[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 24. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Gúr Nándor jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést arról, hogy Herbst János, volt képviselőtársunk életének 59. évében elhunyt. Herbst János 1998 és 2002 között volt a Fidesz frakciójának képviselője. Tolna megyei listáról szerzett mandátumot. Dolgozott az Idegenforgalmi bizottságban, a gyógy- és termálturizmus és a kastélyok, kúriák, várak albizottságában. Képviselőtársai szerették, tisztelték. Kérem önöket, hogy néma felállással adózzunk elhunyt képviselőtársunk emlékének. [[A teremben lévők felállással adóznak az elhunyt emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Rogán Antal miniszter úr. Megadom a szót, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A hét végén Brüsszelben sor került az Európai Unió vezetőinek, illetve a tagállamok kormány- és államfőinek, valamint Törökország vezetőinek csúcstalálkozójára. A török-EU-csúcs előtt Orbán Viktor miniszterelnök úr találkozott a frakcióvezetőkkel. Köszönöm szépen a frakcióvezető uraknak, hogy részt tudtak venni ezen a találkozón, és külön sajnálatomat szeretném kifejezni, hogy a kongresszus miatt a Magyar Szocialista Párt nem tudta képviseltetni magát ezen a megbeszélésen. A találkozón Orbán Viktor világossá tette, hogy a Törökország és az Európai Unió között születendő megállapodással kapcsolatban Magyarországnak vannak sarkalatos érdekei, vannak olyan pontjai, amelyeket a tervezetben támogatni tudunk, és vannak olyanok, amelyeket nem. Szeretném leszögezni, hogy a tájékoztatón is elmondtuk, hogy az a humanitárius segítségnyújtás, amit az Európai Unió kíván nyújtani Törökország számára a törökországi menekülttáborokban találhatók ellátása céljából, mindenképpen találkozik az eredeti magyar célkitűzésekkel is. Hiszen Magyarország mindvégig azt képviselte, hogy a bevándorlási probléma kezelésében fontos szerepet játszik Szíriában a béke megteremtése, és addig, amíg ez nem sikerül, addig nem elhozni kell ezeket az embereket a szülőföldjük mellől, hanem támogatni a táborokban található gyerekek iskoláztatását, gondoskodni arról, hogy át tudják vészelni ezt az időszakot, majd vissza tudjanak települni Szíriába, és ott lehetővé váljon az ország újjáépítése. Ezért természetesen Magyarország is támogatta a 3 milliárd eurós humanitárius segítségnyújtást, amelyből Magyarország a következő két évben 18 millió euróval részesül. Erről előzetesen tájékoztattuk is a frakcióvezetőket. Támogattuk az Európai Unió és Törökország kapcsolatainak szorosabbra fűzését, hiszen Törökország mindvégig, az elmúlt években is Magyarország számára fontos stratégiai partner volt, és úgy gondoljuk, hogy ennek így kell lennie az Európai Unió vonatkozásában is. A török-EU-megállapodás kapcsán azonban felsejlett egy nagyon is komoly veszély: a kötelező betelepítési kvóta kiegészítése egy új, a Törökországból betelepítésre kerülők esetében kötelező szétosztási kvóta bevezetése. A visegrádi négyek Magyarországgal együtt intenzíven lobbiztak azért, hogy újabb kényszerbetelepítésről ne szülessen döntés. Szeretném tájékoztatni tisztelt képviselőtársaimat, hogy ezt sikerült elérni. A nagyhatalmak által előkészített, az Európai Unió és Törökország között megkötött megállapodás szövegét sikerült úgy alakítani, hogy belekerült egy olyan mondat, amely világosan rögzíti, hogy ennek a megállapodásnak nem része az, hogy Törökországból áthozott migránsokat kötelező erővel szét lehetne osztani az európai uniós országok között, így természetesen Magyarországra sem lehet küldeni őket. Ez mindenképpen komoly eredmény, tisztelt képviselőtársaim, de ez csak a török kvótára vonatkozik. Az Európai Unióba eddig beérkezett bevándorlók esetében és az illegálisan továbbra is beáramlók esetében ez az állítás nem igaz, a kötelező betelepítési kvóta veszélye továbbra is fennáll. A Juncker-képlet él, Brüsszel továbbra is erőlteti az eddig beérkezett bevándorlók kötelező szétosztását és a kényszerbetelepítést az Európai Unión belül. Beszéljünk világosan, tisztelt képviselőtársaim! Eddig több mint egymillió ember áramlott be a határokon keresztül csak ebben az évben Európába. Ez azt jelenti, hogy ha a Juncker-képletet alkalmazzák, ez 15 ezer embert jelent Magyarország számára, plusz a családtagokat. És ráadásul ez a beáramlás folytatódik, mert Magyarország ugyan a török-uniós csúcs előtt folyamatosan képviselte azt az álláspontot, hogy legalább annyi pénzt kellene fordítani a külső határok, a közös határok védelmére, mint amennyit a humanitárius segítségnyújtásra, ezt a javaslatunkat azonban az európai uniós csúcs előkészítése során nem támogatták. Így a határok védelméről továbbra sincs megállapodás. A bevándorlók ellenőrizetlen beáramlása továbbra is folytatódik, és láthatjuk: az elmúlt egy hónapban határainktól délre 12 másodpercenként lépett be Európába egy illegális bevándorló. Ráadásul ez a hullám nem csökken, hanem éppen ellenkezőleg: úgy tűnik, növekszik. Itt szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy Magyarország tapasztalatai is hasonlók voltak. A tavalyi esztendőben novemberben és decemberben, amikor még nem volt zárva a magyar határ, legalább annyi ember érkezett be november és december folyamán Magyarországon keresztül az Unióba, mint ahányan az azt megelőző tíz hónapban. Tisztelt Képviselőtársaim! Éppen ezért Magyarország Kormánya továbbra is folytatja a kvóta elleni küzdelmet. December 14-éig - az igazságügy-miniszter úr erről tájékoztatta a kormányt - meg fogjuk támadni a kötelező betelepítési kvótát az Európai Bíróságon, mert kötelez minket a nemzeti konzultáció eredménye, a magyar emberek kötelező betelepítési kvótát elutasító véleménye és az Országgyűlés döntése. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a képviselőcsoportok vezetőit, kívánnak-e kettőperces felszólalási lehetőséggel élni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Németh Zsolt elnök úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy a migrációs háborúban a vasárnapi tárgyalássorozat rendkívül fontos csata volt. És ezt a csatát, úgy tűnik, sikerült megnyerni azoknak, akik Magyarországhoz hasonlóan közelítik meg a kérdést. Az illegális migráció csökkentésének nagyon fontos lehetősége rejlik ebben a megállapodásban, hogyha Törökország ténylegesen betartja a megállapodásban foglaltakat. Nyilvánvalóan ez az alapkérdés: képes lesz-e Törökország lezárni a határait? Mindez, mivel fölöttébb bizonytalan, hogy képes lesz-e Törökország lezárni a határait, nem mentesíti tehát az Európai Uniót attól, hogy a külső határok védelmére továbbra is nagyon komoly hangsúlyt kell fektetni, tehát a török megállapodás nem veszi le a terhet az Európai Unió válláról, hogy a külső határokat megvédjük. [[13.10]] A 3 milliárd eurós összeg, úgy gondolom, hogy Magyarország teherbíró képességével összhangban áll, ez 18 millió eurót jelent kétéves szinten; ez mintegy 6 milliárd forint, a magyar költségvetés vonatkozásában összhangban áll tehát ez a mi költségvetési teherbíró képességünkkel. Szeretném hangsúlyozni a vízumliberalizáció mozzanatát: 2016-ban Törökország vízumliberalizációs eredményeket tud majd elérni. Bízunk abban, hogy ez Ukrajnára is vonatkozni fog. Ami pedig az új betelepítési kvóta elmaradását illeti, ez is egy jelentős magyar siker. Van értelme a magyar álláspont képviseletének, van értelme a szövetségépítésnek ezen a területen, és természetesen van értelme az aláírások további gyűjtésének, mert van remény arra, hogy sikerül kvótakérdésben a magyar álláspontot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] európai uniós állásponttá tenni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP álláspontja teljesen világos. Világos volt a találkozó előtt is - amelyre nem tudtunk elmenni - miniszter úr, elnök úr számára. Az álláspontunk pedig az, hogy nemzetállami megoldásokkal nem lehet megállítani a menekülthullámot. Csak közös megoldással, és erre van szükség, közös határrendészetre, határvédelemre, közös menekültügyi eljárásra, közös kitoloncolási eljárásra, a Dublin III. szabályozás helyett egy új szabályozás létrehozására, és álláspontunk az következetesen, hogy a gyökerénél kell kezelni a problémát. Ezért is üdvözöljük azt a megállapodást, amelyet az Európai Unió Brüsszelben Törökországgal megkötött. Mindezen feltételek, amíg nem állnak fenn, addig a Magyar Szocialista Párt sem támogatja az automatikus elosztási rendszert. Szeretném felhívni tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy ugyanilyen közös megoldásra van szükség a terrorveszély elhárítása kapcsán is, és nem mosható össze a menekültválsággal a terrorveszély. Itt is közös megoldásra van szükség, közös hírszerzésre és közös elhárításra, közös szervezetre és közös szabályozásra. Ezt szolgálja az a törvénymódosító javaslat a büntető törvénykönyv kapcsán, amelyet a Magyar Szocialista Párt benyújtott, amely a terrorveszély elhárítását szolgálja. Kérem képviselőtársaimat, hogy tűzzük napirendre, és ezzel is mutassunk példát az Európai Unió tagállamai számára, hogy szükség van közös szabályozásra a terrorveszély elhárítása kapcsán. Ez a mi világos álláspontunk, emellett tartunk ki. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schiffer András frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Örülök annak, hogy miután az LMP elsők között már augusztus-szeptemberben javasolta, hogy meg kell erősíteni Törökország, jegyzem meg: Libanon és Jordánia helyzetét is a menekülttáborok fenntartásában, úgy látszik, ebben végre az Európai Unió részéről történt érdemi lépés. Olyan megállapodás érdeke Magyarországnak Törökországgal, ami Európa biztonsági érdekeit és integrációs kapacitásainak a végességét is tekintetbe veszi. Látnunk kell azt is, hogy az egyedüli lépések politikája nem vezet sehova, Magyarország számára a probléma már kerítésen belül van. Tehát nem a kerítés és nem a kvóta ma már az igazi kérdés, az a kérdés, hogy az Európai Unió képes-e megkülönböztetni menekülteket, gazdasági bevándorlókat és terrorcselekményekre készülő személyeket. Ami a török viszonylatot illeti, tisztelt Országgyűlés, a török-európai tárgyalások során nem lehet elmenni szó nélkül egyrészt a kurdok önrendelkezési szabadságának durva megsértése mellett, és nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a tisztázatlan szerepet, amit Törökország az Iszlám Állam utánpótlási útvonalainak fenntartásában játszik. Legalább ennyire fontos az is, hogy a toloncegyezményeket az Európai Unió egységesen tárgyalja újra, például Törökországgal is. És még valamit: nincs béke Európa szomszédságában, amíg a Nyugat, Törökország és Oroszország közös nagyhatalmi játszótere Szíria. Nincs béke addig, amíg a nagy fegyvercégek, például a Lockheed Martin 24 százalékkal növelte a profitját 2014-ben, és az elmúlt öt évben 14 százalékkal bővült a fegyverexport. Ennek mind köze van ahhoz, ami Európa kapuinál zajlik. Éppen ezért föl kell hívnunk arra a figyelmet, hogy a jelenlegi krízis megoldásától nagyon távol van az Unió, ez a migrációs krízis növeli a globális egyensúlytalanságokat, és amíg nőnek a globális egyensúlytalanságok, senki nem lehet biztonságban Európában. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Köszönjük szépen a tájékoztatást. Nagyon üdvözöljük azt a megállapodást, amely az Európai Unió és Törökország között köttetett. Itt nemrégiben egy hasonló miniszteri tájékoztatás után mondtuk el azt, hogy Törökországgal valóban egyezségre kell jutni ebben a kérdésben és a migrációs válság kezelésében. Ugyanakkor több mint furcsa az, hogy amíg Törökországgal egyezkedünk azon, hogy Törökország a saját határait hogyan védje meg, ami valóban mindannyiunk érdeke, az Európai Unió fél év után is képtelen arra, hogy a közös határait, az Európai Unió határait megvédje. Továbbra sincs közös európai uniós stratégia arra vonatkozóan, hogy hogyan védjük meg kontinensünket a mígrációtól. Éppen ezért Magyarországnak és minden egyes nemzetállamnak a saját kezébe kell vennie ezt a kérdést. A Jobbik egy évvel azelőtt, hogy a kormány a cselekvés mezejére lépett volna, hangsúlyozta azt, hogy a határzár szükséges a migráció megállításához. Nagyon örülünk, hogy megépült a határzár, hozzá kellene kezdeni a magyar-román határon is a határzár létesítéséhez, ugyanis most azokon a területeken érkezik hazánk és Európa irányába a migráció. Ami a kvótát és a visszatoloncolások dolgát illeti: többször elhangzott itt, hogy milyen fontos ez az aláírásgyűjtés, a nemzeti konzultáció, és mivel ennek nincsen kötőereje, így egy teljesen értelmetlen pótcselekvés, tudjuk, hogy a kormány és a Fidesz ebben kiválóan szokott teljesíteni, de abban a kérdésben, ami valóban kötőerejű lenne, abban viszont nem mernek lépni. A Jobbik javasolta azt, hogy módosítsuk közös erővel az alkotmányt, volt egy ilyen előterjesztésünk. Ezt a Fidesz-KDNP-s többség elutasította, pedig ez lett volna egy olyan javaslat, egy olyan kezdeményezés, amelynek a hatására a kormány valóban biztos támogatással a magyar nép oldaláról, a magyar társadalom oldaláról föl tudott volna lépni az Európai Unióban és közösen tudta volna képviselni azt, hogy a kvótát és a visszatoloncolásokat közösen elvessük. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Mi, kereszténydemokraták kulcsfontosságúnak tartjuk a bevándorlással foglalkozó vasárnapi EU-Törökország-csúcstalálkozót, mert alapvetően befolyásolhatja az Európára zúduló migránsinváziót. De sajnálattal kell egyúttal megállapítanunk, hogy Európa ezen a csúcstalálkozón nem erős pozícióból kezdte a tárgyalásokat, hanem kifejezetten védtelenül ült asztalhoz, mert mind a mai napig nem volt képes megvédeni magát és saját határait. Ez a helyzet pedig egyértelműen a képmutató és halogató brüsszeli politika következménye. Csak az elmúlt két hétben harminc olyan nyilatkozatot tettek az európai politikusok, miszerint a külső határok megvédését fontosnak tartják, de ehhez képest semmi konkrét előrelépést nem tettek, hacsak azt nem, hogy Brüsszel most éppen a törököktől várja az ügy megoldását. Mi, kereszténydemokraták úgy gondoljuk, hogy jobb lett volna a görög határ lezárása, mint a törökök jóindulatában való bízás. Az Európai Unión belül egyedül Magyarország volt képes döntést hozni a védelméről, és mára egyedül Magyarország mondhatja el, hogy megállította a bevándorlási hullámot úgy, hogy egyidejűleg betartotta a vonatkozó nemzetközi jogi egyezményeket is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mi, kereszténydemokraták büszkék vagyunk arra, hogy a Fidesz-KDNP-kormánnyal együtt részbeni sikert értünk el a kötelező betelepítési kvóta területén, ugyanis a vasárnapi EU-Törökország-csúcstalálkozón az a döntés született, hogy az EU a további 400 ezres kvóta tekintetében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] nem erőltethet ránk egyetlenegy menekültet sem. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence képviselő, államtitkár úr, KDNP-képviselőcsoport: „Brüsszeli Bourbonok” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mielőtt rátérnék a bevándorlás kérdésére, engedjék meg, hogy egy évforduló kapcsán szóljak pár mondatot. Napra pontosan 71 évvel ezelőtt alapították meg Budapesten a Belvárosban, egy Galamb utcai kis lakásban a nyilas uralom egyre inkább nyomasztó elnyomása alatt a Kereszténydemokrata Néppárt jogelődjét, a Demokrata Néppártot. Varga László képviselőtársunknak, Varga Laci bátyánknak a lakásán folyt mindez, nem előzmények nélkül, hiszen már a nyár folyamán, az ősz folyamán Apor Vilmos és mások segédletével titkos tárgyalások folytak egy kereszténydemokrata párt előkészítése kapcsán, de ez az a nap, amihez köthetjük a KDNP születésnapját, hiszen a KDNP alapszabályát ekkor mutatták be, napra pontosan 71 évvel ezelőtt. Meg is lett ennek a következménye, hiszen Varga Lászlót a nyilas uralom képviselői pár nappal később rögtön le is tartóztatták és fogságba vetették. Ugyanakkor az a mozgalom, amit akkor elindítottak, kiállta az idők próbáját, hiszen 71 évvel később is itt vagyunk a magyar parlamentben mi, kereszténydemokraták. Akkor a nyilas uralom ellenében, a diktatúra ellenében egy demokrata pártot hoztak létre, amely szociálisan érzékeny kívánt lenni és keresztény alapokon állt, alapja volt az a katolikus-szociális reformmozgalom, amely a megelőző években, évtizedekben igen-igen nagy társadalmi támogatottságot is tudott maga mögött. És hitelesítette az az ellenállási tevékenység, amit mind a nyilas diktatúrával, mind a kommunista diktatúrával szemben tettek. A Demokrata Néppárt, a KDNP politikusaival mind a két elnyomó rendszer ugyanúgy próbált elbánni. Egyértelmű tehát, hogy 71 év után is elmondhatjuk: társadalmi igény volt, van és lesz a kereszténydemokráciára, ennek az eszmerendszernek mindig is volt támogatottsága és mindig is volt bázisa. Kevés párt mondhatja el magáról a mai parlamentben, hogy 71 évvel ezelőtt is létezett. Van egy másik párt, amelynek voltak jogelődei, hiszen 1919-től, a Kommunisták Magyarországi Pártjának megalakulásától kezdve visszavezethetjük egy másik parlamenti pártnak is a kontinuitását, de azt hiszem, ők történelmüknek a nagyobb részéről inkább csak hallgatnának. Mi, kereszténydemokraták viszont büszkék vagyunk rá, ezért is tekintünk bizakodva a jövőbe, mert hiszünk abban, hogy ennek az eszmerendszernek 71 év múlva is lesz parlamenti képviselete. Most pedig rátérnék a második témámra, a bevándorlás kérdésére. A Bourbon-dinasztia úgy vonult be a történelemkönyvekbe, mint egy olyan uralkodóház, amely semmit sem tanult és semmit sem felejtett. Amikor most a brüsszeli különböző csúcsbürokraták tevékenységét tekintjük, néhányszor hasonló érzésünk támadhat, hiszen a Bourbonok is egy korábbi kor politikai iskolájából vagy politikai gyakorlatából, hatalomgyakorlásából indultak ki, és egy teljesen más korszakban is próbálták ezt vinni. Ez vezetett az ő akkori bukásukhoz. Mintha itt is ez lenne, mintha az elmúlt hónapok eseményeiből a brüsszeli vezetők nem tanultak volna, nem változtattak volna álláspontjukon; és nem is felejtettek, hiszen úgy látszik, sem Magyarországnak, sem a magyar kormánynak, sem a magyar miniszterelnöknek nem felejtik el, hogy 2010 óta a multinacionális cégek megadóztatásával vagy az emberek véleményének nyílt és őszinte kimondásával is ellene mondott annak a krédónak, amit Brüsszelben nagyon sokan vallanak. Talán emlékszünk arra, hogy a brüsszeli bürokraták pár hónappal ezelőtt még úgy beszéltek a modern kori népvándorlásról, hogy egy menekülthullámról van szó, hogy menekültek jönnek, akik az üldöztetés elől menekülnek. Ma pedig arról beszélnek, hogy Európának friss munkaerőre van szüksége, hogy Európában elkelnek a dolgozó kezek, és ahhoz, hogy a gazdaság működése fennmaradjon, munkásokra van szükség. Mekkora különbség ez a brüsszeli retorikában pár hónap alatt! Azt már megszoktuk, hogy Orbán Viktoron kívül nincs európai politikus, aki ugyanazt mondaná a bevándorlás kérdéséről ma, mint egy évvel ezelőtt, de azért ez igencsak nagy fordulat a brüsszeli bürokraták részéről. Ugyanakkor ez végtelenül lekicsinyítő és az emberi méltóságot sértő hozzáállás, hiszen úgy állnak ezekhez az emberekhez, mintha csak beszélő szerszámok lennének. A korábbi évtizedek gyakorlata során a nyugat-európai vállalatok a különböző cégeiket, telephelyeiket outsourcingolták és Keletre, az olcsó munkaerőhöz vitték, most meg mintha insourcingolnák az olcsó munkaerőt, behoznák Európába, ezzel veszélyeztetve az európai dolgozók, az európai munkások bérszínvonalát, ezzel megnehezítve és megdrágítva a lakhatási körülményeiket, és ezzel nehezítve az elhelyezkedésük lehetőségét. Szerintünk ez sérti az emberi méltóságot, hiszen az európai vezetők csak és kizárólag az európai nagyvállalatok érdekeit nézik, amikor munkáskezeket hívnak Európába, ráadásul meghívólevéllel, kvóták alapján. De nem nézik, hogy mi ennek a társadalmi költsége, ami a közbiztonságban jelentkezik, ami az oktatásban jelentkezik, ami a szociális területen jelentkezik, ami az egészségügyben jelentkezik, vagy ami a párhuzamos társadalmak kialakulása miatt civilizációs költségként, társadalmi költségként jelentkezik. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezt nem ugyanezeknek a nagyvállalatoknak a vezetői fogják megfizetni, hanem az egész európai népesség, minden adófizető. Mi ezért úgy gondoljuk, hogy semmifajta módon [[Az elnök ismét csenget.]] nem válhat az európai vezetés ezen cél kiszolgálójává, hanem a közjót kell szolgálnia, és ezért kell elutasítani a betelepítési kvótát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rogán Antal miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt engedjék meg, hadd kezdjem azzal, hogy természetesen a kereszténydemokrácia nemcsak Magyarországon játszott fontos szerepet a második világháború utáni békés újjáépítésben Európában, hanem maga a közös európai gondolat is egy kereszténydemokrata eredetű gondolat. Konrad Adenauer és Robert Schuman nélkül nem lenne az az Európai Unió, amelynek ma Magyarország is tagja. Ők azonban, amikor ezt létrehozták, akkor lehet, hogy még kicsit másféle Európában gondolkodtak. Egyvalamit biztosan leszögezhetünk: Európának az eredeti keresztény és kereszténydemokrata gyökereit mindig is fontosnak, sőt mi több, a legfontosabbnak tartották. S tisztelt képviselőtársaim, arra is kíváncsi lennék, hogy az a Konrad Adenauer, aki a hírek szerint egyszer úgy fogalmazott, hogy a tízparancsolat azért olyan egyértelmű, mert nem konferencián döntöttek róla, vajon mit szólna ma ahhoz a nemegyszer tapasztalható tanácstalansághoz és döntésképtelenséghez, amely az Európai Unió vezetőit jellemzi akkor, amikor a képviselő úr által említett másik témában, a bevándorlási kérdésben folyamatosan tanácskoznak, de megoldást a maguk részéről nem találnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az itt a hozzászólásokban már korábban is elhangzott, Magyarország álláspontja kezdettől fogva az, hogy Európa számára a legfontosabb képesség mindenképpen az kell legyen, hogy képes legyen, tudja és akarja is a külső határait megvédeni. Őszintén sajnáljuk, hogy erre vonatkozóan sem a megoldást, sem a megfelelő anyagi erőforrásokat Európának, Európa vezetőinek mind ez idáig nem sikerült mozgósítani. Tisztelettel jegyzem meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy az Európai Unió vezetői által a határok megvédéséhez, illetve a bevándorlási kérdés kezeléséhez ígért pluszforrásokat a mai napig nem sikerült számunkra maradéktalanul folyósítani. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyet tudok érteni képviselő úrnak azzal a felvetésével, hogy a megengedő brüsszeli bevándorláspolitika az elmúlt hónapokban világosan megbukott, azonban úgy tűnik, hogy az Európai Unió vezetői ezt sajnos nem akarják észrevenni. Nemcsak a párizsi események óta, hanem a párizsi események előtt is nyilvánvaló volt, hogy ez az ellenőrizetlen beáramlás, amely ma Európa határain a bevándorlási helyzetet jellemzi, bizony-bizony növelni fogja a biztonsági kockázatokat, és növeli a terrorveszélyt. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy ma már egyszer említettem, az elmúlt hónapokban átlag 12 másodpercenként érkezett egy illegális bevándorló Európába. Több mint 1 millióan érkeztek be mind ez idáig csak ebben az esztendőben. Nem tudjuk, hogy kik ők, és azt sem tudjuk, hogy egészen pontosan mik a szándékaik. Valljuk be őszintén, hogy az Európai Unió jelenlegi határrendészeti szervezete nem tudja feltárni a valós személyazonosságukat, hiszen azt mondanak magukról, amit akarnak, és olyan hamisított okmánnyal érkeznek, amilyennel akarnak, azok valódiságát ma nem vagyunk képesek ellenőrizni. Éppen ezért természetesen azt sem tudhatjuk, hogy mennyi közülük az álcázott terrorista, vagy éppenséggel olyan ember, aki valamilyen más oknál fogva próbálja meg az eredeti személyazonosságát eltitkolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Éppen ezért vallja a magyar kormány azt az álláspontot, hogy az ide beérkezetteknek egyrészt a beáramlását meg kell állítani, a határokat meg kell védeni és az ellenőrzési képességet meg kell teremteni. Ezért támogattuk a Törökországgal kötendő megállapodásnak azt a pontját, amely az ottani menekülttáborokban a humanitárius segítségnyújtást jelenti, és nem tudtuk támogatni azt, hogy újabb bevándorlókat hozzanak be Európába. Éppen ezért ezt tartjuk a kötelező betelepítési kvótában is az egyik legnagyobb veszélynek, mert meggyőződésünk szerint azt a problémát, amit az illegális bevándorlók beáramlása előállított, a kötelező betelepítési kvóta valójában szétterítené Európában. [[13.30]] Ennek megfelelően a kötelező betelepítési kvóta, ahogy növekedtek Európa kockázatai, növelné egész Európa területén, minden országban a terrorveszélyt. A kötelező betelepítési kvóta sajnos veszélyezteti a kultúránkat is, pontosan azokat az eredeti keresztény európai gyökereket, amelyekről hozzászólása elején tisztelt képviselő úr beszélt. A kötelező betelepítéssel egész Európában, így hazánkban is megváltozna az etnikai, kulturális és a vallási összetétel úgy, hogy erre vonatkozóan sem az európai, sem a magyar polgárok sem Európa, sem más országok vezetőinek felhatalmazást nem adtak. Úgyhogy, köszönve képviselőtársaim eddigi segítségét ehhez, ismét szeretném leszögezni, hogy a magyar kormány továbbra is folytatja a kötelező betelepítési kvóta elleni küzdelmet, és továbbra is hangsúlyozni fogjuk Brüsszelben minden uniós csúcson, hogy az elsődleges fontosságúnak a külső határok közös védelmét tartjuk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Lukács Zoltán képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Demokráciát mindenkinek, új köztársaságot mindenkivel!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az már nem vita kérdése, hogy a Fidesz öt-, lassan hatéves országlásának elsődleges célja az volt, hogy leépítsék a demokráciát Magyarországon, az, hogy a Fidesz rendszere leépítse a fékek és ellensúlyok rendszerét, az, hogy gyakorlatilag a demokratikus intézményrendszert vagy megszüntessék, kiüresítsék, vagy éppen pártirányítás alá vonják. Ez nem egyszeri botlása volt a Fidesz-kormánynak, ez gyakorlatilag egy szisztematikus rombolása volt a magyar demokráciának. Ha csak példákat mondunk, az Állami Számvevőszék élére pártkatonákat ültettek [[Dr. Rétvári Bence: Warvasovszky Tihamérról beszélsz?]] , a Nemzeti Választási Iroda és a Nemzeti Választási Bizottság élén penetránsan bűzlenek a pártkatonai mivoltuktól, és mindent megtesznek, hogy lábbal tiporják a népszavazások lehetőségét. Az Alkotmánybíróság tele van fideszes pártkatonákkal, más már bele sem fér. Az ügyészséget jellemzi, hogy a legfőbb ügyész a VIP-es lelátókon csókolgatja a miniszterelnököt; ez nyilván demokráciákban így szokás. A NAV-ot meg éppen most akarják odaadni a pártkatonáknak, és sürgősséggel akarják elfogadni azt a törvényt, ami szerint a Nemzeti Adóhivatalt gyakorlatilag pártpolitikusok fogják irányítani. Leépítették az igazságszolgáltatást, több-kevesebb sikerrel, de megpróbálták, a sajtót fenyegetik jogszabályokkal, a közmédiát gyakorlatilag ellenőrzésük alá vonták. A szakszervezetek jogait elvonták, a munkavállalói jogokat szinte megsemmisítették Magyarországon. És még egyszer mondom, a népszavazás intézménye is gyakorlatilag kiüresített, szinte lehetetlenné vált. Ezért is a születésnapos Kereszténydemokrata Néppárt is tagja ennek a koalíciónak, és azt kell mondjam, miközben boldog születésnapot kívánok, hogy azért azok a nagy elődök, akiket ön sorolt itt az előbb, nem biztos, hogy büszkék lennének azokra a döntésekre, azokra a politikai irányvonalakra, amikben önök részt vesznek. Önt az mondta, hogy két elnyomó rendszer is ellene volt a Kereszténydemokrata Néppártnak, ezért furcsa, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt ebben az elnyomó rendszerben mégis részt vesz, és a döntésekben ott van. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A jólét alapja a demokrácia, a demokrácia alapja a jólét. Nem beszélhetünk demokráciáról egy olyan országban, ahol a családok nagyon nagy része szinte az alapvető lehetőségekkel sem bír. A családok jelentős részében gyakorlatilag nem bírnak mindennap enni adni a gyermekeknek, a családok jelentős része ma sem tudja kifizetni az energiaszámlákat, a családok jelentős része nem jut hozzá olyan szolgáltatásokhoz, például közszolgáltatásokhoz, egészséges ivóvízhez, nem jut hozzá a gyógyszeréhez, mert nem tudja kiváltani, nem jut hozzá tisztességes orvosi és egészségügyi ellátáshoz, mert ma ilyen a rendszer. Ilyenkor nem lehet demokratikus országról beszélni. Hölgyeim és Uraim! Nyilvánvalóan látszik, hogy a Fidesz nem képes az önkorrekcióra, és nem képes arra, hogy változtasson saját magán. Ezért nyilvánvalóan ahhoz, hogy újra demokrácia és köztársaság legyen ebben az országban, nekik távozniuk kell a hatalomból. Ma még sok politikuson azt látom, hogy azt gondolja, ez örökké tart. Szeretném mondani, ha a Szovjetunió meg a Római Birodalom össze tudott omlani, akkor egy kicsit nézzenek magukba, és azt fogják látni, hogy önök is össze fognak tudni omlani. Lehet, hogy előbb, mint gondolnák. És amikor ez meg fog történni, akkor nagy valószínűséggel eljön a lehetőség, hogy demokrácia legyen ebben az országban, méghozzá közvetlen és mélyebb demokrácia, mint volt. Mert azért tudták ilyen könnyen leépíteni a demokráciát, a köztársaságot, mert a '89-es és 2010-es köztársaság, a Harmadik Köztársaság nem tudott annyit adni az embereknek, sem demokráciában, sem jólétben, hogy azért megharcoltak volna, ezért önök azt könnyen leépítették. Az új köztársaságnak sokkal több jólétet, sokkal több demokráciát, sokkal több közvetlen demokráciát kell adni. A Magyar Szocialista Párt ilyen köztársaságban és ilyen demokráciában gondolkozik, ahol az embereknek sokkal nagyobb beleszólásuk lehet a saját ügyeikbe, és sokkal több demokráciát kaphatnak. Ha több lesz a jólét, amikor önök már nem lesznek, ha több lesz a demokrácia, akkor jobban fogják azt védeni a magyar polgárok is. A külföldön dolgozóknak vissza kell adni a szavazati jogukat, akiket önök elüldöztek ebből az országból, vissza kell adni az önkormányzatiságot ebben a hazában, amit önök leromboltak. A civileknek sokkal nagyobb támogatást kell adni, akár az adóátirányítás lehetőségével, bármi mással, de semmiképpen sem kommandósokat kell küldeni a civil szervezetek irodáiba. A szakszervezeti jogokat vissza kell adni, új szakszervezeti törvényt, új munka törvénykönyvét kell alkotni, és általában vissza kell adni a köztársaságot és a demokráciát ebben az országban. Önök erre képtelenek, de majd mások megteszik önök helyett. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rogán Antal miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Lukács képviselő úr kicsit indulatos hozzászólására természetesen érdemben is kívánok reagálni, de engedje meg, hogy előtte magam és a kormány, valamint képviselőtársaim nevében is kifejezzem őszinte részvétemet Salgótarján polgárai mellett az önök politikai közösségének is Dóra Ottó polgármester úr váratlan halála miatt. Azt gondolom, ez minden esetben, még akkor is, ha politikai ellenfelek voltunk, ez a megtiszteltetés itt a Házban is kijár az elhunyt polgármester úrnak. [[Taps az MSZP soraiban. - Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Másik oldalról engedje meg nekem, mivel magam is valamennyire nyomon követtem az MSZP-kongresszus hétvégi eseményeit, amennyire ezt a sajtótudósítások engedték, szeretném hozzátenni önnek, tisztelt képviselő úr, azt gondolom, amikor ilyen vádakat vág a fejünkhöz, akkor némi tisztelettel, de nekem emlékeztetnem kell önt arra, hogy 2002 és 2010 között az önök pártja kormányon volt ebben az országban. És ilyenkor a mai szavakat érdemes összevetni az akkori cselekedetekkel. És igen, akkor még az 1990 előtti időszakra nem utaltam, és most külön nem is szeretnék utalni. De ami a demokráciát illeti, tisztelt képviselő úr, mindannyian emlékszünk még a 2006. őszi eseményekre. Arra kérem, amikor beszél, soha ne felejtse el, hogy annak idején, 2006 őszén az önök pártja, az önök kormánya volt az, amelyik politikai bosszúra használta fel a rendőrséget. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem igaz! Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] 2006 őszén az önök válságba került kormánya volt az, amely erőszakkal akarta megtartani hatalmát, és visszaélt azzal, hogy a törvényeket és a rendészeti minisztériumot is megkerülve, Gyurcsány Ferenc miniszterelnök közvetlenül tárgyalt rendőrségi vezetőkkel, utasította a rendőrséget, és ennek eredménye lett a békés tüntetők megveretése, a tömegbe lövetés. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Hogy erre ki adott utasítást, azt ma sem tudjuk, tisztelt képviselőtársaim. [[Dr. Vadai Ágnes folyamatosan közbeszól. Az elnök csenget.]] De arra azért szeretnék emlékeztetni, hogy aki demokráciáról beszél, annak illik tiszteletben tartania azt, ami, azt gondolom, akkor fordult elő a rendszerváltozás óta először Magyarországon, hogy egy ellenzéki párt képviselőjét a rendőrök fizikailag bántalmazták, nyolc napon túl gyógyuló sérüléseket szenvedett egy egyébként bejelentett, békés tömegdemonstráció során. [[Kósa Lajos: És utána ezen poénkodtak a kormánypárti képviselők.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanakkor, ha már jólétről is beszélünk, és különösen energiaszámlákról vagy éppen minimálbérről, hadd emlékeztessem arra tisztelt képviselő urat, hogy amikor önök kormányoztak, akkor sajnos sokszor még a szavakat is csak olyan tettek követték, amelyeket aztán újabb tettekkel felülírtak. Önök úgy emeltek bért, hogy aztán vissza is vonták. Önök úgy csökkentettek adót, hogy azt is visszavonták. Emlékezzünk csak ezekre! Az lehet, hogy önök valóban bevezették például a 13. havi nyugdíjat, akkor, amikor ezt választási szempontból indokoltnak tartották, majd vissza is vonták, tisztelt képviselőtársaim. [[Novák Előd: Orbán Viktor 14. havi nyugdíjat is ígért.]] Egyébként egyhavi nyugdíj mellett eltöröltek egyhavi fizetést is a közalkalmazottaknak és a köztisztviselőknek. [[Egy közbeszólásra Kósa Lajos: Ti is megszavaztátok.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Arra is hadd emlékeztessem önöket, hogy egyébként önök voltak azok, akik egy választás előtt megígérték, hogy csökkentik az adót, le is csökkentették az áfát, majd a választás után rögtön visszavonták, és visszaemelték annak eredeti szintjére, tisztelt képviselőtársaim. [[Dr. Vadai Ágnes: 27 százalékos az áfa. Az összegét tovább emeltétek.]] [[13.40]] Azt gondolom, hogy ilyet nem illik tenni egy politikai erőnek egyetlenegy demokráciában sem; vagy ha igen, akkor szembe kell néznie a következményekkel. Tisztelt Képviselőtársaim! A bérek esetében is arra szeretném emlékeztetni önöket, hogy az előző szocialista kormány alatt, főleg 2006-2009 között különösen, de egyébként a minimálbérek esetében hosszabb időben is elmondható, szinte folyamatosan csökkentették a minimálbér vásárlóértékét: 2007-2010 között minden évben csökkent 10 százalékkal, tisztelt képviselő úr. [[Gőgös Zoltán: Most meg mennyivel?]] Azt gondolom, hogy ehhez képest az elmúlt években, 2010-2015 pont egy nem szocialista kormány kormányzása, egy nem baloldali kormány kormányzása idején a minimálbér bruttó összegét 43 százalékkal emeltük meg, és [[Gőgös Zoltán: És mennyi a nettó?]] továbbra is szándékunkban áll ennek az emelése. És, tisztelt képviselőtársaim, ha már energiaszámlákról beszélünk [[Lukács Zoltán: A nettót is tegyük hozzá!]] , hadd emlékeztessem arra a tisztelt képviselő urat, hogy önök a kormányzásuk alatt, bár az elején Lendvai Ildikótól egészen más ígéretet hallottunk, háromszorosára emelték a gáz árát, kétszeresére a villamos energia árát, szinte megfizethetetlenné tették az emberek számára a rezsiköltséget. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom - bár látom, hogy önök ma nagy harcosai a rezsicsökkentésnek, és úgy csinálnak, mintha a rezsicsökkentés önöknek lenne köszönhető -, ebből legfeljebb egyetlen egyvalami igaz: ha Lendvai Ildikó és elvtársai nem lettek volna, akkor nekünk nem lett volna mit csökkenteni az elmúlt négy esztendőben. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mirkóczki Ádám képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport…. [[Jelzésre:]] Bocsánat, képviselőtársaim, nem akartam megkerülni Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt. Tehát felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet, LMP-képviselőcsoport: „Magyarország az európai klímavédelem potyautasa” címmel. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ha a földi életre, a jelen és a jövő generációkra leselkedő legnagyobb veszélyekről kellene egy listát összeállítani, a klímaváltozás biztos benne lenne az első háromban, a migráció komplex kérdésköre és a szegénység világméretű növekedése mellett. Ráadásul ezek egymással összefüggő kérdések: a klímaváltozás kétséget kizáróan növeli a szegénységet és a migráció fokozódását is. A klímaváltozás súlyához képest a magyar Országgyűlés eddig méltatlanul keveset foglalkozott a problémával, pedig ma kezdődik Párizsban a COP 21, vagy másképpen a párizsi klímacsúcs, ahol nemcsak a kiotói egyezmény jövőjéről, de voltaképpen az egész bolygó sorsáról kell dönteni. Magyarország pedig úgy tesz, mintha minket ez az egész nem érintene; megpróbáljuk kivonni magunkat azokból az erőfeszítésekből, amelyeket a világ és ezen belül Európa tenni próbál a globális felmelegedés megfékezése érdekében. A feladat egyértelmű: a földi átlaghőmérséklet emelkedését 2 Celsius-fokos szint alatt kell tartani az ipari forradalom előtti szinthez képest, különben a folyamat visszafordíthatatlanná válik. Ehhez rövid távon 40, hosszabb távon inkább 70 százalékkal kell csökkenteni az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását. Emellett pedig már most komoly alkalmazkodási feladatok is vannak. A célkitűzés érdekében az államok és az országcsoportok a klímacsúcsra készülve különböző vállalásokat tettek, amelyekből már most is látszik, hogy nem elegendőek. Az Európai Unió az élen jár: azt ígéri, hogy 2020-ig 40 százalékos kibocsátáscsökkentést hajt végre, 20 százalékra emeli a megújuló energiaforrások részarányát, és 20 százalékkal növeli az energiahatékonyságot. Az USA 26-28 százalékos csökkentést vállalna, míg Kína 2025-ig fenntartja magának a jogot a kibocsátásnövelésre, és csak 2025 után kezdene neki a csökkentésnek. Ezek az előzetes vállalások 2,7 százalékos hőmérséklet-növekedésre elegendők, már ha a jövőben a vállalásokat betartják. Sajnos a kiotói vállalások sem teljesültek: 2012-ig 5 százalékos csökkentést vállalt a fejlett világ, de csökkenés helyett nőtt a kibocsátás. A 2,7 százalékos növekedés pedig katasztrofális következményekkel járhat: szélsőséges időjárási viszonyokkal, élelmiszer- és vízhiánnyal, sokféle betegséggel és járvánnyal kell majd többek között számolnunk. És most nézzük, mit tesz Magyarország! A mi kormányunk azt mondja, hogy 1990 óta már nagyjából végrehajtottuk a 40 százalékos kibocsátáscsökkentést, de az nem a tudatos klímapolitika eredménye, mint tudjuk, hanem azért következett be, mert a rendszerváltás után a nehézipar összeomlott. És a magyar kormány azt is mondja, hogy a megújulók terén elég lesz nekünk a 14 százalék, amit már csaknem elértünk néhány szenes erőmű fatüzelésre átállításával, és lehetőség szerint az energiahatékonyság terén sem vállalnánk semmilyen érdemi előrelépést. Mindez tökéletesen illeszkedik az Orbán-kormány eddigi energia- és klímapolitikájához, amelyben az orosz atom és az orosz gáz van a központi helyen. És annak érdekében, hogy az oroszországi energiaimportnak való kiszolgáltatottságunk a jövőben se csökkenjen, megtiltják az új szélerőművek építését, megadóztatják a napelemeket, és elveszik a megígért vissza nem térítendő uniós támogatást a lakossági energiahatékonysági és megújuló beruházásoktól. Magyarország tehát arra készül, hogy Párizsban a jelenlegi helyzethez képest nem vállal semmilyen érdemi lépést. A kormány stratégiája arra irányul, hogy hogyan maradhatnánk ki a globális erőfeszítésekből, és hogyan maradhatnánk továbbra is az európai klímavédelem potyautasai. Ahhoz, hogy a magyar kormányküldöttségnek egyáltalán legyen oka a párizsi klímacsúcson ott lenni, olyan vállalásokat kellene tennünk, amelyek egyrészt érdemben hozzájárulnak a felmelegedés megállításához, másrészt nyilvánvalóan nem teljesíthetőek a túlhaladott és alapjaiban hibás magyar klímapolitika jelentős módosítása nélkül. Mindez a magyar emberek érdekeit szolgálná, hiszen a tartós energiaimport-függőségből és a magas energiaárak szorításából fenntartható módon csak az energiahatékonyság növelésével és a megújuló energiaforrások használatával lehet kitörni. Ráadásul hazánk a klímaváltozás hatásainak leginkább kitett uniós tagállamok közé tartozik. Azt látjuk, hogy az Orbán-kormány a megúszásra játszik; az Európai Unió céljai helyett az energiafüggőség fenntartásával valójában a putyini Oroszország érdekeit képviseli; a jövőnket a saját rövid távú kül- és belpolitikai szempontjainak rendeli alá. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A klímavédelem valóban egy nagyon fontos dolog, planétánknak és az emberiségnek az egyik legfontosabb kérdése. Ezért a magyar Országgyűlésben is elvárható, hogy ehhez méltó komolysággal és ne a napi politikai homokozó szintjén nyilatkozzunk meg benne. [[Közbeszólások az LMP padsoraiból: Jaj! Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]] A 2013-as varsói konferencián elfogadott menetrend szerint az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezmény részes felei a Párizsban ma kezdődő klímakonferencián állapodnak meg az új globális egyezményről. A tárgyalásokon az elsődleges cél a 2015-ben induló és a 2020-tól hatályos globális éghajlatvédelmi megállapodás előkészítése, amely a jelenleg második kötelezettségvállalási időszakát élő kiotói jegyzőkönyvet váltaná fel. Az új megállapodás a keretegyezmény fő célját, a globális hőmérséklet-emelkedés iparosodás előtti szinthez viszonyított 2 Celsius-fokon belüli tartását hivatott megvalósítani. [[Dr. Szél Bernadett: Eddig mit csinált a kormány?]] Az új egyezmény révén lehetőség nyílik arra, hogy a kiotói jegyzőkönyvet nem ratifikáló, nagy kibocsátásokkal rendelkező országok, például az Egyesült Államok, az eddigi kibocsátási csökkentési céllal nem rendelkező fejlődő országok vagy a 2012-2020 kibocsátási csökkentési célt nem vállaló országok, Kanada, Japán, Oroszország kivegyék a részüket a klímaváltozás elleni globális összefogásból. Az egyezmény legfontosabb célkitűzései: a megfelelő szintű és jogilag kötelező erejű vállalás a kibocsátáscsökkentés 2 Celsius-fokos célkitűzésének elérése érdekében. Ennek eszközei: a fosszilis alapú gazdasági berendezkedésről való elmozdulás a fosszilis energiahordozók támogatásának kivezetésével és a jelentéstételi rendszer kialakításával, a klímafinanszírozási cél kapcsán a fejlett országok részéről felajánlott 100 milliárd dollár forrás mozgósításának módjáról való megegyezés, a fejletlen országok alacsony kibocsátású fejlődésének finanszírozására létrehozott pénzügyi mechanizmussal. [[13.50]] Magyarország kezdettől fogva szorgalmazza és támogatja egy új, globális, jogi erővel bíró egyezmény kialakítását, amely a következő évtizedekre irányt szabhat a klímaváltozás kezelésében, segítve a fenntartható fejlődést. Ennek megfelelően Magyarország a mostani konferencián is a legmagasabb szinten képviselteti magát. A magyar álláspont szerint egy dinamikus, méltányos, jogilag kötelező erejű, általános érvényű jegyzőkönyv elfogadása lenne indokolt 5 vagy 10 éves vállalási ciklussal. Fontos feladat a fejlett és fejlődő államok közötti megegyezéssel arányos teherviselés, a differenciálás kérdésének megoldása. [[Dr. Szél Bernadett: A magyar kormány?]] Elsődleges törekvés a kibocsátás csökkentése, az egyre gyakoribb áradások, egyáltalán a szélsőséges időjárás miatt is elengedhetetlen. Az Európai Unió a világ kibocsátásának csupán 9 százalékáért felel. Ebből Magyarország kibocsátásai kevesebb mint 1 százalékot tesznek ki, de ezzel együtt az eddigi csökkentésünk egy-két volt szocialista tagállammal együtt az egyik legjelentősebb az uniós tagállamok között. Magyarország ’13-as kibocsátási adatai több mint 36 százalékkal voltak kedvezőbbek a ’90-es kibocsátási szintnél. A rádióban is hallottam képviselő asszony ezzel kapcsolatos nyilatkozatait. Kérem, hogy ne mondjon több rosszat az országáról, a hazájáról, mint amit a napi politikai viták e körben szükségessé tesznek. 1990-ben Magyarországon a kohászat már nem működött, a nagy vegyi üzemek egyébként mind a mai napig működnek [[Dr. Szél Bernadett: Miért nem ülnek le vitázni? Zaj. Az elnök csenget.]] , akár a TVK, akár a BVK. Néhány nagy erőmű pedig jelentősen csökkentette mind a hulló por, mind a kén kibocsátását. Tehát Magyarország igenis jelentős eredményeket ért el ezen a területen. Az Unió vállalásai egyébként a ’90-es bázisévhez nagyon ambiciózusak. Mindezek alapján visszautasítom azt az álláspontját, hogy Magyarország ebben potyautas. Magyarország jó példával és jelentős csökkentéssel járul hozzá ennek az egész az emberiséget érintő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kérdésnek a megoldásához. Köszönöm, elnök úr, a türelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mirkóczki Ádám képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Hányszor két hét kell még a rendhez? Most már a bűnözőknek is szóljanak, hogy rend van, mert láthatólag ők ezt egészen másként gondolják” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Csak néhány konkrétummal indítanám a felszólalásomat. Mende, kettős gyilkosság; VIII. kerület, lövöldözés; Várpalota, egy férfit vertek agyon a napokban; Szihalom, saját udvarán támadták meg az ott élő becsületes állampolgárt, aki 8 napon túl gyógyuló sérüléseket szerzett. Székesfehérváron buszon vertek össze egy idős embert, Kunhegyesen kiraboltak egy idős asszonyt. A BKV-járatokon Budapesten rendszeresek az erőszakos cselekmények. Ma reggel pedig a hírolvasó állampolgár arra ébredhetett, hogy a Havanna-lakótelepen egy kétgyermekes családapát nemes egyszerűséggel nyakon szúrtak, „van egy cigid?” felszólítással. Ugye, tudjuk ezt a bűncselekményi elkövetési formát is, hogy kikre és hogyan jellemző, és hogy önök mennyire nem tesznek ez ellen érdemben semmit. Mindez, amit felsoroltam, az elmúlt napok és egy-két hét eseménye, és ebből is csak a jéghegy csúcsa. Nagyon sok esetben, ha véletlenül rendőrkézre kerül az elkövető, akkor vagy a bíróság hoz felháborító ítéletet, amely tovább borzolja a társadalom felháborodását, ha pedig valaki végső elkeseredésében saját kezébe veszi saját testi épségének vagy éppen anyagi javainak védelmét, akkor pedig a bíróság példátlan szigorral jár el. Ennyit a kettős mércéről, ami az igazságszolgáltatást illeti. A magyar társadalom szubjektív biztonságérzete sokkal mélyebben van, mint eddig bármikor. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez nem a rendőrség hibája. Szeretném hangsúlyozni, hogy nem a rendőrséget kritizáljuk, hanem azokat a politikusokat, azokat a döntéshozókat, akik a rendőrségnek néha vagy éppen elég gyakran politikai parancsokat adnak. Hogy a rendőrség többet foglalkozik pénzbehajtással, mint bűnmegelőzéssel vagy bűnüldözéssel, ez nem a rendőri vezetők hibája, hanem a Belügyminisztériumé vagy éppen a kormányé. Ha már a szubjektív biztonságérzetnél tartunk, akkor szeretném azt is leszögezni, hogy az egy merénylet volt a magyar társadalom békés lakossága ellen, amikor önök 20 ezer forintról 50 ezer forintra emelték a szabálysértési értékhatárt. Ezzel az egy lépéssel elérték azt, hogy az addig pitiánernek számító kisebb - vagyon vagy személy elleni - bűncselekményeket most már jóval nagyobb mértékben követik el, jóval szélesebb földrajzi területen. Nem mondhatjuk már azt, hogy csak Északkelet-Magyarországon van gond, vagy csak Baranyában lenne gond, hanem most már látjuk Budapesten, látjuk a Dunántúlon, látjuk azokban a térségekben, ahol egyébként a közbiztonság szempontjából viszonylag jó volt a helyzet; most már ott is fokozatosan romlik. Mindez a szabálysértési értékhatár brutális mértékű megemelésének köszönhető. Ez az, amit önök ezzel elértek, és érdemben továbbra sem foglalkoznak azzal, hogy hogyan tehetnék élhetővé, közbiztonság szempontjából élhetővé a vidéket. Természetesen a felsorolt bűncselekmények jelentős része - vagy szinte kizárólag - a cigányság törvényen kívüli részének köszönhető. Ők azok, akiket önök Magyarország rejtett erőforrásainak tartanak. Köszönjük szépen, hogy ezeket az erőforrásokat hagyják így garázdálkodni, hogy szenved tőlük cigány, nem cigány, teljesen mindegy, aki próbál értelmes életet élni és a normákat betartani, az mind-mind áldozatává vált ennek a rétegnek, amely egyébként nem csökken, hanem kifejezetten lélekszámban is és elkövetési módban is növekszik. Természetesen itt nem szeretném megkerülni a cigány politikai elit felelősségét sem, hiszen ha az átlag cigányember azt látja, hogy a saját politikai elitje lop, csal hazudik, és tollal, papírral vagy éppen nyakkendővel eszközli ki a legbrutálisabb korrupciós ügyeket, akkor mit várunk az átlagtól. Mit várnak önök attól, ha a saját politikai elitje a hazai cigányságnak egy olyan mintát ad, ahol egyébként lehet nyugodtan a törvényeken kívül nagyon szépen gyarapítani a vagyont. Szeretném hangsúlyozni, hogy itt Orbán Viktor egyszemélyes felelősségéről is beszélünk. Amíg önök ezt a konzekvenciát többek között nem vonják le, amíg a szabálysértési értékhatárt nem csökkentik, amíg a rendőrséget nem pénzbehajtásra, hanem végre bűnüldözésre és bűnmegelőzésre nem fogják használni, addig ezek a folyamatok nem fognak csökkenni. Itt szeretnék kitérni arra, amit nyilván államtitkár úr el fog mondani, hogy a rendőrség milyen munkát végez Magyarország déli határainál, ez természetesen így van, és köszönet jár érte nekik. De azt is szeretném hangsúlyozni, hogy azok a rendőrök Magyarország egyéb megyéiből és területeiről most hiányoznak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezért kellett volna határőrség, hogy ne a rendőröket kelljen határvédelemre használni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Legelőször is szeretném visszautasítani a cigányságot támadó rasszista kijelentéseit [[Derültség a Jobbik soraiban.]] azokat a kijelentéseket, amelyek minden alapot nélkülöznek, tisztelt képviselő úr. Ön kettős mércéről beszélt, ön minden alap nélkül támadta Magyarországot, a magyar embereket, a Magyarországon élő cigányokat. [[Novák Előd: A világegyetemet! Mirkóczki Ádám: Nem én szúrtam nyakon!]] Tisztelt Képviselő Úr! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, ahol senki nem állhat a törvények fölött. Aki megszegi a törvényeket, aki megszegi a jogszabályokat, annak függetlenül a fajától, nemétől, felekezetétől, származásától [[Novák Előd: Frakciójától!]] , bőrszínétől, felelni kell. Tisztelt Képviselő Úr! Ezt az elmúlt öt és fél évben nagyon sokszor elmondtuk, és ezt a gyakorlatban is alkalmazzuk. Sajnálom egyébként, hogy a mai napirend előtti hozzászólásával - egyébként négy interpelláció és két azonnali kérdés is hasonló tárgyban szerepel a Jobbik részéről - talán a Jobbik csökkenő népszerűségét próbálják ezzel javítani. [[Dr. Rétvári Bence: Zuhanó!]] Köszönöm szépen kollégám kifejezését, hogy nem is csökkenő, hanem zuhanó népszerűségét próbálják javítani [[Derültség és moraj a Jobbik soraiban. Közbeszólások ugyanott, köztük: A KDNP stabil! Derültség a Jobbik soraiban.]] Úgy gondolom, hogy a tényeket, a valóságot ön vagy nem ismeri, vagy félrevezették [[Novák Előd: Az ügyesebbek ezért 1 milliót számláznak!]] vagy pedig nem mond igazat, képviselő úr. Engedjék meg [[Zaj. Az elnök csenget.]] , tisztelt Országgyűlés, hogy tényadatokat mondjak az általam állítottak alátámasztására! [[14.00]] Ugye, képviselő úr, azt elfogadja, hogy a rendőrség munkájának vagy a közbiztonság értékelésének a szempontjából döntő az emberek véleménye, hogy hogyan foglalnak állást? Engedje meg, hogy néhány adatot idézzek! Tisztelt Képviselő Úr! A települési és a megyei önkormányzatok minden évben beszámoltatják a rendőrséget a település, a megye közbiztonságának helyzetéről, arról, hogy az adott településen, adott megyében hogyan értékelik a közbiztonságot. Ez év tavaszán 18 megyeszékhelyen, illetőleg Budapesten, valamint 154 rendőrkapitányság vonatkozásában a székhely szerinti városokban, 149 településen került sor erre, és a megtartott beszámolókat mind elfogadta az adott települési közgyűlés és önkormányzat; 117 helyen egyhangúlag fogadta el, képviselő úr… [[Mirkóczki Ádám: Ez kit érdekel?]] Kit érdekel? Hát, ön tett fel a napirend előtti hozzászólásában olyan kérdéseket [[Dr. Staudt Gábor: A fideszesek elfogadják! Az elnök csenget.]] , amelyekre én igyekszem válaszolni. Tisztelt Képviselő Úr! Én húsz évig voltam önkormányzati képviselő, tudom azt a saját tapasztalatomból, hogy ezeken a testületi üléseken [[Mirkóczki Ádám: Persze, a fideszes többség elfogadja!]] az embereket érdeklő kérdéseket teszik fel a képviselők, a tisztségviselők, és aszerint hozzák meg a döntésüket, hogy kapnak-e megfelelő válaszokat, hogy milyennek értékelik a közbiztonságot. Tehát - folytatva a választ - 117 helyen egyhangúlag, a megyei önkormányzatok közül Baranya, Bács-Kiskun, Csongrád, Nógrád, Tolna, Veszprém és Zala megyében egyhangúlag, ellenszavazat és tartózkodás nélkül fogadták el, és a többi helyen is mindenhol elfogadták ezeket a beszámolókat. Ha nem lettek volna elégedettek ezek a testületek a rendőrség munkájával, ha nem lettek volna elégedettek a közbiztonság helyzetével, akkor nyilván a „nem” gombot nyomják meg. De más adatot is mondok: az elmúlt évben önkormányzatoknál, iskolákban, általános és középiskolákban, valamint szülői munkaközösségben végeztek felmérést a közbiztonság értékelésével kapcsolatban, és a rendőrség munkáját az 1-től 5-ig terjedő skálán 4,1-re értékelték, tisztelt képviselő úr. És hadd mondjam el, hogy az elmúlt öt évre visszamenve, a 2010-es adatokhoz viszonyítva tényadat, hogy százezerrel csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma. Ez jelentős csökkentés, ezért köszönet a rendőrség személyi állományának. Ami pedig a tavalyi évet illeti: 2015 első félévében 13,2 százalékkal csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma, a közterületen elkövetett bűncselekmények száma pedig 15 százalékkal csökkent. De nemcsak ez mutatja az eredményességet, hanem a nyomozás eredményességi mutatói is jelentős mértékben csökkentek Tisztelt Képviselő Úr! Ezt a feladatot, ezt az emberfeletti feladatot a rendőrség a határvédelmi feladatainak ellátásával egyidejűleg tudja biztosítani Magyarországon, és elmondhatjuk, hogy Magyarországon ma nagyobb rend van, Magyarországon ma biztonságban élnek az emberek, összevetve a 2010-es állapotokkal. Természetesen azt is elmondtam mindenhol, hogy mi is még jobb eredményeket szeretnénk, ezért a 2016-os költségvetésben, amit az idén júniusban már elfogadott a parlament, biztosítjuk azokat a feltételeket, amelyek a rendőrség eredményes működéséhez szükségesek. Ha komolyan gondolják, hogy a rendőrség munkája fontos, ha komolyan gondolják, hogy fontos a közrend, a közbiztonság, akkor támogassák a rendőrség munkáját elősegítő törvényeket! Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kósa Lajos frakcióvezető úr [[Moraj az ellenzék soraiban.]] a Fidesz képviselőcsoportjából: „Brüsszel bosszúja” címmel. [[Derültség az MSZP soraiban.]] Megadom a szót, frakcióvezető úr.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! [[Közbeszólások az ellenzéki oldalon. Az elnök csenget.]] A brüsszeli biztosi testület a napokban útjára engedett egy olyan európai polgári kezdeményezést, aminek a célja az, hogy Magyarország ellen kezdeményezzék a 7. cikk szerinti eljárást, ami végső soron Magyarország szavazati jogának a felfüggesztését jelenti. A kezdeményező szervezet a magát Európai Humanista Föderációnak nevező szervezet, amely tipikusan a radikális és szélsőbalos kapcsolatairól ismert, egyértelműen Soros Györgyhöz kötődő finanszírozási háttérrel. [[Derültség az MSZP soraiban.]] A biztosi testület álláspontja teljesen egyértelmű politikai álláspontot képviselt [[Közbeszólás az MSZP soraiból: A radikális baloldali Soros György! De­rültség ugyanott.]] :az európai jogrendszerhez és az Alaptörvényhez a biztosi testület álláspontjának semmi köze. A 7. cikk szerinti eljárást nem így kell kezdeményezni, nem is lehet, az Európai Parlamentnek ehhez nincs köze, és az is teljesen nyilvánvaló, hogy azért kezdeményezték, mert Magyarország most már rendkívül következetesen, akár egyetlenként is kiáll azért a szilárd álláspontjáért, hogy Európának a migrációs ügyben meg kell védeni a határait, és az európai országoknak be kell tartani az idevonatkozó nemzetközi szerződéseket: a schengeni egyezményt és a dublini egyezményeket. Miután azonban az Európai Unió vezetői következetesen ezeket az egyezményeket nem tartatják be, gyengének bizonyulnak vagy egész egyszerűen méltatlannak arra, hogy egy ilyen ügyben egyértelmű álláspontot foglaljanak el, Magyarország vette magának a bátorságot, megvédte a határait, biztonsági határzárat létesítve megakadályozta azt, hogy tömegesen törvénytelenül lépjék át az illegális bevándorlók a magyar határokat, miközben a nemzetközi jognak megfelelően biztosította azt a lehetőséget, hogy a politikai menedékjogot kérők a határátkelőhelyeken ezt a kérelmüket rendben előterjesszék, és pozitív elbírálás esetén Magyarország ezeket az embereket ellátja, fogadja, a nemzetközi egyezményeknek eleget tesz. Magyarország következetesen fellépett a betelepítési kvóta ellen, mert azt a döntést törvénytelennek tartja, ellentétesnek a nemzetközi szerződésekkel. Teljesen nyilvánvaló, hogy ráadásul fölöttébb értelmetlen döntésről van szó: 130 ezer embert akarnak kötelező betelepítési kvóta alapján különböző államokban az akaratuk ellenére tömegesen elhelyezni, miközben több mint egymillió ember érkezett az Európai Unióba ugyanilyen jogi státus alapján. Ezért kezdeményezett a Fidesz frakciója aláírásgyűjtést Magyarországon, és a hét végén már meghaladta az összegyűjtött aláírások száma az egymilliót, amivel kapcsolatban a napnál világosabb, hogy az emberek újra megerősítik azt az álláspontot, amit a nemzeti konzultációban kifejtettek: meg kell védeni Magyarország és az Európai Unió határait. Ezzel egyébként az a legnagyobb problémája a Bizottságnak és az európai vezető politikusoknak, hogy valaki határozottan és eredményesen képvisel egy olyan álláspontot, amit ők lehetetlennek tartanak, ráadásul a közismert teszetoszaságuk kapcsán még csak azt sem lehet világosan tudni, hogy vajon a Bizottság vezetői a schengeni egyezményeket egyáltalán érvényben tartják-e vagy sem, vagy mi a véleményük akkor, amikor Görögország ezt sorozatosan megsérti hosszú éveken keresztül, miért lehet egy nyilvánvalóan radikális baloldali és neofasiszta koalíció által vezetett országnak ezt megtenni, egy rendes európai konzervatív kormány által vezetett országnak pedig nem. Mindezek után fontos részsikernek vagy győzelemnek tartjuk azt, hogy a mostani európai uniós-török megegyezés a 400 ezer vagy ki tudja, hány százezer pluszmigráns betelepítése kapcsán nem alkalmazza a kötelező kvótát, de most hívjuk fel a figyelmét mindenkinek arra, hogy a kötelező betelepítési kvóta érvényben van, küzdeni kell ellene, ezért természetesen a Fidesz-frakció tovább folytatja a betelepítési kvóta ellen az aláírásgyűjtést egészen addig, amíg az Európai Unió vissza nem vonja ezt a törvénytelen, felesleges, rossz döntését. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rogán Antal miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető Úr! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Valóban, a kötelező betelepítési kvóta ügyében meg tudom erősíteni a frakcióvezető úr által elmondottakat is, hogy Magyarország Kormánya a kötelező betelepítési kvótát jogtalannak és veszélyesnek tartja. Jogtalannak tartjuk a kötelező betelepítési kvótát, mert az európai jog megkerülésével született meg; a brüsszeli Bizottság annak jogszabályba iktatása és kötelező érvényűvé nyilvánítása előtt nem egyeztetett a tagállamok kormányaival, és nem egyeztetett a tagállami parlamentekkel sem. [[14.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek megfelelően, a parlament döntését, a nemzeti konzultáció eredményét és természetesen a magyar emberek elutasító véleményét is alapul véve, a magyar kormány Igazságügyi Minisztériuma folyamatosan dolgozik a kötelező betelepítési kvóta jogi megtámadásán az Európai Bíróságon. Igazságügyi miniszter úr arról tájékoztatta a kormányt, hogy a kötelező betelepítési kvótával kapcsolatos jogi keresetet legkésőbb december 14-éig a magyar kormány be fogja nyújtani az Európai Bíróságon. Ezzel párhuzamosan egyeztetést folytatunk a visegrádi országok kormányaival, hiszen velük közös álláspontot képviselünk a kötelező betelepítési kvóta ellen, és bízunk benne, hogy meg tudjuk nyerni a visegrádi országok közül talán többeknek a támogatását a konkrét beadvány kapcsán is. Tisztelt Képviselőtársaim! Másik oldalról a kötelező betelepítési kvótát veszélyesnek is tartjuk - erről itt már a mai napon szó esett -, veszélyesnek tartjuk azért, mert azt a megnövekedett veszélyt, biztonsági kockázatot, amit a bevándorlók ellenőrizetlen beáramlása okozott, szétterítené egész Európában. Ebben a formában természetesen növelné a konkrét terrorveszélyt is, tisztelt képviselőtársaim. És ugyancsak beszélnünk kell arról, hogy a kötelező betelepítési kvóta veszélyezteti a kultúránkat, hiszen előállít egy olyan helyzetet, hogy Európának alapvetően az etnikai, nemzeti, vallási összetétele úgy változik meg, hogy arról az európai emberek korábban semmilyen döntést nem hoztak, erre irányuló felhatalmazást sem Európa intézményeinek, sem pedig a tagállamok kormányainak nem adtak. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanakkor arról is beszélnünk kell, hogy a kötelező betelepítési kvóta pénzbe is kerül. Tisztelt Képviselőtársaim! A mai állapotok alapján, ha megnézzük azt, hogy mennyibe kerül a magyarországi befogadótáborokban egy bevándorló ellátása az Európai Unió által érvényesített elvek alapján, akkor azt kell hogy mondjam önöknek, hogy jelenleg a befogadótáborokban havi 130 ezer forintunkba kerül egy illegális bevándorlónak az ellátása. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha ehhez még hozzátesszük a frakcióvezető úr által is emlegetett Soros-tervet, ahol Soros György kifejezetten 4,5 millió forintos ellátást javasol egy bevándorlónak a befogadása esetén, akkor azt kell hogy mondjam önöknek, ez nemcsak Magyarország, de az Európai Unió anyagi lehetőségeit is meghaladja, főleg, ha ennek a forrásául az eladósodottságot tekintjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A kötelező betelepítési kvóta elleni küzdelemben Magyarország mindvégig egy nagyon fontos szerepet vállalt, éppen ezért a frakcióvezető úr által az előbbiekben említett brüsszeli döntések számunkra egyértelműen Brüsszel bosszújának tűnnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Mondjuk ki őszintén, a brüsszeli Bizottság alig két héttel ezelőtt még liberális képviselők megkeresésére egyrészt a nyár elején, másrészt azóta írásban körülbelül két héttel ezelőtt is világossá tette, hogy Magyarországgal kapcsolatban nem jöhet szóba a 7. cikkely alkalmazása. Ehhez képest, tisztelt képviselőtársaim, maga a brüsszeli Bizottság, a kollégium, Juncker úr jóváhagyott valóban egy olyan kezdeményezést egy furcsa és sajátos civil szervezet részéről, amely kifejezetten Magyarország megtámadására irányul, baloldali háttérrel, részben Soros György-finanszírozással, és egy olyan civil szervezet kíván véleményt nyilvánítani Magyarországról, melynek a tagszervezetei között egyébként magyar szervezet nincsen. Tisztelt Képviselőtársaim! Én csak egyvalamit szeretnék kérni a Házban helyet foglaló ellenzéki frakcióktól. Arra szeretném kérni önöket, hogy védjék meg önök is Magyarországot az Európai Unió különféle fórumain, védjék meg az igaztalan támadásokkal szemben, és ha lehet, akkor ott is a magyar emberek véleményét képviseljék, ne pedig párt- vagy ideológiai érdekeket jelenítsenek meg a brüsszeli törvényhozásban. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Gúr Nándor jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Bodó Sándor, Fidesz; Varju László, független; Ágh Péter, Fidesz. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Szászfalvi László, KDNP; Farkas Gergely, Jobbik; Sallai R. Benedek, LMP; Bencsik János, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Ander Balázs, Jobbik; Lukács László György, Jobbik; Szávay István, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Fuzik János szlovák szószóló.A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Kissné Köles Erika szlovén szószóló; Lukács László György, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Sallai R. Benedek, LMP.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Gőgös Zoltán képviselő úr, MSZP, országgyűlési képviselő mentelmi joga megsértéséről bejelentést tett az Országgyűlés elnökének, aki ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Országgyűlés! A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az egyes törvényeknek a Nemzeti Adó- és Vámhivatal átalakításával, valamint a költségvetési tervezéssel és gazdálkodással kapcsolatos módosításáról szóló [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] T/7918. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség; az összevont vitára a holnapi napon első napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerüljön sor. Tisztelt Országgyűlés! A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazata szükséges. Tisztelt Országgyűlés! Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/7918. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 116 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 17 percig van lehetőség. A törvényjavaslat összevont vitájára a holnapi napon első napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a holnapi határozathozatalok között kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/7355. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatának vitáját követően kerüljön sor az egyes hatósági eljárások illetékének és igazgatási szolgáltatási díjának megszüntetéséről szóló T/6988. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatának vitájára. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az egyes hatósági eljárások illetékének és igazgatási szolgáltatási díjának megszüntetéséről szóló T/6988. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatának vitáját követően kerüljön sor a jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló 2001. évi LXXX. törvény módosításáról szóló T/7399. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatának vitájára. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló 2001. évi LXXX. törvény módosításáról szóló T/7399. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatának vitáját követően kerüljön sor a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény módosításáról szóló T/7391. számú törvényjavaslat bizottsági jelentésének vitájára. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. [[14.20]] Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény módosításáról szóló T/7391. számú törvényjavaslat bizottsági jelentésének vitáját követően kerüljön sor az egyes honvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló T/7400. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatának vitájára. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2015. december 1-jei, keddi ülésnapján a határozathozatalokra legkorábban 13 óra 30 perctől kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2015. december 1-jei, keddi ülésnapján a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/6979. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslatáról való döntésre és a zárószavazásra az egységes szanálási rendszerhez kapcsolódó kormányközi megállapodás kihirdetéséről szóló T/7393. számú törvényjavaslat zárószavazását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy ezen az ülésen nem kerül sor a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény, a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény, valamint a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló T/7378. számú törvényjavaslathoz, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló T/7389. számú törvényjavaslathoz benyújtott bizottsági jelentések vitájára, valamint a zárószavazásokra, mivel a kormány kezdeményezte a Törvényalkotási bizottság eljárását. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az IPU Magyar Nemzeti Csoportjának közgyűlése következik, ennek időtartamára szünetet rendelek el. Megkérem képviselőtársaimat, továbbra is szíveskedjenek helyükön maradni. [[Szünet: 14.23-14.49Elnök: Jakab IstvánJegyző: Gúr Nándor]]
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 49 perckor áttérünk az interpellációk és azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A KLIK-ről, a tudásról meg a pénzről” címmel. Hiller István képviselő urat, alelnök urat illeti a szó. Parancsoljon, alelnök úr! [[14.50]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Nagy napja volt a Klebelsberg Intézményfenntartó Központnak november 18-án: aznap derült ki egy sajtótájékoztató keretében, hogy a KLIK tudásközpont lett. Öröm és boldogság lepte el abban a pillanatban az országot. Ugyanezen a napon, november 18-án a KLIK egy fizetési felszólítást is kapott, ugyanis „a járandóságok hónapok óta húzódó etikátlan és jogszerűtlen ki nem fizetése komoly financiális problémát okoz kollégáinknak” - írta a beadványozó szakszervezet elnöke. Ezzel egyidejűleg ezen a nagyszerű napon egy igazgató arról számolt be, hogy a Magyar Posta már nem veszi át az iskolai küldeményeket, csak ha azonnal fizetik a díjakat, arra hivatkozva, hogy a KLIK-nek akkora az adóssága, hogy nem hajlandó tovább hitelezni. Ugyanezen a napon egy Pest megyei tanár, aki óraadóként informatikát tanított addig, mivel nem hallotta a hírt, hogy tudásközpont lett a KLIK, úgy döntött, hogy nem tanít tovább, mert ebben a tanévben, tehát szeptember óta nem kapott még fizetést. Óraadási megbízások, költségtérítések, jutalmak és egy sor más címen járó jogos juttatások nem kerültek kifizetésre hónapok óta. Amikor a KLIK vezetője a már említett sajtótájékoztatón megtudta, hogy tudásközpont lettek, elismerte, hogy egy sereg helyes és nemes cél mellett önmagukra, a KLIK-re is költöttek a 10 milliárd forintos programból, azzal indokolva, hogy szükség volt belső képzésekre. Szintén ugyanezen a napon került nyilvánosságra, hogy egy iskolának már egyetlen fénymásolója sem működik, ugyanis fél év is kell ahhoz, hogy a fenntartótól, vagyis a KLIK-től megkapják az engedélyt a szervizelésre. Valljuk meg, sajátos megnyilvánulása ez egy tudásközpontnak. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez így láthatóan nem megy. Adhat a kormány időről időre rendkívüli pótfinanszírozást, tízmilliárdokat, készülhet miniszteri biztosi jelentés, leválthatják a vezérkart; rá kell jönni, hogy a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ önmagában maga a probléma, ismét és ismét újratermeli a hiányt, rosszul látja el a feladatát és elnyeli a pénzt. Kérdezem ezért tisztelettel, tisztelt államtitkár úr: ön szerint is egy jól működő tudásközpont-e a KLIK? A tanároknak van igazuk, akik követelik a járandóságaikat, vagy a KLIK-nek, amelyik nem fizet? Mi kell még ahhoz, hogy belássák, a KLIK rossz megoldás, és árt a magyar közoktatásnak? Őszinte reménnyel várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Sok irányból is kezdhetném, de azzal kezdem, úgy állt fel a képviselő úr és úgy nagyított fel egyedi helyi problémákat, amelyek egy része valószínűleg valós, tényleges probléma, mintha ilyen problémák nem lettek volna korábban, a korábbi években; mintha az ön oktatási minisztersége alatt ne lett volna egy olyan iskola, ahol adott esetben bármilyen tanszerből hiány lett volna, ne hallottunk volna olyan híreket, amikor valamelyik iskolában kifogyott a fénymásolópapír, vagy korábban valamelyik iskolában nem volt kréta. Amióta az eszemet tudom, ilyesfajta hírek rendre felbukkantak. Ez nem a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ sajátja, mélyen tisztelt képviselő úr, ilyen mindig is volt. Nem a KLIK-től kezdődik az az időszámítás, amióta ilyen problémák felmerülnek. Az kétségtelen, hogy a KLIK rengeteg pluszfeladattal találkozott akkor, amikor az önkormányzatoktól átvette az iskolák fenntartását és bizonyos iskolák esetében a működtetést is. Mert óriási különbségek alakultak ki, mint arról már itt a parlamentben is beszéltünk, egy oktatási intézmény anyagi helyzete és egy másik oktatási intézmény anyagi helyzete között, hiszen az önkormányzatok fizetőképességétől függött az, hogy az egyik iskola jobban el lett eresztve, a másik meg nem. És ez meghozta az eredményt abban is, hogy az egyes osztályokban hányszoros különbséggel jártak halmozottan hátrányos helyzetű vagy más okból segélyezett, nehéz helyzetben lévő fiatalok. Az egész országban az olló kinyílásához, a társadalmi különbségek növekedéséhez hozzájárult valamennyire az, hogy ilyen szempontból az oktatás is kontraszelektált volt, és maga is növelte a különbségeket ahelyett, hogy csökkentette volna, ahelyett, hogy mindenkinek ugyanolyan szinten ugyanazt a tudást adta volna. Ez egy húszéves probléma, amire a megelőző kormányok léphettek volna, de nem léptek. Tehettek volna érdemi és hathatós intézkedést arra, hogy azt a leszakadást, ami a köznevelés rendszerében is tapasztalható sok-sok tankerületben Magyarországon, megállítsák, megszüntessék. De nem tették. Előállhattak volna alternatív javaslattal, hogy hogyan lehetett volna egy két évtizednyi, a rendszerváltás után tartó két évtizednyi ilyesfajta problémát, ilyesfajta különbségnövekedést megállítani vagy megfordítani. De nem tették. Semelyik kormány nem tette. Egyetlenegy lehetőség volt erre: egy központi állami működtetés, egy központi állami fenntartás. Hogy a KLIK-nek vannak működési problémái? Nyilvánvalóan vannak. Ezért módosítjuk az szmsz-ét, ezért erősítjük a megyeközponti tankerület igazgatási és pénzügyi jogosítványait, ezért adunk kincstári kártyát az intézményvezetőknek, hogy a dologi kiadásaikat ebből fedezzék. És ezért adunk a pluszfeladatokhoz, amelyek felmerültek, ennek a különbségnek, a hihetetlen módon kialakult különbségnek a csökkentésére 26,7 milliárd forint pluszforrást a magyar köznevelés rendszerének, a magyar oktatásnak a Klebelsberg Intézményfenntartó Központon keresztül, mint ahogy adtunk több mint 100 milliárd nagyságrendben a pedagógusok bérének a megemelésére is, hogy az ő munkájuk is nagyobb megbecsülésnek örvendjen, ne pedig elvegyék egyhavi bérüket. Tisztelt Képviselő Úr! Ez volt a lehetőség arra, hogy megállítsuk ennek a különbségnek a növekedését. Ezért kellett létrehozni a KLIK-et, és természetesen ezért kell a működési problémát javítani, akár pluszforrásokkal is, amit ez a kormány mindig meg is tett, amikor erre volt szükség. Ezért kérem önt is és másokat is, hogy lássák be, a központi fenntartás, a központi működtetés más országokban is működő konstrukció. Maga a konstrukció nem hibás, hiszen a problémák egy része korábbi probléma, mint a KLIK létrehozatala. Csak amit eddig egy-egy önkormányzat esetében lehetett elmondani, azt most önök a KLIK teljes egészére húzzák rá problémaként, márpedig ön is tudja, hogy ez nem valós. Nem a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ létrehozatalától kezdődnek a különböző problémák, amiket igyekszünk megoldani. S bízom benne, hogy ez a pluszforrás a személyi juttatásokban több mint 21 milliárd forint pluszforrást jelent, a különböző adók és járulékok tekintetében is több mint 5 milliárd forintot, és ez biztosítja a fedezetet például arra is, hogy a nem pedagógus végzettségű, de a nevelő-oktató munkát segítő kollégák számára a második 25 ezer forintos juttatást is ki tudjuk fizetni az idén, amit pluszban kapnak az eddigi fizetésükön felül. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, alelnök urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Nem fogadom el, elnök úr. Tisztelt államtitkár úr, miközben ön beszélt, érkezett a hír - ön is elolvashatja - egy internetes portálon, hogy most már telefon meg internet sincs a KLIK-ben. Ez pont azalatt történt, ami alatt ön dicsérte a KLIK-et. Ha kevésbé dicséri, akkor még föl is lehet hívni. [[Dr. Rétvári Bence: Azt is tegye hozzá, hogy éppen költöznek!]] De ha már egyébként joggal személyesre vette, akkor én is egyes szám első személyben beszélek. Tisztelt Államtitkár Úr! Soha nem engedtem volna, hogy egy pesti irodaházból irányítsák Nagykanizsától Mátészalkáig az összes magyar osztályt. Soha nem engedtem volna, hogy Pestről nevezzék ki az összes iskolaigazgatót úgy, hogy azt se tudják, kiről beszélnek. Soha nem engedtem volna, hogy egy kézből irányítsák a teljes magyar közoktatást úgy, hogy 2007-2008-ban nem volt olyan nemzetközi felmérés, amely azt mondta volna, hogy rosszabb lett volna a helyzet. Vagy azt mondták, hogy javul, vagy azt mondták, hogy csendben javul. Szignifikáns javulás a magyar diákok teljesítményében; ez volt a helyzet, államtitkár úr. Nem fogadom el a választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 41 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hányszor két hét kell még a rendhez? Mikor védik meg a kisembereket is végre?” címmel. Szilágyi György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A vácszentlászlói borosgazda esete ismert mindannyiunk előtt: egy ember végső elkeseredésében, azért, hogy megvédje a saját tulajdonát, rossz döntést hozott. A közvélemény jelentős része úgy tekint az ügyre, mint az igazságszolgáltatás és a jogszolgáltatás közti párharcra, hiszen egy saját tulajdonát védő ember védekezésébe halt bele egy bűnöző életmódot folytató, kábítószer- és alkoholfüggő tolvaj, ám ezzel hiába lepleződött le egy egész bűnbanda, akik már hosszú ideje és folytatólagosan több betörést és lopást követtek el a településen, a törvény ökle mégis a borosgazdára csapott le, és a bíróság első fokon hét év börtönbüntetésre ítélte. Érthetetlen, hogy miért csak a tulajdonát védő embert terheli felelősség az ügyben. Ő senkit nem hívott a portájára, és azzal, hogy az elkövető az ingatlanra jogellenesen hatolt be, törvényen, a jog keretein kívül helyezte önmagát saját akaratából. [[15.00]] De a kialakult helyzet legfőbb felelőse a kormány, amelynek közbiztonságot hazudó, az állampolgárait védtelenül hagyó politikájának köszönhetően ilyen igazságtalanságok, személyes tragédiák történhetnek hazánkban. Önök azt ígérték, hogy két hét alatt rendet tesznek. Hányszor két hét telt el azóta?! A közbiztonság helyzete a 2010-es pintéri ígéret óta nemhogy jobb lenne, hanem folyamatosan romlik. És ne a kozmetikázott statisztikai számok mögé bújjanak, hanem a valós helyzetet értékeljék reálisan! Menjenek le egy vidéki faluba, és kérdezzék meg az embereket, hogy biztonságban érzik-e magukat és a javaikat, ha van még nekik egyáltalán bármijük. Az úgynevezett kisemberek, akikre önök oly sokszor hivatkoznak, hiába mennek a rendőrségre, ha betörés vagy lopás kárvallottjai lesznek, hiszen a nyomozás a legtöbb esetben kimerül a jegyzőkönyv felvételében és az ügy pár hónappal későbbi lezárásában, „a tettes ismeretlen” indoklással; persze, ha nem beszélik le őket már rögtön a rendőrök a feljelentés megtételéről az „úgysem lesz semmi eredménye” mondattal. A nyomozás során pedig általában nincs nyomrögzítés, nincs ujjlenyomat-rögzítés, csak tessék-lássék módon foglalkoznak az ügyükkel. Éppen ezért mérhetetlen düh foghatja el ezeket az embereket, amikor azt látják, hogy az övékénél kisebb súlyú esetekben a nyomozó hatóság mindent bevet, és semmi sem drága neki. Így volt ez például, amikor Orbán Viktor lányának esküvőjén eltűnt egy telefon, és a rendőrség mindent megtett a tettes felderítésére, még DNS-vizsgálatok tömegét is elvégeztette, mindezt egy telefon miatt. De így volt ez legutóbb Kubatov Gábor esetében is, amikor a házával szemben kifeszített egy darab kiírás miatt a nyomozó hatóság 378 DNS-vizsgálatot végeztetett el, közel 3 millió forint értékben. Tisztelt Államtitkár Úr! Mikorra kívánják beváltani az ígéretüket, mikorra lesz végre rend Magyarországon? Mikorra kívánják megteremteni azt a világot, ahol a kisemberek ügye ugyanolyan fontos az államnak, mint az uraké? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországon ma rend van, Magyarországon az emberek nagyobb biztonságban élnek, mint öt és fél évvel ezelőtt. A kormány beváltotta az ígéreteit, helyreállította a rendet és a biztonságot Magyarországon. [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Ezt nemcsak a számok bizonyítják, hanem az emberek megnyilvánulásai is. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném leszögezni itt is, a Jobbik támadássorozatának közepén, amikor is a mai ülésnapon a rendőrséget, a rendet támadják, most is szeretném elmondani, hogy mi soha nem ígértük azt, hogy egyetlen bűncselekmény nem lesz Magyarországon. Szeretnénk, ha így lenne, örülnénk ennek, de nem ígértük, és az a célunk, hogy a rendőrség minden bűncselekmény elkövetőjét elfogja és bíróság elé állítsa. Ezt a szándékunkat alátámasztják a tények. Mirkóczki képviselőtársunk napirend előtti hozzászólására már elmondtam, hogy ma Magyarország valamennyi településén a rendőrség évente beszámol a közbiztonság, a közrend alakulásáról, és ezeket a beszámolókat a képviselő-testületek, úgy, ahogy elmondtam a korábbi napirend előtti hozzászólására, minden alkalommal elfogadták; a legtöbb esetben egyhangúlag fogadták el. Képviselő Úr! Nem mindig volt így. Volt olyan, például 2003-ban, amikor az akkori Veszprém megyei közgyűlés Veszprém megye helyzetét tárgyalta, az akkori főkapitány elmondta, hogy olyan kevés eszközük van, hogy nem tudnak mást tenni, mint kiadják a végvári vitézek jelszavát a rendőröknek: térdre, imához! Tehát, képviselő úr, amikor baj volt, amikor nem volt rend az országban, akkor nemcsak a testületek, az emberek mondták ezt el, hanem a rendőrök is, a felelős rendőri vezetők. Még egyszer mondom, az általam elmondott példa ezt bizonyítja. Tehát, képviselő úr, Magyarország demokratikus jogállam, ahol senki nem állhat a törvények fölött, aki megszegi a törvényeket, annak ezért felelnie kell. A magyar reformok működnek, Magyarországon nagyobb rend van, nagyobb biztonság van, mint öt évvel ezelőtt. A rendőrség kiemelt figyelmet fordít a települési önkormányzatokkal, a polgármesterekkel, a képviselő-testületekkel, az ott élő emberekkel való kapcsolattartásra. A rendőrség a nyomozás során a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvényben foglaltak rendelkezéseiknek megfelelően jár el, és minden esetben a tényállás tisztázására, ennek körében a bűncselekménnyel kapcsolatos valamennyi terhelő és enyhítő körülmény, bizonyíték feltárására, felkutatására törekszik. Tisztelt Képviselő Úr! Önök rendszeresen támadják a rendet, a rendőrséget itt az Országgyűlésben. Ha önöknek valóban fontos lenne Magyarország rendje, Magyarország közbiztonsága, akkor elfogadták volna, megszavazták volna azokat a törvényeket, amelyek ezt a célt szolgálják. Elmondtam több alkalommal ebben a Házban, hogy a rendőrségi törvényt, a szabálysértési törvényt, az egyes rendészeti tárgyú törvényeket, mindazon törvényeket, amelyek a rendőrség megerősítését, a rend megerősítését szolgálták, nem fogadták el, nem szavazták meg. Sajnálom, hogy önök rendért kiáltanak, de a rendetlenség mellett vannak. Arra kérem tisztelt képviselő urat, ha önnek valóban fontos a rend, a biztonság, akkor a jövőt illetően változtassanak álláspontjukon, és támogassák a rendet, a közbiztonságot, a rendőrséget tárgyaló és támogató törvényjavaslatokat. Köszönöm szépen. Bízom abban, hogy ha ez önnek valóban fontos, akkor elfogadja a válaszomat. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Elnök Úr! Nem tudom elfogadni. Hogy is fogadhattam volna el a mellébeszélés nagymesterétől ezt a választ, amit itt éppen hallhattunk?!Államtitkár Úr! Ki kellene szállni a bársonyszék, a kozmetikázott statisztikai számok bűvköréből. Menjen már le egyszer vidékre, azt’ kérdezze meg az embereket, akiket kár ért, hogy ők is azt vallják-e, amit ön jelen pillanatban mond! Ráadásul ezeknél az embereknél nem egy telefont lopnak el, vagy nem éppen egy molinót feszítenek ki a házukkal szemben, hanem az életük egy kis részét lopják el tőlük, hiszen az a jószág, amit nevelgettek, az a termény, amit saját kezük munkájával termeltek meg, az életük egy bizonyos része, és önök nem foglalkoznak ezekkel az emberekkel. Ott hagyják a bűnözőknek, ott hagyják prédának a bűnözőknek ezeket az embereket. Míg amikor egy ilyen történik, hogy egy molinót kitesznek, hogy Orbán Viktortól elloptak egy telefont, akkor 3 millió forint értékben 378 DNS-vizsgálat! Államtitkár úr, egy molinóért 378 DNS-vizsgálat 3 millió forint értékben ön szerint arányban áll azzal, hogy vidéken meg nem foglalkoznak a lopásokkal, betörésekkel? Szégyellje magát, azt mondom! [[Taps a Jobbik soraiban. Németh Szilárd István: Sekély e kéj.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be az igazságügyi miniszterhez: „Most, hogy megbukott a magáncsőd, hajlandók végre változtatni a szabályokon?” címmel. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, mivel nehezen tudták eldönteni, hogy ki fogja elmondani az interpellációt. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Most már teljes bizonyossággal kijelenthetjük, megbukott a magáncsőd. Az Igazságügyi Minisztérium hónapokig próbálta titkolni a családi csődvédelembe belépett adósok számát. A magáncsődtörvény értelmi szerzője, a KDNP is egymásnak ellentmondó adatokat közölt. Legutóbb Harrach Péter egy rádióinterjúban azt nyilatkozta, hogy kevesebb mint 100 háztartás lépett be a magáncsődbe. Ha úgy vesszük, igazat mondott a frakcióvezető úr, 100-nál valóban kevesebb, egészen pontosan 51 adós kezdeményezett magáncsődeljárást szeptember óta. Csak az Adatvédelmi Hatóság közbenjárására sikerült megtudni, hogy is teljesített eddig a program. A mérleg: 51 eljárás és 626 millió forint közpénz, amit a kormány a magáncsőddel kapcsolatos intézkedésekre költött. Ebből az összegből 173 millió forint ment el azon csődvédelmi szolgálatokra, amelyek most üresen állnak. A bukás várható volt, senkit sem érhetett meglepetésként. A Lehet Más a Politika már a törvénytervezet vitájában elmondta, hogy a magáncsőd ebben a formában túl szűkre szabott, keveseknek segíthet. Elmondtuk, hogy a szigorú belépési korlátok és a teljesíthetetlen feltételek miatt legfeljebb az átlagosnál magasabb jövedelemmel rendelkező adósok lépnek majd be, már ha nem riasztja el őket a több száz oldalas adminisztráció és bürokratikus szabályok sokasága. Úgy tűnik, hogy még őket sem sikerült megnyerni. A magáncsőddel alapvető problémák vannak, amelyek kiküszöbölésére a törvény vitájában módosító javaslatokat is tettünk. Nem értettünk egyet a túl szigorú belépési korlátokkal, a nehezen teljesíthető törlesztési feltételekkel. [[15.10]] Azt sem láttuk garantálva, hogy akik egyáltalán tudnak élni a csődvédelemmel, az adósságrendezési eljárás során marad-e elég jövedelmük a létminimumnak megfelelő megélhetésre, vagy öt éven keresztül nyomorogniuk kell. Kértük azt is, hogy legyenek erős garanciák az adósok lakhatási biztonságának védelmére, arra, hogy a magáncsődben részt vevő adósok nem kerülnek az utcára, ha például elveszítik az állásukat, és munkanélküliek lesznek. Ezek a javaslatok falra hányt borsónak bizonyultak. A KDNP-nek is világosan kell látnia, nem egyes médiumok keltették a magáncsőd rossz hírét, nem ezért fulladt teljes érdektelenségbe a program, ahogy ezt Harrach Péter mondta. A kudarc oka az elhibázott szabályozás, amit túl szűkre szabott a jogalkotó. Kérdésem: hajlandók változtatni a szabályokon most, hogy megbukott a magáncsőd? Válaszát előre is köszönöm. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány álláspontja szerint nincs alapja annak, hogy olyan megállapítást lehessen tenni, hogy megbukott volna a magáncsőd jogintézményének bevezetése, és koncepcionális változást kellene kezdeményezni. A törvény ugyanis megfelel annak a jogalkotói célnak, hogy méltányos adósságrendezést valósítson meg az adós és a hitelező érdekeinek közelítésével, valamint megérdemelt csődvédelmet biztosítson azoknak, akik vállalják az eljárással járó kötelezettségeket. A törvény átlátható, ellenőrzött, dokumentált eljárási kereteket teremtett a bírósági és a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásokra. A mai napig 147 személy nyújtott be kérelmet magáncsődeljárás lefolytatására. A kormányhivataloknál működő csődvédelmi szolgálatok ennél jóval nagyobb érdeklődést tapasztaltak, október végéig 1756 érdeklődőt regisztráltak, akiknek személyesen nyújtottak és nyújtanak felvilágosítást és tájékoztatást a csődvédelmi szolgálatok munkatársai. A magáncsődben dolgozók felvételére és kiképzésére fordított források tehát hasznosulnak, és ezek zömében egyszeri kiadások voltak. Megfelelő időre van szükség ahhoz, hogy a fizetési nehézségben levő családok megismerjék és felmérjék, hogy ez a jogintézmény segítséget nyújthat számukra. Az a tény, hogy még kevés eljárás indult, nem jelenti azt, hogy nem vált be a jogintézmény. Még olyan fázisban vannak ugyanis az ügyek, hogy az adós családok is mérlegelik, hogy magáncsődeljárást kezdeményezzenek, vagy az eszközkezelő-programot válasszák. Az esetek egy részében ezen kívül a pénzügyi intézmények maguk ajánlanak fel egy kedvezőbb törlesztési feltételeket tartalmazó szerződésmódosítást az adósoknak, és ha ebben megállapodnak, akkor ilyen módon is ki tud kerülni a család a késedelmes hiteladósok közül. A kormány kezdeményezésére a parlament nemrég fogadta el azt a magáncsődtörvény-módosítást, amelynek értelmében a családi csődvédelmi szolgálatnál is be lehet nyújtani az adósságrendezési eljárás kezdeményezését. A kormányhivatalokban felállított területi családvédelmi szolgálatok munkatársai megfelelő felkészítést kaptak, és így fogadni tudják a kérelmeket. Szintén ebben a módosításban a jogalkotó az első ütemben indítható ügyeknél az adósok számára egy egyszeri, 2016. március 1-jei póthatáridőt biztosított annak érdekében, hogy akik elmulasztották a rájuk vonatkozó törvényi határidőt, azoknak a kérelme emiatt ne kerüljön elutasításra. A kormány folyamatosan vizsgálja a joggyakorlatot, és ha lehetséges, az ügyfelek számára további egyszerűsítésre tesz majd javaslatot. Fel kell hívnom azonban a figyelmet arra, hogy maga az eljárás számos adminisztratív tehertől kíméli meg az adósokat és a hitelezőket, az állam által felállított családi csődvédelmi szolgálat az eljárás kezdeményezését követően számos teendőt közszolgáltatásként átvállal a felektől. Ehhez kellett a szükséges szervezeti feltételeket biztosítani és a fejlesztéseket is elindítani. Kérem, szíveskedjék az interpellációra adott választ elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ.
A választ nem fogadom el. Államtitkár úr, minél jobban húzzák-halasztják, hogy érdemben hozzányúljanak ehhez a törvényhez, annál kellemetlenebb lesz önöknek a bukás. Ezt már most is egyértelműen lehet látni, hogy ebben a formában a magáncsőd intézménye megbukott. Önök több tízezer családdal számoltak már ebben az évben, és több tízezer, több mint százezer családon kellene segíteni. Az 51 belépő miatt, és még akkor is, hogyha 147 személy nyújtott be, de nem jött létre a szerződés, el kellene gondolkodni, és el kellene azon is gondolkodni, hogy a havi 42 750 forintból, ami egy személyre, felnőtt személyre jut, ha belép ebbe az intézménybe, abból nem lehet megélni. Nem lehet rezsit fizetni, nem lehet enni, esetleg nem lehet a gyereket iskolába járattatni. És azon is el kellene gondolkodni, hogy csak az átlagon felül keresőknek segít egyáltalán ez az intézmény. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Pósán László, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mire tanít és miről ad bizonyítványt az az iskola, amelyik szakmai, jogi és pénzügyi visszaélések sorát követi el?” címmel. Pósán László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt követően, hogy a polgári kormány konzekvensen elkezdte ellenőrizni a közpénzek oktatási célú felhasználását, a Magyar Államkincstár mintegy 2,2 milliárd forint visszautalására kötelezett több alapítványi fenntartású iskolát. A híradásokból arról is értesülhettünk, hogy közokirat-hamisítások és pénzügyi visszaélések miatt több büntetőfeljelentés is történt. A szakemberekben már rég felmerült annak a gyanúja, hogy egyes rendkívül gyorsan terjeszkedő, számos tagiskolát, telephelyet létrehozó intézmények, amelyek némelyike pár év alatt akár országos hálózattá is terebélyesedett, aligha teremthették meg ilyen tempóban az ehhez szükséges feltételrendszert, szakember-ellátottságot, programot, minőségi garanciákat. Különösen igaznak látszott ez, amikor az intézmény speciális oktatási kínálattal jelentkezett, eszközigényes szakképzések sorával, gyógypedagógiai vagy művészeti képzéssel, felnőttoktatással. A visszaélések módja rendkívül változatos. A fiktív tanulóktól és fiktív vagy engedély nélküli képzésektől, az azokról kiállított bizonyítványoktól kezdve, a megfelelő oktatási személyzet hiányát takargató visszaéléseken, csoportösszevonások tiltott módjain keresztül a vizsgacsalásokig és pénzügyi bűvésztrükkökig széles az ötlettár. A fiktív tanulókból, meg nem tartott órákból, törvénytelen csoportösszevonásokból tetemes megtakarítás származott, amelynek felhasználása ugyancsak nem folyhatott törvényes úton. Nyilvánvaló azonban, hogy az ily módon folyó oktatás nem tisztességes, és nem szolgálja a tanulók érdekeit sem. Emlékezetes, hogy egyes politikusok is haszonélvezői voltak magániskolák törvénysértő működésének. Elég Vona Gábor pártelnök szégyenletes multilevel marketing ügynöki tevékenységére gondolni, az azóta betiltott, de megtévesztő szerződésekkel tömegesen becsapott, beperelt és több százezer forinttal megrövidített áldozatot maga után hagyó 2F iskolára gondolni, vagy arra a több súlyos visszaélést elkövető Montessori iskolára, amelyikben Gyurcsány Ferenc miniszterelnök fia külön írhatta írásbeli érettségijét, és megkülönböztetett elbánásban részesült. Az akkori Oktatási Hivatal és az akkori oktatási miniszter pedig hallgatólagosan asszisztált is mindehhez. Tisztelt Államtitkár Úr! Az alapítványi iskolák jelentős része sokéves, évtizedes múltra tekint vissza. Hogyan lehetséges, hogy a balliberális kormányzás alatt ezek a visszaélések nem szúrtak szemet, vagy törvényes következmények nélkül maradtak? Mit kívánnak tenni annak érdekében, hogy a szülők, gyermekek ne váljanak visszaélések áldozatává? Várom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A nem állami és nem egyházi iskolákra sokszor úgy tekintünk, mint alapítványi iskolákra, ugyanakkor nagyon sok esetben nem alapítványok, hanem kft.-k vagy zrt.-k, gazdasági társaságok állnak ezen iskolák mögött, és egy jó részük esetében az utóbbi időben egyre több és több visszásságra került sor. [[15.20]] Ahogy ön is említette, elég komoly ellenőrzésnek vannak alávetve egyrészt a kormányhivatalok részéről, másrészt az Államkincstár részéről, és ha másodfokon is folytatódik az ügy, akkor az Emberi Erőforrások Minisztériuma is - mint döntő szerv - az eljárásba bekerül. Azt láthattuk, hogy egyre nőnek azok a problémák, nehézségek, amelyek az alapítványi vagy zrt.-k, kft.-k által fenntartott iskolákat jellemzik. Összességében, ahogy erre ön is utalt a felszólalása elején, több milliárd forintos az az összeg, amiről beszélhetünk. Ezért fontos, hogy mindenki, minden szülő azt érezze, hogy a gyermeke jó kezekben van, hiszen nem jó, ha valaki utólag szerez tudomást arról, hogy ahova a gyermeke járt, ott nem megfelelő képzettségű pedagógusok tanították, vagy a működési engedélyen kívüli képzettségre hirdettek tanfolyamot vagy képzést, vagy bármi más okból a gyereke nem tudja ott folytatni a tanulmányait. Emlékszünk az elmúlt évek híradásaiból olyanra is, hogy egyik napról a másikra, szerdáról csütörtökre az egyik iskola bezárt, a továbbiakban nem tudta fizetni a tanárokat, nem tanította a diákokat, és még egy-két napon belül a KLIK-nek kellett 4-5 másik iskolában helyet találni ezeknek a diákoknak. Természetesen a KLIK ellátta ezt a feladatát, és mindenkinek folyamatos volt a képzése, ugyanakkor ezeket a nehéz helyzeteket jobb megelőzni, mintsem kezelni. A megyei kormányhivatalok a törvényességi hatósági ellenőrzésüket legalább kétévente kell hogy elvégezzék ezekben az iskolákban, és az ellenőrzés eredményéről és konklúziójáról értesíti a költségvetési hozzájárulást folyósító szervet, ami a Magyar Államkincstár, illetve adott esetben értesíti az Emberi Erőforrások Minisztériumát, hogy a működési engedélyben meghatározottak szerint működnek-e. A finanszírozás tekintetében több forrásuk van: az állami költségvetési támogatás, a fenntartói hozzájárulás, az ott lévők térítési díja, a tanuló által igénybe vett szolgáltatások díja, adott esetben van, aki tandíjat is szed, vagy a köznevelési intézmény más jogcímen is szert tesz saját bevételre. A Magyar Államkincstár legalább négyévenként ellenőrzi ezeket az intézményeket, most már helyszíni ellenőrzést folytat és ennek eredményeiről számol be. Nem szabályszerű költség, költés vagy működés esetén felfüggeszti az állami támogatás finanszírozását. Fontos elmondani, hogy egyik intézményben sem alanyi jog az, hogy ilyen állami támogatást kapjanak, ha betartják a működési engedélyben foglaltakat, ha betartják a törvényeket, akkor jár nekik ez a finanszírozás. Hogy mik a legtipikusabb hibák? A működési engedélyben nem szereplő tevékenységet folytatnak, elsősorban nem engedélyezett OKJ-s szakképesítéseket és azoknak a megszerzéséhez hirdetnek tanfolyamokat vagy képzéseket, nem a működési engedélyben szereplő helyszínen végeznek oktatási tevékenységet, van olyan is, hogy nem is Magyarország területén folytatják ezt. Van olyan, hogy nem az igénylésben megadott gyermeklétszám szerinti tanulólétszám a valóságos, olyan gyermekeket jelentenek le, akik valójában nem járnak abba az iskolába, a tanulók számát, adatait nem rögzítik pontosan, nincs oktatási azonosítója a tanulóknak, így nem lehet tudni pontosan, hogy valós vagy nem valós az adatszolgáltatás, vagy pedig a pénzügyi, tanügyi igazgatási vagy egyéb nyilvántartásuk egész egyszerűen nem alapozza meg, hogy alaposan használnák fel a pénzeket. Ilyenkor adminisztratív hibára hivatkoznak, de sokszor mulasztások vannak mögötte. A nyilvántartások általános problémát jelentenek az ellenőrzések során, ezért mindenkinek javasoljuk, hogy az oktatas.hu honlapon mindig ellenőrizze le, hogy a képzés, amire jelentkezik, vagy a gyerekét be akarja íratni, valós képzés-e. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Megkérdezem Pósán László képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt a tényt, hogy a szabálytalanul működő alapítványi iskolák felülvizsgálata, ellenőrzése elkezdődött és ennek pénzügyi konzekvenciái is vannak, örömmel fogadtam. Ezért a választ elfogadom. Ugyanakkor szeretném megjegyezni azt is, hogy meglátásom szerint bizonyos jogszabályi módosítások indokoltak lennének. Ahogy a gazdasági életben számos szigorítás történt a tekintetben, hogy ne történhessen meg, hogy cégeket tüntetnek el, majd újakat alapítanak és ilyen értelemben egyfajta csalássorozatot művelnek, ugyanígy ne történhessen meg az oktatási területen sem. Ahogyan a 2F Iskola egyébként 2009-től egyszerűen IFF néven folytatja tevékenységét ugyanazon tulajdonosokkal ugyanolyan formában, csak a nevet változtatta meg, és ilyen értelemben továbbra is díjakat szed be gyerekektől, tanulni vágyóktól, azt gondolom, érdemes végiggondolni, hogy milyen jogalkotási tevékenység ildomos e területeken, hogy ezeket a visszaéléseket el lehessen kerülni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Lukács Zoltán, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Sürgősségi ellátásra szorul a tatabányai sürgősségi ellátás” címmel. Lukács Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Államtitkár Úr! Idén került átadásra a tatabányai Szent Borbála Kórház közel 6 milliárdos új központi épülete, amelyről döntés még 2010 tavaszán született. Másfél ciklus kellett ahhoz, hogy önök ezt befejezzék, de hála istennek, most már kész lett. Volt is nagy öröm, sokan átadták, gyakorlatilag felszabdalták jó sokan azt a nemzeti színű szalagot. Aztán a nagy öröm után elkezdődött a munka az épületben, és ma úgy látszik, illetve az a tény, hogy nagyon komoly problémák vannak azzal a sürgősségi betegellátó osztállyal, amely ebben az épületben kapott helyet. Ez a sürgősségi osztály csakúgy, mint az egész kórház, mondhatom, az egész magyar egészségügy, orvos- és nővérhiánnyal küzd, ezen a sürgősségi osztályon is alig-alig tudják ellátni az ügyeletet az orvosok, ugyanis többletfinanszírozást a többletfeladatokhoz nem kaptak. A jelenlegi nővér- és orvosállománnyal kellene ellátni ezt, méghozzá úgy, hogy kifejezetten sürgősségi szakorvos nem is áll rendelkezésre. Ezt szemészeknek, nőgyógyászoknak, gégészeknek és más osztályokon dolgozó orvosoknak kell ellátni. Odáig ment a probléma, hogy immár három vagy négy orvos e miatt az ok miatt felmondott, és elment az amúgy is orvoshiánnyal küzdő kórházból, és hatan-nyolcan vannak, akik tervezik, hogy emiatt elhagyják a tatabányai Szent Borbála Kórházat. Emellett természetesen az egész kórházban fennállnak a feszítő, rendkívül nagy problémák, még egyszer mondom, az orvos- és nővérhiány, az eszközhiány, a felszerelések hiánya, naponta jelent problémát a betegek ellátása. Gyakorlatilag azért működik még ez a kórház sok kórházhoz hasonlóan, mert az ott dolgozók felelősségtudata és a tisztességes helytállása ezt lehetővé teszi, de nagyon sokszor szinte már-már ellehetetlenül a munkájuk. Azt kérdezem az államtitkár úrtól, hogy miért nem adnak megfelelő finanszírozást a Szent Borbála Kórháznak arra, hogy új szakorvosokat vehessen fel, és ha már van új épület, lehessen benne normális gyógyító munkát végezni. Miért van az a probléma, hogy ha mégis kintről hoznak ügyeletet ellátó vendégorvosokat, ők 6-7 ezer forintot kapnak óránként az ügyeletre, egy ügyelet alatt akár egy nővér havi fizetését megkeresve, míg a kórházban dolgozó orvosok ennek a töredékét kapják meg ügyeleti díjként? Azt szeretném még kérdezni, hogy hajlandók-e végre rendezni az egészségügyben lévő bérfeszültségeket azért, hogy ne legyen állandósult az orvos- és nővérhiány, ne hagyják el a kórházakat és az országot az ott dolgozók, és normálisan lehessen gyógyítani ezekben a kórházakban. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nyilván nagyon sok orvosban és nagyon sok ápolóban akkor szakadt el a cérna, tisztelt képviselő úr, amikor nemhogy nem nőtt a fizetésük, hanem az MSZP időszakában egyhavi fizetéssel kevesebbet vihettek haza, amikor önök elvették egyhavi fizetését az egészségügyben dolgozó közalkalmazottaknak is. Ezt a bizalomvesztést kellett a Fidesz-KDNP-kormánynak nemcsak Tatabányán, de mindenhol máshol is kiküszöbölnie. Igyekeztünk ezt megtenni, igyekeztünk bérfejlesztéseket a költségvetés teljesítőképességéhez mérten végrehajtani. Azt hiszem, ez a körülbelül 70 milliárd forintos költségvetési többlet, amit tudtunk vállalni, ugyan messze van attól természetesen, amit mindnyájan ideálisnak tartanánk, de jóval több, mint amit a megelőző kormányok megtettek. Érezhető lépést tettünk, hiszen 95 ezer dolgozónak jelentett ez 2012-13-ban 27 százalékos béremelkedést. Idén, az év második felében pedig döntöttünk arról, hogy további 5,8 milliárd forintból, pontosan a legtöbbet betegágy mellett dolgozók esetében, akik ügyeletet vállalnak, akinek túlmunkája van, akik éjszakai műszakban vannak, pluszjuttatást adunk. Ez az idei 5,8 milliárd forint, a jövő évi 12 milliárd forint 77 ezer további, az egészségügyben az ágy mellett dolgozó embernek jelent pluszjövedelmet, és természetesen ezt szeretnénk is folytatni.A Szent Borbála Kórház konkrét esetét tekintve magam is ott voltam és körbejártam a kórházat az átadás után. Valóban nagyon korszerű, XXI. századi körülményeket teremtettek a gyógyítás érdekében. 5,8 milliárd forint volt az az összeg, amit ott az emberek egészségébe fektettünk. [[15.30]] De a sürgősségi betegellátó osztály ezen felül 1,2 milliárd forintos beruházást tudott végrehajtani. A személyi költségekre költi nyilván ez az osztály is a bérköltségeinek nagy részét, a 201 millió forintból 170 millió forintot. Az, hogy ki mennyit keres pontosan, nyilván a végzettségétől, a munkakörétől, a foglalkoztatási formától, a szakvizsgától függ, tisztelt képviselő úr. Van, akinél ez 2100 forintra, és van, akinek 7000 forintra jön ki. Amennyiben lenne a kórházban belsős, ott foglalkoztatott olyan személy, aki sürgősségi szakvizsgával rendelkezik, akkor természetesen ő is ugyanolyan 7000 forintos túlóradíjat kapna, mint ahogy a külsősök kapnak. Ebben az eseten csak külsősökkel tudták megoldani, ezért van az ő esetükben magasabb összeg. Ön utalt az írásbeli interpellációban az útiköltség-térítésre is. Itt is szeretném tájékoztatni, hogy külsős munkatársaknak nem jár útiköltség-térítés, ez nyilvánvalóan az ő díjukban benne szerepel. A belsős munkatársak kaphatnak ilyet. A sürgősségi betegellátó osztályon dolgozó ápolók a besorolásuk szerinti béren felül havonta 50 ezer forintot, a betegkísérők és az adminisztrátorok pedig havi 30 ezer forintot kapnak többletteljesítési díjként. Ezzel is igyekszik a kórház az ő jövedelmüket is növelni. A sürgősségi terület esetében hiányszakmáról beszélünk, éppen ezért igyekezett a kormányzat akár hiányszakmás támogatásról, akár más módon is minél többeket ezen a területen tartani vagy erre a területre hívni. Ahogy mondtam már, a mozgóbér-különbözet különösen azoknak az embereknek segíthet ügyeleti díjban, készenléti díjban, túlmunkadíjban, műszakpótlékban, akik itt, ezen a területen dolgoznak, a sürgősség területén. Az is fontos, hogy az utánpótlás szempontjából a rezidenstámogatási programmal vagy a fiatal orvosok számára nyújtott szakorvosi támogatással, hiányszakmás támogatással, dologi költségtérítéssel egy fiatal, hiányszakmás orvos akár 64 750 forint hiányszakmás többlettámogatásra vagy 100 ezer forintos rezidenstámogatási ösztöndíjra számíthat. Fiatal szakorvos esetében pedig a szakvizsgát követő 5 évben 151 ezer forint pluszjuttatásra jogosultak. Így törekszünk arra, hogy egyrészt az 500 milliárdos kórházfelújítási részből a tatabányai kórházra eső 6 milliárd forintból a munkakörülmények javuljanak, ezekből az összegekből [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] pedig az illetményüket igyekeztünk emelni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Ehhez képest nincs orvos elegendő, ehhez képest az orvosok bizonyos osztályokon már lassan bent laknak a kórházban, hogy el tudják végezni a feladataikat, annyira nincs orvos. A nővérek meg az ápolók nagy része Ausztriában, Angliában meg Németországban dolgozik. Nem lehet már normális módon ellátni a feladatot. Az erejükön felül teljesítenek ezek az emberek, hogy még valahogyan a betegellátást tudják biztosítani, és még egyszer mondom, orvosok hagyják el a kórházat, még a kevés orvos közül is elhagyják a kórházat, mert önök képtelenek normális módon finanszírozni. Azt gondolom, hogy akkor van önnek igaza, ha majd azt mondhatjuk, hogy elegendő az orvos, a nővér, és normálisan el lehet látni a feladatot. Addig ezek csak szavak, amik elszállnak a szélben. A kórházban pedig nincs elég orvos, és nem lehet normálisan gyógyítani. Így aztán nem is tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 102 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hányszor két hét kell még a rendhez? Mikor fognak eredményeket felmutatni a kábítószer-bűnözés megelőzése terén?” címmel. Apáti István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A parlament 2013-ban fogadta el a nemzeti drogellenes stratégiát. Számos hibája ellenére a Jobbik is előrelépésként tekintett erre a stratégiára, csakhogy már tavaly bekövetkezett az első mulasztás: nem készítették el a vonatkozó cselekvési tervet. Állítólag zajlottak, zajlanak szakmai viták - erről éppen pont a szakemberek nem tudnak semmit. Talán már lehet, hogy a kormány is tárgyalta. Nem lehet arról sem tudni, hogy ez a cselekvési terv milyen kidolgozottsági fázisban van. Hogy milyen nagy szükség lenne nemcsak tervekre, hanem valós cselekvésekre is, azt a következő lesújtó számok is alátámasztják. Az Európai Drogmonitorozó Intézet idén nyáron közzétett jelentése szerint 2007-2013 között hazánkban 50 százalékkal nőtt a drogfogyasztók száma. Ezzel gyakorlatilag egybecseng a Nemzeti Drog Fókuszpont jelentése is, amely az elmúlt 5 évben meredeken emelkedő számú fogyasztót regisztrált, és 2006-ot követően tavaly érte el a legmagasabb számot hazánkban a drogfogyasztók aránya. 2014-ben 6509 regisztrált kábítószeres bűncselekményhez 6078 elkövető járult, tehát 6078-an követték el ezt a töméntelen mennyiségű bűncselekményt. Az elkövetők több mint 75 százaléka 30 év alatti, éppen ezért kiemelten érdemes foglalkozni, sőt, kell is foglalkozni ezen probléma tárgyalása során a fiatalokkal. Más felmérések arra mutatnak rá, hogy a 15-17 év közötti középiskolai diákok legalább 20 százaléka próbálta már ki a kannabiszt, ennél jóval többen kezdték el fogyasztani a kannabisznál jóval veszélyesebb herbált és kristályt, amely gyakorlatilag sok esetben a dílerek által sem ismert összetételű, sokszor az utolsó pillanatban felütik különböző altatókkal, erős nyugtatókkal, és lényegében a kereskedők sem tudják, hogy mit adnak el a fogyasztóiknak. Ennek már egyszeri használata is nemcsak függőséget, hanem maradandó idegrendszeri károsodást okozhat, és ezen kábítószerek, dizájnerdrogok hatása alatt rendkívüli mértékben megnövekszik az erőszakos, életellenes, testi épség elleni bűncselekmények száma is.Fontos kiemelni azt is, hogy 2014-ben kábítószer hatása alatt 4687 bűncselekményt követtek el Magyarországon. Ez nem a fogyasztók, az echte visszaélés kábítószerrel című bűncselekményt elkövetők száma, hanem azok aránya, akik a drog megszerzése érdekében követnek el akár élet elleni, akár vagyon elleni bűncselekményeket, akár a kábítószer hatása alatt bármilyen más egyéb bűncselekményre vetemednek. Ezeknek a bűncselekményeknek a köre rendkívül széles, például a közlekedés rendjét sértő, közlekedés biztonságát veszélyeztető cselekmények is ebbe a körbe tartoznak.Ez a probléma az egész társadalmat sújtja, származástól teljesen függetlenül, ugyanakkor engedjék meg, hogy kiemeljem Forgách István cigányügyi szakértő tanulmányának egyik részletét, amikor azt mondta, hogy szombat délután fél 5 van, jelen pillanatban Borsod megyében legalább 300 cigány fiatal gondolkozik azon, hogy hogyan, miből fogja megszerezni a kábítószerre valót. Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy a cigányság, mint a magyarság érdekében kérdezem, hogy mit kívánnak tenni ezen bűncselekményfajták felszámolása érdekében, hogyan kívánják visszaszorítani az egyre inkább elharapózó kábítószeres bűnözést. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Várom mellébeszélésektől mentes, érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A nemzeti drogellenes stratégia legfontosabb célja, hogy a kereslet- és kínálatcsökkentési beavatkozások széles körű alkalmazása eredményeképpen 2020-ra hazánkban teljes mértékben szoruljon vissza a kábítószer-használat. Mindezek megvalósítása érdekében a stratégia a korábbiaknál lényegesen nagyobb szerepet szán a családoknak, a helyi közösségeknek, valamint a terjesztőhálózatokkal szemben alkalmazható rendészeti eszközöknek is. A 2015-2016. évekre vonatkozó szakpolitikai program fő irányvonalai közé tartozik a keresletcsökkentés területén az egészségfejlesztés és az általános drogmegelőzés átfogó fejlesztése, a kezelő-ellátó rendszer, illetve a visszailleszkedés korszerűsítése. Legfőbb célja a pszichoaktív anyagok Magyarországra történő bejutásának, illetve országon belüli kereskedelmének teljes megakadályozása. Ennek érdekében különösen fontos a világhálón elkövetett bűncselekmények megfékezése, továbbá a felnövekvő generációk védelme minden olyan színtéren, ahol a gyermekek, fiatalok fokozott veszélynek vannak kitéve. Tisztelt Képviselő Úr! A 2015. január 1-jétől hatályos az új pszichoaktív anyaggá minősített anyagokról és vegyületcsoportokról szóló rendelet, amelynek 1. számú melléklete tartalmazza az új pszichoaktív anyagokat, egyedi vegyületek és vegyületcsoportok formájában. A büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény tartalmazza az új pszichoaktív anyaggal visszaélés elnevezésű bűncselekményt; a 184., 184/D. §-okban határozza meg. Ennek hatálybalépésétől kezdődően minden évben egyre nagyobb mértékben foglal le a rendőrség dizájnerdrogokat. Tisztelt Országgyűlés! Az illegális forgalomban újabban felbukkanó anyagok esetében a rendőrség megtette a szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a még listán nem lévő szerek mielőbb listára kerüljenek. Ennek köszönhetően a 2012. év óta hatályos lista módosítása már hét alkalommal történt meg. 2015. július 11-étől a lista olyan átfogó változtatására került sor, amelynek eredményeképpen jelenleg csak egy olyan anyag van illegális forgalomban Magyarországon, ami még nem minősült ellenőrzött anyagnak, azonban ennek a felvétele is folyamatban van, hamarosan meg fog történni. [[15.40]] Tisztelt Képviselő Úr! A rendőrség évek óta kiemelt feladatának tekinti mind a kábítószerek, mind pedig az új pszichoaktív anyagok elleni fellépést. A kormány zéró toleranciát hirdetett a drogfogyasztás, a kábítószer-bűnözés ellen. Bízunk abban, hogy ezt önök is támogatják. Ha ez így van, akkor kérem önt, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! Válaszát nem tudom elfogadni, bár nagyon szerettem volna, törekedtem rá, de mégsem tudtam erre rávenni magam. Mégpedig azért, mert a cselekvési terv kidolgozásával adósok maradtak; a kábítószer-üldözéshez szükséges forrásokat ahelyett, hogy növelnék, csökkentik. A rendőrség számára nem adottak az eszközök a bűnözők elfogásához. Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor egy kisvárosban szinte mindenki tudja, hogy a dílerek, a nepperek hol, mikor, kinek milyen anyagot és mennyiért árulnak, és ezt pont a rendőrség nem tudja, akkor az kérdéseket és gyanakvást vet fel. Távol áll tőlem, hogy a déli határokon vitézül helytálló rendőrökbe bele akarnék szállni, de itt vagy szakmai vagy eszközrendszerbeli vagy egyéb problémák merülnek fel. Ez a probléma, a dizájnerdrogok problémája főleg a fiatalokat sújtja. Jóval olcsóbban beszerezhető, mint a jó minőségű alkohol, éppen ezért fillérekből gyakorlatilag bekábulnak a fiatalok, maradandó károsodásokat elszenvedve, sokszor egy egész életpályát derékba törve. Úgyhogy ezeket a válaszokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ezeket az anderseni mesébe illő válaszokat éppen ezért nem tudom elfogadni. Nem szavakra, hanem tettekre lenne végre szükség. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Biztonságban vannak-e az Astrások?” címmel. Firtl Mátyás képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ismert, az év augusztusában csődbe jutott a romániai székhelyű Astra Biztosítótársaság. A társaságnak közel 200 ezer magyar ügyfele volt, és a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási piacon pedig mintegy 4 százalékos részesedéssel bírt. Szeptemberben a Magyar Nemzeti Bank felügyeletével elindulhatott a csődbe jutott cég ügyfeleinek átszerződése, amelyet össze kellett hangolni a piacon működő más biztosítóknál történő új szerződések megkötésével is. A probléma gyors rendezését hátráltatta, hogy nincs egységes uniós szabályozás a biztosítási kártalanítási alapokat illetően, tehát mindenképpen azonnali hazai jogszabály-módosításra volt szükség. A szeptember végén szinte teljes egyetértésben elfogadott törvénymódosítás alapján a Magyar Biztosítók Szövetsége által kezelt kártalanítási számla előlegezi meg az Astra-ügyfelek okozta károk kifizetését, valamint rendezi az ügyfelek új szerződéskötését is. Mint köztudott, a Nemzetgazdasági Minisztérium a kártalanítási folyamat lezárásaként a baleseti adó visszaigénylését kívánja rendezni az adóhivatal bevonásával. A napjainkban is zajló kötelező gépjármű-biztosítási évfordulós szerződéskötések kapcsán, valamint az astrás biztosítottak ügyének minél gyorsabb elrendezése miatt kérdezem a tisztelt államtitkár urat: rendelkezésünkre állnak-e már adatok az átszerződött ügyfelek számáról, valamint a kártalanítás mértékéről? Megtörténtek-e azok a pénzügyi, fogyasztóvédelmet erősítő lépések, amelyek segítenek abban, hogy a jövőben ne kerülhessen több ezer biztosított hasonló helyzetbe az országban? Hiszen a biztosítási piac egyik alapvető értéke a bizalom, az egymásba vetett bizalom. Várom tisztelt államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is interpellációjában elmondta, ez év augusztus 31-én a román pénzügyi felügyelet visszavonta az Astra Biztosító működési engedélyét, és kezdeményezte a cég felszámolását. Az Astra magyarországi fióktelepe ezen időponttól új biztosítási szerződést nem köthetett. A román felügyelet intézkedésének nyomán, a hazai szabályozással ellentétesen szeptember közepétől a biztosító nem fogad kárbejelentést, a bejelentett károkat nem rendezi, és felfüggesztésre kerültek a fizetési jogosultságok. A Magyar Nemzeti Bank információja szerint a fióktelep december 1-jétől meg is szünteti tevékenységét. A probléma gyors rendezését akadályozta, hogy a román szabályok szerint elhúzódó felszámolásról szóló döntés és bizonytalan jogi eljárások miatt veszélybe kerültek ezen ügyfelek biztosítási összegei és maga a szolgáltatás is, azaz a fogyasztók kiszolgáltatott helyzetbe kerültek. Ezért volt szükség a hazai jogszabály gyors módosítására, amit a kormány, a Nemzetgazdasági Minisztérium és az Országgyűlés meg is tett. Október 7-én kihirdetésre került a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítással összefüggésben egyes biztosítási tárgyú törvények módosítása, azaz a 2015. évi CXLVII. törvény. Ezáltal felgyorsultak az átszerződési folyamatok. A törvénymódosítás a kárfizetések szüneteltetését is orvosolta, hiszen immár a Mabisz által kezelt kártalanítási számla előlegezi meg az Astra-ügyfelek okozta károk kifizetését az újbóli bejelentések alapján. Az Astra nyilvántartása szerinti mintegy 169 ezer kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződésből mind ez idáig 128 750 szerződés átszerződése már lényegében megtörtént. A még át nem szerződött ügyfelek száma 21 248 fő, körülbelül 19 ezerre tehető az egyéb okból megszűnt szerződések, valamint a gépjármű és ezáltal a kötvény nyilvántartásba vételére nem kötelezett járművekre kötött szerződések száma az esetleges adathibák figyelembevételével. Az Astra a Mabisznak 3720 darab rendezetlen kárügyet adott át, s a Mabisznak 1127 kárigényt nyújtottak be. Az 1127 bejelentett káresetből 1055 rendezése folyamatban van. Ennek jelentős része tisztázásra, elbírálásra vagy hiánypótlásra vár. Emellett az ön által is említett baleseti adó visszafizetésére is törvénymódosítás született. A NAV honlapján kell jelentkezni az érintett ügyfeleknek, és amit az Astra Biztosító nem teljesít, a magyar állam a Nemzeti Adó- és Vámhivatalon keresztül teljesíteni fogja a károsult ügyfeleknek. Arra a kérdésére pedig, hogy mit tett a kormány annak érdekében, hogy a jövőben ilyen ne forduljon elő, kezdeményezte a Nemzetgazdasági Minisztérium az Európai Bizottság felé, hogy a szabályok módosuljanak és európai uniós szinten egységesítésre kerüljenek. Ugyanezt megtette a Magyar Nemzeti Bank is az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság irányába. Nagyon bízunk benne, hogy kezdeményezésünk hatására a jövőben ilyen esetek nem fordulnak elő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem Firtl Mátyás képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm államtitkár úrnak a választ, és jelentem, hogy a válaszát elfogadom, különösképpen azért, mert a kormány valóban megtett mindent annak érdekében, hogy az európai uniós szabályozások is valahogy megoldásra kerüljenek, hiszen ez volt a kiváltó ok. Az is fontos, hogy a kárfizetési számla is beindult, és valóban a kártalanítások meg tudtak történni. Bízom benne, hogy amit a kormány tett és a lépések, amelyeket megtettünk, a bizalom helyreállítása érdekében történtek, és bízom abban, hogy az elkövetkezőkben ilyenek nem tudnak majd előfordulni. Köszönöm megtisztelő válaszát, elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Paks II. - dolgozik-e a kormány az alternatívákon, vagy mindent egy lapra tesz föl?” címmel. [[15.50]] Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter úr válaszol. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amikor a kormány moszkvai atomalkuja ismertté vált, akkor azt állították, hogy Brüsszel mindent tudott és mindent jóváhagyott. Azt már tudjuk, hogy ebbe a „mindenbe” sok minden nem értendő bele: nem értendő bele a közbeszerzési szabályok megsértése, a beruházás finanszírozásának a módja vagy éppen a környezeti adatok titkosítása. Mint tudjuk, a tender elhagyása miatt az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított a magyar kormány ellen; a tiltott állami támogatás gyanúja kapcsán mélyreható vizsgálat indult; és úgy hallani, hogy a környezeti adatokkal kapcsolatos titkosítási lázat is felül fogja bírálni a Bizottság. Háromból három; három sárga lap a magyar kormánynak várhatóan kijár, de a folyamat vége akár piros lap is lehet, méghozzá az, hogy az Európai Bizottság azt mondja majd önöknek, hogy bontsák fel a szerződéseket, állítsák le a projektet, és kezdhetik az egészet elölről, ha ugyan önöknek még valaki akkor bizalmat fog szavazni. Igazából nagyon sajnálom, hogy beleszaladtak ebbe a triplának kinéző pofonba. Hogyha az LMP-re a kezdetektől fogva hallgattak volna, akkor nem így állnának, ugyanis két dolgot kell itt látni. Kezdem itt azzal, hogy önök a kezdetektől fogva titkolják az adófizető polgárok elől a paksi bővítéssel kapcsolatos legkézenfekvőbb tényeket is. Nem tudjuk, hogy mit kapunk, mikorra kapunk, mennyiből kapjuk, semmit nem tudunk. Méltatlan, hogy erről a projektről Moszkvában is és Brüsszelben is többet tudnak, mint mi, magyarok, akik az önök nukleáris kalandozásait finanszírozzuk. Én arra kérem önöket, hogy végre vegyék komolyan a magyar embereket, a mi érdekeinket képviseljék, és ne csak Brüsszelnek meg Moszkvának akarjanak kényszeresen megfelelni. Másrészt egy ilyen helyzetben egyáltalán nem észszerű az, hogy önök kvázi kataton módon azt ismételgetik, hogy Paks megy tovább, Paks megy tovább, Paks megy tovább, holott itt a kormány láthatóan teljes mértékben lyukra futott, és ha nem képesek leállítani magukat meg a paksi projektet, akkor ebben a lyukban sok milliárdnyi közpénz fog eltűnni. Én úgy látom, hogy önök valahogy nem érzik ezt a XXI. századot. Bevállalják ezt a szánalmas atomprojektet; megadóztatják a napelemeket; letiltják a szélerőművek engedélyezését; megígérik, aztán mégsem adják oda a magyar [[Közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból: Jaj!]] embereknek a vissza nem térítendő támogatásokat arra, hogy az otthonaikat leszigeteljék, a nyílászárókat kicseréljék. Pont azokat a lehetőségeket nem látják, amikkel a lehető legtöbbet tudnánk elérni annak érdekében is, hogy a klímát védjük. Ezért nagyon szánalmasnak tartom, hogy önök úgy mennek ki Párizsba is a klímacsúcsra, hogy gyakorlatilag csak a szocialista nagyipar összeomlását tudják mint érdemi klímavédelmi cselekedetet felmutatni, nagyjából 25 évvel az események után. Úgyhogy akkor segítek én, szólok önöknek: most kaptak egy újabb lehetőséget, kvázi Brüsszeltől, ugyanis most ezek a brüsszeli döntések alkalmat tudnának kínálni a kormánynak arra, hogy végre kihátráljanak a paksi bővítésből. Sokat nem is kellene csinálni, csak azt mondani, hogy bocsánat, ez így most nem jött össze. Úgyhogy arra kérem önöket, hogy legyenek kedvesek, tájékoztassák akkor a magyar parlamentet és a közvéleményt is, hogy leállnak-e végre ezzel az ámokfutással; vagy hallgathatjuk tovább, hogy Paks megy tovább, Paks megy tovább - csak vele együtt az ország is megy tovább a nagy semmibe.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Lázár János miniszter úr válaszol. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen, kedves elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány nevében köszönöm azt az aktivitást, amelyet Szél Bernadett képviselőtársunk a Paksi Atomerőművel kapcsolatban rendszeresen kifejt. Ha megengedik, akkor azzal kezdeném, hogy Magyarország energiaellátása és energiabiztonsága, kedves képviselő asszony, elsősorban szuverenitás kérdése. A magyar szuverenitás a legfontosabb politikai programpont, kihívás, és a magyar szuverenitás megvédése a legfontosabb a Fidesz következő tízéves politikai terveiben. A szuverenitás egyik kérdése az energiafüggetlenség kérdése. Akkor tudjuk magunkat függetleníteni, akkor leszünk kevésbé kiszolgáltatottak, hogyha saját magunk tudunk energiát kibányászni vagy saját magunk tudunk előállítani. Ezért abban konszenzusnak kell mutatkoznia, hogy Magyarország hazai energiatermelő, energia-előállító képességét kell erősíteni, és emellett törekedni kell arra, hogy a környezetvédelmi szempontok is érvényesüljenek. Ha ezeket a szempontokat összegzem, akkor Magyarország szempontjából a legelőnyösebb az atomerőművi kapacitás fenntartása, ugyanis a kérdés nem az, amit ön feszeget, csak nem mer róla beszélni, hogy a Paksi Atomerőmű kapacitását hogyan fogjuk fenntartani; a kérdés az, amiben színt kell vallani mindenkinek, hogy vajon az atomerőműre és az atomenergiára szükség van vagy nincs szükség Magyarországon. [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Nincs!]] Elfogadtunk 2010 után egy olyan dokumentumot, amely szerint szükség van az atomenergiára Magyarországon az energiamix keretében, amely az Európai Unió területén belül hazai kompetencia és a magyar állam felelőssége. Biztosítani kell a szuverenitást, a függetlenséget, a környezetvédelmi szempontokat és az ellátás biztonságát. Az a kérdés, hogy mit teszünk annak érdekében, hogy a Paksi Atomerőmű ne fejezze be a tevékenységét, hogy megmaradjon. Ma a magyar energiafogyasztás 30 százalékát a Paksi Atomerőmű biztosítja. Ettől akarják önök megfosztani a magyar lakosságot? Az olcsó áramtól akarja megfosztani, képviselő asszony, a magyar lakosságot? A Paksi Atomerőmű 14 forintért adja el az áramot. Tudja, mennyit fizet egy német választópolgár az áramért? Tudja ön, hogy mennyit fizet, képviselő asszony? [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Fogalma sincs!]] 90 forintot kilowattóránként. Ön 90 forintos áramot akar rászabadítani a magyar választópolgárokra? [[Zaj és közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból.]] Az a fajta energiapolitika, amit ön képvisel, az a gazdag országok luxusa, és nem Magyarország luxusa! Szeretném felhívni a figyelmét, hogy minden magyar ember nem állítható az elé a kihívás elé, ami előtt a német állampolgárok állnak. Ma minden német állampolgár évente 80 ezer forinttal járul hozzá a zöldáram szubvencionális rendszeréhez. A támogatás mellett fizetnek 90 forintot kilowattóránként, a magyar lakosság pedig 36-38 forintot fizet kilowattóránként. Ez az igazi dilemma, képviselő asszony: megmaradjon az olcsó áram a magyar lakosságnak, vagy elfogadjuk az LMP programját, és 90 forint lesz kilowattóránként 36 helyett? Ebben kell felelős döntést hozni, ehhez kérem az önök támogatását és belátását. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. A képviselő asszonytól kérdezem, elfogadja-e a miniszteri választ.
Hát, le vagyok nyűgözve a Fidesz szuverenitásértelmezésétől. Ez úgy néz ki, hogy orosz gázzal fűtsük a magyar utcákat, orosz pénzből orosz blokkokat építsünk. Hát, ez elég átlátszó! [[Közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból: Jaj!]] Tisztelt Miniszter Úr! Az önök Putyin iránti elkötelezettségének sokkal inkább a letéteményese ez a beszéd, mintsem Magyarország szuverenitásának. Tisztelt Miniszter Úr! Ön bizonyára nem tudja, hogy Magyarországon a szélerőművek már 9 forintos áron is tudnak energiát termelni. [[Lázár János: 33 forint!]] Tisztelt Miniszter Úr! Elképesztőnek tartom azt, hogy egy olyan atomerőművel próbál itt büszkélkedni, amely [[Lázár János: Miért nem annyiért adják?]] akkor fogja megérni a magyar adófizető polgároknak, hogyha a jelenlegihez képest 75 százalékkal fog emelkedni az áram ára a 2035 utáni időszakban. [[Közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból: Jaj!]] Miniszter úr, tudja, ez egy színtiszta propaganda volt, amit lefolytatott. Ez nem mentesíti önt azon kötelezettsége alól, amit rászabadít a magyar adófizetőkre, ami arról szól, hogy önök a pénzüket le akarják nyúlni [[Felzúdulás a kormányzó pártok padsoraiból.]] és amíg önök itt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] kormányoznak, az adófizetők pénzén akarnak, isten tudja, kiket, kistafírozni. Szégyen, tisztelt miniszter úr! Nem fogadom el a választ. [[Derültség és szórványos taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból: Az LMP-frakció hogy szavaz? Nincs is itt a frakció!]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 118 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik és Bóna Zoltán, a Fidesz képviselői, interpellációt nyújtottak be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Sínen a Budapest-Belgrád vasút! Hogyan segíti a régió fejlődését a Kínával való együttműködés?” címmel. Bóna Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Kedves Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Ez év júliusában lehetett nyilvánosan is hallani arról, hogy a keleti nyitás és a Kínával való együttműködés sikerének újabb állomásaként a távol-keleti ország jelentős segítséget nyújt a déli szomszédunkkal, Szerbiával való vasúti összeköttetés fejlesztésében. Kína meghirdette az egy övezet-egy út elnevezésű stratégiáját, amelynek célja a kereskedelmi kapcsolatok szorosabbra fűzése Európával. Erre kontinensünkön azonnal megindult a verseny, hogy mely európai országok töltik majd be a legfontosabb szerepet a stratégia megvalósításában. Szerbia és Magyarország összefogott, hogy Közép-Európában ez legyen az a két ország, amely a stratégia keretében a legnagyobb tranzitforgalmat bonyolítja le a Kína és Európa közötti kereskedelemben. A vasútvonal magyar szakasza 160 kilométer, a beruházás költsége ezen a szakaszon 472 milliárd forint. A cél az, hogy a személyforgalomban 2,5-3 órára csökkenjen a két főváros közötti menetidő, és a Kína által a pireuszi kikötőbe behajózott, Nyugat-Európába szánt áru Szerbián és Magyarországon keresztül haladjon. A tervek szerint kétvágányúvá teszik és villamosítják a vasútvonalat, és a projekt megvalósításával a legnagyobb tengelynyomású tehervonatok is közlekedhetnek majd az új pályán, a személyforgalomban pedig a vonatok a 160 kilométeres óránkénti sebességet is elérhetik. [[16.00]] A kivitelezési idő becslések szerint két vagy legfeljebb két és fél év lesz. Tisztelt Ház! Magyarország Kína európai gazdasági expanziójának hídfőállása, a két ország közötti diplomáciai kapcsolatok felvétele óta eltelt 66 évben most a leghatékonyabb az együttműködés. Ezt jól mutatja, hogy Kínával más téren is egyre virágzóbbak a gazdasági kapcsolatok, és ennek számos bizonyítéka van. Az egyre bővülő kereskedelem és a közös beruházások után október elején megnyílt Budapesten a kínai fizetőeszköz közép-európai nagykövetsége, az RMB klíringközpont. Ami a turizmust illeti, Magyarországon idén a tavalyinál is gyorsabb ütemben nőtt a kínai vendégéjszakák száma. A májusban beindított Peking-Budapest légi járat pedig tovább javíthatja a kínai beutazó turizmus dinamikáját. Tisztelt Államtitkár Úr! Kiemelten fontosnak tartom, hogy egy olyan erősödő országgal, mint Kína, a lehető leggyümölcsözőbbek legyenek a gazdasági kapcsolatok. Ennek biztató jele a Budapest-Belgrád-vasútvonal. Kérdezem ezért államtitkár urat, hogyan segíti a régió fejlődését a Kínával való együttműködés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Szabó László államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, ahogy ön is említette, a kínai kapcsolat nagyon fontos számunkra, nem csupán azért, mert 2010-ben a magyar kormány meghirdette a keleti nyitás politikáját, és ezt gyakorlatilag adminisztratív keretek szempontjából megvalósultnak tekintjük, hanem azért is, mert egyre több tartalommal tudjuk megtölteni, gazdasági tartalommal ezt a kapcsolatot. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Nagyon jó hír számunkra, hogy a tavalyi évben a tavalyelőtti évhez képest 2,16 milliárd dollár exportja volt Magyarországnak Kína irányában, ami történelmi magaslatokba vitte a Magyarország és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatokat. Hszi Csin-ping elnök úr meghirdette 2013-ban az „Egy út” kezdeményezést, amely gyakorlatilag a középkori, ókori-középkori Selyemút modernebb verzióját hozná létre szárazföldön és tengeri úton. Nagy öröm az számunkra, hogy Magyarország első lehetett egész Európában, aki megállapodási szerződést kötött idén júniusban arról, hogy mi valóban tevőlegesen szeretnénk részt venni enne a Selyemútnak a megnyitásában. Nem véletlen az az egybeesés, hogy a magyar keleti nyitás és a nyugatra való zárkózása Kínának megtörtént, és szeretnénk valóban éllovasai lenni ennek a kapcsolatnak. Megtörtént júniusban a megállapodás megkötése, és múlt héten a 16+1-es találkozó megtörtént Kínában, ahol miniszterelnöki és külügyminiszteri jelenlétben sikerült egy olyan megállapodást kötnünk, amiben már a pénzügyi keretei is tisztázódni látszanak ennek a folyamatnak, és úgy néz ki, hogy a következő két, két és fél év alatt meg is tud valósulni ez a Budapest-Belgrád-vasútvonal. Ami miatt ez különleges lesz, az az, hogy a Pireuszba hajón érkező áruk egyből rajtunk keresztül a kelet-közép-európai régióba, illetve Nyugat-Európába is el tudnak majd jutni, és így egy nagyon komoly alternatívát tudunk majd nyújtani azon áruk forgalmának, ami jelenleg körbemegy és Északnyugat-Európán keresztül közelíti meg Európát. Hogy Magyarország valóban stratégiai szerepet tud kötni Kínával, Európában a kínai áruk beáramlását is segíteni tudja, és tevőlegesen értékesítést is tud hozzáadni, ez már látszik. Hogy a Huawei-jel és a Wanhua-cégcsoporttal tudtunk stratégiai megállapodást kötni, és hogy a Huawei most már az egész európai disztribúcióját Magyarországon keresztül végzi, látszik, hogy már példákkal tudjuk igazolni, hogy ennek a kezdeményezésnek igenis lesz haszna a magyar emberek számára, és az a hozzáadott érték, amit ezáltal létre tudunk hozni, igenis számítani fog. Ne felejtsük el azt, hogy nem csupán a kínai áruk nyugatra való áramlásáról van szó, hanem arról is, hogy az itt lévő gyártóegységek a világ többi részére is exportálni fognak innen. Tehát mi kétirányúvá szeretnénk majd tenni ezt az utat, és ebben természetesen magyarországi gyártóközpontoknak, logisztikai központoknak is szeretnénk aktív szerepet biztosítani. Tehát mindenképpen az a célunk, hogy a magyar és a kínai kapcsolatok egy újabb szintre emelkedjenek. Éppen ezért a Kínai Fejlesztési Bank és az Exim között is létrejött egy 500 millió dolláros alap, amely a magyar cégek exportját Kína felé, illetve a kínai beruházások ösztönzését hivatott szolgálni. Úgy érzem, hogy bizakodóak lehetünk, és minél hamarabb elkezdődik a projekt, annál hamarabb tudjuk majd a gyümölcseit is élvezni ennek a kapcsolatnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem Bóna képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A részletes tájékoztatását tisztelettel köszönöm. A projekt maga azért is egyedülálló, mert egy EU-tagország és egy nem EU-tag együttesen vesznek részt benne. Külön öröm, miszerint az elmúlt hetekben aláírásra került az országunk és Kína közötti hároméves kulturális együttműködés, amelynek célja a magyar-kínai kulturális kapcsolatok továbbfejlesztése, a két ország kulturális tárcái, valamint a kulturális terület szerteágazó művészeti ágai közötti konkrét kapcsolatok elősegítése. Meggyőződésem, hogy a közeljövőben ez a kapcsolat is tovább virágzik. Köszönöm szépen a válaszát, elfogadom. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Bóna képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszterhez: „24 férőhely 150 millióért - drága a faház Tusnádfürdőn?!” címmel. Kiss László képviselő urat illeti a szó. Tessék, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A tusnádfürdői kemping nagyon híres a Kárpát-medencében, hiszen emlékezetes, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr nyaranta az ott ácsolt színpadon szokta megfogalmazni világmegváltó gondolatait. Azonban ez a tábor más miatt is nevezetes. Nevezetes arról, hogy a tábor szervezőjeként ismert Németh Zsolthoz köthető Pro Minoritate Alapítvány kétszer olyan drágán épít ott kempingházakat, mint ahogy egy most épülő minősített passzív ház. Miről is van szó? A Bethlen Gábor Alap egy kétoldalas egyedi kérelemre 150 millió forint támogatást ítélt meg a Pro Minoritate Alapítványnak a tusnádfürdői kemping felújítására. Tekintsünk el attól a ténytől persze, hogy ebben a levélben mindösszesen öt sor szerepel a projekt leírásáról, már az is kérdéseket vethet fel, hogy három darab, nyolc fő befogadására alkalmas faházban hogyan férnek el 180-an, hiszen a projekt valójában 8, és nem 180 főről beszél. A három faház kérelemben szereplő költsége 48 millió forint. Ehhez képest az önkormányzathoz beadott építési engedélyben csak 21 millió forint szerepel, azaz kevesebb, mint ennek a fele. Ténylegesen mennyiért építik ezeket a faházakat? Vagy mennyiért akarták építeni, merthogy ezek nem készültek el? A 2015. májusi határidőre semmi sem készült el, sem az említett faházak, sem pedig a 102 millió forintért építendő konferenciaterem és étkező. Sőt, az említett építési engedélyt is a projekt lejárta után két hónappal kérték meg. Miután az Erdélyi Átlátszó erről helyszíni fotókat is közölt, állítólag a pályázó kérelmére a támogatást nyújtó Bethlen Gábor Alap több mint egy évvel, 2016. augusztus 31-ig meghosszabbította a projekt megvalósulási határidejét. Az igazi probléma azonban itt van. Eddig ugyanis csak az derült ki, hogy a Fideszhez közel álló alapítvány egy túlárazott beruházási projekt segítségével pénzt akar lenyúlni, de ennél súlyosabb, hogy a BGA részéről ez az eljárás a hűtlen kezelés gyanúját is felveti a döntéshozók részéről. Ez az állami vagyonnal való visszaélés. Súlyosan aggályos ez a pályázati gyakorlat a többi pályázóval szemben is, hiszen ez alapján bármilyen pályázó akár bármilyen jogcímen, bármilyen pályázaton nyert BGA-tól való pénzért azt mondhatja, hogy ezt nem használtam fel ezen a jogcímen, kifutottam a határidőből, semmi probléma, én is kérek hosszabbítást, nem arra, nem akkor számolok el. Úgy gondolom, hogy ez az intézkedés súlyosan ássa alá a BGA egész pályázati rendszerét. Éppen ezért kérdezem államtitkár úrtól: ezek után bármilyen pályázó kaphat 150 millió forintot egy kétoldalas kérelemre? Ha bármely oknál fogva nem valósítja meg ezt a célt, akkor gond nélkül meghosszabbítják egy évvel az elszámolási határidőt? Kérem, válaszoljon, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Potápi Árpád államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt és kedves Képviselőtársaim! Vissza kell utasítanom képviselő úr vádját, miszerint a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. jogtalanul járt volna el a támogatás során. Szó sincs ugyanis arról, hogy a szerződés meghosszabbítására a futamidő lejárta után két hónappal került volna sor. [[16.10]] A Kisebbségekért - Pro Minoritate Alapítvány kuratóriumának elnöke még a május 30-i futamidő lejárta előtt fordult a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. felé, hogy az építési engedélyek beszerzésének elhúzódása miatt szeretnék módosítani a szerződésben megjelölt futamidőt. Az alapkezelő a kérelem alapján hozzájárult ahhoz, hogy a projekt megvalósulási határideje ekkor 2015. november 30-ára változzon. Az alapkezelő a támogatott újbóli szerződéshosszabbítási kérelmére tekintettel döntött arról, hogy a projekt befejezésének határideje 2016. augusztus 31. legyen, ebben egyébként semmi törvényellenes nincsen. A Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. minden szerződés megkötése esetén ügyel a törvényes keretek betartására, így történt ez ebben az esetben is, az alapkezelő ugyanis nem tesz kivételt a támogatottak között. Bármely pályázó a támogatott cél megvalósításának meghiúsulása, tartós akadályba ütközése, késése, illetve valamely lényeges körülmény megváltozása esetén kérheti a futamidő módosítását. A futamidő módosítására tehát minden esetben az elszámolási útmutatóban rögzített szabályok szerint kerül sor és került itt is sor. A Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. a projekt megvalósulását a támogatási szerződésben foglaltak szerint a benyújtott szakmai és pénzügyi beszámoló alapján fogja majd ellenőrizni. A tusnádfürdői kemping fejlesztése kapcsán az alapkezelő és a támogatott háromoldalú szerződés keretében műszaki ellenőrt bízott meg azzal, hogy a munkálatokat a helyszínen felügyelje, és a beruházás előrehaladásáról az alapkezelőt jelentés formájában tájékoztassa. Egyébként ez a fejlesztés egy 180 fős kempingnek az egyik fejlesztése. Ahogy ön is mondta, 150 millió forint a fejlesztési összeg, amely egyrészt a házak építési költségeit tartalmazza, tartalmazza az előkészítő talajmunkálatokat, a házakban lévő berendezéseknek a beszerzését, illetve a szükséges bútorzat beszerzését is, ezenkívül a tábor területén található vizesblokkok felújítását is tartalmazza ez a fejlesztés, illetve a pénzösszeg. Természetesen bármi törvénytelenséget vélünk felfedezni, akkor a törvényeknek megfelelően fogunk majd eljárni. Kérem képviselő urat, hogy a válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a választ, mert a válaszából is világossá vált, hogy nem akkor és nem arra kapták a pénzt az alapítvány beruházásakor, mint amire kérték. Nem válaszolt arra az apróságra sem, hogy akkor innentől kezdve bárki, aki az utcáról bejön, néhány oldalas pályázatra 150 millió forintot kap az államtól. Amikor arról beszél, hogy bútorokkal és talajmunkákkal együtt kell érteni az egyébként szögegyenes területen fölépített táborhelyet, ahol nyilván nagyon komoly talajmunkákat kell végezni, akkor nyilvánvaló valami aranyozott, reneszánsz puttókra gondolhatott, ami ennyire feldobja ennek az épületkomplexumnak az értékét. Úgy gondolom, hogy irreális összegekről beszélünk, és az eljárás maga is irreális. Irreális az, hogy azért kell egy évvel meghosszabbítani egy „pályázatot”, mert egyébként, aki pályázik - megint csak mondom idézőjelben -, az meg sem kérte a beruházáshoz szükséges engedélyeket a pályázat lejáratakor. Éppen ezért nem tudom elfogadni a választ.
Köszönöm szépen. Kérdezem tehát az Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 101 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Hányszor két hét kell még a rendhez, avagy meddig büntetik a magunkfajták közbiztonság fenntartására irányuló tevékenységét a prostitúcióhoz hasonlóan?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr megbízásából Kontrát Károly államtitkár úr fog majd válaszolni. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr, és köszönöm, hogy nem került tovább, továbbdelegálásra végül valamelyik portáshoz az ügy, államtitkár úr érdemi válaszában bízom végre örök reménykedőként.Tisztelt Államtitkár Úr! Papp Károly országos rendőrfőkapitánynál azonban megállt az idő, még két hét sem telt el nála, bizony, még az ő otthonát is kifoszthatták nemrég a Teve utcai rendőrpalota közelében. Orbán Viktor ugyanis hiába ígérte nagyképűen 2010-ben, hogy két hét alatt rendet tesznek, ez még mára sem történt meg. Ezért különösen nagy hiba volt a pökhendi Fidesz részéről, hogy a Magyar Gárda betiltása után még a szabálysértési törvényt is kiegészítették abszurd módon a tiltott prostitúció paragrafusa előtt azzal, hogy aki közterületen a közbiztonság, közrend fenntartására irányuló tevékenységet végez vagy ilyen látszatot kelt, szabálysértést követ el. Emiatt indulhat szabálysértési eljárás egyébként velem szemben is, miután Papp Károly országos rendőrfőkapitány kifosztott lakása előtt őrködtem szeptemberben egy kuvasszal az oldalamon, a Jobbik által meghirdetett önkéntesség évének keretében, hogy felhívjam a figyelmet a még a Teve utcai rendőrpalota közelében is fennálló bűnözésre. [[Németh Szilárd István közbeszól.]] A polgári engedetlenségnek is tekinthető önkéntes járőrözésem következményeit természetesen vállalom, mentelmi jogomról lemondok, államtitkár úr. Az, hogy az országos rendőrfőkapitány lakóparki otthonát is kifoszthatták, az viszont annak is a jele, hogy a rendőrség nem tudja ellátni a feladatát, így önkéntes szerveződésekre igenis szükség volna, akár közbiztonsági, közrendvédelmi, akár árvíz- és más katasztrófavédelmi, sőt akár határvédelmi feladatok ellátása céljából. Hiba annak a diktátumnak a fenntartása, hogy az előbbiek állami monopóliumnak minősülnek, inkább hatósági irányítás és ellenőrzés alatt kellene az önkéntes erőket becsatornázni; a Jobbik kormányra kerülve ezt fogja tenni. Elfogadhatatlan az is, hogy a törvények előtti egyenlőséget sárba tiporva Papp Károly országos rendőrfőkapitány karóráinak megtalálása érdekében DNS-vizsgálatot folytattak azok ellopása után, ezért szeretném megtudni, hogy a betörések hány százalékában, mekkora részénél élnek ezzel. A belügyminiszterhez korábban írt írásbeli kérdésemre adott válaszból már tudjuk, az Orbán Ráhel tavalyi esküvőjén történt eset volt az egyetlen telefonlopás, ahol genetikai vizsgálattal élt a Nemzeti Nyomozó Iroda, még ha annak költsége több mint tízszerese is volt az eltulajdonított mobilkészülék értékének. Akkor abszurd módon 26 személyt kötelezett DNS-vizsgálatra az NNI életvédelmi osztálya, megalázó módon csak a felszolgáló személyzet tagjai közt keresve a tettest, a népes vendégsereg körében nem. Most hasonló közfelháborodást kelt, hogy a gazdagok kormányának regnálása alatt ismét kettős mércét alkalmaz a nyomozó hatóság, hiszen hétköznapi emberek hasonló sérelmei esetén esély sincs genetikai vizsgálatra. Tisztelt Államtitkár Úr! Várom mulasztásukat beismerő és a szabálysértési törvény módosításának szükségességét elismerő válaszát [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] s ez esetben azt el is fogom fogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, a rendőrség egyetlen eljárás során sem alkalmaz kettős mércét, a törvény előtt mindenki egyenlő, korra, nemre, felekezetre, fajra tekintet nélkül, ezért, tisztelt képviselő úr, semmilyen hovatartozás - legyen az akár etnikai, akár más - nem ad mentességet bűncselekmény, szabálysértés vagy egyéb jogsértés elkövetőjének arra, hogy ne kelljen viselnie tettének következményeit. Mi azt gondoljuk egyébként, hogy egyetlen bűncselekmény is több, eggyel több az elfogadhatónál, azt azonban nem ígértük, hogy minden bűncselekmény meg fog szűnni, hogy nem követnek el bűncselekményt. Mindent megteszünk annak érdekében, hogy érezhetően javuljon a közbiztonság, ezt a mai nap folyamán többször elmondtam, most nem ismételném meg, a lényeg az, hogy a magyar emberek ma nagyobb biztonságban élnek, mint öt és fél évvel ezelőtt, a magyar reformok működnek. A nyomozások során a rendőrség a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvényben foglalt rendelkezéseknek megfelelően jár el, s minden esetben a teljes tényállás tisztázására, ennek körében a bűncselekménnyel kapcsolatos valamennyi terhelő és enyhítő bizonyíték felkutatására törekszik. Amennyiben egy nyomozás során felmerül annak lehetősége, hogy akár a bűncselekmény helyszínén, akár a bűncselekmény elkövetéséhez használt eszközön DNS-maradványok fellelhetők, úgy ezek rögzítésére és összehasonlító vizsgálatára minden esetben intézkedés történik. [[16.20]] A rendőrség a közrend és a közbiztonság fenntartásával összefüggő feladatait a jövőben is az egyes rendészeti feladatokat ellátó szervekkel és a polgárőrségekkel, az önkormányzatokkal együttműködve, a közös szolgálatok szervezésének előtérbe helyezésével fogja ellátni. Amennyiben bármely állampolgár a közbiztonság javításában szeretne közreműködni, úgy arra a már évtizedes hagyománnyal és gyakorlattal rendelkező, részletesen kidolgozott és megfelelő törvényi háttérrel rendelkező polgárőr-egyesületekben van lehetőség, tisztelt képviselő úr. Ha önöknek, a Jobbik-frakciónak vagy személy szerint önnek is valóban fontos a közrend és a közbiztonság további erősítése, akkor arra kérem, hogy a rendőrség, a rend támadását hagyja abba, támogassa a rendet, a közbiztonságot, a Magyarország biztonságát elősegítő törvények meghozását igen szavazata leadásával, és fogadja el ezeket a törvényeket. Bízom abban, hogy mivel minden kérdésére válaszoltam, elfogadja a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Konkrétan két kérdést tettem fel. Az egyik a címben foglalt, meglehetősen általános; szubjektív megítélés kérdése, hogy erre válaszolt-e. A másik az, hogy a betörések mekkora részénél élnek DNS-vizsgálattal, tekintettel itt egy karóralopásra. Erre egyáltalán nem válaszolt, pedig azt gondolom, illett volna, mivel ezt írásban is benyújtottam az ezt megelőző hét közepén. Azt gondolom, ha a törvény előtt valóban mindenki egyenlő, ahogy arra ön is hivatkozott, akkor nem fogadható el a kettős mérce. Például, hogy csak a legutóbbi példát mondjam, Kubatov Gábornál egy kifeszített molinó esetében 378 DNS-vizsgálatot végeztek, ahogy arra Szilágyi György frakciótársam is felhívta a figyelmet. Elfogadhatatlan az is, hogy a rend támadásaként minősíti azt, hogy mi rendpártiként felszólalunk a magyar emberek védelmében, amikor önök a kettős mérce jegyében az egyszerű magyar emberek közbiztonságával nem foglalkoznak. A magyar rendőröknek kellene ezzel foglalkozniuk, nekik nem a határon volna a helyük. Ezért kellene, hogy végre elfogadják a különböző civil segítségnyújtásokat, ezért kérem a törvénymódosításokat, és ezért nem tudom elfogadni a jelenlegi semmitmondó válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Benedek, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Mikor ismerhetik meg a magyar gazdálkodók az állami földek vásárlóinak kilétét?” címmel. Sallai Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Arra tekintettel, hogy Fazekas miniszter úr nincs itt személyesen, megkímélem önt most attól, hogy elmondjam lesújtó véleményemet a termőföld-privatizációról, és elmondjam, hogy mekkora gazemberségnek tartom. Így aztán a felszólalás, az interpelláció témájában leginkább arra lennék kíváncsi, hogy az az ígéretük, ahogy az egészet felvezették, hogy az egész folyamat átlátható lesz és megismerhetők lesznek az adatok, mikor valósul meg. Az interpellációm tartalmától nyilvánvalóan nem kívánok eltérni, így aztán - mint ahogy azt írásban is leadtam - leginkább azt szeretném tudni, mikor és hogyan tudhatja meg a magyar társadalom, a magyar gazdatársadalom, hogy kik vásárolnak földet és milyen feltételekkel. Több liciten ott voltam személyesen, és több esetben is azt kellett tapasztalnom, hogy egy tárcsaszámot mondanak be, hogy ki lett a nyertes. Nem tudjuk, hogy kik vásárolják meg a magyar földet, pedig ez egy minimumelvárás lenne az állami földek értékesítése során. A földforgalmi törvény alapján nyilvánvalóan tisztában vagyunk azzal, hogy egyszer majd kifüggesztésre kerül, viszont nem járhatja végig a magyar társadalom a 3200 települést annak érdekében, hogy megtudja azt, hogy kik vásároltak. Talán elvárható lenne az NFA-tól, hogy az ezzel kapcsolatos információkat megossza a magyar társadalommal. Tisztelettel érdeklődöm, államtitkár úr, hogy mikor lehet erre számítani, mikor tudják meg a magyar emberek, hogy kik vásárolnak jelen pillanatban földeket. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársam! Ön szerint egy olyan országban, ahol a közhiteles ingatlan-nyilvántartás adatai bárki számára hozzáférhetők, az állami rezsicsökkentésnek köszönhetően hamarosan ingyenesen is, hogyan lehetne eltitkolni egy ingatlan tulajdonosát? Álláspontom szerint - remélem, ön is egyetért velem - ez nem lehetséges. Az a személy, aki az árverésen a legmagasabb összeget ajánlja, még egyáltalán nem biztos, hogy az elárverezett föld tulajdonosává is válik. A közel két éve hatályos új földforgalmi törvény alapján minden adásvételi szerződést kötelezően 60 napra ki kell függeszteni nyilvánosan, és e 60 nap alatt bármely elővásárlásra jogosult bejelentheti a vételi igényét. Az állami földek árverezése során az elővásárlásra jogosultak is kaphatnak kedvezményes hitelt, tehát nem kerülhetnek hátrányba. Képviselő úr az árverési nyertesek nevére kíváncsi. Ha esetleg egy árverési vevő a licit után visszalép, és helyébe a második legjobb ajánlatot tevő lép, ön akkor is kihirdeti az eredeti nyertest új földtulajdonosnak? Ha az árverést követően a 60 napos kifüggesztési időszak alatt bármely elővásárlásra jogosult él ezen jogával és a nyertes licitáló helyébe lép, az ön számára akkor is az árverés nyertese lesz a föld új tulajdonosa? Bízom abban, hogy a feltett kérdések egy kicsit megvilágították az ön számára is azt a rendszert, amellyel a valódi földműves gazdák szerencsére régebben tisztában vannak, és pontosan tudják, hogy aki az árverésen a legmagasabb árajánlatot teszi, az még egyáltalán nem biztos, hogy ténylegesen a föld tulajdonosává is válhat. Mivel az árverések nyilvánosak és minden földművesnek azonos részvételi esélyeket kínálnak, ajánlom képviselő úrnak, hogy ne csak a trágyát borítsa le az árverési helyszínek elé, hanem arra biztatom, hogy emelkedjen felül… [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]]
Elnézést, államtitkár úr, megvárom, míg Gőgös képviselő úr a helyére megy. Gőgös képviselő úr! Köszönöm szépen. Tessék, hallgatom, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Képviselőtársam! Ön is földműves, ön is kaphat - több ezer más földműves példáját követve - kedvezményes hitelt, és a korábban az államtól megszerezni kívánt mintegy 2300 hektár föld egy részére akár ön is licitálhat. A licit során pedig megismerkedhet részletesen a vonatkozó jogszabályokkal. Tisztelt Képviselő Úr! Október közepe óta senki nem jutott tehát állami föld tulajdonjogához, hiszen az árverések november 16-án kezdődtek, de azokon még senki nem szerzett tulajdonjogot. Sőt, várhatóan az idei évben, tekintettel a jogszabályi előírásokra, senki nem is fog tulajdont szerezni, hiszen a tulajdonjog annak ingatlan-nyilvántartási bejegyzésével keletkezik. Megnyugtatom tehát képviselő urat, hogy a tényleges tulajdonosok névsorát mind az NFA honlapjáról, mind a közhiteles ingatlan-nyilvántartásból ön is és bárki más is megismerheti, hiszen ez alanyi joga. Az NFA egyetlenegy forintot sem kapott és így nem is költött informatikai fejlesztésre. Az, hogy volt egy ilyen javaslat, és ezt önök kész tényként nyilvánosságra hozták, még nem jelenti azt, hogy ez igaz is lenne. Ugyanígy valótlan állítás, hogy a november 24-ei győri árverésen külföldi állampolgár vásárolt volna meg egy 88 hektáros ingatlant, hiszen őt Meixner Pálnak hívják és magyar állampolgár. Az árverésre hirdetett földek mintegy 60 százaléka elkelt, és a legtöbb érdemi árversenyt követően kelt el licit alapján. Az MFB kedvezményes hitelkeretéből alig két hét árverési hét alatt 120 milliárd forintos hitelígérvény keletkezett, tehát ez is a program sikerét mutatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem válaszom elfogadását képviselőtársaimtól. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Nagy István államtitkár úr. Megkérdezem Sallai R. Benedek képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr előtt bizonyára az a tény is ismert, hogy az elővásárlási joggal való élés a földvásárlások esetében megközelítőleg 1 százalékban fog megvalósulni. Nem véletlenül nem azt a kérdést tettem fel, hogy kik a tulajdonosok, hanem azt kérdeztem, hogy kik a licit nyertesei. Az, hogy közpénz van-e benne, és beletettek-e 1,3 milliárdot vagy sem: azért ne felejtsük el, hogy 2,5 milliárdból gazdálkodik az NFA. Ha esetleg volt informatikai rendszere arra, hogy mindent kigyűjtsön a földhaszonbérlettel kapcsolatban, akkor a pillanatnyi állás szerint a licitálókról igenis lehetne egyértelmű álláspontja. A legnagyobb probléma ezzel nyilvánvalóan az, hogy önök azt mondják, ezt sikerként könyvelhetik el, merthogy eddig 60 százalék talált gazdát. Önök idáig azt állították, akkora a földéhség, hogy a kisgazdálkodók majd megrohamozzák önöket, ehhez képest pár száz emberről beszélünk, akik ezt megtehetik. Azt mondja, hogy én is vehetnék. Hát nem, mert a legtöbb kis- és közepes gazdálkodó, családi gazdálkodó nem teheti meg, mert nem tud élni ezzel a lehetőséggel, ugyanis nincs olyan pénzügyi háttere, amivel ezt megtehetné. [[Zaj.]] Ebből adódóan ezt a választ elfogadni nem lehet. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[16.30]] Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselő asszonya, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mi lesz a Vértesi Erőműben dolgozókkal?” címmel. Heringes Anita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint azt tudják, a Vértesi Erőmű Zrt. szenes részlege december végén bezárásra kerül. 2015. szeptember 2-án a Vértesi Erőmű vezérigazgatója és Csiba Péter, az MVM elnök-vezérigazgatója tájékoztatta a dolgozókat arról, hogy az eredetileg tervezett, hulladékból származó tüzelőanyagra való átalakításra nem kerül sor, így a blokkokat az erőműfejlesztésről szóló döntésig konzerválják. 2010-ben a Fidesz egyetértett a munkavállaló képviselőkkel, akik meggondolatlannak tartották, hogy az MVM bezárja az oroszlányi Vértesi Erőművet. A dolgozók elbocsátása és az erőmű bezárása elkerülhetővé vált, amikor még az MVM azt tervezte, hogy a környezetvédelmi normák szigorodása mellett és miatt is a legmodernebb technológia bevezetésével a hulladékból származó tüzelőanyagra állítja át a Vértesi Erőművet. Ezzel hitegették, ugye, az ott dolgozókat is. A jubileumi elismerések átadásakor, meghitt pillanatokban, szeptember elején tájékoztatták a dolgozókat arról, hogy mégsem tudnak átállni az új technológiára. Természetesen, ha szeptemberben elkészültek volna a technológiai átalakítások, és átképezték volna a dolgozókat, akkor folytathatták volna munkájukat. Mivel erre nem került sor, a létszámcsökkentés túlnyomó része a fizikai állományt érinti, 243 főt jelent, 104 szakmunkást, 130 betanított munkást és 9 szakmunkást jelent. 2015-ben több száz embernek szűnt és szűnik meg a munkája, akik év végére már semmilyen ellátásban nem részesülnek. Az 50-60 éves dolgozók további elhelyezkedése a jelenlegi munkaerő-piaci viszonyok között szinte lehetetlennek tűnik. Ráadásul 20-35 év munkaviszony után számos család elveszíti, elveszítette már most az áramkedvezményét is. A szakszervezetek levélben egyeztetést kezdeményeztek több államtitkárral és országgyűlési képviselővel is, hogy tegyenek meg mindent az erőmű dolgozóinak érdekében, hogy a munkájukat továbbra is a villamosenergia-iparban, azon belül folytathassák. Nagyon szépen kérem, ne politikai választ adjon, államtitkár úr! Itt emberekről van szó, és így karácsony közeledtével tegyünk valami jót is ezeknek az embereknek, hogy érezhessék, nem fogják elveszteni teljesen a munkájukat. Érdeklődni szeretnék, hogy a nyugdíjkorhatárhoz közeli dolgozókat mégis hogyan kívánják továbbra is foglalkoztatni, tudatában annak, hogy már nem sok esélyük van a jelenlegi munkaerő-piaci világban elhelyezkedni. Szeretném megtudni, hogy a jelenlegi, rohamosan fejlődő energetikai világban mégis hogyan lehetséges, hogy nem sikerült megfelelően előkészíteni a cselekvési tervet. Hogyan kívánják biztosítani ezen emberek számára a megfelelő munkahelyet? És tényleg ne politikai választ adjon, államtitkár úr, hanem mondja meg, mi lesz ezekkel az emberekkel december 31. után. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A nyugdíjkorhatárhoz közeli munkavállalók a Magyar Villamos Művek csoportszintű kollektív szerződésének mellékletében foglalt szabályozása alapján rendelkezési állományba kerülhetnek. Az ebben érintett dolgozók számára a megfelelő megoldás kidolgozásában az érdekképviseletek is segítséget nyújtanak; az ön által igényelt szakmai válasz érdekében mondom, hogy ez a munka törvénykönyvének 66. § (4) és (6) bekezdése alapján az érdekképviseletek és a Vértesi Erőmű között e tárgyban létrejött megállapodás alapján történik így.A munkáltató a munka törvénykönyvében meghatározott védettségi szabályokat betartva arra törekszik, hogy az öregségi nyugdíjkorhatárt öt éven belül elérő munkavállalók, az anyák vagy a gyermeküket egyedül nevelő apák számára megfelelő munkakört találjanak. A munkaviszonyt felmondani ezekben az esetekben kizárólag akkor lehet, ha a munkavállaló az ajánlatot elutasítja.A Magyar Villamos Művek a múltban és jelenleg is gyorsan változó feltételrendszer mellett folyamatosan vizsgálja a Vértesi Erőmű Zrt. telephelyének további hasznosítását új alternatív tevékenységek letelepítésével. A vizsgálatok szabályozási, műszaki, környezetvédelmi és gazdasági finanszírozási kérdésekre is kiterjednek.Tisztelt Képviselő Asszony! A Fidesz nehezen vádolható azzal, hogy a Vértesi Erőmű érdekében nem tett meg mindent, még 2000 környékén magam is hordtam olyan trikót, ami „a vértesi retrofitért” feliratot viselte. Sok pénzt beletettünk, nem ment. A világ ilyen kegyetlen. Nem lehet ezeket a szenes erőműveket fenntartani. A mai ülésnapon egyébként önökkel hasonló politikai pozícióban lévő képviselőtársunktól ennek az ellenkezője miatt kaptunk hideget és meleget.A történethez egyébként az is hozzátartozik, és ezt nagyon nehéz szívvel mondom, mert közülünk eltávozott képviselőkről, ahogy mondani szokták, vagy jót, vagy semmit, de azért a Vértesben kialakult jelenlegi szituációhoz hozzájárultak az ön volt képviselőtársának üzleti manőverei is, amit e Ház falai között annak idején kritikával illettünk; de egy más kormányzati szituációban, amikor önök voltak kormányon, és mi ellenzékben, levertek vele minket. Tisztelt Képviselő Asszony! A megfelelő munkahelyek biztosítása érdekében a Vértesi Erőmű Zrt. kiemelt prioritásként fokozott odafigyeléssel kezeli az érintett dolgozók elhelyezését. A cég a Komárom-Esztergom megyei kormányhivatal oroszlányi járási hivatalának bevonásával felvette a kapcsolatot a térségi ipari park munkáltatóival annak érdekében, hogy a csoportos létszámcsökkentésben érintett munkavállalók elhelyezkedési esélyeit javítsa. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Adott szituációban a kormány a szabályozási környezettel és ezekkel az intézkedésekkel tudja elősegíteni az ön által egyébként emberileg teljesen érthető módon felvetett szituáció megoldását. Köszönöm a figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ.
Sajnos, egy dolog miatt nem tudom elfogadni az államtitkár úr válaszát, mert január 1-től ezeknek az embereknek a nagy része a mai napig nem tudja, mi lesz vele. Mint ahogy elmondtam, a munkaerő-piaci helyzet jelen pillanatban ebben a térségben olyan, ahol ezek az emberek nem tudják, hiába jelentkeznek be a járási hivatalba, nem fogják tudni, hogy január 1-jétől miből kapják meg a fizetésüket, miből fizetik be a csekkeket, miből fognak tovább élni. Ráadásul a rendelkezési állomány, ahogy én tudom, csak azon emberekre vonatkozik, akik három év múlva nyugdíjba tudnak menni. Ez csekély létszám ahhoz képest, akikről beszélünk. Megoldásokat várunk. Az energiastratégia elkészült, de a cselekvési terv nem készült el hozzá. Mi nem a szenes erőművet mondtuk, hogy tovább kellett volna vinni, hanem azt mondtuk, hogy egy új technológiával ígérték önök, hogy majd tovább tudják foglalkoztatni az embereket. Ez maradt el. Így január 1-jével ezek az emberek sajnos az utcára kerülnek. Jelen pillanatban nem tudják, január 1-jétől miből fognak megélni. Számomra ez elfogadhatatlan. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Hányszor két hét kell még a rendhez Északkelet-Magyarországon, hogy ne legyen több gyilkosság?” címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem fogok köntörfalazni, totális a káosz az északkeleti régióban. Több felszólalásomban szóvá tettem már a rendkívül rossz közbiztonsági állapotokat, de természetesen süket fülekre találtak, semmitmondó válaszokat kaptam. Államtitkár Úr! Megnyugtatom, a Jobbik kormányra kerüléséig hallani fogja a problémákat, aztán megnézzük, miért nem akarták megszüntetni azokat. Hiába kérkednek a statisztikákkal, hiába nyilatkozzák a rendőrkapitányai, hogy rend van, kiválóak a felderítési arányok, a megelőzés gyenge, a lakosok, főleg az idősek félelemben, sőt rettegésben élnek. [[16.40]] Megkapják a viccnek is rossz gyermekjátékokat, a visító kulcstartót, az ajtónyitásjelzőt a város szélén, nem érdekes közben, hogy sötétedés után beugrálnak hozzájuk, kifosztják a kamrákat, elviszik az utolsó zacskó tésztát is; a rendőrök pedig tehetetlenül annyit javasolnak, hogy vegyenek kutyát vagy költözzenek idősek otthonába. Az utcákra huszonéves rendőröket küldenek, akiknek fogalmuk sincs, mit kell tenniük éles helyzetben, mondjuk, egy kezdődő lincshangulatban, pedig képzelje el, bár tudom, így nehéz a bársonyszékből, hogy bizonyos részeken a magyar ember nem tartózkodhat, nem lakhat Magyarországon, mert zaklatják, ha kiáll magáért, meglincselik. Erődöket kell építeni, a rendvédelmi szervek orra előtt házakat lopnak el, vécévé alakítanak közterületeket, a külterületek pedig szemétdombbá változnak. Az emberek lemondtak a rendőrök segítségéről, azért nem kapnak önök jelzéseket a problémákról. A média, legyen az helyi vagy országos, csak a fideszes vezetés öntömjénezésével van elfoglalva, a valóságról nem szól, hamis valóságképet mutatnak be az embereknek, akik azt sem tudják, mi van saját településük távolabbi részén. Ön szerint rendben van ez így, államtitkár úr? Tényleg rend van Magyarországon? Határainkat védtelenül hagyták, most pedig százával viszik el a rendőreinket határvédelmi feladatokat ellátni, de az ellátásukkal már mit sem törődnek - ezt egyébként tapasztaltuk a saját szemünkkel a nyár folyamán -, fáradtak, frusztráltak, magától értetődik, ahonnan elvonnak, ott hiány keletkezik; ezt nem ön érzi, hanem az a sok kiszolgáltatott ember. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem öntől, miért változtatták évek hosszú munkájával impotenssé a rendvédelmi szerveket, akik csupán statisztikákat gyártanak, adminisztrátorok lettek. Miért hagyják védtelenül magukra a lakosságot, az időseket? Ha nem hiszi az állításaimat, tisztelt államtitkár úr, akkor nagyon sok szeretettel látjuk Borsod megyében, és meggyőződhetünk róla együtt, hogy mi a helyzet most ott jelen pillanatban. Várom államtitkár úrtól az egyenes válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha az ön megyéjében valamitől retteghetnek - nem tudom, hogy így van-e -, az az ön és társai rémhírterjesztése. Önök feketére festik a valóságot, valótlan dolgokat próbálnak feltüntetni valóságnak. Azt pedig, hogy a rendészeti, rendvédelmi szerveket impotenssé tették, visszautasítom. A mai nap folyamán többször elmondtam azokat az eredményeket, amelyeket az elmúlt öt és fél évben a magyar rendvédelmi szervek elértek, amiért ezúton is köszönetet mondok, és aminek következtében azt tudom mondani, hogy ma nagyobb biztonságban élnek az emberek Magyarországon, mint öt és fél évvel ezelőtt. Szeretném itt is kijelenteni, tisztelt képviselő úr, hogy a magyar rendőrség Magyarország valamennyi településén határozottan fellép minden bűnözővel szemben, az emberek élet- és vagyonbiztonsága, a közrend és a közbiztonság megvalósítása érdekében. Tisztelt Képviselő Úr! Nézzük, hogy mit tettünk az ön megyéjében, ahová engem meghív, és ahova majd el fogok látogatni, korábban is jártam ott. Nézzük! A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság illetékességi területén 358 településen szerveztük meg a települések rendőri jelenléttel történő megerősítését, továbbá valamennyi település körzeti megbízottal teljes mértékben lefedett. A 254 fő körzeti megbízott szolgálati idejének legalább 75 százalékát a közterületen teljesíti, és folyamatosan tartják a kapcsolatot a településeken élő állampolgárokkal. Ennek a kapcsolatnak az erősítése érdekében 68 körzeti megbízotti iroda került kialakításra. Tisztelt képviselő úr, ezek tények, és azok is tények, ahogy korábban elmondtam több képviselőtársa kérdésére adott válaszban, hogy a képviselő-testületek, közgyűlések évente megtárgyalják a közbiztonság helyzetét az adott településen. Szeretném elmondani, hogy Borsod-Abaúj-Zemplén megyében milyen eredmények születtek a beszámolók elfogadásakor: a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság beszámolóját a megyei közgyűlés 22 igen szavazattal, 5 nem ellenében és nulla tartózkodás mellett fogadta el; a Miskolci Rendőrkapitányság beszámolóját 17 igen, 5 nem, 4 tartózkodással; az Edelényi Rendőrkapitányság beszámolóját 10 igen, nulla nem, nulla tartózkodással, egyhangúlag; a Kazincbarcikai Rendőrkapitányság beszámolóját 14 igen, nulla nem, nulla tartózkodással, egyhangúlag; a Mezőkövesdi Rendőrkapitányságét 10 igen, nulla nem, 2 tartózkodással; az Ózdi Rendőrkapitányságét 14 igen, nulla nem, nulla tartózkodással; a Sárospataki Rendőrkapitányságét 10 igen, nulla nem, nulla tartózkodással, egyhangúlag; Sátoraljaújhelyen 10 igen, nulla nem, 1 tartózkodással; a Szerencsi Rendőrkapitányságét 9 igen, nulla nem, nulla tartózkodással, egyhangúlag; a Tiszaújvárosi Rendőrkapitányság beszámolóját pedig 9 igen, 1 nem, nulla tartózkodás mellett fogadták el.Tisztelt Képviselő Úr! Ha olyan rossz lenne a közbiztonság, ahogyan ön kezdte, hogy káosz van, akkor ezeket a beszámolókat a testületek nem fogadták volna el. Én húsz évig voltam önkormányzati képviselő, tudom azt, hogy a testületek kritikusan, a valóságnak megfelelően, a településeken élők érdekében tárgyalják ezeket a beszámolókat, és ha nem lenne megfelelő a közbiztonság, akkor ezeket a beszámolókat „nem” szavazattal minősítenék a képviselőtársak. Én arra kérem, fejezzék be a zavarkeltést, a rémhírterjesztést, az emberek megfélemlítését. Önök megfélemlítik az embereket Borsod megyében és az egész országban. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Képviselő úr, önök nem a rend pártján állnak, önök a rendetlenség pártján állnak. [[Balla György: Úgy van!]] Arra kérem, fejezzék be ezt a magatartást, és ha valóban fontos önöknek a rend, a nyugalom, a biztonság, ami ma a legfontosabb közösségi érték, akkor támogassák azokat a javaslatokat, amelyeket a kormány vagy a Fidesz-KDNP-frakció ennek érdekében nyújt be. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbekiáltás a kormánypártok soraiból: Úgy van!]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Államtitkár Úr! Rendkívül sajnálom, hogy pártpolitikai célok miatt ilyen silány választ volt kénytelen felolvasni a papírból. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Én megértem önt, hogy önnek ez a feladata, de akkor hivatkoznék én is pár tényre. Az emberek nem érzik magukat biztonságban, és két dolog miatt nem érzik magukat biztonságban többek között Borsod megyében sem: az egyik a bűnözők hatalmas számú jelenléte, a másik pedig az önök politikája, amit a rendvédelem folyamán tanúsítanak. Ugyanis ez, amit elmondtam az interpellációmban is, tényszerű, államtitkár úr, hogy idős emberek nem mernek már egyedül a házukban tartózkodni, mert kirabolják, megtámadják, meggyilkolják őket. A rendőrségi statisztikák egyébként azért javulnak, ha javulnak, mert, higgye el, államtitkár úr, Északkelet-Magyarországon már egy sima lopásért ki se hívják a rendőrt, a rendőrt akkor szokták kihívni, ha már vér folyik, így ha nincs probléma, akkor rendben van a statisztika. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Azt gondolom, ki kell menni egy kicsit az utcára és megkérdezni az embereket. Nem tudom elfogadni a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 101 igen szavazattal, 12 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az utolsó interpelláció következik. Gúr Nándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Magyarországon tavaly 150 ezer fiatalnak miért nem volt munkája vagy miért nem tudott tanulni?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sokfajta felmérés, többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, az ILO által készített felmérés is alátámasztja mindazt, amit mondok, kérdezek. A 2014-es adatsorok alapján a magyarországi 15-24 éves korosztályon belül jelentős azoknak az aránya, 14 százalék, akik se nem dolgoznak, se nem tanulnak, semmifajta képzésben nem vesznek részt. Értik?! A 15-24 éves korosztályon belül, ahol a legaktívabbnak kell lenni akár a munkavállalás, akár a képzés, a szakmai tudás megszerzése vonatkozásában. [[Több képviselő állva beszélget. Az elnök csenget.]] Nagyjából ez a korosztály 1 millió 120 ezer főt érint a 2014-es adatok alapján, és gyakorlatilag ez azt jelenti, hogy ebből mintegy 150 ezer fiatal van abban a helyzetben, hogy - még egyszer mondom - se nem dolgozik, se nem folytat tanulmányokat, és semmilyen képzésben nem vesz részt. Ez az egyik nagy probléma.A másik nagy probléma meg az, hogy azokon kívül, akik se nem dolgoznak, se nem vesznek részt tudás megszerzésében, önök rengeteg embert, fiatalt száműztek ebből az országból azzal a politikával, amit folytatnak. Nyilván más országokban is vannak hasonló helyzetek, Olaszországban, Bulgáriában még rosszabb is, mint Magyarországon, de vannak jobbak is, vannak olyanok is, az északabbra lévő országokban főleg, mondjuk, Hollandiában, Norvégiában, Dániában, ahol viszont jóval jobb ez a helyzet. [[16.50]] Ott 5-5,5 százalék, 6 százalékot megközelítő azoknak az aránya [[Folyamatos zaj.]] , akik nem dolgoznak és nem tanulnak ezen korosztályon belül. Tudom, hogy önöket ez nem érdekli, ez látszik a mostani viszonyulásukból is, de a probléma az, tudják, hogy ez a társadalom meg ebbe pusztul bele, ebbe hal bele, hogy ezek a fiatalok vagy elhagyják az országot, vagy dolgozni sem tudnak, vagy tudás szerzésében sem vesznek részt, és ez nyilván meghatározza a jövő alakulását. Önök a duális képzést, illetve még inkább a közfoglalkoztatást tartják szem előtt, e két dologról beszélnek mindig. A duális képzés tekintetében, azt gondolom, még van is létjogosultsága a történetnek, bár nem abban a formában, ahogy azt önök csinálják. De a közfoglalkoztatás tekintetében meg sajnos az esetek többségében önök csak statisztikai alanynak tekintik ezeket az embereket. A probléma az, hogy eltelt bő öt esztendő a kormányzásukból, és több mint félmillió ember elhagyta ezt az országot, és ezek között nagyon sok a fiatal. Igazából egy kérdésem van: mit akarnak tenni, és mikor fognak végre már tenni valamit annak érdekében, hogy a jövő generációja ne elhagyja az országot, hanem munkalehetősége legyen, megfelelő fizetések ellenében, és tudja biztosítani az előttük futó generációk létét is? Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Ha lehet, akkor miután nem az interpellációjának teljes szövegét ismertette meg az Országgyűléssel, szeretnék egy mondatot kiegészíteni, amit ön írt az interpellációjában. Két országot említett, Horvátországot és Bulgáriát, ahol rosszabb a mutató, mint nálunk, de az interpellációban egy kicsit bővebben mondta, hogy Olaszországban, Görögországban és Spanyolországban sem jobb a helyzet, mint nálunk. Ezt azért mondom, mert ön is elismerte burkoltan, hogy az elmúlt időszakban komoly eredményt sikerült elérni a fiatalok foglalkoztatása terén Magyarországon. De hogy ez így van, ahogy ezt burkoltan ön is elismerte, szeretnék néhány számot mondani, és elmondani néhány olyan eszközt, aminek a segítségével, többek között ezeknek a segítségével sikerült ezt elérni. Nézzük az adatokat! 2012 és 2015 harmadik negyedéve között több mint 69 ezerrel nőtt a 15-24 éves foglalkoztatott fiatalok száma Magyarországon. Ennek eredményeképpen a foglalkoztatási ráta 19,2 százalékról 26,7 százalékra emelkedett. Ezzel párhuzamosan az ifjúsági munkanélküliségi ráta 29,1 százalékról 16,7 százalékra esett vissza. Ilyen mértékű foglalkoztatottsági növekedésre a válság előtt nem volt példa. Emellett 2014-ben az inaktív 25 év alatti fiatalok mindössze 2,3 százaléka jelölte meg inaktivitásuk okaként munkahely elérhetetlenségét. Nézzük meg, hogy mit tesz a kormány annak érdekében, hogy a nem tanuló és nem dolgozó fiatalok, akiknek a számát körülbelül 26 ezerrel csökkentettük 2013 és 2014 között, lehetőséghez jussanak. Az egyik ilyen eszköz a munkahelyvédelmi akció. 2014 minden hónapjában 130-150 ezer fiatal foglalkoztatását segítette a jelentős uniós és hazai támogatással indított, fiatalok munkatapasztalat-szerzését elősegítő képzés; a vállalkozóvá válást támogató programok pedig nagyságrendileg több tízmilliárd forintból valósultak meg 2011-től.A nem tanuló, nem dolgozó fiatalok számának további csökkentése érdekében a 2014-20 között rendelkezésre álló uniós forrásokból 200 milliárd forint felhasználásával a fiatalok elhelyezkedését segítő programcsomagot valósítunk meg „Ifjúsági garancia” cím alatt. A magyar „Ifjúsági garancia” már idén év elejétől garantált segítséget jelent a tartósan álláskereső 25 év alatti fiataloknak. 2014-20 között a programcsomag keretében összesen legalább 180 ezer 25 év alatti fiatalnak nyújtunk segítséget elhelyezkedéshez vagy elhelyezkedésüket segítő képzettség megszerzéséhez, vagy éppen gyakornoki elhelyezkedést, illetve vállalkozóvá válást ösztönző programok indításával.A fiatalok munkaerőpiacra való belépését segíti elő továbbá a duális képzés - amit ön is említett - elterjesztését szolgáló intézkedések a szakképzés és a felsőoktatás területén.A kormány a 2016-17-es tanévben tovább bővíti a hiányszakmák betöltését szolgáló ösztöndíjat, valamint a hallgatói kompetenciák az ipar számára releváns fejlesztése érdekében 2015-ben a felsőoktatási intézményekben - 19 ilyen intézményben - indult el a duális képzés.A lemorzsolódást csökkentő, az iskolai átmeneteket elősegítő programok csak 2015 folyamán legalább 16 ezer diákot segítettek, az uniós finanszírozású, végzettség nélküli iskolaelhagyást csökkentő programok viszont sok ezer tanulót fognak segíteni 2016-ban. Úgyhogy ezen adatok és szándékok ismertetése után, kérem, hogy fogadja el válaszomat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Cseresnyés államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, jegyző urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem lehet elfogadni ezt a választ. Államtitkár úrnak még gyakorolni kell, merthogy a munkanélküliség tekintetében látnia kell azt, hogy akik a közfoglalkoztatásba bekerülnek, azoknak a messze döntő többsége a munkanélküli státusból kerül ki; akik külföldre távoznak, azoknak a messze döntő többsége a statisztikából kerül ki, és önök üldözik őket külföldre, önök teremtik ezt a helyzetet.Önök nem olyan megoldásokat kínáltak két és hat évvel ezelőtt, amelyek arról szóltak, hogy majd milyen megmentő akcióprogramokat fognak hirdetni és megvalósítani, hanem egymillió új munkahelyet ígértek a gazdaságban. Önök azt mondták, hogy az emberek messze döntő többsége jobb jövedelmi pozícióba fog kerülni, tehát lesz tisztes fizetésük. Nem ez van. Elüldözik innen az embereket, az a legnagyobb baj, ráadásul még a fiatalokat és a szakértőket, ezáltal ellehetetlenítik ezt az országot. Ez a szégyen, ez a borzalom, ezért nem lehet ezt a választ elfogadni! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 100 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdésekre. [[A képviselők egy része elhagyja az üléstermet.]] Gőgös Zoltán, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Számíthatnak-e önre a pápaiak, miniszterelnök úr?” A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Én ebben az ügyben folytatnám miniszterelnök úrral az egy évvel ezelőtt megkezdett beszélgetést a pápai húsgyár ügyében, úgyhogy megvárnám a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Bertalan, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Csontváry-képek” címmel. Tóth Bertalan képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Pécsi képviselőként és pécsi polgárként fordulok most önhöz kérdésemmel, aggódva amiatt, hogy Csontváry Kosztka Tivadar Pécsről elszállított képei visszakerülnek-e Pécsre 2016 februárjában. Tudom, hogy ezzel kapcsolatban már sok kérdés felmerült és sokféle válasz is érkezett, de kifejezetten örülök, hogy most személyesen tud válaszolni miniszter úr, mert bár sokszor nem fogadom el a válaszát, de mégis egyenesen és őszintén szokott válaszolni.Páva Zsolt, Pécs fideszes polgármestere annyit mondott, hogy nem örülne annak, hogyha nem kerülnének vissza ezek a képek Pécsre, bár tőle nem is várunk el sajnos konkrét válaszokat. Hoppál Péter államtitkár úr önnel konfrontálódva azt mondta, hogy visszakerülnek, biztosak lehetünk benne, ezek a képek Pécsre. Viszont legutóbb az egyik napilapban tett interjújában már arról beszélt, ha mégis elviszik ezeket a képeket Pécsről, akkor valamilyen kompenzációra számít majd a város. Rétvári Bence államtitkár úr is beszélt erről a kérdésről, és ő is bizonytalanságban hagyta ezt a kötelességet, hogy visszakerüljenek a képek, ötletpályázatról beszélt, ahogy ön is, miniszter úr; egy ötletpályázat, ami semmilyen veszélyt nem jelenthet erre, hogy ez a képsorozat visszakerüljön Pécsre, hiszen most csak ötletelnek. Miniszter úr, mi, pécsiek, én is pécsi polgárként azt szeretném, hogy semmilyen ötlet ne merüljön föl azzal kapcsolatban, hogy ezek a képek visszakerülnek-e Pécsre. [[17.00]] Pécs 2010-ben Európa kulturális fővárosaként rendkívül büszke volt erre a képcsoportra, amely Pécsett került kiállításra, érzelmileg is rendkívüli módon kötődünk hozzá. Kérem, oszlassa el a kételyeket, hogy a pécsiek biztosak lehessenek abban, hogy februárban visszakerülnek ezek a képek. Köszönöm szépen. Várom válaszát.
Köszönöm, Tóth Bertalan képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Először is arról szeretném biztosítani Pécs város minden polgárát, hogy a budai Várban a Honvéd Főparancsnokság volt épületében megrendezett Csontváry-kiállítás, amely példátlan siker, és a Magányos cédrus a névadója, amely Járai Zsigmond bankelnöknek köszönhetően került magyar állami tulajdonba, ennek a kiállításnak a képei visszakerülnek Pécsre. Egyetértek önnel azzal kapcsolatban, hogy az utókor ötletelésével mindig vigyázni kell, egy dolgot azonban figyelmébe ajánlok, hogy amennyire kell vigyázni az utókor ötleteivel, annyira kell komolyan venni a mester ötleteit, magának az alkotóművésznek a saját ötleteit. Az az ötlet, hogy Csonváry hat képe egy külön kiállításra kerüljön egy külön múzeumban, Csontváry saját kézzel leírt ötlete. Csontváry egy boríték hátoldalára felskiccelte, hogy hogy nézzen ki ez a múzeum, és melyik az a hat kép, amelynek az elhelyezésére ebben a múzeumban lehetőséget lát. Miért fontos ez ma? Csontváry ötlete hat képpel egy háborús múzeum létrehozására azok előtt a halottak előtt akart tisztelegni és azok előtt a hozzátartozók előtt akarta az együttérzését kifejezni, akik odamaradtak az első világháborúban; Csontváry terve arra vonatkozott, hogy 1918-ra készüljön el egy ilyen kiállítás, egy ilyen állandó múzeum. Kevés olyan művészt ismerek, aki ilyen körültekintően tervezte volna meg a saját múzeumát, viszont kevesen voltak sikertelenebbek, hiszen Gerlóczy Gedeon küzdelme soha nem vezetett eredményre, hogy Budapesten Csontvárynak önálló múzeuma legyen. Az igen-igen tehetséges építész, örökös, aki felfedezte Csontváry életművét, megmentette kalandos körülmények között, gondoskodott annak megismertetéséről hazánkban és a világban, azt tervezte a 70-es évekre, hogy Budapesten legyen egy nagy Csontváry-múzeum. Mi nem ennek a tervnek a megvalósításán dolgozunk, nem akarunk Pécstől semmit sem elvenni; mi csak azt szeretnénk tudni, hogy a magyar építésztársadalom mit gondol arról, hogy a 10-es évek Csontváry-ötlete hogyan valósítható meg 2018-ra, az első világháború befejezésének százéves évfordulójára. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az első mondata megnyugtatott volna, de aztán amivel folytatta, az nagymértékben nem. Tisztelve a mester akaratát és elképzelését, valószínű, sosem tudjuk meg, hogy most mit gondolna arról, hogy egy 140, most már sajnos csak 140 ezres közösség mennyire kötődik az ő képeihez, és mennyire fontos, hogy egy vidéki városban ilyen csodálatos képek elhelyezésre kerültek, és mennyire fontos ez az ott élők számára. És azért kérem, hogy fontolják meg még ötletszinten is ezt a kérdést, mert Pécsről az elmúlt három évben 12 ezer ember ment el, nincs munkahely, nincs lehetőség. A kulturális javak nagyon fontosak, nagyon sokat számítanak, és szeretnénk, ha ez Pécset gazdagítaná, és vidéki városként büszkék lehetnénk, hogy ilyen csodálatos képek Pécsen kerültek elhelyezésre. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszter urat is.
Köszönöm szépen. Én azt gondolom, hogy talán azon polgártársak közé sorolhatom magamat, akit érdekel, outsiderként ugyan, de érdekel a kultúra és a képzőművészet, és ezért nagyon nagyra értékelem Pécs város polgárainak azt a törekvését, hogy létrehozták a Zsolnay-negyedet vagy a Kodály-központot. És higgye el, hogy a magyar kormányon belül minden támogatás biztosításában segítek Pécs város minden polgárának, pártállástól teljesen függetlenül, hogy ezt a kulturális értéket megőrizzék és megmentsék. Nem érdeke a magyar államnak, hogy Pécs kulturális érdekei sérüljenek. Ez egy ötlet. Az mindannyiunk érdeke, hogy az első világháborúnak a kellő tiszteletet megadjuk, és talán nagy lehetőség rejlik abban, hogy Csontváry álmát megvalósítsuk. Ezt nem tudjuk, ezért fordulunk a magyar építészekhez. Nem döntünk előre és utána kérjük a véleményüket, hanem most véleményeket kérünk, úgy, ahogy már többször megpróbáltuk ezt az elmúlt száz esztendőben, hogy hogyan lehet Csontváry egyik álmát megvalósítani. Ez természetesen nem mehet Pécs város rovására, tehát egy jó kompromisszum kell, egy jó konszenzus kell, ha az egészből egyáltalán lesz is valami. Megnyugtatom, hogy konzultálni fogunk önnel és minden pécsivel. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Lázár miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért mindig Orbán Viktor barátai viszik el a zsíros állami és önkormányzati üzleteket? Milyen véletlennek köszönhető ez?” A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadásra kijelölt miniszter urat.
Elnök úr, a kérdés jelentősége miatt a miniszterelnök úrra várnék. Köszönöm szépen.
Köszönöm. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Hányszor két hét kell még a rendhez?” címmel. A miniszter úr válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem Staudt képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elfogadom. Köszönöm.
Köszönöm. Öné a szó, Staudt Gábor képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár úr, ön, amikor válaszolt a feltett kérdésekre, képviselőtársaim feltett kérdéseire, többször megemlítette, hogy mi a közbiztonságot és az embereket támadjuk. Nem így van; önöket támadjuk, mert képtelenek a közbiztonság megteremtésére, és az a válasz nem válasz, hogy helyben a képviselő-testületek hány százaléka fogadta el a közbiztonsági beszámolókat, hiszen többnyire fideszes többség van ezekben a képviselő-testületekben. Ha nem fogadnák ezt el, akkor a fideszes kormánnyal mennének szembe. Egyébként, ha megnézné, hogy hány ellenzéki képviselő utasította el vagy tartózkodott ezeknél, az sokkal inkább meghatározó lenne, vagy ha megkérdeznék az embereket ezeken a településeken, higgyék el, más eredmény jönne ki. Nem tudunk azokra a csomagokra igennel szavazni, önök a közbiztonsági tevékenység jogellenes szervezését, végzését kriminalizálták, hogyha olyan Btk.-módosításokat terjesztenek be, amelyekben ez szerepel, hasonló javaslatok szerepelnek, salátában ezeket nem tudjuk támogatni. Mi viszont egy javaslattal éltünk, és ez nem más, mint a Szilágyi képviselőtársam által már elmondott fagyállós borosgazda esetében vagy arra adandó válasz, ami esetében azt szeretnénk, hogy ne legyen büntethető, ha valakinek a lakásában vagy bekerített területén található eszköz okoz a behatolónak olyan sérelmet, ami e nélkül a jogtalan behatolás nélkül nem következett volna be. Úgy gondoljuk, hogy az a körülmény, hogy ha ma valaki egy pálinkásüvegben hígítót tart, államtitkár úr, akkor könnyen akár életfogytiglani börtönbüntetéssel is fenyegethetik, hiszen a fagyállós borosgazda ügyében a bíró elmondta, hogy akár előre kitervelt, aljas indokból elkövetett bűncselekmény következményeként életfogytiglani börtönbüntetéssel is büntethető esetként is megítélhető lenne az ügy. Kérdezem ezért államtitkár urat: támogatják-e a lex borosgazda beadványunkat? Úgy is mondhatnám, hogy ugye, államtitkár úr, ha a közbiztonság és a rend önöknek fontos, akkor támogatni fogják ezt a beadványt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hogy mennyire nincs igaza, hadd mondjak egy konkrét példát. Az előbb Egyed képviselőtársunk, aki Borsod-Abaúj-Zemplén megyei, nagyon feketére festette a megyei állapotokat, és én idéztem a Borsod megyei települések képviselő-testületeinek döntését, hogy a település közbiztonságáról szóló rendőrségi beszámolóval kapcsolatban hogy foglalt állást. Ön most az előbb azt mondta, hogy ezek azért fogadták el, mert ezek fideszes többségű, vezetésű városok. Én idéztem, és most is felidézem képviselőtársamnak az ózdi rendőrkapitányság beszámolóját, amit 2015. május 28-án 14 igen szavazattal, nulla nem és nulla tartózkodás mellett fogadott el a képviselő-testület. És ugye Ózd városában nem fideszes polgármester van, sajnos, ugye, Ózd városát jobbikos polgármester vezeti, és a jobbikos polgármester is megszavazta a beszámoló elfogadását. Képviselő úr, ön kitűnően képzett jogász: ha annyira nagy baj lenne a közbiztonsággal Ózd városában, ami Borsod-Abaúj-Zemplén megye része, akkor nyilván a polgármester vinné a zászlót, és magasra emelné, hogy nincs rend, kéri a parlament, illetőleg a Belügyminisztérium meg a kormány segítségét. De, hát ő is elfogadta és megszavazta a rendőrkapitányság beszámolóját. A következő ülésen, majd ha megint napirenden lesz ez, idézni is fogok a polgármester úr hozzászólásából, ami ugye nyilvános, a képviselő-testület ülésén elhangzottak. Tehát képviselő úr, még egyszer szeretném mondani: Magyarországon ma nagyobb rend van, nagyobb biztonságban élnek az emberek. Mi is szeretnénk még jobb eredményeket elérni, és ha önöknek ez nagyon fontos, akkor kérem, támogassák a javaslatainkat. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[17.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, az országos statisztikákat kellene megnézni. Egyet-kettőt természetesen ki lehet ragadni. Úgy gondolom, hogy sokszor egyébként, ahol elfogadják, ott is a rendőrség erőfeszítésére szavaznak igennel, nem a kormány politikájára. És itt az Országgyűlésben a kormány politikáját és a kormány erőfeszítéseit kell hogy felvessük, és ezt tudjuk szembesíteni önökkel. Arra a kérdésemre is várom a választ, amely a javaslatunkra, a lex borosgazdára - és elmondtam a lényegét - megfelelő választ adna, és nem egy salátajavaslat, amit önök elő szoktak terjeszteni, hanem olyan, ami csak kifejezetten erre a problémára lenne válasz. Ezt tudják-e támogatni, és egyáltalán bármiféle jogalkotói munka zajlik-e a háttérben, hogy ne életfogytiglani börtönbüntetésekkel lehessen fenyegetni azokat az embereket, akik meg szeretnék védeni a tulajdonukat, a vagyonukat? Köszönöm szépen. [[Szilágyi György közbeszól. Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr, köszönöm a szót. Képviselő úr, ha eddig statisztikát mondtam, azt mondtam, hogy százezerrel csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma, akkor azt mondták, hogy az a baj, hogy ne a statisztikát mondjam, hanem azt, hogy mit éreznek az emberek. Most azt mondom, hogy Ózdon mit éreznek az emberek, a képviselők, hogy elfogadják a beszámolót, hogy azt érzik, hogy jobb a közbiztonság, rend van, akkor most az a baj. Képviselő úr, most mi a baj? Ha az emberek érzéseit tolmácsolom, fogalmazom meg, vagy a statisztikát? Önöknek egyik sem jó. Tudja, mi a baj? Az a baj, hogy a Jobbik népszerűsége nagyot zuhant. Most azért csinálnak egy attakot a parlamentben… [[Szilágyi György: Államtitkár úr, támogatja-e, hogy rend legyen az országban, támogatja-e szavazatával a Jobbik javaslatát?]] Azért csinálnak egy attakot a parlamentben - napirend előtti, négy interpelláció, két azonnali kérdés -, hogy ezt valahogy helyrebillentsék. [[Dr. Staudt Gábor: Lex borosgazda?]] Képviselő úr, önök megbuktak ezzel a javaslattal [[Szilágyi György: Támogatja-e a Jobbik javaslatát a szavazatával?]] nem megy… [[Szilágyi György: Támogatja?]] Folytathatom, és kíváncsiak a véleményemre? Ugyanis megszólítottak. Tehát még egyszer mondom: döntsék el, hogy mit szeretnének, a statisztikát szeretnék vagy az emberek véleményét!? [[Szilágyi György: Támogatja a javaslatot, államtitkár úr?]] Mi együtt szeretnénk ezt nyújtani, szeretnénk jobb közbiztonságot, ha önök ebben közreműködnek, azt megköszönjük. Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: Támogatja a javaslatunkat, államtitkár úr? Dr. Bárándy Gergely: Biztos nem hallotta! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A Fidesz-kormányzás alatt fog magyar föld külföldi kézre kerülni?” címmel. A miniszterelnök úr válaszadásra Lázár János miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e Lázár miniszter úr válaszadását.
Minden más tekintetben elfogadnám, de ebben az ügyben kíváncsi lennék a miniszterelnök úr véleményére, ha nem haragszanak meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Kinek az érdekeit szolgálja a vasút és így a közösségi közlekedés elleni ismételt támadás?” A miniszter úr válaszadásra Fónagy János államtitkár urat kérte meg. Megkérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Schmuck Erzsébet: Igen.]] Öné a szó, Schmuck Erzsébet.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt napokban újra járatritkításról lehetett olvasni, a szocialisták után most önök is ettől várják a költségek csökkentését. Pedig helyrehozhatatlan kárt okoz, ha a kormány az egységes közösségi közlekedés rendszerének kialakítása helyett ágazati szinten hajt végre romboló intézkedéseket. A Kóka-korszakot idézve alacsony kihasználtságra hivatkozva vasúti járatritkításról döntenek, miközben akár azon is dolgozhattak volna, hogy növeljék a kihasználtságot. Ráadásul az biztos, hogy néhány vonat törlésével érdemi költségcsökkentést nem lehet elérni. Érthetetlen, hogy miért nem az eszközök hatékonyabb kihasználását és az utasok jobb kiszolgálását tartják szem előtt. Mostani intézkedéseikkel csak a tömegközlekedés leépítését segítik. Ezzel a lépéssel önök nem a hatékonyságát növelik, nem a szolgáltatás minőségét javítják, hanem egyszerűen leépítik a tömegközlekedést. Márpedig jó minőségű tömegközlekedés nélkül nincs sikeres vidék, sikeres vidék nélkül pedig nincs sikeres Magyarország. Államtitkár úr, kérem, adjon magyarázatot arra, hogy miért csökkent ismét az utasszám a vasúti közlekedésben, miért voltak képtelenek elérni, hogy vonzóbb legyen a szolgáltatás. Szeretném tudni, hogy ki tette meg a javaslatot az egyes vonatok leállítására, és hogy van-e még ilyen javaslat a tarsolyban, terveznek-e hasonlót év közben is. Készültek-e tanulmányok arra vonatkozóan, hogy az intézkedéseik kapcsán mennyivel fog ismét csökkenni az utasok száma? Pontosan miből tevődik össze az önök által hangoztatott másfél milliárd forintos költségcsökkentés? Szeretném végül megtudni, hogy az integrált ütemes menetrend és az egységes közösségi közlekedés rendszerének kialakítása hivatalosan is elvetésre került-e. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Gyakorlatilag minden szavával egyetértek, ami a vasút feladatát, célját, lényegét érinti, és úgy gondolom, hogy a kormány az elmúlt ötévi munkájával azt bizonyította, hogy ezek érdekében dolgozunk. Önnek, már megbocsásson, a kiindulópontja téves! Ön a 2900 járatból 47-nek a szokásos téli-nyári menetrendváltásba beilleszkedő, 1 százalékot el nem érő váltását valamilyen extra kormányzati intézkedésként értékeli. Tisztelt Képviselő Asszony! A vasútnak van téli-nyári menetrendje, ennyi változás mindegyikben benne van. Azon, hogy előtte elhangzottak szakmai konferenciáról a sajtó által rosszul és korán feldobott nyilatkozatok, én magam is elcsodálkoztam, helytelenítettem és az arra illetékes vezető figyelmét felhívtam, hogy gondolja át, a nyilvánosság előtt mit beszél. De a kormány intézkedései, pontosabban a vasút intézkedései, mert nem a kormány állapítja meg a menetrendet, hanem a Magyar Államvasutak, 47 járatot érintenek, mint mondtam. Ilyen változás hat hónap múlva megint lesz. Egyébként, ami a ritkítást illeti, tisztelettel felhívom a figyelmét arra, hogy ott, ahol a legnagyobb a forgalom, például az elővárosi vonalakon, jelentős mértékben bővítettük mind a járatokat, mind az utasforgalmi lehetőségeket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megadom a szót válaszadásra Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Államtitkár úr, rendkívül örülök, hogy ön cáfolja a járatritkításokat, és ez valóban így legyen, hiszen tudjuk, hogy a tömegközlekedés rendkívül fontos a vidék szempontjából, különösen a hátrányos helyzetű vidékiek részére. Amennyiben a járatritkítások bekövetkeznének, sajnos erősítené azt, hogy a vidék még jobban elnéptelenedik, nem találnak a közelben munkát, és akkor egyre többen fognak arra kényszerülni, hogy külföldre menjenek. Tehát örülök annak, hogy államtitkár úr ezt cáfolja. Az ütemes menetrend megvalósítását pedig kérjük, javasoljuk, hogy a kormány ezt tartsa szem előtt, és kérje számon szigorúan a vasúttól, a MÁV-tól. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen. Csak hogy a válaszom konkrét legyen: sűrűbben közlekednek a vonatok Budapest-Tatabánya elővárosi vonalon, bizonyos időszakokban Budapest-Százhalombatta elővárosi vonalon, a frissen átépített Budapest-Székesfehérvár-vonalon egyes elővárosi járatok útvonala meghosszabbodik. Budapest-Győr-viszonylatban a belföldi intercityvonatok december 13-tól óránként közlekednek, ez az ütemes menetrendre vonatkozó, egyébként helytálló felvetése képviselő asszonynak, az egyik órában szombathelyi, a másik órában soproni végállomással. Összességében tehát a kormány vasútbarát, és a jövőben is igyekszünk, hogy az utasközönség számára jól érzékelhető és növekvő lehetőségeket biztosítsunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kovács Sándor, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Kampánycélra használja az MSZP Csillebércet?” címmel. Megkérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét, Rétvári Bence államtitkár urat. [[Kovács Sándor: Igen.]] Elfogadja. Öné a szó, Kovács Sándor képviselő úr. [[17.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A csillebérci úttörőtábor lenyúlása, azt gondolom, hogy a rendszerváltás legpiszkosabb ügye, amely a gátlástalanság és a cinizmus állatorvosi lova. Szerencsére a Fővárosi Ítélőtábla november 4-én úgy döntött, hogy a terület kerüljön vissza a magyar állam tulajdonába. A Magyar Úttörők Szövetségének, a Bau-bércnek és a Mobilbernek pedig el kell hagynia az eddig illetéktelenül használt területet. Emlékezetes, hogy 15 évvel ezelőtt az akkori polgári kormány ifjúsági és sportminisztere, Deutsch Tamás indított pert a csillebérci úttörőtábor visszaszerzéséért. Hosszú bírósági huzavona után az állam elérte célját, jogerősen is visszakapta a területet. Az átjátszás gyanús részleteit már egy korábbi alkalommal említettem e Házban is, de oly szövevényes az ügy, hogy nem tudtam minden részletre kitérni. Tudni lehet, hogy miközben az úttörőszövetség használta az ingatlant, a kft.-jének évente 170-200 millió forintos bevétele volt ebből. De nemcsak a magyar államot károsították meg az egykori MSZP-sek, illetve a hozzá közeli személyek, hanem a táborozni vágyó magyar gyerekeket is. A legszegényebbek becslés szerint 5-10 milliárdos összegtől estek el, főként rászoruló magyar fiatalok amiatt, hogy éveken át nem tudtak ott számukra tábort szervezni. De meg kell említenem, hogy a Csillebérci Szabadidő- és Ifjúsági Központ ügyvezetője, Nagy Nóra, Nyakó Isván MSZP-s képviselő volt felesége, egyebek mellett gyermektáboroztatásra több tízmillió forint közpénzt nyert el. De kérdéses, hogy mire mentek el ezek a pénzek, hiszen a szocialista politikus-házaspár ingyenbuszokat kért a BKV-tól a gyerekek utaztatásához. Regőczi Miklóstól, a BKV volt vezérigazgató-helyettesétől tudni lehet, hogy általában 8-10 buszt kellett a rendelkezésükre bocsátani, amiért nem fizettek. Ezen alkalmakkor a képviselő választókerületében élő gyerekek részesültek táboroztatásban, sok rászoruló gyermek viszont kimaradt ebből. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Tiba István váltja fel.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csillebérc-ügyben bárhova lépünk, mindenhol szocialista politikusokba botlunk, legyen szó akár Rácz Péterről, akár Varju Lászlóról, akár Nyakó Istvánról vagy Nyakó István feleségéről, Nagy Nóráról, vagy Butor Kláráról, a Magyar Szocialista Párt pártigazgatójáról. Jól látszik, hogy nem is lehet nagyon megkülönböztetni, hogy mikor beszélünk csillebérci táborról, az úttörőszövetségről, amely annak a tulajdonosa, az azt üzemeltető kft.-ről, különböző alapítványokról, amelyeknek a későbbiekben akarták átadni adott esetben a teljes ingatlant, a 4,6 hektárt, és mikor beszélünk a Magyar Szocialista Pártról. Ezért lehetséges az, amit ön is mondott, és bizonyára nem ez az egyetlen eset, amikor a szocialista politikusok pártvagyonként kezelték a csillebérci egykori úttörőtábort, most ifjúsági tábort, és bevételt termelő forrásnak, illetőleg a pártban vagy a politikában éppen pozíciót nem kapó emberek számára fizetést generáló helynek tartották. Az a több százmillió forint, amit évente forgalomként kitermelt, biztosította ennek a szocialista másodvonalnak, úgy látszik, a megélhetését, vagy biztosította bizonyos kampányköltségek fedezését. Ez természetesen elfogadhatatlan, hiszen a köztulajdon kijátszásával jutottak ehhez, amikor a KISZ 1989. április 22-én feloszlatta magát, akkor hogy, hogy nem, feloszlatása után két hónappal, június 27-én még egy ajándékozási szerződést írt alá. Ne felejtsük el, hogy hogy hívják ekkor a KISZ Központi Bizottság titkárát: Gyurcsány Ferencnek hívják. Ezután három nappal már be is jegyezte a földhivatal a tulajdonjogukat. Ki az a magyar állampolgár, akinek három nap alatt bejegyzi a földhivatal a tulajdonjogát, pláne azokban a zűrös, zavaros hetekben, hónapokban és években?! Ekkor az úttörőszövetségnek egy, már nem létező szervezettől ajándékba kapott ingatlanjára a tulajdonjogot rögtön bejegyezték. Szerencsére 25 év után és 15 évnyi pereskedés után ez visszakerült a magyar államhoz, de csak egy éven múlt, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nem birtokolta el az úttörőszövetség, egy napon múlt, hogy ezt a döntést nem a június 30-ai határidő után hozták ’89-ben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Kovács képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. De hadd tegyem még hozzá, hogy a fő úttörő, Rácz Péter, aki az unokatestvérének a 95 millió forintos házat, a Bau-bérc Kft.-nek jelenleg is 50 százalékban tulajdonrészes Rab Attilának 14,2 millió forintért, potom pénzért adta el, amely vadászházról most szintén kimondta a bíróság, hogy visszaszáll az államra a tulajdonjoga. Reméljük, hogy a jogerős ítélet után egy olyan korszak, egy új korszak kezdődik, amiben a rászoruló gyermekek ismét élményekkel gazdagodhatnak a csillebérci táborban. Ez a korszak már nem az a korszak lesz, ahol a szocialista politikusok és a környezetük jár jól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Kovács képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ismerős a mondás sokaknak szerintem, hogy az úttörő nem lop, csak szerez. Ez a helyzet is ilyen, amikor bár látszólag ajándékozási szerződésről van szó, látszólag bejegyzi a földhivatal a tulajdonjogot, de valójában kiderült, hogy ez jogellenes állapot volt. 25 éven keresztül mindazok, akik tudták, hogy itt jogellenesen szerezték meg ennek az ingatlannak a tulajdonjogát, és ebből fenntartották az egész magyar úttörőszövetséget… - nem tudom, mi marad az úttörőszövetségből, ha ez a jogellenes 25 éves állapot végre megszűnik, akkor ha ezt tudták, miért tették meg, miért a saját profitjuk volt fontosabb, mint ezeknek a rászoruló gyermekeknek az üdültetése, ami az eredeti funkció volt. Azt hiszem, hogy mindnyájan azt várhatjuk el a most birtokon belül levőktől, hogy miután most már tudják, hogy mi a bíróság döntése, egyértelmű, hogy mi a helyzet, szűnjék meg ez a szocialista kifizetőhely, adják vissza a magyar fiataloknak, a magyar gyerekeknek ezt a helyet, ne kelljen további eljárásokat indítani, hajtsák végre a magyar bíróság jogerős döntését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Változatlanul gúzsba kötve lesz kénytelen ’táncolni’ az új egészségügyi államtitkár?” címmel. A miniszter úr válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem Tukacs képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Természetesen.
Jelzi, hogy igen. Tukacs István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Addig a pontig közöttünk soha nem szokott vita lenni, hogy az egészségügy olyan nemzeti ügy, amelyet nem lehet négyévenként másféle irányokba kormányozni. Ugyanakkor azonban az egészségügy mindemellett is kétségbeejtő helyzetben van. Kétségbeejtő helyzetben, amelyet a tárca előző egészségügyi államtitkára úgy jellemzett, hogy egy olyan rendszerről van szó, ahol már nincsenek belső tartalékok ahhoz, hogy abból fedezzék a rendszer fenntartásának többletköltségeit, bérfejlesztéseket és minden mást. A bajok számosak: orvosok és ápolók elvándorlása, növekvő várólisták, 5-6 hónapra kapott diagnosztikai eljárások és egyszerű szűrések, olyan területi egyenetlenségek, amelyekben sokkal kevesebb eséllyel gyógyul, aki távolabb van a fővárostól és viszont, és persze az egészségügynek az a nagy gondja, amit úgy lehetne megfogalmazni, hogy méltatlanul alulfizetettek azok, akik gyógyítanak minket. Éppen ezért tehát fontos lenne azt a mondatot újra felidézni, amit Zombor Gábor mondott - zárójelet nyitok: ő volt az, akinek távozásán talán egy szakma szomorkodott, zárójel bezárva -, azt az állítást ismétlem, hogy a rendszeren már nincsenek belső tartalékok. Az új államtitkár úr azonban azt mondja, hogy ezt a rendszert nem érdemes pénzzel tömni, mert hiszen meg kellett próbálni átszervezni, és az abból felszabaduló pénzből lehet majd béreket emelni, lehet majd jobban és színvonalasabban működni. Én ezt kétlem. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdés azonban úgy szól, hogy mi az érvényes egészségügyi álláspontja önöknek, és hol van az a pénz, amiből majd javítható lesz a rendszer. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, Tukacs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön is egy kicsit szokatlan, érzelemteljes mondattal kezdte a felszólalását. Engedje meg nekem is ezt! Tisztelt Képviselő Úr! Ha ennyire stratégiai ügynek tartotta a Magyar Szocialista Párt az egészségügyet, miért engedte át az SZDSZ-nek? Mennyivel egyszerűbb helyzetben lett volna ez a kormány is 2010-ben, de önök is 2002 és 2010 között, ha nem engedik át az SZDSZ-nek, ha nem engedik be a HospInvestet, ha nem engedik be a kórházi széfeket, a privatizációs elképzeléseket! Sokkal egyszerűbb helyzetben lett volna, sokkal kevésbé eladósított egészségügyet láttunk volna, ha ezt az MSZP nem teszi meg. Utána vagyunk ezeknek az időknek, ezeknek a döntéseknek, de itt a Magyar Szocialista Pártnak nagyon nagy hibája volt, amit nem kell hogy itt szóban, nyilvánosan elismerjen, de azért lássuk be, hogy sokkal kevésbé lennénk rossz helyzetben, ha nem az SZDSZ garázdálkodott volna ezen a területen ciklusokon keresztül. [[17.30]] Hogy külső forrásra van szükség, az egyértelmű, képviselő úr. Ezért biztosított külső forrást a kormányzat 60 milliárd forint értékben a kórházak adósságcsökkentésére az idei évben. Ezért biztosítottunk plusz 6 milliárd forintot a várólisták csökkentésére. Ön is tudja, hogy pár évvel ezelőtt még 70 ezer beteg volt ezen, a tavalyi év végére körülbelül 44 ezerre csökkent az ott várakozó betegek száma, most pedig 35 ezerre. Nem növekedett ez a várólista, hanem csökkent a várólista, és nem magától csökkent, hanem külső forrásból csökkent.De ugyanígy az alapellátás megerősítése: ha összeszámolja, hogy a jövő évi költségvetésben mennyivel fog többet kapni egy háziorvos, 40 százalékos többletet tapasztal. De ha megnézi az E-alap költségvetését, az is körülbelül másfélszerese a korábbinak. Vagy ha megnézi a mentőszolgálat költségvetését, bő 40 százalékkal többől gazdálkodik a mentőszolgálat jövőre, mint gazdálkodott 2010-ben. Ezek mind-mind érezhető külső források, és azt az OECD is leírta a tanulmányában, hogy míg a korábbi időszakban 2,3 százalékos forráskivonás volt az egészségügyben, most forrástöbblettel számolt maga az OECD is. Ez az, amire lehet alapozni a javuló egészségügyet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, nem lehet rá alapozni. Ahhoz, hogy komoly változás legyen, 100 milliárdos nagyságrendben mért pluszpénzekre van szükség az egészségügyben. A helyzet katasztrofális. Méltatlanul alacsonyak a bérek. Zombor Gábor - újra mondom -, akinek távozását egy szakma fájlalta, azt mondta az ápolók és orvosok közös tüntetésén, hogy a követelésük jogos, csak nem teljesíthető, mert nincs rá pénz. Ezért tehát, államtitkár úr, nem 6 milliárdos várólista-csökkentésekről van szó, hanem például olyan beavatkozásról, amely a várólistákat kérdőjelezné meg, hiszen az nem Istentől való, hogy várólisták legyenek egyáltalán, kapacitások vannak. Ezért tehát, államtitkár úr, ezt a választ, amelyet adott, én szívesen kibontanám egy beszélgetésben, amire ez az idő alkalmatlan, de elfogadhatatlan az a hozzáállás, amivel az egészségügyet kezelik, és ezt a betegek és orvosok is tudják. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem szép lett volna, ha Zombor Gáborról nemcsak a lemondása után mondanak ilyen elismerő szavakat, hanem akkor is, amikor hivatalban volt, hiszen nagyon nehéz terület mindig az egészségügy területe. Önök támogathatták volna. [[Tukacs István közbeszól.]] Utólag megteszik, ez szép dolog, jó lett volna, ha ezt ezelőtt egy évvel is, mondjuk, megteszik. A várólisták tekintetében: a Fidesz-KDNP csak az egységes elektronikus várólista-nyilvántartást vezette be, magát a várólista intézményét a szocialisták vezették be. Mi átláthatóvá tettük ezt a rendszert, és pluszforrást biztosítottunk arra, hogy ezeket csökkenteni lehessen. Ugyanúgy igyekeztünk a bérekben az emelkedés irányába ellépni, nyilvánvalóan itt egy óriási feladat van, hiszen ezek évtizedek alatt, nem is a rendszerváltástól, hanem az előttről lemaradott bérek, amikről beszélünk az egészségügyben, és ezt senki sem vitatja, hogy itt emelni kell. Ezért emeltük a háziorvosok bevételeit, ezért emeltük mindenkinek a jövedelmét, aki az egészségügyben dolgozik, és idén még ráemeltünk azoknak, akik több műszakban a betegágy mellett dolgoznak. Hogy ezt folytatni kell, ezt senki sem vonja kétségbe, de a magyar reformok működése teremtette meg az eddigieknek is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az anyagi alapját, és bízunk benne, hogy ez jön a következőkben is chipsadóból és másból is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Hányszor két hét kell még a rendhez? Több százmilliót lopnak kórházainkból?” címmel. A miniszter úr Kontrát Károly államtitkár urat kérte meg, hogy válaszoljon. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Elfogadja. Öné a szó, Lukács képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy gondolom, a mai jobbikos felszólalásokból nyilvánvalóvá vált, hogy egy általánosan romló közbiztonsággal nézünk szembe a mai napon, illetve a mostani időkben az országban. Erre bizonyíték az, ami az egészségügyi szolgáltatók területén is zajlik, ugyanis az egészségügyi szolgáltatók, legyenek azok kórházak, rendelőintézetek vagy például a mentők is, egy újfajta bűnözési formával szemben állnak, és ez lényegében nem másból áll, mint hogy ezeket az egészségügyi szolgáltatókat gyakorlatilag szétlopják. Nem elég, hogy gyakorlatilag 60 milliárd forint ismételten az egészségügyi intézmények tartozása, egy újabb adósság nyomja, ha úgy tetszik, az ő nyakukat, az ő vállukat, ez pedig az, hogy irritáló módon az ott lévő közvagyont, amely a gyógyításhoz szükséges, ellopják, elcsalják, illetve megkárosítják.Erre adat - egyébként ami a kormány tétlenségét is mutatja -, hogy míg 2013-ban 131 millió forint volt a vagyon elleni bűncselekmények által okozott kára az egészségügyi szolgáltatóknak, ez 2014-re 451 millió forintra nőtt, és 2015 nyár közepéig már 478 millió forintra, azaz majdnem félmilliárd forintra rúgott, talán év végére egész milliárd forintra fog rúgni a nekik okozott kár.A tendencia jól mutatja, hogy nemcsak alulfinanszírozottak az intézmények, hanem már szét is lopják az ott lévő vagyont, és olyan vagyon elleni bűncselekményeket követnek el, amelyek sok esetben akadályozzák a gyógyítást. Lopják már gyakorlatilag a csaptelepeket, az egyéb, mosdóba tartozó tárgyakat, de volt olyan, hogy valahol egy egész LCD-vezérlőt, illetve tévéegységet loptak el egy képalkotó diagnosztikai eszközről, ami szintén nem lett meg. És mit tesz a kormány? Úgy tűnik, hogy a kormány jelenleg tétlenül figyeli mindezeket, hiszen 2013 óta folyamatosan emelkedett az összeg, és folyamatosan emelkedett a nyomás az intézményeken. Kérdezem tehát: mit fog tenni a kormány, vagy továbbra is csak tétlenül akarja nézni, hogy Magyarországon szétlopják a kórházakat? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A mai jobbikos sorozatnak, amit a közbiztonsággal kapcsolatban föltettek, ön az utolsó szereplője. Többször megállapíthattuk, hogy ennek a minden alapot nélkülöző támadássorozatnak az a célja, hogy a Jobbik zuhanó népszerűségét, népszerűségvesztését megállítsa. A támogatói egyharmadát a hírek szerint elveszítette, és ezért próbálnak meg fogást találni a kormányon, eddig úgy tűnik, hogy sikertelenül. Tisztelt Képviselő Úr! Én azt tudom mondani, hogy a kormány, a rendőrség Magyarország valamennyi településén minden bűnözővel szemben határozottan fellép az emberek élet- és közbiztonsága, vagyonának és az életének a biztosítása érdekében. Ha ön olyan cselekményről szerez tudomást vagy olyan jogsértésről, olyan lopásról, ahogy ön fogalmazott, van tudomása, amely az egészségügyi intézményeket, kórházakat érinti, tegyen följelentést. Erre egyébként mint országgyűlési képviselőnek Btk.-ban rögzített kötelezettsége is van, hogy ezt megtegye. Azt tudjuk ígérni, hogy minden ilyen följelentésre a rendőrség a legnagyobb figyelemmel fog eljárni, és abban bízunk, hogy ha vannak ilyen jogsértések, akkor azoknak a felelőseit meg fogják találni és a bíróság el fogja ítélni. Egyébként többször elmondtam, a mai nap folyamán többször volt módom elmondani, hogy a közbiztonság javult az elmúlt években, nagyobb biztonságban vannak az emberek. Azt is elmondtam, hogy nyilván nem szűnt meg minden bűncselekmény, nem ígértük azt, hogy minden bűncselekmény meg fog szűnni a Fidesz kormányra kerülését követően. Jó lenne, ha ilyen helyzet lenne, de ilyet senki nem tudott elérni, nem is ígértük. Mi azt ígértük, hogy mindent megteszünk a bűncselekmények megelőzése érdekében, és ha mégis követnek el bűncselekményt, akkor pedig a rendőrség elfogja és bíróság elé állítja a tetteseket. A jövőben is ezt fogjuk tenni, és azt tudom ígérni, képviselő úr, hogy ha önnek konkrét bejelentenivalója van, konkrét információja van a jogsértésekkel, lopásokkal kapcsolatban, akkor azt kérem, hogy tegye meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Képviselő úrnak egyperces viszonválaszra adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, olyannyira komoly információim vannak, hogy maga Papp Károly kapitány úr küldte meg azokat az adatokat, amelyeket idéztem. Tehát nemhogy csak feljelentési kötelezettségem van, hanem úgy látszik, mások is tettek feljelentéseket ebben az ügyben, és 2013 óta mutatja ez a táblázat [[Felmutatja.]] az önök által gardírozott közbiztonság romló állapotát, ami az egészségügyi szolgáltatókat érinti. Úgy gondolom, ahelyett, hogy államtitkár úr itt mellébeszél és a mi feljelentési kötelezettségünkről beszél, meg kellene ismerni azokat az adatokat, amelyek ebben foglaltatnak. Tájékozódjon államtitkár úr ezekről, de tájékozódjon arról is, hogy mit lehet tenni az intézmények megvédése érdekében. Jelzem, ezek nemcsak kórházak, hanem a mentőszolgálat vagy más rendelők megvédését is jelentik, például meg kell fontolni azt, hogy komolyabb fenyegetettségnek kell őket kitenni, olyan Btk.-beli módosításra van szükség, amely kristálytisztán azt üzeni az embereknek, hogy aki szétlopja az egészségügyi közvagyont, az komoly jogkövetkezményekkel kell hogy számoljon. De lehet például nyomkövetővel, lehet más egyéb technikákkal, államtitkár úr, megakadályozni, hogy módszeresen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] most már milliárdos nagyságrendben lopják szét a magyar egészségügyi szolgáltatókat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak. [[17.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Én úgy értettem a hozzászólását, hogy ön a jelenleg folyó és fel nem tárt bűncselekményekre utalt. És azokkal kapcsolatban fogalmaztam meg, hogy ha tud ilyenekről, akkor tegyen feljelentést. Mert amiket ismertetett 2013-ra és 2014-re vonatkozóan, azok a feltárt jogsértések, tisztelt képviselő úr, amely információkat az országos főkapitány úr az ön rendelkezésére bocsátott. És azokat, amelyeket még nem tárt fel a rendőrség vagy az egyéb bűnüldöző szervek, de vannak ilyen jogsértések, akkor azokat az információkat tegye a hatóságok számára elérhetővé, és azt tudom ígérni, hogy a rendőrség le fog csapni a tolvajokra, a jogsértőkre. Egy különösen érzékeny területről van szó, és ha az embereket gyógyító intézmények, az emberek egészségét biztosító intézmények biztonságát veszélyeztetik az ön elmondása szerint, akkor különösen fontos, hogy megvédjük ezeket a berendezéseket, ezeket az intézményeket. Tisztelt képviselő úr, hogyha van ilyen konkrét javaslata, ami a Btk.-szigorításokkal kapcsolatos [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] akkor tegye meg. [[Dr. Lukács László György: Meg is teszem.]] Én azt tudom mondani, hogy az Igazságügyi Minisztérium meg fogja vizsgálni ezt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mutatkoznak-e a migránshelyzet kedvezőtlen hatásai a beutazó turizmusban?” címmel. A miniszter úr Cseresnyés Péter államtitkár urat jelölte ki válaszadásra. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Elfogadja. Öné a szó, Földi László képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 2010 óta rendre rekordokat dönt a turizmus. Pozitív irányban változnak Magyarország turisztikai forgalmi mutatói. Immár trendszerű, hogy a vendégforgalmat meghaladó mértékű a bevételek emelkedésének üteme. A kormány jó döntést hozott akkor, amikor 2011-ben bevezette a SZÉP-kártyát, amellyel megerősítette és folyamatosan élénkíti a belföldi turisztikai keresletet. A belföldi turizmus eredményei mellett arról is fontos szót ejteni, hogy a vendégforgalom bővülésének jelentős részét a külföldről érkező turisták generálják. A migránskrízis tetőpontján, szeptember elején ugyanakkor a sajtóban rengeteg hírben vizionálták a bevándorlási hullám kapcsán Magyarországot kedvezőtlen színben feltüntető tudósítások várható negatív következményeit a magyar turizmusra. A törölt foglalásokra hivatkozva a szakmabeliek közül is többen adtak hangot félelmeiknek, hogy mindezek veszélybe sodorhatják a turizmus eredményeit, megtörve növekedési trendjét. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem az államtitkár urat: a KSH-adatok mennyiben igazolták vissza ezeket a félelmeket? Sikerrel járt-e a Magyarországot biztonságos úti célként bemutató kommunikációs offenzíva? Az első háromnegyed éves adatok alapján továbbra is reálisnak látják-e, hogy az idei év ismét rekordév legyen az ágazatban? Tisztelettel várom az államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Földi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdést, hisz egy olyan kérdést fogalmazott meg és olyan kérdéskörben fogalmazta meg a gondolatait, amelyek kapcsán a turizmus világa nagyon sokat gondolkodott az elmúlt időszakban. Való igaz, hogy a migrációs krízis tetőpontján, szeptemberben sokan jósolták azt, hogy a beutazó turizmusunk drasztikusan vissza fog esni. Leginkább attól lehetett tartani, hogy a nemzetközi médiában megjelent egyoldalú, a magyarországi helyzetet néha félelmetes képekkel lefestő tudósítások miatt elbizonytalanodnak a hazánkba készülő utazók. De az adatok azt mutatják, hogy nem így történt. Mind a turisztikai szakma, mind pedig az ágazat államigazgatási irányítása megfelelően, higgadtan, de a helyzetet nem elbagatellizálva kezelte ezt a kérdést. Minden lehetséges fórumon és csatornán elmondtuk a fontos küldő piacainknak, hogy Magyarország teljesen biztonságos úti cél; nálunk senkinek sem kell sem a személyes, sem a vagyontárgyainak a biztonságát féltenie. Ebből is látszik, hogy az elmúlt hónapok kormányzati politikája migránsügyben jó volt, eredményes volt. És az is látszik, hogy az EU ezt egyre jobban, egyre határozottabban kezdi elismerni. Ezenkívül annak a véleményünknek is hangot adtunk, hogy a migránsválságtól azért sem kell nagyon félteni a turizmust, mert az utazók döntő többsége nem a médiumokra figyel, hanem a saját tapasztalataira vagy az ismerősei tapasztalataira hallgatva dönti el úti céljait. A személyes utazói élmények pedig továbbra is egyöntetűen pozitívak Magyarországgal kapcsolatban. Ezt bizonyítja néhány adat, amit szeretnék önnek mondani. Ha az év végéig nem történik nagy trendfordulat, akkor jó esély van arra, hogy idén a szálláshelyek vendégeinek száma meghaladja a 10 millió főt, az általuk eltöltött vendégéjszakák száma a 25 milliót, a szálláshelyek összes bevétele pedig a 350 milliárd forintot. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Azaz úgy, ahogy ön a kérdésében megfogalmazta, ezek alapján a magyar turizmus ismét rekordévet zárhat.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Földi képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Megköszönöm a válaszát. Számomra igen megnyugtató és örömmel tölt el, hogy Magyarország továbbra is kedvelt úti célja a külföldieknek. Nyilván ezen belül Budapest természetesen, hiszen a legtöbb turista itt fordul meg, a fővárosban, de azt gondolom, hogy ezek a tények, amiket az államtitkár úr elmondott, megerősítik azt, hogy a magyar kormány lépései a turizmus- és a migrációs kérdésben jók voltak, amik meghozták az eredményüket természetesen, és semmiféle komoly változást nem hoztak a külföldiek idejövetelében. Ugyanakkor azt is el kell mondanom, hogy a mi városunk, Cegléd környéke is komoly fejlesztések előtt állhat akkor, ha az M4-es autópálya megépül, és a meglévő termálfürdőnk, szállodánk valóban szintén kedvelt turisztikai helyszíne lesz az ideérkezőknek. Köszönöm a választ, és bízom benne, hogy ez a trend, ami elindult, nem fog megváltozni. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Földi képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége Cseresnyés államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak nagyon röviden néhány számot, néhány adatot szeretnék mondani annak alátámasztására, amit megfogalmaztam az első két percben. Néhány küldő ország vendégéjszakáinak a növekedését szeretném százalékosan mondani. Az Egyesült Királyságból például a vendégéjszakák száma 23 százaléknál magasabb értékben növekedett. Csehországból is közel 10 százalékkal többen jöttek és töltöttek itt vendégéjszakákat. Az USA-ból több mint 15 százalékkal növekedett a vendégéjszakák száma, de növekedett Hollandia, Románia, Lengyelország és Olaszország tekintetében is. Tehát azt lehet mondani, hogy komoly növekmény van. És Budapestre célzott, de természetesen a vidék is kivette a részét ebből a növekményből, de azt kell mondani, hogy a főváros talán a legjobban. Egy nagyon érzékletes [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] adatot szeretnék mondani: a fővárosi szálláskihasználtság szeptemberben 90 százalékos volt. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, a Lehet Más a Politika képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Megmentik-e a gimnáziumokat?” címmel. A miniszter úr válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen.
Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Ikotity képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor nyáron, az előző tanév végén a gimnáziumok tervezett megszüntetésével kapcsolatban szóltunk a parlamentben, Czunyiné dr. Bertalan Judit köznevelési államtitkár gúnyosan az értelmező kéziszótár használatát javasolta nekünk. Az államtitkár asszony azt állította, hogy az iskolák profiltisztítása nem egyenlő a gimnáziumbezárásokkal; a gimnáziumok biztonságban vannak, a vegyes profilú intézmények átvételéből nem következik semmilyen átszervezés vagy megszüntetés. Az államtitkár asszony azt is monda, hogy riogatunk, amikor a gimnáziumi osztályok bezárása miatt aggódunk. A kérdés most is napirenden van. Szeptemberből vette át ugyanis az NGM a szakképző iskolákat, velük együtt azokat az intézményeket, ahol szakképzés és gimnáziumi képzés egyaránt folyik. Talán még jelenleg is zajlik a meccs a kormányzati szereplők között, hogy mely gimnáziumi képzés maradjon meg és melyet szüntessenek meg. A hírek szerint mintegy 30 gimnázium fog bezárni Magyarországon. Ez azt jelenti, hogy több ezer gimnazistával lesz kevesebb. Mivel a gimnáziumokban érettségizők szinte kivétel nélkül megpróbálnak bekerülni a felsőoktatásba, hiszen ennek az iskolatípusnak épp ez a legfőbb célja, a továbbtanulás biztosítása, mindez azt jelenti, hogy az egyetemek és főiskolák utánpótlásbázisa szenved érzékeny érvágást. A jövőben még tovább csökkenhet a felsőoktatásba jelentkezők száma. [[17.50]] Tudjuk, hogy miért történik ez. A Fidesz-KDNP-kormány deklarációja az orbáni munkaalapú társadalom építése, nem pedig az egész Európa által vágyott tudásalapú gazdaság kialakítása. Tisztelt Államtitkár Úr! Továbbra is riogatunk akkor, amikor gimnáziumi képzések megszüntetéséről kérdezzük? Igazak a hírek, valóban bezárnak a jövőben tucatnyi gimnáziumot? Mi lesz a gimnáziumok sorsa Magyarországon? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önök már évek óta próbálkoznak azzal, hogy rásüssék a kormányzatra azt a bélyeget, hogy nem akarja a kormány, hogy a diákok tanuljanak, még kevésbé akarja, hogy továbbtanuljanak. Mintha a képzés ellen dolgozna az egész kormányzat. De szerencsére már eltelt annyi idő, tisztelt képviselő úr, hogy habár önök minden évben riogattak, minden évben hasonló szólamokat mondtak el itt a parlamentben és a parlamenten kívül is, aztán minden évben a tények, a történések, a hírek és a számok cáfolták önöket. Az utóbbi hónapokban is először fölröppentették a hírt, hogy Győrben bezár a Krúdy Gyula Gimnázium, aztán kiderült, hogy nem. Eltelt két hét, fölröppentették, hogy Vácon bezár a Boronkay György Gimnázium, de arról is kiderült, hogy nem zár be. Most pedig feláll, konkrét neveket már nem mer mondani, hanem azt mondja, hogy tucatnyi gimnázium fog bezárni. Úgy fog bezáródni tucatnyi gimnázium, tisztelt képviselő úr, mint ahogy ez a kettő: sehogy. Ahogy ezek is megmaradtak, úgy a többi is meg fog maradni. Nekünk nem az a célunk, hogy bármilyen oktatási intézményt bezárjunk, hanem az a célunk, hogy a diákok, akik ezekben tanulnak, hasznosítható képzést kapjanak, hogy ne csapjuk be őket. Másrészt pedig azt mondja, hogy tovább csökken a felsőoktatásba felvettek száma. Tisztelt képviselő úr, évek óta körülbelül ugyanannyi. Tavalyelőttről tavalyra nőtt, tavalyról az idénre egy kicsit csökkent, de ez csak pár száz vagy pár ezer fő, körülbelül ugyanannyi a felsőoktatásba bekerülők száma. Úgyhogy hiába mond ön ilyeneket, a számok ettől még nem változnak meg. Mi azt szeretnénk, hogy akit felvesznek a gimnáziumba, az végezze el, akit felvesznek a szakközépiskolába, az végezze el. Itt a legnagyobb a lemorzsolódás, 30 százalék fölött van azok aránya, akiket felvesznek, de nem végzik el ezt a képzést. S ugyanígy az egyetemeknél, akit fölvesznek, az végezze el. Mi úgy szeretnénk növelni a diplomát szerzettek számát, a szakmát szerzettek számát és az érettségit szerzettek számát, hogy aki beiratkozik, aki elkezdi ezt a képzést, az fejezze is be. Mi így szeretnénk komolyabban venni ezeket a kérdéseket, és nem úgy, hogy mindenkit felveszünk, és aztán aki elvégzi, az elvégzi, aki nem, az nem. Mi ezt egy kicsit lelkiismeretesebben szeretnénk csinálni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége Ikotity képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Valakivel összetéveszt minket, amikor azt fogja ránk, hogy mi állítottuk a győri és a váci gimnázium megszűnését. Kérem, nézzen ennek alaposabban utána. Viszont a hírek valóban megtalálhatók voltak, de megerősítést nyert, hogy ezek a gimnáziumok megmaradnak. Nyilván helyi erős emberek, helyi fideszes képviselők elkezdtek lobbizni. Úgy tudjuk, éppen ez a szakasz megy most, ahol van egy erős ember és kiáll a saját területén lévő gimnáziumért, ott megmarad a gimnázium, de mi lesz a többi területtel. Lehet-e az oktatáspolitikát arra bízni, hogy vajon mennyire erős ott a helyi fideszes képviselő, a Fideszben meg tudja-e védeni ezt a rendszert? Államtitkár úr, az, hogy nem végzik el a gimnáziumi képzéseket akár az ön által említett 30 százalékban, az nem támasztja alá, hogy egyes helyeken meg kell szüntetni gimnáziumokat. Kérem, arra válaszoljon, tud-e garanciát vállalni arra, hogy nem lesznek megszüntetve gimnáziumok Magyarországon. Igen vagy nem? Tulajdonképpen ennyi a kérdésem.
Köszönöm, Ikotity képviselő úr. Államtitkár úr, öné a lehetőség.
Köszönöm szépen a lehetőséget és a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ennek a kormányzatnak továbbra sincs semmifajta szándéka, hogy bármilyen oktatási intézményt bezárjon, hiszen ez volt az a kormány, amelyik újranyitott kistelepülési iskolákat, azokat az iskolákat, amelyeket az előtte lévő kormányzat zárt be. Mi ezeket az iskolákat újranyitottuk, pontosan azért, hogy mindenkinek a lakóhelyéhez a lehető legközelebb legyen meg az általános iskolai képzettsége, és adott esetben a középszintű is. Természetesen továbbra sincs semmilyen más szándéka a kormánynak, mi nem a bezárások, hanem az újranyitások kormányzata voltunk, és ezt kívánjuk a későbbiekben is továbbvinni. Ahol továbbra is lesznek gyerekek és be akarnak iratkozni a gimnáziumba, ott ezt a lehetőséget természetesen fogjuk nekik kínálni magasabb fokon, nagyon sokféle ösztöndíjjal támogatva, ami akár a felzárkózáspolitikában is utat, segítséget jelent ahhoz, hogy valaki, akinek a szülei nem szereztek érettségeit, ő érettségit szerezzen, és adott esetben így tudjon kitörni a nélkülözésből, a szegénységből vagy a nyomorból. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az utolsó azonnali kérdés következik, mármint a mai nap. Witzmann Mihály, a Fidesz képviselője azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Hogyan segíti a kormány a fiatalok boldogulását a 2014-2020 közötti pályázati időszakban?” címmel. Kérdezem Witzmann képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadásra kijelölt Cseresnyés államtitkár úr személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, Witzmann képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyiunk számára világos, hogy egy ország jövője a családokon és a fiatalokon múlik. A fiatalok helyzete pedig nem könnyű, hiszen szakmai életútjuk elején még nagyon kevés munkatapasztalattal rendelkeznek, éppen ezért az elhelyezkedésük is jóval nehezebb. A globális válság Magyarországon is megmutatta, hogy a munkaerő-kereslet jelentős visszaesése idején még nehezebb a fiataloknak belépni a munkaerőpiacra, valamint az elbocsátási kockázat is jóval magasabb az ő esetükben. Ezért is örömteli minden olyan kezdeményezés, amely a fiatalok helyzetét, boldogulását és elhelyezkedését segíti. Ilyen többek között a napokban elindított fiatalok vállalkozóvá válásának programja, amelynek első részére már most lehet jelentkezni. Az intézkedés lényege, hogy a program keretében mintegy 1,1 milliárd forint áll rendelkezésre a fiatalok képzésére, amely során elsajátíthatják a vállalkozási ismereteket, majd 2016-ban további 2,9 milliárd forint keretösszeggel meghirdetésre kerülő pályázat keretében a tényleges tőketámogatásokra, vagyis az induló költségekre is lehet pályázni. Az előzetes várakozások alapján ezzel közel ezer fiatal számára lesz lehetőség álmainak megvalósítására. A magam részéről nagyon remélem, hogy minél több fiatal érez magában bátorságot arra, hogy a saját lábára álljon és elindítsa a saját sikeres vállalkozását, ugyanis egy ország gazdaságának húzóerejét leginkább a globális és nagy cégek adják, de azt is jól tudjuk, hogy a kis- és középvállalkozások elengedhetetlen fontosságúak, hiszen a legtöbb embernek a mikro- és az úgynevezett kkv-szektor ad munkát. Az új uniós pályázati ciklus kezdetén vagyunk még, ezért sokakat érdekel, milyen lehetőségeik lesznek a fiataloknak az elkövetkezendő években. Ezért is kérdezem tisztelettel államtitkár urat, hogyan segíti a kormány a fiatalok boldogulását a 2014-2020 közötti pályázati időszakban. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Witzmann képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Egyetértek azzal, amit mondott: az ország jövője múlik a fiatalokon és a fiatalok képzésén. Említett egy olyan programot, amit én is megemlítettem volna, és lehet, hogy egy-két mondattal még kiegészítem azt, amit ön mondott róla. De néhány olyan programot szeretnék ismertetni, amelyek ugyancsak a fiatalok munkahelyen való megmaradását vagy munkahelyi elhelyezkedését segítik, ugyanis a fiatalok foglalkoztatásának növelése, munkaerőpiacra való belépése, belépésének megkönnyítése deklaráltan a kormány egyik legfontosabb feladata. [[A jegyzői székben Gúr Nándort Hiszékeny Dezső váltja fel.]] Egy ilyen program a most már három éve futó munkahelyvédelmi akcióterv - pontosabban akció, hisz már nem terv, hanem működik -, amely az idén szeptemberben 164 ezer fiatal foglalkoztatását segítette. Ez egy jelentős uniós és hazai támogatással indított, a fiatalok munkatapasztalat-szerzését elősegítő képzési, vállalkozóvá válást támogató program. Nagyságrendileg körülbelül 50 milliárd forintot áldozott az állam erre a programra 2011-től. Ennek eredményeképpen több mint 71 ezerrel nőtt a 15-24 éves foglalkoztatott fiatalok száma. Ez azt jelenti, hogy 16,7 százalékra csökkentette a munkanélküliségi mutatójukat, a foglalkoztatási rátájuk pedig 26,7 százalékra emelkedett. Egy másik ilyen program az ifjúsági garancia, amely idén az év elejétől garantált segítséget jelent a tartós álláskereső 25 év alatti fiatalok számára. 2014-20 között körülbelül 200 milliárd forintot fog fordítani a kormányzat ennek a támogatására, és 180 ezer 25 év alatti fiatalnak fogunk e program segítségével támogatást nyújtani. Az egy percben majd folytatom a továbbiakkal.
Köszönöm szépen. Képviselő úrnak egyperces viszonválaszra van lehetősége. [[18.00]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon szépen köszönöm a válaszát. Azt hiszem, nyugodtan mondhatjuk, hogy a magyar reformok a foglalkoztatás területén is jól működnek, hiszen 2010 áprilisa óta a foglalkoztatottak száma egyértelműen növekszik, a munkanélküliség pedig csökken. Ma már elmondható, hogy közel 4,3 millióan dolgoznak Magyarországon, és 290 ezerrel csökkent a munkanélküliek száma. A 2010. áprilisi kormányváltás óta a 12 százalék közeli értékről mintegy 6,4 százalékra csökkent a munkanélküliség. Fontos kiemelni, hogy ma már nemcsak többen dolgoznak, de 30. hónapja folyamatosan nőnek a bérek, nő a bruttó átlagkereset és a fizetések vásárlóereje is. Csak a versenyszférában mintegy 328 ezerrel dolgoznak többen 2010-hez képest. A fiatalok foglalkoztatása is jelentősen nőtt, ahogy ön is mondta, jelenleg 26 százalék felett van a munkanélküliségi ráta, az ő esetükben pedig 16 százalékra csökkent. Ezúton is arra kérem államtitkár urat és Magyarország Kormányát, hogy a teljes foglalkoztatás mielőbbi megvalósítása érdekében továbbra is támogassák a foglalkoztatást segítő kormányzati intézkedések foganatosítását és az eddigi eredmények megőrzését. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Witzmann képviselő úr. Viszonválaszra adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Folytatnám akkor: GINOP és VEKOP programok segítségével a fiatalok azonnali elhelyezkedéséhez nyújtunk olyanfajta támogatást, hogy piacképes szakképesítést tudnak e programok segítségével megszerezni. A Foglalkoztatási Szolgálat munkájának eredményeképpen közel 20 ezer fiatal állt munkába vagy kezdte meg a képzését november végéig. Tehát ezek is futó programok. És még egy programra szeretném fölhívni a figyelmet, kiemelve azt, amit ön is említett már a vállalkozóvá válás segítésén túl, hogy egy gyakornoki program is indul, amelynek keretében 15 milliárd forint felhasználásával támogatjuk az olyan kkv-kat, amelyek közép- vagy felsőfokú szakképesítéssel rendelkező, nem dolgozó és nem tanuló fiatalok foglalkoztatását vállalják. A felsorolt programok a 2014-2020 közötti időszakban folyamatosan elérhetők lesznek, és segítséget jelentenek majd az arra igényt tartó fiatalok számára. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel ezt a napirendet lezártuk. Most előterjesztések tárgysorozatba vételi kérelmének tárgyalása következik. Szelényi Zsuzsanna független képviselő asszony és képviselőtársai indítványozták, hogy az Országgyűlés döntsön a gyermekvállalás és a munkavállalás kedvezőbb összehangolását segítő intézkedésekről szóló H/6509. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság elutasította. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megadom a szót az előterjesztőnek, Szelényi Zsuzsanna képviselő asszonynak, 5 perces időkeretben, átadom az ülés vezetését Hiller alelnök úrnak. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Jó estét kívánok mindenkinek! Folytatjuk munkánkat. Képviselő asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen. A gyerekvállalás és a munkavállalás tulajdonképpen minden parlamenti párt fókuszában lévő nemzeti prioritás. Nem csoda, hogy a kormány is és mi is nagyon sokat foglalkozunk ezzel. Nyilvánvaló, hogy a családok élete, az emberek élete alapvetően ezekből a dolgokból áll, ráadásul sem foglalkoztatáspolitikai, sem demográfiai áttörést nem lehet elérni akkor, sem gazdasági áttörést, ha a gyerekeket és a munkát nem lehet a családban harmonikusan megoldani. Jellemző módon ez a nők problémája, bár a családokban férfiak is vannak, és férfiak is vállalnak gyerekeket és munkát, mégis elsősorban a nők jutnak eszünkbe, amikor erről beszélünk. [[Az egymással beszélgető Volner János és Kulcsár Gergely felé:]] Uraim! Bocsánat, de nem hallom magamat. Lehetne egy kicsit halkabban? Köszönöm szépen. A kormány erőfeszítései mindenekelőtt készpénzes kifizetésekkel és szabadsággal próbálják elősegíteni azt, hogy a gyerekvállalás és a munkavállalás harmonikusabb lehessen. Valamilyen oknál fogva ez azonban nem hoz eredményt, és Magyarországon, európai szinten is nagyon nehéz ezeket az élethelyzeteket összeegyeztetni. Ezért mi úgy gondoljuk, hogy alapvetően paradigmaváltásra kell készülnünk, amikor jobb megoldásokra törekszünk, amit én úgy fogalmazok meg, hogy a két kereső, két gondoskodó szülő modellje az, ami a XXI. században modernnek, aktuálisnak, a családok számára kedvezőnek és az ország számára is kedvezőnek mondható.Ez mindenképpen egy másfajta szemléletmódot igényel, mint amelyek kizárólag a nőket próbálják megtámogatni, illetve a munkáltatókat próbálják kötelezni egy rugalmasabb alkalmazásra. Valójában ahhoz, hogy érdemi változást lehessen elérni, a férfiakat is be kell vonni ebbe az erőfeszítésbe. A munkáltatókkal pedig partneri viszonyt kell kialakítani, hogy a piaci világban érdekük legyen olyan mechanizmusok bevezetése, amelyek a gyereket vállaló szülőknek, elsődlegesen a nőknek jobb lehetőséget biztosítanak, és amelyeket ugyanakkor a munkavállalók sem szenvednek meg.A mi javaslataink, amelyek egy harmonikusabb egyeztetést tesznek lehetővé, sok eszközt használnak. Egy csomagot szeretnénk a parlament elé terjeszteni és azt megvitatni, amely részben a férfiakra is fókuszál, részben a munkáltatókat is bevonja az együttműködésbe. Három javaslatunk volna, amelyeket szívesen megbeszélnénk a parlamenti pártok képviselőivel. Ezek közül az első olyasmi, amellyel egyébként a kormány is próbálkozik; jelen pillanatban is a parlament előtt van egy olyan előterjesztés, amely alapvetően a bölcsődéskorú gyermekek elhelyezését próbálja könnyíteni. Mi ezt még inkább pozitív családi ösztönzőkkel szeretnénk ellátni. Ezt alapvetően egy jó iránynak tekintjük, bár vannak ennél még jobb megoldások, mint amit most tárgyalunk. Ami viszont egyáltalán nem szerepel most sem, és eddig sem szerepelt a kormány előterjesztéseiben, bár tudjuk, hogy a kormány már tárgyalt róla, az az, hogy az édesapákat hogyan lehet jobban bevonni a gyermeknevelésbe, az otthoni munkába. Erre javasolnánk mi az úgynevezett apahónapok bevezetését. Ez nagyon sok európai országban már elterjedőben van. Ha ez jó ösztönözőkkel van ellátva, akkor a férfiak 40-70 százaléka ezt igénybe veszi. Ebből is lehet látni, hogy a férfiaknak is igényük van arra, hogy a kicsi gyerekük nevelésében részt tudjanak venni. Ez arról szólna, hogy a szülők megosztják egymás között a gyedet, azt az időszakot, amikor a kicsi gyerekek otthon vannak. Ez nagyon jó a gyerekeknek, nagyon jó a férfiaknak, a köztük lévő viszonyt megerősíti, hosszú távú kapcsolati változást eredményez. És természetesen jó a nőknek, hiszen a nőknek nem kell nagyon sokáig távol maradni a munkától. A javaslataink másik része, vagyis a harmadik, amiről kevés szó esik a kormány berkeiben, a gyerekbarát munkahelyek bevezetése. Vannak ilyen mintaprogramok, pályázati úton támogatandók, de valójában ma Magyarországon nincsenek ösztönözve a munkáltatók arra, hogy olyan rugalmas munkaformákat lehetővé tegyenek, ami igazi és valódi segítséget nyújt elsődlegesen a kicsi gyereket nevelő szülőknek. Azt szeretnénk, hogy ez a javaslatunk, amit benyújtottunk, ami ezt a hármas csomagot teszi a parlament asztalára, meg lehessen vitatni, erről lehessen beszélgetni, tovább lehessen gondolkodni, és Magyarország egy olyan előretekintő ország legyen, ahol nemcsak beszélünk a családokról, hanem valóban érdemben teszünk is értük. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Mindenféleképpen a Magyar Szocialista Párt támogatni tudja ezt a kezdeményezést. Én két dologról akarnék röviden beszélni. A nők átlagos órabére Európában 16,3 százalékkal alacsonyabb, mint a férfiaké, azaz a nők gyakorlatilag 59 napot ingyen dolgoznak minden évben. Vagyis az idén november 2-ától egy fillért sem kapnak a munkájuk után. Összkeresetekben a nők és a férfiak éves átlagkeresete között jelentkező szakadék viszont ennél jóval magasabb, 41,1 százalék.Magyarországon a nemek közötti bérszakadék átlagos órabérben 18,4 százalék, szemben az uniós 16,3 százalékkal. Az összkeresetben jelentkező különbség, azaz a férfiak és a nők éves átlagkeresete közötti szakadék is durvább Magyarországon, 32,7 százalékot tesz ki. [[18.10]] Igaz, ez egy kicsit kisebb különbség, mint az EU-s 41,1 százalék, de amúgy meg az EU-s átlaghoz képest a férfiak is jóval kevesebbet keresnek Magyarországon. Azt gondolom, hogy évek óta nem tudjuk ezt a problémát feloldani. A másik nagyon nagy probléma, amiről képviselőasszony-társam is beszélt, a 3 év alatti gyermekek napközbeni ellátása. Ma Magyarországon a 3 év alatti gyermekek alig több mint 16 százaléka jár bölcsődébe vagy családi napközibe. 2020-ig - amit az Európai Unióban vállaltunk, Magyarország is - célkitűzésként megállapította, hogy 33 százalékra akarja ezt az arányt feltornázni. Ma már nem beszélünk 33 százalékról, a kormány már csak 25 százalékot vállalt be. Sajnos nem afelé megyünk, hogy előrelépnénk ebben az ügyben, hanem sokkal kisebb léptékekben próbálja a mostani kormányzat ezt megtenni, és ez nem jó irány. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Novák Előd képviselő úr, Jobbik, tessék!
Tisztelt Országgyűlés! A gyermekvállalás és a munkavállalás kedvezőbb összehangolását régóta szorgalmazza a Jobbik akár a részmunkaidős és atipikus foglalkoztatási formák támogatásával, akár a bölcsődei gondozási díj eltörlésével, hiszen az előző Fidesz-kormány tette fizetőssé a bölcsődei szolgáltatást. Beszélni kellene természetesen a bölcsődei gondozók bérének emeléséről. Szoktunk is beszélni, sőt javaslatot is benyújtani rá a költségvetési viták kapcsán. Nyújtottunk be már javaslatot a családbarát intézményekkel kapcsolatban is, amely akár a dolgozó szülők mindennapjait könnyítené meg, azonban ezeket mind-mind leszavazták, ugyanúgy, ahogy ennek a most tárgysorozatba vételre váró javaslatnak is a bizottságban hasonló sorsa lett, hiszen ismerjük Lázár János álláspontját, ami sajnos az egész Fideszre is átragadt. Ő nem is szégyellte kimondani, hogy a Miniszterelnökség „sajnos valóban nem egy családbarát munkahely”. Pedig az ilyen üzenetek rendkívül károsak az egész országra, a többi államigazgatási szervre és egész hazánk demográfiai katasztrófájára nézve. Ő azt is mondta, hogy a Miniszterelnökségen dolgozni senkinek sem kötelező. Ez már ugye csak egy lépésre van attól a gyurcsányi állásponttól, hogy akinek nem tetszik, annak el lehet menni Magyarországról. Mi ezzel szemben egy élhető országot, egy igazságos országot szeretnénk, és itt azt látjuk, hogy minden egy kicsit kisiklik, a szavak és a tettek között nagy különbség van. A Nők 40 program és a nyugdíjprogram is azzal indult, hogy a szülői feladatokat ellátó nőkön segítsünk. Ehhez képest az egyetlen tb-járulékfizetéssel fedezett időszak az, amely korlátozás alá esik a Nők 40 program keretében, a gyermekgondozással töltött idő. Ezért azt gondolom, hogy helyénvaló ennek a javaslatnak a tárgyalása. A Jobbik le is szeretne számolni azzal az őskonzervatív társadalmi felfogással, amely egyébként rendkívül káros is, miszerint a nő csak szüljön. Hiszen a nemzetközi kimutatások szerint ma már épphogy ott nagyobb a gyermekvállalási hajlandóság, ahol a nőknek megadjuk a tágabb érvényesülési, akár munkavállalási lehetőségeket is. Ezt bizonyítják a számok, ezt bizonyítja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a mai magyar társadalom. Ha ők így gondolkoznak, ebben a nőket, a szülőket támogatnunk kell. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Schmuck Erzsébet képviselő asszony következik, LMP. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Az LMP támogatja a határozati javaslat tárgysorozatba vételét. Mi is ezen a három területen tartjuk a legszükségesebbnek az előrelépést annak érdekében, hogy a nők és a férfiak munkaerőpiaci esélyei kiegyenlítődjenek, a munka- és a gyerekvállalás összeegyeztetése valósággá váljon, és végső soron több gyermek szülessen. A kiegyensúlyozottabb családi munkamegosztás valóban egy kardinális kérdés. Mi is azt gondoljuk, hogy az apák gyermeknevelésben betöltött szerepét erősíteni kell. Bár most is adva van lehetőségként, hogy az apák is igénybe vegyék a gyermekgondozási szabadságot, a gyedet igénybe vevő férfiak aránya mindössze 1 százalék. Ez is azt mutatja, hogy a puszta lehetőség nem elég, ösztönzőket kell beépíteni a rendszerbe. A mi javaslatunk - összhangban ezzel a határozati javaslattal és a 2010/18/EU irányelvvel - az volt, hogy a szülői szabadság 36 hónapjából legalább 1 hónap legyen át nem ruházható. Ezt az uniós irányelvet a kormány a mai napig nem ültette át a magyar jogba. A nappali gyerekellátás fejlesztésével kapcsolatban mi magunk is számos javaslattal éltünk. Az igényekre rugalmasan reagálni képes, olcsón és könnyen kialakítható családi napközik normatívájának emelését és a finanszírozási rendszer újragondolását javasoltuk. A gyerekfelügyeleti utalvány is többször szerepelt az alternatív költségvetési javaslatokban. Végül azzal is messzemenőkig egyetértünk, hogy hiába a jogszabályi lehetőség a nők rugalmas foglalkoztatására, ha a kisgyerekes nők hátrányos munkaerő-piaci helyzete miatt ma ez csak egy elvi lehetőség. Az LMP tehát támogatja ezt a javaslatot. Reméljük, hogy a kormány is hasonlóan tesz majd. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Révész Máriusz képviselő úr, Fidesz!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A javaslatnak az a címe, hogy „A gyermekvállalás és a munkavállalás kedvezőbb összehangolását segítő intézkedésekről”. Én nem vonom kétségbe egyébként Szelényi Zsuzsanna képviselőtársam jóindulatát. Beszéltünk bizottsági ülésen, elég sok mindennel egyetértünk, de az a mondat, hogy tegyen gyors és hatékony lépéseket, amelyekkel megkönnyíti a nők számára a munka- és gyermekvállalás összeegyeztetését, azért gondolom, hogy ez egy kicsit erős, mert rendkívül sok ilyen törvényt fogadtunk el az elmúlt időszakban. Hogy ezek a törvények nem voltak hiábavalók, hadd hívjam fel a figyelmet, hogy míg 2010-ben a nők foglalkoztatási rátája 50 százalék volt, ez 2015-re 58 százalékra növekedett, és még nagyobb az emelkedés a kisgyermekeseknél. Egyébként, tisztelt képviselőtársaim, ez nem véletlen. A kormány prioritásként kezeli a nők foglalkoztatottságának növelését. Csak mondok néhány példát. A munkahelyi akció arról szól, hogy a gyermekvállalás után a munkaerőpiacra visszatérő nőknek, nők után két évig nem kell járulékot fizetni, és a harmadik évben is csak fél járulékot, ez egy meglehetősen nagy munkaerő-piaci előnyt biztosít a számukra. Ezért nőtt egyébként jelentős részben a 0-6 éves gyerekekkel rendelkező nők foglalkoztatottsága. A 3 vagy több gyerek után visszatérők esetén ez 3 év, illetve plusz 2 év féljárulékos időszakot jelent. Idetartozik egyébként a gyed extra kérdése is, ami szintén arra ösztönzi a hölgyeket, hogy tudjanak munkát vállalni, hamarabb vissza tudjanak térni a munkaerőpiacra. A munka törvénykönyvét is módosítottuk, ami arról szólt, hogy részmunkaidőben biztosítani kell a foglalkoztatottságukat, ha ezt kérik a hölgyek, akik kisgyermekkel rendelkeznek. Most tárgyalunk egy törvényt, ami épp azt tartalmazza, hogy 2017. január 1-jétől minden olyan településen meg kell szervezni a bölcsődei ellátást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , ahol legalább 5 gyerek után kérik ezt a szülők. Mivel ezen az úton megyünk, indokolatlannak tartjuk a tárgysorozatba vételét ennek az anyagnak. Köszönöm szépen. A célokkal ennek ellenére tökéletesen egyetértünk.
Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni a független képviselők közül. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Megkérdezem az előterjesztőt, képviselő asszonyt, hogy kíván-e reagálni. [[Jelzésre:]] Szelényi Zsuzsanna képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat. Azt gondolom, hogy azok a javaslatok, amelyeket Révész Máriusz elmondott, kétségtelenül vannak. Ellenben addig, amíg a munkavállalók alapvetően ellenzik a kisgyerekes és a még gyerek nélküli fiatal nők alkalmazását, mert egyszerűen nehézséget okoz nekik az, hogy hogyan számoljanak, hogyan tervezzenek velük, addig valahogy nincsenek jól ezek az ösztönzők beállítva. Azt gondolom, a munkáltatók vonatkozásában még nagyon-nagyon sok a hiányosság. Különböző típusú kötelező javaslatok, amelyeket a kormány számukra megfogalmazott, alapvetően nem töltik be a funkciójukat, hanem csak azt eredményezik, hogy bizonyos munkakörökben a fiatal nőket egyáltalán nem alkalmazzák a munkaadók. Tehát ezek egyelőre inkább kontraproduktívak, mint hasznosak, és azt gondolom, hogy nagyon sok még itt a teendő.Az apahónapokat nagyon fontosnak tartjuk. Azzal kapcsolatban a kormánynak semmiféle progresszív, haladó, előremutató erőfeszítése nincsen, és anélkül nem megy. Nem lehet, nem elég csak a családoknak pénzt adni, vannak dolgok, amiket egyszerűen nem lehet pénzzel megfizetni, nem elég csak készpénzfizetéses és adókedvezményes módon elősegíteni a gyermekvállalást. Amíg a családon belüli szerepek nem változnak egy kicsit a hagyományostól egy előremutatóbb irányba, addig nem fog egyszerűen Magyarországon több gyerek születni, és nem fognak a nők tudni tömegesen dolgozni, mint ahogy egyébként már más, körülöttünk lévő kelet-európai országban is nagyon kevés nő dolgozik még. A fiatal, 30-as éveikben lévő nők egyszerűen tömegesen hiányoznak a magyar munkaerőpiacról, pedig ez a családoknak is rossz, nincsen elég pénzük, nincsen elég keresetük. Úgy lenne jó gyerekeket vállalni, hogy igazán kellene mellette tudni jól, könnyedén dolgozni. Úgyhogy mi nagyon reméljük, hogy a kormány mégis megfontolja ezt a javaslatot. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm a támogatásukat.
Köszönöm szépen. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a Magyarország Alaptörvényének hatodik módosításáról szóló T/7471. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. [[18.20]] Először, tisztelt Országgyűlés, megadom a szót az előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Kérem, hogy jelezzék az előterjesztők, hogy… [[Jelzésre:]] Ezek szerint Z. Kárpát Dániel képviselő úr az előterjesztők nevében. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az egész Európa szociokulturális arculatát és társadalmi mélyszöveteit évtizedekig átható migrációs krízis kapcsán most egy látszólagos türelmi pillanatban vagyunk, Magyarország szempontjából mindenképpen, hiszen jelen pillanatban naponta ezrek vagy naponta tízezer ember nem szeli át Magyarország határait. Elmondhatjuk tehát, hogy ez a cselekvés pillanata, ez az a pont, amikor lehet értékelni az eddigi cselekvési sorokat, például a fizikai határzár építését, azt, hogy azt milyen módon látták el emberi erőforrással, és most lehet a jövőre vonatkozóan nagyon fontos lépéseket foganatosítani. Számunkra az egy kicsit kevés, hogy a Fidesz-KDNP az Európai Bírósághoz fordul, ahol egy akár két évig elnyúló folyamatot indít a kvóta elleni tiltakozás jegyében, de ez a két évig elnyúló folyamat semmiféle felfüggesztő hatállyal nem bír, tehát a brüsszeli boszorkánykonyhában addig is bármit kifőzhetnek ellenünk, tulajdonképpen az Orbán-kormány ezzel az egy eszközzel nem tud ez ellen hatni. Azt is láthatjuk, hogy az EU-csúcs tekintetében és a Törökországgal történő tárgyalások tekintetében most éppen mintha Magyarországot nem fenyegetné olyan erősen egy kötelező kvóta gondolata, de ez a gondolat ott van a levegőben, olyannyira, hogy vezető európai politikusok továbbra is azzal kívánják fenyegetni Magyarországot, hogy megkurtítják, elveszik az uniós forrásait abban az esetben, hogyha nem fogad idegen néptömegeket, és nem telepíti le azokat saját területére. A Jobbik nem árul zsákbamacskát: mind a kvóta, mind a visszatoloncolások alapján történő betelepítéseket elutasítjuk a zéró tolerancia elvét vallva, és ebben a türelmi pillanatban - az előtt szeretném halkan megjegyezni, hogy Erdély irányából már azért alkalmanként tucatjával fognak emigránsokat, és a csempészútvonalak átrendeződni látszanak egy egészen új irányba - szeretnénk a Fidesz aláírásgyűjtési akciója mellé tulajdonképpen - ha nem is helyett, de mellé - javasolni egy sokkal izmosabb eszközt, egy olyan eszközt, amely alapján nemcsak a mostani kormányzat mozgásterét kívánjuk, ha úgy tetszik, beszűkíteni, hanem minden következő magyarországi kormányét is. Hiszen el kell hogy mondjuk, a Jobbik országos népszavazásra vonatkozó kezdeményezésének a célja egyértelmű: Magyarország választói mondhassák ki közvetlen módon, az egyik legmagasabb hivatalos fórumon azt, hogy sem kvóta, sem visszatoloncolások alapján nem kívánnak hozzájárulni ahhoz, hogy idegen népcsoportokat letelepítsenek Magyarországon. Itt szeretném megjegyezni, nagyon csodálkozunk azon, hogy magukat liberálisnak mondó politikusok nem tiltakoznak habzó szájjal a kvóta ellen, hiszen az európai kvótaelképzelés mi? Tulajdonképpen népcsoportok erőszakos áttelepítése Európán belül a XXI. században, hiszen a németországi rokonok és enklávék közelében található migránscsoportok esetében ki lenne az, aki szép szóval eljönne, mondjuk, Magyarországra, és itt élné le a következő éveit? Nyilvánvalóan egy életszerűtlen, nem igazán életszagú, erőltetett javaslatról van szó, amit elutasítunk. Ahhoz viszont, hogy országos népszavazást írjunk ki ebben a kérdésben, jogászi dilemmák dúlnak, és egyes jogértelmezések szerint Alaptörvényt kell módosítani, éppen ezért a 8. cikk (3) bekezdése tekintetében a Jobbik egy olyan módosítást foganatosítana, amelynek értelmében akadály nélkül lehessen országos népszavazást szervezni ebben a kérdésben. Szuverenitásunk állapotáról igen sokat elárul az, hogy alapesetben ilyen dilemmák egyáltalán felmerülnek, és nem kérdezheti meg egy nemzetállam kormánya a saját állampolgárait közvetlen módon tulajdonképpen bármilyen kérdésben. Nem látjuk azt a nemzetközi szerződést, amelynek a tárgyáról lenne szó vagy tartalmáról, de szeretnénk eloszlatni ezeket az aggályokat. Ehhez kell a Jobbik alaptörvény-módosítása, és ennek eredményeképpen kiírható az az országos népszavazás, amely kapcsán nem titkoljuk, nemcsak a Fidesz-KDNP-kormány mozgásterét szeretnénk egy bizonyos mederben tartani, ez a meder a magyar választók akarata, ahol álláspontunk szerint 90 százalék fölött elutasítanak minden hasonló betelepítési kísérletet, hanem a következő, adott esetben egy Jobbik-kormány mozgásterét is annak megfelelően szeretnénk szűken tartani, amit a magyar választók számára kijelöltek. Ez a világ legtermészetesebb dolga kellene hogy legyen. Éppen ezért szólítjuk fel a kormányzatot arra, hogy ha a Jobbikban megvolt az a gesztus, hogy pártérdekein, önös pártérdekein felülemelkedve biztosította a kétharmadot, a támogatását adta minden értelmes migrációügyi kezdeményezéshez, függetlenül attól, hogy milyen pártszínezetű annak benyújtója, szeretnénk, ha a kormányzat, a Fidesz-KDNP képviselői is megtennék ugyanezt a gesztust, tehát biztosítsák a Jobbik elképzeléséhez a kétharmadot, biztosítsák azt, hogy közvetlen módon a magyar választópolgárok kinyilváníthassák akaratukat. Önök is jól járnak, hiszen a brüsszeli térben egy hatalmas legitimációs erőt nyernek ezen több millió, véleményem szerint nemleges voks által, és el kell hogy mondjuk azt is, ami a legfontosabb, a jövendő magyar kormányok mozgásterét is egy olyan mederben kívánjuk tartani, hogy senkinek ne jusson eszébe kvóta vagy más módszer alapján idegeneket tudatosan betelepíteni Magyarországra. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kettő-kettő perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt a javaslatot nem fogjuk tudni támogatni. Nem azért nem támogatjuk, mert azt a kvótát, amiről Z. Kárpát képviselőtársam beszélt, mi helyesnek tartanánk; azt sem fogjuk támogatni, annak a bevezetését sem, egészen addig, ameddig egy megnyugtató megoldást egyébként a migráció kérdésére az Európai Unió, illetve természetesen az Európai Uniót alkotó tagállamok vezetői nem találnak. Én is ezt az egyik legsúlyosabb és legégetőbb, legfontosabb problémájának tartom Európának, sőt talán az azon kívüli világnak is. Abban is egyetértek Z. Kárpát képviselőtársammal, hogy a népszavazási tárgykörök, akárcsak a népszavazási egyéb szabályok ma nem megfelelően kerültek rögzítésre az Alaptörvényben, illetve más jogszabályokban, tehát a népszavazásra vonatkozó szabályrendszer felülvizsgálatára is mindenkor nyitottak vagyunk. Azonban azt kell látni, hogy ez a kérdés akkor oldható meg népszavazással, hogyha kilépünk az Európai Unióból, vagy legalábbis az Európai Uniót meggyőzzük arról, hogy ilyen jelentős kérdésekben hozzájáruljon ahhoz, hogy Magyarország eltérjen a kötelezően vállalt nemzetközi egyezségtől, szerződésektől. Magyarán, egy ilyen kérdésnél fölmerül az emberben az a dilemma, hogy vajon a Jobbik tényleg komolyan gondolja-e azt, hogy most már nem kíván kilépni az Európai Unióból és nem kívánja kiléptetni Magyarországot, mert ha komolyan gondolják, képviselőtársaim, akkor egy ilyen javaslatot nem terjesztenek elő. Itt vagy arról van szó, hogy önök egyszerűen egy populista javaslattal állnak elő, amiről önök is tudják, hogy marhaság és keresztülvihetetlen, vagy arról van szó, hogy önöknek a szándéka valójában afelé komoly, hogy Magyarország az Európai Uniónak ne legyen többet tagja. Köszönöm szépen.
Staudt Gábor képviselő úr, Jobbik, parancsoljon!
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr. Úgy gondolom, hogy az az alaptörvénybeli megfogalmazás nem új keletű, ami a nemzetközi szerződések vonatkozásában zárja ki azt, hogy az emberek véleményt nyilváníthassanak, és amennyiben ezt a javaslatot a Ház elé engedjük - mindent ki lehet küszöbölni, tehát Bárándy képviselőtársamnak azt mondanám, jogászként az a dolgunk, hogy kiküszöböljük a jogi problémákat egy javaslatból, de a lényeg az, hogy az emberek véleményt nyilváníthassanak [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Így van!]] -, ez nem az Európai Unió felé, illetve nyilván az Unió felé is egy véleménynyilvánítás, de legfőképpen a kormányzat és a mindenkori kormányzat felé, és annak a megfogalmazása, hogy a mindenkori kormányzat mit képviseljen az Unió színterén, hiszen a mindenkori kormányoknak beleszólásuk van a döntésbe, nem mindegy, hogy a Tanácsban, mondjuk, mit képviselnek. Úgy gondoljuk, hogy hosszú távú megoldás kell, ahogyan Z. Kárpát Dániel képviselőtársam elmondta, nemcsak a jelenlegi szituációra, hanem akár ötven-száz évre előre meghatározó megoldás kell. Azt is el kell mondjam, hogy az aláírásgyűjtés, ami zajlik a Fidesz részéről, ez azért is haszontalan, mert az Országgyűlés elé behozták az arról való döntést, hogy felkéri az Országgyűlés a kormányt, hogy az Európai Unió Bíróságához forduljon, csak egy a gond, nem hallottam a hírekben, hogy ezt meg is tették, és nekem úgy tűnik, hogy kifutottak a határidőből. Szeptember 24-én lett hatályos ez a határozat, és két hónap van arra, hogy az adott kormányok az Unió Bíróságához forduljanak. Tehát itt most valami nagy gond van a rendszerben, nyilvánvalóan majd meg fogják ezt magyarázni, ha így van, de ahelyett, hogy itt bohóckodtak volna az Országgyűléssel, azért mondom, hogy bohóckodtak, mert ha a kormány meg tud tenni egy lépést, a kormány tud az Európai Unió Bíróságához fordulni, akkor azt a lépést mielőbb meg kellett volna tennie a kormánynak, nem a parlamentnek mindenféle háttér-felhatalmazására várni, aminek egyébként jogi relevanciája nincsen. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[18.30]]
Kónya Péter képviselő úr, független!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miközben kvótakérdésben és kötelező kvóta ügyében együtt szavaztam független képviselőként kormánypárti képviselőkkel és a Jobbik-frakcióval, ebben a kérdésben más véleményen vagyok. Nem véletlen az, hogy a kvótáról történt szavazást követően egy határozati javaslatot nyújtottam be a parlamentnek, amit reményeim szerint jövő héten már bizottság tárgyalni fog, ami arról szól, hogy a parlament vitassa meg azt, hogy önkéntesen hány bajba jutott embert és migránst tud befogadni Magyarország - önkéntesen, szeretném kihangsúlyozni. Azt gondolom, hogy Magyarországnak erkölcsi kötelessége és a magyar népnek erkölcsi kötelessége, hogy bajba jutott embereken segítsenek, akik valamilyen módon háborús övezetben olyan körülmények közé kerültek, hogy el kell hagyniuk az országukat, hiszen erre történelmi felelősségünk is van. Ha belegondolunk akár csak az 1848-49-es szabadságharcba, akár a XX. század eleji gazdasági világválságba vagy a második világháborúba, vagy az ’56 utáni menekülthullámba, ahol egyébként bajba jutott honfitársainkat tárt karokkal várták a világ különböző országaiban, azt gondolom, hogy erkölcsi kötelességünk az, hogy Magyarország gazdasági lehetőségeihez mérten önkéntesen fogadjon be menekülteket. Ezért én ezt a javaslatát nem tudom támogatni a Jobbiknak. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Apáti István jelentkezve: Igen.]] Azt látom, de a Jobbik frakciója már kimerítette felszólalási kétperces időkeretét, más már nem szólhat, mert Staudt képviselő úr már szólt. [[Dr. Staudt Gábor: Zárszó!]] Értem, értem, ott meg még nem tartunk. Mindennek eljön az ideje, nem kell olyan sokat várni rá. [[Apáti István: Jó, oké!]] Minthogy megállapítom, hogy más nem jelentkezett, így aztán az előterjesztők nevében Apáti István képviselő úr kíván szólni, ezt most megteheti. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem ártana tisztázni azt, hogy kik a menekültek és kik a bevándorlók ebben a kérdésben. Onnantól számítva, hogy valaki egy háborús övezetből elmenekülve az első nem háborús, hanem békés országot eléri, nem menekült, hanem bevándorló vagy éppen betolakodó; onnantól kezdve nem az életösztön, a túlélés ösztöne hajtja, hanem a nyugat-európai szociális rendszerek kiszipolyozása iránti olthatatlan vágy. Azért ezt tegyük így ebben a formában tisztába, mert fogalomzavaros a vita, tehát itt alapfogalmak nincsenek rendbe téve, nincsenek tisztázva. A bevándorlók 80 százaléka nem is háborús övezetből jön. Azért ezek a számok is elgondolkoztatóak, ezek az arányok. Másrészt pedig mindenki vésse az emlékezetébe igen-igen erőteljesen, hogy ennek a problémának a legelejénél tartunk. Látható, hogy ötszázezer és egymillió közötti létszámú bevándorló mekkora problémákat okoz az egész kontinensnek. Mi lesz akkor, hogyha a Közel-Keletről ennek a létszámnak a többszöröse, illetőleg Fekete-Afrikából milliós, tízmilliós nagyságrendű tömegek indulnak útra? Gyakorlatilag ez a kontinens össze fog roppanni. Éppen ezért, ha nem is csírájában, mert csírájában már nem sikerül elfojtani, most kellene megfogni ezt a problémát. Ezért lenne szükség arra a népakarat kiteljesítésének jegyében, hogy országos ügydöntő népszavazásra kerülhessen sor. Ez egy valódi, erős eszköz, és pontosan a kormányt szeretnénk azzal segíteni, a mindenkori kormányt, mert jelen pillanatban a Fidesz-KDNP-kormánynak lenne a legerősebb kard a kezében akkor, hogyha egy érvényes és eredményes népszavazás lenne emögött, mert abban biztos vagyok, hogy a kettőszázezer aláírás nagyon hamar összegyűlne. Abban is biztos vagyok, hogy négymilliótól többen mennének el. Abban is biztosak lehetünk, hogy elsöprő többségben elutasítanák a visszatoloncolást és a kvóta jogcímén ideérkező bevándorlók erőszakos betelepítését. Egy hatalmas sikert lehetne aratni, kormányokon átívelően rendezhetnénk ezt a kérdést. Az európai polgári kezdeményezés az európai sóhivatal egyik altípusa, ha pedig az európai bírósági kérelemmel elkéstek [[Az elnök csenget.]] , akkor gyakorlatilag nem is marad más megoldás, mint az, hogy támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a gyermekéhezés felszámolásának megalapozása érdekében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosításáról szóló T/7228. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót az előterjesztők nevében Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Köszönteném a kormány képviselőjét, hogyha lenne, mert fél órája a teremből eltűnt a kormány, lassan már a Fidesz is meg a KDNP is, de ők még három fővel részt kívánnak venni a vita ezen szakaszában. A gyermekéhezés felszámolása közös nemzeti ügyünk. Egy pillanatig úgy tűnt, hogy ezzel minden parlamenti párt egyetért, hiszen az erről szóló civil kezdeményezést, a „Nemzeti minimum” programról szóló országgyűlési határozati javaslatot a KDNP kivételével minden parlamenti párt képviselője aláírta.Sajnálattal fogadtuk november 2-án, alig egy hónappal a javaslat benyújtása után, hogy az Országgyűlés Népjóléti bizottságának kormánypárti többsége nem támogatta a javaslat tárgysorozatba vételét. Az elutasítás tényénél csak az a stílus volt megdöbbentőbb, amit a kormánypárti képviselők többsége a vitában tanúsított.A közös ügy érdekében folytatni kell ezt a munkát, amit a civilek elkezdtek. A gyermekéhezés felszámolása számos intézkedést igényel, köztük jogszabály-módosításokat is. Mindezek miatt szükségesnek tartjuk, hogy konkrét kezdeményezéssel éljünk. A Magyar Szocialista Párt ezt meg is tette.Javaslatunk az egyik legszükségesebb jogszabályi módosítást tartalmazza a gyermekéhezés felszámolása érdekében: a rászoruló gyermekek számára az állam az év minden napján biztosítsa a napi étkezést. Javaslatunk azt jelenti, hogy a nevelési, gondozási, oktatási intézménybe járó gyermekek esetében a hétvégi és szünidei napokban is biztosított lesz az étkeztetésük. A legkisebb gyermekek esetében pedig, akik még nem járnak intézménybe, például azért, mert nincs elérhető bölcsőde vagy más, napközbeni ellátást nyújtó intézmény, különösen fontos lesz, hogy naponta meleg ételhez jutnak, amit az önkormányzatoknak kell biztosítani. Persze, a Népjóléti bizottság ülésén elhangzott, hogy majd 30 milliárd forintot fognak biztosítani a 3 év alatti gyermekek támogatására. Ezt, mondjuk, már egy éve mondja a kormány - azóta semmi nem történt ez ügyben. A javaslatunk révén megoldódna az a többéves probléma is, hogy a szociális nyári étkeztetés keretében a rászoruló gyermekek csak ötöde jut napi meleg ételhez. Itt el kell mondani, hogy múlt héten jelentette be Czibere Károly államtitkár úr, hogy jövőre 208 ezer gyermek fog a szünetekben rászorultsági alapon támogatást kapni, és 4,5 milliárd forintot különítettek el e célra. Ha a 208 ezret beszorozzuk 440 forinttal, mert ennyi most a költségvetésben az egy gyermekre jutó támogatás, és 80 vagy 90 nappal - most körülbelül 80-90 nap közé tehető a szünetek száma -, sehogyan nem jön ki ez a 4,5 milliárd forint. Megint azt látjuk, mint a kötelező óvodai és bölcsődei étkeztetésnél, hogy a kormány körülbelül feleannyi támogatást irányoz elő a költségvetésben, mint amennyire szükség lenne.Bizottsági ülésen is elmondtam, hogy Gödöllő polgármestere már jelezte, hogy az idei évben 50 millió forintos költségvetési kiesést eredményezett a kötelező étkeztetés biztosítása, mert a kormány a fedezetet nem nyújtja az önkormányzatoknak száz százalékban. További lépésekre is szükség van, amelyek szintén igénylik a széles körű összefogást. Ezért folytatni kell az egyeztetéseket a civilekkel és a társadalom minden szereplőjével, aki fontosnak tartja ezt a nemzeti ügyet.Mi a javaslatunkban több tételt felsoroltunk. Itt a gyermekétkeztetést az év 365 napján a rászorulók számára, a családi pótlék megemelését, vagy azt a javaslatunkat, hogy a támogatotti kört meg kellene emelni a középiskolás korú gyermekekre is, mert a középiskolás korú gyerekeknél csak 50 százalékos támogatásban részesülhetnek a rászorulók.Bármilyen javaslatot adunk be, akár törvénymódosítást, határozati javaslatot vagy módosító indítványokat, folyamatosan azt látjuk az elmúlt években, hogy a kormány lesöpri az asztalról, pedig ez a törvénymódosító, amit elkészítettünk, azt gondolom, hogy támogatható lenne. Ebben minden tétel csak azt segíti elő, hogy Magyarországon a gyermekéhezés és a gyermekszegénység problémáját próbálnánk megoldani. A Népjóléti bizottságon a Fidesz-KDNP-többség lesöpörte az asztalról. Most azt kérjük azoktól, akik itt vannak, meg holnap, hogy támogassák ezt a kezdeményezésünket. Köszönjük szépen, elnök úr. [[18.40]]
Köszönöm szépen. Dúró Dóra képviselő asszony, Jobbik!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sajnos olyan politikai kultúrában élünk, amelyben a javaslat kapcsán először egy politikai hitvallást kell tennem: a Jobbik nem a javaslattevő pártot vagy személyeket nézi akkor, amikor egy előterjesztéssel kapcsolatban állást foglal, hanem kizárólag annak tartalmát; ha ez jó ügyet szolgál, akkor támogatjuk, ha nem, akkor pedig elutasítjuk. A 2010-es Országgyűlésbe kerülésünk során is tisztáztuk azt, hogy minden olyan előterjesztést, amely a nemzet érdekét szolgálja, támogatni fogjuk, amely pedig nem, azt ellenezni fogjuk. Ennek megfelelően fogunk dönteni ezzel az előterjesztéssel kapcsolatban is.Sajnos nem titkoltan pártpolitikai kérdést csinált belőle Harrach Péter, Csöbör Katalin vagy Kósa Lajos, amikor azt mondták a gyermekéhezés felszámolására induló javaslatról, hogy azért nem lehet támogatni, mert ellenzéki javaslatról van szó, az ellenzék kisajátította magának a témát. Ez az a XX. századi politikai mentalitás, politikai kultúra, amivel le kíván számolni a Jobbik is. Konkrétan a javaslat szakmai részére rátérve, nyilvánvalóan tudnak olyan pontokat mondani ezzel kapcsolatban, mi magunk is tudunk, amibe bele lehet kötni. De már az önmagában jó lenne, ha érdemben beszélnénk ennek a kérdésnek a megoldásáról, érdemben beszélnénk akár erről a javaslatról, akár a „Nemzeti minimum” programjáról szóló határozati javaslatról, és a megoldást keresnénk a tekintetben, hogy azt az 50 ezer gyereket, aki tartósan éhezik Magyarországon, jobb helyzetbe hozzuk, vagy jobb helyzetbe hozzuk a családoknak azt a 47 százalékát, akik az Európai Unióban a legmagasabb arányban vannak, és akik azt mondták, hogy az elmúlt években előfordult olyan, hogy nem tudták megvenni a megfelelő élelmiszert a gyermekük számára. Ők azok a családok, ők azok a gyermekek, akiknek a sorsát figyelembe kéne venni, a Jobbik ezért támogatni fogja a tárgysorozatba vételt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Szakács László képviselő úr, MSZP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Amit Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársam elmondott, azt a számok nyelvén, a költségvetés alapján szeretném alátámasztani. Nagy vitánk volt ebből a Költségvetési bizottságban is. Megbeszéltük azt - itt igazából ennek az évnek az utolsó harmadáról és a következő évről beszélünk, két költségvetésünk van pillanatnyilag elfogadva, és ennek az évnek az utolsó harmadára, szeptembertől decemberig 3,6 milliárd forintot terjesztett elő a kormány; a legóvatosabb és a legvisszafogottabb szakértői becslések is 7,3-7,5 milliárd forintot mondtak, hogy az az, ami elfogadható. A következő évre 19 milliárd forintot állított be a kormány a költségvetésbe, szavazott meg a többség, és ennek nem a duplája, az igaz, de nagyjában-egészében 29-30 milliárd forint a szakértők szerint az a költség, ami elfogadható, és ebből rászorultság alapján annak, akiknek jár, tudtunk volna adni. Úgy gondolom, még van rá idő, van rá fedezet és van rá lehetőség, hogy ezen a fajta gondolkodásmódon változtassanak. Én nem szeretem azt, amikor országrészek vagy bármi, akárcsak települések azzal kerülnek be a hírekbe, hogy kérem szépen, gyermekek éheznek, és a vasárnapi ebéd kölcsön zsíros kenyérből van. Úgy gondolom, ez megoldható dolog, hiszen ebben a 17 ezer milliárd forintos költségvetésben 19 vagy 30 milliárdot adni arra, ami a legfontosabb, úgy gondolom, nem baj. Ha ez alapján, hogy egy gyermek éhezik, meg akarják ítélni a képviselőjüket, az önkormányzatukat, a polgármesterüket, a szüleiket, az tegye, akinek ehhez van gusztusa! Ahhoz nekünk, politikusoknak szerintem semmi közünk, mert nekünk ahhoz van közünk, hogy az a gyerek, aki teljesen mindegy, hogy kinek a hibájából éhezik, ne éhezzen. Mi ezért tudunk tenni, és ezért nyújtottuk be ezt a javaslatot. Hibáztassanak, akit akarnak, de úgy gondolom, ezt mégis érdemes támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Kónya Péter képviselő úr, független!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha a haza védelmére, a honvédelem ügyére azt szoktuk mondani, hogy az össznemzeti érdek, és pártpolitikai érdekek felett állóan kell ezekről a kérdésekről dönteni, akkor azt gondolom, a gyermekéhezés felszámolása egy országban szintén össznemzeti érdekké kell hogy váljon, és nem válhat pártpolitikai harcok eszközévé. Szégyenteljes, ami történt a Népjóléti bizottságban, és hogy a kormánypárti képviselők erről pártpolitikai célokat szolgáló döntést hoztak, azt gondolom, mindenki szálljon magába, és gondolja végig, hogy Európa közepén, egy fejlett európai országban a XXI. században megengedhető-e az, hogy gyermekek tízezrei éheznek ma Magyarországon. Ha ez nem közös érdekünk, hogy ezt felszámoljuk, akkor mi lenne az? Én mindenképpen támogathatónak és támogatandónak tartom az ellenzéki képviselők javaslatát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Révész Máriusz képviselő úr, Fidesz!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Azt kell mondjam, mi nem érdemben beszélünk, hanem érdemben cselekszünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Személyesen is elkötelezett vagyok a gyermekéhezés felszámolása érdekében, mint ahogy elkötelezett Balog Zoltán miniszter úr vagy Czibere Károly államtitkár úr is, csak ilyen nagyon drámaira sikerült festeni a képet. Nem tudom, tudják-e, hogy az utolsó MSZP-SZDSZ-kormány évében mennyi pénzt fordítottunk a gyermekétkeztetés támogatására. Elárulom: 28 milliárd forintot. [[Dúró Dóra: Nem igaz!]] [[Dúró Dóra: Nem igaz!]] Tudják, mennyi az idei költségvetésben az erre a célra szánt pénz? 61 milliárd forint. (Dúró Dóra: Nem igaz!) És tudják, mennyi lesz a következő évben? Egész pontosan 72 milliárd forint. [[Dúró Dóra: Az önkormányzatok hozzátették!]] Két és félszeresére növeltük [[Dúró Dóra: Nem igaz! Dr. Szakács László: Nem mondasz igazat!]] egyébként a gyermekétkeztetés támogatását. Csak érdekességként jegyzem meg, hogy a bölcsődés, óvodás korosztály több mint 80 százaléka egyébként ingyenesen étkezik. Most van előttünk egy törvény, holnap fogunk szavazni róla, ami a nyári szünetre, illetve az összes szünetre kiterjeszti az étkezés biztosítását. De azt hadd mondjam el, képviselőtársaim, hogy már az idei évben is sokkal többen étkeztek ingyenesen a nyári szünetben, mint eddig bármikor. Bangóné Borbély Ildikónak elmondták a bizottsági ülésen, hogy a 4,5 milliárdos keretösszeg valóban úgy van, hogy 208 ezer gyermeknek biztosítja az ellátást, de az a tapasztalat, hogy a gyermekeknek nem veszi 100 százaléka igénybe egyébként az étkezési támogatást. [[Bangóné Borbély Ildikó: Oda kell adni nekik!]] Például Kőbányán, ahol évek óta biztosítjuk, 10 százalék alatti egyébként az igénybevétel nagysága, 50 százalékkal kalkuláltak. És azt a választ is megkapta Borbély Ildikó, hogy abban az esetben, ha nagyobb összegre lesz szükség, akkor ezt a költségvetés biztosítani fogja. Tehát minden olyan gyermek, aki rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesül, minden ilyen gyermek a szünetekben is ingyenesen fog étkezéshez jutni. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Még egy döntést hozott a kormány, illetve a parlament is: a jövőben nem háromszori, hanem négyszeri étkezést fogunk biztosítani a gyerekeknek a szünetekben is [[Az elnök ismét csenget.]] és egyébként iskolaidőszakban is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Bangóné Borbély Ildikó: 2017-től, képviselő úr!]]
Megkérdezem, kíván-e még szólni valaki. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Az előterjesztők nevében, látom, Bangóné Borbély Ildikó kíván reagálni, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Akkor arról is ejtsünk szót, hogy múlt héten volt az Európai Parlament plenáris ülésén pontosan ugyanez a téma napirenden. Igaz, a Fidesz képviselői, a Néppárt képviselői megszavazták a javaslatot, viszont a néppárti képviselők kivették a végső javaslatból például azt a pontot, amely kötelező célként fogalmazta volna meg a gyermekszegénység elleni küzdelmet, de azt is megakadályozták, hogy az európai szemeszter és az Európa 2020 stratégia irányításának kifejezett prioritásába tegyék az iskolai lemorzsolódási rátát és a gyermekszegénység elleni küzdelmet. A néppárti és a fideszes politikusok azt is leszavazták, hogy külön európai pénzügyi alapot rendeljenek a szegénységben élő gyermekek egészségügyi ellátását, oktatását és szociális biztonságát elősegítő gyermekgaranciához. Hát, könyörgök, magáért beszél az, amit kint az Európai Unióban műveltek a néppárti és a fideszes politikusok! Beszélnek róla, de tenni meg nem tesznek semmit. Lehet dobálózni a számokkal, képviselő úr, csak az önkormányzati támogatásokat meg megvonták, és lényegében alig 3 milliárd forinttal adnak többet erre a célra, mint mondjuk, 2010-ben. A másik az, képviselő úr, hogy nem veszik igénybe az önkormányzatok. Akkor olvassa el azt a tanulmányt, amely leírja, hogy miért nem veszik igénybe a szociális étkeztetést az önkormányzatok, mi az oka, hogy szégyellik, meg nem akarják odaadni a gyerekeknek. A gyermekéhezésnél adják oda! Nem pályázni kell, hanem tessék odaadni! Ez nem politikai kérdés, hanem erkölcsi kérdés, képviselő úr. [[Révész Máriusz: Arról szól a törvény, holnap fogunk szavazni róla! Meg kell pályázni.]] Erkölcsi kérdés, hogy ezt a problémát megoldják, és amúgy meg ami az elmúlt két hétben zajlott a parlament falain belül és kívül, én nem állnék fel és nem mondanék semmit, képviselő úr, mert minősíthetetlen volt, ahogy ehhez a témához hozzáálltak, minősíthetetlen! Köszönöm szépen, elnök úr. [[18.50]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a Honvéd Egészségpénztár önhibájukon kívül kárt szenvedett tagjainak megsegítéséről szóló H/7374. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót az előterjesztők nevében felszólaló Demeter Márta képviselő asszonynak, MSZP. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint az közismert, a Honvéd Egészségpénztár tagjainak mintegy 1,84 milliárd forintnyi megtakarítása ragadt bent és veszett el a Buda-Cash és a BRB csődje miatt. A több mint 27 ezer tag, akiket károsultnak nevezhetünk ettől a pillanattól, többnyire katonák, honvédségi dolgozók, rendvédelmi szerveknél dolgozók, illetve nemzetbiztonsági dolgozók. Tehát olyan emberekről beszélünk, aki napi szinten a magyar állampolgárok életét és vagyonát védik, családjaink védelmét látják el. A határozati javaslatunk arra vonatkozik, hogy minél előbb megindulhasson ennek a több mint 27 ezer embernek a kártalanítása a következőképpen: a Honvéd Egészségpénztár a BRB-vel szemben fennálló követelése az államra szállna, ezzel egyidejűleg az állam kifizeti a Honvéd Egészségpénztár számára a BRB-vel szemben fennálló követelésnek megfelelő összeget, ezt követően pedig az államra átszállt követelést az állam tudja érvényesíteni, egészen biztosan hatékonyabban, mint a Honvéd Egészségpénztár kárt szenvedett tagjai. Arról is szól a határozati javaslat, hogy az ehhez szükséges forrást - még egyszer ismételném, 1,84 milliárd forintról beszélünk - biztosítsa a kormány a tagok számára a kifizetéshez. Szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy nem pártpolitikai ügyről beszélünk. Szeretném itt megemlíteni, hogy létezik egy fogalom, úgy hívják, hogy parancsnoki gondoskodás. Tudom, hogy mi itt politikusok vagyunk, tehát nem a katonai hierarchiában gondolkodunk, de azt gondolom, hogy ez a fogalom, még ha idézőjelbe is tesszük, nagyon jól példázza azt, hogy a politikusoknak milyen felelőssége van akkor, és igenis elkötelezettek kell legyenek a segítségnyújtásra akkor, amikor azok az emberek, akiktől a haza védelmét várjuk, olyan helyzetbe kerülnek, hogy rászorulnak erre a segítségre.Felmerült itt többször a vitában, mert írásbeli és szóbeli kérdésekben is nagyon sokszor szóba került és szóba hoztuk ezt a kérdést, a Miniszterelnökség kifejezte szándékát arra, hogy segítsen ezeknek az embereknek - sajnos a mai napig megoldás nem született. Illetve a Honvédelmi és rendészeti bizottságnak is volt egy bizottsági módosító javaslata, amit sajnálatos módon a Költségvetési bizottság elutasított. Ezekben a vitákban előkerült az, hogy katonák, rendvédelmi és nemzetbiztonsági dolgozók igényjogosultak, tehát akár a Honvédkórházban ellátást kaphatnak. Ez így igaz, viszont szeretném csak pár példával kiemelni azt, hogy mik azok, amit nem kapnak meg ebben az egészségügyi ellátásban mint igényjogosultak, viszont a honvéd egészségpénztári tagságukkal hozzájuthatnak ehhez. Ilyen a gyógyszertámogatás, táppénz-kiegészítés, csecsemő-, betegápolási cikkek, gyógyászati segédeszközök, otthoni gondozás, csak párat említettem ebből. Tehát ezek mind azok, amiktől úgymond megfosztja a parlament azokat az embereket, hogyha nem segít rajtuk, akik egyébként jóhiszeműen, egészségmegőrzési céllal tették félre ezt a megtakarítást. Továbbá a minisztériumok, a foglalkoztatók, a Belügyminisztérium, a Miniszterelnökség, a Honvédelmi Minisztérium is a kafetériát ezekre a számlákra utalta, tehát azt gondolom ebből, hogy szintén egy megbízható lehetőségnek tartotta. Tehát jóhiszeműek voltak a tagok, az teljesen egyértelmű. Azt szeretném kérni, hogy ne várja azt meg a parlament, hogy ne adj’ isten, nem marad olyan vagyon, aminek az értékesítéséből felszámolási eljárásban kártalanítani lehet a tagokat, hanem igenis vállaljon szerepet abban, hogy azok, akik a haza védelmét szolgálják, kártalanítva legyenek ebben a kérdésben. Egy olyan törvény fekszik most a parlament előtt - és nem is fogok mélyebben belemenni, mert később lesz vita erről a parlamentben -, amiben a túlszolgálat mértékét óriási módon kiterjesztik mind a katonák, mind a honvédségi dolgozók esetén. Azt gondolom, hogy amennyiben ez átmegy így a parlamenten, sajnos nincs kétségem efelől, én nem tartom jónak, de ettől függetlenül nyilván megnövekedhet az igény a honvéd egészségpénztári kifizetések és pénz szükségességére is. Tehát szeretném kérni a támogatásukat a határozati javaslatunkkal kapcsolatban. A Gazdasági bizottságban felmerült az a kérdés, hogy a Quaestor ügyében elutasította az Alkotmánybíróság a törvényt, alkotmányellenesnek ítélte. Én ezt szeretném pontosítani [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] egyes rendelkezéseknél tette ezt meg, és igenis lehet alkotmányos és Alaptörvénynek megfelelő törvényt alkotni a kártalanításra. Ez a határozati javaslat egy szándék [[Az elnök ismét csenget.]] ez alapján kell törvényt alkotni. Köszönöm szépen.
Kulcsár Gergely képviselő úr, Jobbik!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nekem is alá kell húznom azt a dolgot, hogy a Jobbik mindig magát az előterjesztést, a javaslatot nézi és nem az előterjesztőt, ezért, illetve az ügy fontosságára való tekintettel és a szándékkal egyetértve támogatjuk a határozati javaslat tárgysorozatba vételét.Valóban, közel 28 ezer emberről van szó, katonákról, rendőrökről, honvédségi és rendészeti dolgozókról és azok családjairól, akiknek 1,8 milliárd forintjuk veszett oda. Tudomásom van arról, hogy van olyan pénztártag, aki a kislánya szemműtétére gyűjtött, több százezer forintja volt a pénztárban, és ezt nem tudta felhasználni sajnálatos módon.Magam is felszólaltam ebben a témában idén júniusban, és kérdésemre az államtitkár úr pimasz módon demagógnak nevezte ezt a kérdést, a kártalanítás kérdésének egyáltalán a felvetését, és azt mondta, hogy a minisztériumnak sem törvényi felhatalmazása, sem lehetősége nincs a kártalanításra. Amellett, hogy felháborító az államtitkári pökhendiség, teljesen következetlen a kormány, ugyanis Quaestor-ügyben sem volt meg a törvényi felhatalmazás, mégis tudtak olyan törvényeket hozni, ami által alkalmazhatóvá vált bizonyos kártalanítás.Viszont, ahogy az imént is elhangzott, van egy november 17-ei alkotmánybírósági döntés, amely szerint nem lehet egy adott ügyre, egy adott cégre törvényt hozni, ez veszélyezteti ezt a javaslatot is. Viszont a Jobbik határozott álláspontja az, hogy kártalanításra szükség van, a Buda-Cash bűnöző bankárainak áldozatait, így a Honvéd Egészségpénztár károsultjait is kártalanítani kell, de nagyon fontos, hogy ne a költségvetés terhére, hanem a bankszektorra terheljük ezt az összeget. A Jobbik - ahogy már elmondtam - támogatni fogja a tárgysorozatba vételt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Szakács László képviselő úr, MSZP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azért kértem szót, hiszen nagyon paralel az ügy a Quaestor-üggyel, amiben én többször is megszólaltam, és én úgy gondolom hogy remek alkalom ez, hogy tanuljunk azokból a kérdésekből, amelyeket a Quaestor-ügyben már megtanultunk: az Alkotmánybíróság hogyan dönt, miképpen dönt, hogyan kell azt értelmezni; van-e, nincs halasztó hatálya, ugye, egyik törvénynél van, másik törvénynél nincs halasztó hatálya egy előzetes normakontrollnak. És tanuljuk meg azt, én biztos vagyok benne, hogy az előterjesztők - ahogyan most mi is - a Quaestor-törvénynél azzal az igényességgel hozták a Ház elé a javaslatukat, hogy valójában segítséget akarnak nyújtani, és ez ki fogja állni az alkotmányosság próbáját, majd saját maguk hivatkoztak arra, hogy szerintük ez nem feltétlenül állja ki az alkotmányosság próbáját, ezért föl is függesztették ennek a jogszabálynak a végrehajtását. Amivel szeretnék érvelni, az az, hogy ezek mögött az érvek mögött, ami néha persze gyerekes, néha persze csak látszatérvek, néha önök is jól tudják, hogy ez egyáltalán nem igaz, amire önök hivatkoznak, ezek mögött a számok mögött és ezek mögött az érvek mögött egyébként emberi sorsok vannak, nem jó sorsok vannak mögöttük, tisztelt képviselőtársaim. És akkor, amikor azt kérik, hogy az állam segítsen, azt kérik, hogy az állam könnyebben ki tudja várni, amíg sorra kerül, amikor a vagyonelemek értékesítésre kerülnek és a költségvetés visszakapja a pénzét, magyarán mondva: könnyebben megelőlegezi - itt nem is akkora pénzről van szó, mint a Quaestornál, tehát nem százmilliárdos tételek vagy éppen 160 milliárd forintos tétel, ami még hiányzik, 1,8 milliárd forint, ennél több pótigényről fogunk dönteni egy-két héten belül, én biztos vagyok benne, egy költségvetési módosítónál -, én úgy gondolom, hogy ez egészen nyugodtan beemelésre kerülhet. Tanuljunk a múlt hibáiból, és ha valóban segíteni és cselekedni akarnak, akkor úgy gondolom, tudják, hogy az a helyes, hogyha megnyomják az „igen” gombot erre. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Kónya Péter képviselő úr, független! [[19.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen határozati javaslat kapcsán azt gondolom, hogy itt az ideje, hogy tiszta vizet öntsünk a pohárba a Honvéd Egészségpénztár kapcsán. Önök nem tudják azt, én tudom, mert akkor még hivatásos katonaként szolgáltam, hogy 2010-ben, amikor megtörtént a kormányváltás, ahogy átvették a tárca vezetését, a tárcavezetés egyértelműen kifejezésre juttatta, hogy mind a Honvéd Nyugdíjpénztárban, mind a Honvéd Egészségpénztár menedzsmentjében olyan pozíciókat kívánnak betölteni, amivel megfelelő ráhatásuk lesz a továbbiakban ezeknek a pénztáraknak a működésére, magyarul, hogyan tudják lenyúlni egyébként onnan a pénzeket. A dolog a következőképpen működött: a Honvéd Nyugdíjpénztárba sikerült beválasztani a saját képviselőiket, a tárca képviselőit, míg a Honvéd Egészségpénztárnál - élve a tagok önrendelkezési jogukkal - úgy döntöttek, hogy nem engednek a nyomásnak, és nem választották be a tárca képviselőit a Honvéd Egészségpénztár menedzsmentjébe. Ez egy kicsinyes bosszúja egyébként a kormányzati képviselőknek, hogy igenis, nem képesek intézkedni a tekintetben, hogy a közel 28 ezer rendőr, katona, tűzoltó, nemzetbiztonsági dolgozó visszakaphassa a pénzét. És bár itt a Buda-Cash-botrány kapcsán és a DRB Bank bedőlése kapcsán beszélünk, hogy elvesztették a pénzüket, az igazság az, hogy a Matolcsy György vezette MNB nyúlta le a katonák, rendőrök és titkosszolgálati dolgozók pénzét. Ugyanis a DRB Bank bedőlése előtt a Honvéd Egészségpénztár menedzsmentje a BRB Bankból, tehát a Buda Regionális Bankból, ahol egyébként a befektetések lekötve voltak, elindították a tranzakciót, és az 1,8 milliárd forintot, ami megvolt, ez az 1,8 milliárd forint, elindították, hogy átutalják a Raiffeisen Bankba, és menet közben tette rá a kezét az MNB teljesen törvénytelenül. Tehát gyakorlatilag ellopták az emberek pénzét. Ha önök nem akarják azt, hogy ezek a rendőrök, katonák, akikre egyébként most elég nagy súly nehezedik, tolvajként tekintsenek mind az MNB-re, mind pedig a kormányra és önökre, kormánypárti képviselőkre, akkor támogatják ezt a határozati javaslatot. Köszönöm.
Bánki Erik képviselő úr, Fidesz!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy azt a Gazdasági bizottság ülésén is elmondtuk már, mi is úgy gondoljuk, hogy valamennyi károsult, aki ebben az esetben is csalás áldozata lett, és úgy vesztette el az egészségpénztári megtakarítását, hogy csalárd módon a megtakarításaikat gyakorlatilag ellopták, illetve olyan fiktív kötvényekbe és részvényekbe fektették, amely csak papíron került megvásárlásra, illetve forgalmazásra, vagy éppen nem állt mögötte fedezet, ezért azt gondoljuk, hogy minden olyan ügyben, ahol csalás áldozatai lettek magyar állampolgárok, ott a kormány azon dolgozik, és azon igyekszik, hogy segítséget hozzon a bajra. Azt gondolom, hogy ezt mutatta az elmúlt évek kormányzati hozzáállása, akkor is, amikor a bankok elszámoltatását végeztük, és azokat a tisztességtelenül felszámított jutalékokat, árfolyamnyereséget, amelyet az ügyfelek kárára a bank a saját hasznára számolt el, azokat minden esetben visszafizettettük. Illetve azokkal a döntésekkel, amelyek az árfolyamgáttal voltak kapcsolatosak, az egyébként ilyen értelemben sok esetben önhibájukon kívül károsult devizahiteleseket mentette a kormány és a parlament, hiszen az emberek jó részének fogalma sem volt arról, hogy mit jelent az az árfolyamkockázat, amikor a Gyurcsány- és Bajnai-kormányok arra ösztönözték tőket, hogy forinthitel helyett devizahiteleket vegyenek fel. Ahogy Demeter Márta képviselő asszony is említette, valóban, a november 17-i alkotmánybírósági döntés megállapította, hogy diszkriminatív volt a jogszabály, amikor a Quaestor-károsultak kárrendezését igyekezte a parlament megoldani, hiszen a törvény bizonyos részleteit alaptörvény-ellenesnek találta és megsemmisítette, merthogy speciális esetet alkalmazott csak rájuk vonatkozóan. Én azt gondolom, hogy újra kell értelmezni az Alkotmánybíróság döntése alapján a helyzetet, és meg kell találni azt a megoldást, amelybe a Honvéd Egészségpénztár károsultjai is beleférnek, ezért nem támogatjuk ezt a mostani javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Az előterjesztők nevében Demeter Márta képviselő asszony fog reagálni. Tessék, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat képviselőtársaim részéről, és a Gazdasági bizottság elnökével szeretnék annyiban vitába szállni, hogy ugye, bizonyos rendelkezéseket, bizonyos törvényi szeleteket semmisített meg az Alkotmánybíróság a másik említett esetben, amire ön hivatkozik, és még egyszer kiemelném, hogy az, ami most a Ház előtt fekszik, egy határozati javaslat. Tehát egy szándék, ami felkéri a kormányt, kötelezi, de egyben fel is kéri a kormányt, hogy alkossa meg azt a törvényt, ami természetszerűleg egyébként az Alaptörvénnyel összhangban áll, és kivitelezhető törvény, hogy megtörténhessen ennek a több mint 27 ezer embernek a kártalanítása. Tehát semmi nem gátolja önöket abban, hogy támogassák ezt a határozati javaslatot, hiszen természetszerűleg a későbbiekben a kormány feladata ez alapján a megfelelő törvénynek a kidolgozása. Hogyha ezt lehet pártpolitikától függetlenül, egyeztetés révén megtenni, az természetesen nagyon jó, de én elsőként azt kérném, hogy a határozati javaslatot ennek tükrében támogassák. Tehát sorolhatnám, hogy mi az, amire még elkölt az állam 1,8 milliárd forintot, nem fogom megtenni. Annyit kérek önöktől, hogy legyen meg a politikai akarat ebben a kérdésben. Több mint 27 ezer, többségében katona, honvédségi dolgozó, rendvédelmi dolgozó és nemzetbiztonsági dolgozó egészségügyi célra félretett megtakarításairól van szó. Felhívnám arra a figyelmet, hogy természetesen a fegyveres erők állománya és a hivatásos szervek állománya nem fog tüntetni az utcán. Én azt gondolom, hogy a politika és mindannyiunk feladata, hogy felismerjük azt, hogy segítenünk kell rajtuk ebben a helyzetben. Nagyon kérem még egyszer, hogy támogassák a határozati javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Balla György, Gulyás Gergely, Bánki Erik és Gyopáros Alpár képviselő urak, Fidesz, által benyújtott T/7407. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának, felhívva a figyelmét, hogy nem köteles kihasználni a 15 percet. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a tájékoztatást és a szót is. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a T/7407. számon benyújtott, a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság a Házszabály alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett összegző jelentést és összegző módosító javaslatot nyújtott be. A módosító javaslat egypontos, arra irányul, hogy a törvény a kihirdetést követő 90. napon lép hatályba. Ez szükséges ahhoz, hogy a biztosítóknak kellő felkészülési időt jelentsen. Köszönöm, hogy meghallgattak, kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem, hogy az előterjesztők nevében ki kíván felszólalni. Balla György képviselő úr jelzi, hogy igen. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Pusztán egy dologért kértem szót, szeretném megköszönni minden egyes képviselőtársamnak, aki ezt a javaslatot támogatja. Én úgy látom, hogy teljes konszenzus övezi ezt a javaslatot. Eddig minden bizottságban ellenzéki képviselőtársaim is támogatták, amit köszönök szépen, de meg is értem a támogatásukat, hiszen nincsen másról szó ebben a javaslatban, mint hogy megpróbáljuk a biztosítótársaságokat arra rákényszeríteni, hogy ha ez már maguktól nem jutott az eszükbe, tisztességesen viselkedjenek, ne csapják be a régi ügyfeleiket, mert jelenleg semmi másról nem volt szó, mint hogy megkárosították azokat, akik hűségesek voltak hozzájuk. Az új kötéseket mindig olcsóbbra tették, mint a régi ügyfeleknek a díjait. Azzal, hogy ez a javaslat elfogadásra kerül, hogy életbe lép, ezt még egyszer nem tehetik meg a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítások terén. Úgyhogy szeretném megköszönni minden egyes képviselőtársamnak az eddigi támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Kötelességem felhívni a figyelmét, hogy 8 perc 50 másodperc áll majd a rendelkezésére a végén, de azt sem köteles kihasználni. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki most felszólalni. Hornung Ágnes államtitkár asszony, parancsoljon! [[19.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Hasonlóan az előttem felszólalóhoz én is azt gondolom, hogy ez egy olyan javaslat, amely mindenkinek az érdekét szolgálja. Ennek elfogadásával megvalósulhat azon alapvető fogyasztóvédelmi cél, hogy a kötelező biztosításidíj-tarifák diszkriminációmentesek legyenek, és a biztosító minden ügyfele ugyanazokat a kedvezményeket élvezhesse. Véleményünk szerint ez jó hatást gyakorolhat a biztosítási díjakra, és csökkentheti végső soron az ügyfelek adminisztrációs terheit. Ezért köszönöm együttműködésüket, és tisztelettel kérem az Országgyűlést, hogy fogadják el a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Gúr Nándor képviselő úr, MSZP, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Balla képviselőtársam, frakcióvezető-helyettes úr már megköszönte a frakcióknak a támogatást. Szerintem ezt helyesen is tette, hiszen alapvetően abban, hogy kedvezőbb ajánlatot a korábbiakban csak az új ügyfelek kaphattak, ezt helyére kell tenni, és a régi ügyfelek nem kerülhetnek hátrányosabb helyzetbe, ebben egyetértés van közöttünk, de azért néhány dologról ne feledkezzünk el. Már csak azért sem, hogy a jövőben a szükségszerű korrekciókat, ha már nem is most ennél a törvénytervezetnél, de ehhez a témához illesztetten meg lehessen tenni. Az egyik ilyen nem más, mint a baleseti adó kérdésköre, ami 2012., 2013. január 1-jétől bevezetésre került. Tudják, ez az, aminek kapcsán gyakorlatilag mértékadó módon növekedett a kötelező biztosítás, de a casco is. A kötelező biztosítás körülbelül 30 százalékkal, a casco 15 százalékos mértékkel. Ezzel igen jelentős értelemben drágították a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás díjait. Erről nem szabad elfeledkezni, másik oldalról pedig, még egyszer mondom, érdemes újragondolni a jövőre nézve, hogy ez így rendben van-e, jól van-e.A másik dolog, amit önök mindig hangsúlyoznak, és ez szoros összefüggésben, korrelációban van a díjtételek emelkedésére való hivatkozással, ez az üzemanyagok ára. Tudják önök is, tisztában vannak vele, hogy mondjuk, a 2010-es kormányváltást megelőzően 300 forint alatti üzemanyagárakkal kellett, lehetett számolni, majd 2012 tavaszán 450 forint feletti mértékek is voltak. De most is, a ’14-ről ’15-re történt csökkenést követően is mintegy 20 százalékkal drágábbak az üzemanyagárak, mint 2010 előtt voltak. Akkor annak idején arról beszéltek, hogy ez a kormány gazdaságpolitikájának az eredménye vagy eredménytelensége, és kiknek mikor hol kell lemondani akkor, ha 300 forint feletti üzemanyagárakkal nézünk szembe. Érdemes lenne ezt is alapul venni, és elgondolkodni azon, hogy tényleg le kell-e valakinek már mondani e kérdéskör kapcsán. Már csak azért is fontos ez, mert miközben a benzin árainak változása adott esetben egyik évről a másik évre csökkenést mutat, 12 százalékost például ’14-ről ’15-re, aközben 3 százalékos mértékű fogyasztási többlet mutatkozik a benzinpiacon a 95-ös fogyasztását érintően, és mintegy 30-40 százalék közötti mértékű kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási díjemelkedést könyvelünk el ebben az időszakban. És azt mondják, hogy azért van kötelező felelősségbiztosításidíj-emelkedés, merthogy több ember vesz részt a forgalomban, megnő a forgalom, és ennek eredményeként több a baleset. Még egyszer mondom: egy 10-12 százalékos üzemanyagár-csökkenés mellett 3 százalékkal nagyobb fogyasztásimérték-növekedés alakul ki és 40 százalékos mértékű gépjármű-felelősségbiztosítási díjtételbeli elmozdulás. Az év eleji 20 ezer forintos átlagdíjról most már a 30 ezer forintot nyaldossa a mérték. Azt is szeretném ezzel érzékeltetni, hogy ilyen értelemben ez a fajta meghivatkozás nyilván legalább kérdéses. Egy tételt mondanék még és Balla képviselőtársam szavaihoz illeszkedve másik kettőt. A versenyjogiság szemszögéből megközelítve szerintem rengeteg tekintetben aggályosak a mai szabályozások. Csak egyet említek. Vannak a biztosítók részéről történő kiemelt vállalkozások, és ezeknek a kiemelt vállalkozásoknak a díjtételei gyakorlatilag nagyobb mértékűek, mint általában vetten a díjtételek. Ez viszont a szolgáltatást igénybe vevőre nézve nyilván többletterhet jelent. Érdemes lenne végiggondolni versenyjogilag is, hogy észszerű-e, célszerű-e úgymond a kiemelt vállalkozások szintjén ezeket a fajta díjtételbeli torzításokat alkalmazni vagy ennek a lehetőségét megadni, megteremteni. A másik két gondolat, amely Balla képviselőtársam gondolataihoz kapcsolódik, valójában annak a megerősítése, amit ő mond. Tehát az, hogy az új ügyfelek kedvezményezettek, a régiek pedig kárvallottak, mondhatjuk nyugodtan az eddigi, hátunk mögött lévő időszakról, ez nincs helyén. Ezt a történetet nyilván helyére kell tenni. A helyre tétel az-e, hogy fordítunk ezen a helyzeten, és a régi ügyfelek kedvezményezetté válnak, az újak meg nem, vagy hogy az újak megkaphatják ugyanazt a kedvezményt, mint amit a régiek megkapnak; vagy azt a fajta legnagyobb kedvezmény elvét érvényesítjük, amely alapján mindegy, hogy régi vagy új ügyfél, ha az új ügyfél kapja meg a kedvezményt, akkor ugyanazt a réginek is meg kell kapnia. Ez azért fontos megítélésem szerint, mert nem mindegy, hogy honnan közelítünk. Ha a régi megkapja a kedvezményt, az új is megkapja. Ha az új kapja meg, ahhoz emeljük a régi kedvezménynövekedését. Eközött a különbség annyi, hogy azok a biztosítótársaságok, akik nagy ügyfélkörrel dolgoznak, gyakorlatilag a bázisukat megőrzik, onnan nem nagyon fog mozdulni senki, ha olyan rendszert működtetünk a jövőben, amely arról szól, hogy a régiek megkapják a kedvezményeket, az újak pedig vagy nem, vagy csak csatlakozó jelleggel ehhez illesztetten. Viszont azok a biztosítótársaságok, amelyek kisebb ügyfélkörrel dolgoznak, nyilván arra törekednek, hogy új ügyfelekhez jussanak. Új ügyfelekhez valószínűleg csak úgy tudnak jutni, ha számukra kedvezményeket biztosítanak. Ez szerintem rendben van, de azzal a kitétellel, hogy ha az új ügyfélnek kedvezményt biztosít, akkor azt ugyanúgy a meglévő régi ügyfeleinek is meg kell adni. Tehát a kettősséget érvényesíteni kellene az én értékítéletem szerint. Azt a fajta kettősséget, hogy lehessen meg a mozgás lehetősége a biztosítótársaságok keretei között, de semmiképpen ne legyen hátrányos helyzetben a régi ügyfél, mert a régi ügyfél hűségét nyilván díjazni kell. Tehát az egyetértésünk megvan e tekintetben, csak azt szeretném exponálni, hogy amennyiben egy biztosítótársaság vállalja, hogy egy új ügyfélnek kedvezményt adna, akkor a régieknek is ugyanúgy meg kelljen adni. Magyarul a legnagyobb kedvezmény elvére való hivatkozással a piactorzítás kiküszöbölését lenne célszerű még meggondolni. Ezt az egy gondolatot ajánlom még egyszer a közös figyelmünkbe. Egyébként pedig azt mondom, hogy igen, helytálló az, hogy a kedvezőbb ajánlattételek ne az új ügyfeleket érintsék meg csak és a régiek hátrányt szenvedjenek el, hanem mindazok, akik szereplői a történetnek, függetlenül, hogy újként jelennek meg máshol, vagy régiként maradnak ott, ahol vannak, a kedvezményeket ugyanúgy kapják meg. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki szólni. [[Volner János jelentkezik.]] Volner János képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon! [[19.20]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Megismételni képviselőtársaim jól megfogalmazott érveit már nem kívánom. A magam részéről úgy látom, hogy a kormány alapvetően az autóstársadalmat fejőstehénnek nézi, és ezt meg is tudom indokolni azzal, hogy mindig folyamatosan az autósok kárára valósultak meg a kormány közlekedést érintő elképzelései. Ilyen volt például a Gúr Nándor által is említett baleseti adó bevezetése 2011-es megszavazással, ami szintén az autósok terheit növelte. Gyakorlatilag egy olyan tételre szedett pluszpénzt tőlük a kormány ilyen módon, amit egyébként eddig is megkapott a biztosítóktól az OEP, hiszen a baleseti ellátás költségeire a biztosítók eddig is pénzt költöttek; illetve az autózás költségeit már csak az üzemanyagfajták jövedéki adójának megemelésével is jelentősen drágította a kormány. Ilyen volt például a folyékony földgázüzemanyag jövedéki adójának nagyarányú emelése, a dízelüzemanyag jövedéki adójának emelése, ami egyébként a Fidesz 2009-es kijelentéseivel és törekvéseivel ellentétben állt, hiszen 2009 félévkor még a kormány is ellentétes módon foglalt állást. Illetve azóta az autósokat is sok más magyar állampolgárhoz, gyakorlatilag mindenkihez hasonlóan sújtja Európa legmagasabb áfakulcsa is, amit szintén a kormány vezetett be, 27 százalékot kell megfizetniük az autósoknak az üzemanyagok áfájánál. Egészében véve a javaslatot alapvetően előremutatónak, de nem elégségesnek érzem, részint más szektorokra is kiterjedhetnének a hasonló irányú törekvések, másrészt pedig úgy gondolom, hogy a piaci folyamatok érvényesüléséért még többet kellett volna tenni akár ezen a javaslaton belül is a kormánynak. Az ez irányú észrevételeimet már korábban is megfogalmaztam bizottsági ülésen és máshol is, és a jövőben is meg fogom tenni. Így azt kérem a kormánytól, hogy ezeket az észrevételeket majd fogadja be. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Ismételten megkérdezem, hogy kíván-e még valaki a fennmaradt időkeret terhére szólni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni. [[Balla György jelzésére:]] Balla György képviselő úr következik mint előterjesztő. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért azt meg kell állapítsam, hogy ha valamiben teljesen egyetértünk, akkor sem bírjuk ki, hogy ne vitatkozzunk egymással, még ha nem is tartozik az adott tárgykörhöz, mint az üzemanyagok ára. Legalább négy-öt percben nyilvánvalóan erről kell beszélni ellenzéki képviselőtársaimnak, vagy a baleseti adóról, vagy teljesen mindegy, hogy miről. Egy dolog biztos: semmi nem maradhat úgy, hogy rendben van. Egy-két konkrét észrevételre szeretnék reagálni. Többen használták azt a szót, hogy kedvezmény. Szerintem tévednek. A biztosításoknak ára van, amit meg kell fizetniük az embereknek. Nem kedvezményt adtak a biztosítótársaságok az új ügyfeleknek, hanem egész egyszerűen más árat határoztak meg. Azt mondták, hogy ha új ügyfél vagy, akkor ennyi az ára; ha nem veszed magadnak a fáradságot, vagy nem azzal töltöd az idődet, hogy állandóan bogarászd, hogy most éppen hogy áll a gépjármű-felelősségbiztosítás díja, hanem elhitted azt, hogy akit te megbecsülsz azzal, hogy folyamatosan kifizeted becsületesen a biztosítási díjat, majd ő is meg fog téged becsülni, elhitted, hogy ő is meg fog becsülni, ezeket az embereket egész egyszerűen becsapták, mert más árat határoztak meg. Tehát itt szerintem kedvezményről beszélni nincs semmi értelme. A biztosítók egy jelentős része egész egyszerűen becsapta az embereket. Ezt szeretném mondani Gúr képviselőtársamnak is, csak hogy megkönnyítsem mindenképpen a támogató szavazatait a Szocialista Pártnak. Ha nem kedvezményről beszélünk, hanem az árakról, akkor világosan látni fogja a képviselő úr, hogy mindaz, amit ő szeretne, az benne van a javaslatban. Mert ha azt mondjuk, hogy az ár maximum a régi ügyfelek felé térhet el, s ha a biztosítótársaságok végre tisztességes eszközökkel szeretnének egymással versenyezni, és nem úgy, hogy az ügyfeleiket becsapják, mint eddig, akkor kénytelenek lesznek az árat csökkenteni. De ezt csak úgy tehetik meg, hogy a régi ügyfelek árát is csökkentik, és értelemszerűen ahhoz a szinthez lehozzák az új ügyfelek árát is, ha azt szeretnék, hogy a meglévők mellé legyenek még ügyfeleik. Tehát én azt gondolom, hogy mindaz, amit ön mondott, hogy az új ügyfelek megkaphassák ugyanazt a kedvezményt, mint a régi ügyfelek, az benne van a javaslatban. Ezt meg lehet csinálni, ezt hívják árversenynek. Én azt szeretném, ha azt elérnénk ezzel a törvényjavaslattal, hogy a biztosítók végre ne az embereket csapják be, ne a régi ügyfeleiket verjék át, hanem egész egyszerűen normális piaci folyamatok mentén egymással versenyezzenek, és ezáltal amennyire lehet - én azt nem tudom megbecsülni, hogy mennyire lehet - csökkentsék mindenki számára az árat, s azt gondolom, hogy ebben a pillanatban ez a törvényjavaslat biztosan elérte a célját. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény és egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6986. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény és egyes törvények módosításáról szóló T/6986. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 29 igen, 3 nem szavazat és 9 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot nyújtott be. A módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság saját indítványát tartalmazza. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A módosító javaslat legfontosabb rendelkezése, hogy a játékkaszinók, online kaszinók a játékadózásról szóló törvény 35. §-ának módosításához kapcsolódóan a 35. § 2016. január 1-jén hatályba lépő rendelkezését is pontosítja. E pontosítás alapján 2016. január 1-jétől nemcsak a játékkaszinók, hanem az online játékkaszinók játékadójának 3 százalékát is játékosvédelmi célra kell fordítani. A módosítással a játékosvédelemre fordítható forrás az online kaszinók játékadójának 3 százalékával is növekszik. A módosító javaslat ugyanakkor lehetővé teszi a játékszervezők - nemcsak a távszerencsejáték-szervezők, hanem valamennyi játékszervező - részére, hogy a felelős játékszervezés részletes szabályairól szóló 329/2015. kormányrendelet szerinti ajánlott felelős játékszervezői minősítés megszerzéséhez szükséges kormányrendelet 22. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti feltételt ne csak az állami ellátórendszerbe tartozó és ezért az EMMI adatszolgáltatásában szereplő szervezet, hanem egyéb, a játékfüggőség elleni fellépéssel foglalkozó, a NAV honlapján szereplő szervezet támogatásával is teljesíthessék. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Tóth Bertalan képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság ülésén kisebbségi véleményként elmondtam, hiába, hogy nemzetközi kötelezettségek teljesítéséről is szó van ebben a jogszabálysalátában, amit tárgyalt a Törvényalkotási bizottság, illetve most tárgyal a tisztelt Országgyűlés, azért mégiscsak egy sokadik lex Andy Vajna törvénnyel van kapcsolatban ez az előterjesztés, hiszen ennek a szabályozásnak egy része arról szól, hogy befejez egy folyamatot, hogy akik állami koncesszió keretében kaszinót működtethetnek, immáron teljesen tiszta a pálya számukra, hogy online kaszinót is csak és kizárólag ők üzemeltethetnek. [[19.30]] A módosító javaslatban szerepel az is, hogy a rendes kaszinótevékenységből származó bevétel és az online kaszinóból származó bevétel különbözete után, amennyiben az online kaszinó árbevétele több, akkor 15 százalékos pluszadót kell fizetnie az online kaszinót üzemeltető társaságnak, amit mi keveslünk, attól függetlenül, hogy az alapadó mértékét is megfizeti. Azt gondoljuk, hogy az online kaszinó egy sokkal költségkímélőbb tevékenység. Tehát itt már megint ismert oligarcha zsebét tömi az állam azzal, hogy egy ilyen kismértékű adót vet csak ki erre a különbségre.És ami a legszebb vagy talán legcsúnyább ebben a törvényjavaslatban, az az, hogy míg az online kaszinóból származó nyeremény után a játékosnak nem kell adót fizetnie, addig a külföldi játékoknál kell. Tehát például külföldi jackpotnyeremény után kell nyereményadót fizetni, az online kaszinón nyert összeg után nem. A lényeg, hogy mindenki Andy Vajna online kaszinójában költse el a pénzét. Az a módosító javaslat, amit most Vejkey képviselőtársam, a bizottság alelnöke ismertetett, egészen elképesztő, mert ebből az adóbevételből még 3 százalék, amit játékosvédelemre lehet fordítani. Tehát tulajdonképpen nem ott akadályozzák meg a játékosokat, nem ott foglalkoznak vele, hogy ne lépjenek be a kaszinóba, hanem amit adóként fizet be a kaszinótulajdonos, abból játékosvédelemre lehet fordítani. Ha csak erről szólna a törvényjavaslat, hogy a játékosokat meg kell védeni, és velük kapcsolatban prevenciós programokat kell kidolgozni és azt finanszírozni, az még egy elfogadható javaslat lenne. De így, egy ilyen összefüggésben nem támogatható. A Magyar Szocialista Párt frakciója nem fogja támogatni ezt a törvényjavaslatot, nem vagyunk hajlandóak hozzájárulni, hogy Andy Vajna pénzeszsákja még csak hízzon-hízzon. Köszönöm szépen. [[Gúr Nándor és dr. Szakács László tapsol.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár asszonyt, kíván-e most szólni. Jelzi, hogy majd a végén, 10 perc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Galambos Dénes képviselő úr, Fidesz, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény és egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat módosítása fekszik előttünk. Az általános vitára november 4-én került sor, a Gazdasági bizottság pedig kijelölt bizottságként november 10-i ülésén lefolytatta a részletes vitát a törvényjavaslatról. A törvény módosításának legfontosabb eleme, hogy a Miniszterek Tanácsa által elfogadott 2014/107. európai uniós irányelvet átültesse a magyar jogba, ami a korábbi, 2011/16. európai uniós irányelvet módosítja. Ennek lényege, hogy az Európai Unión belül az adóhatóságok közötti automatikus adóügyi információcserét szabályozza, segítve ezzel a határokon átnyúló adócsalás és adókijátszás elleni küzdelmet. Az európai uniós irányelvek átültetésén túl a törvényjavaslat rendelkezik a szerencsejáték szervezéséről szóló és a személyi jövedelemadóról szóló törvény módosításáról is. Képviselői módosító javaslat egyedül Volner János képviselő úrtól érkezett, amit a Gazdasági bizottság nem támogatott. A bizottság saját módosítási szándékot nem fogalmazott meg. A Törvényalkotási bizottság a november 26-i ülésén tárgyalta a törvényjavaslatot, és önálló módosító javaslatot fogalmazott meg, amit Vejkey Imre képviselőtársam a Törvényalkotási bizottság előadójaként előttem már ismertetett. Ezek közül szeretnék azért kiemelni hármat. A Törvényalkotási bizottság az összegző módosító javaslatot 11 pontban fogadta el, és ezek közül szeretnék utalni arra, ami érdemi. Három olyan pont van, ami érdemben érinthette a törvényjavaslatot. Az a része, amit Tóth Bertalan képviselőtársam kifogásolt, azt szeretném aláhúzni, amit Vejkey képviselőtársam is jelzett, a Törvényalkotási bizottság ülésén is elhangzott, hogy a módosító javaslat 3. pontja szerint 2016. január 1-jétől nemcsak a játékkaszinók, hanem az online játékkaszinók játékadójának 3 százalékát is játékosvédelmi célra kell fordítani. Ennek minősül az éjjel-nappal hívható zöld szám, és a közösségi ellátásról szóló tájékoztatás is. Azt gondolom, hogy ezek nem olyan intézkedések, amelyek hiábavalók, mint ahogy képviselőtársam, Tóth Bertalan jelezte, hanem, ahogy a korábbi, deviáns időszakokban, amikor a félkarú rablók kapcsán sokat szidtuk és kárhoztattuk azok üzemeltetőit, az a segítség, amit a befolyó összegből lehet ezekre fordítani a szociális ellátórendszeren kívül, azt gondolom, mindenképpen hasznos dolog. Nem értek egyet azzal, hogy ezt ne alkalmazza a törvény. Ugyanehhez kapcsolódik az 5. pont a TAB előterjesztésében, hogy a játékos nyilvántartásba vételének előfeltétele az ügyfél átvilágítása, tehát a nyilvántartásba vétel nem azonosítható az ügyfél-átvilágítással. A 6. pont szintén a TAB összegző módosító indítványa és jelentése. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzéséről és megakadályozásáról szóló hatályos rendelkezések pontosítására kerül sor ebben a 6. pontban.Tisztelt Ház! A külföldi pénzügyi termékek széles skálájába való befektetési lehetőségek kibővülésével az adózás területén való uniós és nemzetközi közigazgatási együttműködés meglévő eszközei ma már nem elég hatékonyak, ezért segíteni kell az adóhatóságok kooperálását a nemzetközi térben is. Ily módon csökkenhet az adókijátszás és az adócsalás mértéke. Másrészt olyan módosításokat is tartalmaz a javaslat, amelyek a szerencsejátékot érintő törvények esetében erősítik a koherenciát a jogszabály tekintetében, a játékosvédelmet, és egyértelműsítik, valamint fejlesztik a közteherfizetéssel járó kötelezettségeket. Az elmondottaknak megfelelően kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeret terhére kíván-e még valaki hozzászólni. Volner János képviselő úr, Jobbik, tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Mint ahogy ezt már korábban jeleztem, a Jobbik nem fogja támogatni ezt a javaslatot. Hiszen ismét egy olyan javaslatról van szó, ami sok, egyébként fontos, az európai jogharmonizáció keretébe illeszkedő módosítás mellett ismét olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyekkel Andy Vajna még több pénzhez juthat. Képviselőtársaim, elsősorban a Fidesz-oldalon, önökhöz beszélek. Egyetérthet-e vajon az átlagember Magyarországon azzal, hogy miközben egy átlagos magyar ember fizetésének felét elviszi közterhek formájában az állam, adókat és járulékokat szed tőle, eközben jóval alacsonyabb például Andy Vajna adóterhe, amit játékadóként kénytelen vagy köteles megfizetni a magyar államnak? Vajon egyetérthet-e az önök politikájával az a magyar kisvállalkozó, aki darabonként átlagosan 150 ezer forintos önköltséggel kénytelen volt lecserélni online pénztárgépre a régi pénztárgépét, miközben egyébként a játékkaszinókban még ma sincs megoldva az, hogy a nyerőautomaták, a pénztárgépek be legyenek kötve az adóhivatalhoz? Vajon mire ez a kettősség? Ilyen és ehhez hasonló okok garmadája miatt a Jobbik nem támogatja ezt a javaslatot, és nemmel fog rá szavazni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Gúr Nándor képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tóth Bertalan képviselőtársam és Volner János is elmondta azokat a dolgokat, amiket ismételni nem fogok, de egyetértek az elhangzott gondolatokkal. Tehát azokat a disszonanciákat, ellenmondásokat kellene feloldani, amelyek az előbbiekben elhangzottak, és azokban kellene más irányt futnia a kormánynak; mert ez az irány nem a tisztességesen dolgozó emberek érdekét szolgálja, hanem olyanokét, akik a Fidesz holdudvarában működnek, és ők a haszonélvezői a történetnek.A másik mondatom pedig arról szól, hogy amikor mondjuk, egy adó-, járulék-, illetékcsökkentési kérdéskörben ilyen típusú „rezsicsökkentésről” beszélnek, 10 milliárd forintos nagyságrendet hangsúlyozva, akkor szeretném önöknek azt mondani, hogy biztosan tisztában vannak azzal is, hogy a magyar bürokrácia úgymond átlagában háromszor akkora nagyságot képvisel arányaiban, mint amit az európai átlag. Úgyhogy akkor, amikor nagyjából a költségvetés 10 százalékát teszi ki a bürokratikus költségek mikéntje, azaz a GDP-nek 10 százalékát, 3000 milliárdos nagyságrendet, akkor 10 milliárd forint oly apró töredéke ennek a történetnek, hogy azért nagy dicshimnuszokat ne zengjenek az ügy körül. [[19.40]] Igen, fontos, szükségszerű, jó bizonyos kérdésköreiben, másik oldalról pedig elfogadhatatlan azon ellentmondások alapján, amiről az előbbiekben szóltam, de mértékében ez nem csepp a tengerben, ez attól is kevesebb ahhoz képest, mint amit lépni kellene. Hiszen az elmúlt, közel hat esztendőben ezek a terhek mértékükben nőttek, és olyan mértékben, amelyek messze-messze felülmúlják azt, mint amit most nyalókaként vissza akarnak adni, vagy úgy intézkednek, olyan intézkedéseket hoznak, mintha visszaadnák. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. No, kérem, ha jól látom, nem jelentkezik senki. Ezt így most kérdésként is fölteszem. [[Nincs jelentkező.]] Jól látom. Következésképpen, minthogy nem jelentkezett senki, a vitát lezárom, és akkor most államtitkár asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem szaporítanám nagyon a szót, ugyanis azt gondolom, hogy az előttem szólók elmondták a lényeget.A mostani, 2013. évi XXXVII. törvény alapvetően két pilléren áll, két fő módosításra tesz javaslatot. Az egyik az EU-s, illetve a nemzetközi adóügyi intézményeknek való megfelelést szolgálja. Bevezeti azt a szabályozást, hogy a magyar pénzügyi intézmények a pénzügyi számlák tekintetében is eleget tegyenek átvilágítási, illetve az adóhatóságok felé való közlési kötelezettségüknek, ahogy ezzel, azt gondolom, mindenki egyetértett korábban. Ez uniós, illetve nemzetközi harmonizációs kötelezettséget szolgál. Ezzel a mostani módosítással felelünk meg mind az Európai Unió, mind az OECD előírásainak, illetve kerülünk párhuzamba az amerikai szabályok alapján készült FATCA-javaslattal. Azt gondolom, hogy ezzel kapcsolatban nincs is különösebb vita, ez egy támogatható javaslat. Ami több kérdést vetett fel, a szerencsejáték szervezéséhez kapcsolódó javaslat. Ez is alapvetően három ponton módosít és három ponton vezet be új szabályokat. Ebből alapvetően kettő, azt gondolom, megint csak egy könnyebben emészthető, illetve belátható kérdés. Az egyik a játékosvédelmi szabályokat tisztázza, a másik pedig, hogy a játékadó 3 százalékát ugyancsak a játékosvédelemre kell fordítani, tehát ez egyrészt mind a szabályozás, mind az anyagiak szempontjából támogatja ezt a játékosvédelmi rendszert. Most is nagy port kavart, és egyébként kérdéses: a szerencsejáték adózásához kapcsolódó javaslatokról annyit szeretnék elmondani, reagálva az előttem elhangzott felszólalásokra, hogy ez a javaslat a jelenlegi szabályokat nem változtatja, hanem a jelenlegi szabályokhoz képest vezet be új szabályokat. Tehát alapvetően két szinten vezet be új adózási kötelezettséget: a játékosszervezők szintjén, illetve a személyi jövedelemadózás szintjén.Az egyik úgy jelenik meg magában a jogszabályszövegben, hogy a földi kaszinók mellett az online kaszinók többletbevételére egy plusz 15 százalékos adóterhet tesz rá. Szeretném kiemelni, hogy ez a már meglévő 30 százalékos adóterhen felüli adóteher, tehát nem vettünk el semmit az eddigi szabályozásból, hanem rátettünk még egy fajta adóterhet az online kaszinókat is üzemeltető játékszervezőkre. A másik szabályozás pedig, hogy az szja-törvény a játékosok szintjén vezet be adószabályokat. Itt is szeretném megjegyezni, hogy 2013 óta a szerencsejátékból származó bevétel a játékosok szintjén adómentes. Most ezt az adómentességet írja felül a jelenlegi szabály, hogy a játékosok szintjén is bevezet egy pluszadóterhet azzal, hogy a külföldi jackpot-rendszerből származó jövedelemre a játékosok szintjén írja elő az adófizetési kötelezettséget. Ezzel tehát azt gondolom, hogy ez a szabály biztosítja azt, hogy az online, illetve földi kaszinókat is üzemeltetők az adóbevételekhez megfelelően járuljanak hozzá. Ezekkel a szavakkal szeretném kérni a tisztelt Ház hozzájárulását és támogatását ahhoz, hogy ez a javaslat elfogadható legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Csizi Péter, Bánki Erik és Vas Imre képviselő urak, Fidesz, által benyújtott T/7406. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának, tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26. napján megtárgyalta a T/7406. számon benyújtott, a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1990. évi XLIX. törvény, valamint a bírósági végrehajtásról szóló ’94. évi LIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot. Ezzel összefüggésben a Házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az elfogadott összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság módosító javaslatát, illetve a Törvényalkotási bizottság 1. hivatkozási számú módosító javaslatát. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Engedjék meg, hogy néhány szóban hadd szóljak a törvénymódosításról. A törvényjavaslat azt a helyzetet kívánja rendezni, amikor egy követelést egy másik követelés biztosítása érdekében elrendelt bűnügyi zárlat keretében lefoglaltak, és mint már esedékessé vált követelést a fedezetbiztosítás keretében a végrehajtói letéti számlára befizettek. Ebben az esetben, ha a követelést az eredeti hitelező akár végrehajtási, akár felszámolási eljárásban érvényesítené, az adós kétszer teljesítené azt, és külön eljárást kellene a hitelezőnek nem járó összeg visszafizetése érdekében kezdeményeznie. Kérem, támogassák a T/7406. számú törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom, hogy a vita végén 7 perc 55 másodperc áll rendelkezésre, ha azt föl kívánja használni. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki most felszólalni. [[Jelzésre:]] Fónagy államtitkár úr jelzi, hogy igen, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról, valamint a bírósági végrehajtásról szóló törvények módosítását kezdeményező törvényjavaslat azt a helyzetet kívánja rendezni, amikor egy büntetőeljárásban egy követelést egy másik követelés biztosítása érdekében elrendelt zár alá vétellel lefoglaltak, és a követelés összegét a végrehajtói letéti számlára befizették.A törvényjavaslat az ilyen követelések felszámolási eljárásban vagy bírósági végrehajtási eljárásban való érvényesítését kizáró, korlátozó szabályokat tartalmaz, és ezzel megakadályozza azt, hogy az adós a követelést lényegében kétszer teljesítse.A törvényjavaslathoz egyéni képviselői módosító indítvány nem érkezett. Az Igazságügyi bizottság és a Törvényalkotási bizottság azonban bizottsági módosító javaslatokat nyújtott be, melyek részben kodifikációs és szövegpontosító, részben érdemi módosításokat tartalmaztak. A bizottsági módosító javaslatokat a kormány támogatta és támogatja. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vita során a törvényjavaslat rendelkezéseivel kapcsolatos kormányzati álláspontot részletesen ismertettük. [[19.50]] A kormány álláspontja szerint a törvényjavaslat rendelkezései indokoltak és megalapozottak, így azokat a kormány támogatja. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Most az előterjesztők nevében megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy már Fónagy János államtitkár úr, illetve Vejkey Imre a Törvényalkotási bizottság véleményének megfogalmazásánál előadta, az előttünk fekvő, a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról, valamint a bírósági végrehajtásról szóló törvények módosítását tartalmazó törvényjavaslat elsősorban az adós védelme érdekében fogalmaz meg olyan új eljárásmódokat, amelyek a korábbi törvényekből azok megalkotása idején kimaradtak, de a felszámolási gyakorlatból, illetve a végrehajtási gyakorlatból az derült ki, hogy vannak olyan speciális esetek, amelyekbe az adósok védelme érdekében be kell avatkoznunk, hiszen az ő hátrányukra történhet intézkedés. Köszönöm szépen mindenkinek a bizottsági vitákban, illetve a parlamenti vitában elhangzott észrevételeit és javaslatait. Azt kell mondanom, hogy a törvényjavaslattal szemben érdemi vagy éles kritika nem fogalmazódott meg, ugyanakkor a bizottsági üléseken vegyes volt annak támogatottsága. Külön köszönöm a Gazdasági bizottságnak azt a módosító indítványt, amely részben technikai, részben érdemi javaslatokat hozott a törvényjavaslatba, amellyel tovább segítette azt a jogalkotói szándékot, miszerint a meglévő törvényekben azoknak a gyakorlati alkalmazása során felmerült problémákat kezelni legyen képes ez a javaslat. Azt gondolom, hogy ennek az összegző módosító javaslatnak az elfogadásával és az alap törvényjavaslat elfogadásával sikerül annak a jogalkotói szándéknak a megvalósítása, hogy mind a bírósági végrehajtási eljárások, mind a felszámolási eljárások során a lehető legnagyobb védelmet egyébként az adósok számára is biztosítsuk. Azt gondolom, hogy ez mindannyiunk felelőssége, és én bízom abban, hogy ezeknek a javaslatoknak az elfogadásával ezt teljesíteni tudjuk. Azt kérem képviselőtársaimtól, hogy mind az összegző módosító indítványt, mind a törvényjavaslatot támogassák majd a parlamenti zárószavazás során. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót.Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, Jobbik. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Előterjesztő Képviselőtársam! Lényegében azt szeretném elmondani, hogy bár úgy hangzott el, hogy olyan sok kritika nem érte magát a törvényjavaslatot, mégis annyi kritikával illethetnénk, hogy az időzítés vagy a behozatal módja annyiban volt szokatlan, hogy nem is olyan régen, talán október közepén tárgyalta a Ház a magáncsőd intézményével együtt a csődeljárásról és felszámolási eljárásról szóló törvény módosítását, ahol a mi megítélésünk szerint lett volna lehetőség arra, hogy ezt a joghézagot pótoljuk vagy ezt a joghézagot kitöltse a jogalkotó. Talán akkor elkerülhető lett volna az egyébként általunk annyira nem szeretett, egyéni indítványként előhozott jogszabály-módosítás. De azt már hangsúlyoztam a legelső vitaszakaszban is, hogy jóhiszeműen jár el az, aki átolvassa és egy joghézagot valóban lát mögötte. Bár én a saját gyakorlatomban nem találkoztam ezzel a joghézaggal, de analógia módján el lehet jutni arra, hogy valóban a jogosultaknak ez számottevő védelmet jelenthet. De valahol még mindig a kisördög ott motoszkál ilyenkor az ember fejében, hogy kinek az érdekében is születhet, mondjuk, egy ennyire gyorsan behozott jogalkotás. Mondom, jóhiszeműen arra jut az ember, hogy a jogosultakat védő intézkedések az eljárásban érintett jogosultaknak fognak majd kedvezni, de azért mindenképpen szeretném felhívni akár a közvélemény figyelmét, hogy érdemes jobban rajta tartani ilyenkor egy ilyen törvényjavaslaton, ennyi módosításon a szemünket, pláne úgy, hogy egyébként a bizottsági szakaszban is számottevő módosítás érkezett a Gazdasági bizottság részéről, úgymond megfejelte az előterjesztő mondandóját vagy módosítási szándékát.Ami pedig külön érdekes, szó volt itt arról, hogy a jogalkotói szándék milyen irányba megy. Ilyen esetekben különösen figyelemmel kellene lenni a jogalkalmazók szándékára is vagy az ő munkájukra is. Nyilvánvalóan a bíróságok, pláne úgy, hogy kifejezetten érintettek a módosításban, a bírósági tevékenység kifejezetten érintett lesz a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás ilyen módon való módosításában, mindenképpen az szükséges, hogy valamilyen egyeztetés lefolytatásra kerüljön. Nem tudom, hogy egyébként az egyéni képviselők folytattak-e ezzel kapcsolatosan ilyen konzultációt, vagy egyébként a korábbi módosításban benne volt a konzultáció során az ő kérésük vagy az ő észrevételük ezzel kapcsolatosan, de talán erre azért kell fokozottan figyelni, mert végső soron mi mint jogalkotók, mi most az ő vállukra helyezzük azt a nehézséget, hogy mint jogalkalmazó majd ezzel nekik kell boldogulni, és vitás esetekben a csődeljárás vagy a felszámolási eljárás során is, de a bírósági végrehajtás során is bizony nekik kell majd meghozni a megfelelő döntéseket. Hogy egyébként ez az egyéni képviselői indítványként benyújtott törvényjavaslat állja-e majd az idő próbáját, ez ott fog eldőlni. Erre máskor figyelni kell. A vegyes kritika szerintem pont ennek volt köszönhető, amit az előterjesztő is mondott, annak, hogy a benyújtás módja, a tárgyalás módja, a módosítási szándékok, illetve azoknak a beérkezése egy enyhe gyanút keltettek, hogy mi is lehet ennek a jogszabálynak az eredeti vagy az igazi célja. Természetesen ez a jövőben fog már csak tisztázódni. De mindenképpen érdemes pár - és akkor mondhatjuk a szocialistáknak olyan kedves szót - felkiáltójelet tenni e mellé a törvény mellé, természetesen olyan felkiáltójelet, amely arra hívja fel a figyelmet, hogy figyelni kell, hogy hogy fog ez az életben megvalósulni. Valóban létezik az a joghézag, amit egyébként próbál pótolni. Lényegében ezek hangzottak el, úgy gondolom, a vitában. Talán a bizottsági szakaszban is elhangoztak ilyen vélemények. Ezt azért tartottam fontosnak elmondani, hogy látszódjon, hogy egyébként egy ilyen egyéni javaslathoz is érkezik egy fokozott figyelem.Összességében, ha ez valóban a jogosultak érdekeit szolgálja, természetesen támogatni kell. Hiszen minden esetben őket kell egy ilyen félrebillent gazdasági szituációban támogatni, amikor odáig jut el valami, hogy akár csődeljárásban vagy felszámolási eljárásban kell részt venni, és valaki a jogos jussa után, a bent hagyott vagyona után így megy, illetve így próbálja az állam segíteni neki helyreállítani ezt a megbillent gazdasági egyensúlyt, ezt a reparációt, amiben a jogosultat segíti. Összességében ezeket kell majd most latba vetni, illetve serpenyőbe helyezni és megnézni, hogy egyébként a holnapi napon, a szavazások során a pártok által mennyire talál támogatásra. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Bárándy Gergely képviselő úr, MSZP, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Könnyebb helyzetben vagyok, mert Lukács képviselőtársam már a szakmai érveknek egy jelentős részét elmondta, és én ezt nem is kívánom megismételni.Viszont szeretnék én is néhány aggályomnak hangot adni most a vitában. Az egyik az, amit szintén érintett Lukács képviselő úr, hogy az ilyen jellegű rapid módosításoknál, amikor ráadásul olyan törvényt, ami nem sokkal korábban szintén itt volt az Országgyűlés előtt, módosítunk, ráadásul úgy, hogy a folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell, ráadásul úgy, hogy egyébként államtitkár úr tartalmi válasza nem győzött meg minket arról, hogy ez valóban egy olyan, most felmerült probléma, amit hirtelen kéne orvosolni, akkor megkérdőjeleződik az, vagy legalábbis felvetődik az a rossz érzése az embernek, hogy vajon kinek az érdekében születik meg most ez a törvényjavaslat. Azért vetődik fel, mert nagyon sok rossz tapasztalatunk volt az elmúlt öt-hat évben, már ami a személyre szabott jogalkotást illeti. Én nagyon örülnék annak, ha megnyugtatna az előterjesztő és államtitkár úr is egy kicsit jobban és tartalmibb módon, mint ahogy azt a Törvényalkotási bizottság ülésén tette, ugyanis nem véletlen, hogy az ellenzéki frakciókban a törvényjavaslat kapcsán ez a probléma vagy ez a kétely felmerül.A másik: fogalmazhatnék úgy is, ha szeretnék játszani a szavakkal, hogy az önök törvényalkotási színvonala maga a csőd, ugyanis ezt a törvényt, ahogy mondtam, talán két-három héttel ezelőtt is tárgyaltuk itt az Országgyűlésben. Tisztelt Képviselőtársaim! Jó volna, ha a benyújtást megelőzné bizonyos szakmai egyeztetés, mert bár a salátatörvényeket nem szeretjük, azt viszont szeretjük, ha egy adott törvényhez az összes módosító javaslatot egyszerre tudja a Ház megtárgyalni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az, hogy vannak olyan törvények, amelyek rendre visszatérnek az Országgyűléshez, rendre visszatérnek a Törvényalkotási bizottsághoz… - és nemcsak az előző törvények kodifikációs és egyéb tartalmi részeit javítják ki az új előterjesztésükkel, hanem mondjuk, a Törvényalkotási bizottságban még elhangzik az az indoklás, ha jól emlékszem, államtitkár úrtól, hogy a módosító javaslatok is, amelyek ezt az egyéni indítványt módosítják, ami szintén módosít már egy korábbit, ahol hiba történt, szintén jogtechnikai pontosításokat tartalmaznak. [[20.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Azért egy elvárás kellene hogy legyen, és ezt elmondom most is, elmondtam korábban is, és sajnos úgy tűnik, hogy az önök gyakorlata alapján a jövőben is el kell majd mondani, hogy akkor érdemes egy törvényt beterjeszteni, amikor koherensen és jó minőségben össze tudják foglalni és meg tudják alkotni. Ezért vagyok én ellene annak, hogy ilyen jellegű törvényeket képviselői önálló indítványok formájában terjesszenek elő. Sokkal jobb volna az, hogyha átmenne a szakmai és közigazgatási egyeztetéshez, mondjuk, a kormány előterjesztéseként, és akkor ilyen hibák, amik most megjelennek ebben a törvényben, nem fordulnának elő. Szóval, összefoglalva, tisztelt képviselőtársaim, a motivációt illetően van nekünk némi fenntartásunk a törvényjavaslattal kapcsolatban, és arra hívnám föl megint a figyelmet, hogy ezen a színvonalon kodifikálni nem szabad, nem érdemes, ezer probléma származik belőle azon kívül, hogy saját magunknak is pluszmunkát okozunk vele. Nagyon szépen köszönöm a figyelmet. [[Gúr Nándor tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki az időkeret terhére felszólalni. [[Jelentkezésre:]] Vejkey Imre képviselő úr, KDNP!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság előadójaként imént elmondottakat nem kívánom megismételni, de az ellenzéki felszólalások után fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a módosításnak két oka van. Egyrészről szükség van a technikai kérdések pontosítására, másrészt pedig az aktuális bírói gyakorlat vetett fel olyan kérdéseket, melyek arra indították a módosítást benyújtó ajánlattevőket, hogy a jogszabály-módosítással is elejét vegyék a joghézagból eredő és váratlan zavaró ítélkezési gyakorlat kialakításának, illetve a jelenlegi, mondhatni, a kettős végrehajtás lehetőségét kizáró szabályozásnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák a T/7406. számú törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen. Ismét felteszem a kérdést, hogy kíván-e még a fennmaradt időkeret terhére valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Ezért a vitát, tisztelt Országgyűlés, lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e reagálni. [[Bánki Erik jelzésére:]] Jelzi képviselő úr, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a kormány kezdeményezte a Törvényalkotási bizottság eljárását a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény, a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény, valamint a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat megtárgyalása érdekében, ezért ezen az ülésen a bizottsági jelentés vitájára nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény és a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7403. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a T/7403. számon benyújtott, a Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény és a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság a Házszabály 46. §-a alapján 19 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Kulturális bizottság által benyújtott nyolcpontos módosítójavaslat-sort, amelyet szintén 19 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadott el a Törvényalkotási bizottság, s amely elsősorban nyelvhelyességi, valamint jogtechnikai pontosításokat tartalmaz, valamint a javaslat további pontjai a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény könyvtári ellátásra vonatkozó szabályozása tárgyában fogalmaznak meg módosításokat.A módosító javaslat a törvényjavaslatot egy új szakasszal egészíti ki, vagyis a miniszteri rendeletalkotásra adott felhatalmazás alapját képező anyagi jogi szabályokat teremti meg, eleget téve egyúttal a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 5. § (3) bekezdésében foglalt előírásoknak. A városi és a települési nyilvános könyvtárak a lakosság jelentős részét látják el könyvtári szolgáltatással, ezek minősége azonban jelentősen eltérő. A fejlesztési javaslatok kidolgozása egy országos szintű közkönyvtári stratégia fontos elemét teremti meg. Az ezzel kapcsolatos szakmai követelményeket a miniszter rendeletben határozza meg, az erről szóló rendelkezést a módosító javaslat tartalmazza. Hadd tegyem hozzá, hogy a megyei könyvtárak gyűjteménye egyedülálló értéket jelent, amelynek hozzáférhetővé tételét elektronikus úton is biztosítani kell. A feladat jelentősége indokolttá teszi a megyei könyvtár törvényben előírt állami feladatként történő megjelenítését. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy a törvényjavaslatot támogassuk. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, kíván-e most szólni. [[Dr. Hoppál Péter: Nem, köszönöm.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. 10 perc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre úrnak, német nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender, sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag vom Ausschuss der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschlages Nr. T/7403 des Gesetzes Nr. 23, Jahr 1993 über den Nationalen Kulturfonds und des Gesetzes Nr. 140 über die musealischen Instituten, Versorgung der öffentlichen Bibliotheken und über die öffentliche Bildung erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény és a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény módosításáról szóló T/7403. számú törvényjavaslat nemzetiségek jogait érintő rendelkezéseivel kapcsolatban.A törvényjavaslatnak a Magyarországon élő nemzetiségeket konkrétan érintő két pontja a 15. és 16. §. A módosításokra azért van szükség, mert a kulturális törvény hatályos szabályozása nem ad lehetőséget arra, hogy a természettudomány gyűjtőkörhöz vagy a nemzetiségi bázisintézménnyé minősített muzeális intézmény esetén a néprajz, történet és képzőművészet gyűjtőkörhöz kapcsolódó gyűjtőterületet a valós szakmai igényeknek megfelelően határozzuk meg.A megyei hatókörű városi múzeumok és a területi múzeumok esetében a gyűjtőterületet meghatározó fő szabálytól való eltérés lehetőségének biztosítása a természettudományok gyűjtési módszertana, illetve a nemzetiségi néprajzi kultúra, valamint a történeti és képzőművészeti emlékek komplex gyűjtése miatt válik szükségessé. [[20.10]] Az eltérés engedélyezésére irányuló kérelem elbírálásának szempontjait és a csatolandó mellékleteket a muzeális intézmények működési engedélyéről szóló rendeletben szabályozza a jogalkotó. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a konkrét törvénymódosítási javaslatokkal egyetért, azoknak elfogadását támogatja, ugyanakkor előretekintve szeretnénk néhány dolgot kiemelni a Magyarországon élő nemzetiségek tájházainak speciális helyzetéről, lehetőségeiről, problémáiról. A Magyarországi Tájházak Szövetsége összességében közel 400-ra teszi az országban található nemzetiségi tájházak számát, de ezeknek csak töredéke rendelkezik működési engedéllyel. Gyakorlatilag ugyanazokkal a gondokkal küszködnek nemzetiségtől, tájegységtől függetlenül. A lecke fel van adva, ugyanis a működéshez, az intézmény elindításához pénz kell és nem is kevés. Jelentős összegeket pályázatokból lehet csak remélni, ahhoz pedig működési engedély kell, amelynek múzeumokra szabott feltételeit egy átlagos tájház nem tudja és nem is fogja tudni teljesíteni. S itt a kör bezárul, ugyanis az esetek döntő többségében nincsen pénz állandó néprajzos szakemberre, nem merik bevállalni a közösségek a működési engedélyt, hiszen még pályázni is csak az tud, aki legalább az önrészt elő tudja teremteni. Alapvető gond, hogy a 2/2010-es OKM muzeális intézmények működési engedélyéről szóló rendeletből hiányzik egy olyan kitétel, definíció, amely a tájházakat különleges, egyedi intézményekként kezelné, nem a múzeumokkal egy kalap alatt. A Magyarországi Tájházak Szövetsége már kezdeményezte az előírások helyretételét, de eddig a törvényalkotók még nem bírálták felül, nem korrigálták ezt a rendeletet. Sajnos így több száz tájház működése lehetetlenül el, a szerényebb gyűjtemények nem tudnak fejleszteni, fejlődni. A lényeg, hogy kiemelt módon kellene a működési engedélyhez jutást támogatni. De itt a gondok még nem érnek véget, mert ahol mégis meg tudják alapítani az intézményt, ott a pályázati kiírások korlátozásával találkoznak. Például a 9/2014. EMMI-rendelet is sajnos korlátozza a működési engedéllyel rendelkező nemzetiségi tájházak részvételét a Kubinyi Ágoston-programban, mivel csak a települési önkormányzatok jogosultak pályázni. Azok a nemzetiségi tájházak, akiket a települési nemzetiségi önkormányzat vett át fenntartásba, nem pályázhatnak, csak akkor, ha a települési önkormányzat évi 2 millió forinttal támogatja a működésüket. Értjük, sőt egyetértünk azzal, hogy a rendeletalkotó garanciát szeretne látni a fenntarthatóságra, a fennmaradásra, de ez így nem igazságos, kiszolgáltatott, lehetetlen helyzetbe hozza a fenntartó nemzetiségi önkormányzatokat. A nemzetiségi tájházak, gyűjtemények, múzeumok helyzetének átfogó javításához feltétlenül szükséges lesz a hivatkozott rendeletek, törvények, pályázatok elmondott szempontok szerinti komplex áttekintése és módosítása, amelyet megfelelő előkészítés és egyeztetés után a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a későbbiekben kezdeményezni fog. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Simon Róbert képviselő úr, Fidesz. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/7403. számú törvényjavaslat két törvényt érint, a Nemzeti Kulturális Alapról, valamint a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szólót. A Nemzeti Kulturális Alapról szóló javaslat újdonsága, hogy a Magyar Művészeti Akadémiának hasonló szerepet szán a művészeti élet finanszírozásának alakításában, mint amilyet a Magyar Tudományos Akadémia hosszú ideje betölt a tudományos élet támogatási forrásainak felosztásában. Ahogy nincs értelme vitatni, hogy a Magyar Tudományos Akadémia az élet számos területén miért hallatja a hangját, úgy nincs értelme azt sem megkérdőjelezni, hogy miért jó a művészeti életnek, ha a Művészeti Akadémia teszi ugyanezt. Eddig a döntéshozók felét a miniszter nevezte meg az NKA-ban, ezután a harmadát, miközben a szakmai szervezetek mellett felsorakozó MMA-val együtt a művészetek képviselete az eddigi 50 százalékról kétharmadra nő. Véleményem szerint a Nemzeti Kulturális Alapról szóló törvény jelen módosítása meghatározó jelentőségű kultúrstratégiai lépés. Az NKA-törvény javasolt módosításai ugyanis megteremtik a lehetőséget arra, hogy a kulturális élet szereplői közös felelősséggel döntsenek a magyar kultúra fennmaradását és fejlesztését szolgáló források odaítéléséről. A kulturális élet szabadsága és nyitottsága az Akadémia számára alapérték, így egyértelmű, hogy a kulturális alkotómunkában részt vevő más szervezetekkel együtt fog működni. A javaslat rendelkezéseinek legfontosabb célja, hogy szabályozott és kiegyensúlyozott feltételeket biztosítson a köztestület és a Nemzeti Kulturális Alap hatékony együttműködésének. Meggyőződésem, hogy a javasolt változtatások az NKA tevékenységét is megerősítik, munkáját felértékelik. Amennyiben a javaslatban foglaltak megvalósulnak, az MMA mint köztestület feladatkörében érdemben kapcsolódik a Nemzeti Kulturális Alapban végzett munkához, ezzel is értékes támogatást nyújtva az állami feladatok ellátásához. A módosítási javaslatok sorában a másik fontos tartalmi elem a városi könyvtárak és az ötezer lakosnál nagyobb lakónépességű települési nyilvános könyvtárak szakmai állapotának és fejlesztési kilátásainak javítását szolgálja. A megyei könyvtárak által működtetett könyvtárellátási szolgáltató rendszer keretében hatékonyan és gazdaságosan valósul meg az ötezer lakosnál kisebb lakónépességű települések korszerű nyilvános könyvtári ellátása. Ezzel szemben, bár a megyei könyvtárak feladata a települési könyvtárak fejlesztésének koordinálása, e rendelkezés gyakorlati hatása nem érezhető az ötezer fő fölötti települések tekintetében, ezért vált szükségessé a feladat pontosítása. A városi és a települési nyilvános könyvtárak nagyszámú lakosságot látnak el könyvtári szolgáltatással, ezek minősége azonban jelentősen eltérő. A fejlesztési javaslatok kidolgozása egy országos szintű közkönyvtári stratégia fontos elemét teremtené meg. Az ezzel kapcsolatos szakmai követelményeket a javaslat szerint a miniszter rendeletben határozza meg. A megyei könyvtárak helyismereti gyűjteménye egyedülálló, az adott megye tekintetében a legpontosabb és legrészletesebb információkkal rendelkeznek. Valamennyi megyei könyvtár helyismereti anyaga tartalmaz olyan muzeális könyvtári dokumentumokat, amelyek nemzeti információs értéket jelentenek, és ezek elektronikus hozzáférhetővé tételét biztosítani kell. Ennek jelentősége indokolttá teszi állami feladatként történő megjelenítését, egyúttal ez a fenntartóik figyelmét is ráirányítja erre a nemzeti jelentőségű funkcióra. Összefügg a javaslat egy másik feladattal, a könyvtár azon kötelezettségével, hogy ezeket rendelkezésre bocsássa, ennek megyei könyvtári végrehajtását segíti elő a javaslat. A további javaslatok a törvényjavaslat módosítására nyelvi, illetve kodifikációs természetűek. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja a benyújtott törvényjavaslatot az előbb általam is elmondottak alapján támogatja, kérem, hogy tegyenek önök is így. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most normál szót kérő képviselők felszólalásai következnek. Az elnök sajátos helyzetéből következően egy felszólalóval biztos, hogy kevesebb van, így aztán most megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Három nagyon egyszerű mondatot szeretnék csak mondani. Az egyik az, hogy a mi értékítéletünk szerint a magyar kultúra egyetemes intézményrendszerének a szétdarabolása indult el, azt végzik vagy ahhoz kezdtek hozzá, én úgy gondolom, hogy beláthatatlan folyamatokat indítottak ezzel útjára. A másik, ami a Magyar Művészeti Akadémiának és a Nemzeti Kulturális Alapnak a pénzügyi, pénzkereteinek az összevonását érinti. Ezzel kapcsolatban azt érzékeljük, mintha politikai hűségdíjak megszületésére kerülne sor, tehát nem igazán jó folyamatok kezdenének kialakulni e tekintetben. [[20.20]] A harmadik mondat az, hogy mindezek summázataként nem tudjuk ezt másképp értékelni, mint úgy, hogy ezen törvénytervezeten keresztül is a kultúrának úgymond a totális letámadása, elfoglalása történik a Fidesz részéről, és ezt nem igazán látjuk helyes útnak. Mondhatnám azt is, hogy arra kérem nagy tisztelettel önöket, hogy gondolják újra ezt a történetet, de hiába teszem, úgysem fogják újragondolni, ezzel meg teljesen tisztában vagyok. Elnök úr, köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki a fennmaradt időkeret terhére felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, ezért a vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! Akkor most megadom a szót Hoppál Péter államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon fontos összevont törvényjavaslattal jöttünk a Ház elé, ahogy hallhattuk a felszólalók köréből. Örülök annak, hogy a bizottsági szakaszban, az általános és részletes vitában is elsöprő többségben támogató megnyilvánulások születtek. Olvasva az összegző módosító javaslatot, amely a Kulturális bizottság vitája és a Törvényalkotási bizottság munkájaként jött létre, előterjesztőként természetesen jó szívvel tudjuk támogatni a kormány részéről, hiszen ezeknek tulajdonképpen a nyelvhelyességi javaslatai és jogtechnikai javaslatai egybevágnak az előterjesztő elképzelésével, és a kisebb tárgyi módosításokkal is azonosulni tudunk.Engedjék meg, hogy itt a vitában is, illetve a korábbi szakaszban is a nemzetiségi szószólói körből elhangzott javaslatra egy rövid gondolat erejéig reagáljak! Természetesnek tartjuk, hogy a muzeális intézmények körében fontos szerepet betöltő tájházak identitásképző feladatellátása kiemelt muzeális feladat, ugyanakkor ehhez a szabályozáshoz a törvény megnyitásakor azért is nem nyúltunk hozzá, mert egy átfogó országos program kirajzolódása látszik a szemünk előtt. A szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum szakmai felügyelete alatt egy olyan programot dolgoz ki a kormány, amely reményeink szerint a nemzetiségek körébe tartozó tájházakra vonatkozóan is segítségül szolgálhat. Köszönöm szépen mindazonáltal azt a jelzést, amely a fenntartás nehézségeire utal, hiszen nagyon sokféle fenntartói körbe kerültek az elmúlt években és évtizedben is talán ezek a tájházak. Vitán felül áll, azt hiszem, mindannyian egyetértünk a teremben abban, hogy ezek a tájházak egyfajta helyi identitást és a Kárpát-medence sokszínűségét mutatják fel, ugyanakkor a fenntartói környezet pluralitásából származó feladat és felelősség pontos megrajzolására egy szakmai programot kell kidolgozni. Ennek a programnak az első lépéseit elvégezte a minisztérium. Tisztelettel kérem majd, hogy a későbbiekben a magyarországi nemzetiségekkel való együttműködésben próbáljuk megtalálni azt a szükséges és elégséges feltételt, amely biztosítja az elvárásoknak megfelelő, hatékony működést. Köszönöm képviselőtársaim támogató hozzájárulását és hozzászólását a vitához. Természetesen az utolsó baloldali, ellenzéki megnyilvánulást megint csak úgy kell aposztrofálnom - mármint ami a pénzkeretek összevonásáról szól a Nemzeti Kulturális Alapról szóló törvény vonatkozásában -, hogy nem pontos információkra hagyatkozott Gúr képviselőtársunk, hiszen itt összevonásra nem kerül sor. Semmilyen pénzalapokat nem kívánunk az előterjesztés szerint összevonni, a Nemzeti Kulturális Alap és a kormány, illetve a Művészeti Akadémia és a szakmai szervezetek delegálási gyakorlatát szabályozzuk csupán, és ebben egyébként maga a kormányzat is egy kicsikét visszavonja a saját delegálási jogkörét, amennyiben a mindenkori kultúráért felelős miniszter az eddigi 50 százalék helyett csupán egyharmad mértékben tud delegálni a különböző szakmai kollégiumokba, az NKA döntéshozatali rendszerébe tagokat. Ugyanakkor a Nemzeti Kulturális Alapban ma is akadémikusként részt vevő, a döntéshozatalában, kollégiumában részt vevő szakembereket, akik ma is tulajdonképpen az MMA tagjaiként ülnek ott, végre nevesítjük törvény szerint is, hogy ők egyharmad arányban a Magyar Művészeti Akadémia delegáltjaiként dolgozhatnak az egyik fontos kultúrafinanszírozási pillér, a Nemzeti Kulturális Alap működésében. Így köszönöm még egyszer a vitában való részvételüket és értékes hozzájárulásukat, az egységes módosító javaslatot előterjesztőként támogatom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló szerződés kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7352. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irányok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a T/7352. számon benyújtott, a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló szerződés kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot, és azzal kapcsolatban a bizottság a Házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 2 ellenszavazattal, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Külügyi bizottság egypontos technikai módosító javaslatát. Az egyre bővülő magyar és koszovói gazdasági és jogi kapcsolatok indokolják a kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény megkötését Magyarország és a Koszovói Köztársaság között, amelynek célja a két ország közötti bűnügyi eljárási jogsegélyforgalom jogi kereteinek megteremtése. Az egyezmény alkalmazása egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi a két ország között a bűnügyi együttműködést, és elősegíti a nemzetközi bűnözés elleni hatékonyabb fellépést.Az egyezményben a két állam kötelezettséget vállal arra, hogy ilyen irányú megkeresés esetén bűnügyi jogsegélyt nyújtanak egymásnak. Az egyezmény meghatározza a jogsegélykérelem megtagadásának kötelező és mérlegelhető okait, rögzíti a jogsegélykérelmek megküldésére és fogadására kijelölt központi hatóságokat, a jogsegélykérelem tartalmi elemeit és kötelező mellékleteit, továbbá költségviselési és adatvédelmi szabályokat tartalmaz. Az egyezmény az általános szabályok mellett speciális szabályokat is tartalmaz. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassuk a törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e szólni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kétperces hozzászólásra nincs mód. Kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, ezzel a vitát lezárom. Megkérdezem most az előterjesztőt, kíván-e bármit mondani, de minthogy nem szólalt fel senki, azért nagy reagálást nem várok. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Így aztán, tisztelt Országgyűlés, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7355. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Most ismét megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Tessék! [[20.30]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a T/7355. számon benyújtott, a Magyarország és a Kazah Köztársaság között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot, és azzal kapcsolatban a bizottság a Házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az összegző módosító javaslat ez esetben is tartalmazza a Külügyi bizottság egypontos technikai módosító javaslatát. Magyarország és a Kazah Köztársaság között folyamatosan bővülnek a gazdasági és a jogi kapcsolatok, ami indokolttá teszi a bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény megkötését a két ország között. Az egyezmény alkalmazása ez esetben is egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi majd a két ország között a bűnügyi eljárási jogsegélyek teljesítését, és elősegíti a nemzetközi bűnözés elleni hatékonyabb fellépést.Az egyezmény egyes cikkei megfelelnek a modern bűnügyi jogsegélyegyezmények nemzetközileg elfogadott rendelkezéseinek, valamint a hatályos magyar jogszabályoknak. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság elfogadásra javasolja a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Én is köszönöm, képviselő asszony. Kérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e most valamit szólni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következhetnek. Kétperces hozzászólásra nincs mód. Kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Értelemszerűen úgy veszem, hogy minthogy nem volt felszólalás, és képviselő asszony mindent elmondott, nem kíván erre reagálni. Mint ahogy államtitkár úrtól is megkérdezem, de értelemszerűen nem gondolom, hogy reagálni tud vagy akar. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Így aztán, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárva, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tájékoztatom önöket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes hatósági eljárások illetékének és igazgatási szolgáltatási díjának megszüntetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6988. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy Lászlónak, a bizottság előadójának. Megkérdezem, hogy aki a Törvényalkotási bizottság részéről jelen van, kíván-e bárki bármit mondani. [[Jelzésre:]] Igen, a türelem képviselői felszólalást terem [[Dr. Kovács Zoltán: Meg a rábeszélés. Derültség.]] , és ezt most Vas Imre képviselő úr személyében hallgatjuk meg. Parancsoljon!
A Törvényalkotási bizottság megtárgyalta és támogatta a javaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból. Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen kimerítő felszólalását. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most államtitkár úr bármit mondani. [[Jelzésre:]] Kovács Zoltán államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány támogatta az egységes javaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból. Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következhetnek. Kétperces hozzászólásra nincs mód. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, tisztelt Országgyűlés, hogy nem. A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e most bármit még mondani. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Nagyon röviden szólnék hozzá, tekintettel arra, hogy nem volt vita, és a TAB-ülésen a képviselők nem vitatkoztak ezen a témán, hiszen - mint ahogy az általános vitában is elhangzott - ez a kérdés az állampolgárokat jelentős mértékben segíti, olyan mértékben, hogy mintegy 10 milliárd forint nagyságrendben nem kell igazgatási szolgáltatási díjakat, illetve illetékeket fizetni, amennyiben a parlament ezt a zárószavazásával jóváhagyja, 2016. január 1-jétől. A kormány elhatározott a bürokráciacsökkentésben, ezzel kapcsolatosan mintegy 110 törvény módosítására tettünk javaslatot, amit már a köztársasági elnök úr ki is hirdetett. Ennek folytatása, illetve folytatása a 2010-es programnak a mostani előterjesztés is. Jó néhány társadalmi csoportot céloztunk meg benne, a fiataloktól a vállalkozókon keresztül általánosan véve az állampolgárokat, hogy az okmánycsaláddal kapcsolatos, a vállalkozásokkal kapcsolatos rezsijük csökkenhessen. Ennek érdekében nemcsak magunk találtunk ki és ötleteltünk ezen a téren, hogy mely ilyen igazgatási szolgáltatási díj, illetve illeték érinti állampolgárok széles körét az országban, hanem maguk az állampolgárok is véleményt nyilvánítottak mintegy 400 ezren a különböző kérdőíveken, és az általuk felhozott javaslatokat illesztettük aztán bele a törvénytervezetbe. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy ezt a patkó különböző részein ülő országgyűlési képviselők is támogatták, kérem, hogy ezt a jó szokásukat tartsák meg a továbbiakban is, és a zárószavazáson is így tegyenek, hiszen ez az ország polgárainak érdekét szolgálja. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló 2001. évi LXXX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7399. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ismét megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket arról, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a T/7399. számon benyújtott, a jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló 2001. évi LXXX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság a Házszabály 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Kulturális bizottság hárompontos technikai pontosításait. Az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról és az 1024/2012-es EU-rendelet módosításáról szóló 2014/60-as EU-irányelv elfogadását követően Magyarország jogharmonizációs kötelezettségeire tekintettel, összhangban az Alaptörvény E) cikkében foglaltakkal, a hatályban lévő jogszabály módosítása vált szükségessé.A javaslat elsődlegesen a hatályban lévő jogszabálynak az új irányelv rendelkezéseinek megfelelő módosításait célozza, másodsorban pedig az egyébként is szükséges, a jogszabály belső koherenciáját növelő változtatásokat tartalmaz. A jogszabály célja változatlan maradt. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy a Törvényalkotási bizottság véleményét figyelembe véve támogassák majd a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Kovács államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! A kormány támogatja. [[Dr. Vejkey Imre tapsol.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként írásban jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Vinnai Győző képviselő úr, Fidesz, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársak! A jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló 2001. évi LXXX. törvénycikk módosításáról van szó, és ez a törvényjavaslat, amely előttünk van, a T/7399. számot viseli. [[20.40]] Ehhez a törvényjavaslathoz kizárólag a Fidesz nyújtott be technikai jellegű javító csomagot, amely kodifikációs és nyelvi pontosításokat tartalmaz. Ezt a bizottság is támogatta, nem bontakozott ki vita körülötte. Mindezek fényében aligha folytatható megalapozott módon részletesebb vita a törvényjavaslatról, az általános vitán pedig túl vagyunk. Megjegyzem, az általános vita során minden vezérszónok, minden frakció vezérszónoka szintén támogatta a törvényjavaslat módosítását. Tisztelt Ház! Úgy vélem, hogy a törvényjavaslat megteremti az összhangot az uniós szabályozással, és jól szolgálja az illegális műkincs-kereskedelemmel szemben a hatékonyabb fellépést. Ezért bízom benne, hogy a javaslatot a frakciók támogatják majd. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat mint előterjesztőt. Parancsoljon, Kovács Zoltán államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném először is megköszönni a parlamentben részt vevő pártoknak a támogató hozzáállását a törvényjavaslathoz, csakúgy, mint az előzőhöz. Szeretném elmondani, hogy a jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatását először ’93-ban szabályozták, a Tanács 93/7/EGK irányelve. A kulturális örökség védelmében az irányelv célja, hogy a tagállamok számára lehetővé tegye azoknak a kulturális javaknak a visszaszállítását saját területükre, amelyeket a kulturális javak védelméről szóló tagállami jogszabályok vagy kulturális javak kiviteléről szóló 116/107/EK tanácsi rendelet megsértésével vittek ki egy másik tagállam területére. A legújabb módosítás az Európai Parlament és a Tanács tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról az 1024/2012-es EU-rendelet módosításáról szóló 2014. évi 60/EU számú irányelv elfogadásával vált szükségessé. Ezek a rendelkezések ez év december 18-i határidőt adtak a tagállamoknak, hogy szabályozzák ezt a kérdést. A Miniszterelnökség ezért a jogharmonizációs kötelezettségének eleget téve nyújtotta be a törvényjavaslatot. Ahogy említettem, még egyszer köszönöm az ellenzéki pártok hozzáállását, az LMP álláspontját nem ismerjük, hiszen nem is voltak jelen. Tisztelt Képviselőtársak! Egyetlen bizottsági módosító javaslat volt, Vinnai Győző erről beszélt az imént, ez kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz. Köszönöm szépen. Kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot elfogadásakor. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Lázár János, L. Simon László és Kovács Zoltán képviselő urak, Fidesz, által benyújtott T/7391. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni képviselői minőségében. [[Dr. Kovács Zoltán: Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr.]] Még nem adtam meg a szót, még csak kérdezek. Most akkor úgy veszem, hogy akkor kíván felszólalni. Most képviselői minőségében Kovács Zoltán képviselő úrnak megadom a szót. Próbálkozzon a mikrofonnal, addig beszélek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Mondhatnám azt is, mint az egykori képviselő, nem vagyok egy poliészter, hogy mindenhez értek, de szeretném a tisztelt Országgyűlés figyelmét felhívni és egyben megköszönni azt a támogató hozzáállást, amely a törvényjavaslat általános vitáját kísérte. Köszönjük szépen, hogy mindenki megértette azt, hogy ezt a talán egy kicsit túl későn előrehozott, de mégis fontos társadalmi problémát… - amelyet, a hátrányokat sajnálatos módon az idő múlását követően jó néhány embernél nem sikerült kompenzálni akár anyagilag, akár erkölcsileg is a törvényjavaslat benyújtásával, de akik még élnek, és méltatlanul meghurcolták őket, számukra gondoljuk azt, hogy ez segítséget nyújt. Úgy érzékeltem, hogy minden párt ezt az előterjesztett javaslatot, amelyet Lázár János miniszter úr, L. Simon László államtitkártársam, valamint jómagam nyújtottunk be, támogatni fogják. Kérem, ezt a hozzáállásukat tartsák meg az elkövetkezendőkben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretnék csatlakozni Kovács Zoltán képviselő úr köszönetnyilvánításához, és a kormány nevében én is szeretném megköszönni képviselőtársaimnak, mind az ellenzéki, mind a kormánypárti frakciókban ülő képviselőtársaimnak, hogy a vitában támogatták, hogy a magyar Országgyűlés ezt a kései adósságot törlessze, és elismerje mindazon magyar katonák hősies helytállását, akik szinte elfeledve voltak az elmúlt sok-sok évtizedben. Köszönöm szépen, és a kormány természetesen támogatja a törvényjavaslat. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek, kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Szívesen felhívom a figyelmüket, hogy amennyiben támogató hozzászólásuk van, ezt epikus hosszúságban nem kell kifejteni, hanem mód van arra, hogy megfelelő tömörséggel jelezzék, ha egyetértenek. Ennek a figyelemfelhívásnak tükrében adom meg a szót egymás után képviselőknek; elsőként Demeter Márta képviselő asszonynak, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy azt már képviselőtársam is kiemelte, egy olyan jogszabályról beszélünk, egy olyan módosításról beszélünk, ami egyébként szinte konszenzussal született meg a magyar Országgyűlésben. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon jó példa, és mindenféleképpen követendő példa olyan ügyekben, amik nemzeti konszenzusra tartanak igényt. Júniusban történt meg a hadigondozásról szóló törvénynek a módosítása. Kifejezetten előremutató módosításokról beszélünk, képviselőtársaim említették ennek a lényegét. A jelenlegi módosítás pedig arról szól, hogy ténylegesen a gyakorlatban kivitelezhető és működőképes legyen ez a törvényjavaslat. Tehát, ahogy támogattuk ezt a törvényjavaslatot júniusban, ugyanúgy tesszük ezt most is jó szívvel. Tehát az MSZP támogatja ezeket a módosításokat. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Normál szót kérő képviselők felszólalásai; Kucsák László képviselő úr, Fidesz, tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elfogadva az elnöki útmutatást, ez esetben akkor engedjék meg, hogy csak arra térjek ki jómagam is, hogy a jelenlegi javaslat szövegpontosítást tartalmaz az értelmező rendelkezésekben annak érdekében, hogy a hadigondozási ellátás a Magyarország, a magyar állam érdekében veszteséget szenvedetteknek támogatást nyújtson. Így elmondható, hogy a jogalkotói szándék a korábbi hatályos szövegtől nem tér el, ugyanis immáron a határon túli magyarokra is kiterjed, viszont a jogalkotónak nem volt célja az olyan kettős magyar állampolgár hadigondozásba vétele, akinél egy nem magyarországi vagy nem magyar érdekű esemény vagy veszteség miatt vált szükségessé a hadigondozás. A módosítás másik oka az eljáró hatóságok megjelölésének pontosítása, tekintve, hogy minden igénylő számára biztosított legyen a kétfokú jogorvoslati rendszer. Az eljárási szabályt pontosítja a javaslat, mert az említett határon túli magyar állampolgárságú kérelmezők esetében a másodfokú hadigondozási hatósági jogkört a honvédelemért felelős miniszterhez rendeli. Itt engedjék meg, hogy megemlítsem azt, hogy éppen az elmúlt héten volt alkalmam a főváros XVIII. kerületében a pestszentlőrinc-pestszentimrei kerületi kormányhivatalban részt venni a hivatalvezető úr társaságában a kerületünkben a 200. ilyen hadigondozási ellátásban részesülő személynek a jogosultságról szóló igazolványa átadásán, innen is köszöntve Sándor bácsit, jó egészséget kívánva neki. [[20.50]] Eddig 238 esetben született döntés a kerületünkben, és vannak olyan esetek, amikor az eljárásrendnek, a szabályozásnak köszönhetően még nem kerülhettek be ebbe az ellátási rendszerbe néhányan. Bízom benne, hogy a továbbiakban ezeket is rendezni tudjuk, és akkor hamarosan a 300., 400. ilyen átadásra is sor tud kerülni nálunk, a főváros XVIII. kerületében. Valóban egy üdvözlendő ellátási formáról van szó, és bízom benne, hogy a továbbiakban is minden politikai erő támogatását élvezni fogja. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kulcsár Gergely képviselő úr, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Én sem szándékozom kibeszélni a rendelkezésre álló időt. Természetesen a Jobbik is támogatja ezt a javaslatot, ezt kifejtettük az általános vitában is. Az egyetlen módosító javaslatunk sajnos elvérzett a bizottságban. Ez arról szólt, hogy a hadigondozottak járandóságának összege, mint tudjuk, az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a 30 százaléka. Ezt szerettük volna felemelni 50 százalékra. A holnapi szavazások során ezt a kisebb hibát kompenzálhatják, vagyis kozmetikázhatják a kormánypárti képviselők, ugyanis erről külön szavazást fogunk kérni. Ezenfelül még egy dologra szeretnék rávilágítani. Szávay István képviselőtársam felvidéki fogadóóráján Dunaszerdahelyen egy öregúrral tárgyalt e témában a közelmúltban, és ott elhangzott az a kérdés, amit felteszek a kormány illetékesének is. Azok a magyar állampolgársággal nem rendelkező külhoni magyarok, akiknek az elődeik a háborúban a magyar hazáért ontották a vérüket, nem tartoznak a hadigondozottak körébe. Ezt a problémát is meg kellene oldani, ugyanis a jogosultságuk véleményem szerint megkérdőjelezhetetlen. A későbbiekben erre figyelemmel kell lenni, és ezzel kapcsolatban törvénymódosítást kell eszközölni. Mert azt is figyelembe kell venni, hogy a környezetünkben vannak olyan országok, ahol jogszabályokkal akadályozzák az állampolgárság felvételét - itt főként Szlovákiára gondolok -, és ott sokkal nehezebb a külhoni magyarok helyzete e téren is. Ezt a kérdést megfontolásra ajánlom a kormány tagjainak. Egyebekben pedig ismételten aláhúzom, hogy a Jobbik támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Vejkey Imre képviselő úr, KDNP!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP parlamenti frakciója is örömmel támogatja a törvényjavaslatot. Úgy gondoljuk, hogy azoknak a honfitársainknak, akik a hazáért estek el, a jogutódjait méltóképpen megfelelő ellátásban kell részesíteni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Példás, ahogy összefoglalta, másokat is biztatok erre. Sőt, megkérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Ez már megfontolásra kellő mennyiségű idő volt. Megállapítom, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Kovács Zoltán képviselő urat, hogy kíván-e reagálni. [[Dr. Kovács Zoltán jelzésére:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Nagyon röviden reagálnék az elhangzottakra. Igaza van Kulcsár képviselőtársamnak abban, hogy a Felvidéken jóval nehezebb a magyar sors, illetve a magyar állampolgárság elérése. De már az is nagy szó volt, hogy ezt a törvényjavaslatot a létrehozatalakor kiterjesztettük a magyar állampolgárokra - itt az állampolgáron van a hangsúly -, és nem elvitatva az ön által elmondottakat, valóban vannak olyan magyarok, akik nem magyar állampolgárok, és jogosultak lennének erre a támogatási formára. Végig kell gondolni, hogy jogilag milyen módon lehet megoldani ezt a problémát, mert az emberi problémamegoldásban nincs köztünk vita. Az előterjesztői expozéban is elhangzott, hogy a nyári törvénymódosítás során kiszélesített jogosulti kör kerül pontosításra - erről részben szólt Kucsák László is -, és azokat a személyeket illesse meg ténylegesen, akik a magyar állam érdekében szenvedtek veszteséget, valamint az esélyegyenlőség jegyében a hadirokkant édesapák 1949. január 1-jét követően született gyermekeire is kiterjedne a hadigondozási jogosultság. Biztosítani szeretnénk valamennyi olyan magyar állampolgár részére a hadigondozotti ellátás igénybevételének lehetőségét, akik a korabeli szabályozás alapján jogosultak voltak erre a járandóságra. Ehhez a jogszabályi összhangot próbáltuk megteremteni. Szeretném tájékoztatni a tisztelt képviselőtársakat, hogy ma már 45 ezer főre tehető azoknak a személyeknek a száma - ezek idős, elsősorban 70 év feletti honfitársaink -, akik jogosultak a jelenlegi támogatásra. Egyébként ha ennek az összegét összeadjuk, ebből sok esetben kijön egy 13., vagy az alacsonyabb nyugdíjak esetében egy 14. havi nyugdíj is. Azt gondoljuk, hogy nem is elsődlegesen a pénz - bár az is fontos -, hanem inkább az erkölcsi elégtétel az, ami ezeket a nehéz sorsú embereket megilleti. Ennek jegyében a pontosító törvényjavaslat elfogadásához is kérem az eddigi támogató hozzáállásukat, és előre is köszönöm, ha szavazatukkal támogatják az előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes honvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7400. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Vas Imrének, a bizottság előadójának. Képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság november 26-án megtárgyalta a T/7400. számon benyújtott törvényjavaslatot, amelyhez a Házszabály alapján 24 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az elfogadott összegző jelentés tartalmazza a Honvédelmi és rendészeti bizottság kétpontos módosító javaslatát, amelyek nyelvhelyességi, jogtechnikai pontosításokra irányulnak. A javaslat elsődlegesen megfogalmazott célja, hogy a honvédségnél, illetve rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél tevékenykedő közalkalmazottak a munkáltató engedélye alapján mentesülhessenek a munkavégzési kötelezettség teljesítése alól. A törvényjavaslat célja, hogy a honvédek és a honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazottak munkaidejére vonatkozó rendelkezések - amennyiben katasztrófavédelmi feladatokban vagy tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében személyesen működnek közre - közös megállapodás alapján több rugalmasságot biztosítsanak e feladatok ellátásához. Szintén megemlítendő, hogy a javaslat - tekintettel az előbb elhangzottakra - a Magyar Honvédség katasztrófavédelmi feladatokban való közreműködésével, valamint a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet jogintézmény bevezetésével és első alkalommal történő alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok alapján az egyes jogállási kérdések pontosítására irányulna. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kisebbségi vélemény következik, maximum 7 percben. Harangozó Tamás képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindjárt szeretném megjegyezni, hogy a Honvédelmi és rendészeti bizottsági kisebbségi véleményt is most mondanám el, mert akkor nem kell megismételni. Ugyanaz a vita zajlott le a két bizottságban. A vita lényege a kisebbségi álláspont szerint az, hogy ez a törvényjavaslat a Magyar Honvédség közalkalmazotti és hivatásos állományának munkaidejével, illetve szolgálati idejével kapcsolatos szabályozást alakítaná át gyökeresen. Elsősorban a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel kapcsolatban vannak nagyon komoly aggályaink, a javaslat értelmében ugyanis a közalkalmazottaknál az éves maximálisan elrendelhető túlmunka 832 órára növekszik. Ez 104 munkanap, egy kis fejszámolással pontosan láthatjuk, hogy ez azt jelenti, hogy minden egyes hétvégén, minden egyes szombaton és vasárnap, az év minden hétvégéjén a törvény értelmében ők ilyen túl munkára berendelhetőek. Természetesen a törvényjavaslat egyébként hozzáteszi, hogy az ő beleegyezésükkel. De azért egy katonai szervezetnél érdeklődéssel figyelnénk, mi lenne a következménye, ha valaki azt mondaná, hogy nem egyezik bele. Egyébként is pontosan ismerjük a mai világ működését, körülbelül másnap keresnének helyette másik munkavállalót, és ő az utcára kerülne. Szerintünk ez nem normális. [[21.00]] A másik, ami ennél még súlyosabb, hogy a hivatásos állomány tekintetében egyszerűen a szolgálatszervezésért felelős parancsnok parancsával pótolható az a törvényi korlát, miszerint ma természetesen a törvényben is meghatározott óraszám fölött nem lehet túlszolgálatot elrendelni. Ezzel a szabályozással kapcsolatban szeretnénk világossá tenni, hogy nemcsak az állomány tekintetében elképesztő, és azt gondoljuk, kontraproduktív is lesz, de erre majd külön kitérek, hanem megítélésünk szerint egyszerűen alkotmányellenes is ez a megoldás így.A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet ugyanis - a magyar parlament, a magyar kormány, a fideszes többség úgy hozta meg a törvényjavaslatot, egy feles törvényjavaslattal itt a parlamentben - a kormány fél évre rendelheti el, és fél év után bármikor bármeddig meghosszabbíthatja. Tehát ez a válsághelyzet akár éveken keresztül is fenntartható. Ehhez képest a magyar alkotmányban a rendkívüli állapot esetére is azt írja elő az Alaptörvény szövegszerűen, illetve a kétharmados honvédelmi törvény, hogy ilyen esetben is csak külön rendelettel lehet korlátozni az emberek túlszolgálatát. Tehát az a helyzet most, hogy egy hadiállapotban, egy háború esetén is nagyobb jogi garanciájuk van a katonáknak arra, hogy ki és milyen indokok alapján rendelhet el nekik túlszolgálatot, mint ebben az egyébként feles törvénnyel meghatározott migrációs helyzetben. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Elhangzott a vitában a minisztérium részéről, hogy na de hát ez területileg és időben is korlátozott, meg az állomány tekintetében is. Csakhogy ez így nem igaz. Már az előbb elmondtam, az időkorlát a jelenlegi törvények szerint akár évekig is tarthat. A területi és állománykorlát szintén nem állja meg a helyét, mert ha jól tudjuk, és jól látjuk, a mozgósítható állomány döntő többsége ma le van vezényelve azokra a határ menti szakaszokra, a kerítés őrzésére, tehát a területi és személyi hatályában is a hadra fogható állomány döntő többségére ma ez kihatással van. És még egy mondat, ami legalább ennyire fontos. Ma a honvédség 5500 fős léthiánnyal küszködik. Ezt maga a vezérkari főnök jelentette be a Honvédelmi és rendészeti bizottság e hónap eleji ülésén. Ha önök szerint nem az a megoldás, hogy feltöltik ezt a létszámot, hiányt, hogy azonnali intézkedéseket tesznek, hogy ezt a létszámhiányt kezeljék, hanem a meglévő állományból akarják kipréselni az utolsó szuszt is, akkor, tisztelt képviselőtársaim, az a helyzet, hogy már megint a tűzzel játszanak. Nemcsak azért, mert ezeknek az embereknek fegyver van a kezében, és mások és saját életük, testi épségük veszélyeztetése az, ha őket ilyen túlszolgálatra kötelezik korlátlanul, hanem azért is, tisztelt képviselőtársaim, mert ennek eredményeként nemhogy a létszámhiány megoldása lesz várható, hanem további tömeges leszereléseket is veszélyeztetnek abban a helyzetben, amikor egy szerződéses állományú legénységi katonának 70-80 ezer forint nettó a kezdő fizetése. Hogy 70-80 ezer forint nettó kezdő fizetés mellett önök még azt üzenik ennek az állománynak, hogy mindenféle törvényi garancia nélkül a közvetlen főnökük fogja majd nekik megmondani, hogy mennyi túlszolgálatot kell teljesíteniük, akár korlátlanul, az, azt gondolom, további tömeges leszerelést is eredményezhet, ami teljesen abszurd és egyértelműen kijelenthető, hogy veszélyezteti Magyarország közbiztonságát, biztonságát a jelenlegi helyzetben. Ha önök a határ védelmét szeretnék megoldani, akkor legyenek kedvesek a Belügyminisztérium részéről olyan programot és tervet letenni, amelyik a rendvédelmi szervek által biztosítani tudja a határ védelmét, és a honvédséget minél előbb ki tudja vonni ennek a feladatnak az átmeneti ellátásából. És ha önök garantálni akarják a magyar emberek biztonságát, akkor legyenek kedvesek feltölteni a létszámot, és a Magyar Honvédség személyi és technikai felszerelésével foglalkozni, nem azzal, hogy a még egyáltalán bent lévő állományt törvényi korlátok nélkül próbálják a jövőben kizsigerelni. Szerintünk nemzetbiztonsági kockázatot is és biztonsági kockázatot is jelent ennek a törvénynek az elfogadása, ezért nagyon-nagyon erőteljesen javasoljuk a kormánypárti többségnek is, hogy ne támogassa ezt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre.]] Nem kíván. Köszönöm. Megadom a szót Vas Imrének, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottsága kijelölt bizottságként 2015. november 24-i ülésén lefolytatta az egyes honvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a Házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottsági ülés során a Honvédelmi Minisztérium tisztázta a javaslattal kapcsolatban felmerülő aggályokat. A határ menti migrációs helyzettel kapcsolatos tapasztalatok indokolták, hogy a honvédek és a honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazottak munkaidejére vonatkozó rendelkezések, amennyiben katasztrófavédelmi feladatok vagy tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében személyesen működnek közre, közös megállapodás alapján több rugalmasságot biztosítsanak e feladatok biztonságos ellátásához. A bizottsági ülésen az ellenzék kifogásolta ennek a változtatásnak a lehetőségét, és az esetleges visszaélésekről beszélt. Azonban a Honvédelmi Minisztérium jelen lévő államtitkára tisztázta, hogy ezek az intézkedések mikor és milyen feltételekkel alkalmazhatóak, továbbá tájékoztatta a bizottságot, hogy az alapgaranciák továbbra is érvényesülnek. A bizottság a Házszabály 45. § (5) bekezdése alapján támogatott képviselői módosító javaslatokat magába foglaló, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját november 24-én lezárta. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] bekezdése alapján támogatott képviselői módosító javaslatokat magába foglaló, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját november 24-én lezárta. Köszönöm szépen a figyelmüket. (Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.)
Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. Ennek keretében elsőként megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! 2015. január 1-től az év végéig közel 400 ezer migráns haladt át hazánkon. Nem kis feladattal szembesültek a rendvédelmi szervek, hogy a migránsok tömegeit a magyar állampolgárok véleményének megfelelően olyan keretek közé tereljék, hogy az ellenőrzött legyen. Az ellenzéki éles kritikák ellenére mára elmondható, hogy hazánk mentesült a migránstömegek nyomásától, illetve hogy sikeresen meg lehet állítani a bevándorlási hullámot. A párizsi merényletek is bizonyították, hogy reális belső biztonsági kockázatokkal jár a tömeges illegális migráció, mert mára már tény, hogy két öngyilkos párizsi merénylő a migránsok tömegével érkezett. A Magyar Honvédségnek kétségtelenül eddig nem tervezett többletfeladatai adódtak a korábbi és a jelenlegi helyzet miatt. Ezúton köszönöm meg a magam és a Fidesz-frakció nevében a magyar katonáknak azt az áldozatos és valóban kemény, de sikeres munkát, amit Magyarország, egyben az Európai Unió határainak rendje érdekében hajtottak végre. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hónapok eseményei arra figyelmeztetnek, hogy új típusú kihívásokkal kell szembenéznünk, a honvédségnek tehát szükséges alkalmazkodnia ezekhez a helyzetekhez. Ezek a tapasztalatok tették indokolttá, hogy változtassuk a szabályozókat. Ennek megfelelően a jelen törvényjavaslat célja, hogy a honvédek és a honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazottak munkaidejére vonatkozó rendelkezések, amennyiben katasztrófavédelmi feladatokban vagy a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében személyesen működnek közre, közös megállapodás alapján több rugalmasságot biztosítsanak e feladatok biztonságos ellátásához. [[21.10]] Ez csak egy rendkívül korlátozott időre és helyzetre lenne alkalmazható, csakis minősített időszakban. A határ menti események tapasztalata, hogy több rugalmasságot kell beilleszteni a rendszerbe, mert egy olyan szituációban a parancsnok hogy engedje haza a katonát, amikor időben nem észszerű, gondoljunk itt az utaztatásra, és nem megoldható a munkaidőnek az alaprendeltetés idején megfelelő alkalmazása. Fontos kiemelni, hogy ez a rugalmasság kizárólag rendkívüli időszakban rendelhető el, ami korlátozott időszakra vonatkozik, nem az alaprendeltetés idejére.A törvényjavaslat további módosítása a korábbiakhoz képest annyi, hogy fegyveres biztonsági őrséggel tehermentesítené a válsághelyzet miatt leterhelt honvédséget, így a honvédség jobb és hatékonyabb működését szolgálja ez a rendelkezés is. A javaslat a fentiek mellett a Magyar Honvédség katasztrófavédelmi feladatokban való közreműködésével, valamint a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet jogintézményének bevezetésével és az első alkalommal történő alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok alapján egyes jogállási kérdések pontosítására irányul. A különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi törvény szerinti tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos közreműködő feladatainak ellátása szükségszerűen jelentős létszámú személyi állomány fokozott intenzitású, időben elhúzódó igénybevételével járhat. A rendelkezésre álló személyi feltételek objektív nagyságára és az elvégzendő feladatok jelentős mennyiségére tekintettel emiatt szükségessé vált a honvédek jogállásáról szóló törvény vonatkozó fejezeteinek kiegészítése a kivételes és speciális feladatellátás személyügyi kereteinek rugalmassá tétele érdekében.Tisztelt Képviselőtársaim! A honvédelem valóban nemzeti ügy. Válságos időben válságkezelő megoldásokra van szükség. Figyelemmel a törvényjavaslatban foglalt célokra, támogatjuk ezt a javaslatot, és erre biztatjuk a Ház minden tagját. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szóló képviselő úr megemlítette, hogy köszönik a munkát a Magyar Honvédség állományának, én pedig azt gondolom, hogy van is mit köszönni. Az elmúlt öt évből nagyon is van mit köszönni, hiszen a Magyar Honvédség csak azért működőképes a mai napig, mert ilyen elkötelezett az állománya, amilyen. Nagyon jól látjuk, hogy hogyan köszönik meg nekik a munkát. Például egy ilyen salátatörvénnyel, amely most előttünk fekszik. Képviselőtársaim, és ezt mondom az államtitkár úrnak is, ez nem rugalmasság! Ez nem rugalmasság, amiről beszélnek, ez egy átverés! A rugalmasságnak ott kellett volna megnyilvánulnia, amikor például a védelmi költségvetésről tárgyaltak. Abban kellett volna rugalmasabbnak lenni felfelé és emelni a védelmi költségvetést, jóval korábban. Vagy például említek egy másik szót: a felelősséget. Azt a felelősséget, ami a létszám feltöltésének elmaradásában van, és ez a kormány felelőssége. Ahogy azt a képviselőtársam említette, 5500 fős létszámhiánnyal küzd a Magyar Honvédség. A Magyar Honvédség létszáma a következőképpen van megállapítva, engedjenek meg egy pontos idézetet abból az országgyűlési határozatból, ami a honvédség részletes bontású létszámáról szól. „Az engedélyezett létszámot az Országgyűlés úgy állapítja, hogy az biztosítsa a Magyar Honvédség alaprendeltetés szerinti feladatainak maradéktalan ellátását.” Így szól az országgyűlési határozat. Ehhez képest küzd 5500 fős létszámhiánnyal a Magyar Honvédség. Felhívom rá a figyelmet, ahogy azt a képviselőtársam is megtette, hogy ennek a létszámhiánynak az ad hoc, villámgyors menedzselése vagy ne adj isten megoldása, mert látjuk, hogy ezzel küzd a kormány, hogy most mit csináljon ebben a helyzetben, hiszen megnövekedtek a Magyar Honvédség feladatai, nem azzal lesz lehetséges, hogy teljesen kiszolgáltatják a jelenlegi állományt. Felhívom rá a figyelmet, hogy most is 120 százalékon dolgoznak, mégis mindenféle korlátozást eltörölnek velük kapcsolatban, és innentől kezdve a munkavégzésük 180 százalékra is nőhet. Ezt várják el ezektől az elkötelezett emberektől, akik esetében itt szeretném leszögezni, hogy természetesen mindenki tisztában van azzal, hogy jóval magasabb a teljesítőképességük, a teherbíró képességük, mint egy átlag magyar állampolgárnak, de ez nem azt jelenti, hogy ezek az emberek gépek lennének.Miről szólnak ezek a módosítások? Három fontos elemet szeretnék én is kiemelni. Az egyik a közalkalmazottak, a honvédségi dolgozók kiszolgáltatása. A felek megállapodásához köti az eltérést a törvényjavaslat, ami önmagában is rendkívül cinikus, hiszen tudjuk, hogy ez mennyire múlik a közalkalmazott szándékán vagy sem. Így közös megállapodással függesztik fel a munka törvénykönyvének számtalan rendelkezését, és innentől kezdve 832 óra túlmunkára és rendkívüli munkavégzésre kötelezhetőek ezek az emberek. Ez 104 munkanap pluszban, és mivel 52 hét van, egész évben korlátlanul dolgoztathatók. A katonákkal mi történik? Ott 300 plusz 150 óra túlszolgálat volt ez idáig a korlátozás. Ez az, amit szintén sikerül felfüggeszteni, tehát korlátlanul terhelhetőek lesznek ők is. A katonák esetében az alábbi törvényi rendelkezések kerülnek felfüggesztésre: vezénylésre vonatkozó szabályok, szolgálatteljesítés időtartamára vonatkozó szabályok, munkaközi szünet, pihenőidő, pihenőnap, munkaszüneti napok, a túlszolgálatnak ez a korlátozása, amit említettem, őr-, ügyeleti és készenléti szolgálat. Tehát abszolút felfüggeszthetőek ezek a törvényi rendelkezések. A harmadik dolog, amit kiemelnék, az pedig az, hogy miért is alaptörvény-ellenes ez a javaslat, amelyről beszélünk. Még különleges jogrendben is, rendkívüli állapotban is rendelettel szükséges szabályozni a szolgálatteljesítésre vonatkozó szabályokat. Tehát nem a szolgálati elöljáró határozza ezt meg. És mindezt teszik szintén teljesen alkotmányellenesen egyébként feles törvényben. Értem én, hogy ez lassan már szinte gyakorlattá válik, de azt gondolom, hogy a biztonság kérdésében, ami igenis felelőssége a kormányzatnak, abban, hogy mit tesz a biztonságért, mit tesz a magyar emberek védelméért, a Magyar Honvédség hatékony működéséért, nem megengedhető ilyen felelőtlen lépés. Azt pedig már csak mellékesen említem meg, hogy újra kiderült, hogy hazudott a kormány, hiszen amikor elfogadták a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet fogalmát és a törvénymódosítást, amely ezt lehetővé teszi, cáfolták, hogy ez egy új különleges jogrendet jelentene, és azt is állították, hogy hatályos törvények nem lesznek felfüggeszthetők a válsághelyzet kihirdetése esetén. Itt a példa, képviselőtársaim, hogy igenis felfüggeszthetővé válik. Ha elfogadják ezt a javaslatot, akkor egyrészt kiderül, hogy hazudtak, másrészt pedig, azt gondolom, ez mind a jogállamisággal, az alkotmányossággal szembemegy, és igenis biztonsági kockázatokat hordozhat magában ez a lépés. A Magyar Honvédség létszámhiánya, az, hogy az elmúlt öt évben nem felelősen gondolkodtak erről a kérdésről, egyértelműen a kormányzat felelőssége. Még ha nem is ismerik be, talán kezdik látni azt a tényt, hogy védelmi kérdésekben nem lehet ad hoc intézkedésekkel kapkodni, nem lehet képességeket, nem lehet állományt csak úgy a semmiből megteremteni, előhúzni, hanem igenis folyamatos, kiszámítható stratégiára és építkezésre van szükség. Azt láthattuk, hogy az elmúlt években folyamatosan csökkent a Magyar Honvédség költségvetése, és azt is láthattuk, hogy folyamatosan csökkent az állomány, pont a szerződéses legénységi állomány, akik egyébként a gerincét képezik a Magyar Honvédségnek. Körülbelül ezerfős létszámhiánnyal küzdenek csak ebben az állománykategóriában, tehát semmiképpen nem tűr halasztást az, hogy komolyan foglalkozzanak ezzel a kérdéssel. Azt mindenképpen elutasítjuk, hogy ez a törvényjavaslat így elfogadásra kerüljön. Adtunk be módosító javaslatokat, mint ahogy a képviselőtársam említette a kisebbségi véleményben, de nem támogatták ezeket. Továbbra is fenntartjuk, hogy sem a közalkalmazottakat, a honvédségi dolgozókat, sem pedig a katonákat nem lehet ilyen körülményeknek kitenni. Az egyértelműen látszik, hogy a Magyar Honvédség feladatai a jövőben emelkedni fognak a biztonsági környezet változásai miatt, éppen ezért felelős gondolkodást várunk el önöktől. Ha nem változtat a kormány ezen a javaslaton, amely előttünk fekszik, önmaga okoz biztonsági kockázatot. Köszönöm szépen.
Most megadom a szót Kulcsár Gergelynek, a Jobbik képviselőjének. [[21.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ismét alá kell húznom, hogy a Jobbik volt az egyetlen ellenzéki párt, amely felülemelkedett a politikai csatározásokon, és támogatni tudta és támogatta a kormányt az illegális migráció megfékezésével kapcsolatban. Mindent megszavaztunk, ami hazánk érdeke volt ebben a kérdésben is, beszélhetünk akár a hadsereg bevetéséről a határokon, a technikai határzár felépítésével kapcsolatos intézkedéseket is támogattuk. Arról nem is beszélve, hogy abban is mi jártunk élen, hogy a menekülttáborokat bezárják, hogy a menekülttáborok a városokon, településeken kívül legyenek, és ne a városlakók szenvedjék meg az ott történteket. Az itt elhangzottakra is szeretnék néhány gondolatban reagálni. A létszámhiánnyal kapcsolatban többször elhangzott az MSZP-s képviselők részéről: ez valós probléma, mindenki tudja, viszont az MSZP nem igazán hiteles kritikus ebben a kérdésben, hiszen a honvédség leépítésében igen nagy szerepe volt a szocialista kormányoknak is. A létszámhiány kezelésével kapcsolatban igen rossz irányt vesz a kormányzat, a jelenlegi kormányzat is. Nem biztonsági cégekkel kellene a katonai objektumokat védeni, hanem meg kellene fontolni a Jobbik javaslatait. Gondolok itt az önkéntes katonai szolgálatra, ami nem sorkatonaság, mielőtt még bárki azt vizionálná, hogy a Jobbik a sorkatonaságot akarja visszaállítani. Vonzóvá kell tenni a katonai pályát, illetve egyéb kedvezményekkel motiválni a fiatal férfiakat, hogy jelentkezzenek erre a szolgálatra, illetve nem győzzük mantrázni az önálló határőrség felállítását, amire égető szükségünk van. Az elmúlt hónapok történései is ezt bizonyították. Kíváncsiak vagyunk arra, hogy a kormányzat mikor ébred fel és mikor fogja bejelenteni azt, hogy az önálló határőrséget igenis vissza kell állítani, amit szintén a szocialista kormányok szüntettek meg. A javaslattal kapcsolatban volt egy módosítónk, ami a 6. §-t vette volna ki a törvényjavaslatból. Gyakorlatilag ez arról szólt volna, hogy a kormány ne csak szavakban ismerje el az ott dolgozó katonák, a határon szolgálatot teljesítő katonáink munkáját, hanem ezzel, ahogy ezt a 6. §-t kivettük volna a javaslatból, amit természetesen nem támogatott a kormánypárt, ezzel elismertük volna a katonák munkáját, ugyanis ez a paragrafus arról szól, hogy az ott teljesítő katonák, akiknek eddig sem volt megfelelő a váltásuk, nem kaptak túlórapénzt, gyakorlatilag ezt a gyakorlatot törvényesítenék. A vezénylés szabályainak alkalmazását javasoltuk és javasoljuk ebben az esetben, és nincs szükség változtatásokra, így járnak a szolgálatot teljesítő katonáknak a különböző ellátások, távolléti díj, költségtérítés és a többi. Ha ez nem kerül ki a javaslatból, holnap szavaz róla az Országgyűlés, és külön szavazásra is kikérte a Jobbik; ha ez nem kerül ki a javaslatból, akkor a Jobbik semmiképpen sem tudja támogatni ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Most 1 perc 14 másodperces időtartamra Gúr Nándor képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Döbbenet, amit csinálnak, mert a munka világát érintő alapszabályok tekintetében olyan változásokat szülnek, amelyek nem mást, mint az alapvető jogokat tiporják sárba. Gondoljanak bele abba, hogy a heti munkaidő 48 óra, túlóra 250 óra, a ksz, a kollektív szerződés szerint 300 óra, és ezek mind-mind változtathatóak a felek írásbeli megállapodása tekintetében. Na de az, hogy 832 óra túlóra vagy 104 napra vonatkoztatva 52 hét szombatja és vasárnapja, akkor hogy néz ki az a hét? Hétfő, kedd, szerda, csütörtök, péntek, szombat, vasárnap. És akkor hol van közte az az idő, ahol az ember regenerálódni tud? Szóval, önök önveszélyes politikát folytatnak e tekintetben, szeretném jelezni. Elfogadhatatlan mindez. Önök a létező létszámhiányokat extrém terheléssel váltják ki. Ez nem elfogadható. Még egy számadatot így a végére. Tudják, akkor, amikor 2010-ről 2015-re öt év leforgása alatt a megtermelt anyagi javainkhoz viszonyítva 1,06 százalékról csökkentették 0,75-re a védelmi kiadásokat, azaz mintegy 30 százalékkal csökkentették, akkor miről beszélnek? Elnök úr, köszönöm szépen. [[Taps az MSZP padsoraiban. - Közbeszólások a Fidesz padsoraiban.]]
Megkérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki hozzászólni még a vitához. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem láttam, viszont zárszóra megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megmondom őszintén, hogy csalódott vagyok. Azt gondoltam, hogy az általános vita óta eltelt időben a Magyar Szocialista Párt képviselői kicsit elmélyednek ebben a törvényjavaslatban, végiggondolják annak betűit és a szellemét is, és ha körülnéznek egy kicsit a világunkban, és észreveszik, hogy milyen sokat változott a világ az elmúlt néhány hónapban, és egészen más Magyarországon, más Európában és más világon élünk, mint akár néhány hónappal ezelőtt, meg vagyok kicsit döbbenve azon, hogy még mindig a harcos érdekvédő szakszervezet szól önökből, bár életkoruk nem indokolná azt, hogy mint a régi Magyar Szocialista Munkáspártban ott ültek a szakszervezeti elvtársak is, még mindig szakszervezetként szólaljanak meg itt a magyar Országgyűlésben, és beszélnek felelősségről, felelős gondolkodásról, miközben az önök felelőssége is, hogy a Magyarországon élőket biztonságban tudhassa. Elmondtuk az általános vitában is, hogy alkotmányos aggály nincsen, elmondtuk többször, hogy többletmunkáért többletpénz jár a katonáknak, és én magam is elmondtam, hogy ha valakit parancsnoknak kinevezünk, akkor igenis meg kell bíznunk a parancsnokban, hogy ő felelősséggel el fogja tudni dönteni, hogy milyen parancsot ad az alárendeltjeinek. Ha nem bízunk meg benne, ne nevezzük ki parancsnoknak!És azt gondolom, veszélyes politikát emlegetni ebben a helyzetben kicsit abszurd. Azt gondolom, veszélyes politikát azok követnek, akik a szakszervezetnél is szakszervezetibbek szeretnének lenni, és ellenzik ennek a törvényjavaslatnak a betűjét és a szellemét. Szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy a szakszervezetek, akiknek dolga az érdekek védelme - mind a közalkalmazottaké, mind a katonáké -, teljes mértékben egyetértettek ezzel az előterjesztéssel. Arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa holnap a szavazáskor ezt a törvényjavaslatot és a módosítást. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6979. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor 15 peres időkeretben. Megadom a szót Vas Imrének, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26. napján tartott ülésén megtárgyalta a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/6979. számú törvényjavaslatot, amelyhez a bizottság a Házszabály alapján 23 igen szavazattal, 5 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. [[21.30]] Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Honvédelmi és rendészeti bizottság 12 pontos terjedelmű, jobbára technikai módosításait, illetve a Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatát.Jelen módosítás fő célja az illetményfejlesztésre irányul, emellett a következő módosításokat is tartalmazza: a személyügyi ügyintézésre, a vezetők előmeneteli rendszerére azonos szabályokat alkalmaz, mint a beosztottakéra, és új besorolási kategóriát is bevezet, egyéb fizetési kategóriát is tüntet fel. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ez a törvényjavaslat is egy olyan saláta, amelynek olyan részei vannak, amelyeknek semmi közük nincs egymáshoz. Ráadásul ennek a második része, a nemzetbiztonsági törvény kétharmados módosítása kifejezetten alattomos módon került ide a Ház elé, és elég komoly sajtóvisszhangot és botrányt is keltett annak tartalma.Először nézzük a hivatásosokat, a rendvédelmi állományt érintő alapvető részét a javaslatnak! Ennek vannak előremutató részei, ezt elmondtuk a vitában, ez nem is változott. Az, hogy az állomány béremelésének folytatása ezen törvény keretei között biztosított lesz, végül is támogatható, bár itt kell megjegyezni újra ennek a módját, amit már az előző törvénymódosításkor is elmondtunk, hogy az új Hszt. egymagában nem garantálja azt az 50 százalékos béremelést, amit a kormány bejelentett, hanem azt az eszközt választották, hogy évről évre, alkalomról alkalomra hozzá kell nyúlniuk a törvényhez, hogy a további beígért béremelést tartani tudják. Ennek egy lépését látjuk itt a plusz 5 százalékkal.Ezen túlmenően viszont az állományt kifejezetten negatívan érintő szabályokat is sikerült ismét becsempészniük a törvénybe, amit egyszerűen nem is értünk, hogy miért használnak ki minden egyes alkalmat arra, hogy további megszorításokat hozzanak az állomány tekintetében. Ilyen például a túlszolgálat és a készenléti idő gyakorlatilag az Európai Unió keretszabályain belüli maximumra való emelése, egyébként paralel az előbb tárgyalt honvédelmi törvénnyel, bár azon belül kétségtelen minőségi különbség, hogy itt legalább a törvényes szabályokon belüli maximumot írják csak elő, amíg az előzőnél teljesen korlátlan és parttalan túlszolgálatot tesznek lehetővé.Ilyen egyébként a panaszjogról való lemondás lehetősége a törvényben, amiről pontosan tudjuk, hogy egy parancsuralmi rendszerrel működő hierarchikus szervezetben nem azt jelenti, mint a civil világban. Tehát ez kevésbé értelmezhető a panaszjogról való lemondás lehetőségeként, mint inkább egy olyan veszélyként, ami akár zsarolási potenciált is jelenthet az eljárás alá vont személlyel szemben, ezért semmi ilyet nem tudunk támogatni. Ilyen a rendvédelmi kar további fegyelmi jogkörökkel való felruházása, ami szintén teljesen abszurd és ellentmond mindenféle demokratikus szabályoknak, de azt gondoljuk, hogy az állomány egészséges lelkületének is, hiszen az, hogy egy kvázi önrendelkezésen alapuló szervezet kezébe adjuk azt, hogy egymást vagy saját magukat büntessék vagy ítéljék el belső szabályozók alapján, szerintünk ez teljesen beteges hozzáállás, és nem tartjuk elfogadható megoldásnak.De ami igazán furcsa, az a nemzetbiztonsági törvény módosítása, amelynek egy olyan pontja van, amit lehet támogatni, és ezt mind az ötpárti megbeszéléseken, mind azóta elmondtuk, ez a postai szolgáltatások tekintetében lehetővé tenné a nemzetbiztonsági szolgálatoknak, hogy a saját főállású, úgymond beépített emberüket foglalkoztassák a postai szolgáltatások keretében. Ennek az az indokolása, amit a Belügyminisztérium a szabályozás mellé tett, teljesen indokolt és elfogadható számunkra is, hiszen ha a postai szolgáltatások liberalizációja megtörténik, és akár magán-, no pláne külföldi magántulajdonban vagy külföldi államok tulajdonában lévő postai szolgáltatók Magyarországon megjelennek, és ők a magyar állampolgárok magánlevéltitkait, illetve akár az államigazgatás levelezését kezelni fogják, akkor igenis minden magyar állampolgár érdeke, hogy legyen ennél a cégnél olyan ember, aki odafigyel arra, hogy azon a cégen belül milyen, akár bűnszövetség, bűnszervezet vagy külföldi titkosszolgálatok mozgása még csak informálisan is lelhető fel, és megfelelő időben tudjanak lépést tenni.Ezen túlmenően az a teljesen furcsa megfogalmazás, ami a BM saját bevallása szerint sem arra irányult, amire később egyébként többen gondoltak, hogy a szabad magyar sajtóhoz is ilyen lehetőség legyen embereket beültetni, ha jól emlékszem, ez Vas Imre képviselőtársunk egyéni módosítójának benyújtásával végül is tisztázásra került, hogy nem a kormány szándéka, és ki is kívánják venni a törvényből.Azonban még egy nagyon fontos részre szeretném felhívni a figyelmet, amit szintén módosító javaslat formájában és politikai üzenet formájában is megüzentünk a kormánynak, hogy az a rész sem támogatható, és a kétharmados többséghez való szavazatunkat nem tudjuk addig biztosítani, amíg a törvényjavaslat gyakorlatilag szintén korlátlan felhatalmazást ad ebben a kérdésben, azzal, hogy a kormány által határozatban nemzetbiztonsági védelem alatt álló szervek tekintetében is lehetővé teszi ezt. Miért mondom? Ez ma egyébként az önkormányzatokra is kiterjed. Innentől kezdve az önkormányzatokhoz is bármikor be lehet ültetni főállású, egyébként fedett állományban lévő kvázi téglákat, akik majd ott jelenteni fognak az önkormányzat működéséről. De a legnagyobb problémánk nemcsak ez, hanem az, hogy ezzel a konstrukcióval a későbbiek során a kormányhatározat működésével egy előre adott kétharmados biankó csekket tud beváltani a kormány, és gyakorlatilag az élet bármely területére ki tudja ezt terjeszteni.Ami igazán megijesztett minket, hogy a Törvényalkotási bizottság ülésén ezzel kapcsolatban a Belügyminisztérium közigazgatási államtitkára nemhogy megnyugtató választ adott volna, hanem még meg is erősítette, hogy ezen kormányhatározat éppen felülvizsgálat alatt áll a BM-ben. Hogy annak mi a tartalma, vagy milyen további területekre akarják ezt kiterjeszteni vagy esetleg meglévőktől megválni, arra nem adott választ. Tehát továbbra is az a legfontosabb problémánk és a legnagyobb oka annak, hogy nem lehet ezt a törvényjavaslatot támogatni, hogy innentől kedve egy kétharmados biankó csekkje lenne a mindenkori kormánynak, és egy egyszerű kormányhatározattal bármilyen szervezethez ezt az egyébként nagyon-nagyon kemény titkosszolgálati eszközt, hogy beépített embert főállásban foglalkoztatni lehessen, kiterjeszthetné. Azért nem vagyunk ma azon a bizalmi szinten, hogy ehhez a kétharmados felhatalmazást biztosítani tudjuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Demeter Márta tapsol.]]
Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e hozzászólni most. [[Kontrát Károly: Nem, köszönöm szépen.]] Nem kíván. Most megadom a szót Vas Imrének, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának ismét.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! A Honvédelmi és rendészeti bizottság 2015. november 11-i ülésén lefolytatta a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálta, és megállapította, hogy az megfelel a Házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során megtárgyalta a jelentés mellékletében szereplő módosító javaslatokat, megvizsgálva egyben azt is, hogy azok megfelelnek-e a Házszabály rendelkezéseinek. A bizottság a támogatott képviselői módosító javaslatokat és saját módosítási szándékát magába foglaló, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját november 11-én lezárta. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Most képviselői felszólalások következnek. Elsőként Ágh Péter képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Országgyűlés! A kormány a 2010-es választásokat követő évek egyik kiemelt feladatának tekintette, hogy egy olyan államot teremtsen meg, amely a közjó, a nemzet és a közösség érdekeinek szolgálatát tartja szem előtt. Ennek az alapja egy szilárd, közjogi alapokon nyugvó jogrend lehet, amelyet az Alaptörvény biztosít. Az Alaptörvény többek között a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek alkotmányos helyzetét, működésük alapvető szabályait is rendezte. [[21.40]] A korábban elfogadott, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény célja egyértelműen az volt, hogy hosszú távú és kiszámítható életpályák felvázolásával stabilizálja a közfeladatot ellátó rendvédelmi állomány helyzetét és biztosítsa számukra az őket megillető elismerést. A törvényjavaslat rendezte a rendvédelmi szervek állományának jogállását, és az új szabályozás révén július elejével megkezdődött az állomány tagjainak többlépcsős bérfejlesztése is.Tisztelt Képviselőtársaim! Komolyabb fizetésemelés csak az első Fidesz-kormány alatt volt a belügyi ágazatban, de a mostani annál nagyobb mértékű. A rendészeti dolgozók többsége megelégedéssel fogadta a 2015. július 1-jével bevezetett új életpályamodellt és illetményemelést. A hivatásos állományba tartozóknak és a rendészeti szervek civil dolgozóinak, összesen mintegy 60 ezer embernek nőtt az illetménye 2015-ben. Jelentősnek mondható ez a béremelés, mivel az ötéves bérfejlesztési folyamat végére az állomány valamennyi tagjának fizetése eléri az 50 százalékos növekedést. A rendvédelmi állomány mellett a hivatásos rendvédelmi szervek közalkalmazottainak is emelkedett a fizetése júliustól 5 százalékkal, majd jövő januártól újabb 5 százalékkal fog. A bérfejlesztés többlépcsős, ennek első üteme valósult meg 2015. július 1-jével. A jelenlegi törvénymódosítás fő célja a következő ütem megvalósítása, a 2016. január 1-jei illetményfejlesztés szabályainak megteremtése.Tisztelt Képviselőtársaim! A Belügyminisztérium két ötpárti egyeztetést tartott a törvényjavaslatról, amelynek során tisztázta a javaslat céljait, de ennek ellenére is született félreértés a törvényjavaslattal kapcsolatban. Több hírportál is azt vélelmezte, hogy a kormány titkosszolgálatokat akar küldeni a különböző sajtóorgánumok szerkesztőségeibe, amely egy rossz megfogalmazásnak volt köszönhető. A Belügyminisztérium tisztázta, hogy min is alapult a félreértés. A „tartalomszolgáltatók” kifejezést használja a hírközlési törvény is, amit nem vett figyelembe a jelenlegi törvényjavaslat. A tartalomszolgáltatók meghatározása nem elég pontos, figyelemmel arra, hogy a nemzetbiztonsági törvény nem tartalmaz értelmező rendelkezést ezekre vonatkozóan. Szükséges ezért a külön jogszabályok pontos meghatározása a jövőben, amelyeket a szóban forgó szolgálatokat értelmező rendelkezésekben definiálnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Napjainkban még jobban látható, hogy a magyar rendvédelmi szervek munkája kiemelkedő, mert általuk Magyarország megmutatta, hogy képes megvédeni állampolgárait, továbbá saját, illetve az Európai Unió külső határait is. Az elmondottak alapján tisztelettel kérjük, hogy a szükséges törvénymódosításokat támogassák. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Most megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ebből a rendvédelmi, mondhatni, salátatörvényből is látszik az, hogy a kormánynak tényleg valami egészen elképesztően furcsa a gondolkodása a biztonsági kérdésekkel kapcsolatban. Azt tudjuk, hogy a Hszt.-t 2015 áprilisában fogadta el az Országgyűlés. Ebben kiszámítható, folyamatos illetményemelést, életpályát ígértek a rendvédelmi dolgozóknak. Ezt egyébként az MSZP is támogatta pontosan emiatt. Ez egyébként július 1-jén lépett volna hatályba, és már júniusban módosította az Országgyűlés. Eszerint nem 2016. január 1-jétől kell alkalmazni az új illetményrendszerre vonatkozó szabályokat, hanem csak 2019. január 1-jétől. Ez nagyon jól példázza azt, hogy pontosan azt a garanciát, amire egy kiszámítható életpályánál számíthatna az állomány, pontosan azt a garanciát nem kapták meg. Mindössze egy hónappal a hatálybalépés előtt került ez módosításra. Az tény, hogy ha egyetlen pozitívumát ki kellene emelni ennek a salátatörvénynek, ami most előttünk fekszik, akkor az az lenne, hogy a jövő évre az 5 százalékos illetményfejlesztést, úgy néz ki, hogy ez a javaslat biztosítja, de azt kell mondjam, hogy egyébként ebben nagyjából ki is merül az összes pozitívuma a javaslatnak.Ténykérdés, hogy volt többpárti egyeztetés a javaslattal kapcsolatban. Annyi eredményt sikerült elérni, amivel kapcsolatban az MSZP-nek is volt természetesen módosító javaslata, hogy például a nemzetbiztonsági törvényt érintő részben szerepelt az a bekezdés, miszerint a külön jogszabályban meghatározott infrastruktúra-alkalmazási és a tartalomszolgáltatóknak a nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatóinak kérésére kötelező alkalmazniuk fedőállásban a szolgálatok munkatársait. Kikerült végül ez a rendelkezés, mondhatni, ez egy szerencsés, pontosabban bölcs felismerés, ha lehet ilyet mondani, a kormányzat részéről.Ám nemcsak ezt kifogásoltuk a törvényben, hanem azt is, hogy egy kormányhatározattal, úgymond egy biankó felhatalmazással egyébként a jövőben korlátlanul bővíthető lenne azoknak a köre, ahol a szolgálatok főigazgatóinak kérésére kötelezően alkalmazni kellene fedőállásban a nemzetbiztonsági szolgálatok munkatársait. Ahogy azt képviselőtársam előttem szólva kiemelte, ilyen biankó felhatalmazás semmiféleképpen nem támogatható a részünkről.Amit egyébként az előző törvény tárgyalásánál láthatunk, a túlszolgálat mértékének a növelése itt is sajnos megállja a helyét, és a kormány terveiben mindenféleképpen látszik, hogy ez szerepel, betartva ez esetben a törvényes kereteket. De így is teljesen a maximumig tolja ki a túlszolgálat és a készenlét maximális idejét is. A túlszolgálat ennek megfelelően elérheti a 416 órát. A készenlét havi időtartama maximumát pedig egészen megdöbbentő módon 168 óráról 260 órára emelné a törvényjavaslat. Azt gondolom, hogy ezzel sem lehet egyetérteni. Kiemelem azt, hogy itt legalább a törvényességi keretek be vannak tartva, nem úgy, mint a katonák és a honvédségi dolgozók esetében. Összességében ilyen formában, ha változatlanul marad a törvényjavaslat, akkor részünkről ez nem támogatható. Köszönöm.
Most megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igyekszem most már az időkeretet nem kihasználva nagyon rövidnek lenni és nem megismételni azokat, amik ellenzéki oldalról elhangoztak. Természetesen az általános vitában kifejtettük és kifejtettem álláspontunkat, ami alapvetően előremutató, hiszen valóban korrekcióról, kisebb-nagyobb problémák javításáról szól, illetve értelemszerűen a jövedelmi helyzet, ha nem is nagymértékű, de mindenképpen javulását hozza a rendvédelmi dolgozók tekintetében.Ami viszont problémás, azt itt az előttem szóló ellenzéki képviselőtársaim is kifejtették, és ez nekünk is probléma, ahogy azt már korábban is megfogalmaztuk, hasonlóan másokhoz, ellenben az MSZP-vel, én mondjuk, a posta vagy az önkormányzatok tekintetében nem látok feltétlenül problémát, ha nemzetbiztonsági védelem alá kerülnek egy-egy ilyen bizonyos helyzetben vagy bizonyos cselekmények után, napjainkban Európa-szerte látható, hogy milyen problémák vannak, és milyen kihívásokkal kell megküzdeni. Ez részemről tiszta sor, és nem feltételezek rossz szándékot feltétlen a kormány részéről.Azonban a biankó csekkel van probléma. Egy kétharmados passzust keresztülvinni úgy a parlamenten, hogy egyébként nem tudjuk, hogy majd vajon ha lesz egy másik kormány, vagy vajon ha lesz egy másik belügyminiszter, aki úgy érzi, hogy nagyobb hatalma van, semmint az valóban adatott, akkor ezt mire használja. Ezt önök is érzik, ha most fordítva helyezkednénk el, és nem önök lennének kormányon, hanem ellenzékben, akkor vajon hogyan állnának egy ilyen kérdéshez. Nem hiszem, hogy ezt nagyon magyarázni kell. Tételezzük fel, hogy nincs semmilyen hátsó szándék. Akkor miért nem lehet taxatíve felsorolni, hogy milyen intézményekre vagy milyen szervezetekre gondolunk? Nem olyan bonyolult annak a köre vagy annak meghatározása, hogy nemzetbiztonsági kockázatok hol és hogyan fordulhatnak elő, ha például terrorizmus veszélye áll fenn, vagy olyan kihívásokkal küzdünk, mint ami napjaink Közép-Kelet-Európáját sújtja, legyen az energiaszektor vagy más, ezeket nagyon szépen fel lehet sorolni. Vagy éppen lehet olyan megkötést hozni, hogy ha és amennyiben ilyen helyzet előáll, akkor ugyanúgy a parlament elé hozzuk, és nem lutrit kell elfogadtatni az ellenzék egészével vagy legalábbis egy kétharmados többséggel. [[21.50]] Azt gondolom, hogy nem késő még ezen változtatni. Így, ebben a formában az a kétharmados rész, még egyszer mondom, ami a nemzetbiztonsági törvény biankó részét illeti, az nem támogatandó, amíg nem lesz korrektül körülírva, hogy itt valójában mire gondolunk. De szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy másokkal ellentétben nekünk sem az önkormányzatok, sem a posta tekintetében ilyen problémánk nincs, de nem tudom, hogy a megfogalmazón vagy a jogalkotón kívül más tudja-e, hogy esetleg mi minden fordulhat még elő, és itt lehet a belpolitikai csatározásoktól kezdve sok mindenre gondolni, és az elmúlt öt év után azért azt gondolom, önök sem kérdőjelezik meg, hogy okkal aggodalmaskodik egyébként pártállástól függetlenül bármelyik ellenzéki képviselő, amikor egy ilyen felhatalmazás támogatására kérik önök az ellenzéket. Úgyhogy én arra kérném önöket vagy adott esetben most államtitkár urat, hogy akkor beszéljük át tételesen vagy taxatíve, hogy itt mikre lehet gondolni, és ha már ezt meg tudjuk beszélni, akkor azt gondolom, hogy a következő lépés az, hogy egy ilyen kétharmados tervezetbe ezt nyugodtan le lehet írni, és akkor mindenki megnyugszik, és hogyha nincs hátsó szándék vagy nincs egyéb ködös sejtelem a háttérben, akkor ezt nyugodtan az ország és a nemzet biztonsága érdekében mindenki tudja támogatni. Köszönöm szépen. [[Dúró Dóra tapsol.]]
Megkérdezem, kíván-e valaki hozzászólni még a vitához. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom, és megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja egyébként úgy, ahogy egyik képviselőtársam megfogalmazta, hogy a beígért béremelést tartani tudjuk; és, tisztelt Országgyűlés, a beígért béremelést tartani fogjuk 2016-ban is, 2017-ben is, 2018-ban is és 2019-ben is. Örülök annak, hogy egy ilyen nagyon fontos törvényjavaslat egyrészt kétkörös ötpárti egyeztetésen esett át, az előzte meg, illetve azt követően is történtek tárgyalások a Honvédelmi és rendészeti bizottság és a Törvényalkotási bizottság keretein belül. 13 módosító javaslat érkezett a törvényhez, egyet az előterjesztő visszavont. A technikai módosító javaslatokon kívül a kormány támogatott egy olyan érdemi módosítást is, amely a nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományának külső foglalkoztatási jogviszony létesítésére vonatkozó szabályozását érinti, ez a mai vitában több képviselőtársam részéről is érintve lett. Mi megfogadtuk, illetőleg figyelembe vettük ezeket a javaslatokat, és szeretném jelezni, hogy én már az általános vita lezárásban, amikor az összefoglalót tartottam, azt válaszoltam, talán éppen Harangozó Tamás képviselő úr kérdésére - [[Dr. Harangozó Tamásnak:]] jó napot kívánok! -, hogy megfontoljuk ezeket a javaslatokat. Tehát azokat az aggályokat, amelyeket az általános vitában elmondtak, azokat megfontoljuk, és így elhagytuk a törvényjavaslatból, a felsorolásból a külön jogszabályban meghatározott infrastruktúra-alkalmazási és tartalomszolgáltatókat, erről esett szó. Ezt azért láttuk indokoltnak, mert a hatályos jogszabályok még nem tartalmaznak definíciót ezekre a fogalmakra. Az elektronikus hírközlési szolgáltatók és a postai szolgáltatók esetében pedig rögzítettük, hogy mely törvényi fogalmat kell alkalmazni ezen szolgáltatók körének meghatározása során, de ebben nem is volt vita, most úgy látszik, hogy ez elfogadható módon kerül az ellenzék számára is szabályozásra. Ami a túlszolgálatra vonatkozó szabályokat és a készenlétre vonatkozó szabályokat és az ezzel kapcsolatos módosítókat illeti, a korábbiakhoz képest álláspontunk szerint kedvezőbb szabályozást tartalmaz a javaslat. Korábban 300 óra, illetőleg összesen 450 volt a túlszolgálat felső határa, ez most 416 órában kerül meghatározásra. A munkáltatói jognyilatkozatok elektronikus aláírására, közlésére vonatkozó módosító javaslattal kapcsolatban ugyan most nem hangzott el észrevétel, de jelzem, hogy ennek a lehetőségét nem ez a törvényjavaslat tartalmazza. Mind a hivatásos állomány, mind a közszolgálati tisztviselők esetében jelenleg is lehetőség van ilyen módon kiadni munkáltatói intézkedéseket, ahogy ezt egyébként a munkavállalók esetében a munka törvénykönyve is lehetővé teszi. Éppen ez a javaslat több garanciális szabályt is beemel a hivatásos állomány, a közszolgálati tisztviselők foglalkoztatási jogviszonyát szabályozó törvénybe. Ilyen például az, hogy az elektronikus közlés szabályait törvényi szinten rögzíti, valamint hogy a különösen jelentős jognyilatkozatok esetében a munkáltatói intézkedést elektronikus aláírással is el kell látni, de azt nem lehet elektronikusan közölni a foglalkoztatottal, hanem egy záradékolt, papír alapú munkáltatói intézkedés formájában. A Magyar Rendvédelmi Kar által lefolytatott etikai eljárásban a figyelmeztetés, megrovás, mint lehetséges jogkövetkezmények bevezetésének elhagyására vonatkozó módosító javaslatot a kormány nem támogatta. A benyújtott törvényjavaslattal kapcsolatban egyértelműen az a célunk, hogy a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek személyi állományának anyagi, erkölcsi megbecsülését erősítsük és őket a pályán tartsuk, valamint vonzóvá tegyük ezt a pályát és ezáltal is erősítsük Magyarország közbiztonságát, a magyar emberek biztonságát. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a holnapi szavazás során támogassa a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a kéményseprő-ipari tevékenységről és az ezzel, valamint a tűz elleni védekezéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3784. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a kéményseprő-ipari tevékenységről és az ezzel, valamint a tűz elleni védekezéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/3784. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 18 igen, 5 nem és 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Honvédelmi és rendészeti bizottság indítványát, továbbá a Törvényalkotási bizottság pontosító javaslatát. A módosító javaslat kimondja: a kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény alapján kötött, a törvényjavaslat hatálybalépésének időpontjában lévő közszolgálati szerződések rendezéséhez a jogalkotónak segítséget kell nyújtani. A módosító javaslat ezért a feleknek lehetővé teszi a hatályos közszolgáltatási szerződések megszüntetését, valamint azt is, hogy a közszolgáltatási szerződés hatályát a felek fenntartsák, és a közszolgáltatók a szerződés hatályának időtartama alatt a szerződés szerinti területen a kéményseprő-ipari közszolgáltatást ellássák. A módosítás így a megrendelő önkormányzatnak választási lehetőséget biztosít, hogy saját jogán, érdekei és lehetőségei figyelembevételével dönthessen arról, fenntartja-e a közszolgáltatási szerződést, vagy áttér a hivatásos katasztrófavédelmi szerv általi szolgáltatásra. Az önkormányzat választási lehetőségének bevezetésével a kéményseprő-ipari szolgáltatás ellátását az önkormányzat nemleges döntése esetén több esetben nem az önkormányzat biztosítja majd, hanem egy állami szerv, azaz az önkormányzat önként átadja a kötelező feladat ellátását a katasztrófavédelmi szervezetnek. Az elhangzottakra is tekintettel a Törvényalkotási bizottság saját javaslata szerint a törvényjavaslat Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosítására vonatkozó rendelkezéseit szükséges elhagyni, mivel a szakbizottság módosító javaslata az önkormányzatok döntésére bízza, hogy továbbra is önkormányzat biztosítja-e a szerződéses közszolgáltatás útján a kéményseprő-ipari ellátást, vagy megszünteti a közszolgáltatási szerződést, és ezzel az állami szerv veszi át és látja el a továbbiakban a kéményseprő-ipari feladatokat. Bízom benne, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadásával megfelelően és megnyugtatóan rendezzük a hazai kéményseprői feladat ellátását, helyzetét mind a kéményseprői feladatot ellátók szempontjából, mind a háztartások szempontjából és érdekében. Ezért kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[22.00]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A bizottsági kisebbségi véleményt két felszólaló ismerteti, 7 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az első félévben, több mint fél évvel ezelőtt nyújtották be ezt a törvényjavaslatot, és miután óriási felháborodást keltett, önök levették a napirendről. Fél év alatt a szakmával és az érintettekkel való egyeztetésnek semmilyen nyomát nem láttuk, majd puccsszerűen, hirtelen megjelent újra a javaslat, aminek, mint később kiderült - a kormány már úgy döntött -, egy jó részét egyébként a Honvédelmi és rendészeti bizottság saját javaslatként nyújtotta be. Ez egy külön érdekes jelenség lehet, hogy a Honvédelmi és rendészeti bizottság saját módosító javaslata hogyan kerülhetett egy kormányülésre, amit elvileg mi fogalmaztunk meg és mi nyújtottunk be.De sok más érdekessége van ennek a javaslatnak, hiszen a lényege az, hogy államosítani kívánják a kéményseprő-szolgáltatást. Úgy kívánják ráadásául államosítani, hogy a meglévő piaci szereplőket egyszerűen - déjà vu élménye van az embernek Magyarországon - egy törvényjavaslattal tönkreteszik, kicsavarják a kezükből ezt a piacot, ezt a lehetőséget, és a következő, a törvény hatálybalépése utáni időszaktól mással kívánják ellátni.Egyetlenegy probléma van például a trafiküggyel szemben: itt maga a tevékenység, amiről beszélünk, alapvetően érinti a magyar emberek élet- és vagyonbiztonságát. Itt ugyanis arról van szó, hogy ha nem valami jól sikerül az átállás, vagy még sincsenek válaszok azokra a kérdésekre, amelyekre nem kaptunk választ egyetlenegy bizottsági ülésen sem - mi lesz a szakemberekkel, akik ma elvégzik, átveszi-e a katasztrófavédelem, mi lesz a technikai eszközökkel, hogyan tud a katasztrófavédelem mindenféle előzmény nélkül erre felkészülni és megcsinálni, a közfoglalkoztatottakkal akarják-e majd esetleg ezt a munkát is elvégezni, és több mint gyanús, hogy az ilyen típusú módosító javaslatunkat, ami ezt kizárná, önök egyszerűen leszavazták -, amíg ezekre a kérdésekre nincs válasz, addig ez nemcsak politikai kérdés, hanem alapvető biztonsági kérdés, a szén-monoxid-mérgezésbe ugyanis pártállástól függetlenül, kedves képviselőtársaim, mindenki belehal, ez nem játék. És a mai napig azonkívül, hogy erőszakkal ezt végig akarják verni, ezekre a kérdésekre senki egy egyenes mondatot nem tudott mondani sem a Belügyminisztériumból, sem a Fidesz részéről.Miután ezen okokból az ellenzéki képviselők, az ellenzéki frakciók világossá tették, hogy nem fogják támogatni, önök húztak egy nagyot, és közölték, hogy ja, akkor nem is kétharmados a törvény. Egyszerűen döbbenetes és cinikus, és Balla képviselőtársam még azt is elmondta, hogy majd lesz később az önkormányzati törvénynek egy módosítása, ahol majd ezt esetleg el tudják varrni. Tisztelt Képviselőtársaim! Kötelező önkormányzati feladat marad - ha a törvényből nem fogják a kétharmados részt behozni a szavazásra holnap - a kéményseprő-ipari szolgáltatás, önök mégis egy feles törvényben akarják ezt most felülírni, teljesen alkotmányellenesen. Az a baj csak, tudják, hogy mindeközben elkezdik a törvényt végrehajtani, szétverik azokat az önkormányzati vagy akár éppen részben magántulajdonban lévő cégeket, akiknél ott van a tudás, a felszerelés és a tapasztalat, majd esetlegesen - mint ahogy az a bizottsági ülésen is elhangzott - utólag kiderül, hogy alkotmányellenes a javaslat - és akkor megint mi lesz, tisztelt képviselőtársaim? Akkor mi lesz az emberek vagyon- és életbiztonságával? Teljesen felelőtlen, amit csinálnak, és azt gondoljuk, egyetlenegy jó megoldás van: ha ezt a törvényt visszavonják, és normálisan a parlament elé terjesztik. Köszönöm szépen.
Most megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Igen, így van, a kormányt a konstruktivitás teljes hiánya jellemezte ezen törvény tárgyalása során. Nemcsak az ellenzéki pártokkal nem voltak hajlandóak tárgyalni erről a kérdésről, de sajnos az egyeztetéseket is hiányoltuk, hiszen elmaradtak az egyeztetések. Önök elmondták, hogy egyeztettek a Belügyminisztériummal, a katasztrófavédelemmel, a szolgálatokat végző szervezetekkel, majd a kormány döntött is egyébként érdekes módon ennek a módosító javaslatnak a benyújtásáról, ami a Honvédelmi bizottság előtt volt. Egy tényezővel nem voltak hajlandóak önök egyeztetni: ez pedig pont a munkavállalók, pont azok a kisemberek, akikre önök folyamatosan hivatkoznak, a keményen dolgozó kisemberek, itt adott esetben a kéményen dolgozó kisemberek. Ővelük nem hajlandóak leülni, nem voltak hajlandóak egyeztetni, ezért maradt fenn jó pár olyan kérdés, amelyeket, ha önökben megvan a konstruktivitás legkisebb szándéka is, akkor lehetett volna rendezni. Ha csak két feltételt, a Jobbik Magyarországért Mozgalom két feltételét hajlandóak lettek volna teljesíteni - az egyik az, hogy a munkavállalóknak megfelelő garanciát nyújtsanak arra, hogyan fognak a továbbiakban tovább dolgozni, hogyan fogják átvenni őket, milyen feltételekkel; a másik kérése pedig az lett volna a Jobbik Magyarországért Mozgalomnak, hogy fogadják el azt a módosító javaslatunkat, amely módosító javaslatban egyetlenegy dolgot zártunk volna ki: azt, hogy önök most államosítják ezt az egész rendszert, államosítják ezt a piacot, és utána ne játszhassák ki majd a haveroknak, ne játszhassák ki majd annak a „megbízható” kéményseprő-ipari szolgáltató szervezetnek, akinek valószínűleg önök ki fogják játszani.Hogy miért gondolom ezt? Azért, mert azt mondjuk, hogy amennyiben ezt a két feltételt elfogadják, akkor bennmaradhatott volna a sarkalatos része is ebben a törvényben, és mi hajlandóak lettünk volna támogatni önöket, hogy megváltoztassuk ezt az egész rendszert, ami jelen pillanatban működik, és valóban minőségi, garantált, biztonságos szolgáltatást lehessen nyújtani. Önöknek nem volt megfelelő ez, inkább kivették a sarkalatos részt azért, hogy ne kelljen elfogadni azt a törvényt, amely meggátolta volna önöket abban, hogy innentől kezdve, mondjuk, fél év múlva majd kijátsszák a haveroknak, akik már majd megbízhatóak lesznek az önök részére, hiszen sokszor elhangzott, hogy a mostani szolgáltatók nem azok. Tehát ha önöknek tisztességesek lennének a szándékaik - és nem nagyon tanulnak az elmúlt időszakból, ami önöknek nagy népszerűségvesztést okozott, a földmutyiból, a trafikmutyiból, az Andy Vajnákból és hasonlókból -, ha önöknek tisztességesek lennének a szándékaik, akkor elfogadták volna ezt a módosító javaslatot, ami semmi másról nem szólt, mint arról, hogy ne lehessen később kijátszani ezt a piacot. Önök nem fogadták el, ezért valószínűsíthető, hogy ezt fogják csinálni. Most államosítják, nem fogják tudni normálisan működtetni, mert nincsenek meg a megfelelő feltételek, ahogy elhangzott, sem a személyi feltételek, sem a tárgyi eszközök nincsenek meg ahhoz, hogy a katasztrófavédelem minden átmenet nélkül tudja ezt az egész rendszert működtetni, így majd önök szépen ki fogják találni, hogy ez még sem működik, és majd megjelenik a Mészáros Lőrinc-klón vagy az Andy Vajna-klón, aki most éppen kéményseprésben fog utazni [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , és neki fogják kijátszani ezt a piacot. Sajnos ez meggyőződésünk, és sajnos az is meggyőződésünk, hogy evvel nem fognak használni a Magyarországon élő embereknek [[Az elnök ismét csenget.]] hiszen valóban komoly élet- és vagyonvédelmet kellene hogy biztosítson a kéményseprés, önök pedig hajlandóak az emberek életével is játszani csupán azért, mert a biznisz önöknek mindig is biznisz marad. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván most hozzászólni. A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Ennek keretében elsőként megadom a szót Németh Szilárd István képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat legfőbb célja az élet- és vagyonbiztonság hosszú távú és zavartalan fenntartása. Ha megnézzük ennek a törvényjavaslatnak a keletkezését, hogy miért kellett már néhány hónappal ezelőtt ezt megnyitni, majd visszavonni, aztán ismét a parlament elé hozni, akkor nem ebben a néhány hónapban kell gondolkodnunk, hanem gyakorlatilag 2012. július 1-jéig kell visszamennünk: ez pedig a rezsicsökkentés kiterjesztése volt. Amikor úgy döntött a parlament, illetve előtte a Fidesz-KDNP-frakció és a kormány, hogy a rezsicsökkentést nemcsak az energiaszolgáltatásra, nemcsak a villany-, a gáz- és a távhőszolgáltatásra, hanem még egyéb közszolgáltatásokra, így többek közt a kéményseprésre is ki kívánja terjeszteni, akkor, hogy is mondjam, nagyon nehéz megoldóképlet elé jutottunk, és ha visszaemlékeznek, ez a terület volt az egyik leghangosabb és legvitatottabb, mert előtte a parlament, hogy is mondjam, bizonyos érdekek figyelembevételével olyan döntéseket hozott, amelyek nagyon keményen sújtották a magyar embereket. Többek közt parlamenti törvényen alapult az a döntés, hogy az országban egyébként a szociálisan leginkább hátrányos helyzetűekre jellemző, szilárd tüzelésű kémények sormunkáit évi egyről kettőre emelték fel, és ezt az emberekkel kellett kifizettetni. [[22.10]] És még nagyon sok egyéb problémát láttunk. És azt tapasztaltuk, hogy miközben rezsicsökkentésről beszélünk, aközben ugyan az ország minden pontján nem egységesen, sőt, nagyon is eltérően, akár négy-ötszörös szorzó különbséggel is az embereket sarcolták meg a kéményseprési díjak kifizetésével. Volt az országnak olyan területe, ahol a 2 ezer forintos díj egyszer csak megugrott 6-7-8 ezer forintra. És ekkor kellett olyan megoldást választani, ami többek között például Budapesten 44 százalékos csökkenést hozott az emberek számára, ugye a 4 ezer forintos óradíjat 2 ezer forintban maximáltuk. És aztán el is érkezett az az idő nemsokára, amikor a kéményseprő-vállalatok, cégek, önkormányzatok kijáróemberei is megkeresték a kormányt, megkeresték a parlamenti képviselőket, hogy valamit ezzel a dologgal csinálni kellene, mert az eddig megszokott szép, kényelmes, kötelező közszolgáltatás, ami egy nagyon erős biztos piacot jelent, már nem úgy működik, mint eddig. És ez okozta a problémát. És nagyon hosszú időn keresztül folytak tárgyalások. A tárgyalásokat ne e törvény szakaszában nézzék csak, hanem ebben az egész két és féléves konstellációban! Tárgyalásokat folytattam én is, a kormány is és még jó néhány képviselőtársam a kéményseprők szervezeteivel, kéményseprőcégekkel, önkormányzati képviselőkkel, polgármesterekkel, még én is polgármester voltam abban az időben, meg fővárosi közgyűlési tag is. Úgyhogy ezeket a tárgyalásokat lefolytattuk, és nem jutottunk egyről a kettőre, de mégiscsak kellett volna egyről a kettőre jutni, mégpedig azon célok elérése érdekében, amit egyébként ez a törvényjavaslat megfogalmaz, és szándékaiban meg betűjében is be kíván tartani. És még egyszer szeretném mondani: a legfőbb célja az élet- és vagyonbiztonság hosszú távú és zavartalan fenntartása. Szerintem ez megelőz mindent. De van egy második cél, ez pedig a rezsicsökkentés fönntartása. Sőt, a rezsicsökkentés kiterjesztése, ugyanis látható volt, hogy ezen a területen a lakossági rezsicsökkentés akár száz százalékot is elérhet. És ezt biztosítja ez a törvény, hogy amikor ez a törvény hatályba lép, akkor a lakosság ingyen kapja a kéményseprést. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos szempont.Azonkívül biztosítja azt is, hogy az önkormányzatok ne egyik napról a másik napra szembesüljenek azzal a lehetőséggel, amit a törvény egyébként számukra biztosít, hanem ha úgy döntenek, hogy az önkormányzati törvényben megállapított kötelezettségüket, közszolgáltatási kötelezettségüket fenn kívánják tartani addig, amíg a közszolgáltatási megállapodás szól, akkor dönthetnek így is az önkormányzatok. De egyébként többszereplőssé válik a piac, és azt gondolom, hogy ez bizonyos versenyhelyzetet is teremthet, hiszen a piacon azért megmaradnak a magáncégek, megmaradhatnak az önkormányzati cégek, és természetesen belép, mivel állami kötelezettségként értelmezzük az élet- és vagyonbiztonság fenntartását és annak az ingyenessé tételét a lakosság számára, ezért nyilván egy állami szervnek kell belépni, ez pedig a katasztrófavédelem. És én azt gondolom, hogy amikor többszereplőssé válik a piac, bizonyos versenyhelyzet is kialakulhat, és szerintem mindenki meg fogja találni a helyét ezen a piacon, akkor azon kevésbé kell gondolkodnunk, hogy mi lesz a kéményen keményen dolgozó emberekkel; szerintem mindenkinek lesz lehetősége arra, hogy valahol elhelyezkedjen, és azt a munkát, amit eddig végzett, azt elvégezhesse, és ugyanazért a díjazásért, amit eddig ezért megkapott. A fentiek tekintetében még egy dologra hívnám fel a figyelmet. Én azt hiszem, akkor járunk jól, hogyha az emberek nagy többségének az érdekeit nézzük, és ahogy itt fogalmazott honvédelmi államtitkár úr, nem szakszervezetesdit játszunk itt a parlamentben. Tehát nekünk nem az a dolgunk, hogy átvegyük a szakszervezetek vagy akár a szakmai szervezetek szerepét, hanem az, hogy megnyugtató módon rendezzük azon célok érdekében, amit az előbb többször is elmondtam, ennek a piacnak, ennek a kötelező közszolgáltatásnak a helyzetét.És még egy dologra szeretném felhívni a figyelmet, mind a katasztrófavédelem, mind a magáncégek, mind az önkormányzatok és az önkormányzati cégek figyelmét, hogy ez a kötelező közszolgáltatás az ügyfélszolgálat rendezése nélkül, az érintettek együttműködése nélkül, a fogyasztók együttműködése nélkül, fogyasztóbarát intézkedések és a tudatos fogyasztói magatartás kialakítása nélkül nagyon rendezetlenül fog működni. Egyébként eddig is rendezetlenül működött, tehát itt van a lehetőség, hogy ezen a területen is előre tudjunk lépni. Én a fentiek tekintetében és a célok megvalósítása érdekében arra kérem önöket, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, a Fidesz-KDNP-frakció meg fogja szavazni holnap. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most a képviselői felszólalások következnek. Elsőként Heringes Anita képviselő asszonynak adom meg a szót.
Nagyon szépen köszönöm. Mint ahogy bizottsági ülésen és már az előző vitában is elmondtam, a Fidesz-KDNP számára mostantól a kéményseprők nem fognak szerencsét hozni, legalábbis fölösleges lesz megfogni a gombjukat, mert nem biztos, hogy jó szívvel gondolnak most a kéményseprő-ipari dolgozók, vállalkozók és azok az emberek, akik ezzel a területtel foglalkoznak, a Fidesz-KDNP-re.Tényleg az az érzése volt a bizottsági ülésen is mindenkinek, vagy aki csak foglalkozott vele és hallgatta vagy utánanézett a jegyzőkönyvben ennek a vitának, hogy félkegyelműnek néznek mindenkit. Egy igazi populista, átgondolatlan törvényjavaslatot látunk most magunk előtt, amiben még a módosításokkal is csak átgondolatlanságok tömkelegét hozták elénk.Ugye, január 1-jéről júniusra módosítják majd a hatálybalépést. Mindenki jól tudja, hogy egy éven belül egyszer jön a kéményseprő, és amennyiben most az önök javaslata alapján az év elején jön az egyik lakoshoz a kéményseprő, akkor ő fizetni fog ezért a szolgáltatásért, és akihez majd az év második felében érkezik a kéményseprő, neki már nem kell fizetni. Ez, azt gondolom, sehol nem tud igazságos lenni, ez megint egy újbóli átgondolatlansága az önök törvényalkotásának.Ahogy Németh Szilárd mondta, hogy megmaradhatnak a magáncégek, és akkor majd itt lesz a versenyhelyzet. Jelen pillanatban ezzel a módosítással az ő szektoruk 90 százalékát veszik el tőlük, és csak és kizárólag a közületi munkákat végezhetik el. Önök is nagyon jól tudják, hogy ebből nem fognak tudni ezek a cégek megélni. Jelen pillanatban az történik, hogy a lakosságnak önök azt mondják, ami támogatandó és támogatható is, hogy legyen ingyenes ez a szolgáltatás, de azzal, hogy önök ezt a szolgáltatást ingyenessé teszik a lakosok számára, azt próbálják elérni - mondjuk ki őszintén -, hogy a lakosság ne vegye észre, hogy az történik, hogy magánvállalkozóktól meg önkormányzatoktól elvesznek egy munkalehetőséget, az ott dolgozó emberektől is jelen pillanatban, miután nem látjuk, mi lesz velük, elvesznek egy munkalehetőséget, a vállalkozásaikat, a vagyonukat, az eszközeiket, amivel eddig végezték ezt a munkát, értéktelenné teszik. És az a baj, hogy ha így sorba mennek a szektorokon, akkor lassan már nem lesz olyan család, amely nem érintett ebben a kérdésben, hogy önök a vállalkozását tönkretették, mert itt is sajnos erről kell hogy beszéljünk.És azt is mondták képviselőtársaim, hogy van lehetőségük folytatni a munkát, hiszen az önkormányzat dönthet majd úgy, hogy továbbra is el kívánja végezni ezt a munkát, csak pénz nem lesz hozzá. Melyik önkormányzat fog úgy dönteni? Majd a budapesti, amibe évi 2 milliárd forintot kellett pluszba eddig berakni, hogy egyáltalán működjön ez a rendszer úgy, ahogy van? Tehát olyan dolgokat és olyan érveket hoznak itt föl, amiről önök maguk is tudják, hogy működésképtelen. Egy a céljuk: ellehetetleníteni ezeket a cégeket és tönkretenni. Csak az a kérdés, hogy az önkormányzatoknál, amelyeknek saját eszközeik vannak, azoknak is az eszközeit jelen pillanatban elértéktelenítik. És akkor nézzük a számokat! Eddig 1850 fő végezte a kéményseprést Magyarországon, most több milliárd forintért a katasztrófavédelemben létrehoznak egy szervezetet, amibe majd 1350 embert kívánnak fölvenni. Már itt nem él az a mondat, amit Németh Szilárd mondott, hogy mindenkinek lesz lehetősége elhelyezkedni. Ez 500 ember mínuszt jelent, akkor nem jelenthet mindenki számára lehetőséget!A másik kérdés pedig, amit nagyon sokszor föltettünk, és nem kaptunk egyszer sem választ rá, hogy jelen pillanatban úgy szól a törvény, hogy amennyiben kijelölik a szolgáltatót, akkor akár közfoglalkoztatottakkal is lehet majd végezni ezt a munkát. Az a kérdésünk, hogy gyorstalpalóban majd közfoglalkoztatottakat fognak képezni kéményseprésre - vagy mi fog történni? Vagy amit egyszer-kétszer hallani lehetett, hogy megtörtént, hogy a katasztrófavédelem ugyanazokat az embereket majd közfoglalkoztatottként fogja a továbbiakban foglalkoztatni? [[22.20]] Németh Szilárd képviselőtársam hiába vágja az arcokat, ezek a dolgok nemcsak tévhitek, hanem párszor már láttunk ilyet. Sajnos elkeserítő, amit itt látunk, egy újabb lépés, amikor önöket tényleg semmi más nem érdekli, csak a populizmus, és azokat a képviselőket küldik be erre a vitára, akik pártlojalitásból védik a védhetetlen érvrendszerüket. Önök jelen pillanatban csak egyet tesznek, a katasztrófavédelem alá berakják ezt az egész rendszert, és nem látjuk, hogyan fog ez továbbmenni. A kéményseprők maguk is azt mondják, nem tudják, hogy ők most január 1-jétől hol lesznek foglalkoztatva. Ezért az egyik szervezet dolgozóinak a kétharmada letétbe rakta a felmondását, hiszen nem tudja, hogy mi fog vele történni a továbbiakban. Ő rendvédelmi dolgozó lesz a katasztrófavédelem alatt? Vagy ki fogja foglalkoztatni? Vagy majd június 1-jétől fogják foglalkoztatni, vagy átpakolni egy teljesen más rendszerbe? Rubovszky képviselőtársuk megpróbált tompítani ezen a helyzeten, és módosító javaslatokat nyújtott be, pont azért, hogy hátha észreveszik a saját soraikból ezeket a szavakat, és hátha észreveszik, hogy nem lehet így tönkretenni cégeket, embereket, életeket és dolgozókat, akik eddig normálisan végezték a munkájukat, de sajnos ezeket a módosítókat sem kívánták meghallgatni. S ahogy Harangozó Tamás képviselőtársam is elmondta, tényleg mindennek a csúcspontja volt a bizottsági ülés, ahol végighallgathattuk, hogy az állítólagosan a bizottság által megfogalmazott módosító indítványt a kormány már tárgyalta. Mégis hogyan, képviselőtársaim? Már el sem játsszák azt, amit eddig legalább eljátszottak, hogy némi demokrácia meg parlamentarizmus még van ebben az országban. Semmi nincs! Önök félkegyelműnek néznek lassan már mindenkit! De ez egyszer vissza fog ütni, tisztelt képviselőtársaim. Mert amikor végighallgathatjuk, hogy ezt a bizottsági módosítót a kormány napirenden kívül tárgyalta, valamikor nyáron, biztosan egy kávézóban, az már tényleg mindennek a legalja. Csakhogy emberéletekkel játszanak. A lakosság életével játszanak és a vállalkozók életével játszanak, akiknek családjuk van, és eddig normálisan tudták végezni a munkájukat. Tönkreteszik a vállalkozásukat, ellehetetlenítik a munkájukat, kiskapukat hagynak, de maguk is tudják, hogy ezek a kiskapuk nem működnek. Így nem fenntartható a rendszer. S egy olyan rendszert hoznak létre, amiről szerintem maguk sem tudják, hogy hogyan fog működni. Tényleg az a kérdésem, képviselőtársaim, hogy ha ennek a törvényjavaslatnak a szavazásánál megnyomják az „igen” gombot, akkor hol van a lelkiismeretük, hogy néznek majd tükörbe. S tényleg azt tudom mondani önöknek, hogy a kéményseprők maguknak soha többet nem fognak szerencsét hozni. Köszönöm szépen.
Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Érdeklődéssel hallgattam Németh Szilárd felszólalását. Abban igaza van a képviselő úrnak, hogy önök a rezsicsökkentés oltárán feláldozták az emberek élet- és vagyonbiztonságát. A rezsicsökkentéssel tönkretették a kéményseprő-ipari ágazatot. Mondhatja azt a képviselő úr, hogy mostantól ingyenes lesz a kéményseprés. Képviselő úr, semmi nincs ingyen! Nagy hókuszpókusszal effektíve ingyenessé teszik a kéményseprő-ipari szolgáltatást, de ugyanazt a kéményseprő-ipari szolgáltatást is az emberek adójából, közpénzből fizetik majd ki, csak az egyik zsebükből átteszik a másik zsebükbe azokat a pénzeket, amiket egyébként az emberektől elvettek volna. Ez tehát egy szemfényvesztés. Az ön által vázolt visszás dolgokban van igazság. Valóban nem a legjobban működött a kéményseprő-ipari szolgáltatás. De árulja már el nekem, képviselő úr, amikor nem működtek jól ezek a dolgok, amikor ezek a hiányosságok voltak, ki felügyelte a kéményseprő-ipari szolgáltatást?! Kinek volt a feladata az, hogy ne így működjenek ezek a dolgok? Megmondom önnek: a katasztrófavédelemé. Akkor is a katasztrófavédelemnek lett volna felelőssége az, hogy ne úgy működjenek a dolgok, mint azt ön itt felvázolta. Azt mondta a képviselő úr, hogy önök aztán mindenkivel folytattak egyeztetéseket. Már olyan régóta egyeztetnek itt, hogy már nincs is senki, akivel ne egyeztettek volna. Persze, de mondja már meg nekem, azt az egy esetet árulja el nekem, amikor leültek a munkavállalókkal egyeztetni! Mikor egyeztettek a munkavállalókkal? A kéményseprő-ipari tevékenység átalakítása során egyetlen alkalommal sem került sor a munkavállalókkal, azok érdekképviseleti szervével történő egyeztetésre, annak ellenére nem, hogy az ágazatban dolgozók mintegy 40 százalékát tömörítő szakszervezet működik. Ez a szakszervezet, amely a kéményen dolgozó kisembereket képviseli, többször fordult a Belügyminisztériumhoz, a Miniszterelnökséghez és magához a miniszterelnökhöz is, hogy támogatását kérje ahhoz, hogy a kéményseprő-ipari átalakítás a jelenleg is a szakmában dolgozók munkahelyének megőrzése mellett magasabb színvonalú szolgáltatást, jobb bér- és munkafeltételeket, a lakosság élet- és vagyonbiztonságának magasabb fokú és hatékonyabb megóvását eredményezze. Emellett a szakszervezet 2015. június 8-án a sajtó érdeklődése mellett figyelemfelkeltő demonstrációt tartott az Országház előtt, amelyen egy petíciót adott át a Miniszterelnökségnek. Továbbá a szakmai érdekképviselet egyrészt maga is támogatta a kéményseprés átalakítását, másrészt annak a végrehajtásához felajánlotta a szakértelmét. Semmi nem történt! Nem keresték őket, nem hívták őket egyeztetésre, nem voltak kíváncsiak a véleményükre, a szakértelmükre. Éppen ezért november 3-án ugyanezen szakszervezet - erről is tudniuk kellett, hiszen lehozta a sajtó - szervezésében 322 kéményseprő helyezte letétbe a felmondását, amennyiben ezt a törvényt nem fogja tárgyalni az Országgyűlés, és ha ugyanez a létbizonytalanság fennállt volna, hiszen a jelenlegi helyzet és a bizonytalanság teljesen felőrölte a tűrőképességüket, és a kormánytól, önöktől várták, hogy megnyugtató eredményt hozva biztos jövőképet fessenek eléjük. Keresték őket? Nem keresték őket! Egyszer sem beszéltek velük. A jelenlegi törvényjavaslat azonban ezeket a munkavállalókat egy fél mondatban sem említi, nem nyújt garanciát számukra, hogy az új rendszerben hosszú munkalehetőségük és biztos megélhetésük lesz. Ez persze az önök dolga - csak akkor ne mondják azt, hogy egyeztettek! Ne hazudják azt, hogy egyeztettek, mert ki kell mondani, hogy ez hazugság. De az is lehet, hogy azért nem egyeztettek velük, mert elhangzott a bizottsági ülésen, hogy hogy képzelik el önök a munkavállalók sorsát. A kormány megbízottja, aki ott ült, elmondta, hogy ezek között az emberek között vannak olyanok, akik jelenleg a kéményseprőiparban dolgoznak, de rossz munkaerők, és azokat nem fogják átvenni. Lehet, hogy azok lesznek a rossz munkaerők, akik hajlandók voltak szembemenni önökkel, hogy végre normális élet- és vagyonbiztonság legyen az országban? Majd ők lesznek azok, akiket nem fognak átvenni? Elképzelhető. Ki látná el az új kéményseprő-ipari szerv alkalmazásában az állami közfeladatot, ha nem a szakmájukat, a kéményállományt és a lakosságot legjobban ismerő, évtizedek óta az iparágban tevékenykedő, jelenleg is ott dolgozó szakképzett kéményseprők? Ki óvná meg a lakosságot, a választópolgárokat a csendes gyilkostól, a halálos kéménytüzektől? Hogyan képzeli el a kormány a strukturális átalakítást, anélkül, hogy ezeket a munkavállalókat a folyamat részének tekintené, anélkül, hogy rájuk alapozná a jövő kéményseprését? Éppen ezért mind a kéményseprők, mind a lakosság számára garanciális kérdésnek tartjuk, hogy a jelenleg a kéményseprőiparban dolgozó szakképzett és tapasztalattal rendelkező munkavállalók további foglalkoztatása, illetve a majdani kéményseprő-ipari szerv mint munkáltató által történő alkalmazása törvényi szinten is rögzítésre kerüljön. De nem kerül. A javaslat 4. §-ához fűzött részletes indoklásban az szerepel, hogy „a paragrafus a kéményseprő-ipari tevékenység ellátásában résztvevő szakmunkások foglalkoztatására vonatkozó szabályokat tartalmazza”. Ez a paragrafus viszont sajnos egy szóval sem említi a szakmunkásokat, sem a mestereket, sem az adminisztrátorokat, hanem kizárólag arról rendelkezik, hogy a tevékenység ellátásában olyan természetes személy vehet részt, aki büntetlen előéletű, és nem áll a szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkoztatástól eltiltás hatálya alatt. Elképzelhető, amit mások már felvázoltak, hogy önök majd közfoglalkoztatottakkal, gyorsan kiképzett „szakemberekkel” akarják ellátni ezt a tevékenységet. Ez növeli majd az élet- és vagyonbiztonságot? Ez az az új módszer, amit önök megpróbálnak itt felvázolni? Ha igen, akkor ez nem jó. Aztán azt mondja képviselőtársam: milyen jó lesz, hogy többszereplős lesz a piac. Ha többszereplős lesz a piac, akkor az növeli a biztonságot? Ez növelni fogja a biztonságot? Ráadásul a törvényjavaslat 8. § (1) bekezdése felhatalmazná a kormányt, hogy rendeletben határozza meg a majdani kéményseprő-ipari szervet, a (2) bekezdés pedig a szakigazgatási minisztert hatalmazza fel, hogy rendeletben szabályozza a kéményseprő-ipari feladatok részletszabályait, mint az ellenőrzés gyakorisága, a használandó nyomtatványok, a képzés, s a többi. [[22.30]] Azonban a 9. § (2) bekezdése a fenti paragrafust 2016. július 1-jétől léptetné hatályba. Amennyiben a törvény hatályba léptetése, ami a kihirdetést követő 15. nap és a 2016. július 1. közötti időszakban a kormány, illetve a minisztérium nem rendelkezik felhatalmazással a jogszabályok megalkotására, egyrészt a törvény más rendelkezéseivel, például a 10. § (2) bekezdésével, a (13) és (15) bekezdésekkel is ellentmondásba kerül, másrészt a kéményseprő-ipari szervnek el kellene kezdenie a tényleges közfeladat-ellátást, még nem született meg az annak szabályait megállapító, illetve magát a szervet kijelölő kormány-, illetve BM-rendelet. Ezért a törvényjavaslat 9. § (2) bekezdéséből ki kellene hagyni a 8. §-ra vonatkozó hatályba léptetési rendelkezést. Javasoltuk, észszerű, normális, egyértelmű - nem fogadták el. Miért fogadnák el? - ez a konstruktivitásuk. Összességében elmondható, hogy ahogy azt a Fidesztől várhattuk, felemás megoldás lett a vége, gyakorlatilag az önkormányzatokra tolják át a felelősséget, és így kívánják majd működtetni tovább ezt az egész dolgot. Egyébként meg kell mindenképpen jegyeznünk, hogy próbáltuk egy TAB-módosítóval még megakadályozni azt, hogy ne tudják majd később kiszervezni ezt az egész tevékenységet, önök nem voltak hajlandóak ezt a módosítót támogatni. Nekünk meg az nem volt garancia, hogy Balla képviselő úr azt mondta, hogy ő megígéri, hogy nem fogják kiszervezni. Hát, én azért nem hiszek az ő szavának, ha azt mondja, hogy megígéri, akkor innentől kezdve ez lesz. Ennek figyelembevételével úgy gondolom, hogy a törvény szövege ugyan a magyar lakosság élet- és vagyonbiztonságát célozza, előrelépés lenne, hogy állami közfeladattá teszi a közszolgáltatást, de ezen módosítások és garanciák hiányában a Jobbik Magyarországért Mozgalom, amely mindvégig a munkavállalók érdekeit és az élet- és vagyonbiztonság érdekét tekintette a legfontosabbnak, nem tudja támogatni a törvényjavaslat elfogadását. Jóindulattal is csak tartózkodó álláspontra tudunk helyezkedni ebben a kérdésben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Nincs jelentkező, így a vitát lezárom. Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, az előterjesztőnek.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat tárgyalása régóta folyik, és ez alatt az időszak alatt jó néhány módosító javaslat fogalmazódott meg a törvényjavaslattal kapcsolatban, így a normaszöveg pontosításához ezek a javaslatok hozzá is járultak. A javaslat átdolgozott formájában megjeleníti azt a szándékot, hogy a lakosság körében a kéményseprő-ipari szolgáltatás évente rendszeresen ismétlődő része, a sormunka keretében végzett időszakos ellenőrzés és kéménytisztítás ingyenes legyen. Ezzel a szabállyal az állampolgárok terhei ismét csökkennek, és az eddig ellenérték fejében végzett közszolgáltatás a lakosság számára térítésmentesen igénybe vehetővé válik. A kéményseprő-ipari szolgáltatást új keretek között szabályozó törvényjavaslat, bizottsági módosító javaslat eredményeként, megteremti a lehetőségét annak, hogy a közszolgáltatásért felelős önkormányzatok saját lehetőségeik figyelembevételével döntsék el, biztosítják-e a jövőben is a hatályos közszolgáltatási szerződésük alapján a kéményseprő-ipari ellátást az igazgatási területükön vagy sem. Az új szabályozás értelmében tehát a katasztrófavédelmi szerv a lakosság körében csak akkor végez kéményseprő-ipari szolgáltatást, csak akkor veszi át a közszolgáltatás ellátását, ha ezt egyébként az érintett önkormányzat nem vállalja. Természetesen a sormunkában végzett kéményseprő-ipari ellenőrzés és tisztítás az önkormányzati közszolgáltató által végzett tevékenység esetében is ingyenessé válik a lakossági szektorban. Az új szabályozás egyébként a jelenleginél kevesebb alkalommal terheli majd az ingatlantulajdonosokat a kéményseprésekkel, illetve a kéményellenőrzésekkel.A javaslat a kéményseprő-ipari szolgáltatást új, a jelenleginél biztosabb alapokra helyezi azzal, hogy egységes szabályozók és egységes gyakorlat alapján fokozatosan az egész országban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv látja majd el a lakossági ágazatban a térítésmentes kéményseprő-ipari sormunka feladatait. Ezzel a szolgáltatás színvonalában, díjtételeiben évek óta megmutatkozó területi, helyenként igen jelentős különbségek is hamarosan megszűnnek. A javaslat kiküszöböli a kéményseprő-ipari közszolgáltatás több megyében felmerült ellátási zavarait is, amikor is a szerződéses közszolgáltató hiányában a közérdekű közszolgáltatót átmeneti kijelöléssel kellett megtalálni. A lakossági szektoron kívüli kéményseprő-ipari piac megmarad a magánvállalkozások számára, amelyek a gazdálkodó szervezetek tulajdonában, illetve használatában álló ingatlanok esetében biztosíthatják a szolgáltatást. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Az ingatlantulajdonos polgárok mellett az új törvényi szabályozás kedvez a kéményseprő szakmunkásoknak is, akiknek tapasztalata iránt a következő esztendőktől növekszik a kereslet. Az új szolgáltatási rendszerben ugyanis a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél a kéményseprő magánvállalkozásoknál, valamint az önkormányzati közszolgáltatóknál egyaránt foglalkoztatási igény jelentkezik majd a gyakorlati tapasztalatokkal rendelkező szakmunkások iránt. Az állami feladatvállalással a hivatásos katasztrófavédelmi szerv a kéményseprő szakmunkásokon kívül a kéményseprő-ipari ügyfélszolgálati és egyéb adminisztrációs munkákhoz szükséges kiszolgáló személyzet munkájára is igényt tart. A javaslat hatálybalépésével az állam felelőssége is növekszik, mivel azokon a településeken, ahol nem működik piaci kéményseprő-ipari magánszolgáltató, ott a közületi szektorban is a hivatásos katasztrófavédelmi szerv végzi majd el a kéményellenőrzéseket, ha ezt egyébként az önkormányzat nem vállalja. Az állami szerepvállalással a kéményellenőrzéseket az eddigieknél szervezettebben, egységes gyakorlat alapján végzik majd a hivatásos katasztrófavédelmi szerv alkalmazásában álló szakmunkások.Hangsúlyozandó, hogy e törvényjavaslat a kéményseprő-ipari tevékenység új rendszerének csak a kereteit rögzíti, a részletes szabályokat a kormány- és miniszteri rendelet határozza majd meg. Így az ellenőrzés gyakoriságára és az új kéményseprő-sormunka jobb munkaszervezésére vonatkozó előírásokat is az új törvény felhatalmazása alapján kiadandó miniszteri rendelet állapítja majd meg. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm mindazoknak, akik részt vettek a törvényjavaslat vitájában, köszönöm a munkájukat. Kérem, hogy szavazataikkal járuljanak hozzá a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Bejelentem, hogy a kormány kezdeményezte a Törvényalkotási bizottság eljárását a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló előterjesztés megtárgyalása érdekében, így a bizottsági jelentés vitája ezen az ülésen nem kerül sorra. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7398. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ennek keretében megadom a szót Vejkey Imrének, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 27-én a Házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló T/7398. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 24 igen, 1 nem és 9 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat egyrészről tartalmazza a Gazdasági bizottság 14 pontból álló módosító javaslatát, másrészről pedig a Törvényalkotási bizottság saját indítványát, amely nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításokat eszközöl a benyújtott törvényjavaslaton, illetve a szakbizottsági módosítón is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A módosító javaslat érdemi részei között rendelkezik a bányászatról szóló törvény módosításáról. A hivatkozott törvény 43. § 9/c bekezdését a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakítása miatt szükséges módosítani, amely alapján bányavállalkozó, illetve az engedélyes által teljes összegben befizetett felügyeleti díj… - év közben a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal ellenőrzését követően visszautalja a tárgyévet megelőző évben befizetett igazgatási szolgáltatási díjak összegét. [[22.40]] Ezzel a módosítással megtartható a korábbi ügyfélbarát rendelkezés, illetve egyszerűsödhet az állami bürokratikus működés is. A másik módosítás célja az energetikai auditálásra kötelezettek körének pontosítása és egyértelművé tétele. A tulajdonos és a bérlő közötti együttműködésre vonatkozó előírás célja annak biztosítása, hogy az energetikai audit elvégzéséhez szükséges tulajdonosi közreműködést biztosítsa bérlői kötelezettség esetén, valamint a felek kölcsönös együttműködésének garantálása egyetemleges kötelezettség esetén. A kiegészítés indoka, hogy nemzetgazdasági érdekből szükséges a rendszeres adatszolgáltatás előírása, ugyanis a négyévente energetikai auditálásra kötelezett nagyvállalati kör vonatkozásában az auditálási kötelezettség teljesítése, továbbá az ISO 50001 tanúsítvány meglétének a ténye nem biztosít elégséges információt az energiahatékonysággal kapcsolatban sem a hivatal, sem a kormány részére. Ugyan az előttünk fekvő, jórészt technikai módosításokat tartalmazó törvényjavaslat csak tágan értelmezve érinti a magyar állam Paks II. néven futó beruházását, de a Törvényalkotási bizottság előtt zajló vita az ellenzék részéről a már lefolytatott vitanap ellenére gyakorlatilag mégis erről szólt. Az érintettség okán annyiban biztosan igazuk volt ellenzéki képviselőtársaimnak, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat is javítja az ellátás biztonságát, növeli a villamosenergia-rendszer biztonságát, és nem utolsósorban csökkenti hazánk energiafüggőségét. Ezért is kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A bizottságban megfogalmazott kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy Vejkey képviselőtársam említette, valóban elkalandozott a vita a törvényjavaslat tárgyalása során a Törvényalkotási bizottságban. Ez egyrészt köszönhető Gulyás Gergely elnök úr liberalizmusának, ahogy ő fogalmazott, liberális ülésvezetési stílusának, illetve Fónagy János államtitkár úrnak, aki állt rendelkezésünkre, és válaszolt sok-sok kérdésre. De szeretném elmondani és tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést arról, hogy nem csak Paks II. került szóba, és azt is szeretném jelezni, hogy az ellenzéki képviselőknek csak egy része tett olyan kijelentéseket, amelyre Vejkey képviselőtársam utalt. Ez nem a Szocialista Párt képviselőire vonatkozott. Nos, ebben a vitában szóba került az, hogy hiába csökkentek a nemzetközi piacokon az energiahordozók árai, Magyarországon mégsem érvényesül ennek a haszna a fogyasztóknál. Tehát nem kerül sor további energiaár-csökkenésre. Bár Fónagy államtitkár úr kifejtette, hogy a kőolajár mennyiben befolyásolja a hazai gázárakat, arról már nem szólt, hogy az európai tőzsdei árak is jelentősen csökkentek az elmúlt években, és arról sem szólt, hogy az Oroszország felől érkező gáz ára is 40 százalékkal alacsonyabb, és arról sem beszélt, hogy egy államtitkártársa, bár egy másik minisztériumban ülő államtitkártársa, Németh Lászlóné elismerte, hogy bizonyos pénzösszeg valamely állami vállalatnál halmozódik, de ez a pénzösszeg mégsem jut el a magyar fogyasztókhoz, tehát nem kerül sor további árcsökkentésre. Sajnos azt is megtudhattuk, hogy a magyar kormányzat nem támogatja a lakossági energetikai célú beruházásokat vissza nem térítendő támogatással. Tehát az a 88 milliárd forint, amely elvileg az operatív programban erre rendelkezésre áll, ez mégsem jut el a magyar háztartásokhoz, tehát nem kerül sor sem a családi házak, sem a társasházak, sem pedig panelépületek felújítására vissza nem térítendő támogatás címén, hanem egy 100 milliárd forintos hitelprogramot indított el; amit mi egyáltalán nem tudunk elfogadni és támogatni, hiszen itt megint a hitelprogrammal is azok a háztartások járnak majd jól, akik majd vissza tudják fizetni ezt a hitelt. Tehát megint csak a jobb módú, jobb körülmények között élő háztartásoknak, családoknak segítenek, akik hitelt tudnak felvenni, és azt majd vissza tudják fizetni, de a legrászorultabbak, ahol a legnagyobb problémát okozza az energiaköltségek megfizetése, ők nem részesülhetnek ilyen támogatásban. Nem fogadta el államtitkár úr azt az érvelésünket sem, hogy a legolcsóbb energia az el nem fogyasztott energia, és ezért kellene és kell támogatni a lakosság épületenergetikai beruházásait, felújításait, szigetelést, nyílászárócserét és a gépészet felújítását. És ahogy említette képviselőtársam, a paksi beruházás is szóba került. Itt egy igen érdekes fogalommagyarázatot hallhattunk államtitkár úrtól, ez a nemzeti szuverenitással és a kiszolgáltatottsággal kapcsolatos. Állítása szerint azzal, hogy a paksi új atomerőművi blokkok megépítésre kerülnek, ezzel csökken Magyarország kiszolgáltatottsága, és nő energiafüggetlensége, de elfeledkezett arról a 3000 milliárd forintos hitelösszegről, amelynek ez az ára lesz, amit Oroszországtól vesz fel Magyarország. És itt is egy kettős értelmezéssel találkozhatunk. Tehát míg, mondjuk, a külföldi eladósodottságot a szuverenitás elleni támadásnak értékelte akár Matolcsy György vagy a miniszterelnök, addig az orosz 3000 milliárd forintos hitel nem okoz önöknek ilyen szuverenitásproblémát. Arról is hallhattunk, hogy pont emiatt, hogy ez a beruházás ilyen mértékű támogatást kap a kormányzat részéről, így továbbra sem áll át a magyar energiaellátás a decentralizált rendszerre, hanem marad a centrális energiaellátás és energiaszolgáltatás. És arra sem kaptunk választ a bizottsági ülésen, hogy miért jó, hogy a kormányzat elköltött és el kíván költeni összességében 2400 milliárd forintot multinacionális cégek megvásárlására vagy multinacionális cégek által tulajdonolt eszközök megvásárlására, hiszen tudjuk jól, hogy az energiapiac egy rendkívül szabályozott piac, van egy energiahivatal, törvények, rendeletek, sőt már az energiahivatal is adhat ki rendeletet, tehát egy szabályozott piacról van szó. Teljesen felesleges cégvásárlásokba vágott bele, és kíván belevágni a kormányzat. Nem tudunk másra gondolni, mint hogy a Fidesz-kormány most fizeti ki a rezsicsökkentést a mi pénzünkből, adófizetők pénzéből a multinacionális pénzeknek, hiszen ugye, elköltött az E.ON-gáztározók vásárlására, a MOL-részvényvásárlásra sok-sok százmillió forintot, a Főgáz megvásárlására, és most láthattunk egy kormányzati előterjesztést, amely arról szól, hogy még ezermilliárdért kíván infrastruktúrát tulajdonló cégeket megvásárolni a kormány hitelből. Tehát 2400 milliárd forintot kíván erre elkölteni. Most ha csinálnánk egy gyors számítást, hogy hány családi házat, társasházat vagy panellakást lehetne ebből felújítani, ez közelítené nagyjából az egymilliót, amit ebből meg lehetne oldani, és ennyivel lehetne csökkenteni a lakosság energiakiadásait, 30-40 százalékkal. De ebből a beszélgetésből az derült ki, hogy a magyar kormánynak az az érdeke, hogy minél több energiát fogyasszanak a magyar háztartások, hiszen most már állami tulajdonba kerülnek a közműcégek, így jó lesz az a bevétel; amíg a multikat gazdagította, nem volt jó, most, hogy önök szedik majd be a pénzt, most csak fizessenek a magyar emberek. Hát, ezt mi nem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen.
Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. Megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Csak nagyon röviden szeretnék most szólni. Elébe szeretnék menni annak a típusú vitának, amely bizottsági ülésen magam is ott voltam, a Törvényalkotási bizottság ülésén, amely egyébként érdekes meg fontos témákat feszegetett, de nem a módosító indítványhoz, nem ehhez a javaslathoz tartoztak. Arra szeretném emlékeztetni önöket, hogy egyrészt ez a javaslat az energetikai tárgyú törvények módosításán belül a bányászatról szóló törvény módosításával kapcsolatban a normaszöveg pontosítására irányul, az atomenergiáról szóló törvénnyel kapcsolatban szintén ilyen jellegű pontosítás, jogtechnikai jellegű pontosítások, a villamos energiáról szóló törvénymódosítások elsősorban a jogharmonizációs célok teljesítésére irányulnak. [[22.50]] Illetve a villamosenergia- és földgázellátásról szóló törvény pedig nyelvhelyességi, a jogszabály belső koherenciáját szolgáló javaslatokat tartalmaz. Az energiahatékonyságról szóló törvény módosításának célja pedig az energetikai auditálással kapcsolatos szabályozások egységes értelmezését jelenti. Azt gondoltam, hogy ezt most elmondom röviden, és utalok arra, hogy valóban, a Törvényalkotási bizottságban hosszan, kimerítően, sokfajta szempontból közelítették meg képviselőtársaim Magyarország jelenét, illetve jövőjét a témában, de a módosítások ilyen jellegű javaslatokat tartalmaznak, amiket mondtam. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! E törvény általános vitájában is részt vettem, és akkor is elmondtam az álláspontomat. Szeretném hangsúlyozni ezt a részletes vita során is, hiszen nem történt módosítás a törvény szövegében. Éppen ezért államtitkár úr figyelmébe szeretném ajánlani, hogy komoly problémának tartjuk egyik oldalról azt, amiről Tóth Bertalan képviselőtársam már beszélt, hogy a világpiaci folyamatok nem tükröződnek a magyarországi árakban, sem az áram, sem a gáz árában. Ez azért fontos a számunkra, és talán érteni fogja az államtitkár úr is, hogy többször hangsúlyozza ezt a Magyar Szocialista Párt frakciója, merthogy önök arra építették a teljes kampányukat, hogy önök az igazi rezsiharcosok, és fenntartható, igazságos módon csökkentik a rezsit. Mi ezt vitattuk, és azt gondolom, ennek az indoklása volt Tóth Bertalan részéről, hogy hogyan lehetne valóban fenntartóvá és igazságossá tenni ezt a rezsicsökkentést. Ez az egyik.A másik, ami szintén fontos szerintem, hogy nem látunk semmi olyan ösztönzőt, nemcsak pénzügyi ösztönzőt, de alapvetően jogi ösztönzőket sem a tekintetben, hogy hogyan lehetne a megújuló energiaforrásokat Magyarországon jobban fejleszteni, hogyan lehetne valamilyen prioritássá tenni az ilyen típusú beruházásokat. Pakssal kapcsolatban is, nem akarok erre kitérni, de elsősorban azt vitattuk, hogy nem történt olyan hatástanulmány, amely alapján meg lehetett volna határozni azt a jövőbeli, 30-50 évre előremutató energiamixet, ami adott esetben az atomenergiának a részbeni vagy teljes kiváltásáról szólhatott volna, és amihez a megújuló energiaforrások egyfajta lehetőséget adtak volna. Lehet, hogy az derült volna ki ezekből a hatástanulmányokból, hogy még mindig nem kellően gazdaságos vagy nem kellően biztonságos az ellátás szempontjából, de nem tudjuk. Éppen ezért örültünk volna annak, ha a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos törvényhozás, jogszabályi környezet kicsit jobban bátorítja az ebbe a szektorba történő beruházásokat. Ez lehet a biomasszától kezdve sok minden más, például szélenergia - ha jól emlékszem, ezt a tendert talán 2010-ben leállította a kormány -, vagy bármely más olyan megújuló energiaforrás, ami adott estben a konvencionális energiaforrásokat ki tudja váltani. Ezt nemcsak energiahatékonyság vagy energiabiztonság szempontjából tartjuk fontosnak, hanem meggyőződésünk, hogy minden olyan beruházás, minden olyan ösztönzés, amely a zöldenergiába fektet be - úgy szokták mondani sok esetben, hogy a zöldgazdaságba történő beruházás -, komoly potenciál szerintem Magyarország számára mind a gazdasági növekedés, mind az iparágfejlesztés, mind pedig a munkahelyteremtés szempontjából. Tehát a magunk részéről örültünk volna, ha látunk ebben valamilyen előremutató kezdeményezést, még akkor is, ha tudjuk és értjük, hogy ezek jóval bonyolultabb és nehezebben induló iparágak, és persze természetesen ennek az alacsony kőolajár sem kedvez. De ettől függetlenül, ha hosszú távon gondolkodunk, talán legalább a jogi ösztönzők tekintetében érdemes lenne ezen gondolkodni. Engedje meg, államtitkár úr, hogy én is megemlítsem, annak az 1000 milliárd forintnak, amit az MFB keretéből, tehát hitelkeretből kíván a magyar kormány különböző energetikai cégek vásárlására költeni, szerintem is talán jobb helye lenne valamilyen olyan iparági fejlesztésben, ami nem pusztán annyit eredményez, hogy a magyar állam tulajdonában több ilyen cég lesz, hanem adott esetben lendületet adhatna a különböző magyarországi cégeknek, startupoknak vagy módot adna akár izgalmas kutatások lendületbe hozására.Ezekből az okokból kiindulva én is támogattam és egyetértettem azzal a frakciós állásponttal, amelyet Tóth Bertalan képviselőtársam is ismertetett, és amely szerint így, ilyen formában ezt a törvénytervezetet nem tartjuk támogathatónak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Megkérdezem a képviselőtársaimat, kíván-e valaki hozzászólni még. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha már egyszer rövid volt ez a vitaszakasz, én magam is rövid leszek. Két dolgot szeretnék lényegében mondani, amellett persze, hogy jelzem, az összegző módosító javaslat megfelel a kormány álláspontjának, és arra biztatom önöket, hogy majd ezt a javaslatot és a törvényjavaslat egészét támogatni szíveskedjenek.Tehát két dolgot szeretnék elmondani, ami fontos, hiszen bizottsági ülésen is elhangzott, talán éppen Kucsák képviselőtársam utalt rá, hogy az energetikai korszerűsítés, beruházások nyitott lehetősége most is jelen van. A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, így a kormány hamarosan ki fogja hirdetni a 60 lakás alatti társasházak, így a panelházak számára kiírt pályázat eredményét. Szeretném megnyugtatni a képviselőtársaimat, hogy természetesen a panelházak tekintetében is volt lehetőség pályázni. Ezeknek az eredménye nyilvánosságra fog kerülni. Azt remélem, hogy az országnak nagyon sok pontján, vagy - úgy gondolom, ha szabad egy kicsit erősebben fogalmazni - nagyon sok ezer embernek fog ez a jövőben egy jó lehetőséget, kormányzati támogatást biztosítani. A rezsivel kapcsolatos álláspontot pedig csak úgy tudom summázni, ahogy az emberek véleménye is elhangzik. Most kevesebbet kell fizetni, mint az önök kormányzása alatt a rezsidíjakért. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az árubemutatóval egybekötött termékértékesítés során a fogyasztók védelme érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Semjén Zsolt és képviselőtársai által benyújtott T/5486. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a T/5486. számon benyújtott, az árubemutatóval egybekötött termékértékesítés során a fogyasztó védelme érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot és ezzel összefüggésben a Házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 7 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az elfogadott összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság módosító javaslatait, illetve az 1. hivatkozási számon kormánypárti törvényalkotási bizottsági javaslat is megtalálható a háttéranyagban. A törvényjavaslat célja, hogy az árubemutatóval összekötött termékértékesítésre vonatkozó szabályok szigorítását valósítsa meg. A javaslat kimondja, hogy az ilyen tevékenységet folytató vállalatok kötelesek ügyfélszolgálatot fenntartani. A javaslat tartalmazza az ügyfélszolgálati szabályokat és azok pontos körülírását. Közelebbről szemügyre véve ezeket az előírásokat, megállapíthatjuk, hogy a javaslat nehéz feladat elé állítja azon személyeket, cégeket, akik/amelyek vissza szeretnének élni az árubemutató adta lehetőségekkel. [[23.00]] További fontos célként jelenik meg, hogy a javaslat megtiltsa a termékbemutatót szervező cégeknek, hogy fogyasztói hitelt közvetítsenek. Ezzel nagy biztonsággal kizárjuk az árubemutatókkal visszaélő, magukat vállalkozásoknak, tisztességes vállalkozásoknak, tisztességes fényben feltüntető, valójában azonban tisztességtelen vállalkozóknak, vállalkozásoknak a körét. Nagy biztonsággal kizárhatjuk, ámde azt, hogy esetleg az új rendelkezések szerinti árubemutatók során további kiskapukat, visszaéléseket találjanak, örök időkre ki nem jelenthetjük. Éppen ezért a kormányzat arra készül, hogy a javaslat hatálybalépése után az új keretek között történő működés bizonyos idő elteltével felülvizsgálatra kerül, tehát hatásvizsgálatok fognak készülni, és a hatásvizsgálatok nyomán, amennyiben szükségessé válik, további intézkedésekre, további szigorításokra kerül sor, hogy ezeket az esetleg ma még nem látható kiskapukat is bezárjuk és ezzel végképp megszüntessük a tisztességtelen árubemutató-szervezés rendszerét. Éppen ezért köszönöm képviselőtársaim figyelmét, és kérem, hogy a szavazásnál támogassák a javaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat, hogy kíván-e hozzászólni mint előterjesztő. [[Jelzésre:]] Megadom a szót képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat célja az árubemutatóval egybekötött termékértékesítések során tapasztalt visszaélések megelőzése. A fenti megelőzés azért vált szükségessé, mert számtalan példát hallhatunk akár közvetlen környezetünkből, akár a sajtóból több százezer forintos gyógyító csodalámpákról, gyógyító hatásúnak mondott ágynemű-garnitúrákról, pulzáló mágneses eszközökről. Ezeket a termékeket az erre berendezett vállalkozások többnyire koruk, hiszékenységük, egészségi állapotuk miatt kiszolgáltatott, ezáltal könnyen megtéveszthető fogyasztók részére, sok esetben tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat alkalmazásával értékesítik. A KDNP ezért a 2015. évben konzultációt kezdeményezett a kérdés vizsgálatára. Levélben, e-mailben, telefonon rengeteg panasz, információ érkezett, ami megerősítette az eddig hallomásból származó híreket. A probléma feltárása során egyeztettünk a tárgyban illetékes állami szervek vezetőivel, így a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatósággal és a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság vezetőjével is. A Fogyasztóvédelmi Hatóság elnöke megerősítette azon álláspontunkat, hogy az árubemutatókon történt értékesítések során a jogsértések elburjánzottak a tisztességtelennek minősülő kereskedelmi gyakorlattal együtt, így például sajnos rendkívül elburjánzott az azonnali döntéshozatalra késztetés trükkjének a kialakítása oly módon, hogy sokszor olyan légkört teremtenek mindehhez, hogy a vásárlás visszautasítása kellemetlen vagy egyszerűen megalázó lehet.További probléma egyrészről az, hogy a vásárlók az árubemutatók kapcsán sokszor nem tudják alaposan megismerni az apró betűs szerződéses részeket, melyeket végül szintén aláírnak. Másrészről pedig az, hogy bár az elállási jogot a jogszabály elméletileg garantálja a vevő részére, de a gyakorlatban sokszor nem megvalósítható, mert az egyes kereskedők lehetetlenné teszik a szerződéstől való elállási jogot azzal, hogy egyszerűen nem érhetők el. Ezért a kereszténydemokraták álláspontja szerint az árubemutatóval egybekötött termékértékesítések során az ügylet specifikumából adódóan a fogyasztók fokozott védelmet igényelnek. A törvényjavaslat tehát éppen ezért egyrészről azt célozza, hogy a terméket értékesítő cégek ne tudjanak eltűnni, a fogyasztók el tudják őket érni a vásárlást követően is, és a gyakorlatban is élni tudjanak a jogszabályban biztosított elállási jogukkal. Másrészről azt, hogy tilos legyen az árubemutatóval egybekötött termékértékesítést ajándékjuttatással vagy ajándéksorsolással reklámozni. Harmadrészről pedig azt célozza, hogy tilos legyen az árubemutatóval egybekötött termékértékesítés során pénzügyi szolgáltatást nyújtani. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen. Egyelőre ennyit szerettem volna mondani. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Megkérdezem, a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. Kara Ákos? [[Kara Ákos: Én, a végén.]] Majd a végén. Rendben, köszönöm. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Elsőként Törő Gábor képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azokra, amiket képviselőtársaim elmondtak, nem térnék ki. Azt hiszem, majdnem még a tartózkodást is én egy udvarias nemnek veszem az ellenzékiségből kifolyólag, úgyhogy azt gondolom, hogy a kormányoldal mellett, a parlamenti többség mellett más pártok is tudják támogatni ezt a módosítást. Én inkább arra térnék ki, amit a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatai tartalmaznak.Az 1. pont a kereskedelmi törvényt egészíti ki, amelyre azért van szükség, hogy a szabályozás a legszélesebb körben biztosítsa a fogyasztók védelmét. Ezzel elejét lehet venni annak, hogy a kereskedő két különálló, például egy délelőtti és egy délutáni rendezvényként hirdesse meg a termék bemutatását, kikerülve ezzel az ilyen értékesítési forma nevezett fogalom alá való tartozását és az ehhez kapcsolódó szigorú kötelezettségeket.A 2. pont értelmében az ügyfélszolgálatot az árubemutatóval egybekötött termékértékesítés helye szerinti megyeszékhelyen és az árubemutatóval egybekötött termékértékesítés helyén az árubemutató időtartama alatt is kell biztosítani. Ez egy fontos módosítás. A fogyasztók érdekeinek védelmét, az ügyfélszolgálati irodák elérhetőségét elősegíti az ügyfélszolgálati iroda működtetése azon a megyeszékhelyen is, amely megyéhez tartozó településen a fogyasztó a szervezett utaztatáshoz, rendezvényhez csatlakozott. A módosító rögzíti továbbá, hogy az ügyfélszolgálatnak munkanapokon milyen időpontokban kell rendelkezésre állnia. A módosítás alapján a telefonos ügyfélszolgálatokra irányadó, az öt percen belüli előhangos bejelentkezés kötelezettsége is előírásra kerül. A lakóhelytől távol szervezett, utazással egybekötött termékbemutatókon a fogyasztók jelzései alapján olyan légkör tapasztalható, hogy vásárlás nélkül a hazajutás is bizonytalannak tűnik. Mindezért szükséges a kereskedői kör kifejezett kötelezése, hogy azonos feltételekkel biztosítsák a vevőjelöltek visszajuttatását a kiindulási helyre, függetlenül attól, hogy vásárolnak-e vagy sem.A 3. pont a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény módosítását egészíti ki az előzetes bejelentési záradékkal a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelés miatt.A 4. pont kodifikációs jellegű pontosítás.Az 5. pont szintén kodifikációs jellegű pontosítás, illetve a módosító javaslat pontosítja azon pénzügyi szolgáltatások körét, amelyek árubemutatóval egybekötött termékértékesítés során korlátozás alá esnek, egyben egyértelművé teszi, hogy a készpénz-helyettesítő fizetési eszközök - ilyenek köztük különösen a bankkártyák, fesztiválkártyák - használatát a törvényjavaslat nem érinti.A 6. pont szerint - a 3. pontban javasolt módosítással szoros összefüggésben - szükséges a törvényjavaslat hatálybalépését úgy módosítani, hogy az előzetesen bejelentett rendelkezéseket tartalmazó szakasz és az előzetes bejelentési záradék azonos időpontban lépjenek hatályba.A 7. pont szerint a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény módosítását is ki kell egészíteni előzetes bejelentési záradékkal a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelés miatt.Tisztelt Ház! Reményeim szerint ez a javaslat a módosításokkal együtt hozzájárul ahhoz, hogy megálljt parancsoljunk az időseket megtévesztő, kihasználó kereskedelmi gyakorlatnak és megvédjük a tisztességesen megöregedett embereket, saját szüleinket, nagyszüleinket. Ha ezzel a céllal egyetértenek, kérem, támogassák a bizottsági jelentést, az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]] [[23.10]]
Most megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném előrebocsátani, hogy a Magyar Szocialista Párt frakciója támogatni fogja a törvényjavaslatot a végszavazás tekintetében. Meghallgattuk a sok-sok érvet, én ezt nem fogom megismételni. Egy dolgot szeretnék kiemelni, ami miatt jómagam is indokoltnak tartom, hogy egy ilyen jogszabály megszülessen. Ügyvédi praxisomban még képviselőségem előtt én is nagyon sok ilyen üggyel és esettel találkoztam, és az volt a tapasztalatom, hogy a mai jogrendszer sok-sok lehetőséget ad most is a védelemre. Tehát amit mi megtámadtunk különböző ilyen szerződéseket, ott általában sikerrel jártunk, hiszen ott van a feltűnő értékaránytalanság jogintézménye, ott van az érvénytelen szerződéses kikötéseknek a tilalma, amit meg lehet támadni; a megtévesztés, ami sok esetben megállt, illetve a kellékszavatosság is egy olyan jogintézmény, ami segített abban, hogy ilyen szerződésből ki lehessen jönni, hiszen nemcsak a vállalkozások tisztességtelenek, hanem általában ezek a szerződéses feltételek.Viszont a tapasztalat az volt, hogy igen idős emberek, nyugdíjasok mentek bele ilyen szerződésekbe, és mintegy önkéntes jogkövetőként nem fordultak jogi segítségért, nem próbálták ezeket a szerződéseket felmondani és megszüntetni. Egyrészt mert úgy gondolták, hogy ha már egyszer belementem és szavamat adtam, akkor ezt teljesíteni kell, még annak ellenére is, hogy ezek a termékek sokszor nem voltak megfelelő minőségűek, és nem azt kapták, amiért fizettek. Éppen ezért azt gondolom, hogy a Vejkey képviselőtársam által ismertetett jogszabályra szükség van, és remélem, hogy más frakcióval együtt, de a holnapi nap folyamán meg tudjuk szavazni ezt a törvényt. Viszont a Törvényalkotási bizottságban nem szavaztuk meg a módosító javaslatokat, mégpedig azért, mert ahogy Vécsey képviselőtársam is elmondta, bár ő úgy fogalmazott, hogy kiskapukat kellett bezárni, ezért mi inkább úgy éreztük, hogy kiskapukat kellett nyitni, mert olyan élethelyzeteket is szabályozott az eredeti javaslat, amire nem kell alkalmazni majd a jogszabályt; itt hallhattuk, hogy fesztiválkártyák, bankkártyák esetében. Ott elhangzott valóban az államtitkár úrtól, hogy majd utólagos hatásvizsgálat történik. Nekünk pedig az a meggyőződésünk, hogy előzetes hatásvizsgálatra van szükség. Ha van egy egyéni képviselő vagy több képviselő által benyújtott ilyen javaslat, akkor a minisztériumnak el kéne végezni az előzetes hatásvizsgálatot, nem utólag követni az eseményeket. Tehát ezért nem támogattuk a módosító javaslatokat, de önmagát a jogszabályt a végszavazás során támogatni fogjuk. Köszönöm szépen.
Most megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban, az árubemutatókon olyan silány minőségű termékeket sóznak rá a gyanútlan emberekre, hogy viccelődve átszóltam egy képviselőtársamnak az imént, miszerint magam is ott vásároltam hajnövesztő csodaszert, ennek eredményessége látszik, de természetesen ez csak egy vicc.A jobbikosok edzettek, hiszen Óbuda tekintetében Szanyó Miklós helyi képviselőnk, Dézsi Lajos ottani aktivistánk több alkalommal akadályozott meg hasonló árubemutatót úgy, hogy csak a hivatali utat követték, értesítették a hatóságokat. S egyáltalán nem véletlen az, hogy az úgynevezett szervező és menedzser urak hatalmas pánikba estek minden ilyen bejelentést követően, adott esetben felfüggesztették a rendezvényeket, hiszen teljesen egyértelmű, hogy amit itt csinálnak, az mindenféle írott és íratlan joggal szembemegy és fenntarthatatlan. Ugyanakkor a Jobbik éppen azért, hogy ne csak az árubemutató helyén és idejében, hanem attól egy kicsit távolabbi kitekintésben vizsgálva a kérdést se lehessen idős embereket átverni, megkárosítani, benyújtott ez olyan módosító javaslatot, amelynek lényege, hogy időben és térben terjesszük ki ezt a védelmet. Egyelőre értetlenül állunk az előtt, hogy ennek a befogadása miért csúszik, egyáltalán miért nem merült fel, hiszen logikus az igény, hogy ha egy árubemutatón vagyok, ne csak az legyen kikötve, hogy ott helyben ne tudjanak velem előnytelen szerződést kötni, ott helyben ne tudjanak velem olyan dokumentumot aláíratni, ami a kifosztásomhoz járul hozzá - adott esetben egy bank részvételével -, hanem az is, hogy utána se tudjon ugyanez a bank ugyanezen ügylet kapcsán kétes pénzügyi szolgáltatásokat értékesíteni például másnap, mert az már nem számít az árubemutatóval egybekötött termékértékesítésnek, ha adott esetben második fordulóban, másik helyszínen, mondjuk, egy másik üzemegységben ugyanazon szerződés aláírására sor kerül.Tehát a lényeg az, hogy ne legyen elképzelhető az, hogy szerdán megtartják az árubemutatót, és másnap már nem az árubemutató keretében, de meg tudják vetetni azt a terméket, amire minden bizonnyal semmi szükség sem lenne, vagy legalábbis a reális áron szükség lehetne rá, de ily módon semmiképpen. Ha tehát a szerdai példából indulunk ki, akkor csütörtökön ne tudjon ugyanaz a pénzügyi cég, ugyanaz a bank hasonlóan csalárd pénzügyi szolgáltatást nyújtani. Ezért kell tehát az időbeli és térbeli területi hatályt kibővíteni. Éppen ezért nagy-nagy várakozással tekintünk nemcsak a zárszó, hanem akár egy mostani államtitkári reakció elé a tekintetben, hogy mi akadályozza meg az időbeli és térbeli kiterjesztését ennek a védelemnek, ami alapvető létérdeke lenne ezen ügylet minden résztvevőjének. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Mostmegadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy ez egy apró módosításnak tűnik, de nagyon komoly társadalmi hatással bíró javaslatról beszélünk. Én magam korábban, az életem egy bizonyos időszakában a fogyasztóvédelmet felügyeltem államtitkárként, ezért nagyon nagy empátiával vagyok ez iránt a módosítás vagy ez iránt a szigorítás iránt, hiszen akkor is a napi gyakorlat alapján sok olyan csalárd magatartás és lépre csalás történt, ami egészen biztosan kiemelten veszélyeztetett vásárlói csoportokat érintett, ahogy szokták mondani. Idetartoznak az idősek, a nyugdíjasok. Amikor erről az árubemutatóval egybekötött termékértékesítésről szóló javaslatról beszélünk, akkor egészen biztosan nagyon sok embernek Magyarországon is az átverés, a lehúzás, a megtévesztés szó jut az eszébe, és azt látjuk, hogy ezzel iparszerűen élnek vissza bizonyos gazdasági társaságok. Éppen az az érdekessége ennek az egésznek - az érdekességet természetesen macskakörmök között értsék -, hogy amíg Tóth Bertalan képviselőtársam helyesen mondta, számos olyan ügylet van, szerződés, ami ügyvédek által megtámadható és meg is nyerhető, de azért tipikusan nem ez a jellemző, hiszen olyan értékű termékeket vásárolnak többnyire idős emberek, amelyeknek vagy az értéke vagy maga a módja, ahogy ezt vásárolták, nem teszi lehetővé azt, nem érzik úgy, hogy egy ilyen kérdéssel konkrétan a termék okán ők ügyvédhez fordulnának, hiszen túl bonyolultnak tűnik, költségesnek tűnik, és nem sorolnám az akadályokat. Tehát azt mondom, hogy ebben igenis van és kell hogy legyen szerepe a törvényhozónak és aztán pedig a végrehajtó hatalomnak a fogyasztóvédelem területén, hiszen egy ilyen törvénymódosítás, szigorítás egészen biztosan sok esetben még talán a fogyasztót saját magát is megóvhatja attól a helyzettől, hogy önként vásároljon egyébként ilyen termékeket.Természetesen ilyenkor az önkéntesség csak nagyon elméleti síkon értelmezhető. A napi gyakorlatban a különböző reklámok, amiket szintén próbál a mostani szabály szigorítani, olyan beetetések vagy olyan, nem valós tulajdonságokkal ruházzák fel az adott terméket vagy szolgáltatást, ami miatt egy kevesebb információval rendelkező idősebb személy nem nagyon tudja átlátni vagy nem tudja az információkat kellő mértékben értékelni ahhoz, hogy értse, hogy ezt a fajta tisztességtelen piaci magatartásból fakadó termékértékesítést neki messze el kellene kerülnie. Magyarul: érezhetően, láthatóan, tapasztalhatóan számos esetben visszaélnek ezeknek az idősebb embereknek a hiszékenységével, jó szándékával, tisztességével, és ezeken a termékbemutatókon olyan pszichológiai környezetet állítanak elő, ami egyfajta nyomásgyakorlást is jelent az ott részt vevők számára. És formailag, még egyszer mondom, lehet azt mondani, hogy önkéntes a vásárlás, de valójában mégsem önkéntes, hiszen egy agresszív eladóval - akit erre képeztek ki - találkozik a vásárló. [[23.20]] Sok esetben valóban nemcsak az attól való félelem, hogy mondjuk, egy buszos kirándulásnál esetleg még csak haza sem viszik az adott nyugdíjast, ilyenre is volt számtalan példa a beszámolók szerint, de egyszerűen a lélektani környezet olyan egy ilyen helyzetben, hogy sok ember úgy érzi, úgy gondolja, hogy valóban szégyen lenne, ha ő nem vásárolna vagy nem hálálná meg azt a segítséget, amit ott kaptak az eladóktól, és valóban, ahogy erre többen is utaltak, ez aztán komoly anyagi problémákhoz is vezethet, hiszen erőn felül költekeznek ezek az idősek adott esetben.A másik, hogy nincs minőségbiztosítás, nincs reklamáció, eltűnnek ezek a cégek az értékesítés után. Tehát sem a szolgáltatás, sem a termék esetében nem lehet kihez fordulni, és innentől kezdve természetesen semmifajta biztosítása nincs a fogyasztónak. Én is azt gondolnám, hogy a hatástanulmányok jók. Nekem még utólag is megfelelnek a „hatástanulmányok”, de azért érdemes lenne vagy lett volna a minisztériumnak talán konzultálni azokkal a fogyasztóvédelmi érdekvédő civil szervezetekkel, akik nagyon sokszor hozták fel ezt a témát az elmúlt négy évben is, és számtalan olyan jogszabályi módosításuk, pontosításuk, javaslatuk volt, amely egészen biztosan talán még pontosabbá vagy még élesebbé tehette volna ezt a mostani jogszabályi módosítást. Úgyhogy én arra biztatnám államtitkár urat és a kormányt, hogy ne csak a hatástanulmányokat végezzék majd el, hanem bizony legyenek arra is figyelemmel, hogy vannak már olyan civil szervezetek, érdekképviseletek, amelyek rendelkeznek ezekkel az információkkal, konkrét javaslatokkal is, és hátha ezáltal még jobbá lehetne tenni ezt a mostani törvényt. Remélem, hogy viszonylag hamar fogunk találkozni, egy fél év múlva ezzel a jogszabállyal, esetleg egy még jobban pontosított formában, úgyhogy én mindenféleképpen köszönöm a KDNP-nek, hogy benyújtották ezt a javaslatot. Szerintem ez egy jó javaslat és támogatjuk. Köszönöm.
Megadom a szót ismét Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bár hagyományosan az egyik legkorrektebb államtitkárral van dolgunk a viták tekintetében, már ami a válaszadásait és a korrektségét illeti, mégis most elmaradt az a válasz, amit nagyon vártunk. De sebaj, nyissunk ki újabb szilánkokat, bontsunk ki újabb szirmokat az igazságból, hiszen itt az ügyfélszolgálatok tekintetében a fő vívmánynak nem azt tekintjük, hogy a visszaélések számát ez nagymértékben fogja csökkenteni; legyünk őszinték, nem fogja. Az elérhetőséget és a számonkérhetőséget javítja e cégek tekintetében. Érzésünk szerint az egyik módosítóval egy olyan kaput nyit ki a kormányzat, pontosabban: az előterjesztő, ha ezt így hagyja, amely egész egyszerűen tarthatatlan, és itt a fesztiválokra, a fesztiválkártyákra gondolunk. Egyébként értjük az indokot, hogy miért, de mégiscsak kivennék a fesztiválkártyákat ezen érintetti körből. Azt is látjuk, hogy az ezzel kapcsolatos lobbiérdekek még jogosak is lehetnének, vagy legalábbis részben jogosak. Csak mit fognak akkor kezdeni, ha a vasárnapi zárva tartásuk kapcsán felmerülhet az, hogy bizonyos boltok piacokká nyilvánították magukat azért, hogy egyfajta szabályozási formákat elkerülhessenek, és mondjuk, nyitva tarthassanak akkor is, amikor mások nem. Mit fognak tenni - egyébként Szilágyi György képviselőtársam az enyémnél egy sokkal jobb példát súgott a fülembe pár perccel ezelőtt -, ha mondjuk, a paplanokkal idős embereket átverő bandák, bűnbandák egész egyszerűen arra fognak vetemedni, hogy paplanfesztivállá nyilvánítják a tevékenységüket? Tehát kihasználják azon szabályozási rést, hogy bizony fesztivált szabad minden további nélkül, arra nem vonatkozik a termékbemutatókat tiltó hatály sem, tehát innentől kezdve paplanfesztivált fognak, mondjuk, nyolcféle vásárolható paplannal nyitni, és adott esetben ki tudják kerülni az önök egyébként teljesen normális szándékát, miszerint ilyen esemény ne kerülhessen tető alá, ilyenre egyébként ne kerülhessen sor. Még egyszer mondom, hogy ha a boltok piaccá tudták magukat nyilvánítani, és lekövető magatartással egy igen nagy fáziskéséssel tudta csak a jogalkotó ezeket a visszaélés-szerűséget kiszűrni, akkor itt is adott a félelem, hogy talán egy kicsit pontosabb kodifikációval el lehetne oszlatni azt a veszélyt is, hogy bizony itt az önöket érő lobbiérdekek képviselői sérelmeket szenvedjenek, és meg lehetne oldani azt is, hogy hasonló trükközésekre ne ragadtassa magát egyetlen árubemutatókat tartó cég sem.Összességében van bennem némi szkepszis azt illetően, hogy ezen piac mekkora hányadát teszik ki tisztességes vállalkozások, amelyek valóban a piacra való hasznos, értelmes termékeket értékesítenek, ne mondjuk azt, hogy sóznak rá magyar emberekre, hanem értékesítenek magyar emberek számára. Tehát én magam nagyon nyugodtan aludnék, ha ez a teljes üzletkötési forma így nem lenne ebben a formában, vagy legalábbis nem működhetne. Értjük mi az önök tilalmaktól való félelmét is, viszont arra szeretnénk felhívni a figyelmet, hogy a hasonló kapuk kinyitásával bizony egy idő után a szellem is kijöhet abból a bizonyos palackból. Tehát nagyon trükkös, nagyon rafinált cégekkel van dolgunk. Egyértelmű az is, hogy elkövettek önök már egy hasonló hibát. Annak idején, amikor a fogyasztói csoportok tekintetében nem a teljes tiltás talajára léptek, hanem bizony csak a jövőre vonatkozóan tiltották meg hasonló szerveződések létrejöttét, ott is megértettük és toleráltuk, hogy volt egy kipörgő hatás az egész rendszerben. Nem akarták lehetetlen helyzetbe hozni a már rendszerben lévő embereket. De akkor is azt mondtuk, hogy mivel nem volt szó akkora nagy költségvetési forrásokról, adott esetben még költségvetési forrás bevonásával is lehetett volna rendezni a fogyasztói csoportok áldozatainak a helyzetét, és igen, meg kellett volna próbálni ezen számla minél nagyobb részét leverni a bűnelkövető cégeken.Ez esetben is azt mondjuk, hogy teljesen értelmetlen ilyen kiskapukat nyitva hagyni, hiszen abszolúte minden adott lenne a rendezés tekintetében. Itt van egy szinte példátlan parlamenti többség, itt van egy nagyjából egy irányba mutató szándék, ahol az MSZP képviselője is gratulál a KDNP-nek a kiváló előterjesztéshez. A Jobbik egyébként azt a szándékot, amely emögött meghúzódik, szintén támogatja. Tehát ez egy olyan kegyelmi pillanat, amikor ezt a kérdéskört teljes mértékben és egészében rendezni lehetne. Éppen ezért hozzánk közel állna az is, hogy az érintett cégeket a múltbeli cselekmények kapcsán is egy kicsit komolyabban szankcionáljuk, hiszen pusztán az, hogy a jövőben, gyerekek, ilyen formában ne, ez nem egy elég markáns üzenet a piac számára, hiszen számtalan olyan iparágat tudunk felhozni, ahol hasonló visszaélési formák vagy kísértetiesen hasonló visszaélési formák működnek. Éppen ezért és összességében az az egyértelmű igényünk, hogy hasonló kiskapuk ne legyenek ebben a rendszerben, értelmetlenek. Ha pedig a fesztiválok, fesztiválkártyák kapcsán néminemű pontosítást szeretnének, ezt sokkal gondosabb jogalkotással, a paragrafusok egy kicsit szigorúbb vizsgálatával szerintünk könnyedén keresztül lehet vinni. Ily módon pedig a magyar fogyasztókat meg tudjuk kímélni attól, hogy a jövőben adott esetben paplanfesztiválokon verjék át őket, vagy pedig olyan eszközökkel éljenek ezek a csalók és köztörvényes bűnözők, amelyekkel egész egyszerűen nem szabadna, hogy egy tisztességes jogrendszerben találkozzanak, nem szabadna, hogy ilyen eszközöket a kezükbe kapjanak. Itt van tehát a lehetőség, használják ki ezt a kegyelmi pillanatot! Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nem látok további jelentkezőt, úgyhogy megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Kara Ákos államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Két kritériumnak kellene megfelelnem. Az egyik az, hogy fél 12 felé rövidnek kéne lennem. A második kritérium, aminek meg kéne felelnem, hogy minden kérdést meg kéne válaszolnom, mert ennek a törvényjavaslatnak a vitáját tulajdonképpen valóban az kísérte végig, ami itt elhangzott kormánypárti és ellenzéki oldalról is, hogy egyetértés mutatkozott a szándék tekintetében. Valóban egyetértés mutatkozott a szigorítás tekintetében, és most még talán azon kivételes állapotok egyike is volt a parlamentben, hogy még a módszerek tekintetében is.Az első, amit szeretnék leszögezni, hogy összességében jelentős szigorításról van szó. Már maga a javaslat is jelentős szigorítást tartalmazott, ahogy a korábbi területtel foglalkozó képviselő úr is jelezte, és maga a módosítás is egyébként, ami a Gazdasági bizottság, illetve a Törvényalkotási bizottság ágáról érkezett, ez még inkább szigorította a dolgot. Azt szeretném most is megerősíteni, de ha mondjuk, az elmúlt hónapok médiamegjelenéseit vagy felületeit megnézik, amikor a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium részéről akár a kollégák, akár magam elmondtam az álláspontot, tulajdonképpen hajtóerő voltunk a minisztérium részéről, magam is a szigorúság tekintetében. Volt sokfajta egyeztetés, konzultáció, amellett egyébként persze, hogy láttuk a hétköznapi tapasztalatot, az idősek súlyos megkárosítását, magyar emberek, családok átverését is. De valóban volt nagyon sok beszélgetés olyan emberrel, tisztelt képviselő úr, aki a területtel foglalkozik, hiszen Koszorús helyettes államtitkár úr gyakorlatilag az egész országot végigjárta, és a békéltető testületeket nyugodtan nevezhetjük azoknak a fórumoknak, ahol olyan emberek ülnek, olyan szakemberek, akik ezzel a témával is foglalkoznak, és persze nemcsak erről, hanem másról is volt szó ezeken a találkozókon. Én magam egyébként a Győr-Moson-Sopron megyein, tehát a győrin ott voltam, és ott magam is szóba hoztam. Tehát egyeztettünk erről a kérdésről. [[23.30]] Talán éppen a legnagyobb, fogyasztóvédelemmel foglalkozó szervezetek vezetőitől származik az a kijelentés, amivel magam egyetértek, hogy a fogyasztóvédelem tekintetében ma Magyarországon a legsúlyosabb problémáról van szó, tehát a legsúlyosabb problémára keressük a választ. Képviselőtársaim többen előhozták a fesztiválkártyák kérdését. Én őszinte voltam a bizottsági ülésen is és az előkészítés során, hogy valóban, itt két dolognak kell megfelelni, egyrészt nehogy az történjen, hogy olyan jellegű rendezvények, események, amelyek egyébként értékőrző, értékteremtő események, hogy ott megakadályozzunk bármit is, másfelől pedig, én legalábbis a magam szándéka szerint a legkisebb kiskaput sem nyitnám, nyitottam volna e kérdésben, hiszen valóban az eredeti jogalkotói szándékot én maradéktalanul, a KDNP által benyújtott szándékot én maradéktalanul őrizném, és azt gondolom, hogy tulajdonképpen ez a javaslat, amit holnap elfogadhatunk, ez a fogyasztók, vásárlók, magyar emberek érdekében, idős emberek védelmében megőrizte az eredeti jogalkotói szándékot. Az kétségtelen egyébként, azt is mondjuk ki őszintén, több képviselőtársam is utalt rá, hogy valóban, ez egy dinamikus közeg, ha ilyen értelemben használjuk a dinamizmus kifejezést, még akkor is, hogyha ez most nem feltétlenül az előnyös oldala a dinamikus közegnek. Itt olyan rafinált, minden hájjal megkent emberekről van szó - néhány esetben használhatjuk a kifejezést, hogy gazemberről van szó -, akik a maguk módján innovatívak, és mindent próbálnak kipréselni azokból az emberekből, akiket megpróbálnak megtéveszteni vagy akit megtévesztettek korábban. Tehát közös feladat szerintem, azt kell mondanom a parlamenti szereplőknek, kormánynak, érdekképviseleti szervezeteknek, hogy valóban figyeljük azt, ami elhangzott korábban Vécsey képviselőtársamtól is, hogy ha azt az esetet látjuk, azokat az eseteket látjuk, hogy valami leleményes, gazemberi - vagy nem tudom, milyen jelzővel lehetne még illetni, a lényeget úgy is értik mindannyian, értik az emberek is -, tehát akkor legyünk rajta, ha szabad ezt a hétköznapi kifejezést használni, legyünk rajta közösen azon. Én magam azon leszek rajta, hogy a későbbiekben ezt az utólagos hatásvizsgálatot, amit a hivatalos nyelv így hív, hogy utólagos hatásvizsgálat, figyeljük ennek a törvénynek a hatását és az eredményét a szigorúság mellett. Azt szeretném elmondani, hogy én magam nem javasoltam, hogy tovább tartsuk nyitva a kérdést. Tehát pont a mostani időszakra, pont a tapasztalatok tekintetében - ez a hatásvizsgálatra az utolsó megjegyzésem és véleményem -, mert nyitva lehetett volna tovább hagyni ezt a kérdést, de látják önök is, látja mindenki az országban, hogy hajráznak ezek a szervezetek, ezek az emberek, ezek a visszaéléssel joggal vádolható szervezetek, cégek, az árubemutatókon hajráznak és rettenetes módon hajráznak, és most világos és egyértelmű üzenetet kell küldeni a parlamentből szerintem a holnapi döntéssel, hogy le kell zárni ezt a hajrázási időszakot. Tisztelettel fel is hívom, mint ahogy az általános vitán a közvélemény felé, az emberek számára jeleztem, a családok számára jeleztem, hogy legyenek körültekintőek és óvatosak, hiszen ezekben a hetekben, amíg a jogszabály hatályba lép, tehát amíg alkalmazni lehet, a legrafináltabb és a leggyorsabb módon szeretnék kisajtolni, kipréselni még a maradék hasznot. Tisztelt Képviselőtársaim! Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak szeretném mondani, az első kérdését megválaszolom, ahogy a másodikban jelezte, hogy nem fogom, de megválaszolom, hogy pont azért módosítottuk, pontosítottuk - ezt a kifejezést kell használni -, pont azért pontosítottuk a termékértékesítés fogalmát, az árubemutatóval egybekötött termékértékesítés fogalmát, hogy a lehető legszélesebb körben biztosítsuk a vásárlók védelmét, és pont annak akartuk az elejét venni, hogy a kereskedő vagy annak az érdekében, nevében eljáró személy két különálló rendezvényként hirdessen például egy délelőtti és egy délutáni rendezvényt. Azt gondolom, ezzel is azt szeretném bemutatni, megerősíteni, hogy nagyon sok szempontból ezt végiggondoltuk, és pont a csalók, a gazemberek ellen próbáltuk ezeket a módosító javaslatokat is megfogalmazni, illetve adott esetben támogatni. Csak szeretném röviden megerősíteni, és akkor talán nem élek vissza a türelmükkel, hogy nagyon szigorú ügyfélszolgálati előírások vannak a törvényben, erre utaltam a Törvényalkotási bizottság ülésén is, illetve vannak olyan módosítások is, amelyeket megerősítettünk, az ajándék mellett árengedmény, kedvezmény, vagyoni előny vagy más juttatás reklámjára vonatkozó tilalom kimondása, ezek a kuponok meg nem tudom, ezeket részleteiben lehetne sorolni, tehát nagyon sokféle mód van, hogy hogyan lehet becsalogatni egy ilyen rendezvényre az érintetteket. Tisztelt Képviselőtársaim! Kedves Előterjesztők! A kormány a KDNP javaslatát támogatja, a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatait is támogatja, és továbbra is azt mondom magam is, hogy a magyar fogyasztóvédelem jelenlegi legsúlyosabb problémájának tekintett kérdésre fogunk holnap választ adni, egyértelmű választ, és üzenetet adni a csalóknak és azoknak, akik megkárosítják elsősorban az idősebbeket, de minden magyar embert, hogy ez így nem megy tovább, ez így nem mehet tovább. Köszönöm szépen a figyelmüket.
A vitát lezárom. Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Figyelemmel arra, hogy Kara Ákos államtitkár úr a felvetett kérdésekre már kimerítően válaszolt, ezért csak utalnék arra, hogy a törvényjavaslat a Törvényalkotási bizottság előtti vita során csak tovább szigorodott. Konkrétan egyrészt kiegészült az előzetes bejelentési záradékkal a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 16-ai 2006/123/EK parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfeleltetés alapján, másrészt pontosításra került az árubemutatón alkalmazható pénzügyi szolgáltatások köre, harmadrészt pedig módosításra került a törvényjavaslat hatálybalépése az egységesítés érdekében. Az előterjesztők nevében köszönöm a Fidesz és az MSZP nyilatkozatát, támogató szavait, és ha jól értettem, akkor Z. Kárpát Dániel is úgy nyilatkozott, hogy támogatja a törvényjavaslatot, köszönöm a Jobbik részéről is, és kérem, hogy az itt jelen nem levő LMP és függetlenek is támogassák holnap a szavazás során a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6982. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság folyó év november 26-án megtárgyalta a T/6982. számon benyújtott, a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ezzel összefüggésben, a Házszabály 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, egyhangú döntéssel összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az elfogadott összegző módosító javaslat tartalmazza a Mezőgazdasági bizottság hárompontos módosító javaslatát, amely nyelvhelyességi és szövegpontosító jellegű módosításokat tartalmaz. Engedjék meg, hogy a javaslatban megfogalmazott célokat röviden összefoglaljam. A törvényjavaslat a Pálinka Nemzeti Tanács köztestületté válásával kapcsolatos jogszabályokat tartalmazza. A Pálinka Nemzeti Tanács ennek keretein belül eljár a származás, a minőség és az eredetvédelemmel kapcsolatos eljárásokban, részt vesz a pálinka piacra jutásának elősegítésében, illetve a pálinka, mint nemzeti kincs megóvásával kapcsolatos közfeladatokat látja el. A törvényjavaslat rögzíti a Pálinka Nemzeti Tanács szervezetére és működésére, tisztségviselőire, elnökére, felügyelő testületére és gazdálkodására vonatkozó szabályokat is, mely szabályokat a részletes vitában már említettek képviselőtársaim. Kiemelném azonban, hogy az új Pálinka Nemzeti Tanács a törvénymódosítások elfogadását követő 120. napon alakul meg, ezzel párhuzamosan a jelenlegi Pálinka Nemzeti Tanács a törvény hatálybalépésekor átmeneti testületté alakul és ez az átmeneti testület készíti elő az új Pálinka Nemzeti Tanács megalakulását. [[23.40]] A javaslat egy kisebb módosítása szerint kötelezővé válik a pálinkazárjegy alkalmazása a pálinka-előállítók számára. A késői órán különösen jóleső és felemelő érzés megemlíteni azt, hogy a pálinka igen jelentős eszmei értéket képező nemzeti kincsünk. Ezzel az elfogadásra való jelen javaslattal hatékonyabban védhetjük meg a pálinka presztízsét, kérem ezért, hogy a szóban forgó törvényjavaslatot a tisztelt képviselőtársaim a szavazás során támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most hozzászólni. [[Dr. Nagy István jelzésére:]] Államtitkár úr!
Csak nagyon röviden, hiszen az Országgyűlés Mezőgazdasági bizottsága által tett javaslat kizárólag nyelvhelyességi és szövegpontosító jellegű módosítás, amelyet a Törvényalkotási bizottság is elfogadott maradéktalanul. Úgyhogy csak azt szeretném jelezni, hogy a kormány támogatja ezt. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót, így most a képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Harangozó Gábor István képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Miután valóban úgy van, ahogy az államtitkár úr is mondta, hogy ez a módosítás csak nyelvhelyességi módosításokat tartalmaz, ezért hosszan én se fejteném ki ismételten a Magyar Szocialista Párt álláspontját a törvény módosítása ügyében.Viszont röviden szeretném összefoglalni akkor még egyszer, hogy a Magyar Szocialista Párt támogatja ezt a javaslatot, és támogatja különösen arra való tekintettel, hogy van tennivalónk a pálinka minőségének a megvédésében és a pálinka presztízsének a fenntartása tekintetében, különösen azok után, hogy igen sajnálatos módon megbukott a pálinka-szabadságharc. Azok a korábbi szabályok, amelyek egyébként általunk is támogatott módon… - és én személy szerint is kifejezetten úgy gondolom, jó döntés volt az, hogy lehetővé tette a kormány, hogy szabályozott módon otthon lehessen pálinkát főzni. Azonban abból, ahogyan ennek az adószabályait megalkotta, és ezt nem egyeztette le európai uniós környezetben, az Európai Unióval, már lehetett sejteni az elején, hogy ez előbb-utóbb meg fog bukni, ami sajnos be is következett, és egy picit visszájára fordult ez a dolog. Az valóban szerencsés változás volt, hogy gyakorlatilag 1924 óta folyamatosan tiltva volt a pálinka otthoni főzése, de ezen tiltás ellenére folyamatosan, mindig, akármilyen kormány volt, otthon főzték az emberek a pálinkát, és ez abszolút szabálytalan módon, ellenőrizetlen módon, sokszor veszélyes módon is történt. Az, hogy ezt lehetővé tette a kormányzat, hogy normális körülmények között otthon lehessen pálinkát főzni, még egyszer mondom, egy támogatandó történet volt, de azzal, hogy ennek a szabályai megbuktak, most kialakult egy olyan adórendszer, aminek következtében a bérfőzés lényegesen hátrányosabb lett, mint az otthoni pálinkafőzés, és ennek következtében félő az - egyébként is már az elmúlt időszakban a bérfőzés jelentősen háttérbe szorult -, hogy ez a folyamat tovább folytatódhat, és egyre inkább a piacot a feketén főzött, nem jó minőségű, ilyen kotyvasztott pálinkák fogják elárasztani. Sok kocsmában már most is azt lehet látni, hogy műanyag palackokból töltögetik a pult alatt a pálinkát, és az a félő, hogy a most kialakult, a pálinka-szabadságharc bukása után kialakult adószabályok pont ennek a folyamatnak kedveznek. Tehát ezért az, hogy a Pálinka Nemzeti Tanácsot köztestületi ranggal lássuk el, kifejezetten segíti azt, hogy a minőség védelmét, a jó minőségű pálinka marketingjét, piacának építését egy ilyen köztestület sokkal hatékonyabban tudja ellátni. Azt gondoljuk - azon túl, hogy az szerencsés, hogy ezt a testületet ily módon megerősítettük -, érdemes azon gondolkozni még, hogy milyen további lépésekkel, akár a Brüsszellel való további egyeztetések folyamán kedvezőbb adóügyi szabályok kiharcolásával lehetne azt elérni, hogy a jó minőségű magyar pálinka, ami valóban nemzeti kincs, megőrizhető legyen ilyen jó minőségűnek az utókor számára is. Köszönöm, ennyit kívántam hozzátenni. [[Mesterházy Attila tapsol.]]
Most megadoma szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy dologra szeretném az államtitkár úr figyelmét felhívni, miközben én is egyetértek Harangozó képviselő úr szavaival, hogy támogatásra érdemes a javaslat. Ami a javaslat elolvasása után szöget ütött a fejembe, az az egységes marketing kérdése. Én kimondottan nagy fantáziát látok a pálinkában mint hungarikumban a nemzetközi piacokon, talán több potenciál van benne - és nem érti félre az államtitkár úr -, mint a borban, de nem akarnék belemenni az idő rövidsége miatt ennek taglalásába. Igazából a hozzászólásomnak csak egy lényege lenne: ezt az egységes marketinget érdemes lenne nagyon komolyan venni a magyar pálinka mellett, és én híve vagyok annak, hogy egy ilyen termék esetében a pénzt sem érdemes sajnálni erre. Úgyhogy a magunk részéről egészen biztosan azt a munkát, ami ennek a népszerűsítéséhez különösen külföldön szükséges és nagymértékben érdemes, fogjuk is támogatni, mert komoly potenciál van ebben a hungarikumban. Úgyhogy a magam részéről csak azt szerettem volna mondani, hogy ezt ne kezeljük félvállról. Korábban volt egy rossz gyakorlata ennek az agrármarketing típusú megközelítésnek, de jó lenne ezt valahogy megőrizni egy olyan termékként és olyan iparágként, ha szabad így fogalmazzak, amiben Magyarországnak komoly potenciálja van a mezőgazdasági termékek körében. Köszönöm szépen. [[Harangozó Gábor István tapsol. Dr. Nagy István: Köszönöm szépen.]]
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e a napirendhez még valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt, így lezárom a vitát. Megkérdezem az államtitkár urat, kíván-e hozzászólni. [[Dr. Nagy István jelzésére:]] Öné a szó.
Igen, csak nagyon röviden, hogy tisztázzuk, mert a levegőben ott marad az a bizonyos „a pálinka-szabadságharc megbukott” - mondta Harangozó Gábor képviselőtársam.Én mégis inkább arra szeretném a figyelmét felhívni, hogy elérte a célját, mert mi is történt ez alatt az idő alatt, amíg a szabadságharcot vívtuk? A pálinka olyan szintre emelkedett Magyarországon, ahova csak álmodtuk és szerettük volna, hogy ott legyen, abszolút minőségi javuláson esett át, átalakultak a fogyasztói szokások. Ki gondolta volna, hogy a pálinkának ekkora rangja, ekkora súlya lesz, és ilyen mértéket ér el az alkoholfogyasztás terén, ahol átváltva, az összes mindenféle gabonából készült pancs helyett ma már a gyümölcsből készült pálinka tölti be azt a szerepet a fiatalok és az idősek fogyasztásában is, amire nem mertünk volna fogadást tenni korábban? Tehát rangja lett - azt hiszem, ez a szabadságharc legfontosabb dolga -, és olyan minőségi átalakuláson ment át, és annyira a minőség került előtérbe, amire méltán lehetünk büszkék. Nem szól másról ez az előterjesztés sem, mint arról, hogy a köztestületté való átalakulás is ennek a minőségnek a megőrzését, továbbfejlesztését tudja jelenteni. Ha úgy fogalmaznék, akkor azt mondanám, a szabadságharc továbbvitelét ettől a köztestülettől várjuk majd. Nagyon szépen köszönöm Mesterházy Attila képviselőtársam javaslatát is az egységes marketingre. Ez a szándék, hiszen egy olyan értékről beszélhetünk, olyan hungarikumról beszélhetünk, amelyről messze földön azonosítják mindig Magyarországot. Tehát nagyon jó lehetőségünk arra, hogy tényleg komolyan megfontolva, egységesen tudjuk piacra juttatni számos országban, Magyarországtól távol is ezt a remek, kiváló kincsünket. Arra kérek mindenkit, hogy holnap szavazatával támogassa ezt a javaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7405. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. [[23.50]] A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Kucsák Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. november 26-án megtárgyalta a T/7405. számon benyújtott, az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ezzel összefüggésben a Házszabály 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az elfogadott összegző módosító javaslat tartalmazza a Kulturális bizottság 24 pontból álló módosító javaslatát, illetve a Törvényalkotási bizottság 1. hivatkozási számú módosító javaslatát, amely nagyrészt nyelvhelyességi és jogtechnikai pontosításokat tartalmaz, valamint a párhuzamos szabályozás feloldására irányul. A felsőoktatási intézmény két vezetője, vagyis a rektor és a kancellár tekintetében sajátos minősítési szempontok bevezetésére kerül sor, a munkáltató számára e vezetőkre javasolt rugalmas lehetőséget biztosítani a minősítés alapján a teljesítmény anyagi elismerésére. A törvényjavaslat hatálybalépésekor a 2016. évi általános felsőoktatási felvételi eljárás már elkezdődik, viszont az eljárásban már javasolt az új belépési követelmény alkalmazása, így biztosítva minden jelentkező részére az azonos elbírálás elvének érvényesítését. Emellett a vezetőkre vonatkozó eltérő szabályok időbeli bevezetésére tesz javaslatot a módosítás. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy a javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, hogy kíván-e most hozzászólni. [[Dr. Palkovics László: Köszönöm, most nem.]] Nem kíván most hozzászólni. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Így most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy szintén nagyon fontos szabályozásról beszélünk most a Házban, sajnos utolsó napirendi pontként, ami kicsit méltatlan az előterjesztéshez. Sajnos, nem tudok annyira pozitív szavakkal beszélni erről az előterjesztésről, mint az előzőről vagy mint a korábbi előterjesztésekről. A mi álláspontunk a mostani módosítással kapcsolatban az, hogy kapkodva állították össze ezt az anyagot, és a korábbi hibákat nagyon nehéz nagy sietségben, kapkodva kijavítani. Szintén problémánk, hogy ez a módosítás egy apropót, egy lehetőséget adott volna arra a kormányzatnak, hogy valahogy megakadályozza azt a fajta negatív tendenciát, ami a felsőoktatásban megfigyelhető volt az elmúlt években, hiszen egyre kevesebbet költünk a felsőoktatásra, egyre kevesebb diák jelentkezik a felsőoktatási intézményekbe, legyen szó egyetemről vagy főiskoláról. Ha jól emlékszem a számra, akkor talán 25 százalékkal kevesebb diák jelentkezik, és az állami helyek is nagyjából 30 százalékkal kevesebb diák felvételét teszik lehetővé. Ez azért nagyon fontos, mert a mi megítélésünk szerint az oktatáspolitika nem pusztán egy szakmapolitikai kérdés, nemcsak egy ágazata a kormányzatnak, hanem egy olyan terület, amelynek nagyon sok más területre pozitív - vagy ha alulértékelt, akkor negatív - hatása lehet. Mire gondolok? Az oktatást mi befektetésként kezeljük, így a felsőoktatást is, tehát nem pusztán egy költségvetési sorként, ami kiadási tételt jelent, éppen ezért azt gondoljuk, hogy nem szabad spórolni ezen a területen, sem a minőségi körülmények kialakítása - legyen szó a bérekről, vagy pedig bármely más olyan eszközről, ami az oktatáshoz szükséges -, sem pedig a hallgatói létszám tekintetében, hiszen minden olyan rendszer, amely valamilyen formában korlátozza a fiatalok egyetemre, főiskolára való bejutását, akár anyagi, akár bármilyen más korlát szempontjából, akkor az igazából csak a kiváltságos kevesek érdekét szolgálja, magyarul: azokét a családokét, akik megengedhetik maguknak ezt a luxust - ha szabad így fogalmaznom -, éppen ezért sem az esélyegyenlőséget, sem az igazságosság elvét nem szolgálja. Visszatérve arra, amit az imént mondtam: a mi megítélésünk szerint az a fajta modern oktatáspolitika, amit helyesnek tartanánk, például foglalkoztatáspolitikai eszközként is működik. Számos magyar és külföldi tanulmány világosan mutatja azt, hogy minél többen tudnak felsőoktatási intézményben tanulni, azok közül a fiatalok közül többen tudnak munkahelyhez jutni. Magyarul, azoknak, akik magasabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, nagyobb az esélye a versengő munkaerőpiacon álláshelyhez jutni. De nemcsak ilyen korreláció feltételezhető, illetve létezik, hanem az is, hogy akiknek magasabb az iskolai végzettsége, azok tendenciózusan magasabb fizetésért is tudnak elhelyezkedni, dolgozni a munkaerőpiacon. Arról nem is beszélve, ha Magyarországon jó minőségű, hozzáférhető oktatáspolitika és oktatási intézmények vannak, akkor bizony az elvándorlás is alacsonyabb, hiszen ma már Magyarországon nagyon komoly problémákat jelent az, hogy számos diák nem Magyarországon akarja a gimnázium után folytatni a tanulmányait, hanem valamilyen külföldi főiskolán vagy egyetemen, sőt tudomásom szerint vannak olyan anomáliák is, amikor valaki adott esetben külföldön még könnyebben tud főiskolára, egyetemre beiratkozni, mint idehaza. Éppen ezért összefoglalva azzal tudnám összegezni azt, amit az imént elmondtam, hogy szerintünk minden ilyen törvény, minden ilyen módosítás kapcsán fel kellene használni azt az alkalmat, hogy ebben irányt váltson az oktatási kormányzat, és mind a feltételek biztosítása szempontjából, mind a diákok hatékonyabb oktatása szempontjából növelni kéne azokat a forrásokat, amiket a felsőoktatásra fordítunk. Szinte már nevetségesen alacsonyak ezek az összegek, különösen, ha egyéb más szektorokkal hasonlítjuk össze őket. Például, ha a sportban a stadionépítéssel akarom összehasonlítani, akkor az is sokkal nagyobb összegeket emészt fel. Mi azt gondoljuk, hogy az oktatás lehetne egy olyan nemzeti minimum, amiben hosszú távon megegyezhetnének egymással a politikai pártok, s nemcsak a felsőoktatás - de most eminens módon erről beszéltem -, hanem az oktatás egésze, hiszen látható módon azok az országok tudtak hosszú távon sikeresek lenni, amelyek az oktatásba befektetnek, és valamilyen olyan konszenzust tudtak a politikában létrehozni, amely az oktatáspolitika hosszú távú, nyugodt és kiérlelt működését teszi lehetővé. Mi azt látjuk, hogy az elmúlt időszakban sem az alapfokú, sem a középfokú, sem a felsőfokú oktatásban nem ez történik, pedig ehhez érdemes lenne partnernek lenni minden politikai pártnak. Összességében a mostani törvénytervezetet nem tudjuk támogatni. Azért sem tudjuk támogatni, mert információink szerint a különböző fontos testületektől - legyen szó Rektori Konferenciáról vagy felsőoktatási kerekasztalról, vagy a parlamentben dolgozó pártokról - effektíve nem kértek véleményt, vagy legalábbis nem vették figyelembe ezeket a véleményeket. Ez is egészen biztosan egyfajta hiányosság a mostani módosítás kapcsán. Ezért megismétlem, hogy ebben a formában ez nem elfogadható. Köszönöm szépen.
Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a napirendhez hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt. A vitát lezárom és megkérdezem Palkovics László államtitkár urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Dr. Palkovics László: Igen.]] Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy elég hosszas vitát folytattunk a felsőoktatás átalakításáról. Mesterházy képviselő úr hozzászólásának a végén kezdeném a reakcióimat. Hogy mennyire egyeztetett ez a felsőoktatási stratégia, az is mutatja, hogy a múltkor az ellenzéki padsorokból elhangzott az a vélelmezés, hogy ez egyike azon kevés területnek, amit az ellenzéki pártokkal is egyeztetünk, és a szakma minden képviselőjével, például a felsőoktatási kerekasztallal, amely tömöríti a felsőoktatás úgynevezett érdekeltségi körét. Gyakorlatilag nem volt olyan javaslat bármelyik törvénymódosításban, amelyik a felsőoktatási kerekasztal nélkül született volna meg. [[0.00]] Úgyhogy az egyeztetések, azt gondolom, végrehajthatók. Hogy mennyire kapkodva végrehajtott az anyag? A nyitónapon elhangzott, hogy a kormány egy viszonylag jól meghatározott stratégia alapján tevékenykedik, és az ebből lebontott feladatokat határozza meg. Úgyhogy ezzel sem tudok egyetérteni.Az, hogy hogyan alakul a felsőoktatásba jelentkező és felvett hallgatók száma, itt mindig vigyázni kell, hogy miről beszélünk. 2008-ban, még egy korábbi kormány alatt, a hallgatói jelentkezések száma 100 ezer alá csökkent, 98 ezer volt pontosan, és ebből 56 ezer államilag finanszírozott helyet adott az akkori MSZP-kormány. A legutolsó évben, a legutolsó felvételi időszakban 105 ezer hallgató jelentkezett, és több mint 60 ezret vettünk fel alapképzésre. Azt gondolom, hogy itt nemhogy csökkent, hanem növekedett. Valóban van egyfajta szezonalitás, illetve demográfia, illetve az egyetemről kikerülők, akik korábban, ’90-ig nem kerülhettek be, és 2005-ig az ő számuk is megjelent a felsőoktatási rendszerben, ők lassan most futnak ki, ez okoz egyfajta csökkenést.A felsőoktatási költségvetés gyakorlatilag 2012 óta folyamatosan nő, ha megnézzük a számokat, a 2012-es évben 187 milliárd forint volt, mindig a központi költségvetési támogatásról beszélünk. Ennek a teljesített összegét célszerű figyelembe venni, nem az előirányzatokat, illetve a terveket. Most ott tartunk, hogy 2016-ban, a már most látható módosításokkal ez nagyjából kétszázhuszon-egynéhány milliárd forintra fog fölmenni, és 2017-ben pedig 256 milliárd forintnál fog tartani. Tehát van egy folyamatos emelkedés, úgy, hogy valóban van egy hallgatói létszámcsökkenés.Itt mindent megteszünk azért, hogy a bemeneten a hallgatói létszám lényegesen ne csökkenjen, de mindent megteszünk azért is, és azt gondolom, ez a lényegesebb, hogy akik bekerülnek a felsőoktatási intézménybe, végezzék is el, tehát szerezzenek értékelhető diplomát. Hiszen a megszerzett tudást dokumentálni kell, és a munkaerőpiacon valóban ezzel lehet elhelyezkedni.Ahogy képviselő úr is említette, a most megjelent OECD-tanulmány is azt mondja, hogy Magyarországon a felsőoktatásban szerzett diplomával a diplomás-munkanélküliség 2,7 százalék, az OECD-átlag 4,5 százalék, és Németország körülbelül ugyanezen a szinten van. Ez azt jelenti, hogy valóban a felsőoktatási diploma értéke a munkaerőpiacon megfelelően árazott. Ezért is célunk az, hogy ezt még jobbá tegyük, és az a harmincegynéhány százaléknyi hallgató, aki most lemorzsolódik, azok táborát növeljék, akik diplomával fognak rendelkezni, és valóban el tudnak helyezkedni a munkaerőpiacon. Az, hogy mennyire hozzáférhető a felsőoktatás? A ’90-es évek elejéig zajló, alapvetően elitképzés, amikor 106 ezer hallgató volt en bloc a magyar felsőoktatási rendszerben, ez aztán fölment valamikor 2005 tájékára 420 ezerre, azóta valóban csökken az említett két hatás miatt. Ezzel a csökkenő hallgatói létszámmal is még a felsőoktatási stratégia egyértelműen fogalmazott, és az intézményátalakítások is, amelyek a törvényben szerepelnek, azt mutatják, hogy sehol nem zártunk be felsőoktatási hozzáférést. Még ott sem, ahol egyébként korábbi rossz politikai döntések miatt olyan terhek jelentek meg a felsőoktatási intézményeknél, Szolnokon, Gyöngyösön, hogy nem tudták, nem tudják fizetni a PPP-konstrukciókból adódó terheket, hallgatói létszámuk pedig lényegesen lecsökkent. Még itt is ezeknek az intézményeknek a megmentését helyeztük előtérbe. Ezen túl egyébként, hogy mennyire fontos a felsőoktatási hozzáférés, létrehoztuk a felsőoktatási közösségi képzőközpontok rendszerét, ahol azokban a térségekben is, ahol egyébként nincs felsőoktatási hozzáférés vagy eddig nem volt, ott is meg tudunk jeleníteni ilyeneket. A felsőoktatási rendelet megjelent, most zajlik ezeknek a képzőközpontoknak a jelentkezése. Azt hiszem, olyan városokban, mint Salgótarján, Ózd, bár ott, a múltkor beszéltünk róla, egy kicsi csúszás van, most Ózd nem jelentkezett, de ez is rendben lesz jövőre, Békéscsabán folyt átalakítás, Kisvárdán, Sátoraljaújhelyen ilyen típusú képzőközpontok jelennek meg. Tehát azt gondolom, aki Magyarországon felsőoktatási intézményben akar tanulni, és azoknak a minőségi követelményeknek, mint a felvételin, meg tud felelni, az államilag finanszírozott helyen ezt fogja tudni folytatni. Úgyhogy azt hiszem, azok az aggodalmak, amiket képviselő úr megosztott velünk, nem igazán valósak, hiszen az eddigi tevékenységünkből ezeknek pont az ellenkezője látszik. Az, hogy mennyire használtuk egyébként irányváltásra a mostani módosító csomagot, csak két példát hadd említsek. Az egyik példa a doktori képzés teljes átalakítása. Az elmúlt évek tapasztalatai azt mutatták, hogy a doktori képzésre beiratkozott hallgatók nagyon kicsi százaléka szerzett tudományos fokozatot. Ezzel veszélybe került az ország tudományos utánpótlása, az oktatói, kutatói utánpótlás. Lényeges változásokra tettünk javaslatot, és ez látszik a törvényben, arra vonatkozóan, hogy részben a képzési időt, részben az ösztöndíjak szintjét növeljük. Illetve a törvény egyelőre csak felhatalmazóként rendelkezik erről, de 27 százalékos béremelést hajtunk végre az oktatói, kutatói és tanári oldalon. Azt gondolom, ezek azt jelentik, hogy ebben a törvénymódosítási csomagban, úgy, mint az előzőben, valóban olyan koncepcionális kérdéseket kezeltünk, amelyek a magyar felsőoktatás ügyét előreviszik. Ebben szeretném megköszönni mind a kormánypárti, mind az ellenzéki képviselők támogatását. Azt gondolom, konstruktív vitákat folytattunk. Úgyhogy kérem, hogy a módosításokat fogadják el és szavazzák meg. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirendi utáni felszólalások következnek. Elsőként jelentkezett Bodó Sándor képviselő úr, a Fidesz részéről: „VIII. Kárpát-medencei vőfélytalálkozó Földesen” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Minden nemzet számára fontos az, hogy hagyományait, régi történelmi szokásait megőrizze, azokat tudatosan ápolja. Nemzeti értékeink közé tartoznak azok az események, amelyeket évszázadok óta viszünk magunkkal, és generációról generációra átörökítjük őket. Továbbvisszük, mert értékesek számunkra, és tudjuk, hogy múltunk, történelmünk megismeréséhez szükségünk van rájuk. Gyermekeink, unokáink ezekből a hagyományokból fogják megismerni, megtanulni kultúránkat, és ezek az ismeretek adják számukra azokat a stabil alapokat, amelyek egész életükben segíteni fogják őket. Minden emberi élet értelmét a valakihez és valamihez tartozás adja, legyen az család, nemzet, haza. Éppen az előbbi gondolatok miatt érzem fontosnak, hogy beszámoljak önöknek arról, hogy hagyományaink megőrzését szerencsére nagyon sokan tartják fontosnak hazánkban. Nap mint nap számos olyan esemény kerül megrendezésre, amelyek történelmi szokásaink bemutatását, továbbörökítését hivatottak szolgálni. Számomra is különösen fontos esemény megrendezésére került sor a választókerületemben található Földes településen. Itt rendezték meg ugyanis 2015. november 27-28-án a VIII. Kárpát-medencei vőfélytalálkozót.A rendezvény célja kettős, egyrészt megőrizni és bemutatni a Kárpát-medencében fellelhető lakodalmas népszokásokat, hagyományokat, másrészt hozzájárulni a vőfély szakma továbbéléséhez és virágzásához. A vőfélytalálkozó vállalt küldetése lakodalmi hagyományaink megőrzése a változó körülmények ellenére is, hiszen sehol Európában nem olyan széles körű a ceremóniamesterek feladatköre, mint a magyarságnál. A mai lakodalmakban a vőfélyek feladatköre ugyan már átalakult, leszűkült, de vannak újabb feladatok is, amelyeket a vőfélyeknek kell betölteniük, felvállalniuk.Ezek többek között a hagyományos lakodalmi szokások átmentése a mai világba, nemzeti viseleteink használata legalább ünnepeinken, színes menyegzői szokások ápolása, lakodalmi dramatikus játékok alkalmazása, a jó ügyért való összefogásra buzdítás. Mind olyan feladat ez, amely kultúránk színesítését szolgálja, és hagyományaink megőrzéséhez járul hozzá. Ha nem visszük őket tovább, ha nem ápoljuk és elevenítjük fel őket újra és újra, elvesznek és fontos nemzeti értékeink tűnhetnek el. A 2005. november végén először megvalósuló Kárpát-medencei vőfélytalálkozóra Moldvától Felvidékig és Délvidékig hívtak meg vőfélyeket a szervezők. Az akkori 60 fős vőfélylétszám az évek során már kétszeresére nőtt, és a hagyományok megőrzésére már több mint 120 vőfély jelent meg a rendezvényen, 120 olyan személy, aki tudja, ismeri ennek a hivatásnak minden történelmi elemét, és elhivatottan viszi tovább.A megelevenedő lakodalmas játékok közvetítésével számos terület szokásaiból kaphatnak így ízelítőt a résztvevők. A vőfélyek számára lehet ez egyfajta továbbképzés is, hiszen a két nap alatt minden egyéb elfoglaltság mellett azért van idő a beszélgetésre, ismerkedésre, szakmai kérdések megvitatására is. Van idő és lehetőség arra, hogy mindenkiben megerősödjön az a tudat, hogy igenis szükség van az ilyenfajta találkozókra, nekünk pedig be kell látnunk, hogy támogatnunk kell az ilyen fontos eseményeket.Az itt bemutatásra kerülő hagyományok jelentős szellemi értéket képviselnek, végigvezetnek minket a régi idők lakodalmi szokásain, ezenkívül láthatunk, hallhatunk népdalokat, néptáncokat, dramatikus szokásokat, színes ünnepi viseleteket és látványosan, ügyesen dolgozó kézműveseket. A földesi Kárpát-medencei vőfélytalálkozóra az elmúlt években egyre többen látogattak el, több száz meghívott vendég és közel 2 ezer fős érdeklődő közönség tette egyre színvonalasabbá és még sikeresebbé a rendezvényt, ami azt eredményezte, hogy mára olyan komplex népművészeti eseménnyé nőtte ki magát a vőfélytalálkozó, amely országhatáron belül és kívül, a magyarlakta területek minden részéről érdeklődésre tart számot. [[0.10]] A szervezők gondosan odafigyelnek az ismeretek átörökítésére is, éppen ezért az elmúlt öt évben összegyűjtött anyagokból könyvet is adtak ki „Alföldi vőfélytalálkozó” címmel, és folyamatos a további anyaggyűjtés is, amelyre kiváló alkalom a most megrendezésre került találkozó is.A szervezők hiszik és vallják, hogy a közművelődésnek hangsúlyos szerepe kell hogy legyen a magyar hagyományok és szokások megőrzésében és átörökítésében, ezért tartják fontosnak, hogy a megkezdett úton menjenek tovább, és ne hagyják veszni az eddig elért sikereket és kapcsolatokat. Hálával és köszönettel tartozunk nekik, hiszen hagyományaink ápolása lehetőséget biztosít a múltunk, kultúránk ápolására, amely minden tudatosan gondolkozó nemzet kiemelt feladata. Tudjuk, tudom, hogy egy ilyen rendezvény megszervezése nem kis feladat, sok ember kitartó munkájára van szükség ahhoz, hogy ez a hagyományőrző esemény megvalósulhasson. Éppen ezért ezúton is köszönetemet fejezem ki mindenkinek, aki hozzájárult évről évre ahhoz, hogy a vőfélytalálkozó megvalósulhasson. A legnagyobb erő abban rejlik, ha egy közösség egy célért összefog, és tudását, erejét hozzátéve alkot azért, hogy hagyományait megőrizhesse. Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Képviselőtársaim! Varju László úr megint lemondta a felszólalását, így nem tudjuk meg az elmúlt hét eseményeit.Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr: ”750 éves Bük” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Idén nagyszabású eseménysorozattal emlékezett arra Vas megye egyik legfiatalabb városa, hogy valójában nagyon hosszú múltra tekinthet vissza, 750 éve ugyanis annak, hogy először említették írásos formában Büköt, amelyet a gyógyvize révén nagyon sokan ismernek és szeretnek idehaza és a nagyvilágban. Engedjék meg, hogy ennek a kerek évfordulónak az alkalmából röviden áttekintést nyújtsak itt az ország házában a város történetéről, amely messzi időkbe vezet.Úgy tudjuk, hogy a honfoglaló magyarok is megtelepedtek ezen a területen a X. század elején. Első temploma a XII. században épült, ennek közelében volt az oklevélben először 1265-ben említett falu. A XV. századtól már három Bük nevű falu létezett egymás mellett, lakói köznemesek és jobbágyok voltak. Az Árpád-házi királyok idején és a XIV. században a Büki család volt a legismertebb. A bükiek büszkén tekintenek a településükhöz kötődő Felsőbüki Nagy Pálra, aki már az 1807-es diétán kiállt a jobbágyság terheinek csökkentése mellett. Az 1825. évi országgyűlésen a Nemzeti Tudós Társaság létrehozása érdekében elmondott beszéde után ajánlotta fel Széchenyi István egyévi jövedelmét a Magyar Tudományos Akadémia létrehozására.A bükiek akkor is kivették részüket a nemzeti összefogásból, amikor harcolni kellett. Így volt ez 1848-49-ben is. A nemzetőrség helyi tagjai közül többen a Dráva mellett teljesítettek szolgálatot. A honvédségbe 29 főt soroztak be vagy jelentkeztek önként. Ők részt vettek a szabadságharc küzdelmeiben, többen Komáromnál is szolgáltak. A XIX. század második fele sok változást hozott. 1865-ben kiépült a Sopron-Szombathely-Nagykanizsa vasútvonal. Az úgynevezett déli vasút Felső- és Közép-Bük között is elhaladt, és vasútállomás is létesült. A Monarchia évei alatt létrejött a sokakat foglalkoztató cukorgyár; számos civil szervezet, egylet alakult, amelyek tevékenysége révén élénk közösségi élet bontakozott ki.Azonban az első világháború évei sok tragédiát hoztak. A harcok 97 hősi áldozatot követeltek. Súlyos veszteséget jelentett az is, hogy leégett a cukorgyár.A második világháború újabb jelentős vérveszteséget követelt a településtől. A harci cselekmények során 61 hős és áldozat, a náci gaztettek következtében pedig 30 izraelita és 2 roma pusztult el a büki lakosok közül.Az 1956-os forradalom idején az első világháborús hősi emlékműnél népgyűlést tartottak. Néhány nap múlva lerombolták a szovjet hősi emlékművet.Az 1965. évi nagy árvíz idején több mint száz házat ért komoly sérülés Bükön. 1957 őszén olajkutatás során 1282 méter mélységben 58 fokos meleg vizet találtak. A kutat lefojtották, az olajkutatók elvonultak. A laboratóriumi vizsgálatok azonban kimutatták, hogy a meleg víz sok ásványi anyagot tartalmaz. Így a helyiek elérték a kút újbóli megnyitását, amely 1960-ban történt. Rá egy évre megkezdődött a fürdőzés a levezető árkokban, de nem váratott sokat magára a fürdő építése: 1962-ben avatták föl az első medencét és a hozzá kapcsolódó létesítményeket. A büki termálvíz gyógyhatása egyre nyilvánvalóbbá vált, amelyet hivatalosan is elismertek. Ennek révén Bükfürdő nemzetközi jelentőségű üdülőhellyé vált, amely komoly előrelépést hozott a település életében is. 2007-ben Büköt várossá avatták, és az azóta eltelt időszakban is az a cél, hogy a fejlődés színvonalát fenn lehessen tartani. Tisztelt Országgyűlés! Most ezen a 750. évfordulón tiszteletemet szeretném kifejezni mindazok előtt, akik az eltelt évszázadokban megtartották a közösséget, az életet, a magyar szót. Fejet hajtok áldozatvállalásuk előtt, hiszen nélkülük nem lenne ma Bük. Ugyanakkor nagyra becsülöm a város mai lakóit is, hiszen ők viszik tovább azt, amit az előttük járt generációk örökül hagytak számukra. Isten éltesse a bükieket! Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm a munkájukat. Holnap reggel 9 órakor folytatjuk az ülést. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 0 óra 16 perckor ért véget.]]