontra: a képviselő úr említette a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap megszüntetését. Igen, itt egy törvény megszüntetésével, egy alap megszüntetésével zár le egy időszakot a tisztelt Országgyűlés, amennyiben a javaslatot elfogadja. A Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap megszüntetésére azért van szükség, mert a források felhasználásra kerültek. Ez az államadósságot csökkentette, és az az információ, hogy mire ment el a pénz, hogyan csökkent az államadósság, nyilvános dokumentumokban elérhető. Azt az állítást egyértelműen vissza kell utasítsam, hogy nem nyilvános az a beszámoló, hogy mire került felhasználásra a forrás. Engedjenek meg végül egyetlenegy megjegyzést. Az előttünk lévő törvényjavaslat úgy fogalmaz, hogy az alap záró beszámolóját, vagyis azt a záró beszámolót, ami áttekinti az alap egészének működését, hogy mire lett felhasználva a forrás, az Államadósság Kezelő Központ az alap megszűnését követő 60 napon belül elkészíti, és azt a honlapján az Országgyűlés általi elfogadást követően haladéktalanul közzéteszi. Vagyis nemcsak eddig számolt be az alap működéséről, a források felhasználásáról a kormányzat, hanem a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap megszűnését követően egy záró, áttekintő, átfogó beszámoló is elkészítésre és benyújtásra kerül. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 7 perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most a bizottságok állásfoglalásának és a megfogalmazott kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor mindösszesen 6 perces időkeretben. A kijelölt Költségvetési bizottság nem kíván előadót állítani. A kapcsolódó Népjóléti bizottság nem kívánt előadót állítani. A Népjóléti bizottság kisebbségi véleményét Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony ismerteti. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnálatos, hogy a kormány részéről nem használják ki ezt a pár percet még megvédeni a saját törvényüket, a saját költségvetésüket, de én itt egy témánál egy kicsikét hosszabban beszélnék. Hároméves kortól kötelezővé teszik az óvodába járást. Ma olyan szegénységi adatok látnak napvilágot, amelyek kapcsán azt gondolom, hiába voltak itt a napirend előtt olyan felszólalások, hogy sikerült megállítani a szegénységet, vagy akár jó úton tart a magyar gazdaság, itt el kell mondanom, hogy a hét év alatti gyerekek 42,4 százaléka él ma Magyarországon szegénységben. [[11.30]] A múlt héten nagyon nagy port kavart az egyik azonnali kérdésem, amit a miniszterelnök úrnak tettem fel; utána több kormánypárti képviselő nyilatkozott arról, hogy ma Magyarországon igenis csökken a gyermekek körében a szegénység, meg általánosságban is csökken a szegénység. Itt ki kell emelni, hogy értsék meg, tisztelt képviselő urak - és jó lenne, ha ezt végre felfognák! - [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban: Naaa!]] -, az óvoda falain belül nem áll meg a szegénység! Hiába fogják azt mondani, hogy 3 éves kortól a gyerekek óvodába járnak, háromszor kapnak enni, és innentől fogva felszámolják a gyermekéhezést. Ez nem igaz! És higgyék el, hogy ezek a gyerekek, a 3 éves gyerekek, amikor bekerülnek az óvodába, tízórait, ebédet és uzsonnát kapnak - reggelit nem kapnak, vacsorát nem kapnak, és hétvégén nem járnak óvodába. Három év alatt is vannak még gyerekek, ők bölcsődébe járnak. Hat év fölött vannak gyerekek, akik iskolába járnak. És, tisztelt képviselő urak, vegyék tudomásul, hogy 14 év fölött is vannak gyerekek, akik viszont középiskolába járnak. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Ne tessék kirekesztőnek lenni! Szászfalvi László közbeszól.]] Majdnem 80 módosító indítványt adtunk be ezzel kapcsolatban. Az egyik legfontosabb indítványunk az volt, hogy terjesszék ki a nyári szociális étkeztetést a 14 év fölötti gyerekekre is. És még az óvodával kapcsolatban felhívnám a figyelmüket egyetlenegy dologra. Körülbelül 20-25 ezer férőhely hiányzik ma Magyarországon ahhoz, hogy be tudják vezetni szeptembertől a 3 éves kortól kötelező óvodáztatást.Nagyon kérem önöket, hogy ne kommunikálják azt cinikusan, hogy onnantól fogva, hogy a gyerekek óvodába kerülnek, megállítódik az országban a szegénység! Nem. És megint egy kommunikációs blöffre hívnám fel a figyelmüket. A múlt héten - egész héten - olyan cikkek jelentek meg, hogy megvizsgálják annak a lehetőségét, hogy hogyan lehet majd kiterjeszteni az ingyenes étkezést 2016-ban. Szégyelljék el magukat! Nem a 2016-os költségvetésről beszélünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hanem a 2015-ös költségvetésről! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tiba István képviselő úrnak, a Vállalkozásfejlesztési bizottság előadójának, 3 perces időkeretben. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány gazdaságpolitikájának 2010 óta kiemelt célja a foglalkoztatás bővítése, a magyar vállalkozások versenyképességének javítása, a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés biztosítása, valamint az államadósság csökkentése és a költségvetés hiányának a GDP 3 százaléka alatt tartása. Az eredmények azt mutatják, hogy a költségvetési és pénzügyi egyensúly helyreállítására, az államadósság csökkentésére, valamint a munkaerőpiac keresleti és kínálati alkalmazkodására, a gazdasági növekedés újraindítására irányuló törekvések már meghozták a várt pozitív fordulatot. A négy éve megkezdett munka folytatásaként 2015 a bankok elszámoltatásának és a teljes foglalkoztatottság irányába megtett lépések éve lesz. A Vállalkozásfejlesztési bizottság ezen törvényjavaslat részletes vitáját lefolytatta: 6 igen szavazattal, 3 nem ellenében támogatta. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, aki a bizottságban kialakult kisebbségi véleményt ismerteti. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. A költségvetést megalapozó törvénynél a szakbizottság keretei közé tartozó dolgokról beszélnék; itt legkiváltképp a Nemzeti Munkaügyi Hivatal felszámolásáról szól a történet. Gyakorlatilag azt, ami hosszú éveken, évtizedeken keresztül összerakódott és az emberek érdekét szolgálóan működött, azt pusztítják el most önök ezen költségvetést megalapozó törvény keretei között. Ezt pusztítják el, mert darabjaira szedik, szétzilálják, követhetetlenné teszik azon szolgáltatások rendszerét, amelyeket korábban korrekten követhető módon, egységes szerkezet és keretek között működtettek, még akár az önök időszakában is, bár egy kicsit már kínkeservesebben, a járási hivatalokhoz delegált feladatokon és sok egyéb máson keresztül. Közben cinikusan arról beszélnek, hogy fogyasztóbarát szolgáltatást kívánnak életre hívni. Tudják, ha valami fogyasztóbarát, akkor az alapvetően arról kell hogy szóljon, hogy az emberek érdekében cselekszik. Őértük és az ő érdekükben. Nem ezt teszik. Nem ezt teszik; ezzel a szétzilálással gyakorlatilag darabokra zúzzák, darabokra törik mindazt, ami az egyedi kezelések formájának lehetőségét adta meg a korábbiakban az emberek számára. Aközben teszik mindezt, miközben a munka világában felhasználható pénzügyi forrásokat csak egy irányba tendáltatják, a közfoglalkoztatás irányába. A közfoglalkoztatással nincs baj. Azzal van baj, ha az nem értéket teremt, és sok minden egyéb mással, meg azzal van baj, ha kevesebb pénzt fizetnek a közfoglalkoztatás keretei között, mint mondjuk, öt évvel ezelőtt. Köztudott, ismerik önök is: 60 200 forint volt az a pénz, amit az emberek kaptak közfoglalkoztatás címszó alapján a kezükbe 2010-ben, most meg ez csak úgy - à la nature - nagyjából 10 ezer forinttal kevesebb, de vásárlóerő-értékében 20 ezerrel. Tehát önök, ez a kétharmados kormány - mármint a parlament falai között kétharmados, mert egyébként a társadalom töredékének sem bírják ma már a támogatását, meg akkor sem bírták - közben elvette az egyharmadát az emberek pénzének. Ez a legnagyobb szégyen, amit lehet csinálni: a legszegényebbektől, a legelesettebbektől veszik el a forrásokat, miközben az emberek, ugyanúgy, mint öt évvel ezelőtt - a munkaadók és a munkavállalók is - 1,5 százalékos mértékű járulékmegfizetéseket tesznek, azzal a célzattal… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét. Közbeszólások: Három perc!]]
Három perc időkeret áll a rendelkezésre.
…hogy az emberek javát szolgálja. No, hát ezek és hasonló kifogások azok, amelyekért ezt a törvénytervezetet támogatni nem lehet. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Felszólalásra jelentkezik László Tamás képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány november 20-án nyújtotta be a 2015. évi költségvetés megalapozásáról szóló törvényjavaslatot, amit a kijelölt és a vitához kapcsolódó bizottságok rendre megtárgyaltak. A megalapozó törvényjavaslat legfontosabb feladata a jogharmonizáció annak érdekében, hogy a költségvetés és az adótörvények végrehajtása zökkenőmentes legyen a jövő évben. A benyújtott törvényjavaslathoz összesen 46 módosító indítvány érkezett, amelyek közül több be is épült a részletes vitát lezáró módosító javaslatokba. Ahogyan december 2-ai felszólalásomban is jeleztem, ez egy több mint száz jogszabályt módosító törvénycsomag, amiből elsősorban a Költségvetési bizottság által benyújtott módosító indítványokat szeretném kiemelni. Ezek egyrészt a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi feladatok, melyek a foglalkoztatáspolitikáért felelős minisztertől az egészségügyért felelős miniszterhez kerülnek át. A költségvetés középtávú tervezési folyamata a tavaszi időszak helyett az év végére helyeződik át, amely ily módon a következő évi tervezés folyamatával párhuzamosan és azzal összhangban tud megvalósulni. A nemzetközi koprodukcióban részt vevő magyar filmelőállítók számára a közvetlen támogatásra való jogosultság feltételei egyszerűbbé válnak. Január 1-jétől a temetőben végzett kőfaragói, műkőkészítő, sírkőkészítő tevékenységek, valamint az ezekből származó termékek forgalmazása és bemutatása korlátozás alá kerül. A jövő évtől az Általános Vállalkozási Főiskola fenntartói joga az IBS Nemzetközi Üzleti Főiskolához kerül át. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezekre való tekintettel kérem önöket, hogy a mai napon támogassák szavazatukkal a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[11.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Burány Sándor képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Már a törvényjavaslat címe sem pontos. Noha a költségvetés megalapozásáról beszél, szó nincs arról, hogy ezt a munkát a törvényjavaslattal a Ház elvégezné. Már a törvényjavaslat tárgyalása során is szembesültünk ugyanis azokkal a kormányzati és politikusi törekvésekkel, amelyek újra és újra átírták a már benyújtott törvényjavaslatot, akár az utolsó pillanatban benyújtott módosító indítványok révén is. A gyöngyszemek közé tartozik, hogy a már elfogadott adótörvényeket is igyekszik a törvényjavaslat változtatni, és azért mondtam azt, hogy ezzel együtt ezzel a törvényjavaslattal ezt a munkát, a költségvetés megalapozását nem tudjuk elvégezni, mert miközben elkezdjük a vitáját az összegző módosító indítványnak, aközben Varga Mihály miniszter úr egy újabb javaslatot nyújtott be, amiben, egy különálló törvényjavaslatban ismét módosítani kívánja a frissiben elfogadott adótörvényeket. Hát milyen megalapozása ez, tisztelt Ház, a jövő évi költségvetésnek, ha folyamatosan, hétről hétre, sőt most már óráról órára, újra és újra módosítják azokat az elfogadott adótörvényeket például, amelyek tényleg megalapozhatnák a jövő évi költségvetést, legalábbis bevételi oldalról, legnagyobb sajnálatunkra egyébként adóemelések formájában?! Azt is láthatjuk, hogy újabb és újabb ötletekkel áll elő a kormány a törvényjavaslaton kívül is. Ha kiderül, hogy nincs elég adóbevétel, akkor a legfrissebb ötleteként pedig bedobja, hogy az autópályák bevezető szakaszaira, illetve az elkerülő gyűrűkre is vessen ki adót útdíj formájában a kormány, és természetesen ezzel az egyébként senkivel nem egyeztetett javaslattal óriási közfelháborodást váltva ki, egyébként méltán. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat ugyanakkor számos szociális támogatás megszüntetését célozza, és ezenkívül foglalkozik a magánnyugdíjpénztárak megmaradt vagyonával is. Szeretnénk jelezni, hogy a szocialista képviselőcsoport és a szocialista képviselők, bizottsági elnökök többen is megpróbáltak információt szerezni ilyen fontos törvényjavaslatok tárgyalása során, annak kapcsán. Éppen a mai nap próbáltunk kísérletet tenni arra, hogy a Költségvetési bizottságban képet kapjunk arról, hogy az a 3000 milliárdnyi magánnyugdíjvagyon, amelyet a kormány elkobzott annak idején az emberektől, milyen módon lett felhasználva, hogyan szolgálta az államadósság csökkentését, miközben az államadósság tételesen nőtt közben, és az államadósság csökkentésére nem fordított nagyon súlyos pénzek költségvetési célú felhasználása pontosan hogyan is történt meg. Már elhangzott a vitában, hogy ezt az Országgyűlés nem tudta megvitatni. Ma a Költségvetési bizottság sem tudta megvitatni, mert a Költségvetési bizottság kormánypárti többsége ezt a napirendi pontot leszavazta. Külön vicces volt egyébként, hogy az egyebek napirendi pontot is leszavazta a kormánypárti többség. Talán tartottak tőle, hogy az egyebek között még szóba kerülhetnek érdemi kérdések is. Szintén a Költségvetési bizottságban kíséreltük meg - egyébként eredményesen - meghallgatni a magánnyugdíjpénztárak képviselőit arról, hogy mi a véleményük a törvényi szabályozásról. Teljesen világossá vált, hogy a törvényi szabályozás mostani formájában, ha ez a terv megvalósul, akkor a még megmaradt magán-nyugdíjpénztári vagyont is el fogja kobozni, erre a körülbelül 200 milliárd forintra is fáj a költségvetés urainak a foga, semmi sem drága ennek érdekében. Szóba hoztuk azt a szakmai javaslatot is, hogy egyébként hasznos lenne a mostani passzusok közül kivenni a magánnyugdíjpénztárakra vonatkozó rendelkezéseket, annak érdekében, hogy ezeknek a pénztáraknak az érdemi működését valóban megalapozó törvényjavaslatokat lehessen megtárgyalni a tisztelt Ház falai között, de erre szintén nem volt lehetőség. Márpedig ha erre lehetőség lett volna, akkor azt a szakmai javaslatot is sikerült volna megvalósítani, ami azt célozná, hogy ezek az emberek, akik a saját döntésükkel pénztártagok maradtak, valóban élvezhessék megtakarításaik gyümölcsét, ne kelljen ezt gyakorlatilag kötelezően beszolgáltatni az állami költségvetésbe, pontosabban: a nyugdíjrendszerbe, hiszen ez a szakmai javaslat világossá tette, hogy érdemes lenne azt megfontolni, hogy ezek a létező magánvagyonok, amelyekhez jogos tulajdonosaik okkal ragaszkodnak, átvihetők legyenek az önkéntes nyugdíjpénztárakba. Ezzel teljesülne az eredeti cél, és megszűnne a mostani versenyhátrány is, hiszen miközben az önkéntes nyugdíjpénztárakat számos adókedvezmény támogatja mint intézményt, aközben a megmaradt magánnyugdíjvagyont nemhogy támogatná a kormány, ellenkezőleg, olyan lehetetlen szabályokat ír elő a pénztárak számára, amelyek teljesíthetetlenek, így ez a 200 milliárd forint minden bizonnyal el fog veszni.Hölgyeim és Uraim! Ahogy említettem, az úgynevezett megalapozó, költségvetést megalapozó törvényjavaslat lényegében egy megalapozatlan költségvetést fog előkészíteni a jövő évre, egy kapkodó gazdaságpolitikával, olyan intézkedésekkel, amelyek az emberek jogos igazságérzetét sértik, olyan intézkedésekkel, amelyek újabb és újabb adóötlettel rukkolnak elő, és olyan intézkedésekkel, amelyek elveszik a megmaradt pénztártagoktól, több mint 60 ezer embertől a magánnyugdíjvagyonát. Ezek a rendelkezések elfogadhatatlanok, az MSZP ezeket nem fogja támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr és tisztelt Ház, a türelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként felszólalásra jelentkezett független képviselő felszólalása következik. Megadom a szót Szelényi Zsuzsanna képviselő asszonynak, kettőperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Országszerte útlezárások vannak, tüntetések vannak Magyarországon hetente, ha kell, kétnaponta. Ez az önök költségvetésének a fogadtatása Magyarországon. [[Boldog István közbeszól. Az elnök csenget.]] Rövid az időm, nem tudok mindenre kiterjedően beszélni, ráadásul már sokszor szólaltam fel a költségvetést illetően. Csak az öt legnagyobb disznóságról szeretnék szót ejteni, amelyet a költségvetés és az azt megalapozónak nevezett törvény tartalmaz. Először is az a meggyőződésem, hogy a Fidesz mindenre sajnálja a pénzt, csak az államra nem. Jövőre önök többet költenek az államuk fenntartására, mint a rendszerváltás óta bárki. Várba költözés, stadionépítések, 102 helyettes államtitkár. Önök is nagyon jól tudják, hogy ennek a pénznek sokkal jobb helye lenne az iskolásoknál, a tanároknál vagy annál a négymillió szegény embernél, akik közül félmillió Orbán Viktor kormányzása alatt csúszott szegénységbe. Másodszor: önök egy igazi gátlástalan, adóztató kormány. 2010 óta több mint 40 új adót vezettek be, 2015-ben pedig 15 új adót alkotnak vagy emelnek meg. Ebben az országban lassan már a levegővételért is külön adót kell majd fizetnünk. Közben az emberek azzal tüntetnek az utcán, a Parlament előtt, hogy „nem tudunk annyit adózni, amennyit loptok”. Hány bőrt akarnak még lehúzni az emberekről? A harmadik probléma pont ebből következik. A költségvetésük a szegényeket bünteti. Önök az idén nekiálltak, hogy felszámolják a legszegényebbeknek járó támogató szolgáltatásokat, az óvodáztatási támogatást, a munkanélküli-segélyt és egy sor más támogató pénzt. Önök jövőre 600 ezer embertől vesznek el konkrétan pénzt. [[Az elnök csenget.]] Azt pedig majd meglátjuk, hogy mennyi munkát képesek adni.
Köszönöm, képviselő asszony. [[Szelényi Zsuzsanna: Lehet, hogy még mindig nem értik, hogy miért vannak az emberek…]] Képviselő asszony, túl vagyunk az időkeretén. Köszönöm szépen a felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy a törvényjavaslatot nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés, ezért most megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi képviselő úrnak, aki felszólalásának első mondatait anyanyelvén ismerteti majd, és lefordítja. Öné a szó, képviselő úr.
Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a magyarországi nemzetiségi bizottság és magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló szeretném kifejteni bizottságunk állásfoglalását és módosítási javaslatait. [[11.50]] A T/2141. számú, a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját bizottságunk lefolytatta. Módosító javaslatot nyújtottunk be indoklásokkal, öt pontban. 1. A bizottság a törvényjavaslat 339. § (2) bekezdés 1. és 3. pontjának az elhagyását javasolja. Úgy véljük, hogy a kormány rendeletalkotásra való felhatalmazása gyakorlati szempontok alapján szükséges és indokolt. Számunkra a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény a mérvadó. Miniszteri rendeletben való fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályait nem tudjuk elfogadni. 2. A bizottság a törvényjavaslat, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 12. §-ának 14. pontjában szabályozott költségvetési támogatás módosítását javasolja. Kerüljön beépítésre egy pont n) pont néven, amely a nemzetiségi önkormányzatok működésének és ágazati feladatainak támogatását hivatott nevesíteni. Álláspontunk szerint a nemzetiségi és helyi önkormányzatok egyaránt az államháztartás önkormányzati alrendszerének részét képezik. A rendelkezésben számunkra indokolatlan a megkülönböztetés, miszerint a helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása nem költségvetési támogatásnak minősül, ellenben a nemzetiségi önkormányzatok ilyen jellegű támogatása pedig igen. 3. A bizottság a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 106. § (9) bekezdésében megfogalmazott összeférhetetlenségi szabály módosítását javasolja. Az Országgyűlés nemzetiségi bizottsága által a nyáron benyújtott, a nemzetiségek jogairól szóló törvény módosítása eredményeként a nemzetiségi intézmények vezetői is lehetnek testületi tagok a választott testületeikben. Az egyértelmű jogértelmezést a nemzetiségek jogairól szóló törvényben fennálló összeférhetetlenség módosításával lehet elérni. A törvény nem következetes a megengedő szabály tekintetében a 106. § (9) bekezdése alapján, ugyanis nem mondja ki, hogy testületi tag választott tisztségviselő is lehet, ezért szűkítő jogértelmezés alapján nem lehetne. 4. A törvényjavaslat 339. §-ában jelölt hatályát vesztő, a nemzetiségek jogairól szóló törvény 156. § (1) bekezdés a) és b) pontjainak hatályon kívül helyezését nem javasoljuk. Számunkra nem indokolt, hogy a törvényben rögzített szabály - amelyet a nemzetiségek jogairól szóló törvény is tartalmazott 2005 óta - hatályon kívül helyezésre kerüljön. Amennyiben a cél a párhuzamos szabályozás elkerülése, úgy az államháztartásról szóló törvényből szükséges kiiktatni a felhatalmazó rendelkezést. 5. A bizottság a törvényjavaslat 89. pontja, a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítása alcímének egy új 347/A. §-sal történő kiegészítését javasolja. A javaslat megengedné a nemzetiségi önkormányzat fenntartásában működő köznevelési intézmény vezetőjének, hogy a nemzetiségi önkormányzat elnökhelyettese legyen. Tisztelt Országgyűlés! A nemzetiségeket érintő jövőbeni jogszabályi változásokról a magyarországi nemzetiségi bizottság szükségesnek tartja a konzultációt, és élni kíván a törvényben előírt véleményezési jogkörével az országos nemzetiségi önkormányzatokkal egyetemben. Bízunk benne, hogy a tisztelt képviselő urak a magyarországi nemzetiségi bizottság módosító javaslatait figyelembe véve döntenek. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a normál időkeretben felszólalásra jelentkező képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy olyan, több mint száz törvényt módosító javaslatcsomag, egy saláta alapja áll előttünk, amelyet aztán tovább módosítgatott a kormányzat, bár úgy látszik, hogy az a homály, amely a kormányzati fejekben lakozhat ezzel kapcsolatban, továbbra sem oszlott, hiszen olyan kérdésekre nem sikerült választ találni, amelyek teljesen egyértelmű válaszért kiáltanak, mégis kimaradtak a vita sodrából. Nem egyértelmű például, hogy milyen vagyonelemek értékesítésétől vár a kormány további 169 milliárdos bevételt. Tehát továbbra is olyan, sötétben úszó privatizációs vagy egyéb várakozások szerepelnek ebben a csomagban, amelyekkel kapcsolatban nem kaptunk érdemi válaszokat, mint ahogy az sem egyértelmű, hogy az úgynevezett e-útdíjból származó bevételi tervek 10 milliárdos nagyságrendben mitől emelkedhettek meg a korábbiakhoz képest. És látható az is, hogy csak az a módosító csomag, ami elénk került és aminek most a kvázi részletes vitája zajlik, mintegy 45 milliárd forinttal tolja el a mérleget az egyik irányba. De azt is láthatjuk, hogy összesen 130 milliárdos adóemelésről beszélünk a kormányzat cselekvési tervének függvényében. Látható, hogy 27 változás alapozza meg mindezt, és e 27 változás közül 5 kedvező a magyar családok számára. Tehát 5 olyan változtatási szándéka van itt most előttünk a kormányzatnak, amely a magyar családok zsebében pénzt hagy, vagy valamely úton-módon megkönnyíti az ő életüket. Ilyen például az első házasok kedvezménye, ami abszolút támogatandó általam is. Tehát ne próbáljunk olyan látszatot kelteni, mintha minden egyes lépés rossz lenne, mi elismerjük azt, ha valami jó. A probléma az, hogy a 27 változásból 22 igen súlyosan és igen károsan érinti a magyar családokat. Még egyszer mondom, 100 milliárdos nagyságrendben vesz el pénzt az érintett magyar polgároktól. És azt is látnunk kell, hogy miközben a bankkártyás fizetés részbeni illetékmentessé válásával egy minimális kedvezményt foganatosít a kormányzat, a jövedékiadó-növelés és az élelmiszerlánc-felügyeleti díj leendő áthárítása tekintetében több tíz milliárdos újabb sarcokat vág a lakosság, a polgárok nyakába, ami teljes mértékben indokolatlan, indokolhatatlan, és nem is a jövőbe mutató lépés, hiszen hol lesz ebből további költségvetési bevételből következő magyar munkahely vagy egyáltalán gazdasági fellendülés. Látszik, hogy mint minden egyes esetben, amikor például még a letelepedési jogot is pénzért szórják ki a letelepedési államkötvény tekintetében, ott is csak az volt a szempont és itt is az, hogy a bevételi oldal bármi áron, bármilyen következmények mellett, de növekedjen, és elérhető legyen az a kormányzati terv, hogy különböző európai uniós és világszervezetek által előírt kritériumoknak megfelelve a gazdasági mutatószámokból azt tudják produkálni, ami önöktől elvárt. De ettől még a magyar gazdaság nem fejlődik, ettől több munkahely nem lesz, ettől a leszakadt régióink nem tudnak életre kelni, hisz ne feledjük el, hogy az Unió húsz legszegényebb régiója közül négy továbbra is Magyarországon található, sem a költségvetésben, sem az azt megalapozó csomagban nem található olyan intézkedéssorozat, amely változtatna azon, hogy több millió magyar honfitársunk az Európai Unió leginkább leszakadt régióiban élje a mindennapjait. És láthatjuk azt is, hogy azon adóváltozások, példának okáért ami a költségvetési megalapozó csomag módosításaiban is szerepel, miszerint áfabevételek tekintetében még többet akar beszedni a kormányzat, kin csattannak leginkább. Az európai uniós rekorder 27 százalékos áfa következményei leginkább a szegény embereken, a nehezebb sorsú családokon csattannak, hiszen az alapvető élelmiszerek tekintetében sem sikerült mérhető csökkentést elérni az ő számukra, a gyermeknevelési cikkek áfáját sem sikerült 5 százalékra csökkenteni, ami nemzetstratégiai cél lett volna. Tehát ez a brutális áfakulcs és ennek a még komolyabb beszedési volumene leginkább a nehéz sorban lévő családokat fogja terhelni. És azt is látnunk kell, hogy amíg 2010-ben 34 adótípussal vette át a kormányzást ez a kormány, 2014-re már 40 fölött járt a kivetett adófajták száma, most pedig az 50 felé közelítünk - ugye, 45 környékén állnak -, és emelik a már meglévőket is. Tehát az adóztatás volumene elképesztő, arcátlan és vállalhatatlan mértékben nő, egy olyan nemzetgazdaságban, ahol segítő kezet a családoknak sem a magáncsődvédelem, sem a családi csődvédelem, sem a gyermeknevelési cikkek áfájának csökkentése, sem az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentése révén nem nyújt a kormányzat, nem nyújt senki segítő kezet a nehéz sorban lévő polgárok számára. Ezért mondjuk azt, hogy ami előttünk fekszik, az vállalhatatlan, tarthatatlan, és nem is méltó egy olyan kormányzathoz, amely szavakban a magyar családok boldogulását keresi. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Szél Bernadett képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kezd valóban követhetetlenné válni a Fidesz ötletkormányzása, aminek ez a salátatörvény egy méltó lenyomata, egy plasztikus képződmény, ami arról szól, hogy hogyan tudnak összehajigálni olyan intézkedéseket, amelyekkel megpróbálják befoltozni azt a költségvetést, amelynek, hogy úgy mondjam, véres a torka, hiszen azok az alapvető egyensúlytalanságok, amiket már négy éve cipel ez az ország és amiket önöknek köszönhetünk, egy fikarcnyit sem változtak az elmúlt időszakban. Amikor az első verzióját letették ennek a törvényjavaslatnak, akkor - úgy is fogalmazhatnék - egy nagyon erős kezdéssel éltek, egyszerűen egy tollvonással eltörölték volna azokat az átláthatósági és összeférhetetlenségi szabályokat, amelyek minimálisan szükségesek ahhoz, hogy a közpénzekkel ne lehessen összevissza sáfárkodni, különböző helyekre eljuttatva azokat, és nem a megfelelő célra felhasználni. [[12.00]] A Lehet Más a Politika be is adott egy módosítót ezzel kapcsolatban, és azt kértük, hogy ne változtassák meg az átláthatósági szintet, se az uniós vagy más nemzetközi forrásoknál, se a hazai forrásoknál. Bár minket leszavaztak, de örömmel látom, hogy amit leírtunk, önök megértették, mert ebből a törvényjavaslatból egy része kikerült ezeknek a vérlázító kezdeményezéseknek. Anno, amikor a vezérszónokimat mondtam ezzel kapcsolatban, úgy fogalmaztam, hogy önök kodifikálták a szabad rablást ebben a törvényjavaslatban. Ennek egy része kikerült, viszont ami benne maradt, az továbbra is érdekes. Ugyanis az összeférhetetlenségi szabályokat továbbra is lazítja ez a törvénytervezet. Azt látjuk, hogy bár a családtagokat nem lehetne olyan egyszerűen kistafírozni, mint ahogy azt önök szerették volna, a pártokkal együttműködő társadalmi szervezetek pályázhatnak majd közpénzre, és kaphatnak is közpénzt. Na most, a kérdés nyilván az, hogy kit akarnak itt önök kistafírozni, kinek akarják a zsebébe tömködni a pénzt. Előre szólok, államtitkár úr, hogy egyrészt magyarázatát várom arra, hogy ez miért szerepel a javaslatban, másrészt pedig a Lehet Más a Politika nagyon fog figyelni, mert tipikusan az ilyen törvényhelyek a melegágyai annak, hogy hogyan lehet az állampolgárok pénzét szétfolyatni, kifolyatni és nem rendeltetésszerűen használni. Salátatörvényről van szó, úgyhogy ennek megfelelően egy ugrással rá is térek egy következő nagy disznóságra. Magyarországon, azt gondolom, egyet kell értsünk abban, hogy ha az oktatást nem emeljük fel egy magasabb szintre, és a pedagógusok nem kapják meg a nekik járó béreket, akkor ennek az országnak a napjai, hogy úgy mondjam, meg vannak számlálva számos tekintetben. Önök most elkövetik azt a vérlázító igazságtalanságot, hogy egy olyan pedagógusbér-emelést valósítanak meg, amit nem a minimálbér emelkedésétől tesznek függővé, a kettőt elcsatolják egymástól. Ez elfogadhatatlan, mert álláspontunk szerint a pedagógusbér-emelés részét kell hogy képezze az, hogy évről évre a minimálbérnek megfelelő mértékben emelkedni tudjon. Gyakorlatilag önök egy olyan helyzetet akarnak így tartósítani, amelyben évről évre a költségvetés pillanatnyi állapotától teszik függővé azt, hogy a pedagógusok mennyi pénzt kapjanak. Tiltakozott az ellenzék, tiltakoztak a pedagógusok is, tiltakoztak gimnáziumi igazgatók is. Önöknek ezek a szavak semmit nem jelentenek, mennek tovább ezen a teljesen elfogadhatatlan úton. A szociális rendszer átalakítása ellen is minden téren és fronton tiltakoznunk kell. Elmondták többen, én is kiemelem, négymillió szegény országában élünk. Önök ezeket az intézkedéseket nem egyeztették le a társadalommal, a szakértőkkel, nincsenek hatástanulmányok. Pár éve még az az államtitkár, aki most a zászlójára tűzte ezt az egész koncepciót, a nemzeti szociálpolitikai koncepcióval, az nszk-val gyökeresen más irányt javasolt az országnak. Most ő is beállt a sorba, és azt látjuk, hogy a szegénységben élők ellen büntetőintézkedésekre készülnek. Külön ki szeretném emelni azt, hogy önök megszüntetik az óvodáztatási támogatást olyan helyzetben, amikor kötelező lesz az óvodáztatás. Nem érzik önök az ellentmondást? Rengeteg gyerek azért nem jut el óvodába, mert nincsen cipője, nincsen olyan megfelelő ruhája, amit felvegyen. Mi azt mondtuk, hogy másfélszeresére kell emelni ezt a támogatást. Ugye, ez jelenleg úgy nézett ki, hogy egyszer volt 20 ezer forint, majd félévente 10 ezer forint, önök ezt lenullázzák. Mégis, hogy gondolják? És itt szeretném kiemelni, hogy a népesedési kerekasztal is aggodalmát fogalmazta meg, idézem: „Az óvodáztatási támogatás tervezett megszüntetése az óvodáztatás kötelezővé tételére hivatkozással azonban az eddiginél is nehezebb helyzetbe hozná az érintett családokat, gyermekeket, akiknek zöme súlyos szegénységben él, hiszen az óvodában kötelező, rendszerint pár hónap alatt kinőtt váltócipő és váltóruházat biztosítása a legszegényebb családok számára súlyos többletteher.” Nézzék, ezt mondják a népesedési kerekasztal szakértői! Önök ezt is semmibe veszik? Itt van előttem A Város Mindenkié mozgalom nyílt levele. Önök is megkapták ezt, ahogy én is megkaptam. Ebben világosan le van írva, hogy azok a segélyek, amiket önök megszüntetnek, vagy azt mondják, hogy oldja majd meg az önkormányzat, ha meg tudja, ezek mit fognak okozni a társadalomban. Én értem, hogy önök az ellenzéket semmibe veszik, ezt megszoktam. De hogy a civileket is, ez teljes mértékben elfogadhatatlan! [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Vágó Sebestyén képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A költségvetést megalapozó törvényekben látjuk bizonyos szociális ellátások finanszírozásának megváltoztatását. Ezzel nagyon nem tudunk egyetérteni. Néhány lehetőséget felsorolnék, hogy mi lehet ennek a következménye. Próbálok a legenyhébbtől a legsúlyosabb felé haladni, bár elég nehéz rangsorolni. Először azt mondanám, hogy ténylegesen rászoruló családok fognak elesni ellátásoktól azért, mert az ő önkormányzatuk nem fogja tudni ezt biztosítani, és éppen ezért a szabályrendszert úgy fogja kialakítani, hogy nagyon sokan kiesnek ebből a rendszerből. Ez egy nagyon rossz út. Mi történhet még? Különbségek lesznek települések és települések között. Akár abban is, hogy mik lesznek a feltételrendszerek, akár abban is, hogy tud-e nyújtani bizonyos szolgáltatásokat vagy nem. Elképzelhető, sőt biztos az, hogy megindul majd egyfajta szociálisellátás-vándorlás. Tehát azokról a településekről, ahol nem tudják ezt biztosítani, majd elindulnak azok felé a települések felé, ahol bizony ezek a szociális ellátások megmaradnak. Ez sem indít el egy túl pozitív folyamatot. Mi a harmadik lehetőség? A harmadik lehetőség az, hogy azon kívül, hogy a kormány folyamatosan milyen sarcokkal szenvedteti a népet meg az adófizető állampolgárokat, az önkormányzatok is kénytelenek lesznek újabb sarcokat kivetni a városokban, a településeken élőkre. Hát, ez sem egy jó irány. Egyrészről nem hiszem azt, hogy már túl sok bőrt le lehetne húzni az emberekről, a másik lehetőség pedig az, hogy a társadalmi feszültséget is növelni fogja. Ugyanis azok, akik még akár egy bőrrel is sarcolhatóak, lehet, hogy jogosan fognak haragudni azokra, sajnos egyébként rossz emberekre fognak haragudni, akik miatt tulajdonképpen ki kell rájuk vetni ezt a sarcot. És sajnos ők nagyon sok esetben nem fogják azt átgondolni, hogy aki a sarcot rájuk kivetette, nem más, mint a kormány. Tehát ez így megengedhetetlen. A harmadik lehetőség pedig az, hogy mivel teljesen az önkormányzat hatáskörébe fognak tartozni ezek a dolgok, hogy ad-e egyáltalán vagy nem ad, hogyan határozza meg az eszközöket, illetve a feltételrendszert, akkor ebből olyan is lehet, hogy emiatt konkrétan önkormányzati képviselők, települési döntéshozók a saját testi épségüket is veszélyeztetve érezhetik bizonyos településeken. Ahol, mondjuk, már az etnikai összetétel is egészen más, mint akár Budapest belvárosában. Jogos lehet az a félelem, hogy ezeket az önkormányzati képviselőket megfenyegetik, rossz döntés esetén akár tettlegesen is bántalmazzák. Tényleg ebbe az irányba akarunk elmenni? Ha felsorolom, hogy milyen következményei lesznek, lehet, hogy tényleg még a legenyhébb az, hogy nagyon sok, ténylegesen rászoruló ember a neki jogosan járó, a társadalmi szolidaritás jegyében neki jogosan járó ellátástól el fog esni. Kérem, ezt gondolják át még egyszer! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatjuk munkánkat, felkérem a szakértői páholyban helyet foglalókat, szíveskedjenek a fényképezőgépeket elrakni. [[Dr. Schiffer András, Magyar Zoltán: Miért?]] Azért, mert a sajtó képviselőinek megvan a saját páholyuk, és megvan az MTI képviselőinek is, ahonnan a felvételeket készítik. A házszabályt szíveskedjenek tanulmányozni! Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett… [[Dr. Schiffer András: Ez nyilvános ülés.]] Nem nyitok vitát efölött. Felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót 3 perc 15 másodperc erejéig. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Egyetlenegy eleméről szeretnék az előterjesztésnek szólni, ez a magánnyugdíjpénztárak végleges megszüntetése, felszámolása. Nézzék, én úgy látom, hogy az öngondoskodás csíráját is kiirtották a magyar társadalomból. Látszik, hogy fáj a foga erre a 200 milliárd forintra a kormánynak, és mindent elkövet annak érdekében, hogy rátegye a kezét. A trükk ismerős. A trükk ismerős: hoznak egy olyan jogszabályt, amelynek tartalmát garantáltan senki nem fogja tudni teljesíteni, majd később azt mondják, mivel nem teljesítették a feltételeket, ezért saját magukat, ha úgy tetszik, végelszámolják. Kedves Képviselőtársaim! Amikor az előterjesztés vitája zajlott, néhány kérdést föltettem Tállai államtitkár úrnak. Többek között azt kérdeztem, hogyan lehet az, hogy 2010. december 22-én felállított alap megkezdte úgy a működését, hogy a működésének részletes szabályairól szóló rendeletet csak később, 2011. május 31-én jelentették meg a Magyar Közlönyben. Államtitkár úr nem válaszolt rá. Megkérdeztem továbbá, hogyan fordulhatott elő, hogy az alap kezelőjeként kijelölt Államadósság Kezelő Központ Zrt. a végrehajtási rendelet és az alap irányító testületének döntése nélkül döntött egy piaci szereplőnél történő 511,9 milliárd forintos letétkezelői szolgáltatás igénybevételéről. Államtitkár úr nem válaszolt. A harmadik kérdésem pedig az volt, hogyan fordulhatott elő, hogy megkezdődött 2011 júniusában a vagyonelemek piaci értékesítése úgy, hogy az alap értékesítési stratégiáját csak 2011 októberében fogadta el az irányító testület. Államtitkár úr erre sem válaszolt. Köszönöm szépen, nekem nincs több kérdésem. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]] [[12.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, a rendelkezésre álló időkeret mértékéig. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Költségvetést megalapozó… - én csak címszavakat mondok. Az aktív foglalkoztatáspolitikára szűkülő pénzügyi források, a köztisztviselői illetményalap az előző négy év meg a mostani előterjesztés alapján is változatlan, 38 650 forint, adóemelések sokasága, a szegénység mélyül és szélesedik, a szociális válság erősödik, élelmiszerár-emelkedést hívnak közben életre, helyi adók kivetésének a lehetőségét adják meg, a kafetériát, gyakorlatilag a béren kívüli juttatásokat sarokba szorítják, kevesebb lehetőséget adnak az embereknek, a korkedvezményes nyugdíjszerzési lehetőséget megszüntetik. Ez az önök szociálpolitikája, miközben a szociálpolitikára mintegy 70 milliárd, 70 000 millió forinttal kevesebb pénzt fordítanak. S közben a nyugdíjalappal kapcsolatosan a jelentést nyilvánossá teszik, de annak a lehetőségét nem adják meg, hogy a Parlament falai között ezt meg lehessen vitatni, és meg lehessen nézni mindazt, hogy hová is tűntek el a tízmilliárdok - hová, hogyan, milyen eszközértékesítések zajlottak szégyenletes módon az emberek megtakarításaiból? Ez az önök költségvetése, ez az önök költségvetést megalapozó törvénye. Szégyen és gyalázat! Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiban. Köz­beszólás ugyanott. Gúr Nándor: Úgy, ahogy mond­ja, képviselőtársam, szégyen és gyalázat.]]
Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a frakciók képviselőit, hogy kívánnak-e még felszólalni az adott napirend keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót hétperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat zárószavazásához kapcsolódóan engedjék meg, hogy néhány gondolatot mondjak. Ahogy az előterjesztői expozéban is elhangzott, a zárószavazásra bocsátott törvényjavaslat célja, hogy megteremtse mindazokat a törvényi szintű változásokat, amelyek Magyarország 2015. évi központi költségvetési gazdálkodásának végrehajtásához szükségesek. Számos érdemi és technikai változtatásra kerül sor, amely a most elfogadásra kerülő költségvetési törvénnyel összhangban a jogrendszer kiszámíthatóságát, a családok védelmét és a gazdaság élénkítését szolgálja. Z. Kárpát Dániel képviselő úr 27 adóváltoztatást említett, amelyből szerinte 22 hátrányosan érinti a családokat. Egy konkrét elemet említett a képviselő úr, ez az élelmiszerlánc-felügyeleti díj. Hangsúlyozni szeretném, ezt döntően a nagy élelmiszerláncok fogják fizetni, annak érdekében, hogy a családok, a lakosok asztalára biztonságos, egészséges élelmiszerek kerüljenek. Ami pedig a többi adóbevételt illeti, hál’ istennek, azért látunk növekedést, mert érdemi, az uniós átlagot jóval meghaladó gazdasági növekedéssel, bővülő foglalkoztatással számolunk, amelyből többlet költségvetési bevétel származik. Tegyük tehát tisztába a dolgokat, mely az az adóbevétel, amely adóváltoztatásból ered, és mely az, ami a gazdaság bővüléséből fakad. Ami az útdíj rendszerét illeti, először is le kell szögezzem, hogy volt egyeztetés az érintettekkel. Vannak olyan elemek, amelyekben abszolút egyetértés van az érintett szervezetekkel, ilyen például a megyei matrica bevezetése. De ha szélesebben nézzük az elektronikus útdíjfizetési rendszert, akkor azt látjuk, hogy a „használó fizet” elvet kívánja érvényesíteni a kormányzat a jövőben is, egy olyan rendszerrel, amelyet Európa számos országában látunk. Elgondolkodtató az, hogy ha az említett európai országok többségében egy jól működő rendszerről van szó - megjegyzem, egy olyan rendszerről, amelyet a 2010 előtti kormányok is be akartak vezetni, csak ez ténylegesen nem valósult meg -, és ahol az említett „használó fizet” elv érvényesül, akkor miért gond az, hogy ezzel az eszközzel a kormányzat élni kíván. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat vitájában talán a legtöbbször szóba került rendelkezés a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény módosítása volt. Ezzel kapcsolatban fontosnak tartom ismételten felhívni a figyelmet arra, hogy a kormány az időskori anyagi biztonságra kiemelt hangsúlyt helyez [[Gúr Nándor: Úgy, hogy elveszitek a pénzt?]] , ezért kötelességének tartja, hogy a fiktív magánnyugdíjpénztárak kiszűrésével és a tagok rendszeres befizetésre való ösztönzésével elérje azokat a célokat, amelyek valamennyiünk elemi érdekét szolgálják. A javaslat a magán-nyugdíjpénztári tagok érdekeit szolgálja [[Gúr Nándor: Te se hiszed el!]] , védi a befizetett tagdíjakból származó, a jövőbeni nyugdíjjárulékok fedezetéül szolgáló vagyont. Ígéretünkhöz híven, módosító javaslattal egyértelművé tettük azt, hogy a 70 százalékos tagdíj-befizetési feltétel, amelyet a törvényjavaslat a magánnyugdíjpénztárak jövőbeli működésének feltételéül szab, nem visszamenőleges hatályú, 2015. szeptember 30-át követően lehet vizsgálni a megelőző hat hónap befizetéseit. A magánnyugdíjpénztárak kapnak 3 plusz 6 hónapot arra, hogy egyeztessék a tagokkal a tagdíjfizetést. Nincs szó elkobzásról. Nincs szó pénz lenyúlásáról. Emlékeztetnék mindenkit arra [[Gúr Nándor: A magánnyugdíjszámlákra! Az egyéni számlákra! Arra emlékeztess!]] hogy az állami rendszerbe való visszalépésről a tagok maguk döntöttek. [[Dr. Józsa István: Zsarolás!]] Képviselő úr, 97 százalék döntött 2011-ben úgy [[Gúr Nándor: Ne beszélj már ilyen butaságokat…]] hogy visszalép. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Akkor százezer tag maradt, ez mára 60 ezerre olvadt. [[Gúr Nándor: Ezt maga se gondolja komolyan. Az elnök csenget.]] Ami pedig a lenyúlást illeti, tisztelt képviselő urak, kérem, nézzék meg az előttünk lévő 2015. évi költségvetési törvényjavaslatot, abban egy fillér sem szerepel állami bevételként magán-nyugdíjpénztári visszalépésből. Tehát a számok, a nyilvános számok egyértelműek. [[Gúr Nándor: Szégyen, hogy ezt elvállalod, és ide mersz állni a parlament… Az elnök csenget.]] A vitában többször elhangzott az is, hogy a kormány ígéretével ellentétben nem történt meg az egyéni nyugdíjszámlák bevezetése. Ez azonban egyértelműen nem igaz. A Nyugdíj-biztosítási Főigazgatóság jelenleg is nyilvántartja, hogy ki mennyi járulékot fizet, tehát mindenkinek van egyéni nyugdíjszámlája. [[Gúr Nándor: Menj ki a rakpartra és nézzél szét!]] Ami pedig azt a felvetést illeti, amire Gúr Nándor képviselő úr is utalt: hova lett a pénz? Megismétlem: nyilvános beszámolókban szerepel [[Gúr Nándor: …hoztátok volna ide!]] hogy a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alapból milyen összegek hogyan kerültek felhasználásra. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Képviselő úr, kérem, tanulmányozza az Államadósság Kezelő honlapját [[Tukacs István: Nem tanulmányozni akarjuk, vitázni akarunk róla!]] aki a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap kezelője, és kérem, tanulmányozza azt a rendelkezést, amelyet az előttünk lévő törvényjavaslat tartalmaz; az alap megszűnését követően 60 napon belül a záróbeszámolót el kell készíteni. Kérem tehát, hogy ennek tükrében fogalmazza meg javaslatait. [[Gúr Nándor: Szégyen! Kikerülitek a parlamentet mindenben!]] A szociális tárgyú törvénymódosítási javaslatoknál örömmel vette a kormány, hogy mind a kormánypártok, mind az ellenzéki pártok egyetértenek a kötelező óvodáztatás bevezetésében. Az intézkedés célja, hogy az óvoda segítségével minden gyermek lehetőséget kapjon a hátrányos helyzet leküzdésére. Tekintettel arra, hogy 40 százalékkal csökkent a hiányzások száma az iskolákban annak hatására, hogy iskoláztatáshoz kötődtek a családi pótlék kifizetései, ezért az óvodáztatásnál is célszerű ezt a módszert alkalmazni. Hangsúlyozni kell azt is, hogy a családi pótlék felfüggesztésére csak akkor kerülhet sor, ha egybefüggően a 20 napot eléri az igazolatlan hiányzások száma, a bevezetésre pedig kellő felkészülési idő áll rendelkezésre, tekintettel arra, hogy ez 2016. január 1-jétől él. A szociális ellátási rendszert illetően pedig mindenki részesül ellátásban, akinek erre szüksége van, átalakul az ellátórendszer, de nem szűnnek meg ellátások. Ami a gyermekétkeztetést illeti, a jövő évi költségvetési javaslat 10 százalékkal nagyobb összeget tartalmaz az idei évinél. Ha ezt az Országgyűlés elfogadja, több mint duplájára emelkedik a gyermekétkeztetési források összege. Civilek: a jövő évi költségvetésben 5,4 milliárd forint szerepel a civilek nevesített támogatására, ez milliárdos összegekkel nagyobb az idei tételnél. Közpénzek: azt kell mondjam, a Törvényalkotási bizottságban egyetértés alakult ki arról, hogy milyen szabályokat szükséges megalkotni. A kormány követi azt az elvet, amelyet 2010 után követett, ami a közpénzek egyértelmű, nyilvános, átlátható gazdálkodására vonatkozik. Ez fogalmazódik meg az Alaptörvényben is. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy a zárószavazásra bocsátott törvényjavaslat a 2015. évi központi költségvetési törvényjavaslattal szoros egységet alkot, annak megalapozását szolgálja. A 2015. évi költségvetés pedig azt a gazdaságpolitikát folytatja [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ami alapján 9 év után kitört Magyarország [[Az elnök ismét csenget.]] a túlzottdeficit-eljárásból, amely alapján az államadósság csökken egyedülálló módon [[Tukacs István: Ennyit beszél, államtitkár úr? Kicsit legyen már korrektebb!]] [[Az elnök ismét csenget.]] a túlzottdeficit-eljárásból, amely alapján az államadósság csökken egyedülálló módon (Tukacs István: Ennyit beszél, államtitkár úr? Kicsit legyen már korrektebb!), három egymást követő évben csak másik két európai uniós ország volt erre képes, növekedési adatunkat tekinthetően az európai élmezőnyben vagyunk (Az elnök ismét csenget.), és mindennek az eredményét a lakosok is érzik [[Gúr Nándor: Az elnököt se veszi komolyan!]] [[Az elnök ismét csenget.]] a túlzottdeficit-eljárásból, amely alapján az államadósság csökken egyedülálló módon (Tukacs István: Ennyit beszél, államtitkár úr? Kicsit legyen már korrektebb!), három egymást követő évben csak másik két európai uniós ország volt erre képes, növekedési adatunkat tekinthetően az európai élmezőnyben vagyunk (Az elnök ismét csenget.), és mindennek az eredményét a lakosok is érzik (Gúr Nándor: Az elnököt se veszi komolyan!), akár a családi támogatások kiterjesztéséről (Az elnök ismét csenget.), akár a foglalkoztatási lehetőségről van szó. Kérem ezért önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[12.20]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra még a mai napon sor kerül. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a dohánytermék-kiskereskedelem integrált ellátásához szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/2081. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2081/4. számon, jelentését pedig T/2081/5. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2081/7. számon, összegző jelentése T/2081/8. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság december 11-én tárgyalta meg a dohánytermék-kiskereskedelem integrált ellátásához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/2081. számú törvényjavaslatot. A hatályos dohánytörvény megalkotásának célja alapvetően a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítása és gyermekeink egészségének védelme volt. E célkitűzések következetes érvényre juttatása mellett szükséges a hazai dohánypiacon jelentkező káros piaci magatartásokkal szembeni fellépés. Ez a javaslat egyértelműsíti, hogy a dohánytermék-kiskereskedelem szabályozása körében az állam jogosult annak meghatározására, hogy a kiskereskedők milyen módon szerzik be a dohánytermékeiket. A beszerzési, ellátási feladatokat a javaslat szerint vagy az állam, vagy az állam által koncessziós szerződéssel erre feljogosított társaság gyakorolhatja a jövőben. A bizottsági ülésen a tagok vitát folytattak a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatairól. Ezeket a javaslatokat az egységes szöveg szerint bizottságunk 20 igen és 4 nem szavazat mellett támogatta. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 20 igen és 4 nem szavazat mellett elfogadta. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor hétperces időkeretben. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azok az érvek, amelyeket most Selmeczi Gabriella elmondott, nagyon szépek, csak alapvetően semmi köze nincs a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításához és hasonló nemes célokhoz az előttünk fekvő törvényjavaslatnak és a módosításainak sem, hiszen önök elkezdték a dohánypiac felosztását a fideszes barátok, rokonok és ismerősök között. Ennek a következő állomásánál tartunk most jelen pillanatban, ez pedig a dohány-kiskereskedelmi piac megreformálása, beiktatva egy olyan állami szereplőt egyelőre, erről szólnak a hírek, aki majd ezt az egész dohányellátást, kiskereskedelmet a kezében fogja tartani. Beszélhetünk itt a módosító javaslatokról, és elmondhatjuk, hogy most a TAB által benyújtott összegző módosító javaslatban mik találhatók. Vannak benne olyan nagyon fontos elemek, hogy majd például a dohányboltban hány doboz cigarettát kell elrettentő fényképpel kifelé fordítva elhelyezni, hányat pedig nem kell, tehát vannak ilyen nagyon fontos módosító javaslatok. De a lényeg nem erről szól! A lényeg arról szól, hogy önök teljes mértékben monopolhelyzetbe kívánnak hozni majd egy olyan szereplőt a dohánykereskedelmi piacon, aki az ellátásért felelős lesz. A törvényben is leírják, hogy ez lehet az állam, de koncesszióba ki is adhatja. Minden valószínűség szerint egyébként nagyon rövid időn belül önök ezt koncesszióba ki fogják adni. Az, hogy a dohánytermékpiacon létrehozzunk egy szereplőt, aki mindenki felett állva majd befolyásolja az áruk áramlását, a kifizetések rendjét, valamint a forgalomba hozott termékek körét, ez véleményem szerint egyszerűen elképesztő. Visszafelé megyünk, a Rákosi-rendszer felé, ilyen ellátási dolgokat tapasztaltunk egyébként a világban, lehet ilyenekre hivatkozni is, biztosan tudnának önök is példákat mondani. Szerintem az Észak-Koreában, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban, esetleg Kubában minden valószínűség szerint vannak ilyen monopolhelyzetben lévő ellátók. A törvényjavaslat indoklásában egyébként nagyon sokszor önök hivatkoznak a piaci versenyre, a kereslet-kínálat által alakított piacra, valamint a versenysemlegességre, az érvrendszerben megjelenik továbbá az, hogy meg kívánják szüntetni a kiskereskedők kitettségét a nagykereskedőknek, illetve garantálni szeretnék az ellátás zavartalanságát és biztonságát. Ezek az érvek egyszerűen nevetségesek. Amit önök most végre fognak hajtani, pont ellenkezőjét fogja eredményezni. Ezt elmondtuk már többször, az általános vita során is elmondtuk, hogy ez nemhogy egyértelműsítené a piaci viszonyokat… [[Dr. Schiffer András: Egyértelműsíti!]] Vagyis egyértelműsíti: monopolhelyzetben lesz az önök egyik ismerőse és barátja. Ellenben nagyon sok káros hatása lesz. Az egyik ilyen káros hatása az lesz, hogy ismételten, mint ahogy folyamatosan egyébként azoknál a törvényeknél, amelyekkel önök a dohánytermék-kereskedelmet és -ellátást próbálják megváltoztatni, munkahelyek fognak megszűnni. Nagyon komoly számban fognak munkahelyek megszűnni. A másik az lesz, hogy el fognak tűnni egyébként a piacról olyan kisebb importőrök, akik egy bizonyos termékkört forgalmaztak. Ezek el fognak tűnni a piacon! Mit fog ez eredményezni? Azt fogja eredményezni majd, hogy ismételten nőni fog a feketekereskedelem. Ha tetszik önöknek, ha nem, ez így lesz! Ráadásul egy olyan piacról beszéltünk az elmúlt időszakban, amely a gyártóktól a kiskereskedőkig, a termelőktől és az importőröktől a nagykereskedőkig szigorúan szabályozott, az állam által jogi eszközökkel közvetlenül befolyásolt, illetve a kormánypártok által informálisan még szigorúbban befolyásolt terület. Ilyen területen a verseny szabadságát hirdetni azok által, akik egyébként ezt a helyzetet eredményezték, véleményem szerint mérhetetlen cinizmusra vall. És a cinizmus netovábbja az is, hogy a piac és a szabad verseny védelme érdekében a törvényjavaslat ezt a központi állami szereplőt kívánja az értékesítési láncolatba iktatni, akinek a feladata ténylegesen, hogy a valós versenyt korlátozza és torzítsa. Ráadásul még problémát fog jelenteni, hogy önök ezen is túl mennek. A jól megszokott módszerekkel önök majd egy fix árrést kívánnak biztosítani ennek a szereplőnek, ezt a fix árrést meg is határozzák a leírtakban, és elmondják ebben a törvényben, hogy 15 százalékot kell majd a gyártónak biztosítani, ebből a kiskereskedők felé 10-13 százalékot kell továbbra is biztosítani az ellátónak. Tehát ő fixen, 2-3 százalékos, önök által garantált árrést alkalmazhat. A másik, ami nagyon lényeges, hogy önök olyan szabályokat határoztak meg, amelyeknek régen még önök is nagyon ellene voltak, nagyon helyesen, amikor arról volt szó egy időben, hogy a nagy kereskedelmi láncok körülbelül úgy finanszírozzák a saját működésüket, hogy a beszállítóknak csak 60-90 napra fizetnek, akkor önök fel voltak háborodva, hogy ez mekkora kizsákmányolás, mekkora kihasználása a beszállítóknak. Most önök ugyanezt garantálják jelen pillanatban majd annak a barátnak, aki be fog kerülni ebbe a láncolatba, hiszen míg neki majd csak 60 napra kell fizetnie a gyártók felé, addig a kiskereskedőknek 15 napon belül fizetniük kell. Ez azt eredményezheti, hogy minimum 30, de akár létrejöhet az az állapot is, hogy akár 70-90 napon keresztül azt a pénzt, amit a kiskereskedőktől beszed, használni fogja, mindenféle kamat, mindenféle járulékfizetés nélkül ezzel a pénzzel 60, 90 napon keresztül is rendelkezhet. Ezt a pénzt használhatja, és önök ezt lehetővé teszik neki még a mellett az árrés mellett is. Éppen ezért írhatnak és mondhatnak bármilyen módosítási javaslatokat ehhez a törvényhez kapcsolódóan, a Jobbik Magyarországért Mozgalom határozottan elutasítja ezt a törvényjavaslatot, és határozottan megkéri önöket, hogy ilyen és hasonló jellegű törvényjavaslatokat, amelyekben a barátoknak kedveznek, a jövőben ne nyújtsanak be. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Dr. Schiffer András tapsol.]] [[12.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Hegmanné Nemes Sára államtitkár asszonyt mint előterjesztőt, kíván-e most felszólalni, vagy a vita során, vagy a zárszó kapcsán kívánja az álláspontját ismertetni. Államtitkár asszony jelzi, hogy majd a későbbiek során fejti ki álláspontját. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem kíván előadót állítani, és kisebbségi előadót sem állítottak, így most a képviselői felszólalásokra kerül sor, a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Völner Pál képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az összegző módosító javaslat bemutatása előtt engedjék meg, hogy röviden a törvényjavaslat lényeges rendelkezéseiről szóljak. Az elmúlt időszak tapasztalatai alapján egyes nemkívánatos piaci jelenségek miatt tűnt úgy, hogy szükséges a dohánytermék-kiskereskedők beszerzési tevékenységét szabályozott keretek közé szorítani. A javaslat egyértelműsíti, hogy a dohánytermék-kiskereskedelem szabályozása körében az állam jogosult annak meghatározására, hogy a koncessziós kiskereskedők milyen módon szerzik be a dohánytermékeket. A jogszabály rögzíti, hogy a dohánytermék-kiskereskedő dohánytermék-kiskereskedelmi értékesítési célból Magyarországon szabad forgalomba bocsátott dohányterméket kizárólag a dohány-kiskereskedelmi ellátótól vásárolhat. A javaslat a dohánytermék-nagykereskedő kötelezettségévé teszi azt, hogy mindenkor megfelelő készletet biztosítson az ellátó részére, és így nem fordulhat elő olyan eset, hogy a beszerzési források nem megfelelő kezelésével az ellátó társaság korlátozná a versenyt. A másik oldalon pedig a dohány-kiskereskedelmi ellátó feladata mindenkor pontosan azon árucsoport rendszeres kiszállítása a kiskereskedők felé, amelyet a kiskereskedők megrendelnek. Fontos, hogy megszűnik az árukapcsolás kötelezettsége, amelyet a dohánytermék-nagykereskedők korábban előírhattak. A javaslat a fentieken túl pontosan szabályozza, hogy a dohánytermék-nagykereskedők a kiskereskedőkkel milyen keretek között köthetnek megállapodásokat. Számos garanciális szabály biztosítja tehát, hogy a dohány-kiskereskedelmi ellátó versenysemlegesen végezze tevékenységét, ugyanakkor biztosítsa azt, hogy a kiskereskedők dohánytermékekkel való ellátása valóban folyamatos, a piaci igényeknek megfelelő legyen. Az összegző javaslat 1. pontja módosítja a dohány-kiskereskedelmi ellátó jogi státusát. Eszerint a dohány-kiskereskedelmi ellátó nemcsak egy gazdasági társaság, hanem jogi személy is lehet, amelyet az állam gazdasági társaság formájában létrehozott. A törvényjavaslat tehát pontosítja, hogy a tevékenység ellátásának formája nincs feltétlenül gazdasági társasági formához kötve, összhangban az uniós irányelv rendelkezéseivel. Most pedig áttérnék az összegző javaslat fontosabb pontjaira. Az összegző javaslat 2. pontja kiegészíti a koncessziós szerződés kiírására vonatkozó rendelkezéseket. Eszerint az állam maga is gyakorolhatja erre alapított cége útján az ellátott tevékenységét. Nyilvános koncessziós pályázatot is kiírhat, valamint megbízható dohánykereskedő társaság megfelelő ajánlatát külön pályázat lebonyolítása nélkül, ugyanakkor a koncessziós törvény rendelkezéseinek megfelelően elfogadhatja. Az összegző 3. pontja elhelyez egy új szakaszt a fiatalkorúak dohányzásának tilalmáról szóló törvényben, amely előírja, hogy 2016. január 1-jétől a kereskedő köteles minden általa forgalmazott dohánytermékből a képpel kombinált figyelmeztetést tartalmazó oldalával, egyenként pedig a csomagolás előlapjával - a szivarokat kivéve - egy-egy dobozt kihelyezni a pultvonal felett. Az összegző javaslat 4. pontja kimondja, hogy a fiatalkorúak védelmét szolgáló rendelkezéseket - 18 éven aluliak belépési tilalma a kereskedelmi helyiségbe és a többi - a részvénytársaságra, valamint az általa feljogosított személyre is megfelelően alkalmazni kell. Az összegző javaslat többi pontja szövegpontosító, illetve jogtechnikai javaslat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy azt vezérszónoki beszédemben is említettem, véleményem szerint fontos, hogy a trafikok ne legyenek kiszolgáltatva a dohány-nagykereskedők kénye-kedvének. Ezért és a dohányzás visszaszorítása érdekében kérem, hogy támogassák az összegző módosító javaslatot és a bizottsági jelentést. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Józsa István képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport, aki szintén írásban jelezte felszólalási szándékát. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal fejezte be Völner képviselő úr a fideszes indoklást, hogy nehogy már a fideszes kiskereskedők valaki másnak ki legyenek szolgáltatva, mint a nagykereskedőnek. Ezután csak a fideszes nagykereskedő szállíthat nekik, és hogy ez azért mindenki boldogságára legyen, rögtön felemelték az árrést 13 százalékra, hogy az újonnan bekerülő integrált, önök által kijelölt nagykereskedők is azért kellő jövedelemhez jussanak. Tehát emellé berakni a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítását meg ilyen szép címet, hogy integrált ellátás… - képviselő úr, nézzen már ki ide, a Duna túloldalára, ott tele van olyan autókkal, amelyeknek a dolgozói munka nélkül maradnak az önök intézkedése nyomán. Tehát amikor fideszes törvényjavaslat jön a piac átrendezésére, az egy picikét mindig gyanús. Tehát ennek a javaslatnak a lényege az, hogy önök ezt is monopolizálni akarják, és ismét a baráti cégek helyzetbe hozása és évi több milliárd forintos haszonhoz juttatása a cél. Arról nem is beszélve, hogy a jelen szabályozás dobozonként várhatóan további mintegy 130 forintos áremelkedést eredményez. Tehát vissza kell szorítani a dohányzást, hadd fizessen a dohányos még többet! De azért, képviselő úr, még ma is a magyar lakosság körülbelül harmada legálisan dohányzik. A többi meg lehet, hogy illegálisan, mert önök olyan árszínvonalat generáltak, hogy van olyan város, ahol már a feketekereskedelem az 50 százalékot is sajnos eléri. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Novák Előd: Szanyi volt, aki itt cigizett.]] Tehát az, hogy önök most garantálják a 13 százalékos árrést, ez szintén egy ilyen 60-70 forintos drágulás, ami nem biztos, hogy mindenkinek a kedvére van. Ugyanakkor a javaslat pont ebből adódóan nem segíti a feketekereskedelem elleni harcot, holott egyes kutatások szerint ez már most is 15 százalékos szintet ér el, és ebből csak ez év végéig mintegy 45-50 milliárd forintos kiesést jelent a költségvetésnek, ennyi adóelmaradást eredményez. Tehát amikor önök belepancsolnak a piac működésébe, az nem biztos, hogy a közjót szolgálja. Hogy kinek a javát szolgálja, az elég rendesen látszik - a közjót kevéssé. A módosító indítványok közé bekerült Szűcs Lajos fideszes képviselőnek a módosítója, amely lényegesen átírja a törvényjavaslatot a koncessziók területén. Tehát nem elég, hogy kiosztották - Horváth úrnak a szekszárdi tevékenysége elég jól ismert, hogy hogyan osztották ki - a fideszes névsor alapján a trafikokat, most azt írják a módosítóban, hogy nyilvános pályázattal lehet ugyan a koncessziót elnyerni, kivéve, amikor az ágazati miniszter mellőzi a nyilvános koncessziós pályázat kiírását, ha a koncessziós szerződés megkötése - ez van az indoklásban - megbízható dohánykereskedővel is megköthető. És azt meg önök döntik el, hogy ki számít megbízhatónak. Hát, ez azért már komolyságnak a leghalványabb jelét sem tartalmazza! E személy legalább többségi tulajdonban kell hogy álljon a gazdasági társaságban, tehát hogy az önök bizalmát ki tudja terjeszteni az egész működésre. Képviselő úr, tisztelt többségi képviselőtársaim, azért ez több mint röhejes! Ez már tragikus, így belenyúlni piaci folyamatokba, nyilvánvalóan árdrágító hatással, nyilvánvalóan olyan hatással, ami a költségvetés több tízmilliárdos megkárosítását jelenti, szóval, szeretném mondani, hogy ez durva, és nemcsak mi mondjuk itt a parlamentben, hogy ez durva, ehhez - mondom - tessék kinézni a Duna-partra, ahol azok a kocsik állnak mintegy jelzéssel végig a budai rakparton, akik szintén ezt a véleményt jelenítik meg, hogy ez már durva, ennek véget kell vetni. Köszönöm. [[12.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egyetértünk azzal, hogy a fiatalkorúakat le kell szoktatni a dohányzásról, és a Fideszt pedig le kell szoktatni a lenyúlásról [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] , ugyanis ez a törvényjavaslat természetesen nem egyéb, mint az állami piacrablásnak egy újabb darabja. Arról van szó, hogy megint egy meghatározott gazdasági érdekcsoport rendelt egy törvényt: zenéjét szerezte a Habony-művek, featuring Selmeczi Gabriella, újra a régi nóta szól. Beszéljünk szerintem a lényegről! Egészségvédelmi célja ennek a javaslatnak nincsen, legalábbis önök az elmúlt hetekben egy darab olyan hatástanulmányt nem hoztak ide, ami azt bizonyítaná, hogy ennek mérhető egészségpolitikai hatása lenne. Az egészségügyi államtitkár úr bent sem volt a vitában, és eléggé sokatmondó az, hogy a Fidesz-KDNP részéről egészségpolitikus egy darab nem szólalt fel a törvényjavaslat vitájában. Ez a törvényjavaslat arról szól, hogy építik tovább azt a hűbéri láncolatot, amibe már az előző ciklusban belekezdtek. Arról van szó, hogy ilyen törvények garmadájával jelölik ki a nemzeti cinizmus rendszerének nyerteseit.Az előttünk fekvő törvényjavaslat valakiknek valóságos bombaüzlet; hát, nem a kiskereskedőknek, az egész biztos. A dohány-kiskereskedelmi ellátó, amely elválasztja a gyártókat és a nagykereskedőket a dohányboltoktól, nemcsak állami tulajdonban állhat, hanem koncessziós magánvállalkozás is lehet. Igen, ne legyen kiszolgáltatva a nagykereskedőnek a kiskereskedő, erre rendes fideszes módjára azt javasolják, hogy legyen kiszolgáltatva a Fidesznek. Az biztos, hogy egy olyan tökéletesen felesleges logisztikai vállalkozást iktatnak be a gyártók, nagykereskedők és dohányboltok közé, ami a piac és a piaci szereplők érdekalapú befolyásolása mellett a haszon teljes lefölözésére alkalmas, törvényben meghatározott fix árrés mellett, vagyis törvény, nem pedig piac szabályozza a garantált jövedelmet egy olyan koncessziós magáncégnek, amelyet előre jól kiválasztottak, és a feltételrendszert rá törvénybe írták. És természetesen, hogy kit és milyen alapon választanak ki, ahhoz továbbra sem lesz senkinek semmi köze. Természetesen nem érdekli önöket az, hogy 700-800 munkahely megszűnik. Ezek a csokoládék, amelyeket Varju képviselőtársunk kiosztott, azokat a családokat ábrázolják, akiket önök földönfutóvá tesznek azért, mert tönkretesznek dohányipari munkahelyeket, tönkretesznek dohány-kiskereskedőket. Nem érdekli önöket; majd a haverjaik pár száz új munkahelyet teremtenek, aki pedig erre a pár száz munkahelyre nem fér be, az elmehet közfoglalkoztatásra. Az a lényeg, hogy mindenki ebben az országban a Fidesztől és a Fidesz hűbéreseitől függjön. Természetesen az sem érdekli önöket, hogy a dohány-kiskereskedők számára ez a törvény hátrányos. Nincsen vállalt szolgáltatási színvonal, a kiszállítások gyakorisága és a kiszállítási határidő sincs meghatározva, ezért nem tudhatja előre a kiskereskedő, hány napi készletet kell megrendelnie. Mindez a kiskereskedők készletezését nagyon nehezen tervezhetővé teszi, miközben ővelük finanszíroztatják az ellátók árukészletét, profitját, tehát ők fizetnek a hűbéruraknak. Tehát félreértés ne essék! A Fidesz gazdaságpolitikája sok mindenkinek az érdekét szolgálja, leginkább a haverok érdekét szolgálja, de hogy a hazai kkv-szektor, a hazai kiskereskedők érdekét nem szolgálja, az egészen biztos. Alapos döntést a parlament akkor tudna egyébként hozni, ha ismernénk erről a javaslatról a Számvevőszék és a Versenyhivatal véleményét is; ez a két elvileg független testület hallgat ebben a törvényjavaslatban. Ami sokatmondó a módosító javaslatok után is: miközben önök szavakban és még a 2010-ben létezett kormányprogramban is arról beszéltek, hogy a hazai kkv-kat majd jól megvédik, eléggé egyértelmű, hogy amikor önök hazai gazdaságról beszélnek, akkor kizárólag a gazdag kevesekről beszélnek. Olyan gazdaságpolitikát folytatnak, ami tovább folytatja a hazai kkv-szektornak a ledózerolását. Önök nem a hazai kis- és középvállalkozók, nem a hazai kiskereskedők, kizárólag a fideszes haverok érdekeit nézik. És az az ár sem drága önöknek, hogyha ezért munkahelyek százai mennek tönkre, és családi vállalkozások százai zárnak be. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Egy a lényeg: az önök által kiválasztott kevesek, az önök által kiválasztott haverok jól járjanak. Erről szól ez a törvényjavaslat, és erről szól az összes trafiktörvény. Ez a lopást szolgálja, az állami piacrablást szolgálja. Nézzenek szembe a tényekkel! Nézzenek szembe azzal, hogy nem lehet a végtelenségig egy országot kábítani a süket dumákkal! Pontosan tudjuk, hogy amikor egészségvédelemről beszélnek, rablásról beszélnek; pontosan tudjuk, hogy az önök taktikája az, hogy ráteszik a koszos mancsukat olyan piacokra, amikért nem nagyon fog senki nyíltan kiabálni, hiszen népszerűtlen piacok, viszont a hasznot az önök haverjai fölözik le, és ezzel tudják építeni az önök által kijelölt nemzeti burzsoáziát. Erről szól ez a történet. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Muszáj még tovább mennünk ezekben a kérdésekben, mert valóban, amik elhangzottak, mind-mind teljes mértékben igazak. A törvényjavaslat szellemisége és a bevezetni tervezett megoldások ellentétesek a tisztességes piaci magatartással, valamint ellentétesek a piacgazdasággal, illetve sértik a jogbiztonságot. Többször elhangzott itt egyébként az önök szájából, hogy hú, az ellenzék védi a multikat. Hát, nehéz azt a vádat a Jobbik Magyarországért Mozgalomra ráaggatni, hogy mi annyira védenénk a multik érdekeit, de ezt jelen pillanatban azért kifogásoljuk, mert itt nem a multikról van szó, hanem a jogbizonytalanságról, amit önök előidéznek ebben az országban. Hiszen milyen bizalma legyen egy vállalkozónak, hogyan lehetne itt vállalkozásokat felépíteni, ha önöknek lehetőségük van rá - és nemcsak hogy lehetőségük van rá, hanem önök már meg is lépik nem az első esetben és nem az első alkalommal -, hogy fogják, és úgy, ahogy van, megszüntetnek piacokat, és nem érdekli önöket az, hogy most adott esetben azon a piacon éppen milyen szereplők voltak jelen. Mert nem véletlen, ha megnézzük, hogy amikor a szerencsejáték-piacot önök tönkretették, és a szerencsejáték-piacot 80 százalékban a magyar kis- és közepes vállalkozások uralták, magyar kis- és közepes vállalkozások dolgoztak benne, akkor arról volt szó, hogy meg kell védeni. Ugyanezekkel a szavakkal találkozunk most már, mert akkor ugyanúgy volt egy nagy szellemisége, hogy meg kell védeni a szegény embereket a játékfüggőségtől, odaszórják a pénzüket. Most, amikor már önök koncessziókat adnak Szima Gábornak meg Andy Vajnának, mert ők már megbízható szolgáltatók, akkor már nem kell megvédeni senkit ezektől a dolgoktól. És mikkel találkoztunk abban a törvényben? Azzal találkoztunk, hogy „megbízható szerencsejáték-szervező”. Na, most mivel találkozunk? „Megbízható dohányellátó.” Ki az, aki megbízható? Akit önök majd megbízhatónak mondanak. De az, hogy ezzel letarolnak egy piacot azzal, hogy munkahelyeket szüntetnek meg, önöket egyáltalán nem érdekli. Azzal, hogy valóban megemelték az árrést, tehát lehetőséget adtak arra, hogy még 3 százalékkal többet keressenek azok a kiskereskedők, akik szintén a Fideszhez köthetőek jelen pillanatban, mindenképpen eredményezni fogja az áremelkedést. Mit fog eredményezni az áremelkedés majd? Azt, hogy egyre többen fordulnak ahhoz az illegális cigarettaellátmányhoz, ami az országba bejön, hiszen a feketekereskedelem önök által is elismerten folyamatosan nő. Ennek több veszélye van. Az egyik veszély az, hogy ellenőrizetlen termékeket fognak majd azok fogyasztani, akik mondjuk, a feketekereskedelem felé fordulnak, és akkor kezdjünk el azon gondolkozni, hogy akkor most védjük az emberek egészségét, egészségügyről beszélünk - de az nem számít, ha többen a feketekereskedelem felé fordulnak, és ki tudja, milyen termékekkel fogják még inkább mérgezni magukat? Ez már nem számít? Az nem számít, hogy ha a feketekereskedelem nő, akkor az mit von maga után? Ezt is önök elismerték, és valóban így van, hogy a középmezőnyben vagyunk jelen pillanatban a dohánytermékek feketekereskedelmében Európában. Biztos vagyok benne, hogy Magyarország egyébként ebben is ilyen törvények alapján jobban fog teljesíteni, mert hamarosan még inkább meg fog emelkedni a feketekereskedelem, de azzal már nem is foglalkoznak, hogy ha a feketekereskedelem megnő, akkor ez mit eredményez: államibevétel-kiesést, az államibevétel-kieséssel pedig már nemcsak a dohányosok járnak rosszabbul, hanem mindannyian. És akkor jönnek önök, hogy ó, hát itt kellett egy kis kedvezményt adni valamelyik havernak, ebből kiesik rögtön egy jelentős bevételi forrás, de nem baj, majd akkor kitaláljuk azt, hogy az úgynevezett elkerülő szakaszokon - mert benne van a nevében, elkerülő, városokat elkerülő útszakaszok - majd útdíjat fogunk fizetni, meg a bevezető szakaszokra is útdíjat fogunk fizetni, és majd onnan visszapótoljuk azt, amit innen hagyunk, hogy elvesszen. Hát, így hat az egész társadalomra, így hatnak azok a törvények, azok a döntések, amelyeket önök itt jelen pillanatban folyamatosan behoznak. [[Dr. Schiffer András: Éljen az adócsökkentés!]] És mi fordul meg az emberek fejében? Gondoljanak bele abba, hogy az elmúlt időszakban talán miért is csökkent annyira az önök népszerűsége! Azért, mert az emberek eddig is úgy gondolták - és ez valóban sértő azokra, majd tárgyalunk ma erről egyébként, majd remélem, hogy igennel fognak szavazni, az országgyűlési képviselőkre, akik meggyőződésem, hogy többségben vannak itt a parlamentben, jóval nagyobb többségben vannak, mint az a kisebbség, akire a gyanú árnyéka, a korrupciógyanú árnyéka rávetülhet. [[12.50]] Tehát azok ugyanúgy szenvedik azt a megbélyegzést, hogy minden politikus korrupt, minden politikus lop-csal. Én ezzel nem értek egyet, mert - mondom még egyszer - szerintem többségben vannak. De ilyenkor mi jut az emberek eszébe? Hogy miért kell ilyen törvényeket hozni. Hiszen az is korrupció! Tehát nemcsak az a korrupció, amikor valaki lefizet valakit azért, hogy valamit csináljon helyette, az is korrupció, amikor haverokat úgy hozunk helyzetbe, hogy majd a későbbiek folyamán - ki tudja, hogy - meg fogják nekünk hálálni. Ez is a korrupció egyik ága. Az emberek az ilyen törvények láttán egyértelműen azt fogják mondani, hogy kérem, Magyarországon valóban virágzik a korrupció, sajnos Magyarországon jelen pillanatban is, hiába mondják szavakban, hogy küzdenek a korrupció ellen, nem fognak tudni küzdeni. És itt jön mindennek a netovábbja és a pont az i-re, amikor azt mondják, hogy majd a miniszter eldöntheti, hogy mégse az állam csinálja ezt az ellátót, mert miért kellene neki, mondjuk, száz százalékban állami tulajdonban lenni, nem, pályáztatás nélkül majd ő eldönti, hogy oda fogja adni valakinek. Hát, ez az abszurdum! Ezt én elképzelni nem tudom, hogy ez miért jó önöknek. Majd államtitkár asszony biztos el fogja mondani - volt jó pár olyan vitánk már ezzel a törvénnyel kapcsolatban, amiben, tudom, hogy nem értünk egyet. De az, hogy önök azt mondják, hogy azért kell egy ilyen törvény, hogy a kiskereskedők ne legyenek kiszolgáltatva a nagykereskedők kénye-kedvének, ez pedig szinte arcpirító. Ne legyenek kiszolgáltatva a nagykereskedőknek, mert eddig legalább megvolt az a lehetőségük, hogy válogathattak a nagykereskedők között adott esetben, elérhettek bizonyos piaci előnyöket akkor, ha nagyobb forgalmat csináltak; de most meg monopolhelyzetben lesz egy ellátó, amelyik majd önökhöz tartozik, és ez az ellátó meghatározhatja azt is, hogy akár tönkretesz bizonyos embereket, mert miért ne határozhatná meg. Tehát én azt mondom, hogy önök olyan törvényeket tudnak behozni ide a Ház elé, amit nem is tudom, hogy miért lehet. Egyébként tudom, hogy miért lehet, azért, mert az elmúlt egy évben - és valóban így van, mindig erre hivatkoznak - önök megnyerték azokat a választásokat, amiket kiírtak, meg az előző ciklusban is kétharmadban voltak, és ez alatt az öt év alatt önök olyan szinten rugaszkodtak el a valóságtól, olyan szinten rugaszkodtak el az emberektől, a mai magyar valóságtól, hogy azt hiszik, hogy önök mindent megcsinálhatnak. Higgyék el, hogy nem csinálhatják meg; higgyék el, hogy ennek nagyon-nagyon rövid időn belül meglesz a böjtje, és ezt a böjtöt egyedül csak saját maguknak köszönhetik, senki másnak! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból. Dr. Schiffer András tapsol. Szór­vá­nyos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Varju László független képviselő. Megadom a szót, kétperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nyugodtan kijelenthetjük, hogy az elmúlt évek munkáját követően lényegében egy újabb ágazat esik a maffiakormányzás áldozatául. Ebben az ágazatban mind a két rész, a munkaadók és a munkavállalók egyaránt hátrányba kerülnek. Ezt a hátrányt mindannyian meg fogják szenvedni. Kezdjük talán azokkal a munkavállalókkal, akik az elmúlt napokban a szakszervezeteik képviseletében, illetve velük együtt tüntetve felszólaltak és felléptek annak érdekében, hogy munkahelyeiket megőrizhessék. Éppen ezért ide ajándékot is küldtek önöknek karácsonyra [[Felmutat egy tábla csokoládét.]] , ahol - legyen egyértelmű -: azoknak a családoknak a képét láthatják, és azzal nézhetnek farkasszemet, akik elveszítik a munkájukat az önök döntésének eredményeként. És éppen ezért azt üzenik, és az angyalkától azt kérik a gyermekeik, hogy ne szavazzák meg ezt a törvényt, mert különben édesanyjuknak, édesapjuknak az önök döntésének következményeként nem lesz munkája. És úgy tűnik, hogy ha mindez önöket hidegen hagyja, akkor abba a helyzetbe is belekerülnek, hogy nemcsak munkát veszítenek el emberek, hanem azok a vállalkozások és azok a vállalatok, amelyek bármilyen tevékenységet folytatnak Magyarországon, igenis abba a bizonytalanságba kerülnek a munkaadóik után, hogy érdemes-e tevékenységet folytatni, mert egyszer csak jön az állam, és erre a piacra ráteszi a kezét, elveszi, és odaadja a haverjainak. Ezt látjuk viszont. Mi ezt hívjuk az önök maffiakormányzásának. Ez az, amikor önök figyelmen kívül hagynak minden piaci folyamatot, és az önöknek megbízható, a Fidesznek megbízható barátjuknak átadják ezt a lehetőséget. Ez ellen tiltakoznak munkaadók, munkavállalók egyaránt. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szakács László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem csak erről az egy törvényről van most szó. Ugye, három törvényt tárgyaltunk nem olyan régen egy nap alatt. A három törvényben az állt benne, hogy először kivetettek a dohánygyártókra egy különadót. [[Dr. Selmeczi Gabriella: Szegények!]] Utána: meg lehet szüntetni már a trafikokat közös megegyezéssel - bármit jelentsen ez a kormány álláspontja szerint. Közös megegyezéssel a felek azt tesznek, amit akarnak, ezt továbbra is szeretném megerősíteni, még ebben a jogállamban is, amit önök visszafelé bontanak. Attól tartok, hogy itt ki lehet majd mazsolázni a jó trafikokat, és átadni azoknak, akik önökhöz közelebb állnak vagy önök szerint megbízhatóbbak. És a harmadik pedig az a törvény, amit most tárgyalunk, a nagykereskedelem. Ebben a három törvényben egy közös pont van: az a kedvezményezettje. A kedvezményezettje lehet az a társaság, amely önökhöz közel áll, amely önök számára megbízható. Mind a három törvényben ez az egy szem közös pont van. Azt szeretném elmondani államtitkár asszonynak és Völner képviselőtársamnak is, hogy azért ahhoz, amit elmondanak, már tényleg, úgy gondolom, hogy sem a szakmai felkészültség, sem a bátorság nem vezet, ehhez már azért komoly hit kell, amit önök elmondanak. Olyat mondani egy felszólalásban, hogy az, hogy ha eddig sok nagykereskedő volt, de most már csak egy lesz, ez nem okoz monopolhelyzetet…! [[Derültség az MSZP és a Jobbik soraiban.]] Meghallgattuk ezt elégszer. Ez nem okoz monopolhelyzetet - ez akkor is így lesz, ha ezt önök tízszer mondják el, csak hogy erről már hatodikos gyerekek leszoktak, tehát nincs ilyen, hogy aki többször mondja el, annak van igaza. Olyat is hallottunk ma - fel is írtam, nehogy elfelejtsem -: ne torzítsa a versenyt azzal, hogy nem szállít. Tehát az a gyártó, kereskedő, amelyik már 90 nappal hamarabb kifizette az államnak a zárjegyre való adóját, befizette az államnak, az utána azt gondolja, hogy valami nagyon csalárd és agyafúrt módon azzal torzítja a piacot, hogy nem árusítja a termékét és nem adja el. De hogy komoly dolgokról is beszéljek. Önök most arról szeretnének dönteni, hogy megint 700-800 ember elveszítse a munkáját. 700-800 embernek önök most beteszik ezt a karácsonyfa alá ajándékba. És természetesen a sajátjaiknak is adnak ajándékot, hiszen 3 százalékkal megemelik a kötelező árrést. Ez persze természetesen megint nem olyan, ami a piacot torzítja, hiszen kevés olyan üzlet van ma Magyarországon, ahol egész egyszerűen az állam törvényben garantálja azt, hogy mennyi lehet a profit valamin. Önök a sajátjaiknak adnak, akik nem a sajátjaik, azoktól elveszik. És pécsi képviselőként hadd mondjak annyit: az önök áldásos tevékenysége óta, 2010 óta Pécsen megszűnt az Elcoteq; elment idén a kesztyűgyár, egy 120 éves gyár, amelyik azt mondta, hogy Magyarországon túl drága termelni; elment a pezsgőgyár; és önök most odateszik a pécsi dohánygyár dolgozóinak a feje fölé Damoklész kardját. Még megtehetik, hogy nemmel szavaznak. Ne tegyék ezt a fa alá ajándékba ezeknek a dolgozóknak! Ők itt vannak most a Duna túloldalán, és én gondolom, hogy amikor lehetőségük lesz rá, a következő szavazásnál illő módon fogják maguknak ezt meghálálni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, a rendelkezésre álló időkeret mértékéig. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztességes piaci magatartás? Én inkább arról beszélnék, hogy tisztességes magatartás. Olyanképpen törvényeket hozni, amely célzottan csak az önök holdudvarában lévőket támogatja, úgy, mint ahogy ezt tették a trafikmutyi kapcsán is… Én nem Szekszárdról beszélek, mondok önöknek egy miskolci példát ehhez illesztetten, ahol nyolcvanegy-néhány koncesszió volt, kettő - kettő! - fideszes önkormányzati képviselő vitt el húszat. [[13.00]] Rendben van a dolog, ugye? Rendben volt, hogyne! Ugyanúgy, ahogy abban az időben, amikor 2,5-3 százalékról az árrést felemelték 10 százalékra a döntések után, ahogy most megint csak 10-ről 13-ra emelik meg, amikor már tudható, hogy hogyan és miképpen vonják be a haverokat a történetbe. Tisztességes magatartásról itt én már nem tudok önök felé fordulva beszélni! De az a legkevesebb, hogy én nem tudok önök felé fordulva így beszélni. Azon kell elgondolkodniuk, ami az utcán zajlik, azon kell elgondolkodniuk, ami az utcán fog zajlani az elkövetkezendő időszakban, és azon kell elgondolkodniuk, hogy önök akarnak-e feltétlen és mindenáron hűbéresei lenni azoknak, akik ezeket a badarságokat kitalálják a saját önös, szűk körű érdekeik kapcsán, mert önök fogják a végén elvinni ennek a hasznát, a hozamát negatív értelemben. Az utolsó gondolatom arról szól, hogy mindig és mindenkor azt kellene hogy szem előtt tartsák képviselőként, hogy hogyan szüntetik meg a családok biztonságát, miközben egészen másról papolnak. Nem rázhatják le magukról a felelősséget és a vizet, nem [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mint a szél a szemetet, úgy fogja önöket elseperni a nép.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki az adott napirendi pont keretében felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár asszonyt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót, államtitkár asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon röviden az összegző módosító javaslatról, hiszen a vita témája egyébként ez volt. A Törvényalkotási bizottság - a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát is figyelembe véve - olyan összegző módosító javaslatot terjesztett elő, amely a 2006/123-as európai közösségi irányelvnek való megfelelést biztosítja, valamint kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz. Ez az összegző módosító javaslat megfelel a kormány álláspontjának. A kormány álláspontja szerint tovább erősíti azt a célt, hogy az egészség védelme és a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítása megvalósuljon. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]] Mindezekre tekintettel köszönöm a képviselőknek a véleményt. A támogató szavazatukat kérem az összegző módosító javaslathoz. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra még a mai napon sor kerül. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közszolgálati médiaszolgáltatásra és a médiapiacra vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Dunai Mónika és Tuzson Bence, Fidesz, képviselők önálló indítványa T/2189. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Kulturális bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2189/23. számon, jelentését pedig T/2189/24. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2189/27. számon, az összegző jelentése pedig T/2189/28. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-ei ülésén megtárgyalta a közszolgálati médiaszolgáltatásra és médiapiacra vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló T/2189. számú törvényjavaslatot. A 2011. január 1-jén hatályba lépett médiaszabályozás a közmédia rendszerét oly módon szabályozta, hogy a közszolgálati feladatokat négy önálló gazdasági társaságként működő közszolgálati médiaszolgáltató látta el, úgymint a Magyar Televízió Nonprofit Zrt., a Magyar Rádió Nonprofit Zrt., a Magyar Távirati Iroda Nonprofit Zrt. és a Duna Televízió Nonprofit Zrt. Az elmúlt négyéves időszak tapasztalatai azt mutatják, hogy gazdaságossági és költséghatékonysági szempontokra figyelemmel indokolt a négy önálló gazdasági társaság egyesülésének megvalósítása. A technológiai fejlődésre, az új típusú médiaszolgáltatások elterjedésére tekintettel a közmédia rendszere sokkal hatékonyabban képes ellátni közszolgálati misszióját, amennyiben az egyetlen gazdasági társaság összehangolt tevékenysége révén valósul meg. A javaslat a végbemenő folyamatokra, illetve a közszolgálati célok és alapelvek maradéktalan érvényesüléseire tekintettel az eddig közszolgálati feladatait egymástól némiképp önállóan ellátó közszolgálati médiaszolgáltatók egyesülését célozza. Mind a humán, mind pedig az anyagi erőforrások egyetlen közszolgálati médiaszolgáltató keretei közé történő integrálása és ebből következő hatékonyabb kihasználása elsősorban a minőségi műsorkészítés fenntartása, a szolgáltatáskínálat folyamatos bővítése és az új technikai eszközök alkalmazása révén hozzájárulnak ahhoz, hogy a közmédia a közszolgálati misszióját maradéktalanul betölthesse. A fentiekben említett célok elérése érdekében a törvényjavaslat azt a megoldást választja, hogy a jelenlegi Duna Televízió Nonprofit Zrt.-vel beolvadás útján egyesül a másik három gazdasági társaság. Az átalakulás kizárólag a gazdasági társaságok számában, illetve elnevezésében eredményez változásokat. Az ennek eredményeképpen létrejövő új gazdasági társaság valamennyi, a korábbi négy közszolgálati médiaszolgáltató számára a törvény által előírt közszolgálati feladatot egyedül fogja ellátni. A benyújtott javaslat lehetőséget biztosít arra, hogy a közmédia struktúrája, szerkezete olcsóbb, áttekinthetőbb legyen, lehetőséget kíván nyújtani az innovációra, a fejlesztésre, hogy a közmédia újabb csatornákat indíthasson a jövőben. A törvényjavaslat célja továbbá, hogy lezáruljanak az elmúlt években az Unióban kialakult, médiatörvényt érintő viták, ugyanis több rendelkezést tartalmaz, amelyek harmonizálják az európai és a magyar médiaszabályozást. A bizottság megtárgyalta a Kulturális bizottság módosító javaslatait, amelyek közül kiemelkedik a hallássérültek által elérhető műsorszámok százalékos arányának növekedése, növelése. Bizottságunk 20 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett támogatta a háttéranyagban szereplő módosításokat. A módosító javaslatokról történő állásfoglalás mellett a Törvényalkotási bizottság további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg, amelyek közül kiemelném az idegen nyelvű filmek eredeti nyelven sugárzott, ugyanakkor felirattal ellátott változatát, amit nagyobb százalékban tennének elérhetővé. Bizottságunk 20 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett támogatta a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatait. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 20 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak mint előterjesztőnek, egyben tájékoztatom, hogy a rendelkezésre álló, összesen 10 perces időkeretet felhasználhatja most a hozzászólására, a vita során való felszólalásra és a zárszóra is; csak jelzem, hogy ezt így kellene beosztania. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen képviselőtársaimnak az általános vitában és a bizottsági részletes vitában elmondott észrevételeiket, javaslataikat, módosító indítványaikat. Ezek többsége azt mutatta, hogy a benyújtott törvénymódosítás alapvető céljával képviselőtársaim túlnyomó többsége egyetért. Ezek a következők. A közmédia rendszere, struktúrája legyen egyszerűbb, átláthatóbb és olcsóbb! Nyújtsunk lehetőséget a közmédiának az innovációra, a fejlődésre! Biztosítsuk azt, hogy két további csatornával bővülhet a közmédia! [[13.10]] A harmadik ilyen nagyon fontos kérdéskör, amelyet rendezni kívántunk törvénymódosításunk kapcsán, az, hogy egyszer és mindenkorra zárjuk le az Európai Unióban és hazánkban a néhány évvel ezelőtt kialakult médiavitát, és emeljünk be olyan elemeket ebbe a törvénybe, amelyek az európai és a magyar médiaszabályozást tovább harmonizálják. A Törvényalkotási bizottság és a Kulturális bizottság módosító javaslatait ajánlom tisztelt figyelmükbe, és kérem azok elfogadását. Ezek közül én négy legfontosabb pontot most szeretnék önök elé idézni. Nagyon örültem, örültünk annak a módosító indítványnak, amely a hallássérültek által elérhető műsorszámok bővítését irányozza. További jelentős pont és előbbre vivő javaslat volt az eredeti idegen nyelven is elérhető filmek, filmsorozatok arányának a növekedése. Ez nagyon fontos nemcsak a hallássérültek részére, hanem nagyon fontos az idegen nyelven beszélő gyermekeknek, fiataloknak vagy akár felnőtteknek. Az idegen nyelvi kompetencia fejlődése szempontjából igen jelentős módosító indítványról volt szó - köszönöm szépen. Nagyon fontos az is, és szintén előbbre viszi, úgy gondolom, a közmédia struktúráját, hogy ezentúl a Magyar Művészeti Akadémia egy tagot delegálhat a közszolgálati testületbe [[Dr. Schiffer András: Ez kinek jó?]] és így hivatásának ezt a szeletét még jobban fogja tudni gyakorolni. A negyedik kiemelendő pont, amelyet maga a kábelszövetség elnöke is bizottsági ülésen javasolt és kért tőlünk, hogy a két új csatorna bevezetése lehetőségének hatálybalépését ne most január 1-jében határozzuk meg, hanem hagyjunk időt a felkészülésre. Ezt a javaslatot is akceptáltuk, és a törvénymódosítás kapcsán a július 1-jei időpontra vonatkozó módosító javaslatot támogatta a bizottság, és támogatjuk mi is mint előterjesztők. Összességében, még egyszer köszönöm szépen az illetékes bizottságok munkáját, képviselőtársaim értékes hozzászólásait. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tájékoztatom, hogy a hátralevő időkerete 6 perc 20 másodperc a továbbiakra. Tisztelt Országgyűlés! Kara Ákos államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván a kormány nevében felszólalni. [[Dr. Schiffer András: Kár.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a kijelölt Kulturális bizottság álláspontját kell ismertetnem. Nem kíván a bizottság külön előadót állítani. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Simon Róbert Balázs képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A köznapi embertől valószínűleg felettébb idegen, amikor itt a parlamentben a közszolgálati médiaszolgáltatásról és a médiapiacról szóló törvényekről folytatunk sokszor igen bonyolult, számukra nehezen követhető vitát. [[Dr. Szakács László: Ne nézd le őket!]] Így inkább arról szeretnék pár szót szólni, milyen változásokat jelentenek a mindennapokban az előttünk fekvő törvényjavaslathoz benyújtott, most tárgyalt módosító javaslatok. Az egyik ilyen módosítás a hallássérültek számára megteremti önálló műsor készítésének a lehetőségét, és az így rendelkezésre álló műsoridő felhasználásának elveit a Hallássérültek Országos Érdekvédelmi Szervezete határozza meg. A hallássérültek számára jelent kedvező változást, egy újabb lépést a hátrányok csökkentésében ez a módosítás. Esetükben az egyik fő kérdés az, hogy halló társaikkal azonos hozzáférésük legyen a friss információkhoz, ne szenvedjenek hátrányt a tájékozódásban, legyen szó akár közügyekről, akár személyes ügyeik intézéséhez szükséges tudnivalókról. Az információs hátrány esethátrány is. Ezért is bír jelentőséggel, hogy a televíziós műsorok feliratozásának szabályozásában az élő adások terén is lépést tennénk előre. Nemcsak a hallássérült közösség, hanem mindannyiunk érdeke, hogy sikerrel megállják a helyüket a tanulásban és a munkában egyaránt. A médiának is részt kell vállalnia abból, hogy megfelelő műveltség, ismeretek birtokába jussanak, ahogy ez a hallók esetében mindig megtörténik; nem utolsósorban a média számukra is biztosítsa a tartalmas szórakozási lehetőséget. Ezért a módosító indítvány szélesíti a közmédiában és más médiaszolgáltatók tekintetében azon televíziós műsorok körét, amelyet a hallássérült, köztük a siket nézők számára feliratozni vagy jeltolmáccsal érthetővé kell tenni. A javaslat szerint az elkövetkező két évben a közmédia a nem magyar nyelvű filmek harmadát, 2017-től legalább a felét feliratozni köteles. Érvényes ez a filmsorozatokra is, amelyek feliratozását a szolgáltató köteles végigvinni a sorozaton.Mind több film eredeti nyelven történő sugárzása azonban nemcsak a hallássérült közösség számára jó hír, hanem azoknak is hasznos támogatás, akik ily módon szeretnének nyelveket tanulni. Nem kell mondanunk, hogy az idegen nyelvet beszélők alacsony hazai aránya miatt fontos ez nagyon.A javaslat azt célozza, hogy az eredeti nyelvű feliratozott sugárzásban a közmédia az élen járjon. Csak zárójelben jegyzem meg e módosítás kapcsán, hogy jelenleg a felirat olvashatósága sok esetben nem akadálymentes, ezért e téren is előrelépés szükséges, nemcsak a hallássérült, gyengén látó vagy idős emberek miatt, hanem a háttérszín miatti olvashatósági problémák és az emberek különböző képminőségű, képfelbontású készülékei miatt is. Mindezek alapján azt mondhatjuk, ha a jelen törvénymódosítás többet nem tenne, mint a fenti területeken előrelép, már az is nagyon sokat és kedvező változásokat vetít előre. Bízom abban, hogy ez így is lesz. Köszönöm szépen, hogy megtiszteltek a figyelmükkel. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport, aki szintén írásban jelezte felszólalási szándékát.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Egyszerűbb, átláthatóbb, olcsóbb - ezt hallottuk. [[Dr. Schiffer András: Ja.]] Ezt hallottuk 2011-ben is. 2011-ben létrejött az MTVA azért, hogy egyszerűbb, átláthatóbb, olcsóbb, a közszolgálatot jobban kiteljesítő, a párhuzamosságokat megszüntető, olyan szervezet jöjjön létre, amely könnyebben és hatékonyabban, a mi szórakoztatásunkért és informálásunkért dolgozik. Ez 2011 nyarán volt. Akkor úgy látszik, ez nem sikerült, tisztelt képviselőtársaim. Még akkor sem sikerült, ha 2011 nyarán az átláthatóság és működési költségek racionalizálásának címén ezer embert bocsátottak el a Magyar Rádióból, a Magyar Televízióból. Nem volt ez elég, 2013-ban kétszáz embert még azért elbocsátottak. Általában egyébként jó szakmai felkészültségű, általában a közösségnek, közönségnek tetsző szerkesztőket, műsorvezetőket bocsátottak akkor el. De hát úgy látszik, ez nem volt elég. Valószínűleg azért nem volt elég, mert az átláthatóság, az olcsóság jegyében készültek azért olyan műsorok az elmúlt időszakban, csak egypárat mondanék el, amelyek ugyan nagy nézettséget nem hoztak, de legalább jó drágák voltak. Ilyen volt, talán még a készítőik emlékeznek rá, mi már nem nagyon, ez a Marslakók című eposz. Mi már csak azért emlékszünk rá, mert 841 millió forintjába került ez az adófizetőknek. Volt egy egynapos turné, az sem volt olcsó, itt is már csak az összeg miatt emlékszünk: „Itthon vagy - Magyarország, szeretlek”, 992 millió forintért. Ez egy nap költségvetése. [[Dr. Schiffer András: Magyarország jobban teljesít!]] A Fábry-show, amelynek folyamatosan csökken a nézettsége, 440 millió forintot kap idén is. Itt önöket nem érdekli az eredményszemlélet, hogy mennyi nézőt hoz ez, végül is, ami jó, az jó, azt önöknek támogatni kell minden évben ugyanannyival. Ez 440 millió forint. Eddig erre a show-ra 1,7 milliárd forintot fizettek ki. Amit én itt most felsoroltam, az olyan 2,4 milliárd forint az adófizetők pénzéből. [[13.20]] De önök mégis megváltak 1200 szakembertől az átláthatóság, az egyszerűség és az olcsóság jegyében azért, hogy ne költsenek sok pénzt, ezeket a pénzeket pedig egész egyszerűen kiszórták az ablakon. De most újra összevonják, és újabb racionalizálás következik. 80 milliárdból gazdálkodik most már az MTVA. Azt is nehéz megérteni, tisztelt képviselőtársam, hogy arra törekszenek, hogy egyszerűbb, átláthatóbb és olcsó legyen, de évente mégiscsak nő, nő és nő az adófizetők oda folyó pénze, és csak a Jóisten tudja, hogy mi történik vele, mert azokat a célokat, amelyeket itt hallottam, hogy a közszolgálati elvek jobban érvényesüljenek és végre kiteljesedjenek, nem látjuk. Itt voltunk a Médiatanács vitáján, itt voltunk az NMHH beszámolójának a vitáján - ez egy üres dolog, mert nem válaszolnak az általunk felvetettekre, egész egyszerűen felolvassák azt, amit legépeltek nekik, és akkor ezzel vége van a vitának -, és mi ott elmondtuk a kiegyensúlyozottság, az esélyegyenlőség, illetve a közszolgálatiság szükségességét, de ahogy önök kicsavarták ennek a jelentését, hát az Isten mentsen meg bennünket attól, hogy ez kiteljesedjen. Ez nem szabad, hogy kiteljesedjen. Énszerintem vissza kellene gondolni arra, hogy mit jelent a kiegyensúlyozottság és mit jelent az esélyegyenlőség. Úgy gondolom, ebben talán dolga lehet az MTVA-nak, dolga lehet az újonnan létrejövő szervezetnek is - mert gondolom, hogy azért létrejön -, és dolga lehet ezzel a Médiatanácsnak is. Képviselőtársam, tudja, hogy ön arra tett javaslatot, hogy 400 óra pluszmunkára lehet majd kötelezni a médiamunkásokat? Ne sértődjön meg a sok kritikáért, nyilvánvalóan tudjuk, hogy nem ön írta Tuzson Bencével ezt a jogszabályt, csak önök terjesztették be azért, mert azokat az egyeztetéseket, amelyeket a kormánynak le kellene folytatnia, önöknek nem kell lefolytatniuk. De énszerintem ön nem is egyeztetett a médiamunkásokkal, nem ment ki az MTVA-ba, ott pedig nem tette fel mindenki a kezét, hogy ugyanazért a pénzért sokkal többet szeretne dolgozni. Viszont ha már jól megdolgoztatják a médiamunkásokat, akkor annyi vezérigazgató-helyettes lehet, amennyit csak akarnak. Egy vezérigazgató kell hogy legyen, minden más állami cégnél a felügyelőbizottságtól az igazgatótanácson keresztül a vezérigazgatókig, illetve helyetteseikig minden egészen pontosan le van írva a törvényben, hogy hol, hány, mennyi lehet. Nem lehet, kérem szépen, egy seggel nem tudom, hány lovat megülni, ezt önök már nagyon sokszor elmondták, kivéve mégis ezt az egy esetet. Itt annyi vezérigazgató-helyettes lehet, amennyit csak gondolnak, minden további nélkül. Az ember persze azt gondolja magában, hogy itt valakit meg kell védeni. Valamilyen személyes érdeket nem akarnak megsérteni, de szervezeti érdeket nyugodtan sérthetnek. Az állami intézmények ellenszolgáltatás nélkül akármilyen információt akármilyen terjedelemben közzétehetnek, magyarán mondva, a Fidesz szócsövévé lealacsonyított köztévé, közmédia és azon keresztül önök annyi információt, kormánypropagandát tömhetnek bele a most már kettővel több adóba, amennyit csak akarnak, és természetesen ennek még a törvényi lehetőségét is megteremtik. Még egyszer kiemelném: nem gondolom, hogy önök Tuzson Bencével egy őszi estén összeültek és úgy gondolták, hogy tekintsük át, hogyan működik a magyarországi közmédia, és biztos, hogy mindegyikünknek van egy jó javaslata hozzá; üljünk le egypár szakértővel és írjuk össze. Nem, ezt a kormány készítette elő, én ebben teljesen biztos vagyok, megkerülik az összes egyeztetési mechanizmust, és újabb tisztogatások is lehetnek persze, de legalábbis az egyszerűség, az átláthatóság és az olcsóság jegyében, gondolom, nem ugyanennyien fognak dolgozni az MTVA-nál, mégis sokkal többet fognak elkölteni. A végére egy kérdés: ha ez tényleg ennyire hatékonytalanul, ha tényleg ennyire bonyolultan és tényleg ennyire drágán működött, tisztelt államtitkár úr, tisztelt képviselőtársam, akkor hogyan fordulhatott elő az, hogy ebben az évben, októberben és novemberben megtárgyaltuk a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Médiatanács és azon belül természetesen az MTVA jelentését is, és önöknek egy gondolatuk sem volt hozzá? A kormány nem is vett részt ezeken az üléseken, hiszen ezek a szervezetek olyan hihetetlenül függetlenek, hogy még a kormánynak sem, de a parlamentnek sem tartoznak beszámolni. Én hiába interpelláltam, nem kaphattam választ. Azt kaptam, hogy én ebben a kérdésben nem interpellálhatok. Nem hallottam fideszes képviselőtársaimtól, de a kormánytól sem a beszámolókat tárgyalva, de még a szavazás előtt sem, mert önök ezt már megszavazták, hogy tekintsük át, mert szerintünk ez drága, bonyolult és átláthatatlan; most majd egyszerűbb lesz és olcsó. Önök egyszer már megszavazták, akkor most ezt miért kellett idehozni, no pláne úgy, hogy azt azért elintézik, hogy az alapcsomagban az első hat helyen ennek a két új adóval együtt csak közszolgálati adója lehessen? Tehát aki csak az alapcsomagra tud előfizetni, az mostantól csak a kormány szócsövévé lebontott közmédiát tudja nézni, és úgy gondolom, önök erre kínosan odafigyelnek. S a maradék két csatorna? Azt gondolom, azt csak azért kellett létrehozni, mert így majd kettővel feljebb kerül a ranglétrán az M1 nézettsége, mert lesz alatta még kettő, a két új létrejövő csatorna. Énszerintem meg erre nem kellene pénzt költeni. Ha egyszer elfogadták, hogy eddig jól gazdálkodtak, ha elfogadták, hogy eddig jó volt - mert ezt megszavazták -, akkor most ezt miért kellett idehozni, főleg így, nem a kormány által felvállaltan, megkerülve az egyeztetési mechanizmusokat? Csak azért, hogy önöket tudja kiszolgálni a jövőben is a média. Ezért nem fogjuk mi ezt támogatni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az írásban előre bejelentett felszólalások végére értünk. Most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Turi-Kovács Béla képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én oly sok esztendő után is mindig igyekszem jóhiszemű lenni, még ha néha naivnak is látszom ilyenkor. Nos, én azt gondolom, hogy a világon mindenhol a közszolgálati televíziókkal kapcsolatosan két alapvető kifogás szokott felmerülni. Azt szokták mondani, hogy nem eléggé közszolgálati, nem eléggé pártatlan és nem eléggé szórakoztató. Ha ezt a kettőt vetem össze és megpróbálom a hazai közszolgálati televízióra vonatkoztatni, akkor azt gondolom, hogy ami a szórakoztató részét illeti, minden kritikával egyet tudok érteni. Meggyőződésem ugyanis, hogy a magyar irodalom kimeríthetetlen kincseket tartalmaz, amiket immáron - nem ez alatt a kormány alatt, hanem az elmúlt huszon-egynéhány év alatt - egyszerűen nem használunk. Szabad kérdeznem a közszolgálati televízióban érdekeltektől: ugyan mi tartja őket vissza attól, hogy olyan remekműveket készítsenek, mint a Szent Péter esernyője? Meg kell kérdezni, hogy tessék mondani, ha már ebből a költségvetésből nem futja arra, hogy megírják, azért vannak remek íróink, akik megírták, csak abból kellene valami olyasmit csinálni, amit érdemes nézni, és amit jó nézni. Ami a közszolgálatiságot illeti: olyan a világon nem létezik, amilyenről itt időnként az ellenzék beszél, már akkor, ha éppen nincsenek kormányon, hogy olyan közszolgálati televízió létezne, amelyik folyamatosan az ellenzék hangját és műsorát közvetítené. Én ilyet nem ismerek, mert a BBC sem ilyen. Ebből következik az, hogy amikor fölmerülnek bizonyos aggályok, akkor azoknak konkrétaknak kellene lenni. Konkrét kérdésekre lehet konkrét válaszokat adni. Sok vagy kevés? Ez a másik, ami föl szokott merülni. Sok vagy kevés az a pénz, amit a köztelevízióra ráköltünk? Ha azt nézem, hogy nagyjában-egészében mit kapok, akkor megvallom, hogy számomra elég soknak tűnik. Ha meg azt nézem, hogy mit lehetne kihozni abból a pénzből, akkor azt kell mondanom, hogy akár még hozzátenni is érdemes lenne, ha olyan műsorokat lehetne csinálni, amelyek tényleg nemzetiek lennének, és amelyek tényleg nemzeti szórakoztatást tudnának adni. Én a magam részéről éppen ezért minden olyan változtatást, amelyek kisebb-nagyobb változtatásokkal valamilyen javítást akarnak elérni, támogatni tudom, és helyénvalónak gondolom, de ezzel együtt azt gondolom, hogy a változtatásoknak most nem kell hogy vége legyen, hanem el kell érni a következőkben, hogy a köztelevízió valóban, talán még a világon is egyedülálló módon szolgálja azokat, akik majd a közpénzt ráfordítják. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.30]]
Köszönöm képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Országgyűlés! Megtévesztő és elfogadhatatlan az a gyakorlat, amelynek keretében ezúttal ezt a salátatörvény-javaslatot is benyújtotta a két fideszes előterjesztő, megkerülve a jogalkotási szabályokat, a társadalmi egyeztetést. És valóban, bár mondjuk, Dunai Mónika a nevére vette - mint az új ciklus Menczer Erzsébetje [[Derültség.]] - ezt a médiatörvény-módosító salátajavaslatot, és bár a mosolya megnyerőbb, de a helyzet ugyanaz. Azt látjuk, hogy érdemi válaszokat nem kaphatunk, hiszen nincs itt az, aki valójában ezt a javaslatot írta, diktálta. Ezért, ha még meg is tisztelt minket, mondjuk, a bizottsági ülésen másodszori kérésemre némi érdeminek tűnő válasszal, arra például nem kaphattam magyarázatot, hogy miért kellett a tíz módosító javaslatom közül mindet úgy lesöpörni, hogy volt köztük még olyan is, amivel ön is egyetértett. Erre azt mondták, hogy talán majd egy ugyanilyet be fog nyújtani a kormány is, és akkor inkább azt támogatnák. Hát, ha önök nem azt nézik, hogy ki a benyújtója egy javaslatnak, mint ahogy mi, jobbikosok szoktuk ezt tenni, hanem azt nézik, hogy mi van a javaslatban, akkor ezt támogatniuk kellett volna; annál is inkább, mert ez a javaslat nem megfogalmazott valamit, amit lehet, hogy önök máshogy fogalmaznának meg, hanem az önök most, a salátatörvényben benyújtott javaslatának egy bekezdését eltörölni szándékozta. Ezt eltörölni nem lehet kétféleképpen. Tehát azt gondolom, nagyon kisstílű, hogy miközben nemzeti együttműködésről beszélnek, aközben a gyakorlat köszönő viszonyban sincs ezzel. És nemcsak olyan javaslatot söpörtek le, amivel látszólag, sőt kimondottan is, bevallottan is egyetértenek, hanem olyat is, amire nemet mondtak, bár indokolást nem hallhattunk. Miért kell például e törvényjavaslattal eltörölni a közérdekű közlemények M1 adón való közzétételi követelményét? Hiszen ez a közérdekű közlemény eredeti funkciójának megvonásával jár. Próbáltam még azzal is érvelni, hogy azért, amíg önök szabják meg, hogy mi minősül közérdekű közleménynek, akkor talán még egy rezsicsökkentéses propagandaüzenetet is el fognak tudni adni ekként, de ez sem hatotta meg önöket. Sajnos nem kaptunk választ erre, érdemi választ nem kaptunk. És ami a legfájóbb az összes javaslatunk lesöprése közül, az, hogy a kiegyensúlyozott tájékoztatás törvényi előírásának sárba tiprása továbbra is folytatódhat következmények nélkül. Nem egészen volt eddig következmények nélkül, amikor itt, általában éjszakai vitákban, felhívtam a figyelmet erre a súlyos, legátfogóbb médiatörvénysértésre, ami jellemzi sajnos az egész magyarországi médiát, nem csak a közszolgálatiakat, hiszen rádiókra, televíziókra is előírás a kiegyensúlyozottság, azt gondolom, egyébként joggal. Nem maradt következmények nélkül, hiszen addig hívtam fel a figyelmet, hogy a Médiatanács mulasztásos törvénysértésben van, hiszen nem látja el a feladatát, és nem szankcionálja ezeket, míg törvényt módosítottak. A Médiatanács hivatalból való eljárási kötelezettségét megszüntették az egyik ilyen korábbi módosítás során - hát ennyi következménye volt. Illetve annyi, hogy miután a sajtóbizottság ellenőrző bizottságának elnökeként ezzel kapcsolatos üléseket indítványoztam, az önök számára rendkívül kellemetlen módon, hát leváltottak erőből erről a posztról. Ilyen értelemben mondhatjuk, hogy nem volt következmények nélkül az eddigi tiltakozásom, de mégiscsak azt gondolom, hogy eredménytelen volt. Most mégis teszek egy kísérletet arra, hogy felhívjam a figyelmet az önök statisztikáival arra, ami a sorok közt egyértelműen kiderül, még ha önök nem is merik kimondani, hogy nagyon durva törvénysértés folyik Magyarországon következmények nélkül. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A csak fideszes tagokból álló Médiatanács statisztikáit hozom ide önök elé, és nem egy kiragadott hetet, nem egy kiragadott műsort, hanem főbb hírműsorok országos és éves összesítését hozom ide, amikor azt állapítom meg, hogy például a politikai magazinműsorokban, ha 100 százaléknak vesszük az összes politikai megjelentést, akkor még egy 5 százalékos párt szintjét sem éri el a legkirekesztettebb párt, természetesen a Jobbik - nem őfelsége ellenzékéről van szó -, ez a Jobbik megjelenési aránya. Hiszen 4,5 százalékról beszélhetünk a legutóbbi éves összesítés szempontjából, miközben az MSZP 19,4 százalékot kapott. Ugye, a mi 4,5 százalékunknál még a DK is többet, 5,7 százalékot kapott, illetve az Együtt-PM 7,9 százalékkal felülmúlta a Jobbik parlamenti küszöb alatti médiabeli megjelenési lehetőségét. Úgy tűnik, hogy a kirekesztés, a legdurvább, legtörvénysértőbb kirekesztés a Jobbikot éri, nem is véletlen, hogy a panaszok 90 százalékát a Jobbik nyújtja be. Azonban ezek is következmények nélkül maradnak, hiszen rendre vagy szerkesztői szabadságra hivatkozva utasítja el a csak fideszes tagokból álló Médiatanács ezeket a jobbikos panaszokat, vagy arra való hivatkozással, hogy a műsorfolyam egészét kell vizsgálni, egy adott műsorszám nem vizsgálható, nem elvárható egy adott műsorszámtól. Azonban ilyen panaszt nem enged a törvény benyújtani. És ezt hiába mondtam el már számtalan alkalommal, hiába indítványoztuk ezt, önök az ilyen salátatörvényeikben is rendre kihagyják, leszavazzák azokat a javaslatainkat, amelyek arra irányulnak, hogy például aműsorfolyam egészét illetően is lehessen panasszalélni, ha már a Médiatanács sajnos hivatalból nem jár el. Rendkívül fájó a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményének sárba tiprása mellett számunkra az is, hogy most önök tovább puhítják a magyar zenei kvótát is. Mert beszéljünk egy más kvótáról is, ne csak a pártokról, hanem a magyar előadóművészekről. Ezzel kapcsolatban egy 35 százalékos törvényi kvóta épp a Jobbik 2010-2011-es határozott fellépésének köszönhetően kerülhetett be a törvénybe, ha nem is az általunk kívánt, talán 40 százalékos szint, de legalább 35 százalékra sikerült feltornázni. Azt nem gondoltuk, hogy ez ilyen durván nem fog teljesülni, hogy például 2013-ban 35 rádióban nem éri el a törvényi minimumként meghatározott 35 százalékot a magyar zenei műsorszámok aránya. És erre mi történik? Nem az, hogy szankciókkal vagy bármilyen más eszközzel megpróbálnák a magyar zenék arányát növelni akkor, amikor nincs már, mondjuk, Pannon Rádió sem. Hiszen míg a Médiatanács jogelődjében, az ORTT-ben volt minden parlamenti frakciónak delegáltja, úgy most már önök, csak a Fidesz osztja, a csak Fidesz-tagokból álló Médiatanács osztja tulajdonképpen a médiaszolgáltatási jogosultságokat is. Így nem lepődünk meg, hogy nincs, mondjuk, egy magyar zenét sugárzó rádió, mint volt egykor a Pannon Rádió. De hogy ezek után önök még képesek e 30 oldalas salátatörvény-javaslatban, hiába indítványoztam a 3. § elhagyását, továbbra is fellazítani és kiskaput adni e követelménynek, az elfogadhatatlan. Láttuk már, hogy önök a törvénysértéseket rendre különböző jogszabály-módosításokkal igyekeznek a bűn üldözése helyett orvosolni, ugye, így emelték meg a szabálysértési értékhatárt 50 ezer forintra, hogy ma már egy bicikli ellopása nem minősül bűncselekménynek, így szüntették meg a kampánycsendsértéseket; ugye, Kubatov Gábor legnagyobb örömére, megszüntették a kampánycsendet. Most ilyen egészen nyíltan-bátran nem merik azt mondani, hogy a magyar zenei kvótát eltörlik, de egy kiskaput mindenképpen megnyitnak. Hiszen gyakorlatilag azzal próbálnak kibújni e követelmény alól, hogy régi slágereket digitálisan felújítanak, és a törvény számára újként adják el. Én erre kívántam felhívni egy módosító javaslatomban a figyelmet, azonban önök sajnos ezt is élből lesöpörték. És akkor még nem beszéltünk arról, hogy a 35 rádió között van szégyenszemre a Petőfi Rádió is, aminek, azt gondolom, közszolgálati rádióként élen kellene járnia a magyar zenék bemutatásában. És különösen nem beszéltünk, és nem is beszélhetünk sajnos az idő rövidsége, korlátozottsága miatt arról, hogy például az úgynevezett nemzeti rockot vagy bármilyen más, hazafias eszmét is sugárzó zenekarok pedig a legminimálisabb arányban jelenthetnek meg, ha egyáltalán megjelenthetnek a rádióban, miközben gyakran a Mahasz-listát is vezetheti, mondjuk, a Kárpátia vagy a Hungarica, hogy csak két zenekart említsek. Azt gondolom, ez elfogadhatatlan, és ez ellen önök sajnos nem hajlandóak semmit tenni ugyanúgy, mint ahogy a kiegyensúlyozott politikai hírtájékoztatás megvalósulása érdekében sem. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Folyatjuk a felszólalásokat. Az LMP képviselőcsoportjából Schiffer András frakcióvezető úr következik az időkeret teljességéig. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is az előttem szólókhoz szeretnék röviden hozzászólni. Korelnök úr fölvetette azt, hogy miért nincsenek új, színvonalas, saját készítésű műsorok. Vadai képviselő asszony bekiabálta a megfejtést, azért nincsenek, mert elvitte a pénzt a marslakó. Hát akkor, amikor elverik a pénzt ilyen műsorokra, akkor nem kell csodálkozni azon, hogy a színvonalas műsorokra nem marad már pénz.Szakács képviselő úr, azt gondolom, tévesen kifogásolta azt, hogy itt egyszerűbb, átláthatóbb és olcsóbb rendszert ígért a Fidesz. Szerintem ez megvalósult. Elfelejtették kimondani azt, hogy ez kinek lesz egyszerűbb, kinek lesz átláthatóbb, és kinek lesz majd olcsóbb az élet, ha ez a törvény teljesül.Tisztelt Országgyűlés! Ennél a médiatörvény-módosításnál megint azt a jogalkotási módszert vették elő, hogy van egy vivőanyag, vannak ebben a törvényjavaslatban pozitív célok, amiket, úgy gondolom, egy normális magyar képviselőnek ebben az Országgyűlésben támogatnia kell. Gondolok itt arra, amit a kormánypárti képviselők elmondtak, a hallássérültek érdekében beillesztett módosító javaslatokra, ilyen módosító javaslatok lehetnek azok is, amik mondjuk, a magyar számok részarányának növelését szolgálják és így tovább. [[13.40]] Pontosan ezekkel a vivőanyagokkal, ezekkel az édesítőszerekkel terelik el a figyelmet a lényegről. Ilyen például az, hogy bővül a közbeszerzési törvény alóli kivételi kör. Nemcsak a médiatartalmak elkészítéséhez szükséges technikai eszközök, hanem a szolgáltatások beszerzése is mentesül a közbeszerzések alól, magyarul: sokkal könnyebben lehet kitolni a lóvét a haveroknak - ez ezt jelenti. Tehát miközben vannak pozitív javaslatok, ezek közé rejtik el azokat a bónuszokat, amelyeket megint valakiknek ugyanúgy, mint a dohánytörvényeknél, ajándékként a karácsonyfa alá oda lehet tenni. Az összegző módosító javaslat megteremti az MMA részvételét és jelenlétét a közszolgálati testületben. Minek? Az MMA-nak - továbbra is az a határozott álláspontunk - nincs helye sem a médiatestületekben, sem az alaptörvényben. Az alaptörvény elkészítésénél sem adták semmiféle indokát annak, hogy mi szükség van a művészeti élet szabadsága mellett egy ilyen köztestületre.Tisztelt Országgyűlés! A vitában Völner képviselő úr beszélt arról is, hogy majd az emberek a mindennapi életben meglátják, hogy mivel fog ez járni. Egyetértünk, meg fogják látni, hogy mivel jár ez a törvénymódosítás. A kábelszolgáltatók szerint a pluszköltségeken túl a legnagyobb problémát a tervezhetetlenség, a bizonytalanság és az aránytalan mennyiségű, kötelező jelleggel HD-ben továbbítandó és előresorolandó tévék jelentik, mivel ezzel beszűkülnek a piaci szereplők lehetőségei, és a szolgáltatók már nem tudják megfelelően kezelni a fogyasztói igényeket. Így tehát azt mondja az előfizető, neki nem kell a hat köztévé, ha tetszik, ha nem, megkapja őket. Ezt fogják az emberek érzékelni ebből a törvénymódosításból. A nyári SD-adattovábbítás lekapcsolásával az előfizetők sem járnak annyira jól, hiszen akinek nincsen HD-képes vevőkészüléke, be kell hogy szerezzen egyet, mármint tévénként. Ez például a határon túl élő magyarok esetében komolyabb beruházást feltételez. Információink szerint az itt élők legtöbbike SD-ben tévézik a mai napig. A pluszköltséget a szolgáltató kénytelen lesz az ügyfeleken behajtani azzal, hogy megemeli a csomagok árát, azaz egy tollvonással sikerül mind a piaci szereplőket, mind a fogyasztókat hátrányos helyzetbe hozni. Ezt fogják érzékelni a fogyasztók határon innen és túl, ha hatályba lép ez a törvénymódosítás. Megint arról van szó, hogy az önös érdekeiknek megfelelően módosítanak egy törvényt, és nincsenek figyelemmel arra, hogy ez milyen következményekkel jár az egyszerű emberek mindennapi életére. Megint arról van szó, hogy a kormányzati propagandát erőltetik, azért kell ezeket a tévécsatornákat előbbre sorolni, hogy a durva kormányzati propagandát minél többen minél könnyebben tudják elérni. Lenne egy javaslatunk: e helyett a médiatörvénycsomag helyett, amit egyébként már kétszer a Ház elé terjesztettünk, az államháztartási törvény módosításával a parlament tiltsa meg a közpénzen folytatott kormányzati propagandát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A következő felszólaló Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Demokratikus Koalíció részéről olyan országot akarunk, ahol a kormány nem támadja, hanem tiszteli a független sajtót, és ahol az állami tévé nem elhallgatja, hanem bemutatja mindazokat az eseményeket, amelyeket akár a fideszes politikusok is követnek el. Tisztességes eljárást akarunk, mégpedig akkor is, ha önök az elmúlt években a pénzt akár arra használták fel, a költségvetésből származó milliárdokat ezen a csatornán keresztül, hogy kiretusáltak embereket a képernyőről vagy a képekről. Éppen ezért amit önök itt gründolnak, nem lehet közszolgálatiságnak hívni, hanem ez egy állami tévé, amely szolgálja a kormányt, és önök erre most újabb 80 milliárd forintot költenek el. Nem tudok jóhiszemű lenni, mint ahogy Turi-Kovács képviselőtársam, mert nemcsak itthon, hanem nemzetközi oldalról is megállapítható, meg is állapították, hogy a média csak részben független Magyarországon, és éppen ezért ez a törvény, amit önök itt elfogadnak, ezt alátámasztja és tovább erősíti. Ezért az önök által ilyen módon történő összevonása a cégeknek csak azt erősíti, hogy könnyebben lehessen önöknek lopni vagy lopatni azokkal, akik ezért felelősök. Ennek felelőse az a két képviselő lesz, aki ezért felelősséget vállalt, aki ezért a nevét adta. Én tisztelettel azt javaslom, hogy ne támogassák, ne fogadják el, vonják vissza, szabaduljanak meg ettől, mert önök nem vállalják és nem biztosítják azt, hogy közszolgálatiság legyen ezek között a keretek között, hanem egy állami tévét működtetnek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a függetlenek padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Fidesz részéről Tapolczai Gergely képviselő úr következik felszólalásra. [[Zaj. Csenget.]]
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Először is szeretném megköszönni a módosító javaslatom ilyen formában történő bővülését, az összes módosító javaslaton belül. Szeretném megköszönni a Törvényalkotási bizottság támogatását is, illetve majd azon képviselőtársaim támogatását is, akik a hallássérültekkel kapcsolatos módosító javaslatokat elfogadják. Szeretnék reagálni Schiffer András képviselőtársam hozzászólására. Egyáltalán nem figyelemelterelésről van szó, egyáltalán ne kommunikáljuk így. A hallássérültekkel kapcsolatos módosító javaslat az alaptörvényben is rögzítve van a magyar jelnyelv védelméről szóló részben. Nagyon fontos jellegű módosító javaslat az, ami most itt előttünk fekszik. Nemcsak a hallássérülteket érinti ez a módosító javaslat, hanem az idegen nyelvű, nem magyar nyelvű filmek feliratozását is köteles biztosítani a médiaszolgáltató. Ez érinti a hazánkban élő külföldieket is, illetve az idegen nyelvet tanuló honfitársainkat is. Tehát több ezer emberről beszélünk, akit érint ez a módosítás. Tehát én kikérem magamnak az ilyen jelzőt, hogy ez figyelemelterelés lenne. Ez egy nagyon komoly, súlyos dolog, és előre is köszönöm a képviselőtársaimnak a támogatását és a figyelmüket is. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Kara Ákos államtitkár úr kért szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden szeretnék reagálni, és csak olyan típusú felvetésekre, amelyek itt elhangzottak. Tekintettel arra, hogy az ellenzék részéről többedszer merül fel a vita során, szeretném megerősíteni, hogy valóban az a szándéka a törvényjavaslat azon pontjának, ami a közmédiarendszer társasági hátterének az átalakítására vonatkozik, valóban az a szándék, hogy jobb, hatékonyabb és összességében végül majd olcsóbb legyen. Szeretném képviselőtársaimnak arra felhívni a figyelmét, a különböző bizottsági viták során volt erre mód és lehetőség, elmondtuk már, hogy azok a javaslatok, amelyek érkeztek akár a siket embertársainkkal, tehát a hallássérültekkel kapcsolatban vagy akár a nyelvtanulást is lehetővé tevő, a nyelvismeretnek több lehetőséget, több teret adó javaslatok nagyon fontos elemei a javaslatnak. Ugyanakkor szeretném elmondani, hogy bár bizottsági módosítóként jön, de parlamenti, szakmai műhelybeszélgetéseken Csöbör Katalin és Gyopáros Alpár képviselőtársaim voltak azok többek között természetesen, akik erre utaló javaslatot megfogalmaztak, amelyek aztán később a Törvényalkotási bizottság módosítójában formálódtak és öltöttek testet. Szeretném jelezni, hogy a Kulturális bizottság, illetve a Törvényalkotási bizottság által támogatott módosító javaslatokkal egyetért a kormány, és így kérjük az elfogadását a képviselőtársainktól. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Dunai Mónika képviselő asszonyt, hogy kíván-e zárszót mondani. Igen, 6 perc 20 másodperc áll a rendelkezésére. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Varju László felvetésével szeretném kezdeni. Abban egyetértünk valóban, hogy a médiának függetlennek kell lennie. Azt gondolom, ez egy alapvetés, és közös pont álláspontjaink között. Viszont azt muszáj hozzátennem, hogy a média attól független, hogy mi itt a parlamentben nem szólunk bele műsorkészítési, tartalmi kérdésekbe. [[Moraj az MSZP soraiból. Novák Előd: Önök nem itt, hanem a szerkesztőségekben! Lukács Zoltán: Igaza van!]] [[13.50]] A mi feladatunk itt a parlamentben a közszolgálati televíziónak nyújtott költségvetési forrásokról, valamint a struktúrájáról, a szerkezetéről döntenünk. És még egyet - bár most képviselőtársam ki is szaladt az előbbi felszólalásom kapcsán - azért szeretnék elmondani, hogy nagyon súlyos vád, amit elmondott a lopások kapcsán és nagyon erős kifejezés. Személyes érintettség kapcsán is mondhatnám [[Moraj és közbeszólások az MSZP és a Jobbik padsoraiban, köztük: Halljuk! Halljuk! Az elnök csenget.]] és szeretném leszögezni: eddig életemben soha semmilyen lopáshoz nem adtam a nevemet. [[Lukács Zoltán: Nem is kérik!]] Soha semmilyen lopáshoz nem adom és nem is fogom adni a nevem. Kérem, hogy képviselőtársam, amennyiben úgy gondolja, hogy tudomása van bármiféle bűncselekményről, ezt neki kötelessége a megfelelő helyeken jelezni és eljárást indítani. [[Nagy zaj az ellenzéki pártok padsoraiban.]] Nem a vádaskodások országában élünk, illetve szeretnénk élni. Szakács László felvetéseit köszönöm szépen, de szintén azt gondolom, hogy egy fontos, demokratikus alapjogot sértett, amikor azt kérdőjelezte meg, hogy jogom van-e Tuzson Bence képviselőtársammal törvénymódosítást idehozni a Ház elé. [[Zaj. Dr. Szél Bernadett közbeszól.]] Minden képviselőnek joga van ezt megtenni, önnek is, és majd a parlament dönt arról, hogy tárgysorozatba veszi-e. Azt gondolom, hogy egy-egy törvényjavaslat kapcsán [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] nem arról kell beszélni és az embereket sem az érdekli, hogy ki az előterjesztője. [[Dr. Bárándy Gergely: Az Alkotmánybíróságot érdekli!]] Az a fontos, sokkal fontosabb, hogy mit tartalmaz az a törvénymódosítás. Tartalmi kérdésekről kell beszélni, és én most áttérek gyorsan a tartalmi reakciókra. Nem tartalmaz a jelen törvénymódosítás semmiféle elbocsátási szándékot. Ezt az egyik pontja sem támasztja alá. Ön azt mondta, Szakács László képviselőtársam, hogy nem érdekli az eredményszemlélet az előterjesztőket és a közmédiát. De igen! Pontosan azért van benne az az EU-s szabályharmonizáció [[Dr. Szakács László: Cinizmus!]] , amely szerint közszolgálati értékmérést és közszolgálati stratégiát kell ezentúl minden évben a közmédiának készítenie. Az alapcsomagról - ezt több képviselőtársam is felvetette -, igen, azt gondolom, nekünk az Országgyűlésben a közszolgálati televíziókról és műsorszolgáltatókról gondoskodnunk kell. [[Dr. Szakács László: Miért fogadták el a beszámolót?]] És nagyon fontos, hogy az alapcsomagokban az eddigi négy mellett, ha többet tudnak a fejlesztés és az innováció jegyében indítani, lehetőségük legyen. Ennek törvényi kereteinek szabályozásáról van most szó. Amennyiben úgy fogja gondolni a közmédia, hogy további egy vagy két csatornát indít, erre jelen törvénymódosításban megadjuk a lehetőséget, megteremtjük a kereteket. Ebben kérem tisztelt képviselőtársaim támogatását. Az, hogy kiszorulnak-e vajon a kereskedelmi televíziók az alapcsomagokból, ez megint nem a médiatörvény kérdése. Erre nem teszünk semmilyen javaslatot. Minden műsorszolgáltató, műsorszóró maga dönti el, hogy az alapcsomagja hány csatornát és melyeket tartalmazza. Mi mindösszesen arra teszünk javaslatot, hogy a közszolgálati csatornák benne legyenek; hiszen a közszolgálatiság elve csak így fog tudni érvényesülni. Novák Előd módosító indítványai közül valóban volt olyan, amelyet más is - a tárca részéről - benyújtott, támogattuk is, és most a Törvényalkotási bizottság javaslatának része. Ez a bizonyos kamionstop alól való felmentés lenne a közszolgálati közvetítő teherautók számára. Jelzem, hogy ezt a pontot nem azért vettük ki vagy javasoljuk kivenni az általunk benyújtott javaslatcsomagból, mert feladtuk volna ezt a szándékunkat. De egyetértettünk a tárcával abban, hogy ezt nem ebben a törvényben fogjuk szabályozni, hanem egy külön másik törvényben. A Magyar Művészeti Akadémiáról: Schiffer András képviselőtársam azt mondta - ismerjük az álláspontját -, hogy már a Magyar Művészeti Akadémia létével sem ért egyet. Ön gondolhatja úgy, hogy nem ért egyet a Magyar Művészeti Akadémia létével [[Dr. Schiffer András: Egyesület!]] viszont a magyar jogszabályokban a Magyar Művészeti Akadémia eléggé pontosan definiálva van, és elmondja, milyen feladatai vannak, többek között a közszolgálatiságra való tekintettel. Ezért indokolt, hogy a Kulturális bizottság erre felhívta a figyelmet, és módosító indítványában lehetőséget adunk a Művészeti Akadémiának, hogy delegáljon egy tagot a testületbe. [[Dr. Schiffer András: És az miért jó? Zaj. Az elnök csenget.]] Novák Előd javaslata az 1990 előtti művek digitalizálására vonatkozik. Nem lenne kevesebb, én magam sem értenék azzal egyet, hogy kevesebb magyar műsorszám legyen a rádióban hallható. Itt arról van szó, hogy az 1990…
Képviselő asszony, elnézést, hogy megakasztom, de letelt az ideje.
Köszönöm szépen, elnök úr az időbeli figyelmeztetést. Köszönöm még egyszer mindenkinek, aki értékes javaslatával, módosító indítványával jobbította ezt a törvényjavaslatot. Kérem a tisztelt Házat, fogadja el a módosító indítványokkal együtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Szakács László: Miért fogadtad el a beszámolót?]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a most tárgyalt előterjesztéssel kapcsolatban még a mai napon sor kerül. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvénynek a jegybanki működés ésszerű keretek közé szorításához szükséges módosításáról szóló T/1276. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Most megkérdezem az előterjesztőket, hogy ki kívánja közülük ötperces időkeretben az ezzel kapcsolatos felszólalását megtenni. Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Több mint fél éve nincs a Magyar Nemzeti Banknak felügyelőbizottsága, amely a jegybank törvényes gazdálkodását hivatott ellenőrizni. Ez alatt az idő alatt a Magyar Nemzeti Bank 350 milliárd forintot költött el, a jegybanktörvényből nem levezethető módon. Mint ismeretes, több nagy értékű luxusingatlant vásárolt, és 200 milliárd forintot juttatott az alapítványainak, Matolcsy György unortodox elméleteinek propagálására. Ezek természetesen véletlenül derülnek ki - többnyire a sajtó munkatársainak köszönhetően -, pedig nagy összegű pénzről van szó, de az Országgyűlés erről nem kap tájékoztatást. Az LMP többször kezdeményezte Matolcsy György meghallgatását különböző érintett bizottságok előtt, de a kormánytöbbség nem engedte a napirendre vételt. Vajon miért? Mi takargatnivaló van? Ha nincs takargatnivaló, nyugodtan vállalhatták volna a meghallgatást, sőt már felügyelőbizottsága is lehetne a Magyar Nemzeti Banknak. A legújabb hír, hogy a Magyar Nemzeti Bank megvette az ország legdrágább házát. Mintegy 3,4 milliárd forintért vásárolta meg a Hatvany-villát a budai Várban a Magyar Nemzeti Bank által létrehozott öt alapítvány egyike. Egy másik hasonló jellegű ingatlant is megvásárolt, csaknem 2 milliárd forint értékben. Állítólag rendezvény- és oktatási központ lesz bennük. Ami biztos, hogy a villáért a könyv szerinti értéknél 30 százalékkal többet fizet az MNB: 2,5 milliárd helyett 3,4 milliárd forintot. Hasonló történt a 100 százalékig ciprusi tulajdonban lévő Eiffel-palota esetében is. Az offshore hátterű befektetőnek kevesebb mint 31 millió euróba került az irodaház megvásárlása és felújítása, amit aztán nettó 45,3 millió euróért értékesítettek a Magyar Nemzeti Banknak. Vajon miért? Ki ad erre választ? Az MNB közpénzzel gazdálkodik, tisztelt képviselőtársaim. Működésére a takarékos gazdálkodás követelménye éppúgy irányadó, mint valamennyi állami intézményre. A pazarló, urizáló költekezés, a luxusberuházások a jegybank esetében is elfogadhatatlanok, de úgy látszik, az urizálás divat lett a kormánypárt körében, miközben a devizahiteleket a piaci árfolyamon forintosítják. Ez körülbelül 100 milliárd forint nyereséget jelent a jegybanknak. [[14.00]] Mivel nagyon komoly összegek gyakorlatilag ellenőrizhetetlen kifizetése folyik, az LMP korábban és most is kezdeményezi a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottságának mielőbbi felállítását. Ma színt lehet vallani, hogy mennyire tartja a kormánytöbbség fontosnak a közpénzekkel való takarékos gazdálkodást, ugyanis szavazunk az MNB pénzköltéseit ésszerű keretek közé szorítani kívánó LMP-s javaslat tárgysorozatba vételéről. Ez a törvénymódosítási javaslat kimondja, hogy az MNB a jegybanktörvényben meghatározott feladataihoz nem kapcsolódó tevékenységet nem folytathat, illetve vagyonát ilyen tevékenység folytatására nem fordíthatja. Társadalmi felelősségvállalás céljaira legfeljebb a bírságokból származó bevételeket lehet fordítani. A javaslat megszüntetné az MNB nemrég létrehozott alapítványait is. Kérjük javaslataink támogatását.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály előírásainak megfelelően most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőnek szólásra jelentkező független képviselő felszólalhat. Kérdezem, ki kíván élni ezzel. Elsőnek megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Tóth Csaba képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Nemzeti Banknak a jegybanktörvényből adódóan elsősorban az ott rögzített feladatait kellene ellátni, úgymint az árstabilitás elérése, fenntartása, a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának fenntartása, illetve ezeken keresztül a gazdaságpolitika segítése. A múlt héten Matolcsy György bankelnök úr a Gazdasági bizottság előtt elmondta, hogy a Magyar Nemzeti Bank működése stabil és kiszámítható. Valóban igaza volt, mert stabilan és kiszámítható módon költ el tízmilliárdokat a Magyar Nemzeti Bank az utóbbi időben az alapfeladatai körébe nem tartozó feladatok ellátására. Tízmilliárdokat költ el az unortodox közgazdaságtanok terjesztésére, és ehhez tízmilliárdokért vásárol ingatlanokat különböző alapítványokon keresztül, ahol aztán nem tudjuk majd, hogy honnan hova kötnek ezek ki. S miközben beszámolt a Gazdasági bizottság előtt, akkor került napvilágra, hogy megvették éppen a Várban a Lónyay-villát is sok milliárd forintért. S lehetne fölsorolni újra ezeket az ingatlanokat, a tiszaroffi kastélytól az IPOSZ-székházig, a régi budai városházáig, de egyet ki kell ezek közül emelni, az előbb is említett Eiffel Palace-t. Az Eiffel Palace-t 45,3 millió euróért vásárolták meg úgy, hogy azt megelőzően, még év elején, januárban, a Nemzeti Befektetési Ügynökség egyik anyagában 40 millió euróért árulták. Tehát egy 40 millió euróért árult ingatlant vett meg hat hónappal később 45,3 millió euróért, s erre választ nem tudott adni, hogy mitől került ez többe. A mai napig nincsen felügyelőbizottsága a Magyar Nemzeti Banknak, nincs meg az a felügyelőbizottság, aki ellenőrizné a működését, és el tudná számoltatni ezzel kapcsolatban. Úgyhogy ennek a törvényjavaslatnak a tárgysorozatba vételét a szocialista frakció mindenképpen támogatni fogja. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik maximálisan támogatja az előttünk fekvő előterjesztés legalább tárgyalását, hiszen döntést nem előlegezhetünk meg. El kell hogy mondjuk, hatalmas problémát okoz, hogy az MNB végül is felügyelőbizottság nélkül működik. Itt Varga István volt a Jobbik delegáltja, nagyon sok olyan jobbító javaslatot tudott letenni az asztalra, amit most már jelesül a Jobbik által szervezett és a devizahitel-károsultakért folytatott tüntetéseken tud csak megtenni, hiszen önök sem és arra hivatottak sem gondoskodtak arról, hogy ilyen szervezet legyen, létezzen, működjön. Abszolút indokolható, hogy az MNB csak a jegybanktörvényben meghatározott feladataihoz kapcsolódó tevékenységeket folytathasson, illetve ne folytathasson olyat, ami nem sorolható egyértelműen ide. Legalábbis unortodoxnak tekinthető az a portfóliókezelési gyakorlat, amit ezen intézmény folytat. Az Eiffel-palota beszerzése körüli visszásságok tekintetében még a bizottsági meghallgatáson sem tudott a jegybankelnök megnyugtató válaszokat adni. Egyik válasza szerint Nyugat-Európában is jellemző a jegybankok körében az, hogy üdülőket vásárolnak, hogy különböző ingatlancsatornákon keresztül ingatlanállományt tartanak fenn. Azt kell hogy mondjuk, nem lehet válasz és nem lehet indok az, hogy Nyugat-Európában ilyen típusú és ilyen mennyiségű üdülővel bírnak a jegybankok. Magyarországon, egy kivéreztetett gazdaságban egészen másfajta feladatok és felelősségi körök mutathatók fel. Látható, hogy miközben az MNB nagyon sokat költ az úgynevezett unortodox gazdaságpolitika oktatására is, abszolút nem biztos, hogy ez a jegybanktörvénnyel összhangban és szinkronban áll, legalábbis ez vita tárgyát képezhetné, ezt a vitát kellene hogy lefolytassa a Ház, addig is azonban az MNB-nél felmutatható egy egyszeri, talán kicsit furcsának tűnő nyereségtömeg, egy 100 milliárdos volumen, ami a devizahitel-károsultak kapcsán született. A Jobbik javaslata szerint mindezt egy kártérítési alapba kell csoportosítani, és ebből segíteni a legnehezebb sorsú hitelkárosultakon, a már kilakoltatottakon és azokon, akiknek felmondták a szerződését, de minderről tárgyalni kell, beszélni kell. Égető, sürgető kérdésekről van szó, arra szólítjuk fel tehát az összes képviselőt, hogy támogassa ennek legalább a tárgyalhatóságát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából felszólalásra Schiffer András frakcióvezető úr jelentkezett. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az a javaslat, amelynek a tárgysorozatba vételét kérjük - tehát egyelőre még nem az elfogadását -, az azt jelenti, amennyiben erről tárgyalunk és amennyiben ezt elfogadná a tisztelt Ház, több százmilliárd forintot takarítunk meg a magyar adófizetőknek. Azok az alapítványok és azok a tevékenységek, amiket ma a Matolcsy vezette jegybank nem az alapvető alkotmányos feladatai ellátása érdekében folytat és tart fenn, ez minden költségvetési évben több százmilliárd mínuszt jelent a magyar adófizetőknek. Ha ezek az alapítványok nem lennének, ha ezek a különböző eszement vásárlások nem lennének, ez a több százmilliárd forint ott lenne a magyar költségvetésben, ebből a több százmilliárd forintból például ki lehetne pótolni az oktatási kasszában azt a hiányt, ami az elmúlt öt-hat évben keletkezett. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen szükség van arra, hogy végre Magyarországon a közgazdaságtanban ne csak a neoklasszikus iskolát oktassák, de akkor az erre rendelkezésre álló forrásokat, közpénzeket oda kell adni az oktatási kasszának, oda kell adni a felsőoktatási intézményeknek. Nincs szükség arra, hogy több százmilliárd forintért alapítványokat rendeljen a jegybank. Az a pénz, ami alapítványok híján megmaradna a jegybanknál, osztalékként visszafizetésre kerülne a központi költségvetésbe. Ehelyett az történik, hogy a jegybank nemcsak alapítványokat rendel, hanem ingatlanokat is vásárol, és miután nem fogadták el az LMP-nek azt a javaslatát, hogy az offshore lovagokat seprűzzük ki az országból és a közvagyon, közpénz környékéről, ezért a jegybank az ügyletei során közpénzekkel gazdagít offshore lovagokat. Nem utolsósorban az a százmilliárd forint, amivel a piaci alapon történő forintosítással megkárosították a devizahitel-károsultakat, ez a százmilliárd forint is ezekre az alapítványokra és különböző offshore lovagoknak lesz kifizetve. Ezt a helyzetet szeretnénk megszüntetni. [[Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A következő felszólaló Oláh Lajos független képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK független képviselői teljes mértékben támogatják az LMP javaslatát, miszerint hogy tárgysorozatba vegyük ezt az ügyet. Fontosnak tartjuk, hogy a Magyar Nemzeti Bank kontroll nélküli pénzköltéséről legalább a parlament keretei között lehessen beszélni. Nem nagyon bízunk abban, hogy a kormánypárti képviselők meghallgatják az észérveket, de legalább arra lehetőségünk legyen, hogy itt, a Parlament falai között beszéljünk azokról a százmilliárdokról, amiket ingatlanra és alapítványokra fordítanak, ingatlanra és olyan alapítványokra, amelyek keretében gyakorlatilag egy bukott gazdaságpolitikát kívánnak oktatni. Bízunk abban, hogy képviselőtársaink legalább azt lehetővé teszik, hogy tárgysorozatba vegyük az ügyet, és hogy tárgyalhassunk róla. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem az előterjesztőket, kívánnak-e két percben reagálni az elhangzottakra. Kérem, nyomógombbal jelentkezzenek be. Igen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Szeretnénk az ellenzéki pártoknak megköszönni a támogatásukat, hogy támogatják a napirendre vételt. Azt gondoljuk, hogy az ellenzéki pártok is átérzik a súlyát a Magyar Nemzeti Bank pazarló gazdálkodásának. Hogyha ez a 350 milliárd forint osztalékként bekerülhetne a költségvetésbe, a gyermekszegénységet például ebből meg lehetne oldani Magyarországon. [[14.10]] De nagyon-nagyon sok olyan tételre lehetne fordítani, amire ma a 2015. évi költségvetésből a kormánytöbbség teljesen ad hoc módon próbál adót beszedni. Nagyon reméljük, hogy a kormánytöbbség ma színt vall, és a kormánytöbbség is leteszi a voksát amellett, hogy támogatni fogja az LMP [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] törvénymódosítási javaslatát. Köszönjük szépen az ellenzék támogató javaslatát, és bízunk a Fidesz-KDNP-többség támogatásában is.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy döntéshozatalra a mai határozathozatalok végén kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az egyes törvényeknek a kisgyermekes szülők rugalmas munkavégzésének elősegítése érdekében szükséges módosításáról szóló T/2022. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Mivel látom, hogy Szél Bernadett képviselő asszony már a helyén felállva várja, hogy megszólalhasson, ötperces időkeretben mint előterjesztőnek megadom a szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Miniszter Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Igazából ez egy olyan javaslat, aminek a támogatása pártok felett álló érdek kellene hogy legyen, de mivel a kétharmad sajnálatos módon leszavazta a tárgysorozatba vételét, én most kívánok adni még egy lehetőséget igazából a javaslatnak is, de önöknek is itt a kormánypártok soraiban, hogy megértsék azt, hogy milyen kiemelt jelentősége van ennek a témának, milyen kiemelt jelentősége van annak, hogy ebben az országban több nő tudjon dolgozni. A Lehet Más a Politika évek óta küzd azért, hogy a nőket helyzetbe hozza a munkaerőpiacon. Ahány törvényjavaslatot behozunk, önök annyit szavaznak le. Úgy is mondhatnám, hogy önök a női választóik előtt annyiszor vallanak színt arról, hogy igazából a kormánypártok nem akarják azt, hogy a nők a munkaerőpiacon helyzetbe jöjjenek, ezáltal hazánk demográfiai válsága megoldódjon [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] és mindazt a képzettséget, mindazt a sok tanult évet, mindazt a lelkesedést, azt a hozzáállást, amit a nők tudnak az ország gazdaságához hozzáadni, önök nem kívánják megadni sem az országnak, sem a nőknek. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Önök általában három dologgal szoktak takarózni, amikor azt mondom, hogy rugalmas foglalkoztatást kell biztosítani a magyar nőknek. Az egyik a munkahelyvédelmi akcióterv szokott lenni, a másik a részmunkaidő, a harmadik pedig az újonnan beharangozott családtámogatási akcióterv. Sajnálatos módon mind a háromban önök tévednek, ezek az intézkedések nem hozzák meg azt az eredményt, amit önök szoktak mondani, hogy milyen eredményesek. Kezdjük a munkahelyvédelmi akciótervvel! Bármennyire is büszkék erre önök, azt gondolom, hogy a számok világosan azt mutatják, hogy tavaly csökkent a kisgyermekes nők foglalkoztatása; olyannyira, hogy az Unióban konkrétan utolsók vagyunk. Ha megnézzük, hogy hány nő tud dolgozni, akinek háromévesnél kisebb gyermeke van, meg hány nő tud dolgozni, akinek hatévesnél fiatalabb gyermeke van, mind a két mutató tekintetében az utolsók vagyunk az Európai Unióban. Ezek után azt gondolom, hogy önök nem dőlhetnek hátra, és nem mondhatják azt, hogy a nőket nem kell helyzetbe hozni. Gyakorlatilag minden uniós ország előttünk van ebben a mutatóban. Nagy a baj, tisztelt kollégáim! A részmunkaidővel kapcsolatban pedig önöknek azt tudom mondani, hogy nem megoldás. Világosan mutatja ezt konkrétan az, hogy 2012 júliusában, amikor hatályba lépett az új munka törvénykönyve, azóta folyamatosan csökken a részmunkaidőt igénybe vevő édesanyák száma. Nyilván ez nem azt mutatja, hogy az intézkedés sikerült, hanem azt mutatja, hogy félrement. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] A harmadik pedig a családtámogatási akcióterv. Ezzel kapcsolatban mindig azt szoktam önöknek mondani, hogy most már inkább akcióra lenne szükség, és nem akciótervre. Ez egyrészt tele van olyan módosításokkal, amik egyszerűen nem valósulnak meg - van olyan, ami már részben megvalósult, van, ami meg hatástalan -, tehát összességében nem tartjuk egy jó intézkedéscsomagnak, nem fogja a válságot megoldani. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] Hozzáteszem, hogy nekünk rengeteg javaslatunk volt, ami az életből jött, és nagyon életszerű volt, ilyen volt például a női vállalkozók és önfoglalkoztatók járulékkedvezménnyel való támogatása. Egész egyszerűen teljesen normális dolog, hogy ha egy nő vállalkozni szeretne, miután megszülte a gyermekét, nem tudja a teljes tb-t kitermelni. Évek óta azt kérjük önöktől, hogy legyen egy fokozatosan kiteljesedő tb, ahányszor meghallják, annyiszor szavazzák le. Ugyanúgy mondjuk azt, hogy a bölcsődéknek és a családi napköziknek nagyobb támogatást kell adni, szükség lenne egy munkaügyi miniszteri biztosra is, önök akárhányszor meghallják, mindig leszavazzák. Ez a mostani javaslatunk semmi másról nem szól, mint hogy mind a közszférában, mind a versenyszférában lehetősége legyen a kisgyermekes nőknek arra, hogy rugalmas munkaidőben dolgozzanak. Elhiszem, hogy Lázár János miniszter úr nem a munkaszervezés csúcsa, nagyon kár, hogy egy minisztériumot vezet, ha azt az alapigazságot nem tudja, hogy mennyire lehet motiválni a munkavállalókat azzal, ha figyelembe vesszük a speciális élethelyzetüket, és hogy a modern világban mennyire normális dolog az, hogy a teljesítmény annál inkább nő, minél jobb a munkaszervezés. Ön büszke arra, hogy az ön minisztériuma nem családbarát, én viszont nagyon nem vagyok arra büszke, hogy az ország sem az, és azt gondolom, hogy teljesen normális igény lenne a szülésből visszatérő nők esetében, hogy ne otthon kelljen három évet várniuk, ami alatt kirúghatóak egyébként, ha visszamennek dolgozni - erről mindjárt fogok egypár mondatot mondani -, hanem meg tudjanak állapodni a munkaadóval abban, hogy ha a részmunkaidő nem megfelelő neki, mert annyi pénzből nem tud megélni, akkor milyen rugalmas munkavállalási formában tud visszatérni dolgozni. Szerintünk ez egy alapkövetelmény, önök szerint viszont nem, úgyhogy szépen leszavazták ezt a javaslatot. Külön szeretném hozzátenni, hogy nagyon sok fideszest láttam, hogy megdöbbenve hallotta, hogy önök voltak azok, akik a kisgyermekes nőket kirúghatóvá tették, amikor visszamennek dolgozni. Igen, ez a Fidesz-KDNP-kormány volt, aki bevezetett egy olyan szabályozást, hogy ha egyébként a gyed extrával élnek ezek a nők, és visszamennek dolgozni, akkor simán utcára tehetőek lesznek. A Lehet Más a Politika ebben is kérte az önök támogatását, hogy ez a szégyenletes intézkedés megszűnjön, ebben sem adtak nekünk igazat, nem adtak a nőknek lehetőséget. Azt gondolom, hogy itt egy újabb alkalom [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy bebizonyítsák, hogy önök nem csak a retorika szintjén családbarátok. Támogassák ezt a törvényjavaslatot!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most van lehetőség frakciónként, illetve az elsőnek jelentkező független képviselőnek kétperces időkeretben felszólalnia. Ennek megfelelően elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából Gúr Nándor képviselő úrnak adok szót, az Országgyűlés jegyzőjének.
Köszönöm szépen, alelnök úr. A közszolgálati tisztségviselőktől kezdve a munka törvénykönyve keretei közé tartozókat érinti a tárgysorozatba-vételi javaslat. Tudják, azokat a közszolgákat, akiknél ötödik esztendeje 38 650 forint a köztisztviselői illetményalap - változatlan, nem volt még olyan kormány, amelyik időszakában változatlan lett volna, az önök kormánya olyan volt az elmúlt négy évben -, a másik része pedig a munka törvénykönyve hatálya alá esők körét érinti, akik esetében meg rengeteg méltánytalan intézkedést szültek az elmúlt esztendőkben, sok olyat, amely a védettségük csökkenéséhez vezetett. Ez a tárgysorozatba-vételi javaslat gyakorlatilag ezen kíván enyhíteni, legkiváltképp a kisgyermekes anyák munkahelyi elhelyezkedését és védettségét érintően. Egy példát hozok csak, amiért - ha másért nem - önöknek kutya kötelességük támogatni a tárgysorozatba vételt. Az pedig az, hogy önök felrúgták azt a biztonságot, ami arról szólt, hogy ha egy kisgyermekes, három évnél fiatalabb gyermeket nevelő anya visszatért a munkaerőpiacra, akkor gyakorlatilag a felmondási tilalom fennállt a korábbi időszakban; nem az önökében, az önöket megelőző kormány időszakában. Önök ezt felrúgták. Önök olyan törvényt fogadtak el, amely keretei között, ha valaki egy három évnél fiatalabb gyermeket nevel, majd visszamegy dolgozni, akkor a munkaviszonya keretei között rendes felmondással is kirúghatóvá vált. Ez szégyenteljes, miközben önök folyamatosan arról papoltak, hogy hol és hogyan, miképpen nyújtottak segítséget. Azért mondtam, hogy a tárgysorozatba vétel elfogadását, támogatását javaslom az önök számára, mert ha csak egy picit is kereszténydemokraták azok, akik a Fidesz mellett ott ülnek, akkor az értékrend alapján ezt a tárgysorozatba vételt támogatniuk kell. Köszönöm szépen, alelnök úr. Mi támogatjuk.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Novák Előd képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! A kisgyermekes szülők rugalmas munkavégzésének elősegítését azért is tartjuk fontosnak, mert a közhiedelmekkel ellentétben a nők nagyobb munkaerő-piaci részvétele jár több gyermek megszületésével. Ezért nemzetgazdasági érdek is, főleg, ha ki mernék mondani végre egyre többen, amit a Jobbik a programjában bátran megfogalmazott, hogy Magyarország legnagyobb problémája a népességfogyás, és ha ezt önök is ki mernék mondani, akkor bizony ez ellen tenni is kellene, hogy valami megváltozzon. Ezért szükséges, hogy az állam a gyermekek napközbeni ellátásában is segítséget nyújtson. Ezért fontos, hogy a részmunkaidő mellett a távmunka, a rugalmas munkaidő, a sűrített munkahét és a munkakörmegosztás, illetve ezek kombinációja valóban komolyabb támogatást élvezzenek, de emellett fontos volna az épp a Fidesz-kormány által bevezetett bölcsődei gondozási díj eltörlése. Hiszen miközben önök is arról beszélnek, hogy kevés a bölcsődei férőhely, aközben ennek ellentmondóan fizetőssé tették az előző Orbán-kormány alatt a bölcsődéket, már ami a gondozási díjat is illeti, az ottlétet, nem is az étkezésről beszélünk tehát. [[14.20]] A gondozási díjért is fizetni kell. Ezért azt gondolom, azzal kellene kezdeni, hogy ha valóban könnyíteni akarunk a kisgyermekes szülők munkavégzésén, hogy a bölcsődei ellátást biztosítjuk. Az elfogadhatatlan, hogy Lázár János már nem is szégyelli kimondani, hogy a Miniszterelnökség - idézem – „sajnos valóban nem egy családbarát munkahely”. Az ilyen üzenetek és az, hogy „a Miniszterelnökségen dolgozni senkinek sem kötelező”, rendkívül károsak a többi államigazgatási szerv munkavállalóira és ezáltal hazánk demográfiai katasztrófájára nézve is. S hogy miért szeretnének visszamenni a kisgyermekes szülők, ennek több oka lehet. Az egyik esetenként az, hogy a családi adókedvezményt, amiről önök oly sokat beszélnek, pedig nem is inflációkövető, ilyen értelemben évről évre csökken a reálértéke, azt sem tudják igénybe venni, mert nem hajlandók a járulékok után újabb adónemekre kiterjeszteni, ahogy azt a Jobbik már többször javasolta, hogy mindenki [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a kisebb jövedelműek is igénybe tudják venni teljes mértékben a családi adókedvezményt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Az LMP képviselőcsoportjából Schiffer András frakcióvezető úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kapcsolódóan ahhoz, amit az imént ellenzéki képviselőtársaim már elmondtak a kancelláriaminiszter minapi nyilatkozatával kapcsolatban, szeretném azt világossá tenni, hogy amikor a Miniszterelnökség vagy éppen az Országgyűlés munkakörülményeiről van szó, arról van szó, hogy mennyire családbarátan működik, mondjuk, a parlament vagy a Miniszterelnökség, akkor nem arról van szó, hogy a politikai elitnek milyen kiváltságai legyenek. Arról van szó, hogy ha a legfontosabb hivatalok, az államigazgatás csúcsán lévő közhivatal valamilyen magatartást felmutat, az továbbsugárzik az egész közigazgatásra és továbbsugárzik az egész munkaerőpiacra. Tehát ha nem családbarát a legfontosabb közigazgatási intézmény, akkor nagyon nehéz elvárni egyébként bármilyen más foglalkoztatótól, hogy családbarát legyen. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt négy évben azt természetesen mindenki megtapasztalhatta ebben az országban, hogy a rugalmas munkaerőpiac fideszes nyelven azt jelenti, hogy a magyar munkavállalókat szabadon és könnyedén ki lehet rúgni a munkahelyükről. Szabadon bizonytalanságban lehet tartani a magyar munkavállalókat. Ezt jelentette 2011 óta a rugalmas munkaerőpiac. A rugalmas munkaerőpiac viszont szerencsésebb országokban egészen mást jelent. Amit a törvényjavaslattal szeretnénk bevezetni, az például a munkaidő, a munkavégzés tekintetében jelent rugalmasságot, tudniillik, hogy éppen egyedi élethelyzetekhez, szükségletekhez igazodva lehessen például visszaintegrálni a munkaerőpiacra kisgyermekes szülőket. Rugalmas munkaerőpiacról beszélünk akkor, ha például a gyermekvállaláshoz, a kisgyermekes szülők, nemcsak nők, férfiak élethelyzetéhez kötődően próbáljuk a munkavégzési feltételeket alakítani, és természetesen rugalmas a munkaerőpiac akkor is, ha 40-50 éves emberek szabadon tudnak szakmát váltani. Ma erre nincsenek források. Azt gondolom, minden olyan javaslatról tárgyalnia kell az Országgyűlésnek, amely valóban a rugalmas munkaerőpiac irányába mutat, és nem növeli, hanem csökkenti a magyar munkavállalók létbizonytalanságát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A független képviselők közül Szelényi Zsuzsa képviselő asszony kért szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen. Három dolgot szeretnék mondani ezzel a javaslattal kapcsolatban. Egyrészt azt, hogy Magyarországon, mint egyébként Európa legtöbb országában a nők jelentősen, érdemben magasabban képzettek, mint a férfiak. Ha ezt az alapvető tényt a magyar törvényhozás nem tartja fontosnak, nem tekinti a nőket érdemi erőforrásnak, az nagy probléma. Tehát mindenképpen javaslom, hogy ezt tartsák szem előtt. Egyébként ez ebben a parlamentben is igaz. A másik kérdés, amiről szeretnék beszélni, hogy az elmúlt harminc évben az összes fejlődő és fejlett országban a GDP előremozdulása, növekedése jelentős mértékben azért történt meg, mert a nők nagy számban képzettségüknek megfelelően a munkaerőpiacra léptek. Értelemszerűen akkor lehet ezt megcsinálni, ha tekintetbe van véve az életük, a munkakörülményeik, életkörülményeik, gyermekeik. A magyar törvényhozásnak figyelembe kell venni mindazokat a tényezőket, amelyek a nők ésszerű munkáltatása szempontjából fontosak. Akkor a GDP is nőni fog, nem úgy, mint napjainkban. Harmadszor pedig: egy olyan kormány, egy olyan ország, ahol a demográfiai adatok csökkenést mutatnak, jó, ha a svéd paradoxont szem előtt tartva tekintetbe veszi, hogy Európában jóval több gyerek születik azokban az országokban, ahol a nők munkahelyi foglalkoztatása rugalmas, ésszerű, családbarát, emberbarát. Javaslom, hogy támogassák ezt a javaslatot. Mi mindenképpen javasolni fogjuk és támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a függetlenek és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőket, hogy kívánnak-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Szél Bernadett igent int.]] Igen, Szél Bernadett képviselő asszony jelzi, hogy kíván válaszolni. Megvárom, míg a… [[Dr. Szél Bernadett megigazítja a mikrofonját.]] Köszönöm szépen, parancsoljon!
Köszönöm. Kicsit sajnálom, hogy kormányoldalról nem jöttek reakciók, de akkor még egyszer elmondom, hogy amikor majd szavaznak, önök arról fognak gombot nyomni többek között, hogy a háromévesnél fiatalabb gyermeket nevelő nők kirúghatóak-e a munkahelyükről vagy nem rúghatók ki. Ez régebben, még önök előtt úgy volt, hogy nem voltak kirúghatóak. Azt gondoljuk, elemi védettséget kell hogy jelentsen, hogy egy kisgyermeket nevelő nő ne találja magát az utcán. Önök ezt megszüntették. Itt van egy újabb lehetőség, hogy az ezzel kapcsolatos elképzeléseiket megfontolják, és visszaállítsák azt a rendet, ami létezett ebben az országban ezen a téren, mielőtt önök kormányozni kezdtek. Kíváncsi vagyok, hogy önök közül hány ember fogja felvállalni, hogy ezt leszavazza. Azt garantálom önöknek, hogy arról tudni fognak, mert ez elképesztő, tisztelt képviselőtársaim, hogy évek óta azt nézzük, hogy önök folyamatosan megalázzák és a munkaerőpiacon is lehetetlen feladatok elé állítják a nőket. Külön szeretném kiemelni, hogy önök állandóan a részmunkaidőről beszélnek. Egy nagyon szűk rétegnek az megoldás. De szeretném tudni, hogy önök közül hányan tudják, mennyi egy részmunkaidős minimálbér. [[Folyamatos zaj. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Harmincháromezer forint! Önök komolyan gondolják, hogy egy nő számára adott esetben, ha egyedül neveli a gyermekét, mert van ilyen, és elmegy részmunkaidőre, bejelentik minimálbéren, elegendő, ha 33 ezer forintot visz haza? Ezeknek az asszonyoknak, nőknek is kellene a rugalmas munkavégzési lehetőség! Egész Európa ebbe az irányba megy. Mondjanak nekem egy jó indokot arra, hogy Magyarország miért nem követi a jó példát! Külön szeretném kiemelni a szégyenletes lázári mintát, aki ország-világ előtt bevállalta, hogy az ő minisztériuma bizony nem családbarát. Hány főnöknek, hány vezetőnek mutatott ezzel példát azzal kapcsolatban, hogy milyen könnyelműen ítélkezhet családos munkavállalók fölött? Én anno átadtam neki egy oklevelet, az volt rajta, hogy ő bizony a nem családbarát kategóriában első helyet nyert el idén. Tudják, mi volt a legszörnyűbb? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az, hogy Lázár János erre láthatóan büszke volt. Legyenek önök egy kicsit belátóbbak, és adjanak zöld utat egy olyan javaslatnak, amely egy nagyon szörnyű állapotot kíván visszafordítani! Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a döntéshozatalra a mai szavazások végén kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az országgyűlési képviselők, a kormány tagjai és az államtitkárok kötelező vagyongyarapodási vizsgálatáról szóló T/1821. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Most megadom a szót ötperces időkeretben Szilágyi György képviselő úrnak, a javaslat előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Az elmúlt időszak eseményei a korábbinál is jobban ráerősítettek arra a közvélekedésre, amely szerint a képviselők és a politikai vezetők vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettsége nem nyújt elegendő védelmet a visszaélések ellen. Sorra derülnek ki egyes politikai körök vagyonosodási ügyei, és ezzel együtt világossá vált az a tény, hogy a jelenlegi rendszer semmi garanciát nem nyújt ez ellen a rendkívül káros jelenség ellen, így a rendszer radikális reformjára van szükség. Jelen törvényjavaslat két irányban is felveszi a harcot a politikusbűnözés legelterjedtebb formájával, a korrupcióval. Egyrészt az országgyűlési képviselők és a politikai vezetők számára kötelező vagyongyarapodási vizsgálatot rendel el, amelyet a megbízatás kezdetén, majd végén is elvégeznek a NAV munkatársai, és amely alól nincs kivétel, ugyanúgy kötelező a miniszterelnökre, mint arra, aki csak egy napig volt képviselő. A másik irány pedig a korábbi visszaélések lehető legátfogóbb felderítése, a rendelkezésre álló adójogi és büntetőjogi szankciórendszerrel történő legszigorúbb szankcionálása; ezek alapján az 1990 utáni összes parlamenti képviselőnek és politikai vezetőnek szembe kell néznie végre a felelősséggel. Az elszámoltatásra, kedves képviselőtársaim, óriási igény van a társadalomban. Ezt tudják önök is, hiszen 2010 előtt a Fidesz is ezzel kampányolt. Azzal kampányolt, hogy elszámoltatás lesz ebben az országban, aztán kormányra kerültek, és amikor kormányra kerültek, sajnos már nem érzik olyan fontosnak ezt a kérdést. [[14.30]] Természeten tisztában vagyunk azzal, hogy viszonylag kevés esély van egy húsz évvel ezelőtti korrupciós ügy szálainak kibogozására, de ez nem lehet ellenérv akkor, amikor ennyi idő után legalább a jogszabályi hátterét és az elméleti lehetőségét megkonstruálja az Országgyűlés annak, hogy ezek az elszámoltatások végremehessenek. A másik sajnálatos tendencia, hogy egyes politikusok a jogtalanul szerzett hasznukból vásárolt javaikat családtagjaik nevére íratják, és így próbálják leplezni csalárd üzelmeiket. Jelenleg a családtagok vagyonnyilatkozata nem nyilvános. Abba csak a szakbizottság tagjai nézhetnek bele, jelen javaslat ezen változtatna azzal, hogy a képviselők és a képviselői megbízatással nem rendelkező politikai vezetők családtagjainak vagyonnyilatkozatát ezentúl úgyszintén közzé kellene tenni.Tekintettel arra, hogy a családtagok nem közszereplők, az ő vagyonnyilatkozatuk nem tartalmazná a személyes adataikat, de a választók ezzel nemcsak a politikusok, de a családjuk tekintetében is közvetlen információval rendelkeznének majd azok vagyoni helyzetéről, ami csökkentené a visszaélések lehetőségét, és növelné a közbizalmat. Nagyon sokszor hivatkoznak önök arra, hogy az európai uniós irányelvekkel nem szabad szembemenni. Elmondanám önöknek, hogy az Európai Unió tagállamai közül Görögországban, Litvániában és Romániában a képviselők vagyonnyilatkozatának tartalmaznia kell a házastárs és a gyermekek vagyonnyilatkozatát is, ami a képviselő vagyonnyilatkozatával együtt nyilvános. Ez alapján ugye, egyértelmű, hogy ez a törvényjavaslat nem példa nélküli Európában. A bizottsági vita során nagyon furcsa ellenérveket hallhattunk. Hogy csak kettőt idézzek, az egyik ellenérv az volt az önök részéről, hogy ha ezt a törvényjavaslatot elfogadnánk, az azt sugallná az embereknek, hogy minden képviselő korrupt, csaló és hazudik. Kedves Képviselőtársaim! Az, aki ezt mondta, és akkor lehet, ha önök úgy gondolják, hogy igaza volt, akkor önök is elrugaszkodtak a valóságtól. Nem ennek a törvényjavaslatnak az elfogadásánál gondolnák úgy az emberek, hanem sajnos most gondolják úgy az emberek, hogy minden országgyűlési képviselő korrupt, csaló és hazug. És én ezzel nem értek egyet. Én úgy gondolom, hogy itt az Országgyűlésben a képviselők túlnyomóan nagy része becsületes, és nincs mitől félnie. Éppen ezért kérem azt, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, hiszen ez az önök érdekét is szolgálja, hogy ne bújtassák azt a kisebbséget, aki ilyen rossz fényben tudja feltüntetni az országgyűlési képviselőket. Aki becsületes, meggyőződésem, annak nincs takargatnivalója. Aki becsületes, az megszavazza ezt a törvényt, hiszen nincs mitől félnie, teljesen mindegy, hogy az ő vagyonnyilatkozatáról vagy a felesége vagyonnyilatkozatáról van-e szó. Hiszen az is elhangzott, hogy magánszférát sértenénk, ha a családtagoknak nyilvános lenne a vagyonnyilatkozata. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Én húsz éve vagyok házas, több mint húsz éve, ami nekünk van vagyonunk, az én autóm a feleségem autója is, ami nekünk van, az a kettőnké. Tehát nincs olyan, hogy az enyém vagy az övé, az közös, a miénk. És hogyha nincs szégyellnivalójuk, akkor nyugodtan támogathatják ezt a törvényjavaslatot. Kérem, hogy a tisztább közélet érdekében támogassák azt, hogy tárgysorozatba vegyük ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most lehetőség van frakciónként egy-egy képviselőnek és az elsőként jelentkező független képviselőnek kétperces felszólalásra. Ennek megfelelően elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, az előttünk álló törvényjavaslat kötelező vagyongyarapodási vizsgálatot írna elő a NAV-nál minden olyan személy esetén, aki 1990. május 2-a óta országgyűlési képviselői megbízatást lát el, a kormány tagja vagy valamilyen államtitkári posztot töltött be, és hát a törvényjavaslat jelentősen módosítaná az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatára, vagyonvizsgálatára vonatkozó szabályokat is. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi úgy látjuk, hogy egy jogállamban működnie kéne azoknak az intézményeknek még a jelenlegi jogszabályi környezetben is, amelyek elvezetnének oda, hogy az állami hatóság vezetőjének vagy bárki másnak, adott esetben személyre szabott jogalkotás nélkül is találkoznia kellene azon jogkövetkezményekkel, ha valamilyen jogellenes cselekményt követ el. Egyébiránt a Magyar Szocialista Párt álláspontja az, hogy legyen szó akár a vagyon jogellenes gyarapításáról, akár az erre hivatkozó alaptalan vádaskodásról, ennek egyetlen megoldása lehet a nyilvánosság minél szélesebb körben való biztosítása, illetve a független és hatékony ellenőrzés megvalósítása során. Ez egyébként mindannyiunk érdeke, beleértve a tisztelt kormánypárti képviselőtársaimat is, hiszen valóban tisztának kell látszódnia annak, aki becsületes, de fény kell derüljön arra is, aki visszaél a választók bizalmával. Éppen ezért mi támogatjuk a törvényjavaslat tárgysorozatba vételét. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Schiffer András frakcióvezető úr következik. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen támogatjuk ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét, hiszen az LMP is már év elején egy hasonló típusú törvényjavaslattal állt elő. A különbség annyi, hogy mi nem pusztán a kormánytagokról, illetve az országgyűlési képviselőkről beszélünk, hanem azt mondjuk, hogy a teljes politikai elit vagyongyarapodását rendszeresen, kötelező jelleggel meg kell vizsgálni. Önmagában a vagyonnyilatkozati rendszer erre nem elégséges. A fideszes képviselőtársunk az Igazságügyi bizottság ülésén azt mondta, amit itt az imént hallhattunk az előterjesztőtől, hogy azért nem támogatja ezeket a javaslatokat, amit a Jobbik, illetve az LMP előterjesztett, merthogy ez aláássa a bizalmat, és olyan képet fest, mintha a politikusok lopnának; akkor nagy tisztelettel kénytelen vagyok azt mondani, hogy az emberek már így is ezt gondolják. Nem az ilyen javaslatok miatt gondolják azt az emberek, hogy a politikusok lopnak, hanem azért, mert az elmúlt 25 évben egyszer sem volt elszámoltatás; azért, mert ez az ország egy következmények nélküli ország lett a rendszerváltás óta. A kötelező, rendszeres vagyonosodási vizsgálat arról szól, hogy minden ember, minden adófizető állampolgár meggyőződhessen arról, hogy az, akit a köz fizet, az valóban úgy gyarapodik, ahogyan ezt a törvényes jövedelme alátámasztja. A mi felfogásunk szerint a politikai elit esetében ezt nem az adóhatóságnak, hanem a Számvevőszéknek kell elvégeznie. Nagyon fontos, nemcsak a képviselőkről, nemcsak a kormánytagokról van szó, hanem az állami, önkormányzati tulajdonban álló cégek vezetőiről, az önkormányzatok vezetőiről, mindenkiről, aki egyébként a közvagyon felett rendelkezik. Azzal lehet helyreállítani az állampolgárok bizalmát, hogyha időről időre minden adófizető meggyőződhet arról, hogy a világéletében közpénzből élő politikusnak miből futotta luxusautóra, miből futotta luxus-úszómedencére. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Novák Előd képviselő úr következik. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Van szerencsém tájékoztatni önöket arról, hogy a Jobbik támogatja Vona Gábor indítványát, amelyet Szilágyi György képviselőtársunkkal együtt nyújtott be, és ez talán nem is olyan meglepő, az viszont inkább, hogy Görögországban és például még Romániában is elfogadott az a Jobbik által célzott radikális [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Akkor menjetek oda!]] változás e téren, amit a vagyonnyilatkozatok terén szeretnénk. Mégpedig azt, hogy legyen nyilvános; igen, a házastársak, a gyermekek, ugye, ezek a legfrissebb botrányok, ha Lázár János tízéves kisfiára gondolunk, aki egy 70 milliós villát tulajdonol, és sorra pattannak ki a botrányok. Legutóbb épp Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr vagyonosodását vettem górcső alá, és itt az Országgyűlésben bátorkodtam megkérdezni azt, hogy ő valóban szegény-e, mint a templom egere. És én azt gondolom, hogy ami a médiában felmerül és általában, ez valóban sérti az Országgyűlés méltóságát, hogy egyes képviselők azért a természetességen túlmutatóan, kissé mesterkélten is dugdossák el vagyontárgyaikat kisgyermekek vagy akár házastársak nevén, ez sajnos általánossá vált. Ezért is tartjuk szükségesnek a teljes nyilvánosságot, mert mondjuk ki, a vagyonnyilatkozatok jelenlegi formája egy szemfényvesztés. Az, amit önök művelnek, illetve korábban az MSZP is ezt a rendszert tartotta fenn, nem kívánta megváltoztatni, míg kormányon volt, ez egy szemfényvesztés, hiszen ebből semmi nem derül ki. Ezernyi kiskapu van, a legegyszerűbb, ugye, hogyha egyszerűen, mondjuk egy házastársnak vagy egy gyermeknek tulajdonítunk valamekkora pénzösszeget, ami ugye, otthon vagy akár egy bankszámlán fekszik. Ezért ezen változtatni kell. Ezért is nyújtottuk be már a ciklus legelején, az első munkanapon, az Országgyűlés alakuló ülése napján Vona Gáborral a politikusbűnözés visszaszorítását célzó azon törvényjavaslatot, amelynek egyébként része volt már nagyjából ez a javaslat is. Most ki lett egészítve a házastársak vagyonnyilatkozatának nyilvánosságával. Feladat van még bőven, hiszen láthatjuk, hogy önök például továbbra is rejtegetik az államtitkárok vagyonnyilatkozatát. A Jobbik nem fog letenni arról, hogy teljes nyilvánosságot biztosítson ezeknek. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A független képviselők közül Kónya Péter képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr! [[14.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném előrevetíteni, hogy független képviselőként mindenképpen támogatni fogom a tárgysorozatba vételét ennek a törvénymódosításnak, bár felemásnak tartom a törvénymódosítást. Mindenképpen pozitív az, hogy nemcsak a jelenlegi képviselőkre és a jövőbeli képviselőkre, illetve politikusokra vonatkozik a törvénymódosítás, hanem a rendszerváltást követően visszamenőleges hatállyal vizsgálná a vagyongyarapodását a politikusoknak. Azt gondolom, hogy ez egy pozitív eleme a törvénymódosításnak. Ugyanakkor Schiffer képviselő-kollégámmal egyet kell hogy értsek, hogy jóval szélesebb körben kellene ezt vizsgálni, és nyilván ez a törvénymódosítás nem terjed ki arra, hogy hogyan lehetne a strómanok vagyongyarapodását vizsgálni, hiszen tudjuk azt, hogy számos politikustársunk strómanok mögé rejti a vagyonát, az eldugdosott, ellopott és korrupcióból megszerzett vagyonát. Mindenképpen azt gondolom, hogy miután múlt héten az LMP-s képviselőtársaink benyújtottak egy hasonló törvénymódosítást, és a fideszes képviselőtársaink, illetve kormánypárti képviselők erre nemmel szavaztak, így vélhetőleg most is nemmel fognak szavazni. Ugyanakkor van egy mondás: akinek vaj van a fején, az ne menjen a napra. Ha önök nemmel szavaznak egy ilyen törvénymódosításra, akkor azt az üzenetet adják választópolgáraiknak, hogy önöknek vaj van a fején. Köszönöm a szót. [[Taps a függetlenek padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a lehetőséget Szilágyi György képviselő úrnak, hogy válaszoljon az elhangzottakra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mivel az összes frakció és a független képviselők véleményét is hallhattuk, egyedül csak a Fidesz-KDNP-frakció nem nyilvánult meg a kérdésben, azért remélem, hogy a szavazásnál nem az lesz, hogy csak önök fognak egyedül maradni abban a kérdésben, hogy nem szeretnének egy tisztább közéletet, és azt is remélem, hogy nem az önök együttes véleménye az, amit Novák Előd felszólalásakor, amikor a görög és a román példát említette, egyik képviselőtársuktól hallhattunk, aki bekiabálta, hogy akkor menjetek oda, tehát menjünk oda, ha mi azt szeretnénk, hogy nyilvánosak legyenek ezek, hogy tisztább, átláthatóbb közélet legyen.Én komolyan gondoltam, és komolyan is mondom azt, hogy hiszek abban, hogy a képviselők nagy része, aki itt ül bent ma a parlamentben, ugyanúgy szenvedő alanya ezeknek az ügyeknek. Hiszek abban, hogy a képviselők nagy része becsületesen, csak a munkából megkeresett pénzéből tartja el a családját, és ebből gyarapszik. Viszont aki így van és így cselekszik, annak nincs félnivalója. Az önök érdeke is az, hogy végre egy átlátható és tiszta közélet legyen, az önök érdeke is az, hogy ne védjék azt a kisebbséget, amely esetleg rossz fényt vet önökre is. Kérem ezért önöket, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, és ha nem is értenek egyet teljes mértékben például ezzel a törvényjavaslattal, és itt hangoztak el kritikák, ha tárgysorozatba veszik, akkor vitázhatunk róla, nyújtsanak be hozzá módosító javaslatokat, tegyük még jobbá ezt a törvényt. Tehát én nagyon szépen szeretném kérni önöket, hogy szavazzák meg, hiszen aki becsületes, annak nincs takargatnivalója, mondom még egyszer, és nemsokára el fog dőlni az, hogy ebben a parlamentben hány becsületes képviselő ül, és hány olyan, akinek takargatnivalója van, és ezért nem szavazza meg ezt a törvényt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a döntéshozatalra a mai szavazások végén kerül sor. A szavazások előtti utolsó vitaponthoz érkeztünk. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a 18. életévet be nem töltött személyek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények visszaszorítása érdekében szükséges intézkedések megtételéről szóló H/1409. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Megkérdezem az előterjesztőket, hogy ki kíván 5 perces időkeretben felszólalni. [[Jelzésre:]] Vágó Sebestyén képviselő úr jelzi. A gombot legyen szíves megnyomni, mert addig nem tudják megadni önnek a szót. Köszönöm szépen. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint ahogy az Igazságügyi bizottság ülésén is meg utána a szóbeli kérdésben is, ugyanúgy most is fenntartom azt, hogy erről a határozati javaslatról igenis tárgyalnia kell a parlamentnek, és valamilyen formában ezt az intézkedést be kell vezetnie. Mégpedig itt arról van szó, hogy azok, akik 18 év alatti személy ellen szexuális bűncselekményt követtek el, az ő tartózkodási helyük legyen közcélú adat. A határozati javaslatot direkt úgy fogalmaztuk meg, hogy egészen tágan értelmezhető fogalom legyen, akár a viták során is kialakíthatja az Országgyűlés vagy akár a kormány is az álláspontját arról, hogy ezt milyen formában lehetne bevezetni Magyarországon. Ahogy a szóbeli kérdésemre is a válaszban volt, ezt az igazságügyi tárcának vizsgálnia kell, úgy gondolom, hogy ugyanúgy, mint ahogy akár a drogteszttel kapcsolatos fideszes javaslatot, február végéig ezt is mérlegelni tudja a tárca, hogy alkotmányossági, akár nemzetközi jogi szempontból bevezethető-e ez az intézkedés, és milyen formában, és akkor igenis meg lehetne ezt tenni, mert hiszem és vallom, hogy minden problémát, ezt a pedofilproblémát is csak komplexen lehet kezelni. Valamiféle elmozdulást látok annak tekintetében, hogy a gyermekvédelmi jelzőrendszer hatékonyabban működjön, látok valami szándékot az EMMI részéről, persze lehet, hogy ezek csak látszatintézkedések, de emellett igenis szükség van arra, hogy a megelőzés és a szankcionálás területén, a jogkövetkezmények területén sokkal radikálisabb, sokkal drasztikusabb lépéseket hozzunk. Az egyik lenne ez. Úgy gondolom, hogy egy jogállamban igenis mérlegelési lehetőséget ad az, hogy a jogok milyen szinten érvényesülnek. Igenis nagyon sokszor van olyan, hogy bizonyos kiszolgáltatottabb rétegek, jelen esetben a 18 év alattiak, mondjuk ki, a gyermekek védelme nagyobb jogot jelent, mint az ilyen típusú bűncselekményeket elkövetők személyiségi jogai. Igenis egy szülőnek, egy gyereknek joga van tudnia azt, hogy földrajzilag melyik részen van veszélyeztetett helyzetben az ő gyereke, melyik részen van az, melyik földrajzi helyen van az, melyik városrészben, melyik utcában vagy akár melyik házban van egy olyan ember, aki esetleg vadászhat a kiskorú gyermekre. Ezt igenis joga van tudni a szülőnek, joga van tudni azt, hogy hogy kerülje el ezeket a helyeket, és a törvényalkotónak, illetve a kormánynak a bölcsessége kell pedig ahhoz, hogy meghatározza azt, hogy ezt milyen formában teheti meg. Az amerikai példát ismerjük, tudjuk, hogy az USA-ban milyen gyakorlat van. Ha az USA-ban beírok egy nevet vagy beírok akár egy környéket, rögtön kijön különös ismertetőjeggyel, fényképpel, elkövetett bűncselekménnyel az, hogy konkrétan hol dolgozik és hol lakik egy ilyen típusú bűncselekményt elkövető. Én nem mondom azt, hogy ez az üdvözítő megoldás, ugyanis nagyon sokszor ez önbíráskodáshoz vezethetne, akár tragédiákat is okozhatna, de egyébként azt mondom, hogy ez még akár az elrettentésben is vagy akár a jogkövetkezményekben is jelenthetne egy előrelépést, ugyanis ha valakinek a perverz agyában megfordul egy ilyen, hogy egy 18 éves kor alatti gyerek ellen szexuális bűncselekményt kövessen el, akkor meg kell fordulnia annak is, hogy lehet, hogy a jogkövetkezmény leteltéig a szomszédai tudni fogják, hogy ő milyen bűncselekményt követett el. Kap egy jogosan járó stigmát. Úgy gondolom, hogy ezt támogatnunk kell, úgy gondolom, hogy ezt [[Zaj. Az elnök csenget.]] tárgysorozatba kell venni. Mint mondtam, maga a határozati javaslatunk is elég tágan fogalmaz. Meg lehet hozni azt a döntést, ami akár az európai, akár a nemzetközi, akár a magyar jogrendbe beleilleszthető. Úgy gondolom, hogy erről egy vitát kell folytatnunk. Úgy gondolom, hogy erről egy döntést kell hoznunk, és úgy gondolom, hogy ezzel a döntéssel fel kell hatalmaznunk a kormányt, hogy a gyermekeink védelmében meghozzuk ezt az intézkedést, mert amit már a szóbeli kérdésemben is elmondtam, persze most vannak ezek a látszatbotrányok az Egyesült Államok és a kormány között, de nagyon sokszor a demokrácia apostolaként csatlósként követik az Egyesült Államokat, nagyon sokszor olyan esetekben, amik számomra mint nemzeti radikális számára vérlázítóak. Úgy gondolom, hogy egy ilyen jogos követelésnél, egy ilyen jogos intézkedésnél szintén vegyék a fáradságot, és kövessék az amerikai példát, igenis vezessük be azt, hogy tudjuk, hogy a környékünkön, akár a lakókörnyezetünkben, akár a városban merrefelé élnek olyan emberek, pedofil bűncselekményt elkövető perverz emberek, akik veszélyeztethetik a kiskorú gyermekeinket. Kérem, hogy ennek érdekében támogassák a tárgysorozatba vételt. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselőnek és az elsőként jelentkező független képviselőnek van lehetősége kettőperces időkeretben felszólalni. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki ezzel élni. [[Jelzésre:]] A Jobbik-képviselőcsoportból Bana Tibor képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! [[Zaj. Az elnök csenget.]] A Jobbik a gyermekkorúak sérelmére elkövetett bűncselekmények elleni határozott fellépést mindig is kiemelten fontosnak tartotta. Az előző ciklusban Mirkóczki Ádám frakciótársammal közösen nyújtottunk be egy törvényjavaslatot a pedofil jellegű bűncselekményeket elkövetők kémiai kasztrálására vonatkozóan. [[14.50]] Erre egyébként számtalan európai országban találhatunk példát. Mi a javaslat megfogalmazásakor a lengyel mintát vettük alapul, és az alapján a magyar jogrendszerbe átültetve nyújtottuk be az indítványunkat. Amikor a tárgysorozatba vételről volt a szavazás itt az Országgyűlésben, akkor kormánypárti részről is elég sokan támogatták ezt a javaslatunkat, sajnos mégsem kezdődhetett meg ebben a vonatkozásban az érdemi vita. Az elmúlt hónapok során is jó néhány olyan indítványt tettünk, amely ezt a kérdést rendezni hivatott, elsősorban a megelőzés céljával. Hiszen azt tudni kell, tisztelt képviselőtársaim, és a statisztikai adatok is egyértelműen jelzik, hogy nagyon magas a bűnismétlések száma ezen a téren, rendkívül nagy a visszaesők aránya. Minden egyes javaslatunk, amit megfogalmaztunk, azzal a céllal született, hogy érdemi előrelépéseket érhessünk el e tekintetben. Azt persze üdvözöljük, hogy a Btk. szigorítása megtörtént, de sokkal tovább el kellene menni a határozott álláspontunk szerint. Ezért is gondoltuk úgy, hogy egy határozati javaslat formájában terjesztjük be mindezt az Országgyűlés elé, hiszen ilyen módon akár a kormánypárti képviselőcsoportok, akár az ellenzéki frakciók számára megfelelő mozgástér áll rendelkezésre, és valóban egy szakmailag megalapozott javaslat születhet ennek a végén. S amit még végül utolsó érvként alá szeretnék húzni: ez esetben a kiskorúakra nagyon komoly veszélyt jelentő személyek esetében igenis szükség van a szabadságjogok megfelelő mértékű korlátozására. Ezért is kérem önöket, hogy támogassák ezt a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőket, hogy kívánnak-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Vágó Sebestyén képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönöm szépen a támogató hozzászólást. Bízom abban, hogy az, hogy sem a kormánypártok, sem más ellenzéki pártok részéről nem szóltak hozzá, annak tudható be, hogy ez a szavazások előtti utolsó vita, és már mindenkinek nagyon viszket a széke, és nagyon szeretne már hazamenni, ezért inkább nem kíván hozzászólni ehhez a témához. A másik, inkább borúsabb képet mutató magyarázat arra, hogy nem szóltak hozzá, az, hogy az áldozatok sorsa, illetve a lehetséges áldozatok sorsa, a bűnismétlés kockázatának nagysága következtében a minél több áldozat sorsa nem érdekli önöket, ezzel nem foglalkoznak. De akkor örülnék igazán, ha a hozzászólás hiánya azt jelentené, hogy egyértelműnek veszik a magyarázatomból, hogy szükség van ennek a határozati javaslatnak a tárgyalására. Még egyszer kérem, hogy gyermekeink érdekében tárgyaljunk erről a kérdésről, és vegyük tárgysorozatba a Jobbik határozati javaslatát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a döntéshozatalra a mai szavazásunk végén kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el a helyüket, és figyeljék az elnök által elővezetetteket. Arra is kérem önöket, hogy ellenőrizzék, a kártyájukat megfelelően helyezték-e el. Jelenlét-ellenőrzéssel kezdjük, ezért még egyszer kérek mindenkit, hogy foglalja el végre a helyét. Tisztelettel megkérem miniszter urat is, hogy foglalja el a helyét, mert jelenlét-ellenőrzés következik. Köszönöm szépen. Kérem képviselőtársaimat, hogy a jelenlét-ellenőrzéshez nyomjanak meg egy gombot a három lehetséges közül. [[Megtörténik.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy 175-en jelen vagyunk, 23-an távol vannak, az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés elnöke javaslatot tett arra, hogy az Országgyűlés egyes beszámolók határozathozatalára atárgyaló bizottságot kérje fel. A házszabály 85. § (1) bekezdése alapján ezekről az Országgyűlés vita nélkül, de külön-külön határoz. Ennek megfelelően kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Igazságügyi bizottságot a Nemzeti Választási Bizottság elnökének beszámolója a Nemzeti Választási Bizottságnak a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választásán végzett tevékenységéről című B/2254. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 157 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte a határozathozatalra. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Igazságügyi bizottságot a Nemzeti Választási Bizottság elnökének beszámolója a Nemzeti Választási Bizottságnak a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2014. évi általános választásán végzett tevékenységéről című B/2255. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 157 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte a határozathozatalra. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Igazságügyi bizottságot a Nemzeti Választási Iroda elnökének a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2014. október 12-én megtartott választásával kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és lebonyolításáról című B/2256. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 159 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte a határozathozatalra. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Vállalkozásfejlesztési bizottságot a kis- és középvállalkozások 2011-2012. évi helyzetéről, gazdálkodási feltételrendszeréről, a vállalkozásfejlesztés érdekében megtett intézkedésekről, valamint a kis- és középvállalkozások részére nyújtott állami támogatások eredményeiről szóló B/2267. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 157 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte a határozathozatalra. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ügyészség 2009. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát H/2210. számon kapták kézhez. Mivel a határozati javaslathoz módosító javaslat nem érkezett, és részletes vitára sem került sor, most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2210. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 129 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az ügyészség 2010. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát H/2212. számon kapták kézhez. Mivel a határozati javaslathoz módosító javaslat nem érkezett, és részletes vitára sem került sor, most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2212. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 130 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[15.00]] Soron következik az ügyészség 2011. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát H/2216. számon kapták kézhez. Mivel a határozati javaslathoz módosító javaslat nem érkezett, és részletes vitára sem került sor, most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2216. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 130 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az ügyészség 2012. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát H/2217. számon kapták kézhez. Mivel a határozati javaslathoz módosító javaslat nem érkezett, és részletes vitára sem került sor, most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2217. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 130 igen szavazattal, 64 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta Most soron következik az ügyészség 2013. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát H/2218. számon kapták kézhez. Mivel a határozati javaslathoz módosító javaslat nem érkezett, és részletes vitára sem került sor, most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2218. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 131 igen szavazattal, 62 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Kúria 2013. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát H/1808. számon kapták kézhez. Mivel a határozati javaslathoz módosító javaslat nem érkezett, és részletes vitára sem került sor, most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/1808. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 160 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2013. évi beszámolója elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát H/1810. számon kapták kézhez. Mivel a határozati javaslathoz módosító javaslat nem érkezett, és részletes vitára sem került sor, most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/1810. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 136 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a nemzetközi fejlesztési együttműködésről és a nemzetközi humanitárius segítségnyújtásról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2087. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2087/12. számon, összegző jelentését pedig T/2087/13. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik a T/2087/6. számú módosító javaslat, az MSZP pedig a T/2087/2., 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A T/2087/6. számú módosító javaslatban Szilágyi György és Lukács László tesznek javaslatot. Ennek alternatívája szerepel a T/2087/4. számú módosító javaslatban. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/2087/6. számú javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 136 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A T/2087/4. számú módosító javaslatban Demeter Márta képviselő asszony indítványáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/2087/4. számú javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 147 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Most a T/2087/2. számú módosító javaslatot teszem fel szavazásra Demeter Márta képviselő asszony indítványa szerint. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/2087/2. számú javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 128 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Most a T/2087/3. számú módosító javaslatot teszem fel szavazásra. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/2087/3. számú javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2087/12. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 165 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2087/14. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot… [[Nagy zaj az MSZP frakciójában.]] Képviselőtársaim! Ha lehetne egy kicsit halkabban! [[Ismét nagy zaj és közbeszólások az MSZP soraiban.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 187 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A kormány kezdeményezte, hogy az egyes közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló, T/2329. számú törvényjavaslatot sürgős eljárás keretében tárgyalja meg az Országgyűlés. A házszabály 60. § (3) bekezdése alapján az előterjesztő sürgősségi javaslatában azt kezdeményezte, hogy a Törvényalkotási bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. A házszabály 60. § (7) bekezdése alapján az Országgyűlés a sürgős tárgyalás elrendeléséről vita nélkül, a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazatával dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elrendeli-e a T/2329./2. számú javaslat alapján a törvényjavaslat sürgős tárgyalását. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az Országgyűlés a sürgős tárgyalás elrendeléséről vita nélkül, a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazatával dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elrendeli-e a T/2329./2. számú javaslat alapján a törvényjavaslat sürgős tárgyalását. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat sürgős tárgyalásba vételét 130 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elrendelte. Soron következik Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2141. számon valamennyiük számára a hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2141/68. számon, összegző jelentését pedig T/2141/69. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/2141/28. számú, a Jobbik képviselőcsoportja a T/2141/42. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a T/2141/15., 26. és 35. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről szavazunk. [[15.10]] bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/2141/28. számú, a Jobbik képviselőcsoportja a T/2141/42. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a T/2141/15., 26. és 35. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről szavazunk.(15.10) A T/2141/28. számú módosító javaslat Schiffer András frakcióvezető úr javaslata. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a módosító javaslatot. [[Szavazás.]] [[Szavazás.]] Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 129 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A T/2141/42. számú módosító javaslat Novák Előd képviselő úr javaslata. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 21 igen szavazattal, 169 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A T/2141/15. számú módosító javaslat Tóbiás József frakcióvezető úr és mások javaslata. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A T/2141/26. számú módosító javaslat Bárándy Gergely és képviselőtársainak javaslata. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 41 igen szavazattal, 130 nem ellenében és 21 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Most a T/2141/35. számú módosító javaslatról, Korózs Lajos és mások javaslatáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Az előterjesztő a Házszabály 48. § (2) bekezdése alapján kérte, hogy a T/2141/68. számú összegző módosító javaslat 144. pontjáról az Országgyűlés külön döntsön. Először erről szavazunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2141/68. számú összegző módosító javaslatának 144. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat 144. pontját 0 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 60 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól szavazunk. Arra figyelemmel, hogy ennek 9., 11., 76., 188., 189., 193., 194., 203., 212. és 215. pontjai, valamint a 225. pontjában szereplő nyelvhelyességi táblázat 9. pontjával módosuló, 322. és 327. §-okat érintő pontjai minősített többségű döntést igényelnek, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2141/68. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 132 igen szavazattal, 41 nem ellenében és 21 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egyszerű többséget igénylő pontokról döntünk, a 144. pont kivételével. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2141/68. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 129 igen szavazattal, 42 nem ellenében és 22 tartózkodás mellett elfogadta. [[Folyamatos zaj.]] Most a zárószavazás következik. Ennek során a T/2141. számú törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek egyes részei elfogadásához minősített többségű határozathozatal szükséges, a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2141. számú módosított törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított törvényjavaslat minősített többséget igénylő részét 131 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egyszerű többséget igénylő részekről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részét 126 igen szavazattal, 66 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztést T/1794. számon kapták kézhez képviselőtársaim. A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/1794/561. számú egységes javaslatot megküldte a Költségvetési Tanácsnak. A Tanácsnak az előzetes hozzájárulás megadásáról szóló véleménye T/1794/562. számon a hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Házszabály 36. § (11) bekezdése alapján most megadom a szót Kovács Árpád úrnak, a Költségvetési Tanács elnökének, aki felszólalását itt az emelvényen fogja elmondani. Figyelmet kérek, képviselőtársaim! Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr, Házelnök Úr, Nemzetgazdasági Miniszter Úr! Mielőtt néhány rövid kiegészítő megjegyzést fűznék a Költségvetési Tanács zárószavazáshoz kapcsolódó véleményéhez, engedjék meg, hogy elmondjam, a tanács egészében folyamatosan figyelemmel kísérte a gazdaság, az államháztartás működését, a költségvetési gazdálkodás jelenlegi és belátható távlatban várható folyamatait, és így alkotta meg véleményét, tette meg észrevételeit. Reméljük, hogy a tanács tevékenysége - lehetőségei határai között - hozzájárulhat ahhoz, hogy az Országgyűlés a megfelelő 2014. évi bázison megvalósítható 2015. évi költségvetési törvény elfogadása előtt álljon.Elöljáróban még azt is szeretném elmondani, hogy a tanács szerint a költségvetési tervezés korábbi évekhez képest jóval kedvezőbb szakmai feltételeihez hozzájárultak az eddigi konszolidációs intézkedések eredményei. Ezzel együtt is a tanács véleményező feladatait konzervatív szemléletben végezte. Munkánk zöme a költségvetési törvényjavaslat tervezetének és természetesen a költségvetési törvény évközi módosításának véleményezéséhez, valamint a költségvetés végrehajtása helyzetének félévkor történő értékeléséhez kapcsolódik. Kétségtelen azonban, hogy a munka állomásai közül meghatározó fontosságú - mintegy garanciális közjogi feltétel - a költségvetési törvényjavaslat zárószavazás előtti költségvetési tanácsi álláspont kialakítása és közzététele. Ennek tettünk most hozzájáruló nyilatkozatunkkal eleget, amihez most a tanács felhatalmazása és javaslata alapján néhány összefoglaló, illetve kiegészítő megjegyzést fűzök. Tisztelt Országgyűlés! A Költségvetési Tanács Alaptörvényből és stabilitási törvényből fakadó felhatalmazása alapján megvizsgálta, hogy a költségvetési törvényjavaslat zárószavazásra bocsátott változata megfelel-e az államadósság-szabály követelményének. [[15.20]] Megállapította, hogy a GDP arányában kifejezett államadósság csökkent. Ennek alapján Magyarország 2015. évi központi költségvetési egységes törvényjavaslata a Költségvetési Tanács szerint zárószavazásra bocsátható. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, hogy a hozzájáruló nyilatkozatunk megadásán túl - fenntartva és indokoltnak tartva a költségvetési törvényjavaslathoz fűzött észrevételeket is - néhány további segítő szándékú észrevételt tegyek. Mindenekelőtt arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy a törvényjavaslat a 2015. évi adósságmutató tekintetében a törvényjavaslathoz képest nem tartalmaz változtatást, vagyis annak jövő év végére tervezett értéke 75,4 százalék; a 2014. december 31-ére várt mutató értéke is változatlan, azaz 76,3 százalék. Hangsúlyoznom kell, hogy az államadósság-mutatók számítása során mind a hiány-, mind a GDP-adatokat a vonatkozó uniós szabályozás ez év szeptember 1-jétől hatályos, korábbiakhoz képest változó előírásainak megfelelően, az úgynevezett ESA 2010 elszámolási rendszer alapján határozták meg. Az adósságösszegeket pedig a stabilitási törvény szerint mindkét évre azonos, a 2015. évi költségvetési törvényjavaslatban meghatározott árfolyammal számították. A törvényjavaslat új makrogazdasági prognózist nem tartalmaz, ezért a tanács azt vizsgálta, hogy a törvényjavaslat benyújtása óta ismertté vált gazdasági folyamatok és előrejelzések miként befolyásolták az eredeti kormányzati prognózissal kapcsolatos bizonytalanságokat és kockázatokat. A tanács megállapította, hogy a 2014. évre várható és a 2015. évre tervezett GDP reális gazdasági prognózison alapul, a stabilitási törvény szerinti államadósság 2014 végére várt és 2015. december 31-ére tervezett mértéke összhangban van mind a gazdasági, mind a 2014. évi várható és a 2015-re tervezett költségvetési folyamatokkal. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A tanács folyamatosan követte a költségvetési törvényjavaslat országgyűlési tárgyalását, pozitívnak tartja, hogy az elfogadott 264 pontos összegző módosító javaslat által az előirányzat több mint 24 százalékát érintő bevételi-kiadási változások a pénzforgalmi hiányt alig érintették. A tanács azonban továbbra is fenntartja, hogy az egyes bevételi előirányzatok megalapozottsága hiányos, fennmaradtak a költségvetési törvényjavaslat tervezetében októberben jelzett kockázatok. Különösen így van ez az állami vagyonnal kapcsolatos egyéb értékesítési, hasznosítási bevételek esetében. Kockázatot hordoz, hogy a bevételekhez kapcsolt, több fejezetet érintő Beruházási Alap kiadásai bevételkiesés esetén év közben nehezen állíthatók meg. A beruházásoknál ennek a tapasztalatok szerint nagy a valószínűsége. Ezért a tanács változatlanul szükségesnek tartja, hogy a központi költségvetésből új fejlesztések olyan ütemben valósuljanak meg, amilyen mértékben e címbe a bevételek befolynak.A pótlólagos kiadások részbeni forrásaként az Országvédelmi Alap a tanácsnak a költségvetési törvényjavaslat tervezetéről adott véleménye alapján 40 milliárd forintról 60 milliárd forintra megemelt előirányzatát megfelezték. A 30 milliárd forintos előirányzat az eredetileg tervezetthez képest kisebb kockázatokat tud kezelni. Az e módosítások révén reálisabbá vált előirányzatok mellett is a helyzetet kockázatosnak tartjuk, ezért a tanács úgy látja, hogy az általa a korábbi években támasztott, a konszolidáció során szükséges óvatos gazdálkodásra irányuló követelmény szülte Országvédelmi Alap betöltötte szerepét, ezért célszerűbb lenne egy egységes kockázatkezelési rendszer kialakítása. Ez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre elkülönített 100 milliárd forint tartalék bevonását jelentené a kockázatkezelésbe, egyben a két tartalék egységesítését, valamint szigorú szabály megalkotását a felhasználásra. A költségvetés végrehajtása során összevonandó tartalék-előirányzat meghatározott százaléka javaslatunk szerint 2015. szeptember 30-áig ne legyen felhasználható, és ezt követően is csak akkor, ha a hiánycél teljesülését a 2015. évi gazdasági és költségvetési folyamatok nem veszélyeztetik. A Költségvetési Tanács hozzájáruló döntése előkészítéseként foglalkozott az állam tulajdonosi szerepvállalásának egyes, például pénzintézeti, energetikai ágazatokban történő kiterjesztésével. Azt javasolja, hogy ezekre a tranzakciókra úgy kerüljön sor, hogy azok sem rövid, sem hosszabb távon ne növeljék a kormányzati szektor hiányát és adósságát. Tisztelt Országgyűlés! A tanács végül szükségesnek tartja jelezni annak veszélyét, hogy a GDP vagy az államháztartás hiánya a számítottnál, minden reményünknél kedvezőtlenebbül is alakulhat. Az egyébként kedvező honi makrogazdasági és államháztartási folyamatok mellett is tompíthatja a növekedési várakozásokat az Európai Unió gazdasági teljesítményének csak mérsékelt stagnálása, sőt a visszaesés veszélyét sem hordozó alakulása, a deflációs folyamatok kiterjedése, illetve a geopolitikai feszültségek hatásának ki nem zárható begyűrűzése, az olajpiac bizonytalansága, az Európai Unió Oroszországgal szembeni szankcióinak hatása. A tanács azonban már nem elsősorban a konszolidáció, hanem emellett az említett kihívások kezelése, valamint a gazdasági növekedés tartósságának biztosítása érdekében irányítja rá a figyelmet, hogy a továbbiakban is körültekintő, fegyelmezett költségvetési gazdálkodás szükséges az államháztartási törvényben megfogalmazottnál feszesebb hiánycél biztonságos tartásához és az államadósság-szabály érvényesítéséhez. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm megtisztelő figyelmüket, a lehetőséget, hogy szólhattam, és engedjék meg, hogy kellemes ünnepeket és mindnyájunknak örömöt hozó új évet kívánjak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr, és valamennyiünk nevében megköszönöm a jókívánságait, és ön számára és családja számára is viszonozza azt az Országgyűlés - és az egész Költségvetési Tanács számára. Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, foglaljanak helyet, hisz a határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló T/1794/561. számú egységes javaslatot. [[Szabó Timea az MSZP padsorai mögötti páholyban az ott tartózkodók segítségével egy molinót emel föl, amelyen a PM logója és a következő szöveg látható: „Nem bírja már az ország! Elment az eszetek!”]] Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen, 62 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tájékoztatom Szabó Timea képviselő asszonyt - majd mindjárt meglátom, hogy ki van még ott -, hogy ennek a transzparensnek a kifüggesztésével, illetve feltartásával megsértették az országgyűlési törvény 38/A. számú előírását. Ennek megfelelően erről a sértésről a Házbizottságot haladéktalanul tájékoztatni fogom. A vonatkozó döntést ezzel kapcsolatban a Házbizottság hozza meg. Most arra kérem a hivatal munkatársait, hogy a jogszabállyal, a házszabállyal, az országgyűlési törvénnyel ellentétes, kifüggesztett transzparenst szíveskedjenek eltávolítani. [[Megtörténik.]] Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a dohánytermék-kiskereskedelem integrált ellátásához szükséges egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2081. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára megismerhető volt. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2081/7. számon, összegző jelentését pedig T/2081/8. számon terjesztette elő. [[15.30]] Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalok következnek. Mivel módosító javaslat fenntartására vonatkozó kérelem nem érkezett, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a frakciók külön szavazási igényt nem terjesztettek elő. Arra figyelemmel, hogy az összegző módosító javaslat 3. pontja minősített többségű döntést igényel, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2081/7. számú összegző módosító javaslatának 3. pontját. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 130 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2081/7. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegező módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 128 igen szavazattal, 64 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy a T/2081/9. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2081/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő részét 130 igen szavazattal, 64 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egyszerű többséget igénylő részekről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét 127 igen szavazattal, 65 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a közszolgálati médiaszolgáltatásra és a médiapiacra vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2189. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető volt. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2189/27., összegző jelentését pedig T/2189/28. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a T/2189/6., 7. és 13. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a T/2189/18., 19. és 20. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A T/2189/6. számú módosító javaslat Novák Előd képviselő úr javaslata. A javaslat fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 29 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/2189/7. számú módosító javaslat fenntartására vonatkozó indítványát előterjesztője visszavonta. Most a T/2189/13. számú módosító javaslat határozathozatala következik, amely szintén Novák Előd képviselő úr javaslata. A javaslat fenntartásához most is minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 140 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett nem tartotta fenn.Most a T/2189/18. számú módosító javaslatot teszem fel szavazásra, Lukács Zoltán képviselő úr javaslata. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 133 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A T/2189/19. számú módosító javaslat is Lukács Zoltán képviselő úr javaslata. A javaslat fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 132 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A T/2189/20. számú módosító javaslat is Lukács Zoltán képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fenn, egyetlenegyet sem, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1-35. pontjai, valamint a 39. és 40. pontja minősített többségű döntést igényel, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2189/27. számú összegező módosító javaslatának minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 129 igen szavazattal [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Nincs meg!]] 65 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2189/27. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 131 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Dr. Aradszki András jelentkezik. Novák Előd: Le szeretne mondani!]] Tisztelt Képviselőtársaim! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Egy kis türelmet kérek! A kormány képviseletében Aradszki András! [[Novák Előd: Halljuk a lemondást!]]
A kettővel ezelőtti szavazásnál úgy vettem észre, hogy nem működött jól a gépem. [[Felzúdulás az ellenzéki pártok soraiban. Novák Előd: Derültség a kormánypártok soraiban! Zaj és közbeszólás a Fidesz soraiból: Ezt lehet könnyen ellenőrizni! Mit hisztiztek?]]
Tisztelettel majd azt kérem, hogy ezt nyilatkozat formájában szíveskedjék a jegyzőkönyvhöz hozzácsatolni. [[Moraj az MSZP soraiban. Köz­beszólások az MSZP soraiból: Lezárt szavazás! Lezárt szavazás!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Minden képviselőnek jogában áll nyilatkozatot tenni arról - közben én már lezártam, de jogában áll nyilatkozatot tenni arról [[Taps a Fidesz soraiból.]] -, hogy elvétett-e egy szavazást, vagy nem szavazott. [[Novák Előd: Ezt hívják lelkiismeretnek!]] Így szól a házszabály. Jó, ha ezt tudomásul veszik, főleg azok, akik már több éve vagy évtizede itt ülnek a parlamentben. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy a T/2189/30. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezéseket tartalmaz. Tisztelettel kérnék javaslatot a zárószavazás előtt. [[Dr. Gulyás Gergely Lázár János felé fordulva: Kérjetek végszavazást! A kormánynak kell kérnie.]] Hány perc szünetet kér a frakció? [[Jelzésre:]] Lázár János miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! A kormány nevében kérni szeretném a végszavazást. A törvényről szeretném kérni a végszavazást.
Köszönöm szépen. Tehát a végszavazásra sor kerül. Köszönöm szépen. Felhívom figyelmüket, hogy mivel a sarkalatosságra vonatkozó részeket nem szavazta meg az Országgyűlés, ezért most csak az egyszerű többséget igénylő részeiről határozhatunk a T/2189. … [[Zaj.]] [[15.40]] Kérdezem a miniszter urat, hogy így gondolja-e. [[Lázár János és dr. Répássy Róbert egyeztet.]] Tisztelettel kérdezem Lázár János miniszter urat. [[Lázár János: Igen.]] Így? Köszönöm. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az egységes javaslat… [[Jelzésre:]] Ügyrendben Tuzson Bence képviselő úr kért szót. Egy percben kérem az ügyrendi javaslatot, utána az indoklást. Parancsoljon, képviselő úr! [[Novák Előd: Ezt egy tévéshow-ban kell megmagyarázni!]]
Bocsánat, mint előterjesztő szerettem volna nyilatkozni a tekintetben, hogy az előterjesztő nevében is kérjük a végszavazást az ügyben. [[Zaj. Apáti István: Ez nem tévéműsor!]]
Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, mivel ügyrendben hangzott el felszólalás, a házszabály lehetővé teszi, hogy ügyrendben frakciónként kettő percben meg lehet szólalni. Schiffer András frakcióvezető úr kért szót, parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Miután egy egységes törvényjavaslat került beterjesztésre a Ház elé, ezt tárgyalta meg a Törvényalkotási bizottság, ez a törvényjavaslat úgy képezett egy egységes egészet, hogy ebben voltak kétharmados és úgynevezett sima többséget igénylő részek. Amennyiben úgy történik meg a végszavazás, hogy kizárólag a sima többséget igénylő részekről szavaz a Ház, ez felveti azt, hogy komoly koherenciazavarok kerülnek a gépezetbe, hiszen nem tudjuk azt, hogy az eredeti jogalkotói szándék úgy érvényesül-e, ahogyan az egyébként a Törvényalkotási bizottság elé került. Én tehát azt gondolom, hogy egy ilyen zárószavazás előtt azt is meg kell vizsgálni, hogy miután ilyen alapon ketté van vágva az eredeti indítvány, nem kerülhet súlyos koherenciazavar a magyar jogrendbe, éppen ezért azt indítványozom, tisztelt elnök úr, hogy az egész zárószavazást ennél a törvényjavaslatnál halassza el a Ház. Köszönöm szépen. [[Nagy taps az ellenzéki pártok padsoraiban. Közbeszólások: Úgy van!]]
Köszönöm szépen. Az MSZP képviselőcsoportjából Bárándy Gergely képviselő úrnak adok szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyetértve azzal, amit Schiffer képviselő úr, frakcióvezető úr elmondott, én is egyetértek azokkal, illetve frakciónk is egyetért ezekkel a gondolatokkal, nevezetesen, hogy számtalanszor voltunk már tanúi annak, tisztelt Országgyűlés, hogy százszor kellett visszahozni bizonyos törvényeket az Országgyűlés elé azért, mert koherenciazavaros módon fogadták el, azért, mert hibásan fogadták el, azért, mert egymásnak ellentmondó jogszabályok kerültek végül megszavazásra. Azt, hogy most egy részét ennek a törvényjavaslatnak nem fogadta el az Országgyűlés, az értelemszerűen ezzel az eredménnyel, ezzel a konzekvenciával fog járni. Éppen ezért, tisztelt képviselőtársaim, az lenne az indokolt, hogy az Országgyűlésben legalábbis szünetet rendeljünk el, és megtárgyaljuk azt, hogy ennek a javaslatnak mi lehet a sorsa a következő időszakban. Az azonban, hogy most zárószavazást tart róla a Ház, gyakorlatilag egyet fog azzal jelenteni, hogy egy hibás, rossz törvényt fogunk elfogadni, amivel mi nem tudunk egyetérteni. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Fidesz képviselőcsoportjából Gulyás Gergely alelnök úr kért szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem akartam megzavarni az ellenzék afölött érzett örömét, hogy egyszer, egy szavazáson egy szavazat hiányzott a kétharmadhoz, de ez semmi mást nem jelent a házszabály világos rendelkezései szerint, mint hogy az eredeti előterjesztésről kell szavazni. Miután az eredeti előterjesztés is jó volt, az előterjesztő egyébként nyilatkozott arról pluszinformációként, hogy kéri a végszavazást, ezért most egy kétharmados szavazás következik az eredeti előterjesztésről. A Törvényalkotási bizottság összegző módosítását nem fogadta el az Országgyűlés, így a házszabály világos rendelkezései szerint az eredeti javaslatról szavazunk. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselőcsoportjából Novák Előd képviselő úr következik.
Tisztelt Országgyűlés! Nem tudjuk, hogy lelkiismereti elhajlásról volt-e szó most a kormánypártok soraiban, vagy a mamelukok gépezetébe valami hiba csúszott. [[Nagy zaj, felzúdulás a kormánypártok padsoraiban.]] Egy azonban biztos. Most megnyílt önök előtt a lehetőség arra, hogy egy ilyen salátatörvény esetében végre - ha már eddig meg is kerülték a jogalkotási szabályokat és a társadalmi vitát, és egy ilyen átfogó javaslatot valójában képviselői önálló indítványként hoztak ide a Ház elé, most megnyílt a lehetőség arra, hogy - ezt a javaslatot az Országgyűlés újratárgyalja. Az elfogadhatatlan, hogy önök a saját módosító javaslataikra is most azt mondják, hogy azok nem szükségesek ennek a javaslatnak az elfogadásához, anélkül is jó. Hadd idézzem, hogy ezek között például egy olyan javaslat van, amit én magam is benyújtva - bár azt lesöpörték, de ugyanezt a kormánypártok, illetve a kormány megismételve benyújtotta -, amely olyan módosító javaslatot indítványozott többek közt, hogy ne a médiatörvényben szabályozzanak egy közúti közlekedésről szóló szabályt. Hiszen elfogadhatatlan, hogy közlekedési rendszabályokat értelmetlen, baleset- és közveszélyes módon médiatörvényben kívánnak szabályozni, a közúti közlekedés szabályairól szóló 1988. évi I. törvényben. De ez csak egy azok közül a módosító javaslatok közül, és számos ilyen van még, amit önök támogattak nagyon helyesen, még ha nem is egy az egyben a Jobbik javaslatát, de például azt átvéve immár sajátjukként, én ezért azt kérem önöktől, hogy ilyen fércmunkát ne végezzenek, ne kelljen hogy a médiatörvény ismét bekerüljön ide, az Országgyűlés elé. Láthattuk, hogy mennyi minden kimaradt ebből a törvényből, hogy sárba tiporják a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményét. A törvényi előírást, amit önök ebben a törvényben, azt gondolom, egyébként nagyon nagy hiba, hogy nem próbáltak megoldani és ezt végre betartatni, tehát eddig is nagyon sok mulasztás van, de most ezzel tulajdonképpen a saját javaslatukról is azt mondanák ki, a saját korábbi javaslataikról, amit eddig megszavaztak, hogy azok nem szükségesek. Ennyire ne sértsék az Országgyűlés méltóságát, hogy ilyen szinten oda-vissza mindent és az ellenkezőjét is képesek megszavazni! Hiszen ennyire követhetetlen az önök álláspontja. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezért azt gondolom, hogy ha már nem kapott többséget az önök… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] javaslata [[Közbeszólások a Fidesz padsoraiból: Ülj le!]] akkor ezt ne támogassák! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Mivel az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét az Országgyűlés nem fogadta el, a zárószavazás során az ennek elfogadott részeivel módosult törvényjavaslatról kell döntenünk. A minősített többséget igénylő rendelkezésekre figyelemmel, erre is két részletben fog sor kerülni.Kérdezem önöket ennek megfelelően, elfogadják-e az összegző módosító javaslat elfogadott részeivel módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő részét 132 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Dr. Legény Zsolt: A francba! Nagy zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Kérem, nyugodjanak meg! Minden a helyén van. Az elnök is itt ül, nyugodtan vezeti az ülést, úgyhogy csak nyugodjanak bele, haladunk úgy, ahogy kell. Kérdezem önöket, elfogadják-e az összegző módosító javaslat elfogadott részeivel módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részét 131 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a központi címregiszter létrehozásával összefüggő, valamint egyes igazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/1709. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslatát T/1709/15. számon, zárószavazás előtti jelentését pedig T/1709/16. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. A házszabály 55. § (1) bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1709/15. számú zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1709/15. számú zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a zárószavazás előtti módosító javaslatot 136 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. [[15.50]] Most a zárószavazás következik. Ennek során az imént módosított egységes javaslatról döntünk. Az egységes javaslat 52. §-a meghatározza a sarkalatos rendelkezések körét, erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított T/1709/12. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak a jelenlévők kettőharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított egységes javaslat minősített többséget igénylő részét 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosított egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e ezeket. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény, valamint egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2077. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2077/30. számon, összegző jelentését T/2077/31. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP a T/2077/25., az MSZP a T/2077/4. és 11. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről szavazunk. A T/2077/25. számú módosító javaslat Szél Bernadett és Schiffer András javaslata. Az indítvány fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 27 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A T/2077/4. számú módosító javaslat Harangozó Tamás és Molnár Zsolt javaslata. Az indítvány fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A T/2077/11. számú módosító javaslat Harangozó Tamás és Molnár Zsolt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 151 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatokat nem tartotta fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1-8. pontjai, valamint a 10. pontja minősített többségű döntést igényel, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2077/30. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kettőharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 185 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2077/30. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 186 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/2077/32. számú egységes javaslat 56. §-a sarkalatossági rendelkezést tartalmaz, ennek alapján a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2077/32. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő részét 179 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egyszerű többséget igénylő részekről határozunk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét 178 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény, a sportról szóló 2004. évi I.törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztés T/2089. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy a zárószavazást megelőzően az MSZP képviselőcsoportja a T/2089/7., 9. és 15., az LMP képviselőcsoportja a T/2089/2., a Jobbik képviselőcsoportja pedig a T/2089/16., 17. és 18. számú módosító javaslatok fenntartását kérte. A T/2089/7. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó és képviselőtársainak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 65 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A T/2089/9. számú módosító javaslat Korózs Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 129 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A T/2089/15. számú módosító javaslat Bárándy Gergely indítványa. Ennek egyes pontjai minősített többséget igénylő rendelkezést is módosítanak, így ennek fenntartásáról két részletben kell szavaznunk. Ugyanakkor az egyszerű többséget igénylő részek fenntartásáról csak akkor döntünk, ha a minősített többséget igénylő pontokat az Országgyűlés fenntartja. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 69 igen szavazattal, 126 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Ezek után nem kell szavaznunk az egyszerű többségű részekről. Tisztelt Országgyűlés! A T/2089/2. számú módosító javaslat Szél Bernadett és Ikotity István javaslata. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A T/2089/16. számú módosító javaslat Novák Előd és képviselőtársai indítványa. Kérdezem az Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 136 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A T/2089/17. számú módosító javaslat is Novák Előd és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 21 igen szavazattal, 141 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Most a T/2089/18. számú módosító javaslat határozathozatala következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 135 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. [[16.00]] Mivel módosító javaslat fenntartására nem került sor, és a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatot nem terjesztett elő, a zárószavazás során a törvényjavaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a törvényjavaslat 104. §-a tartalmazza a sarkalatos, valamint a házszabályi rendelkezések körét, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a törvényjavaslat elfogadása két részletben történik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2089. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő részét 130 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egyszerű többséget igénylő részekről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részét 130 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes pénzügyi tárgyú törvényeknek a betétbiztosítást, valamint a pénzügyi közvetítőrendszert érintő módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/1996. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/1996/7., összegző jelentését pedig T/1996/8. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP a T/1996/2. és 3. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A T/1996/2. számú módosító javaslat Józsa István és képviselőtársainak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A T/1996/3. számú módosító javaslat is Józsa István és képviselőtársainak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Ennek 3. pontjáról az MSZP külön szavazást kért. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1996/7. számú összegző módosító javaslatának 3. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat 3. pontját 191 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól szavazunk. Felhívom figyelmüket, hogy a 8. pont elfogadása minősített többséget igényel, így erről külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1996/7. számú összegző módosító javaslatának 8. pontját. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 8. pontját 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjairól szavazunk, a 3. pont kivételével. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1996/7. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy a T/1996/9. számú egységes javaslat 140. §-a tartalmazza a sarkalatossági rendelkezéseket, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/1996/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő részét 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egyszerű többséget igénylő részekről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a honvédek jogállásával, valamint a hadigondozással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2084. számon valamennyiük számára a hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2084/14. számon, összegző jelentését pedig T/2084/15. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/2084/8. és 9., a Jobbik képviselőcsoportja a T/2084/2., 3. és 10., az MSZP képviselőcsoportja pedig a T/2084/4., 5. és 6. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A T/2084/8. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet képviselő asszony javaslata. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 15 igen szavazattal, 146 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/2084/9. számú módosító javaslat szintén Schmuck Erzsébet képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 11 igen szavazattal, 153 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett nem tartotta fenn.A T/2084/2. és az azzal összefüggő 3. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Kulcsár Gergely képviselőtársaink indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 11 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Most a T/2084/10. számú módosító javaslatról döntünk, annak a fenntartásáról, Kulcsár Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 22 igen szavazattal, 166 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/2084/4. számú módosító javaslat Demeter Márta és Harangozó Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[16.10]] Most a T/2084/5. számú módosító javaslatról döntünk, amely szintén Demeter Márta és Harangozó Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 152 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A T/2084/6. számú javaslat is Demeter Márta és Harangozó Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn.Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatokat nem tartotta fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy a Törvényalkotási bizottság álláspontja szerint a javaslat 1. pontjának elfogadása minősített többségű döntést igényel, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2084/14. számú összegző módosító javaslatának 1. pontját. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kettőharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 187 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2084/14. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 187 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy a T/2084/16. számú egységes javaslat 43. §-a sarkalatossági rendelkezést tartalmaz. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2084/16. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kettőharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő részét 153 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 37 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egyszerű többséget igénylő részekről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részét 152 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 35 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy ezek vitáját ma délelőtt már lefolytattuk. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e Schmuck Erzsébet és Schiffer András LMP-s képviselőtársainknak a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvénynek a jegybanki működés ésszerű keretek közé szorításához szükséges módosításáról szóló T/1276. számú törvényjavaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 67 igen szavazattal, 124 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szél Bernadett és Schiffer András képviselők által az egyes törvényeknek a kisgyermekes szülők rugalmas munkavégzésének elősegítése érdekében szükséges módosításáról szóló, T/2022. számon előterjesztett törvényjavaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 64 igen szavazattal, 125 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tisztelt képviselőtársaim, tárgysorozatba veszik-e a Vona Gábor és Szilágyi György képviselők által az országgyűlési képviselők, a kormány tagjai és az államtitkárok kötelező vagyongyarapodási vizsgálatáról szóló, T/1821. számon előterjesztett törvényjavaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 58 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Vágó Sebestyén, Mirkóczki Ádám és Bana Tibor jobbikos képviselőtársaink által a 18. életévet be nem töltött személyek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények visszaszorítása érdekében szükséges intézkedések megtételéről szóló, H/1409. számon előterjesztett határozati javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot [[Novák Előd: Büntessük a pedofilokat?]] : az Országgyűlés a határozati javaslatot 25 igen szavazattal, 127 nem ellenében, 36 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Megköszönöm valamennyiük együttműködését. Határozathozatali eljárásunk végére értünk. Munkánk folytatása előtt most 60 perc szünetet rendelek el. Köszönöm szépen. [[Szünet: 16.16-17.17Elnök: Lezsák SándorJegyzők: Földi László és Schmuck Erzsébet]]
Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk a munkát. Soron következik a hűség falvairól szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Hende Csaba, Ágh Péter és Gyopáros Alpár fideszes képviselők önálló indítványa T/2188. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Nemzeti összetartozás bizottsága mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló bizottsági jelentését T/2188/4. számon megkapták. Tájékoztatom önöket, hogy a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat hiányában a Törvényalkotási bizottság az előterjesztést nem tárgyalta. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni. [[Gyopáros Alpár: Köszönöm, nem.]] Nem kíván. Esetleg a végén, ha kívánja, akkor elmondja a gondolatait. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben; ezt mindjárt jelzi a kijelző. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőnek adom meg a szót, azonban a képviselő úr, ha jól látom, nincs jelen. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt. [[Jelzésre:]] Nem kíván szólni. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Most pedig soron következik a magyar zászló és címer napjáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Rogán Antal, Németh Szilárd István és Vécsey László fideszes képviselők önálló indítványa H/2117. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Nemzeti összetartozás bizottsága mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát H/2117/9. számon, jelentését pedig H/2117/10. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata H/2117/12. számon, összegző jelentése pedig H/2117/13. számon a honlapon elérhető. A Törvényalkotási bizottság jelezte, hogy a bizottságban megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetőjét később nevezi meg. Megkérdezem, hogy a bizottság jelen lévő tagjai közül kívánja-e valaki a későbbiekben a kisebbségi véleményt ismertetni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére összesen 15 perc áll rendelkezésre. A bizottság előadója Dunai Mónika, aki nincs jelen. Haladunk tovább. Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül kíván-e valaki felszólalni. [[Németh Szilárd István: Nem.]] Az előterjesztő jelen van, és jelzi, hogy nem. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. Megadom a szót államtitkár úrnak.
[[Hangosítás nélkül:]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház!
Egy kicsit tessék várni, hogy be legyen kapcsolva a mikrofon. Vargha Tamás államtitkár úr kíván szólni. Tessék, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormány az előterjesztést támogatja.
Köszönjük szépen. Megkérdezem a Nemzeti összetartozás bizottságát, hogy kíván-e előadót állítani. [[Nincs jelentkező.]] Jelzés nincs. A képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Egyetlen előre bejelentett felszólaló van. Megadom a szót Kiss László MSZP-s képviselő úrnak. Az időkerete 10 perc.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy mind a bizottságban, mind pedig már a Házban is e törvényjavaslat vitáját kellőképpen lefolytattuk. Magam a Magyar Szocialista Párt nevében is azt kell mondjam, hogy támogatjuk ezt az előterjesztést. Figyelmükbe ajánlom Jelenits István piarista atya gondolatát, aki egy helyütt azt mondta, hogy ne állítsunk olyan szobrokat, amelyeket húsz éven belül el kell majd tüntetni. Ez talán a nemzetpolitika mottója is lehet. Éppen ezért az MSZP minden olyan kezdeményezést - úgy gondoljuk, ez az előterjesztés is ebben a körben található -, amely olyan szobrokat, olyan kezdeményezéseket állít, amelyeket akár ezer év múlva is büszkén tudunk vállalni. Magam egyéni országgyűlési képviselőként is tudom támogatni képviselőtársam azon kezdeményezéseit, amelyek választókörzetük történelmi szerepének a megbecsülésére irányulnak, ezért jó szívvel támogatjuk a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[17.20]]
Köszönöm, képviselő úr. A Fidesznek 17 perces időkerete van. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság véleményét szeretném önökkel ismertetni. A Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-i ülésén megtárgyalta a magyar zászló és címer napjáról szóló H/2117. számú határozati javaslatot. A benyújtott javaslat célja, hogy népszerűsítse az ismereteket a magyar történelemről, a magyar zászlóról és a nemzeti szimbólumokról, hogy erősítse a nemzeti öntudatot, hiszen a magyar zászló és a címer a nemzeti öntudat legfontosabb szimbólumai közé tartozik. A magyar zászló napjának küldetése a hazafias érzelmek felkeltése, a hazafias magatartás kialakítása. A zászló a nemzet összetartó ereje, amely összeköti a magyar fiatalokat és az időseket, a teljes magyar társadalmat. A bizottsági ülés során a tagok vitát folytattak a Nemzeti összetartozás bizottságának módosító javaslatáról, amelyet bizottságunk az 1. és a 3., technikai módosításokat tartalmazó pontok kivételével 20 igen, 2 nem és 1 tartózkodás mellett támogatott. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 20 igen és 3 tartózkodás mellett elfogadta. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Dunai Mónika képviselő asszony. Megkérdezem, illetve nem kérdezem meg, mert látom a jelentkező nevét. Szávay István jobbikos képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Megértem persze, hogy az MSZP-nek nyilván van bőven kompenzálnivalója nemzeti ügyekben. Ezért feltétel nélkül tud támogatni minden olyan javaslatot mostanában, ami nemzeti ügyekről, nemzeti szimbólumokról szól. Mi sajnos nem tudunk ennyire megengedőek lenni, ebben az esetben semmiképpen sem.Természetesen feltételezem, hogy nem kell különösebben hangsúlyoznom a Ház, illetve a nyilvánosság előtt, hogy magával a javaslat szándékával, céljával természetesen elviekben egyet tudunk érteni, a Jobbik számára kiemelten és kifejezetten fontos az, hogy a nemzeti jelképeink úgy általánosságban, nem csak a címer és a zászló egyébként, a nemzeti jelképeink méltó helyet foglaljanak el a nemzeti köztudatban, a közös magyar nemzeti identitásunkban. Fontos számunkra az, hogy védjük nemzeti jelképeinket. Ezért is terjesztett be a Jobbik nemrégiben egy módosítást a büntető törvénykönyvhöz, amely a Szent Korona védelmét tenné egyértelműbbé.Ugyanis az a fajta bohóckodás, de nem is bohóckodás, sokkal több volt ez ennél, az a fajta gyalázat, ami nemrégiben egy kereskedelmi csatorna műsorán előfordult a Szent Korona kapcsán, mindenképpen olyan kérdés, ami mellett nem szabad elmennünk. És úgy néz ki sajnos, hogy a jelenleg hatályos, vonatkozó törvényeink ezt fogják eredményezni. Hiszen volt már ezzel kapcsolatban egy más ügyben, hasonló ügyben feljelentésünk, ügyészségi megkeresésünk, aminek az lett az eredménye és a lényege, hogy mégsem sérült magának a Szent Koronának a méltósága, hiszen az itt van, az Országgyűlésben. Természetesen nem erről van szó, hanem magáról a szimbólumról, a korona megjelenítéséről. Ezért kezdeményeztük a büntető törvénykönyv ilyen vonatkozású módosítását. Kérem és ajánlom jó szívvel képviselőtársaimnak is bármelyik frakcióból, hogy ehhez csatlakozzanak. Nyitottak vagyunk, és várjuk az ezzel kapcsolatos véleményeket.Tehát ezek a kérdések számunkra természetesen fontosak. Az elmúlt négy vagy lassan öt év politizálása itt az Országgyűlésben a Jobbik részéről, azt hiszem, minden kétséget kizáróvá tette, hogy a nemzeti ügyekben természetesen konstruktív módon a Jobbikra lehet számítani. A konstruktív ellenzékiséghez ugyanakkor nem ártana, ha néha néminemű konstruktív kormánypártiság is társulna, noha ebben a kormánypárti képviselőtársaim nem igazán vitézkedtek az utóbbi időben. Sajnos, ugyanez vonatkozik a címerről és a zászlóról szóló törvényre is.És akkor hadd bontsam két részre az ezzel kapcsolatos kritikáinkat! Ami az elviekre vonatkozik, az az ötletszerű, mindenféle koncepciót nélkülöző, szimbolikus politizálás, amit önök folytattak az elmúlt öt évben és sajnos folytatnak most is, ebben a javaslatban is visszaköszön. Az nem nemzetpolitikai konszenzus, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy önök valamit kitalálnak, és ha ahhoz az ellenzék nem asszisztál feltétel nélkül és minden körülmények között, akkor az ellenzékre kell mutogatni, hogy felrúgja a nemzetpolitikai egységet, a nemzetpolitikai konszenzust. Úgy gondoljuk, hogy a nemzeti szimbólumaink, a magyar címer és a magyar zászló olyan közös szimbólumaink, amelyekkel kapcsolatban mindenképpen szükséges és fontos lenne, hogy olyan konszenzusra tudjunk egymás között törekedni, olyan törvények, olyan rendeletek születhessenek ezekben a kérdésekben, amit minden országgyűlési képviselő, minden frakció feltétel nélkül magáénak tud érezni, vagy legalábbis próbáljuk meg ennek az együttgondolkodásnak a lehetőségét megteremteni. Önök, jó szokásukhoz híven, ezt ismét nem tették meg, két fideszes képviselő előterjesztésében találkozhattunk a javaslattal. Arról nem is beszélve, hogy semmilyen ellenzéki módosítást nem fogadtak be, egyetlenegy módosító javaslatot nem fogadtak meg. Még olyan, egyébként szerintem az elutasítását meglehetősen nehezen indokolható - hacsak nem dacból történt, mint ahogy igen -, tehát olyan módosító javaslatokat sem támogattak, amikor a szövegben azt kértük, hogy amikor megemlékezünk azokról, akik életüket adták a magyar hazáért, akkor ott az „adták” szó helyett az „áldozták” szerepeljen. Egyetlen szónyi módosításunk szerintünk patetikusabbá tette volna ezt a javaslatot. Önök még erre is zsigerből nemet mondtak. [[17.30]] Arról nem szeretnék most még egyszer beszélni, ezt megtettük bőven az általános vitában, illetve én magam a vezérszónoki felszólalásomban és képviselőtársaim is, hogy milyen méltatlanul zajlott ez az egész vita, mennyire rosszul volt előkészítve. Németh képviselő úr, aki az expozéját tartotta, a pulpitusról jelentette be, hogy az egyébként két vagy három bekezdésből álló törvényt lényegileg teljesen át fogják írni azért, mert elfelejtették a nagy kapkodásban, hogy március 23. már foglalt, hiszen ez a magyar-lengyel barátság napja. Különösen kellemetlen ez, hogy Németh képviselő úr közben a magyar-lengyel IPU-tagozat elnöke. Ez is azt jelzi, hogy ezt a javaslatot sokkal inkább elő kellett volna készíteni.Ha az önök számára az lenne a fontos, hogy nemzeti ügyeinkben vagy nemzeti szimbólumaink kapcsán, vagy általában a szimbólumpolitizálásban, a nemzetpolitikában valamilyen konszenzusra tudjunk törekedni, akkor az egész kérdéshez helyből nem így álltak volna hozzá. És a későbbiekben sem azt kellett volna tapasztalnunk, hogy ismét, szokás szerint ezt a javaslatot is, ugyanúgy, mint minden más törvényt, amit az Országgyűlés elé hoznak, erőből, kétharmadukra támaszkodva kívánnak átpasszírozni, és utána meg majd mutogatnak az ellenzékre, hogy miattuk nincs nemzetpolitikai egység.Ami pedig a tartalmát illeti, több javaslat is elhangzott. Először önök hoztak ide egy dátumot, azt a dátumot felülírták, e helyett a dátum helyett a szocialisták javasoltak valami mást. Ők ennek ellenére is ezt a javaslatot támogatni fogják. Ez szintén azt jelzi, hogy a konszenzus erről a javaslatról hiányzik; ami persze azt vetíti előre, mint minden hasonló javaslat kapcsán, amiről ilyen jellegű egyetértés nem tudott megszületni, jórészt önök miatt, hogy ezek a törvények ki vannak téve innentől kezdve a politikai váltógazdálkodás veszélyeinek. Ezekben a kérdésekben pedig, úgy gondolom, akkor járnánk el helyesen, ha bármilyen módon próbálnánk konszenzusra, megegyezésre törekedni egymással. Ez az önök részéről a legkisebb módon sincsen meg.Hadd tegyek hozzá még egy dolgot: a nemzeti kulturális örökségünk részeként beszél a javaslat a címerről és a zászlóról. Mi ezt nem tudjuk elfogadni. Nem a nemzeti kulturális örökségünk, hanem mindennapjaink része, nemzeti identitásunk szerves része mind a címer, mind a zászló. Az ezzel kapcsolatos módosító javaslatunkat sem fogadták el. Mint ahogy nem fogadták el azokat a javaslatainkat sem, és ehhez hasonló másikat sem nyújtottak be, hogy a törvény tegyen már valamilyen rendelkezést azzal kapcsolatban, hogy mégis mi következik a zászló, a címer tiszteletéből, hogyan jelenjen meg ez a közbeszédben, a médiában, iskolai rendezvények, programok keretében. Minden hasonló javaslatban, törvényben egyébként ilyen pontok voltak az emléknapok kapcsán - itt nincsen. Annyit tudtunk meg utólag, hogy ezt a témát is Szász Jenő pénznyelő kamuintézetének akarják odaadni, és ő fog majd, a Nemzetstratégiai Kutató Intézet fog majd, nem értem, hogy a kutatáshoz ennek mi köze van, határon túl meg adott esetben határon belül is címer- és zászlóbemutató rendezvényeket szervezni. Tehát az előkészítés, a teljes kompromisszum hiánya és a benne foglaltakkal való egyetértés hiánya miatt a Jobbik erről a kérdésről nem fog szavazni, tehát nem fogunk ennél a szavazásnál gombot nyomni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Szávay képviselő úr. Megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem akartam belemenni, mint képviselőtársam tette, de akkor valóban nézzük a tényeket. Szó nincs arról, hogy a Szocialista Párt ezt a javaslatot vita nélkül támogatná vagy adott esetben akár biankó csekket adna a kormánynak. Valójában arról van szó, hogy miközben egyébként mi is kívánatosabbnak tartottuk volna azt, hogy ez a javaslat egy többpárti, minden frakcióra kiterjedő közös javaslat legyen, ezt az igényünket az előterjesztő nem nagyon támogatta. De úgy gondoltuk, hogy ha már itt van előttünk, akkor ezt a javaslatot tartalmában kell megvitatni. Az biztos, hogy Szávay képviselőtársamhoz csatlakozva az MSZP és jómagam is azt tartanánk kívánatosnak, ha a nemzeti jelképeinkkel kapcsolatos vagy pedig össznemzeti konszenzust igénylő, azt kialakító nemzetpolitikai kérdésekben bárki előterjesztést tesz, akkor törekedjen arra, hogy ez a konszenzus ki is alakuljon. Magam sem értem, hogy például a bizottsági vitában miért nem támogatták azokat a javaslatokat az előterjesztők, amelyek közül nem egy valójában csak a javaslat kibontását célozta volna, nem pedig annak megváltoztatását. Éppen ezért azt gondolom, valóban helyük van azoknak a kritikáknak, amelyek arról szóltak, hogy az előterjesztő saját maga is lehetett volna rugalmasabb. Voltak olyan javaslatok, amelyeket az előterjesztő nem, de a bizottság támogatott. Ez azért azt is megmutatja egyébként, hogy bizony itt a rugalmasságot joggal kérheti számon mindenki, aki ezt számon kéri. A Magyar Szocialista Pártnak két legfőbb gondja volt az előterjesztéssel. Az egyik pontosan az, hogy maga az előterjesztő azzal, hogy nem nyitotta ki eléggé a kezdeményezést, nagyjából lehetetlenné tette azt, hogy ahhoz a többi párt csatlakozzon. Mi ezt kértük az előterjesztőtől, hogy adott esetben erre adjon lehetőséget, például akár azzal is, hogy ha visszavonja az előterjesztést, és lehetőséget ad arra, hogy ebben a többi frakció is vegyen részt, akkor ez egy szép gesztus lett volna. Ilyet nem gyakoroltak velünk szemben.A másik pedig a zászló és a címer napjának kérdése. Eredetileg március 23-a volt a javaslat, az MSZP március 15-ét javasolta, két okból is. Egyrészt a március 23-ának XX. századi áthallásai vannak, amelyeket mi nem tartottunk kívánatosnak. Másrészt pedig, ugye, március 15-e nemzetünk egyik legnagyobb ünnepe, forradalmunkra és szabadságharcunkra emlékezünk ilyenkor, és a nemzetünk szimbólumaira való emlékezés is illeszkedne ehhez az ünnephez. Ehhez képest a módosító javaslatban március 16-a jött be. Bár az MSZP fenntartja módosító javaslatát március 15-re vonatkozóan, mégis úgy gondoljuk, hogy mivel az adott kérdésben nagyjából hasonló dolgokról beszélünk, hiszen március 16-a is nyilván ennek a fajta emlékezetpolitikának és ennek a fajta történelmi emlékezetnek a része, ezért alapvetően el tudjuk fogadni az így összességében előállt javaslatot. Tehát szó nincs arról, hogy kritika nélkül támogattuk volna ezt a javaslatot. Voltak nekünk is javaslataink, és ezeket egyébként fenn is tartjuk. Az más kérdés persze, hogy abban az esetben, ha megváltozott a március 23-a március 16-ra, és az előterjesztés úgy változik meg, hogy az MSZP számára is támogatható legyen, akkor mi támogatjuk ezt természetesen. Hadd emlékezzek meg azért arról, hogy a magyar zászló színei az erőt, a hűséget és a reményt szimbolizálják. Erős Magyarország akkor van, ha egy felelős kormány azért dolgozik, hogy ne legyenek négymillióan a létminimum alatt; erő ekkor van. Hűség akkor van, ha a mindenkori kormány felelősen tevékenykedik, remény pedig akkor van, ha az ország reményt ad állampolgárainak, és nem külföldön kell keresni a boldogulást, hanem Magyarországon belül is lehet. Azt kívánom a Háznak, azt szeretné az MSZP is, ha a magyar zászló színei ezt az erőt, a hűséget és a reményt nemcsak szimbolizálnák, hanem jelentenék is, ha tartalommal töltené fel a kormányzati politika ezeket a szimbólumokat. Kívánom, hogy ez az előterjesztés legyen ennek része. Van szkepszisem, hogy ez megtörténik-e, de rajtunk nem fog múlni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem, hogy az előterjesztők közül kíván-e valaki válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Németh Szilárd István jelzi, hogy nem.]] Jelzik, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik az üzletek nyitva tartásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Semjén Zsolt, Harrach Péter, Latorcai János, Rétvári Bence, Móring József Attila, Aradszki András, Soltész Miklós, Hoffmann Rózsa, Vejkey Imre, Simicskó István, Rubovszky György, Seszták Miklós, Hargitai János, Firtl Mátyás, Földi László és Szászfalvi László KDNP-s képviselők önálló indítványa T/1914. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/1914/15. számon, jelentését pedig T/1914/16. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1914/19. számon, összegző jelentése pedig T/1914/20. számon a honlapon elérhető. [[17.40]] Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Elsőként 8 perces időkeretben megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-ei ülésén megtárgyalta a T/1914. számon benyújtott, az üzletek nyitva tartásáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 20 igen, 4 nem és 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző jelentés egyrészről tartalmazza a Gazdasági bizottság Törvényalkotási bizottság által korrigált módosító javaslatát, másrészről a Törvényalkotási bizottság saját indítványát. A törvényjavaslat általános vitájában az indítvány egészével kapcsolatban már elhangzottak érvek a kormánypárti, illetve ellenérvek az ellenzéki oldalról. Itt csupán a módosító indítványok közül emelnék ki néhányat. Különösen arra hívom fel a képviselőtársaim figyelmét, hogy a törvényjavaslat célja, hogy Magyarországon a kereskedelemben és lehetőség szerint általában is minél kevesebb munkavállaló dolgozzon vasárnap. Nem indokolt a dohányboltokkal kivételt tenni ezen fő célkitűzés tekintetében, elsősorban a munkavállalók védelme érdekében, de egészségpolitikai megfontolásból sem. A változás értelmében tehát a nemzeti dohányboltokban dolgozók is tudnak vasárnaponként pihenni. Fontos módosítás az eredetileg benyújtott törvényjavaslathoz képest, hogy az az üzlet, amelynek árusítótere a 200 négyzetmétert nem haladja meg, az általános zárvatartási időszakban is nyitva tarthat, ha az általános zárvatartási időszakban kizárólag az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytató egyéni vállalkozó, egyéni cég tagja vagy gazdasági társaságban legalább egyötöd részben tulajdonnal bíró természetes személy tagja maga, vagy az előbbiekben felsorolt közeli hozzátartozója folytatja a kereskedelmi tevékenységet. Végezetül megemlítem a törvényjavaslat címének módosulását, amely a kereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló törvényjavaslat címet kapja, ha az Országgyűlés is a módosító javaslatot elfogadja. Ehhez kérem a képviselőtársaim támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy Lukács Zoltán képviselő úr, a Törvényalkotási bizottság tagja egy másik bizottságban ülésezik, ezért ha a Törvényalkotási bizottságból van olyan, aki itt ül és el akarja mondani a kisebbségi véleményt [[Dr. Vas Imre: Ülés van!]] a lehetőséget megadom. [[Senki sem jelentkezik.]] Nincs. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót az előterjesztők közül Harrach Péter frakcióvezető úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Többször elmondtuk már, hogy a KDNP célja az volt ezzel a törvénytervezettel, hogy a családok együtt töltött idejét biztosítva azon az általános pihenőnapon, amikor a gyermekek is otthon vannak, lehessenek otthon a szülők is. Az a véleményünk, ami megfogalmazódott ma itt is, hogy ne csak a kereskedelemben, hanem lehetőleg minden szektorban tudjanak a szülők a gyerekekkel lenni, a család együtt legyen, és a társadalmi kapcsolatok ápolása lehetővé váljon. Az eredeti KDNP-s javaslat, ami négy évvel ezelőtt került benyújtásra, ezt tartalmazta. Most erre volt lehetőség, vagyis a kereskedelemben történő munkavállalás tilalmára, de reményeink szerint később lehetővé válik ennek kiterjesztése.Úgy gondolom, azok a módosító javaslatok, amelyek időben megszülettek, jobbá tették ezt a törvényjavaslatot, már csak a címét is, hiszen a vasárnapi munkavégzés tilalmáról, nem pedig az üzletek zárva tartásáról szól. De ahogy az előbb elhangzott, a 200 négyzetméteres határ, a kivételek közül a trafikok kivétele - vagyis azok sem lehetnek nyitva - és az egyötödös résztulajdon azt a célt szolgálja, hogy ne csupán a teljes tulajdonnal, hanem a résztulajdonnal rendelkező családok is működtethessék vasárnap az üzleteiket. Természetesen a kivételek között még sok más van, hiszen a jelentős társadalmi igény kielégítése egy fontos célja a törvénytervezetnek. Ha esetleg egyszer majd megvalósul az általános szabály, akkor nyilván a folyamatos munkavégzést igénylő üzemek is kivétel alatt vannak. Úgy gondolom, hogy nemcsak a szándék, hanem a végrehajtás is azt szolgálja, hogy a magyar társadalom egészének az érdeke érvényesüljön. Az biztos, hogy voltak ellenvélemények. Ezek jelentős része éppen azoknak a multinacionális cégeknek a hadjáratát jelentette, amelyek nagy pénzzel és nagy energiával dolgoztak a törvényjavaslat ellen. Úgy gondolom, hogy a kedélyek lassan megnyugodnak, és amikor megvalósul a törvény, mindenki látni fogja, hogy ez egy eredményes és az össztársadalom igényeit szolgáló törvény lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 7 perc 15 másodperc áll majd rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. Megadom a szót Glattfelder Béla államtitkár úrnak, tízperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. A törvény-előkészítő bizottság és a Gazdasági bizottság által elfogadott módosító javaslatokról előttem már többen szóltak. Ezek valóban jobban értelmezhetővé teszik a törvényt, még a címét is értelemszerűen megváltoztatják. Egyértelműbbé teszik, hogy a nyitva tartás az adventi időszakban lehetővé fog válni, és egyértelművé teszik azt is, hogy azok a bolttulajdonosok is nyitva tarthatják a boltjaikat vasárnap meghatározott feltételek mellett, akiknek a befolyása az adott boltban egyötöd tulajdoni hányadig terjed.Az Európai Unióban több tagállamban van hasonló szabályozás. Ezek a szabályozások az Európai Unió jogi előírásaiba nem ütköznek. Ezt a jogértelmezést az Európai Bíróság már több alkalommal kimondta és megerősítette. A kormány megítélése szerint a törvényjavaslat miatt az emberek nem fognak kevesebbet vásárolni, következésképpen az adóbevételek nem fognak csökkenni, és nem számítunk arra sem, hogy a törvényjavaslat elfogadásának túlzott foglalkoztatási következményei lennének, hiszen mivel az emberek ugyanannyit fognak vásárolni, mint korábban, ezért nyilvánvalóan a kereskedelemben sem fognak kevesebben dolgozni.A turizmus számára fontos kérdéseket egy kormányrendeletben kívánjuk majd szabályozni. Magyarán, olyan kormányrendelet fog születni, amely a turizmus szempontjait messzemenőkig figyelembe fogja venni. Mindezeknek a fényében a kormány a törvényjavaslat elfogadását támogatja.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem kíván előadót állítani.Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót, elsőként Szatmáry Kristófnak, a Fidesz képviselőjének.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy a korábbi vitában lefolytattuk annak a kérdésnek a megvitatását, hogy a benyújtott javaslat jól látható módon néhány ponton igényli azt, hogy módosítókkal a Fidesz-frakció részéről reálisabbá és a piaci viszonyokhoz jobban alkalmazhatóvá tegyük, ennek következménye, hogy a benyújtásra került és a Törvényalkotási bizottság által megtárgyalt módosítókat tudjuk itt átvenni. [[17.50]] Ennek legfőbb pontjait államtitkár úr, illetve a frakcióvezető úr elmondta. Én talán még azt emelném ki ezek mellett, illetve fontosnak tartom, hogy kikerültek a törvény hatálya alól a dohányboltok, hiszen nem volt olyan indok, bár nemzetközi példa van arra, hogy a dohányboltok külföldön mentességet élveznek a vasárnapi munkavégzés tilalma alól, Magyarországon erre nem látunk indokot, ezért rájuk is ugyanolyan szabályok fognak vonatkozni, mint a többi kiskereskedelmi egységre. Talán a módosításnak lényeges pontja, hogy egyértelművé tettük, hogy a kereskedelemben melyek azok a területek, amelyeknek mentesülniük kell. Ilyenek a benzinkutak, a gyógyszertárak, a vendéglátás, a turisztika területe, a kulturális tevékenység, illetve a fürdőszolgáltatás kiegészítő tevékenységei, ahol ez a szabályozás nem tud élni. Ahogy elhangzott, egyértelműsítettük a korábbi javaslathoz képest, hogy az öt pluszvasárnapból, vagyis amikor nyitva lehetnek az üzletek, négynek az adventi időszakra kell esnie a magyar hagyományokat figyelembe véve. A javaslat továbbá pontosította, a családi vállalkozások tekintetében a realitásokhoz igazodóan 20 százalékban határozta meg azt a mértéket, amely mérték után valaki, illetve a család tagjai a vasárnapi nyitva tartást tudják biztosítani, illetve talán lényeges rész még az, hogy egyértelműen a világörökség területe turisztikai szempontokat figyelembe véve is kikerült a törvény hatálya alól. Mindezek tekintetében figyelembe véve, hogy a végső cél nem lehet más, mint hogy előbb-utóbb senkit se lehessen dolgoztatni vasárnap, bízunk benne, hogy az így elfogadásra javasolt javaslat valóban egy olyan kompromisszumot tud hozni, amelyben a munkavállalók és a munkaadók is megtalálhatják a számításukat. Mi is úgy gondoljuk, hogy egyébként ez a szabályozás sem a foglalkoztatásra, sem pedig a forgalomra számottevő vagy leginkább semmilyen hatással nem fog bírni. Talán hozzátartozik a benyújtott javaslathoz, hogy ígéretünkhöz híven előkészítés alatt van, és reményeink szerint a holnapi szavazás előtt be tudjuk nyújtani a munka törvénykönyve módosítását, amely munka törvénykönyve módosítása arra vonatkozna, hogy azok, akik ellenben itt a kivételek miatt dolgoznak vasárnap a kereskedelemben, számukra a jelenlegi 50 százalékos bérkiegészítést 100 százalékra emeljük fel, illetve azt tudjuk biztosítani, hogy maximum két vasárnap dolgoztathatók. Ezek egyébként a korábbi rossz javaslatoknak megfelelő munkatörvénykönyvi módosítások. Ezzel a külön törvénymódosítással azt gondoljuk, hogy egyensúlyba hozható a törvényjavaslat. Lényegében amúgy is ez a törvény márciustól lép életbe, tehát a munka törvénykönyve elfogadása is a törvény valós hatálybalépését utol fogja tudni érni. Ezek figyelembevételével a frakció részéről támogatni tudjuk, és kérjük, hogy alapvetően a magyar munkavállalók érdekében mindenki támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Szathmáry képviselő úr. A következő hozzászóló Józsa István képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Álságos ez az előterjesztés, hogy a dolgozó emberekre hivatkoznak a vasárnapi nyitva tartás tilalmánál, ugyanis a dolgozók elsőrendű problémája az, hogy nem keresnek elég pénzt, nehezen tudnak megélni a keresetükből, és ha tényleg segíteni akarnak nekik, akkor elfogadják az MSZP javaslatát, hogy kapjanak vasárnap kétszeres bért. Természetesen a heti szünnapjukat emellett is megkapják. Hogy négy évvel ezelőtt már erre a KDNP hivatkozott, akkor is egy kitekert gondolat volt. Valahol az húzódik meg mögötte, hogy a vallásos emberek ne dolgozni menjenek, hanem templomba. Ez egy nagyon dicséretes cél, de egy hónapból három vasárnap meg tudják tenni. Az a hivatkozás, amire a frakcióvezető úr hivatkozott, hogy a multik lobbija, szeretném megkérdezni, hogy amikor a magyar nyelv történetében a vasárnap, vásárnap megnevezés kialakult, működtek-e multinacionális cégek. Úgy gondolom, hogy fél évezreddel ezelőtt Magyarországon nem működtek, és még a Szent István királyi törvényekben is benne van, hogy a vasárnap úgy heti pihenőnap, hogy vásárnap, tehát vásárolni lehet.Mi úgy gondoljuk, hogy ezt fenntartani a kor szokásainak megfelelően a XXI. században is helyénvaló. Ezt mutatják azok a szakmai felmérések, amelyek azt mutatják, hogy az önök által nem túlzottan szeretett, a vásárlók által viszont igencsak szeretett bevásárlóközpontokat a látogatók 11-16 százaléka kifejezetten vasárnap keresi fel. Ezen belül a háromfős vagy annál nagyobb, hétköznap jelentős óraszámban dolgozó háztartások kimutatottan a hétvégi bevásárlásokat preferálják.Ugyanakkor a dolgozók, akik vállalják a vasárnapi műszakot, a magasabb pénzért ezt ezután is vállalják, arról nem is beszélve, hogy tízezres nagyságrendű az elbocsátás kockázata, ha ez a nyitvatartási idő kiesik az üzletek működéséből. Durva egyszerűsítés és hiba a problémakört az élelmiszer- és diszkontláncok egyébként szintén magas látogatottságára egyszerűsíteni. A vasárnapi munkavégzés tilalmát nem biztos, hogy a kereskedelemben kellene rendezni. Gondoljanak csak arra, hogy mennyi folyamatos üzem van, ahol elképzelhetetlen, és igazából a keresetek növelése lenne a megoldás, ha önök komolyan gondolják a dolgozókkal való törődést.A módosító indítványok, amelyeknek most az összefoglaló vitája van, semmit nem javítanak ezen az álságos helyzeten, hogy az elmúlt öt évben az emberek megélhetése nehezebbé vált az önök kormányzásának az eredményeként. Bármit mond a miniszterelnök, hogy nem csökkent a szegénység Magyarországon, sajnos számok bizonyítják, hogy mintegy 20-22 százalékkal nőtt a szegény emberek száma, és ezek az emberek dolgozni szeretnének, amit önök most bekorlátoznak azzal, hogy nem nyithatnak ki az üzletek, és keresni szeretnének azzal, hogy vasárnap, illetve ünnepnapokon nagyobb bérezésben részesülnek vagy részesülhetnek. Tehát visszatérve az első mondatomra, igencsak álságos az, amit önök itt mondanak, és nem a nyitva tartás tilalmával, hanem a fizetések rendezésével, a munka törvénykönyvének a korrigálásával lehetne ezen a problémán segíteni. Úgyhogy mi továbbra is azt tartjuk, hogy ez egy elhibázott döntés, amint lehetőségünk lesz rá, ezt megváltoztatjuk. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Sneider Tamás jobbikos képviselő úrnak, alelnök úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Az előző vitában már elmondtuk, hogy elviekben természetesen lehet támogatni ezt a törvényjavaslatot. Rengeteg példát felhoztunk Nyugat-Európából, hogy hogyan működik ott a nyitva tartás a vasárnapi vagy hétvégi napokon. Beadtunk jó pár módosító javaslatot is. Most azt láttuk, hogy ezekből a módosító javaslatokból egy sem került be, egy sem került átvezetésre a törvényjavaslatban. Bár azt is látjuk, hogy természetesen vannak módosító javaslatok, amelyekből néhányat lehet üdvözölni, néhányat viszont éppenséggel nem lehet üdvözölni.Csak engedjék meg, hogy gyorsan egy példát mondjak, ami szerintem nem jó irányba ment el. Először 400 négyzetméteres alapterületről volt szó, hogy az alatt lehet nyitva tartani egy családi vállalkozásnak; majd ez lement most már 200 négyzetméterre. Csak apró szegmens, de ha arra gondolunk, hogy egy bútorbolt, mondjuk, mekkora alapterületű, és egy bútorboltot egy ember is tud működtetni, ha arról van szó, akkor máris kilőhetünk szerintem valószínűleg egyébként nagyon sok bútorboltot, ami akár családi vállalkozásként vagy kisvállalkozásként működik, mert igenis 300-400 négyzetméteresek is szoktak lenni ezek, hiszen területigényes ez a dolog. Tehát mondtam, vannak jók, és vannak rossz módosítások, de az biztos, hogy azokból, amiket a Jobbik javasolt, egy sem került be. Én most hallgattam államtitkár urat, képviselő urat, Szathmáry képviselő urat, és annak természetesen mindjárt megörültem, hogy akkor a munka törvénykönyvét változtatni kívánják, és a bérpótlékokhoz hozzányúlnak. Viszont ez a bérpótlék, ahogyan elmondta, azokat érinti, akik majd vasárnap fognak dolgozni ezentúl is, elsősorban a benzinkutaknál és még ki tudja, mely kitételeknél. [[18.00]] Mi viszont azt szerettük volna elérni, hogy azok kapjanak bérpótlékot és emeltebb délutáni bérpótlékot, akiknél kiesik a vasárnapi bérpótlék, ugye az eddigi 50 százalékos vasárnapi bérpótlék, amit önök majd akkor hál’ istennek, és üdvözlendőnek tartom, 100 százalékra fel fognak vinni; viszont tény, hogy ez igenis ki fog esni azoknál a dolgozóknál, akik ezeknél a nagy cégeknél vagy multicégeknél vagy nagyobb vállalkozásoknál dolgoznak. Ezért kértük, hogy ez kerüljön kompenzálásra, és legyen egy délutáni bérpótléknál a 30 százalék helyett 40 százalék vagy valami hasonló mértékű bérpótlék megállapítva. Ez önmagában is nagyon fontos lenne, hiszen tény és való, hogy a kiskereskedelemben dolgozóknál rendkívül alacsonyak a keresetek. Úgy általában nyilván Magyarországon ez szinte mindenre elmondható, de itt aztán végképp. Nem ok nélkül hiányzik 15 ezer munkavállaló erről a területről a kamarai megállapítások szerint, és a szakszervezetek szerint is egyébként, azért, mert elmennek külföldre, mert nem keresnek 70 ezer forintot szívesen nyilvánvalóan napi 8 óra kemény munkával, és egyre keményebb munkával, mert kevés a munkaerő, és bizony nap mint nap láthatjuk, hogy hogyan rohangálnak egyik helyről a másikra a bolti eladók, mert nem győzik egyszerűen a munkát. Mondjuk, ebből a szempontból természetesen nincs igaza, de ezt már előzőleg átbeszéltük a szocialistáknál, akik azzal riogatnak, hogy húszezer munkahely szűnik meg, mert ilyen mértékű munkahelymegszűnés nyilván nem lesz, de én elmondtam, hogy mi várható, és az is persze néhány száz embernek az elküldését jelentheti, de nem a dolgozók, a kereskedelmi dolgozók körében, hanem inkább a takarítószemélyzet és a biztonsági őrök esetében lehet erről szó. Nos tehát, mi továbbra is azt mondjuk, hogy akkor lenne igazán elfogadható ez a törvényjavaslat, ha ez a délutáni bérpótlék emelésre kerülne, de ha benyújtják a módosító javaslatot, akkor mi is majd módosítást teszünk hozzá a munka törvénykönyvével kapcsolatban.Aztán volt még egy másik, ami szerintünk fontos lehetne a bevezetés szempontjából, hogy - amiről kevésbé beszél egyébként a média - itt nemcsak vasárnapi nyitva tartásról van szó, hanem hétköznapi nyitva tartásról is, hiszen reggel 6 és este 10 óra között lesz szabályozva általában a nyitva tartás. Mi azt mondtuk, hogy főleg a kezdeti időszakban teljesen egyértelmű számunkra, hogy nyugodtan meg lehetett volna hagyni azt, hogy legyen 5-23 óráig. Legyen meg a lehetősége a nagy cégeknek is vagy nagyvállalkozásoknak, hogy ha van kedvük, nyitva tartanak ebben az időszakban. Hát, erre a válasz bizottsági ülésen nagyjából az volt, hogy ez munkaszervezési problémákat jelent. Na, de kérdezem én: ez most a mi problémánk, hogy mondjuk, a Tesco vagy bármelyik másik hogyan szervezi meg, ha ő 5-től akar nyitva tartani, nem pedig 6-tól? Tehát nyilvánvalóan ez eléggé gyér indok volt, és nyilván az elfogadhatóság szempontjából jó dolog lett volna véleményem szerint ez a javaslat, de hát ez sem ment át, mint ahogy szinte semmilyen jobbikos javaslatot soha nem fogadnak el.A többi területről már nem is beszélek, ami még itt szóba került; nyilván ilyen az önkiszolgáló pénztárak kérdése, ezt is lehetett volna vagy kellene rendezni. Úgy gondolom, Magyarországon azért sokkal súlyosabb kérdés a munkavállalók szempontjából, mint sok más, ami ebben a törvényjavaslatban megjelenik. Hát, kérem szépen, hogyha itt így terjednek az önkiszolgáló pénztárgépek, ahol 70 ezer forintot keres egy munkavállaló, akkor nem is tudom, hogy mi lesz itt pár év múlva. Itt valóban - itt valóban - tízezrek veszíthetik el a munkahelyüket. Én úgy gondolom, hogy persze van technikai fejlődés, és nem a géprombolás időszakában kell hogy éljünk, ezt tudomásul kell venni, de igenis addig, amíg ilyen magas a munkanélküliség, amíg ilyen keveset keresnek az emberek, addig igenis lehetne és kellene ezt is korlátozni Magyarországon. Erre is tettünk javaslatot, de ez is lesöprésre került. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Úgyhogy summa summarum, sok-sok érv elhangzott már itt pró és kontra. Mi, mint ahogy mondtam, elviekben tudjuk támogatni a javaslatot, csak sajnos azt látjuk, hogy egyetlenegy valódi módosítás nem került be ebbe a törvényjavaslatba. Ezért egyelőre továbbra is várjuk a holnapi beterjesztést is, hogy mi lesz a munka törvénykönyvével kapcsolatban, és majd kialakítjuk az álláspontunkat, hiszen úgy látszik, sajnos, hogy itt az utolsó pillanatban is álláspontot kell alakítani, mert nem volt ez sem előkészítve ilyen szempontból, ez a törvény sem, mint oly sok más a parlamenti vitára, és ezért kell az utolsó pillanatban is ilyen komoly döntéseket meghozni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk a további felszólalásokat. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A kormány módosítói semmiféle módon nem kezelik a két legnagyobb veszélyt, amivel a boltok vasárnapi zárva tartása járhat, nevezetesen azt, hogy több tízezer ember kerülhet az utcára, és a kereskedelmi dolgozók amúgy is alacsony, nettó 70-80-90 ezer forintos keresete még tovább csökkenhet. Hatástanulmányok hiányában a becslések széles skálán szóródnak, a KDNP egyenesen keresletnövekedésről beszél a kiskereskedelmi forgalom bővülése alapján, de legalábbis csak a forgalom átrendeződéséről. A kereskedelmi szövetségek viszont 20-30 ezres elbocsátást emlegetnek, forgalomcsökkenést. Ez egészen addig egy hitvita marad, amíg nem készül el egy, a lehetséges következményeket számba vevő tanulmány. Ilyet a KDNP nem tett le az asztalra, csak a tőle megszokott módon, pusztán ideológiai alapon akar eldönteni egy, a munkavállalók egzisztenciáját húsbavágóan érintő kérdést. Mi is könnyen el tudnánk dönteni a kérdést tisztán, értékalapon. Az LMP a fogyasztói társadalom és a fenntartható társadalom melletti elkötelezettségéből fakadóan támogatná is a javaslatot. A probléma az, hogy egy felelős párt ma Magyarországon nem támogathat ilyen lépést. Ma olyan alacsonyak a keresetek, és olyan alacsony a foglalkoztatottság hazánkban, amit egyszerűen nem lehet figyelmen kívül hagyni. A magyar valóság az, hogy a dolgozók nem jókedvükből dolgoznak a hét utolsó napján, hanem megélhetési kényszerből, és ezt a munkáltatók ki is használják. Éppen emiatt történhetett az, hogy az a szakszervezet, amelyik eleinte támogatta a javaslatot, most visszakozott, mivel úgy látja, hogy a jelenlegi kereseti viszonyok között a kereskedelemben egy ilyen lépés csak még tovább fog rontani a helyzeten. A kereskedelemben mára kialakult rendkívül alacsony bérszínvonal egyre inkább nehezíti a megélhetést. Az adótörvények és a költségvetés láttán ők is úgy gondolják, hogy kényszerpályán mozognak a jövő évi béremelésről szóló tárgyalások. Esély sincs bérfejlesztésre, a dolgozói szegénység csökkentésére. A vasárnapi pénz kiesésével még rosszabb jövedelmi helyzetbe kerülnek a dolgozók, ezért a szakszervezet garanciákat vár a kormánytól, hogy a vasárnapi pótlék kiesése esetén ne csökkenjenek a keresetek. Az LMP három módosító javaslatot is benyújtott annak érdekében, hogy ezeket a garanciákat, amennyire csak lehet, beépítsük a törvénybe. Javasoltuk azt, hogy a vasárnapi zárva tartás csak akkor történhessen meg, ha a munkáltatók végrehajtják az ágazati bértarifarendszernek megfelelő bérezést. Ez kompenzálhatta volna a kieső jövedelmet a dolgozóknál. A másik javaslatunk a lehetséges elbocsátásokat mérsékelte volna azzal, hogy lehetővé tette volna alkalmazottak foglalkoztatását a kisboltokban. Mindkettőt elutasította a kormány, egyik sem került be az összegző módosító javaslatba. Az összegző módosító egy lényegi módosítást tartalmaz, a mérethatár lecsökkentését 400-ról 200 négyzetméterre. A módosítások ráadásul benne hagyják a törvényben az olyan gumiszabályt, mint azt, hogy kormányrendelet minden különösebb megkötés nélkül mentesítést adhat a törvény hatálya alól. Sajnos ezzel a lobbiérdekeknek biztosítanak szabad utat. Összefoglalva tehát, mivel ilyen formában ez a javaslat nem ad garanciákat a munkavállalókat hátrányosan érintő következmények ellen, nem támogatható. Nem tudni, mennyivel lesz kevesebb a jövedelem, hány munkahely kerül veszélybe, összességében jól vagy rosszul járnak a dolgozók. Egy olyan országban, ahol ekkora a szegénység, ahol ekkora a dolgozói szegénység, ahol a kereskedelmi dolgozók többsége is a létminimum alatt keres, nem időszerű ez a lépés. Azt gondoljuk, hogy vannak sokkal aktuálisabb lépések, a kormánynak inkább a munka törvénykönyve és a bértárgyalások kapcsán kellene a munkavállalókért érzett aggodalmát tettekre váltania. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Bangóné Borbély Ildikó, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó. [[18.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. A miniszterelnök úr a napokban ezt mondta: „Mindannyian tudjuk, hogy a magyar emberek azt viselik a legnehezebben, ha meg akarják nekik mondani, hogyan kellene élniük. Ez a magyarok egyik legvonzóbb tulajdonsága.”Azt gondolom, hogy ez a törvény nagyon brutálisan beleavatkozik a magyar emberek magánéletébe, és nagyon szomorú, amikor egy ágazatot kiragad a kormányzat, és hivatkozik mindenféle multik lobbierejére, és közben meg a CBA lobbiereje mutatkozik ennél a törvénynél, közben meg a CBA vezetői 250 millió forintos autókkal parkolnak a CBA előtt.Én nem értem azt meg, hogy hogyan gondolják azt, hogy egy ágazatot kiragadnak, a többi meg nem fontos, mondjuk, az állattenyésztésben, a kórházakban, az orvosoknál, sorolhatnánk nagyon sok ágazatot, ahol hétvégén is muszáj dolgozni. Felháborítónak tartom, amikor álszent módon meg akarják nekem mondani, hogy hétvégén hova menjek és mikor vásároljak be. Ma minden ötödik család hétvégén vásárol be, vasárnap. És hadd mondjak még valamit, képviselő úr: tudja, kik fognak nagyon örülni ennek a törvénynek? Az ukránok, a románok, a szlovákok. Tudja?! [[Harrach Péter közbeszól.]] Mert át fogunk menni Romániába, Ukrajnába meg Szlovákiába. És felháborítónak tartom, amikor maguk meg akarják szabni, hogy én kistelepülésen 300 forintért tudjak egy liter tejet megvenni, vagy mondjuk, meg tudnék venni 189 forintért, és ez a magyar családoknak nagyon-nagyon fontos, hogy ők is hozzájuthassanak az olcsóbb termékekhez, mert tudja, a kiskereskedők ezeknél az utált multicégeknél vásárolnak be. Jó lenne, ha egyszer már olyan törvényeket alkotnának ebben a Házban, ami a magyar emberek érdekeit képviseli, és mondjuk, nem egy multilánc, a CBA érdekeit képviseli. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Heringes Anita képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Úgy látom, hogy a múltkori vitában is körülbelül ugyanezekkel a képviselőkkel beszélgettünk erről a törvényről, de úgy látom, hogy az igazán fontos kérdéseket a mai napig nem értették meg.Önök most kényszer-pihenőidőt adnak ezeknek az embereknek vasárnap, pedig ezek az emberek, mint ahogy elmondtam akkor is a vitában, ha megkérdezték volna őket, akkor azt mondták volna, hogy ők dolgozni szeretnének, mert több pénzt szeretnének keresni. Nem jó szándékból akarnak vasárnap is dolgozni, hanem azért, hogy a pótlékkal ki tudják egészíteni a fizetésüket, hogy a gyerekeiknek normális életkörülményeket tudjanak teremteni, hogy húst tudjanak tenni az asztalra meg friss zöldséget.Akkor is elmondtam a vitában, amit most képviselőtársam az MSZP-ből, Bangóné Borbély Ildikó, hogy igen, a kisboltokban 350 forint egy liter tej, az önök által nem preferált cégeknél meg 189. Akkor Harrach Péter képviselőtársunk kiabált át nekem, hogy „hát a minőségi különbség”. Tudja, ha végigjárná ezeket az üzleteket, akkor látná, hogy a nagy részében a 189 forintos tej magyar termék, pont az én megyémből. Én azt gondolom, hogy én kiállok azért a termékért, mert nagyon-nagyon jó minőségben adja 189 forintért, és láthatjuk, hogy a kisboltokban tényleg a nagy multikból megvásárolt nagyon drága tejet kell hogy eladják, amit meg az emberek már nem tudnak majd kifizetni. Ami nagyon-nagyon aranyos, és tényleg plusz a zárórendelkezésben az önök módosítóiban, hogy majd eldöntik, hogy kik lesznek kivételek ez alól a törvény alól. Nagyon remélem, hogy nem olyan kivételeket látunk majd, ami éppen az önök által többségben levő önkormányzatok vagy olyan települések vagy olyan településrészek, ami az önök érdekeit szolgálja. Nagyon remélem, hogy már megint nem a haverokat próbálják meg kiszolgálni ezzel. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, 1 perc 44 másodperc!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Amikor Józsa István képviselőtársamat hallgattam, akkor pont arra gondoltam, hogy amikor a „vasárnap” szó létrejött, akkor valószínű, ha lett volna látnoki képességű ember, akkor jó nagyot nézett volna, hogy most a magyar parlament miről is beszél. Tehát hogy a vásár napján nem lehet vásárt tartani, erről beszél a magyar parlament, ez abszurd. Elnézést kérek, a történelmet szerető és azzal foglalkozó emberként abszurdnak érzem ezt a dolgot.Abszurdnak érzem azt is, hogy ez a javaslat olyan dolgokról beszél, ami, akár azt lehet mondani, szerintem jogos felvetés, és olyan módon oldja meg, aminek semmi köze nincs ezekhez a felvetésekhez. Vitathatatlan szerintem az, hogy a családok vasárnap keveset törődnek egymással, és ennek nyilvánvalóan nem az az oka, hogy vasárnap nyitva vannak a boltok, hanem az az oka, hogy az a valóság, ami Magyarországon van, az a nyomor, ami négymillió magyar embert érint és családtagjainál ennél többet érint, az éhező gyerekek mellett nem lehet ugyanazt a fajta családi létet megjeleníteni a családoknak, mint amit egy virágzó társadalomban lehetne. Az a baj, hogy vasárnap kizsákmányolják az embereket, a dolgozókat; az önök által létrehozott munka törvénykönyve teszi ezt lehetővé, hogy a dolgozókat kizsákmányolják a cégek. Ezen kell változtatni, nem be kell zárni a boltokat. Az a baj, hogy miközben valóban morális válság is van ebben az országban, igazuk van, aközben nem azzal foglalkoznak önök, hogy a nyomort felszámolják, hanem azzal, hogy a vasárnapi nyitva tartással szőrözzenek. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki az adott napirendi pont keretében felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem Harrach Péter frakcióvezető urat, kíván-e mint előterjesztő válaszolni a vitában elhangzottakra. Igen. Megadom a szót, frakcióvezető úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem tudom, hogy erre az alacsony színvonalú, gyűlölködő és demagóg szövegre, amik az MSZP részéről elhangzottak [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból. Dr. Varga László: Viszont utasítsa helyre, hogy mit beszél!]] érdemes-e válaszolni. Egy-két dolgot azért mégis engedjenek meg. [[Dr. Józsa István: Utasítsa helyre, hogy hogy beszél!]]
Bocsásson meg, frakcióvezető úr! Képviselőtársaim, frakcióvezető úr senkinek nem vágott a szavába. Parancsoljon, frakcióvezető úr! [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Sértő dolgokat mond!]]
Igen, sértő volt mindenki számára a 23 millió románnal való riogatás, az is az MSZP oldaláról hangzott el. Ezek a riogatások szintén MSZP-s szövegek. [[Dr. Varga László: Szégyelljétek magatokat!]] Említette a képviselő asszony a CBA-t. A CBA üzleteinek több mint 90 százaléka zárva lesz. Miről beszél? [[Dr. Józsa István: De 250 milliós autója van! Az elnök csenget.]] Az egy másik kérdés. Képviselőtársam hivatkozott a vallási szempontra. Hallott minket ebben a törvénytervezetben egyszer is kimondani ezt? Nem. Mi ez? Rágalmazás. Nézzük tovább. Vasárnap-vásárnap. Szorgalmazzuk, és szeretnénk, ha piacok és vásárok működnének vasárnap. Miről beszélnek? Ismét egy rágalmazás. Ez volt a felszólalásuk tartalma. Még egy ostobaságot hadd említsek: négymillió nyomorgó ember Magyarországon? [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból.]] Hát tudják, mit beszélnek maguk? [[Dr. Józsa István: Igen.]] Nézzék meg az Eurostatot. Miről szól? Két kategóriát nevez meg: az egyik a nyomor, a másik a szegénység. Tudja, hogy hány százalékos a nyomor ma Magyarországon? Tessék, mondja! 8-9 százalék. [[Dr. Józsa István: Önök szerint.]] Mennyi volt az első Orbán-kormány idején? 4 százalék. Mikor lett a duplája? A szocialista kormányok idején. Miről beszélnek maguk? [[Dr. Varga László: Hazugság! Hazugság!]] Mi folyik most? A kampány úgy szól, hogy bizonyítsuk be, hogy a jobboldali képviselők gazdagodnak, az emberek szegényednek. [[Dr. Varga László: Ez van! Dr. Józsa István: Így van!]] Hát tessék, ez egy kampányguruk által kitalált kampánystratégia. [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Az a baj, hogy ez az igazság!]] És ehhez igazítják önök a statisztikai adatokat. Csalnak és rágalmaznak. De beszéljünk a tényekről, mert azt hiszem, ez fontosabb, ha még van időm. Azok a változtatások, amikről az előbb nem volt szó a módosítók közül, az egyik öt vasárnapról szólt, most a módosító a négy karácsony előtti vasárnapot jelölte meg, plusz egy szabad vasárnapot. Ez elfogadható számunkra. Az is elfogadható, hogy egy bizonyos mozgásteret kapunk a kormányrendelet segítségével, és olyan, a törvényben nem szereplő kivételek lehetnek, amik eddig nem voltak. És még egy szempontot engedjen meg. Úgy gondolom, hogy a családi vállalkozások nem versenyelőnyhöz jutnak, hanem valamennyire a versenyhátrányukat tudjuk így most egy kicsit csökkenteni. Én remélem, hogy a családi vállalkozások szempontjait az MSZP is elfogadja és támogatni tudja. Ez a törvény így ezekkel a módosításokkal, ahogy már említettem, reményem szerint az egész magyar társadalom érdekét szolgálja. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi napi határozathozatalok során kerül sor. [[18.20]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény és az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[Zaj az MSZP soraiban.]] Megkérem képviselőtársaimat, legalább ahhoz járuljanak hozzá, hogy fel tudjam olvasni a szövegemet. Köszönöm. Az előterjesztés T/2083. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Fenntartható fejlődés bizottsága mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2083/3. számon, jelentését pedig T/2083/4. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2083/6. számon, összegző jelentése pedig T/2083/7. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 8 perces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-ei ülésén megtárgyalta a nemzeti fejlesztési miniszter által benyújtott T/2083. számú törvényjavaslatot. A javaslat szükségességét az uniós jogi szabályoknak való megfelelési kötelezettség, valamint az elmúlt évek jogalkalmazói gyakorlatának megfelelő egyszerűbb és átláthatóbb szabályozás indokolta. A klímavédelmi felelősség keretében mindenképpen szükségessé vált egy új és mindenre kiterjedő szabályozás a felmelegedésért felelős fluorgázzal kapcsolatban, valamint elengedhetetlen volt az is, hogy a hazai klímavédelmi, klímapolitikai törvényi szabályozás átalakuljon és jogi szabályozottság terén is megfeleljen az európai uniós törekvéseknek. Bizottságunkhoz megérkeztek a Fenntartható fejlődés bizottságának javaslatai, amelyek döntően jogtechnikai, nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításokat tartalmaztak, valamint tovább segítették az uniós jogi normákba foglalandó megfelelést és végrehajtást. A beérkezett javaslatokról történő állásfoglalás mellett a Törvényalkotási bizottság további módosításra irányuló szándékot is megfogalmazott, melyek több helyen a részletes vitát lezáró módosításokkal megegyező tartalommal, csak azok korrigálásával, pontosításával kerültek benyújtásra. Bizottságunk a javaslatokat végül formába öntve 23 igen és 3 nem szavazat mellett összegző módosító javaslatként is benyújtotta. Az uniós kívánalmaknak maradéktalanul eleget téve a Törvényalkotási bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 22 igen és 4 nem szavazat mellett elfogadta. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 7 perces időkeretben. Megadom a szót Hiszékeny Dezső képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A köznyelv a kiotói egyezményt vagy a kiotói jegyzőkönyvet úgy ismeri, hogy ez volt az a fórum, ahol szabályozták az úgynevezett üvegházhatású gázok mennyiségét különböző országok számára. Ez volt az a fórum, ahol döntöttek arról is, hogy ezekkel az úgynevezett kvótákkal az országok kereskedhetnek. Ez a gyakorlatban azt jelentette, hogy aki a számára előírtnál kevesebb ilyen mennyiséget használ föl, vagy kevesebbet termel az ország, akkor ezt szabadon értékesítheti, aki meg fordított esetben van, az pedig szabadon vásárolhat. Ez alapján megállapítható, hogy Magyarország a kiotói egyezmény alapján rendelkezik értékesíthető kvótával. A törvényalkotási bizottsági ülésen kisebbségi véleményként az hangzott el, hogy amennyiben értékesítésre kerül Magyarország részéről, akkor ezt a kvótát fordítsuk környezetvédelmi célokra, energiatakarékossággal, energiahatékonysággal összefüggő beruházásokra, ne adj’ isten, esetleg épület-korszerűsítésre is felhasználható lehetne ez az összeg. Utalt a kisebbségi vélemény arra is, hogy az elmúlt időszakban, jó tíz évvel ezelőtt erre volt jó példa, ezt pedig úgy hívták, hogy a panelprogram. Hiszen akkor a kvóta eladásából befolyó összeg teljes egészét a panelprogram finanszírozására fordíthatták. Azt hiszem, hogy ez egy rendkívül népszerű intézkedés volt, lakások százezrei újulhattak meg, kevesebb káros anyagot termelhettek ez alapján, és a lakásokban élők pedig lényegesen kevesebb rezsit fizethettek, hiszen a fűtés során megspórolható összeg, azt hiszem, nem elhanyagolható. A kisebbségi vélemények során - túl a klímavédelmen - az hangzott el, hogy amennyiben egy ilyen program kerülne megvalósításra, akkor ez nemcsak azt jelentené, hogy az épületek válhatnának korszerűbbé, hanem az is megfogalmazódott, hogy a Magyarországon működő kis- és középvállalkozások számára ez jelentős megrendelést is jelenthetne. Hiszen, ha nagy számban újulhatnak meg lakások, akkor ez munkát jelenthet a kis- és középvállalkozások számára, és ha ezt továbbgondoljuk, akkor azt hiszem, mindenki számára világossá válhat az, hogy ez az emberek tízezrei számára jelenthetne munkát, és új munkahelyeket is jelenthetne. Ehhez pedig nem kellene más, mint az, hogy amennyiben rendelkezünk arról, hogy ezt a kvótát értékesítjük, akkor ennek a befolyó összegét ilyen jellegű beruházásokra fordítjuk. Azt gondoltam, hogy ez egy közös érdek is lehetne itt ebben az országban. Nem beszélve arról, hogy az elmúlt időszak eseményei, például a kazáncsereprogram kapcsán kiírt pályázatok rendkívül hamar történő elkelése, idézőjelben mondva, tehát óriási igény van arra, hogy ilyen jellegű pályázati kiírások legyenek, és azt gondolom, hogy ezek közé ezt az összeget felhasználva beilleszthető lett volna egy ilyen program, ezzel is sikerült volna kielégíteni azt az igényt, ami a lakosság részéről vagy a társas vállalkozások részéről megjelenik az ilyen típusú programok iránt. A másik kisebbségi vélemény, ami elhangzott, az az átláthatósággal volt kapcsolatos. Mégpedig egészen pontosan úgy fogalmazódott meg, hogy amennyiben van - és általában szokott lenni -, az ingyenesen kiosztásra kerülő egységek esetében ismertté kellene azt tenni, hogy kik voltak azok, akik kaptak ebből az ingyenes, fogalmazzunk úgy, hogy kvótából. Másrészt pedig arra vonatkozott a javaslatunk, hogy az egységek értékesítéséből befolyó bevételt közzé kell tenni; amennyiben erre mód van, akkor ez a honlapon is jelenjen meg, hogy minél több ember számára hozzáférhető legyen az az információ, hogy az országon belül kik azok, akik ingyenesen kaphattak ilyen lehetőséget, egységeket és az is, hogy amennyiben értékesítettünk, azt mennyiért értékesítettük - és ennek különös jelentősége van - és mikor értékesítettük. Annak, hogy mennyiért értékesítettük, azért van különös jelentősége, mert az én megítélésem szerint az elmúlt néhány esztendőben a korábbiakhoz viszonyítva lényegesen gyengébb áron sikerült ezeket a kvótákat értékesítenünk. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Szabó Zsolt államtitkár urat, kíván-e most felszólalni. [[Szabó Zsolt: Majd a zárszóban.]] Zárszót mond államtitkár úr, igen. Köszönöm szépen. Akkor így a 10 perc majd a zárszóra áll rendelkezésre államtitkár úr számára. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Fenntartható fejlődés bizottsága előadót nem állított. A bizottságban megfogalmazódott kisebbségi véleményt Heringes Anita képviselő asszony ismerteti 3 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Be is nyújtottuk módosító indítványként kisebbségi véleményünket, hiszen a bizottságban most olyan furcsán zajlanak a tárgyalások bármely törvényről, hogy amikor az ember a módosító indítványának az indoklását próbálja kifejteni, akkor még nem tudhatja, hogy ez elfogadásra kerül-e véletlenül a kormánypárti többség részéről vagy nem. Amennyiben nem, akkor szokta az ember fönntartani kisebbségi véleményként ezt az indoklást. Itt mi a nyilvánosságra törekedtünk, mint ahogy Hiszékeny Dezső képviselőtársam is elmondta, hogy véleményünk szerint az értékesítésből származó bevételek összege egy közérdekű adat lenne, melynek a honlapon azonnal meg kellene jelennie, ahogy megtörténik ez az értékesítés. [[18.30]] A minisztérium válasza erre az volt, hogy nyilván ők a kormány felé azonnal elmondják, hogy hogy sikerült ez az értékesítés, és ez nyilván egy magasabb rendű nyilvánosság vagy közlés véleményük szerint. Mi még mindig fenntartjuk ezt, hogy szerintünk az lenne a jó, hogy ha a minisztérium, ahogy megtörtént az értékesítés, akkor közlemény formájában a honlapon feltüntetné, hogy milyen bevételek származtak a kvótaeladásokból. A másik pedig, amit már tényleg a vitában is elmondtunk önöknek, hogy nálunk száz százalékban környezetvédelmi kérdésekre és zöldpolitikai kérdésekre lett fordítva a bevétel. És ha már ilyen bevételünk van, akkor ezt tényleg erre kell fordítani. És nem lehet az egy jó válasz, amit kaptunk önöktől, hogy elektromos autókra az 50 százaléka, arra fordítják; ez volt a minisztérium válasza. Mi utánanéztünk, nem találtuk meg ezeket a pontokat, hogy 50 százalékban elektromos autókra lenne ez fordítva, de azt gondoljuk, hogy egy panelprogram az emberek érdekeit sokkal jobban szolgálná a mai napon is. Ezért mi még mindig úgy vagyunk, hogy ha önök az utolsó pillanatban is benyújtanák módosítónkat, és elfogadnák a saját nevük alatt, mi azt is nagyon szépen megköszönnénk. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Először az írásban jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Felszólalásra következik Heringes Anita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Nekünk még most is az a véleményünk, hogy ez egy több szempontból is elrontott politikai vonulat, amit a környezetvédelemmel és éghajlatvédelemmel kapcsolatban az Orbán-kormány csinál, hiszen a harmadik Orbán-kormány időszakára látható módon az éghajlatvédelem teljesen szétesett, a célokat az energiapolitikáért felelős miniszter határozza meg, miközben az eszközökkel való gazdálkodást a nemzetgazdasági miniszter látja el. Ez a kettős irányítás, azt gondolom, mindenki számára belátható, hogy nem tud jó lenni, hogyha kétfelé húzzák ugyanazt a szekeret.A Fidesz éghajlatvédelmi politikájáról a legbeszédesebb adat, hogy 2010 óta - ahogy többször említettük - alig egynegyed stadionnyi pénzt áldozott az állam a családi otthonok energiahatékonysági korszerűsítésére. Az önök által sokat szidott előző pár szocialista kormány ennél sokkal több pénzt fordított panelrekonstrukciós programokra, pont ezekből a bevételekből, még a válság időszakában, a legnehezebb években is, 292 723 lakóegységet újítottak fel 2008 és ’10 között a baloldali kormányok. Ez éves átlagban majdnem százezer, ami a kormányváltás után, 2011-ben már csak 4045-öt jelentett, 2012-ben pedig 1082-t. Ezek a számok szerintem rengeteget elmondanak, főleg azon családoknak, akik a mai napig várják, hogy sikerüljön a korszerűsítést megcsinálni az ő ingatlanjaikon is. A Fidesz hibájából nemcsak elvesztette Magyarország a bevételi lehetőségét a kvótaértékesítésből, de a jelenlegi kormánypárt rossz döntései miatt olyan fedezethiány állt elő a panelprogramban, amely ezeket a számokat, amiket az előbb elmondtam, hozta maga után.Az Orbán-kormány rossz kvótaértékesítés-politikája miatt több tíz milliárd forint bevételkiesést okozott a költségvetésnek. Egy szakmailag megfelelő értékesítés sok ezer hazai kis- és középvállalkozónak jelentett volna biztos bevételt és megrendelést és újabb munkahelyeket, és több százezer családnak a mindennapi megélhetés költségeit valósan és fenntarthatóan csökkentette volna. Mert, tudják, kedves képviselőtársaim, az az igazi rezsicsökkentés, amit nem kell számlán befizetni. Azaz egy hasonló méretű panelprogram megvalósítása, mint amilyet a baloldali kormányok vittek véghez, igazán segítené ma az emberek életét. Reméljük, hogy meghallják szavainkat, és reméljük, hogy kicsit próbálnak környezettudatosabban és fenntarthatóbban gondolkodni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport. Megadom a szót, ötperces időkerete van.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormánynak eddig egyetlen alkalommal jutott eszébe a klímaváltozás elleni küzdelem, nevezetesen, amikor valamivel megpróbálták megindokolni, hogy miért kötöttek titokban megállapodást az oroszokkal a Paksi Atomerőmű bővítéséről. Más esetekben viszont tudni sem akarnak a változó klímáról, amikor nem szánnak elegendő pénzt a lakások hőszigetelésére, amikor nem engedélyezik szélerőművek építését, amikor a helyi gazdaság és a szolgáltatások helyett a legnagyobb karbonlábnyomú iparágak, például a gépgyártás és a gumiipar idetelepülését ösztönözik, akkor úgy tesznek, mintha a globális felmelegedés nem is létezne. Pedig létezik, és erről az egyre magasabb árhullámok, az egyre gyakoribbá váló időjárási szélsőségek mindenkit időben tájékoztatnak. Magyarországnak mint a klímaváltozás negatív hatásainak a leginkább kitett európai államok egyikének már régóta a várható következmények megelőzésével, a károk minimalizálásával és az alkalmazkodás lehetőségeinek keresésével kellene foglalkoznia. A magyar kormány ehelyett úgy viselkedik, mint a legmegátalkodottabb klímaszkeptikusok. A környezetvédelmi minisztériumot megszünteti; a klímaügyet szétszórja a legkülönfélébb minisztériumok és hivatalok között, hogy még véletlenül se lehessen megtalálni a kormányzati felelősét; a zöldhatóságok önállóságát felszámolja; a klímatudatosság erősítésében kulcsszerepet játszó zöldmozgalmak anyagi forrásait elapasztja; a környezetvédelem iskolai oktatását eljelentékteleníti. A nemzetközi porondon pedig mindig a klímavédelem kerékkötőjeként lép fel, mindent megtesz azért, hogy a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési vállalások a lehető legkisebbek legyenek. A magyar kormánynak sem koherens, a szakpolitikákat is átható klímastratégiája, sem pedig klímaalkalmazkodási forgatókönyve nincs. Létezik kormányzati terv a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére, ám a valóságban a minimális gazdasági növekedés miatt újra nőni kezdett az üvegházgáz-termelés, miközben az EU más tagállamaiban már megtalálták azt a gazdasági modellt, amely a gázkibocsátás növelése nélkül tud gazdaságot bővíteni. Ez a modell a mezőgazdaságban a családi gazdaságokra és az ökológiai gazdálkodásra, a víztakarékos öntözési technológiákra, a közlekedésben a közösségi személyszállításra, az energiaszektorban a megújulókra és az energiahatékonyság növelésére épül. Vagyis csupa olyasmire, aminek az Orbán-kormány éppen az ellenkezőjét csinálja. Magyarország semmit nem tesz azért, hogy lokálisan és globálisan kisebb legyen a klímaváltozás esélye. A kormányzat tevékenysége nem a megoldás, hanem a kockázatnövelés irányába mutat. Ráadásul azt is sikerült elérni, hogy a magyar társadalomnak tudomása se legyen a problémáról. A közmédiából eltűntek a környezetvédelmi műsorok és a megfelelő háttérismeretekkel rendelkező zöldújságírók. A kormánypárti sajtó ebben is hűen követi a kormányzati semmitmondást, a veszély és az alkalmazkodási lehetőség nem jut el az emberekhez. A szemléletformálás leghatékonyabb szereplői, a civil zöldek az állami pénzmegvonás és a hatósági vegzálás közepette egyre nehezebben tudnak az alapfeladataikra koncentrálni, a hatalmon lévők pedig példamutatás helyett a lehető legkárosabb üzenetet közvetítik: hatalmas terepjárókkal és luxusautókkal, fűtött medencékkel és hatalmas energiaigényű palotákkal hivalkodnak, egy nyilvánvalóan fenntarthatatlan életstílust propagálva.A kiotói törvény a jogharmonizációs célú módosítások mellett szólhatott volna a klímaalkalmazkodásról is, ehelyett csak a legnagyobb szennyezőknek adott újabb bújtatott kedvezmények vannak benne. Az LMP ezzel az önveszélyes politikával nem tud azonosulni. Szerintünk a klímaváltozás veszélyének csökkentése olyan nyilvánvaló nemzeti érdek, aminek még a mostanihoz hasonló politikai válsághelyzetben sem fordíthat hátat egy felelős kormányzat. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Noha az összegző módosító indítványokról van szó, pont ezért a hiányérzetemnek szeretnék hangot adni, ami azzal az összegző megállapítással indul, hogy az Orbán-kormány tevékenysége visszalépés Magyarország számára az üvegházhatású gázok kibocsátáscsökkentésének a terén. [[18.40]] Tehát amikor volt olyan év mögöttünk - mondjuk, a 2013-as -, amikor csökkenő hazai villamosenergia-termelésen belül sem tudott növekedni a megújuló energiák részaránya, hanem még ahhoz képest is csökkent, akkor azt hiszem, ez az állításom tényszerűen igazolható. Nem értjük, hogy miért volt szükség 2011. március 16-án egyetlen parlamenti döntéssel megszüntetni a KÁT-rendszert, a kapcsolt energiatermelést, amelynek révén egy korszerű, Európában elismert kapcsolt energiatermelési technológiával a gázzal történő fűtés helyett villamos energiát és távfűtési energiát is tudtak termelni ezek a berendezések.Hihetetlen mértékű pusztítást hajtott végre ez a döntés; és nem akarom nevesíteni Molnár Ágnes gyermekgyógyász asszonyt, aki tanult hivatása szerint nem ezzel a területtel kellett volna hogy foglalkozzon, de jelentős szerepe volt abban, hogy a KÁT-rendszer Magyarországon megszűnjön, 1100 megawatt kapacitása semmivé váljon és Magyarország hátrább, rosszabb pozícióba kerüljön az üvegházhatású gázok, a szén-dioxid-kibocsátás területén. Akkor, amikor megszüntették a KÁT-rendszert, azt ígérték, hogy bevezetik a METÁR-t, a megújulóenergia-termelést támogató rendszert, de azóta is csak beszélnek róla. Bizonyos elemei talán működnek, de az a hatás, amit ennek a METÁR-nak ki kellene fejteni az energiatermelés területén a megújulóenergia-termelés bővítésére, az egyáltalán nem érzékelhető. Pedig Magyarországnak kitörési lehetősége van az Európai Unió tagjaként az alternatív energiák elterjesztésében, az energiatakarékosság területén. Ugyanis ha valamire, akkor erre a területre áldoz az Unió, ezen a területen biztosított pályázati lehetőségek, kiegészítő kormányzati ráfordítás vagy egyszerűen csak szabályozás révén az uniós támogatásokban jelentős eredményt lehetne elérni. Nézzük például a kiotói protokoll teljesítésében lényeges szerepet játszó energiafelhasználás csökkentését, tehát az energiahatékonyság növelését. Ehhez Magyarországon még rendkívül nagy területe van az épületszigetelések javításának. Soha nem tagadtuk, hogy 2001-ben az Orbán-kormány indította el a panelprogramot, de mi futtattuk föl, és sajnos önök azok, akik nem folytatják a panelfelújítási programot, legalábbis nem olyan mértékben, mint amilyen mértékben célszerű lenne.Van egy energetikai szempontból másik területe az épületfelújításnak, a kisebb társasházak, illetve konkrétan a családi házak. Tehát ezek szigetelése fajlagosan még nagyobb energiamegtakarítást tesz lehetővé, tehát igenis érdemes lenne erre áldozni, különös tekintettel a foglalkoztatás bővítésére. Tehát itt csak az épületfelújítás területén is 100 ezer munkahely teremtésére lenne lehetőség, ha önök egy folyamatosan működő, évről évre biztosított programot hajlandóak lennének beindítani. Hasonló a helyzet az alternatívenergia-termeléssel. Magyarországnak kiváló adottságai vannak például a geotermikus energiában. Na, nem a gyógyfürdőkre gondolok, mert abból már, hál’ istennek, van szép számmal, hanem a nagyobb mélységből a nagy entalpiájú közeg vagy az úgynevezett „hot rock”, forrószikla-technológia, amikor már nem is hozzák föl a lent lévő közeget, hanem egyszerűen energetikai vizet préselnek 3-4-5 ezer méter mélyre, és energetikai közeg, gőz jön föl; ezzel villamos áramot is lehetne termelni, és ötször annyi távfűtési energia is rendelkezésre áll. Például Budapest távfűtése egy ilyen, 300-400 megawattos villamos teljesítményű geotermikus erőművel teljes mértékben biztosítható lenne megújuló formában. Nem kellene földgázt égetni hozzá, nem lenne szén-dioxid-kibocsátás, folyamatos üzemű, tehát szabályozható mindig az igényeknek megfelelően, és a hazai adottságok rendkívül jók hozzá. Én tehát úgy gondolom, hogy ezen a területen, ha nézzük azt az egyre pozitívabb példát, amit a Német Szövetségi Köztársaság vagy akár Olaszország is a geotermikus energia területén produkál, vagy nem uniós tagország, Törökország, ahol nemrégen helyeztek üzembe egy 600 megawatt villamos teljesítményű, forrószikla-elven működő, mélyhő-bányászatú geotermikus erőművet; tehát lennének olyan példák, amelyek kapcsán a gazdaságossága is biztosítható lenne. És amit önök szeretnek hangoztatni, az ország újraiparosítását, egy olyan hazai iparágat lehetne erre építeni, ami a geotermikus hőbányászat berendezéseit állítja elő, az ilyen erőműveket működteti, karbantartja. Ha tehát általában utánamegyünk egy jogharmonizációs törvénnyel a kiotói protokoll és az erőfeszítés-megosztási határozat jogalkotási követelményeinek, akkor gondoljunk arra is, hogy mind a hazai szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, alternatív energiatermelés területén számos lehetőség van, amit a kormány valamiért nem tartott eddig fontosnak, és legalább azokat a károkat próbálják meg kompenzálni, amelyeket okoztak a kapcsolt energiatermelés, a KÁT-rendszer megszüntetésével. Én tehát mint szakember és mint a zöldenergia iránt elkötelezett ember biztatnám, hogy tegyenek konkrét, határozott lépéseket az uniós források fokozott felhasználásával ezen a területen. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki az adott napirend keretében felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Szabó Zsolt államtitkár urat, kíván-e válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Szabó Zsolt államtitkár úrnak. Tíz perce van, államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy előterjesztés fekszik előttünk, ez a T/2083. törvényjavaslat, aminek a vitája a mai napon lezárul, de olyan érzésem van, mintha ez az európai uniós jogegységet alkotó új törvényjavaslat teljesen más jellegű vitát váltott volna ki, mint ami valójában a törvényben benne van. Itt a mögöttes gondolatok lennének azok, amiket szeretnék majd megválaszolni a végén, hogy lássa minden kedves képviselőtársam, főleg az ellenzéki oldalon, hogy megnyugodhatnak, és nyugodtan megszavazhatják ezt a törvényjavaslatot.Maga a törvényjavaslat egy végrehajtási és uniós jogot átültető javaslat, de mint ahogy itt a vitában is elhangzott, és egyébként is több helyen, több formában kérdések és újságcikkek formájában látni lehet, korosztálytól és szakmai beállítottságtól függetlenül mindenkit kiemelten érint és érdekel, hiszen magáról a klímapolitikáról és tulajdonképpen a jövőnkről van szó, ha úgy tetszik. Nagyon sok érdemi észrevétel és módosító indítvány érkezett az elmúlt időszakban. Ezeket megvizsgáltuk, átnéztük, és megnéztük, hogy mi az, ami azt az irányvonalat erősíti, ami ebben a törvényjavaslatban benne foglaltatik, és ezeket igyekeztünk elfogadni, beültetni. Itt elsősorban arról szól, hogy szabályozott körülmények között szabályozott rendszert jogszabályi háttérrel és egyben hatósági háttérrel alakítsunk ki; és végre rendezett körülmények között próbáljunk a jövőbe továbblépni. Kiemelném különösen a hatósági feladatokat. Köszönöm szépen mind a Fenntartható fejlődés bizottságának, mind pedig a TAB-nak azt az aktív közreműködést, amivel segítették a gondolkodásunkat, és a kedves képviselőtársaknak is, akik módosítót nyújtottak be az indítványhoz.A célunk az, hogy egységes klímapolitikát tudjunk megalkotni. Október folyamán az Európai Unió és maga a Tanács lefektette a 2030-ig tartó klímapolitikai és energetikai irányelveket. Ez 15 évet meghatároz számunkra. Mi eszerint, ezeket a jogszabályi hátteret és körülményeket betartva szeretnénk a jövőben is a klímapolitikákat alkotni. Nekünk egyetlenegy célunk van: a kormánynak célja a gazdasági versenyképesség megtartása, olyan energiaforrások feltárása és használata, amelyekkel ezt a versenyképességet hosszú távon tudjuk megtartani és őrizni.Fölmerült néhány téma, amire, ha szabad, utalnék, és ami csak áttételesen kapcsolódik ide. [[18.50]] Az egyik a panelprogram. Igen, a kormány nem szeretne olyan jellegű panelprogramot, hogy majd egy évvel vagy két évvel később a következő kormány fizesse ki a felhalmozódott tartozásokat ebből eredően, hanem olyan társasházi programot szeretnénk, és ennek az első lépcsője már most lefutott, hiszen az „Otthon melege” programban négylakásosig már lehetett pályázni, most 5 lakásostól 60 lakásosig lehet pályázni, a következő ütem kimondottan társasházakra, tehát mind a téglaépítésű, mind a panelprogramban részt vevő, és indul a következő. Van egy másik forrás, amit a tisztelt képviselőtársaim mindig elfelejtenek, ez maga a KEOP, tehát az európai uniós források. Ha megnézik önök az operatív programban meghatározott irányelveket, több tíz milliárd forint jut a következő években pontosan a lakások és bizonyos típusú családi házak felújítására, és ez tartalmában nemcsak szigeteléstechnika, hanem pontosan energetikai felújításokat is jelent. Szeretném kérni, hogy az előzetes bizalom alapján szavazzák meg nyugodtan ezt a jogszabályt, ezek a kiírások jönnek, az első még decemberben meg fog jelenni. Nézzék meg, kérem, ezeket az előírásokat vagy kiírásokat, ha szabad így megfogalmazni. A másik kérdés, ami fölmerült, az tulajdonképpen a METÁR-rendszer kidolgozása, Józsa képviselőtársam hozta föl. Készül ennek a törvényjavaslata, és itt lesz a Ház előtt, úgyhogy önök is meg tudják nézni. Az átláthatóság és tisztánlátás érdekében - Heringes Anita képviselő asszony tette föl azt a kérdést, és egyben módosítót is adott be ezzel kapcsolatban - én jelezném önnek, hogy egyrészről a kormánynak van egy kötelező évenkénti beszámolási kötelezettsége, illetve pontosan az energiastratégia megvalósítását illetően itt, az Országgyűlés előtt is van egy beszámolási kötelezettség. Ezek az anyagok megtekinthetők a honlapon, de én nagy tisztelettel arra kérem önt, hogy keressen meg minket, és bármikor bármilyen információt a kvótaértékesítéssel kapcsolatban, hogy az hová kerül ráfordításra és hogyan, mint kerül felhasználásra, ezt bemutatjuk. Ami érdekes, fölmerült az elektromos autó most már sokadik alkalommal. Ezt most kezdtük el, nem mi, hanem az NGM hajtja végre, és bízunk benne, hogy rövidesen siker is lesz, asztalra letehető és átlátható siker. Azt szeretnénk, hogy az energia területén - és ez a geotermiára ugyanúgy vonatkozik, ugyanúgy vonatkozik a napenergiára - szeretnénk nagyokat előrelépni. Ami viszont érdekes, az EU által elfogadott klímapolitikában egyértelműen benne van az a kérdés, hogy minden európai uniós tagország az energiaportfólióját maga állítja össze, és benne van, hogy igazából Magyarország több lépéssel már előbb tart, mint akár a 2020-as, akár a 2030-as irányelv-ütemezés meglenne. Ez az irányelv-átültetés, ami itt előttünk található, ez a szabályozás ugyancsak az átlátható és gyorsított folyamatot segíti elő, ezért tehát kérem önöket, hogy ezt vegyék figyelembe. Tisztelt Országgyűlés! Összefoglalva a gondolataimat, az összegző módosító javaslatot kérem, hogy támogassák, és ha egy picikét is fontos önöknek a klímapolitika és az a lépés, amit előre teszünk, még akkor is, hogyha esetleg ez nem akkora lépés, mint amit remélni lehetne, kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/2080. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2080/5. számon, jelentését pedig T/2080/6. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2080/9. számon, összegző jelentése pedig T/2080/10. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-ei ülésén megtárgyalta a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény módosításáról szóló T/2080. számú törvényjavaslatot. A benyújtott törvényjavaslat célja a dohányboltban forgalmazható termékkör ésszerű, minimális bővítése olyan termékekkel, amelyek a trafikok árukínálatához szervesen kapcsolódnak. A javaslat lehetővé teszi elsősorban a tömegközlekedési jegyek árusítását, valamint mobiltelefon-egyenleg feltöltését. A javaslat ezenkívül megemeli azt a küszöböt, amelyet követően újabb dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultság kiírását a törvény kötelezővé teszi. A javaslat továbbá a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. feladatává teszi, hogy intenzíven működjön közre a dohányzás visszaszorításában és az egészségvédelmet érintő feladatokban. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a Gazdasági bizottság módosító javaslatát, amelyet bizottságunk 20 igen és 5 nem mellett támogatott. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 20 igen és 6 nem mellett elfogadta. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, hétperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Igen, a fiatalok dohányzásának visszaszorításáról szól a törvény, elvileg, a címe szerint, aztán ugye, megint azzal találkozunk, hogy semmi másról nincs szó, mint az úgynevezett trafikmutyi folytatásáról. Most azok a barátok és most már trafikot üzemeltetők, akik az önök jóvoltából koncessziót nyertek, azoknak a termékkörbővítéséről szól, azokon a helyeken, ahol éppen nem tudták kiadni a koncessziót, mondjuk, adott esetben ott a lakosságszám-változásokról van szó, hogy hogyan adhatnak ki és az elektronikus pályáztatásról. Hiába nyújtottunk be módosító javaslatokat, a módosító javaslatokat önök nem vették figyelembe, amikor a termékkörnél ki szerettük volna venni pont az előbb említett termékeket, akkor arra nem voltak hajlandóak. Egy pontosítást végrehajtottak benne, hogy a rágógumit rágógumiként írták le mostantól a termékkör megnevezésénél; ez volt az, ami önöknél megfelelő volt. Tehát szögezzük le, ennek a törvénynek semmi köze a fiatalkorúak védelméhez. Ennek a törvénynek ahhoz van köze, hogy forgalmat tudjanak növelni azoknál a barátoknál, akiknél - az indoklás szerint - elmondják, hogy forgalomkiesés van. De mi a cél? Az a cél állítólag, ha jól tudom, hogy minél több embert szoktassunk le a dohányzásról. Ha minél több embert leszoktatunk a dohányzásról, akkor ez azzal fog járni, hogy azok az elárusítóhelyek, amelyeknek önök koncessziót adnak és trafikként működnek - bocsánat, nem trafikként, elnézést, mert átkeresztelték, nemzeti dohányboltként működnek ma Magyarországon -, azoknál forgalomcsökkenés lesz. Ez értelemszerű, minél több ember leszokik a dohányzásról, annál kevesebbszer fognak bemenni a nemzeti dohányboltba - és mi lesz a nemzeti dohánybolttal? Forgalomcsökkenése lesz. Önök pedig leírják az indoklásban, hogy az a cél, hogy minél nagyobb forgalmat biztosítsanak ezeknek a nemzeti dohányboltoknak. Hát, a kettő hogy összeegyeztethető? Sehogy, ezt önök is nagyon jól tudják, hogy nem arról van szó, amit önök itt mondanak, hanem teljesen másról.Azt is meg kell említenem, mert egy nagyon-nagyon beszédes adat, hogy az előttünk fekvő törvénymódosítási javaslat a törvény megszületése óta immár a 8. módosítás, ami azt jelenti, hogy a sarkalatos törvényünk szövege a hatálybalépése óta átlagosan két és fél havonta módosult. Ahogyan a trafikos haverjaik pillanatnyi érdekei diktálták, önök változtattak. Ez már önmagában elgondolkoztató, és az is elgondolkoztató, hogy vajon ami most előttünk van, vajon amiről önök szavazni fognak, és amit önök meg fognak szavazni - kihangsúlyozom mindig, mert itt ez hangsúlyos, önök fogják megszavazni, mert még megtehetik, hogy egyedül eldöntik, hogy milyen törvényeket hoznak be, hiszen mi nem fogjuk megszavazni ezeket a módosításokat -, vajon ezek meddig lesznek érvényben. [[19.00]] Lehet, hogy a következő évben, a legelső parlamenti ülésen már újra bent lesz egy valamilyen dohánytermékekhez kapcsolódó új törvényük, mert azóta változott valaki, mit tudom én, Piri néninek rosszabbul megy a boltja, és szeretne még virágot is árulni, majd berakják a virágot is, meg beszélhetünk bármiről. Esetleg eljuthatunk oda, mert lassan ott leszünk ám, hogy ugyanúgy kisebb vegyeskereskedéseket működtetnek, ahol lesz egyébként dohánytermék is. Meglátjuk, hogy mennyire lesznek maradandóak majd ezek a szabályok, hiszen önök, azért arról ne beszéljünk, hogy csak azt mondják, hogy finomhangolásokat és pontosításokat hajtanak végre, hogy a hazai dohány-kiskereskedelmi piac - idézek az önök indoklásából - tovább erősödjön. Hát de nem ez a cél! Mi legalábbis nem szeretnénk. Ha hiszünk önöknek, hogy itt aztán most menjünk neki a dohányosoknak, és próbáljunk meg mindenkit leszoktatni, hát akkor nem szeretnénk, hogy tovább erősödjön ez a piac, hiszen akkor ez a kettő nem összeegyeztethető. De lehet, hogy mi gondolkozunk rosszul.Aztán utána indokolják azt is - és megmondom őszintén, hogy azért nem beszélek teljes mértékben csak a módosító javaslatokról, mert úgysem változtattak szinte semmi lényeges dolgot a módosító javaslatokkal sem ezen a törvényen -, azt mondják önök, hogy a felmérésekre hivatkozva a drasztikusan csökkenő forgalmi adatok oka egyértelműen a dohányzásról történő tömeges leszokás. Hát, akkor mi ennek nagyon örülünk - csak szeretnénk látni valami háttértanulmányt. Szeretnénk látni valóban, hogy önök kivel végeztettek ilyen felmérést, milyen merítési adatok vannak, hol, és akkor lássuk, és örüljünk neki mi is, ha a dohányzásról leszokást… - csak az a baj, hogy nem ez az oka annak, hogy csökken a forgalom. Az az oka, amit mi már elmondtunk többször egyébként, hogy nő a feketepiac, és ezzel az történik, hogy azok a dohányosok, akik nem leszoktak a dohánytermékek fogyasztásáról - sajnos, mondom még egyszer -, az olcsóbb és illegális dohánytermékek felé fordultak. Ezzel - már elmondtam ma egyszer, mert ugye önök három ilyen törvényt hoztak be, és ezt együtt lehetne kezelni - egészségügyi kockázatot növelünk, mert ki tudja, milyen dohánytermékeket fognak fogyasztani innentől kezdve, másodszor óriási állami bevételkiesést eredményezünk és generálunk, mert a feketekereskedelem növekedésével önöknél állami bevételkiesés lesz. Tehát szeretnénk tudni, ha valóban vannak ilyen kutatási eredmények, hiszen mi azt szeretnénk, hogy végre valódi sikereket könyvelhessünk el. Nem szeretném most tovább rabolni az idejüket, lesz majd egy normál felszólalásom, ahol sajnos nem tudom megígérni államtitkár asszonynak, mert már megkaptam a bizottsági ülésen, hogy már negyedszer mondom el azt, hogy miért is nem jó vonaljegyet és feltöltőkártyát árulni ezekben a nemzeti dohányboltokban. Sajnos, azt mondom, amíg lehetőségem van rá, a következő felszólalásomban ötödszörre is el fogom önöknek mondani, hogy miért is nem jó kiszélesíteni a termékkört, miért is nem jó engedélyezni azt, hogy vonaljegyet és feltöltőkártyát is áruljunk ezekben a boltokban. Ez lesz az utolsó, ígérem, hogy meg kell hallgatnia, mert önök majd természetesen holnap mindenféle szívfájdalom és mindenféle lelkiismeret-furdalás nélkül ezt a törvényt ugyanúgy meg fogják szavazni, mint minden egyes rossz törvényüket, amiket behoznak ide az Országgyűlés elé. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Hegmanné Nemes Sára államtitkár asszonyt, hogy az előterjesztők nevében most kíván felszólalni, vagy esetleg a vita szakaszában vagy pedig a zárszó kapcsán. [[Jelzésre:]] Köszönöm. Államtitkár asszony jelzi, hogy később szólal fel. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár asszonynak így tíz perce maradt az elkövetkező időszakban. A kijelölt Gazdasági bizottság nem kíván előadót állítani. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces felszólalásokra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Elsőként Völner Pál képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A törvényjavaslat célja a dohányboltban forgalmazható termékkör ésszerű, minimális bővítése olyan termékekkel, amelyek a trafikok árukínálatához szervesen kapcsolhatók. A javaslat lehetővé teszi elsősorban a rágógumi és mentolos termékek, cukorkák, lapocskák, továbbá tömegközlekedési jegyek árusítását, valamint a mobiltelefonok egyenlegének feltöltését, bár tudjuk, a Jobbik ezt kifogásolja. A javaslat ezenkívül megemeli azt a küszöböt, amelyet követően újabb dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultság kiírását a törvény kötelezővé teszi. A korábban 2 ezer fő után kiírt egy jogosultságot a javaslat a felével felemeli, a hatálybalépést követően úgy kell a pályázatokat kiírni, hogy a küszöb 3 ezer fő legyen. A javaslat 45 napról 120 napra módosítja azt az időközt, amelynek eltelte után az új pályázatot a koncessziós szerződés megszűnését követően ki kell írni. Külön kiemelném, hogy a törvényjavaslat a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. feladatává teszi, hogy intenzíven működjön közre a dohányzás visszaszorítását és az egészségvédelmet érintő feladatokban. Ennek megfelelően a szervezetnek médiakampányokat kell szervezni, lebonyolítani és szakmailag támogatni, biztosítania kell az egészségvédelmi szempontok közösségi megjelenését, például a sportrendezvényeken történő megjelenést. A jogszabálytervezet a korábbi törvénnyel összhangban ismét lehetővé tenné, hogy az egyéni vállalkozó kiskereskedelmi jogosult halála esetén a családi vállalkozás fennmaradhasson, valamint pontosítja a törvény alapján kiszabható bírsággal, illetve az engedély visszavonásával kapcsolatos rendelkezéseket. Az összegző módosító javaslat 2. pontja a részvénytársaság feladatává teszi a koncessziós jogosultak központi oktatásának megszervezését is. Az összegző módosító javaslat 3. pontja pontosan szabályozza, hogy a miniszter a KSH lakónépességi adatai alapján állapítja meg azokat az adatokat, amelyek alapján a kiadható jogosultságok számát az egyes településeken felül lehet vizsgálni. Az összegző javaslat 4. pontja törli azt a szakaszt a törvényjavaslatból, amely előírja a részvénytársaság számára a kötelező közreműködést az egészségvédelmi feladatokban. Ez a rendelkezés a T/2081. számú törvényjavaslatban azonban módosító javaslat formájában megjelenik, a javaslat ilyenformán valóban jogtechnikai. Az összegző javaslat 5. pontja összefügg a 7. ponttal. Ha a dohánytermék-kiskereskedő a törvényben foglalt adatszolgáltatási kötelezettségének egy hónapban összesen legalább öt napon keresztül jogos ok nélkül nem tesz eleget, úgy a jövőben ez a koncessziós szerződésének megszűnését eredményezi. Az összegző módosító 6. pontja egyrészt felemeli a bírság alsó határát 30 ezer forintra, összhangban más jogágak alsó küszöbértékével, ugyanakkor megtartani javasolja a jelenleg hatályos felső bírságplafont. A többi módosítás jogtechnikai, illetve koherenciamódosító. Tisztelt Ház! Ahogy a vezérszónoki beszédben is elhangzott, a dohányzás elleni küzdelem ma már pártpolitikai hovatartozástól függetlenül vitán felül áll, és ez a javaslat végső soron ennek a küzdelemnek a hatékonyságát kívánja növelni, minden kritika ellenére. Erre tekintettel kérem, támogassák a módosító javaslatokat - amelyek kiküszöbölik a kisebb hibákat a törvényben -, valamint a bizottsági jelentést. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Józsa István képviselő úr, aki szintén írásban jelezte felszólalási szándékát. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A trafiktörvény újabb módosítása beleillik abba a képbe, amit a fideszes holdudvar építése tárgyában önök elkezdtek. Bűvészmutatványnak alig nevezhető, mert teljesen átlátszó, tehát a bűvésznél legalább nem látjuk, hogy mikor csal; ennél pontosan látszik, hogy önök mikor csalnak. Van egy világtendencia, ami a dohányzás visszaszorításáról szól - ez egy támogatható cél, az MSZP is támogatja, hogy a fiatalok kevesebbet dohányozzanak -, önök erre a világtendenciára és követhető, támogatandó egészségügyi célra ráépítettek egy agresszív piacátrendezést. Nevesen Lázár János és barátja, szintén Lázár, a druszája a Continental meghatározó tulajdonosa, kiagyalták, hogy hogyan lehet a kevesebből több, mármint nekik, a fideszes haveroknak, és ezért végigverik az egész szabályozáson ezt a meglehetősen piacidegen megközelítést. Tehát az, hogy most önök behozzák ezt e módosítás keretében, nyilvános beismerése annak, hogy a piaci szereplők ezt kezdettől fogva hangsúlyozták, hogy nem lehet megélni önmagában a dohánytermékek értékesítéséből, nem életképesek ezek a trafikok, ezek a dohányboltok, amiket önök kreáltak. Lassan ezek vegyesbolttá válnak, már az első benyújtás időszakában bővítették sok mindennel, most tovább bővítik a mentolos és egyéb árucikkekkel. [[19.10]] Innen már csak egy lépés, hogy az alkoholkoncessziót, állami monopóliumot is bevezessék, és az alkoholizmus elleni harc jegyében kitűzzék, hogy azt is csak a nemzeti dohány- és alkoholboltokban lehessen árusítani, természetesen azt is csak a fideszes haveroknak, hogy ne mérgezze más a magyar embert, csak az arra engedéllyel bíró holdudvar.Tehát nem jó ez az út. Látszik, hogy ennek eredményeként egy szűk réteg tollasodik, gyapjasodik. Nem akarom újra felemlíteni a CBA-tulajdonos 250 millió forintos autóját, vagy legalábbis vélelmezhető, hogy az övé, mert a CBA parkolójában szokták látni. Önök igencsak multiellenesek, mi sem nagyon szeretjük őket, de azért nem gyakori, sőt szerintem példa nélkül álló, hogy ilyen értékű gépkocsit valaki cégvezető használjon, mert ez egy eszement luxusköltés, luxusfogyasztás. Látszik, hogy a CBA vezetői extraprofitot tudnak az önök segítségével, támogatásával realizálni; hozzá sem kell tenni, hogy természetesen a fogyasztók pénzéből, mert ennyivel többet fizettek ki a termékért a fogyasztók. Visszatérve a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény módosítására, a TAB által benyújtott módosító javaslatok az általam elmondott problémákon semmit sem javítanak. Tehát önök úgy vannak, mint a Bourbonok, azok a nyakazás után voltak így, hogy semmit sem tanultak, és semmit sem felejtettek, már akinek megmaradt a feje. Úgyhogy nem tisztázott a törvény alapján, mi dönti el, hogy két veszteséges trafik közül melyiknek kell majd bezárni egy településen. Most lesz újabb Kubatov-lista, hogy ki hozott több ajánlócédulát, és amelyik trafik nyeri a versenyt a két veszteséges közül, az esetleg majd… [[Szávay István: Ne adj tippeket!]] Ja, ne adjak tippeket. Nincs magyarázat továbbá arra sem, hogy a korábban megszüntetett árucikkek közül miért pont most a mentolos cukorkával bővülhet az árusítandó termékkör. Mondjuk, a cigaretta után jólesik a mentolos cukorka? Előfordulhat. Nem rendezi azt az esetet sem, hogy mikor és milyen feltételek mellett kezdeményezhető a koncessziós szerződésnek úgymond közös megegyezéssel történő felmondása. A javaslatban felsorolt termékekből, például üdítőital, egyértelműen a forgalom növekedését remélik az érintettek, de a jövőben várható, hogy további bővítésért fognak lobbizni.Tehát azt javasolnám a kedves előterjesztőnek, illetve a többségi fideszes frakciónak, hogy lépjenek le erről az útról. Ez széles körű társadalmi felháborodást vált ki, hogy miközben az emberek szegényednek, aközben néhány trafikos, aki az önök holdudvarához tartozik, gazdagodik, vastagodik. Olyan beavatkozásokat tesznek az egyébként versenyre alapuló piaci működésbe, ahol a verseny nem érvényesülhet, ennek alapján az árak nem csökkennek, hanem növekednek, az ellenőrzött termékek aránya a dohányértékesítés területén nem csökken, hanem nő, ebből adódóan az egészségügyi kockázatok szintén növekednek, az adóbevétel pedig csökken.Úgy gondolom, a költségvetésnek nagyon hiányzik az a mintegy 50 milliárd forint, amit a dohánytermékek feketekereskedelme miatt nem tud realizálni, úgyhogy azt javaslom, hogy ezen gondolkodjanak, ezt fehérítsék, és ne azon, hogy mondjuk, a város közeli és elkerülő utak fizetőssé tételével akarják besöpörni a pénzt, mert az nagyon sokak életét nehezíti, ez pedig nagyon sokakat háborít fel. Tehát rossz ez az irány. Állítsanak váltót, térjenek vissza a versenyre, térjenek vissza az árak csökkentésére és a tényleges egészségügyi kockázatok mérséklésére. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szilágyi György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tehát akkor ötödszörre is, de ígérem önöknek, ha kell, századszorra is el fogjuk mondani, hogy mi a bajunk ezzel a dohánytörvénnyel, és el fogjuk mondani azt is, hogy mi a bajunk a termékkörbővítéssel. Tehát nem értünk egyet azzal, hogy önök be kívánják tenni a dohányboltokba a vonaljegy-értékesítést, hiszen teljesen ellentétes a törvény céljával, hogy minél kevesebb ember menjen be egy nemzeti dohányboltba, hogy oda csak a dohányosok menjenek be, és őket is megpróbáljuk majd leszoktatni erről a dologról. Hiszen sokkal szélesebb az a kör, amelyik tömegközlekedési vonaljegyet használ, mint az a kör, amelyik dohányzik. Tehát ezzel egyértelműen bevonzzák azokat az embereket is a dohányboltokba, akik egyébként nem mennének be egydohányboltba, mert nem dohányoznak - ez az egyik fele. De ennél még sokkal súlyosabb, hogy önök lehetővé tették azt is, hogy mobiltelefon-feltöltés legyen ezekben a dohányboltokban. És a mobiltelefon-feltöltéseknél egy nagyon fontos dolgot meg kell említenünk. Feltöltős mobiltelefonokat Magyarországon fiatal felnőttek használnak. Ezek kimutatások, erre tudunk kimutatásokat mutatni, nem úgy, mint önök arra, hogy mennyivel csökkent a dohányosok száma. Kik használják? Pont az a célcsoport, az a veszélyeztetett célcsoport, akiket önök megcéloztak azzal, hogy lehetőség szerint ne dohányozzanak. Ezeket a fiatal felnőtteket is csábítják be a nemzeti dohányboltba, gyere be, nyugodtan töltsd fel a kártyádat, töltsd fel a telefonodat, majd nézzél körbe, hátha esetleg mégis csak rászoksz a dohányzásra - mert csökken a haver forgalma. Nem baj az, hogy mi mit mondunk, ez változhat. Tehát szerettük volna, hogy mind a kettőt vegyék ki a törvényből. Már furcsa volt nekünk a jégkrémárusítás is, a rágók árusítása és minden egyéb. Általában a dohányosok vesznek jégkrémet? Nem. A gyerekek szeretik elsődlegesen a jégkrémet. De ezek a gyerekek be sem mehetnek a boltba. Akkor most hogy fogják igazából ezeket a dolgokat megoldani? Tehát inkább a termékkör csökkentését javasolnánk, a termékkör csökkentését látnánk ildomosnak. És ezt el is fogjuk mondani többször. Remélem, hogy az a vízió, amit itt az előbb hallhattunk az MSZP-képviselőtől, nem fog valóra válni. Bár én is félek tőle, hogy lassan már bemennek majd az italok is, aztán majd minden, és megint egy vegyeskereskedés lesz. Csak akkor nem kellett volna tönkretenni azokat a vegyeskereskedéseket, amelyeket önök tönkretettek. Innen is látszik, hogy ez semmi másról nem szólt, mint piacszerzésről a saját barátaiknak, a saját haverjaiknak és a saját csatlósaiknak. Aztán még amit változtat ez a törvény, az megint alátámasztja azt, amit eddig mondtam vízió gyanánt, mert elmondhatják majd, hogy ilyen nincs, meg itt összevissza beszélek, önöknek nincsenek ilyen terveik, csak a fiatalok egészséges életmódra neveléséről és a dohányzás visszaszorításáról szól ez a törvény. Azt mondják ugyanis, hogy a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet folytató értékesítési helyek számát megváltoztatják azzal, hogy a jelenleg hatályos 2 ezer lakosonként helyett 3 ezer lakosonként lehet egy trafikot nyitni. Mit jelent ez egyébként magyarán szólva? Semmi mást, mint egy versenyszűkítést a piacon. Semmi mást nem jelent, mint azt, hogy innentől kezdve ne legyen annyi trafik, ne legyen annyi - bocsánat, mindig trafikot mondok, de azok már megszűntek, ne legyen annyi - nemzeti dohánybolt az országban. És itt jön megint a kiskapu. Azokon a településeken, ahol legalább két dohánybolt már működik, ott dönthetnek úgy is, hogy lakosságszámtól függően, amikor lehetőség lenne még több nemzeti dohánybolt nyitására is, a lakosságszámtól függően önök azt mondják, van már két nemzeti dohánybolt, akkor innentől kezdve nem lehet több; nincs koncesszió, nem adnak ki koncessziót. Mit jelent ez? Azt jelenti, hogy azokon a településeken, ahol az önök jó emberei vannak adott esetben, volt ilyen példa egyébként, hogy a férj és a feleség egy házban nyitotta meg ugyanúgy a kis nemzeti dohányboltját, egymás mellett, mondhatják azt, hogy innentől kezdve ezen a településen az önök által favorizált nemzeti dohányboltosnak nem lesz konkurenciája, mostantól csak ti lesztek, mert mi nem fogunk kiadni erre a településre koncessziót. Aztán ami még problémát jelent, hogy itt a visszaélések lehetősége megvan. És mondhatják önök azt, hogy miért élnének vissza. Azért, mert az elmúlt öt évben nemcsak ezzel, de nagyon sok mindennel visszaéltek. Visszaéltek az emberek bizalmával, visszaéltek azzal, hogy Magyarországon egy olyan rendszert próbálnak kiépíteni, egy olyan rendszert próbálnak létrehozni, ami egyes kiváltságosoknak kedvez. És azokat a kieséseket, azokat a pénzbeli kieséseket, mondjuk, amit adott esetben a feketekereskedelem növekedése okozhat az állami büdzsében, azokat majd behajtják az autósokon. [[19.20]] Mert az elkerülő utakat - elkerülő út, a magyar nagyon szép nyelv, elkerülő út azért van, hogy elkerülje a várost -, ezeket önök meg kívánják adóztatni. Ennek mi lesz az eredménye? Hogy az emberek majd nem kerülik el a várost, hanem bejönnek a városba, és nem csak az autósok. Akkor hol vannak az egészségügyi kockázatok, amikor megint majd be lesz állva az egész város, pöfög minden, füst, szmog, hasonlók? Ez ugyanúgy egészségügyi kockázatot jelent olyanoknál, akik egyetlenegy szál cigarettát sem szívtak el, csak kimennek Budapesten az utcára, és megpróbálnak elsétálni az egyik villamosmegállótól a másik villamosmegállóig. Őket fogja érinteni, de ez már nem számít, mert valahol a bevételkieséseket meg kell teremteni. Amit még változtatni akarnak, az az elektronikus pályáztatás. Megint azt mondom, hogy persze, változik a világ, elektronikusan lehet működni. Miért ne lehetne? Azért, mert ismerjük, hogy milyen volt az önök pályáztatása eddig. Ismerve a pályáztatás és az értékelés gyakorlatát, amit önök végeztek, valamint a kiválasztással kapcsolatos botrányokat, az elektronikus pályáztatás lehetőségének biztosítása megfelelő garanciák előírása nélkül további visszaélések melegágyát jelentheti. Ez egyértelmű. A korábbi években papír alapon benyújtott pályázatokkal kapcsolatos titkolózás után joggal következtethetünk arra, hogy az elektronikus pályáztatás lehetőségével pusztán arra kívánnak törekedni, hogy a jövőben a kiválasztási eljárások még kevésbé legyenek ellenőrizhetőek, még kevésbé lehessen azokat majd utólag nyomon követni, hiszen a papír alapúnál is voltak ezzel dolgok. Önök egyértelműen ezzel a törvénnyel tovább erősítik a kiválasztás befolyásolásának lehetőségét az előbb általam felsorolt dolgokkal. Még egyet szeretnék megemlíteni, ez is egyébként lehetne jó is. Mert miért ne? Ott, ahol két éven belül két ízben pályáztattak és nem volt sikeres a pályáztatás, nem tudtak koncessziós szerződést kötni, ott kimondják, hogy 36 hónapig nem kötelesek kiírni pályázatot. Ez elvileg elfogadható lenne. Csak az a kérdés, megint önöket ismerve, hogy vajon miért nem tudtak koncessziós szerződést kötni. Vajon önök elképzelhetőnek tartják azt, mert én igen, sajnos, hogy valami oknál fogva megakadályozták, hogy koncessziós szerződés legyen, nem csinálták meg a pályáztatást, ezzel egyértelműen a piacot szűkítik ismételten, vagy lehetőségük van esetleg arra, hogy odaadják olyannak, aki közel áll önökhöz. Összefoglalva a dolgokat, megállapítható, hogy nem tudjuk támogatni ezt a módosító javaslatot, nem is kívánunk részt venni ilyen törvényjavaslatoknak egyáltalán a véleményezésében sem, mert ez botrány. Amennyiszer tudjuk, el fogjuk mondani. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Botrány! A Jobbik Magyarországért Mozgalom nem támogatja ezt a törvényjavaslatot. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport, a rendelkezésre álló idő mértékéig. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Amikor 146-ban Aemilius Paulus római hadvezér elpusztítja Korinthoszt, amely akkor védtelen, azt mondták a rómaiak, hogy visszaállítják a köztársaságot Hellászban. Így van ez a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról szóló törvényjavaslatban is. Itt is minden történik, csak a fiatalkorúak dohányzásának a visszaszorítása érdekében nem tesznek semmit. Csak néhány III. kerületi példát hadd mondjak, ha megengedik! Korábban, amikor még valóban voltak érvényben olyan javaslatok, amelyek védték a fiatalkorúakat a dohányzástól, akkor az iskoláktól 50 méterre lehetett olyan trafikot nyitni, ahol dohányárut vásárolnak. Ezt a szabályt megváltoztatták, most ugyanez 20 méter. Ez plasztikusan úgy néz ki, hogy abban az utcában, ahol én lakom Óbudán, egy trafik nyílt az iskolával szemben közvetlenül. Tehát a törvénynek köszönhetően közvetlenül az iskolával szemben nyílt egy trafik, ahol dohányterméket árusítanak, és ahol a fiatalkorúak dohányzását kellene megakadályozni. Újabb termékeket vonnak be önök ebbe a körbe, amit lehet trafikokban árusítani, és itt illeszkedik a mondandóm ahhoz, amit Szilágyi képviselőtársam elmondott. Valóban nem jó az, ha becsalogatjuk azokat a fiatalokat a trafikokba, hogy nem dohányt, hanem más termékeket vásároljanak, akiknek egyébként ott nem lenne helyük. Óbudán 50 trafikkoncesszió került kiosztásra. Ebből 37 koncesszió sajtóhírek alapján olyan emberek kezébe került, akiknek semmi közük nincs sem a III. kerülethez, sem ehhez vállalkozáshoz, ám mégis érdekes módon ez a 37 jól ismerhető ember valamilyen módon trafikhalmozóvá vált. Nemcsak a III. kerületben, hanem szerte az országban 2-3, akár 4 vagy 5 trafikot is sikerült nyitni. Gyulai Zsolt baráti köréről is lehet beszélni itt, ezek között a vállalkozók között. Eközben az 50-ből csak 13 olyan vállalkozónak sikerült koncessziót nyernie, akik a III. kerületben működnek, és akik a III. kerületben ilyen trafikműködtetési tapasztalattal rendelkeznek. Tehát a számok nyelvén szólva: 50 trafikból 13 az, ami a III. kerületi trafikosok kezében működik tovább, míg 37 pedig nem. Tehát nagy többsége ezeknek a trafikoknak érintett a trafikmutyiban. Úgy gondolom tehát, hogy ha önök valóban a dohányzás ellen szeretnének harcolni, ha valóban a fiatalok érdekét szeretnék képviselni, akkor nem ilyen törvényeket hoznának be. Akkor nem olyan törvényt hoznának be, amely lehetővé teszi, hogy egy iskolától 20 méterre működjön trafik, akár az iskolával szemben, amely becsalogatja a gyerekeket a trafikokba, és ahol egyébként, ha megnézzük, akkor minden csak arról szól, hogy az önök baráti, ismeretségi vagy üzleti köreit szolgálják. Ilyen védelemre nincs szüksége a fiataloknak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Hegmanné Nemes Sára államtitkár asszonynak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra a rendelkezésre álló időkeretben. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mostani vita a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kereskedelméről szóló törvény módosításához benyújtott módosító javaslatok összegzéséről szólna. Ezekhez kívánok hozzászólni, de egy konkrét felvetésre szeretnék válaszolni. Ahogy az általános vitában is elmondtam - csak azért, nehogy a fejekben tévesen maradjon meg -, a közös megegyezés a koncessziós nyertesek számára egy lehetőség és jog. Tekintettel arra, hogy a koncessziónyertestől e jogot elvenni nem lehet, csak törvénysértés esetén, ezért a koncesszióba adó, a magyar állam nem tudja felmondani ezt a szerződést. Nem is értem, hogy miért hozzák újra és újra elő azt a problémát, hogy mi az a közös megegyezés. A jelenlegi életszerű helyzet az, hogy nagyon sok trafikos, illetve olyan nagyon sok nem, talán 10-20 közötti számú trafikos visszaadta a koncesszióját, tekintettel arra, hogy a forgalmi adatok nem igazolták az elvárásait és az elképzeléseit. Ebben az esetben az állam természetesen jogszerűen közös megegyezéssel hajlandó megszüntetni a koncessziós szerződést, sőt ebben az esetben természetesen csak az időarányos koncessziós díjat kell fizetniük. Tehát ez azt jelenti, hogy a közös megegyezés éppen a koncesszióba vevő számára egy előny és lehetőség, és a kormány, illetve maga a törvény egy jogszerű lehetőséget ad az államnak, illetve a nemzeti fejlesztési miniszternek arra, hogy ezt a szerződést meg tudja szüntetni vele. Egyébként az állam, még egyszer mondom, hangsúlyozom, nem mondhatja fel ezt a szerzett jogot, nem mondhatja fel a koncessziós szerződést.Most a módosító javaslatokra áttérve, a Törvényalkotási bizottság a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát is figyelembe véve összegző módosító javaslatot terjesztett elő a törvényjavaslathoz. Ezek a módosító javaslatok többek között a dohányboltban értékesíthető termékek körének minimális bővítését szorgalmazzák, a módosító javaslattal együtt pedig kiszélesítik azt a termékkört, amelyhez 18 év alatti gyermek, fiatalkorú semmiképpen nem juthat hozzá, hiszen ahogy elmondtuk korábban is, még szülői felügyelettel sem teheti be a lábát a dohányboltba. Az pedig nem életszerű, hogy valaki úgy szokjon rá a dohányzásra, hogy éppen BKV-jegyet vesz a dohányboltban.Továbbá a módosítás a kiosztható koncessziós jogosultságok számát alapvetően meghatározó lakosságszám megállapításának módszerét is módosítja. Való igaz, az élet azt igazolta, hogy nem 2 ezer lakosonként, hanem 3 ezer lakosonként életszerű az, hogy nemzeti dohányboltok jöjjenek létre egy-egy településen tekintettel arra, hogy a lakosságszám ezt támasztja alá. Megjegyzem, ha a dohányosok száma radikálisan csökken az intézkedéseink folytán, akkor ez a szám, ez a létszám tovább kell hogy növekedjen, hiszen egyre kevesebb nemzeti dohányboltra lenne szükség adott esetben. [[19.30]] Ahogy többször elmondtuk, maga a törvény és a törvénymódosítás a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és az egészség védelméről szól, tehát nem alapvetően a dohányboltosok munkahely-teremtési szándéka volt a prioritásunk, hanem éppen az, hogy a dohányhoz, a dohányzáshoz való hozzájutást szűkítsük. Ahogy azt is elmondtam korábban, van olyan ország, ahol meg akarják tiltani az egész országban a dohányzást. Valószínűleg ott sem a munkahelyteremtés a fő cél ebben az esetben, hanem a lakosság egészségének a védelme. Aki pedig 50 milliárdot keres a költségvetésben például a feketekereskedelem kapcsán, annak elmondanám, hogy az egészségügyben legalább ennyi pénzre van szükség, ha nem többre ahhoz, hogy a dohányzás káros hatásait a lakosság körében megelőzzék, illetve az egészségügyi intézményekben meggyógyítsák. Úgy gondolom, hogy alapvetően továbbra is az egészségvédelem és a fiatalkorúak dohányzásának a visszaszorítása a cél. A pályázat kiírásának és a jogosultság megszűnésének eseteit érintő pontosítások is azt szorgalmazzák, hogy az életszerű esetekhez igazodjunk. Ahogy már elmondtam, sajnálatos módon már több olyan ügy volt az NFM-ben, amikor elhunyt a koncessziójogosult, és éppen azért, hogy a család ne maradjon megélhetés nélkül, adott esetben az örökösök számára is lehetővé teszi majd ez a törvény, hogy az örökös továbbvigye a koncessziót abban az esetben, ha ebből meg tud élni, és a forgalmi adatok igazolják. Tehát ez az összegző módosító javaslat megfelel a kormány álláspontjának. A fő célunk pedig a kiskereskedők gazdasági pozíciójának erősítése a termékkör bővítése révén, és a kiosztható jogosultságok számának csökkentése a lakosság számához arányosítva. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a képviselő uraknak és hölgyeknek, hogy segítették ezt a törvénymódosítási javaslatot, a támogatásukat kifejezték a bizottságban, pontosító észrevételeket tettek. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az összegző módosító javaslatot is támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitája. Az előterjesztés T/2123. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Népjóléti bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2123/10. számon, jelentését pedig T/2123/11. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2123/14. számon, összegző jelentése pedig T/2123/15. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Kucsák László úrnak, a bizottság előadójának, 8 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. A Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-ei ülésén megtárgyalta az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló T/2123. számú törvényjavaslatot. A törvényjavaslat kapcsán e helyütt is hangsúlyozni kell, hogy az egészségügy olyan komplex, szerteágazó rendszer, ahol a változások több részterületen hajthatók végre, számos törvény egyidejű módosításával. Az elmúlt években több olyan fontos döntés született, amely ugyanazon célok mentén kívánt egyenlő hozzáférést biztosító ellátórendszert létrehozni és ezt a lehető legmagasabb színvonalon működtetni. A benyújtott javaslat e célokat szem előtt tartva született meg, és olyan koncepciót fogalmaz meg, amely az elkövetkezendő időszak teendőit foglalja össze. A Népjóléti bizottság által benyújtott módosító javaslatokat megkaptuk, és a javaslat előbb említett komplex mivoltából adódóan a bizottságunk előtt is több kérdés felvetésére adott lehetőséget. A kialakult vitában megerősítést nyert, hogy előkészítés alatt áll egy, a rezidensképzésről és annak megújításáról szóló kormányrendelet, amelynek törvényi alapját elengedhetetlenül fontos megteremteni. A szabályozást megelőzően a szükséges egyeztetések megtörténtek. A szabályozással egyértelmű a cél is: azt a rendkívüli leterheltséget, amit jelenleg a rezidensek foglalkoztatása jelent, szabályozni kell, illetve biztosítani kell továbbra is, hogy minden Magyarországon végzett fiatal orvos ösztöndíjrendszerben vehessen részt. Egyértelművé vált az is, hogy a hamis gyógyszereket, illetve a hamisítványokat reklámozó honlapok letiltására maga a gyógyszerészeti hatósági szerv is jogosulttá válik, ezzel pedig sokkal rugalmasabb, sokkal gyorsabb és hatékonyabb eszköz áll majd rendelkezésre. Meg kell említenem továbbá a vitában felmerült, dizájnerdrogokkal kapcsolatos véleményt is. Fontos ugyanis hangsúlyozni, hogy a benyújtott törvényjavaslatban döntően törzsképletek találhatók. Ezzel párhuzamosan készül egy kormányrendelet is, amely további, közel negyven pszichotróp anyagot tesz fel a listára. A módosítás célja az is, hogy kormányrendeleti szintről miniszteri szintre kerüljön a jogalkotás, amely egyben a rendszer felgyorsítását jelenti. A vita lezárását követően a Törvényalkotási bizottság a háttéranyagban szereplő módosító javaslatokat támogatta, valamint további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg. A Törvényalkotási bizottság végül az összegző módosító javaslatról és az összegző jelentésről is döntött, amelyet 20 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadott. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 7 perces időkeretben. Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleménye, amely a 2014. december 11-ei ülésen hangzott el, illetve körvonalazódott, a következőkből áll. De engedjék meg, hogy mielőtt ismertetném a kisebbségi véleményt, felhívjam a hallgatóság és a közvélemény figyelmét arra, hogy jellemzően milyen egy ilyen törvényalkotási bizottsági ülés, ráadásul az ülésszak végén, hiszen ez gyakorlatilag egész évben tapasztalt jelenség volt, és különösen ennél a jogszabálynál eklatánsan megmutatkozott. A Törvényalkotási bizottságnak ez a soros ülése egy hatórás ülés volt, és a hatórás ülés legvégén tárgyaltuk ezt a törvényjavaslatot, amely során már elég jól megfogyatkozott létszámban volt jelen a Törvényalkotási bizottság egyébként népes tábora. Azon túl, hogy egy fárasztó vita után, annak lezárásaként került sor erre, csakúgy, mint az eredeti javaslatra itt a tisztelt Ház előtt is, ami szintén éjszakába nyúlóan tartott, szembetűnő volt az a gyorsított tempó is, amit az ellenzék mindig szóvá is tett, miszerint az előző este 22 óra 45 tájékán kaptuk meg kompletten azokat a módosító javaslatokat, amelyekkel a másnapi ülésre készülni kellett. Ezek a módosító javaslatok a Népjóléti bizottság által egyébként terjedelmesek, és nemcsak jogtechnikaiak, hanem érdemi módosítások is voltak köztük, így meglehetősen nehéz volt felkészülni, mert csak egy éjszakán keresztül lehetett reagálni és felkészülni rá. Úgy gondolom, ha átgondolt és megfontolt törvényalkotásról beszélünk, akkor ez pont nem az, és egy kicsit méltatlan, még akkor is, ha egy salátatörvényről, egy egészségügyi salátatörvényről beszélünk. Nem véletlenül kerültek olyan kérdések megfogalmazásra a bizottsági ülésen, amelyek lényegében öt pontban foglalhatók össze, és amelyek a kisebbségi vélemény vázát alkotják. Az első ilyen volt az, amelyik teljesen újonnan szerepelt, és egy módosított szöveggel érkezett a Törvényalkotási bizottság elé, ez pedig az imént hivatkozott, a rezidenseket is érintő, a rezidensek munkaterhét csökkentő és a rezidensekre vonatkozó új ügyeleti, illetve túlmunkaszabályok megfogalmazása volt. Korábban az alap-törvényjavaslatban erre kevés nyomot lehetett találni, azonban itt egy sokkal jobban kibővített szabályozás került beépítésre, ami annyiban figyelemre méltó, hogy valóban átláthatóvá teszi a rezidenseket érintő kötelezettségeket, lehetőségeket, és ha úgy tetszik, tisztább vizet önt a rezidensek ügyeleti szabályára akként, hogy a munkáltató milyen módok között, milyen óra-, illetve milyen munkakörben foglalkoztathatja őket. Azonban itt is kell egy figyelemre okot adó körülményről beszélni, méghozzá arról, hogy nagyon sok kórház - s ezt az egészségpolitikusok bizonyára tudják - az ügyeleteket sokszor úgy hidalja át, hogy rezidensek vesznek részt, és a munka nagyobb részét, úgymond az oroszlánrészét is ők végzik. [[19.40]] Így hát úgy tűnik, hogy ez a tisztítás, átláthatóság talán egy olyan szűkítést fog bevezetni a rendszerbe, amely lehet, hogy bizonyos helyeken ügyeleti problémákat, illetve az ügyeleti rendszerben problémát is okozhat. Elég, hogyha gondolunk a legutolsó egri esetre, ahol maguk az ott ügyelő orvosok, a sürgősségin dolgozó orvosok mondták azt, hogy a gyakorló sürgősségi szakorvosok mellett és egyébként más szakirányú szakorvosok mellett nagyon sokszor a rezidensek közbejöttével volt működőképes egyáltalán az ügyelet. Úgy tűnik, hogy ha az ő ügyeleti rendszerüket korlátozzuk - egyébként megjegyzem, jogos érdekből, hiszen nem lehet azért túldolgoztatni a tanulófélben lévő orvostanhallgatókból frissen orvossá lett fiatalembereket, fiatal hölgyeket -, én úgy gondolom, hogy akkor is azért oda kell figyelni, hogy ez egy éles váltás lesz, és bizonyos ellátási problémákat okozhat.De megfogalmazódott a kisebbségi vélemény keretében az egyébként, amit, akkor mondhatjuk úgy, hogy egy kicsit a Jobbik a saját büszkeségének is tekinthet, hiszen abba az irányba mutattunk, és a vitában arra kértük a kormányzatot is, hogy a hamis, illegális gyógyszerekre vonatkozó online hozzáférhetetlenné tétel legyen egy kicsit cizelláltabb, legyen egy kicsit jobban alkalmazható. Ebben végrement egy tisztulás, és úgy tűnik, hogy egy, az eredeti javaslatnál sokkal hatékonyabb szabályt sikerült beépíteni. Azonban még mindig megfogalmazzuk azokat a kritikáinkat, hogy összességében az összes ilyen online és elektronikus elérhetetlenné tétel során még mindig nagyon kevés az állam eszköze a túloldalon meglévő eszközökkel szemben. Tehát egy folyamatos olyan innováción kell gondolkodni, amivel sokkal gyorsabban - pongyolán mondva - lelőhetők lehetnek azok az oldalak, azok a site-ok, ahol ezek megjelennek, és ezáltal korlátozható lehet az ilyen, egyébként rendkívül káros tevékenység.De hasonlóan megfogalmazódott, és szintén üdvözöljük azt a bővítést, de nem elégséges, ami az úgynevezett A) jegyzéknek, a pszichoaktív anyagoknak a kibővítését jelentette. Itt lényegében a törvényjavaslatot három új vegyülettel, illetve három új anyaggal bővítettük. Nyilvánvaló, itt jól mutatja, hogy felkerült közöttük olyan is, például az AB-CHMINACA nevezetű, illetve a 25l-NBOMe nevezetű anyag, amit egyébként mások csak Cimbi- vagy Kimbi-5-nek is hívnak, amelynek már most köztudottan több olyan variánsa van, amelyek szintén nem szerepelnek az új listán. Tehát lényegében egy folyamatosan bővíthető listára lenne szükség, ami szinte napról napra kellene hogy bővüljön. Vannak olyan helyek, ahol ezek az anyagok napról napra jelennek meg, és nyitott diskurzus folyik az internethasználók között, hogy mire használták, illetve milyen, adott esetben orvosi körülmények között szimulálva, nyilván otthon, nem steril körülmények között használják. Tehát nagyon nagy figyelmet kell erre is fordítani, és egy még jobban olajozott rendszert kell ebben kialakítani.Szóba került még az úgynevezett biankó felhatalmazások köre, ami abból állt, hogy nagyon sok helyen a törvényjavaslat rendeleti vagy később meghozandó törvények szintjére hagyott egy nyitott kérdést. Szóba került már a rezidensek kérdése, a rezidensi rendelet. Ezeket talán egy kicsit vissza kell vágni, illetve óvatosan kell majd nézni az elkövetkezendő évben következő jogalkotást is, és mindig óvatosan kell bánni ezekkel a nyitott helyekkel.A másik, ami talán nem került megfogalmazásra, de saját módosító javaslatom volt, ez a kamarákat érintő szabály. Ott egy teljesen nyitott kérdést hagytunk, hogy egy sokkal egyszerűbb, gördülékenyebb második fordulót tudjanak a megismételt közgyűlés tartásánál érvényességi küszöbként meghatározni. Én úgy gondoltam, hogy mégis szükséges benne valamilyen korlát, hiszen ha bármilyen második megismételt fordulónál nem hagyunk egy érvényességi küszöböt, akkor gyakorlatilag a kamara iránti, az orvosok részéről jövő érdeklődést fogjuk devalválni, gyakorlatilag megszűnik az orvosok érdeklődése a kamara felé, hiszen a kamara egy megismételt közgyűlésen szinte egy névleges részvétel mellett is képes lesz produkálni a tisztviselők megválasztását. Tehát összességében ezek hangzottak el, és ez alapján alakult ki a kisebbségi vélemény a Törvényalkotási bizottság előtt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Zombor Gábor államtitkár urat, hogy az előterjesztők nevében most kíván-e felszólalni. A rendelkezésre álló időkeret 10 perc összességében, ez a zárszóra is érvényes. [[Jelzésre:]] Amennyiben a későbbiek során, akkor természetesen. Most folytatjuk a bizottsági felszólalásokkal. Megadom a szót a Népjóléti bizottság képviseletében Bene Ildikó képviselő asszonynak, a bizottság előadójának, 6 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Népjóléti bizottság mint kijelölt bizottság előtt a T/2123. számú törvényjavaslat részletes vitája az előírtaknak megfelelően zajlott. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma nevében jelen lévő dr. Zombor Gábor államtitkár úr az egyes módosító javaslatok vonatkozásában egyenként előadta a kormány álláspontját. Államtitkár úr azon túl, hogy nyilatkozott az egyes képviselői módosító javaslatok támogatásáról, részletes előadást tett azok támogathatóságáról, illetve a támogatás esetleges elmaradásáról.A törvényjavaslathoz összesen nyolc képviselői módosító javaslat érkezett. Államtitkár úr előadta, hogy az egyes módosító javaslatok miért nem támogathatóak a kormány részéről, így például egyes javaslatok nem voltak koherensek a törvénnyel, ellentmondásosak voltak, vagy a tárgybeli kérdés egyéb módon került rendezésre.A bizottság ülésén sor került a bizottság saját módosítási szándékainak a megtárgyalására. A módosító javaslat tervezete korábban kiküldésre került a bizottság tagjainak is, a módosítócsomagról egyben tárgyaltunk és döntöttünk. Egyetlen képviselőtársunk sem jelezte, hogy a javaslatcsomag egyes pontjairól külön szavazzunk.Képviselőtársaimmal szavaztunk a részletes vitáról szóló jelentés elfogadásáról, amely tartalmazta a bizottság korábbi döntéseinek rögzítését, illetve annak érdekében, hogy a törvényjavaslat megfeleljen a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, módosító javaslat benyújtása volt szükséges, melyet a bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslata tartalmaz.A fentiekről döntöttünk, a részletes vitáról szóló jelentést 9 igen és 4 nem egyetértő szavazat mellett elfogadtuk.Fontosnak tartom megemlíteni, hogy a törvényjavaslat és az elfogadott bizottsági módosító javaslat számos, az egészségügy szempontjából kiemelkedő kérdést szabályozott. Többek között, a teljesség igénye nélkül: az alapellátás szabályozása vonatkozásában kiemelendő, hogy a rendelkezések a háziorvos szerződéskötéskori fokozottabb védelmét hivatottak szolgálni; amint képviselőtársaim is elmondták, 39 új pszichoaktív anyag felkerült a gyógyszertörvény szerinti pszichotróp anyagok listájára, valamint a közfinanszírozott és a magánszolgáltatások egymástól elválasztása érdekében módosítások kerültek rögzítésre az egészségbiztosítási törvényben. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, aki a bizottságban kialakult kisebbségi véleményt kívánja ismertetni, 3 perces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Itt ugyanazt tudom elmondani, mint jobbikos képviselőtársam, hogy mi is kifogásoltuk a bizottsági ülésen, hogy a bizottsági ülés napja előtt kaptuk meg a több mint 40 oldalas anyagot, és hétfőn este elég sokáig tartózkodtunk itt a Házban, és kifogásoltuk azt, hogy így nem lehet normálisan egy másnapi, fontos törvénymódosításra felkészülni; legalábbis azt mondtuk, hogy aki tisztességesen dolgozik, nem tudja ezt felvállalni. A változások sok esetben technikai módosításokat jelentettek, de ez nem mindig egyértelmű. Módosítják a táppénz, a gyed és a terhességi-gyermekágyi segély több paraméterét is. A terhességi-gyermekágyi segélyt átnevezik csecsemőgondozási díjra. A pénzbeli ellátásokat érintő rendelkezések olyan módosításokat tartalmaznak, amelyek érintik az ellátások alapját jelentő szabályozást, így azok mértékét is befolyásolhatják. A javaslat azonban nem mutatja be, hogy ezek az intézkedések milyen hatással lesznek az ellátások mértékére, mennyiben érintik a jogosultak jövedelmi helyzetét. Meg kell jegyezni, hogy több olyan kisebb módosítást tartalmaz a javaslat, amely végső soron a kiadások csökkentését szolgálja a jogosultak kárára. Az ellátások visszamenőleges módosításának lehetősége pedig különösen súlyos intézkedés. Elenyésző az érintettek számára is kedvező változás. Az is megállapítható, hogy a családokat érintő juttatások igénylése, a különböző szerveknél - OEP, MÁK - lévő adatok kezelése továbbra sem egyszerűsödik annak érdekében, hogy minél kevesebb papírmunkával járjon a szülőknek. Itt három módosítást emelnék ki. A visszamenőleges ellátás módosítása; kértük, hogy ezt vonják vissza. Az OEP, MÁK adatkezelése; itt szerettük volna azt elérni, hogy ügyfélbarát, családbarát legyen, és erre törekedjen már a kormányzat. A terhességi-gyermekágyi segély és a gyermekgondozási jogosultság szabályozására tettünk javaslatot, erre adtunk be módosító indítványt. Természetes, hogy a Népjóléti bizottságban is, éppúgy, mint a többi bizottságnál, ugyebár a módosítóinkat leszavazták. Lényegében arra szeretnénk kérni a kormányzatot, hogy figyeljenek már oda, hogy legközelebb tényleg időben tudjuk ezeket az anyagokat megkapni, és minél jobban tudjunk felkészülni ezekre a bizottsági ülésekre. Köszönöm szépen. [[19.50]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Megadom a szót Lukács György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Akkor ott folytatnám, ahol abbahagytam azzal, hogy egyébként a bizottságból kihagytam azt az egyébként rendkívül zavaró tényt - és talán ezt nem mondtam el -, hogy a Népjóléti bizottságból úgy érkezett ez az anyag a Törvényalkotási bizottság elé, hogy bár láttuk ugyan a módosítókat és a terjedelmes voltát, azonban addigra még nem voltak elérhetők a Népjóléti bizottságban elhangzottak. Tehát a jegyzőkönyv addig nem volt elérhető, és bizony, amikor az ember felkészül arra, hogy mi is jön elő, akkor legalább az ott elhangzott - úgy emlékszem, lehet, hogy államtitkár úr is jelen volt, a tőle elhangzott - szavakat is hallhatjuk, illetve láthatjuk leírva. Hiszen sokszor azért képviselőtársaink emlékezetére nem feltétlenül lehet így hagyatkozni, hiszen az ő fejük sem káptalan, és nem is tudnak mindent megjegyezni, ami elhangzik. Éppen ezért vannak a jegyzőkönyvek. Tehát egy jegyzőkönyv hiányában kellett ezt az anyagot megismerni, ami egyébként saját, korábbi szakmámat tekintve is annyiban zavaró, hogy egy ügyvéd sem megy a jegyzőkönyv átolvasása nélkül semmilyen eljárási cselekményre vagy bármilyen tárgyalásra, mindig, ami előtte történt, ami elhangzott már az ügyben, ami elhangzott ebben az esetben a bizottság előtt pró-kontra, azt érdemes megismerni. Így hát ennek a megismerése nélkül is igen nehezen lehetett egyébként dönteni, illetve egyáltalán megismerni a másik oldalnak a véleményét, hiszen a Törvényalkotási bizottságban nem is tiszte államtitkár úrnak, hogy ott legyen. Nyilván vannak a minisztérium részéről mindig ott, de sokszor tényleg csak jogtechnikai dolgokról vitatkozunk a Törvényalkotási bizottságban, tehát egy saját ilyen felvetés lenne, hogy túl azon, hogy időben érkezzenek meg a módosítások, lehetőleg úgy kövessék egymást a bizottsági ülések, hogy ha lehetőség van rá, a jegyzőkönyvek elérhetőek legyenek, tehát legyen miből dolgozniuk a képviselőknek, és fel tudjanak ebből készülni. A másik, hogy egy kicsit a saját módosítóimról beszéljek, ugye itt már érintettem azt, és nem árulok el semmi újat, hogy a módosítóim közül semmit nem sikerült befogadnia sem a Népjóléti bizottságnak, sem egyébként más bizottságoknak. Tehát itt a saját módosítók közül a kamarát érintően folytatván, semmi mást nem akartunk, mint hogy a kamarának a megismételt választásán egy nagyon alacsony szám, az egy tized érvényességi küszöb jöjjön be. Ez gyakorlatilag kevesebb mint a fele a korábbi érvényességi küszöbnek. Én úgy gondolom, méltányolható lett volna, hogy a kamara a tisztviselőinek a megismételt választásán egy 10 százalékos küszöbnek az eléréséhez kösse az eredményt, hiszen milyen kamarai működés az, vagy milyen kamarai magatartás lehet az, ahol még a tagoknak a 10 százaléka sincs jelen a tisztségviselők megválasztásánál. Ez lényegében súlytalanná teszi egy kamarának a működését, illetve kiüresíti a kamarai működés lényegét. Csak onnan tudom - és ez szintén a kamarai működésre vonatkozóan -, hogy az ügyvédi kamaránál is egyébként élnek azok a szabályok, miszerint a második már jelenlétre tekintet nélkül sikeres lesz. Tehát gyakorlatilag úgy választjuk ott is meg akár a tisztségviselőket, vagy akár olyan fontos kérdésekben, a kamarai életnek a fontos kérdéseiben döntünk, ahol nagyon kevés kolléga van reprezentáltan. És saját tapasztalatokból tudom, hogy bizony kiüresíti a kamarai létet. Márpedig a kamaráknak nagyon fontos szerepe van az orvostársadalomnak a szervezésében, akár a szakmai munkában, de akár a törvényalkotás számára a javaslattételi munkában is. A másik ilyen volt a mentéssel kapcsolatos jogszabályi helynek a módosítása. Az technikai jellegű volt, ugyanis itt úgy fogalmazott a törvényjavaslatnak az 56. §-a, hogy az állami mentőszolgálathoz érkező jogszabály szerinti bejelentés alapján dönt a mentés szükségességéről. Úgy gondoltam, hogy itt a jogszabály szerinti bejelentést vagy jogszabály szerinti szavakat mint kitételt törölni érdemes, hiszen a mentőszolgálatnak valamennyi bejelentéssel foglalkoznia kell, és nem egy meghatározott szabályszerűség szerinti bejelentéssel fog foglalkozni, hanem ad absurdum olyan bejelentésekkel is, hogy a mentődolgozóhoz odamennek, és közlik vele, hogy vannak a mentésre rászoruló emberek, így innen kezdve a mentőnek egy ellátási kötelezettsége származik. Tehát lényegében itt egy jogszabály szerinti mentési kritérium, egy nagyon rideg megfogalmazás ütközik egyébként az emberi élethez való joggal, és a mentőknek is pont ez a lényege, hogy erre a hirtelen fellépő, az emberi élettel összefüggő eseményekre azonnal rendelkezésre állnak. Úgy gondolom, hogy ez egy kis tisztítást eredményezett volna, de elfogadom azt, hogy lehet, hogy ezeknek a tisztításoknak önök most nem állnak a szükségessége mellett, de úgy gondolom, hogy ilyenekre mindig is van hely. Nagyon remélem, hogy csak valami technikai ok miatt sikkadhatott el és nem csak amiatt, hogy az ellenzék részéről módosítókat nem szoktak, illetve mostanában egyáltalán nem szoktak befogadni. Mindezek mellett nem kívánom azt ismertetni, hogy mik voltak az érdemei ennek a törvényjavaslatnak, az elhangzott az általános vitában. A kritikák is elhangzottak. Talán az egyik legnagyobb kritika, és én ezt javaslom megfogadásra, hogy az egészségügy területén - amit elmondtam - érzik, hogy valamennyi párt részéről megvan a felhatalmazás, hogy egy sokkal hatékonyabb, egy, az emberek igényeinek sokkal jobban megfelelő egészségügyet hozzunk létre. Az ellenzék részéről is megvan a költés szándéka, és nem fogja vissza azokat a lovakat. Én arra bátorítom itt a képviselőtársaimat és főként a fideszes képviselőtársakat, hogy éljenek ezzel a felhatalmazással, ami nagyon ritkán szokott megadatni itt a Házban, hogy valamennyi párt egy irányba kívánja ezt vinni, és valamennyi párt több forrást akar bevonni. Tudom, önök mindig azt mondják, hogy persze, bármilyen számot lehet ígérni például az egészségügynél is, hogy mire szeretnénk többet költeni, azonban nem megalapozatlanul szoktuk elmondani ezeket a kritikákat, hanem odatesszük mellé, hogy honnan lehet ezt elvenni, és honnan lehet átcsoportosítani. És mi mindig egy célért, a hasznossági rendszerben - és beszélhetek adott esetben az összes többi ellenzéki pártról is az egészségügy területén -, egy hasznossági rendszerben mérjük, hogy miért kellene több pénz az egészségügyre. Így hát én javaslom ezt a kritikát komoly megfontolásra, hogy éljenek ezzel a felhatalmazással, hogy megvan erre a szándék, hogy egy sokkal hatékonyabb és egy sokkal jobban prosperáló egészségügyet hozzunk létre. Ezt kérem, fogadják meg, és ragadják meg ezt a felhatalmazást. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Röviden szeretném elmondani az LMP álláspontját a törvényjavaslatról és a módosító javaslatok kapcsán, mert azt látjuk, hogy a módosítók sajnos nem érintik azt a részt, amivel kapcsolatban megfogalmaztuk az aggályainkat. Ez pedig a magán- és közszolgáltatás szétválasztása, ami megoldatlanul hagyja az egészségügy alulfinanszírozottságának, az ellátás színvonalának és a hosszú kórházi várólistának a problémáját. A módosítás kimondja, hogy a finanszírozási szerződéssel rendelkező egészségügyi szolgáltató nem kérhet térítési díjat a kötelező egészségbiztosítás keretében igénybe vehető egészségügyi szolgáltatásért. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy ha van felesleges műtő- vagy diagnosztikai kapacitás, akkor azt a teljesítményvolumen-korláton felül nem értékesítheti az adott intézmény. Azt is jelenti, hogy részben közfinanszírozott egészségügyi magáncég nem nyújthat fizetős szolgáltatást is, tehát de facto kiveszi őket az OEP finanszírozásából. Ezzel a legnagyobb probléma az, hogy továbbra sem a beteg lesz biztosítva, hanem az intézmény, aminek fizet havonta valamennyi összeget az OEP, amiből el kell látnia a területi betegeket, de azon felül senkit sem láthat el. Az intézménynek nem lehet pluszbevétele ebből, azaz anyagilag ő rosszabbul jár. A diagnosztika területén a szűkös állami kapacitások miatt az eddiginél is hosszabb várakozási listák alakulhatnak ki. Üdvözlendő, hogy a szolidaritás alapú és a kötelező társadalombiztosítási rendszer mellett teszi le a voksot a kormány, ahogy az elhangzott a vitában is. Egyetértünk azzal is, hogy aggasztóvá vált a magyar egészségügyi rendszerben az a folyamat, ami tisztázatlan helyzetet teremt az állami és magán-egészségügyi keveredés által. De ehhez hozzá kell tenni azt, hogy a helyzet az egészségügy alulfinanszírozottsága miatt alakult ki, amiatt, hogy a kórházak bele lettek kényszerítve egy olyan helyzetbe, hogy egyre nagyobb teret adjanak a magánforrások bevonásának. Ma a kormány nem biztosít elég forrást az intézmények kapacitásainak jobb kihasználására, miközben a betegek ellátásért állnak sorba. Ahogy egy egészségügyi szakértő fogalmazott, egy perverz ösztönzőrendszer alakult ki az egészségügyben. Az állami finanszírozás csökkenésével a kórházak egyre inkább érdekeltté válnak abban, hogy beengedjék a magánszolgáltatókat, és a fizetős szolgáltatások felé tereljék a betegeket. Valójában rossz ez a rendszer, mert bár a várólisták alapvetően nem a fizetős betegek miatt nagyobbak, mivel azonos erőforrásokat használnak - ugyanazt a nővért, orvost, gyógyszert, kötszert -, a gyakorlatban tényleg megtörténik, hogy ennek kárát az OEP-beteg látja. Erre a jelenlegi rossz rendszerre nem az a jó válasz, amit a kormány ad, és ami látszólag megszünteti ezeket a házon belüli különbségeket, feszültségeket azzal, hogy áttereli a fizetős betegeket külön épületekbe. [[20.00]] Olyan megoldást kellene erre a helyzetre találni, amely a betegeket biztosítja, az ő gyógyulási esélyeiket próbálja meg kiegyenlíteni.Az állami és a magánszolgáltatás szétválasztása csak úgy mehet végbe, hogy a betegek érdekei ne sérüljenek. Ehhez az kellene, hogy a közintézményeknek mindaddig legyen lehetőségük magánszolgáltatásokat nyújtani, amíg a kormány nem biztosít elegendő forrást közfeladataik ellátására. Ha ez nem történik meg, akkor tovább romlik az ellátás színvonala, még hosszabbak lesznek a várólisták, a magánszolgáltatók elszívják a munkaerőt, a közellátásban felerősödik a szakemberhiány; az egyenlőtlenség növekszik, a teljes populációt tekintve pedig összességében rosszabbul fog teljesíteni az ország minden főbb betegségmutatóban. Ezekre nincsen válasza a kormányzatnak, így ezt a módosítást részünkről nyugodt szívvel nem tudjuk támogatni. Köszönöm a figyelmet. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Zombor Gábor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ismételten szeretném megköszönni a kifejezetten szakmai hozzászólásokat és azt a stílust, amelyben ennek a törvénynek a tárgyalása folyik. Talán azért itt a sok-sok módosító mellett azt a szándékot észrevették, hogy tartalmilag azokat a módosítási javaslatokat vagy azokat az észrevételeket, amelyek elhangzottak az általános vitában vagy akár az utána történt képviselői megbeszéléseken, azok nagy részét a Népjóléti bizottság módosítójavaslat-csomagja tartalmazza. Csak a pontosítás kedvéért: a pénzbeli ellátásokkal kapcsolatosan minden olyan szabályt, amely valamiféle szigorítást állapított volna meg, a bizottsági módosító javaslatok megszüntették, és azt kell mondani, hogy hátrány biztosan nem fogja érni a biztosítottakat a pénzbeli ellátások folyósítása kapcsán. Az általános vitában is elhangzott az, hogy egyirányú lesz az adatszolgáltatási kötelezettség, a különböző bevételek egységes szabály alá esnek, tehát a rendszeres és nem rendszeres jövedelmekhez és az aktuális anyagi helyzethez közelebb kerül majd az ellátás folyósításának alapjául szolgáló jövedelem megállapítása is. Szóba került az, hogy a szerzői jogból származó bevételekkel rendelkező jogosultak se szenvedjenek kárt. Ezért itt is módosított a bizottság, és a javaslat szerint, aki korábban szerzett szerzői jogból származó díjazásban részesül, az természetesen meg tudja ezt kapni a pénzbeli ellátás mellett. Ez a visszamenőleges jogszabályalkotás, vagy ahogy képviselő asszony említette, hogy visszamenőlegesen kerülhet nehezebb helyzetbe az, aki jogalap nélkül vett fel ellátást, ez korábban is így volt, ebben új, különösebben nagy változás nincsen. Itt még annyi módosítást is tett a bizottsági javaslat, hogy a megélhetés szempontjából maximálta azt a nagyságrendet, amelyet érinthet egy korrekció.Ami a kisebbségi véleménnyel kapcsolatosan elhangzott, engedjék meg, hogy arra néhány mondatban reagáljak, a rezidenseket érintő változásokra. Folyamatos egyeztetésben vagyunk, és úgy gondolom, hogy ezzel a törvénnyel és a kormányrendelettel egy nagyon pozitív és nagyon újszerű és szerintem az egészségügyre egy nagyon-nagyon pozitív hatású folyamat indult el, és lesz ennek a lezárása ennek a törvénynek az elfogadása, illetve a kormányrendelet elfogadása.Egy egészen új szempont szerint állunk a fiatal orvosokhoz, és a tárgyalások során is maximálisan partnerek vagyunk és egyenrangú partnerként tárgyalunk. És így van, próbáljuk őket mindazon negatív hatásoktól mentesíteni jogszabályilag is, ami úgymond megutáltatja velük a szakorvosképzést vagy a magyar egészségügy ebben az időszakban megtapasztalható élményeit; és magát azt is szeretnénk erősíteni, hogy mind a képzésben, a képzés minősítésében, a képzés összeállításában egyfajta érdekvédelmi szerepet is el tudjanak látni. Az a kritika, amely időnként az eltávozással kapcsolatos, hogy nem tekintik őket igazán partnernek és felnőttnek, úgy gondolom, hogy az ezekkel a jogszabályokkal tárgyiasulni is fog, hogy ez egy komoly és végigvihető folyamat. A hamis gyógyszerek online tiltásával kapcsolatosan: a módosítás meggyorsítja ezt a lehetőséget. Természetesen ez egy olyan küzdelem, amelyet el lehet kezdeni, és folyamatosan folytatni kell és folyamatosan fejleszteni az erőket. Tudnék erre példákat mondani, akár ha át akarom kötni a pszichotróp anyagokkal kapcsolatos küzdelemre, amikor mindig próbáljuk felfedezni és azonnal a leggyorsabb módon letiltani ezeket a szereket. Itt szeretném jelezni, hogy több fronton zajlik ez a jogszabályalkotás, hiszen magában a törvényben is vannak rendelkezések. Van egy kormányrendelet, amely jelenleg fut az egyeztetési rendszerben, ahol további közel 40 anyagnak a felkerülésére lehet számítani, és talán fontos megemlíteni azt, hogy magában a törvénymódosításban, a mostani a módosítási csomagban miniszteri szintre kerül le a listára való kerülés kormányzati lehetősége. Tehát ez azt jelenti, hogy a korábbi időtartamnál sokkal rövidebb idő alatt, tulajdonképpen a felfedezéstől vagy az észleléstől számított néhány nap alatt fel tud kerülni a listára az éppen aktuális dizájnerdrog. A biankó felhatalmazásokról: én nem látok ebben a törvényben túl sok biankó felhatalmazást, hiszen ahogy látják önök is, és majd jelennek meg a Közlönyben, folyamatosan zajlanak a végrehajtási rendeleti munkálatok is. Lukács képviselő úrnak említem a kamarákkal kapcsolatos módosító javaslatát. Annál is elmondtam, hogy nekem nincs semmi problémám azzal a módosító javaslattal, egyedül annyi, hogy a kamarák által kért javaslatot támogattuk, és az került be, ebben konszenzus volt. Úgy gondolom, hogy nagyon ritka az az alkalom, amikor konszenzust tudunk elérni, és ezt nem érdemes felrúgni. A mentéssel kapcsolatos kérdésben pedig: itt is megküzdöttünk a jogászokkal, egyébként én sem voltam ellene, hogy azt az álláspontot képviseljük, amit képviselő úr is elmondott, azonban meggyőztek arról, hogy koherenciaproblémákat jelentene, hiszen a bejelentéssel kapcsolatosan Ptk.-s és Btk.-s vonatkozások is vannak - tehát a hamis hívás, a megtévesztés, a csalás és a többi -, ezért voltam kénytelen elfogadni azt, hogy ez így legyen. [[20.10]] Ikotity képviselő úrnak pedig szeretném azt elmondani, hogy a szabad kapacitás meghatározása nem ennek a törvénynek a része, azt a GYEMSZI-nek, illetve a GYEMSZI utódszervezetének kell a kórházak szmsz-ében meghatározni. Tehát ezt nem egy ilyen szintű jogszabályban kell meghatározni. És erre készülünk is, tehát ebben még biztosan fog találkozni különböző anyagokkal.Még egyszer köszönöm szépen mindenkinek az együttműködést, és bízom abban, hogy tudják támogatni majd ezt a módosítást is és az egész törvénycsomagot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/2085. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Kulturális bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2085/37. számon, jelentését pedig T/2085/38. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2085/42. számon, összegző jelentése pedig T/2085/43. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság jelezte, hogy a bizottságban megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetőjét később nevezi meg. Megkérdezem, hogy a bizottság jelen lévő tagjai közül kívánja-e valaki a kisebbségi véleményt ismertetni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére összesen 15 perc állna rendelkezésre, de mivel kisebbségi nem jelentkezett, így megadom a szót Kucsák Lászlónak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2014. december 12-ei ülésén megtárgyalta a T/2085. számon benyújtott, a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz 20 igen, 6 nem és 3 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Kulturális bizottság Törvényalkotási bizottság által korrigált javaslatait, másrészről a Törvényalkotási bizottság saját indítványát. A módosítások eredményeként a benyújtott törvényjavaslathoz képest egy jobb, pontosabb, egyértelműbb normaszöveget fogadhat el a Ház. A módosítással például egyértelművé válik, hogy csak a köznevelési feladatok ellátásába már bevont, önkormányzati tulajdonú infrastruktúra használati és vagyonkezelői joga illeti meg az oktatási hivatalt a pedagógiai szakmai szolgáltatási feladatok ellátásához, és további önkormányzati tulajdonú ingatlanokra egyoldalúan nem tarthat igényt. A települési önkormányzatok helyett helyi önkormányzatokra kell utalni, mert a jelenleg is működő pedagógiai intézetek egy része megyei önkormányzati tulajdonú ingatlanban működik, tekintettel arra, hogy 2012 előtt megyei önkormányzati kötelező feladat volt a pedagógiai szakmai szolgáltatás ellátása. A legnagyobb sajtóvisszhangot és ellenzéki támadást a köznevelési törvény 94. § (4) bekezdésének módosítása kapta, olyannyira, hogy az MSZP a Törvényalkotási bizottság előtt a javaslat eltörlését indítványozta, amit a bizottság nem támogatott. A Törvényalkotási bizottság az előző napon megtartott antiszegregációs kerekasztal javaslatával összhangban a következőket indítványozta elfogadásra: „Felhatalmazást kap a kormány, hogy a vallási, világnézeti tekintetben elkötelezett, továbbá nemzetiségi iskolai nevelés-oktatás szervezésének az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 28. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek érvényesülését szolgáló sajátos feltételeit, különös tekintettel a jogellenes elkülönítés tilalmára, rendeletben állapítsa meg.” A módosítás még jobban kifejezi és megerősíti azt a jogalkotói szándékot, hogy a jogellenes elkülönítés tilalmára figyelemmel kell majd ennek a felhatalmazó rendelkezésnek az alapján a kormánynak végrehajtási rendeletben szabályoznia az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 28. § (2) bekezdésében foglalt sajátos feltételeket. Ahogy a bizottsági ülésen államtitkár asszony is megerősítette, ez a módosítás pontosan arról szól, hogy megteremti a lehetőséget eljárásjogi kérdések, a beiratkozás módja, a tájékoztatás módja, a szülői nyilatkozattétellel és egyéb, az iskolaválasztással kapcsolatos esetek az egyenlő bánásmódról szóló törvény 28. §-ában foglaltaknak megfelelő pontosítására. Ez nem politikai, hanem felelősségi kérdés. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem az elmondottak mérlegelését a javaslat támogatásakor. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Czunyiné dr. Bertalan Judit államtitkár asszonyt, hogy kíván-e most felszólalni vagy a vita későbbi szakaszában. [[Czunyiné dr. Bertalan Judit: A végén.]] Tájékoztatom, államtitkár asszony, hogy mindösszesen 10 perc időkeret áll majd a rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottságban csak kisebbségi vélemény fogalmazódott meg. Megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak, 3 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés kulturális és oktatási bizottsága december 2-ai ülésén tárgyalta meg a javaslatot, illetve a módosító javaslatokról történő határozathozatalra is ezen az ülésen került sor. Ekkor 9 igen, 1 nem és 2 tartózkodás mellett döntött arról, hogy benyújtja a jelentést, és a bizottsági módosító javaslatot támogatja. A kisebbségben maradt ellenzéki képviselők kritikája különböző tárgykörök köré csoportosítható. Az egyik ilyen a Nemzeti Pedagógus Karra vonatkozó szabályozásnak az e törvényben is tetten érhető módosítása. Erre vonatkozóan az ellenzéki képviselők kifogásolták, hogy a Nemzeti Pedagógus Karnak a belső szervezetalakítási feladatait is törvényben szabályozzák, tehát nem adnak meg megfelelő szabadságot ennek az intézménynek e tekintetben. Erre vonatkozóan egy másik kritika is elhangzott, miszerint a Nemzeti Pedagógus Kar feladatait és jogait törvényben kellene felsorolni, és nem rendeleti szintre utalni. A Nemzeti Pedagógus Karra vonatkozóan megfogalmazott kisebbségi vélemények leginkább ezek köré a tárgykörök köré csoportosultak. Ahogy Kucsák képviselő úr említette, a Törvényalkotási bizottsághoz hasonlóan nálunk is a legparázsabb vitát az a felhatalmazó rendelkezés váltotta ki, amelyik az esélyegyenlőségi törvényre hivatkozva ad a kormánynak rendeletalkotási jogot. Itt úgy fogom a kisebbségi véleményt is ismertetni, hogy magam a többségi véleménnyel értettem egyet, ám az Együtt-PM és az MSZP képviselői voltak azok, akik úgy látták, hogy ez az intézkedés lehetővé teszi a szegregációt az oktatásban, és ezért nem támogatták ezt. Míg a kormánypárti képviselők és a jobbikos képviselő is amellett érveltünk, hogy mivel ez egy rendeletalkotásra ad lehetőséget, aminek a törvény szellemében kell folynia, ezért ez nem ad arra lehetőséget, hogy ellentétes legyen a törvénnyel. Szabó Szabolcs képviselő úr az Együtt-PM részéről kifejtette, hogy ez a magyarázat számára nem kielégítő, és ezért ezt a módosító javaslatot nem támogatta. Csakúgy, mint Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselője. Ezt a vitát követően nyújtotta be a bizottság a jelentését és a bizottsági módosító javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból. Ikotity István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Elsőként következik Törő Gábor képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő úr. [[20.20]]
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! A legjelentősebb vitát kiváltó kérdés a Törvényalkotási bizottság ülésén az iskolai esélyegyenlőség érvényesülése és a szegregáció kérdése volt. A pártok egyetértenek abban, hogy az integráció, kiemelten a romaintegráció a társadalmi felzárkózás eszköze. Egyetértés látszik abban is, hogy ideje lenne lehántani a kérdésről azokat az ideológiai, átpolitizált megközelítéseket, amelyek az elmúlt két és fél évtizedben inkább gátolták, mint szolgálták a sikeres és békés romaintegrációt, felzárkóztatást. Azt, hogy az eddigi baloldali, erőszakos integrációs kísérletek nem vezettek eredményre, nem a Fidesz mondja, hanem mérleget vonva a baloldal politikusai és szakmai holdudvara állapították meg önkritikusan. Mindenekelőtt el kell különítenünk a földrajzilag vagy egyéb módon elkülönült életvitelt a társadalmi kirekesztéstől. A földrajzi vagy önkéntes elkülönülés politikai számításon alapuló önkényes összekeverése a kirekesztéssel, ezek egyformán szegregációnak minősítése a 2002-től kezdődő baloldali kormányzástól kezdve csak a társadalmi csoportok szembenállását erősítette. Emlékezzünk, ekkor kezdődött a magyar társadalom, a pedagógusok megbélyegzése, rasszistának minősítése ország-világ előtt. Ezzel azóta is ható jelentős károkat okoztak az ország külföldi megítélésében. Ez mindannak ellenére történt, hogy bár vannak olyan intézmények, amelyek létrehozásánál baloldali politikusok bábáskodtak, és csak roma gyermekek járnak oda, soha nem jutott az eszükbe, hogy ez társadalmi kirekesztés volna, és hogy, hogy nem, pereket sem kezdeményeztek. Elég csak a legismertebbre, a Gandhi Gimnáziumra gondolni, de a sornak ezzel messze nincs vége. Tévedés azt gondolnunk, hogy a cigányságnak a társadalom szövetébe történő sikeres beágyazódása pusztán adminisztratív kérdés, jogi garanciák és persze perek kövezik a célhoz vezető utat. Sok roma gyermek első kudarca az olyan közösségbe való bekerülés, az abban való lét, amely azért elutasító, mert a sikeres integrációs, szocializációs, kulturális előfeltételnek a roma kisgyerek nincs birtokában. Ezért a rövidlátó, adminisztratív, erőszakos, peres utak helyett arra kell felkészíteni a roma kisgyereket már az óvodás évek alatti helyi programokban, hogy a többségi társadalommal való korai találkozásai ne kudarcokról, a szembenállásról, hanem a sikerekről, egymás elfogadásáról szóljanak. Mindannyiunknak ez az érdeke. A kormánynak a törvényjavaslatban megfogalmazódó törekvése ezt a célt szolgája. Másik oldalról is szemlélve a kérdést olyan helyzetet kell teremteni, hogy csökkenjenek a spontán szegregációt eredményező helyzetek. Arra a jelenségre gondolunk, hogy a társadalmi többséghez tartozó szülő elviszi gyermekét más településre óvodába, iskolába, ha nem látja biztosítva gyermeke nyugodt és biztos fejlődését, ha ebben az integrációs folyamatban a társadalom, az oktatáspolitika nem az önkéntességre épít, hanem jogi kényszerítő eszközöket alkalmaz.Egyetlen szülőtől sem várható, hogy gyermeke fejlődése, tanulmányi előmenetele ügyében súlyos engedményeket tegyen magasabb társadalmi célok érdekében, ám megfelelő programokkal biztosítható a társadalmi többség aktív támogatása. A puszta jogi kényszeren alapuló integrációnak csúfolt beavatkozás veszélyeire nemcsak a Fidesz hívja fel a figyelmet jó ideje, hanem a baloldali kormányok szakértői is attól fogva, hogy a baloldal kényszerek alkalmazása mellett döntött az önkéntesség szakmai feltételeinek biztosítása helyett.A szempontok, az érdekek összehangolására minden felelősen gondolkodó társadalmi, politikai szereplőjétől együttgondolkodásra volna szükség a balliberális nyílt vádaskodás és pereskedés helyett. Itt kell megjegyeznünk azt is, hogy az esélyegyenlőség, az egyenlő bánásmód kérdései különböző metszetben a társadalom más csoportjait is érinti, nem redukálható pusztán a romaintegráció kétségkívül fontos problematikájára. A törvényjavaslat értelmezésekor erről a bizottságban nem esett szó, ám nem lenne jó, ha ezek a szempontok a politikai gondolkodásban háttérbe szorulnának, mert az már maga esélykülönbség és hátrány. El kellene tehát az ellenzéknek mozdulnia arról a pontról, hogy ezeket a kérdéseket pusztán a romaintegráció, esélyegyenlőség, a romák számára biztosított egyenlő bánásmód oldaláról szemlélje, mert ezzel másokat, például egyéb leszakadó csoportokat szorít háttérbe. Módosító javaslatok révén, úgy véljük, sikerült eredményes lépést tennünk a KLIK fenntartói és a helyi önkormányzatok működtetői feladatainak pontos elhatárolásában. Bízunk benne, hogy a törvényjavaslat elfogadásával egyértelmű lesz, hogy mely feladatok és költségek terhelik az iskola fenntartóját és melyek a működtetőt. Így remélhetően elülnek azok a viták, amelyek egyes iskolák kapcsán támadtak a felek között. Úgy látom, e két vonatkozás az összegző módosító javaslat legfontosabb eleme, amely számos továbbgondolást igénylő kérdést, megoldandó feladatot is hordoz magában. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy már a vitában is elmondtuk, ez a törvényjavaslat olyan problémákat orvosol vagy próbál orvosolni, aminek jelentős része nem is létezne akkor, ha önök nem ilyen módon nyúltak volna hozzá a közoktatás átalakításához. Néhány ilyen problémát vegyünk sorra, ha már az iskolai szegregációnál tartottunk, akkor folytassuk itt! A szakma és a közvélemény is meglehetősen egységes az iskolai szegregáció megítélésében, abban, hogy mindenki elítéli az iskolai szegregációt, és hogy küzdeni kell a szegregáció minden formája ellen. Ebben szerintem vita biztosan nincs akár az MSZP, akár a kormányoldal között.A vita abban van, hogy ez a törvényjavaslat mit nyújtott ezen e területen. Úgy gondoljuk, hogy egy olyan passzust tartalmazott, amely lehetőséget adott a szegregációs szabályok rugalmas alkalmazására, és módosító javaslatot nyújtottunk be, hogy ez ne így történjen.Nemcsak mi gondoltuk ezt, hanem számos olyan civil szervezet, amely ezen a területen foglalatoskodik, és amelynek hasonlóan az MSZP-hez, ugyanez volt a véleménye. Tehát nem pusztán az MSZP-vel szembement úgymond ez a fajta jogalkotási szándék, hanem a civil szféra, az ezzel foglalkozók jelentős részének véleményével is. A kormányzat egy kicsit módosított ezen a ponton, belátta talán a korábbi tévedését, ám azt gondoljuk, hogy az iskolai szegregáció értelmezésében nem szabad puhítani a törvényt, nem szabad lehetőséget adni ennek a puhább értelmezésére, hiszen ahogyan abban egyébként valóban mindenki egyetért, küzdeni kell az iskolai szegregáció minden formája ellen.A második a korai iskolaelhagyás kérdése. Önök csökkentették a tankötelezettség korhatárát 18 éves korról 16 éves korra. Amikor ezzel szembesítjük önöket, akkor folyamatosan elmondják, hogy számos más ország is létezik, ahol a tankötelezettség korhatára 16 éves kor vagy akár ennél alacsonyabb is, azonban arra már kevésbé tudnának önök példát mondani, hogy mely országokban csökkent a tankötelezettség, mely országok azok, ahol az elmúlt néhány évtizedben az volt a tendencia, hogy csökkentik a tankötelezettséget. Ilyen országot szerintem nem tudnak mondani. Azért nem tudnak, mert máshol tudják azt, hogy amikor csökkentik az oktatáshoz, a tudáshoz való hozzáférést, akkor valójában a társadalmi esélyeket is csökkentik, csökkentik azon gyerekek esélyeit, akiknek az iskola az egyetlen mód a tanulásra. De folytatták ezt a pusztítást akkor, amikor a gyermekvédelmi felelősök kötelező foglalkoztatását megszüntették, illetve szétverték az ifjúságvédelmi jelzőrendszert. Ennek meglett az eredménye, mert az EU-ban egyedülálló módon csak hazánkban emelkedett a korai iskolaelhagyók százalékos értéke. Ez egy rendkívül tudatos, vagy ha tetszik, rendkívül eredményes, agresszív esélyegyenlőség-ellenes politika következménye volt. [[20.30]] Az önök intézkedéseinek minden eleme azt okozta, hogy a korai iskolaelhagyás Magyarországon emelkedett; sajnos ez tény. Ehhez képest azt tudom mondani, hogy azok az elemek, amelyek a törvényben újabb definíciókat hoznak be a korai iskolaelhagyás visszaszorítása érdekében, ezek, azt hiszem, akár még, ha lehet mondani, jó szándékú irányok is, ám hatástalanok maradnak, hogyha az alapvető problémával nem szembesülünk, ha nem szembesülünk a jelzőrendszer fölépítésének a problematikájával, vagyis azzal, hogy jelen pillanatban ez a jelzőrendszer nem működik, és ha nem szembesülünk azzal, hogy a tankötelezettség alsó határát növelni kell. Erre is óvatos javaslatot tartalmaz ez az előterjesztés, hogy a 16. életévről nő a tankötelezettség arra az időpontra, annak a tanévnek a végéig, amikor az illető betölti a 16. életévét. Ez egy kis növekedés, azt gondolom, hogy innen még azért jelentős elmozdulásra lenne szükség. Hasonló problémákat eredményezett az iskolai államosítás. Egy rendkívül torz rendszer jött létre, amely képtelen mind a helyi igények megjelenítésére, mind pedig a hatékony oktatásirányítás működtetésére. Jól jellemzi ezt a helyzetet, hogy a KLIK korábbi átvilágítása - a hírek szerint - megdöbbentő eredményeket hozott, ám ezt az átvilágítást sem tudhatjuk meg teljes fényében, teljes nyilvánosságában, merthogy letitkosították ezt az átvilágítást, ezt pedig az önök kormánybiztosa végezte, tehát nyilvánvalóan nem valamiféle ellenzéki ügynököt sikerült ide beépíteni, az önök embere végzett egy átvilágítást, amelynek a pontos eredményéről a mai napig sem tudhatunk semmit.De ez a káosz, ami itt van, és önök néhány fogalom, a működtető fogalmának az újrafabrikálásánál próbálnak ezen a káoszon úrrá lenni; azonban nyilvánvalóan nem ez a lényeg ebben a kérdésben, nem az a probléma, hogy önök egy-két fogalmat rosszul definiáltak, ez a rendszer eleve rossz. Több esetben a KLIK késik a rezsi kifizetésével, volt olyan iskola, ahol napokra kikapcsolták a telefont, illetve nyilván azoknak a pedagógiai tartalmaknak, amelyeket helyben megalkottak, azoknak jó része - a központi forráselvonások okán - már a múlté gyakorlatilag. Az óvodai és bölcsődei férőhelyhiány is állandósult a közoktatásban. Ehhez képest a törvényjavaslat kevés pozitív pontjának egyike az óvodai-bölcsődei többcélú intézmény megalkotása. Ez egy régóta létező koncepció a szakmában, gyakorlatilag ezzel, azt gondolom, hogy itt akár egyet is lehet érteni, logikus válasznak tartom, félő azonban az, hogy ez nagyon sok helyütt nem fogja megoldani a problémát, de mindenképpen előremutatónak tartjuk ezt a fajta intézkedést. Azt lehet mondani, hogy ez kevés, egyike annak, ami szerintünk jó irányba tett jó lépés. Akadozik a tanfelügyelői rendszer kiépítése. Ehhez képest tehát könnyítik a törvényben a közoktatási szakértőkre és a szaktanácsadókra vonatkozó szabályokat, és általában igaz az ebben a törvényjavaslatban, hogy minden olyan akadálynál, amivel a közoktatás kapcsán szembesült a jogalkotó, ott puhításokat tartalmaz a törvény, például a szakképzettség nélküli pedagógusok foglalkoztatása kapcsán.Szétverték az érdekegyeztetés rendszerét, és a pedagógusok nagyobb kontrollja érdekében létrehozták a Nemzeti Pedagógus Kart. Erre is egy könnyítést tartalmaz a szabály, tovább próbálja definiálni, hogy mi ez a Nemzeti Pedagógus Kar, ugyanakkor azonban egy mérhető eredmény - legyünk igazságosak a Nemzeti Pedagógus Karral kapcsolatban - azért történt, a Nemzeti Pedagógus Kar fennállása óta egy alkalommal, pontosan annak az elnöke a fennállás óta egy alkalommal tudott nyilatkozni valamely konkrét jogszabályról, azonban ez a konkrét nyilatkozat is roppant érdekes, mert akárhogy kerestem, csak a sajtóban találtam meg elnök úr nyilatkozatát, de magának a karnak a honlapján nem. Azt gondolom, ha egy ilyen szervezetet létrehozunk, amelyik elvben a pedagógusokat összefogja és képviseli, akkor azért joggal elvárható lenne tőle, hogy a pedagógusokat érintő jogalkotások kapcsán naprakész véleményeket fogalmazzon meg. De hasonlóan elmondható ez gyakorlatilag az összes területen, amihez ez a törvényjavaslat hozzányúlt, hogy olyan kudarcoknak a beismerése és javítási szándékai, amelyek korábban nem voltak; gondolok például az iskolaigazgatókra vonatkozó kedvezmények kapcsán a jogalkotásra, amely nyilván reakció arra, hogy soha nem jelentkeztek ilyen kevesen iskolaigazgatónak, mint a mostani tanévekben. De számos megoldatlan feladat is van előttünk, például a nem pedagógus közalkalmazottak helyzetének javítása vagy a közismereti óraszámok elégtelensége a szakképzésben, és ezeket még lehetne sorolni. Azt gondolom, hogy ezzel a módosító csomaggal nem lehet nagyon mást csinálni, mint magával a törvénnyel, teljesen újra kell fogalmazni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az írásban előre bejelentett felszólalások végére értünk. Emlékeztetem önöket, hogy a törvényjavaslatot nemzetiségi napirendként tárgyalja az Országgyűlés, ezért most megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén szószóló asszonynak, aki felszólalásának első mondatait anyanyelvén mondja el. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Spoštovani Gospod Predsedni! Cenjeni Državni Zbor! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországon élő 13 őshonos nemzetiségi közösség mindmáig törekszik arra, hogy a jövő generációi között is ott tudhassa utódait. E törekvés egyebek mellett a nemzetiségi oktatás és nevelés hatékony működtetésének határozott szándékában mutatkozik.A nemzetiségi nevelés-oktatás célja kiemelten az adott nemzetiség nyelvének tanulása, szerencsésebb esetben az adott nemzetiség nyelvén való tanulás, a nemzetiség kulturális, szellemi és tárgyi örökségének, történelmének megismerése, hagyományainak ápolása, őrzése és átörökítése, a nemzetiségi lét és nemzetiségi hovatartozás helyes megítélésének kialakítása. Mindemellett a nemzetiségi tanulókat egyúttal Magyarország társadalmához való hűségre és elkötelezettségre, a magyar állampolgári jogaikra és kötelezettségeikre is tanítja.A nemzetiségi nevelési-oktatási intézmények, a pedagógiai szakmai szolgáltatások létét, működését, a nemzetiségi pedagógusokat is érintő törvényi változások nem eshetnek kívül az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága érdeklődésén. Ez a magyarázata annak, hogy bizottságunk kezdeményezte a Magyarország kormánya által a T/2085. számon benyújtott törvényjavaslat nemzetiségi napirenddé nyilvánítását. A törvényjavaslatot minden pontjára kiterjedően részletesen megtárgyaltuk, annak tételszerű vizsgálatát pedig az előterjesztő részéről a köznevelési államtitkárság helyettes államtitkára és a köznevelés-irányítási főosztály vezetője segítségével a köznevelési és kulturális albizottság tagjai is elvégezték. Gyakorlatlanságunk folytán azonban a törvényjavaslat részletes vitájára késedelmesen jelentkeztünk be, így abban nem tudtunk direkt módon részt venni. A benyújtott módosító törvényjavaslat 1. §-ának (4) bekezdése megítélésünk szerint szűkíti az intézményátszervezés fogalmát, ennek következtében a nemzetiségi nevelési feladatot ellátó intézmények esetén intézményátszervezéssel összefüggésben a nemzetiségi önkormányzatokat egyetértési jog illetné meg. E jogunk csorbulását találtuk aggályosnak e módosulás okán. Továbbá a nemzetiségi nevelési-oktatási intézményeknek is szüksége van pedagógiai szakmai szolgáltatókra. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága célszerűnek látná a pedagógiai szakmai szolgáltatásokat a nemzetiségek részére nevesített intézmények révén ellátni, illetve elláttatni. E törekvésünket változatlanul fenntartjuk, az effajta igényeket újra felmérjük, további javaslatainkkal a jövőben a szaktárcához fogunk fordulni.Jelen törvényjavaslat az 5. § (2) bekezdésében a pedagógiai szakmai szolgáltatások igénybevételének lehetőségét szövegszerűen ugyanis nem terjeszti ki a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézményekre. A pedagógiai szakmai szolgáltatások térítésmentes igénybevételét változatlanul méltányosnak látnánk kiterjeszteni az egyházi, a magán-köznevelési intézményeken túl a nemzetiségi köznevelési intézményekre is, különösen azokra, amelyek fenntartója köznevelési megállapodást kötött, illetve köt az oktatásért felelős miniszterrel, azaz az emberi erőforrások miniszterével.A törvény tervezett módosítása a 24. §-ban állami és önkormányzati fenntartású nemzetiségi intézményekre írja elő az etikai kódex alkalmazását, ajánlja azt az egyházi fenntartóknak, nem említi ugyanakkor a nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában működő intézményeket. Az előterjesztő magyarázata szerint az önkormányzati fenntartású intézmények körébe tartoznak a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények, hiszen az „önkormányzat” fogalom települési és nemzetiségi önkormányzatokat fed le. [[20.40]] bekezdése megítélésünk szerint szűkíti az intézményátszervezés fogalmát, ennek következtében a nemzetiségi nevelési feladatot ellátó intézmények esetén intézményátszervezéssel összefüggésben a nemzetiségi önkormányzatokat egyetértési jog illetné meg. E jogunk csorbulását találtuk aggályosnak e módosulás okán. Továbbá a nemzetiségi nevelési-oktatási intézményeknek is szüksége van pedagógiai szakmai szolgáltatókra. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága célszerűnek látná a pedagógiai szakmai szolgáltatásokat a nemzetiségek részére nevesített intézmények révén ellátni, illetve elláttatni. E törekvésünket változatlanul fenntartjuk, az effajta igényeket újra felmérjük, további javaslatainkkal a jövőben a szaktárcához fogunk fordulni.Jelen törvényjavaslat az 5. § (2) bekezdésében a pedagógiai szakmai szolgáltatások igénybevételének lehetőségét szövegszerűen ugyanis nem terjeszti ki a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézményekre. A pedagógiai szakmai szolgáltatások térítésmentes igénybevételét változatlanul méltányosnak látnánk kiterjeszteni az egyházi, a magán-köznevelési intézményeken túl a nemzetiségi köznevelési intézményekre is, különösen azokra, amelyek fenntartója köznevelési megállapodást kötött, illetve köt az oktatásért felelős miniszterrel, azaz az emberi erőforrások miniszterével.A törvény tervezett módosítása a 24. §-ban állami és önkormányzati fenntartású nemzetiségi intézményekre írja elő az etikai kódex alkalmazását, ajánlja azt az egyházi fenntartóknak, nem említi ugyanakkor a nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában működő intézményeket. Az előterjesztő magyarázata szerint az önkormányzati fenntartású intézmények körébe tartoznak a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények, hiszen az „önkormányzat” fogalom települési és nemzetiségi önkormányzatokat fed le.(20.40) Ez viszont azt vonja maga után, hogy az etikai kódex alkalmazását kötelezően kell kiterjeszteni a mi intézményeinkre, bizottságunk ugyanakkor a nemzetiségi intézményekre az alkalmazás ajánlását javasolta. Az Országgyűlés Kulturális bizottsága tárgyalta módosító indítványainkat, sajnálatunkra azokat a bizottság tagjai nem támogatták. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy tegye lehetővé mindenkor a hatékony nemzetiségi nevelést és oktatást, és ha a szükség azt mutatja, hogy módosítási javaslataink figyelmen kívül hagyása ebben valamiért akadályoztatja azt, úgy további módosításokkal azokat elhárítani szíveskedjenek. Köszönöm, hogy meghallgattak, és ezúton kívánok a kormány és az Országgyűlés minden tagjának békés, boldog karácsonyi ünnepeket és sikeres 2015-ös esztendőt. Köszönöm szépen. Hvala za pozornost!
Köszönöm, szószóló asszony. Az Országgyűlés nevében hasonló jókívánságainkat fejezzük ki.Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalásokra kerül sor; elsőként Ikotity István képviselő úr, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! A köznevelési törvény sokadik módosításának értünk most a végére. Ezt a törvénymódosítás is bebizonyította, hogy mennyire előkészületlenül reformálták meg 2011 végén a közoktatás rendszerét, mennyire nincs kitalálva az államosított, központosított iskolarendszer mind a mai napig sem. Erre egyértelmű bizonyíték az, hogy még most, 2014 végén is a rendszer olyan alapelemét farigcsálják, mint például a működtetés fogalma. Nemcsak a beterjesztett eredeti módosítás változtat a működés meghatározásán és keretein, de a módosításhoz beterjesztett kormánypártiak is változtatni akarnak rajta.Az iskolarendszer alapköveit érintő jogalkotás igen esetlegessé és ötletszerűvé vált nemcsak az elmúlt években, de még most is ezt tapasztaljuk. Ez az egész törvénymódosítás most sem szól másról, mint az újabb farigcsálásról, egy alapjaiban téves koncepciót módosítanak újra és újra. A folyamatos farigcsálások mellett az egész folyamatot egy nagyfokú átláthatatlanság is jellemzi.Továbbra sem egyeztetnek senkivel. Azt már sajnos megszoktuk, hogy sem a szakmai szereplőkkel, sem a szakszervezetekkel nem működnek együtt, de többek között az erre a célra létrehozott Nemzeti Pedagógus Karral sem sikerült előzetesen megismertetni a kormányzati elképzeléseket. Elég csak a Pedagógus Kar hétvégi tiltakozására gondolni. Az átláthatatlanság mellett a kapkodás is velünk maradt az elmúlt évek elhibázott jogalkotási gyakorlatából. A kapkodásra jó példa, hogy a bizottsági módosító javaslat és az összegző módosító javaslat tucatnyi nyelvhelyességi, helyesírási korrekciót tartalmaz. A nagy sietség miatt a beterjesztett törvényjavaslatok nyelvtanilag sem stimmelnek. Azt hiszem, ez sok mindent elárul a törvényalkotás minőségéről. Már csak azért is érdemes lenne nem derült égből villámcsapásként beterjeszteni az irományokat, mert ha többen is rá tudnának nézni az érintettek, szakértők közül, akkor ki lehetne szűrni ezeket a hibákat, és nem kellene szétmódosítózni a javaslatokat.A törvényjavaslat fontos pontja vonatkozott az egyenlő bánásmódról szóló törvény kiegészítésére, pontosabban a kormány újabb rendeletalkotási jogot kap. Az LMP szerint erre a változtatásra nincs szükség, az összegző módosító javaslatban szereplő félmondatos kiegészítésnek pedig igazából nincs nagy jelentősége.De a végén hadd mondjunk valami pozitívumot is: az eredetileg beterjesztett javaslathoz képest kismértékben sikerült javítani a törvénymódosításon. Úgy látszik, mégsem enyhítenek a pedagógiai szakértők és szaktanácsadók foglalkoztatási feltételein. A kormány szerencsére visszakozik, és nem akarja olyan személyek számára is megnyitni a lehetőséget különböző szakértői feladatokban való közreműködésre, akik elszakadtak az iskolai gyakorlattól. Maradnak a szigorúbb alkalmazási feltételek.Az eredetileg beterjesztett iromány erre vonatkozó pontjait ugyanakkor még úgy indokolta a kormány, hogy a feltételek lazítására a szakemberigény kielégítése érdekében van szükség. Csak azt nem értjük, hogy vajon mitől gondolták most meg magukat. Mégsem beszélhetünk szakemberhiányról? Vagy más módon kívánják ezt enyhíteni? Várjuk a kormány képviselőjének erre vonatkozó válaszát. A beterjesztett módosító javaslatokban és azok bizottsági megszavazásában volt egyébként valami reménykeltő. A Fidesz-frakció tagjai végre mertek saját véleményt formálni és szembemenni a köznevelési államtitkárság ajánlásaival is. Végre nem azt tapasztaltuk, amit az elmúlt négy évben, hogy sokszor fogcsikorgatva, de végül csak megszavaznak mindent, amit az államtitkár elképzelt. Félreértés ne essék, a korábbiakhoz képest sokkal kisebb jelentőségű dolgokról volt itt szó, de talán egy pozitív folyamat reménykeltő kezdete. Még azt is meg lehet talán kockáztatni, hogy a jövőben akár ellenzéki javaslatokat is befogadnak majd. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Révész Máriusz képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon rövid leszek, néhány kritikus hozzászólásra szeretnék nagyon röviden és finoman reagálni, hogy ne fokozzam a vitát.Az iskolák állami fenntartásba vétele. Hadd mondjam el, képviselőtársaim, hogy Magyarországon pont az volt a helyzet, hogy a legszegényebb településeken lévő iskolák tudtak a legkevesebbet az oktatásra fordítani. Ha megnézzük, hogy milyenek voltak az iskolák közötti mutatók, akkor látjuk, hogy Magyarország ezen a téren rendkívül rosszul áll. A kormány törekvései egyébként pontosan az esélyteremtést szolgálják, erről szól az iskolák állami fenntartásba vétele, a hároméves kortól az óvodáztatás és az egész napos foglalkoztatás is.A tankötelezettségről is szólt egy képviselőtársam. Ismét felhívnám a figyelmet, hogy nincs összefüggés azzal, hogy hányan végzik el az iskolát. Éppen Hiller István minisztersége alatt készült egy felmérés, ami azt mutatta, hogy a szakmunkásképzőkben hiába a 18 éves korhatár, a gyerekek egyharmada nem végzett, a hátrányos helyzetű gyerekeknek pedig a fele. Nem tudom, önök láttak-e 17 éves, írni-olvasni alig tudó gyereket, de ha azt gondolják, hogy törvénnyel ezeket a gyerekeket iskolába lehet kényszeríteni, akkor, azt hiszem, nagyon tévednek.Szögezzük le: ma Magyarországon minden gyerek, ha iskolába akar járni és tanulni akar, akkor tud iskolába járni, és tud tanulni. Ehhez minden feltételt biztosítunk. De egy 17 éves gyereket nem lehet erre kényszeríteni. Azt gondolom, a szakképzési rendszer átalakításával egy-két éven belül érzékelhető lesz, hogy több gyereknek lesz végzettsége. A szegregáció ködszurkálásos vita. Egyébként elkötelezettek vagyunk az integráció mellett, hiszünk ebben, erről szól elég sok ténykedésünk is. De hadd említsem, Tukacs István képviselő úr a TAB-ülésen elmondott egy történetet a huszártelepi iskoláról, amikor a túlhajszolt és értelmetlen integráció kimondottan - a szocialista képviselő által elmondottak szerint is - egyébként rosszabb helyzetet eredményezett, mint eredetileg volt. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon sajnálom, hogy az MSZP ott is szegregációt kiált, ahol nincs is, és erre egész egyszerűen nem ad lehetőséget ez a törvény, most már végre megérthetnék. Egy felhatalmazó rendelkezést tartalmaz, ami egy rendelet megalkotásáról szól. A rendeletet a törvény szellemében kell megalkotni. A rendelet nem lehet ellentétes a törvénnyel. Ez a felhatalmazó rendelkezés nem helyezi hatályon kívül az esélyegyenlőségi törvénynek ezt a passzusát, egyetlen passzusát sem, hanem a részletszabályainak megalkotására ad felhatalmazást a kormánynak.Ezt anélkül is felfoghatták volna, hogy ezt a kiegészítést megtették. Most úgy néz ki a jogszabály, hogy ez a passzus behivatkozza az esélyegyenlőségi törvénynek azt a paragrafusát, amiről szó van, és utána megismétli még egyszer, hogy a jogellenes elkülönítés tilalmáról szól különös tekintettel ez a rendelet, amit egyébként paragrafusszerűen is beidéz. A gyengébbek kedvéért ezt most már kétszer is tartalmazni fogja ez a törvényjavaslat, hogy nincs lehetőség szegregációra. Ezt az egyenlő bánásmódról szóló törvény ettől a rendelettől függetlenül is biztosítja. Ez most nem változik. Nagyon kérem önöket, hogy az ellenzéki kritikákat ne hiteltelenítsék azzal, hogy olyan dolgokat mondanak, amik egész egyszerűen nem igazak. Elmondtuk a bizottsági ülésen, a minisztérium képviselői is, a kormánypárti képviselők is és jómagam is, hogy itt egész egyszerűen nincs szó arról, amiről önök beszélnek. A tankötelezettségi korhatárt állandóan idecitálják szintén a Ház elé. Nem volt jobb a helyzet akkor sem, amikor 18 év volt a tankötelezettségi korhatár. Egész egyszerűen nem lehet ezzel az eszközzel megoldani sem a lemorzsolódást, sem pedig a tanulás iránti motiváció kérdését. Ez egész egyszerűen nem megfelelő eszköz, kevés ahhoz, hogy ezzel tanulásra bírjunk bárkit is. [[20.50]] Elmondtam az általános vitában is, de kénytelen vagyok megismételni, hogy jelzésértéke lehet a tankötelezettségi korhatárnak. Ezért nem tartom jónak sem a 18, sem a 16 éves korhatárt, amit pedig a Fidesz ebben a törvényben is módosít a tanév végéig, de lényegileg a 16. életév betöltéséhez köti. Ezzel azt üzenjük, hogy akkor is el lehet hagyni az iskolarendszert, amikor egy piacképes szakmának a megszerzésére nincsen lehetőség. Én magam és a Jobbik ezt rossz üzenetnek tartjuk. Mi a hároméves szakképzés esetében 17 éves korhatárt jelölnénk meg, egészen pontosan annak a tanévnek a végét, amelyben a 17. életévét betölti a diák, mert ez az első olyan időpont, amikor szakmát tud szerezni – évismétlés nélkül természetesen -, és azzal az életben boldogulni tud, vagy legalábbis el tud kezdeni olyan munkakörben dolgozni, amiből a megélhetését tudja biztosítani. Az egyeztetéssel kapcsolatban sem a nemzetiségek bizottságával, sem a Nemzeti Pedagógus Karral nem történt érdemi egyeztetés. Épp az általános vita napját megelőző napon volt bizottsági ülésünk, ahol vendégül láttuk Horváth Péter urat is, a Nemzeti Pedagógus Kar elnökét, aki azon az ülésen arról számolt be, hogy az általános vita napján fognak menni a minisztériumba az egyeztetést lefolytatni, tehát a benyújtás előtt nem kérdezték meg őket azokról a passzusokról sem, amelyek őket érintik egyébként.A nemzetiségek bizottságának módosításait a Jobbik részéről támogattuk természetesen, és ha a későbbiekben is ilyen kezdeményezésekkel élnek a Kulturális bizottság felé, akkor azt természetesen köszönettel fogadjuk, és fontos, hogy felhívják a figyelmet azokra a részekre is, amelyek a nemzetiségi fenntartásban működő intézményekre vonatkoznak, és az ő esetükben pontosítják, egyértelműsítik a szabályozást.A lemorzsolódás kérdése a szegregáció mellett, ami előtérbe kerül ebben a törvényjavaslatban, és valóban nagyon súlyos a helyzet, ahogy itt Révész Máriusz is az előbb utalt rá, elsősorban a szakiskolák valóban azok az intézménytípusok, ahol ez a probléma tömegesen jelentkezik. Az MSZP részéről hallhattuk a tankötelezettség erre vonatkozó megoldási javaslatként történő beállítását. Most külön arra a paragrafusra térnék rá, amely a lemorzsolódással veszélyeztetett tanuló fogalmát alkotja meg ebben a törvényen. Fontos, hogy érzékelik ezt a problémát, és valamilyen módon próbálnak rá választ adni, de úgy gondolom, hogy ez a bevezetett, illetve bevezetni szándékozott paragrafus egy gumiszabály, és sok esetben életszerűtlen is lehet. Az, hogy pedagógiai intézkedés válik szükségessé egy tanuló esetében, önmagában úgy érezzük, hogy ettől még nem feltétlenül kell lemorzsolódással veszélyeztetettnek minősíteni, bármilyen családi esemény történhet az ő életében, ami miatt szükséges, hogy a pedagógus jobban odafigyeljen rá, motiválja, de nem feltétlenül éri el azt a szintet, hogy őt már lemorzsolódással veszélyeztetettnek kell tekinteni. Ugyanígy, ha az átlagát rontja a törvényben meghatározott mértékben, szintén nem gondoljuk azt, hogy ez megfelelő lenne ennek a szabályozására, hiszen ennek is számos olyan oka lehet - akár egy iskolaváltás például -, amiből automatikusan még nem következik az, hogy ő lemorzsolódással veszélyeztetett tanuló lenne. Már a szaktanácsadókra vonatkozó módosító javaslatot, amit végül elfogadtak, és a Kulturális bizottság is támogatta, amit külön köszönök, bár azonos tartalmú kormánypárti módosító javaslat is volt, ezt előrelépésnek tekintem, de a törvényjavaslatot ennek ellenére sem tudom támogatni. Ikotity képviselő úr felszólalására is reagálnék. Az előző ciklusban is megszokott volt az oktatási bizottságban az, hogy a kormánypárti képviselők és a kormány álláspontja nem egyezett meg nagyon sok kérdésben, ennek tanúi lehettünk most is a bizottság ülésén. Reméljük, hogy a szakmai álláspont fog a későbbiekben diadalmaskodni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy van-e még felszólaló az adott napirend keretében. [[Jelzésre:]] Igen, Szilágyi György képviselő úr jelentkezett, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Elmondtuk a Törvényalkotási bizottság ülésén is - és kapcsolódnék itt képviselőtársam mondataihoz -, hogy kicsit itt a jogvédők átestek a ló túloldalára. Hiszen, ahogy elmondta képviselő asszony is, rendeletben nem lehet felülírni törvényeket, tehát eleve ki van zárva a szegregáció kérdése. De az, hogy itt arról beszéljenek, és ha megnézte volna valaki a törvényt, akkor ott pontosan láthatta volna, hogy a törvényben fehéren feketén le van írva, hogy például mikor lehet a szegregációt alkalmazni, például akkor, ha a szülő kéri, a szülő beleegyezésével. Most azért ne menjünk már el odáig - és volt erre példa -, hogy azt mondták, hogy szegény roma gyerekeket majd itt meg fogják különböztetni. Hát akkor azt jelenti, hogy rasszistának tartjuk egy roma kisgyerek szüleit? Tehát ők kirekesztők lesznek, szegregációt akarnak a saját gyermeküknek, mert akkor ők is rasszistává váltak? Tehát olyan szintre átmentünk, amikor már a saját szüleiktől féltjük a roma gyermekeket. Véleményem szerint ez nem megfelelő, és ezt elmondtuk, hogy nem kellene átesni a ló túloldalára, mindenáron meg akarják védeni azokat, akiket egyébként nem kell megvédeni, hiszen törvényi szabályozás van erre az ügyre, és a törvényeket nem írhatja felül egy rendelet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, van-e még az adott időkereten belül felszólalási igény. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem Czunyiné Bertalan Judit államtitkár asszonyt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót államtitkár asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm, hogy megtisztelik a köznevelést érintő törvénymódosítás vitáját. Azt gondolom, ez kellő figyelem a gyermekeinknek és az iskoláinknak, ami fontos közös ügyünk.Egyébként a módosító javaslatok és a Törvényalkotási bizottságon lezajlott vita egy olyan hozzáadott érték volt pontosan a szegregációs szakasz okán, amiben látszott, hogy az integráció mellett, mondjuk úgy, hogy állást foglaló vélemény fogalmazódott meg. Így egyébként egyetértve azokkal a hozzászólásokkal, amelyeket jómagam is elmondtam a Törvényalkotási bizottságon, hogy egy felhatalmazó rendelkezés, különösen, ha behivatkozza azt a törvényi tényállást, amelynek a pontosítására rendeletalkotási jogot ad, az nem lehet ellentétes ezzel a törvénnyel. Azt gondolom, hogy itt egy fontos és általában konszenzusos társadalompolitikai téma tekintetében néhány ellenzéki párt olyan politikai, mondjuk úgy, hogy Révész képviselőtársamat idézzem, ködszurkálásba kezdett, ami alkalmas volt egy kicsit mind a iskolák, mind pedig a civil szervezetek életét, akik ezzel a fontos és nem nélkülözhető társadalmi felelősségvállalás mentén megfogalmazott iskolafenntartással vagy iskolai, mondjuk úgy, hogy szociális munkával is foglalkoznak, amely azt a helyzetet idézte elő… Csak pontosítanék, az antiszegregációs kerekasztal ülésén állapodtunk meg miniszter úrral a civilek képviselőivel abban, hogy ők garanciát… - minekutána kifordították ennek a törvényi tényállásnak vagy javasolt tényállásnak a tartalmát és jelentését, akkor nyugszanak meg, ha ezt a kiegészítést a kormány befogadja. Ezt a kormányzati szándékot akkor közvetítettük, és ezt a Törvényalkotási bizottság ülésén a bizottság tagjaival és munkájának köszönhetően be tudtuk építeni a törvény szövegébe. Én kérem gyakorlatilag ennek a megállapodásnak a tiszteletben tartását egyébként az ellenzéki pártok részéről, különösen azok részéről, akik alkalmat és okot adtak ok nélküli aggodalom keltésére azon civil szervezetek esetében, akik ezt a munkát jelentős mértékben kiegészítik és segítik, már ami a szegregáció elleni küzdelmet jelenti, társadalompolitikai és elsősorban felelősségi oldalról.Sok tekintetben megismétlődött mind az általános vita, mind pedig a Törvényalkotási bizottság vitája. Ha megengedik, akkor néhány pontot kiemelnék. Nem válaszolok azokra a kérdésekre, amelyek során az MSZP-s képviselőtársam arra használta fel a törvény vitáját, hogy elmondja mindazokat az MSZP-s oktatási kormányzat alatt meg nem valósuló álmokat, amelyeket most megpróbál rávetíteni hibaként arra az oktatáspolitikára, amely vette a bátorságot, és többek között a szocialisták által elkövetett bűnöket megpróbálja a magyar iskolarendszerben kezelni. Ekként az is egy ilyen eszköz, miszerint az állam vállalja az intézményfenntartás felelősségét, így egyébként, Révész képviselőtársamat idézve, annak a felelősségét és fokozott felelősségét, hogy minden gyermek egyenlő eséllyel tudjon hozzáférni a tudáshoz és a tanuláshoz. Ez egy ambiciózus, fontos, de nagy feladat. Azt gondolom, hogy ezzel ez a köznevelési törvény és ennek a köznevelési törvénynek a módosításai a jövőre nézve szembenéznek. [[21.00]] Nem sorolom fel a jogalkotási történelmét annak, hogy milyen - mondjuk úgy, hogy - liberális és szocialista oktatáspolitikai döntések eredményeztek a mai intézményrendszerben hibás döntésként hibás intézményfenntartási modelleket, amelyek miatt 2010-ben ott tartott a magyar iskolarendszer, ahol tartott. Egyértelmű, hogy választ kínáltunk az iskolarendszernek elsősorban a gyermekek felé nyújtott esélyteremtés oldaláról történő átszervezésére. Ennek a felelősségét láthatóan vállaljuk. Valódi válaszokat kívánunk adni az iskolarendszeren belül, akár ha az iskolai szegregációról beszélünk. Ezt a felhatalmazó rendelkezést pontosan emiatt tettük bele, és javasoltuk a köznevelés oldaláról a szegregáció kérdése és az antiszegregációs lehetőségek biztosítása okán. Ugyanígy intézményrendszerben szeretnénk választ adni például a három évtől kötelező óvodáztatással, a korai iskolaelhagyást vagy végzettség nélküli iskolaelhagyást megelőzendő az intézményrendszerben már szakszerű óvodapedagógusokkal a hároméves gyermek tudatos és az alapkompetenciák szintjén történő felkészítésének, megerősítésének a megkezdésével. Tesszük ezt mindazért, hogy amikor a gyermek iskolaérett korba lép, akkor csökkenjenek azok a különbségek, amelyek nem a származás, hanem adott esetben a térség vagy más hátrány okán mutatkoznak, és nem elég az egy esztendő az iskolát megelőző belépéskor a felzárkózásra, illetve a felzárkózást szolgáló foglalkozásokra. Az óvodáztatás tényleges válasz mind a hátránykompenzációra, mind pedig az esélyteremtésre. És valódi válasz az is az esélyteremtésre, hogy a köznevelési rendszer biztosítja az ingyenes tankönyvhöz jutás és a gyermekétkeztetés okán mindazokat a kérdéseket, amelyeket a szegregáció okán a halmozottan hátrányos vagy hátrányos helyzetű térségekben nem csak romakérdésként kell a köznevelésben szegregációs vagy hátránykiküszöbölésként kezelnünk vagy rá választ adni. Ez össztársadalmi érdek és össztársadalmi felelősség. A Nemzeti Pedagógus Karra vonatkozó szabályozás, illetve néhány technikai szabályozás igenis szükséges, még akkor is, ha Kiss képviselőtársam úgy látja, hogy ez esetlegesen önbevallás. Én azt gondolom, hogy az óvodai és a bölcsődei férőhelyek kompenzálására nem csupán az egységes intézmény javaslata van a törvényben, hanem ebben az esztendőben is óvodai férőhelyek bővítésére tett a kormány lehetőséget, illetve bocsánat, biztosította ennek a lehetőségét annak érdekében, hogy ezt a kötelezettséget, illetve ezt a lehetőséget a gyermekeknek mindenütt meg tudjuk adni. Az iskolaigazgatók órakedvezménye egyértelmű félreértelmezése a törvényi tényállásnak. Ez arról szól - aki látott már belülről iskolát, az tudja -, hogy például egy matematika vagy egy magyar szakos iskolaigazgató esetében ha az igazgatói órakedvezménnyel élünk, akkor egyáltalán nem tud órát tartani, így addig toljuk ki, amennyi a szükséges óraszám egy tantárgyból. Itt egy olyan igazítása történik a törvénynek, ami a szakma által is támogatott. A Nemzeti Pedagógus Kar javaslataival kapcsolatban elnök asszonynak jelzem, hogy van olyan módosító, amit ugyan a TAB-módosítók között talál meg, ellenben a Nemzeti Pedagógus Kar véleményét és javaslatát tükrözi. Tehát az egyeztetés során sikerült a javaslataikat olyan szinten kezelni, hogy be tudtuk fogadni. A pedagógiai szakmai szolgáltatások ügyében és még több ügyben - Kissné Köles Erika szószóló asszonynak mondom - köszönjük szépen az együttműködést. A kollégáimmal abban maradtunk, hogy nyitva tartjuk ezt a témát és a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények esetében újragondoljuk. Kértük a türelmet, hogy egy újabb törvénynyitásnál egy komplex, a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott iskolákra vonatkozó konszenzusos szabályozással ezeket a kérdéseket kezeljük. Itt a többféle fenntartó miatt alakultak ki értelmezési problémák, de most már a nemzetiségek bizottsága is megkezdte az üzemszerű együttműködést az államtitkársággal, ami a kezdeti nehézségek után már tartalmilag is megjelenik. Én mindenkinek köszönöm a tartalmi véleményét mind a Kulturális bizottság, mind pedig a Törvényalkotási bizottság vitájában, és kérem, hogy a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatai alapján a nemzeti köznevelésről szóló törvény módosítását támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a nemzeti pénzügyi szolgáltatások hatékonyabb nyújtásával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/2079. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2079/3. számon, jelentését pedig T/2079/4. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2079/6. számon, összegző jelentése pedig T/2079/7. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-ei ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a nemzeti pénzügyi szolgáltatások hatékonyabb nyújtásával összefüggő módosításáról szóló T/2079. számú törvényjavaslatot. A benyújtott javaslat lehetőséget biztosít a magyar államnak, illetve a közvetlen tulajdonában álló gazdasági társaságnak, hogy vételi jogot gyakoroljon a kisebbségi tulajdonosok tulajdonában lévő részvények tekintetében attól függetlenül, hogy történik-e további befolyásszerzés a céltársaságban vagy sem. A törvénymódosítás ebben az esetben is biztosítja az eladási jogot a kisebbségi tulajdonosok részére. A tervezet egyértelmű, határidőhöz kötött eljárásrendet fektet le, kizárva ezzel minden előre ki nem számítható diszkréciót. Jelenleg a tőkepiaci törvény kizárólag nyílt részvénytársaságok esetében engedte meg a kiszorítás lehetőségét a 90 százalékot meghaladó tulajdonnal rendelkező tulajdonos számára. Ezt a lehetőséget kívánja a törvényjavaslat kiterjeszteni a zártan működő részvénytársaságok tekintetében, és kizárólag olyan esetben, amikor ezt nemzetgazdasági stratégiai érdek indokolja. Tehát a javaslat teljes mértékben megfelel az uniós jogelveknek és jogszabályoknak. A bizottsági ülés során a tagok vitát folytattak a Gazdasági bizottság módosító javaslatáról, amelyet a bizottság 23 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett támogatott, a 4. pont kivételével, amelyet a Törvényalkotási bizottság 1. javaslati pontja kezelt külön. A módosító javaslatokról történő állásfoglalás mellett a Törvényalkotási bizottság további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg, amely 23 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett került támogatásra. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 23 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. A törvényjavaslatot tisztelt képviselőtársaim figyelmébe ajánlom. Köszönöm figyelmüket, köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Potápi Árpád János államtitkár urat, hogy az előterjesztő nevében kíván-e most szólni, vagy esetleg a vita későbbi szakaszában, illetve a zárszó során fejti ki a kormány álláspontját. [[Potápi Árpád János: Majd később.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a későbbiek során. Jelzem, államtitkár úr, hogy mindösszesen 10 perc időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem kíván előadót állítani. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik elsőként Galambos Dénes képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. [[21.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A nemzeti pénzügyi szolgáltatások hatékonyabb nyújtásával összefüggő törvénymódosító javaslat olyan finomhangolásokat is tartalmaz, ami növeli a hazai pénzügyi rendszer hatékonyságát, egyszerűbbé teszi a gazdaságfejlesztésben szerepet játszó állami szervezetek működését. A többfordulós tárgyalássorozatot követően sikerült elérni, hogy hazánk az egy főre jutó támogatások alapján a második legnagyobb kedvezményezettje lesz az Európai Unió 2014-2020 közötti költségvetésének.A javaslat olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyeknek köszönhetően az uniós források hatékonyabban jutnak el a kedvezményezettekhez. Ennek részeként a vállalkozásfejlesztésben és a pénzügyi források kihelyezésében gyakorlott, komoly közvetítői hálózati kapcsolatokat építő Magyar Fejlesztési Bank végrehajtó szervezeteként részt vesz az európai strukturális és beruházási alapból támogatott pénzügyi eszközök szétosztásában, és kifejezetten ellátja az irányító hatóságok által meghatározott, rárótt feladatokat is. A törvényjavaslat általános indokolásában meghatározottak szerint az államnak törvényben meghatározott közfeladata, valamint nemzetgazdasági stratégiai feladata és szerepe van az egyes közszolgáltatások feltételeinek megteremtésénél és biztosításánál. Ezt a feladatot úgy tudja ellátni, hogy hatékonyan stratégiai szerepet tölt be.A nemzetgazdasági stratégiai szerep az ellátásbiztonsággal, a külön törvényben szabályozott alapvető jelentőségű egyetemes szolgáltatások finanszírozhatóságával függ össze. Ezzel összefüggésben válik indokolttá az egységes tulajdonosi irányítás és ennek szempontjaira tekintettel a kisebbségi tulajdonos részvényeinek állam, állam és állami gazdasági társaság általi jogszabályi eljárásrend szerinti megszerzése. A törvényjavaslat további olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek elősegítik a rezsicsökkentés hosszú távú fenntarthatóságát. A kormány idén ősszel döntött a nemzeti közműszolgáltató felállításáról, amely már 2015-től piaci körülmények között áramot, gázt és távhőt fog szolgáltatni. Az első nemzeti közműszolgáltató működésének célja alapvetően nem a profit elérése lesz, hanem hogy biztonságos és olcsó szolgáltatást nyújtson a lakosság és a gazdaság számára.A Törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító javaslat elsősorban technikai jellegű pontosításokat tartalmaz. Ezek elfogadása fontos annak érdekében, hogy olyan jogszabályi háttér jöhessen létre, amely megteremti annak a lehetőségét, hogy a közvetlenül vagy közvetetten a magyar állam felügyelete alá tartozó, döntően pénzügyi és gazdaságfejlesztési célú intézményrendszer hatékonyságában is javuljon, ami hozzájárul hazánk versenyképességének növeléséhez. Kérem, hogy a módosító javaslatok megtárgyalása után támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő módosító javaslatokról el lehet mondani, hogy alapvetően technikai jellegűek, nyelvhelyességi hibák javítása is sok esetben felmerül. Önmagában elképesztő, hogy volt olyan módosítás, hogy a magyar állam leírása tekintetében mind az „m”, mind az „á” nagybetűvel szerepelt. Tehát kérdés, hogy ki kodifikálta az alapverzióját ennek a javaslatnak. De beszéljünk talán arról, hogy mi az, amit itt meg kellene szavaznunk a későbbiekben, vagy mi az, amiről dönthetünk, milyen döntési helyzet előtt állunk.A javaslat lényegében lehetővé teszi az MFB-nek a tulajdonszerzést a Fővárosi Gázművekben. De hát itt azért el kell gondolkodnunk bizonyos dolgokon; egyrészt, hogy ennek a tulajdonszerzésnek mi értelme van. Én azt mondom, hogy minden, állami vagy fokozottabb állami szerepvállalás stratégiai cégekben indokolt, hogyha az megfelelő ár-érték arányon történik, és a legjobb lenne egy átgondolt reprivatizációs stratégia láttán, mondjuk, egy 10-15 éves ütemterv alapján előre látni azt, hogy milyen érdekeltségekben, milyen módon, milyen becslések alapján, mennyiért, milyen forrásokból akar a kormányzat különböző érdekeltségeket szerezni, pontosabban: itt a magyar államról beszélünk, hiszen ciklusokon átívelő feladatsorról van szó.Egy ilyen reprivatizációs stratégia többszöri kérésünk ellenére sem készült el. Tegyük azért hozzá, hogy mivel a ’90-es években nemcsak gyarló, hanem elképesztően bűnös módon kijátszottak több stratégiai ágazatot, gondoljunk csak a Horn-kormány idejére, amikor gyakorlatilag két héten belül két teljes ágazatot az akkori GDP kevesebb mint 10 százalékáért sikerült dobra verni, azért itt a másik oldalon, a vevőoldalon ma is működő nyugat-európai, jelesül sokszor állami hátterű cégek, társaságok vannak. Tehát egyáltalán nem lefutott az a meccs, hogy egyszer velük vagy tárgyalóasztalhoz üljünk, vagy megtaláljuk azon aláírt szerződések felelőseit, amelyeket akkoriban nem szabadott volna szignálni, hiszen garantált, eszközarányos profitot biztosítottak ezen érintett cégeknek.Látható, hogy az MFB tulajdonszerzése által felmerül még egy nagyon fontos kérdés, amit illene tisztázni. A későbbi tranzakciók során állíthatja-e bármikor is az MFB azt, hogy a különböző tranzakciók részleteit nem hozza nyilvánosságra banktitokra való hivatkozással: Hiszen nagyon sok szakmai forrás szerint itt ez az egyik mozgatórugó; illene eloszlatni, hogyha ez a kétely alaptalan. De az látható, hogy továbbra sem láthatjuk, hogy milyen áron, milyen becslések alapján, mit és hogyan akar megszerezni a magyar állam, márpedig enélkül áldást adni egy hasonló kezdeményezésre csak és pusztán elviekben lehet. Még egyszer mondom, én elviekben ezt tudnám támogatni, de csak és kizárólag egy átgondolt stratégia mentén.A határozatban pedig egy egészen elképesztő megfogalmazás áll, miszerint az egészre azért van szükség, mert a lakossági energiaellátás biztonságának biztosítása, valamint a rezsicsökkentés hatásainak hosszú távú megőrzése érdekében határozni kell a Fővárosi Gázművek állami tulajdonú részvényeinek értékesítéséről. Azért a rezsicsökkentést idekeverni oly módon, hogy semmiféle hosszú távú stratégia nem látható azt illetően... - hogy akarja, mondjuk, a többi stratégiai vállalatunkat visszaszerezni a magyar állam, vagy a kormány milyen lépéseket tesz ennek érdekében? Mondok egy példát: Csatornázási Művek. Vagy mondhatnék egy másikat: az ELMŰ tekintetében még mindig vannak olyan háttérintézmények, háttérszerződések, amelyek legalábbis felülvizsgálatra szorulnának. Tehát nem tudom elégszer hangsúlyozni: amíg nem látunk egy reprivatizációs stratégiát, nem látunk egy átgondolt tervet, addig nem tudhatjuk, hogy a kormányzat mit akar, hogy a magyar állam milyen érdekeltségeket szerezhet. Így pedig adódik a kérdés, hogy akár az MFB, akár más szereplő banktitokra való hivatkozással fog-e, akar-e, szándékozik-e eltakarni bármilyen ránk tartozó információt, adatot a jövőben.Hogy miért teszem fel ezt a kérdést ennyiszer? Volt az előző ciklusban a Költségvetési bizottság előtt egy ilyen hosszas és parázs vita azt illetően, hogy gáztározók és más kiegészítő állomány tekintetében milyen visszavásárlást foganatosítson a kormányzat. Mi történt akkor? Kértek tőlünk egy biankó csekket, ami arról szólt, hogy egy bizonyos összegkeretet különítsünk el az amúgy nagyon fontos tranzakcióra. Tehát tényleg azt tudtam mondani, hogy ez fontos, ez jó, támogatható. Aztán kiderült, hogy az értékbecslés és a kormányzat vételi szándéka között, tehát a két érték között egy háromszoros szakadék tátongott. Tehát az első verzió szerint háromszor annyiért akartak visszavásárolni valamit, mint amennyibe az a szakértői becslés szerint került. Ilyen szakadékokat, ilyen veszélyeket nem akarunk többet látni, éppen ezért kérjük a kormányzat képviselőit arra, hogy tisztázzák ezeket a felmerült kérdéseket, utána lehet ugyanis csak felelős döntést hozni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, hogy a napirend keretében kíván-e még valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kicsit későn nyomtam meg a gombot. Tisztelt Képviselőtársaim! A Postabank-botrány óta nyilvánvaló, hogy a pénzügyi közvetítőrendszeren, azaz a bankrendszeren keresztül jelentős közpénzeket lehet eltüntetni. A Postabank 177 milliárd forint közpénzt emésztett fel csak az Orbán-Torgyán-kormány idején, de a Horn-kabinet alatt is gyorsan fogyasztotta az adóforintokat. A bankra költött állami pénzek végösszege meghaladta a 300 milliárd forintot. Eltelt közel két évtized, de a helyzet alig változott. Napjainkban az állami pénzintézetek működtetéséhez kapcsolódó kezességvállalások, tőkeemelések, támogatások és hitelgarancia-ügyletekből eredő fizetési kötelezettségek teljesítése évente 50-80 milliárd forint közvetlen veszteséget jelentnek a központi költségvetésnek. Csak az állami export-import bank tevékenysége két év alatt 43 milliárd forintba kerül az adófizetőknek. Vagyis a magyar kormány továbbra is számolatlanul önti az adófizetők pénzét olyan állami tulajdonú pénzintézetekbe, bankokba, amelyek működéséről alig tudunk valamit. Az átláthatatlan folyamatok eredményeként az adófizetők pénze időnként kézen-közön tűnik, kétes vállalkozásokhoz, politikai holdudvarhoz és pénzügyi kalandorokhoz kerül. [[21.20]] A napokban például visszaélések és jogszabálysértések tömkelege juttatta csődbe a 49 százalékban állami tulajdonban lévő Töröcskei István, az Államadósság Kezelő Központ napokban lemondott vezetője nevével fémjelzett Széchenyi Bankot. A Széchenyi Bank a Magyar Nemzeti Bank növekedési hitelprogramjából 5 milliárdosból 50 milliárdos mérlegfőösszegű bankká növekedett csupán három év alatt, és például 1,1 milliárd forintnyi hitelt adott egy olyan befuccsolt projektre, illetve egy cégnek, amely Princz Gábor, a Postabank egykori vezérigazgatójának érdekeltségébe tartozik. Mindeközben a legmagasabb politikai szinten született döntés arról, hogy a magyar tulajdon arányát a bankrendszerben 50, sőt 70 százalék fölé kell venni, kerül, amibe kerül. Ennek szellemében állami részvétellel átalakították a takarékszövetkezeteket, az állami bankok egyre nagyobbak és egyre több feladatot kapnak, egyre gyakrabban találkozunk állami tőkeemelésekkel, továbbá több nagy kereskedelmi bankot is megvásárolt az állam. Elsőként a legnagyobb, a négy év alatt 433 milliárd forint veszteséget felhalmozó Magyar Kereskedelmi Bankot kell említeni. Noha nem látjuk az MKB megvásárlásának közgazdasági indokoltságát, a motiváció érthető, hiszen egy jó nagy bankról van szó, amelynek a portfóliója kereskedelmi ingatlanokkal van tele. Az ingatlanpiac fellendülése előtt ez jó lehetőséget teremt egyeseknek arra, hogy kedvükre mazsolázzanak belőle. A kormány visszavásárolta a jól működő Budapest Bankot is, amelyet 1995-ben az elődök gyakorlatilag nulla forintért privatizáltak. A magyar tulajdon a bankrendszerben egyébként nem feltétlenül állami tulajdont jelent. A kormány és a jegybank úgynevezett nemzeti bankrendszerben gondolkodnak. Jó okkal feltételezzük, hogy a most államosított nagy bankokat három éven belül magántulajdonba adnák. Vagyis okunk van azt gondolni, hogy a nemzeti bankrendszer kialakításának célja csupán a magyar bankrendszer saját érdekkörben történő, kormány közeli pénzemberek kezére történő átjátszása. De miért gondolják a döntéshozók, hogy mindez az emberek többségének jó lesz? A kormány azzal érvel az államosítások mellett, hogy egy hazai tulajdonú bankrendszer stabilabb lehet, de ez nem feltétlenül igaz. Szlovéniában, ahol a teljes bankrendszer nemzeti tulajdonban volt, az adófizetőkneksok milliárd eurójába kerül a bankrendszer feltőkésítése. Összefoglalva: amíg állami százmilliárdokról átláthatatlan módon lehet dönteni, addig érdemi előrelépés nem lesz. Amíg az MFB működése és ügyletei nem lesznek átláthatóak és nyilvánosak, addig nem tudjuk támogatni az MFB-nek sem az uniós pénzek felhasználásába történő bevonását, sem a még nagyobb pénzügyi kitettség elérését, sem pedig az összeférhetetlenségi szabályok enyhítését. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mivel érdemi vita nem bontakozik ki, azért ki kell hogy emeljek egy nagyon fontos gondolatot, ami elhangzott, mely szerint - állításról beszélünk, nem tényről, még egyszer mondom -Magyarország lenne az Unión belül a második legnagyobb kedvezményezett EU-források, pályázati pénzek, egyebek tekintetében. Hosszú gondolatkísérletet érdemelne ez, amit most nincs időm és lehetőségem kifejteni, sem alkalom nincs erre, de el kell mondanunk, hogy bántó és fájó módon hiányzik továbbra is egy olyan európai uniós tagságunkat vizsgáló mérleg, amely egyértelműsítené tagságunk negatív hatásait is. Állításom szerint, ez a saját állításom, ráfizetünk az európai uniós tagságra, tehát több áll a negatív oldalon, mint amennyit bevételi oldalon el lehet könyvelni. Ugyanakkor azt is le kell mérnünk, hogy az Unióból érkező pályázati források tekintetében milyen hasznosulásról, milyen multiplikátor hatásról beszélünk, születnek-e új, társadalmilag hasznos munkahelyek általuk. Nem akarom az elcsépelt példákat felhozni, mint a nógrádi kutyafitneszcentert, a zenélő tehenészetet, a vezeték nélküli internetet a sárgabusz-megállókban, vagy olyan bicikliutakat Északkelet-Magyarországon, ahol a letett bicikli három óráig soha nem maradt meg.De el kell hogy mondjam: rendszerszinten vizsgálnunk kellene azt, hogy ezen úgynevezett beruházások milyen gazdasági hatásokkal járnak, van-e szétterülő hatásuk, jönnek-e létre belőlük új magyar munkahelyek, beszállítókat helyzetbe hoznak-e. Tehát egy EU-mérleg elkészítésére szólítjuk fel újból és sokadszorra a kormányzatot, hiszen sokkal könnyebb lenne ezt a második legnagyobb kedvezményezett - szerintem - mítoszt alátámasztani valamilyen úton-módon. Így ez csak egy levegőben lógó állítás marad, amit semmilyen statisztika nem tud alátámasztani. Én azért mondanék egyet! Magyarországról évente a multinacionális cégek több mint 4 ezer, azaz négyezer milliárd forintot szivattyúznak ki adózatlanul informatikai rendszer bérlése, gyártási technológia bérlése és egyéb jogcímeken. Ezek a hatalmas ezermilliárdos összegek nem kerülnek be a közteherviselés hatálya alá. Ez egy olyan negatív serpenyőben lévő adat, amivel már lehet súlyozni azt, amennyi ideérkezik és ahogy az hasznosul. Ugyanakkor ahhoz, hogy az előttünk fekvő, mondjuk, érdekeltségszerzéseket, vagy a Fővárosi Gázművekkel kapcsolatos tranzakciókat értékelni lehessen, fájó módon hiányozna egy nemzeti vagyonleltár is. Történt az állami vagyon tekintetében néminemű lajstromozás az előző ciklusban, de amíg nincs egy nemzeti vagyonleltár, tehát nem tudjuk, hogy az idézőjeles családi ezüst megvan-e, mivel kell gazdálkodnunk, mit kell megvédenünk, addig bizony csak csonka lehet bármifajta döntéshozatali folyamat, amely stratégiai vagyontárgyak megszerzésére, megtartására irányul, hiszen hiányzik mögüle az az átgondolt vízió, az az átgondolt stratégiai elemzés, ami nélkül - még egyszer mondom - évtizedes távlatra nagyon nehéz hasonló döntéseket meghozni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki az adott napirend keretében felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót… - egy másodperc türelmet kérek. Megadom a szót Potápi Árpád János államtitkár úrnak, tízperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon röviden hadd reagáljak a felvetésekre! Először is a törvénymódosítás kapcsán összesen, ha jól látom, két módosító javaslat született. Az első, mint ahogy önök is többen megemlítették, technikai jellegű módosítás volt, amelynek alapvető célja csak nyelvhelyességi, illetve jogtechnikai pontosítások megfogalmazása. A másik módosító indítványt két MSZP-s képviselőtársunk adta be, dr. Józsa István és dr. Tóth Bertalan. A két módosítás a 6. §, a 8., 9. §, illetve a 11. § módosítására, illetve teljes elhagyására vonatkozik. A módosító javaslatoknál természetesen a bizottsági módosító javaslatot a kormány támogatja, a másik módosító indítvánnyal nem ért egyet, és így azt gyakorlatilag támogatni nem tudja. Szeretném újra kiemelni azt, ami már önök előtt is tiszta, illetve többször elmondtuk, hogy az államnak törvényben meghatározott közfeladata, valamint nemzetgazdasági stratégiai feladata és szerepe van egyes alapvető közszolgálatok feltételeinek megteremtésével és biztosításával összefüggésben. A nemzetgazdasági stratégiai szerep az ellátásbiztonsággal, a külön törvényekben szabályozott alapvető jelentőségű egyetemes szolgáltatások finanszírozhatóságával függ össze. Ezzel összefüggésben válik indokolttá az egységes tulajdonosi irányítás szempontjaira tekintettel a kisebbségi tulajdonos részvényeinek állam, állami gazdasági társaság általi jogszabályi eljárásrend szerinti megszerzése.A hozzászólásokat szeretném megköszönni a képviselőtársaimnak. Ezek támogatóak voltak, illetve részben támogatóak voltak. Z. Kárpát Dániel jobbikos képviselőtársam némely felvetése nem teljesen a témához, illetve a törvényjavaslathoz kapcsolódott, de a felvetéseivel részben egyébként egyet is tudok érteni. Az elmúlt időszakban valóban voltak olyan uniós beruházások, illetve születtek meg uniós pályázati segítséggel olyan dolgok Magyarországon, amelyek talán nem voltak teljesen indokoltak. Az én választókörzetemben is számos ilyen volt. Egy példát hadd említsek: egy kis faluban, ahol összesen 11 gyerek van, 30 millió forintból a falu szélén született egy játszótér, amelyet abban a faluban senki sem használ gyakorlatilag, mert nincs, aki használja. [[21.30]] Aztán ilyen a ravatalozóknak az esete uniós forrásból, de reméljük, hogy az előkészítés most azért más volt, illetve komolyabb volt, és reméljük azt, hogy a pályázatok is komolyabbak lesznek a következő időszakban.Azt azért mindenféleképpen szeretném megemlíteni, hogy az előző ciklusban, illetve hétéves ciklusban 30 százalék volt gazdaságfejlesztésre, most pedig 60 százalék, illetve több mint 60 százalék áll majd rendelkezésre. Úgy gondolom, hogy ez Magyarország számára a következő hét évben egy óriási lehetőséget teremt a fejlesztésre. Jó lenne, ha a fejlesztés kapcsán nemzeti összefogás születne meg annak érdekében, hogy a települések minél jobban tudják összehangolni a céljaikat, illetve minél nagyobb mértékben együttesen tudjuk lehívni az uniós forrásokat. A kormány a maga részéről erre törekszik, és ezért szeretné a szereplők összhangját megteremteni, illetve azt, hogy ezeket a forrásokat minél jobban be tudjuk vonni a magyar gazdaság fejlesztésébe.Schmuck Erzsébet képviselő asszony megállapításaival természetesen szinte teljes egészében nem tudok egyetérteni. Olyan dolgokat próbált a mi nyakunkba varrni, amelyet mi inkább megoldottunk, és nem mi követtünk el. De ezek már lassan két évtizede voltak, ezért úgy gondolom, hogy az emlékezet is egy kicsit megszépítheti a múltat. A Postabank-botrányt annak idején nem a Fidesz-kormány robbantotta ki, a megoldásban nyújtottunk mi segédkezet, és több ilyen volt, amelyet az előző ciklusból örököltünk meg, és nekünk kellett megoldanunk. Még egyszer szeretném megköszönni a kormány részéről a támogató hozzászólásokat, és szeretném kérni a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot szavazza majd meg a zárószavazásnál. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úrnak a vitában elhangzottakra adott válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara működésével összefüggő egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Jakab István, Győrffy Balázs, Fidesz, képviselők önálló indítványa T/2088. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Mezőgazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/2088/10. számon, jelentését pedig T/2088/11. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2088/14. számon, az összegző jelentése pedig T/2088/15. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Salacz Lászlónak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 11-i ülésén megtárgyalta a Magyar Agrár-, Élelmiszer-gazdasági és Vidékfejlesztési Kamara működésével összefüggő egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló T/2088. számú törvényjavaslatot. A javaslat benyújtását elsősorban a kamara másfél éves működése során felgyülemlett tapasztalat indokolja. Ennek megfelelően a törvényjavaslattal túlnyomórészt az agrárkamaráról szóló törvény rendelkezéseit módosítja. Ezzel összefüggésben és a benyújtott javaslatot pontosítva bizottságunk megvitatta a Mezőgazdasági bizottság módosító javaslatait, és azokat 21 igen és 11 nem szavazat mellett támogatta. A beérkezett javaslatokról történő állásfoglalás mellett a Törvényalkotási bizottság további módosításra irányuló szándékot is megfogalmazott, amelyek a részletes vitát lezáró módosításokat kiegészítve kerültek benyújtásra, és amelyek formába öntve ugyancsak 21 igen és 11 nem szavazat mellett kerültek elfogadásra. Hazánk agrárgazdaságának versenyképességét szem előtt tartva a Törvényalkotási bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 21 igen és 11 nem szavazat mellett elfogadta. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a bizottság kisebbségi előadójának. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint hallhattuk, a Törvényalkotási bizottság az előttünk fekvő törvényjavaslatot a december 11-i ülésen vitatta meg, és az alábbi kisebbségi vélemény fogalmazódott meg. A kisebbségi vélemény megfogalmazódása előtt azonban el kell mondanom azt az egyébként szokatlan tényt is, hogy egy meglepő fordulattal indult az ülés, hiszen egyből előre kellett ezt a napirendi pontot venni, és egyből az elején tárgyaltuk, a második napirendi pontnál, majd ismételten el kellett halasztani a napirendi pont tárgyalását, mert a törvényjavaslat előterjesztője közül senki nem volt képviseltetve a Törvényalkotási bizottság ülésén, ezért a javaslat úgymond ide-oda csúszdázott a napirendi pontok között, mire a törvényjavaslat egyik előterjesztője megjelent, és lényegében előadta az ő álláspontját. De hát itt, ebben a részben a kisebbségi vélemény a fontos. A kisebbségi vélemény pedig arra alapozott, illetve abban állt, és abból a tényből indult ki, ami itt az általános vitában is lezajlott nézeteltérés, és látom már, államtitkár úr rázza a fejét, de hát államtitkár úr, valóban így volt, hogy ön gyakorlatilag negyedórán keresztül csak a javításokat olvasta fel, amit egyébként az agrárkamarai tisztviselő törvényjavaslatot előterjesztő képviselőtársának szánt javításként. Tehát gyakorlatilag ezt a tényt kár elvitatni. Gyakorlatilag ebben állt a bizottság előtti munkája is, hogy rá kellett bólintani, hogy az, amit a Mezőgazdasági bizottság behozott módosítót, azok egyeznek azzal vagy hellyel-közzel egyeznek azzal, amiket a minisztérium elmondott. De itt jegyezte meg egyébként az ellenzék folyamatosan azokat a hangokat, amelyek folyamatosan felmerültek a jogszabállyal, már az eredeti jogszabállyal kapcsolatban is; úgy is, mint hogy ez a jogszabály nem segít a tagság helyzetén, másrészt nem javítja az agrárkamarának a társadalmi hitelességét sem. Ugyanis gyakorlatilag a megszervezése és a tisztségviselőinek a nagy része is mind a Fideszhez, illetve a Fidesz közeli Magoszhoz köthetőek, és hát gyakorlatilag jól mutatja, hogy az agrárkamarai választásokon milyen kevesen képviseltették magukat. Én már ezen a napon beszéltem a kamarai tagságról és a kamarai részvétel fontosságáról. Ugyanolyan, mondhatjuk úgy, legitimációs problémákkal küzd az agrárkamara is, mint az összes többi olyan kamara, amelyet sikerül átpolitizálni, illetve pártfunkcionáriusokat vagy ahhoz közel álló embereket ültetnek bele. Tehát úgy tűnt, hogy ismételten magával a puszta működésének a módjával vagy az általa képviselt szereppel kapcsolatban hangzott el a kisebbségi vélemény, illetve azzal kapcsolatosan hangzott el a kisebbségi vélemény, hogy jól érezhetően egy feszültség, egy belviszály volt tapintható mind az államtitkárság vagy a minisztériumot képviselő állástitkár úr vagy az államtitkár úr által előadottak és az agrárkamarának a tisztségviselői, illetve a képviselő úr, urak által, illetve urak között. Tehát úgy tűnik, hogy egy nem túl hiteles üzenet ebben az esetben a jogszabály módosítása. Látjuk, hogy van egy kamarai legitimációs probléma, úgy tűnik, hogy a minisztérium részéről is fogalmazódtak meg komoly problémák és komoly aggályok, és hát ezt érzékelte egyébként az ellenzék is ebben a törvényjavaslatban, így hát ezek alapján született meg ez a kisebbségi vélemény, amelyben az imént ismertetetteket fogalmazta meg a bizottság. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Győrffy Balázs elnök urat, képviselőt mint előterjesztőt, kíván-e most szólni. [[Győrffy Balázs: Később.]] Ja, a végén, jó. Összesen tíz perc áll majd képviselő úr rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a kormány részéről kíván-e államtitkár úr szólni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Csak nagyon röviden, mert Lukács képviselő úr olyan kijelentéseket tett, amit már a bizottsági ülésen is cáfoltam, és egyszerűen itt sem mehetünk el anélkül, hogy ezt ne mondjam el, hogy ne keltsen mesterségesen és ne lásson bele a minisztérium és az agrárkamara működésébe olyan dolgokat, ami nincs. [[21.40]] Ez teljesen képtelen, még az elképzelés is, hogy a szakminisztérium és az ugyanazt a területet képviselő szakmai kamara között feszültségek lennének. Amit ön láthatott, és amit én itt ismertettem a parlament képviselőivel, az egy szakmai álláspont, egy szakmai munka következménye. És ahelyett, hogy azt látta volna meg, hogy igen, a minisztériumban is komoly, nagyon komoly szakmai munka folyik, és a nemzeti agrárkamaránál és nagyon komoly szakmai munka folyik; és igen, az a hiba elkövetődött, az idő gyorsaságára hivatkozva vagy technikai dolgokra hivatkozva, hogy hamarabb került benyújtásra az eredeti kamarai javaslat, mint azt a szakminisztériumok egyeztetni tudták volna. Mindaz, amit én ismertettem, a minisztérium javaslatai a következő tárgyalásokon beépülésre kerültek a kamarai javaslatba. Csak ennyi történt.És nagyon szeretném kérni képviselő urat arra, hogy ne lásson bele olyan dolgokat a minisztérium és a kamara működésébe, ami nincs, és ne keltsen olyan mesterséges érzetet, ami nehézzé tenné vagy megnehezítené a két szervezet együttműködését. Külön fontos, hogy mind a minisztérium, mind a nemzeti agrárkamara működése kiegyensúlyozott legyen és a szakmai munkáról szóljon nap mint nap. Szeretném önnek jelezni, hogy ez a szakmai munka, ennek az összhangja, ennek az egyeztetésnek a sikere az, ami itt ma este a törvényjavaslatban megjelenik. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Mezőgazdasági bizottság állásfoglalása és a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetése következik, összesen 6 perces időkeretben. Megadom a szót Farkas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Mezőgazdasági bizottság december 9-ei ülésén került sor az előttünk lévő törvényjavaslat részletes vitájára, amely a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara működésével összefüggő egyes agrártárgyú törvények módosításáról szól. Az ülésen a törvényjavaslatot megvizsgáltuk, megállapítottuk, hogy az megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A vita során röviden tárgyaltunk a módosító javaslatokról, megállapítottuk, hogy azok megfelelnek a szintén határozati házszabály 42. §-ában foglalt követelményeknek. Végül a korábban benyújtott módosító javaslatok közül egyet sem támogatott a bizottság. Ennek oka az volt, hogy az ülésen egy olyan bizottsági módosító is megfogalmazásra került, amely többek között azokat a problémákat is kezelte, amelyek a képviselői módosító javaslatok témái voltak. A bizottsági módosító indítványokban többnyire vagy részben jogtechnikai módosítások szerepelnek, de több fontos lényegi változást is magában foglal, például a módosítás egyértelműen tisztázza, hogy az őstermelői igazolvány kiállítása és érvényesítése tárgyi díj- és illetékmentes eljárás; vagy az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében a szaktanácsadási szolgálat felügyeleti ellenőrzését nem az agrárkamara végzi, nem a hatáskörébe tartozik. A kamarai adóalanyi státus pedig az eddigiekhez képest változatlan maradt. Az eredeti javaslat még több agrártárgyú törvény rendelkezéseinek módosítását is tartalmazta, ám ezek a bizottsági módosítóval kikerültek az indítványból, többnyire azért, mert a javaslatok később más jogalkotási és egyéb szabályozási eszközzel kerülnek majd megvalósításra. A bizottsági ülést az általunk megfogalmazott módosítási javaslatokat magában foglaló, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat elfogadását követően egy viszonylag rövid részletes vitával zártuk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, aki a kisebbségi véleményt ismerteti, 3 perces időkeretben. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A mezőgazdasági bizottsági ülésen az ellenzéki képviselők körülbelül, mondhatni egyöntetű véleménye a következő volt, amit röviden össze lehet foglalni.Jóllehet, a módosító javaslatok, amelyeket a törvényjavaslathoz benyújtottak, és amelyről a szakbizottság is tárgyalt, azok szakmai alapon támogathatóak lettek volna, hiszen ahogyan ezt képviselő úr, Győrffy képviselő úr előterjesztőként elmondta a bizottsági ülésen, ezek egyrészt technikai pontosítások, másrészt olyan, az agrárkamara napi működését elősegítő vagy könnyebbé tevő javaslatok, amelyek szakmailag, még egyszer mondom, teljesen érthetőek és elfogadhatóak lettek volna, azonban az ellenzéki képviselők kinyilatkoztatták azt a mezőgazdasági bizottsági ülésen, hogy nem fogják tudni támogatni a törvényjavaslatot. Így a Magyar Szocialista Párt sem fogja tudni támogatni a törvényjavaslatot, már az általános vitára való alkalmasságot is leszavaztuk, illetőleg mi nem szavaztuk meg, és végig nemmel szavaztunk a módosító javaslatoknál is, éppen azért, merthogy abban vagyunk érdekeltek és azt szeretnénk, ha egy politikamentes érdek-képviseleti rendszer működne az agrárium terén is, a magyar mezőgazdaságban is és a magyar élelmiszeriparban is. Meglátásunk és állításunk szerint a nemzeti agrárkamara nem független sem a kormánytól, sem a kormányzó párttól, a Fidesztől. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy az agrárkamara elnöke Győrffy Balázs képviselőtársunk, aki egyébként a javaslat előterjesztője és a Fidesz országgyűlési képviselője; vagy a kamara alelnöke Kiss Miklós Zsolt államtitkár úr, a Miniszterelnökség agrár-vidékfejlesztésért felelős államtitkára, illetőleg kilenc olyan megye van, amelynek kivételével a kamarai megyei elnökök a Magosz területi logikán delegált országos elnökségi tagjai.És a Magosz politikai kötődését pedig az mutatja, hogy a Magosz elnöke Jakab István képviselőtársunk, az Országgyűlés alelnöke, aki jelenleg is vezeti az Országgyűlés ülését, vagy a főtitkára Obreczán Ferenc, aki volt fideszes országgyűlési képviselő. Éppen ezért mi mind a TAB-módosítóra, mind a bizottsági módosítókra és az összegző jelentésre is nemet mondtunk, és nemet fogunk mondani a végszavazásban is a törvényre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, kedves képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Farkas Sándor képviselő úrnak, Fidesz. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy nem kíván szólni. Akkor megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak. (Jelzésre:) Ő sem akar szólni. Tisztelt Országgyűlés! Most a további felszólalásokra csak rátérünk, megadom a szót Sallai Róbert Benedek képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A jogszabálytervezet általános vitájában elmondtam, a pártunk elkötelezett abban, hogy támogasson olyan gazdálkodói érdek-képviseleti szervezetet, amely a kormányzattal szemben tudja képviselni a magyar gazdálkodóknak, az agrártermelésben érdekelteknek az érdekeit. Épp a korábban elhangzottak miatt azonban komoly aggályaink vannak azzal kapcsolatban, hogy mekkora legitimitása van egy olyan szervezetnek, amelyben a köztestületként való működési elvből adódóan a tagsági jog kötelező, ugyanakkor ez a tagság semmilyen formában nem részesül azokból az információkból, azokból a lehetőségekből, hogy a kamara működik. Tipikus példája ennek ez a jogszabály-módosítás, ahol a kamara egy olyan jogszabály-módosítást igényel, amit a tagság nem támogat. Éppen ezért a mi véleményünk szerint egy legitim felvetés lett volna az, hogy a társadalmi támogatottságát, a gazdák körében történő elfogadottságát a kamara mérje meg azzal, hogy megszünteti a kötelező kamarai tagságot, és tegye lehetővé azt, hogy a gazdálkodók önállóan döntsenek, hogy kívánják-e azokat az adatokat szolgáltatni a saját gazdálkodásukról, saját tevékenységükről, amelyeket a jogszabály-módosítás után a kamara be fog kérni. A mi véleményünk szerint lenne ennek jogos igénye, hiszen jó néhány esetben a kamara teljes felső vezetése egy politikai párthoz, illetve a kormányzathoz kötődik, és nyilvánvalóan, miután a gazdák sokszínűek, és sokféle ember vesz ezekben részt, nem elvárható, hogy mindenki ezen vezetéssel azonosulni tudjon és el tudja ezt fogadni. Ennek érdekében nyújtottam be módosító indítványokat a jogszabálytervezethez, amelyekről szomorúan vettem tudomásul, hogy a Mezőgazdasági bizottság nem támogatta azokat, holott gyakorlatilag a kamara működését tehette volna legitimebbé azáltal, hogy átláthatóbb, tisztább feltételeket teremt, és nem próbál olyan adatokat begyűjteni gazdálkodókról, ami számos esetben Alaptörvénnyel és adatvédelmi jogszabályokkal kapcsolatos aggályokat is felvethet. Hiszen kötelezzük a tagságra a gazdálkodókat, majd a tagság feltételeként, amire köteleztük, feltételül szabunk ki olyan információk kiadását a tagok számára, amit nem biztos, hogy önként kiadnának. [[21.50]] Gyakorlatilag rá akarunk kérdezni mindazokra az adatokra, amelyeket önkéntesen nem biztos, hogy elmondanának, és így próbálunk kiegészítő feladatokkal olyan jogköröket és információkat adni a kamarának, ami jelen esetben a kormányzatnak sem áll minden esetben rendelkezésére. Olyan feladatokat kíván a kamara magához ragadni, amelyeknek számos esetben nyilvánvalóan kormányzati hatáskörnek kellene lenniük, és az ügyek hatékonyabb és pontosabb elvégzése érdekében kellene az, hogy egy intézményi rendszer segítse azok végrehajtását. Jelen pillanatban a kamarának azon törekvése, amely ezen hatáskörök és illetékességük kiterjesztésére irányul, véleményünk szerint nem elfogadható, mert nem szolgálja a tagság érdekeit és a gazdálkodók érdekeit. A mezőgazdasági termelések esetén az agráriumban számos olyan feladat lenne, amelyek kapcsán az adminisztratív lehetőségek egyszerűsítésére, a gazdálkodók életének könnyítésére lenne mód, ezek azonban pont nem azok, hanem újabb adatszolgáltatási kötelezettségek. Ebből adódóan és abból adódóan, mert a jobbító szándékú módosító indítványaink elvetésre kerültek, pártunk ebben a formában nem tudja támogatni ezt a jogszabály-módosítást, és kérjük a kormány képviselőit, hogy esetleg gondolják át, hogy valóban Magyarország összes gazdálkodójának az érdekeit szolgálja-e ez, ami a mostani módosítás során feláll. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Csak egy megjegyzést kénytelen vagyok hozzáfűzni az elhangzottakhoz, az eddigiekhez: az általános vitán már rég túl vagyunk, képviselőtársaim. Köszönöm megtisztelő figyelmüket és megértésüket.Most pedig megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Azon az ijedségen már gyorsan túl lettünk, amikor az általános vitában kiderült, hogy komoly aggályok vannak a minisztérium részéről is a javaslattal kapcsolatban, hiszen azért az nem volt senkiben kétség, hogy ezt akár egy pártrendezvényen is meg tudják majd beszélni, hiszen a minisztérium, az agrárkamara és a Magosz tagságában vagy legalábbis vezetői körében elképzelhetetlen lenne az, hogy ezt Fidesz-pártigazolvány nélkül el lehessen látni. Így azért biztosak voltunk abban, hogy nem lesz ebből probléma, és meg fognak tudni egyezni a végszavazásig.A benyújtott módosító indítvánnyal kapcsolatban, most az összegzőről beszélek, amit állítólag a Mezőgazdasági bizottság nyújtott be - azért mondom, hogy állítólag, mert lehet, hogy technikailag ez így néz ki, a gyakorlatban azonban a Mezőgazdasági bizottság ülésére érkezve kaptuk meg kinyomtatva az anyagot, majd nagylelkűen Font elnök úr felajánlotta, hogy ha igényeljük, akkor öt perc szünetet hajlandó elrendelni, hogy átolvassuk azt az egyébként jó néhány oldalas és részletes módosító javaslatot, amelyet nyilvánvalóan öt perc alatt nem lehetett elsajátítani. Így szeretném itt is kérni a kormányt, hogy amennyiben erre mód van, akkor engedtessék meg nekünk, ellenzéki, de akár kormánypárti képviselőtársaimnak is, hogy tisztességesen tudjuk ellátni a feladatunkat. Ehhez pedig az kell, hogy időben megkapjuk azokat az anyagokat, amelyekről aztán bizottsági ülésen vagy itt a parlamentben döntést kell hoznunk. Ez így elképesztő, ez így a jogalkotásnak szerintem az arculcsapása. Így utólag persze, hogy most volt idő, egy hét átnézni, azt tudom mondani, hogy vannak előremutató lépések ebben az összegző módosító indítványban, még az én módosító indítványaim közül is vettek át, amit ezúton is üdvözlök, és örülök, hogy ugyanúgy gondoltuk, hogy ez egy javítandó dolog.Persze továbbmentek ebben a módosításban is olyan irányba - itt az adatigénylésre térnék ki én is, erre helyezném a legnagyobb hangsúlyt -, amit mi visszautasítunk és elfogadhatatlannak tartunk. Én sem értem, hogy miért kell ilyen mélységig a gazdálkodók adataival tisztában lenni, nem látom, hogy a gyakorlatban az agrárkamara sok esetben ezt mire fogja használni, illetve amit sejtek, az nagyon nem egy jó irány. Hadd hangsúlyozzam itt is, hogy ismerve a Fidesznek az állampolgárok adataihoz fűződő viszonyát, hadd vessek fel aggályokat, és ellenzéki képviselőként hadd ne higgyem el, hogy ez pusztán a kamarának a létéhez és működéséhez szükséges.A kamara bírálatába nem mennék bele, hiszen ahogy az elnök úr figyelmeztetett minket, ez valóban már nem az általános vita, de a korábban elmondott kritikáinkat nem javítja ez a módosítás, így ezért sem tudjuk majd támogatni végül ezt a javaslatot. Illetve módosító indítványainkkal kapcsolatban is szeretném elmondani azt, hogy több lényeges módosító indítványunkat nem fogadták el, amelyek, úgy gondolom, kifejezetten jobbító szándékúak voltak, és hihettük egy-kettőről még azt is talán, hogy esetleg a jogalkotónak is szándékában állt volna ilyen irányú módosítása a törvénynek; hát, azóta persze látjuk, hogy nem. Kiemelném a többi ellenzéki pártnak a módosítását is, hiszen ott is voltak azért olyanok, amiket érdemes lett volna megszívlelni.Összességében tehát ez a javaslat a kamarával kapcsolatban fennálló ellenérzéseinket egyáltalán nem puhítja, nem javítja, sőt az adatkezeléssel kapcsolatos aggályainkat tovább növeli, hiszen még mélyebben belelát majd a gazdálkodók adataiba, és még egyszer hangsúlyozom: sokszor ezt abszolút indokolatlannak látjuk. Ha csak abba belegondolunk, hogy a kamarai elnök úr többször mondta, hogy igazam van abban a kritikában, hogy a kamarának több feladatot kellene ellátnia, és többet kellene dolgoznia a gazdák érdekében, itt most arra gondoltunk szerintem mind a ketten, hogy lennének még olyan feladatkörök, amelyeket a kamara átvehetne. Vannak olyan nyugati országok, ahol remek példák vannak arra, hogy hogyan tud úgy működni egy agrárkamara, hogy az érintetteknek jelentősen csökkenti a bürokratikus tevékenységét, hogy tényleg csak a munkára tudjanak összpontosítani. Azt látjuk, hogy ez a módosítás egyáltalán nem ebbe az irányba indul el.Mivel ilyen fontos és magas rangú összefonódások vannak a kamara, a Magosz és a kormány között, ez felvet további aggályokat. Mert amikor arról beszélgetünk például, hogy majd a kamara fogja a gazdálkodók érdekét képviselni akár jogi ügyekben is - ez is egyébként egy, a Jobbik által követett irány lenne -, ez ilyen esetben elég nehezen elképzelhető, amikor mondjuk, az MVH-val szemben, az NFA-val szemben vagy éppen a NAV-val szemben kellene megvédeni sok esetben a gazdálkodók érdekeit; ilyen komoly kormányzati, felsővezetői összefonódások esetén ez mennyire elképzelhető, mennyire reális?A gyakorlatban azt látjuk, hogy ha bármilyen gazdálkodónak vitája támad, mondjuk, az MVH-val, és perre kerül ez az ügy, akkor 99 százalékban az MVH nyeri, mondjuk, az ügyeket. És azért itt ne higgyük azt, hogy 99 százalékban az MVH-nak van igaza, mert tudjuk, hogy ez nincs így. Nagyon sok esetben hibáznak ők is, nagyon sok esetben előfordult az, hogy egy-egy jogszabályt különböző években az MVH különbözőképpen értelmezett, és ebből fakadt joghátránya a gazdálkodónak. Ha ilyen összefonódásai vannak a kormányzati szintekkel a kamarának, akkor én nem tartom azt reálisnak és nem tartom elvárhatónak, hogy majd ez az arány javulni fog, és elindulunk abba az irányba, hogy a sértett gazdálkodók érdekeit is végre valaki tudja, mondjuk, jogi úton is képviselni. Még ha tudom, hogy a kamarának nem is ez lenne elsődlegesen a feladata, de azt hittem vagy úgy vettem ki a vitából, hogy mind a ketten szeretnénk azért, ha ebbe az irányba is elmozdulna a kamara működése. Összefoglalva akkor még egyszer csak annyit, hogy ezen hiányosságok miatt a Jobbik Magyarországért Mozgalom nem fogja tudni támogatni ezt a javaslatot, és remélem, hogy a mostani jogalkotási káoszból, amit ismét produkáltak ezen törvény kapcsán, legalább annyit megtanultak, hogy a jövőben biztosítják nekünk, ellenzéki képviselőknek is a lehetőséget arra, hogy tisztességesen fel tudjunk készülni egy-egy javaslatra, mert megvan bennünk a szándék, a módosító indítványaink szerintem azt mutatják, hogy tényleg értettük azt a problémát, amiről egyébként korábban az államtitkár úr is beszélt. Láttuk azt, hogy az eredeti javaslat nem volt még arra sem alkalmas, amit eredendően szerettek volna vele üzenni és képviselni. Ezért kérjük ezúton is, hogy többet ilyen ne forduljon elő, és legalább azt a két-három munkanapot biztosítsák egy ilyen fontos javaslatnál, ami azt hiszem, jogosan elvárható a részünkről. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e még az adott napirend keretében további felszólalást tenni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Győrffy Balázs képviselő urat mint előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Győrffy Balázs jelzésére:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr, tízperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Alapvetően én sem kívánnám megismételni az általános vitában elmondottakat, hisz jól látható az itteni felszólalásokból is - és úgy gondolom, aki meg akarta érteni, az megértette -, hogy valójában itt technikai pontosításokról van szó, olyan finomhangolásról, ami a már tavaly március óta működő kamarai rendszer működésének az egyszerűsítése irányába hat. A tagsági jogok gyakorlásának pontosítása, az őstermelői igazolványok körüli feladatok és a tagoktól származó információk, adatok tartalma, kezelése, ezek mind-mind olyan fontos kérdések, amelyekre nekünk egzakt válaszokat kell tudni a tagság részére biztosítani. Szeretnék köszönetet mondani az érintett szaktárcáknak, a Földművelésügyi Minisztériumnak, a Nemzetgazdasági Minisztériumnak, az Igazságügyi Minisztériumnak és egyéb más olyan állami szerveknek, akik érdemi lehetőséget biztosítottak ezen szűk időkereten belül is arra, hogy érdemben tudjunk egyeztetni, és mint ahogy az látszik a mostani formájában, ez már mindenki számára konszenzusos megoldásokat kínál. [[22.00]] Több olyan pontosítás kikerült az eredeti elképzelésünkből, ami egy másik jogszabályi környezetben kerül majd tisztázásra. Természetesen mi nem a saját magunk által leírt szövegbe voltunk szerelmesek, nem kötöttük az ebet a karóhoz, alapvetően a problémákra próbáltunk egzakt válaszokat adni. Köszönöm ellenzéki képviselőtársaimnak az érdeklődést és a láthatóan egyébként jobbító szándékú módosító javaslatokat, ugyanakkor azt kell látni, hogy amit mi letettünk az asztalra, ahhoz képest érdemi módosító nem érkezett. Ami módosító beérkezett, az mind a kamarai törvény koncepcionális kérdéseit feszegette, amit nem meglepő módon, nem kívánunk módosítani. És most is ezt hallottuk. Dr. Lukács László György képviselőtársunk tartalmi kérdést nem fogalmazott meg, ahogyan a többiek sem igazából egyes részekre vonatkozóan, hogy mégis milyen okból utasítják el. Végül mindegyik hozzászólás arra kerekedett ki, hogy a koncepcionális kamarai struktúrával nem értenek egyet, amiben közöttünk érdemi nézetkülönbség van, de természetesen én ezt tudomásul veszem, és értettem azt is, hogy a módosítók miért ebbe az iránya hatottak.Ugyanerre tudok utalni Legény Zsolt képviselőtársam esetében is. Sallai R. Benedek pedig megfogalmazta azt a koncepcionális vitát, ami a kötelező vagy az önkéntes tagságban jelenik meg. Azért annyit hadd említsek meg a kötelező tagság mellett, hogy nagyon sok olyan eszköz áll rendelkezésére a kamarának mint gazdasági önkormányzatnak, amivel komolyan tudunk lépni mindenki érdekében. Azzal, hogy kötelező tagság mellett tudunk egy etikai kódexet létrehozni, azáltal nemcsak jogszabályi, de etikai kereteket is tudunk biztosítani a tagság számára. Ez pedig azt jelenti, hogy a legálisan, a fehérgazdaságon belül működő vállalkozásoknak tudunk teret biztosítani, és a szürkezónában mozgóknak pedig szeretnénk megnehezíteni azt a tevékenységet, amit nem a legális keretek között folytatnak. Arról nem is beszélve, hogy ez a 380 ezer tag egyfajta fogyasztói csoportként is értelmezhető, tehát mindenképpen szeretnénk nekik olyan érdemi segítséget nyújtani akár az inputpiacaikon, akár például a pénzügyi szolgáltatások területén, amivel forintálisan is mérhető segítséget tudunk nyújtani a számukra. Nem véletlen, hogy a kamara egy biztosítási alkuszcéget hozott létre, amivel az a célunk, hogy a biztosítási piacon sokkal jobb pozíciót tudjanak fogni majd a tagjaink, amikor is tárgyalnak különböző biztosítási termékekről.Magyar Zoltán képviselőtársamat szeretném biztosítani arról, hogy az adatokat a jogszabályi keretek között fogjuk kezelni. Engedje meg, hogy visszautasítsam azt a feltételezést, miszerint mi ezzel bármilyen formában vissza szeretnénk élni, ugyanakkor élni viszont kötelességünk, hiszen a hatályos jogszabály most nem módosított része úgy fogalmaz, hogy a kamarának kötelező feladata egy gazdaságszerkezeti nyilvántartást vezetni. Nem titkolt célunk ezzel, hogy a gazdasági adatok konkrét ismeretével akár a politikai, gazdaságpolitikai döntéshozatalt tudjuk érdemben segíteni, hisz hallhatták már többször tőlem: nagyon sokszor meg tudjuk fogalmazni egzakt módon azt, hogy hova szeretnénk eljutni, de ahhoz, hogy az utat ki tudjuk jelölni, fontos volna tudni azt is, hogy pillanatnyilag hol vagyunk. Ez esetben szerintem nagyon sok információ hiányzik még. Azt gondolom, hogy nekünk erre van mandátumunk, hogy ezeket az adatokat megszerezve, ezekkel - még egyszer hangsúlyozom - élve és nem visszaélve tudjuk a gazdaságfejlesztést érdemben szolgálni. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy így a módosítókkal minden szempontnak megfelelő javaslatunkat szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az Igazságügyi bizottság önálló indítványát T/2337. számon a parlament informatikai hálózatán elérhetik. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott határozati házszabálytól való eltérés szerint a törvényjavaslathoz módosító javaslat és bizottsági jelentés benyújtására nincs lehetőség. A vita során az előterjesztő nyitóbeszéd-időkerete 10 perc, a képviselőcsoportok felszólalásának időkerete 5 perc, a független képviselők időkerete összesen 3 perc, az előterjesztői viszonválasz a vita esetén elmondható felszólalásával együtt 10 perc.Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének, 10 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Három dolgot szeretnék elmondani. Az Igazságügyi bizottság nyújtotta be a törvényjavaslatot egyhangú szavazattal. A benne foglalt rendelkezések egyetlenegy fillérrel sem gazdagítják a képviselőket, tekintve, hogy senkinek nem jár ezután több; technikai módosításokról van szó, és a házszabálytól való eltérést is gyakorlatilag szinte 100 százalékkal fogadta el az Országgyűlés, úgyhogy kérem képviselőtársaimat, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván a vitában felszólalni.Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 5-5 perc, a független képviselőknek összesen 3 perc áll rendelkezésükre. Írásban előre bejelentett felszólaló nincs jelen pillanatban és már a későbbiekben sem lehet. Most normál időkeretben kért szót Novák Előd képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az, hogy rekordrövidségű, 39 másodperces előterjesztés mutatta be ezt a javaslatot, az már mutatja, hogy itt valami nagyon kellemetlen. Miként azt is, hogy elsőként, első hozzászólóként szólhatok hozzá, hiszen nem kíván ehhez sem fideszes, sem MSZP-s, sem más párti képviselő hozzászólni, pedig egy elképesztő, elfogadhatatlan javaslatról van szó. Amióta - 2010 óta - képviselő vagyok, tulajdonképpen minden évben trükköznek valahogy, hogy hogyan növeljék a képviselői juttatásokat, akár olyan kiskapukkal, ügyeskedésekkel, mint tulajdonképpen most is, amikor látszólag nem növekszik a keretösszeg, valójában azonban a felhasználhatóság körét növelve egy olyan keretnél, ami lényegében kihasználhatatlanul nagy, mint akár az üzemanyagkártya kerete, ez alapján mégiscsak növelésről beszélhetünk. Elfogadhatatlan, hogy miközben például a családtámogatások még csak nem is inflációkövetők, aközben évről évre növelik a képviselői juttatásokat ilyen vagy olyan módon. Nemcsak az autópályadíjakat nem kellene ugyanis a képviselőknek fizetni, de például az internetadó sem terhelné a képviselőket, hiszen egyszerre három internet-előfizetést is kap egy képviselő: a laptophoz, a mobiltelefonhoz és a képviselői irodához is kap egy mobilinternet-előfizetést. Sorolhatnánk még a sok-sok juttatást, ami azt gondolom, igenis túlzás, de talán kezdjük azzal, hogy ha főállású fizetés jár a képviselőségért, akkor hogyan lehet az, hogy nem hajlandóak bejárni a hét második felében dolgozni, és most is egy késő éjszakai vitát kell tartani, mert csak hétfőn-kedden hajlandók az Országgyűlés ülésein részt venni. Ezzel szemben ez a javaslat ahelyett, hogy ezt orvosolná, inkább a politikusi álláshalmozásnak teremti meg egy új módját azáltal, hogy a térségi fejlesztési tanácsban akár elnöki, de bármilyen más, tagsági tisztséget, posztot is biztosít az országgyűlési képviselőknek a jövőben, ami eddig tiltott volt. Ez elfogadhatatlan és nyilvánvalóan komoly anyagi juttatással is járhat akár egy elnöki tisztség. A jelenleg hatályos javadalmazási rendszer előrelépést jelentett a korábbi szabályozáshoz képest, mondjuk, a tekintetben, hogy átláthatóbbá tette, különösen ha emlékszünk a választókerületi pótlékkal, mindenféle költségtérítésekkel való trükközésekre, vagy a lakhatási támogatással való, sajnos általános visszaélésre, hiszen rendre úgy vették föl a lakhatási támogatást nagyon sokan, hogy nem béreltek belőle lakást, egyfajta fizetéskiegészítésnek tekintették. Így most elfogadhatatlan például az is, hogy - ahogy az indokolás fogalmaz - ha például egy nagycsaládos képviselő 50 négyzetméternél nagyobb ingatlan bérlését tartja szükségesnek, akkor ennek se legyen akadálya a jövőben. Nem azt szolgálja, hogy a képviselő életvitelszerű lakását akár a családja számára is biztosítsák, hanem ha egy vidéki képviselő itt kell maradjon egy éjszakai vitára és ezért kell lakhatást biztosítani - na, nem az egész családja, hanem csak önmaga számára, erre lenne elvileg, és nem arra, hogy akár a nagy családnak is 50 négyzetméternél nagyobb ingatlant biztosítsanak. Megtévesztés az, hogy a keretösszeg nem változik, hiszen ha a felhasználhatóság körét bővítik egy olyan keretösszegnél, ami eddig gyakorlatilag kihasználhatatlan volt, az igenis az állam számára nagyobb kiadással, a képviselők számára pedig - hogy finoman fogalmazzak -, mondjuk, kevesebb kiadással jár. Ha arra gondolunk, hogy ezután a parkolást is lehet fizetni például telefonnal, sőt telefonnal autópálya-matricát is lehet fizetni, és hosszasan sorolhatnánk még, hogy miket vezetnek be. Egyelőre nem lehet üzemanyagkártyával autómosást, motorolajat, gumiabroncsot vagy melegszendvicset venni, de ha ez így folytatódik, előbb-utóbb akár majd sört is lehet a MOL-kutaknál vásárolni képviselői üzemanyagkártyával. [[22.10]] Rendkívül megtévesztő sok esetben a javaslat. Például a 7. §-nak kétszavas indokolása van, pedig egy féloldalas javaslatról van szó: szövegpontosító rendelkezések. Ezzel szemben itt írják elő, hogy valójában telefonnal lehet parkolást is fizetni a jövőben, autópálya- matricát. Pizzát egyelőre még nem lehet rendelni és fizetni, azonban itt vezetik például az irodák csonka-Magyarországra korlátozását is, amivel kapcsolatban képviselőtársam, Szávay István fog még néhány keresetlen szót intézni önökhöz. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek képviselő úr, LMP-képviselő felszólalása következik. Parancsoljon!
Nagyon kevés az olyan jogszabály, amiről frakciónkban érdemi vita alakul ki vagy komoly ideológiai vita. Ez egy olyan jogszabály volt, ami teljes mértékben megosztotta frakciónkat is. Ugyanis én elejétől kezdve nem értettem egyet ezzel a jogszabály-módosító indítvánnyal.Egy teljes mértékben életképtelen, a gyakorlattól elrugaszkodott korábbi szabályozás volt, amit ez a parlament, ez a kormánypárt fogadott el korábban, amit nem lehetett teljesíteni. Egy olyan szabályozás volt, aminek köze nem volt a való világhoz, és soha senkivel, normális emberrel, ingatlanossal egyeztetve nem volt, hogy hogyan lehessen bármilyen lakhatást egyáltalán igénybe venni. A 114 főből jó néhány olyan képviselőtársammal, aki abban a 10-15-ben benne van, akinek egyáltalán sikerült megfelelő albérletet találnia, és miután közéjük tartozom, elmondhatom, hogy igenis végig kellene csinálni az összes kormánypárti képviselőnek, hogy hogyan lehet jogszerűen egy elhibázott, kapkodó jogszabályalkotás után végrehajtani egy lehetetlent. Csinálják végig! Hogy lehet kihátrálni abból, amikor csinálnak egy olyan jogszabályt, aminek a végrehajtási lehetőségei teljes mértékben bekorlátozottak. Pont az önök frakciójából beszélgettem valakivel, aki évek óta egy 32 négyzetméteres lakást bérelt, és most a korábbi szabályozás miatt kellett felmondani, mert a jogszabály meghatározta, hogy 35-től 50-ig lehet. Életszerűtlen volt a szabályozás, önök fogadták el. És most azt kérték, hogy a pártok ezt támogassák? Azt kérték, hogy azokat a hibákat, azokat az életszerűtlen rendelkezéseket vegyék ki? Kaptunk 30 ezer forint telefonos költségtérítést. Gyakorlatilag bármelyik szolgáltatónál 9 ezer forintért már korlátlan elérést lehet elérni. De nem találták ki, hogy ezt hogyan lehessen felhasználni, majd most keresik az okot, hogy hogyan lehessen ezekhez a forrásokhoz hozzáférni, hogy még többet lehessen ezekből használni. Teljes mértékben életszerűtlen volt ez is, nem volt kitalálva, hogy ez mire való, és most csinálnak hozzá egy szabályozást, hogy elkezdjék foltozgatni az eddigi hibájukat. Én azért álltam ki a frakcióban az ellen, hogy ne támogassuk semmilyen formában ezt a szabályozást, mert azt mondom, igenis végre kellene hajtatni, hogy a kormánypárt, amelyik végrehajtatta és kitalálta ezt az életszerűtlen jogszabályt, amit sem az ingatlanpiaccal, sem a való élettel, sem pedig a gyakorlati mindennapokkal nincs összhangban, hogy tudják alkalmazni.Tudják, nyilvánvalóan eltér a képviselői munkánk, hiszen mi olyan frakcióban vagyunk, ahol ötünknek gyakorlatilag a patkánymérgezéstől a NASA űrszondákig mindenről véleményt kellene alkotnunk, hiszen ötünkre esik minden egyes szabályozás, hogy valahogy a parlamentben képviseljük azokat az embereket, akik bennünket ideszavaztak. Ebből adódóan, Novák Előd képviselőtársamtól kicsit más megfogalmazásban, vannak esetek, amikor igenis életvitelszerűen itt kell élnünk. És nincs más lehetőségünk, mint az, hogy feladjunk egy lényegesen jobb családi környezetet, azért, mert itt kell lenni éjjel-nappal, mert egy kis frakciónak nincs más lehetősége. Ennek a lehetőségét vette el ez a szabályozás.És egy olyan nagy frakció, mint amelyik a szabályozást létrehozta, ahol 132 emberből 90-re semmi nincs rábízva, csak be kell jönni időnként gombokat nyomogatni, az tudja használni ezt a teljesen elhibázott szabályozást. És csináltak egy olyat, ami erre megfelel, az összes többire meg nem felel meg, mert azok lekorlátozzák a lehetőségeiket.Összességében, tekintve, hogy személyesen érintett voltam ebben a dologban, egyetértek azzal, hogy az összes képviselő befoghatja a száját. Lényegesen jobb munkakörülmények között dolgozunk, mint a magyar társadalom túlnyomó többsége. Lényegesen több juttatással, költségtérítéssel és sajnos jobb fizetéssel, mint a magyar társadalom többsége. Ez nem jelenti azt, hogy ezt annyira soknak tartom, hanem azt mondom, hogy mindaddig, amíg az ország gazdasági helyzete ilyen, mindaddig, amíg a kormányok nem képesek felhúzni a magyar társadalmat a szegénységből, addig ezekről beszélni méltatlan dolog. Mert sok-sok más ember, milliók gondjáról-bajáról nem beszélünk, míg az ilyen jellegű jogszabályok, amik a mi életünkkel vannak összefüggésben, rendkívüli gyorsasággal, nagy sebességgel úgy kerülnek ide elénk, mint ha a világ múlna ezen. Ezért van az, hogy én teljes mértékben a frakcióban sem tudtam ezt képviselni és jó szívvel elfogadni a frakció többségi álláspontját, hogy ennek így kellene idekerülni, így kellene erről tárgyalni, és hogy ezt a jogszabályalkotást el kellene fogadjuk. Ezt a levest önök főzték, azt a szabályozást, ami használhatatlan volt, és a való világhoz nem alkalmazkodott, önök találták ki, önöknek kellene ennek jogkövetkezményeit viselni, alkalmazkodni hozzá.Ezért nem támogatom szívesen ezt a jogszabályt. Nyilvánvalóan alávetem majd magam a frakciódöntésnek, hogy mit fogunk ezzel kezdeni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót a rendelkezésre álló időkeret mértékéig Szávay István képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Én egy olyan kérdésre szeretnék utalni, ami nem a képviselők javadalmazását, hanem munkakörülményeit érinti. Mi az előzetes egyeztetés során is jeleztük az ezzel kapcsolatos fenntartásainkat. Ez pedig az, hogy ha már egyszer önök mindig mindenhol arról beszélnek, hogy ez egy egységes magyar parlament, ahol minden magyar képviselve van, akkor miért nem járult a Fidesz hozzá ahhoz, hogy határon túl, külhonban, a külhoni magyar állampolgároknál is nyithassunk képviselői irodákat. Odáig jutottunk el, tisztelt egy darab kormánypárti Vas Imre képviselő úr, aki itt van, hogy a Szocialista Párt meg az LMP is támogatta ezt a felvetést egyébként, egyedül önök, a Fidesz mondta azt, hogy nem, egy magyar országgyűlési képviselőnek ne lehessen az elszakított területeken képviselői irodája.Tisztelt Képviselő Úr! Önöknek külhonból csak a szavazatok kellenek, de a szavazók ezek szerint nem. Semmilyen érdemi felvetést ezzel kapcsolatban nem kaptunk. Úgy gondolom, ha van több mint 500 ezer magyar állampolgár, akikre önök mindig büszkék, ráadásul 97 százalékuk önökre szavazott, ugye, mint tudjuk, és akikre önök mindig büszkék, hogy ez egy összmagyar parlament, amelyik minden magyart képvisel, akkor számomra teljesen érthetetlen, és így, hogy az MSZP meg az LMP támogatása is ott volt e mögött a javaslat mögött, egyenesen megdöbbentő, hogy a Fidesz-Magyar Polgári szövetség úgy gondolta, hogy az irodabérlés lehetőségét csak Magyarország területére szeretné lekorlátozni. Reméljük, hogy ha ez a javaslat valamilyen formában a későbbiekben módosulni fog, akkor abban ezt a kérdést is rendezni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Biztosítottam időt ahhoz, hogy be tudja fejezni a gondolatait, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki a rendelkezésre álló időkeret mértékéig felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Mivel független képviselő nem tartózkodik a teremben, így számukra nincs módom a felszólalás lehetőségét biztosítani. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Vas Imre képviselő urat, kíván-e válaszolni a fennmaradt időkeretben. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Novák képviselőtársam egyébként nem elsősorban velem vitatkozik, hanem saját frakciótársaival, akik ezt a törvényjavaslatot benyújtásra javasolták, illetve megszavazták azt, hogy ezt az Igazságügyi bizottság benyújtsa. A másik Szávay képviselő úr felvetése. Egyrészt frakcióegyeztetésen ezt nem mondták el [[Szávay István: Nem igaz.]] , az Igazságügyi bizottságban Szávay képviselőtársam elmondta. Személyes véleményem szerint problémákat okoz, ha az Országgyűlés Hivatala egy külföldi államban bérel bármilyen ingatlant. Ellenben az természetesen nem kizárt, hogy a frakció a saját keretéből béreljen egy irodát, és nyilván a Fidesz-frakció is megoldja, és más frakció is megoldja azt, hogy a külhonban lakó választópolgárokkal kapcsolatot tartson. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Mindösszesen 12 napirend utáni felszólalás van még hátra. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport: „Dicsőség a Rongyos Gárda emlékének” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sopron Civitas Fidelissima. 93 évvel ezelőtt, 1921. december 14-16 között zajlott az a népszavazás, ami lehetővé tette, hogy Sopron és a környező nyolc település a saint-germaini béke elgondolásaival ellentétben Magyarországnál maradhasson. Ez talán még közismert.Viszont az már nem annyira, hogy kiknek is köszönhető ez a területi nyereség. A Rongyos Gárdának, a szégyenletes módon elhallgatott Rongyos Gárdának, annak tagjainak és vezetőinek, Héjjas Ivánnak, Prónay Pálnak és nem utolsósorban Francia Kiss Mihálynak. [[22.20]] Annak a Francia Kiss Mihálynak, akit 1957-ben gyalázatos körülmények közepette, alaptalan vádak alapján kivégeztek. Több mint 20 percig hagyták szenvedni a bitón, s annak ellenére, hogy az egyik lánya 1994-ben egy felülvizsgálati kérelemmel élt a Legfelsőbb Bírósághoz, az ávós szellem, a továbbélő ávós szellem, annak SZDSZ-es örökösei megakadályozták ezt a felülvizsgálatot, és a halálos ítélet mind a mai napig érvényben van. A Rongyos Gárda emlékét nem őrzik köztéri szobrok, művészeti alkotások, nincsen bent a köztudatban, a köznevelés rendszerében annyira, mint amennyire egy szerencsés történelmi fejlődésű országban, egy nemzeti öntudattal egészségesen ellátott országban ennek lennie kellene. Mit is tettek ők? 1918 végére ugyan elveszítettük a háborút, de mindezt nehezítette az, hogy történelmünk talán legtehetségtelenebb politikusa, Károlyi Mihály kaparintotta meg a hatalmat. Az a Károlyi Mihály, az a degenerált vörös gróf, akinek hadügyminisztere, az alkoholista Linder Béla kijelentette, hogy nem akar többé katonát látni, annak ellenére, hogy mindenki tudta, a környező országok - Szerbia, Románia vagy éppen a csehek - Magyarország területéből akarnak nagy-nagy területeket kiharapni. Ugyan volt egy székely hadosztály, amelyik megpróbálta az ellenállást, és föltartóztatni a keletről előrenyomuló román csapatokat, de ez a székely hadosztály gyalázatos módon azzal kellett hogy szembesüljön, hogy nemcsak az oláh csapatokkal kell szembenéznie, hanem közben a hatalmat időközben megkaparintó tanácsköztársaságos bolsevikok még hátba is lövöldözik őket. Így tudták tartani, amennyire tudták tartani 1919 áprilisáig a keleti vonalakat, de aztán ezt a harcot fel kellett adniuk. Ennek a székely hadosztálynak volt egyébként a tagja a már előbb említett Francia Kiss Mihály is, aki kecskeméti gazdálkodó família sarjaként részt vett a háborúban, a szerb hadszíntéren, aztán Przemyśl ostromakor ő volt az egyetlen, aki el tudott onnét menekülni, meg tudott szökni, majd tíz nagyon véres, iszonyatos isonzói csatát is túlélt, és később beállt ebbe a székely hadosztályba. Ezt követően a szadista Szamuely Tiborék letartóztatták, majd mivel osztályellenségnek kiáltották ki, illetve kémnek, halálra ítélték. Megszökött a fogságból, ismét fegyvert fogott, harcolt az Alföldet megszállva tartó román csapatok ellen, illetve a vörösök ellen is. Ez volt az ő igazi bűne, ugyanis a Tanácsköztársaság bolsevik hóhérjainak leszármazottai, ávós leszármazottai nem tudták ezt megbocsátani. Nem tudták megbocsátani azt, amit a nemzeti önvédelem keretében tett, például a fürstenfeldi fegyverraktárnak vagy fegyverkészletének megszerzésével lehetővé tette a nyugat-magyarországi fegyveres honvédelmet, nem tudták ezt megbocsátani, és 1945 után a Népbíróság halálra ítélte. Ugyan ez elől el tudott menekülni, és több mint 12 évig bujdokolt az Orgovány környéki tanyákban mint dinnyecsősz, de 1956 után sajnos elkapták, letartóztatták [[Az elnök csenget.]] és kivégezték. Emléke előtt itt tisztelgünk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A kórházak miatt kell megszabadulni a lábainktól” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon évente nagyjából 9 ezer lábat amputálnak, és a cukorbetegek számának növekedésével ez a szám folyamatosan emelkedik. Azonban nemcsak a cukorbetegség lehet felelős egy végtag elvesztéséért. Az alsóvégtag-amputációhoz vezető betegségek gyakoriságuk sorrendje szerint: a diabétesznél 80 százalék, baleseti sérülés miatt 14 százalék, daganatnál 3 százalék és a maradék gyulladásos megbetegedéseknél, illetve fejlődési rendellenességeknél 4 százalék. Az érbetegségek miatt végzett amputációk leggyakoribb előfordulása 50-70 év közé esik, az életkor előrehaladtával azonban egyre inkább nő az amputáció lehetősége, és sajnos a férfiak 70 százaléka érintett ebben a problémában. A cukorbetegek számának drámai emelkedésével, mint mondtam, Magyarországon jelenleg csaknem a kétszerese ez a szám annak, amit a ’80-as években tapasztaltunk. Az amputációk több mint fele azonban elkerülhető lenne, ha az egészségbiztosító nem a lábak levágásában, hanem a megmentésükben tenné anyagilag érdekeltté a kórházakat, illetve ha létrejönne az intervenciós radiológiának a szakma által évek óta szorgalmazott országos hálózata. Ehhez a töredéke is elegendő lenne annak, amibe össztársadalmi szinten az amputáció következményei és költségei - a kórházi kezelés, a rehabilitáció, a művégtag, a rokkantsági ellátás, a kieső munka - kerülnek. Az előbbi, tehát a prevenció költségei 1-1,5 milliárd forintra rúgnak, míg az utóbbinak, azaz a láblevágásnak összességében évi 30 milliárd forintra rúgnak a költségei. Látható tehát, még költségoldalról is nagyobb össztársadalmi érdek fűződik alábak megtartásához, mint azok idő előtti elvesztéséhez. A szakma konkrét javaslatokat dolgozott ki, méghozzá a jelenlegi angiológiai laboratóriumok bázisán első körben hozzanak létre egy 10-12 centrumból álló országos hálózatot, amelyet később minden megyében 24 órán keresztül elérhető hálózattá bővíthetnének. A centrumok az overnight szisztémát alkalmazva nem igényelnének többet három-négy ágynál, hiszen a betegek egy, legfeljebb kettő éjszakát töltenének bent, akiknek hosszabb ápolásra van szükségük, azokat a betegeket más osztályon látnák el. A centrum létrehozásával jó esély lenne arra, hogy a mintegy 700 ezer cukorbeteg közül sokkal többeknél fedezzék fel még akkor az érelzáródást, amikor az intervenciós radiológia eszközeivel az orvosolható. Adódik azonban egy másik probléma, melyben az esetek igen nagy százalékában végződik sajnos amputációval a kezelés, ez pedig a lábszárfekély. Magyarországon 100 ezerre becsülhető a lábszárfekélyes betegek száma, akiknek, ha az úgynevezett szövethiányos állapotát megfelelő sebkezeléssel, gyógyszeres kezeléssel vagy műtéttel sem lehet megszüntetni, akkor bekövetkezik az amputáció. Egy új eljárás szerint, amelynek neve hiperbár-oxigénterápia, amelynek fontos eleme a testrész oxigénellátásának javítása, a páciensek 80 százalékánál a 10. kezelést követően kialakul a gyógyulást jelentő rózsaszín bőrréteg a seb körül, s a korábban váladékozó seb lassan elkezd száradni, ezek után kialakul a sebet borító hámréteg, a fekély napról napra, jól látható módon összehúzódik. Láthatjuk, ez egy rendkívül hatékony módszere a megelőzésnek, de emellett lehetőség nyílik egy úgynevezett nyomásálló kamrában, keszonkamrában a normál légköri nyomásnál 2,5-szer nagyobb nyomáson 100 százalékos orvosi tisztaságú oxigén belélegzését követően a gyógyulás. A végtagok amputációi elszaporodottságának problémája tehát az alábbiakban foglalható össze: Magyarországon az úgynevezett intervenciós radiológia keretében végzett érmegnyitáson az alulfinanszírozottság miatt több tízezer forintos veszteség lép fel, pedig ezzel az eljárással megtarthatóak lennének a magyar lábak, ezzel szemben egy amputációért a kórház többet kap, mint amennyibe a beavatkozás kerül. Milyen finanszírozási rendszer az, amelyik abban teszi érdekeltté a kórházakat és az orvosokat, hogy a még megmenthető, kezelhető lábakat amputálják, ahelyett, hogy megtartanák őket. A megoldás egyébként egyértelmű, tovább kell erősíteni a megelőzésre fektetett hangsúlyt, szűrésekkel és egészségtudatos életmóddal kell ellátni a betegeket, akik felvételére alkalmas a háziorvosi ellátás és az alapellátás. Ezen túl pedig fejleszteni kell az elmúlt húsz évben lemaradt, elhanyagolt intervenciós radiológiát, ezáltal érdekeltté kell tenni a kórházakat, az orvosokat a lábak megtartásában. A beteg oldaláról a kérdést nem kell tisztázni, számukra, számunkra a láb megtartása a legfontosabb. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Egy rendelet margójára” címmel. Öné a szó. [[22.30]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint ismert, a 46/2014. BM-rendelet a települési önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag-vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról lehetővé tette, hogy az 5 ezer fő lakosságszámot meg nem haladó települések szociális célú tűzifavásárláshoz vagy szénvásárláshoz támogatásra pályázhassanak. A szociálisan rászorulók téli fűtését könnyítő program 2011-ben indult. Az első évben csaknem 1 milliárd forint volt a megpályázható összeg, azóta folyamatosan nő a keret. Ebben az évben a belügyminiszter döntése alapján összesen 2068 önkormányzat részesült szociális tűzifa-, illetve kőszéntámogatásban, 3 milliárd forint értékben. Háztartásonként maximum 5 köbméter tűzifa vagy 10 mázsa szén biztosítható a rendelet szerint. Az intézkedés hatásossága azonban nemcsak a megítélhető támogatás mennyiségétől, hanem a tüzelőanyag nedvességtartalmától és a tüzelőberendezés hatékonyságától is függ. Nézzük először a nedvességtartalmat! Az önkormányzatoknak 2015. február 15-ig kell eljuttatniuk a tüzelőt a lakosságnak, a fa beszerzésére a rendelet hatálybalépése előtt, vagyis szeptember 25-e előtt nincs lehetőség. Aligha valószínű, hogy a beszerezhető tűzifa légszáraz állapotú lenne, hiszen ahhoz a fának felhasítva két évig kell a szabadban száradnia. Legjobb esetben is az előző téli vágású rönk áll rendelkezésre, de inkább valószínűsíthető az őszi kitermelésű fa értékesítése. Ez a tény nagyban befolyásolja, hogy a támogatásként kapott fa milyen mértékben hasznosul az egyén és a közösség javára. A frissen kivágott fa nedvességtartalma 50-60 százalék között alakul, míg a légszáraz fa 12-15 százalék nedvességet tartalmaz. Ez utóbbi fűtőértéke 16,5 megajoule kilogrammonként, míg az 50 százalékos nedvességtartalmúnak mindössze a fele. Vagyis a nedvességtartalommal arányosan csökken a fűtőérték, hiszen tüzeléskor a víz elforralása nagy energiaveszteséggel jár, és rontja az égés más feltételeit is, amelynek a következménye a környezet szennyezése. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Biztos, hogy el fogunk ülni a Jobbik mellől. Mivel a víztartalom nemcsak a fűtőértéket csökkenti, hanem a tüzelőberendezés égésterének hőmérsékletét is, a kívánatosnál alacsonyabb hőmérsékleten az égési folyamat már többnyire nem tökéletes, a fa néhány összetevője nem ég el. Így el nem égett fagázok távoznak a kéményből, vagy csapódnak le kátrány és korom formájában. Az el nem égett kátrány és korom beszennyezi a füstcsatornákat és a kéményt, hordozza a szén-monoxid-mérgezés lehetőségét, és mivel szigeteli a hőleadó fűtőfelületeket, megakadályozza a teljes hőeladást. A jó hatásfokú energianyerés másik feltétele a kellően hatékony tüzelőberendezés. Sajnos nem valószínűsíthető, hogy a célcsoport korszerű tüzelőberendezéssel rendelkezik, amely magas hatásfokkal égeti el a fát, és a kinyert hőt raktározni is tudja. Egy korszerű, 90 százalékos égetési hatásfokkal rendelkező faelgázosító kazán ára 500 ezer forint körül mozog, és a szükséges hőtárolókkal, szerelvényekkel együtt eléri az 1 millió forintot is. A ma divatos és árban elérhető, 50-60 ezer forint között megvásárolható kandallókályhák hatásfoka ezzel szemben csupán 15-20 százalék, és a hő tárolása nem megoldott. Könnyen belátható, hogy az alacsony égetési hatásfokú tüzelőberendezés, illetve a nedves fa együttesen csak egy értékes természeti erőforrás elpocsékolását jelenti, ráadásul a környezet szennyezése mellett. Ez természetesen a támogatásra szánt közpénzek rossz és káros hasznosulását is jelenti egyben. A valódi, hatásos támogatás tehát egy sor intézkedést igényel. 1. A fogyasztók és a környezet védelme érdekében jogszabályban kell szabályozni, hogy a kereskedelem csak légszáraz, maximum 15 százalékos nedvességtartalmú tűzifát forgalmazhat. A társadalom és az egyén nyeresége még akkor is nagyobb lesz, ha ez érthető módon a tűzifa áremelkedését okozza. 2. Visszatérülő alap létrehozásával támogatni kell a jó hatásfokú tüzelőberendezések elterjedését, aki támogatást kap a tűzifára, az kapjon támogatást a tüzelőberendezés cseréjére, megépítésére is. 3. Javítani kell a tüzelési kultúrán. Tisztelt Országgyűlés! Hazánkban évente közel 3 millió köbméter tűzifát használunk. A tűzifa nem megfelelő tárolása, valamint a helytelen tüzelési módok miatt az energiaveszteség 30-50 százalék lehet. Utolsó mondat: a hatékony tüzelés jó a gazdának, mert pénzt takarít meg, jó az erdőnek, mert természetesebb maradhat az állapota, és jó mindenkinek, mert nem szennyezzük a környezetet. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sallai R. Benedek képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Feladatok” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Szeretnék megemlékezni néhány feladatról, amiket nem tudtam elvégezni. Sok ilyen van, de csak néhányat említenék név szerint. Újhelyi Ferenc budapesti lakos több mint száz levelet írt az elmúlt két hónapban a címemre, mert a Malév megszűnésekor vesztette el a munkahelyét, és miután speciális képessége és végzettsége van, azóta sem talált megfelelő munkahelyet, és kezd tönkremenni a családja, a magánélete, és azt gondolja, hogy képviselőként tudok változtatni a sorsán. Én viszont úgy érzem, hogy nem. Ezért gondoltam arra, hogy feldobom itt, hátha a kormányzatból lesz, aki tud. Érdi magántulajdonosok kerestek meg, akiknek osztatlan közös tulajdonban vannak a termőföldjeik, és elmondták, hogy a fideszes polgármester a 2 hektár osztatlan közös tulajdonú földet közel 50 millió forintért tudta értékesíteni, tőlük pedig senki nem akarja megvenni a saját földjeiket ugyanitt. Gondolták, hogy ebben tudok intézkedni, de nem tudok intézkedni, mert sem az ügyészség, sem más nem akar ebben nagyon eljárni. Pukler Péter édesapának a kisfia, Ábel, ikertestvérével együtt hét hónapra született, de Ábelke sajnos agyvérzést kapott, amiből mozgáskoordinációs problémái alakultak ki, és hiába hordták a szülők tornákra, terápiákra, nem javult a kisfiú állapota. Az egyetlen reményük az maradt, hogy egy barcelonai orvos egy speciális műtéttel - amivel több esetben sikereket ért el - esetleg tud eredményt elérni. Ki is vitték, meg is műtették a kisfiút, viszont az OEP utólag jelezte, hogy ezt a műtétet nem tudja finanszírozni. A család ettől anyagilag az összeomlás szélén áll, rajtam kívül mindössze egy jobbikos képviselő válaszolt a levelére. Azóta is tanácsot és segítséget vár, hogy mi lesz velük. Kardi István, Sivák János, Bartucz Zoltán, Jobbágy Attila, Papp János, Pintye Margaréta, Tiszakürti-Tóth Péter, Kalmár Éva, Köves Tibor, Dirdáné Gausz Judit, Bakó Béla és további 241 ember azért írt nekem e-mailt, sok más képviselővel együtt, mert nagyon csalódott a parlamentben, választott képviselőikben, mert úgy érzik, hogy a devizahitelükben nem kaptak segítséget és becsapták őket. Ezek az emberek azt gondolták, hogy azokhoz hasonlóan, akik a végtörlesztést választhatták, majd ők is megkapják az esélyt, hogy egy igazságtalan rendszerben elszenvedett káraikkal kapcsolatban lehetőségük lesz egy korrektebb jogszabály alapján törleszteni, de úgy érzik, hogy elárulták őket, és sok-sok levélben tájékoztattak arról, hogy más intézkedést vártak. A XII. kerületi lakosok azért írtak nekem, mert azt gondolták, hogy a Fenntartható fejlődés bizottságának elnökeként van lehetőségem megmenteni a Normafát egy olyan fejlesztéstől, amit ott nagyon-nagyon sokan elleneznek, de sajnos napirendre sem tudom tűzni a bizottságnál, hogy erről érdemben beszéljünk. Egy besenyődi család azért keresett meg, mert a helyi településvezetés teljességgel ellehetetleníti az életüket, mert szóvá tettek jogszabálysértéseket a közmunkaprogrammal kapcsolatban, és azóta helyben gyakorlatilag semmilyen munkát nem kapnak. Pélpusztán lakók azért kerestek meg, mert a helyi gazdaság komoly természetpusztítást valósít meg az építési törmelék tömeges elhelyezésével, a helyi ivóvízbázis veszélyeztetésével, de az illetékes hatóságok, mint ahogy azt az ajkai vörösiszap-katasztrófa esetében is tették, nem találnak szabálytalanságot. Miután két héttel ezelőtt felszólaltam a kulturális örökségvédelmi törvény kapcsán, egy győri lakos írt levelet, hogy városának egyik legszebb terét a közelmúltban földmunkagépek letarolták, elpusztítva a város középkori múltjának egy hatalmas szeletét, és nem kapott senkitől segítséget. Mindez önkormányzati és kormányzati törekvéssel zajlott. S végül földim, a túrkevei Hódos Lajos - a Hódosi Pékségnek a kevi perec kapcsán lehet találkozni szerte az országban a termékeivel - azért keresett meg, mert jogerős bírósági ítéletek ellenére a NAV 10 milliós nagyságrendű adó-visszatérítést tagad meg érdemi magyarázat nélkül, ami egy 150 fős munkahelyű pékséget tett tönkre a közelmúltban, teljes mértékben ellehetetlenítve a további működésüket. És végül ez az eset vitt arra, hogy egy rövid irodalmi megemlékezéssel szóljak arról, hogy a magyar társadalom és a magyar országvezetés, tehát az elit kapcsolata milyennek tűnhet a társadalom szemszögéből ma. Sajnos úgy tűnik, hogy ez évszázadok óta semmit nem változik. Idézem, kérem, nézzék el nekem, hogy olvasnom kell. Ő csorda számra tartja gyülevészszolgáit, éppenséggel mintha mindenhajszála egy őrzőt kivánna; sokmeránit, olykor azt hinné az ember,hogy tán akasztani viszik, úgy körülvan véve a léhűtőktől, s mi egyrossz csőszt alig tudunk heten fogadni.Ő táncmulatságokat ád szűntelen,úgy, mintha mindég vagy lakodalma, vagykeresztelője volna: és nekünkszívünk dobog, ha egy csaplárlegény azutcán előnkbe bukkanik, mivelhogya tartozás mindjárt eszünkbe jut.A jó merániak legszebb lovonficánkolódnak, - tegnap egy kesej,ma szürke, holnap egy fakó: - nekünkfeleség- s porontyainkat kell befogni,ha veszni éhen nem kívánkozunk.Ők játszanak, zabálnak szűntelen,úgy, mintha mindenik tagocska bennekegy-egy gyomorral volna áldva: nékünkkéményeinkről elpusztulnak agólyák, mivel magunk emésztjük ela hulladékot is. Szép földeinkbőlvadászni berkeket csinálnak, a-hová, nekünk belépni sem szabad;s ha egy beteg feleség vagy egy szegényhimlős gyerek megkívánván, lesujtunkegy rossz galambfiat, tüstént kikötnek;és aki száz, meg százezert rabol,birája lészen annak, akit aszükség garast rabolni kényszerített. Köszönöm szépen, elnök úr. [[22.40]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ilyen késő esti órában jól túllépni a keretet, azt gondolom, már nemcsak az ülés vezetőjének szól, hanem a többieknek is.Felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr: „Kulturális értékeink védelmében” címmel. Öné a szó ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Lehet Más a Politika szerint közös feladatunk az irodalmi kincsek megőrzése. A civilek, politikai csoportosulások, a kormányzati pozícióban lévők, de valamennyi felelősen gondolkodó, kultúrát és irodalmat kedvelő honfitársunk közös felelőssége ez. Az elmúlt hetekben láthattuk a Radnóti Miklós és Gyarmati Fanni öröksége körüli történéseket, amelyek komoly aggodalommal töltöttek el minket. A Radnóti saját kezű megjegyzéseit, kiegészítéseit is tartalmazó kiadványokat és Gyarmati Fanni könyvtárának értékes darabjait december elején aukcióra vitték. A hagyaték számos értékes darabja került árverésre. Véleményünk szerint olyan tárgyak kerültek az aukcióra vagy antikváriumokba, amelyek bár szigorú értelemben nem az irodalmi hagyaték részei, azokat mégis a nemzeti örökségünkhöz tartozónak gondoljuk. Ilyen értékek többek között a lapokban megemlített kormánypárti képviselő által akár saját magának, akár bárki másnak megvásárolt, Füst Milán által Radnótinak dedikált kötet vagy a költő könyvtárából előkerült Márai-kötet is. Nem titok, hogy a mi kezünkben is megfordult például olyan, a ’30-as években kiadott párizsi útikönyv, amely útmutatója volt a párnak a költészetet ihlető párizsi útjaikhoz. Ugyancsak a kezünkbe került az örökségből a Nyugat folyóirat olyan példánya, amelybe kézírással írtak; vélhetően még a költő saját kezűleg tette ezt. Ezeket az értékes példányokat az LMP egyik lelkes könyvgyűjtő tagja, mellesleg az egyik kerület oktatási bizottságának delegáltja találta meg az antikváriumban. Sajnos, különböző antikváriumokban és aukciókon kell összehalászni a hagyaték értékes részeit. A megvásárolt köteteket a Karinthy Frigyes Gimnáziumnak adományozta, ahol civil összefogással közel 50 kötet talált otthonra. Itt nemcsak a diákok, de bárki érdeklődő megtekintheti, megismerheti őket. Ha nem találjuk meg ezeket a darabokat, talán sosem váltak volna közkinccsé.Most már kijelenthető, hogy Gyarmati Fanni könyvtárának számos eleme szétszóródott, sőt egy része véglegesen beazonosíthatatlanná vált. A sajtóban arról cikkeznek, hogy már hamisítják is az egyes köteteket. Az LMP számára elfogadhatatlan, hogy egyesek még csak nem is tisztességes üzletet csinálnak az örökségből.Mindezeknek és az ehhez hasonló értékeknek véleményünk szerint a nemzeti kultúránkat kellene gazdagítania, és mindenki számára megtekinthetővé kellene válnia, nem pedig magángyűjtők gyűjteményét gazdagítania. Ez érthetően nem az örökösök, hanem az állam felelőssége is. Miközben természetesen tiszteletben kell tartani a személyesen megnevezett örökösök jogát a hagyatéki tárgyak kezelésére, hangsúlyozni kell azt is, hogy a hagyaték egésze szimbolikus szellemi értelemben bizony nemzeti kincs. Véleményünk szerint a közös könyvtári és műtárgyi hagyatéknak közgyűjteményben lenne a legméltóbb helye, nem pedig szétszórtan, magántulajdonban. Az örökség részét képező könyveket, folyóiratokat és tárgyi emlékeket elérhetővé kellene tenni az olvasók és minden érdeklődő számára. Arra kellett volna törekedni, hogy ne szétszóródjon az özvegy által 70 éven át magányosan és hihetetlen kitartással, hűséggel megőrzött közös könyvtár és a műtárgyak együttese.Radnóti és Gyarmati életműve és hagyatéka irodalmi, esztétikai és etikai értelemben is kétségkívül világszínvonalú. Ennek megfelelően hagyatékuk gondozása is ennek megfelelő alázatot, szakértelmet, valamint mindenekelőtt etikus magatartást követel mindnyájunktól és a teljes magyar társadalomtól is. Az LMP nem akarja semmilyen politikai célra felhasználni a költő hagyatékának kérdését, egyszerűen csak szeretnénk felhívni a figyelmet az irodalmi értékek egyben tartásának fontosságára. A költő és felesége által ránk hagyományozott kincset, az irodalmi alkotásokat, valamint közös életük teljes tárgyi és szellemi hagyatékát a lehető legteljesebb mértékben meg kell őriznünk. Természetesen nem csak Radnóti Miklós és Gyarmati Fanni hagyatékával és örökségével kapcsolatban gondoljuk ezt. Akár jogszabályi változtatásokkal is, de szükségesnek tartunk olyan lépéseket, amelyek kulturális örökségünk megőrzését, egyben tartását és megismerhetővé tételét szolgálják. A kultúra közös ügyünk. Köszönöm a figyelmet.
Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kiss László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „A rest kétszer fárad - II-III. kerületi felújítások országos tapasztalatai” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nekem is volt idő ideérnem, úgyhogy jó, hogy így csináltuk.Igazából ez egy sorozat, és ennek az elmúlt tagja az volt, amikor a Strabag Kft. Aranyhegy és környékén végzett útburkolat-felújítási akcióinak az anomáliáira hívtam fel a figyelmet. Most egy másik ügyet szeretnék itt megosztani. Ez egy kicsit pozitívabb, de azt gondolom, hogy talán a tapasztalatai fontosak lehetnek.2014 nyarán, most a nyáron a Nánási úton járdát, utat és szikkasztót építettek a BKK megbízásából, a BKK kivitelezésében. A megvalósítás azonban hagyott némi kívánnivalót maga után. Először engedjék meg, hogy idézzek egy itt lakó polgár leveléből. Azt írja: „Leírom, hogy készül el egy szikkasztóút ma Magyarországon. Megjelenik két munkás a teherautóval, rajta egy kis markológéppel. Tudják, hogy szikkasztóutat kell építeniük, de nem tudják, hogy hova. Nem tudják, hogy milyen közművek vannak az út alatt, és hol. Kinéznek két helyet, és kiásnak két gödröt. Közben megtalálják a régi szikkasztóvezetéket, amire évek óta hivatkoznak az illetékesek, hogy hát íme. Ez egy körülbelül 20 centiméter átmérőjű műanyag cső, körülbelül félméterenként csákánnyal kilyuggatva, földdel teljesen eltömődve. Levonulnak a munkások, két nap múlva újból megjelennek, leraknak hat darab betongyűrűt, elmennek. Körülbelül egy hétre rá megjelennek, lerakják a betongyűrűket, visszatöltik a földet, korlátokkal körbekerítik. Újabb néhány nap, megjelennek, valami zúzott aszfaltszerűséggel körberakják a szikkasztókat, betömörítik, és kész.”Ilyen körülmények között nem véletlen, hogy a felújításba hiba csúszott. A vázlatos hibalistával ilyen késői órán nem zavarnám önöket, azzal, hogy teljesen a műszaki paramétereket megosztom önökkel, de a legfontosabbak ezek között: eklektikus járdaszegélyek a gépkocsifeljáróknál. Ezek roppant érdekes alkotások voltak. Volt, ahol utcaszinten voltak, volt, ahol magasabban, volt, ahol pedig alacsonyabban alakították ki ezeket a járdaszegélyeket, ami azért is érdekes, mert ezek az eklektikus megoldások akár szomszéd kapubejáróként voltak különbözőek; érthetetlen, hogy miért.Az úttest gát felőli részét nem aszfaltozták le, és a tereprendezés sem történt meg. Úgy tűnik, hogy a tereprendezés hiánya egy közös pont a Strabaggal, ahol a pormentesítés és a tereprendezési munkálatokat az Aranyhegyen valamiért képtelenek megcsinálni, illetve a friss aszfaltköpeny egy része beszakadt az autók alatt néhány nap alatt. Nem lehet azt mondani, hogy ez egy jó dolog.A Strabaggal ellentétben a BKK illetékeseivel folyamatosan tudtunk kommunikálni, mind a választók tudtak kommunikálni, mind pedig jómagam, és a jelzéseimet el tudtam juttatni a BKK illetékeseihez. Például megtörtént az, ami a Strabagnál nem fordult elő, hogy a BKK 30 napon belül érdemben válaszolt a felvetésemre. 2014. szeptember 18-án, a felvetésem után néhány nappal, ha jól emlékszem, két héttel a BKK illetékesei bejárást tartottak, ahol megszemlélték a helyi lakosokkal azt, hogy mit sikerült végezni, milyen javításokat sikerült elvégezni. Ezen a bejáráson lehetett csatlakozni az itt élőknek is, sőt nemhogy csatlakozni lehetett, hanem a résztvevőknek a BKK eljuttatta a bejárás jegyzőkönyvét is a későbbiek során. Ezt is külön köszönöm egyébként a BKK-nak, a bejárás tapasztalatairól levélben számomra is eljuttatott információkat és beszámolt, annak ellenére, hogy én nem voltam itt kint ezen a bejáráson, tehát pro forma ez nem lett volna kötelezettsége. [[22.50]] Nos, tisztelt Ház, a rest kétszer fárad, vagyis könnyebb és olcsóbb mindent rögtön először jól csinálni, mint folyamatosan újra és újra átjárni a területeket és megnézni a hibákat. Ugyanakkor azért mondom, hogy ez egy kicsit más előjelű tapasztalat, mert itt a BKK reakciói érdemiek is voltak, és sikerült a hibákat elhárítani.Csak az előző napirendi felszólalásom utóélete egy kicsit, amelyben a Strabag aranyhegyi felújításának a katasztrofális mivoltát ecseteltem, azaz sikerült ezt újabb és újabb hibákkal tetőzni. A minap egy választó azzal keresett meg, hogy a frissen felújított házának a kocsibejáróját rombolta szét a Strabag Kft. Elvben a Strabag ilyenkor teljes helyreállítási kötelezettséggel rendelkezik, arra kíváncsi vagyok azért, hogy így december vége felé közeledve, mondjuk, egy frissen feldúlt virágágyást miként fog tudni majd a Strabag megépíteni. Ez majd a jövő kérdése. Köszönöm a türelmüket. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Heringes Anita képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Nem ezt ígérték a paksi leendő nyugdíjasoknak” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. A holnapi költségvetést megalapozó törvény előtt mindenképpen fontosnak tartottam, hogy elhangozzon a Parlament falai között is az egyik műszakos, több műszakban dolgozó, Paksi Atomerőműben dolgozónak a levele, amelyet szó szerint fogok felolvasni. „Egy fáradt melós üzenete 58 éves vagyok, lakatos. Több mint 30 éve dolgozok az atomerőműben, annak is a sűrűjében. Fizikai munkára szegődtem a céghez fiatalon, egészségesen, erősen. Határozott ígéreteket kaptam jó fizetésre, jó közösségre, nehéz, kihívást jelentő munkára, munkakörülményekre. Még a nyugdíjkorkedvezmény előnyét is hangsúlyozták, hogy ezzel méltányolják a sugárveszélyt, amit vállalok. Mondták: ha majd megöregedsz a munkában, pajtás, előbb mehetsz pihenni, csak tudd átadni az utánad jövő nemzedéknek a helyedet és a feladatot. Vállalhatod majd unokáid felügyeletét, hogy gyermekeid teljes értékű munkát tudjanak végezni munkahelyükön. És nem utolsósorban ne beteg, megfáradt emberként legyél megtűrt a munkahelyeden, élvezd még egészségesen a jól megérdemelt pihenést. Nem felejtem el azóta sem ezeket az ígéreteket, mert félelmeimet ezek segítették legyőzni és meghozni a döntést: igen, vállalom a munkát. Ma hol is tartok? Elmúlt harminc év, a fiatalságom ma már csak emlék. Egyre többször kell felkeresnem a háziorvosomat, aztán a szakrendelést. Semmi rendkívüli gond, csak a szokásos. Szemüveg nélkül már közlekedni sem tudok. A derékfájás mindennapos vendég, az ízületi fájdalmak kíséretében. A létrára is, a csövek közé is csak erős rákészüléssel tudok felmászni. A modern gépek kezelése egyre nehezebb. A hatósági vizsgák teljesítése is szinte egy egész embert kíván. Hallom a hírt, hogy megszűnik a korkedvezmény. El vagyok keseredve. Hazudtak nekem, átvertek, hamis ígéreteket kaptam. Most, amikor teljesítettem az elvárásokat, és élvezhetném erőfeszítéseim jutalmát, akkor azt mondják, hogy nem. A kollégáimmal együtt évente 13-14-15 hónapot dolgozunk, adtunk készenlétet, ügyeletet. Jöttünk dolgozni délután és éjjel is. Ha kellett, vasárnap is, karácsonykor, húsvétkor is dolgoztunk. Jöttünk nyáridőben és hóban-fagyban is. Gyermekeinket sokszor csak az ágyukban láttuk, gyorsan felnőttek, köszönhető feleségem gondos nevelésének és türelmének. Nem mehetek el korkedvezményes nyugdíjba? Munkanélküli fiamnak nem szabadul fel a helyem? Lassan már az üzemorvos is megkérdezi, hogy nem gondolkodom más munkakörben, mert nem kapom meg a következő évre az alkalmasságit. És ha nem kapom meg, akkor kirúgnak? 58 évesen hol kapok fizikai munkát, amit el is tudok majd végezni? Sorba állok segélyért, közmunkáért? Hát ennyit ért a fiatalságom, az erőm, az egészségem feláldozása? Most, amikor jogos jussomat kérem, ajtót mutatnak: takarodj, büdös melós!Közben meg azt gondoltam, kérek valamit a kormánytól: hallgasson meg, hallgassa meg kollégáim kérését, ne dobjon minket az utcára, hagyja meg a nyugdíjkorkedvezményünket. Aztán jött a hír, hogy tárgyal a LIGA, de megint nélkülünk, rólunk akarnak dönteni.Pedig lenne miről gondolkodni, lenne miről tárgyalni. Mi lesz azokkal az 50 év fölöttiekkel, akiknek megromlott a látása, magas a vérnyomása, elkoptak az ízületei, elfogyott az ereje, mert a nehéz munkakörülmények, a folyamatos műszakozás, az állandó túlórázás felemészti a szervezetét? A paksi emberek szava, véleménye ezek szerint semmit nem számít, csak a felelősségteljes munkájuk kell? Hát nem! A gerincem nem hajlik mindenfajta szélben. A melósé nem. Kiállok az igazamért, nem vagyok hajlandó befogni a számat. Itt vagyok most is, jöttem magamért és kollégáimért is. És eljövök máskor is, ha kell, mert a melós, ha megígér valamit, azt be is tartja. Kár, hogy nekem a korkedvezményes nyugdíjat nem egy melós ígérte meg.”Ezt a levelet nemcsak a Paksi Atomerőműben lehetett volna megírni, hanem a vasutas kollégák között is, meg a bányászok között is, meg a MOL-os kollégák között is, meg a villamosenergia-ipar számos területén és még sok más helyen. Gondoljanak bele, kedves képviselőtársaim, ezek az emberek végigdolgozták az életüket, és holnap minden fideszes és kormánypárti képviselő ezektől az emberektől veszi el a korkedvezményes nyugdíjat, és emellett pedig kérik fel őket arra, hogy az erőműbővítésnél tegyenek meg mindent szakmailag, erejükön felül. Szerintem holnap nem szavazhatja meg a Fidesz ezt a törvényt. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Helikopterbeszerzés Gripen-kottából” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ebben az évben a kormányzat helikopterbeszerzés lázában égett. S a legkirívóbb az a beszerzés, amit a Honvédelmi Minisztérium mindössze pár nappal a tavaszi országgyűlési választások előtt hajtott végre. Ekkor három öreg szovjet Mi-8-as szállítóhelikoptert vásároltak, közel 3 milliárd forintért, közbeszerzés nélkül. Közbeszerzés helyett egy kifejezetten katonai eszközökre vonatkozó speciális beszerzési eljárást folytattak le, amivel természetesen korlátozták az ügylet átláthatóságát, és kizárták a versenyt. Viszont ennek a speciális beszerzési eljárásnak a jogszerűsége ebben az esetben erősen kétséges, hiszen a megvásárolt Mi-8-as helikopterek civil helikopterek voltak, legalábbis erre utal az, hogy civil lajstromban szerepeltek korábban, és a festésük is civil volt. Katonai eszközzé csak itt, Magyarországon váltak azzal, hogy a Magyar Honvédség állományába kerültek, és katonai festéssel látták el azokat.De még a kifejezetten katonai eszköz beszerzésére irányuló eljárásnak is fő szabály szerint hirdetmény közzétételével kell megindulnia. De ebben az esetben erre sem került sor. Nyilvánvalóan nem lep meg minket, hogy a Honvédelmi Minisztérium rögtön két jogszabályi indokot is talált arra, hogy teljesen kizárhassa a nyilvánosságot. Szerintük ugyanis azért nem volt szükség a hirdetmény közzétételére, mert a beszerzés, a haderő meghatározó képességét befolyásoló technikai eszköz meghibásodásának az elhárítása miatt szükséges, illetve, hogy a Mi-8-as helikopter mint rendszeresített eszköz mennyiségi bővítését szolgálja. Viszont biztos vagyok benne, hogy mindannyian látjuk ezeknek az indokoknak az átlátszó voltát, hiszen ezek a helikopterek nem meghibásodtak, hanem az üzemidejük jár le, és a kötelező karbantartást kellett volna rajtuk elvégezni, és ennek hiányában kényszerült földre a Magyar Honvédség helikopterflottája. Azt gondolom, hogy még egy repülőklub is egészen pontosan tisztában van a repülőeszközeinek a kifutási idejével, éppen ezért nem feltételeznénk azt, hogy a Honvédelmi Minisztériumot váratlanul érte volna a helikoptereinek a kiesése. Tehát kérdezzük, hogy a tervezés hiánya valójában indokolhatja-e azt, hogy kibújjanak az eljárási szabályok alól, illetve magyarázható-e egy milliárdos értékű eszközbeszerzés esetén a pályáztatás elmaradása azzal, hogy az adott eszköz korábban rendszeresítve volt. Hiszen ha ezt elfogadnánk, akkor lényegében soha nem kellene pályázatot kiírni. Itt viszont mindenképpen szeretném kiemelni, hogy hihetetlenül hamis és hazug minden olyan érv, amit a Honvédelmi Minisztérium mond azzal kapcsolatban, hogy őket váratlanul érte volna a szállítóhelikopter-képesség kifutása, hiszen a Fidesz már ellenzéki pártként is kifejezetten tisztában volt azzal - hozzáteszem, akkor még nyilvános adatnak is számított, hogy mikor jár le a helikopterek üzemideje -, hogy mikor fog ez a helikopterképesség kifutni. [[23.00]] Csak egyetlen kérdés maradt, hogy akkor mégis mit csináltak öt éven keresztül. Semmivel nem terelheti el a kormány a figyelmet arról a felelősségéről, hogy öt év alatt semmit nem tettek azért, hogy megőrizzék a Magyar Honvédség szállítóhelikopter-képességét. Ez olyan felelőtlen magatartás, amely a védelem területén végképp megengedhetetlen. Az MSZP részéről többször hangsúlyoztuk, mennyire fontosnak tartjuk azt, hogy a Magyar Honvédség megőrizze a helikopterképességét, hiszen katasztrófahelyzetekben emberéletek múlhatnak ezen, hogy fel tudnak-e szállni a helikopterek. Ennek a helyzetnek a feloldására és megoldására 2013 tavaszán a Honvédelmi Minisztérium bemutatott egy ésszerű ütemtervet. Hozzá kell tennem, hogy ebből semmi nem lett azóta sem. A helikopterbeszerzés fedezete nem látható a költségvetési javaslatban, és a tenderkiírásnak nyomát sem látni mindazok mellett, hogy Siklósi Péter helyettes államtitkár úr is úgy nyilatkozott, hogy minden készen áll, és csak a kormány döntésére várnak. Pár nappal ezelőtt deklarálta, hogy egyébként napirenden van a szállítóhelikopterek beszerzése, az ügy nem múlt ki, csak kicsit kitolódott. Nagyon kíváncsiak vagyunk erre, hogy mikor fog megvalósulni. Mindenesetre a kormánynak meg kell oldania a problémát, nem odázhatja el. A végső kérdés pedig az, hogy felelős döntést fognak-e hozni és milyen módon, tehát maximális átláthatósággal valósítják-e meg a helikopterbeszerzést, vagy Gripen-kottából történik-e majd a helikopterek megvásárlása. Köszönöm szépen a türelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Mi kerül a fa alá?” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Karácsonyhoz közeledvén túlzás nélkül több százezer magyar család számára nagyon komoly problémát jelent, hogy hogyan csaljon mosolyt a gyermekek arcára. Azt is el kell mondanunk, hogy ilyenkor fogadóórákon a látogatottság is megnövekszik, és az emberek által odahozott problémák súlya is talán jobban nyomja a vállakat, az ő vállukat is kicsit, mint az év többi időszakában. A múlt heti fogadóórámra Ági néni érkezett és tisztelt meg a jelenlétével, akit egy faktoringcég zaklat, jelesül péntek este 7 órakor, hétvégén, családtagjai előtt. A munkahelyén már nem zaklathatja, hiszen azt elvesztette egészségi állapota megromlását követően. Az egyik nagy bevásárlóközpont, külföldi tulajdonú láncolat faktoringcége az, amely őt zaklatja. Hogyan indult ez az egész történet? Jó pár évvel ezelőtt egy 300 ezer forintos úgynevezett hitelkeret igénybevételére beszélték rá a hölgyet, aki akkor a vásárlását ebből foganatosította. Aztán tisztességesen fizette azt, amit fizetnie kellett. Még egyszer mondom: 300 ezres tartozásról beszélünk. A mostani kimutatás, amely előttem van, 474 874 forintról szól. Tehát igencsak nagyságrendekkel nőtt a tartozása mértéke. Csakhogy eltelt közben hét év, pedig az előttem álló tisztességes kimutatás alapján látom, hogy minden hónapban postai csekken, vagy pénztári befizetésen hány tízezer forintot fizetett az idős hölgy ezen intézet számára. Összességében 1 016 308 forintot tesz ki. Tehát hét évvel ezelőtti 300 ezer forintos tartozás után visszafizetett az idős hölgy több mint egymillió forintot, és most tartozik 474 ezer forinttal. Ez Magyarország! Nincs olyan jogszabály, nincs olyan jogi környezet, amely indokolttá, elfogadhatóvá tehetné, hogy magyar családokat hasonló szinten és hasonló mértékben fosszanak ki. Hiszen látható, hogy ez a kifosztó mechanizmus okozza több százezer családnál azt, hogy egész egyszerűen nemhogy nem kerülhet a fa alá tisztességes ajándék, de sokszor bizony az élelmezés, az ünnep megülése, az ünnep tisztességben való eltöltése is problémát okoz.Éppen ezért mondjuk azt, hogy az úgynevezett magáncsőd, a családi csődvédelem intézménye nagyon-nagyon sokat segíthetne ezen a helyzeten, hiszen lássuk be, ami a cégeknek most jár Magyarországon, az a családoknak sajnálatos módon nem jár. Márpedig ha a Jobbik indítványa szerint egy családsegítőt tudnánk kirendelni minden nehéz helyzetbe került magyar família mellé, aki segítene átütemezni a tartozást, csökkenteni a törlesztőrészeletet, ezzel párhuzamosan akár növelni a futamidőt, összekötni a munkaerőpiaccal, ingyenes átképzési programokkal azt, akit még lehet, egyértelmű módon védelmet nyerhetnének ezek a családok. De ha csak gesztusértékkel is, érezhetnék azt, hogy van Magyarországon, aki megfogja a kezüket, aki melléjük áll.Egyértelmű tehát, hogy a multicégek és a bankok paradicsomában több százezer ember található most is az út szélén. Nem akarjuk hagyni, hogy őket az út széléről még az árokba is berugdossák. Éppen ezért ezen időszakban a megbékélés jegyében kell hogy boldog karácsonyt kívánjak nemcsak Ági néninek, de az összes sorstársának, az összes olyan magyar polgárnak, aki most úgy érzi ezen években Magyarországon, hogy sem a politikum, sem a felügyeleti szervek, sem a hatóságok nem állnak melléjük, nem fogják meg a kezüket akkor, amikor az ezen példához hasonló egyértelmű kifosztó mechanizmusok, a legalizált uzsora és a szabad rablás különböző formái érik őket. Éppen ezért, amellett, hogy boldog karácsonyt kívánok Ági néninek, sorstársainak, erőt is szeretnék kívánni ahhoz, hogy el tudjuk érni együttesen az ő kártalanításukat, egészen addig, amíg együtt vissza nem tudjuk szerezni legalább az emberhez méltó élet esélyét számukra. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai utolsó napirend utáni felszólalásunkhoz értünk. Felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A Fidesz ígéretéhez híven szakít az MSZP-SZDSZ-kormányok vidékromboló politikájával, és megvédi a vasúti mellékvonalakat. Ja, nem!” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Esztergom kertváros-Almásfüzitő, Székesfehérvár-Komárom, Pápa-Csorna, Zalaegerszeg-Rédics, Székesfehérvár-Sárbogárd, Sásd-Komló, Balassagyarmat-Ipolytarnóc, Eger-Szilvásvárad, Abaújszántó-Hidasnémeti, Karcag-Tiszafüred, Mátészalka-Csenger, Mezőhegyes-Újszeged, Lajosmizse-Kecskemét, Kunszentmárton-Lakitelek, Szentes-Orosháza. Mi a közös a felsoroltakban? Bizony, a kiszivárgott információk szerint ezek azok a szárnyvonalak, amelyeket a vasútgyilkos kormány újabb áldozatainak tekinthetünk. Nem tudok és nem is akarok finomabban fogalmazni, hiszen amikor az MSZP-SZDSZ-kormányok elkezdték bezárni ezeket és az ehhez hasonló vasútvonalakat, akkor önök pont ugyanilyen vehemenciával fogalmaztak, és pont a vidék gyilkosainak nevezték teljes joggal egyébként a korábbi szocialista-liberális kormányokat. [[23.10]] Ráadásul pont azokon a vidékeken zárják be azokat a mellékvonalakat, ahol egyébként önökre a legnagyobb számban érkeztek a szavazatok és akiknek leginkább köszönhetik a mostani kétharmadukat is. A közlekedésben egyébként jellemző sajnos most már két évtizede Magyarországon, hogy ha megtakarításról van szó, akkor állandóan a leépítés és a bezárás jut csak a mindenkori kormányoknak eszébe. Mindent újranyitunk, ugye emlékszünk még a szlogenre, a nyolcéves MSZP-SZDSZ-kormányzás alatt folyamatosan ezt hangoztatta az akkori ellenzék, az akkori Fidesz, most kormányra kerülve pedig azt tapasztaljuk, hogy ugyan kezdetben, az előző ciklus elején újranyitottak néhány mellékvonalat, azonban évről évre előkerülnek az újabb bezárási intézkedések. Hiszen a hírek szerint a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és az őt képviselő Közlekedéstudományi Intézet által kidolgozott, egyébként a MÁV-Start néhány vezetője által is támogatott tervek alapján a távolsági vonatokon mintegy 4 százalék kerül kiiktatásra, illetve a 2014-15-ös menetrendben az általam már felsorolt vonalak bezárására is javaslatot fognak tenni, ami azért is érdekes, mert most december 14-én lépett életbe az új menetrend, és már most januártól, esetleg februártól ezek a változások fel is bolygatják ezt az új menetrendet. Egyébként az érintett vonalaknak egy jó része ebbe az alibimenetes kategóriába tartozik, amikor két vonat jár egy nap, de van közöttük olyan, ahol négy vonatot is hajlandóak járatni. És csak azért említem meg, mert ilyen statisztikák mellett, ilyen ritka járatszámok mellett nekem ne jöjjön senki azzal, hogy mennyire hatékony az az adott vonal vagy éppen mennyire kihasznált, hiszen nyilvánvalóan, ha nem igazodik egy vasúti vonal az emberek igényeihez, és nem alkalmazkodik sem menetszámban, sem egyébként menetidőben ezekhez a megváltozott igényekhez, akkor nem lehet tőle elvárni olyan számokat, ami esetleg fiskálisan is produkálná azt, hogy nyereségesek lennének ezek a vonalak. Négy évvel ezelőtt, ahogy mondtam már, a Fidesz-kormány nagyon hangzatos szavak és komplett népünnepély közepette nyitotta meg az MSZP által bezárt, megszüntetett vasúti vonalaknak egy jelentős részét, és egyébként biztosította az ott dolgozókat és az utazókat, hogy ezek a vonalak nagyon fontosak a kormánypárt számára, és nagyon fontos részét fogják képezni a jövőben a MÁV rendszerének. 2009-ben, ha visszaemlékszünk, az akkori ellenzék vidékgyilkosnak nevezte a kormányt, így most szeretném megkérdezni akkor a kormánypártiakat, hogy ezt most önmagukra is fogják-e majd használni, vagy esetleg, gondolom, nem fognak megsértődni, ha ezek után itt teljes joggal fogjuk ezt önökre használni. Ha reálisan akarjuk látni a dolgokat, akkor én úgy gondolom, hogy két variáció létezik. Az első, hogy valóban nincs szükség ezekre a vasútvonalakra, itt nagyon hangsúlyozottan aláhúznám, hogy a Jobbiknak ez nem az álláspontja, de ha megengedjük, hogy önöknek ez, akkor azt kell feltennem, hogy feleslegesen tartotta fenn a kormány évekig ezeket a vasútvonalakat, és húzott ki az adófizetők pénztárcájából sok-sok pénzt évente. Ha a második lehetőség igaz, és valóban szükség van ezekre a vonalakra, akkor viszont, ahogy már említettem, célzást tettem erre korábban is, a kormány saját magát köpi szembe, és legfőképpen az ott élőket. A kiszivárgott hírre sajnos semmilyen kormányzati reakció nem érkezett, ez csak tovább borúsítja a helyzetet, így arra szólítom fel a kormányt ezúton is, itt még az ünnep előtt, hogy cáfolja meg ezt a hírt, ha pedig nem tudja, akkor tényleg válaszoljon arra a kérdésre, hogy teljes joggal nevezhetjük-e önöket és nevezhetik-e saját magukat vidékgyilkosoknak, ahogy a korábbi kormányokkal ezt tették. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a rendkívüli ülésszak egynapos ülésére holnap 9 órától kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. [[Az ülés 23 óra 12 perckor ért véget.]]