[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 18. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Ismételten csak szomorú kötelességemnek kell eleget tennem azzal, hogy bejelentem Kovács Gábor volt képviselőtársunk elhunytát, aki 90 évet élt. Kovács Gábor a rendszerváltás utáni első szabadon választott Országgyűlés kereszténydemokrata néppárti tagjaként Nógrád megye 4. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt a Szociális, családvédelmi és egészségügyi bizottság és a Kulturális bizottság tagja, illetve az Oktatási, ifjúsági és sportbizottság alelnöke volt. Az Országgyűlésben eltöltött évek után a Nógrád megyei közgyűlés alelnöke, majd egy cikluson keresztül a balassagyarmati önkormányzat képviselője volt. Politikai tevékenysége mellett szakmai életét a tanításnak szentelte. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunyt emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalások következnek. Elsőként Tordai Bencének adom meg a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! 2021. május 15e a vég kezdete az Orbán-rezsim számára. [[Dr. Rétvári Bence: Ezt már hallottuk!]] Május 15-én Karácsony Gergely szülőfalujában, Nyírtasson, reggel bejelentette, hogy elindul a miniszterelnök-jelöltségért, és vállalja a 99 százalék képviseletét a kiváltságos 1 százalékkal szemben. [[Dr. Rétvári Bence: Négy éve is jól sikerült!]] Május 15-én, délben Karácsony Gergely Debrecenben bejelentette az ottani nemes hagyományokra utalva, hogy trónfosztásra készülünk és változásra. [[Dr. Rétvári Bence: A Strabag érdekében!]] Május 15-én, este Budapesten pedig Karácsony Gergely elmondta, hogy jóvátételre és Magyarország újraegyesítésére van szükség, mert Magyarország lakóinak nagy többsége már belefáradt abba, hogy önök állandóan csak harcolnak, hogy önök állandóan mesterségesen gerjesztett megosztottságokat használnak arra, hogy egymás ellen fordítsák az embereket. Magyarország polgárainak többsége beleunt az önök arroganciájába, a lopásba és az urizálásba, beleunt abba, hogy a kiváltságos 1 százalék szívja a 99 százalék vérét. Az embereknek elegük van abból, hogy a politikáról szól az életük, hogy a hatalom az élet minden területére benyomul. Változás kell ahhoz, hogy végre a politika szóljon az életről, a 99 százalék szolgálatáról, mert önök nyilván elfelejtették, a politika, a kormányzás szolgálat, és nem uralkodás. Karácsony Gergely már bebizonyította, hogy képes legyőzni a hatalom emberét az emberek hatalma segítségével. Ezt most újra meg fogjuk tenni [[Dr. Rétvári Bence: Mint négy éve?]] , hogy Magyarország fellélegezzen, megnyugodjon és mindannyiunk közös, békés otthona legyen. Ezért indította el Karácsony Gergely a 99 Mozgalmat, amihez mindenki csatlakozhat, aki változást szeretne. Egy nap alatt több mint tízezren jelentkeztek arra, hogy a változás nagykövetei legyenek. Változásra és 2022 után jóvátételre van szükség, mert hétről hétre újabb merényleteket követnek el önök a 99 százalék ellen. Ilyen, amikor a budapesti diákváros helyére a Fudan Egyetem, a kínai pártállam elitegyetemének a képzőintézetét vagy akár egyetemi campusát próbálják hozni, mindezt úgy, hogy generációkra előre félezer milliárd forintnál is nagyobb összegben eladósítják a magyarokat. Ilyen az, amikor benyújtják a botrányos bérlakástörvényüket, ahol megint csak a kiváltságos 1 százaléknak, a fideszes haveroknak és a lakásmaffiának kedveznek a 99 százalék ellenében, azoknak a kispénzű fiatal családoknak az ellenében, akik így nem tudnak önkormányzati bérlakáshoz jutni csak azért, hogy a Bayer Zsoltok, a Palkovics miniszterek meg a Rákay Philipek töredékáron vehessék meg méregdrága bérelt luxuslakásaikat. Ilyen az, amikor önök kirabolják Dunaújvárost, ugyanúgy, ahogy Göddel tették, a különleges gazdasági övezettel. A város lakói, a 99 százalék helyett a fideszes megyei elnök fogja kapni az iparűzésiadó-bevételeket, évi százezer forintot vesznek el minden dunaújvárositól. És ilyen az összes rablóprivatizáció, amikor a fideszes 1 százalék kezébe játsszák át a 99 százalékot illető nemzeti vagyont. [[13.10]] Ebből is látszik, hogy a maguké az Unió legmohóbb, leggátlástalanabb, legcinikusabb, legönzőbb kormánya. De az is látszik, hogy tudják, bukni fognak és már csomagolnak. Ez nagyon helyes. Csak éppen úgy csomagolnak, mint az, aki a hotelszobából nemcsak a miniszappant viszi magával, hanem az ágyat, asztalt, tévét is. Úgyhogy előre szólunk: a lopás az lopás akkor is, ha törvényt írnak rá, ezért 2022 után a 99 százalék nevében vissza fogjuk venni az 1 százaléktól mindazt, ami az embereket illeti. Köszönöm szépen.
Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Hazánkat immár több mint egy éve a koronavírus-járvány, a világjárvány az, ami sújtja, ennek élettel és gazdasággal összefüggő hatásai, egészségügyi hatásai rendkívül jelentősek. Ön a rendelkezésére álló öt perc időkeretből egyetlenegy mondatot nem szánt erre a kérdésre. Lelke rajta, de ha megengedi, mégiscsak tennék egy-két állítást a járványhelyzettel összefüggésben. Túl vagyunk a járvány harmadik hullámának nehezén, de a vírus még itt van, a beoltottak száma meghaladta a 4 millió 639 ezer főt, köztük több mint 2 millió 727 ezren már a második oltást is megkapták. A magyar oltási program sikerét a WHO vezetője is elismerte. A járvány még nem ért véget, az oltások felvétele változatlanul fontos. A járványok ellen a mi megítélésünk szerint és a közmegítélés szerint is oltásokkal tudunk harcolni, ez az egyetlen módja annak, hogy megállítsuk. Arra szeretnék kérni mindenkit, hogy ne hallgassanak az oltásellenes hangokra. A magyar lakosság 47 százaléka már kapott oltást, az uniós átlag 32 százalék. Ez azért fontos, mert az újraindítás a védőoltásoknak köszönhető, Magyarország az az ország, amely a legkorábban térhet vissza a normális élethez. Nem tudom, mennyire a normális élet része, de azt látom, hogy a baloldal immár a szavak szintjén sem foglalkozik az embereket érintő mindennapi problémákkal, hanem azzal az előválasztásnak nevezett show-műsorral vannak elfoglalva, amelyet Gyurcsány Ferenc rendezett, és amelyben mindenkinek megvan a szereposztásnak megfelelően a szerepe. Egy ilyen szerepet visz Karácsony Gergely is, aki az 1 százalékos Párbeszéd jelöltjeként zászlót bontott [[Jakab Péter: Az 1 százalék több mint a KDNP!]] , és azt hallom, hogy most már szlogent is választott, „99 százalék Gyurcsány, 1 százalék Karácsony” vagy valami ilyesmi, igazából ez teljesen lényegtelen. A tények teljesen egyértelműek: Gyurcsány Ferenc jelöltje Karácsony Gergely is. Ő 2002 és 2010 között komoly államigazgatási pozíciót foglalt el, a Medgyessy Péter miniszterelnökkel felállt MSZP-SZDSZ-, majd később a Gyurcsány Ferenc vezette kormány megalakulásától kezdve a Miniszterelnöki Hivatal politikai tanácsadója lett és az is maradt egészen sokáig, családi cége pedig több tíz millió forint értékű tanácsadói megbízásokat kapott ettől a kormánytól. Jelen pillanatban is a városháza, Budapest főváros hivatala tele van a 2010 előtti kormány embereivel: Kiss Ambrus, Gy. Németh Erzsébet főpolgármester-helyettesek; Draskovics Tibor, Kálmán Olga, Kolber István, Katona Tamás, ők mind Gyurcsány Ferenc emberei, és akkor még a többieket ne is említsem. Sajnos, az ön által keretezett ügytörténetbe egy kis hiba csúszott, ugyanis Karácsony Gergely bejelentését több botrány kísérte, több simlisségre is fény derült. Nem az a probléma, hogy Karácsony Gergely nem beszél angolul, bár a magyar emberek döntő többsége azt gondolja, hogy egy miniszterelnöknek vagy egy miniszterelnöki aspiránsnak kellene ismernie legalább egy idegen nyelvet, a probléma az, hogy Karácsony Gergely azt állította, hogy van neki nyelvvizsgája, miközben kiderült, hogy nincs nyelvvizsgája. A probléma az, hogy Karácsony Gergely korábban azt állította, hogy van neki tudományos fokozata, miközben nincs neki tudományos fokozata. [[Nacsa Lőrinc: Hazudott!]] Nem mondott igazat, nem bontotta ki az igazság minden részletét, hogy egy korábbi klasszikust idézzek. [[Dr. Rétvári Bence: Gyurcsány-tanítvány!]] A probléma az, szerintem szomorú dolog, hogy bár eddig sem volt egy komoly vezetőjük a budapestieknek, de most egyértelműen elvesztettek egy főpolgármestert, mert teljesen egyértelmű, hogy Karácsony Gergely csupán politikai ugródeszkának tekinti ezt a pozíciót, ő nem kívánja tovább a budapestieket képviselni. Lehet, hogy ez jó a budapestieknek, ugyanis eddig ahova ő nyúlt, ott csak botrány keletkezett. [[Dr. Rétvári Bence: Árnövekedés!]] Megdrágult közbeszerzések, szabálytalan beszerzések, több pénz a tanácsadóknak, több pénz a bizottságokra, több pénz „A kormány sanyargatja a fővárost” plakátkampányra, ez Karácsony Gergely főpolgármesteri mérlege. Sajnos, az a helyzet, hogy egy bábu Karácsony Gergely Gyurcsány Ferenc kezében. Tudják ezt a magyar állampolgárok, ők már többször szavaztak ezen régi rezsim ellen, és továbbra is bértámogatást, adósságcsökkentést, családtámogatást és erős magyar érdekképviseletet szeretnének. Mi a magyarok oldalán állunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most az LMP képviselője, Ungár Péter következik. Megadom a szót. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Amiről most beszélünk, az az ellenzéki előválasztás, és ez azért nagyon fontos, mert az én személyes politikai credómmal és a közösségem politikai credójával megegyezik, be fogjuk tudni bizonyítani, hogy az új Magyarországon senkit nem fogunk rossz embernek tartani azért, mert más a politikai véleménye. Egy ilyen előválasztásra készülünk. Ez kétségtelenül egy sokszínű ellenzék, és azt gondoljuk, hogy Magyarország is sokszínű, és ezt a sokszínűséget ér-velő vitával, nem a másik személyes támadásával fogjuk megoldani. [[Dr. Rétvári Bence: Halljátok a túloldalon?]] A helyzet az, hogy az LMP szerint az előválasztás lényegi kérdése az, hogy a neoliberális elmúlt 12 évvel szemben nem lehet neoliberális választ adni. [[13.20]] Mi azt gondoljuk, hogy az állam lehet jó gazda, azt gondoljuk, hogy az újraelosztás egy jó dolog, és mi azt gondoljuk, hogy a társadalmi és a környezeti fenntarthatóság melletti jelölteket kellene az előválasztáson kiválasztani, ezért is támogatjuk, hogy Karácsony Gergely legyen az ellenzék közös miniszterelnök-jelöltje. [[Németh Szilárd István: Vivát!]] Az a helyzet, ha 2022-ben kormányváltás lesz, akkor sajnos, tisztelt kormánypárti képviselőtársak, véget fog érni az a világ, amit Szijjártó miniszter úr úgy jellemzett, hogy önöknek fontosabbak a német autógyárak érdekei, mint a környezetvédelmi szabályozások. Ennek a világnak vége lesz, és a német autógyárak és a német tőke helyett a magyar választópolgárok érdekében fogjuk kormányozni az országot. Nekem az az álláspontom, hogy a Fidesszel szemben a nyugati minta követése és az Európai Unió kritikátlan másolása nem helyes politika. Ki kell tudnunk azt mondani, hogy az Európai Unió vezetése és a Fidesz szövetségesek, és mi mind a kettőnek az ellenzéke vagyunk. Az a helyzet, hogy úgy tűnik, a Fidesz visszatalált liberális gyökereihez az elmúlt időszakban, hiszen amit önök végrehajtottak itt ebben az Országgyűlésben, az az egyetemi szféra teljes privatizálása volt, egy olyan dolog, ami Bauer Tamásnak nagy lelki örömöt okozott volna valószínűleg; visszatértek oda, ahonnan indultak a Szabad Demokraták Szövetségének ifjúsági tagozataként. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgy van!]] Az a helyzet, hogy a koronavírus okozta gazdasági válságot önök nem arra használták, hogy segítettek volna azokon az embereken, akik önhibájukon kívül elvesztették az állásukat, vagy ahogy Ausztriát laboratóriumnak nevezte a miniszterelnök segítettek volna azoknak az önkormányzatoknak, amelyek mindent megtettek, hogy a helyi polgáraiknak szolgáltatást biztosítsanak. Ezzel szemben önök egyetlenegy dolgot tettek: megbüntették azokat, akik ellenzéki önkormányzati vezetést választottak. Tették ezt Szombathely esetén is úgy, hogy Zalaegerszegnek két körben több mint kétmilliárd forintot adtak, Szombathely pedig nulla forintot kapott önöktől. Látszik, hogy Szombathely nem számíthat az Orbán-kormányra, és Hende Csaba lobbitevékenysége ennyit ér semmit! Továbbá: a kormányváltás célja véleményünk szerint nem csupán az, hogy a Fidesz elveszítse a hatalmát, az a célja, hogy a közérdek újra megelőzze a magánérdeket; az a célja, hogy az a szociális dolgozó, aki a járványban mindent megtett azért, hogy a legelesettebbeket megvédje, megkapja az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítését; hogy az a büntetés-végrehajtásban dolgozó tiszthelyettes, aki 13 éve az állami szektorban dolgozik, ne 182 ezer forintot kapjon; az, hogy egy kezdő pedagógus fizetése ne olyan legyen, hogy tulajdonképpen pedagógus-mesterszakon természettudományi tantárgyban nincsenek emberek jelenleg Magyarországon oktatás alatt. Ezek azok, amiért nekünk tennünk kell. Igenis, az ökopolitika része az, hogy azok az emberek, akik az állami szektorban dolgoznak, végre újra megbecsülést kapjanak; hogy önök befejezzék a háborújukat a közalkalmazotti szektorral szemben. Legutoljára ebben a kormányban valódi közalkalmazottibér-emelés akkor volt, amikor nem önök kormányoztak, és baloldali kormány volt, Medgyessy Péter alatt, és legközelebb akkor lesz, amikor nem önök kormányoznak, és mi jövünk. Az a helyzet, hogy az állami szektorban dolgozó magyar honfitársaink érzik, hogy az ő bérük folyamatosan leszakad a versenyszféra béreihez képest. És a magyar emberek tudják, hogy nem tudnak színvonalas állami szolgáltatásokat elvárni addig, ameddig az állami szektorban dolgozók bérei nem nőnek. Végezetül tehát: az előválasztás tétje az, hogy szociális szempontból és környezeti szempontból is zöldjelölteket válasszunk. Ilyenek vannak nálunk Pécsett, Érden vagy a belvárosban, és ilyet ajánlunk miniszterelnöknek is, Karácsony Gergelyt. Köszönöm szépen.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Megállapíthatjuk, hogy baloldalon a helyzet változatlan: ahogy 2010 óta mindig, úgy most is Gyurcsány Ferenc az, aki a baloldali folyamatokat irányítja, és ahogy három éve, úgy most is Karácsony Gergelyt teszi ebben a Gyurcsány-show-ban előre mintegy jelöltként. Semmi nem változott a baloldalon, minden ugyanúgy megy tovább. Lehet előválasztásról beszélni, különböző dolgokról beszélni, tisztelt képviselő úr, de a lényeg nem változott: azért mégis, önök arról beszélnek, hogy a többség nevében, a nem gazdag emberek érdekében kormányoznának, miközben egy olyan ember a baloldal vezetője Magyarországon, aki a spontán privatizáció révén lett nagyvállalkozó, abból szerezte a vagyonát. Ha nem lett volna spontán privatizáció, valószínűleg ez nem történt volna meg. Sőt, egy olyan ember, aki itt áll, Gyurcsány Ferenc, aki jó eséllyel akkor is 2006-ban miniszterelnök lett volna Magyarországon, ha nincsen rendszerváltás, hiszen akár volt rendszerváltás, akár nem, úgy látszik, ez a dolog megtörtént, és talán nagyobb esélye lett volna az ő miniszterelnökségének rendszerváltás nélkül, mint volt rendszerváltással, de mégis megtörtént. És önök mit csinálnak 2021-ben? Ugyanennek az embernek, Gyurcsány Ferencnek a hatalmát igyekszik előmozdítani, abból a pártból, tisztelt képviselő úr, aminek az a neve bár most már talán ezt törölték , hogy Lehet Más a Politika, amely arra jött létre, hogy Gyurcsány Ferenchez képest legyen más a politika. És ön itt feláll, és ennek a gyurcsányi politikának a folytatását próbálja itt előmozdítani. Meg van ez a szlogenjük, ez a 99-1, ami, mint tudjuk, New Yorkból érkezett szlogen, ott ezt már használták pár évvel ezelőtt, most önök lekoppintották. Közben Lengyelországban is megjelent, most éppen itt van. Mert önöknek még egy saját elképzelésük sincsen, mert ezt is New Yorkból kapják meg, hogy milyen szlogenekkel kampányoljanak. [[Ungár Péter közbeszól. Az elnök csenget.]] És önök azt mondják, hogy a világ leggazdagabb 1 százalékába, de lehet, hogy 1 tízezrelékébe tartozó Soros György igényeit teljes mértékben kiszolgáló politikai csapat itt Magyarországon, a baloldal, majd ő fog a kisemberek érde-kében, a mindennapi munkából megélő emberek érdekében kormányozni. Ki hiszi ezt el azon Soros György emberének itt Magyarországon, aki sokszor lenyilatkozta, hogy ha az ő döntéseinek van szociális következménye, azzal kapcsolatban őt nem terheli morális felelősség? Önök Soros Györgynek soha egyetlenegy kérésére sem mondtak nemet. Ha kért itt a parlamentben egy törvénymódosítást a Soros-egyetem érdekében, átment, mint kés a vajon. És ezek után önök azt mondják, hogy önök nem milliárdosok emberei, magyar milliárdosok meg amerikai milliárdosok emberei, hanem majd segítenek az embereknek. Ön azt mondta, hogy meg fogják becsülni a szociális dolgozókat. Tisztelt Képviselő Úr! Nézzen már körbe, kik között ül! Nézzen oda Hiller Istvánra, Korózs Lajosra, Mesterházy Attilára, Molnár Gyulára, Molnár Zsoltra, Szakács Lászlóra, Arató Gergelyre, Gyurcsány Ferencre, Hajdu Lászlóra, Oláh Lajosra, Vadai Ágnesre, Varga Lászlóra, Varju Lászlóra, Burány Sándorra, és kérdezze meg tőlük, hogy ők miért csökkentették a szociális dolgozók bérét itt a parlamentben. Ön feláll, és szónokol arról, hogy béremelést kell megtenni [[Arató Gergely: …százalékkal nőtt a szociális dolgozók bére nyolc év alatt!]] , és nem szavazta meg az ápolási díj emelését, sem ön, sem a párttársai, egyikőjük sem, egyetlenegy szavazat sem érkezett baloldalról az ápolási díj emelésére. És amikor azokat a költségvetéseket elfogadtuk, amelyek duplájára emelték a szociális dolgozók bérét, tisztelt képviselő úr a tavalyi évben is 14 százalékkal, a válság ellenére is, amikor sok ország örült, hogy megtartotta a béreit a dolgozóinak, mi akkor emeltünk, tisztelt képviselő úr! Mi akkor duplázzuk meg az orvosok bérét, amikor válság van Magyarországon és az egész világban a koronavírus-járvány miatt, tisztelt képviselő úr! A tavalyi évben ezért tudtuk a pedagógusok, iskolaigazgatók bérét megemelni, a pedagógusoknak 10 százalékkal, az iskolaigazgatóknak egy jelentős, 30-50 százalékos emeléssel, tisztelt képviselő úr. És ön azt mondja, hogy erről az útról le kell térni, amerikai és magyar milliárdosok érdekében, nekik majd az egyéni rezsit csökkenteni, az embereknek pedig a rezsit növelni kell. Azért, ne haragudjon, de ki hiszi el a rezsiemelőknek, hogy ők bármikor is rezsit tudnának lenullázni, tisztelt képviselő úr. Vagy a nyugdíjcsökkentőknek ki hiszi el, hogy ők bármikor is nyugdíjat tudnának emelni? Emlékezhetünk arra, hogy mi volt az SZDSZ, a Szabad Demokraták Szövetségének a beceneve: Strabag Demokraták Szövetsége. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Önök másra se készülnek, mint hogy a külföldi cégek érdekeit Magyarországon újra fölé tudják helyezni a magyar emberek érdekeinek. Mert önök ezért nem csökkentették a rezsit, hanem folyamatosan emelték, mert nem a magyar emberek érdeke számított önöknek, hanem ezen külföldi cégek érdeke. Lehet ez útépítő cég, közműberuházó cég. És erre készülnek újra. És ezért kapják külföldről a támogatásaikat, ezért hozzák külföldről még a szlogenjeiket is. És lehet, hogy itt különböző összetételben ülnek a képviselők, de a kulcsfigurák, Gyurcsány Ferenc vagy Soros György ugyanaz. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Most már 15 éve körülbelül ugyanaz, és semmi változás nincsen. [[Z. Kárpát Dániel: Én nem kapok ösztöndíjat senkitől! Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] De azért, tisztelt képviselő úr, engedje meg, hogy a járványban küzdő orvosainknak és ápolóinknak megköszönjem [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy egyvalamiben sikerült az Amerikai Egyesült Államokat megelőznünk, mert Magyarországon az átoltottság szintje ma már magasabb, mint az USA-ban. Bízunk benne, hogy sok hasonló sikert tudunk elérni egy Fidesz-KDNP-kormány alatt, és sok ember áldozatos munkája révén. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most Gyurcsány Ferencnek adom meg a szó. [[13.30]]
A politikusok a következő választásra gondolnak, az államférfiak pedig a következő nemzedékre mondja egy XIX. századi szöveg, amelyet, azt hiszem, a többségünk valójában elfogad. Ha ez így van, és ránézek a kormánypárti politikusokra és erre a kormányra, akkor azt kell mondjam, hogy államférfit nem látok egyet se. Ezt nem azért mondom, mert önöket bántani szeretném [[Dr. Rétvári Bence: Á, nem, semmiképpen!]] sérteni végképp nem [[Dr. Völner Pál: Nem vagy olyan!]] , de el fogom mondani, hogy miért mondom ezt önöknek. Most kivételesen nem azokért fogok szólni, akik kárvallottjai az önök kormányzásának, akik úgy érezhetik, hogy hazájukat, életüket önök meglopják és megsanyarítják. Azért nem értük szólók, mert még ha nehezítve is ők valahogyan szót tudnak emelni magukért, és képviselni tudják magukat, mondom, még akkor is, ha itt nincsenek egyenlő pályák és egyenlő esélyek. De vannak valakik, akik nem tudnak szót emelni magukért, vannak valakik, akik nem tudják képviselni önmagukat: azok, akiknek még nincsen képviseleti joga, sőt, teszem hozzá, akik még meg sem születtek. A jövő Magyarországa azokért szeretnék szólni. Mondhatják, hogy minden rendben van hadd mondjam, hogy nincsen minden rendben. Egyszerű példákat fogok mondani, érteni fogják. Vajon igazam vane, amikor azokért szólok, akiknek majd a következő években, évtizedekben ki kell fizetni a mi korosztályunknak meg majd a következő években születetteknek a nyugdíját teljes egészében, mert önök, a képviselő asszony vezetésével, több mint 3000 milliárd forint magánmegtakarításra tették rá a kezüket, költötték el, és hagyták ennek a kifizetését a következő generációra. Azokért szeretnék szólni, azért a generációért, amelynek lehetősége sem lesz állami földeket hosszú távra bérelni, mert odaadták a saját embereiknek, és ott tartunk, hogy Mészáros Lőrincnek vagy Csányi Sándornak több földje van, mint a második világháború előtt az Esterházyaknak. [[Dr. Völner Pál: Nem igaz!]] Valóban, azokért kell szólni, akiktől elveszik a jövőt. Azokért kell szólni, akiknek nem lesz lehetőségük, hogy saját egyetemüket képviselve, a jövőjüket képviselve beleszóljanak az egyetem életébe, mert megszűnik az egyetemi önállóság, és helyette lesz az alapítványoknak önállósága, amelyeket önök töltöttek fel, amelyeknek valójában ellenérték nélkül odaadták az egyetemeket. Azokért szólnék, akik nem járhatnak Európa és Magyarország egyik legjobb egyetemére, mert önök elzavarták a Közép-európai Egyetemet. [[Schanda Tamás János: Nem igaz! Dr. Rétvári Bence: Itt van a sarkon! Az elnök csenget.]] Igen, azokért szólnék, akiket önök arra fognak kötelezni, hogy fizessék ki azokat az irgalmatlan kölcsönöket, amelyeket önök felvettek és felvesznek a Belgrád-Budapest vasútvonal építésére, amelyeket önök felvettek a kínai egyetem megépítésére ők építik, és mi fizetjük, a következő generáció fizeti. És igen, azokért szólok, akiket önök az évszázad végéig bezárnak és összezárnak a nukleáris energiával és annak minden terhével, mert önök döntöttek őhelyettük, őnélkülük, sőt a szüleik nélkül, az ő megkérdezésük nélkül. És azokért szólok, akiktől önök most el kívánják venni az önkormányzati bérlakásokat, azokért szólok, akiknek nem lesz majd lehetősége odafordulni az önkormányzathoz, hogy bajban vagyok, önkormányzati lakás kellene, mert önök foglyul ejtik őket. Általában mondom, hogy amikor önök azt hiszik, hogy a következő kormány mozgásterét szűkítik mindennel, amit csinálnak, önök tévednek: a következő korosztályok lehetőségét szűkítik, hogy úgy rendezzék be a világot, ahogy ők akarják. Önök ellopják az ő jövőjüket, bezárják abba a múltba, ami ezekben a pillanatokban teremtődik itt meg, de nekik majd, az újaknak ez már a múlt lesz, és meg fogják magukat vetni, mert maguk tolvajok, és nemcsak földé, a pénzé, hanem a jövő, a lehetőség, egy új világ tolvajai. Hát, vereséget fognak szenvedni morálisan, történelmileg, politikailag, és meg fogják érdemelni. [[Taps a DK soraiban. Dr. Völner Pál: Te vagy a múlt!]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindig azon gondolkozunk, hogy amikor idejön az Országgyűlésbe egy nagy budai villából, mégpedig egy elkobzott villából [[Arató Gergely: Ne próbálkozzon feleslegesen!]] , akkor vajon milyen érzéssel mondja ki azt, hogy tolvaj, de ez maradjon az ön lelkiismeretének a dolga. Azt, hogy ki államférfi és ki nem, ki lehet államférfi és ki nem, majd a választók eldöntik, és majd a történelem megítéli. Ami pedig a következő generációk helyzetét illeti, abban talán egyetértünk, hogy egy kormánynak ezt is figyelembe kell vennie minden egyes esetben. Pár kérdést azért hadd tegyek fel! Miért nem gondoltak a következő generációkra, amikor eladták a magyar ipar jelentős részét? [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Miért nem gondoltak rájuk, amikor felnyomták az államadósságot 80 százalék fölé? Miért nem gondoltak a következő generációkra, amikor megnyirbálták a családtámogatási rendszert? (Dr. Rétvári Bence: Így van!) Megtették már kormányról, és ha megnézem a javaslataikat, most is megtennék: például nem kötnék a támogatásokat munkavégzéshez, és az adókedvezményeket is eltörölnék, és írásba is adják. Ami a földek kérdését illeti: maradjunk annyiban, ha önökön múlt volna, akkor a magyar földek jelentős része már külföldi tulajdonban lenne. [[Többen a kormánypártok soraiból: Így van!]] Ez a kormány volt az, amelyik hazai kézben tartotta a magyar földeket. Ez a kormány egyébként minden generációnak megadja a támogatást, az időseknek és a fiataloknak is: az időseknek visszaadja azt a 13. havi nyugdíjat fokozatosan, amit maguk elvettek tőlük, a fiatalok pedig a jövő évtől kezdődően adómentességet kapnak adómentességet! , tehát majd nem kell jövedelemadót fizetniük. Ha megnézzük az önök javaslatait, még 30 százalékos adókulcsról is beszélnek, és ezek után jönnek önök a következő generációk helyzetével. Ami az egyéb közéleti vonatkozásokat illeti, ön is utalt erre a felszólalása elején. Most látjuk mi is, hogy újabb epizódokkal jelentkezik az előválasztásnak nevezett show-műsor, és nem csak mi mondjuk azt, hogy ez egy show-műsor, a HVG is így fogalmaz. [[Gyurcsány Ferenc: Azt a hétszázát! Derültség az ellenzéki sorokban.]] És amit önök előválasztásnak állítanak, az gyakorlatilag egy előre lezsírozott dolog, a miniszterelnök-jelöltek is, a helyi jelöltek túlnyomó többsége is. Ha jól értem, önök a hétvégén bejelentették, hogy Dobrev Klára után Karácsony Gergelyt is benevezik miniszterelnök-jelöltnek. Nos, amikor ezt hallottuk, akkor azért egy dolgon elgondolkoztunk: mi az a teljesítmény vajon, ami méltóvá tenné Karácsony Gergelyt a kormányfői szerepre? [[Arató Gergely: Az, hogy megvert benneteket!]] Nemsokára két éve lesz annak, hogy főpolgármestere Budapestnek, és ez idő alatt bőven lett volna lehetősége arra, hogy bizonyítson. Ehelyett nem láttunk mást, mint kesergést, ujjal mutogatást, felelősséghárítást és ezerféle magyarázatot arra, hogy mit miért nem tud megcsinálni. Ha azt a feladatot kapnánk, hogy egy óra alatt írjunk össze nagyon sok eredményt, a városháza legfontosabb eredményeit, akkor az a helyzet, hogy egy óra eltelne, és még mindig itt ülnénk egy üres lap fölött, esetleg rajzolhatnánk egy rovarhotelt, de ezt inkább ne tekintsük meghatározó teljesítménynek. Például: minden nyugdíjasnak fűtéstámogatást ígértek, de nem teljesítették; zöldvárost ígértek, de a dugók nézzék meg! nagyobbak, mint valaha [[Arató Gergely: Mert ingyenes a parkolás!]] ; és felelős közpénzgazdálkodást ígértek, de a Lánchíd felújítása esetében a késésnél csak a költségnövekedés a nagyobb. Talán felvetődik a kérdés, hogy az önnek adott válaszomban miért hozom fel Karácsony Gergely jelöltségét. [[Gyurcsány Ferenc: Nem.]] Ennek jó oka van: mégpedig az, hogy egyetlen percig nem gondoljuk, hogy Karácsony Gergely önálló jelölt lenne. Hogy is lehetne az, amikor az a párt, amelyet képvisel, nem éri el az 1 százalékot? Mindenki tudja, hogy Karácsony Gergely az ön jelöltje, és ezt a show-t is ugyanúgy ön rendezi, mint gyakorlatilag bármit az elmúlt években. Hadd idézzem Gréczy Zsoltot, Gréczy Zsolt kollégájától szeretnék idézni: „Gyurcsány nélkül nem lehet győzni senkinek. Aki mögött ott áll Gyurcsány, az győzhet.” Ez az önök állásfoglalása. A teljes képhez hozzátartozik, hogy ön már rendezett ilyen darabot: akkor Medgyessy Pétert kérte fel [[Gyurcsány Ferenc közbeszól.]] , hogy játsszon el egy szerepet, hogy aztán egyetlen mozdulattal leszedje a színpadról akkor, amikor azt gondolta, eljött az idő, hogy maga lépjen fel rá, és most is erre készül. Lehet, hogy majd taktikai okokból néha megpróbálják ezt letagadni, de hiába teszik, mert, ahogy ön fogalmazott tegnap, Karácsony Gergely gyakorlatilag az önök programját terjesztette elő. Nem azt mondta, amit szokott egyébként, hogy nagyjából-egészéből, hanem azt mondta, hogy ugyanazt a programot terjesztette elő, mint az önöké, megegyező programot így fogalmazott. Szóval, a 99 százalékról és az 1 százalékról szóló szlogen nagyjából annyiban igaz, hogy ha ezt a bandát választjuk, akkor az 99 százalékban jelenti önt, 99 százalékban Gyurcsány Ferencet és legfeljebb 1 százalékban jelent Karácsony Gergelyt. [[Az elnök csenget.]] Olyan tömény koktél ez, amelyet szerintem Magyarország nem engedhet meg magának sem most, sem egy év múlva. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.40]]
Most az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják, mit látok mostanában, ha fideszes és KDNP-s képviselőkre nézek, a szorongáson kívül? [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Dr. Rétvári Bence: Ezt te mondod?]] Olyan diákokat, akik nemcsak bukásra állnak, hanem még az osztálypénzt is ellopják. [[Németh Szilárd István: Hoppá!]] Hamarosan jön a bizonyítványosztás, és tudják, hogy amit eddig műveltek [[Németh Szilárd István: A takarékbélyeget!]] , arra csak egyetlen osztályzat jár: az elégtelen. Ám ahelyett, hogy megpróbálnának javítani, inkább csalnak, lopnak és fenyegetőznek, megpróbálják elhitetni, hogy mindenki rosszul lát, de ugyanúgy csak a saját egyéni érdekeiket követik. Vegyük például a ma délelőtti eseményeket, egészen friss példákat tudok hozni. Ülést tartott a Gazdasági bizottság, két törvényjavaslatról kellett dönteniük, hogy mi kerüljön ide, a plenáris ülés elé. Az egyik egy fiatal, de szerzésben már sokat tapasztalt fideszes képviselőnek a javaslata volt, amely egy szűk, jellemzően vagyonosabb csoport és a lakásmaffia érdekeit szolgálja. Röviden arról van szó, hogyan végezzék ki az önkormányzati bérlakásrendszert egy szűk, vagyonos elit gazdagítása érdekében. Ez volt az egyik javaslat. A másik egy ellenzéki, MSZP-s javaslat, amely az alacsony fizetések felzárkóztatását célozta mintegy 2 millió 300 ezer munkavállaló érdekében. Azt rögzítette, hogy legyen adómentes a minimálbér, és csökkenjen az átlag alatti fizetések mértéke, hogy a magyar minimálbér ne kullogjon már a szlovák, a cseh, a lengyel vagy éppen a román minimálbér után a sorban, hanem a magyar dolgozó is kapjon a tisztességes munkájáért tisztességes bért, amiből becsülettel meg tud élni. Nos, lement ez a bizottsági ülés. Találják ki, önök szerint mit csináltak a lakásmaffiás törvényjavaslattal a fideszes képviselők Bánki Erik bizottságában! Úgy van, a lakásmaffiás törvényjavaslatot támogatták, megszavazták. És önök szerint mit tettek a fideszesek az alacsony fizetéseket felzárkóztató törvényjavaslattal? Úgy van, nemmel szavaztak, mert szerintük rendben van, hogy a legalacsonyabb fizetések ugyanúgy adózzanak, mint Mészáros „nemstróman” Lőrinc jövedelme. Nem szégyellik magukat? Önök szerint a kispénzű embereknek nem jár a nagyobb jólét? Egészen elképesztő! Már-már izgultam, nehogy eltévesszék, és egyszer kivételesen, véletlenül a magyar emberek széles körének kedvező javaslatot támogassanak egy bűnözői kört kiszolgáló, a nemzeti vagyont lerabló javaslat helyett. De a fideszes képviselők nem okoztak csalódást, pont ezt lehetett várni ettől a csapattól; élősködő politika, amit csinálnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormány és az őt támogató fideszes elit ezt csinálja tizenegy éve, lényegében minden területen. Tizenegy évnyi parlamenti kétharmad után tényleg nem lehet megmagyarázni, hogy önök miért hagyták lezülleszteni az állami egészségügyi ellátórendszert. Nincs magyarázat arra, hogy a kormányzati teljhatalom mellett miért kellett elüldözniük közel ötezer orvost és ápolót. Miért nem lehetett megszervezni a tömeges tesztelést? Miért nem dobtak mentőövet a járvány nyomában járó megélhetési válsággal érintett százezreknek? Miért zsigerelik ki az önkormányzatokat a válság idején? Tizenegy év alatt egyre több magyar ember él lehetetlen körülmények között, egyre szélesebb tömegeket érint meg a lecsúszás veszélye. A Fidesz-rezsim vezetői és az oligarchái azonban csak a lopással törődnek: fideszes magánalapítványokba pakolják a nemzet vagyonát, teletömik a zsebüket kínai és orosz pénzzel, és kiárusítják az országot: 500 milliárd forintért egyetemet építenek Kínának, és ennek fejében még el is adósítják a magyar embereket; 10-30 százalékos áron akarják elkótyavetyélni az önkormányzati bérlakásokat, hogy így játsszák át az ingatlanokat a fideszes haveroknak és a lakásmaffiának. Tisztelt Képviselőtársaim! Kormányváltás és korszakváltás kell. A bukott diákot el kell számoltatni, szabad, igazságos, szolidáris országot kell létrehozni, az egy százalék uralmát pedig meg kell törni közös jövőnkért, Magyarországért.
Válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úré a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ha a bukás a téma, akkor az MSZP álláspontja valóban egy izgalmas kérdés, hiszen önöknek nagy tapasztalatuk van már ebben a dologban. De, tisztelt képviselő úr, engedje meg, hogy azt a számtalan álhírt és azt a számtalan hazugságot, amit a felszólalásában összehordott, megpróbáljam rendbe tenni. Mégiscsak arról van szó, hogy önök már voltak kormányon, önök már megmutatták azt, hogy mit is jelent a baloldal kormányzása, hogyan is gondolják önök a dolgokat. Jól emlékszünk erre a kormányzásra: ez a kormányzás nem szólt másról, mint a saját önös érdekeiknek a figyelembevételéről és a magyar emberek érdekeinek a totális figyelmen kívül hagyásáról. Amikor ön a kormány intézkedéseit támadja, akkor azokat az intézkedéseket támadja, azokat az intézkedéseket kérdőjelezi meg, amelyek a magyar emberek, a magyar családok és a magyar vállalkozások érdekében jönnek létre. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan tudja, hogy a nemzeti polgári kormánynak az egyik legfontosabb prioritása, hogy a magyar embereket, a magyar családokat otthonhoz, lakáshoz, saját tulajdonú lakhatáshoz juttassa. Tisztelt Képviselő Úr! Önök ezzel szemben mit csináltak? Önök megszüntettek minden olyan lehetőséget, elvettek minden olyan támogatást, ami ezt segítette volna. Mi az elmúlt években is és ezt követően is azon dolgozunk, hogy minél több magyar ember számára legyen elérhető a saját lakhatás. Tisztelt Képviselő Úr! Álságos az is, amikor a munkahelyekről és a bérekről beszél. Jól tudjuk azt, hogy az önök időszakában a munkanélküliség a csúcson volt, a foglalkoztatottság pedig rekordalacsony szinten állt. Ezzel szemben azt is jól láttuk, hogy amikor a nemzeti polgári kormány átvette a kormányzás felelősségét, akkor pontosan azt a változtatást hozta meg, ahol a munkát és a munkához jutást helyezte a középpontba, és látszódnak ennek a programnak, ennek az iránynak az eredményei. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan jól ismeri a számokat, ismeri azt, hogy soha nem látott intézkedéseket tettünk annak érdekében, hogy minden magyar ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson is. Erről szóltak az elmúlt időszak intézkedései is. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan tudhatja, hogy csak az elmúlt időszak intézkedéseinek a segítségével több mint 1 millió 660 ezer munkavállaló számára tudtunk olyan segítséget nyújtani, ami a saját munkahelyének a megőrzéséhez vagy pedig új munkahely létrehozásához tudott hozzájárulni. Tisztelt Képviselő Úr! Ennek eredményeképpen 2021 márciusában 4 százalékra csökkent a munkanélküliség Magyarországon, ami egy igen komoly eredmény. Csak márciusra 66 ezerrel dolgoztak többen, mint februárban, és 4,6 millió felett volt a foglalkoztatottság, azaz elértük azt a szintet is most már, ahova a koronavírus-járvány előtti időszakban tudtunk eljutni. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is tudhatja, és ha nem akarná becsapni a magyar embereket, akkor igazából el is ismerhetné, hogy a bérek esetében is jelentősen sikerült előrelépnünk. Természetesen mindig azon dolgozunk és azt szeretnénk, hogy a magyar emberek még többet keressenek. De, tisztelt képviselő úr, ne hazudja el azokat az eredményeket, amelyeket a magyar vállalkozások és a magyar emberek segítségével az elmúlt években elértünk! 2021 februárjában a nettó bérek 9,8 százalékkal voltak magasabbak, mint egy évvel korábban, és mindez úgy történt, hogy 6,6 százalékkal emelkedtek a reálbérek is. 2010 óta, azaz az önök kormányzása óta másfélszeresére nőtt a nettó reálkeresetek értéke. Másfélszeresére, tisztelt képviselő úr! Ezek komoly eredmények. Ön szóba hozta az egészségügyet is a felszólalásában. Ne menjünk el emellett, tisztelt képviselő úr! Ne menjünk el emellett, mert mindannyian jól tudjuk, hogy a koronavírus-járványban a védekezés kapcsán elért eredményeinkhez nagyban hozzájárul az, hogy az egészségügy nem olyan állapotban van, mint amilyenben önök hagyták a kormányzásuk után: 500 milliárd forint értékben történt kórházfejlesztés vidéken [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] és 700 milliárd forintos program indult Budapesten. Önök leépítették az egészségügyet, mi fejlesztjük. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[13.50]]
Most a Jobbik frakcióvezetője, Jakab Péter következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország luxus-külügyminisztere, Szijjártó Péter tudják, a jachtozós a minap nagyon szerényen azt mondta, hogy egész Európában Magyarország kezelte a legsikeresebben a válságot. Önök ezt most komolyan gondolják? Önök tényleg sikernek gondolják azt, hogy ebben az országban meghalt harmincezer magyar? Tényleg sikernek gondolják azt, hogy közel félmillió honfitársunknak nincs már állása? Tényleg sikernek gondolják azt, hogy egy nap alatt 5500 egészségügyi dolgozót üldöztek el a kórházainkból? Sikernek tartják azt, hogy az ország egyik felének van vakcinaigazolványa, a másik fele meg lázad ellene?! Siker az, hogy egy válság kellős közepén önök képesek voltak összeugrasztani a magyarokat?! Vagy azt tartják sikernek, hogy az állami vagyont sikerült átpakolni a fideszes alapítványokba? Vagy hogy a gyerekeinket is eladósították Oroszországnak meg Kínának? Képviselőtársak! Ez lenne a siker? Vagy az, hogy kihúzták a válságot idáig egészen úgy, hogy egy forint érdemi támogatást nem adtak a magyar melósoknak? Ez lenne a siker?! Ez? Jut eszembe, mi a helyzet a rabszolgatörvénnyel, ficsúrok? Hm? [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Mit szólnak ahhoz, hogy…
Képviselő úr, mérsékelje magát, legyen szíves! Ne sértegesse a képviselőtársait, mert el fogom öntől venni a szót! Ez az utolsó alkalom, hogy figyelmeztetem, legközelebb nem fogom ezt megtenni. Folytassa!
Ugye, önről is lehet ez a véleményem? [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Tehát mit szólnak ahhoz, hogy a fideszes Alkotmánybíróság szerint is…
Képviselő úr!
…alaptörvényellenes… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]]
Képviselő úr, legyen szíves, üljön le! Öntől megvontam a szót.
[[Hangosítás nélkül:]] Tehát mit szólnak ahhoz, képviselőtársaim, hogy… [[Jakab Péter karjait széttárja, és az elnök felé fordul.]] Elnök úr! Nem lehet ez a véleményem?
Foglaljon helyet! [[Jakab Péter: Hol a szólásszabadság?]] Foglaljon helyet! [[Taps a kormánypárti padsorokban. Nagy zaj.]] Foglaljon helyet, és tanulmányozza a házszabályt, amelyben… [[Jakab Péter folyamatosan közbeszól.]] tanulmányozza a házszabályt, amelyben több helyen van arról szó, hogy ön nem sértegetheti a képviselőtársait [[Jakab Péter: Csak a hazugot sérti!]] és a házelnököt, az ülésvezető elnököt meg különösképpen nem! Foglaljon helyet! [[Zaj az ellenzéki pártok padsoraiban. Z. Kárpát Dániel: Házmester! Jakab Péter: Vegyen perzsaszőnyegeket, ficsúr! Dr. Rétvári Bence: Kemény vagy! Zaj.]] Képviselő úr, ennek is meglesz a következménye, nemcsak a mai ülésen, hanem még továbbmenően, úgyhogy… [[Jakab Péter: Következmény?]] Bizony, bizony, képviselő úr, addig valami tanácsadót vegyen fel, aki eligazítja a házszabály rejtelmeiben. Vejkey Imre következik, a KDNP részéről. [[Z. Kárpát Dániel: Már csak egy évig csinálhatjátok ezt az undormányt! Közbeszólások mindkét oldalról.]]
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány első, második és harmadik hulláma elleni harcot hazánk sikeresen megvívta. Nemzetközi elemzések szerint Magyarország egyike a világ legjobban védekező országainak úgy egészségügyi és járványügyi szempontból, mint gazdasági szempontból. Ennek ellenére a baloldali szirénhangok özöne hallatszik, pedig vitathatatlan tény, hogy a koronavírus-válság káros következményeit a kormány komplex intézkedéseivel sikeresen mérsékelte, és jelenleg is sikeresen mérsékli. E szirénhangok tehát a tényekkel szemben próbálják befolyásolni az embereket. Láttunk már ilyet: amikor a kommunista Sztálinnak azt mondták, hogy ez nem tény, amit mond, akkor azt mondta, hogy akkor annyi a tényeknek. Ezért ne feledjék: ha a járványkezelés a baloldalon múlott volna, akkor most százezrekkel többen lennének életveszélyben. Az egyesített baloldal tehát járványügyben is csúfosan leszerepelt. Ilyenkor ugyanis a védekezés nemzeti ügy. Ilyenkor lebeszélni az embereket az oltásról vagy bizalmatlanságot gerjeszteni egyes vakcinákkal szemben több mint hiba. Meg kell jegyeznem, ha baj van, akkor a baloldalra nem lehet számítani. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A járványügyi adatok Magyarországon folyamatosan egyre kedvezőbbek, ami annak köszönhető, hogy hazánkban már több mint négy és fél millió honfitársunkat beoltották, és a védekezés is eredményes. A kormány intézkedéseinek köszönhetően ma már ott tartunk, hogy egyrészt kimondhatjuk: túl vagyunk a járvány harmadik hullámának a nehezén, másrészt pedig kimondhatjuk azt is, hogy Magyarország legkorábban térhet vissza a normális élethez. De minden pozitív dolog ellenére ne feledjék: a járvány ettől még nem ért véget. Ezért fontos, hogy egyrészről továbbra is tartsuk be a védelmi szabályokat, másrészről pedig az oltást minél többen vegyük fel, ezek ugyanis elengedhetetlenül szükségesek a biztonságos életünkhöz. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Átoltottság tekinte-tében Magyarország az élmezőnyben van. Jelenleg a világon tizedik, Európában pedig az első ebben a tekintetben. Szép eredmény. Ez azonban egy speciális verseny, és nem szabad úgy tekintenünk rá, mintha nem a magyar emberek életéért folyna. Nem szabad engedni, hogy a versenyszellem fontosabb legyen, mint a verseny tétje, az emberélet. Sajnos nem sikerült mindenkit megmenteni. Komoly veszteségeink vannak. Ezért miközben arról beszélünk, hogy az oltásban elsők vagyunk, nem feledhetjük, hogy az együttérzésnek, a fájdalom elviselésében nyújtott segítségnek továbbra is első helyen kell maradnia. Ezért a magyar parlamenti imacsoport továbbra is imádkozik azért, hogy a vírusban elhunytak az Úrtól kapják meg az örök világosságot, a betegségben szenvedők pedig kapják meg a testi és lelki gyó-gyulás kegyelmét. Kérem, csatlakozzanak az általam nagypéntektől minden péntek reggel 7 órára meghirdetett imafelhíváshoz a Covid mielőbbi elmúlásáért hazánkból, Európából és a világból. Dunai Mónika képviselőtársammal együtt pedig gyűjtést kezdeményezünk a Fidesz-KDNP parlamenti frakciókon belül a koronavírus miatt árván vagy félárván maradt gyermekeket segítő alapítvány javára, melyet Áder János köztársasági elnök úr és felesége, Herczegh Anita alapított. Kérem, támogassák önök is ezt az alapítványt, melynek neve Regőczi István Alapítvány, az alapítvány elérhetősége pedig az interneten: regoczialapitvany.hu. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kormány intézkedéseinek köszönhetően ma annyian dolgoznak, mint a vírus előtt. Ehhez természetesen kellett az orvosok és ápolók gyógyító munkája is, hiszen mindenkit, aki emberi számítás szerint meggyógyítható volt, meggyógyítottak. Ezért ezúton is hálás köszönet az orvosoknak és az ápolóknak, továbbá mindenkinek, aki részt vett a vírus elleni küzdelemben. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ez a hét a parlamentben a jövő évi költségvetés helye, mely a gazdaság újraindításáról szól. A 2022-es költségvetés alkalmas arra, hogy Magyarország európai összehasonlításban is kiemelkedő növekedési pályára álljon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] így erősebben kerüljön ki a válságból, mint amilyen állapotban bekerült. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, minden héten köszönjük azoknak az egészségügyi dolgozóknak, akik helytállnak, s úgy helytálltak, hogy valóban, a világ nálunk gazdagabb országaiban sem állt helyt úgy az egészségügyi ellátórendszer, mint itt, Magyarországon. [[Egy hang az ellenzéki padsorokból: Ja!]] Ha megnézzük, hogy például az átoltottságban hogy állunk, akkor a világon az első tizenkettőben benne van Magyarország, és ez köszönhető annak, hogy egyrészről sokkal több forrásból szereztünk be vakcinákat, mint az európai országok, másrészről annak, hogy az egész közigazgatási rendszer, a kórházak, az oltópontok jól működnek, és míg más országokban ez csak vágyálom, de Magyarországon elektronikusan lehet időpontot foglalni, vakcinát választani, és így lehet elmenni az oltásokra. Máshol ez, nálunk gazdagabb országokban elképzelhetetlen, nálunk pedig mind az időpont, mind a vakcina választható, és ez nemcsak egy elméleti lehetőség ráadásul mert lehet, hogy elméleti lehetőségként máshol is fölvetették , hanem ténylegesen is van választási lehetőségük az embereknek. Ennek az emberfeletti egészségügyi munkának az eredménye az, hogy Magyarországon már 47,1 százalékos az átoltottság, ami magasabb, mint a világ legerősebb szuperhatalmában, az USA-ban. Jelenleg a világ legerősebb állama katonailag, gazdaságilag, politikailag az Amerikai Egyesült Államok: ott 46,7 százalék az átoltottság, nálunk 47,1. Pedig ha valaki a világon tényleg minden lehetőséget megragadhat, mert van hozzá gazdasági, katonai és politikai ereje, az az USA, de Magyarországon köszönhetően nagyon sok szakembernek és nagyon sok mindenkinek, aki a vakcinák beszerzésében közreműködött sikerült az Amerikai Egyesült Államoknál is magasabb szintre felvinni a magyar emberek védettségi szintjét. Köszönet mindenkinek, aki ezt megtette. Akinek sajnos nincs mit megköszönni, az pontosan a magyar baloldal, a magyar baloldal pártjai és politikusai. Ők például a fővárosban arra használták ki a járványhelyzetet, hogy a Gyurcsány-Bajnai-kormányok érdekkörébe tartozó szocialista érában jól prosperáló, Kern József érdekeltségébe tartozó kft.-khez juttatták azokat a forrásokat, amelyeket például tesztelésre kaptak vagy tesztelésre szántak. Nem változott semmi a baloldalon. Bármilyen ilyen alkalom van, egy olyan cégnek adják, amelynél az intézmény ügyvezetője pont Székely Tamás egykori baloldali miniszter. Minden pénz, amit a védekezésre szántak, úgy látszik, hogy azoknak egy jó része rögtön a baloldali holdudvarban landolt egyetlenegy másodperc alatt. [[14.00]] És mit tettek még? Nem szavazták meg itt a parlamentben a veszélyhelyzetnek a meghosszabbítását többször sem , ami a védelmi intézkedések végét jelentette volna, ha nincsen veszélyhelyzet, határzártól kezdve a kijárási korlátozásokig vagy a kórházak biztonságosabb működéséig. Álhíreket terjesztettek. Az mondták, hogy a koronavírus-törvény azért fontos, hogy Magyarországon diktatúra épüljön ki persze ezt 11 éve mindig hallottuk , és azért, hogy a választásokat el lehessen halasztani. Pár hete volt a választás Londonban újraválasztották a főpolgármestert , amely választást valóban elhalasztottak a járvány miatt egy évvel. Magyarországon viszont természetesen senkinek semmilyen hasonló szándéka nem volt, miközben Nyugat-Európában ilyenek sorra történtek, de az nem volt demokratikus probléma a baloldal számára. Álhíreket terjesztettek. Azt mondták például a járvány kezdeti szakaszában, hogy nincs elég védőfelszerelés, csak 8 millió van a raktárakban. Abban a pillanatban 80 millió védőfelszerelés volt a raktárakban, tehát egy nullával több, mint amennyit ők külföldön is állítottak. Engedély nélkül bementek kórházakba, és bemutattak látogatóknak szánt védőfelszerelést úgy, mintha az orvosoknak és ápolóknak lenne a védőfelszerelése. Fel is jelentették ezt a képviselőt a kórház vezetői. Támadták a tisztiorvost, támadtak minden járványügyi szakértőt, aki nem azt mondta, amit ők hallani szerettek volna, sőt megfenyegettek mindenkit, aki szakmai vezetőként, szakmai alapon beszél, nem pedig a baloldal által fontosnak tartott politikai mondatokat mondta vissza, persze az ő szakértőik meg olyan mondatokat mondtak, hogy jobb a járványban elkapni a betegséget, mint védőoltást kapni. Azt állították, hogy nem a WHO-protokoll alapján működünk tesztelésben, pedig úgy tettünk. Azt állította egy kamuvideóban Korózs Lajos, hogy tíz betegből kilenc meghal, de kiderült, hogy ebből semmi sem igaz, még az illető bemutatkozása sem. Azt mondták, hogy felesleges az ágyak felkészítése a járvány alatt a koronavírusos betegeknek, majd amikor emelkedtek a számok, akkor azt mondták, hogy miért nincs több ilyen ágy. Hazudtak arról, hogy a félmillió forintos egészségügyi többletjuttatást külön kell igényelni. Kamustatisztikákat vettek elő 2016-ban, és 2016-os halálozási adatokkal akarták a járvány áldozatainak számát szemléltetni. Azt mondták, hogy védőfelszerelés nélkül mentek a tesztelőcsapatok, amit maga egy orvosi egyetemi hallgató cáfolt, hogy minden védőfelszerelésük megvolt. Érettségit sem tartottak volna most már két esztendőben, ezzel elvéve a lehetőségét a diákoknak a továbbtanulásra, illetve sok egyéb más ok is volt, legfőképp pedig az országgyűlési határozati javaslat, amelyben megtiltották volna keleti vakcinákat. Óriási veszélyt jelentett a járványban a baloldal politizálása. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Fidesz képviselőjének, Selmeczi Gabriellának adom meg a szót. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon az embereknek csaknem a fele már megszerezte a koronavírussal szembeni védőoltást. Ez nagyon jó eredmény, kiemelkedően magas szám. A járványügyi adatok hetek óta folyamatosan javulnak, mind az új fertőzöttek, mind a halálozások száma jelentősen csökkent. Magyarország két elismert nemzetközi statisztika szerint is az élbolyban van az átoltottságot tekintve. A világon a tizedikek vagyunk, az Európai Unióban pedig az élen állunk. Ma is tart a 16-18 év közötti fiatalok, mintegy 96 ezer regisztrált fiatal oltása, akik a Pfizer oltóanyag felvételével hamarosan szintén védettek lehetnek a vírussal szemben. Ehhez az kellett, hogy a kormány elegendő, hatékony és biztonságos vakcinát szerezzen be. De ugye, ez nem volt egyszerű feladat, miután a baloldal a járvány kitörésének pillanatától támadta a védekezést, a kormányt, a járványügyi szakembereket, az egészségügyi dolgozókat egyaránt. Ilyen volt Korózs Lajos kamuvideója és kamustatisztikája, de ilyen volt Szabó Timea bődületes „tíz hazaküldött betegből kilenc meghal” tartalmú hazug parlamenti felszólalása. Az embereket megpróbálták egymásnak ugrasztani azzal, hogy politikai alapon különbséget tettek vakcina és vakcina között. Nekik semmi sem drága, hisz a mai napig úgy gondolkodnak, minél rosszabb az országnak, minél rosszabb a magyaroknak, nekik annál jobb. Emberek életével is képesek játszani annak reményében, hogy akcióikkal népszerűbbek legyenek. Minden erejükkel igyekeznek bizalmatlanságot, sőt gyűlöletet kelteni a magyar társadalomban. Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldali politikusok képesek voltak a koronavírusban elhunytak hozzátartozóinak fájdalmát a politikai kommunikáció piacára dobni. Ezek ők, ez a baloldal. Magyarország tavaly tavasszal az elsők között ismerte fel a vírussal szembeni küzdelemre való mihamarabbi felkészülés szükségességét. Az elmúlt közel másfél év alatt minden magyar életében változások történtek, legyen szó akár a munkavégzésről, szórakozásról, iskoláról, sportról vagy a családi kapcsolatokról. Köszönet illeti a magyar embereket a nehéz időkben gyakorolt fegyelmezett és jogkövető magatartásért. Nehéz volt, hiszen az ismeretlen ellenségtől, a vírustól való félelem bizonytalanságot keltett a társadalomban, és ezt a félelmet próbálta a baloldal meglovagolni, és igyekeztek a saját hasznukra fordítani. Az eddig tán legsúlyosabb bűne a baloldalnak, hogy immáron január óta az oltások ellen próbálják hangolni a társadalmat, ezzel akadályozva, lassítva azok felvételét és ezzel hosszabbítva a járvány időtartamát. Nem a vakcináktól kell félni, hanem a vírustól, annak súlyos, esetleg végzetes következményeitől. Több ezer ember azért veszthette el az életét, mert az oltásellenes baloldali pártoknak hitt, akik először tagadták, hogy van vírus, létezik vírus, tagadták annak komolyságát, később pedig megpróbálták aláásni a vakcinákba, a magyar szakemberekbe, a magyar egészségügyi rendszerbe vetett bizalmat. Tisztelt Képviselőtársaim! Európában egyedülálló módon hatféle vakcinával oltunk. Mindenki számára van oltóanyag, aki kéri azt. Magyarország az egyetlen hely, ahol az emberek válogathatnak a vakcinák között, mindenhol máshol kötelesek elfogadni a számukra felajánlottat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen a ponton kijelenthetjük, hogy a baloldal oltásellenes kampánya megbukott. A regisztráltak száma alapján nem lehetetlen, hogy a beoltottak száma eléri a hatmilliót, de csak az embereken, rajtunk múlik, és az egyéni döntésükön múlik, hogy felveszike ezt az oltást. A korábban meghozott járványügyi intézkedések egy része változatlanul hatályban van, és ezért sikerült feloldani pár korlátozást. Üdvözöljük miniszterelnök úr pénteki bejelentését, mely szerint immáron minden magyar regisztrálhat és hazajöhet oltásért, éljen a világ bármely pontján. Persze, ezt is rögtön megtámadta a baloldal, Gyurcsány Ferenc embere, Gréczy Zsolt kelti a hangulatot a vakcinák ellen. A magyar emberek támogatását, megsegítését a baloldal rendszeresen támadja. Tisztelt Képviselőtársaim! Baloldaliak! Ők is magyarok, csak adott esetben átvándorolt a fejük fölött a határ. De önök ezt nem érthetik, vagy nem akarnak vele foglalkozni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Menczer Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban úgy van, hogy a vírus még itt van köztünk, és a védekezést folytatnunk kell, de talán az, hogy Magyarországon a beoltottak száma meghaladta a 4,6 millió főt, és az, hogy a magyar oltási folyamat messze-messze a legjobb és legeredményesebb Európában, lehetőséget ad nekünk arra, hogy egy kicsit visszatekintsünk az elmúlt időszakra, mi is történt. A koronavírus ellen most már másfél éve harcolunk, küzdünk, és kezdettől világos volt mindenki számára és azt gondolom, hogy ebben egyetértés is volt , hogy az egyetlen fegyver a koronavírus ellen a vakcina, az oltás. A magyar kormány álláspontja pedig kezdettől világos és egyértelmű volt szintén, mi azt mondtuk, hogy nem fontos az, hogy egy vakcina honnan jön, csak az a fontos, hogy hatásos és biztonságos legyen, és ha ilyen, akkor a magyar szakemberek és orvosok döntései alapján mi a vakcinát beszerezzük. Ezen a döntésen alapul az, hogy nálunk nemcsak a nyugati vakcinák állnak rendelkezésre, hanem a kínai Sino-pharm és az orosz Szputnyik vakcina is. Mindennek köszönhető, hogy ahogy említettem, a 4,6 millió főt meghaladta a beoltottak száma Magyarországon, legalább az első oltást megkapta 47 százalék, az uniós átlag pedig valahol 30 százalék környékén kóvályog, majd 20 százalék tehát a különbség. Az első oltást illetően ahogyan erről már Rétvári államtitkár úr is több soron beszámolt utolértük az Egyesült Államokat, 47 százalékkal. Ami a második oltásokat illeti, Magyarországon 27,5 százalék kapta meg a második oltást, Németországban ez az arány 10-11 százalék; tehát a 27,5 viszonyul a 10-11 százalékhoz. [[14.10]] Azt is szeretném hangsúlyozni, azzal, hogy nekünk keleti vakcinánk is van, másfél-két hónapot nyertünk, tehát a 4 millió átoltottat nem április végén értük volna el keleti vakcinák nélkül, hanem valahol június közepén, másfél hónapig maradtak volna még a korlátozások. Ez azt is jelenti, hogy a többi európai országhoz viszonyítva másfél-két hónapos előnyünk van. Tisztelt Ház! Azt is szeretném kiemelni, hogy az elmúlt másfél évben számos operatív törzsi ülésen volt lehetőségem részt venni. Ezeknek jelentős részét miniszterelnök úr vezette, más részüket belügyminiszter úr, és értelemszerűen a saját miniszteremmel, külügyminiszter úrral is folyamatosan beszélgettünk, és tőle is folyamatosan kaptam a feladatokat. Egyikük sem említette soha ezeken az üléseken a baloldalt, azt, hogy nekünk a baloldalt kellene legyőznünk, nem kerültek szóba baloldali politikusok. Egyvalami került szóba mindig-mindig: oltást, vakcinát kell szerezni, oltást kell biztosítani a magyar embereknek, mert az oltás és a vakcina ment életet. A vakcinabeszerzés ügyét, amely egy életmentő kérdés, a magyar baloldal emelte a politikai térbe. [[Arató Gergely: Ugyan már!]] Volt és van egy összefogás a magyar emberek és a magyar kormány között az életmentéssel és a vakcinabeszerzéssel kapcsolatban. Ebből az összefogásból a magyar baloldal maradt ki önként, mert azt mondták, hogy számukra ez nem fontos. Ezzel egyébként nem a kormányt árulták el, tisztelt kollégák, hanem a magyar embereket, ezt szeretném hangsúlyozni. A magyar embereket árulták el [[Arató Gergely: Ez hazugság, de nem változtat semmin.]] akkor, amikor oltásellenes politikát választottak és azt folytatták. A keleti vakcinákat minden módon támadták, a DK petíciót szervezett, sajtótájékoztatón jelentették be, hogy ez a vakcina nem kell. Gyurcsány Ferenc nem olyan régen még itt volt, de varázslatos személyiségét csak rövid ideig hagyta itt, vagy azzal csak rövid ideig örvendeztetett meg bennünket, pedig szerettem volna megemlíteni neki, hogy az oltásellenes politikájával magyar emberek életét tette kockára. [[Zaj.]] Jakab úr, aki szintén az imént még itt volt, de ha jól hallom, csapkodások közepette hagyta el a parlamentet [[Arató Gergely közbeszól.]] , „valami kínai cuccnak” nevezte az életmentő vakcinát. Szeretném a tisztelt képviselők figyelmébe ajánlani azt, hogy ma a Sinopharm vakcina mintegy egymillió magyar ember életét védi, az orosz vakcina pedig majd’ 900 ezer magyar ember életét védi, és ma már az egész világon szakmai konszenzus van arról, hogy ezek a vakcinák hatásosak és biztonságosak. [[Zaj. Arató Gergely közbeszól.]] Ezt legutóbb a WHO, az Egészségügyi Világszervezet mondta ki, és azt mondta, hogy ajánlja a kínai vakcinát 60 év felett is [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból.]] , mert semmi jel nem utal arra…
Arató képviselő úr, ne óbégasson állandóan közbe, legyen szíves!
…hogy másképp hatna az időseknél, mint a fiataloknál. Önöknek el kell számolniuk a saját lelkiismeretükkel. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Gyurcsány Ferenc néhány perccel ezelőtt morális bukásról beszélt. Önök megbuktak ismét. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Úgy veszem észre, képviselőtársaim, hogy a létszám növekedésével a zajszint is emelkedett, úgyhogy kérném szépen önöket arra, hogy türelemmel hallgassák végig a még hátra lévő hozzászólásokat. Most Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló napirend előtti hozzászólása következik. Megadom a szót. Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Minden évben és minden évforduló alkalmával emlékezünk a náci korszak borzalmaira, és minden adandó alkalommal emlékeztetünk is mindenkit ezekre a rémtettekre, annak érdekében, hogy ez még egyszer ne fordulhasson elő az emberiség történetében. Május 16-a a roma bátorság és ifjúság napja. Ezen a napon 1944-ben több ezer férfi, nő, gyermek, fiatal és idős állt ellen a kivégzőosztagnak. A roma holokausztról, a pharrajimosról évtizedekig nem beszélt senki. Aztán egy idő után maguk a romák is rájöttek arra, hogy szembe kell nézni népünk súlyos öröksé-gével, és minden évben fontos megemlékezni a sokáig elhallgatott tényekről. 2006-ban az Európai Roma Fórum az egyik koncentrációs táborban tartott találkozóján a bátorság és a roma ifjúság napjává nyilvánította május 16-át. Ma már merünk beszélni azokról a fájdalmakról, amiket hozzátartozóink, felmenőink átéltek a koncentrációs táborokban. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Sokan átélték, de túl nem élték. Nem romák voltak, nem zsidók voltak, emberek voltak, akikkel nem történhettek volna meg ezek a szívszaggató borzalmak. Tények azok, hogy 1944-ben, május 16-án a Zigeunerlagereket le akarták rombolni, a „Z”-tábor lakóit el akarták gázosítani. A barakkokban élők egy lengyel politikai fogolytól, Joachimovskytól tudták meg, hogy ezen a napon a halálba küldik őket. A cigánytábor lakói a tervek szerint gongszóra vonultak volna a halálba. Amikor azonban május 16-án megszólalt a gong, egyetlenegy cigány sem mozdult meg. Bilincsekkel, láncokkal, ásókkal, késekkel, szerszámokkal, kövekkel felfegyverkezve szembeszálltak a géppisztolyos SS-katonákkal. Miután ilyen ellenállásra senki nem számított, felhagytak a május 16-ai tömeggyilkos terveikkel a nácik. Több mint hatezer ember szállt szembe a fegyveres erőkkel. Ellenálltak. Bátrak voltak. Alapvető jogukat akarták. Semmi mást nem akartak, csak élni. És igaz ugyan, hogy a „Z”-tábor addig együtt élő lakóit szétválasztották, és idő kérdése volt számukra a haláluk időpontja, de akkor megmenekültek, és tanúbizonyságot tettek bátorságukról, élni akarásukról. Hősök voltak, akikről nemcsak megemlékezünk minden évben, de példát is mutatunk velük a társadalomnak. Nem könnyű elődeink történetét évről évre felidézni. A népünket ekkor ért veszteség fájdalmat okoz, és megrendítő szembenézni a kor borzalmaival, de úgy gondolom, hogy a roma bátorság és ifjúság napja évről évre alkalmat ad arra, hogy kifejezzük, az élet erősebb, mint a halál, nekünk, az utódoknak tovább kell lépnünk, tovább kell mennünk, és meg kell mutatnunk, hogy népünk sokszínűsége nem elvesz, hanem hozzáad a világhoz. Ma már remélhetőleg mindenki tudja, hogy az antiszemitizmus és a rasszizmus veszélyezteti társadalmunk megfelelő működését. A II. világháború során a pusztító politikai fanatizmusnak és a kegyetlen ideológiának több százezer, egyes becslések szerint másfél millió roma esett áldozatul, de összességében több millió ember életét oltották ki. Ártatlanok voltak mindannyian. A cigányság által átélt embertelen megaláztatásra és a méltánytalanságra mondott nemet több ezer ember azon a napon, 1944. május 16-án. Bátrak voltak mindannyian. És nemet mondunk most is a cigányellenességre. Nemet mondunk az antiszemita, rasszista eszmék jelenlétére, ahogy nemet mondtunk a judapestező képviselőjelöltekre is. Nem akarunk többé romagyilkosság-sorozatot, nem akarunk Magyar Gárdát és nem akarunk gyűlöletbeszédeket. És nem akarjuk azt a Jobbikot sem, amelyik napjainkban a szocialistákkal kéz a kézben készül a 2022-es választásokra, pedig nem is olyan régen még cigányellenes megnyilvánulásaikkal [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] botránkoztattak meg minden jóérzésű embert. Nem akarjuk őket sem. És jó, hogy ma Magyarországon, a jelenlegi kormánynak köszönhetően Alaptörvény védi a nemzetiségek érdekeit és értékeit.
Szószóló úr, lejárt az ötperces ideje!
Valamennyi nemzetiséghez hasonlóan mi is szabadon vállalhatjuk, őrizhetjük és örökíthetjük utódainkra önazonosságunkat, sokszínűségünket. A mai napon emlékezzünk tehát a bátor hőseinkre! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Kontrát Károly államtitkár úr kíván válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Szószóló Úr! Legelőször is szeretnék köszönetet mondani ezért a napirend előtti felszólalásért, azért a felszólalásért, amelyben a roma bátorság és ifjúság napjára, 1944. május 16-ának roma hőseire emlékeztetett bennünket itt a magyar Országgyűlésben, és emlékeztetett a roma holokausztra, arra a szörnyűségre, amely soha-soha ne történjen meg, és soha nem történhet meg. A nácik és más rezsimek becslések szerint félmillió romát öltek meg az egyes országokban, a népcsoport több mint 80 százalékát elpusztítva. Egyetlen éjszaka alatt, 1944. augusztus 2-3-a éjjelén 2897 romát, többségükben nőket, gyermekeket és időseket öltek meg az auschwitz-birkenaui koncentrációs táborban. [[14.20]] Kevesen tartják számon, hogy a romák nem csupán elszenvedői voltak az eseményeknek, de hozzájuk kötődik a lehetetlennek tartott ellenállás egyik nagyszerű példája is. Úgy, ahogy szószóló úr említette és emlékeztetett bennünket: nem engedelmeskedtek a parancsnak, kövekkel és botokkal, a priccsekből kifeszített husángokkal, ablakból kitört üvegcserepekkel, mindennel, amiből fegyvert lehetett faragni, védekeztek a támadóik ellen. Az elfeledett holokausztként emlegetett roma népirtás évtizedeken át, egészen 1982-ig kimaradt a történelemből. Ekkor Nyugat-Németország elismerte ezt a rémtettet, ma már az egész emberiség ellen elkövetett bűnként tartjuk nyilván. Az Európai Roma Fórum 2005-ös megalakulásakor javasolta, hogy május 16-át a bátorság és a roma ifjúság napjaként ünnepeljük világszerte, hogy ne csupán az áldozatokra való emlékezés, de a cselekvés és az ellenállás is szimbolikus érték legyen. Az Európa Tanács 2009-ben a roma holokausztot genocídiumként, népirtásként ismerte el, és felhívta a tagállamokat arra, hogy az iskolában oktassák az ezzel kapcsolatos ismereteket. 2014. augusztus 2-án egy kézikönyvet jelentettek meg: Az emlékezés joga címmel, amely tanárok és fiatalokkal foglalkozó trénerek számára nyújtott segítséget abban, hogy érthetőbbé tegye azt, ami történt, és annak az okait is megvilágítsa. Az Európai Parlament elismerte a második világháború alatt történt roma népirtás, deportálás és internálás történelmi tényét, és hasonló lépésre szólította fel a tagállamokat. Tisztelt Országgyűlés! A fajüldözés a magyarországi roma közösségeket sem kímélte. Ma Magyarországon a mai kormánynak köszönhetően az Alaptörvény védi a nemzetiségek érdekeit és értékeit, vala-mennyi nemzetiséghez hasonlóan a romák is szabadon vállalhatják, őrizhetik, örökíthetik utódaikra önazonosságukat, sokszínűségüket. A mai napon, tisztelt Országgyűlés, emlékezzünk a roma hősökre, 1944. május 16-ának a hőseire, de emlékezzünk arra is, hogy a magyar Országgyűlésben nem is olyan régen olyan megnyilvánulásokat, de nemcsak az Országgyűlésben, hanem az ország más területein is olyan megnyilvánulásokat tettek a Jobbik képviselői, amelyek félelmet keltettek a roma közösségben. Meg akarták félemlíteni őket, és cigányellenes megnyilvánulásokat tettek. Ezért a mai napig a Jobbik nem kért bocsánatot. Sőt, nemcsak nem kért bocsánatot, hanem a 2022-es választásokra készülve, összefogva a baloldallal, a szocialistákkal, a DK-val, a Momentummal, a Párbeszéddel arra készülnek, hogy kormányra kerüljenek, és ilyen megnyilvánulásokat tettek, amelyeket nem vontak vissza a mai napig sem, és a mai napig is félelmet keltenek a roma közösségben. [[Arató Gergely: Gyöngyöspata!]] Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya megvédi a roma közösségeket. Ma emlékezzünk bátor hőseinkre, 1944. május 16-ának roma hőseire! Köszönöm szószóló úrnak a napirend előtti felszólalását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Varga Zoltán, DK; Bősz Anett, DK; Hajdu László, DK; Varju László, DK; Rig Lajos, Jobbik; Stummer János, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett: Mellár Tamás, Párbeszéd; Schmuck Erzsébet, LMP; Varju László, DK; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Lukács László György, Jobbik; Simicskó István, KDNP; Simon Róbert Balázs, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Gelencsér Attila, Fidesz; Varga-Damm Andrea, független; Aradszki András, KDNP; Dudás Róbert, Jobbik; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik; Nunkovics Tibor, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés. A táblán megjelenő eredmény: jelen van 147, távol van 52.]] Tisztelt Országgyűlés! Most időkeretben történő tárgyalásról döntünk. Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló T/16118. számú előterjesztést az Országgyűlés 30 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Kérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ezt ismertesse.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 30 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 617 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 283 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 208 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 194 perc, a DK képviselőcsoportjának 152 perc, az LMP képviselőcsoportjának 131 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 125 perc, a független képviselőknek pedig 90 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek felszólalási lehetősége az általános vitában a házszabály 37. § (2) bekezdés h) pontja alapján, amennyiben a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett felszólalásra, a képviselőcsoportot megillető időkeret terhére, amennyiben közvetlenül jelentkezett, a 30 órás időkereten felül, egy független képviselőt megillető, egyenként 7 perces időkeretben lehetséges. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő, szószóló felszólalására a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, egyetérte azzal, hogy a T/16118. számú előterjesztést 30 órás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az időkeretes tárgyalásra vonatkozó javaslatot 125 igen szavazattal, 22 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2021. évi magyar elnökségéről szóló P/16238. számú politikai nyilatkozathoz képviselői módosító javaslat a napirend elfogadását követő három órán belül nyújtható be, így erre 17 óra 29 percig van lehetőség. Bejelentem, hogy a Házbizottság döntése értelmében az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyaljuk. Most, 14 óra 30 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Megkérem képviselőtársaimat, akiknek máshol akad fontos teendőjük, hogy csendben és gyorsan hagyják el az üléstermet. Csendben és gyorsan! [[Rövid szünet. Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] [[14.30]] Tisztelt Ház! Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező, innovációért és technológiáért felelős minisztérium államtitkára fog majd válaszolni. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 2020 első három negyedévében 1100 ingatlant ürítettek ki, és több mint 3 ezer honfitársunk került a kilakoltatás szélére. Veresegyházán van egy lakópark, illetve két lakópark egymás mellett, most 220 családra várhat egy kilakoltatás azért, mert az elmúlt időszakban, amikor önök azt mondják, hogy családbarát kormány, ezt szavak szintjén művelik, de tettekben ez kevésbé mutatkozik meg. Veresegyházán fákkal övezett környezetben, igazi családbarát helyen van ez a két lakópark. Találó a neve is, Gyermekliget lakópark. Mint ahogy említettem, ez két lakópark. Az egyik 90 százalékos készültségben van, 100 család várakozik rá. A má-sikra is 100 család várakozik, de csak 20 százalékos készültségben van. Voltam a helyszínen és láttam, torzók magasodnak, egészen elképesztő és elkeserítő látvány. Ami az egészben a legelszomorítóbb, hogy a családok kifizették ezeket az ingatlanokat vagy annak egy jelentős részét már átadták a beruházóknak. Családok éve, a családok fizetése, CSOK, kedvezményes hitel ezek szép szavak, de amikor valaki a megtakarított pénzét berakja egy olyan projektbe, amely később bedől, akkor a családoknak az szomorúság és elkeseredettség, mert ez a két a projekt bedőlt. Ugyan ígértek és hitegették önök azzal ezeket a családokat, hogy majd érkezik az állami segítségnyújtás, és tettek is róla, mert a kormányrendelet szerint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdasági szervezetté minősítették mindkét céget, amely az I-es és II-es ütemet is végrehajtotta és kivitelezte, mégsem sikerült megmenteni a családokat. Még egyszer mondom, 220 család. 110 családnak körülbelül 130-140 millió forint kellene ahhoz, hogy befejezzék ezt az építkezést, és a használatbavételi engedélyeket megkapják. A másiknál 1,6 milliárd forint az a becsült összeg, amiből befejezhetőek a torzók, és végre beköltözhetnek a családok. Amikor mi azt látjuk, hogy milliárdok mennek el vadászati világkiállításra, soha meg nem térülő Budapest-Belgrád vasútvonalra vagy éppen stadionokra, akkor joggal tesszük fel azt a kérdést, hogy amikor az állam stratégiailag kiemelt jelentőségűvé nyilvánította, a felszámolásban ott van az állam, a partner, és lehetne tenni, akkor miért nem tesznek semmit. A felszámoló majd mit fog tenni? Két lehetősége van: vagy azt mondja, hogy értékesíti a már kifizetett… ezt nem győzöm hangsúlyozni, a családok már kifizették vagy jelentős összeget beletettek ezekbe a lakásokba, vagy még egyszer kifizetik a felszámolónak; vagy a felszámoló árverés útján értékesíti ezeket az ingatlanokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és ezeket a családokat kilakoltatják. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Schanda Tamás államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy több tévedésére rávilágítsak. Egyrészt ön összekeveri a stratégiailag kiemelt beruházásokat és a stratégiailag kiemelt jelentőségűvé nyilvánított gazdálkodó szervezeteket, miközben e két fogalom között semmifajta összefüggés nincsen, pusztán tárgyi tévedés ezt a két dolgot összekeverni egymással. Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy arról is tájékoztassam, hogy az ön által hivatkozott esetben a lakhatásra alkalmas lakóparkok lakói, tehát amelyekben az érintett hitelezők laknak, beszámítási és elővásárlási joggal élhetnek. Az állami felszámoló pedig megindította a szükséges eljárásokat ezért is van jelentősége annak, hogy állami felszámolóról beszélhetünk mind a bíróságok, mind pedig a hatóságok előtt. Az érintett lakóparkok építési engedélyét is visszaszerezte, pontosan azért, hogy a lakóknak segítséget nyújtson. A felszámoló mindent megtesz a használatbavételi engedély megszerzése érdekében is. Ez is jól mutatja, hogy nem beszélünk erről a kérdésről, nem álságos politikai vitát akarunk erről a kérdésről folytatni, hanem a magyar családoknak próbálunk segítséget biztosítani. Tisztelt Képviselő Asszony! Jól tudjuk mindannyian, hogy a Jobbik egyik kedvenc kampánytémája a kilakoltatás, az viszont elég szomorú és méltatlan, hogy önök más emberek kárán próbálnak politikai hasznot hajtani saját maguknak és a Gyurcsány-koalíciónak. Azért ez tényleg szégyenletes, tisztelt képviselő asszony. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ráadásul azért is, mert pontosan jól tudjuk és tudják önök is, hogy a kilakoltatások gyökere a baloldali kormányzásokban keresendő, a baloldali kormányzás súlyos örökségéről beszélhetünk. A baloldali kormányok ugyanis több mint egymillió családot kergettek csapdába a devizahitelekkel, megszüntették a korábbi lakástámogatási rendszereket, ami pedig állami garanciát hordozott és olcsó hitelezési formát kínált. Ráadásul a baloldali kormányok, amikor 2008-ban jött a baj, akkor semmifajta segítséget nem nyújtottak a magyar családok számára, miközben a hitelek törlesztői magasra kúsztak, a kamatok elszálltak, a baloldali kormány semmit nem tett. Tisztelt Képviselő Asszony! Éppen a nemzeti polgári kormány volt az akkor is, aki segített a bajba jutott családokon, családok százezreit mentve ki a devizahitelek rabságából, többek között a végtörlesztéssel, a bankok elszámoltatásával vagy forintosításával Tisztelt Képviselőtársaim! Engedje meg, hogy azt szintén elmondjam az ön számára, hogy a kormány a vészhelyzet idején is fokozottan odafigyel a nehéz anyagi körülmények között élő családokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévőkre. A hatályban lévő kormányrendelet szerint csak a veszélyhelyzet megszűnését követő 15. nap után lehet magánszemélyek lakóingatlanainak a kiürítéséről vagy árverezéséről intézkedni. Éppen ezért különösen is felháborító és különösen szomorú, ha önön és a baloldalon múlna [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] akkor ez sem valósulna meg, hiszen önök nem támogatják a veszélyhelyzet meghosszabbítását. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra ismét megadom képviselő asszonynak a szót.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, a válaszát nem tudom elfogadni, mert mindenről beszélt, csak nem arról, amit kérdeztem, hogy hol van a beígért állami támogatás és az állami segítség. Az, hogy a felszámolók majd mit tesznek, meg fogalommagyarázaton lovagol azt kérdeztem, hogy miért nem tudnak 2 milliárd forint segítséget adni ezeknek a családoknak. 220 családról beszélünk, akik a saját megtakarított pénzükkel hitelfelvételbe és CSOK-ba menekülve próbáltak lakásingatlanhoz jutni, de ez a beruházó projektbedöntése miatt nem sikerült. Ha ezt a felszámolók nem teszik meg, és az állam nem nyújt érdemi segítséget, akkor ezen családok soha az életben nem fognak tudni oda beköltözni. Tehát a válaszát nem fogadom el. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően az interpellációkról szóló szavazásra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most Tóth Csaba, az MSZP képviselője, következik, aki a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszterhez nyújtotta be az interpellációját. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Március 29-én írásbeli kérdést nyújtottam be a miniszter asszonyhoz. Kérdésemben azokra az illegális hulladéklerakókra hívtam fel a figyelmét, amelyek néhány száz méterre a Városligettől, Zuglóban, a Francia út melletti, MÁV tulajdonában álló ingatlanokon találhatók. Ahogyan az írásbeli kérdésemben leírtam, ezeken a területeken hegyekben áll a szemét, és már kisebb, hulladékból készült épületek is megjelentek. Kérdésemre államtitkár úr válaszolt. Válaszában részletes tájékoztatást adott arról, hogy az elmúlt évek során mennyi szemetet szállítottak el a területről. [[14.40]] A MÁV Zrt. eszerint több száz tonna szemét összegyűjtését és elszállítását rendelte eddig meg; csak az idei évben ez a mennyiség meghaladta a 100 köbmétert. Az érintett területekre az elmúlt hónapban hulladék elhelyezését tiltó táblákat is telepítettek. Sajnálatos módon ezekkel az intézkedésekkel sem sikerült a kialakult helyzetet véglegesen megoldani, mert a területen folyamatosan újratermelődik a szemét. Erről az elmúlt napokban személyesen is meggyőződtem. Miután a terület nem kerületi tulajdon, így az önkormányzat annak őrzését nem tudja megoldani. Ahogy én azt korábban írásbeli kérdésemben is jeleztem, a kormány által 2020 novemberében benyújtott, a hulladékgazdálkodásról szóló törvény egyik közpolitikai célja: „az ország megtisztítása az illegális hulladéktól” volt. Az elfogadott törvény szerint januártól szigorúbban tud az állam fellépni a szemetelőkkel és az illegális szemétlerakókkal szemben. Éppen ezekre tekintettel volna fontos, hogy az állami vállalatok a saját területeiken ne csak a probléma tüneti kezelését végezzék el, hanem érdemben is fellépjenek az illegális szemétlerakás megakadályozása érdekében, ezzel is javítva az ott élő emberek életminőségét és biztosítva környezetük tisztaságát. Zugló lakosai számára jó hír, hogy a MÁV Zrt. a Francia úton található ingatlanokon elhelyezett illegális hulladék felszámolását kiemelt ügyként kezeli. Biztató, amit válaszában részemre leírt, miszerint „a társaság a jövőben is mindent meg fog tenni a szóban forgó probléma megoldása érdekében”, azonban sajnos az eddig elköltött több tíz millió forint nem hozott végleges eredményt. Ezekre tekintettel kérdezem államtitkár úrtól: milyen módon kívánják megakadályozni, hogy a MÁV Francia úti területeit illegális szemétlerakónak használják? Mikorra tudják véglegesen biztosítani a zuglóiak számára a szemétmentes, tiszta környezetet? A MÁV Zrt. részéről milyen fejlesztésekre számíthat Zugló ebben az évben? Budapest legnagyobb rozsdazónája a Rákosrendező. Mikorra várható a terület hasznosítása? Várom válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr.
Fónagy János államtitkár úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a korábbi figyelemfelhívását, és azt, hogy a kérdés feltevésekor elismerte azt, hogy a MÁV eddig is nagyon jelentős mennyiségű hulladékot szállított el. A válasz teljessége érdekében engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy a MÁV mintegy 7300 kilométer vasútvonal mellett kell hogy rendet tartson, és több tízezer földrészlet rendben tartásáért felelős. Nem véletlen, hogy ezt a munkát nem egy-egy üzemi feladatként jelöltük meg, hanem egy klíma- és természetvédelmi akcióterv keretében az illegális hulladéklerakás felszámolása kiemelt feladatként jelent meg a kormányzati intézkedésekben. A szaktárca átfogó jogszabály-módosítást kezdeményezett és hajtott végre, ezt a parlament elfogadta. Ennek eredményeként ma már országos szinten is látható, nem teljes, de látható eredményeket értünk el. Az új hatósággal, a szabályok szigorításával és megfelelő források ráfordításával nem néhány tíz millió forint, ennél lényegesen jelentősebb az összeg az illegális hulladéklerakóknak egy jelentős részét felszámoltuk. Ahogy kérdésében ön is megfogalmazta, itt a hulladékok újrakeletkezésének a hosszú távú megakadályozásáról van szó. Elkötelezett a kormány is és a vasúttársaság is, hogy felszámolja ezt a lehetetlen helyzetet, mind a közbiztonság, a környezet tisztaságának biztosítása és az ott élők életminőségének javítása érdekében. Erre való tekintettel a MÁV a Francia úti garázsokkal érintett valamennyi terület bérleti szerződését felmondta. A hulladék elszállítását, mint ahogy korábban is jeleztem, folyamatosan végzi. A MÁV egyébként a XIV. kerületi, tehát a zuglói önkormányzattal folyamatosan egyeztet ebben az ügyben, és az illegális hulladéklerakás hosszú távú, hatékony megakadályozása érdekében a MÁV továbbra is nyitott a zuglói önkormányzati rendészettel kötött együttműködési megállapodásban meghatározott felhatalmazás kiterjesztésére. Kérdésére a Zuglóban várható vasúti fejlesztések kapcsán tájékoztatom, hogy 2020-ban a Zugló vasúti megállóhely perontető-karbantartási munkálatai befejeződtek. Ennek eredményeként a peronrész teljes hosszában új burkolatot kapott; a tisztítás, korrózióvédelem, festés mellett megszépült a felvételi épület homlokzata; új padokat, hulladékgyűjtőket helyeztek ki. Mindezek mellett a XVIII.-ban és XIX.-ben, mint ön is tapasztalhatta, az utastájékoztatást is fejlesztették. A MÁV további fejlesztéseiben szerepel Zugló vasúti megállóhely komplex megújítása is, melynek az ICO projekt keretében történő tervezése a közeljövőben lezárul. A kormány egyébként elfogadta a rozsdaövezeti területeken az elérhető árú, új lakások építését ösztönző városi otthonteremtési programot. Ez mind Ferencváros, mind Józsefváros rendező pályaudvarra is vonatkozik. Ennek célja, hogy a városokban található, jelenleg nem hasznosítható területek ismét a városszövetnek élhető, rendezett, tiszta helyévé váljanak. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm államtitkár úrnak a részletes szakmai választ. Mint ahogy ön is említette, a MÁV tavaly levélben értesítette a garázsbérlőket, hogy felmondja a szerződést, mert úgy gondolták, úgy látták, hogy az a stratégiai döntés lesz az, ami a kialakult problémát végérvényesen rendezi, hiszen ha ezek a bérlemények ott megszűnnek, eltűnnek, akkor nem lehet már azt az illegális szemétlerakót üzemeltetni ott mögötte. Ennek a felmondásnak az eredménye az lett, hogy ez most ilyen foghíjas, tehát néhány bérlő eleget tett a felszólításnak, és elvitte onnan az ingóságként kezelt garázst, de a többi meg nem. Tehát a foghíjakon most nemhogy javult a helyzet, hanem romlott, mert a foghíjakon most újabb lehetőség nyílt a szemét lerakására, tehát a végleges megoldás nem született így meg. Elindult valami, valóban, de ez nem az, amire ott a környékbeliek számítottak. Úgyhogy szívesen elfogadtam volna a válaszát, hogyha a végleges megoldás megszületik. Bízunk benne, hogy meg fog, és akkor el fogom, de egyelőre ezt most így nem tudom elfogadni, államtitkár úr. Köszönöm szépen, elnök úr.
Oláh Lajos, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az egészségügyi dolgozók hősiessége mellett kevesebbet beszélünk a szociális ágazatban dolgozók hősiességéről. A járványban végig túlteljesítve, létszámhiányosan kellett dolgozniuk. Tették, amit kötelességüknek éreztek. Tették mindezt úgy, hogy a magyar oltási terv, a kormány oltási terve elfelejtkezett róluk. Látták, hogy a királyi csontok keresése közben miniszterüknek nem maradt ideje velük foglalkozni. Látták, hogy a vadászkiállítással a kormány többet foglalkozott, mint a szociális ágazatban dolgozókkal. Tisztelt Kormány! Lehet, hogy az ő munkájuk nem annyira látványos, mint az agancsos vadászati kiállítás, nincs reflektorfényben, de nélkülük nem működik az ország. Nem véletlen, hogy rekordot ért el a Bölcsődei Dolgozók Demokratikus Szakszervezete által indított, béremelést kezdeményező petíció. A petícióban minden szociális ágazatban dolgozó béremelését követelik, január 1-jéig visszamenőleg 30 százalékkal. A járványban helytálló dolgozók semmilyen állami elismerést nem kaptak munkájukért, miközben a nemzetgazdaság valamennyi ágazatát tekintve a KSH adatai szerint itt a legalacsonyabbak a bérek, államtitkár úr. A DK úgy látja, hogy a vírus okozta súlyos problémáktól függetlenül is megérdemelnék a béremelést a szociális ágazatban dolgozók, de az elmúlt egy évben nyújtott hősies teljesítmény végképp indokolja ezt. Államtitkár úr, ha önök megadnák a 30 százalékos béremelést, a szociális dolgozók jövedelme még mindig elmaradna az átlagtól. Nyilván ön is egyetért velem abban, ha már emberminisztériumban dolgozik, hogy ez teljességgel elfogadhatatlan, méltánytalan és tisztességtelen. Itt segíteni kell; nem máskor, nem később, hanem most, azonnal. Már segíteniük kellett volna korábban, a járvány ideje alatt. Ad hoc, egyszeri juttatások itt nem segítenek, átfogó megoldásra van szükség. A Demokratikus Koalíció egyetért a kezdeményezéssel, és támogatja a szociális dolgozók 30 százalékos, visszamenőleges béremelését. Ha önök nem teszik, Dobrev Klára, a DK miniszterelnök-jelöltje teszi hivatalos programmá, és adja majd oda a jogos béremelést. [[14.50]] A követelés erejét mutatja, hogy tíz nap alatt a béremelésben érintettek 20 százaléka írta alá az íveket, így nem kizárt, hogy akár tüntetéssel is nyomatékot adjanak követelésüknek a szociális szféra dolgozói. A kormány ígérgetéseiből, félrevezető statisztikáiból ugyanis nem tudnak megélni. Államtitkár úr, ön szerint helyes, hogy 70 milliárdot költenek a közös pénzünkből egy pár napos vadászati világkiállításra, vagy inkább az embereket segítő szociális dolgozóknak kellene béremelést adni? Államtitkár úr, nézzen bele a kamerába, és mondja el ezeknek az embereknek, miért nem voltak annyira fontosak, hogy bevegyék őket az oltási tervbe! Elnézést, elnök úr, köszönöm a türelmét. [[Taps a DK soraiból.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Én először az ön szemébe néznék bele. Amikor ön itt képviselő volt az önök kormánya ideje alatt, akkor miért szavazta meg a szociális dolgozók bércsökkentését most félrenézett, látom, mert ez egy kínos pont önöknek , de nem csak ön, és azt mondták, hogy majd a DK ez ügyben lépni fog. A DK politikusa, Arató Gergely azt szavazta meg itt a parlamentben, hogy csökkenjen a szociális dolgozók bére. Gyurcsány Ferenc, az önök mostani vezetője, akkori vezetője, jövőbeni vezetője azt szavazta meg itt a parlamentben, hogy csökkenjen a szociális dolgozók bére. De folytathatnám a sort, Hajdu László, Vadai Ágnes, Varga László, Varju László, de Burány László képviselőtársuk is [[Közbeszólások: Sándor! Burány Sándor!]] aki most éppen a Párbeszéd soraiban ül , Hiller István, Korózs Lajos, Mesterházy Attila, Molnár Gyula, Molnár Zsolt, Szakács László, körbenézhet, bárhova néz maga körül, aki régebb óta képviselő, mindenki itt a parlamentben elvett egyhavi bért a szociális dolgozóktól. Eltelik pár év, és ön úgy gondolja, hogy ezt önöknek elfelejtették a szociális dolgozók, és ha önök azt mondják szavak szintjén, hogy majd emelni fogják a szociális dolgozók bérét, akkor önöknek ezt akár a szociális dolgozók, akár bárki más elhiszi. Mondjon még ezeken a politikusokon kívül, akiket önnek felolvastam, a rendszerváltás óta olyan magyar politikust, aki arról szavazott, hogy csökkenti a szociális dolgozók bérét! Tud még egy ilyen nevet mondani, egy ilyen névsort, tisztelt képviselő úr, aki arra szavazott, hogy akik azoknak segítenek, akik a legnehezebb helyzetben vannak, azoknak ne nőjön a jövedelme, még csak szinten se maradjon, hanem csökkenjen a jövedelme, tisztelt képviselő úr? Mert önök ilyen politikusok! És önök rá pár évvel felállnak, és azt mondják, hogy majd önök lesznek azok, akik emelik. Mégis ki hinné el azoknak, akik a rendszerváltás óta egyedül csökkentették a szociális dolgozók bérét, hogy majd érdemben növelni fogják? Nyilván mindnyájan úgy gondoljuk, és minden jóérzésű ember azt gondolja, hogy a szociális dolgozók bérét emelni kell. Amit tényleg megtesznek emberileg is, tehát nemcsak a fizikai igénybevétel kapcsán, hanem tényleg azokat az emberi nehéz helyzeteket is a vállukra veszik, és segítenek azoknak, akik a szociális intézményrendszerbe bekerültek, nagyon nagy társadalmi elismertség övezi őket, nyilván az anyagi elismertségnek is emellé párosulnia kell. De bocsánat, ha már társadalmi elismertség, önök megszavazták, hogy a szociális munka napja legyen november 12e, és ezt munkaszüneti nappá nyilvánítottuk a szociális dolgozók számára? Ezt a szimbolikus lépést megtették önök? Nem tették meg itt a parlamentben, képviselő úr. Amikor bért kellett csökkenteni, azt megszavazták, amikor a szociális munka napjáról kellett tenni, akkor ezt nem szavazták meg itt. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt években, még a tavalyi esztendőben is, amikor a világ minden országát a koronavírus-járvány miatt válság sújtotta, igyekeztünk emelni a szociális dolgozók bérén, így összességében, ha megnézi, akkor a tavalyi visszamenőleges 14 százalékos emeléssel 110 százalékkal nőtt a szociális átlagbér, és azt szeretnénk, ha a következő években ez tovább emelkedne. Ha önök döntenének erről, valószínűleg szomorúbb hírei lennének a szociális dolgozóknak. Mi az elmúlt esztendőkben, amit tudtunk, megtettünk, és ez egy 110 százalékos emelés. Nyilván mindenki ennél többet szeretne, de azért ez már egy látható elköteleződés a szociális dolgozók mellett. Ha azt megnézi, hogy házi segítségnyújtásban mennyien dolgoztak, az önök utolsó évében 5764-en, most 12 397-en, tisztelt képviselő úr, mert egyre többen tudnak ezen a téren tevékenykedni. 2014-től vezettük be a szociális bérpótlékot 12 milliárd forint értékben, ’15-től a szociális bérkiegészítést. Ez éves szinten 16 milliárd forint többletet jelent. A következő években is tovább emeltük 9 milliárd forinttal. Például a ’17-es, ’18-as emelés 14 ezer dolgozónak 35 ezer forintot jelentett átlagosan, és a tavalyi évben, a válság évében is megtettük, és ezt szeretnénk folytatni. Ha önök a hatalom közelébe kerülnek, ez nagyon nagy veszélybe kerülne. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválaszra visszaadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr, önnek nagyon nehéz lehet az élete: mindennap úgy kell felkelnie, hogy vajon fogoke tudni eleget gyurcsányozni ma ahhoz [[Derültség a DK és a Jobbik soraiból.]] , hogy a főnökeim megdicsérjenek, megvakargassák a buksimat, és azt mondják, hogy rendben van, ma is sikerült gyurcsányozni. Ön ma itt a parlamentben nem volt képes értelmes mondatot mondani ezeknek az embereknek a jövőjéről. De tudja mit, államtitkár úr: jöjjön el velem Erzsébet- és Terézvárosba, ne bent, az irodában beszéljen ezekről az emberekről! Egyszer merjen a szemükbe nézni! Jöjjön el velem, ketten menjünk el, és ezeket az intézményeket járjuk végig! Ön könnyen beszél innen a távolból! De látott ön már egyébként élő bölcsődei dolgozót, kisgyermeknevelő dajkát, családsegítő szociális munkást, esetmenedzsert, bentlakásos gondozót és ápolót, házi segítségnyújtásban gondozót? És ne felejtkezzünk el itt a támogató területen dolgozókról, az üzemeltetésben dolgozókról se, legyen szó pszichológusról, gyógytornászról, mentálhigiénés dolgozóról [[Dr. Rétvári Bence: Nekik csökkentettétek a bérüket!]] takarítóról és portásokról! Jöjjön el velem Erzsébet- és Terézvárosba! Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Schmuck Erzsébet és Ungár Péter, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez. Az interpellációra majd Zsigó Róbert államtitkár úr fog válaszolni, a téma szerint illetékességgel és felelősséggel rendelkező Novák Katalin családokért felelős tárca nélküli miniszter nevében. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Országgyűlés! [[Közbeszólások: Nem halljuk!]]
Ungár Péter mikrofonját legyenek szívesek bekapcsolni! Köszönöm. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon sokat beszél a kormány arról, hogy az időseket mennyire fontos megbecsülni. Azt gondolom, ez egy olyan cél lehet, amellyel mindannyian egyet tudunk érteni. Ugyanakkor van egy adat, amivel szeretnék kezdeni, ami egy adat, tehát ezzel nagyon nehéz lesz vitatkozni, mert ez egy adat. Ez pedig az, hogy 2019-ben több mint félmillió idős ember százezer forint alatti nyugdíjat kapott. Ez egy tény. Nagyon nehéz megbecsülésről beszélni, amikor ennyi ember ilyen kevés pénzt kap, értelemszerűen százezer forintból sem lehet egy hónapban kijönni, százezer forintnál kevesebből nem tud egy nyugdíjas ember kijönni a hónapban. Az tehát az első kérdésem, hogy miért nem emelték meg a minimálnyugdíj mértékét, amióta kormányon vannak ez 12 év , és az elmúlt 12 évben miért hagyták, hogy ennyi nyugdíjas embernek százezer forintnál kevesebb legyen a nyugdíja. Ugyanakkor, amiről kérdezném, az nem csupán a nyugdíjak mértéke, hanem az is, hogy milyen egyéb szolgáltatásokat kapnak idős honfitársaink. Azt már sokszor elmondtuk ebben a Házban, hogy az ápolási díjat helyesen a kormány emelte a gyermekek tekintetében, ugyanakkor az idős, sokszor demenciával élő honfitársaink esetében az ápolási díj 58 ezer forint. Miért nem emelték ezt? Miért 58 ezer forint ez a mai napig? Nagyon sok esetben az otthonápolás egy olyan dolog, aminek nincs alternatívája, hiszen államtitkár úr is pontosan tudja, hogy az EMMI közlése szerint is az átlagos várólista egy idősotthonban, különösen, hogyha ez demenciaspecifikus ellátást jelent, több mint 2,2 év. Tehát ez a kérdésem. Továbbá, bár volt abban helyes elmozdulás, hogy az időseket becsapó különböző bűnszervezetekkel szemben szigorítsák a büntetési tételeket, mégis az idős emberek ápolásával kapcsolatban, illetve azzal, hogy milyen módon tudnak akkor életvitelszerűen elhelyezkedni valahol, hogyha nem teljesen képesek az önellátásra, nem történt előrelépés. Állami idősférőhely nem nőtt Magyarországon; továbbmegyek: az egyházakra testálják szinte a teljes idősgondozást akkor, amikor alapvetően ez egy állami feladat, hiszen az államnak fizettek ezek az emberek adót több mint negyven éven keresztül, ami miatt megérdemlik azt, hogy időskorukban az állam biztosítson nekik ellátást nem az egyház, hanem az állam. Továbbmegyek: az idős honfitársaink ilyen inflációval, ilyen árakkal, ilyen alacsony nyugdíjértékkel nagyon nehezen tudnak olyan dolgokra költeni, ami nem az alapvető létszükség. Ebben sincsen semmilyen előrelépés. Az, hogy önök kampányszerűen adnak a nyugdíjasoknak juttatásokat azért, hogy ezzel megpróbálják őket szavazásra bírni, nem helyes. Az a helyzet, hogy komplex módon kéne az idős honfitársainkkal foglalkozni, fel kéne emelni a minimálnyugdíj mértékét, fel kéne emelni az ápolási díj mértékét, az idősellátásnak több fokozatot kéne létrehozni akár a magántőke bevonásával is, és az idősellátásban olyan dolgokat kell tenni, amiket önök eddig nem tettek meg, hiszen ezt az egészet az egyházra testálták. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a függetlenek soraiból.]]
Képviselő úrnak felhívnám a házszabály azon rendelkezésére a figyelmét, mely szerint a szóban elmondott interpellációnak azért többé-kevésbé tükröznie kell az írásban benyújtott kérdést. [[15.00]] Finoman fogalmazva… [[Ungár Péter közbeszól.]] Legyen szíves, ne vitatkozzon velem, jó, hanem hallgasson végig! Finoman fogalmazva, képviselő úr, szabadon értelmezte a saját maga által benyújtott írásos interpellációt, ami lehetőséget adna arra, hogy az államtitkár úr ne válaszoljon az ön kérdésére. Valószínűleg fog válaszolni [[Zsigó Róbert: Igen.]] , és erre is biztatom, csak a jövőre vonatkozóan hívnám fel a figyelmét arra, hogy ezt ne csinálja. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valószínűleg nem lesz meglepő, amit mondok: az önök által írásban feltett interpelláció több megállapításával nem értek egyet. Amit önök leírtak, abban ilyenek vannak, hogy „elhanyagolják az időseket”, vagy egy más helyen az, hogy „a vírus okozta válsághelyzetben szükség lett volna az idősek segítésére”. Ezek a megállapítások, tisztelt képviselő úr, inkább a 2010 előtti időszakra igazak, mint a mostani helyzetre. Emlékeztetem, hogy az önök újdonsült szövetségesei a Gyurcsány-Bajnai-korszakban 4 százalékkal csökkentették a nyugdíjak vásárlóértékét, az egekbe emelték a rezsiárakat, elvették az idősektől a 13. havi nyugdíjat, és nem becsülték az idős emberek egész életen át tartó munkáját. Ez a helyzet, ez volt 2010 előtt. Ezzel szemben, képviselő úr, mi 2010-ben a nyugdíjasokkal kötöttünk egy megállapodást, miszerint amíg Magyarországon polgári nemzeti kormány van, addig a nyugdíjuk vásárlóértéke megmarad. Az elmúlt évek bizonyították is, hogy álltuk a szavunkat, hiszen a nyugdíjak vásárlóértéke 2010 óta több mint 10 százalékkal növekedett. Emellett, hogy még egy példát mondjak, a többszöri rezsicsökkentéssel is érezhető mennyiségű pénzt takaríthatnak meg az idős emberek, a nyugdíjasok. A koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben sem hagytuk magukra az idős embereket. 2021 februárjától elkezdtük visszaépíteni azt a 13. havi nyugdíjat, amit az önök szövetségesei vettek el az idősektől korábban. 2021 januárjától 3 százalékkal emelkedtek a nyugdíjak és a nyugdíjszerű ellátások, és a hatályos rendelkezések értelmében, ha a várható éves infláció meghaladja a tervezettet, akkor a különbözetet a kormány a novemberi hónapban januárig visszamenőleg kifizeti. A kormány ebben az évben a pandémiára való tekintettel úgy döntött, hogy a nyugdíjasoknak korábban, már a június havi ellátásukban kifizetjük ezt a kompenzációt januárig visszamenőleg. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Arról is tájékoztatom a képviselő urat, hogy a Fidesz-KDNP-kormány 2010-es megalakulása óta a kormányprogram kiemelt céljai között szerepel az idősek tisztelete, megbecsülése és biztonsága, az idős emberek jogait, szolgáltatásokhoz való hozzáférési jogosultságaikat a magyar jogrendszerben nem külön idősügyi törvény, hanem az ágazati jogszabályok tartalmazzák, ezzel biztosítva, hogy az idős honfitársaink érdekei az élet minden területén a jogrendszerben teljes egészében képviselve legyenek. Magyarországon a legmagasabb szintű jogszabály, az Alaptörvény az időseket különleges gondoskodásra szoruló és külön védelmet igénylő csoportként emeli ki a gyermekek, a nők és a fogyatékossággal élők mellett. Az Országgyűlés a kormány javaslatára a gyermekek szülők iránti felelősségét is alaptörvényi szabályozási szintre emelte a korábbi törvényi szabályozáshoz képest. A hatályos magyar jogrendszer tehát az idősek jogait, az ellátáshoz való hozzáférést a gyakorlati végrehajtás során is biztosítja. Biztosíthatom önt és az Országgyűlést, valamint az időseket arról, hogy a kormány minden döntését az idős honfitársaink iránt érzett felelősség is vezérli, ők a jövőben is számíthatnak arra, hogy a nyugdíjas éveiket biztonságban, egy gyarapodó nemzet tagjaként tölthetik, továbbra is számíthatnak a kormányra az idős emberek. Köszönöm szépen a figyelmét, és annak ellenére, hogy az interpellációja nem a leadott volt, kérem, hogy a válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Bár Kövér házelnök úr már nincs itt, a válaszából azt éreztem az előre megírt szövegre tekintettel, hogy a kérdés tartalmától függetlenül ez lett volna a válasz, ezért nem tudom elfogadni, amit államtitkár úr mondott. Szeretnék csak egy mondatot idézni, ami viszont szerepelt a leadott szövegben, és amire tehát akár érdemben is tudott volna válaszolni. Ez pedig az, hogy több mint félmillió idős ember kap százezer forintnál kevesebb nyugdíjat. Ez egy tényállítás, ahogy Micimackó mondaná: tény, tény, tény. Erre nem érkezett válasz, úgyhogy nem tudom elfogadni.
Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Lesze Gang-program uniós forrásból?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! vagy aki majd válaszol. Úgy tudjuk, hogy a kormány nem akarja használni a 3000 milliárd forintnyi kedvező uniós hitelt, miközben egy hasonló összegű Paks II.-beruházásos hitelt, ami már 4,9 százalékos kamaton ketyeg, azt használ, miközben a Budapest-Belgrád vasútvonalhoz köthető 595 milliárd forintos kínai hitelt használ, miközben a Kínai Kommunista Párt Fudan Egyeteme kapcsán 450 milliárd forintos hitelt használ. A világjárvány alatt nem túl felelős kormányzás az, hogy a méregdrága, nagy kamatú kínai és orosz hitel kell, az alacsony kamatozású EU-s hitel pedig nem kell. Pedig lenne itt egy jó befektetés, jobb befektetés, mint az orosz és a kínai, és ez nem más, mint a magyar emberekbe, a magyar emberek otthonába befektetni, a Gang-programba befektetni. Tavaly márciusban kérdeztem a kormányt, hogy mi a helyzet a lakossági energiahatékonysági programmal, ugyanis 2010-ben önök megígérték, hogy felújítják, energiatakarékossá teszik az otthonokat. Tizenegy éve ígérték ezt. Az volt a válasz tíz év kormányzás után, hogy még dolgoznak a terven. Remélem, hogy az elmúlt egy évben kidolgozták a terveket, volt idejük rá, mert most ez a 3000 milliárdos uniós forrás elég lenne arra, hogy Magyarország összes gangos házát felújítsuk. Tisztelt Államtitkár Úr! A gangos házakban általában kis- vagy átlagkeresetű állampolgárok élnek, nekik sincs és a társasházaknak sincs keretük arra, hogy ilyen volumenű beruházásokat kifizessenek. A legtöbb gangos ház egyébként Erzsébetvárosban és Terézvárosban van. Kérdezhetném azt is, hogy a Király utcaiak, az Aradi utcaiak vagy a Wesselényi utcaiak számíthatnake arra, hogy a kormány segít nekik felújítani az otthonukat. A kérdés tehát az, hogy a Fidesz a többséget, vagyis a 99 százalékot képviseli, vagy megint a kiváltságos 1 százalékot szolgálja, illetve segíti tovább. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdés egyszerű: lesze Gang-program az uniós forrásokból? Várom a válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Orbán Balázs államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az úgynevezett helyreállítási és ellenálló-képességi terv célkitűzései tavaly október óta nyilvánosak, mindenki részéről véleményezhetők voltak. A dokumentum tartalma, terjedelme éppen a társadalmi egyeztetés és a Bizottsággal való konzultáció alapján változott, bővült. A magyar terv május 11-én került benyújtásra. Eddig 27 tagállamból 15 tagállam tervét kapta meg a Bizottság, és egyébként el is érhető nyilvánosan a palyazat.gov.hu oldalon. Azt várjuk, hogy viszonylag gyorsan jóváhagyott döntés születik a kérdésben. Ez persze uniós összefüggésekben három hónapot is igénybe vehet, ennek ellenére a gyors döntésben reménykedünk. Én olyat még nem láttam, hogy egy párt a nem szükséges hitelfelvétel és az eladósodás mellett érvelt volna; ez már gyurcsányi tempó. De ha megengedi, az RRF-ről beszélnék, mert az fontos, tízkomponensű tervről van szó. Kérdezném, hogy melyik célkitűzéssel nem értenek önök egyet: demográfia, köznevelés, magasan képzett, versenyképes munkaerő, felzárkózó települések, vízgazdálkodás, fenntartható zöldközlekedés, energia-zöldátállás, átállás a körforgásos gazdaságra, egészségügy és egyéb országspecifikus ajánlások. Nem tudom, hogy a józan ész talaján állva ezek közül melyik komponens nem támogatható. Ennek az alapnak a célja a Covid-19-válságot követő időszakban állami beruházások és reformok felgyorsítása. [[15.10]] Mi úgy döntöttünk, hogy az egészségügyi rendszer fejlesztésére, környezetbarát közlekedés fejlesztésére, oktatási rendszer fejlesztésére és ahogy említettem, körforgásos gazdaságra való átállásra fordítjuk a célokat: 41 százalékban klímacél, 23 célban digitalizáció. Külön nevesített komponens van az energetikára: rugalmas és biztonságos villamosenergia-hálózat biztosítása, megújuló energiaforrások segítése. Egyébként az ön által említett programokra reagálva a kormány 2010 és 2020 között a társasházi lakóépületek energiahatékonyságának fejlesztésére és műszaki biztonságának javítására közel 60 milliárd forint összegű támogatást fizetett ki hazai költségvetési forrásokból. 240 ezer társasházi otthonban valósulhatott meg ilyen energiahatékonysági beruházás. Az RRF alapvetően strukturális gazdasági és társadalmi reformok megvalósítását szolgálja, ugyanakkor többéves pénzügyi keret, tehát az MFF operatív programjai lehetőséget biztosítanak majd a program folytatására. Egyébként az előző uniós költségvetési ciklusban is voltak MFF terhére ilyen típusú programok. Egy példát, ha megengedi: távfűtéssel ellátott társasházak és lakásszövetkezetek fűtési rendszereinek korszerűsítése. Közel 50 ezer távfűtött lakás energetikai korszerűsítésének elvégzésére jutott lehetőség. A tervet széles körben egyeztettük. Amikor ön a magyar tervet minősíti, akkor éppen azoknak a szakmai szervezeteknek, kutatóintézeteknek, állampolgároknak a véleményét veszi semmibe, akik javaslatukkal hozzájárultak a terv elkészítéséhez. Egyébként Karácsony Gergelyt és a Főpolgármesteri Hivatalt is felkértük a terv véleményezésére. A saját maguk által emlegetett benyújtási határidő után kilenc nappal hozták nyilvánosságra saját helyreállítási tervüket. Én nem tudom, hogy kivel egyeztettek, valószínűleg senkivel. És mi azt látjuk, hogy a terv olyan javaslatokat tesz, melyek nagy része az uniós felhasználási szabályrendszer szerint per definitionem, tehát definíciószerűen ki van zárva az RFF-től. Én azt javaslom önöknek: több szakmai hozzáértés, több szerénység, több munka, kevesebb Facebook-poszt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkár úr válaszát.
Köszönöm a szót. Államtitkár úr, önöknek kellene szerényebbnek lenni több mint 4000 milliárd teljesen szükségtelen hitellel. Miközben itt van egy európai uniós hitel, ami nagyon jó kamatozású, önök nemzedékekre eladósítják az országot az orosz meg a kínai hitellel. Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon jó, hogy felsorolt pár milliárdot, de ajánlom, hogy kicsit nézzen körül a belvárosban, nézze meg, milyen állapotban vannak a gangos házak [[Dr. Orbán Balázs: Köszönöm, ott nőttem fel!]] ; nézze meg, hogy a 40-60 négyzetméteres gangos ház kifűtése alsó hangon 30-40 ezer forint. Ezt lehetne ezzel a programmal legalább 40-50 százalékkal csökkenteni. Nőne a lakóingatlanok értéke, kevesebb energiát használnánk, kevésbé terhelnénk a környezetet, és sorolhatnám. Erre lenne érdemes befektetni, és nem arra, hogy az önök haverjai megkapnak bizonyos építési projekteket EU-s pénzekből. A Körúton lakók, a Király utcaiak, a Wesselényi utcaiak, az erzsébetvárosiak és terézvárosiak biztosan nem fogadnák el ezt a választ, úgyhogy én sem fogom. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a családokért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Milyen döntésekkel segíti a Kormány a magyar nyugdíjasok megélhetését?” címmel. Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 2010 óta a kormány és a Fidesz-KDNP-frakció a magyar emberek felhatalmazásával azon dolgozik, hogy az összes társadalmi csoportot megbecsülve érdemi segítséget tudjon adni minden magyar állampolgár számára, legyen szó akár az életük első lépéseit megtevő 25 év alatti fiatalokról, akik személyijövedelemadó-mentességet élvezhetnek; a családalapítást tervező párokról, akik közös otthonuk megvásárlásakor több tíz millió forintos támogatásban részesülhetnek; vagy akár a nyugdíjasokról, akiket az elmúlt 11 évben számos intézkedéssel, törvények módosításával támogatott a kormány. A baloldal próbálkozik és próbálja elhitetni idős honfitársainkkal, a nyugdíjasokkal, hogy ennek az ellenkezője az igaz. Mi méltatlannak tartjuk a helyzetet, méltatlannak tartjuk, hogy azok, akik a kormányzásra való alkalmatlanságukat már 2002 és 2010 között bizonyították, ők, a levitézlett baloldaliak a nyugdíjasok érdekeivel szemben meghozott szégyenteljes döntéseik ellenére még most is minden erejükkel igyekeznek a kormány ellen hangolni az időskorúakat. Ez felháborító és elég aljas magatartás, hiszen ezzel a magyar emberek által elért sikereket támadják, hiszen nem tudtuk volna ezeket a törvényeket, ezeket az intézkedéseket megszavazni, ha a magyar emberek nem állnak mögöttünk, és nem érnek el sikereket. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 2010-hez képest a nyugdíjak 43,8 százalékkal emelkedtek, a vásárlóértékük pedig, ami egy sokkal fontosabb érték, jelzőszám, 10 százalékkal nőtt. Ha a munkát vállaló, saját jogon nyugdíjas személy bármilyen jogviszonyban munkát végez, akkor 2020. július 1-jétől, tehát a tavalyi év közepétől a munkából származó jövedelmét kizárólag 15 százalék személyi jövedelemadó terheli. Tisztelt Államtitkár Úr! 2021. február hónapban elérte a 300 ezret a 2011-ben bevezetett „Nők 40” kedvezményes nyugdíjat igénybe vevő nők száma. Én szeretném önt megkérdezni, hogy az alább felsoroltakon túl a kormány milyen döntésekkel segíti a magyar nyugdíjasok megélhetését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! 2010-ben Magyarországon családbarát fordulat történt: a mi felfogásunk szerint a család érték, a családok támogatása pedig a legfontosabb feladatunk a jövőnk szempontjából. És mi a család fogalmába nemcsak a gyermekeket, nemcsak a fiatalokat, nemcsak a fiatal szülőket, hanem bizony az időseket, szüleinket, nagyszüleinket is beleértjük, hiszen ők azok, akik egész életük munkájával azon dolgoztak, hogy nekünk jobb legyen, hiszen minden, ami bennünket körülvesz, amink van, azt tőlük kaptuk, azért egyébként, hogy gyarapítsuk ezeket az értékeket, és továbbadjuk a gyermekeinknek. Mint ön is említette, nem volt ez mindig így, merthogy ne felejtsük el azt, hogy 2010 előtt, a Gyurcsány-Bajnai-korszakban nem segítették az időseket, hanem folyamatosan nehezítették a mindennapjaikat. Azok, akik most összeálltak a baloldalon, akkor, ahogy az előbb is válaszoltam egy interpellációra, nem megtartották a vásárlóértékét a nyugdíjaknak, hanem 4 százalékkal csökkentették azt, az egekbe emelték a rezsiárakat, ezzel leginkább egyébként az időseket tették kiszolgáltatottá. És igen, amikor ők kezelték a válságot, akkor elvették a 13. havi nyugdíjat az idősektől. És ne legyen kétségünk afelől, ha most hatalomra kerülnének, akkor most is ugyanezt megtennék újra. Mi ezzel szemben szövetséget kötöttünk a nyugdíjasokkal 2010-ben, és azt vállaltuk, hogy a nyugdíjak vásárlóértéke megmarad. Az elmúlt években álltuk is a szavunkat, hiszen ahogy ön is említette, 10 százalékkal emelkedett a nyugdíjak vásárlóértéke. És a rezsiárakat is csökkentettük, ezzel érezhető mennyiségű pénzt tudtunk hagyni az időseknél. Emellett fontos az is, hogy a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében idén februártól megindult a 13. havi nyugdíj lépcsőzetes visszaépítése: februárban többletjuttatásként a nyugellátás egyheti összegét kapták a nyugdíjasok és a nyugdíjszerű ellátásban részesülők. Nagyjából 2,1 millió nyugdíjas, valamint további 400 ezer nyugdíjszerű ellátásban részesülő kapta így kézhez a 13. havi ellátás egyheti összegét. És ahogy ön is említette, nyugdíjprémium, Erzsébet-utalvány, rezsiutalvány formájában is az elmúlt esztendőkben mindent megtettünk, hogy a gazdasági sikerekből az idős emberek is részesülhessenek. Az is nagyon fontos, hogy ma már, 2010 óta a nyugdíjak vásárlóértékét törvény garantálja: a hatályos rendelkezések értelmében, ha a várható éves infláció meghaladja a tervezettet, akkor a különbözetet a kormány november hónapban januárig visszamenőleg kifizeti. [[15.20]] A kormány ebben az évben a pandémiás helyzetre tekintettel úgy döntött, hogy a nyugdíjasok már ennél korábban, a június havi ellátásukkor megkapják ezt a kompenzációt, szintén januárig visszamenőleg. Minden társadalom kiemelt feladata az idős emberek tisztelete és megbecsülése. Mi eddig is minden eszközünkkel azon voltunk, hogy segítsük a nyugdíjasokat, és mindenkit biztosíthatok arról, hogy az idősek, a nyugdíjasok a továbbiakban is számíthatnak ránk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tudjuk, hogy a politikában nagyon fontos a hitelesség és a bizalom. A Fidesz-KDNP-frakció és a kormány vállalta még 2010-ben, hogy a nyugdíjak értékét megőrizzük. Sikerült ezt a vállalásunkat teljesíteni, sőt az elmúlt években már arról számolhattunk be, hogy a nyugdíjak értékét növeltük több mint 10 százalékkal. Államtitkár úr felsorolta ezeket az intézkedéseket, vagyis kis részét annak, hogy milyen formában tudtunk segíteni a nyugdíjasoknak, és államtitkár úr beszélt arról is, hogy mit jelent egy családbarát kormány működése, regnálása. Köszönöm szépen a válaszokat, államtitkár úr válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A Magyar Tenisz Szövetség korábbi vezetői által okozott anyagi kár megtérítése mennyi pénzébe fog kerülni az adófizetőknek a gazdasági válság idején?” címmel. Steinmetz Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Lassan már egy éve, hogy a Tenisz Szövetségnek új elnöke van: Szűcs Lajos fideszes országgyűlési képviselő helyett most Lázár János fideszes országgyűlési képviselő irányítja a sportszervezetet. Zárójelben jegyzem meg, már kezdeményeztük, hogy a jövőben politikus ne lehessen sportvezető, és amennyiben rajtunk fog múlni, nem is lesz. Nos, Szűcs Lajos bizonyára egy szerethető, nagy tudású ember, hiszen a választók képviselete mellett egyszerre látta el elnöki feladatait a Tenisz Szövetségben, a Horgász Szövetségben, valamint alelnöki teendőit az Országgyűlés Költségvetési bizottságában. Éppen ezért megdöbbentő, hogy a Költségvetési bizottság fideszes alelnöke által vezetett Tenisz Szövetség költségvetési forrásokkal nem tud elszámolni nem is kevéssel! Felháborító és erkölcstelen gazdálkodásukkal több milliárd forint adósságba verték a sportszervezetet, és ezzel egyébként az egész sporttársadalomra hoztak szégyent. Úgy tudom, államtitkár úr, még az ön minisztériumának is vagy másfél milliárd forintot kell majd visszafizetniük, ez tehát nem maradhat büntetlenül. Eltelt már lassan egy év, de a költségvetési csalásnak még mindig nincs felelőse. Tisztelettel kérdezem ezért mint a sportért felelős minisztérium egyik vezetőjét, hogy a Tenisz Szövetség korábbi vezetői mekkora adósságot halmoztak fel, és ennek megtérítése mennyi pénzébe fog kerülni az adófizetőknek a gazdasági válság idején. Születette már feljelentés a korábbi elnökkel szemben? Államtitkár úr, ugye, nem a takarítónővel, az adminisztrátorral vagy csupán a főtitkárral fogják elvitetni balhét? Ha megállapítást nyer az ügyben Szűcs Lajos felelőssége, egyetérte ön azzal, hogy távoznia kell a közéletből? Igen vagy nem? És végül tisztelettel kérdezem, hogy tanulva a tapasztalatokból, tartanake a Horgász Szövetségnél is egy átfogó könyvvizsgálatot. Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az önök frakciója nem először veti fel ezt a kérdést. Korábban Szilágyi György frakciótársa vetette fel ezt, és említette azt, hogy ezt az állapotot önök meg fogják szüntetni, aztán azért került parkolópályára az önök javaslata, mert közben kiderült, hogy az önök frakciótársa, politikustársa mindeközben, párhuzamosan, miközben a Jobbik arról beszélt, hogy ne tölthessenek be sportszövetségi vezetői posztot politikusok, éppen a Magyar Szabadidősport Szövetség elnökségének tagja, illetőleg a Magyar Technikai és Tömegsportklubok Országos Szövetségének elnöke volt, miközben persze azt mondták önök, hogy ne legyen senki ilyennek a tagja. Tehát van már története a jobbikos ilyesfajta javaslatoknak. [[Szilágyi György: Ki?]] Tisztelt Képviselő Úr! Számtalan baloldali politikus is betöltött különböző sportvezetői tisztségeket. Például Baráth Etelére is emlékezhetünk, a Magyar Kajak-Kenu Szövetség elnökére, Szekeres Imrére vagy Mesterházy Attilára, akik mind-mind különböző sportszövetségi vezető tisztségeket töltöttek be. Bár ön ezt így nem állította, de ne is állítsa senki azt, hogy csak Fidesz-KDNP-s politikusok töltöttek be valaha is sportszövetségi vezetői tisztséget; ez minden politikai oldalon így történt. Maga a sportszövetség dönt arról, hogy kit választ vezetőjének. Ha volt sportolót választ, akkor azt is teheti, ha politikust választ, azt is teheti, ha se nem volt sportolót, se nem politikust, hanem valamilyen más vezetőt, menedzsert választ, akkor azt is megteheti, teljes mértékben a sportszövetségek döntenek. Én értem, hogy önöknek van egy javaslata, amelyben korlátoznák a sportszövetség döntési lehetőségeit, nyilván ennek a lehetősége önnek is mint minden országgyűlési képviselőnek megvan. Bízzunk benne, hogy azért nem Mesterházy Attilával együtt fogja ezt beterjeszteni, aki amúgy korábban ilyen tisztséget betöltött. A Tenisz Szövetség arról tájékoztatta az Emberi Erőforrások Minisztériumát, hogy a sportcélú állami támogatásokkal kapcsolatos esetleges visszafizetésre irányuló kötelezettségének eleget fog tenni, és ennek teljesítése folyamatban van. A Magyar Országos Horgász Szövetség, a Mohosz esetében, amit ön is említett, az EMMI által biztosított állami támogatás az elmúlt években konzekvensen, nagy hatékonysággal, a szakmai és költségtervekben foglaltaknak megfelelően felhasználásra került, és azokkal teljes mértékben el is számolt a szövetség, és amúgy is a törvényességi felügyeletet nem a kormányzat gyakorolja ezen szervezetek felett, hanem az ügyészség, és ha bármifajta fegyelmi vagy etikai eljárást akar lefolytatni a szövetség, az szintén nem a kormányzatnak, hanem a szakszövetségeknek a feladata. Nyilván, ha mást tenne a kormányzat, önök lennének azok, akik hangosan tiltakoznának ez ellen, hogy itt a szövetségeknek a feladatkörébe nyúl bele a kormányzat. Az elmúlt években törekedtünk arra, hogy mindenki számára, aki sportolni szeretne, és ezzel az egészségét is meg kívánja őrizni, hosszú távon az egészségben eltöltött évek számát tudjuk növelni, azok számára ezeket a lehetőségeket biztosítsuk minél többféle sportág esetében. Azért emeltük meg a tornaóráknak is a számát, azért vezettük be a mindennapos testnevelést, hogy mindenki ki tudjon próbálni minél több sportágat, meg persze nagyon sok sportágválasztó alkalom is lehetőséget teremt, hogy legyen egy olyan szenvedélye, egy olyan hobbija, ami sportként élete során elkíséri, és bízunk benne, hogy ezzel az egészségben eltöltött éveinek a számát tudjuk növelni. Erre törekedtünk, és ezért voltak fontosak az oktatásban megtett lépések a mindennapos testnevelés bevezetésével, ezért voltak fontosak a sportszövetségi támogatások, ezért volt fontos a taorendszer is, és a szövetségekre bíztuk, hogy ők a különböző szövetségi tagjaiknak hogyan adják tovább ezeket a támogatásokat, hogy a lehető legtöbb embernek a sportolás iránti igényét és vágyát tudjuk megerősíteni. Azt viszont láthatjuk, hogy a baloldal vezetője az a Gyurcsány Ferenc, aki maga is úgy volt sportminiszter, hogy a következő napon, amikor már nem volt sportminiszter, hanem miniszterelnök volt, megszüntette a Sportminisztériumot. Na, hát így állnak önök a magyar sport ügyéhez meg a magyar ifjúság ügyéhez is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Balczó Zoltán: Sok beszédnek sok az alja! Nincs válasz.]]
Köszönöm szépen a választ. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár Úr! Reménykedtem abban, hogy a konkrét kérdésekre ezúttal konkrét válaszokat is fog adni, ha már a marcali kórház esetében ez nem szokása, különösen annak fényében, hogy ezeket a kérdéseket már több mint egy hónappal ezelőtt leadtam az ön minisztériumában. Tudja, én évtizedeket dolgoztam sportszervezetnél, és megtapasztaltam azt, hogy végső soron mindig mindenért az elnök a felelős. Ha tehát Szűcs Lajos tudott a Tenisz Szövetségben elkövetett csalásokról, akkor azért, ha pedig nem, akkor azért kell felelősségre vonni. Látják, ezért nem szabad politikusnak sportvezetőnek lennie! Államtitkár Úr! A magyar társadalom számára rendkívül rossz üzenet lenne, ha ezt az ügyet is eltussolnák csak azért, mert a Fidesznek roppant kellemetlen. Mivel több kérdésemre nem adott választ, nem tudhattuk meg például, hogy mennyi pénzébe fog kerülni a Tenisz Szövetség konszolidációja az adófizetőknek, azt sem tudhattuk meg, hogy tetteke már feljelentést Szűcs Lajossal szemben [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ezért a válaszát, ne haragudjon, de nem tudom elfogadni.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. [[15.30]] Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogy halad az oltási program végrehajtása?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Már a koronavírus-járvány második hulláma során világossá vált, hogy a vírust csupán korlátozó eszközökkel nem lehet legyőzni, a hatékony megoldást egyedül a vakcina jelenti. A koronavírus elleni harcban hatalmas mérföldkő volt, amikor megjelent az elsőként elkészült, hatóságilag is elfogadott, biztonságos vakcina. A kormány gyors reagálásának köszönhetően hazánk az elsők között kezdte meg a vakcinabeszerzést, ezzel lehetővé vált elsőként az egészségügyi dolgozók, az idősotthonokban és a bentlakásos szociális intézményekben élők és dolgozók, a regisztrált legidősebbek, valamint a 60 év alatti krónikus betegek oltása is. Jelenleg már hatféle, hatóságilag jóváhagyott, hatásos és biztonságos vakcinával oltanak Magyarországon. Az érvényes regisztrációval rendelkezők választásuk szerint a Sinopharm, AstraZeneca, Szputnyik oltásra foglalhatnak időpontot, és napokon belül megkaphatják a jelentkezők az első oltást. Immár az Egészségügyi Világszervezet is jóváhagyta a kínai Sinopharm koronavírus ellen kifejlesztett vakcina vészhelyzeti alkalmazását. Csak emlékeztetőül: a hazai baloldal a kezdetek óta látványosan támadta a Keletről érkező vakcinákat, mindenféle szakmai érv nélkül. Már a járvány elején azzal próbálkoztak, hogy diktatúrát kiáltottak, és nem akarták megadni a kormánynak a szükséges vészhelyzeti felhatalmazást, álhíreket terjesztettek, és folyamatosan oltásellenes kampányt folytatnak. Most azonban számukra is bebizonyosodott, hogy a kormány jó döntést hozott, amikor a vakcinabeszerzésből nem csinált politikai kérdést. Tisztelt Államtitkár Úr! A harmadik hullám leszálló ágában vagyunk, már átléptük a 4,5 millió beoltottat. Az egészségügy is kezd kilábalni az óriási leterheltségből. Aki felvette az oltást, védettségi igazolvánnyal újra igénybe tudja venni a március óta szünetelő szolgáltatásokat. A koncerteken, a szórakozóhelyeken és a sportrendezvényeken való részvételhez, illetve a szállodák és az éttermek szolgáltatásainak igénybevételéhez a következő hónapokban a védettségi igazolvány nélkülözhetetlen lesz. Május 10-én több százezer felső tagozatos és középiskolás kezdte meg újra a jelenléti oktatást. A pedagógusok beoltását követően a regisztrált 16-18 év közötti fiatalok oltása is megkezdődött a múlt héten Pfizer vakcinával. A részletek iránt érdeklődve kérdezem tisztelt államtitkár urat, milyen ütemben zajlik a 16-18 év közötti fiatalok oltása, hogyan halad az oltási program végrehajtása. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Dr. Selmeczi Gabriella tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Baloldali képviselőtársaink mai felszólalásából egy nemzetközi szervezet neve, a WHO neve valahogy ma nem hangzott el. Úgy látjuk, hogy csak időnként támaszkodnak a WHO-ra. Emlékezhetünk, amikor a tesztelés kapcsán a kormányt bírálták, majd amikor kiderült, és a WHO magyarországi irodavezetője is, nemzetközi vezetője is elmondta, hogy Magyarország a WHO-protokoll alapján tesztel, akkor hirtelen ezek a támadások abbamaradtak. Arra is emlékszünk, hogy az iskolák kapcsán hogyan támadta a kormányzatot a baloldal. Miután a pedagóguskarnak és más szervezeteknek a kérésére soron kívül oltást kaptak a pedagógusok, azok után óvatosan és fokozatosan elkezdtük az iskolák nyitását és az érettségi megszervezését a tavalyi évi érettségi szervezéséhez hasonló biztonsági előírások mellett, folyamatos támadások érték a kormányzatot, miközben itt mégiscsak az érettségiző diákok következő éveiről van szó, mindaddig, amíg a WHO egyik vezetője el nem mondta, hogy járvány idején az iskolákat kell utoljára bezárni és először kinyitni. Aztán támadták az oltóanyagokat is, mígnem aztán Hans Kluge, a WHO európai regionális igazgatója is mondta, hogy Magyarországon példaértékű az oltási kampány, életmentő eszközként tekintünk a vakcinákra, és ezt a témát nem lehet geopolitikai kérdéssé tenni, hiszen az oltás az egyedüli eszköz a járvány legyőzésére, és minden vakcina hatékony. Azután abba kapaszkodtak, hogy szerintük a WHO olyan véleményt fog adni, amelyben az idősek részére nem javasolja a Sinopharm kínai vakcinát. Majd a WHO kiadta a véleményét, hogy igenis javasolja minden felnőtt korosztály számára a vakcinát, és innentől kezdve már nem a WHO-ra hivatkozva, de ugyanazt mondták baloldalon. Jól látható tehát, hogy csak és kizárólag politikai érvek vannak, amikor akár járványügyi szakemberek, akár az Egészségügyi Világszervezet, az ENSZ egészségügyi szervezete, a legnagyobb egészségügyi világszervezet elmondja a véleményét, az rendre nem a magyar baloldal véleményével egyezik meg, hanem a szakemberek véleményével, és a kormány pedig a szakemberek javaslata alapján hozza meg az operatív törzsben a döntését. A baloldal volt az, amely megpróbálta átpolitizálni az egész járványkezelési kérdéskört. Úgyhogy minden baloldali képviselő, aki akár a WHO-ra hivatkozással, akár azon kívül megpróbálta a magyar embereket elbizonytalanítani akár a kínai, akár más oltásokban, akik benyújtottak országgyűlési határozati javaslatokat, amelyek teljes mértékben ellentétesek azzal, amit a magyar egészségügyi szakemberek a laboratóriumi vélemények alapján mondtak, ellentétesek azzal, amit az Egészségügyi Világszervezet mond a kínai vakcináról, ők egy igen nagy bocsánatkéréssel tartoznak a magyar embereknek és különösen a saját támogatóiknak, amiért megpróbálták őket a járvány kapcsán az oltásokkal kapcsolatban elbizonytalanítani. Mert ha egy embert vagy tíz embert vagy száz embert vagy ezer embert elbizonytalanítottak, és ezért azok az emberek nem oltatták be magukat kínai vakcinával, és akár hetekig-hónapokig is kitolódott a védettségük, akkor ezek az emberek bizony nagy veszélybe kerültek. És tették ezt úgy a baloldal politikusai, hogy ismerték a magyar járványügyi szakemberek véleményét. Ismerték azoknak a szakembereknek a véleményét, akik az összes többi oltást is az elmúlt évtizedekben engedélyezték, amelyeket elsősorban gyerekeknek, kisebbrészt, mondjuk, felnőtteknek is, mondjuk, a H1N1 esetében beadtak itt Magyarországon. És mégis kétségbe vonták ezeknek az embereknek a véleményét, mégis megelőlegezték, hogy a WHO is negatív véleményt fog mondani az idősek esetében a Sinopharm vakcináról. Óriási felelőtlenség volt ez a magyar emberekkel szemben, és a baloldal egy óriási bocsánatkéréssel tartozik legalább ez a minimum azért, amiért politikai okokból megpróbálta elbizonytalanítani az embereket és veszélybe sodorni a magyar emberek egészségét és életét. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Ahogy haladunk előre az időben, látjuk, hogy a baloldal állításai sorra megcáfolást nyernek. Egy konkrét példát mondanék. Egy kicsi somogyi faluban, Pálmajorban szinte csak cigány emberek élnek, és a polgármester próbálta győzködni az embereket, hogy oltassák be magukat, és természetesen ott az emberek zöme szintén, a baloldal állításával ellentétben, az internetről tájékozódik, tehát nem csak az M1-et lehet fogni. Találkoztak olyan példával, amelynek nyomán azt mondták, hogy persze, a polgármester kap valami elit oltást, de nekik csak a rossz minőségű kínai jut. Talán nem is gondolták végig azt, hogy milyen sokat ártanak ezzel a dologgal. Úgyhogy az államtitkár úr által említett bocsánatkérés mindenképpen indokolt lenne. Azt gondolom, hogy miután a vírus nem válogat, még nem késő abbahagyni ezt az oltásellenes propagandát. Államtitkár úr válaszát pedig köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 38 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Az azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
[[Hangosítás nélkül:]] Megvárjuk a ficsúrok fejedelmét.
Köszönöm. Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Kálló Gergely, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Ebből elég!” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Meg kell mondanom, hogy nagyon nehéz higgadtan, indulat nélkül beszélni az elkövetkezendő két percben. Különleges gazdasági övezet ez az a fogalom, amitől a tisztességes, becsületes polgármesterek gyomra össze-, a tenyere pedig ökölbe szorul. Ez az a fogalom, amitől a megalkuvó polgármesterek pedig a kezüket kezdik el dörzsölni. [[15.40]] Múlt héten megkaptuk az információt, hogy Székesfehérváron dr. Molnár Krisztián újdonsült fideszes választókerületi elnöknek az asztalán megszületett az ördögi terv, hogy hogyan lehet Fejér 4. számú választókerületével a lehető legjobban kiszúrni teszem hozzá zárójelben, hogy Dunaújváros 0, azaz nulla forint kompenzációt kapott a megvonások után. Mit tartalmaz ez az ördögi terv? A legnagyobb iparűzésiadó-befizetőket, a befizetett iparűzési adót elvesszük, és Székesfehérváron eldöntjük, hogy ki kapja vissza. A kezünkbe jutott dokumentumok alapján meg is van nevezve négy darab önkormányzat, amelyek ebből a busás iparűzési adóból részesülni fognak. [[Z. Kárpát Dániel: Biztos nem fideszesek!]] Tegyük fel a kérdést, kik ezek! Fideszhez közel álló vagy fideszes polgármesterek. [[Z. Kárpát Dániel: Szerintem eldöntötték.]] Tehát dunaújvárosi emberek pénzéből fideszes önkormányzatokat, négyet akarnak tovább hizlalni. [[Mesterházy Attila: Igaz ez?! Közbeszólás a Jobbik soraiban: Már nem sokáig!]] Igaz ez?! Úgy, hogy egy fillér kompenzációt nem kaptunk. Hány bőrt akarnak még a dunaújvárosiakról lehúzni? Őszinte válaszát várom. Köszönöm a szót. [[Mesterházy Attila: Úgy van! Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. [[Z. Kárpát Dániel: Nehéz helyzet!]] [[Z. Kárpát Dániel: Nehéz helyzet!]] Parancsoljon, miniszter úr! (Z. Kárpát Dániel: Nehéz helyzet!)
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Két témakört említett, az egyik az önkormányzati kompenzáció, amit önök neveznek kompenzációnak, hiszen legyünk őszinték! a kormány egyetlen fillért sem vett el az iparűzésiadó-csökkentéssel az önkormányzatoktól, hanem ezek az önkormányzatok területén élő vállalkozásokat gyarapították, tehát a kormánynak ebből pluszbevétele nem származott. A Jobbik nem minden frakciótagja értette ezt meg, ezért most, amikor szembesül vele egyik s másik, akkor jót nevet ezen, de ez nem változtat azon, hogy a kormánynak egyetlenegy fillér bevétele sem származott ebből, viszont a kis- és közepes vállalkozásoknál ez a pénz megmaradt. Ennek is köszönhető egyébként, hogy a munkahelyteremtésben és a munkahelyek megóvásában olyan jól állunk, amit hétről hétre egyébként a Központi Statisztikai Hivatal adataiból önök is láthatnak. Ezért tehát ilyen értelemben kompenzációra nem volt ok, de valóban úgy gondoljuk, hogy a kormánynak az a döntése helyes és indokolt, hogy működési támogatást adott azoknak a városoknak, amelyek az adóerő szempontjából kevésbé erősek, a szegényebb városokat támogattuk. Székesfehérvár sem volt ebben a körben, amely egyébként egy fideszes polgármester által vezetett város, vagy Győr sem, Dunaújváros sem, de ezek objektív adatok alapján megítélt támogatások voltak, még ellenzéki polgármesterek, sőt ellenzéki miniszterelnök-jelölt is volt, aki ezt egy korrekt döntésként üdvözölte, ezt az önök figyelmébe szeretném ajánlani. A különleges gazdasági övezet pedig éppen az igazságosságot szolgálja. Akkor, amikor egy adott beruházás egyébként jelentős iparűzésiadó-bevételt jelent egy térségnek, akkor a cél az, hogy ne csupán egy város részesedjen ebből, amely természetesen nem marad ki ebből, hanem haszonélvezője a beruházásnak, hanem a térség több önkormányzata is részesedhessen ebből. Nem ez az első döntése a kormánynak, amely itt, ebben a térségben is megfogalmazódott javaslatként, voltak és lesznek is ilyen döntések; szerintem függetlenül attól egyébként, hogy az országban milyen kormány van hatalmon, indokolt, hogy ne egy adott település részesedjen egy térség gazdasági fejlettségéből, hiszen egyébként a munkavállalók sem csak egy adott településről dolgoznak ezekben a gyárakban. Azt remélem, hogy ez egy olyan jó és helyes területfejlesztési döntés, amelyet szakmai alapon is mindenki támogatni tud. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szakmai alapon!]] Ezért javaslom, hogy a képviselő úr is ennek fényében vizsgálja…
Köszönöm.
…a kormányzati előterjesztéseket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Ez kemény, miniszter úr. Ön igazságosságról beszél? Igazságosságról beszél?! Mondtam: négy darab város a kedvezményezett település, mind a négy fideszes. Ha igazságosságról beszélünk, akkor hol marad Ercsi? Hol marad Pusztaszabolcs? Hol marad Perkáta? Ja, hogy ott független vagy ellenzéki polgármesterek vannak! Ne beszéljen maga igazságosságról! Tudja, kedves miniszter úr, lesz egy perce utánam. Ön húsz másodpercet szánt különben a válaszadásban a kiemelt gazdasági övezetre, húszat. Ennél azért többet érdemelne a téma magyarázkodásból is minimum. Egy perce lesz arra egy perce lesz arra! , hogy az ott lakó tízezreknek megindokolja ezt a barbár, ostoba döntést. Legyen szép a hattyúdala, kérem szépen, mert ez az lesz! Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr, Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az önökkel szövetséges pártok között vannak olyanok, amelyeknek a jogelődei nem demokratikus választáson jutottak hatalomra, de egyelőre hagyjuk meg a magyar választópolgároknak azt a döntést, hogy ki van ellenzékben, illetve ki van kormányon; legalábbis amíg az országnak polgári kormánya van, addig nem kell attól tartani, hogy ne a választópolgárok döntenék azt el, hogy ki alakít kormányt [[Derültség a Jobbik soraiban.]] illetve ki jut az Országgyűlésbe. [[Z. Kárpát Dániel: Akciós a burgonya! Az elnök csenget.]] Még akkor is így van ez, ha ez az eredmény az elmúlt időszakban önöknek érthető módon nem tetszett, mert a választópolgárok [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] olyan bizalmat adtak a Jobbiknak, amilyen arányban itt a parlamentben képviselettel rendelkezik. De ami a kérdését illeti, csak még egyszer elismételni tudom: az, hogy egy gazdasági térségben több önkormányzat is részesedjen egy jelentős fejlesztés bevételeiből, az szerintem egy helyes döntés, egy olyan döntés, amely politikától függetlenül is jó mindenkinek, jó az egész térségnek. Hogy az egyes települések, amelyek haszonélvezői ezeknek a döntéseknek, jól választattake ki vagy sem, azt természetesen lehet vitatni, hogyha ön teszi, akkor javaslom, hogy ezzel kapcsolatosan tegye meg a javaslatát, írja le a véleményét, azt meg fogjuk vizsgálni. De összességében, hogy ne csupán egy három- vagy négyezer fős település részesedjen [[Az elnök csenget.]] mondjuk, egy komolyabb beruházás [[Az elnök csenget. Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] iparűzésiadó-bevételéből, hanem az egész térség, az egy helyes és indokolt döntés.
Köszönöm szépen…
Örülök, hogy egy kicsit hosszabban válaszolhattam a képviselő úr igényei szerint. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Újabb visszaélés a rendkívüli jogrenddel? Mi lesz így az állami vagyonnal?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter asszonytól kéri a választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Nincs kifogásom az államtitkár úrral szemben, de most mégis megvárnám a miniszter asszonyt. Köszönöm szépen.
Tájékoztatom a képviselő urat, hogy a miniszter asszonynak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elfogadom.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter Úr! Budapest, Dunaújváros, Tatabánya, Szombathely közel kétmillió honfitársunk él ezeken a településeken, fizetik az adót. Talán ön sem vonja kétségbe, hogy ezeken a településeken, no pláne Budapesten az ország oroszlánrészét adó módon működik tömegközlekedés, metró, BKV vagy épp a megyeszékhelyeken lévő tömegközlekedés, kulturális intézmények, színházak, hogy ezeken a településeken Budapestet is kiemelve óriási veszte-séget okozott a Covid-járvány például a turizmus-vendéglátás területén, hogy ezeken a településeken óriási bevételkiesést okozott például az ingyenes parkolás, egyébként az iparűzésiadó-kedvezmény is maguknak a településeknek nagy bajt okozott. És ezenfelül most még kiderül, hogy nem elég, hogy Dunaújvárosban egy fillér kompenzációt nem kapnak az ott élő, a megyei jogú városban élő tízezrek, hanem még a meglévőt is el kívánják venni, hiszen a tervezet szerint, amelyet itt az egyéni képviselő, Kálló Gergely is szóba hozott, a meglévő Hankook-támogatást is elvennék végül Dunaújvárostól, és az egyébként betervezett és a miniszterelnök által beígért sok száz milliárdos új beruházás tekintetében is megfosztanák Dunaújvárost minden bevételtől. Miniszter úr, hogyan van ez? Miért csinálják ezt? Mondja meg őszintén! Nem magyar emberek élnek ezeken a településeken? Másodrendű állampolgárok? Miért büntetik ezeket az embereket? Nem veszik igénybe a szolgáltatást? Nincs nekik elég dolguk és bajuk a Coviddal kapcsolatban, muszáj őket megfosztani attól a pénztől is? Az nem a polgármesternek meg nem az önkormányzatnak megy, ön is tudja, a közszolgáltatásokra kéne ez a pénz. Miért tesznek különbséget magyar és magyar ember között? Legyen kedves, erre válaszoljon! [[15.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném biztosítani önt arról, hogy nem teszünk különbséget magyar és magyar ember között, már csak azért sem, mert az önkormányzatok különböző helyzetben vannak; ezek között a különböző helyzetben lévő önkormányzatok között ön többet is említett, amelyek a kifejezetten jómódú önkormányzatok közé tartoznak. Kiemelkedően a Fővárosi Önkormányzat, Budapest az, ami a leggazdagabb települése ennek az országnak. Hozzáteszem, ez szerintem egy főváros esetében természetes, és egyébként örülhetünk annak, hogy míg az országnak vannak olyan térségei aminek sajnos nem örülhetünk , ahol az Európai Unió átlagos életszínvonalának 60 százalékát alig haladjuk meg, addig Budapesten az egy főre jutó GDP 151 százalék, tehát ha megnézzük, akkor úgy gondolom, hogy ez egy szép eredmény és teljesítmény. Ezért ha egyenlő mércével mérnénk, akkor Budapesttől kellene többet elvenni, és vidékre adni több pénzt. Ehhez képest ma például Budapest az egyetlenegy olyan város, ahol a tömegközlekedést a kormány közvetlenül, direkt módon, jelentős összegekkel, többmilliárdos, sőt már tízmilliárdot is meghaladó támogatásban részesíti. Kiemelkedőn a legtöbb pénzt, majdnem a színházi támogatások felét, de biztos, hogy több mint egyharmadát egy város, Budapest kapja meg. Tehát különböző helyzetben vannak a városok. A kormánynak több olyan döntése is volt az elmúlt időszakban, amikor éppen a gazdagabb városoktól, anélkül, hogy egyébként a magasabb színvonalú közszolgáltatásokat veszélyeztetnénk, igyekezett a szegényebb önkormányzatokhoz juttatni, de szeretném, ha azt képviselő úr látná és méltányolná, hogy ezek a pénzek egyetlenegy esetben sem a kormányhoz mentek, hanem egy másik önkormányzathoz. Ezek az önkormányzati szférán belüli pénzelosztási, támogatáselosztási kérdések, ahol az, hogy ha a leggazdagabbaktól, mondjuk, a szolidaritási adó formájában valami a szegényebbekhez kerül, akkor ez szerintem egy olyan alapelv, amit éppen, mondjuk, egy szociáldemokrata vagy egy önmagát szociáldemokratának tekintő pártnak támogatni kellene. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter úr, amit mondott, az, ha igaz lenne, jól hangozna. De ön tudja a legjobban, hogy egyszerűen nem igaz, amit mond. Miniszter úr, önök tavaly decemberben pofára osztották a pénzt az önkormányzatoknak. Így volt vagy nem így volt? Ne beszéljen nekem adóerőről meg települések gazdagságáról, amikor önök tavaly decemberben Győrnek, Kecskemétnek meg Székesfehérvárnak adtak kompenzációt! A Mercedes, Audi gyárakkal, munkahelyekkel, iparűzési adóval egyébként kitömött önkormányzatoknak? Hogyan jön ahhoz, hogy azt akarja itt nekünk előadni, meg a népnek, hogy egyébként igazságosan, tisztességesen és nem politikai alapon osztogatják a pénzt? Még egyszer mondom: nem érdekel a politika, miniszter úr. Belemehetnénk abba, hogy a BKV több utast szállít egy nap, mint a MÁV egész Magyarországon, és kegyeskedik a kormány ebben egy picit segíteni. Egy kérdésem van. Fizetneke adót ezek a magyar emberek, ez a kétmillió, vagy nem? És ha fizetnek, akkor hogyan jönnek önök ahhoz, hogy politikai alapon az ő életüket megkeserítsék? Erre adjon végre választ! Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudok olyan kérdésre választ adni, ahol a kérdésben foglalt alapállítás nem igaz. Tehát a helyzet az, hogy a kormány nem tesz különbséget emberek között semmilyen formában, vagy ott, ahol ez a különbségtétel önkormányzatok között indokolt, ott mindig azt tettük. A szolidaritási adó egyébként évek óta erről szól, nem a tavalyi évben kezdtük, hanem három vagy négy évvel ezelőtt; és Budapest nem tavaly vagy tavalyelőtt kezdett a ’19-es önkormányzati választások után szolidaritási adót fizetni, hanem már ’17-ben is fizetett szolidaritási adót. Tehát korábban is azt az elvet érvényesítettük, hogy a gazdagabb önkormányzatok nagyobb adóbevételének egy részét igyekeztünk a szegényebbekhez irányítani. Ön egy tavaly decemberi döntésről beszél, de nem tesz említést arról a döntésről, ami idén született. Az önkormányzatoknak működési támogatást adtunk, és egyébként a szocialisták által támogatott, megyei jogú városokban megválasztott polgármesterek ismerték el, hogy ez korrekt módon történt, rászorultsági alapon történt, adóerő szerint történt. Öntől is ennek méltánylását kérem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mire költi a kormány az uniós pénzt a panelházak felújítása helyett?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Azzal kell kezdenem, hogy leborulok az előtt a briliáns logika előtt, amit miniszter úrtól hallottunk. A budapestiek, akik megtermelik ezek szerint az átlagos GDP-hez képest 30 százalékkal többet termelnek , nem elég, hogy befizetik az áfát, nem elég, hogy befizetik az szja-t, nem elég, hogy a fővárosi vállalkozások fizetik a taobevétel döntő részét, nem elég, hogy eddig is elvették az iparűzési adó felét és a gépjárműadó felét, akkor most még azt a nagyon picit, amit ott hagytak az adók 93 százaléka eddig is a központi költségvetésbe folyt be , most egyébként azt a 7 százalékot is elvették a fővárostól; és egyébként a fővárosnak és a kerületeknek ezért nem jár kárpótlást. De nemcsak a fővárost gyűlölik és a fővárosi kerületeket, hanem a panellakásban élő embereket is, és azokat az embereket is, akik egyébként más házgyári technológiájú házban vagy régi tarsasházban élnek. Mert a minden szempontból legjobb megoldás ezeknek a házaknak a felújítása lenne, hiszen ez egyrészt csökkentené a költségeket, csökkentené az elszegényedés kockázatát, lehetővé tenné azt, hogy egy nyugdíjasnak vagy egy többgyerekes családnak a rezsiszámlák befizetése után még jusson minimális költsége más szükséges dolgokra, és ne kelljen rettegniük a hónap végén, de emellett környezetvédelmi célokat is szolgálnak. Van tehát egy lehetőség, és erre ráadásul lenne most uniós pénz is a felújítási alapból, az újrakezdési alapból. Tehát lenne uniós pénz. A következő években a… [[Dr. Rétvári Bence: Hitel.]] Nem, a nem hitel részében is, drága államtitkár úr. Bár önök persze fölveszik a kínai hitelt, az orosz hitelt, a devizahitelt, az mind jó; csak az uniós, egyébként nagyon olcsó hitel nem felel meg önöknek, talán azért, mert abból nem kapnak százalékot. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Szóval, miért nem fontosak önök szerint a panelprogramban élők? Miért nem jut nekik az uniós újrakezdési alapból? Ez a kérdésem.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Sajátosnak tartom azt a stílust, hogy ön a kormánypártokat azzal vádolja, hogy mi bárkit gyűlölnénk. Igyekszünk senkit nem gyűlölni; mi nemhogy választópolgárok esetén nem teszünk ilyet, de még akik erre okot adnak, azokra is igyekszünk szeretettel és megbocsátással tekinteni. Egyidejűleg bűncselekmény elkövetésével sikerült megvádolnia, mint hogyha bármilyen beruházásból, hitelből százalékot kapnánk; még soha semmiből semmilyen százalékot nem kaptam. Lehet, hogy ez egy régi, a Demokratikus Koalíció kormányzása alatt bevált és megszokott gyakorlat volt, de tájékoztatom a képviselő urat, hogy ez több mint egy évtizede megszűnt; és egyébként is olyan vádakat fogalmaz meg, amely teljesen ellentétes azzal, ami az elmúlt években történt. Tehát: a panellakások felújításának támogatását az első Orbán-kormány indította el. 2001 óta indultak el a pályázatok. A panelprogram felújítási pályázatainak keretösszege 68 milliárd forint. Ez kifejezetten panelépületek energetikai korszerűsítésére áll rendelkezésre. Ezenkívül a távfűtéssel ellátott társasházak és lakásszövetkezetek fűtési rendszereinek korszerűsítésére több pályázat 2019-ben és ’20-ban is indult, ezeket meghirdettük: okos-költségmegosztás alkalmazásának elterjesztése, radiátorcsere; 5 forint vissza nem térítendő támogatással járultunk hozzá több mint 50 ezer távfűtött lakás energetikai korszerűsítéséhez. Jelenleg is pályázatot lehet benyújtani, és elszámolható a költségek 50 százaléka. A támogatás maximális mértéke lakásonként 400 ezer forint. Ezenkívül nem csupán a helyreállítási alapról tárgyalunk a Bizottsággal illetve már benyújtottuk ennek a tervét is , hanem az ennél is jelentősebb összeget jelentő hétéves költségvetésben is majd a megállapodás valamikor ősszel vélhetően meglesz, itt is energiahatékonysági fejlesztésekre pályázatokat tervezünk. Ahogy ez a megállapodás meglesz, ezeket a pályázatokat ki fogjuk írni. Úgy gondolom tehát, hogy sokat tettünk azért az egyébként a kérdésében is megfogalmazott fontos célért, amire európai uniós és hazai költségvetési források is szolgáltak. Bízom benne, hogy ennek megfelelő stílusban is tud választ vagy viszonválaszt adni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Parancsoljon!
Mindenkinek érdeme szerint. Rétvári államtitkár úrnak a bekiabálás stílusa szerint, önnek meg aszerint, hogy legalább próbált egy szakmailag tartalmas választ adni. Sajnos az a probléma, miniszter úr, hogy ezek a források a panelházban élők vagy általában a társasházban élők döntő része számára nem elérhetőek, egyrészt azért, mert ezek elenyészőek a valódi igényhez képest. Ma nagyjából a panelházak egyharmada az, amit valamifajta felújítás ért. Ebből egyébként nagyon kevés az, ami az elmúlt tíz évben; nagy része éppen a 2002-2010 közötti időszakban történt. [[16.00]] Az 50 százalékos önrész nem vállalható azoknak az embereknek, akik maguk is nehéz sorsúak. Lehet, hogy egy 50 százalékos önrésszel történő felújítás nagyon megfelel azoknak a jómódú szavazóknak, akiket önök kedvelnek, de azoknak a szavazóknak, akiknek tönkreteszik az önkormányzatait, és akik önöknek nem fontosak, annak a nagy többségnek, aki nehezen él, azok számára ezek nem vállalható feltételek. Még egyszer kérdezem: miért nem kérik az uniós forrást erre? Milyen jobb célt találtak az uniós forrásra?
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm elnök úrnak a szót. Nehéz nem paneltámogatásnak venni, amikor lakóépületek energiahatékonyságának és megújulóenergia-felhasználásának növekedését célzó programunk volt, ennek keretében nullaszázalékos kamatozású kölcsönök is rendelkezésre álltak [[Arató Gergely: Hány lakásra?]] , de a legnagyobb lépés az, amit bár ön leértékel, de hasonló programok nem indultak a balliberális kormányzás időszakában, ez pedig az, hogy 6 millió forintos támogatásból 3 millió forintot kell csupán visszafizetni, és erre a 3 millió forintra pedig tízéves futamidő áll rendelkezésre, és garantált, rögzített 3 százalékos kamat. Ha ön ezt kiszámolja, akkor ez az a havi törlesztőrészlet, ami egyébként még az alsó középosztály számára is 6 millió forintos felújítást lehetővé tesz. Természetesen egyetértünk abban, és ezért utaltam rá, hogy a hétéves költségvetés erre lehetőséget ad, hogy csak támogatásalapú energiahatékonysági projekteket is kell indítani, és azzal is egyetértek, hogy ez a panelingatlanokat kell hogy érintse. A hétéves költségvetésről még nem született részleteit tekintve megállapodás, a Magyarországnak járó források mértékéről már igen. Lesz olyan program egyébként [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ami az ön által felvetett támogatáspolitikának is megfelel, de ekkora lépést soha egyetlen kormány sem tett Magyarországon a lakásfelújítások érdekében, mint amit ebben az évben nekünk sikerült, egy válságévben egyébként. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, megvárom miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hogyan tudjuk megvédeni a láthatatlan védteleneket?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt a válaszadásra Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszter asszonytól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen, megvárnám a miniszter asszonyt.
Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy miniszter asszonynak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen harcokat vívnak a mindennapokban a háziorvosok?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy nagyon fontos gyakorlati problémára szeretném a figyelmet felhívni, amely a háziorvosi praxisokat érinti. November óta veszélyhelyzet van Magyarországon a koronavírus-járvány miatt, és a veszélyhelyzet fennálltáig tiltja az egészségügyi intézményekben dolgozók felmondását azokban az egészségügyi intézményekben, amelyek állami vagy önkormányzati fenntartásúak. Viszont a háziorvosi praxisok nagy része szerződéses jogviszonnyal működik, az orvosok egy része vállalkozó. Náluk az egészségügyi munkaerőkre a munka törvénykönyve alkalmazandó, ami azt eredményezi, hogy nincs felmondási tilalom. Így számtalan olyan helyzet előfordul, mint ahogy már elő is fordult, ezt tudjuk, hogy egy vállalkozói formában működő háziorvosi praxisban felmondott a munkavállaló, vagy nyugdíjba ment, esetleg szülési szabadságra, és a háziorvos nem tudja betölteni az állást, a kieső állást, az ápolói állást, azért, mert az állami egészségügyből nem átjárható a háziorvosi praxisok irányába az áthelyezés, tehát őket ettől tiltja ez a bizonyos veszélyhelyzet alatti felmondási tilalom. Tehát az a kérdés ez veszélyeztetheti középtávon sok háziorvosi praxis működését , és az a kérdésem, hogy a kormány vagy a minisztérium gondolkodike ennek a megoldásán, illetve felmerülte már ez a probléma esetleg, jeleztéke önök számára, és ha igen, akkor milyen megoldást kívánnak tenni ennek érdekében. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Amely jogszabályokat idézett, azok teljesen helyes idézetek voltak, ugyanakkor szerintem érdemes a helyzetnél mérlegelni a másik serpenyőjét is. Tehát ön arról beszélt, hogy egy háziorvos szívesen venne föl a praxisába valakit, egy ápolói végzettségű szakembert, ha ő eljöhetne a kórházból, csak pontosan azért nem jöhet el a kórházból, mert járvány van. És ha ön a másik oldalát nézi meg ennek, mert lehet, hogy valóban egy háziorvosnak valahol jól jönne, ha valahol egy új embert föl tudna venni, nyilván erre a háziorvosi praxisoknak több forrása van, mint valaha, hiszen az idei évben 71,5 milliárd forinttal emeltük meg a háziorvosi praxisok finanszírozását, úgy, hogy itt 119 milliárd forintról összességében tíz év alatt 314 milliárd forintra emelkedő alapellátási kasszáról beszélünk. Tehát tényleg jóval több fedezet van, tehát el tudom képzelni, hogy vannak háziorvosok, akik így már föl tudnak venni egy vagy akár még egy munkatársat maguknak, ápolót, nos, ők ebben a helyzetben vannak. Viszont, ha ezeket az embereket a kórházakból kiengednénk, azért jött ez a szabály, mert akkor a koronavírus miatti ellátás kerülne veszélybe, és jelen pillanatban azt kellett mérlegelni, hogy mi a legfontosabb, és az volt a legfontosabb, hogy a járványt minél hamarabb leküzdjük, mert ha a járványt leküzdjük, akkor tudnak a kórházak is visszaállni a normál működésükbe és a háziorvosi praxisok is visszaállni normál működésükbe, hiszen a háziorvosi praxisok sem úgy működnek az elmúlt bő egy évben, mint ahogy az azt megelőző években tették, pontosan a járványhelyzet miatt. Ezért először kell a járványt leküzdeni, utána lehet ezeket a korlátozásokat feloldani, utána mehetnek egyik helyről a másikra a dolgozók. Nyilván az a fontos, hogy az egészségügyi rendszeren belül maradjanak, és az is fontos, hogy a kórházak működőképességét meg tudjuk őrizni, és ha ez megvan, akkor lehet utána beszélni arról a helyzetről, amit ön mondott. De azt hiszem, ezt ön is belátja, hogy az elmúlt hónapokban és akár még a mai napon is a kórházak koronavírus elleni védekezésében a működőképességének a fenntartása a legfontosabb cél, és utána lehet minden másról is beszélni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót. Államtitkár úr, tulajdonképpen szinte majdnem egyetértünk, de mégsem, hiszen a háziorvosi praxisok, a háziorvosok is fontos részei a védekezésnek. Ha ők segítség nélkül maradnak, egymagukban nehezen tudják ellátni azért ezt az oltások és egyéb más dolgok miatt megszaporodott munkát. Az a probléma, hogy egy megfelelő végzettséggel és gyakorlattal rendelkező szakembert nehéz nem az állami egészségügyből találni, legfeljebb egy frissen végzettet tudnának esetlegesen alkalmazni, de azokból sincs túl sok. Tehát én nem arra gondoltam, hogy most hirtelen bárhova, de legalább ebbe átjárhatóvá kéne tenni, hogy a háziorvosokhoz mehessenek ezek, hiszen sokan vannak olyanok, akik vélhetően a háziorvosi praxisból pedig a mentőszolgálathoz vagy akár a kórházakban helyezkednek el. Tehát a visszafelé való utat is engedélyezni kéne, hiszen a háziorvos sem maradhat segítség nélkül, ebben egészen biztos vagyok. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nyilván teljes mértékben egyetértünk, hogy ne maradjanak segítség nélkül. Növeltük a segítséget az idei évben, hiszen ez a 71,5 milliárd forint odamegy a háziorvosokhoz, ezzel is növekszik az anyagi lehetőségük, csak azt a türelmet kérjük a háziorvosoktól, hogy most bárhonnan fölvehetnek maguk mellé kollégát, de a kórházból, ahol a koronavírusos betegeket látják el, onnan ne hozzanak át magukhoz ebben az időszakban ápolót, azoknak az ápolóknak most nagyon fontos feladata a vírus elleni védekezés. Nyilván, ha véget ér a veszélyhelyzet, és ez a korlátozás is megszűnik, utána szabadabb lesz az átjárás, de most bárhonnan máshonnan kereshetnek maguknak ápolót, csak egy helyről ne tegyék, ahol a koronavírusos betegeket a járvány alatt ellátják. Bízunk benne, hogy minél többen regisztrálnak az oltásra, minél többen megkapják az oltást, így a járvány minél hamarabb véget ér, és akkor ez a helyzet is önmagától megoldódik, de egy rendkívüli helyzetben egy ilyen rendkívüli intézkedés, azt hiszem, hogy teljes mértékben indokolt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[16.10]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Mivel a képviselők nem tartózkodnak az ülésteremben, az azonnali kérdés az országgyűlési törvény 43. § (3) bekezdése alapján visszavontnak minősül. [[Dr. Rétvári Bence: Nincsenek a munkahelyükön munkaidőben! Ez de kínos!]] bekezdése alapján visszavontnak minősül. (Dr. Rétvári Bence: Nincsenek a munkahelyükön munkaidőben! Ez de kínos!) Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A Központi Statisztikai Hivatal hivatalos számai szerint az infláció éves mértéke Magyarországon meghaladta az 5 százalékot, egészen pontosan 5,1 százalékos. Sajnos azt kell mondanunk, hogy nem egy egyszeri kiugró adatról van szó, a legtöbb elemző egyetért abban, hogy különböző tényezők miatt sajnos és lényegében megérkeztünk az infláció világába. Ezt a vélekedést támasztja alá a Magyar Nemzeti Bank is, amely annyira komolyan veszi ezt az adatot, hogy hosszú évek óta először kamatemelést is belengetett. De ha megnézik a számokat, a helyzet még drámaibb, hiszen a megélhetés alapjai drágultak a legjobban, köztük alapvető élelmiszerek: így például a rizs mintegy 8 százalékkal, a margarin szintén mintegy 8 százalékkal, a liszt szintén mintegy 8 százalékkal. A száraztészta kicsit kisebb mértékben drágult, 7 százalék körüli összeggel. De a cigarettára ez már nem mondható el, köszönhető az önök jövedékiadó-emelésének: közel 20 százalékkal drágult a cigaretta egyetlen év alatt. [[Dr. Rétvári Bence: Ez is baj?]] Ezt már csak az étolaj árának emelkedése haladja meg, ez 23 százalékos. Tisztelt Miniszter Úr! Az étolaj szinte mindenhez kell a főzésben, 23 százalékkal emelkedett egyetlen év alatt. És ha mindez nem lett volna még elég, akkor hozzá kell sajnos tennem, hogy az üzemanyagok ára, az étolaj után a gázolaj és a benzin is közel 40 százalékkal emelkedett. Ezek borzasztó mértékű drágulások, miniszter úr. Azt kérdezem tehát, hogy mit kíván tenni a kormány, hogy azok a rétegek, akik a legjobban megszenvedik ezt az áremelkedést, valamelyest lélegzetvételhez jussanak. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az éves inflációs adatról beszélt, de hogy egészen pontosan rögzítsük: itt egy havi adatról van szó, tehát az az 5,1 százalék nem egy éves adat, hiszen az utolsó lezárt év a 2020-as év, amikor az infláció távolról sem közelítette meg az ön által említett összeget. Ha jól emlékszem, 3,3 százalék volt az infláció, de ahhoz hasonló inflációs adat évek óta megkockáztatom, talán egy évtizede nem volt, amit ön most említett. Valóban van egy ilyen havi inflációs adat, amit ön évesnek titulált, ami magas, de az is igaz, hogy a legnagyobb súlya ebben az inflációs adatban a gázolaj-, benzinár-emelkedésnek volt. Azt reméljük, hogy azok a hatások, amelyek a világpiacon a gázolaj árának emelkedéséhez vezettek, mérséklődnek maguktól is. A kormány célja az, hogy a lehető legalacsonyabb legyen az infláció, de azért szeretném arra felhívni a figyelmet, hogy a monetáris politikát a jegybank irányítja, és a jegybank felel érte, így az inflációs célkitűzést, tehát a 3 százalék környéki inflációt is a jegybanki törvény egyértelműen a Nemzeti Bank feladataként határozza meg, így az inflációért felelősséggel döntően a jegybank tartozik. Úgy gondolom, a jegybanknak megvannak azok az eszközei, és megvan az a szándéka is, ami alkalmas arra, hogy az inflációs hatást mérsékelje, sőt magát az inflációt mérsékelje, és egész biztos vagyok benne, hogy az a havi kiugró adat vagy egyébként az első néhány hónapra jellemző magas inflációs mérték mérsékeltebb lesz az év egészére vonatkozóan. Így is valószínűleg a tavalyinál magasabb lesz, van, ahol automatikus pénzügyi kiegyenlítés lép életbe, például a nyugdíjaknál, van, ahol akár külön döntést is lehet hozni, de egyelőre a kormány abban bízik, hogy a jegybank az inflációs célt vagy legalábbis ahhoz közeli eredményt az idei évben is el tud érni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Nem nehéz elérni a KSH honlapját, látom, ön is ezt próbálja böngészni, rosszul tudja. Áprilisban 5,1 százalékkal nőttek az árak az előző év azonos hónapjához. Ezt éves inflációs adatnak hívják [[Gulyás Gergely közbeszól.]] ; az előző hónaphoz képest 0,8-del. Most persze, ha ön az éves átlagszámra vár, és meg kell várnunk majd idén decembert, hogy a kormány észrevegye végre, hogy infláció van Magyarországon, az egy más helyzet. Minden hónapban szokták publikálni, és megnézik, hogy az előző év azonos időszakához képest hogyan állunk árak tekintetében. Nos, miniszter úr, így állunk árak tekintetében. Tudom, hogy ez nem mindenkinek okoz nagy problémát, hiszen a miniszterelnök édesapja a minapi sajtóhírek szerint nemrég keresett 800 millió forintot, Mészáros Lőrinc új villájába frissen emelték be a páncélszekrényt, nem is kicsit; nyilván azért, mert a párnacihában már nehéz tárolni ilyen mennyiségű pénzt, ami a rendelkezésére áll. De azért a kiskeresetű emberek és a nyugdíjasok, higgye el, ezt nagyon megszenvedik! Úgyhogy azt kérem, hogy próbáljanak meg tenni valamit. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Képviselő Úr! A mostani párbeszédünkig úgy gondoltam, hogy egymást is komolyan vesszük, de ha esetleg ez mégsem állna fönn, akkor az Országgyűlést mindenképpen. Tehát az, hogy minden havi inflációs vagy más KSH-adatnak van éves viszonyítása, meg az, hogy egy adat egy évre vonatkozik, az két egészen eltérő dolog. Itt nem éves inflációról beszélünk, hanem egy havi inflációs adatról, aminek a viszonyítása mindig az előző évnek az adott hónapja. Ez rendben van, de ezt a kettőt összekeverni, és ebben a formában feltüntetni, ez finoman szólva is csúsztatás, amiért elegánsabb lett volna, ha vagy nem válaszol, vagy esetleg még elnézést is kér, hiszen nyilván nem éves adatról van szó. Az éves adat ennél alacsonyabb lesz. Egyetértek azzal, hogy az infláció a szegények számára jelenti a legnagyobb problémát, ezért fontos az, hogy ahol nincs kiegyensúlyozó mechanizmus, ott az állam tegye meg, amit annak érdekében tenni tud, hogy a legszegényebbeknek segíthessen. Az pedig, hogy vannak az országban gazdag emberek is, az akkor baj csak, ha ez a gazdagság nem teljesítményen alapul, és említett néhány embert, ahol önök ezt vélelmezik, de néhány vörös bárót is nyugodtan említhetnénk, őket se látom, hogy éheznének. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Pesti Imre, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A baloldal szerint a kínai vakcina nem biztonságos?!” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország koronavírus-járvány alatt nyújtott teljesítményéről már külföldön is elismerően nyilatkoznak. A WHO európai regionális igazgatója, Hans Kluge is méltatta a határozott intézkedéseket és a példaértékű oltási kampányt. De a sikeres védekezés ellenére a járvány alatt a baloldal napi szinten gondoskodott arról, hogy az embereket elbizonytalanítsa. Folyamatos álhíreket, kamuvideókat, hamis statisztikákat gyártottak, és hergelték az embereket a vakcinák ellen. Ennek egyik szomorú példája volt, amikor baloldali politikusok határozati javaslatot nyújtottak be a parlamentben, amelyben a Sinopharm vakcina betiltását követelték. Szerintem már önök is tudják, hogy ezt a vakcinát biztonságosnak és hatékonynak ítélte az Egészségügyi Világszervezet. Sajnos, ennek ellenére javaslatukat a mai napig nem vonták vissza. A baloldal politikusai időközben felismerték, hogy helytelenül támadják a vakcinákat, ezért inkább tagadják, hogy korábban a kínai vakcina ellen kampányoltak, de tudják önök is, mi is tudjuk, hogy mi az igazság, fent van a dokumentum a parlament honlapján, mindenki ellenőrizheti. A hazug állításaik ellenére hazánkban mindvégig csak olyan oltóanyagot lehetett felhasználni, amelyet magyar szakemberek megvizsgáltak, és teljesen biztonságosnak ítéltek. A jelenleg engedélyezett vakcinák mellett az önök által támadott Sinopharm oltóanyagnak is köszönhető, hogy Magyarország az átoltottság terén a világ élvonalában van. Tisztelt Államtitkár Úr! Ha a magyar embereket már biztonságban tudjuk, akkor a magyar gazdaságot újraindíthatjuk, és így mindenki élete visszatérhet a megszokott, normális kerékvágásba. Ezért tisztelettel kérdezem: mik a legfrissebb adatok az átoltottak számát tekintve, hogy állunk a nyájimmunitással? Köszönöm. Várom megtisztelő válaszát. [[16.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarországon szerencsére az oltásra regisztráltak száma már az ötmilliót meghaladta, és 81 százalékuk már meg is kapta az oltást, így már a 4,6 milliót is meghaladta a beoltottak száma. Ezt a számot nem sikerült volna ennyi idő alatt elérnünk, ha nincsenek keleti vakcinák, nincs orosz, és nincs kínai vakcina. Na de hogyan beszéltek a baloldal politikusai a kínai vakcináról? Dobrev Klára, miután kigyógyult a koronavírusból, azt állította az ATV-ben, hogy senki nem mondta ki, hogy ezek hatásosak. Nézzük, hogy kik a senkik ezek szerint Dobrev Klára szerint! Először is a magyar járványügyi szakemberek, akik azt mondták, hogy hatásos a kínai vakcina; addigra az a sok tízmillió ember, akinek beadták már a kínai vakcinát és azok a hatóságok, amelyek engedélyezték más országokban is ennek a beadását. Ezek szerint senki az OGYÉI, a gyógyszerhatóság, amelyik bevizsgálta alaposan a kínai vakcinát is és kiadta rá az engedélyt, és senki az Egészségügyi Világszervezet is, a WHO, amely szintén engedélyezte minden felnőtt számára, sőt ajánlotta, hogy a kínai vakcinával védjük meg őket a koronavírustól. Ez volt a baloldal álláspontja, és még most is ez a baloldal álláspontja, hiszen mind a mai napig egyetlenegy baloldali képviselő sem vonta vissza azt az országgyűlési határozati javaslatát, amelyben megtiltották volna a kínai vakcina használatát. Ha egy pillanatig is felelősséget éreznének, akkor nemcsak azt az ívet írták volna alá, amin ezt benyújtották, hanem azt az ívet is aláírhatnák ugyanezzel a kézmozdulattal ugyanúgy három másodperc alatt, amivel ezt visszavonják. De nem, hiszen itt láthattuk Jakab Pétert, sőt hallhattuk is, aki azt mondta, hogy Orbán Viktor mivel akarja beoltani a magyar embereket; egy kínai, elavult technikájú, ki tudja, milyen eredetű vakcinával. Még jó, hogy nem Jakab Péter dönt ezekben a kérdésekben, hanem a WHO az, amelyik erre nemzetközi minősítést ad. Gyöngyösi Márton emberkísérletnek nevezte ezt. Azt mondta Fekete-Győr András, hogy ne vegyen orosz vakcinát a kormány uniós engedélyek nélkül, mert pénzkidobás. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ebben viszont, úgy látszik, hogy a saját testvére is ellentmondott neki. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót.
Emlékeztetem a destruktív baloldali képviselőket, a Gyurcsány-alattvalókat [[Derültség és közbeszólás a Jobbik soraiban.]] képviselői esküjükre, hogy mandátumukat a magyar nemzet javára fogják majd gyakorolni. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ehhez képest a kampányban tanácsadóikra hallgatva abban voltak érdekeltek, hogy minél több halott legyen és abban, hogy ne legyen sikeres a védekezés. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ehhez képest a kampányban tanácsadóikra hallgatva abban voltak érdekeltek, hogy minél több halott legyen és abban, hogy ne legyen sikeres a védekezés. (Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.) Ezt expressis verbis meg is fogalmazták. Sokan még a maszk viselése ellen is felszólaltak, kétségbe vonták annak hasznosságát. (Közbeszólások a Jobbik soraiból.) Várom és várjuk a bocsánatkérésüket. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik… [[Jelzésre:]] Bocsánat! Tisztelt Országgyűlés! [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból.]] Így van az, ha az ember picit balra is figyel. Megadom a szót államtitkár úrnak, akit viszonválasz illet meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Végtelenségig lehetne szinte sorolni a baloldali idézeteket a vakcinák ellen, a keleti vakcinák ellen. Arató Gergelytől: „Nem kérünk olyan vakcinákból, amelyeket az európai szakemberek nem vizsgáltak, és a hírek szerint a hatékonyságuk még az 50 százalékot is alig éri el.” Ebben Arató Gergely azt mondta, hogy a magyar szakemberek nem európai szakemberek, másrészről pedig azt mondta, hogy nem hatékony az a vakcina, amelyet igazából már a WHO is elismert. Tisztelt Ház! Kevés olyan mutató, arányszám van, amelyben Magyarország felül tudja múlni a világ szuperhatalmát, az Amerikai Egyesült Államokat, de mára már az átoltottság pontosan ilyen. Ehhez kellettek a keleti vakcinák is, a kínai, az orosz vakcina is, mindamellett, hogy Magyarország minden, az EU-s közös beszerzésből a mai napig elérhető vakcinát megpróbált lehívni és Magyarországra hozni. De egyetlenegy baloldali képviselő sem segített egyetlenegy vakcinának sem a behozatalában, amelyet egyébként akár Brüsszelből is hoztak volna, hanem azt mondták, hogy Brüsszelben nem azért fognak dolgozni, hogy több vakcina érkezzen a közös beszerzésből, hanem azért fognak dolgozni, hogy Brüsszel megtiltsa azt, hogy Magyarország önállóan szerezzen be vakcinát. Na, ez volt az óriási felelőtlenség többek között a baloldal részéről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig talicskázzák ki a nemzet vagyonát?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Z. Kárpát Dániel: Igen, elfogadom.]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormány utóbbi tíz évének sok kudarcos területe van, de van egy kétségkívül kudarcos, amely a szakma majdnem konszenzuális álláspontja szerint nem igazán jött össze, ez pedig a lakhatási krízis, válság feloldása főleg a fiatalok életkezdése, életesélyei tekintetében. A Fidesz kicsit több mint tíz éve alatt az ingatlanárak talán megegyezhetünk abban elszabadultak, az albérleti árak úgy lőttek ki, hogy a kormány ellenerőt ezzel szemben nem támasztott, eközben a saját minisztere nem tudja, hogy a CSOK mennyivel drágította az ingatlanárakat rendszerszinten. Ugyanakkor miniszteri fizetéssel tízmilliós nagyságrendű kedvezményt lehet a mostani rendszerben elérni, mondjuk, balatoni birtok építéséhez, ugyanakkor egy tipikus élethelyzetben lévő magyar fiatal jó esetben a kedvezményes bankhitelre számíthat akkor, ha a közvetítő bank ezt megítéli. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.) Bérlakásokat lényegében nem építettek az elmúlt tizenegy év során, asszisztáltak ugyanakkor több tízezer honfitársunk kilakoltatásához, most pedig az említett bérlakásokat úgy vernék dobra, hogy töredékáron, fillérekért, tömegesen kedvezve, mondjuk, a budai Várban lévő lakások tekintetében fideszes kegyenceknek is, lényegében a nemzeti vagyont csapolnák meg. A kérdésünk tehát egyértelmű, miniszter úr, 60-70 ezer lakásról szólnak a híradások. Mennyivel szűkült az önök mérései szerint a bérlakásvagyon az elmúlt tizenegy évben? Most mennyit kívánnak nyomott áron fillérekért dobra verni ebből? Nyilván nem kérdezem meg, hogy a kegyencek kezébe mennyi kerül, mert erre úgysem fognak válaszolni. Illetve mennyivel kerül többe egy magyar fiatalnak a lakhatás a fizetéséhez képest, mint 2010-ben? Feltételezem, hogy egy ilyen módosítás előtt azért ezt felmérték. Összességében pedig kiszámoltáke, hogy mekkora terhet jelent egy életkezdő fiatal pár vagy család számára a 27 százalékos élelmiszer-, illetve gyermeknevelési cikkeken lévő áfa, a lakáscélú előtakarékosság állami támogatásának megszüntetése, illetve az ingatlanárak és albérleti díjak olyan mértékű drágulása [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amellyel ez a kormány nem kezdett semmit, amivel pedig kezdenie kellett volna valamit. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az elején meglepve hallottam, hogy a kormány vélelmezett kudarcai közül a lakáspolitikát emeli ki, miközben úgy látom, hogy soha, különösen fiatal és különösen gyermeket vállaló családok hasonló lakáspolitikának nem voltak haszonélvezettjei, mint amilyen a magyar. Hasonló mértékű támogatásban soha nem részesültek, és ha visszagondolok a baloldal kormányzására, akikkel most önök szövetségben vannak, akkor arra tudok csak visszaemlékezni, hogy minden támogatást megvontak, tönkretettek, kitöröltek, eltöröltek, és helyére hozták azt a devizahitelt, amivel nekünk kellett megküzdeni [[Zaj.]] és amely egyébként több ezer milliárd forintos kárt eredményezett a magyar családoknak. Ami a konkrét kérdését illeti, mert a felsorolásban ugyan számtalan, a valósággal nem egyező elem volt, de ha jól értem, akkor a konkrét kérdés egy egyéni képviselői törvényjavaslatra, indítványra vonatkozott: a kormány ezt még nem tárgyalta, általánosságban ez összhangban van a kormány azon politikájával, hogy mi nem bérlőket, hanem tulajdonosokat szeretnénk látni Magyarországon, de természetesen itt van a parlamenti vita, a parlamentben önkormányzati tudással, ismeretekkel, tapasztalattal rendelkező korábbi polgármestereknek és politikusoknak is van lehetősége a javaslathoz hozzászólni. A kormány is fog konzultálni, én is személyesen fogok konzultálni polgármesterekkel, és ezt követően majd a kormány megvitatja a javaslatot és dönt arról, a végső döntés pedig az Országgyűlésé. Azt remélem, hogy olyan törvényt tudunk alkotni, ami elfogadható az önkormányzatok számára, ugyanakkor hozzájárul ahhoz, hogy éppen a legszegényebbek egy tisztességes önkormányzati lakáspolitika mellett… a meglévő lakásokban nem a gazdagok élnek, lehet, hogy ez a Jobbik által vezetett településeken így van, de azt remélem, hogy máshol az országban nem. Tehát ha a legszegényebbek számára is lehetővé tudjuk tenni, hogy legalább részben tulajdonosokká váljanak, akkor ez szerintem egy kifejezetten jó kormányzati vagy jó országgyűlési döntés. Úgyhogy ehhez mi az önök támogatását kérjük. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon! [[16.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bayer Zsolt, illetve Rákay Philip, valamint az önök kegyencei lennének a rászorulók? Miniszter úr, ezt nem fogja tudni megmagyarázni a gyermekeinek, unokáinak. Önök elvesztegetik a nemzeti vagyont, hogy a kegyenceiket kiszolgálják. Elképesztően visszataszító magatartás ez, és azt is látjuk, hogy pont a szociális védőháló maradékát bontják le, nemcsak a több mint 18 ezer kilakoltatással, amihez asszisztáltak, hanem azzal, hogy most valóban a rászoruló bérlők elől veszik el az ingatlan vagyont, azok számára, akik nem rászorulók, vagy nem mindannyian rászorulók, hiszen talán az önök kiszolgáló személyzetére nem jellemző az, hogy szociális transzferekre, kedvezményekre szorulnának. Miniszter Úr! Ha mindezekre nem mert válaszolni, mert nem gondolom, hogy nem tudja, hogy mennyivel csökkent a bérlakásállomány, vagy mennyivel fizet többet egy fiatal, válaszoljon arra, hogy arra az alaptörvény-módosításunkra miért szavaztak nemmel, amely Magyarország Kormányát nem többre, pusztán arra kötelezné, hogy a mindenkori jövedelmi színvonalat figyelembe véve alakítson ki olyan lakáspolitikát, hogy minden fiatal vagy nehezebb sorban élő honfitársunk megfizethető lakáshoz tudjon jutni. Ha önök ezt elutasították, akkor bocsássa meg nekem, hogy nagyon-nagyon csúnya dolgokat nézek ki önökből, legyen szó a budai Várban lévő lakásokról, vagy éppen az önkormányzati bérlakásvagyon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] fillérekért történő kiárusításáról. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Eddig az Országgyűlés azt a helyes gyakorlatot követte, hogy még ha a Jobbiknak volt is egy jó gondolata, ami a politika vagy a lakáspolitika irányvonalához kapcsolódott [[Szilágyi György közbeszól.]] azt nem foglaltuk alkotmányba, de a politikánk a gyakorlatban éppen megfelel annak az elvnek, amit ön az előbb megfogalmazott, azaz hogy a szegényebb családoknak is legyen lehetősége lakásra, ráadásul saját tulajdonú ingatlanra, amit szerintünk a bérlet soha nem fog helyettesíteni; átmeneti megoldást nyújthat, de az a szerencsés, hogyha egyébként egy szegényebb családnak is van lehetősége arra, hogy tulajdonhoz jusson. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] A kormány családpolitikája és az a családtámogatási rendszer, ami itt Európában a GDP legnagyobb arányában fordít a családokra állami forrásokat, ezt szolgálja. Azt szeretném csupán jelezni, hogy ha valóban rászoruló bérlőkről beszélünk, akkor az önök által vitatott egyéni képviselői törvényjavaslat, indítvány szerint éppen a valóban rászoruló bérlők válnának tulajdonosokká. [[Z. Kárpát Dániel: És a lakásmaffia!]] Én egyetértek azzal, hogy vitassuk meg, hogy kelle hogy legyen ennek valamilyen korlátja, mi az, ami az önkormányzatok számára biztosítja azt, hogy a saját lakásokkal a szükséges mértékben gazdálkodni tudjanak, de általánosságban azt az elvet helyesnek tartom és érvényesítendőnek tartom, hogy a szegényebb családok is tulajdonosok lehessenek. A bérlakásépítés nem ezt szolgálja, egy ennél rosszabb helyzetben kíván valamilyen megoldást nyújtani. Mi jobb megoldást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] szeretnénk nyújtani, mi tulajdont szeretnénk adni a szegényebb családok számára is. Ezt szolgálja a kormányzati lakáspolitika. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit tesz a kormány a fokozatos nyitás következő lépése érdekében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Már a koronavírus második hulláma során világossá vált, hogy a vírust csupán korlátozó eszközökkel nem lehet legyőzni. A hatékony megoldást egyedül a vakcina jelenti. A Fidesz-KDNP-kormány, felismerve mindezt, minden potenciális vakcinagyártóval felvette a kapcsolatot, és alternatív megoldásokat keresett, hogy a minél nagyobb átoltottság mielőbb elérhető legyen. Mindeközben a baloldal a járvány mielőbbi legyőzése helyett saját pártpolitikai céljait helyezte előtérbe. Baloldali politikusok az oltás ellen kampányoltak, de maguknak beadatták a védőoltást. Nem szavazták meg a szükséges veszélyhelyzeti felhatalmazást, álhíreket terjesztettek, kamuvideókat gyártottak, és folyamatosan oltásellenes kampányt folytatnak. Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormány ettől függetlenül tette a dolgát, aminek köszönhetően néhány hete újabb mérföldkőhöz érkeztünk a koronavírus elleni harcban. Április 30-án elértük a 4 millió első beoltott főt, majd az elmúlt hét végén a 4,5 millió főt, ami lakosságarányosan tekintve egészen egyedülálló teljesítmény nemcsak Európában, hanem világszerte is. Magyarország lakosságának több mint 46 százaléka megkapta az első oltását. A nemzeti konzultációban kinyilvánított társadalmi igénynek megfelelően május 1-jétől a fokozatos nyitás újabb lépcsőfokához érkeztünk. A védettségi igazolvánnyal rendelkezők számára megnyíltak a vendéglátóhelyek belső terei, a szállodák, a szabadidős létesítmények, a múzeumok, a mozik, a színházak, az edzőtermek és a sportesemények. Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt heti adatok szerint a teljes átoltottság tekintetében, értve ez alatt mindkét oltás beadását, Európában az első, a világon pedig a tizedik helyen állunk. A fentiek alapján tehát kérdezem tisztelt államtitkár urat, mit tesz a kormány a fokozatos nyitás következő lépése érdekében. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban elismerés illet mindenkit, aki a védekezésben közreműködik, hiszen kevés olyan rangsor van világszerte, ahol Magyarország a legeredményesebben védekező 10-12 ország közé bekerülhet, márpedig a világon, ha a városállamokat nem számítom, akkor mindösszesen talán 10-11 olyan ország van, ahol magasabb az átoltottsági szint, mint Magyarországon. Az átoltottság az, ami a leginkább tud az emberek számára is biztonságot nyújtani. Láttuk, hogy az egészségügyi rendszerek hogyan nem bírták a terhelést más országokban; még olyan gazdag országokban is, mint Franciaország vagy Belgium, Spanyolország, Olaszország, milyen híreket láthattunk: emberek nem jutottak be a kórházba, hanem a kórházi parkolókban kaptak lélegeztetés-rásegítést, vagy kórházi folyosókon jutott csak hely, vagy kórházi ebédlőket alakítottak át, vagy vonatokkal vitték őket egyik városból a másik városba, külföldről hívtak be orvosokat, vagy betegeket vittek külföldre. Nem jutott elegendő lélegeztetőgép a betegeknek, vagy akár három betegre jutott egy lélegeztetőgép, miközben Magyarországon, hála istennek, az egy főre lélegeztetőgépek számában a világelsők között vagyunk. Láthattuk, hogy akár még Franciaországban is rákos betegek kezelését halasztották el, mert a koronavírus-járvány miatti leterheltség miatt nem tudták ellátni a betegeket. Svájcban arra kérték az embereket, hogy előre végrendelkezzenek, hogy kérik vagy nem kérik a kezeléseket, ha a koronavírus miatt kritikus helyzetbe juthatnak, és több országban láthattuk, hogy csak a fiatalabb betegeknek jutott lélegeztetőgép, az idősebb vagy krónikus betegeknek már nem jutott lélegeztetőgép, nem jutott kezelés. Ezzel szemben Magyarországon szerencsére minden beteg számára jutott kórházi ágy, jutott a gyógykezeléshez szükséges gyógyszer, és jutottak ápolók, jutottak orvosok mindenki számára, már csak azért is, mert a nyár folyamán nem tétlenkedtünk, hanem több ezer egészségügyi dolgozót [[Varga Zoltán: Hányan haltak meg? Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret lejártát.]] képeztünk ki a koronavírus elleni védekezés szempontjából képzetté, tehát megkapták azt a tudást, amivel a második és harmadik hullámban tudták az emberek egészségét védeni. Köszönöm szépen, innen folytatom. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Nagyon örülünk annak, hogy a múlt héten már elindulhatott a 16-18 év közötti fiatalok oltása is, és a kormányzati vakcinabeszerzéseknek köszönhetően pedig már annyi vakcina van Magyarországon, hogy bárki választhat is a vakcinák közül. Ezért ezúton is arra kérem azokat, akik hezitálnak még, és még nem regisztráltak, hogy az élet mielőbbi teljes körű újraindítása érdekében éljenek az oltás nyújtotta lehetőséggel. Az oltás életet ment. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Emlékezhetünk, mit követelt a magyar baloldal idén januárban-februárban, amikor betört éppen a brit vírusmutáns Magyarországra: azt követelték, hogy nyitás legyen, nyíljanak meg akár a vendéglátóhelyek is, nyíljanak meg a teraszok is, vonja vissza a kormány a tavaly novemberben bevezetett korlátozó intézkedéseket. Ezt követelték akkor, amikor a brit vírusmutáns megérkezett Magyarországra. És azt is láthattuk, hogy az elmúlt hetekben, miután megtörtént a pedagógusoknak a soron kívüli oltása, és szerencsére az oltás egyébként is már olyan magasságokba emelkedett, hála istennek, Magyarországon, mint szinte semelyik másik európai országban, akkor viszont ellenezték azt, hogy érettségi legyen, ellenezték azt, hogy az óvodák megnyíljanak, az általános iskolák alsó tagozatai megnyíljanak, majd a későbbiekben óvatosan és fokozatosan a felsőbb tagozatok és a középiskolák is megnyíljanak, márpedig a WHO-nak az ideérkező szakemberei is azt mondták regionális európai vezetők és más vezető szakemberek , hogy utoljára kell zárni az iskolákat, és először kell nyitni. A baloldal akkor követelt nyitást, amikor igazából a zárás fenntartásának volt itt az ideje, és amikor már elérkezett a keleti vakcináknak is köszönhetően az [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] átoltottság egy magas fokozatba, akkor pedig ellenezték azt, hogy akár az érettségijüket is le tudják tenni a magyar diákok. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 39 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. A kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. [[16.40]] Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Számíthatnake a Sümeg és térségében élők a Kormány segítségére?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy Sümeget és körzetét érintő probléma kapcsán kérem a segítségét. A sümegi mentőállomás két 24 órás mentőgépkocsijából az egyiket éjszakára leállították, így a térség közel 20 ezer lakosára este 7 órától másnap reggel 7 óráig egy, azaz egy darab mentőgépkocsi jut. Aki dolgozott már ilyen területen akár hozzám hasonlóan, vagy a térségben is teljesített szolgálatot, tudja, hogy ez nagyon kevés, főként, ha az amúgy gyakorinak számító pszichiátriai betegek Veszprémbe történő átszállítására kap feladatot a mentőautó. Ilyenkor előfordul, hogy akár három órán keresztül sincs mentőautó a kistérségben. Ezt a bajt tetézi a már sokadszor, sajnos egyre sűrűbben előforduló orvosi ügyelet leállása. Tapolcán három 24 órás egység teljesít szolgálatot, ami nagyon helyes, és jól működik az ellátás, viszont ha Tapolcáról kell besegíteni a sümegi térségben például egy újraélesztéshez Gógánfára , a beteg esélyei nagyon nagy mértékben csökkennek. Ezt még tetézi a pandémia alatt a területi ellátási kötelezettség megváltozása. Ilyenkor Sümeg vonzáskörzetéből a sebészeti traumás betegeket is Veszprémbe kell szállítani. Ha a pandémia után egy endémiás időszakban is ez a területi ellátási kötelezettség marad fenn, akkor több ilyen időszak marad, amikor a térség mentőgépkocsi nélkül marad. A fentiek miatt fontosnak tartom Sümegre visszaadni az elvont éjszakai óraszámot, ezzel együtt a 24 órás szolgálatot. Kérdezem ezért tehát tisztelettel államtitkár urat, hogy mit tesznek ennek érdekében. Köszönöm. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Megnyugtatok mindenkit Sümegen, a térségben élőket, Veszprém megyében is általában, sőt az egész országban, hogy sokkal magasabb szintű és biztonságosabb a mentés, mint ezelőtt, mondjuk, tíz esztendővel, már csak azért is, mert 2010-ben a mentésre 26 milliárd forintot fordított a baloldal 26 milliárd forintot , ez az idei esztendőben 59 milliárd forintra emelkedett a 26-ról, a jövő évi költségvetési törvényben pedig 65,4 milliárd forint szerepel. Jóval több tehát az, amiből a mentésben lehet gazdálkodni. Építettünk új mentőállomást is, 34-et, hogy gyorsabban kiérjenek akár Sümegre, akár bárhova máshova az országban, és 107 mentőállomást felújítottunk, hogy gyorsabban tudjanak elindulni a mentőautók. Az is fontos, hogy célba érjenek a mentőautók, akár Sümegről, akár bárhonnan az országban. Ha megnézi, hogy mennyi volt a baloldali kormányzás végén a mentőautók átlagéletkora, azt látja, hogy 8,3 év. Most 4,7 év. Ez nem azért van, mert megfiatalodtak a mentőautók, hanem azért, mert rengeteg új mentőautót vásároltunk. A baloldal nem vett új mentőautókat, nem frissítette az autóparkot, mi minden évben igyekeztünk sok-sok száz mentőautót venni összességében, hogy 8,3 évről 4,7 évre lemenjen a mentőautók átlagéletkora, és ne robbanjanak le, ne álljanak a garázsban, ne kelljen szerelőhöz küldeni, hanem ki tudjanak menni a betegekhez, és tudjanak segíteni. Fontos volt a másfél milliárd forintos munkaruha-beszerzés. Fontos volt a 3 milliárd forintos többletforrás a koronavírus-járvány idején, pontosan azért, hogy a betegeket el tudják látni, és az is fontos volt a sümegiek számára is, hogy a 24 órás szolgálatban lévő mentőkocsival, ahogy ön is mondta, a környező mentőállomásokról is tudnak adott esetben, ha több autóra van szükség, oda kivonulni a mentők, hogy mindenkinek az élete biztonságban legyen. Sümegen és térségében pedig az elmúlt években összesen 402 millió forintos egészségügyi fejlesztés történt azért, hogy ne csak a mentővel menthető esetekben, hanem minden más esetben is az emberek egészségét meg tudjuk őrizni, meg tudjuk védeni. Mi nem abban voltunk érdekeltek, mint amit a baloldal tett, hogy leépítette ezeket a kapacitásokat, hanem mi növeltük a mentőállomások számát, radikálisan növeltük a mentőszolgálat költségvetését, és jóval fiatalabb most már az autópark is, mint tíz esztendővel ezelőtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi a helyzet az "ukrán nyugdíjakkal" és a vonatkozó egyezmény újratárgyalásával?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Novák Katalin, családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonyt bízta meg. A kérdésre a miniszter asszony felkérésére Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Évről évre fel kell tenni azt a kérdést, hogy mennyien veszik igénybe azokat a magyar társadalmi juttatásokat, amelyek most már úgy néz ki üzletszerűen vándorolnak a határon túlra évek óta. Ismeretes az is, hogy évek óta nem jelenik meg az állománystatisztikai évkönyv a nyugdíjak ügyében, éppen ezért képviselőtársaimmal hol írásbeli kérdéssel, interpellációval, vagy éppen mint most azonnali kérdéssel vagy kérdéssel fordulunk az illetékes tárcához. Tömeges visszaélésekről kapunk jelzéseket nap mint nap. Tömeges visszaélésekről, hogy nemcsak a nyugdíjért jönnek ma már, hanem a családi pótlékért, az anyasági támogatásért, az álláskeresési támogatá-sért. Tévedés ne essék, nem azoktól a magyar származásúaktól, akik Magyarországra telepedtek le idős korukban, itt élnek Magyarországon, nem tőlük sajnálom a magyar nyugdíjat, de tudják önök is, hogy ha nyugdíjfizetési napon elmennek Záhonyba, és találomra keresnek egy pénzautomatát, akkor ott 20-30 méteres sorokat fognak találni, és többen beszélnek oroszul, ukránul, mint magyarul a sorban állók között. Tömegével élnek vissza fiktív bejelentésekkel. Önök is tudják, rendőrségi nyomozások indultak benne, de változatlanul nem tudjuk, hány olyan ukrán állampolgárnak adnak magyar nyugdíjat, akik nem élnek Magyarországon életvitelszerűen. Szeretném kérdezni azt is, hogy mennyibe kerül ez a magyar társadalomnak, ha úgy tetszik, a magyar nyugdíjkasszának. Hogyan alakult az elmúlt tíz évben a tárgyalás az ukrán féllel, hiszen 2009 végén lezárta Magyarország a tárgyalásokat Ukrajnával. Köszönöm szépen. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kiemelt kérdés egy jövőbeni egyezmény vonatkozásában, hogy miként garantálható a Kárpátalján élő magyar kisebbség érdekeinek az érvényre juttatása. Tájékoztatom önt, hogy az ellátás megállapítására és folyósítására minden esetben kizárólag az egyezményben foglalt feltételek teljesülése esetén kerülhet sor, ellenkező esetben a nyugdíjkérelmet a hivatal elutasítja. A nyugdíjbiztosítási feladatokat ellátó kormányhivatalok dolga az eljárás során az életvitelszerű hazánkban tartózkodás vizsgálata, amennyiben ezzel kapcsolatban kétség merül fel. Az egyezményben érintett személyek életvitelszerű hazánkban tartózkodásának ellenőrzése során négy szempontot vizsgálnak: az ügyfél bejelentett lakcímén találhatóe épület, ez az épület ténylegesen otthonául szolgálhate valakinek, és azt otthonként használjáke, illetve végleges szándékkal költözötte Magyarországra, és a hatóság hozzájárulásával telepedette le. Ha a vizsgálat azt állapítja meg, hogy az ellátást igénylő életvitelszerűen nem lakik a megadott magyarországi címen, az ellátás megállapítása nem történik meg, a kérelmet elutasítják. Amennyiben az ellátás folyósításának az időtartama alatt állapítják meg, hogy a nyugdíjas nem teljesíti a jogszabályban foglalt feltételeket, a nyugellátás folyósítását megszüntetik, és a jogalap nélkül felvett ellátást az érintettől visszakövetelik. Biztosíthatom képviselő urat arról, hogy a magyar állami intézményrendszer fellép a jogosulatlan igénylésekkel szemben. Arra pedig kérem önöket ezúton is, hogy hagyják abba a határon túli honfitársaink elleni gyűlöletkeltést. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Mégsem elegendő önmagában a védettségi igazolvány a horvátországi nyaraláshoz?” címmel. Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Emlékezhetünk, Szijjártó Péter külügyminiszter kedvenc repülőgépe mellett döngette pár nappal ezelőtt a mellét a Horvátországba való utazással kapcsolatosan, és engedje meg, hogy pontosan idézzem: „Megállapodtunk arról, hogy kölcsönösen elfogadjuk az egymás által kiállított oltási igazolványokat, és mindazok, akik oltási igazolvánnyal rendelkeznek, szabadon közlekedhetnek a két ország között.” [[16.50]] Ehhez képest, ha ránézünk most a konzulátus honlapjára, ott az az információ virít, és szintén idézném: „A beutazónak fel kell mutatnia a védettséget igazoló plasztikkártyát és a papíralapú oltási igazolványát, amelyen mindkét oltási dátum szerepel. A beutazás akkor lehetséges, ha a második oltást követően eltelt 14 nap.” Tehát Szijjártó külügyminiszter úr vagy megint hazudott, vagy egyszerűen fogalma nincs, hogy milyen megállapodást kötött Horvátországgal. Jelen állás szerint a magyarok számára oly kedves nyári úti cél, a horvát tengerpart esetében az orbáni védettségi igazolvány, ahogy ezt nálunk mondani szokták, az Orbán-plasztik önmagában legfeljebb csak téli jégkaparásra jó. Olyan igazolványra lenne ugyanis szükség, amely olyan adatokat tartalmaz, amely lehetővé teszi a magyar emberek számára Európa-szerte az utazást. Lássuk különben, hogy is néznek ki önök! Rendre lefagy a honlap, mert nem készültek fel arra, hogy az emberek tudni akarnák, hogy is juthatnak oltáshoz. Meghalt közel 30 ezer magyar, lakosság arányában a világon a legtöbben. Most a kártyáról derül ki különben, hogy hajítófát nem ér az egész, elvégre nincs rajta, hogy mivel és hányszor oltották be a kártya tulajdonosait. Látjuk azt, hogy Németország figyelmeztet, nem engedi be azokat, akiket keleti vakcinával oltottak, ugyanez a helyzet Ausztriában, most már zöldkártyát sem adnak ki. Ez káosz és fejetlenség, ez maga a csőd. Magyarok százezrei nem tudnak majd utazni, munkát vállalni, fiatalok ezrei pedig nem tudnak külföldön tanulni. Mi lesz azokkal, akik a horvát tengerpartra foglaltak szállást és hiába tették? Államtitkár úr, legyen szíves, válaszoljon! [[Dr. Tilki Attila: Szégyelld magad!]]
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Men-czer Tamás államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy onnan indítsam, hogy mint az ön előtt is ismert, én a sportban töltöttem igen sok időt, és a sportban azt tanultam, hogy az ellenfelet tisztelni kell; nem lenézni, ahogyan önök szokták, hanem tisztelni, és én ezt gyakorlom is, bár hozzá kell tennem, hogy az ön esetében azért ez nem könnyű. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy ennek a mérhetetlen sok sületlenségnek, amit itt volt kedves összehordani, és ami nem tudom, honnan származik, három oka lehet, három okot látok: vagy az információ teljes hiánya, vagy képességekbeli probléma, vagy elképesztő rosszindulat. Egyiket sem zárom ki. Szeretném azt is elmondani, hogy ön egy közismerten oltásellenes politikus. Az ön nyilatkozatait idézem: „Botrány, hogy a pánikkormány egy amúgy is bizonytalan eredetű, Európában bevizsgálatlan vakcinát erőltetne a magyarokra.” Erről a vakcináról a világ legfontosabb egészségügyi hatósága, az Egészségügyi Világszervezet mondta azt, hogy hatásos és biztonságos. Megint csak önt idézem: „Az elmaradott, elavult módszerekkel kísérletezett kínai vakcina ne kerüljön forgalomba.” Ezt mondta ön. Ez a vakcina nagyságrendileg már egymillió ember életét védi Magyarországon. [[Varga Zoltán: Vagy nem!]] Megint csak önt idézem: „Mi nem valami ellen kampányolunk, hanem valami mellett, és ezt úgy hívják, hogy normalitás.” Tisztelt képviselő úr, egy normális vagy a normálist legalább megközelítő világban egy politikai párt, jelesül a magyar baloldal nem kockáztatná magyar emberek életét. A kérdésével kapcsolatban pedig szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy önök hazudtak, ahogy szoktak, ahogyan a pártelnöke szokott és be is vallotta. Hazudtak reggel, délben, éjjel meg este [[Varga Zoltán: Válaszolj már a kérdésemre!]] és egyébként nagyjából ugyanúgy, mint akkor, az elmúlt másfél-két évben, Horvátországba be lehet utazni. Önök azt mondták, hogy nem lehet keleti vakcinával majd sehova utazni. Be lehet utazni, és részletesen tájékoztattuk a magyar állampolgárokat, hogy hogyan. El fognak tudni menni nyaralni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit tesz a kormányzat a Fertő tó parti sávjának védelme érdekében?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A természetromboló Fertő tavi beruházás keretében egy százszobás szállodát és egy 26 egységből álló apartmanegységet terveznek építeni közvetlenül a tó partjára, de ezek a tervek nyilvánvalóan nem felelnek meg a hatályos kormányrendeletben előírt, a Fertő tó esetében hatméteres parti sáv hasznosítási korlátozásnak. Ugyanis az építési tervek szerint a szálloda is és a 26 egységből álló apartmanház is közvetlenül a partra épülnek. Ez nemcsak a Fertő tó ökológiájára, vízminőségére jelent veszélyt, de precedenst is teremthet a többi állami tulajdonban lévő tavaink beépítésével kapcsolatban a jövőben. Attól tartunk, hogy ez lesz a Balatonnál, ez lesz a Velencei-tónál, ez lesz a tatai Öreg-tónál, csak Mészáros Lőrinc szállodáinak vendégei élvezhetik a víz közelségét, mehetnek a partra, csak a kiváltságos 1 százalék élvezheti a magyar tavainkat, a többség, a 99 százalék nem. Tisztelt Miniszter Úr! Mivel a helyi lakosság és a Nagy Tavak Koalíció nem kaptak választ az állami tulajdonú Sopron-Fertő Turisztikai Fejlesztő Nonprofit Zrt.-től, ezért kérem, legyen kedves itt a parlamentben válaszolni arra, hogy milyen lépéseket tervez a kormány annak érdekében, hogy a terveket módosítsák úgy, hogy azok megfeleljenek a hatméteres parti sáv védelmének. Várom válaszát. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Kontrát Károly államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt erre a kérdésre válaszolnék, engedjék meg, hogy visszatérjek az előbb elhangzott szóbeli kérdésre. Elhangzott Horvátország és más külföldi célpontok neve az idei nyaralást illetően. Engedjék meg, hogy nekem mint balatoni országgyűlési képviselőnek meglegyen az a jogom, hogy a Balatont ajánljam a magyar utazni vágyók szíves figyelmébe, hiszen a Balatonnál csodálatosabb helyszín a pihenésre, kikapcsolódásra nincs. Ajánlom mindenkinek szíves figyelmébe a Balatont [[Dr. Rétvári Bence tapsol.]] , és azt gondolom, hogy jól döntenek, ha a Balatont választják. Köszönöm szépen. Ami a képviselő úr kérdését illeti, szeretném elmondani, hogy Magyarország Alaptörvénye kimondja: a Kárpát-medence természet adta értékeit meg kell óvni, a kormány kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a jövő generációi részére megőrizze azt, és élhető környezetet biztosítson. A 83/2014. kormányrendelet megállapítja a parti sávra vonatkozó védelmi szabályokat. Ezek alapján a meder fenntartója számára biztosítja az igénybevételével járó állami alap- és szakfeladatok ellátását. E cél érdekében a jogi kikényszeríthetőséget is szabályozza. Amennyiben a mederfenntartási munkák elvégzését akadályozó tevékenység valósul meg, úgy az ingatlan használója köteles a jogellenes állapotot megszüntetni és az eredeti állapotot helyreállítani. Ha az ingatlan használója a fenntartó felszólításának nem tesz eleget, az illetékes vízügyi hatóság kezdeményezi az eljárás megindítását. Tisztelt Képviselő Úr! A Fertő tavi vízitelep felújításához kapcsolódó idegenforgalmi infrastruktúra-bővítéssel kapcsolatosan a Fertő tó kezelője, az Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság tájékoztatása szerint a tervezett fejlesztés az igazgatóság tószabályozási, mederfenntartási munkáinak ellátását nem akadályozza, sem az Országos Vízügyi Főigazgatóságnak, sem pedig az Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóságnak nincs hatásköre a kiadott építési engedélyek visszavonására. Az építési engedélyekkel szemben jogorvoslatra az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényben meghatározott módon van lehetőség. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gyopáros Alpár, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Milyen lehetőségekkel támogatja a kisebb gazdálkodókat az Agrárminisztérium a Vidékfejlesztési Programból?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország Kormánya soha nem látott léptékben támogatja a magyar vidéket. Mindezt nemcsak az Agrárminisztériumon, hanem a „Magyar falu” programon és az egyéb támogatási formákon keresztül is teszi. A „Magyar falu” program keretében folyamatosan járom az országot, és örömmel szembesülök vele, hogy a magyar vidék óriási fejlődésen megy keresztül, mindenhol épül-szépül valami, megállt a drasztikus népességfogyás, a falusi CSOK-nak köszönhetően fiatalokkal népesülnek be a kistelepülések. Mi értéknek tartjuk a magyar vidéket, az ott élő embereket pedig szövetségesként kezeljük. Felháborítónak tartom ezért, hogy Jakab Péter egy kanapén ülve lekicsinylő, a vidéki emberek butaságát, érdektelenségét hangsúlyozó megnyilvánulásokat tett, csatlakozva a baloldali koalíció hirdette, jól ismert vidékgyalázó szemlélethez. Mi a vidéki emberek nevében kikérjük magunknak ezt a lekicsinylő szemléletet. Már csak azért is még szorosabbra fogjuk majd a jövőben a magyar vidék kezét, még inkább támogatni fogjuk a vidéki embereket, ezzel önbecsülést és lehetőséget adva számukra. Továbbra is az egyik legfontosabb küldetésünk lesz a vidéki térségek fejlesztése, az ott élő emberek életminőségének javítása, a fiatalok számára is vonzó és helyben elérhető munkahelyek és szolgáltatások teremtése. Ezt szolgálja a jövőben is a „Magyar falu” program, és erre irányulnak majd az Agrárminisztérium támogatásai is. Kiemelten fontos célunk a vidéki munkahelyteremtés és az agráriumban tevékenykedők folyamatos támogatása. A kormány nemrégiben jelentette be, hogy a közös agrárpolitika vidékfejlesztési pillérén keresztül 4265 milliárd forintot fordíthat a magyar vidék, a magyar mezőgazdaság és élelmiszeripar fejlesztésére 2027-ig. [[17.00]] A legkisebbek támogatása és védelme, a helyi termelők dotálása kulcsfontosságú véleményem szerint. Mindezek alapján kérdezem államtitkár úrtól, milyen lehetőségekkel támogatja a kisebb gazdálkodókat az Agrárminisztérium a vidékfejlesztési programból. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Farkas Sándor államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A 2016. évben meghirdetett és két éven keresztül pályázható, nagy népszerűségnek örvendő „Mezőgazdasági kisüzemek fejlesztése” felhívás tapasztalatait követően 2020 novemberében 2,5 milliárd forint keretösszeggel újra meghirdetésre került a pályázati felhívás. A vidékfejlesztési program pályázati felhívásai között különösen nagy sikert arat az adottságaik és ambícióik alapján fejlődőképes, kisméretű mezőgazdasági termelők jövedelemszerzését és gazdaságilag több lábon állását, valamint a foglalkoztatás erősítését támogató felhívás. A kormány fontosnak tartja a vidéki térségekben működő kisebb, helyi piacokra termelő, de még a versenyképes méretarányt el nem érő, azonban fejlődőképes mezőgazdasági kisüzemek támogatását, hiszen ezek a termelők a helyi gazdasági alappillérei. A felhívás keretében nyújtott támogatással biztosítható számukra a termék-előállításhoz szükséges eszközök bővítése, a termékszerkezet korszerűsítése és az alapanyagok hatékonyabb feldolgozása. A felhívás népszerűségét, a meghirdetett intézkedés sikerét mi sem bizonyítja jobban, mint az eddigi két benyújtási szakaszban beérkezett támogatási kérelmek száma, mely megközelíti a 4500 darabot. A 2021. május közepéig támogatott gazdálkodók száma meghaladja az 1200-at, a megítélt támogatás pedig 6,72 milliárd forint. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A felhívás keretében a kedvezményezettek egyszeri, 15 ezer eurónak megfelelő forintösszegű, vissza nem térítendő támogatást igényelhetnek. A támogatási összeg 75 százaléka a támogatói okirat hatálybalépésével egyidejűleg kifizetésre kerül, ami nagy segítséget jelent a gazdálkodók számára. Az elnyert összeget akár eszköz-, gépbeszerzésre, ültetvénytelepítésre vagy állatvásárlásra fordíthatják. Fontos hangsúlyozni, hogy a kormány minden, a feltételeknek megfelelő pályázót támogatni kíván. A támogatási kérelmet benyújtani legközelebb a felhívás harmadik szakaszában lehet, amely most június 3-ától 17-éig tart. A felhívás keretösszege nagymértékben növekedni fog. A pályázati felhívás módosítása hamarosan megjelenik, mellyel további 30 milliárd forint áll a támogatást igénylők rendelkezésére. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk munkánkat. Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi indokolja a Felső-Szabolcsi Kórház átadását a Magyarországi Sajátjogú Metropolita Egyház részére? Nem foge az átadás problémát okozni az egészségügyi ellátás színvonalában? Mennyiben szolgálja a döntés a térség lakóinak érdekét? Előzetesen egyeztetteke a helyi önkormányzatokkal, illetve a helyi lakossággal az átadásról? Az állam tulajdonában marade a kórház?” címmel. Gyüre Csaba képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A médiából jutott tudomásomra, hogy a kisvárdai Felső-Szabolcsi Kórház fenntartója 2021. július 1. napjától a Magyarországi Sajátjogú Metropolitai Egyház lesz. Az átadás ingyenesen történik, ennek ténye már a Magyar Közlönyben is megjelent. A térség lakosságát nagyon érdekli, hogy a fenntartói jog átadása milyen hatással lesz az egészségügyi ellátásra, garantálte, hogy az átadás után fennmarad az ellátások jelenlegi színvonala, esetleg emelkedik vagy romlik; nem lesze szűkítés az ellátások területén; várhatóe esetlegesen osztálybezárás; továbbá garantálte az ott dolgozók munkajogi biztonsága; nem fognake esetlegesen csökkenni a munkabérek, valamint a pótlékok; várhatóe létszámcsökkentés. Ezek és még sok más foglalkoztatja a helyieket. Úgy érezzük, hogy a mai napig sem a kormánytól, sem a helyi önkormányzattól nem kapott megnyugtató magyarázatot a lakosság a fenntartói jog átadásának miértjéről, illetve következményeiről. A fenntartói jogot átadó kormányhatározat erre vonatkozóan egy félmondat kivételével utalást sem tartalmaz. A térség egészségügyi ellátása színvonalának legmeghatározóbb intézménye a kisvárdai Felső-Szabolcsi Kórház, ezért is kiemelkedő fontosságú a kórház jövője, mely minden Felső-Szabolcsban élő embert érdekel, mivel mindenkit közvetlenül érint. A fentiek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy mi indokolja a Felső-Szabolcsi Kórház átadását a Magyarországi Sajátjogú Metropolitai Egyház részére. Nem foge az átadás problémát okozni az egészségügyi ellátás színvonalában? Mennyiben szolgálja a döntés a térség lakóinak érdekét? Előzetesen egyeztetteke a helyi önkormányzatokkal, illetve a helyi lakossággal az átadásról? Az állam tulajdonában marade a kórház? Várom megtisztelő, érdemi válaszát. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mióta a Jobbik a logójában is lecserélte a kettős keresztet a hashtagre, úgy látom, hogy ez a hozzáállásában is változást hozott, beállt ön is a baloldali kórusba, tisztelt képviselő úr. Úgy látszik, a Jobbik most már a DK-soknál is DK-sabb akar lenni egyházügyi kérdésekben, és azt megtámadja, amikor az egyház átvesz egy egészségügyi intézményt, tisztelt képviselő úr. A korábbiakban a Jobbik ezt támogatta volna, és gondolom, a korábbi politika az lett volna, hogy ahogy az egyházak a történelemben is nagyon nagy szerepet vittek az ispotályokban, a kórházakban, ez az egyensúlyi állapot álljon vissza. Most viszont ön láthatóan igyekszik kétkedéssel, különböző rémhírek terjesztésével állni ehhez a kérdéshez, tisztelt képviselő úr. Ön is nagyon jól tudja, hogy az egyházak évszázadok, évezredek óta tartanak fönn kórházakat, Magyarországon is számtalan kórház alapítása és fenntartása az egyházakhoz kötődik. Ma is vannak egyházi fenntartású kórházak. A Görögkatolikus Metropóliának, a görögkatolikus egyháznak nem volt ilyen léptékű egészségügyi szerepvállalása, ugyanakkor az görögkatolikus hívek pont az országnak ebben a részében vannak leginkább. Nagyon sok szociális intézményt, oktatási intézményt azonban a görögkatolikusok is átvettek, és ezt egészíti ki most a kórház átvétele. Ha ön is elolvassa a jogszabályokat, akkor láthatja, hogy ilyenkor a vagyonra elidegenítési és terhelési tilalom kerül, pontosan azért, hogy azokat csak és kizárólag a továbbiakban is oktatási célból oktatási ingatlant, szociális célból szociális ingatlant, ebben az esetben pedig egészségügyi célból lehessen használni az ingatlant. Pontosan az önök szövetségesei voltak azok, akik egészségügyi épületeket zártak be, és egészségügyi épületeket akartak más célra értékesíteni; míg az egyházak évszázadok és évezredek óta az egészségügyi intézményeket egyre inkább bővítik, és abban igyekeznek minél jobb egészségügyi ellátást biztosítani. A jogszabályok természetesen garanciálisak mind a bérekre, mind a jogviszonyokra tekintettel. A jogszabályok garantálják a területi ellátási kötelezettséget. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] De az egyház hozzá tudja azt tenni, hogy ne csak a betegséget, hanem a betegeket is gyógyítsd. Ebben a teljes beteggyógyításban talán többet tudnak azért tenni, hogy az itt élők hamarabb meg tudjanak gyógyulni, vagy jobban elkerüljék a betegségeket. Köszönöm a türelmét, elnök úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések véget értek. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15987. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság előadója fog megszólalni, aki ismerteti a bizottság álláspontját. Az előadó pedig nem más, mint Héjj Dávid képviselő úr. Meg is adom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló T/15987. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 8 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes agrártárgyú törvények módosításának szükségességét az indokolta, hogy a benne szereplő törvények anyagi jogi és eljárási szabályait technikailag pontosítsa, az elmúlt időszak hiányosságait pótolja, az egyes európai uniós irányelveket implementálja a magyar jogrendbe, továbbá, hogy más törvényekkel megteremtse a szabályozási összhangot, mindezt a hatékonyság növelése, a kellemetlenségek kiküszöbölése, illetve a jogharmonizációs célok elérése érdekében. A törvénycsomagból néhány jelentősebb törvényt emelnék ki. A növényfajták állami elismeréséről, valamint szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény módosítása szükségszerű, mivel az elmúlt években ugrásszerűen megnövekedett az internetes értékesítések száma, amit a járványhelyzet tovább fokozott. [[17.10]] Elsősorban a szőlő- és gyümölcsszaporító anyagok esetében vált általános trenddé, hogy az értékesítés az interneten keresztül történik, ezért szükséges megteremteni azt a jogi alapot ezen értékesítési forma ellenőrzéséhez, ami a hatóság általi próbavásárlást egyszerűbbé és olcsóbbá teszi, ezzel összefüggésben pedig a hatósági ellenőrzés hatékonyságán javít. A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény módosításának elsődleges célja a termőföld engedély nélküli más célú hasznosítására vonatkozó szabályozás módosítása. Az Alaptörvényben rögzített termőföld védelmére vonatkozó kötelezettség megvalósíthatósága érdekében az Alaptörvény P) cikke szerint a természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és a vízkészlet, a biológiai sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége. A KSH adatai alapján a tavalyi évben több mint 35 ezer hektárral csökkent Magyarország termőföldterülete, ami egy nagyon szomorú tény. Mint ahogy az Alaptörvény is rendelkezik róla, kötelességünk tehát megvédeni termőföldjeinket, erdőinket, vízkészleteinket. A 2012 óta működő agrárkárenyhítési rendszer eddig megfelelően kompenzálta a termelők kedvezőtlen időjárási jelenségből származó veszteségeit, az elmúlt években tapasztalni lehetett azonban, hogy az időjárás egyre szélsőségesebbé vált, ami miatt a kárenyhítési alap adott esetben forráshiányossá válhat. Ezért szükséges a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény módosítása, ugyanis a törvény módosításával a termelői hozzájárulási összeget meg lehetne emelni. Fontos hangsúlyoznunk, hogy erre a rendszer majdnem tízéves fennállása alatt most először kerülne sor. Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény módosítása egy igen fontos területet érint, ugyanis jelenleg Magyarországon körülbelül kétmillió honfitársunk szenved parlagfű-allergiában. A parlagfű elleni védekezéssel összefüggő közérdekű bejelentések kivizsgálásának felgyorsítása, valamint a kultúrnövény tőszámára vonatkozó rendelkezés hatályon kívül helyezése a hatékonyabb közérdekű védekezést segíti elő. Szakmai és civil oldalról is az az elvárás, hogy az ellenőrzésre kijelölt hatóság a lehető legrövidebb időn belül megszüntesse a felmerülő parlagfű-fertőzöttséget. Tisztelt Ház! A benyújtott javaslat egy jobbító szándékú, technikai korrekciókat tartalmazó törvénycsomag. A módosítások elfogadásával tovább tisztul, illetve korszerűsítésre kerül a jogi környezet, amely a gyakorlatban felmerülő problémákat hivatott megoldani, éppen ezért a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most megkérdezem Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár urat, hogy most kíváne felszólalni. [[Farkas Sándor jelzésére:]] Felszólalását inkább a vitára és a zárszóra fogja koncentrálni, köszönöm szépen. Akkor 15 perces időkeret áll majd összességében miniszterhelyettes úr rendelkezésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Mezőgazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kettőperces felszólalásra nincs lehetőség. Megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából Győrffy Balázs képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat mintegy 22 törvény módosítását tartalmazza. A törvényjavaslatot a Fenntartható fejlődés bizottsága, a Mezőgazdasági bizottság, majd a Törvényalkotási bizottság is tárgyalta, majd ahhoz több módosító javaslat is kidolgozásra került. Az Alaptörvény P) cikke értelmében a termőföld a nemzet közös örökségét képezi, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és minden polgár kötelessége. Erre tekintettel a javaslat számos helyen foglalkozik a termőföld kérdésével. A termőföld nemzeti kincsünk, a hazai agrárium működésének és a lakosság biztonságos élelmiszer-ellátásának az alapja, emiatt is üdvözlendők a védelmében megfogalmazott javaslatok a termőföldvédelmi törvényt illetően. A termelés szempontjából lényeges szabályok kerültek rögzítésre, amelyek alapján a napenergia-termelés érdekében történő fejlesztések arányossága biztosításra kerül a termőföld Alaptörvényben rögzített védelme érdekében. Itt érdemes megemlíteni, hogy talán nem a legjobb földjeinken kellene napelemparkokat telepíteni. Az agrárium szempontjából szintén különös jelentőségűek a 2021. január 1-jén hatályba lépett, az osztatlan közös tulajdon felszámolásának szabályait tartalmazó törvényt módosító rendelkezések. A tárgyalt javaslatcsomag számos olyan módosítást tartalmaz, amelynek eredményeképpen hatékonyabban tudják az érintett felek az eljárásokat lefolytatni. További garanciák kerültek beépítésre a vételár meghatározása tekintetében is azon esetekben, amikor valamelyik tulajdonostárs tulajdonrésze megvásárlásra kerül. A magyar agrárgazdaság versenyképességének növeléséhez elengedhetetlen a tulajdoni viszonyok helyzetének mihamarabbi rendezése, jelen módosítások pedig ezen célok elérésére irányulnak. A termőföld mint nemzetünk közös öröksége szempontjából kiemelt fontosságú, hogy azon a termelést magyar gazdálkodók folytassák. A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara, valamint a Magyar Gazdakörök és Gazdaszövetkezetek Szövetsége kezdeményezte a törvényjavaslat módosítását abból a célból, hogy egyrészről biztosítva legyen a földforgalom átláthatósága, másrészről pedig kizárólag csak az arra ténylegesen jogosultak szerezhessék meg a föld tulajdonjogát. A módosítás értelmében az adásvételi szerződés hatósági jóváhagyása során az ügylet szerinti ellenérték vizsgálatakor indokolt figyelembe venni a földön fennálló vagyoni értékű jogokat, továbbá a földön fennálló más terheket is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat célja, hogy biztosítsa és növelje a magyar agrárium versenyképességét azáltal, hogy az ágazatban tevékenykedő emberek életét hatékony rendelkezésekkel segítse. Mindezekre tekintettel kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák szavazatukkal a módosító javaslatokat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon rövid leszek a vita ezen szakaszában. Nagyon örültem Győrffy Balázs képviselő úr kiszólásának, úgymond megjegyezte, hogy talán nem a legjobb minőségű termőföldeken kellene napelemeket telepíteni. Ezzel nagyon egyetértek, és úgy általában mi ezzel kapcsolatban radikálisabban fogalmazunk: mi azt mondjuk, hogy nem a termőföldeken kell napelemeket létesíteni. Ezért ez a fajta szabályozás, annak ellenére, hogy nagyon sok gondolattal egyetértünk, sőt alapvetően egyetértünk azokkal a gondolatokkal, amelyeket a törvényjavaslat is megfogalmaz, számunkra ilyen módon nem elfogadható, és nem is tudjuk támogatni. Mi úgy gondoljuk, hogy rengeteg lehetőség lenne arra, hogy napelemekkel, mondjuk úgy, elborítsuk az országot, de olyan szempontból, hogy nem a termőföldeket, hanem akár a háztetőket, a középületeket és a többit. Rengeteg lehetőség lenne, óriási kitörési lehetőség lenne ez Magyarországnak, de a termőföld valóban olyan kincs, ahova bűn napelemeket telepíteni, annak ellenére, hogy természetesen maximálisan támogatjuk értelemszerűen a megújuló energia minél szélesebb körű elterjesztését. Összességében e miatt a pont miatt ezt a javaslatot mi nem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Farkas Sándor jelzésére:]] Igen, kíván válaszolni. Tájékoztatom önt, államtitkár úr, hogy, mint már említettem, 15 perc időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ez a vita, mondhatnám így, már a részletes tárgyalás során lecsengett, ha szabad ezt a kifejezést használnom, ahol minden párt minden agráros képviselője elmondta gondolatait ezzel a törvénnyel kapcsolatban. Úgy gondolom, hogy a TAB módosító javaslatai vagy a bizottsági módosító javaslatok mind azt a célt szolgálták, szolgálják, hogy ennek a törvénynek a módosítása és ez a salátatörvény, amely 22 törvény módosítását is tartalmazza, nemcsak a versenyképességre, hanem a kiszámíthatóságra, a biztonságra való törekvés érdekében az ágazat szempontjából megnyugtató válaszokat tud adni. Azt hiszem, abban mindannyian egyetértünk, hogy azok a kiemelt témák, amelyeket ez a törvény tartalmaz, ilyen a növényfajták, a szaporítóanyagok kérdése, a mai napról szólnak, de mégis azt kell mondanom, hogy a jövőt fogják szolgálni, ezért rendkívül fontos ezen törvény passzusainak a módosítása. [[17.20]] Mindenki a termőföld védelmében érdekelt, ebben, azt hiszem, hogy nincs közöttünk különbség. Én már annak is rendkívüli módon örülök, hogy a 14 aranykoronás földterületnél magasabb aranykorona-értékű területekre nem lehet napelemparkokat építeni. Habár a napelempark, tudjuk, hogy azért egy nagyon jó dolog, de ugyanakkor, hogyha ilyen borult idők, napok vannak, akkor az viszont nem sokat fog termelni. De ez nem a mi témánk, nem agrárkérdés. Inkább azt kell mondanom, hogy ez már egy előrelépés volt, hogy ilyen mértékben tudtuk az aranykoronás termőképességű területekre, alacsonyabb termőképességű területekre úgymond visszaszorítani a napelemparkoknak a létesítését. Egyértelmű számomra, hogy ez a termőföld védelmét szolgálja, és ez ad számunkra biztonságot. Ugyanakkor, amit Keresztes képviselőtársam felvázolt, hogy talán ezt inkább középületek tetejére és objektumok tetejére kellene elhelyezni, ebben, megmondom őszintén, maximálisan egyetértek, pont azért, hogy minél kevesebb termőföld kerüljön ilyen célra felhasználásra; de ebben azért még óriási lehetőségeink vannak, hogy olyan területekre, amelyek valóban nem a versenyképességet szolgálják, nem naturás területek. Vannak ilyen területei az országnak, csak ezek nincsenek összekapcsolva, mondhatnám így, akár elektromos hálózattal és egyéb infrastrukturális feltételekkel, ahol talán a legcélszerűbb lenne ezeket a területeket vagy napelemparkokat kialakítani, ott pont azok az infrastrukturális hiányosságok vannak, aminek a kialakítása még egy újabb programot jelenthetne. De mégis, azt kell mondanom, hogy ebben olyan nagy különbség nincs közöttünk. Ugyanakkor természetesen, amikor az agrárkár-enyhítési alapról beszélünk, az is rendkívül fontos, most látjuk már itt az elmúlt napok időjárását, látjuk, hogy bizonyos kisebb térségekben milyen természeti katasztrófák következtek be jégverés, viharkárok és a többi vonatkozásában, hogy mennyire fontos és napirendszerű az, hogy a kárenyhítési alapot ismét feltöltsük, illetve felhívjuk a gazdatársadalom figyelmét arra, hogy minél nagyobb területen, nemcsak hogy nagyobb területen, minél biztonságosabb, minél kiszámíthatóbb körülményeket teremtsenek a gazdálkodásuk számára, többek között a kárenyhítési alapban való részvételre és az abban való együttműködésre. A parlagfűvédelemről a korábbi tárgyalásunk során elmondtam a véleményünket. Ma is fenntartom, hogy ebben a parlagfű elleni védelemben nemcsak az agráriumnak van szerepe, hanem kimondottan az önkormányzatoknak, különböző más egyéb szervezeteknek, vasútnak, közútnak és egyéb olyan szervezeteknek vagy cégeknek, amelyek közterületeket használnak. Számtalan olyan helyen találkozunk nagyon magas fertőzöttséggel, ami akár egy házhely, egy ingatlan, egy beépítetlen terület, aminek nagyon már meg sem tudják állapítani a gazdáját. Itt vannak az igazi problémák. Az agráriumban azért, hogyha egy gondosan művelt földterületről beszélünk, márpedig egyre több ilyen van az országban, aminek, azt hiszem, nagyon örülhetünk, a legkevésbé fog előfordulni a parlagfű. Ez bizonyos agrotechnikai kérdés, és nem utolsósorban saját magának a gazdának is ez az érdeke. Összességében: természetesen ma már nem szükséges kitérni mind a huszonkét törvényre, de én megköszönöm a bizottságoknak, a Törvényalkotási bizottságnak, illetve a Mezőgazdasági bizottságnak a munkáját is a módosításokkal, amelyek ezt a törvényt csak jobbá, biztonságosabbá és nem utolsósorban, ahogy az előbb is említettem, kiszámíthatóbbá teszik. Kérem a holnapi szavazások során a támogatásukat a törvény elfogadásához. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes törvényeknek a kézbesítéssel és az igazságügyi ágazati szabályozással összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15972. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. A bizottság előadója Salacz László képviselő úr. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a kézbesítéssel és az igazságügyi ágazati szabályozással összefüggő módosításáról szóló T/15972. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. A törvényjavaslat célja egyes igazságügyi és hatósági eljárásjogi törvények módosítása annak érdekében, hogy a jogalkalmazás során kialakult gyakorlati tapasztalatok megfelelően hasznosuljanak és a jogalkalmazást segítsék, valamint a törvények illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti és technikai viszonyokhoz. A törvényjavaslat számos technikai módosítást tartalmaz. Ilyen többek között a brexit miatt szükségessé vált több nemzetközi és európai uniós, büntetőjoggal, bűnügyi együttműködéssel kapcsolatos jogszabályunk módosítása annak érdekében, hogy továbbra is zavartalanul működjön a bűnügyi információk cseréje, a bűnügyi nyilvántartási rendszerekhez való hozzáférés, és a nemzetközi bűnügyi jogsegélyek különböző formáit továbbra is lehessen alkalmazni. Tisztelt Ház! 2022. július 1-jétől új európai uniós kézbesítési és bizonyításfelvételi rendeletek váltják fel a polgári jogsegélyre vonatkozó szabályozást az Európai Unió tagállamai között. A jelenleg hatályos rendeletek végrehajtásához kapcsolódó rendelkezéseket állapít meg a bírósági végrehajtásról szóló törvény, a polgári perrendtartásról szóló törvény és a nemzetközi magánjogról szóló törvény. Az új kézbesítési és új bizonyításfelvételi rendelet egyaránt tartalmaz olyan új elemeket, amelyek a megfelelő hazai alkalmazásukhoz jogalkotási lépéseket igényelnek, így az említett törvények módosítása is szükségessé vált. A törvényjavaslat egyes törvények kisebb korrekcióját is elvégzi. A technikai jellegű módosítás érinti az Alkotmánybíróságról szóló törvény, a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, valamit a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény egyes rendelkezéseit. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által előterjesztett javaslat egyrészt az európai uniós rendeletek megfelelő alkalmazását elősegítendő tartalmaz törvénymódosítási javaslatokat, másrészt pedig többéves gyakorlati tapasztalatok alapján törekszik hatékonyabbá tenni, egyszerűsíteni a jogalkalmazást és az egyes eljárásokat. Egyre gyorsabban változó világunkban fontos, hogy alkalmazkodjunk a társadalmi, technikai viszonyokhoz, figyelemmel ugyanakkor az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségeinkre is. Jelen törvényjavaslat ezeket a célokat szolgálja, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni mint előterjesztő, vagy a vitára, illetve a zárszóra tartogatja a felszólalását. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Az államtitkár úr tájékoztatott arról, hogy, amint elmondtam, a vitára és a zárszóra koncentrál a felszólalásával kapcsolatban. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, és a vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, hogy ebben a feltételrendszerben kíváne valamit hozzátenni, mivel érdemi vita most nem hangzott el. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Nem, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/15997. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. [[17.30]] Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. A bizottság előadója Salacz László képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló T/15997. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 8 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vészterhes időkben a felelős döntéseket az Országgyűlésnek és a kormánynak kell meghoznia. A mostani szokatlan korlátozások nagy türelmet kívánnak meg valamennyi honpolgártól, de kellő fegyelmezettség tanúsításával és összefogással már kezd lehetőség nyílni az enyhítésre. A magyar vakcinabeszerzési stratégia sikeresnek bizonyult. Büszkén mondhatjuk, hogy Magyarország a kontinens egyik legeredményesebb oltási programjával küzd a koronavírus-világjárvány ellen. Ám az új vírusvariánsok terjednek szerte a világban, így hazánkban is. Éppen ezért továbbra is elengedhetetlen a fokozott védekezés. Ennek érdekében Magyarország Kormánya javaslatot tesz a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény hatályának meghosszabbítására a 2021. évi őszi országgyűlési ülésszak első ülésnapját követő 15. napig. Azonban a javaslat nagyon előrelátóan rögzíti azt is, hogy a kormány a veszélyhelyzetet ezt megelőzően is megszüntetheti, amennyiben fenntartásának alaptörvényi feltételei már nem állnak fenn. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, tömeges megbetegedést okozó Covid-19-világjárvány következményeinek elhárítása, valamint a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében számos intézkedést vezetett be rendeleteivel, hiszen ilyen embert próbáló időkben nélkülözhetetlen a végrehajtó hatalom részéről történő gyors cselekvés. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat a koronavírus-világjárvány elleni védekezés érdekében módosítja a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény hatályvesztésének időpontját oly módon, hogy az a 2021. évi őszi országgyűlési ülésszak első ülésnapját követő 15. napon veszti hatályát, melynek naptári napját az igazságügyért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg. Tisztelt Ház! Jelenleg mindannyiunk számára az a legfontosabb cél, hogy Magyarország minél hamarabb maga mögött tudja hagyni a koronavírus-világjárványt, ezért a Ház asztalán fekvő törvényjavaslat mindenképpen támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest mint előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni most. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Nem. Akkor jelzem önnek, hogy 15 perc időkerete marad a vitában, illetve a zárszóban való felszólalásra. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Most megadom a szót Szolga József horvát nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatait nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd azokat magyarra fordítva, magyarul folytatja a felszólalását. Parancsoljon, szószóló úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Poštovani Gospodine Predsjedniče! Tisztelt Ház! Poštovani Dome! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. május 4-ei ülésén a határozati házszabály 44. és 45. §-a alapján lefolytatta a részletes vitát a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló T/15997. számú törvényjavaslat egészére vonatkozóan. Megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabályi rendelkezések 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak, és hogy a törvényjavaslathoz képviselői módosító javaslat nem érkezett. Mivel a bizottság további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, ezért a részletes vitát lezárta, és felkért a bizottság véleményének ismertetésére. Az előttünk álló törvényjavaslat 1-7. §-ában meghatározottak tartalmukat tekintve hatályban tartó rendelkezések, illetve további kormányfelhatalmazásról szólnak. A javaslat 2021. május 22-ei hatályba léptetése viszont túlmutat ezeken, mert a különleges jogrend további, több mint négy hónappal meghosszabbítása és fenntartása korlátozásokat vezet be, amelyek érintik a 13 magyarországi nemzetiségi közösséget. Tisztelt Államtitkár Úr! Megítélésünk szerint is az állampolgárok életének és egészségének megvédéséhez, a gazdasági károk enyhítéséhez, valamint a munkahelyek megőrzéséhez gyors és hatékony döntéshozatalra van szükség. De a különleges jogrend további fenntartása alatt egy sor problémával szembesülnek a nemzetiségi közösségek tagjai, önkormányzatai, intézményei. A bizottság képviseletében a továbbiakban néhány terület átmeneti szabályozási problémáira hívnám fel a figyelmet. Az egyik ilyen: a nemzetiségi önkormányzat működési helyzete a törvény hatályosulásának időszakában. Továbbra is támogatjuk a szabályozás fenntartását, amely a nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületei feloszlatásának életbelépéséről, illetve az időközi választásokra vonatkozó átmeneti rendelkezésekről szól. A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdése alapján veszélyhelyzetben a nemzetiségi önkormányzat feladat- és hatáskörét az elnök gyakorolja, így biztosított a működéshez kapcsolódó közfeladatok ellátása. De a bekezdés további rendelkezése, amely szerint az elnök nem foglalhat állást intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, értelmezési és alkalmazási problémákat vet föl. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 84. § (9) bekezdése alapján a nemzetiségekhez tartozók nevelését, oktatását ellátó köznevelési intézményeket érintő egyes döntések meghozatala előtt be kell szerezni az érintett nemzetiségi önkormányzat véleményét, egyetértési jogát. Figyelemmel a határidőkre: így az átszervezési döntés az év májusának utolsó munkanapjáig hozható meg; a működési engedély iránti kérelmet június 20-áig kell benyújtani; a törvény 68. § (4) bekezdése szerint intézmény vezetőjének megbízása július 1-jétől augusztus 15-éig terjedő időszakban jár le, tehát az új megbízásokkal kapcsolatos eljárások is a rendkívüli jogrend idejére esnek. Az előzőekből kitűnik, hogy a veszélyhelyzeti szabályozás ellehetetleníti a nemzetiségi önkormányzatokat a köznevelési ügyekben megillető véleményezési joguk gyakorlásukban. Véleményünket osztja a nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettes, aki a 672/2020. számú jelentésében és a 4/2020. számú elvi állásfoglalásában részletesen kifejtette észrevételeit. A bizottság által jelezni kívánt másik problémakör a nemzetiségi szervezetek állami támogatásához kapcsolódik. Támogatjuk azon rendelkezések hatályának meghosszabbítását, amelyek a nemzetiségi szervezetek érvényben lévő, támogatott projektjeik megvalósítási időtartamát és az ehhez kapcsolódó beszámolási kötelezettséget a veszélyhelyzet időtartamával egyező mértékben kitolják. Tekintettel arra, hogy a rendkívüli jogrend időszaka előreláthatólag októberig meghosszabbodik, megfontolásra javasoljuk, hogy a már meghatározott céllal elnyert állami támogatások más közfeladatra történő felhasználási lehetősége biztosított legyen. Természetesen ennek feltétele a megfelelő jogszabályi környezet kialakítása. Az állam költségvetési támogatást biztosít a helyi nemzetiségi önkormányzatok közfeladatainak ellátásához, amelynek feltételrendszerét Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvény 10. számú melléklete tartalmazza. A finanszírozás egyik meghatározó forrása a feladatalapú támogatás, amelynek alapjául szolgáló pontszámokat a nemzetiségi önkormányzatok kulturális autonómia területén végzett tevékenysége határozza meg. Az előttünk álló javaslat alapján jelen számítás szerint az év csaknem kilenc hónapjában korlátozottá válik az elérhető pontokat megalapozó nemzetiségi feladatok szervezése, ezért a 2020. évhez hasonlóan átmeneti rendelkezések megalkotását kezdeményezzük a jövő évi támogatások folyósítása érdekében. Tisztelt Országgyűlés! Bizottságunk megítélése szerint a javaslat keretében biztosított további felhatalmazás nélkülözhetetlen, hogy a gazdaság visszatérjen a 2019-es fejlődési pályára, és a társadalmi élet újra szabadon szervezhetővé váljon. Továbbra is felhívjuk nemzetiségi közösségeink tagjait, hogy éljenek a rendelkezésre álló vakcinák választási lehetőségével, oltassák be magukat. [[17.40]] Az állampolgári felelősség nagyban elősegítheti a törvényjavaslat 1. §-ában meghatározott jogi helyzet elérését, amely alapján a kormány a törvény hatályának lejárta előtt megszüntetheti a veszélyhelyzetet. Természetesen továbbra is köszönet és elismerés jár az egészségügyben dolgozóknak, valamint a közélet és a gazdaság szereplőinek, akik eddig is biztosították az ország működőképességét és a korlátozások emberibb átélését. Bizottságunk kéri az Országgyűlés tagjait, hogy az elhangzottakra tekintettel szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Hvala na pozornosti! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Megadom a szót az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vitában igen hosszan kicseréltük a nézeteinket, megvitattuk az álláspontunkat, akkor is nagyon világosan elmondtuk azt, amit most röviden szeretnék megismételni, hogy tekintettel arra, hogy önök nem éltek, hanem visszaéltek a rendkívüli felhatalmazással, az LMP-frakció természetesen nemmel fog szavazni az újabb rendkívüli felhatalmazásra. Ugye, a téli időszakban, amikor egyébként az ellenzéki frakciók is egységesen megszavazták a rendkívüli felhatalmazást, önöknek az egyik első intézkedése volt elképesztő megszorításokkal sújtani az önkormányzatokat, és az legyen világos, hogy ez nem az önkormányzatoknak okoz közvetlenül kárt, nem az ellenzéki városvezetőknek, hanem az ott élő embereknek, hiszen az önkormányzatok felelősek a legfontosabb közszolgáltatások fenntartásáért, és látható, hogy azóta ilyen tessék-lássék egyeztetések nyomán az önkormányzatok igazából nem kapják meg azokat a kompenzációkat, nem kapják meg azokat a forrásokat, amelyek ezeknek a rendkívül fontos közszolgáltatásoknak a fenntartásához szükségesek. Tehát ezért sem, de nagyon sok okot hozhatnék még, hogy miért nem érdemelnek önök újabb rendkívüli felhatalmazást. Ugyanakkor és ezt szószóló úr is említette ez a rendkívüli jogrend magával hordoz egyéb más korlátozásokat, és ez kihatással van akár a bármiféle önkormányzatok működésére, ez, ugye, a hagyományos települési önkormányzatok működését is erőteljesen korlátozza, és ezzel kapcsolatban azért hosszan soroltuk már itt is a visszaéléseket, a súlyos problémákat. Példaként említettük akár Komló fideszes polgármesterét vagy éppen Szekszárd fideszes polgármesterét, aki kihasználva azt, hogy a rendkívüli jogrendben egymaga gyakorolhatja a testületi jogköröket, konkrétan szembement azokkal a testületi döntésekkel, amelyeket az emberek által megválasztott testületi többségek korábban meghoztak, adott esetben például Szekszárdon a polgármester egymaga beterjesztette a költségvetést, vagy éppen a fejlesztési programok tekintetében is szembement a testületi döntésekkel. Ez egy rendkívül súlyos probléma, és hogyha megnézzük, hogy a jelen helyzetben már akár egy teraszon lehetőség van a közügyek megvitatására, egy testületi ülésen nincs, de nem tették lehetővé akár online formában sem azt, hogy a testületek, az önkormányzati testületek működhessenek. Úgyhogy igazából egy kérdésem lenne az államtitkár úrhoz, hogy hogyan és miképpen látja a kormány szándékait. Ugye, most egy hosszabb időtávú meghosszabbításra kérnek felhatalmazást, az őszi ülésszak végéig azzal együtt nyilván, hogy a törvényjavaslatban olvastuk, hogy ezt előbb is visszavonhatja az Országgyűlés , ugyanakkor vane arra kilátás, hogy érzékeli ezt a problémát olyan mértékben a kormány, hogy megoldja ezt a helyzetet, megoldja ezt az anomáliát, és mielőbb lehetőséget ad az önkormányzati testületeknek, hogy a helyi demokrácia szabályainak megfelelően végre teljes joggal működhessenek, és teljes joggal részt vehessenek a településeket érintő döntések meghozatalában az ott élő emberek által megválasztott önkormányzati képviselők. Tehát ezt egy kérdésként szeretném feltenni az államtitkár úrnak, hogy milyen kilátások vannak e tekintetben a kormány berkein belül, hogyan látja ezt. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat mint előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. 15 perc az időkerete. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is a szószóló úr felé fordulnék, hogy ha jogalkalmazási nehézségek vannak, hogyha összeszedve megküldik nekünk írásban, akkor természetesen megpróbálunk segíteni, hogy gördülékenyen menjenek a dolgok. Keresztes László Lóránt képviselőtársam említette a korábbi időszakokat, amikor a veszélyhelyzet-kihirdetésről volt szó. Valóban volt egy olyan, amikor az ellenzék, a baloldal is megszavazta ezt a fajta veszélyhelyzetet, gyakorlatilag semmiféle olyan anomália nem történt abban az időszakban sem, ami ne a védekezést szolgálta volna. Az önkormányzatoknak a nehézségeiről annyit, hogy azok semmivel nem nagyobbak egyébként, mint az állam vagy a kormányzat nehézségei, vagy olyan ágazatoké, mint az egészségügy, amelyen a legfőbb tehertétel volt. Gyakorlatilag ilyen időket élünk. A másik, hogy attól függetlenül, hogy a testületek nem üléseznek, gyakorlatilag egy település érdekében bármelyik polgármester számára nyitva áll a lehetőség, például az én választókerületemben teljesen harmonikusan működik, hogy a polgármesterek egyeztetnek a képviselő-testületek tagjaival, noha személy szerint ők hozzák meg a döntést, de gyakorlatilag egyfajta konszenzusra vagy egy előzetes tájékoztatásra törekednek ezekben az ügyekben. Úgyhogy én nagyon bízom benne, hogy a járványhelyzetnek az oldódásával egyre hamarabb tudunk előremenni, és előbb vagy utóbb akkor vissza tud állni a természetes működésnek a rendje. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/15991. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. A bizottság előadója Salacz László képviselő úr. Tisztelt képviselő úr, megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15991. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unió Bírósága a C-78/18. számú Bizottság kontra Magyarország ügyben állást foglalt a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló törvényről. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy az átláthatósági törvény nem egyeztethető össze a tőke szabad mozgására vonatkozó rendelkezésekkel, valamint az Európai Unió alapjogi chartájának a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való joggal, a személyes adatok védelméhez való joggal és az egyesülés szabadságához fűződő joggal kapcsolatos egyes rendelkezéseivel. A Bíróság ugyanakkor ítéletében megerősítette, hogy az általuk követett célokra és a rendelkezésükre álló eszközökre tekintettel megkülönböztethető a civil szervezetek azon csoportja, amelyek a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást képesek gyakorolni. Az e szervezetek részére nyújtott támogatások átláthatóságának biztosítása közérdeken alapuló nyomós indok, amelyre a nyilvánosságra kerülő adatkör kapcsán kellő figyelemmel lehet lenni. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen javaslat az ítélet végrehajtását szolgálja az abban foglaltak alapulvételével, azokra figyelemmel. A törvényjavaslat hatályon kívül helyezi az átláthatósági törvényt, és ezzel egy időben új, az európai uniós joggal összhangban lévő szabályozás megalkotását célozza. Tisztelt Ház! A cél továbbra is a civil szervezetek átláthatóságának garantálása. Elvárható, hogy a civil szervezetek gazdálkodása finanszírozásukra is kiterjedően transzparens legyen. A törvényjavaslat a Bíróság ítéletére is figyelemmel teljes mértékben biztosítja az ehhez szükséges eszközöket. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.50]]
Köszönöm szépen. Most megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy kíváne a vitában majd felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy a zárszóra koncentrál. 15 perc időkeret áll majd, tisztelt államtitkár úr, az ön részére rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy az Igazságügyi bizottság mint kijelölt bizottság előadót nem állított. Most a szószólói felszólalás következik. Megadom a szót Giricz Vera ruszin nemzetiségi szószóló asszonynak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, azt lefordítja, és utána magyarul folytatja felszólalását. Parancsoljon, szószóló asszony, öné a szó.
Честованый пан Предсїдатель! Честованї парламентарії! Честована панї міністер! Честованый пан Держсекретарь! Köszönöm a szót, elnök úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. május 4-ei ülésén a határozati házszabály 44. és 45. §-a alapján lefolytatta a részletes vitát a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15991. számú törvényjavaslat egészére vonatkozóan. Megállapította, hogy a törvényjavaslat egésze megfelel a határozati házszabályi rendelkezések 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslathoz képviselői módosító javaslat nem érkezett, bizottságunk módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg. A részletes vita lezárásra került, így felkért bizottsági előadóként ismertetem a tervezettel kapcsolatos véleményt. Megítélésünk szerint a törvényjavaslat 1-9. §-aiban meghatározott rendelkezések elfogadásával Magyarország eleget tesz az Európai Unió Bírósága C78/18. számú ítéletében megfogalmazottaknak. Az Európai Bizottság által a keresetben felvetett jogsértések így a tőke szabad mozgásának korlátozása, az egyesülés szabadságához fűződő jogok szűkítése orvoslásra kerültek azáltal, hogy a törvénytervezet 9. §-a hatályon kívül helyezi a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LXXVI. törvényt. Természetesen az ítélet kiindulópontjául szolgál a törvénytervezet további szakaszainak megalkotásához is. Precedensértékűvé vált, hogy a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást gyakorolni képes szervezetek részére nyújtott támogatások átláthatóságának szabályozása a közérdekre tekintettel elengedhetetlen. A törvénytervezet 1. §-a egyértelművé teszi, mely civil szervezetek kerülnek a törvény hatálya alá: egyfelől a jelentős összeggel, legalább 20 millió forinttal gazdálkodók, másfelől a jellegük és megalakulásuk célja szerint meghatározott szervezeti kör mentesítésével. Bizottságunk továbbra is támogatja azt a szabályozási elvet, mely szerint az 1. § (2) bekezdés d) pontja alapján a törvény hatálya nem terjed ki a nemzetiségi szervezetekre, a nemzetiségi egyesületekre, nemzetiségi alapítványokra. A meghatározott jogalanyi kört egzakt módon leírják és körülhatárolják a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény értelmező rendelkezéseinek pontjai. A 13 magyarországi nemzetiség az előzőekben leírt törvényi hely elfogadását preferálja leginkább a szabályozásból. A nemzetiségi szervezetként tevékenykedő civil szervezet nélkülözhetetlen a nemzetiségi önkormányzatok választási eljárásában. A jelölő szervezetként fellépő, bírósági nyilvántartásban nemzetiségi képviseletre létrejött jogalany csak az adott nemzetiségi közösségen belül vesz részt a politikai közélet formálásában. Az önkormányzati ciklus során csak a nemzetiségi választópolgárként regisztráltak részére közvetít üzeneteket a képviseleti demokrácia megvalósítása érdekében. Természetesen támogatjuk, hogy a vallási közösségek is kikerüljenek a törvény hatálya alól, hiszen egyes őshonos nemzetiségi közösségek, a történelmi egyházak évszázadokon át tartó tevékenysége nélkül nem maradtak volna fent. Fontosnak tartjuk továbbá, hogy a sportegyesületek is tevékenységi körükre tekintettel élvezzenek mentességet a rendelkezések alól. Ki kell emelni, hogy az előzőekben felsorolt szervezetek feladataikat önszerveződés révén, valamint elsődlegesen közérdekű önkéntes tevékenységet végző személyek bevonásával végzik. A törvénytervezet az Állami Számvevőszékhez is feladatot delegál, amelyen keresztül biztosított az ellenőrzés, és évenként garanciát kaphatunk az érintett szervezeti kör gazdálkodásának helyzetéről. Fontos megjegyezni, hogy a 2021. július 21-ei hatálybalépésre tekintettel az érintett szervezeteknek kellő ideje lesz felkészülni az új szabályozás végrehajtására, valamint pénzügyi beszámolóval kapcsolatos kötelezettségeik csak a 2021. december 31-ét követően induló üzleti évre vonatkoznak. Tisztelt Ház! Összefoglalásképpen elmondhatjuk, hogy bizottságunk támogatja a T/15991. számon benyújtott törvénytervezetet, és egyben javasolja az Országgyűlésnek elfogadásra. Köszönöm a figyelmüket. Дякуву за позур!
Nagyon szépen köszönöm, szószóló asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kettőperces hozzászólásra lehetőség nincs. Elsőként megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Gyüre Csaba képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Abban egyetértünk mi is, hogy 2017-ben, amikor ez a törvény eredetileg bekerült ide, az Országgyűlés napirendjére, hogy változásra van szükség az egyesületekkel, civil szervezetekkel, alapítványokkal kapcsolatosan. Éppen ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom 2017-ben, amikor ez a törvénytervezet benyújtásra került az Országgyűlésben, akkor mi javasoltuk is, illetve támogattuk ennek tárgysorozatba vételét, mert azt mondtuk, hogy igenis erről beszélni kell, ez olyan téma, amit ide kell hozni a Ház elé, és ki kell beszélni azokat a problémákat, amik vannak. A nagy probléma ezzel kapcsolatban az volt és ez váltotta azt ki, hogy végül is mi nem támogattuk a törvény végszavazását, illetve tartózkodtunk annál , hogy mi úgy láttuk, hogy az átláthatóság kérdése nagyon fontos a civil szervezeteknél, mint ahogy sok más szervezetnél is nagyon fontos lenne az átláthatóság kérdése. Az a törvényjavaslat azonban, ami 2017-ben benyújtásra került, semmiféleképpen nem szolgálta az átláthatóságot, csak nagyon szűk keresztmetszetben szolgálta, és nagyon nagy részben pedig nem szolgálta ezt az átláthatóságot. Hogy mire is gondoltunk akkor? Tehát a közélet befolyásolására alkalmas civil szervezetek, melyeknek láttuk a működését, elsősorban nagyon sokszor kormányközeli civil szervezetek voltak. Így példul a CÖF-öt említeném meg, amely a leglátványosabb volt, amely gyakorlatilag gyűlöletkampányt indított az ellenzéki pártok ellen, így a Jobbik ellen is a közpénzből, a mi pénzünkből, a magyar emberek, a magyar állampolgárok adóforintjaiból. És mit láttunk? Azt, hogy a kormány is, illetve mindenfajta állami szerv megpróbálta megakadályozni egyáltalán azt is, hogy megtudjuk, hogy például kik állnak amögött, honnan szerzik a pénzt ezek a civil szervezetek; és azt láttuk, hogy folyamatosan meggátolják a kormánypárt részéről, illetve az ahhoz kötődő szervezetek részéről meggátolják ennek az átláthatóságát. Mivel erre nem terjed ki a 2017-es törvényjavaslat pedig mi erre vonatkozóan adtunk be módosítót , ezért nem szavaztuk azt meg, hanem tartózkodtunk akkoriban. [[18.00]] Most nyilván azzal egyetértünk, hogy a bíróság döntése alapján hatályon kívül helyezésre kerül az a jogszabály, amellyel akkor sem tudtunk azonosulni 2017-ben, tehát azzal mi egyetértünk, azonban azt gondoltuk, hogy egy ettől jobb törvénytervezetet is lehetett volna letenni az asztalra. Hogy miben fogalmazunk meg kritikát? Nyilván bizonyos szempontból vannak benne olyan részek, amelyek jobbak, amelyek nem különböztetik meg oly módon a szervezeteket egymástól, mint korábban. Az átláthatóságot nagyon fontos kérdésnek tartjuk, viszont az Állami Számvevőszéket nem tartjuk intézményileg arra kompetensnek, hogy ő lássa el ezt az állami feladatot. Sajnos az Állami Számvevőszéknek az elmúlt évekbeli működése, és itt különösen az elmúlt 10 évet jelölném meg, egyértelmű, és leginkább az utolsó 5-6 évben volt megfigyelhető, hogy az Állami Számvevőszék sajnos pártpolitikai célok megvalósítása érdekében elég erőteljesen közreműködött a kormányzat politikai érdekei mentén. Itt értem ez alatt, hogy az ellenzéki pártokkal kapcsolatban olyanfajta tevékenységet folytatott és olyanfajta büntető tevékenységet folytatott, bírságoló tevékenységet, amelynek bírság lett a vége, ami alapján egyértelművé vált számunkra az, hogy a kormányzati célok megvalósítása és így az ellenzéki pártok működésének a pénzügyi ellehetetlenítése az a cél, ami vezérelte az Állami Számvevőszéket. Itt elsősorban például a Jobbik Magyarországért Mozgalommal szembeni 770 millió forintos bírság kiszabására gondolok, amely gyakorlatilag 5-6 évre lehetetlenítette el pénzügyileg a Jobbik Magyarországért Mozgalom működésének a kiteljesedését, és nyilván ez a választási időszakra is vonatkozott, illetve vonatkozik, illetve itt is megnehezíti a választási kampányban való működésünket. Nyilvánvaló, hogy az Állami Számvevőszék nem erre hivatott, egyébként az Alaptörvény rendelkezéséből is ez derül ki, hogy az állami pénzek felügyeletére hivatott az Állami Számvevőszék. Illetve van még egy nagyon nagy probléma, ami a bírságoknál, az ellenzéki pártok bírságolásánál azért napvilágra került, ez pedig az, hogy az Állami Számvevőszék megállapításai ellen nem lehet jogorvoslattal fordulni, ami szerintünk és véleményünk szerint alaptörvényellenes, hiszen az Alaptörvény szerint mindenkit megillet a jogorvoslat joga. Az Állami Számvevőszék az egyetlen ilyen szervezet, amelynek a döntései, megállapításai ellen nem lehet jogorvoslattal fordulni, tehát ez is szerintünk alaptörvényellenes. Abban az esetben nyilván, ha lehetne bírósági felülvizsgálat az ő megállapításai ellen, akkor teljesen más lenne a helyzet, de jelen pillanatban nincs. Ily módon ez a törvény szerintünk nem fogja szolgálni a valós átláthatóságát a civil szervezeteknek, ezzel valószínűsíthető, hogy az Állami Számvevőszék működése, jövőbeni működése alapján is, amennyiben ugyanúgy fog működni, mint az elmúlt 5-10 évben, valószínűsíthető, hogy a kormányzati érdekek fognak megjelenni az Állami Számvevőszék megállapításaiban, ez pedig semmiféleképpen nem szolgálja sem a civil szervezetek érdekeit, sem pedig a magyar társadalom érdekét nem szolgálja. Emiatt nehéz helyzet elé állítja ez a jogszabályváltozás, ez az új jogszabály a döntést, de nyilvánvalóan ezt mérlegelve ki fogjuk alakítani az álláspontunkat ezzel kapcsolatban. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Igen, az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én is három dologra szeretném felhívni a figyelmet itt a javaslat vitájában. Az egyikről jobbikos képviselőtársam, vagy pontosabban kettőről is már talán valamilyen formában beszélt. Már ennek a törvénynek a neve is félrevezető, hiszen a közélet befolyásolására úgymond alkalmas civil szervezetekről szól. Kicsit ilyenkor nehéz helyzetben van az ember, hiszen általában egy civil szervezet azért jön létre, hogy befolyásolja a közéletet vagy helyben, vagy országos szinten, hiszen valamilyen közös dolog köti össze az oda tömörülő embereket, és valószínűleg ennek a közös dolognak a képviseletére szerveződnek, vagy arra, hogy ebbe a közös dologba minél több másik embert is bevonjanak, és meggyőzzék őket annak a tevékenységnek a hasznosságáról. Tehát magának a törvénynek az elnevezése is alkalmas egy kicsit a megbélyegzésre, és ebben nem történt változás. Tehát látható módon úgy akar a kormányzat kihátrálni a korábbi törvény mögül, hogy azért minél kisebb arcvesztést jelentsen ez a számára. Én azt gondolom, hogy ez nem helyes, hiszen nem szabad a civil szervezeteket megbélyegezni, még akkor sem, ha adott esetben kritikusak a mindenkori kormánnyal szemben. És szeretném hozzátenni azt is, hogy azok a civil szervezetek, amelyek sokszor ennek a törvénynek a hatálya alá estek, vagy akik miatt létrehozták ezeket a jogszabályokat, azok korábban is kritikusak voltak a mindenkori kormánnyal szemben. Tehát nem lehet azt mondani, hogy itt bármilyen ideológia által determinált civil szervezetekről beszélnénk, hiszen a korábbi MSZP-s kormányok idején ugyanezek a civil szervezetek komoly kritikával illették az akkori kormányzatot vagy annak bizonyos lépéseit, cselekedeteit. Tehát egy biztos, egy állandó az ő működésükkel kapcsolatban, hogy ott is, amikor fontosnak tartják, akkor bizony felhívják a kormányzat figyelmét, hogy az ő megítélésük szerint helytelen vagy rossz döntéseket hoztak. A másik az, hogy megint csak elmaradt a konzultáció. Tehát ha civiltörvényről beszélünk, akkor nagyon nagy lángésznek nem kell hozzá lenni, az adja magát, hogy ilyen esetben az lenne az elvárás, különösen, ha ez egy korábbi törvény elbukása után kerül be a magyar parlamentbe, egy új törvénytervezet, hogy akkor egyeztetnek az érintett civil szervezetekkel, és megkérdezik őket arról, hogy ők hogyan látják, mit javasolnának, és a legjobb természetesen az volna, ha ilyenkor ezeket a javaslatokat be is építenék ebbe a törvényjavaslatba. Itt nem nagyon történt ez meg, vagy itt sem, és egyik éjszakáról a másikra jelent meg ez a mostani törvénytervezet is, és tulajdonképpen valódi tartalmi konzultáció nem történt, és jelentős változás sem éppen ezért. A harmadik az átláthatóság kérdése, és erre utaltam, hogy erről jobbikos képviselőtársam már beszélt. Ha az átláthatóságról beszélünk és a civil szektor kapcsolatáról, akkor azt gondolom, a kormányzatnak lenne dolga, hogy sepregessen a saját háza tájékán, hiszen nagyon sok olyan, kormányhoz köthető vagy a Fideszhez köthető civil szervezet van, amelyek óriási mennyiségű pénzeket kapnak vagy magától az államtól, tehát közpénz formájában, vagy pedig állami vállalatoktól kapnak hatalmas összegeket, akár százmilliós nagyságrendben is, és teljesen világos, hogy ezek a szervezetek alapvetően politikai természetű munkát végeznek vagy politikai természetű elköteleződéssel bírnak. Egyet talán a legkönnyebb ilyenkor említeni, ez a CÖF. Ez az álcivileknek a mozgalma, amelyik tulajdonképpen egy politikai ágense a Fidesznek, és azt a politikát képviseli, amit a Fidesz meghatároz a számára, és látható módon óriási mennyiségű pénzzel tömik ki ezt a szervezetet, miközben annak a működése kellően átláthatatlan, sőt sok esetben azt sem nagyon könnyű kideríteni, hogy különböző szponzorációs szerződések kapcsán mely civil szervezetek jutnak mely állami vállalattól különböző lehetőséghez vagy forráshoz. Tehát amikor átláthatóságról beszélünk, akkor, azt gondolom, hogy ebben a kormány folyamatosan megbukik, amikor átláthatóságról beszélünk és az állami támogatásokról, vagy szponzorációt említünk. Nagyon sokat kell például újságíróknak küzdeni azért, hogy valamilyen értelmezhető adatot ki tudjanak csikarni például a Rogán Antal által vezetett propagandaminisztériumtól, ahol egyébként ezek a szponzorációk összefutnak, hiszen mindent jóvá kell hagynia ennek a minisztériumnak vagy a minisztérium hatáskörében levő vagy felügyelete alatt álló hivatalnak, hogy egyáltalán az állami cégek bármilyen típusú szponzorációt vagy támogatást vagy hirdetést tudjanak kifizetni még a legkisebb összegeknél is. Tehát magyarul, a koncentráció elméletileg azzal kéne hogy járjon, hogy nagyon könnyen és gyorsan tudnak adatokat szolgáltatni különböző szponzorációs szerződésekről, eközben azt látjuk, hogy ennek pont az ellentettje mutatkozik, semmilyen átláthatóság nem jellemzi ezt a rendszert, sőt, amikor újságírók vagy képviselők érdeklődnek ilyen típusú adatok kapcsán, akkor olyan adatokat kapnak, ami leginkább vagy legjobban megnehezíti az ő munkájukat, hogy világosan lássanak. [[18.10]] Tehát summa summarum, még mielőtt a kormány ilyen típusú átláthatóságot várna a civil szervezetektől, szerintem azelőtt érdemes lenne, ha a kormányzat maga bizonyítaná azt a képességét, hogy átlátható módon tudja egyrészt szétosztani a közpénzt világos, mondjuk, feltételrendszer mentén és nem politikai ajándékozás útján. A másik oldalról pedig, amikor erről valaki adatot kér, akkor világosan és egyértelműen elérhető, könnyen elérhető adatként megtalálható legyen ez akár például ezen a csodálatos eszközön, mint az internet, ahová fel lehet tenni ezeket a szerződéseket, támogatási összegeket, és mindenki kedve szerinti módon böngészhetné ezeket. Tehát magyarul, az átláthatóságot ott kellene kezdeni, amit önök elvárnak a civil szervezetektől. Éppen ezért én ezt a törvényt nem tartom elfogadhatónak, hiszen alkalmas arra, hogy továbbra is megbélyegezze a magyarországi civil szervezeteket, semmilyen átláthatóságot nem hoz bizonyos, Fideszhez köthető civil szervezetek életében, és harmadik részről pedig a különböző állami számvevőszéki és egyéb más pontoknak vagy hatóságoknak a bevonása pedig lehetővé teszi azt, hogy tulajdonképpen ugyanúgy fenyegetve érezzék magukat ezek a civil szervezetek, és ezáltal ne tudjanak adott esetben szabadon tevékenykedni, akár öncenzúra nélkül. Úgyhogy ezért a magam részéről semmiféleképpen nem tudom támogatni ezt a javaslatot. A kormányzatot viszont arra szólítanám föl, hogy tegyen államtitkár úr annak érdekében, hogy a kormányzati, civil szponzorációs szerződések átláthatóak és mindenki számára elérhetőek legyenek két szempontrendszer alapján. Az egyik az, hogy miért adnak valakinek támogatást, milyen szakmai vagy bármilyen más kritériumrendszer alapján. A másik pedig, hogy amikor odaadtak egy ilyen támogatást, akkor az legyen világosan, könnyen elérhető a világhálón, hiszen közpénzekről van szó legtöbbször ezekben az esetekben. Tehát innen kezdve, azt gondolom, hogy teljesen jogos és elvárható a teljes, százszázalékos átláthatóság. Sőt, még azokban az esetekben is ez elvárható lehet, ahol nem közpénzről, hanem egy állami vállalatnak a saját bevételével kapcsolatos költésről van szó, hiszen mégiscsak állami vállalatokról beszélünk, nem vegytiszta piaci szereplőkről. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár úrtól, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, 15 perc az időkerete. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Gyüre Csaba képviselőtársam 2017-es eseményeket idézett fel. Én úgy emlékszem, hogy egy plakát-gyűlöletkampány folyt akkor, amelynek kapcsán az ÁSZ fellépett: tisztázatlan finanszírozási háttérrel, különböző tulajdoni és bérleti jogoknak a kuszaságát tárta fel, és ennek kapcsán a törvények alapján szabott ki egy bírságot a Jobbikra. Sőt, a Pénzügyminisztérium a 2018-as parlamenti választásokra tekintettel ahhoz is hozzájárult, hogy ezt nem kellett a választási kampány előtt befizetni, tehát se-mennyiben nem befolyásolta a választásokban a Jobbiknak a szereplését. Ami a mostani tevékenységét illeti, a mostani választási kampányban pedig nem is nagyon tudom értelmezni a Jobbik választási kampányát, mert úgy tudom, hogy egy egységes baloldali Gyurcsány-párti kampányról beszélünk. Tehát ez a fajta alliteráció ebben a kérdésben, nem tudom, hogy hogy merül föl. Mesterházy Attila is felemlegette a törvénnyel kapcsolatban, hogy kifogásolta az Unió Bírósága annak a megfogalmazását. Valóban, Magyarország nem úgy szuverén, mint az Amerikai Egyesült Államok, amely a külföldi ágensek, ügynökök tevékenységét valahogy így minősíti a külföldi pénzfolyamokat nagyon szoros engedélyezés és ellenőrzés alatt tartja. Nálunk meg kell kötnünk azokat a kompromisszumokat, amiket a luxembourgi Bíróság ezen a területen előír, és gyakorlatilag a mostani szabályozás egy általános szabályozás, tehát minden civil szervezetre vonatkozik, amely jelentős befolyást gyakorolhat a közéletre, bújtatott politikai aktoroknak olyan értelemben nincs helye a magyar közéletben, hogy ez ne kerülne nyilvánosságra, hogy az ne legyen átlátható. Tehát pontosan ezt a célt szolgálja a törvény. Egyébként ezzel, hogy úgy mondjam, a Bíróság is egyetértett, és itt az Európai Parlamenten belül is voltak korábban olyan bizottsági megszólalások, amelyek az uniós viszonylatban is elő kívánják írni, hogy ezek a szereplők, akik a döntéshozókat befolyásolják, megfelelő kontroll alatt álljanak. Tehát a politikai tevékenység nem lehet egy bújtatott vagy netán külföldről, netán külföldi államok részéről motivált döntés, hogy úgy mondjam, a belföldi választói akarattól eltérő irányba befolyásoló tevékenység. Vagy, ha az is, akkor is látni kell, hogy honnan jön, kinek az érdekében szólalnak fel, mit tesznek. Persze lehet, hogy ez egyeseknek megbélyegzésnek számít, vagy éppenséggel üldözésként élik meg; Magyarországon a törvények mindenkire egyformán vonatkoznak. Tehát ha az valakinek üldözést jelent, hogy be kell tartani a jogszabályokat, az szerintem az ő problémája. Aki gyakorlatilag betartja a törvényeket, annak semmi félnivalója nincs. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most, tisztelt képviselőtársaim, soron következne „Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2021. évi magyar elnökségéről” című politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat összevont vitája. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság ülése percekkel ezelőtt ért véget. Még most készül az összegző jelentés, és amíg az összegző jelentés nem kerül föl a honlapunkra, addig ez egy-két percet vesz igénybe szünetet rendelek el. Arra kérek mindenkit, hogy maradjon a helyén, mert ez tényleg csak percek vagy másodpercek kérdése. Köszönöm szépen. (Szünet: 18.16-18.20 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, foglalják el helyüket, hogy folytatni tudjuk a vitát. [[Pillanatnyi szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Soron következik „Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2021. évi magyar elnökségéről” című politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat összevont vitája. A Külügyi bizottság által előterjesztett javaslat P/16238. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára megismerhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként megadom a szót Németh Zsolt képviselő úrnak, a Külügyi bizottság elnökének, a politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat előterjesztőjének. Mielőtt megadnám a szót, tisztelettel felhívom elnök úr figyelmét, hogy a nyitóbeszédre, a vita közbeni felszólalásaira és a viszonválasz elmondására összesen 20 perces időkeret áll rendelkezésre. Amit nem használ föl most elnök úr, az használható fel majd mind a vitában, mind pedig a zárszóban. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Európa Tanács elnöksége 2021 májusától júniusig fog tartani, és ebben az időszakban fog sor kerülni mellesleg a visegrádi négyek magyar elnökségi időszakára is, amely idén júliustól jövő év június végéig fog tartani. Tehát két nagyon fontos elnökségi teendőt fog ellátni egyidejűleg Magyarország, amely fokozott nemzetközi figyelmet fog eredményezni Magyarország irányában, de ne feledjük el, hogy ez egyidejűleg megnövekedett mozgásteret is jelent a magyar külpolitika, a magyar diplomácia számára. Az Európa Tanács 1949-ben alakult, tehát az egyik legnagyobb múlttal rendelkező európai integrációs szervezet az európai egység erősítése, az emberi jogok, a kisebbségi jogok, a demokrácia és a jogállamiság jegyében. Ez az Európa Tanács legfőbb feladata, és az európai egység gondolata iránt elkötelezett európai emberek kitüntetett figyelemmel követik nyomon az Európa Tanácsban zajló tevékenységeket, mint ahogy egyébként más európai egységet szolgáló szervezet esetében is így van ez. Érdekes aktualitása a már említett egybeeséseken túl a magyar elnökségnek, hogy egybeesik az Európai Unió jövőjéről szóló vitával is, amely most néhány nappal ezelőtt, május 8-án vette kezdetét több hónapos várakozás után, és az Európai Unió jövője és az európai jövő természetesen nem ugyanaz. Nagyon fontosnak tartom, hogy ezt világosan el tudjuk választani, és lássuk azt, hogy Európa jövőjével nem lehet csak az Európai Unió perspektívájából foglalkozni. Az olyan szervezeteknek, mint adott esetben az Európa Tanács, van ehhez a vitához hozzátennivalója. Úgy is fogalmazhatnék, hogy a tágabb Európa is szót kér az Európai Unió jövőjéről szóló vitában. Megjegyezném, hogy az Európa Tanácsnak 47 tagállama van, és több mint 800 millió polgára van. Majdnem kétszer akkora méretében, mint az Európai Unió, és szükséges, hogy az európai jövőről szóló vitában Európa másik fele, az Európai Unión kívüli fele is szót kaphasson. Magyarország 1991-ben csatlakozott az Európa Tanácshoz, éppen harminc éve. Az európai egységesülés folyamatába Magyarország az Európa Tanácson keresztül lépett be. Mondhatnám azt is, hogy az európai kapu, Európa kapuja számunkra az Európa Tanács volt, és nagyon sok ország van még így ezzel, hogy elsőként az Európa Tanácsnak lettek a tagjai, és ezt követően léptek előre fokozatosabban a szorosabb európai integrációs keretek közé. Európa újraegyesítése mind a mai napig nem zárult le. Fontosnak tartom, hogy úgy tekintsünk az Európa Tanács tagállamaira, mind a 47 tagállamra, hogy potenciálisan az Európai Uniónak a tagjai lehetnek. Fontos tehát gondolkodnunk azon is, hogy mi a kapcsolat és mi a munkamegosztás az európai egységet szolgáló egyes szervezetek között, így az Európa Tanács és az Európai Unió között mindenekelőtt, de természetesen az EBESZ-t és más, európai integrációt szolgáló szervezeteket is figyelembe kell venni. Ebből a szempontból egy nagyon fontos kérdés, hogy a lisszaboni szerződés előírja azt, hogy az Európai Uniónak csatlakoznia kell az európai emberi jogi egyezményhez, és az európai emberi jogi egyezmény, mint tudjuk, meghatározó fundamentuma az Európa Tanács működésének, hiszen az Európai Emberi Jogi Bíróság működésének a hátterét az európai emberi jogi egyezmény képezi. Amikor az Európa Tanács prioritásairól beszélünk, akkor tekintettel kell lennünk ezekre az adottságokra is, amit adott esetben a lisszaboni szerződés ír elő. Az Európa Tanács költségvetési, financiális helyzetére nem kívánok különösebben most visszatérni. Az elmúlt években nagyon komoly viták övezték, miután Oroszország is és részben Törökország is felfüggesztette a befizetéseit, de Magyarország különösképpen az Európai Ifjúsági Központ budapesti székhellyel működő szervezetének, intézményének az otthonaként az egyik legjelentősebb befizetője az Európa Tanácsnak. Ezért is azt gondolom, hogy az a prioritás, ami a jövő generációival kíván foglalkozni, az elkövetkezendő fél esztendő során az öt prioritás egyike, nagyon jól illeszkedik ahhoz az egyszerű tényhez, hogy Budapesten van az Európai Ifjúsági Központ, amely egyébként számos rendezvénynek, eseménynek helyet is fog kínálni. A költségvetési ráfordítások vonatkozásában hangsúlyoznám azt, hogy konferenciák, kiállítások, koncertek, tehát egy nagyon összetett kultúrdiplomáciai tevékenység fog kapcsolódni a magyar Európa tanácsi és V4-es elnökséghez is, hiszen itt némi szinergiáknak a megvalósítására is lehetőség fog nyílni. Magyarország és Európa jövője szorosan összefügg, és jó alkalom arra, hogy megismertessük magunkat az Európa Tanács tagjaival, az Európa tanácsi intézményekkel ennek a félévnek a során. Magyarország egyszer töltötte be ezt az elnökségi feladatot, 1999-ben, és azokat a tapasztalatokat is föl tudjuk használni a mostani elnökségünk során. A magyar prioritások sorában az első helyen nem véletlenül a nemzeti kisebbségek kérdése szerepel. Az Európa Tanács konvenciói, így különösen a kisebbségi keretegyezmény és a nyelvi charta az európai kisebbségvédelmi rendszer pilléreinek tekinthetőek, de szeretném megemlíteni, hogy kivette ennek a kisebbségvédelmi rendszernek a kiépítéséből a maga részét a parlamenti közgyűlés is a legkülönfélébb ajánlások elfogadásával. [[18.30]] Számos magyar parlamenti képviselő tüntette ki magát az elmúlt évtizedekben. Meg szeretném említeni Kalmár Ferenc képviselőtársunk, Hoffmann Rózsa képviselő asszony nevét, és a legutóbbi közgyűlésen Kovács Elvira nevével fogadott el egy rendkívül fontos kisebbségi vonatkozású jelentést az Európa Tanács a kisebbségek védelméről. De idesorolhatóak az olyan elhíresült, a kisebbségvédelem szempontjából kardinális jelentések is, mint a 1201-es ajánlás vagy éppen az Andreas Kluth nevével megszületett európai autonómiajelentés, autonómiaajánlás, amely folyamatos hivatkozása a magyar nemzetpolitikának, amelynek középpontjában a kisebbségek kollektív jogai és az autonómia iránti elkötelezettségük támogatása rejlik. Az Európai Unió sajnálatos módon ezen a területen meglehetősen keveset teljesített, az európai kisebbségvédelmi rendszernek az Európai Unión belüli lába meglehetősen csenevész, és egyfajta ellenséges magatartást is érzékelünk folyamatosan. Legutóbb a polgári kezdeményezésekkel kapcsolatban tapasztalhattuk ezt. A nemzeti kisebbségvédelmi kezdeményezés, gyerekkori nevén Minority SafePack, illetőleg a nemzeti régiókról szóló polgári kezdeményezés vonatkozásában is megtapasztalhattuk ezt; egyfajta vesszőfutással is felért, ami ezeknek a polgári kezdeményezéseknek a sorsa volt. A Kovács Elvira által megfogalmazott jelentés jó ellenpéldája ennek, és bízunk abban, hogy az elkövetkezendő hónapokban a Miniszteri Bizottság válasza is megszülethet a magyar miniszteri bizottsági elnökség koordinációjában. Fontosnak tartom, hogy a jelentésnek azok a kitételei máig aktuálisak, nem haltak el, és érvényben vannak a kisebbségvédelmi normák az Európa Tanács szintjén: az anyanyelvi oktatás biztosítása az óvodától az egyetemekig, vagy a szerzett jogok tiszteletben tartása. Itt az elmúlt időszakban azt tapasztalhattuk, hogy az olyan kétoldalú vitáinkban, amit például Ukrajnával folytattunk, ennek az Európa tanácsi kisebbségvédelmi normarendszernek a szerepe megkerülhetetlen volt; fegyverként szolgáltak a magyar diplomácia kezében ezek a normák. Fontosnak tartom, hogy ennek a prioritásnak a jegyében a magyar miniszteri bizottsági elnökség konferenciasorozatot szervez. Bízom benne, hogy ez a konferenciasorozat hozzájárulhat a már említett európai kisebbségvédelmi rendszer jövőjének a felvázolásához. A vallásközi párbeszéd mint prioritás, és a jövő kihívásai mint egy másik fontos prioritás nem kevésbé kerülik el a figyelmünket. Itt a jövő kihívásaival kapcsolatban a digitális átállásra és a kibervédelemre szeretnénk a figyelmünket összpontosítani, annál is inkább, mert a budapesti egyezmény, ami a kibervédelemmel foglalkozik, éppen 20 éves, fővárosunk nevét viseli, és előkelő állapotban van immáron egyfajta kiegészítő jegyzőkönyvnek a véglegesítése. Bízom benne, hogy erre is sor kerülhet, és megkezdődhet az aláírásra történő megnyitása ennek a kiegészítő jegyzőkönyvnek. Mint ahogy a prioritásaink sorában a környezetvédelmi emberi jogok területén is izgalmas fejleményeknek vagyunk a szemtanúi, hiszen a klímaváltozás eredményképpen egyre elterjedtebb az a nézet, hogy az emberi jogok nyelvén is megfogalmazható az egészséges emberi környezethez való jog, és ennek is szerepe lehet az emberi jogi egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvei sorában. A jelenlegi parlamenti közgyűlési vezetés kifejezetten elkötelezett ezen a területen, és úgy gondolom, hogy kiváló együttműködésre nyílhat lehetőség a magyar elnökség és az Európa Tanács között ezen a területen. Végezetül, a politikai nyilatkozat, amely előttünk fekszik, egy politikai konszenzust tükröz, és a diplomáciában különösen fontosnak tartom azt, hogy hangsúlyt helyezzünk a politikai konszenzus megteremtésére. Az eredményességnek nagyon fontos előfeltétele, hogy a pártpolitikai tényezők között minél szélesebb konszenzus alakuljon ki. Mi, a Parlamenti Közgyűlés 14 képviselője, ezt a konszenzust az elmúlt időszakban egymás között meg tudtuk alkotni, és bízom abban is, hogy a Budapesten megrendezésre kerülő állandó bizottsági ülés a jövő héten, valamint a Bureau vezetőségi ülés, szintén budapesti helyszínnel a jövő héten, valamint a Parlamenti Közgyűlés elnö-kének és főtitkárának budapesti látogatása jó alkalom lesz arra, hogy demonstrálni tudjuk azt, hogy az alapvető kérdésekben, ami az Európa tanácsi prioritásainkat illeti, egyetértés van a magyar parlamenti pártok között. Ezáltal azt is tudjuk garantálni vagy jelezni, hogy a parlamenti diplomácia jól egészíti ki a magyar külügyi diplomáciai érdekérvényesítést. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom bizottsági elnök urat, hogy a 20 perces időkeretből 14 perc 14 másodpercet használt el, tehát az ennek megfelelő különbözet fog majd megjelenni az ön további időkeretében. Most megkérdezem a kormány képviseletében Sztáray Péter államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Sztáray Péter András bólint.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Mielőtt megadnám a szót, felhívom szíves figyelmét, hogy tízperces az időkerete, és ugyanaz vonatkozik erre is, mint a bizottsági elnök úréra is, hogy amennyit felhasznál most, akkor a vita közben a felhasznált idő és a tíz perc különbözete fog önnek rendelkezésre állni. Sztáray Péter államtitkár úrnak adok szót, parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen, és köszöntve a tisztelt Házat szeretném aláhúzni én is, hogy az Európa Tanács volt az a szervezet, a legfontosabb európai szervezetek egyike, amelyhez Magyarország elsőként csatlakozott a régióból 30 évvel ezelőtt. Az elmúlt 30 év megmutatta, hogy mennyire fontos számunkra ez a szervezet, általában az emberi jogokkal kapcsolatos jogalkotás, illetve politikai egyeztetések miatt, és ezen belül külön kiemelném a nemzeti kisebbségekkel kapcsolatos normaalkotó szerepet, amely, nem kell magyarázni, hogy magyar szempontból milyen alapvető jelentőségű. Az Európa Tanács mint páneurópai szervezet egyébként az európai párbeszédnek egy fontos szervezete. Nagyon fontos, hogy a berlini fal leomlása után elkezdett bővülni ez a szervezet, és mára 47 taggal rendelkezik, ami azt jelenti, hogy a politikai viták, az egyeztetések, a jogi viták bonyolultabbá váltak, de a szervezet megtartotta azt a minta- és példaadó jellegét, amely minden európai ország számára példaképül szolgál, és lehetővé teszi azt, hogy egységes megközelítést próbáljunk kialakítani a legfontosabb emberi jogi és nemzeti kisebbségi jogi kérdésekben. Most májustól, a hét második felétől novemberig fogja Magyarország ellátni az elnökséget. Ez azt jelenti, hogy a külügyminiszter, tehát a külgazdasági és külügyminiszter fogja Magyarországot képviselni a Miniszteri Bizottságban, és ehhez kapcsolódik a másik nagyon fontos terepe az elnökségnek, ez pedig a Parlamenti Közgyűlés. Azt tudni kell, hogy az ET Parlamenti Közgyűlése rendkívül fontos politikai fórum, amelyben a magyar parlamenti képviselők is hosszú ideje, három évtizede igen aktív szerepet játszanak. Számos olyan kezdeményezés történt ebben a grémiumban, amelyek elősegítették a magyar nemzetpolitikai érdekek érvényesítését, és itt szeretnék köszönetet mondani mindazon magyar országgyűlési képviselőknek, akik aktív szerepet játszottak és játszanak az ETPKGY-ben. Külön kiemelném Németh Zsolt elnök úr személyét, akit nemrég választottak meg az ET Parlamenti Közgyűlés alelnökének, sőt a politikai bizottság elnökének is, ami azt jelenti, hogy a befolyásunk újabb elemekkel bővült a szervezet Parlamenti Közgyűlésében, és tudni kell azt is, hogy a Miniszteri Bizottság mellett a Parlamenti Közgyűlésnek is számos ügyben nagyon fontos szerepe van. Hogy messzebb ne menjünk, a főtitkár megválasztása is a Parlamenti Közgyűlés szavazatán múlik végső soron. [[18.40]] A kormány részéről kezdeményeztünk egy kormányhatározatot, amit 2020. X. hó 3-án fogadott el a kormány. Ebben állapítottuk meg a magyar ET-elnökség prioritásait. Ahogy elhangzott, nem is fogok részletekbe menni, csak felsorolásszerűen egy-két elemet kiemelve szeretném mondani. Tehát az első és legfontosabb a nemzeti kisebbségek hatékony védelmének előmozdítása. Ez az a terület, amelyen négy rendezvényt vagy négy és felet is fogunk tartani, kettőt Strasbourgban, kettőt Budapesten. Az a cél, hogy egy közös nyilatkozatot akár elnöki minőségben, akár több országgal közösen el tudjunk fogadni az elnökség végén. Valóban az Európai Unió, a Bizottság a Minority SafePack kapcsán leszerepelt. Emiatt arra van szükség, hogy az Európa Tanács legyen az a grémium, amelyben meg tudjuk mutatni, hogy igenis van légjogosultsága a nemzeti kisebbségek jogai forszírozásának. A második a jövő generációval kapcsolatos prioritás. Ez azért fontos, mert az ifjúságpolitika, a gyermekjogok, a családi értékek megjelennek a kormány programjában is, de szeretnénk, ha az Európa Tanács is nagyobb figyelmet fordítana erre, különösen a járványhelyzetben a gyermekek és a fiatalok lelki egészsége, azt gondolom, egy kiemelendő téma. Idetartozik egyébként a társadalmi felzárkózás és a romák helyzetének vizsgálata is. Ezen a területen nagyon fontos szerepe lesz több minisztériumnak, így a Belügyminisztériumnak, a családokért felelős tárca nélküli miniszternek, az Emberi Erőforrások Minisztériumának, illetve az Innovációs és Technológiai Minisztériumnak. Itt említem meg a Budapesti Európai Ifjúsági Központot, amellyel szintén igyekszünk szoros együttműködést fenntartani az elnökség alatt is. A harmadik, nem kevésbé fontos elem a vallásközi párbeszéd. Látva, hogy az interkulturális párbeszéd és ennek különösen a vallási dimenziója milyen problémákkal szembesül manapság nemcsak Európán kívül, hanem elsősorban Nyugat-Európában is, az a vélemény alakult ki, hogy érdemes lenne az Európa Tanácsban is ezt az ügyet előre helyezni és nagyobb fókuszt adni neki. Tehát ilyen szempontból azt gondoljuk, hogy ez egy különösen aktuális téma lesz. A negyedik a jövő kihívásainak kérdése. Itt elsősorban a kibertér, a kibertér problémái, a kiberbűnözés, illetve a mesterséges intelligencia azok, amelyekkel foglalkozni szeretnénk. Több konferenciát is fogunk rendezni a Belügyminisztérium és az Igazságügyi Minisztérium hathatós közreműködésével. Végül, de nem utolsósorban a környezetügy, amely ma horizontális témaként gyakorlatilag mindenben megjelenik. Ebben általában is rendkívül aktívak vagyunk az ET szakbizottságaiban. Azt gondoljuk, hogy a fenntartható fejlődés és az egészséges környezethez való jog ugyanúgy részei az emberi jogoknak. Ezt szeretnénk támogatni, és ezért fontos az, hogy ennek keretében a magyar elnökség szintén egy politikai hangsúlyt tudjon adni. Mindezekhez a szakmai programokhoz fog párosulni egy sor színes kulturális program. Reméljük, hogy a járványhelyzet megengedi ezek élőszereplős lebonyolítását, koncerteken, tárlatokon keresztül szeretnénk bemutatni a magyar kultúra eredményeit, ezzel is erősíteni az egyébként a politikai területen meglévő érdekérvényesítési szándékainkat. Végezetül szeretném jelezni, hogy a KKM részéről érdekeltek lennénk abban, hogy az Országgyűlés elfogadjon egy politikai nyilatkozatot ebben a tárgyban. Fontosnak tartjuk ezt, hiszen jól kifejezné, hogy széles támogatottság áll a magyar ET-elnökség mögött, és természetesen az lenne a kedvező, ha ezt minél szélesebb politikai spektrumról tudnák támogatni a magyar Országgyűlés képviselői. Ezzel befejezem, köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, hogy a tízperces időkeretéből 6 perc 54 másodpercet használt el, tehát a különbözet marad meg a vitában való felszólalásokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor ötperces időkeretben. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 17-én tartott ülésén megtárgyalta „Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2021. évi magyar elnökségéről” című, T/16238. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslatot. Az összegző jelentést a bizottság a házszabály 82. §-a alapján 28 igen szavazattal, 1 nem szavazat és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország külügyminisztere e hét pénteken veszi át az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának soros elnöki tisztségét, reményeink szerint ezáltal, ha csak egy fél évre is, az Európa Tanács elfoglalhatja az őt megillető helyet a magyar nyilvánosságban. Ahogy az már többször elhangzott előttem a felszólalóktól, tisztáznunk kell, hogy ez az Európai Uniótól teljesen független intézmény, jóval nagyobb földrajzi kiterjedésű területet fog át, 47 tagja van Izlandtól Azerbajdzsánig, Portugáliától Oroszországig, és valamivel hosszabb múltra is tekint vissza, hiszen ahogy már elnök úr és államtitkár úr is elmondta, 1949-ben alapították. Az elnevezés hasonlóságán túl azonban semmi köze az Európai Tanácshoz, amely az Európai Unió legfontosabb döntéshozó szerve. Az Európa Tanács a nemzeti kisebbségek védelmének talán leghatékonyabb nemzetközi fóruma, ahol bár újabban teret nyert a kisebbség fogalmának liberális értelmezése, ez nem szorítja ki a kisebbség nemzeti, etnikai, nyelvi, kulturális jelentőségét. Az ET-nek van egy Parlamenti Közgyűlése, amely épp most, egy hónappal ezelőtt fogadott el egy nagyon előremutató jelentést a nemzeti kisebbségek védelméről, amit a szerbiai magyar képviselő, Kovács Elvira hozott tető alá. Sajnos az ET ebben is különbözik az Uniótól, ahol viszont megesett az a szégyen, hogy a Bizottság hátat fordított annak az 1 millió 300 ezer uniós polgárnak, akik aláírásukkal támogatták a Minority SafePack javaslatait. A magyar kormány, ahogyan előttem már elhangzott, öt prioritást határozott meg erre a féléves elnökségi periódusra: a nemzeti kisebbségek védelmét, a jövő generációk képviseletét, a vallásközi párbeszéd támogatását, a jövő kihívásainak kezelését és a fenntarthatóság és a környezetvédelem kérdését. Meggyőződésem, hogy ezek olyan célok, amelyek fontosságában mindannyian egyetérthetünk, és ezért talán nem teljesen alaptalan az a remény, hogy a politikai nyilatkozat valamennyi parlamenti párt támogatására számíthat. Tisztelt Ház! A politikai nyilatkozatban megjelenített cél, vagyis a magyarság érdekeinek nemzetközi szintű hatékony megjelenítése és képviselete mindenképpen támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. Tíz-tíz perces időkeret áll a frakciók rendelkezésére, és összesen két perc pedig a független képviselők számára. A vita közben a kétperces felszólalások értelemszerűen beleszámítanak az időkeretbe, tehát, képviselőtársaim, az esetleges felszólalásukat ennek megfelelően tervezzék. Most elsőnek megadom a szót Deutsch Tamás képviselő úrnak, európai parlamenti képviselőnek. A tízperces időkeret öné. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Őszintén mondom, megtisztelő számomra, hogy én tájékoztathatom a tisztelt Házat arról, hogy a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja és a Fidesz európai parlamenti képviselői is támogatják az Országgyűlés Külügyi bizottságának politikai nyilatkozat elfogadása érdekében benyújtott javaslatát, és mindenben támogatjuk a Németh Zsolt elnök úr expozéjában elhangzottakat. Kedves képviselőtársaim, engedjék meg, hogy én magam is elsőként arra hívjam fel a figyelmüket, hogy valóban, Magyarország nemzetközi szerepvállalása szempontjából és ennek részeként a magyar érdekképviselet szempontjából nagyon különleges és kedvező a csillagok együttállása, hiszen, ahogy ezt már többen elmondták, én magam is szeretném megismételni, 2021. május végétől fél éven keresztül, tehát novemberig Magyarország, a magyar kormány tölti be az Európa Tanács elnöki pozícióját, mindeközben 2021. július elejétől egy esztendőn keresztül Magyarország, a magyar kormány lesz a V4-ek, a visegrádi négyek együttműködésének is a soros elnöke. [[18.50]] Tehát Lengyelország, Csehország, Szlovákia és Magyarország sikeres európai együttműködésének, ha tetszik, akkor az irányítója, a napirend meghatározója Magyarország lesz. Engedjék meg, hogy azzal is kiegészítsem, ami most innen, 2021 májusától nagyon távolinak tűnik, de 2024 második félévében Magyarország lesz ismét az Európai Unió soros elnöke. Mintha tegnap lett volna 2011 első féléve, amikor európai uniós tagságunk során első alkalommal nézhettünk szembe ezzel a feladattal és felelősséggel, de ilyenkor szembesül azzal az ember, hogy milyen gyorsan telik az idő, bármennyire is elkoptatottnak tűnik ez a megfogalmazás. 2024 második félévében egy, az Európai Unió működése szempontjából kulcsfontosságú időszakban, hiszen a 2024-es európai parlamenti választást követően, az Európa Tanács tisztségviselőinek, a tisztviselőjének, állandó elnökének a megválasztása, az Európai Bizottság tagjainak a megválasztása és az Európai Parlament választásokat követő megalakulásának az időszakában tölti majd be Magyarország ezt a tisztséget. Ebből következik, hogy ez már most feladatot ró, lehetőséget teremt Magyarország számára, a magyar kormány számára. Hogy csak egyetlenegy kézzelfogható tényt említsek kedves képviselőtársaimnak: a már ugyancsak a mai vitánk során idézett, az Európa jövőjéről szóló konferenciasorozat irányító testületében, hogy ezt a jól ismert ősmagyar kifejezést ideidézzem, az executive boardjában a magyar kormány tagja, Varga Judit igazságügyi miniszter asszony mint az európai ügyekért felelős magyar kormánytag már megfigyelőként részt vesz, tekintettel arra, hogy 2024 második felében az Európai Unió soros elnöki feladatait ismételten Magyarország, a magyar kormány láthatja el. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja és valamennyi európai parlamenti képviselője nevében a lehető legnagyobb lelkesedéssel üdvözöljem és támogassam azt az egy irányba mutató napirend-meghatározást, a kitüntetett tevékenységek körének a meghatározását hogy a „prioritás” kifejezést most igyekezzem elkerülni , amely döntés szerepel az államtitkár úr által említett, tavaly megszületett kormányhatározatban, és amely feladatterületek a legfontosabb részét képezik a mostani politikai nyilatkozatnak is. Kedves Képviselőtársaim! Ez a nyilatkozat két szempontból is kulcsfontosságú. Egyrészt teljesen világossá teszi azt, hogy a magyar Országgyűlés vala-mennyi tagja, aki támogatni fogja ezt a politikai nyilatkozatot, amellett tesz hitet, hogy a kisebbségvédelem ügye, a vallásközi párbeszéd ügye és a jövő generációja, az európai fiatalok életét meghatározó kérdésekkel törődő közéleti viták és eszmecserék fontos és meghatározó európai értékek. Nem egyszerűen témák mellett foglal állást támogatólag a mostani politikai nyilatkozat, hanem fontos értékválasztást is jelent, azt az értékválasztást, hogy még egyszer mondom, a nemzeti kisebbségek helyzetének és jogainak a tiszteletben tartása, helyzetének javítása, a vallásközi párbeszéd, illetve a jövő generációjával kapcsolatos kérdések képviselete fontos európai ügy. Tisztelt Képviselőtársaim! Én nagyon bízom abban, hogy nem egyszerűen óhaj, amit elnök úr megfogalmazott, hanem a holnapi szavazáson valósággá válik, és egy széles körű, talán reményeink szerint kimondható, megalapozott reményként megfogalmazható teljes körű parlamenti támogatással sikerül ezt a politikai nyilatkozatot elfogadni. Ez azért is fontos, mert ez a teljes körű politikai támogatás erősíti azt a magyar érdekképviseletet, ami az Európa Tanácson belüli magyar kiállás, működés középpontjában áll, és természetesen az Európai Tanács Parlamenti Közgyűlésének a munkája során is a magyar képviselők által képviselt legfontosabb szempont. Többször utaltak az eddigi felszólalók arra, hogy szép jubileum, idén immár 30 esztendeje, hogy Magyarország az európai együttműködés első intézményeként csatlakozott az Európa Tanácshoz. Szeretném mindannyiuk figyelmét felhívni ahogy a teremben körbenézek, ketten már akkor is itt voltunk, itt lehettünk Németh Zsolt elnök úrral , hogy teljes parlamenti egyetértéssel, az 1991-es parlament valamennyi frakciójának és valamennyi képviselőjének a támogatásával született meg ez a döntés, ha tetszik, precedenst teremtő döntés, iránymutató lehet mindenki számára a holnapi szavazást illetően is. Amellett tehet tehát hitet valamennyi magyar országgyűlési képviselő, hogy a nemzeti elkötelezettség és erre építve a magyar érdekképviselet valamennyi parlamenti párt, valamennyi parlamenti frakció, valamennyi parlamenti képviselő számára fontos ügy. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tehát még egyszer szeretném megismételni: a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja és európai parlamenti képviselői teljes mértékben támogatják az Országgyűlés asztalán fekvő politikai nyilatkozatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának felszólalója Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Néhány gondolatot szeretnék megosztani itt a plenáris ülés keretében a jelenlévőkkel. Ugye, volt módunk, lehetőségünk már a Külügyi bizottság keretei között megvitatni mind a magyar elnökséggel kapcsolatos prioritásokat, mind a politikai nyilatkozattal kapcsolatos kérdéseket, így most tudok rövidebb lenni. Alapvetően, amit Németh Zsolt elmondott a felszólalásában, azt gondolom, egy korrekt összefoglalója volt annak, hogy milyen lehetőségekkel jár egy ilyen soros elnökség vagy egy ilyen elnökségi lehetőség Magyarország számára, és úgy gondoltuk a prioritások meghatározása kapcsán is, hogy ezek olyan prioritások, amelyek a magyar nemzeti érdekeket, a magyar emberek érdekeit jól szolgálhatják. Éppen ezért ebben a tekintetben volt számos konzultáció is, ahogy erre Németh Zsolt utalt, a magyar Európa tanácsi delegáció keretein belül, ahol a pártok egyetértettek és támogatták ezt a prioritási sort, amelyről Németh Zsolt is és államtitkár úr is az imént beszámolt. Tehát ez a prioritás valóban egy olyan feladatsort jelent a magyar kormány számára, amely akár európai fejlődéséhez, akár a magyar kisebbségek helyzetének javulásához vagy a jövő generációnak a lehetőségeihez egészen biztosan hozzá tud járulni. Úgyhogy én a magam részéről azt kívánom természetesen a magyar kormánynak ezzel kapcsolatban, hogy sikeres évet zárjanak, és ezeket a prioritásokat minél teljesebb módon tudja a kormány véghez vinni, és a külföldi partnerekkel sikeres eredményeket érjenek el. A másik esetben, ami a politikai nyilatkozattal kapcsolatos, ebben kialakult egy vita, a Külügyi bizottság ugyan támogatta azt a módosító indítványt, amit az MSZP-frakció nevében jegyeztünk, és köszönöm is ezt a támogatást, de aztán a TAB-ban végül nem ment át ez a módosító javaslat. Mi azt gondoltuk, hogy néhány jelzős szerkezetben történő változtatás, illetőleg az Európa Tanács értékrendje, tevékenységi körébe tartozó kérdések közül a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartásának az erősebb hangsúlya javát szolgálta volna ennek a politikai nyilatkozatnak. Ebben volt, még egyszer mondanám, a Külügyi bizottságban egy egyetértés, de sajnálatos módon ez a TAB-on nem ment át. Így ez a módosító indítvány úgymond elveszett, és így az MSZP-frakció módosítási javaslata nem került befogadásra. Mi azt gondoljuk, hogy ami a politikai nyilatkozatban van, az, mondjuk, 85 százalékban elfogadható számunkra, de fenntartom azt az állításomat, hogy a mi módosító indítványunk az ellenzéki pártok számára könnyebben elfogadhatóvá tette volna ezt a politikai nyilatkozatot. [[19.00]] Mi örültünk volna, ha mielőtt beterjesztésre kerül ez a politikai nyilatkozat, lehetett volna esetleg konzultálni akár informális keretek között és nem a parlament keretei között, szakértői szinten vagy politikusi szinten erről a szövegről, és akkor elkerülhettük volna az ilyen típusú problémákat. Sajnos, ez nem ebben a formában valósult meg, így mi a magunk részéről a politikai nyilatkozatot eddigi álláspontunk szerint nem fogjuk tudni támogatni, attól függetlenül, hogy azzal a célkitűzéssel, amit megfogalmaztak itt az előttem szólók, maradéktalanul egyetértünk. [[Folytatás 197/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. május 17. hétfő 197/2. szám Országgyűlési Napló (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Azért is érdemes talán erre odafigyelni, hiszen sokan dicsérték ezt a testületet, amelyet Európa Tanácsnak hívunk, de azért annyit talán érdemes megjegyezni, hogy az Európa Tanács hírnevét, megbecsültségét az elmúlt időszakokban meg-megtépázta jó pár korrupciós botrány. Ebből kifolyólag talán érdemes arra is odafigyelni, hogy ez a testület, ez a nemzetközi szervezet vissza tudjon térni ahhoz az úthoz, amit megalakulásakor kijelöltek a számára, és ami miatt Magyarország is egyébként csatlakozott ehhez a testülethez, nevezetesen: a kisebbségi jogok, az emberi jogok, a szabadságjogok maradéktalan teljesülését és kompromisszumok nélküli teljesülését támogassa, vagy tűzze ki azt a célt, hogy ezeket elősegítse a tevékenységével. Bizony, az elmúlt időszakban számos olyan botrány volt, ami arra mutatott rá, hogy egy picit ez a szervezet is letért arról az útról, amelyet az alapítói kijelöltek a számára, és bizonyos esetekben az emberi gyengeség rányomta a bélyegét ennek a szervezetnek a működésére is. Igazából ennél hosszabban azért nem szeretnék beszélni, mert azt gondolom, a tartalmi észrevételekkel, ahogy az imént is mondtam, egyetértünk. Helyes és jó az, hogyha bármely ország Európában részt kíván venni abban a vitában, amely Európa jövőjéről szól ez még akkor is így van, ha ebben a parlamentben az ellenzék és a kormánypárt mást gondol adott esetben Európa jövőjéről vagy az európai magyarok jövőjéről. Ettől függetlenül a vita termékeny tud lenni, és a vita hozzájárulhat ahhoz, hogy valóban segítsünk megépíteni egy olyan új európai jövőt, amely Magyarország számára is a nemzeti érdekeinek az érvényesítéséhez jó fogódzókat ad vagy jó terepet ad. Mi a magunk részéről abban hiszünk, hogy az Európai Unión belüli részvétel nélkül Magyarországnak sokkal rosszabb jövője lenne; úgy szoktunk fogalmazni, hogy Európán kívül is van élet, csak nem túl jó. Éppen ezért mi minden olyan vitát, egyeztetést és kormányzati tevékenységet támogatunk, ami ezekhez a magasztos, morális célokhoz közelebb viszi az országot és ezt a nemzetet. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Juhász Hajnalka képviselő asszony, KDNP-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy elnökség mindig óriási lehetőség egy ország számára, hogy bemutassa azokat az értékeket, amelyek igazán fontosak, és mutatják azt, hogy milyen irányba megy tovább egy ország. Egy olyan nemzetközi szervezetről beszélünk, amelyet 1949-ben a londoni egyezmény hozott létre. Egy olyan, 47 tagállamból álló szervezettel van dolgunk az Európa Tanács esetében, amelynek minden európai ország a tagja Koszovó, Vatikán és Fehéroroszország kivételével, és fontos hangsúlyozni, hogy minden uniós tagállam tagja az Európa Tanácsnak. És még egy adalék: bár az Egyesült Királyság a brexit következtében nem tagja az Európai Uniónak, de az Európa Tanácsnak tagja, így a britek aktív politikai részvétele reményeink szerint a jövőben is meghatározó lesz az Európa Tanácsban. Ez az időszak, maga a politikai nyilatkozat és azok a prioritások, amelyek megfogalmazásra kerültek, azt gondolom, egyedülállóak. Azt érdemes megjegyezni az Európa Tanács kapcsán, hogy 1951-ben határozta meg az eljárási szabályait, és annak a 6. cikkelye mondja ki azt, hogy minden egyes tagállam szabadon dönthet az elnökségi prioritásairól. Ez azt jelenti, hogy a különböző elnökségek nem kötődnek egymáshoz, nem kötelező ez a feladat. A németek viszik most az Európa tanácsi elnökséget, ők a görögöktől vették át, Magyarország május 21-én veszi át, és ezt követően november 17-én Olaszországnak fogjuk átadni. Ez egy féléves rotációs rendszer 1951 óta. Szeretném kiemelni azt, hogy az Európa Tanács jelentőségét nagymértékben erősíti az, hogy a negyvenes évek végétől 45 ország több mint 216 állam- és kormányfője tartott beszédet az Európa Tanácsban. Büszkék lehetünk méltán a prioritásainkra: a nemzeti kisebbségek jogainak védelme, a vallásközi párbeszéd, a jövő kihívásai, mint a mesterséges intelligencia, a kiberbűnözés, a jövő generáció kérdése, a gyermekjogok védelme, a családi értékek védelme és az egészséges környezethez való jog. Fontos azt is hangsúlyoznunk, hogy az elmúlt időszakban itt a parlamentben is sokat beszéltünk a Minority SafePack kérdéséről. Azért tartom fontosnak hangsúlyozni, mert a nemzetközi szervezetek általában versenyeznek egymással, és bizony ebben az Európai Unió nagymértékben alulmaradt, amikor az Európai Bizottság elutasította a Minority SafePacket. Miért fontos ezt az Európa Tanács kapcsán kiemelni? Azért, mert nemzetközi jogi szempontból az Európa Tanács rendelkezik a két legfontosabb kisebbségvédelmi egyezménnyel: a nemzeti kisebbségek jogainak védelme, valamint a regionális és kisebbségi nyelvek európai chartája, és pont a magyar elnökségünk is egy nagyon fontos politikai üzenetet hordozhat azáltal, hogy a Minority SafePack elutasítása ellenére számunkra a nemzeti kisebbségek jogainak vé-delme továbbra is fontos prioritás, és szeretnénk, ha ezt az üzenetet maga az Európai Unió és az Európai Bizottság is meghallgatná. Ezért fontosnak tartom azt, hogy ezt a politikai nyilatkozatot támogassuk, hiszen ez tükrözi azt az értékrendet, amelyet az elnökségünk során képviselni szeretnénk. Én is szeretnék Németh Zsolt képviselőtársamnak gratulálni. Nagyon nagy dolog az, hogy a Parlamenti Közgyűlés alelnöke lett, és a politikai, valamint a demokráciabizottság elnökeként képviseli hazánkat és a hazai értékeket, mert minden egyes pozíció megmutatja azt, hogy igenis hangunk lehet az Európa Tanács magyar elnöksége során. A delegáció tagjaként, a Parlamenti Közgyűlés tagjaként mindent meg fogunk tenni, hogy ezek a prioritások, amelyekre méltán büszkék lehetünk, érvényre jussanak. Hadd emeljek még egy dolgot ide! Az Emberi jogok európai egyezménye bár tartalmazza az alapvető jogot a vallásszabadsághoz, ez a 9. cikkely, mégis maga az Európa Tanács az elmúlt években méltánytalan módon hanyagolta ezt a témát, ezért nagyon fontosnak tartjuk a vallásközi párbeszéd kérdésének visszaemelését. Utoljára 2007-ben interkulturális párbeszéd formájában foglalkozott ezzel az Európa Tanács. Itt például büszkén bemutathatjuk a Hungary Helpset, és azt, hogy mit tett a magyar kormány az üldözött keresztények megsegítése érdekében a Közel-Keleten, az afrikai területeken és más országokban. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmet, és fontos, kérem, támogassuk a politikai nyilatkozatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Azt hiszem, ez a napirend nem alkalmas arra, hogy heves belpolitikai csatározásokat folytassunk, és nem is állt szándékomban, így kérem, hogy talán az eddigi hangvételnél kicsit kritikusabb megjegyzéseimet mint a témához való érdemi hozzájárulást tekintsék. Először is azt szeretném elmondani, hogy szerintem abban van egyetértés köztünk, hogy az Európa Tanács egy olyan fontos közös intézmény, amelynek talán megvan a maga szerepe, mondjuk így, ebben a nemzetközi kapcsolatrendszerben és egyáltalán az együttműködési rendszerben, ami Európát jellemzi. Én abba a vitába, amit itt az imént is hallottunk, hogy most akkor az Európa Tanács a jó, az Európai Unió a rossz, vagy fordítva, nem mennék bele, szerintem mind a két intézménynek megvan a maga rendkívül fontos szerepe. [[19.10]] Azt kell mondanom, hogy természetesen a dolgot magát érdemes nézni, miközben van azért annak egy sajátos bája, hogy az a magyar kormány fog az Európa Tanácsban döntő szerepet játszani, vezető szerepet játszani a következő időszakban, amelyik éppenséggel nem nagyon játszik dicséretes szerepet az európai emberi jogi egyezmény betartásában, amelyik meglehetősen harcosan áll szemben az Európa Tanács biztosainak ajánlásával, amelyik szívesen veszi semmibe az Emberi Jogi Bíróság ítéleteit, és amelyik nem különösebben elkötelezett az emberi jogok mellett. Ennek egyébként éppen ma is tanúbizonyságát adták, de ezt majd mindjárt el fogom mondani. Azt kell mondanom, hogy önmagában egy lehetőség, és afféle pedagógiai optimizmussal is azt gondolom, hogy bizonyára a magyar kormánynak is hasznára válik és fideszes képviselőtársaimnak is, hogyha talán hallanak más véleményeket is, mint mondjuk, ami a magyar parlamentben ezekben a kérdésekben elfogadott, mert azért a vallásközi párbeszéd sem azt jelenti, hogy csak a kereszténységet védjük és egyébként a többi vallást nem. Bizony, a vallásközi párbeszéd arról is szól, hogy egyébként hogyan lehet a különböző világnézetek, különböző vallási meggyőződések között egyensúlyt találni. Ugyanakkor nem tudok szó nélkül elmenni amellett Mesterházy képviselő úr a tőle megszokott diplomatikus finomsággal, rendkívül óvatosan fogalmazott, én nem fogom ezt tenni , ami ma a Törvényalkotási bizottságban történt, merthogy van egy olyan dolog, ami benne van a határozati javaslatban, és nem kéne benne lennie: ez az önök külpolitikájának a feldicsérése. Arról beszélnek, hogy az Országgyűlés üdvözölje beleértve az ellenzéket is, hiszen itt konszenzusra törekszünk a kormány aktív nemzetközi szerepvállalását. Mit? Azzal az Oroszországgal és Törökországgal barátkoznak, azokat tekintik mintának, azoknak az érdekeit szolgálják, amelyek egyébként az Európa Tanácstól folyamatosan kritikát kapnak, és amelyek, hogy mondjam finoman fogalmazva, rendkívül ellenségesek az Európa Tanáccsal? Azt a Kínát tekintik nagy szövetségesnek és arra tekintenek példaképként, amelyik az emberi jogok megsértésének naponta adja tanúbizonyságát? Ezt kellene nekünk üdvözölnünk itt, az Európa Tanácsról szóló vitában? És mi az, ami hiányzik? Mi az, amit önök nem akarnak látni ebben a dokumentumban? Merthogy eldugták az indoklásban, és amikor képviselőtársaim javasolták, hogy kerüljön be a szövegbe, akkor ezt nem szavazták meg. Megmondom: az Országgyűlés elkötelezett az Európa Tanács és annak deklarált céljai, különösen a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság fejlődése és előmozdítása iránt. Na, ez az, amit önök nem szeretnének látni ebben a dokumentumban: a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiság fejlődését! Ne legyen félreértés: fontosak azok a célok, amikről egyébként önök beszélnek, csak hát vannak más célok is, amik ezek szerint önöknek nem fontosak. Azt kell mondanom ezek után, hogy természetesen nem tudunk egy ilyen nem konszenzusra törekvő, hanem éppen ellenkezőleg, fideszes önigazolási célokat szolgáló határozati javaslatot támogatni. Megértettük, ebben sem kívánnak együttműködni, tudomásul vesszük. Ígérjük, 2022 után, amikor nekünk lesz többségünk, akkor másképp lesz, mi majd keressük a konszenzust ezekben a kérdésekben is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Most nagyon furcsa helyzetben vagyok, hogy hallottunk itt egészen ünnepélyes hangvételű felszólalásokat, és most itt előttem Arató Gergelytől egy nagyon erőteljesen, kritikai éllel megfogalmazott hozzászólást, illetve valóban, Mesterházy képviselő úrtól egy ilyen köztes megoldásként egy finom, diplomatikus megszólalásba csomagolt kritikát. Azt kell mondanom, hogy gyakorlatilag minden felszólalással azonosulni tudok, egyet tudok érteni, és én azt gondolom, hogy helye is volt valamennyi felszólalásnak, amit itt hallottunk. Röviden visszautalva arra, amit hallottunk itt az elmúlt rövid időszakban, én azt gondolom, hogy abban valóban teljes mértékben egyetértés van, hogy az Európa Tanács egy rendkívül fontos intézmény, és nagyon-nagyon fontos, hogy minden intézményt, minden fórumot felhasználjunk a saját nemzeti érdekeink képviseletére, és azért, hogy közösen is tudjunk küzdeni olyan kihívások kapcsán, amik előttünk állnak vagy előttünk, magyarok előtt, illetve egész Európa előtt. Egyetértek Németh Zsolt elnök úrral, hogy valóban vitát kell folytatnunk Európa jövőjéről, vitát és nagyon őszinte, nyílt vitát, mert ezzel, én azt gondolom, az elmúlt több évtizedben adósak maradtunk, és ebben bizony helye van minden európai államnak, azoknak az államoknak is, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak. Persze nyilvánvalóan nekünk is határozott, nagyon határozott véleményünk, hogy Magyarországnak az Európai Unióban van a helye, és azt gondolom, remélem, hogy ebben egyébként konszenzus van a magyar parlament pártjai között, ugyanakkor nyilvánvalóan meg kell fogalmazni, hogy rengeteg probléma van az Európai Unió működésével. Látható, hogy ez a struktúra, ahogy most működik az Európai Unió, nem igazán alkalmas arra, hogy a legfontosabb kihívásokkal szemben valódi, viszonylag gyors és hatékony cselekvést tudjon felmutatni. No, tehát összességében azt gondolom, hogy nagyon fontos az Európa Tanács mint fórum az Európa jövőjéről folyó vita tekintetében. Én egyetértek Mesterházy képviselő úrral abban, hogy egy ilyen nagyon-nagyon fontos eseménysorozat előtt, egy ilyen dokumentum esetében ténylegesen a konszenzusra kellett volna törekedni. Én azt gondolom, egy fontos üzenet lett volna, hogyha ezt egységesen tudja elfogadni a magyar Országgyűlés, a kormánypártok és az ellenzéki pártok részvételével. Én azt gondolom, hogy ebben segített volna, hogyha valóban van egy érdemi előzetes konzultáció, ami megelőzhette volna, hogy valóban, ahogy mondta képviselőtársam, ne jelzős szerkezeteken múljon, hogy tudjuke konszenzussal támogatni ezt a dokumentumot vagy nem. Tehát ilyen módon én az előttem szóló kritikusabb képviselőkkel egyet tudok érteni, és azt gondolom, hogy valóban jogos a kritika, itt az eljárás tekintetében ezt, én azt gondolom, hogy meg kellett volna fogadni, és itt valóban törekedni kellett volna egy konszenzusra. Ezt azzal együtt is mondom, hogy jelen tudásom szerint, én azt tudom mondani, az LMP-frakció fogja tudni támogatni ezt a javaslatot, hiszen azokkal a megfogalmazott célokkal mi maximálisan egyetértünk, amik itt kiemelt célként szerepelnek. Én külön személy szerint is egyetértek azzal, hogy az európai politikában kiemelten a nemzeti kisebbségek jogainak védelme és így a magyar nemzetpolitikai célok érvényesítése és a külhoni magyarokért való erőteljes és közös nagyon fontos, hogy közös küzdelem az első sorban vagy az első pontként szerepel. Tehát valóban egyébként, ez több képviselőtársamtól elhangzott, hogy óriási kihívásokkal szembesülünk itt akár európai szinten az őshonos kisebbségek jogainak védelmében, de nyilván számunkra legfontosabb, hogy a külhoni magyarok érdekeinek képviseletében. Láthatjuk, hogy döbbenetes fejleményeket voltunk kénytelenek megélni itt akár az elmúlt évben és szimbolikus évben, a nemzeti összetartozás évében. Egészen elképesztő és döbbenetes magyarellenes kirohanásokat is tapasztalhattunk, és láthatjuk itt, főleg a kárpátaljai magyarságot érintő súlyos problémák tekintetében, hogy sajnos bizony sokszor eszköztelenek vagyunk, és az a minimum, hogy nagyon határozottan megfogalmazzuk a kiállásunkat, és olyan eszközökkel élünk, mondjuk, itt a NATO-val is összefüggésben, amik még rendelkezésre állnak annak érdekében, hogy tudjunk tenni a kárpátaljai magyarok jogainak biztosítása érdekében. Tehát ez egy nagyon-nagyon fontos kérdés, és valóban, az Európa Tanács egy fontos fóruma, fontos terepe a nemzetpolitikai szempontok érvényesítésének. Igen, én azt gondolom, hogy ebben a helyzetben különösen fontos a szembeállítás az Európai Bizottságnak a gyalázatos, nem oly rég megtapasztalt magatartásával, és úgy általában azzal kapcsolatban, hogy az Európai Unió intézményei és az Európai Bizottság, vagy mondhatjuk úgy, hogy az európai politikai elit mintha nem igazán mutatna kellő érdeklődést az őshonos kisebbségek jogainak védelme érdekében, és nem kívánna ezzel a kérdéssel foglalkozni, annak ellenére, hogy meggyőződésünk szerint nagyon-nagyon fontos európai értékekhez kapcsolódnak ezek a kérdések. Úgyhogy mindenképpen fontos, hogy itt első számú prioritásként tudjunk erről beszélni. A jövő generációkkal kapcsolatos kérdések. Nyilvánvaló, teljesen egyetértünk ebben, hogy erről beszélni kell. Én azzal is egyetértek, hogy a vallásközi párbeszéd az egy olyan fontos kérdés, ami mondjuk, meghatározó Európa számára. Tehát valóban egy sorskérdés, hogy ebben a kérdésben egyelőre el tudunke jutni odáig, hogy egy őszinte vitát kinyissunk, és hogyha ezt meg tudtuk tenni mivel én magam egy rövid ideig, három évig az Európai Unió régiók bizottságában voltam, megtapasztaltam, hogy az európai közbeszéd, az európai politikai elit még nem tud igazából mit kezdeni ezzel a kérdéssel , valóban el kell jutni odáig, hogy nyílt és őszinte, a lényeget feltáró vitát folytassunk. És akkor talán el tudunk abba az irányba is indulni, hogy valódi megoldásokat tudjunk találni egy rendkívül fontos kérdésben, amely valóban már jellemzően egyébként Nyugat-Európában egy nagyon-nagyon komoly társadalmi problémává nőtte ki magát, és nyilvánvalóan mindenkinek érdeke, az Európai Unió valamennyi polgárának, függetlenül attól, hogy az egyes országokban eltérő mértékben van jelen ez a probléma. Úgyhogy a jövő kihívásai tekintetében, én azt gondolom, szintén egyetértünk. A fenntarthatóság és a környezeti kérdések ügyében nyilvánvalóan az ügy fontossága megint csak egy egyetértés tárgya, és örülök egyébként, hogyha a kormánypártok részéről is már egyre inkább azt a retorikát hallom, hogy egyetértenek azzal, hogy ez egy nagyon-nagyon fontos kérdés, korunk talán legfontosabb kihívása. Nyilván, hogyha itt a mélységébe belemegyünk, akkor több olyan kérdést találunk, amivel a megoldások tekintetében nem értünk egyet. De az biztos, hogy vannak olyan kihívások, amivel kapcsolatban együttműködésre van szükség. Ha csak egyetlenegy dolgot említek, az atomtechnológia használata terén a nagy aktivitású radioaktív hulladékok végleges elhelyezésének a kérdése nagyon sok európai országban óriási probléma. [[19.20]] Úgyhogy itt a gondolkodást is közös fórumokra kell terelni annak érdekében, hogy ezekre a kérdésekre hatékony és a jelen tudásunkhoz képest, mondjuk, jobb megoldásokat tudjunk találni. De ezzel együtt azt tudom mondani, hogy ezekkel a megfogalmazott kulcsszavakkal, gondolatokkal, prioritásokkal mi egyet tudunk érteni. Én most azt mondom, hogy én úgy látom, hogy az LMP-frakció támogatni is fogja ezt a politikai nyilatkozatot. De azt azért mindenképpen szeretném még röviden jelezni, hogy egyetértek a kritikus hangvétellel, és ha nem is egy ilyen határozati javaslat vitájában, de azt mindig el fogjuk mondani, hogy egészen elképesztő és megdöbbentő folyamatnak tartjuk azt, hogy jól láthatóan a magyar kormány, feladva minden, korábban egyébként a retorika szintjén képviselt elvet, rengetegszer a döntéseivel szembemegy a magyar nemzeti érdekekkel, és csont nélkül kiszolgálja akár az orosz, akár a kínai nagyhatalmi érdekeket, és egészen megdöbbentő módon olyan döbbenetes döntéseket tudnak hozni adott esetben még egy járványügyi helyzetben is, amivel kapcsolatban itt már nagyon sokszor elmondtam és még el is fogom mondani, hogy súlyosan sérti a magyar nemzeti érdekeket. Tehát ezzel kapcsolatban azt mi semmilyen formában nem tudjuk megtenni, hogy üdvözöljük a kormány külpolitikáját. Mi azt tudjuk megtenni, hogy az itt felsorolt és az imént is említett célokkal egyet tudunk érteni, és azzal is, hogy ez egy nagyon fontos időszak lesz és egy fontos fórum annak érdekében, hogy azokért a célokért közösen és hatékonyan tudjunk fellépni, amivel kapcsolatban viszont remélem, hogy konszenzus van a magyar Országgyűlésben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Németh Zsolt elnök urat mint előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában… [[Jelzésre:]] Igen. Tájékoztatom elnök urat, hogy 5 perc 46 másodperc áll rendelkezésére. Elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Csak nagyon röviden. Arató Gergely képviselő úr lógott ki itt a sorból a tárgyalás során, de ez ne szegje kedvünket, mert alapvetően úgy látom, hogy tudunk érdemi párbeszédet folytatni olyan kérdésekről, amelyekről szükséges, hogy ha a magyar külpolitikában gondolkodunk, akkor folytassunk érdemi párbeszédet. Nem kívánok azokra a provokatív vádakra részletesen kitérni, hogy az Emberi Jogi Bíróság ítéleteit Magyarország semmibe venné. Nem felel meg a valóságnak. Együttműködünk az Emberi Jogi Bírósággal, és nagyon komoly eredményeket tudunk felmutatni, tehát nagyságrendileg javult a bírósági ítéletek végrehajtása az elmúlt években, és erre fogunk törekedni a jövőben is. Az, hogy ne lennénk elkötelezettek az emberi jogok tiszteletben tartása mellett, ez sem felel meg a valóságnak. Ugyanakkor, ami az előzetes konzultációt illeti, szeretném fölhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy azzal a szándékkal terjesztettük be a Külügyi bizottság elé a határozati javaslatot, hogy ott jussunk konszenzusra, és én abban a hiszemben tettem föl szavazásra a szöveget, hogy nem fogalmazódott meg egyetlenegy módosító javaslat sem a szöveggel kapcsolatosan. Tehát én abban a hiszemben voltam, hogy itt egyetértés övezi ezt a szöveget. Nem a magyar diplomácia teljesítményének az értékeléséről szól ez a néhány mondat. De ugyanakkor, hogy demonstráljam, hogy az együttműködési szándékunk megvolt, a módosító javaslat vitája során is ez egyértelmű volt. Ugyanakkor azt kell mondanom, képviselőtársaim, hogy amikor a módosító javaslat indokolásában az a mondat szerepel, hogy azért van szükség ezekre a módosításokra, mert Magyarország a térségbeli országok között utolsó helyen áll mind a demokrácia minőségét, mind az egyéni szabadságjogok érvényesülését, mind pedig a jogállamiság minőségét jelző mutatószámok alapján, nem lehet csodálkozni azon, hogy egyes képviselőtársaim ezt provokatív indokolásnak minősítették, és a TAB álláspontja, a TAB végső álláspontja értelemszerűen ennek köszönhető. Tehát keressük majd a konszenzust 2022 után Arató Gergely megfogalmazásában. Azt hiszem, hogy ezen az úton nehéz lesz konszenzust kialakítani. Kérem ennek a tudomásulvételét képviselőtársaim részéről. De én sem adom fel. Tehát ahogy Arató Gergelyben van egy pedagógiai optimizmus, bennem is van egy pedagógiai optimizmus a tekintetben, hogy van értelme a külpolitikai célokat egyeztetni, és megpróbálni kialakítani, ezekben a nemzetközi kihívásokban megtalálni a konszenzust, és ennek a konszenzusnak a támogatásával előrehaladni. Ezért örülök annak, hogy több ellenzéki frakció is kinyilvánította már az egyértelmű támogatását, és remélem azt, hogy holnap délelőttig, amikor szavazásra fog sor kerülni, a száma ezeknek a frakcióknak tovább fog nőni, mert őszintén gondolom, hogy fontos, hogy egy minél szélesebb konszenzus legyen a magyar külpolitikának az ilyen minősített feladatai előtt, mint egy Európa tanácsi elnökség. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15985. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványról szóló T/15985. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 9 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a Terror Háza Múzeumot is működtető alapítvány közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvánnyá való átalakítását célozza a részére történő vagyonjuttatással. Az alapítvány megfogalmazott céljait jelen törvényjavaslat közérdekűnek minősíti. Az előterjesztés továbbá lehetővé teszi azt is, hogy ha az alapítvány a javaslatban nevesített felsőoktatási intézmény útján látja el a közfeladatát, akkor az alapítvány mellett e felsőoktatási intézménynek is legyen lehetősége önkéntes alapon, egyoldalú nyilatkozattal csatlakozni bármely egységes állami beszerzési rendszerhez, és onnan ugyanilyen módon távozni is. Tisztelt Ház! A javaslat elfogadása hazánk egyik legfontosabb szellemi műhelyének tevékenységét tenné hosszú távon tervezhetővé, valamint garantálná, hogy a globális kultúrharc egyik legsikeresebb, nemzeti szuverenista és konzervatív eszmei alapokon álló hazai intézményrendszere ne váljon a napi politikai küzdelmek tárgyává, mint ahogyan erre sajnos 2002-2010 között több alkalommal is sor került. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Schanda Tamás János tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Schanda Tamás János államtitkár urat, az előterjesztő képviseletében kíváne most felszólalni. [[Schanda Tamás János: A végén, köszönöm.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita e szakaszában nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon! [[19.30]]
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzentwurfs über die Stiftung zur Erforschung von Geschichte und Gesellschaft in Mittleres und Östliche Europa mit Nr. 15.985, erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/15985. számon benyújtott, „A Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványról” című törvényjavaslat kapcsán! Bizottságunk élve a rendelkezésre álló lehetőséggel saját módosítási szándékot nyújtott be T/15985/3. számon, ahogy azt 2021. április 28-án, a törvényjavaslat általános vitája során elhangzott beszédemben már előre jeleztem. Engedjék meg, hogy röviden idézzek az Alaptörvény nemzeti hitvallásából! „Kinyilvánítjuk, hogy a velünk élő nemzetiségek a magyar politikai közösség részei és államalkotó tényezők. Vállaljuk, hogy örökségünket, egyedülálló nyelvünket, a magyar kultúrát, a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját, a Kárpát-medence természet adta és ember alkotta értékeit ápoljuk és megóvjuk.” Szándékunk szerint természetesen a nemzetiségi szempontokat figyelembe véve kívántuk módosítani a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványról szóló T/15985. számú törvényjavaslatot, azaz nevesíteni kívántuk a törvényjavaslatban, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány közfeladatai között szerepeljenek az őshonos nemzetiségekkel kapcsolatos történeti, kulturális, társadalmi kutatások az Alaptörvényben foglaltakra visszautalva , valamint a kutatási eredmények integrálása a közoktatásban használt tananyagokba. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatunk szerint a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. számú törvény 1. melléklet A) pontjában foglalt táblázat 34. sora a következőképpen egészült volna ki: „2. A magyarországi nemzetiségi közösségek XX. századi történetének kutatása, társadalmi helyzetének, a közösségek jellemzőinek feltárása, az egyes nemzetiségi közösségek egymással és a többségi társadalommal való együttélésének és kapcsolatának vizsgálata, a magyarországi nemzetiségi közösségek demográfiai, gazdasági, politikai, és kulturális helyzete, valamint politikai aktivitásának vizsgálata.” A bizottsági ülésünkön az innovációért és technológiáért felelős miniszter képviselője úgy nyilatkozott, hogy az előterjesztő nem támogatja bizottságunk módosító szándékát. Ennek oka az volt, hogy az idő rövidsége miatt nem volt lehetőségünk és alkalmunk a szaktárcával tételesen egyeztetni a módosító javaslatunkat. Az ülést és a benyújtást követően viszont lehetőség nyílt a minisztérium képviselőivel konkrétan és tételesen végigegyeztetni a módosító szándékunkat. A szakmai egyeztetés eredményeképpen a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-ai ülésén tárgyalt 15985/7. számú összegző módosító javaslat 6. módosítópontjának 4. pontja szerint kerülne be a törvény elfogadását követően a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. számú törvény 1. számú melléklet A) pontjában foglalt táblázatba az új 6a. pont, melynek 1. pontja az őshonos nemzetiségekre vonatkozóan kiegészítésre került az alábbiak szerint: „1. a XX. századi magyarországi, valamint közép- és kelet-európai történeti, politikai és társadalmi kutatások, ezen belül különösen a kommunizmus, a közép- és kelet-európai diktatúrák XX. századi történetének feltárása és bemutatása, a magyar, valamint a közép- és kelet-európai történelem, politika és társadalom tényeinek kutatása és elemzése, beleértve a régióban élő őshonos nemzetiségek történetét is.” Ezzel a módosítással mely az eredeti javaslatunk B verziója volt a Magyarországi nemzetiségek bizottsága szintén egyhangúlag egyetért. A módosító javaslat nevesítve, konkrétan meghatározza a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítvány számára azt a feladatot, hogy az Alaptörvény szerint is államalkotó, a magyarság történetétől elválaszthatatlan, őshonos nemzetiségek történetét is kutassa. Mindezek alapján a tisztelt Háznak a T/15985. számon benyújtott, „A Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványról” című törvényjavaslat elfogadását bizottságunk támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Írásban előzetesen senki nem jelezte felszólalási szándékát. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon röviden fogok hozzászólni ehhez a javaslathoz. Azt tudom mondani, hogy nagyon sok olyan indítvány kerül az Országgyűlés elé, amelynél az indoklásban leírt vagy éppen a szövegben megfogalmazott, deklarált célokkal egyet tudunk érteni, ugyanakkor hogyha megnézzük, hogy mi van ezek mögött vagy hogy éppen milyen módszert alkalmaz a kormány vagy tart jónak a kormány azok végrehajtására, akkor az egyetértés már nem áll fenn, és a szavazatunkkal nem tudjuk támogatni. Nagyon-nagyon sok vitát, hosszú-hosszú vitákat folytattunk az úgynevezett közérdekű vagyonkezelő alapítványokba való közvagyon-kiszervezésről, ugye, itt egy ilyen alapítvánnyá történő átkonvertálás, átalakítás szerepel az indítványban konkrétan. Itt én magam, ugye, nem láttam még vagyonelem-kihelyezést, ennek ellenére én azt gondolom, hogy az elmúlt hetek gyakorlatai alapján is elmondhatjuk, hogy minimum nagyon erőteljes bizalmatlansággal tekintünk az indítvány mögötti esetleges szándékokra, illetve a későbbi lépésekre. Azt ugyanakkor mindenképpen szeretném elmondani, hogy rengeteg ellentmondást látunk itt az indítvány és a kormány, illetve a Fidesz-KDNP-frakció szavazási magatartása kapcsán. Hogyha megnézzük, a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványnak a felsorolt céljait, akkor itt, ugye, kiemelt szerepet kapnak a kutatási, különböző kutatási feladatok, és itt szerepel benne, hogy a kommunizmus és a kelet-közép-európai diktatúrák XX. századi történetének feltárásával és bemutatásával kapcsolatos közfeladatok folyamatos ellátása. Én azt gondolom, hogy mindannyian egyetérthetünk azzal, hogy ez egy nagyon-nagyon fontos cél, de én azt gondolom, hogy végtelenül hogy így mondjam cinikus ilyet megfogalmazni bármilyen módon a kormányoldal részéről azok után, hogy 23 alkalommal szavazták le az ügynökakták feltárására vonatkozó törvényjavaslatunkat, és 23-szor tették lehetetlenné a szembenézést azzal, hogy itt a rendszerváltás időszakában az egykori állambiztonság fenntartói milyen módon hálózták be a rendszerváltó pártokat, és milyen olyan folyamatokat indítottak el, amelyek nemcsak a múltat, hanem a magyar gazdasági életet, mondjuk úgy: a társadalmi folyamatokat a mai napig meghatározzák. Ez egy végtelenül cinikus magatartás volt. Én azt gondolom, hogy egy ilyen jellegű indítványnál, amikor önök egy ilyen, amúgy nagyon-nagyon fontos és számunkra is fontos célra utalnak, akkor ezzel önöket mindenképpen szembesíteni kell, és szembesíteni is fogjuk azzal, hogy a másik oldalról viszont végtelenül álszent az önök szavazási magatartása. Összességében azt tudom mondani, hogy a javaslatra az LMP-frakció nem fog tudni igennel szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével az adott időkeretekben. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, aki az előterjesztő képviseletében válaszolni kíván az elhangzottakra.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy én is csak néhány mondatot mondjak ezen fontos törvényjavaslat vitájának a végén! Egyrészt megköszönöm mindenkinek nemcsak a mostani, hanem a korábbi időszakban tett hozzászólásait ezen törvényjavaslathoz, másrészt pedig engedjék meg, hogy ezek közül is kiemeljem Ritter képviselő úrnak a javaslatát, és köszönjük azokat az észrevételeket, amelyeket tett, hiszen ezzel is tovább tudtuk növelni, azt gondolom, a törvényjavaslatnak a hasznosságát és a minőségét. [[19.40]] Végezetül pedig, tisztelt elnök úr, engedje meg, hogy annyit elmondjak, hogy valóban egy fontos, önmagán túlmutató jelentőségű törvényjavaslatról van szó, amely hazánk egyik legfontosabb szellemitudás-bázisát, szellemi műhelyét erősíti tovább, és éppen ezért arra kérem az Országgyűlés minden frakcióját, hogy támogató szavazatukkal segítsék ezen törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16000. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/16000. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 11 nem szavazat ellenében elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat számos jogszabály módosítását tartalmazza. Csak a legrövidebben szeretnék néhányról szólni. A nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosítása megteremti az összhangot a klinikai központban egészségügyi szolgálati jogviszonyban álló oktató egészségügyi és oktatási jogviszonyai között. A felsőoktatási intézmények versenyképességének erősítése kiemelt cél, amelynek fontos támogatói lesznek a jövőben a tudományos és innovációs parkok, amelyek erősíteni tudják az egyetemi-ipari együttműködéseket, valamint az egyetemi tudás üzleti környezetben történő hasznosítását. A javaslat megteremti a lehetőségét annak, hogy a kutatás-fejlesztési és innovációs vállalkozási tevékenység az intézményi társaságok által is végezhető legyen. Az előterjesztés az elmúlt évek tapasztalatai alapján a felsőoktatási felvételi eljárást egészében elektronikussá teszi, az informatikai képzési terület szakjai esetében lehetővé válik, hogy önköltséges képzés keretében felvételi eljárás nélkül is folytathassák tanulmányaikat azok, akik számára például a tudás elmélyítése vagy az adott munkahelyen vezetői munkakörbe történő kinevezés céljából ez szükséges. Tisztelt Ház! A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény módosítása elsősorban a jogalkalmazási gyakorlat alapján pontosító, technikai jellegű. Többek között a nyugellátásokkal összefüggő vala-mennyi eljárást illetékmentessé teszi, valamint biztosítja, hogy a munkarehabilitációs díjat és a fejlesztési foglalkoztatási díjat a jövőben csak akkor kelljen a nyugdíjszámítás során figyelembe venni, ha az magasabb összegű nyugdíjat eredményez. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény módosítása lehetővé teszi, hogy a gyed azon szülőknek is járjon majd, akik az ellátás mellett nappali tagozaton folytatják tanulmányaikat, míg gyermeküket napközbeni ellátást biztosító intézményben helyezik el. A módosítással emelkedik a méltányosságból megállapítható gyermekgondozási díj havi összegének felső határa, a minimálbér 70 százalékáról a minimálbér kétszeresének 70 százalékára. A javaslat továbbá rugalmasabbá teszi a maximális összegben megállapított gyed, a hallgatói gyed összegének a minimálbér, a garantált bérminimum emeléséhez igazodó felülvizsgálatának szabályozását, hogy az alkalmazható legyen a minimálbér és a garantált bérminimum évközi módosítása esetén is. Tisztelt Országgyűlés! A családok támogatásáról szóló törvény módosításában fontos változás, hogy a saját jogon magasabb összegű családi pótlékra jogosult tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos nagykorú személyek idén július 1-jétől már kereseti korlátozás nélkül dolgozhatnak, a családi pótlék megtartása mellett. Az előterjesztés a szakképzési rendszer átalakításával összhangban pontosítja a családi pótlék, illetve az iskoláztatási támogatás rendelkezéseit is. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem államtitkár urat az előterjesztő képviseletében, hogy a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita e szakaszában nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Kihasználva a lehetőséget, hogy itt van államtitkár úr, rövid kérdést szeretnék föltenni, a törvényjavaslat sok tekintetben a felsőoktatást érinti. Korábban itt nagyon-nagyon komoly és veretes ígéretek hangzottak el, hogy a magyar felsőoktatás számára történelmi szintű fejlesztési lehetőség nyílik meg azáltal, hogy az ön főnöke, Palkovics miniszter úr ígérete szerint, még januárban megfogalmazott ígérete szerint 1500 milliárd forintos fejlesztési forrás érkezik az Európai Unióból. Na, ezt az 1500 milliárdot sikerült egy kicsit lealkudni vagy lefaragni 1200 milliárdra, majd az úgynevezett modellváltásnak hazudott kiszervezésről szóló szavazás után két nappal Gulyás Gergely miniszter úr bejelentette egész egyszerűen, hogy mégsem érkezik az Unióból vagy nem ilyen nagyságrendben- fejlesztési forrás. Ma reggel megismerhetővé vált a kormány helyreállítási terve, amit ha áttekintünk, akkor látható, hogy konkrétan a felsőoktatás fejlesztési céljaira ahogy számoltam 119 milliárd forint érkezik mindösszesen. Tehát háromszáz-egynéhány milliárdos keretet látunk, ebből laboratóriumépítéstől kezdve szakképzési sorokat is látunk, de konkrétan az önök 1500 milliárdos ígérete redukálódott 119 milliárd forintra. Emlékszünk, mennyi vitát folytattunk itt államtitkár úrral az elmúlt hetekben, egyrészt nyilván mi amellett érveltünk, hogy az is megalapozatlan, hogy a fejlesztési források hatékony elköltésének köze van a fenntartóváltáshoz nyilván ez a mi meggyőződésünk szerint teljes mértékben valótlan állítás volt , de az, hogy önök fő indokként meghatározzák ezt a hatalmas nagy fejlesztési lehetőséget, ezt a hatalmas uniós fejlesztési forrást, ami aztán nem érkezik meg, én úgy gondolom, hogy önök hazudtak a magyarországi felsőoktatás szereplőinek, becsapták a magyar egyetemeket, és ilyen módon terelték be a modellváltásnak hazudott politikai kiszervezésbe úgy, hogy sehol nincsenek a fejlesztési források, vagy legalábbis annak csak töredéke érkezik meg. A másik oldalról és ez némileg összefügg egyébként a költségvetési vitával , ha megnézzük, hogy milyen sorok szerepelnek a jövő évi költségvetésben, akkor láthatjuk, hogy elképesztő mértékben csökkentek a jövő évi büdzsé tervezetében a felsőoktatás sorai, akár csak az idei évhez képest. És ha tekintetbe vesszük azt, hogy a legtöbb kiszervezett egyetem, főleg a vidéki egyetemek nem kaptak olyan vagyonelemeket, amelyek bármilyen módon a fenntartásukat megalapozhatnák, amelyek önmagukban bevételtermelő vagyonelemek lehetnek, akkor elmondhatjuk azt, hogy önök gyakorlatilag a beígért fejlesztés helyett brutális megszorításokkal sanyargatják majd az immár politikai alapon kiszervezett egyetemeket. A kérdésem az, államtitkár úrhoz, hogy miért nem adják meg a magyar felsőoktatásnak az ígért uniós fejlesztési forrásokat. Ha úgy gondolják, hogy ezt nem kell az Európai Unió helyreállítási tervében biztosítani, akkor miért nem pótolják a központi költségvetésből? Mi az indoka, hogy ilyen drasztikus mértékben csökkentek a költségvetés tervezetében a felsőoktatás sorai? Mire számíthatnak a magyar egyetemek? Honnét kapnak forrásokat annak érdekében, hogy a működésüket biztosítani lehessen? Mi úgy látjuk, hogy konkrétan vagyonfelélésre kárhoztatják ezeket az egyetemeket, és arra kényszerítik, hogy ha túl akarnak élni, ha működni akarnak, akkor adják el azokat a vagyontárgyakat, amelyek egyébként nem olyan régen még a közvagyon tárgyát képezték. Egészen elképesztően álságos volt ez a folyamat. Nyilván ez minket nem lepett meg, mert mi átlátunk önökön, láttuk, hogy igazából minden hazugság, ami a felsőoktatási modellváltás folyamata mögött volt. Azt gondolom, hogy nem is nekem tartozik válasszal, tisztelt államtitkár úr, hanem azoknak az egyetemi vezetőknek és általában a magyar embereknek és a magyar fiataloknak mit tudnak mondani ezek után, hogy gyakorlatilag megvonják a forrásokat egy ilyen brutális politikai kiszervezés után a magyar egyetemektől. Hozzáteszem, erről a kérdésről is sok vitát folytattunk, és azt gondolom, hogy nemsokára fogunk még hosszabb vitákat folytatni, de azzal együtt, hogy önök kiszervezték szinte a teljes magyar felsőoktatást, politikai irányítás alá hajtották, nem érkeznek meg a önök által ígért uniós fejlesztési források, csökken a magyar felsőoktatásra fordított pénz a költségvetésben, önök elképesztő mértékű forrást kívánnak a magyar adófizetők pénzéből elkölteni a Kínai Kommunista Párt egyeteme budapesti campusának felépítésére. Tehát önök lényegesen többet fordítanak majd a Fudan Egyetem budapesti campusának felépítésére, mint egy teljes év alatt a teljes magyar felsőoktatás finanszírozására. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök erre kitől kaptak felhatalmazást? Miből gondolják azt, hogy önök erre felhatalmazást kaptak? És azt gondolom, hogy megint csak nem nekem tartozik államtitkár úron keresztül a kormány válaszadással, hanem a magyar közvéleménynek és a magyar fiataloknak; és mondhatjuk, hogy sok tekintetben különösen a vidéken élő fiataloknak, akik arra számítottak, hogy a magyar felsőoktatás berkein belül szerezhetik meg azt a tudást, amivel felvértezve tudnak érvényesülni majd a munkaerőpiacon, adott esetben hátrányos helyzetű vidéki térségekben is. Köszönöm szépen előre is államtitkár úr válaszait. [[19.50]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki az adott napirend keretében, az időkeret felhasználásával felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az a helyzet, hogy könnyű dolgom van, mert a törvényjavaslat célját Héjj Dávid Ádám képviselő úr részletesen bemutatta, és ezt megismételnem felesleges lenne. Ugyanakkor azt gondolom, hogy nem a törvényjavaslat szoros tárgyához kapcsolódik, és valóban, Keresztes frakcióvezető úrral az elmúlt hetekben számtalan alkalommal volt már lehetőségünk felsőoktatási tárgyú kérdésekről vitázni, de mégsem lenne illő és mégsem lenne helyes, ha a levegőben hagynánk azt a számtalan csúsztatást és félinformációt, amit frakcióvezető úr itt a törvényjavaslat kapcsán, bár nem a törvényjavaslatról, hanem egyéb kérdésekről megfogalmazott. Egyrészt szeretném képviselő urat, frakcióvezető urat ismételten megnyugtatni; erre már több alkalommal kísérletet tettem, de sajnos a szavaim a levegőben maradnak, és frakcióvezető úr nem fogadja el őket válasznak, újra és újra megismétli ezeket az álságos kérdéseket. Szeretném megnyugtatni frakcióvezető urat is, illetve mindenkit, akit ez a kérdés foglalkoztat, hogy a magyar kormány elkötelezett a magyar felsőoktatás fejlesztése iránt, és azokat az ezermilliárd forintos nagyságrendű fejlesztési programokat, amelyeket a magyar felsőoktatási intézmények megfogalmaztak, azokat végre is fogjuk hajtani, tisztelt képviselő úr, függetlenül attól, hogy milyenfajta módon kerül majd ennek a finanszírozására sor; én azt gondolom, hogy ez egy másodlagos kérdés. Korábban az volt a probléma, hogy miért az RRF terhére akarjuk ezeket a fejlesztéseket megvalósítani, most pedig az a probléma, hogy nem ennek a terhére akarjuk ezeket a fejlesztéseket megvalósítani. Meg fogjuk ezeket csinálni, ezek fontos ügyek, csak, képviselő úr, azt döntsék már el végre ott a baloldalon, hogy az a baj, hogy uniós forrásból valósítjuk meg, vagy az a baj, hogy nem. Itt lenne az ideje ezt eldönteni, mert hogy engem hetente mindig másért kérnek számon, az mind önöknek, mind nekem, azt hiszem, elég méltatlan párbeszédet tesz csak lehetővé. A másik, amire szeretném fölhívni a figyelmet, és ezt is már többször megvitattuk, tisztelt frakcióvezető úr, hogy igenis van összefüggés egy felsőoktatási intézménynek a működési modellje és aközött, hogy a fejlesztési forrásokat milyen hatékonysággal tudja elkölteni. Mi azt gondoljuk, hogy észszerű az az igénye a magyar egyetemeknek, amit a szenátusaikon keresztül megfogalmaztak a kormány felé és a magyar Országgyűlés felé, hogy egy más modellben, szabadabb működési modellben, szabadabb pénzügyi autonómiával, nagyobb pénzügyi autonómiával, nagyobb működési autonómiával, nagyobb szervezeti autonómiával akarják a következő időszak kihívásaira adott válaszaikat megfogalmazni. És valóban akkor és azelőtt célszerű egy ilyen modellváltást megvalósítani, mielőtt jelentős, hosszú évtizedekre, nem akarok nagy szavakat használni, de akár egy évszázadra előremutató fejlesztéseket valósítanak meg ezek az intézmények, azelőtt célszerű egyébként azt a hatékonyabb struktúrát létrehozni, amelyik ezt valóban lehetővé teszi. Tisztelt képviselő úr, az az igazság, hogy ön itt mindenfajta mondatokat állított a magyar egyetemek szenátusai kapcsán. Én szeretném még egyszer felhívni a figyelmét arra, amit már többször megtettem, hogy szerintem nem célszerű kétségbe vonni az egyetemek szenátusaiban ülő kiváló egyetemei professzorok, dolgozók, egyetemi tanárok véleményét, nem célszerű az ő hitelességüket megkérdőjelezni, és olyanokat sugallni, hogy ők valamire akaratukon kívül rávehetők. Szerintem ez méltatlan ezen nagyszerű emberek felé. Ha gondolja, én bármikor szívesen felolvasom önnek a pécsi egyetem szenátusának tagjait, és nevezze azt meg, hogy ön szerint ki az, aki befolyásolható, hogy ki az, akit nem tart ön elég komoly embernek, mert szerintem ez méltatlan, önhöz is méltatlan, és egyébként a teljes baloldal ilyen vádaskodása ehhez teljesen méltatlan. Itt komoly emberekről van szó, akik komoly döntést hoztak, van, akik támogatták, van, akik nem támogatták a modellváltást, és jelentős többségben azok voltak, akik belátták, hogy ez az intézményük jövője, és ezért kérték és támogatták a modellváltás folyamatát. És az utolsó mondataim, tisztelt frakcióvezető úr, arra vonatkoznak, hogy ki és miként állt a magyar felsőoktatás finanszírozásához. Mi már eddig is jelentős pluszösszegeket tettünk a magyar felsőoktatásba, ezután is jelentősen növekedni fognak egyébként a magyar felsőoktatás finanszírozásának a lehetőségei, azzal szemben, hogy ön nap mint nap azért dolgozik, hogy azt a baloldalt hozza vissza, azt a Gyurcsány-koalíciót hozza vissza… [[Keresztes László Lóránt ingatja a fejét.]] Lehet rajta nevetni, képviselő úr, de ezt teszi, ezért dolgozik, ezért veszi fel a fizetését, ezért szól hozzá ezekhez a törvényjavaslatokhoz, mert ön azt szeretné, hogy újra az a gyurcsányi kormányzás jöjjön vissza, amelyik eladósította az egyetemeket. Mi váltottuk ki, önök eladósították, tandíjat vezettek be, és egyébként pedig még a bérhelyzetét is rontották az intézményeknek. Képviselő úr, egészen méltatlan, hogy ezek után bennünket akar ilyen típusú vádakkal illetni, miközben az ön szövetségesei voltak, akik szétverték a magyar felsőoktatást, eladósították és nehéz pénzügyi helyzetbe hozták, mi pedig ennek az ellenkezőjét tesszük. A Fudanról pedig csak egyetlenegy mondatot mondanék, hiszen lesz lehetőségünk még erről vitatkozni, tisztelt képviselő úr, a következő időszakban, de azért mélyen szakmaiatlannak és öntől is szokatlannak gondolom, hogy a működési és a fejlesztési költségeket akarja szembeállítani egymással. Ez egy teljesen szakmaiatlan, teljesen érthetetlen és még a baloldal átlagos hozzászólási színvonalát is messze alulmúló állítás volt. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a fedezett kötvények szabályozásával összefüggő, valamint egyéb, a pénzügyi közvetítőrendszert érintő jogharmonizációs célú törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15973. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a fedezett kötvények szabályozásával összefüggő, valamint egyéb, a pénzügyi közvetítőrendszert érintő jogharmonizációs célú törvénymódosításokról szóló T/15973. irományszámú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, 3 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A jelzálog-hitelintézeteket érintő szabályozás módosítását alapvetően a fedezett kötvények kibocsátásáról és a fedezett kötvények közfelügyeletéről, továbbá a 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelv módosításáról szóló 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv hazai jogba való átültetése indokolja. A javaslatcsomag részét képezi a fedezett kötvényekre vonatkozó szabályrendszer, amely célja, hogy előmozdítsa a fedezett kötvények stabil és költséghatékony finanszírozási forrásként történő igénybevételét a hitelintézetek számára és ezáltal a hitelezés előmozdítására. [[20.00]] Magyarországon csak a jelzáloglevelek tartoznak a fedezett kötvények közé, amelyeket kizárólag szakosított hitelintézetek, jelzáloghitel-intézetek bocsátottak ki a jelzáloghitel-intézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény alapján. A javaslatcsomag tartalmazza továbbá az európai közösségi finanszírozási tevékenységre mint új közvetítési formára vonatkozó uniós rendelet végrehajtását biztosító rendelkezéseket is. A tőkepiaci unió megvalósítása részeként került sor a befektetési alapok határon átnyúló forgalmazását gátló szabályok egyszerűsítésére, valamint az azt célzó irányelv kiegészítéseként rendeleti szabályozás révén a tagállami eltérő értelmezésekből adódó akadályok felszámolására is. Az irányelvi rendelkezések átültetését biztosító javaslatok a határon átnyúló tevékenységek költségét csökkentik, valamint előmozdítják a befektetési alapok integráltabb uniós piacát is. Tisztelt Ház! A fenntartható fejlődés és a zöldpénzügyek támogatása érdekében a javaslat elfogadásával a Magyar Nemzeti Bank célrendszere és mandátuma a környezeti fenntarthatóság támogatásával bővülhet. A jogharmonizációs kötelezettségeken túl az előterjesztés a szakképesítési rendszer átalakításához kapcsolódóan is tartalmaz módosításokat annak érdekében, hogy a szakképesítési előírások koherensek lehessenek. Mindezek alapján a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem államtitkár urat mint előterjesztőt, a vita e szakaszában vagy későbbi szakaszában… [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek az adott időkeretben. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Héjj képviselő úr elvette a munkám zömét itt a zárszóban, hiszen nagyon pontosan bemutatta a törvénycsomag tartalmát, úgyhogy én ezt nem ismételném meg, csak megköszönném azt a támogatást, amit az Országgyűléstől és a képviselőktől kaptunk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzügyi és egyéb szolgáltatók azonosítási feladatához kapcsolódó adatszolgáltatási háttér megteremtéséről és működtetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15996. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a pénzügyi és egyéb szolgáltatók azonosítási feladatához kapcsolódó adatszolgáltatási háttér megteremtéséről és működtetéséről szóló T/15996. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A szabályozás megalkotásával Magyarország uniós jogharmonizációs kötelezettségének tesz eleget azzal, hogy biztosítja az EU negyedik pénzmosás elleni irányelv, valamint az azt módosító 2018. június 19-én megjelent ötödik pénzmosás elleni irányelv tényleges tulajdonosi nyilvántartás, valamint a bankszámla- és széfnyilvántartás tagállamok számára előírt létrehozására és működtetésére vonatkozó rendelkezésének hazai jogba történő átültetését. A központi nyilvántartások létrehozásával Magyarország jelentős mértékben javítja a hazai pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni rendszer hatékonyságát, áttekinthetőségét és működőképességét. Bizonyítja további elkötelezettségét a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem mellett. Szintén irányelvi követelmény, hogy az illetékes hatóságok pénzmosás elleni felügyeletek, nyomozó hatóságok, az ügyészség és a bíróság és a pénzügyi információs egységek minden esetben korlátozás nélkül férjenek hozzá a tényleges tulajdonosra vonatkozó információkhoz. A kötelezett szolgáltatók hozzáférését az általuk végzendő ügyfél-átvilágítás érdekében kell biztosítani. A lakosság bármely tagja számára pedig minimálisan a tényleges tulajdonos nevére, születési évére és hónapjára, a tartózkodási helye szerinti ország nevére és a tényleges tulajdonos állampolgárságára, valamint a tényleges tulajdonosi érdekeltség jellegére és mértékére vonatkozó adatokhoz való hozzáférés biztosítását írja elő az irányelv. Bizalmi vagyonkezelési jogviszony esetében pedig a tényleges tulajdonosi információkhoz való hozzáférés feltétele a jogos érdek igazolása. Tisztelt Ház! A korszerű szabályozás és a hatékony végrehajtás biztosítása továbbra is azt a célt szolgálja, hogy megnehezítse és ha lehet, meggátolja a gazdasági bűncselekmények hozamának tisztára mosását a bűnözők számára, és tegye egyre nehezebbé a bűnelkövetői körök tevékenységének finanszírozását, így az eddiginél is erősebben védje majd a pénzügyi rendszerünket, mind pedig a társadalmat, éppen ezért a javaslat támogatandó. És elnézést államtitkár úrtól, ha ismét túl részletesen ismertettem a javaslat tartalmai részét. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem államtitkár urat, a vita e szakaszában vagy későbbi szakaszában kíván szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! Írásban felszólalásra senki nem jelentkezett. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tehát most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíváne valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne szólni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Megint csak nincs más dolgom, mint egyrészt megköszönni Héjj képviselő úrnak a nagyon szakszerű bemutatását a törvénynek, illetve megköszönni minden frakciónak, ugyanis minden frakció támogatásáról biztosította a törvényjavaslatunkat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes hatósági eljárásokat érintő egyszerűsítések érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15699. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes hatósági eljárásokat érintő egyszerűsítések érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/15699. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A nyilvántartások hitelességének és pontosságának követelménye mellett szükséges az is, hogy az egyes nyilvántartások közötti adatcserék zökkenőmentesen, napjaink technológiai fejlettségének megfelelően menjenek végbe, ugyanis a jól működő interoperabilitás gyorsítja az ügyintézést, csökkenti a polgárokra nehezedő adminisztrációs terheket, egyúttal pedig javítja az államigazgatás hatékonyságát is. Tisztelt Képviselőtársaim! A NAVASZ, azaz a nemzeti adatvagyon nyilvántartások szakrendszereinek továbbfejlesztése, megújítása során a vezetőiengedély- és a járműnyilvántartás szakrendszere teljes körű informatikai megújításon esett át, melynek eredményeként számos közlekedési, igazgatási ügy indítása elektronikus úton válik majd lehetővé. Szintén a megújítás jegyében a személyiadat- és lakcím-nyilvántartásból a bejelentések csekély számára tekintettel 2021. július 1-jével kivezetésre kerülnek az értesítési címek, melyek bejelentésére a jövőben már nem lesz módja az állampolgároknak. [[20.10]] További könnyítést jelent az állampolgárok számára az is, hogy 2021. február 1-jétől a vezetői engedély kiállítása automatikusan történik. Arra nézve viszont, hogy az ügyfél ellenőrizni tudja, hogy miként áll az igazolvány kiállítása, a nyilvántartó önálló szolgáltatást lesz köteles biztosítani, így mindenki ellenőrizheti majd, hogy a szükséges feltételek az esetében is fennállnak-e. Kiemelendő az automatikus közigazgatási döntéshozatali rendszer felállítása is, amelynek köszönhetően amennyiben a döntéshez szükséges vala-mennyi információ rendelkezésre áll az ügyindítás és annak lezárása közötti ügyintézési lépések emberi beavatkozás nélkül, automatizáltan kerülnek végrehajtásra, mely által az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény 40. §-ában szabályozott automatikus döntéshozatali eljárásra kerül sor. A videotechnológián alapuló azonosítási szolgáltatásnak köszönhetően egy olyan szabályozás kerül kialakításra, amely lehetővé teszi, hogy azokban az eljárásokban, melyekben az ügyfél nyilatkozata személyesen is benyújtható, illetve csak így nyújtható be, lehetővé tegye az arcképmás és az aláírás távolról történő rögzítését, ezáltal ugyanis lényegesen lecsökkenne a személyes érintkezések száma, ami például a mostani járványhelyzetre tekintettel is igen célszerűnek mutatkozik. A benyújtott javaslat rendelkezik még a nemzeti identitás még teljesebb megélése érdekében a nemzetiségi névnek a magánútlevélen való feltüntetéséről is. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat képes megteremteni egy olyan jogszabályi környezetet, amely a hatóságok pontosabb és hatékonyabb eljárásának biztosítása mellett a polgárok vállára is kevesebb bürokratikus terhet ró majd a jövőben. Éppen ezért a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, a vita e szakaszában vagy a későbbi szakaszában kíván szólni. [[Jelzésre:]] Igen, államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Szószóló úr, öné a szó.
Ďakujem za slovo pán predseda! Köszönöm a szót Elnök Úr! Vážený pán predseda! Vážené panie poslankyne a páni poslanci! Vážený pán štátny tajomník! Vo svojom aktuálnom príhovore informujem Vás o stanovisku Výboru národností v Maďarsku k návrhu zákona číslo T/15699 o modifikácii zákonov potrebných k zjednodušeniu niektorých úradných postupov. Výbor predložený návrh prerokoval na svojom zasadnutí trinásteho apríla. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. május 13-ai ülésén részletes vitában tárgyalta az egyes hatósági eljárásokat érintő egyszerűsítések érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/15699. számú törvényjavaslatot. Felszólalásomban ismertetem önökkel a bizottság említett ülésén a jogszabálytervezettel kapcsolatosan kialakított álláspontját. Ahogy mindig, a bizottság a tervezetben szereplő változások közül azokat vitatta meg részletesen, amelyek közvetlenül is érintik a nemzetiségi közösségeket. A köznevelési törvény, a szakképzési törvény, a felsőoktatási törvény, valamint az anyakönyvi törvényhez benyújtott módosítási javaslatok nem tartalmaznak olyan új rendelkezéseket, amelyek e minőségükben közvetlenül befolyásolnák a nemzetiségekhez tartozók jogait, azok érvényesülését. Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvény a mindenkori nemzetiségi jogok biztosítása tekintetében vált ki figyelmet a szószólók körében. A most beterjesztett módosítási javaslatot is vizsgáltuk e szempontból. A javaslat egyértelművé teszi a törvény végrehajtására vonatkozó jogszabályi hátteret, miközben a helyi esélyegyenlőségi tervek tartalmára vonatkozó, jogszabályi szabályozást nem igénylő részletes leírásokat módszertani útmutató kiadásával kívánja pontosítani. A nemzetiségi bizottság egyetért e szándékkal. A közfoglalkoztatás szabályainak mindennemű változása elsősorban a közfoglalkoztatásban részt vevő roma közösséghez tartozók nagy száma miatt fontos számunkra. A 2019 óta működtethető Start szociális szövetkezetek a közfoglalkoztatotti jogviszonynak egy újabb, a munkavállalói jogviszony felé vezető lépcsőfokaként hangsúlyos szerepet játszanak a romák foglalkoztatásában. A bizottsági álláspont a változtatási javaslattal kapcsolatosan az, hogy a kezdeményezéssel egyetértünk, mindenekelőtt a Start szociális szövetkezetek felől érkezett korábbi megkeresések, javaslatok fényében. A mostani javaslat egybeesik sokuk igényével, miszerint tegye lehetővé a törvényalkotó, hogy a szintén elsősorban romákat foglalkoztató Start szociális szövetkezetek lehetőségei bővüljenek. A hozzáférés a központi támogatásokhoz segíti őket a közfoglalkoztatottak további foglalkoztatásában. Fontos elem azonban az is, hogy ezek a támogatások a közfoglalkoztatottak béréhez járulnak hozzá, ezzel segítve a Start szövetkezetek tevékenységének fenntarthatóságát. Tisztelt Ház! A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 16. §-a értelmében a nemzetiségi személynek joga van az anyanyelve szabályai szerinti névhasználatra, annak hivatalos elismerésére és az anyakönyvben megjelenő nemzetiségi nyelvű nevének a személyi igazolványon, illetve más hatósági igazolványban történő feltüntetésére. Magyarország a kilencvenes években az elsők között csatlakozott két európai kisebbségvédelmi dokumentumhoz, amelyek az egyéb nemzetiségi jogok biztosításának igénye mellett ugyancsak tartalmazták a nemzetiségi nyelvű névhasználat biztosítására vonatkozó vállalást. A regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartájának végrehajtását ellenőrző szakértői bizottság háromévente vizsgálja ennek a vállalásnak a végrehajtását is. Azonban ettől függetlenül a hazánkban élő nemzetiségek képviselői hosszú évek óta kezdeményezik, hogy nemzetiségi nevüket minden, személyazonosításra itthon és külföldön is használható személyi okmányon feltüntethessék. Ezek között elsősorban az útlevelet mint külföldön, így az egyes közösségek anyaországában is az elsődleges személyazonosítás eszközét kívánták ellátni ezzel a lehetőséggel. Idetartozik az is, hogy az év elején a Magyarországi nemzetiségek bizottsága újra kezdeményezte a nemzetiségi névhasználat lehetőségeinek bővítését a Belügyminisztériumban. Az akkori megbeszélésen megállapodtunk arról, hogy az útlevél belső tartalmának felülvizsgálatával megvalósulhat ez az igény. Most, az előttünk fekvő módosítási csomag vonatkozó pontjában örömmel és megelégedéssel üdvözöljük a lehetőséget, hogy kérésre az útlevélben is feltüntethetővé válhat a nemzetiséghez tartozók neve anyanyelvükön is. Fontos lépésnek tartjuk és üdvözöljük, hogy az említett egyeztetésen felvetett javaslataink egyike ilyen rövid időn belül megvalósíthatónak látszik. Összefoglalva tehát, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújt be, ugyanakkor javasolja a törvényjavaslat elfogadását. Ďakujem Vám za pozornosť! Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vita során is elmondtuk, hogy egy salátatörvényről van szó, nyilván nagyon kiterjedt módosításról, nagyon sok törvényt módosít, és a módosító javaslatok jelentős többségével egyetértünk maximálisan. Vannak kifejezetten olyan módosítások, amelyek nagyon kedvesek számunkra, amint említette szószóló úr is, a nemzetiségi név feltüntetése az útlevelekben, ennek a lehetősége, azt gondolom, hogy nagyon pozitív lépés. Ugyanakkor, és nem kívánom már az általános vitához képest újra elmondani, de van néhány olyan eleme a törvényjavaslatnak, amit nem tudunk támogatni. Nyilván ez a hátulütője annak, amikor egy ilyen nagyon kiterjedt, nagyon szerteágazó salátatörvény kerül elénk, hogy hiába van benne nagyon-nagyon sok pozitív, előremutató elem, végül mindig egy-egy olyan elem belekerül, ami miatt sajnos a szavazatunkkal nem tudjuk támogatni. Egyetlen dologra ugyanakkor mindenképpen felhívnám a figyelmet: a bürokráciacsökkentés szavakat az indoklásban vagy amit Héjj Dávid képviselő úr mondott, hogy a hatékony államigazgatás kiépítése, azt gondolom, hogy nem lenne túl helyes használni az önök részéről akkor, amikor jelenleg 72 államtitkár, 122 helyettes államtitkár, 69 miniszteri biztos és 22 kormánybiztos van önöknél szolgálatban. Azt gondolom, hogy amíg ilyen kiterjedt államapparátust, kormányzati apparátust működtetnek, és ez ilyen sokba kerül a magyar embereknek, addig semmiképpen nem indokolt az önök részéről bürokráciacsökkentésről vagy hatékony közigazgatásról, államigazgatásról beszélni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Nem akarom ismételni, az általános vitában már lefolytattuk a vitát, de azt gondolom, itt a törvényjavaslatban a bürokrácia csökkentése értem, amit mond, de azt gondolom és a NAVASZ kapcsán is már az általános vita kapcsán is elmondtuk, az a lényeg, azt akarjuk, hogy az embereknek minél kevesebbszer kelljen menni, minél több ügyet tudjanak otthonról intézni. Azt gondolom, képviselőtársam, hogy ez akkor is bürokráciacsökkentés, ha nem tetszik önnek. Ez is bürokráciacsökkentés. Értem az ön felvetését, de ez bürokráciacsökkentés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[20.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, aki az előterjesztő képviseletében kíván válaszolni és szólni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, a törvényjavaslat a közszolgáltatások hatékonyságának növeléséhez, az ügyfélközpontú szolgáltató állam működéséhez járul hozzá. Az általános vitában is, alapvetően ott, de ellenzéki oldalról most is felmerültek kétségek a törvényjavaslattal kapcsolatban, különösen arra utalva, hogy a törvényjavaslatban több irányú téma módosítása történt meg. Ugyanakkor, ha ezeket egyenként végigvesszük, jól látható az, hogy ezek a javaslatok olyan pontosítások és olyan fontos kiigazítások, amelyek valóban hozzájárulnak egyfelől a bürokrácia csökkentéséhez. És itt a bürokrácia csökkentésén az állampolgár egyértelműen érezheti azt, hogy egyszerűbb lesz az ügyintézés; érezheti azt, hogy például egy jogosítvány kiállítása sokkal inkább észszerű és gyorsabb lesz, mert hogyha levizsgázott, azonnal vezetheti a járművet, hiszen a rendelkezésre álló adatrendszerek mindezt lehetővé teszik. Itt felmerültek különböző kifogások vagy kérdőjelek az adatokkal kapcsolatban. Az ellenzék az akkori véleményében újabb adatgyűjtésről beszélt, holott teljesen nyilvánvalóvá vált, nyilvánvalóvá tettük, és a törvényjavaslatból is nyilvánvaló, hogy semmiféle új adatot nem gyűjtünk be, semmiféle új adatot nem szerzünk be. Pontosan azokat a pontokat építettük be, hogy ami már az államnak a rendelkezésére áll, azt észszerűen, a megfelelő biztonsági eljárások mellett alkalmazhassa, és alkalmazza is. Én azért azt gondolom, azt ki kell mondani, hogy maga a törvényjavaslat bírálata alapvetően politikai jellegű, és a kormány politikai támadására került felhasználásra, mintsem a törvényjavaslat tényleges és tárgyszerű vitatása történt volna. Éppen ezért én azt köszönöm, hogy képviselőtársaim, és itt alapvetően kormánypárti képviselőtársaim, támogatták a javaslatot. A normaszöveg javítására azért kerül sor, mert néhány helyen nyelvhelyességi, illetve jogtechnikai pontatlanságok vannak, de ezek módosításával a törvényjavaslat egyértelművé válik. Az, hogy a módosítás biztosítani fogja, hogy nemcsak a nyomozó hatóság, hanem az előkészítő eljárást folytató szerv is jogosult megismerni az adóazonosító jelet, amennyiben büntetőeljárás megindítása vagy lefolytatása szükséges, azt gondolom, ez egy egyértelműsítés, amely szükséges volt a törvényjavaslat-csomag benyújtásakor. Összességében, a javaslat a hivatalos ügyek intézését számos területen teszi egyszerűbbé, és számos területen gyorsabbá teszi és olcsóbbá teszi az eljárást. Éppen ezért köszönöm képviselőtársaimnak, akik támogatták a törvényjavaslatot, és kérem, hogy az Országgyűlés fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kósa Lajos, Fidesz, Pósán László, Fidesz, Halász János, Fidesz, Dunai Mónika, Fidesz, Zsigó Róbert, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés T/15982. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 15982. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A most tárgyalt törvényjavaslat célja, hogy biztosítsa a magánszemélyek birtokába került, maradandó értékű köziratok tulajdoni helyzetének rendezését, továbbá szavatolja azoknak az utókor számára való fennmaradását. A javaslat célja, hogy a köziratok tulajdoni helyzete egyértelműen rögzítve legyen. Az 1957 előtt keletkezett köziratoknál a birtokos tulajdonjogának vélelmezéséből indul ki, és ennek ellenkezője a bizonyítandó, míg az 1957 után keletkezett köziratoknál a magántulajdonosnak kell bizonyítania a jogszerű tulajdonszerzést. A magántulajdonban lévő, maradandó értékű köziratokról a Magyar Nemzeti Levéltár mint hatóság hiteles elektronikus másolatot készít és nyilvántartást vezet, amelyek a törvény erejénél fogva védettnek minősülnek. A jelen törvény elfogadása után a magántulajdonban lévő köziratok adásvétele esetén az államot elővásárlási jog illeti meg. Tisztelt Ház! Fontos megjegyezni, hogy az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény hatálya alá eső köziratok nem elidegeníthetőek. Erre irányult a Törvényalkotási bizottság egyik módosítása, módosító indítványa, vagyis az e törvény hatálya alá eső iratok jogszerűen csak az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára birtokában lehetnek. Így ha az ÁBTL-törvény hatálya alá tartozó köziratok más birtokában vannak, ezen birtokost nem lehet a vélelem alapján tulajdonosnak tekinteni. A Törvényalkotási bizottság másik módosító indítványa a bírságokat és azoknak a nagyságát illeti. A köziratokra vonatkozó bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén kiszabható bírság összege 10 ezer forinttól 250 millió forintig terjedhet. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondoljuk, hogy mivel itt sok esetben felbecsülhetetlen értékű, magyar állami tulajdont képező iratokról, köziratokról van szó, ezért nagyon indokolt és igenis indokolt ez az akár 250 millió forint értékű bírság esete is. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra való tekintettel kérem, hogy a törvényjavaslatot a végső vitában támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztő képviseletében kíváne valaki szólni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről Maruzsa államtitkár úr kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A második világháború, valamint az 1956-os forradalom időszakában jelentősebb mennyiségű közirat került különböző okokból magánszemélyek birtokába. Érthető módon ezen iratokat mai tulajdonosaik a saját tulajdonuknak érzik, azokról nem kívánnak lemondani. A javaslat elfogadása esetén az 1957 előtt keletkezett és jogszerűen magántulajdonba került köziratok forgalomképessé válnak, azzal a megkötéssel, hogy a Magyar Nemzeti Levéltár részére a tulajdonos változásakor ezt be kell jelenteni. A maradandó értékű köziratokat a levéltár nyilvántartásba veszi, és azokról hiteles elektronikus másolatot készít. A hiteles elektronikus példány így az állam tulajdona lesz, biztosítva a maradandó értékű közirat tartalmának megismerhetőségét. Minderre tekintettel, civilben történészként is, a törvényjavaslatot a kormány nevében támogatandónak tartom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíváne valaki élni ezzel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem, a kormány nevében kíváne államtitkár úr felszólalni. [[Dr. Maruzsa Zoltán Viktor nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni a kormány nevében. Megkérdezem képviselő asszonyt, az előterjesztők képviseletében… [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak. Parancsoljon! [[20.30]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az előterjesztők nevében köszönöm azt a pozitív hozzáállást, amellyel a Törvényalkotási bizottság és más bizottságok az elmúlt vitákban hozzájárultak ennek a törvényjavaslatnak a végső formájához. Köszönöm a Törvényalkotási bizottságnak azokat a módosító indítványait, amelyekkel tökéletesebbé tudott válni. Ezeket, amint mondtam, támogatjuk is. Az a cél, amelyet kitűztünk magunk elé, hogy azok a rejtett kincsek, köziratok, amelyek eddig lehet, hogy feketepiacon, lehet, hogy otthon, a padlásokon, a pincében hevernek, ezeket megtaláljuk, és az állam kincsévé tegyük, és egyben a kutathatóságot is támogassuk. Köszönöm szépen még egyszer az előterjesztők nevében a vitaszakasz minden formáját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és a Nemzeti Kulturális Tanácsról, a kultúrstratégiai intézményekről, valamint egyes kulturális vonatkozású törvények módosításáról szóló 2019. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/15988. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztő képviseletében Maruzsa Zoltán államtitkár urat, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Ház! A magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és a Nemzeti Kulturális Tanácsról, a kultúrstratégiai intézményekről, valamint egyes kulturális vonatkozású törvények módosításáról szóló 2019. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat az integrált jogalkotási rendszer szélesebb körű alkalmazásának törvényi háttere megteremtésére irányul. Az integrált jogalkotási rendszer fejlesztése révén, amelynek jogi hátterét jelen törvényjavaslat hivatott megteremteni, a jogszabály-előkészítési folyamat során keletkező iratok teljes életútja, létrehozásuktól a nyilvántartásba vételükig, a Magyar Közlönyben történő kihirdetésre történő továbbításig, végül pedig a Magyar Nemzeti Levéltár részére történő átadásig ezen szakrendszeren belül valósulhat meg. Ezen rendszer hatékonyan, napjaink elvárásainak megfelelően támogatja majd a jogalkotási folyamatot. Ezúton kérem ehhez a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnake élni ezzel. [[Nincs jelentkező.]] Tisztelt Országgyűlés! Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat mint előterjesztőt, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni, mivel vita nem alakult ki. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes köznevelést érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15708. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes köznevelést érintő törvények módosításáról szóló T/15708. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A köznevelési törvény és a kapcsolódó egyéb törvények módosítása az Alkotmánybíróság tankötelezettség megkezdésével kapcsolatos döntésére reflektálva született. Ugyanakkor a jogalkotói szándékot is szem előtt tartva több, a köznevelés rendszerének hatékonyabb működését biztosító szabályozási elemet is tartalmaz. Az Alkotmánybíróság határozatának megfelelően a javaslat biztosítja a tankötelezettség és óvodakötelezettség megkezdésére vonatkozó eljárások pontosítását, lehetővé teszi, hogy a gyámhatóság is kezdeményezhesse a tankötelezettség halasztását az Oktatási Hivatalnál, amennyiben az indokolt lenne, és a szülő nem járt volna el az ügyben. Az eljárási határidők lerövidülnek a törvény elfogadása esetén. Kivételesen indokolt esetben, újabb kérelem alapján lehetővé válik az óvodakezdés halasztása annak az évnek augusztus 31. napjáig, amelyben a gyermek az ötödik életévét betölti. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztés eleget tesz az Alkotmánybíróság döntésének is, amikor a sajátos nevelési igényű és a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő, 6 éves kort betöltött, de további egy nevelési évig óvodai nevelésben részt vevő gyermekek számára a tankötelezettség teljesítésének megkezdéséhez szükséges értelmi, testi, lelki és szociális érettség elérésére irányuló célzott foglalkozások megtartását írja elő, amelyet az egyébként ezen gyermekeknek a szakértői bizottság véleményében megfogalmazott fejlesztéseken túl kell megvalósítania, azaz a garanciarendszer megszervezése, az óvodai nevelés során megvalósuló fejlesztés intenzitásának és hatékonyságának javításával valósul majd meg. Tisztelt Ház! Annak érdekében, hogy az 1-es típusú diabétesszel élő gyermeket nevelő családok terhei csökkenjenek, a törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy az ilyen típusú betegséggel küzdő óvodás vagy általános iskolás korú gyermekek napközbeni ellátásában például vércukorszintmérés az óvoda vagy az iskola részt vállaljon a tanuló 14 éves koráig. A feladatellátásba bekapcsolódó dolgozók bevonására önkéntes alapon, előzetes felkészítést követően és külön többletjuttatás fejében kerül majd sor. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat fontos eleme még, hogy a szakiskolai tanulók esetében is lehetővé válik a szakmai oktatásban vagy képzésben való részvétel szakképzési munkaszerződéssel duális képzőhelyeken, és lehetséges lesz majd a duális képzés a szakiskolákban is. Az előterjesztés továbbá tartalmazza a kórház-pedagógia működését támogató szabályok megteremtését, illetve a tanárképzés megerősítését, a köznevelés és a felsőoktatás még szorosabb együttműködését. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésképpen elmondható, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat hozzájárul ahhoz, hogy a tankötelezettségi, óvodakötelezettségi eljárások az újabb garanciális elemek révén még hatékonyabbá váljanak, a családok terhei tovább csökkenjenek, szélesedjenek a gyermekeket, tanulókat megillető jogosultságok, és összességében a köznevelés rendszerének működése még eredményesebbé válhasson. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján kérem, hogy önök is támogassák majd ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Maruzsa Zoltán államtitkár urat, hogy előterjesztőként a vita e szakaszában kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Országgyűlés! Néhány hete, amikor jelen törvényjavaslat tárgyalásának nyitányaként az általános vita keretében ismertettem önökkel a tervezett módosítások legfontosabb elemeit, még az ellenzék oldaláról hozzászóló képviselők is elismerték a javaslatok megalapozottságát és helyességét. Volt, aki úgy fogalmazott, hogy a törvényjavaslatban foglaltak 90 százalékával egyetért. [[20.40]] Amint bizonyára emlékeznek rá, a köznevelést érintő egyes törvények módosítására vonatkozó javaslat részeként a kormány az Alkotmánybíróság óvodai és tankötelezettségi eljárásra vonatkozó döntésének megfelelően garanciális elemekkel egészítette ki az eljárást. Így rögzítésre került a szabályozásban, hogy indokolt esetben, ha a szülő nem jár el az ügyben, pedig szükség lenne erre, a gyermekvédelmi hatóság is kezdeményezheti a tankötelezettség halasztását az Oktatási Hivatalnál. Emellett az eljárási határidők jelentős csökkentésével eleget tettünk annak az elvárásnak is, hogy akkor is szülessen meg a jogerős döntés a nevelési év, illetve a tanév kezdetét megelőzően, ha a szülő a meghozott döntéssel szemben bírósági eljárást kezdeményez. Szintén bekerült a törvényjavaslatba, hogy kivételesen indokolt esetben, újabb kérelem alapján az óvodakezdés halasztása lehetővé váljék azon év augusztus 31. napjáig, amelyben a gyermek az ötödik életévét betölti. Az Alkotmánybíróság a törvényjavaslat benyújtását követően újabb észrevételként azt fogalmazta meg, hogy további garanciális elem beépítését látja szükségesnek abból a célból, hogy az egy évre még óvodai nevelésben maradó, sajátos nevelési igényű gyermekek az óvodai nevelés keretében biztosan megkapják azt a többletfejlesztést, amely esélyt ad nekik a tankötelezettségük hagyományos tanrendű integrált oktatásban történő teljesítésére. A kormány az Alkotmánybíróság által felvetett azon megoldási javaslatot építette be a törvényjavaslatba, amely a megelőző óvodai nevelés során megvalósuló fejlesztés intenzitásának és hatékonyságának javításával látja biztosíthatónak az iskolai nevelésben-oktatásban való részvétel feltételeit. Ezzel a kiegészítéssel álláspontunk szerint megfelelően biztosítható, hogy az óvodából kikerülő gyerekek integrált formában eredményesen tudjanak részt venni az iskolai nevelés-oktatásban. Tisztelt Országgyűlés! Amint arra korábban már utaltam, a módosítási javaslat az óvodakötelezettség, iskolakötelezettség megkezdésével vagy halasztásával kapcsolatos eljárásokon túl számos más, a köznevelés rendszerének hatékonyabb működését biztosító szabályozási elemet is tartalmaz. Ezekről a törvényjavaslat általános vitájának nyitóbeszédében már részletesen szóltam, most csak két ügyet szeretnék még kiemelni, amelyek nemzetközi kontextusban is példaértékűek és nagyban segítik a gyermekek, a családok érdekeit. Ilyen elemnek tekintem, hogy a jövőben az óvodák és az iskolák 14 éves életkorig részt vállalnak majd az 1-es típusú diabétesszel élő gyermekek napközbeni ellátásában, jelentős terheket véve le ezáltal az érintett családok, szülők válláról. Fontos kiemelni, hogy a kialakított megoldás biztonságos és minden érintett számára kedvező, hiszen a közreműködő iskolai dolgozók megfelelő felkészítést követően, többletjuttatás fejében kapcsolódhatnak be ebbe a tevékenységbe. Szintén általános egyetértés övezte pártállástól függetlenül valamennyi hozzászóló részéről a tartós gyógykezelés alatt álló gyermekek, tanulók köznevelési ellátása érdekében bevezetendő új jogi szabályozási keretek megteremtését, ami az úgynevezett kórház-pedagógia működését teszi hatékonyabbá, ezzel is támogatva az érintett tanulókat tanulmányaik folytatásában. Tisztelt Országgyűlés! Az előzőekben röviden bemutatott törvénymódosítások egytől egyig azt a célt szolgálják, hogy a köznevelés eredményessége javuljon, a gyermekek még inkább személyre szabott nevelésben-oktatásban vehessenek részt, és az őket nevelő családok terhei tovább csökkenjenek. Úgy gondolom, maga az a tény, hogy a bizottsági tárgyalások során érdemi kritika már nem fogalmazódott meg a javaslattal szemben, bizonyítja e módosítások indokoltságát, szakszerűségét és célszerűségét. Ennek megfelelően ezúton kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelven ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Szószóló úr, parancsoljon!
Ďakujem za slovo pán predseda! Köszönöm a szót, elnök úr. Vážený pán predseda! Vážené panie poslankyne a páni poslanci! Vážený pán štátny tajomník! Vo svojom príhovore informujem Vás o stanovisku Výboru národností v Maďarsku k návrhu zákona číslo T/15708 o modifikácii niektorých zákonov súvisiacich s verejným školstvom. Výbor predložený návrh prerokoval na svojom zasadnutí trinásteho apríla. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Tisztelt Államtitkár Úr! Felszólalásomban ismertetem önökkel a Magyarországi nemzetiségek bizottsága T/15708. számú, egyes köznevelési tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat vonatkozásában kialakított véleményét. A nemzetiségi bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat 32. § (2) bekezdése alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. Nemzetiségi szempontból kijelenthető, hogy a nemzetiségek fennmaradásának, nyelve, kultúrája megőrzésének szempontjából a köznevelés kulcsfontosságú terület. Az elmúlt években a nemzetiségek bizottsága jó néhány esetben kezdeményezte a jogszabályi keretek megváltoztatását annak érdekében, hogy a nemzetiségi köznevelés működési lehetőségei stabilak és átláthatók legyenek. Ez tette lehetővé az elmúlt évek során a nemzetiségi köznevelési intézmények helyi, illetve országos nemzetiségi önkormányzati fenntartásba kerülését is. A most tárgyalt módosítási kezdeményezések egyike sem tartalmaz a nemzetiségi közneveléssel közvetlenül összefüggő olyan rendelkezéseket, amelyek a nemzetiségi közösségeket e minőségükben érintenék. A köznevelési törvény javasolt módosításainak jelentős része szövegpontosítás, illetve a szakképzés külön törvényben történt szabályozása során elmaradt változtatások átvezetése. Ezeket áttekintettük, észrevételeket nem tettünk velük kapcsolatosan. Több helyen pontosítja a tervezet az óvodai jogviszony egyes vonatkozásait. Ezek az élet által kikényszerített változások érintik a tartósan külföldön tartózkodó, köztük arányos számban nemzetiségi szülők gyermekei óvodáztatásának finanszírozását vagy az óvodai felvételi, átvételi kötelezettséget. E rendelkezések pontosító jellegével és azok céljával egyetértünk. A tankötelezettség megkezdésével kapcsolatos eljárási szabályokkal kapcsolatos korábbi viták, illetve az elmúlt időszakban szerzett tapasztalatok nyomán az előterjesztő módosításokat javasol a hatályos jogszabályban is. A halasztást kezdeményezők körének kiterjesztése a szülők mellett a gyermekvédelmi hatóságra, valamint a határidő lerövidítése hozzájárulnak majd ahhoz, hogy a köznevelés eme szegmensében is könnyebb legyen az együttműködés az érintett szereplők között. A tervezet több esetben szab új feladatokat az Oktatási Hivatal számára. A tankönyvfejlesztés mellett említhetjük a pedagógusok minősítését végző szakértő kiválasztott heti egy szakértői napjának nyilvántartását, avagy a külföldi óvodakötelezettséghez, tankötelezettséghez kapcsolódó adatok nyilvántartását. Bízzunk abban, hogy az Oktatási Hivatal ezen új feladatait is képes lesz megnyugtató módon ellátni. Tisztelt Ház! A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, valamint további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, ezért a bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújtott be. Ugyanakkor javasoljuk a törvénytervezet elfogadását. Ďakujem Vám za pozornosť! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalásokra nyílik lehetőség, amennyiben élni akarnak ezzel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Maruzsa Zoltán Viktor: Nem.]] Vita nem is alakult ki igazán, és államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15974. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen 60 perces időkeretben. Megadom a szót Tilki Attila képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Költségvetési bizottság a Törvényalkotási bizottság szerepkörében eljárva 2021. május 12-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15974. számú törvényjavaslatot. [[20.50]] Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 10 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. A benyújtott törvényjavaslat célja, hogy a Covid-19-járvány miatt a kihirdetett veszélyhelyzet idején a kormány több olyan kormányrendeletet alkotott, amely az ez évi költségvetést érinti. Remélhetőleg, az átoltottság folyamatos növekedésével a koronavírus elleni küzdelem sikeresen fog majd zárulni, és a veszélyhelyzet is feloldásra kerül. Az előttünk fekvő költségvetésitörvény-javaslat pontosan arra irányul, hogy az elmúlt időszakban alkotott rendeletek, amelyeket fenn kíván tartani a kormány, beépüljenek a költségvetési törvénybe, ugyanis a veszélyhelyzet megszűnésével ezen rendeletek hatályukat vesztik. A Törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító javaslat legfontosabb pontja, hogy lehetővé teszi a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. fokozottabb szerepvállalását a gazdaság újraindítása érdekében. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy az összegző módosító javaslattal együtt egy olyan törvényjavaslat kerül a tisztelt Ház asztalára, amely biztosítja a 2021. évi költségvetés fenntarthatóságát, és segíteni fogja Magyarország minél hamarabbi újraindítását. Éppen ezért tartom fontosnak, és kérem önöket, hogy támogassák szavazatukkal. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen 30 perces időkeretben. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Kénytelen vagyok ebben a helyzetben is felhívni a figyelmet arra, hogy az a költségvetési módosítás, amit önök beterjesztettek, önmagában elfogadhatatlan, és a vitában elhangzott kisebbségi véleményünket munkamegosztásban képviselő asszonnyal fogjuk elmondani. Már csak azért is, mert az elmúlt időszakban, éppen ennek a költségvetésnek a vitájánál nemcsak a körülmények voltak furák, hiszen a Magyar Nemzeti Bank és a Pénzügyminisztérium között láthatóan egy nagyon erős különbség jött létre, hanem azért is, mert a Költségvetési bizottság ülésén ezt a módosítást megelőző időszakra vonatkozóan többször kezdeményeztünk olyan ülésezést, amely előkészíthette volna ennek a módosításnak az elfogadását, illetve megértését, hiszen a 2020-as év, vala-mennyien tudjuk és értjük, különleges év volt, hiszen különleges helyzet alakult ki a veszélyhelyzet keretében zajló kormányzással, és különleges a tekintetben, ahogy a kormány ezt megoldotta. Bár tartok tőle, hogy a „különleges” szó talán túl pozitívan hangzik ahhoz a teljesítményhez képest, amit e tekintetben produkáltak. Szükség lett volna arra, hogy önmagában a 2020. évi helyzetről 2021-ben, éppen az Európai Unió által adott lehetőségek nyomán egy általános áttekintésre legyen lehetőség, ezért ezt a Költségvetési bizottság elnökeként ellenzéki képviselőkkel közösen kezdeményeztük, de elutasították. Majd egyébként, láss csodát engedjék meg, hogy ehhez a napirendhez hozzátegyem , ma az európai ügyekkel foglalkozó bizottság volt, amely tárgyalta ezt a korábbi témafelvetésünket. Így összességében kénytelenek vagyunk azt a kisebbségi véleményünket, kisebbségben maradt véleményünket megfogalmazni, amely alapján, nyugodtan mondhatom, hogy ez a törvénymódosítás nemhogy lehetőséget teremtett volna és jobbá tette volna a tekintetben, hogy a kormányzat gazdálkodása, költségvetése átláthatóbbá vált volna, ennek pontosan az ellenkezője az igaz: az Országgyűlésnek nemhogy valós döntési, ellenőrzési lehetőséget biztosítottak volna, de még az informálódásra való jogot is egyébként lényegében negligálták. A kormányzat által előterjesztett költségvetési bevételekre, kiadásokra és a hiányra vonatkozó pénzforgalmi előirányzatok nem felelnek meg a ténylegesen várható, a kormányzat saját maga által prognosztizált összegeknek sem, így maga a prognózis is egyébként csak a Költségvetési Tanács figyelemfelhívása, mondhatnám, felszólítása után került be. Éppen ezért összességében véve második ilyen megállapításként nyugodtan mondhatom, ahogy kisebbségi véleményként is megfogalmaztuk, a stabilitási törvény instabilitási törvénnyé vált, hiszen a stabilitási törvény veszélyhelyzet idejére történt, fékek beépítése nélküli felfüggesztése, amit a kormány, illetve a miniszterelnök saját hatáskörben elintézett, így a jog ismételt, politika előtti igazság szerinti meghajlását jelenti, a Pénzügyminisztérium behódolt a politika szándékainak. Ha ezt a helyzetet veszélyhelyzet elhárítására és annak csökkentésére használták volna csak, akkor még azt mondom, hogy van miről beszélni, bár az elmúlt időszak tapasztalatai alapján pontosan tudjuk, hogy ezzel önök visszaéltek, és az elmúlt év, a 2021. évi kezdés is, nyugodtan mondhatjuk, ezzel a visszaéléssel telt el. Ráadásul költségvetési szempontból a GDP-arányos államadósság 80 százalék alá szorítását a kormány láthatóan trükkös módszerekkel érte el, a 2021. évi költségvetésben, a módosító javaslatban a GDP nyilvántartását többféle számmal mutatják be. A törvényjavaslatból, éppen ezen okból is mondom, hiányzik a reális múltelemzés, nincs bemutatva a tavalyi időszak regionálisan is gyenge magyar teljesítménye. És még további elemeket szeretnék majd kiemelni és elmondani ahhoz, hogy ez a költségvetés ebben a formában miért elfogadhatatlan. És ezen nem sokat enyhít az, hogy az Európai Unióban kiugróan magas a beruházási ráta, amire egyébként a kormány fókuszált, de tudjuk, hogy eközben pedig cserben hagyta az embereket, a munkavállalók munkahelymegtartása lehetőségét nem segítették, éppen ezért hiába próbálnak előre menekülni, az emberek hátára állva, azon próbálnak építkezni. Végtelenül dühítő, hogy mindezt úgy teszik, hogy presztízsberuházásokat építenek, folytatnak, lényegében az önökhöz, a kormányhoz lojális tulajdonosi csoportok építési beruházásait szolgálják ki, és ennek nincs köze ahhoz, hogy egyébként a válságkezelést szolgáló költségvetésről beszélhetnénk. Tehát összességében változatlanul átláthatatlan, a kormányzat által egyébként jelentős részben eltitkolt költségvetési folyamatokat feltételezek én magam továbbra is, szinte teljesen átláthatatlanná vált a Fidesz-kormány időszakában. Az Országgyűlés ellenőrző szerepét lényegében megszüntették, és rendre az önök számára bevált, mármint önök által elfogadott módszer az éjszakai kormányhatározatok kihirdetése és ezen keresztül történő átcsoportosítások biztosítása. Ezen a 2021-es időszakban sem voltak hajlandók módosítani; még egy ilyen időszakban sem, amikor, azt gondolom, indokolt lett volna egy sokkal szélesebb körű tájékoztatás, államtitkár úr, hiszen amikor azt említettem, hogy a parlament elől gyakorlatilag kivonták ezt a döntéshozatalt, ilyen időszakban is ezt a módszert használják. Folytatják az éves költségvetések tavaszi elfogadásának gyakorlatát. [[21.00]] Azt hiszem, ugyanúgy homokra építik az egészet, hiszen 2020-szal nem számoltak el, 2021-et éppen most módosítják, de lelkesen benyújtották a 2022. évit, amely ebből a szempontból ugyanígy ennek a sorsára jut, hiszen ugyanolyan bizonytalanságban tartja, vagy inkább úgy mondom, szándékosan a parlament elől eltitkolják a valóságos folyamatokat. Érdekes módon a 2021. évre várható nominális GDP nem egyezik meg, ahogy említettem, itt a különböző jelentésekben, hiszen a 2021. évi költségvetést módosító javaslatban 51 617 milliárd forint van, míg a másik helyen pedig 51 348 milliárd forint van. Elvileg is nagyon furcsa, hogy a magyar gazdaságról egy időben készülő két kulcsfontosságú jelentésben különböző számokat szerepeltetnek. Azt gondolom, ezt azért teszik egyébként, mert tulajdonképpen az államadóssággal trükközve szeretnék bemutatni, hogy 80 százalék alá tudják vinni, holott ez egyébként nem lehetséges, és nem is tudják megoldani. Ez nemcsak PR-szempontból fontos önöknek, úgy látom, hogy 80 százalék alatt tudják ezt mondani, de én úgy gondolom, hogy a 2020. évi 80,4 százalékhoz képest ugye, ami történelmi méretű, soha nem volt ekkora államadósság ezt próbálják meg önök politikailag legalábbis az önök számára elfogadhatóvá tenni. Emellett, ha figyelembe vesszük, hogy a 2021. évi államadósság a 2020. év végi 365 forintos euróval szemben 360,9 forintos euróval, vagyis 1 százalékos erősödéssel számol, ami ilyen szempontból csökkenti az államadósság forintban kifejezett értékét, akkor nyilvánvalóvá válik, hogy a GDP-arányos államadósság tényleges csökkentése az önök ezen módszerével szinte lehetetlen. De mivel választási év van, ezért, úgy tűnik, azt a megrendelést kapták, hogy bizonyítani kell a 80 százalék alatti GDP-arányos államadósságot, és ennek akarnak megfelelni, és ez még akkor is így van, ha egyébként a különösen gyenge forinthoz képest önök valóban erősödésre várnak, illetve arra számítanak. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A módosított 2021. évi költségvetés prognózisa szerint a központi alrendszer pénzforgalmi hiánya így aztán 3990 milliárd forint. Az európai módszertan szerint, ugye, 7,5 százalékhoz hasonló, de valószínűleg még ezt is meghaladó lesz. Ha ezt a korábbi számoknak vagy a korábbi számításnak megfelelően tesszük, akkor ez jóval magasabb, államtitkár úr, úgyhogy ennek alapján azt gondolom, hogy a 2021. évi GDP-arányos államadósság ilyen módon nem lesz csökkenthető. Talán még egyetlen gondolatot szeretnék hozzátenni, amit korábban el is mondtunk, és ahogy említettem itt a bevezetőmben: az erőltetett beruházásnövelést. A módosító javaslat általános indokolása szerint a magyar beruházási ráta tavaly a második legnagyobb volt az Európai Unióban, lényegesen felette van a visegrádi országokénak, de ezt az emberek kárára tették, és ilyen módon, úgy tűnik, ezt folytatni is kívánják. Mindezek ismeretében gazdaságilag e pillanatban nem indokolatlan a kormányzati bejelentés, hogy Magyarország egyelőre nem kéri egyébként, úgy látom, a Helyreállítási Alap minden euróját, hiszen igazából nincs is szükségük rá, de úgy látszik, ehhez képest önöknek fontosabb, hogy a drágábban felvett devizahitellel akarják finanszírozni, hiszen akkor másként kell ilyen módon elszámolniuk, és ebből a szempontból próbálják ezt a menekülőutat is figyelembe venni. Összességében véve tehát a sajnálatos módon kisebbségben maradt véleményünk azt mutatja, hogy az önök által előállított költségvetési módosító javaslat ilyen módon azonban nem támogatható, mert nem segíti sem a családokat, sem az embereket. Itt most feketén-fehéren látszik, hogy önök nem a veszélyhelyzet elhárítására használják fel azt a rengeteg forrást, amivel óriási hiányt terveznek erre az évre is, annak érdemi csökkentését nem is tűzték ki célul, hanem ehelyett, ahogy említettem, tovább erőltetik a múlt év végi indokolatlan pénzköltést, aminek, mint ahogy mondtam, nem volt köze ahhoz, amit a veszélyhelyzet egyébként indokolt volna. Úgyhogy ennek alapján mi nem is fogjuk támogatni ezt a módosító javaslatot, amelyet önök beterjesztettek. Elnök úr, köszönöm szépen a figyelmet. [[Bősz Anett tapsol.]]
Köszönöm szépen. Jó estét kívánok! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője folytathatja. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Abban nincsen köztünk vita, hogy a 2021-es költségvetés módosításra szorul, és én magam a korrektség jegyében azt is hozzá szoktam tenni, hogy abban sincs, hogy a magyar kormány a világra szabadult pandémiáról és annak gazdasági-társadalmi hatásairól sem tehet. Abban viszont már, tisztelt képviselőtársaim ott a túloldalon, önöknek történelmi felelőssége van, hogy nem kívánták ezt a felelősséget, ami a pandémiában nyomta a vállukat, megosztani sem az ellenzék tagjaival, sem pedig az érintettekkel akkor, amikor újratervezték a 2021-es költségvetést. Másként alakulhatott volna, azt gondolom, hazánk sorsa nemcsak a következő két-három évben, hanem közép- és talán hosszú távon is, ha önök ugyanazt a felelősséget megértik, amit európai társaink, ahol kormány és ellenzék megfogta egymás kezét, és közösen keresték a jó válaszokat a kihívásokra úgy költségvetési, mint társadalmi és egészségügyi értelemben; ez ellen önök elzárkóztak. Mi sem mutatja ezt jobban, mint hogy a Költségvetési bizottság elmúlt öt hónapja úgy telt el és nagyon sajnálom, hogy Tilki Attila képviselőtársunkat már nem látom itt a kormánypárti padsorokban, aki a többségi véleményt képviselte a bizottságból , hogy rendre megkaptuk azokat a leveleket önöktől, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy nem kívánják a bizottság határozatképességét biztosítani, amikor olyan szakértők érkeztek ebbe a bizottságba, mint a konzervatív értékvilágban szolgálatot teljesítő ipari és kereskedelmi miniszter, volt jegybankelnök, és olyan emberek keresték közösen a fennálló kihívásokra a választ, egyébként kizárólag az ellenzék tagjaival, mint a szociáldemokrata-liberális kormányzatok idején szolgálatot teljesítő pénzügyminiszter. Őket, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, semmilyen intézmény nem köti össze, de bennünket összeköt az Országgyűlés, és összeköt a Költségvetési bizottság, illetve összekötött volna. Engedjék meg, hogy idézzem az egyik szakértőt, aki ilyen módon rendszeres vendégévé vált ennek a költségvetési bizottsági nem három-, de kétoldalú kerekasztalnak, mert kétoldalúra sikerült, híján a kormánypártoknak. Elővette azt a grafikont, amely megmutatta azt a költségvetésihiány-kiugrást, amit tapasztaltunk 2020 decemberében, és azt mondta, szeretné megkérdezni, hogy itt ezekben a napokban, amikor ez az adat napvilágot látott, vajon hányszor üléseztek önök még karácsony előtt, mert ez kivételesen fontos lett volna hazánk jövője szempontjából. Hát, akkor elnök úr mosolyogva elmondta, hogy ő többször is próbálkozott, de sajnos, igen sokszor azt a levelet kaptuk Szűcs Lajos alelnök úrtól, hogy nem kívánnak részt venni ebben a vitában, hiszen ez csak a baloldal hisztériakeltése. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvénymódosító javaslat a fő számokat tekintve tartalmaz érdemi információkat, amelyekből azt tudjuk leszűrni, hogy saját hatáskörben kívánja ismételten intézni a kormány a járványkezelést, amivel egyébként nem cselekszenek másként, mint ahogy a tavalyi évben, és innentől kezdve önöket terheli tehát százszázalékosan a felelősség. [[21.10]] De engedjék meg, hogy néhány olyan fő szám részleteit azért kiemeljem, ami engem aggodalommal tölt el. Itt jártak nálunk tavaly a bizottság előtt, vagyis jártak volna, a megyei jogú városok polgármesterei, szerették volna megosztani a kormánypárti többséggel azt, hogy mire volna szükségük a pandémiában. Kérdezem én, hogy ki tudja jobban, hogy egy utcabútort mennyibe kerül lefertőtleníteni, vagy mennyibe kerül lefertőtleníteni egy teljes közterületet, mint egy polgármester. Kérdezem én, hogy kihez futnak be legelőször azok a segélykérő telefonok és azok a segélykérő levelek, amelyek a pandémiából következő gazdasági-társadalmi válság kárvallottjainak segélykiáltásai. Hát, a polgármesterek azok, tisztelt képviselőtársaim. Egyébként ők azok, akik tudtak volna, amennyiben megfelelő finanszírozási keret áll rendelkezésükre, ellentétben azzal, ahogyan a kormány cselekedett velük szemben, hogy vonta el folyamatosan a bevételeiket az elmúlt évben; ők lettek volna azok, akik például az egyre nagyobb nyomás alatt teljesítő szociális ellátórendszert többletforrással tudták volna helyi szinten ellátni. Ezek azok a lehetőségek, amelyektől elestek, nem csak a polgármesterek, a polgármesterek ilyen értelemben nem annyira érdekesek. A helyi közösségek voltak azok, mert emberarca van minden egyes hullámnak, emberarca van minden egyes válságnak, ugyanúgy, ahogy emberarca van minden egyes halálesetnek és emberarca van minden egyes elvesztett munkahelynek vagy tönkrement vállalkozásnak. Mi nem kértünk többet, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, az elmúlt öt hónapban, csak annyit, hogy hallgassák meg az érintetteket, és hallgassák meg az ellenzék szavait, adott esetben azoknak a módosító javaslatoknak a formájában, amelyekkel egyébként a szociális ellátórendszerre nehezedő nyomást szerettük volna enyhíteni, amelyekkel egyébként szerettük volna kiegyenlíteni legalább a számlát a szociális dolgozók felé, a mentős dolgozók felé, többletjuttatásokat szerettünk volna nekik adni. Ezeket önök rendre nem hallgatták meg. Kérdezem én például, hogy készülte arra nézve felmérés, hogy az új hajléktalanellátásra meghatározott keretösszeg vajon elegendőe a nappali, illetve az éjszakai ellátásra, merthogy tudjuk azt, hogy folyamatosan emelkedik a hajléktalanok száma, egyre több köztük a nő, egyre több köztük az idős ember, és ez többletfeladatokat ró az ellátórendszerekre. Nem tudom eldönteni, és nagyon remélem, hogy államtitkár úrnál ott a jó válasz, hogy vajon bírjae majd az ellátórendszerünk az új rászorultak létszámát, vajon bírjae az új hajléktalanok létszámát ez a költségvetés. Én tisztában vagyok azzal, hogy új számokból gazdálkodunk. De, államtitkár úr, azt is el kell hogy mondjam, hogy tavaly ilyenkor, amikor terveztük a költségvetést, és arra kértük önöket, hogy várjuk meg legalább a nyári szünetet, és nézzük meg azt, hogy milyen számokkal szembesít bennünket a világválság, melyek azok az externális sokkok, amelyek még begyűrűznek a magyar nemzetgazdaságba, akkor önök rendre lesöpörték ezeket az érveket. Azt mondták, hogy nyugodtan elfogadható a 2021-es költségvetés abban a formában, amilyennek 2020 tavaszán önök jónak látták. Én most azt gondolom, hogy ez az előttünk fekvő módosító javaslat lehetett volna sokkal jobb is, lehetett volna jobb, hogyha a kormánypárti képviselőtársak megértik azt, hogy, még egyszer mondom, megosztott felelősségünk van abban, hogy a hazánk hogyan keveredik ki ebből a krízisből, és nemcsak egészségügyi, hanem gazdasági-társadalmi értelemben is. Én azt hiszem, hogy ebben nem sikerült megérteni az ellenzéket. Az önkormányzatok változatlanul rendkívüli módon alulfinanszírozottak, és hogyha már az imént megszólítottam az államtitkár urat, akkor el kell hogy mondjam, hiszen egy bizottsági jelentésről beszélgetünk, hogy az államtitkár úrtól korrekt szakmai választ kaptam arra a kérdésemre, hogy föltettéke a kérdést a megyei jogú városoknak és Szentendre önkormányzatának, hogy azt a fejenkénti 961 forint költségvetési támogatást a járványra való tekintettel vajon közművelődési feladatokra kívánjáke elkölteni. Én akkor a bizottság előtt érveltem az államtitkár úrnak azzal, hogy azt gondolom, hogy jobb lett volna ezt nem pántlikázva odaadni, és ezúton is köszönöm az államtitkár úr válaszát abban, hogy ez egy béremelkedésnek és egy bérnövekedésnek a központi költségvetésből való kiegészítése. Tehát, államtitkár úr, látom én a jó szándékot bizonyos pontokon, az új költségvetési tervezetben, illetve az előttünk fekvő törvénymódosító javaslatban. A kétharmad képviselőiben nem láttam azt a szándékot, hogy bárkit is meghallgatnának, és szeretnének bármilyen módon eltérni attól az úttól, ami… még egyszer mondom, a demokrácia előnye a diktatúrával szemben az, hogy a közjó vitákban dől el. Mikor tudnánk jobban eldönteni a közjót, mint akkor, amikor a közös pénzünkről, az adófizetők pénzéről határozunk? Mikor tudnánk jobban határozni a közjóról, mint amikor a központi költségvetés fő számairól és azoknak a részleteiről beszélgetünk? Említettem még egy témakört, amin megakadt a szemem, és ebben is egészen részletes számokat látunk, mert engedjék meg, hogy azzal a kritikával is illessem ezt az anyagot, hogy nagyon sok fő szám mögé nem is látunk. Tehát ilyen módon valamifajta titkolózás költségvetését látjuk, valamifajta olyan költségvetést látunk, ami számos döntést még az államtitkárság, illetve a Pénzügyminisztérium kezébe ad, anélkül, hogy a parlament vagy a bizottság ellenőrizni tudná ezeket a folyamatokat. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondolom, hogy nem önnek kellene itt egyedül ülni vagy szinte egyedül ülni, persze nem, a kormány képviseletében. Azt gondolom, hogy nagyon jó lenne, hogyha legalább a Költségvetési bizottság kormánypárti tagjai itt lennének, és nekik tudnám elmondani azokat az érveimet, amiket egyébként rendre nem hallgatnak meg, de talán, hogyha sokszor hallják, akkor egyáltalán elindítana bennük valamit. Például az a gondolat, mely szerint itt látom a bölcsődei ellátásban a keretszámok megváltozását. Tudjuk azt, hogy a járvány idején a bölcsődék rendkívül nehéz helyzetbe kerültek. Azt is tudjuk az Eurostat-adatokból, hogy jelen pillanatban 80 ezer ember azért nem dolgozik, mert nincsen elegendő bölcsődei férőhely hazánkban. Én tudom, az államtitkár úr azzal szokott érvelni, hogy nagyon sok bölcsődei férőhelyet teremtett ez a kormány. Azonban nem elfelejthető, hogy az alapítványi és a magánbölcsődék rendkívüli módon járultak hozzá az új férőhelyek megteremtéséhez. Ők voltak azok, akik első körben bajba kerültek a járványban, ők voltak azok, akik rázták a vészcsengőt, azt mondták, hogy most már meg kell osztani a gyermekfelügyeleti időt, négy órában ők még bölcsis nénik, azt követően meg már bébiszitterek, mondták nagyon sokan azok a bölcsődei dolgozók, akik megosztották a közvéleménnyel, hogy milyen problémájuk van a finanszírozási keretük megváltozása miatt. Én azt gondolom, hogy a válságból való kilábalás elsődleges terepe a munkapiacunk egészségének visszaállítása. Ez nem sikerülhet anélkül, hogy a fiatal édesanyák munkapiacra való dinamikus visszailleszkedése biztosított lenne. Ilyen bölcsődei ellátással, ami ilyen páratlan mértékben vált bizonytalanná az elmúlt időszakban, én ezt nem tudom elképzelni. Nem térnék ki több részletre az idő rövidsége okán, de azt kell hogy mondjam, hogy mindaz, amit elmondtam, annak ellenére történik, hogy számos ellenzéki törvénymódosító javaslat érkezett a 2021-es költségvetéshez. Történt ez elsősorban azért, mert máig nem vagyunk benne biztosak, hogy a gazdaságvédelmi akciótervnek a sikereit érdemes egyáltalán ünnepelni. Az biztos, hogy korai volt az öröm, tisztelt államtitkár úr. Abban is biztos vagyok, hogy az ellenzéki módosítók közül legalább néhánynak tárgysorozatba vételre kellett volna kerülnie, és ide kellett volna kerülnie a Ház elé, hogy nemcsak a nyilvánossággal, de egyébként a kétharmaddal is meg tudjuk vitatni azt, hogy egyáltalán nem biztos, hogy az a járványkezelés és az a válságkezelés jó út volt, amit a Fidesz és a KDNP felvázolt. Így egy válság idején egészen egyszerűen felelőtlenség viselkedni. Én azt gondolom, hogy ezek az intézkedések nemcsak a következő évünkre fognak kihatni, nemcsak a következő hónapjainkra, mert úgy tűnik, minthogyha a 2021-es költségvetés módosítójának vitáin arról vitáznánk, hogy mi történik velünk idén decemberig. De én azt gondolom, hogy sorsfordító hónapokat élünk, jövőre is sorsfordító évet fogunk élni, azt gondolom, hogy nemcsak gazdasági és társadalmi, de reményeim szerint politikai síkon is, és abban bízom, hogy jövőre már egy sokkal felelősebb és kompromisszumkészebb kormánynak tudunk örülni ilyenkor májusban. Én most csak annyit tudok mondani, hogy jó volna, hogyha a következő időszakban legalább a ’22-es költségvetési módosítókat be tudnák fogadni részben vagy egészében. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]] [[21.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Banai Péter Benő: Köszönöm szépen, nem.]] Nem. Ebben az esetben képviselői felszólalások következnek. Előre bejelentett felszólalóként Varga Szimeon szószóló kaphat szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló és úgymint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága Önkormányzati, külügyi és költségvetési albizottságának elnöke, engedjék meg, hogy a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15974. számú törvényjavaslat tekintetében ismételten kifejtsem álláspontunkat. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. május 4-ei ülésén lefolytatta a részletes vitát a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15974. számú törvényjavaslat egészére vonatkozóan, azaz az 1-22. §-a és 1-9. melléklete tekintetében. A törvényjavaslathoz módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be, továbbá 13 egyhangú szavazattal elfogadta a részletes vitáról szóló jelentést. Szeretném kiemelni, hogy továbbra is örvendetesnek tekintjük a folyamatot, hogy immár 11 éve egyre növekvő támogatásban részesülnek Magyarország központi költségvetéséből a nemzetiségi önkormányzatok és a fenntartásukban működő köznevelési és kulturális intézmények. Ezáltal biztosított, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek megőrizzék nemzeti önazonosságukat, anyanyelvüket, hitüket és kultúrájukat egyaránt, és továbbadják a jövő nemzedékeinek. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt években a magyarországi nemzetiségek jelentős forrásnövekedés kedvezményezettjeivé váltak. Köszönet illeti Magyarország Kormányát, hogy a nemzetiségek számára a működéshez szükséges forrásokat biztosította ebben az évben is. Bízunk benne, hogy Magyarország Kormánya és a magyar Országgyűlés a nemzetiségek által benyújtott forrásigényeket a jövőben is támogatni fogja. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága elfogadásra javasolja a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki még szólni? [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, ha kíván szólni, most teheti. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy megköszönjem mindazokat a hozzászólásokat, amelyek a 2021-es költségvetési törvény módosítása kapcsán akár az általános vitában, akár a bizottságokban, akár most elhangzottak. Mindig azt mondom, hogy ezek a viták lehetőséget adnak arra, hogy tisztázzuk, mi volt a kormány célja, amikor az említett javaslatot az Országgyűlés részére beterjesztette. Kettős célunk volt: egyrészről tartalmilag biztosítani mindazokat a forrásokat, amelyek a járvány elleni egészségügyi védekezéshez és még inkább, egyre inkább a gazdaság újraindításához szükségesek, másrészről pedig formailag megadni a keretét annak, hogy a veszélyhelyzet alatt meghozott kormányhatáskörű döntések a költségvetési törvényben is szerepeljenek. E második módosítás kapcsán rögtön hadd emeljek ki egy lényeges pontot, amiről most is szó volt: az önkormányzatok helyzete. A 25 ezer főnél kisebb létszámú önkormányzatok kompenzációjáról a kormány egy rendeletben már döntött. Én azt gondolom, fontos, hogy az említett önkormányzatok kompenzációja megjelenjen a törvénymódosításban is. Ezzel, ha megengedik, rátérnék Varju László képviselő úr és Bősz Anett képviselő asszony hozzászólásaira, hiszen Varju László képviselő úr a költségvetési javaslat kapcsán az átláthatóságot kifogásolta, úgy fogalmazott, hogy nem volt lehetőség informálódásra, a kormányzat eltitkol bizonyos adatokat. Azt szeretném rögzíteni, hogy a Költségvetési bizottság által jóváhagyott napirendi pontokon a kormány képviselete folyamatosan biztosított volt, és hogyha megnézik a jegyzőkönyveket, én magam is és kollégáim is minden kérdésre igyekeztünk választ adni. Én nem kaptam elnök úrtól olyan írásbeli kérdést, amely arra irányult volna, hogy a benyújtott költségvetésitörvény-javaslat kapcsán valamilyen információt eltitkoltunk volna. Ha ez így van, akkor kérem elnök urat, hogy konkrétan jelezze, mi az az információ, amit az Országgyűlés szakbizottsága részére nem biztosítottunk. Én azt gondolom, hogy ha valaki megnézi ezt a több mint 80 oldalas dokumentumot, akkor abból kiderül, melyek azok az intézkedések, amelyeket a kormány eddig végrehajtott, és mik azok az intézkedések, amelyeknél az Országgyűlés döntését kérjük. Semmilyen titkolózás nincs. Vannak összefoglaló táblázatok. Pontosan látszódik, hogy a fő cél, a gazdaság újraindítása összességében több mint 6000 milliárd forintos összeg rendelkezésre állásával valósulhat meg, és természetesen részletesen is bemutattuk, hogy milyen várható hiányadatok lesznek. Tehát én azt gondolom, hogy nemcsak az eredeti költségvetéshez, hanem az idén várható adatokhoz is lehetett viszonyítani. Varju László elnök úr a stabilitási törvény módosítását említette. Szeretném tisztázni, hogy a kormány saját hatáskörben egy olyan módosítást hajtott végre, mely értelmében az idei évben a GDP-arányos hiány 3 százalék fölött lehet. Természetesen az Országgyűlésnek kell majd kimondani erről a végső szót; az Országgyűlésnek lesz arra módja, hogy ezt a stabilitásitörvény-módosítást megtárgyalja, és amennyiben úgy gondolja, hogy ezt támogatni célszerű, akkor támogathatja. Azért azt megjegyezném, hogy a 27 uniós tagállam közül a saját előrejelzéseik alapján jelenleg kettő van, amely 3 százalék alatti hiánnyal számol, mindenki jóval nagyobb hiánnyal kalkulál. A magyar 7,5 százalékos GDP-arányos hiánycél egyáltalán nem kirívó. Én bizottsági ülésen és itt a plenáris ülésen is számos országot említettem a déli, mediterrán országoktól Németországon, Franciaországon keresztül, amelyeknél érdemben nagyobb hiányt láthatunk. És ez átvezet a következő pontra, hiszen a hiány értelemszerűen szoros összefüggésben van az államadóssággal, egy nagyobb hiány nagyobb államadósságot feltételez, és pont ezért lényeges, hogy szemben az európai uniós átfogó trenddel, ha az Országgyűlés elfogadja a kormány javaslatát, akkor számításaink szerint a GDP-arányos államadósság-ráta csökkenhet. Én felhívom Varju László elnök úr figyelmét is és a tisztelt Országgyűlés figyelmét is arra, hogy a költségvetési törvényben csak egy GDP-számmal számolunk. Amikor államadósságról beszélünk és uniós módszertan szerinti adósságról, csak egy számmal számolunk. Tehát én kérem majd elnök urat, hogy pontosítsa, hogy hol lát zavart a tisztelt Országgyűlés elé beterjesztett számokban. Még két dolgot tényszerűen hadd pontosítsak. Elnök úr úgy fogalmazott, hogy soha nem volt ilyen magas az államadósság-ráta. Kérem, akkor nézzük vissza, mondjuk, a 2010-es kormányváltáskori helyzetet. De ha visszanézzük, akkor nemcsak az adósságráta szintjét ismerhetjük meg magasabb, mint az említett tavaly év végi 80,4 százalék , hanem azt is tudjuk, hogy milyen feltételek mellett finanszíroztuk ezt az adósságot, hogy nagyjából duplaekkora volt a kamatteher, hogy Magyarország piaci alapon nem tudta finanszírozni magát, túlzottdeficit-eljárásban voltunk, IMF-hitelre voltunk szorulva. Tehát amikor visszatekintünk történelmi távlattal a magyar államadósságszámra, akkor szerintem ezeket a körülményeket is célszerű megtekinteni, és azt is, hogy a mostani nagyobb államadósság-ráta finanszírozása, mondjuk, a 2019-es szinthez, a 65,5 százalékos szinthez képest nagyobb államadósság-ráta finanszírozása sem jelent gondot. Hála istennek, megvan a bizalom a magyar gazdaság iránt, és ez tükröződik abban, hogy jóval olcsóbb most az adósságunk finanszírozása, mint volt az bő tíz évvel ezelőtt. [[21.30]] Semmilyen trükközés nincsen a GDP-számokban. Hogyha a képviselő úr, elnök úr aggódik az adósságráta csökkenése szempontjából, akkor felhívom a figyelmet arra, hogy a magyar kormány az önök előtt lévő törvényjavaslatban 4,3 százalékos gazdasági növekedéssel számol, az Európai Bizottság a múlt héten közzétett dokumentumában 5 százalékos növekedéssel számol; ha megnézi az elemzői előrejelzéseket, akkor azt mondhatom, hogy ez a magyar növekedési adat még konzervatívnak számítható. Hogyha nem a magyar kormány számítása valósul meg, hanem például az Európai Bizottságé, akkor nyugodt lehet, képviselő úr, nagyobb lesz a GDP, jelentősebb lesz az adósságráta csökkenése, és ismétlem Magyarországon adósságráta-csökkenéssel számolhatunk, míg az Unió átlagos adósságrátája várhatóan növekszik. A képviselő úr azt is mondta, hogy a magyar gazdasági teljesítmény gyenge, talán úgy fogalmazott, hogy regionális összevetésben is. Hát, én nem tudom, hogy ha a tavalyi évet megnézzük, és az uniós átlagos 6 százalék fölötti visszaesésre tekintünk, akkor hogyan tudjuk gyengének aposztrofálni az 5 százalékos visszaesést. Mindnyájan tudjuk, hogy Magyarország egy nyitott ország, ha a külpiacaink nagyobb mértékben zsugorodnak, akkor nekünk nem egyszerű egyáltalán a visszaesési szint fölött lenni, a magyar GDP-nek több mint a 80 százalékát teszi ki az export. Én azt gondolom, hogy ezen külpiaci szerkezet ismeretében nem gondolom, hogy gyengének lehetne nevezni a magyar visszaesést. A regionális összevetést mondta a képviselő úr. Hát, nézzük meg a szlovák vagy a cseh adatot! Csehország 5,6 százalékkal esett vissza. Ami a beruházási rátát illeti, az elnök úr úgy fogalmazott, hogy az emberek kárára valósul meg az a gazdaságpolitika, ami makrogazdasági szinten nemzetközi összevetésben kedvező. Én azért arra emlékeztetnék, hogy négy és fél millió fölött van a foglalkoztatottak száma, európai viszonylatban az egyik legalacsonyabb a munkanélküliségi ráta. Meggyőződésünk, hogy ez köszönhető azoknak az új beruházásoknak is, amelyeket a kormányzat elindított, és azoknak a beruházásoknak is, amelyekre forrást tavaly decemberben biztosított a kormányzat. És hogy nemcsak a foglalkoztatottak száma az, ami a mindennapok szempontjából, az emberek szempontjából lényeges, azt mutatja a bérek alakulása is, tehát arra is felhívom a figyelmet, hogy a gazdasági visszaesés ellenére a tavalyi évben érdemben növekedtek a bérek, és úgy látjuk, hogy ez a folyamat az idei évben is folytatódhat, épp azért, mert a piaci visszaesést az állam az anticiklikus gazdaságpolitika keretében ellensúlyozni tudta, pluszfinanszírozással, pluszberuházások támogatásával tartottuk meg a munkahelyeket. Természetesen vannak, akik elvesztették a munkájukat, azon dolgozunk, hogy ők is mielőbb új állást találhassanak. Ha a képviselő úr, elnök úr aggódik az adósságráta tekintetében, akkor őszintén szólva nem értem, hogy miért támogatta azt az összellenzéki módosító javaslatot, amely a hiány növelését eredményezte volna. Az elnök úr javaslatának az elfogadása, az összes, összevont ellenzéki javaslatnak az elfogadása nagyobb hiányt és nagyobb államadósságot eredményezett volna. Ezért tehát én azt gondolom, hogy talán megfontolandó annak a követése, hogy az adósságrátát a tavalyi évhez képest csökkenő pályán tudjuk tartani. Bősz Anett képviselő asszony a hozzászólása elején a felelősségről beszélt, később a megosztott felelősséget is említette. Én ezzel maximálisan egyetértek, mindnyájunknak felelőssége van abban, hogy milyen üzeneteket küldünk a magyar családok, a magyar lakosok irányába. A képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy egymás kezét célszerű néha megfogni társadalmi és egészségügyi kérdésekben is. Azért engedjék meg, hogy egy dolgot említsek: a DK-frakciótól én magam is hallottam azokat az észrevételeket, amelyek a keleti vakcinák ellen szóltak. Tehát ha felelősségünk van, én abban egyetértek a képviselő asszonnyal, hogy gazdaságpolitikai kérdésekben is, igen, van közös felelősségünk, érdemes párbeszédet folytatni, érdemes gazdaságpolitikai kérdésekben látni azt, hogy itt tartósan célzott felzárkózás csak akkor érhető el, hogyha a beruházási ráta magas szinten marad ezt Varju László elnök úr mint közgazdász pontosan ismerheti, ismerheti a nemzetközi példákat , és igen, abban is közös felelősségünk van, hogy egészségügyi kérdésekben most, a koronavírus-járvány hullámaiban milyen üzeneteket küldünk. Tehát, ismétlem, egyetértek ezzel a megállapítással, szerintem célszerű mindnyájunknak ezen felelősség szerint kommunikálni. Ami az önkormányzatok helyzetét illeti, sok szó volt arról, hogy a közös felelősség, az önök által is említett közös felelősség szerintem közös tehervállalást is kell hogy jelentsen. Én azt gondolom, hogy mindenféle összehasonlításban a járvány elleni védekezés legjelentősebb egészségügyi és gazdasági terheit a kormány viselte, és ez így van rendjén. De az önkormányzatoknak is mégiscsak részt kell vállalni ebben a feladatban, és köszönet illeti minden önkormányzatot, amely ezt a feladatát ellátta, és el kell fogadjuk azt, hogy az önkormányzatoknak is az az érdeke, hogy a magyar gazdaság mielőbb arra a növekedési pályára álljon rá, amely a 2019-cel bezáródó időszakot jellemezte. Megint hadd mondjak el egy számot: 2014 és 2019 között a magyar gazdaság átlagosan 4,1 százalékkal növekedett az európai uniós átlag 2,1 százalék volt. Ennek a növekedésnek az egyik legjelentősebb pozitív kedvezményezettje ha szabad ezt a kifejezést használjam az önkormányzati szektor volt. 2014 és 2019 között a helyi önkormányzatok legfőbb bevételét képező iparűzési adó az önkormányzatok egészét tekintve 50 százalékkal növekedett, a fővárosban ez 60 százalékot jelent. Éppen ezért tehát szerintem az önkormányzatoknak is az a célja, hogy ismétlem a gazdaság mielőbb növekedési pályára álljon, és az az önkormányzatok bevételét is növeli. Ezt szolgálja például az iparűzési adó kkv-kra vonatkozó kulcsának az 1 százalékra történő mérséklése, és igen, a védekezés költségének finanszírozásában kértük az önkormányzatok partnerségét, az önkormányzatok hozzájárulását is. Az új rászorulók számát bírjae az ellátórendszer, a képviselő asszony ezt a kérdést tette fel. Itt valóban van egy filozófiai különbség a kormányzat és az ellenzék között, hiszen a már említett beadott ellenzéki módosító javaslat és az ellenzék plenáris ülésen is megfogalmazott javaslata arról szólt, hogy a munkanélküli-ellátásnak a hosszát és a munkanélküli-ellátásnak az összegét növeljük meg, a kormány célja pedig egyértelműen az, hogy a munkanélküliségnek az okát kell megszüntetni, azt kell elérni, hogy minél többen tudjanak dolgozni. Ez igaz az önkormányzatokra is. Hát, hogyha a hipa tekintetében segítünk a vállalkozásoknak adócsökkentéssel, akkor nagyobb esélyük van, hogy megtartsák a munkaerőt. Hogyha a meglévő költségvetési forrásokat a vállalkozások beruházási vagy adott esetben munkahelymegtartási támogatására fordítjuk, akkor el tudjuk kerülni, hogy munkanélküliek legyenek. Tehát, igen, én bízom abban, hogy a szociális ellátórendszer bírni fogja a mostani helyzetet is, és bízom abban, hogy a foglalkoztatottaknak a száma növekedni fog. A képviselő asszony ismét említette a bölcsőde kérdését. Abszolút egyetértek önnel abban, hogy ha magas foglalkoztatási rátát szeretnénk elérni, akkor esélyt kell biztosítani annak, hogy mindazon édesanyák, akik gyermekvállalás után mielőbb dolgozni szeretnének, ezt meg tudják tenni például azáltal, hogy gyermekeiket bölcsődébe, aztán később óvodába adják, és a településükön ez az ellátás, a bölcsődei ellátás elérhető. Épp ezért finanszírozza a válság ideje alatt is a bölcsődeépítési programot a kormányzat. És ami a működési költségeket illeti, az elmúlt időszakban itt is volt növekedés, elég, hogyha a bölcsődei dolgozók béremelésére gondolok, és természetesen azt is elfogadom, hogy e tekintetben is van még feladatunk. Ismétlem, mi abban hiszünk, hogy az a gazdaságpolitika, amely sikeres volt a válság előtti időszakban, sikeres lehet a következő években is. Ha van gazdasági növekedés, ha van magas foglalkoztatottság, akkor csökkenő adóterhelés mellett is növekedhetnek az állam bevételei, és lehetőség nyílik arra, hogy számos területen a működési költségeket is nagyobb arányban tudjuk finanszírozni vagy adott esetben további béremeléseket tudjunk finanszírozni. A „titkolózás költségvetése” kifejezést a képviselő asszony is említette. Itt hadd mondjam el, hogy a Költségvetési bizottság ülésén is elhangzott az az észrevétel, hogy kevés információt adunk, majd épp a képviselő asszony idézett pontosan a költségvetésitörvény-javaslatból. [[21.40]] Tehát megismétlem, hogy minden, a költségvetés szempontjából releváns információ rendelkezésre áll. Ez igaz a 2020-as tényszámokra is és a 2021-es várható adatokra is. És végül azt szeretném elmondani, hogy meggyőződésünk, hogy az a költségvetési javaslat, amely a gazdaság újraindításának céljával a GDP 12 százalékát kitevő, nemzetközi összehasonlításban igen magas forrásokat biztosít, minél több munkahely megtartása, új munkahelyek teremtése céljából, összességében azt eredményezheti, hogy a válságból gyorsabban fogunk kilábalni. A nagyobb hiány és ezáltal a felugró államadósság reményeink szerint ideiglenes lehet, és a következő években nemcsak a makrogazdasági mutatóink lesznek ismét kedvezőek, és alakulnak úgy, ahogy az intézményi befektetők, a piaci befektetők is gondolják hiszen ők bíznak a magyar gazdaságban és a várható kedvező költségvetési számokban , hanem az a mindennapokban is érzékelhető lesz; legyen szó akár a 13. havi nyugdíj visszaépítéséről, amit az idei költségvetésitörvény-módosítás is tartalmaz és a jövő évi költségvetési indítvány is tartalmaz; legyen szó bérek emeléséről; vagy legyen szó a családi támogatások bővítéséről. Mindennek reményében javaslom a tisztelt Országgyűlésnek az indítvány támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én kelt vámegyezmény módosításának kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtotti bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15970. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Héjj Dávid képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásra vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én kelt vámegyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/15970. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetközi TIR-egyezmény teszi lehetővé, hogy a magyar és a külföldi fuvarozók minimális vámhatósági beavatkozások közben biztonságosan, a vámgaranciák fenntartása mellett szállíthassák áruikat nemzetközi vonatkozásban. Az egyezmény mostani módosítása a TIR-eljárás digitalizációjáról szól, melyet évtizedes nemzetközi tárgyalások és egyeztetések előztek meg. Az új e-TIR-eljárás célja, hogy kiépüljön egy megbízható digitális adat- és információcserélő rendszer az egyezményhez csatlakozott országok fuvarozási és vámhatósági szereplői között. Az egyezmény modernizálása tovább segíti majd a fuvarozók hatékony munkáját és az áruk gyorsabb nemzetközi áramlását, ezzel erősítve az egyezmény versenyképességét. A fuvarosok elektronikus TIR-igazolványa segíteni fogja az érintésmentes áruszállítást, ami egy pandémiás helyzetben, mint a mostani vagy egy mostanihoz nagyon hasonló helyzetben nagyon hasznos lehet. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság által elfogadott összegző módosító javaslat értelmében a törvényjavaslat preambulumszövegének áthelyezése szükséges a normaszövegbe, mivel a preambulum nem tartalmazhat magatartási szabályokat. Így a preambulum elhagyását javasoljuk. Ezenfelül a 2005. évi L. törvény 10. § (3) bekezdése értelmében a hatálybalépés időpontja pontosításra szorult, így szorgalmazzuk, hogy a TIR-egyezmény módosítása 2021. május 25-étől lépjen hatályba Magyarországon. Tisztelt Ház! Összességében kijelenthetjük, hogy a TIR-egyezmény módosítására és korszerűsítésére szükség van, és az új intézkedések Magyarország számára is kedvezőek lesznek, ezért a törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Most ismét megkérdezem államtitkár urat, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A határozathozatalokra, tájékoztatom önöket, a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2018/1672 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15994. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallhatjuk. Ismét megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, bizottsági előadónak. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az Unió területéről belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2018/1672/EU, EP és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló T/15994. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat európai uniós szabályozás végrehajtását szolgálja. A természetes személyek birtokában lévő, 10 ezer eurót meghaladó értékű készpénz uniós határátlépés során történő ellenőrzése a pénzmosás elleni rendelkezéseket egészíti ki, így azok nemzetközi monitorozása és megfelelésének nyomon követése miatt minden tagállam érdeke és kiemelt kötelezettsége e szabályozás megfelelő átültetése. Az új uniós szabályozás a korábbi szabályozás hatályon kívül helyezésével párhuzamosan jelentősen bővíti az ellenőrzés alá eső készpénz definícióját. A korábbi készpénz-definíció a forgalomban lévő bankjegyekre, pénzérmékre és bemutatóra szóló értékpapírokra terjed ki, míg az új uniós szabályozás koncepcionálisan rendezi át a készpénz fogalmát, kiterjesztve azt a nem feldolgozott, meghatározott tisztaságú aranyra, valamint aranyérmékre, továbbá az úgynevezett kísérő nélküli, azaz posta- vagy kiscsomagforgalomban feladott készpénzre is. A külső határokon fellépő készpénzbejelentési kötelezettség az Európai Unió pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni stratégiájának szerves része. Tekintettel arra, hogy az uniós szabályozás hatályon kívül helyezi a korábbi szabályozást, indokolt a hazai szabályozás deregulációja, valamint ezzel párhuzamosan a törvényi szintű rendelkezések újraalkotása is. Tisztelt Képviselőtársaim! A fentieknek megfelelően a törvényjavaslat a kiterjesztett uniós szabályozással összhangban tartalmazza az eljárási szabályokat az új, ellenőrizendő pénzügyi instrumentumok kontrollálása, ezzel pedig az uniós szabályoknak való maradéktalan megfelelés érdekében. Az elhangzottakra tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem ismét államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következhetnek. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr kíváne szólni? [[Jelzésre:]] Izer Norbert államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak egy percre rabolnám a türelmüket. Szeretném megköszönni a képviselő urak támogatását az általános és a részletes vitában. Képviselő úr remekül összefoglalta a bizottsági módosító indítvány lényegét és a két javaslat lényegét. Továbbra is azt kérem, hogy támogassák a zárószavazáskor a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15992. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Héjj Dávid képviselő úr, előadó, parancsoljon! [[21.50]]
Köszönöm szépen a szót ismét. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló T/15992. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat több, közlekedéssel kapcsolatos törvény módosítását kezdeményezi. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosítása, a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezését is figyelembe véve tartalmazza, hogy a közút építtetője által a beruházás érdekében az állam részére megszerzett ingatlanok, egyéb eszközök e törvény erejénél fogva az építtető vagyonkezelésébe és az építtető és a tulajdonosijog-gyakorló között fennálló vagyonkezelési szerződés hatálya alá kerülnek. A vízi közlekedésről szóló 2010. évi XLII. törvény módosítását jogharmonizációs kötelezettségnek való megfelelés, másrészt annak kimondása tette szükségessé, hogy az úszó létesítményen fedélzeti és gépüzemi szolgálatot ellátó személyek, a hajózási üzemeltetési vezetők, valamint a kedveltetési céllal közlekedő úszó létesítmény vezetőjének képesítő okmányai kiállítását a vizsgaközpont végzi. A tervezet emellett pontosítja a hajózási hatóság adatkezelésre vonatkozó rendelkezéseit is. A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosítása uniós irányelvek korábbi átültetésének további pontosítása miatt szükséges, illetve az irányelv alapján megvalósuló, járműműszaki adatok cseréjét biztosító automatizált keresés részletesebb szabályozását, valamint az Európai Unión belüli útdíjrendszerek átjárhatóságát szabályozó EETS-irányelvhez kapcsolódó módosítást foglal magában. A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény módosítását jogalkalmazói pontosítások tették szükségessé, továbbá adatkezelési hatósági ellenőrzéssel, valamint adatszolgáltatással kapcsolatos pontosításokra irányul. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondottak tekintetében kijelenthető, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó rendelkezéseket tartalmaz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Megkérdezem most Mosóczi László államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tájékoztatom önöket, a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek. Normál szót kérő képviselői felszólalásként Keresztes László Lóránt képviselő urat, az LMP képviselőjét hallgathatjuk. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A törvényjavaslat általános vitájában, mondhatjuk, hogy egy viszonylag kiterjedt közlekedéspolitikai vitát folytattunk, én akkor hiányoltam is államtitkár urat, talán Schanda miniszterhelyettes úr állt ott a helyén, ezért most kihasználom, hogy itt van államtitkár úr, és néhány kérdést szeretnék föltenni. Magáról a törvényjavaslatról elmondtuk, hogy vannak benne pozitív elemek, ugyanakkor vannak olyan aggasztó tételek, részek, amik miatt sajnos nem fogjuk tudni a szavazatunkkal támogatni. Itt kiemeltem egyébként a lánctartozásokra vonatkozó rendelkezést, amivel kapcsolatban nekünk komoly aggodalmaink vannak. Természetesen a nagyon-nagyon általános közlekedéspolitikai okfejtéseket most nem kívánom megismételni, ugyanakkor egy kérdésem lenne. Ma reggel megismerhettük a kormánynak a helyreállítási tervhez benyújtott dokumentumát, és ebben igen sok utalást láttam én a közösségi közlekedés vonatkozásában. Tehát láttam itt járműbeszerzésre vonatkozó, illetve a közösségi közlekedés országos rendszerének az összehangolására, a tarifaközösségre, s a többi, ilyenre utaló gondolatokat. Én ezt már nagyon régóta, mondhatjuk, hogy évek óta számonkérem a kormányon, hogy hol vannak azok a bizonyos közlekedési reformok, aminek a megalapozottságával talán szakmai szempontból nincs is vitája a kormánynak, és a fontosságával szintén egyetértenek. De a kérdésem arra vonatkozik, hogy ha a helyreállítási tervben az uniós támogatások lehívásakor utal arra a dokumentum, hogy ilyen irányba kívánnak elmenni, akkor mikor számíthatunk rá, hogy a kormány egy átfogó közlekedési reformcsomagot beterjeszt az Országgyűlés elé, és végre azt a, most már mondhatjuk, hogy bő egy évtizedes mulasztást, amit tapasztalhatunk, azt megpróbálja pótolni Orbán Viktor kormánya, hogy végre egy olyan közlekedési rendszerre tesz indítványt, ami a jelenlegi erőforrások lényegesen hatékonyabb felhasználását teszi lehetővé, és nyilván a legfontosabb cél, az utazóközönség jobb kiszolgálásának is meg tud felelni. Nagyon bízom benne, hogy államtitkár úr mond valami pozitív gondolatot, hogy így a hátralévő körülbelül egy évben a kormány még legalább megpróbál erre tenni valamiféle lépést, és akkor nyilván a következő kormány pedig ezt a munkát majd befejezi. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne még valaki felszólalni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, ön szólhat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt levő törvényjavaslat tíz, közlekedéssel összefüggő törvény módosítását tartalmazza. Kérem, engedjék meg, hogy röviden újra ismertessem a javasolt módosításokat. A közúti infrastruktúra-fejlesztésekhez kapcsolódó törvénymódosítások célja a beruházások megvalósításának elősegítése és gyorsítása, a költséghatékonyság növelése. A javaslatcsomag ezen túl hazánk jogharmonizációs kötelezettségeinek is eleget tesz, rendezi a jogalkalmazás során felmerült gyakorlati kérdéseket, továbbá kodifikációs, jogtechnikai pontosításokat tartalmaz. A közúti közlekedésről szóló törvény módosítása a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezéseit is figyelembe véve rögzíti, hogy a közút építtetője által a beruházás érdekében az állam részére megszerzett ingatlanok és egyéb eszközök az építtető vagyonkezelésébe és az építtető és a tulajdonosijog-gyakorló között fennálló vagyonkezelési szerződés hatálya alá kerülnek. Egyértelműsíti továbbá, hogy az e törvény 1988. július 1-jei hatálybalépésével megszűnt útkategória, az ingatlan-nyilvántartásban jelenleg is kivett, saját használatú útként nyilvántartott ingatlan magánútnak minősül, azok elzárásához vagy megnyitásához pedig hatósági eljárásra van szükség. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény módosítása az elektronikus ügyintézés során felmerülő adatigénylés pontosságát szolgálja. A magyar közlekedéspolitika, azon belül is a légi közlekedési politika, a légi közlekedés fejlesztésére vonatkozó koncepciók jóváhagyása, azok végrehajtásának szervezése az állam feladata. Kiemelten fontos, hogy a koncepciókban a légi közlekedés fejlesztését, a légi közlekedéssel összefüggő tevékenység megfelelő színvonalú ellátását biztosító követelmények megjelenjenek a repülőterek működését meghatározó dokumentumokban is, biztosítva az állam által meghatározott célok egységes elérését. Ennek kapcsán a légi közlekedésről szóló törvény módosítása előírja a repülőtér üzemben tartója számára, hogy a repülőtér jellegétől függően a repülőtérrendben vagy a repülőtéri kézikönyvben meghatározza a magyar közlekedéspolitikával és a légi közlekedési politikával való összhang teljesülésének biztosítására vonatkozó követelményeket, intézkedéseket, így különösen a fejlesztési, a szolgáltatási és a repülésbiztonsági teljesítménymutatókat. A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény módosítása az európai uniós irányelvek korábbi átültetésének további pontosítása miatt szükséges. Így egyebek mellett magában foglalja a járművek műszaki adatainak cseréjét biztosító automatizált keresés részletesebb szabályozását és az Európai Unión belüli útdíjrendszerek átjárhatóságát szabályozó irányelvhez kapcsolódó módosítást is. Tisztelt Országgyűlés! A vízi közlekedésről szóló törvény módosítása jogharmonizációs és adatkezelési rendelkezéseket pontosít. A vasúti közlekedésről szóló törvény jogalkalmazói pontosításokat tesz, továbbá adatkezelési hatósági ellenőrzéssel, adatszolgáltatással kapcsolatos finomhangolásra irányul. A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény módosítása kimondja, hogy az országos közutak építtetője a kiváltásra vagy kiépítésre kerülő közművek tervezését a közműszolgáltatóval is elvégeztetheti. A személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény módosítása az infotörvény jelenleg már nem megfelelő hivatkozásának helyettesítése miatt szükséges. Az útdíjtörvény módosítása az Európai Unión belüli útdíjrendszerek átjárhatóságát szabályozó és az úthasználók részére az elektronikus útdíjfizetéshez egyetlen fedélzeti eszköz segítségével hozzáférést előirányzó irányelv átültetését szolgálja egyéb pontosító javaslatok mellett. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm az általános vita során tett hozzászólásaikat, és kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjenek. [[22.00]] És hogy Keresztes László Lóránt képviselő úr kérdésére is reflektáljak, a közösségi közlekedés előtérbe helyezése, a közösségi közlekedés preferálása az egyéni közlekedéssel szemben minden kormánynak feladata, hiszen tudjuk, hogy nemcsak a világ meg Európa, fordítva: nemcsak Európa, de az egész világnak az érdeke az üvegházhatású gázok kibocsátásának mérséklése, melynek 25 százalékát a közlekedés generálja, és ezen belül is 98 százalékban a közúti közlekedés. Tehát minden politikát ennek kell alárendelni, hogy 2030-ra, illetve 2050-re olyan mutatókat lehessen teljesíteni, melyek garantálni fogják, hogy 2050-ben már nulla károsanyag-kibocsátás lesz a közlekedés részéről. Ehhez kell egy olyan közösségi közlekedési stratégiát készíteni mindenkinek, amelyben a közösségi közlekedés gerincének a nagy kapacitású, nagy teljesítményű hálózatokat, tehát elsősorban a vasutat és más tömegközlekedési járműveket helyez előtérbe, és fontos, hogy a tömegközlekedési járműveknél is minél komolyabban preferálásra kerüljenek az elektromos, illetve más alternatív meghajtású járművek. A magyar kormánynak erre stratégiája van, ennek az alkalmazása, ennek a gyakorlati bevezetése megkezdődött. Már használnak elektromos autóbuszokat a városokban kísérleti üzemben, de a közeli hónapokban, közeli években ezeknek a helyi közlekedésben való rohamosabb elterjesztése is várható. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló irányelvvel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15998. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tár-gyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Héjj Dávid képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló irányelvvel összefüggő módosításáról szóló T/15998. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat elsődleges célja a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló 2018/2001/EU irányelv, vagyis a RED II. átültetése a hazai jogrendbe, amely az Európai Unió tisztaenergia-csomagjának, a Clean Energy Package-nek, röviden CEP, képezi a részét. A törvényjavaslat legfontosabb eleme, hogy lehetővé teszi a nemzeti energiastratégia 2030-as céljainak megvalósulását. További kiemelt célként határozza meg, hogy 2030-ra uniós szinten a teljes energiafogyasztáson belül 32 százalék legyen a megújuló energiaforrásokból előállított energia részaránya. A RED II. jogszabályi szintű rendelkezései átültetésének határideje 2021. június 30. napja. A RED II. többek között előírja, hogy a villamosenergiarendszer-üzemeltetők az általuk kiszolgált távfűtési rendszerek üzemeltetőivel legalább négyévente mérjék fel annak lehetőségét, hogy a távfűtési rendszerek kiegyenlítő vagy más rendszerszintű szolgáltatásokat nyújtsanak. A szabályozás módosításának célja továbbá a megújuló energia felhasználásán alapuló, saját termelésű villamos energia helyi elfogyasztásának vagy lokálisan mással, így például aktív fogyasztókat tömörítő megújulóenergia-közösségekkel történő megosztásának elősegítése és a helyben rendelkezésre álló megújuló energiaforrások helyben történő felhasználása hatékony megszervezésének biztosítása. A Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító javaslat több kiegészítést is fűzött a törvényjavaslathoz, amelyek elsősorban a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosítására irányulnak. Az utóbbi időszak tapasztalatai alapján megállapításra került ugyanis, hogy a villamosenergia-rendszerben szükség van valamilyen rugalmas fékre az időjárásfüggő naperőművek beépülési ütemének és az ebből fakadó problémák kontrollálhatóságának érdekében. A kontrollálhatóság célja az energiastratégia 2030. évre vonatkozó napelemescélérték-teljesítése úgy, hogy arra a rendszer fejleszthetőségével összhangban kerüljön sor, megfelelő felkészülési ütemet hagyva a hatékony piaci körülmények megteremtésére. Emellett a tervezet javaslatot tesz a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energiát értékesítő termelők közül az 50 megawatt beépített teljesítőképességet meg nem haladó teljesítőképességű erőmű termelői engedélyeseinek RH-adó alóli mentesítésére. A törvényjavaslat továbbá előírja, hogy 2022. január 1. napjától kezdve az energiahatékonysági felújítás mértékének el kell érnie az épületek energetikai jellemzőinek meghatározásáról szóló jogszabályban az új épületek tekintetében előírt energetikai minimális követelményszintet, legalább a felújítandó alapterület 50 százaléka esetében. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésképpen megállapítható, hogy a hazai célkitűzéseinkhez igazodva, illetve az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségeinknek is eleget téve indokolt a Ház asztalán fekvő törvényjavaslat támogatása. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem most Steiner Attila államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Steiner Attila jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Fenntartható fejlődés bizottsága nem állított előadót. Most képviselők szólhatnak. Tessék! [[Jelzésre:]] Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vita során elmondtuk, hogy ez a javaslat alapvetően jogharmonizációs célú indítvány, és alapvetően, ugye, a megfogalmazott célokkal is egyetértünk, és ezt szavazatunkkal is fogjuk tudni támogatni. Akkor a képviselői expozékból, hozzászólásokból elindult egy nagyon-nagyon gyümölcsöző vita, én úgy érzem, és nagyon remélem, hogy ez lehetőséget ad arra, hogy a nukleáris energia felhasználásának a kérdéseiről valóban egy érdemi, a problémákat és a nézetkülönbségeket feltáró vitát lehessen végre folytatni az Országgyűlés előtt. Én nem akarom megismételni az ott, az általános vitában tett felszólalásomat, ugyanakkor azóta történt egy számomra döbbenetes esemény. Ugye, látható és tudható, hogy most folyik új atomerőművi blokkoknak az engedélyezése, és amióta az általános vitát lefolytattuk, megismerhettük az Országos Atomenergia Hivatal által kezdeményezett online közmeghallgatásnak a dokumentumait. Én magam is rengeteg kérdést tettem föl, és nem akarok ezekre most kitérni, nyilván nem erről a kérdésről vitázunk, de azt azért mindenképpen a jegyzőkönyv kedvéért szeretném elmondani, hogy az Országos Atomenergia Hivatal 500 különböző súlyú problémát és hiányosságot tárt fel eddig a különböző dokumentumokban. Azt tudjuk, hogy két-három héttel ezelőtt lemondott az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója, és most pedig látunk egy javaslatot, amely szerint gyakorlatilag politikai kinevezéssel és egy jelentős átalakítással érinti a kormány javaslata az Országos Atomenergia Hivatalt, tehát az engedélyező hatóságot. Mi van e mögött, államtitkár úr? Ön a terület nem olyan régen kinevezett felelős államtitkára, ezért kérdezem, hogy ön hogyan látja, összefüggésben vane a sok-sok feltárt problémával ez a jelentős és hirtelen jött átalakítás, ami az Országos Atomenergia Hivatalt érinti. És hogyan lehetséges az, hogy ugyan bizonygatja a kormány, hogy nem politikai kinevezés fog történni az Atomenergia Hivatal esetében, ugyanakkor a törvényjavaslat szerint nem elvárás a szakirányú felsőfokú végzettség megléte sem egy ilyen rendkívül fontos hatóság elnökének a kinevezésekor? Ugye, tudjuk azt, hogy a törvényjavaslat szerint Orbán Viktor miniszterelnök úr kilenc évre kíván kinevezni valakit olyan módon, hogy aztán a következő kormánynak már ne legyen lehetősége visszahívni. Én nagyon remélem, hogy államtitkár úr ezzel kapcsolatban valamiféle információt tud nekünk adni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr most szólhat. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslatnak a célja, hogy gondoskodjon a megújulóenergia-termelés elterjesztéséről, illetve a nemzeti energiastratégiában megfogalmazott szakpolitikai célokat alapul véve gondoskodjon a felülvizsgált megújulóenergia-irányelvnek való megfelelésről. Alapvetően az a célunk ezzel a jogharmonizációval is, hogy egy olyan energiaszektort alakítsunk ki, amely fogyasztó- és klímabarát módon egyszerre képes garantálni a magas szintű ellátásbiztonságot, és használja az új, innovatív technológiákat is, valamint előtérbe helyezi a megújulóenergia-alapú, decentralizált villamosenergia-termelést is. [[22.10]] Konkrét célunk, amelyet a klíma- és természetvédelmi akciótervben is megfogalmaztunk, hogy 2030-ra a magyar villamosenergia-rendszerben a villamosenergia-termelés 90 százalékát szeretnénk szén-dioxid-kibocsátásmentesen megtermelni. Ennek az egyik alapvető feltétele, amit képviselő úr is említett, a nukleáris energia szerepének a megtartása, ugyanis ez jelenti az alapot annak, hogy ezt a 90 százalékos célt el tudjuk érni, és emellett még rengeteg hely marad a megújuló energiáknak is, aminek pontosan ez a jogszabály-harmonizáció fog egy nagy előrelendítést adni. Azt szeretnénk természetesen, hogy a napenergia-alapú villamosenergia-termelés a mostani kapacitásokhoz képest megháromszorozódjon, és 2030-ra pedig elérjük a 6 ezer megawattos kapacitást. Alapvetően ez a mostani törvényjavaslat nem a nukleáris energiáról szól, viszont képviselő úr felvetéseire reagálva szeretném kiemelni, hogy az új törvény kialakításánál a magyar energiahivatal modelljét vettük alapul. Pontosan most kaptunk olyan megerősítéseket is Brüsszel oldaláról, hogy mennyire jó, hogy az energiahivatal is egy önálló szervként üzemel, ugyanis a függetlensége nagyon jelentősen nőtt az energiahivatalnak, és erről az Európai Energiahivatali Szövetség most adott ki egy jelentést. Úgyhogy azt gondolom, hogy ez is egyfajta megerősítést adhat mindenki számára, hogy e módosítás mögött nincsen semmifajta titkos összeesküvés, hanem alapvetően a hivatal függetlenségét szeretnénk erősíteni, ugyanúgy, ahogy az energiahivatal esetében is ezt megtettük, és erre pedig nemzetközi konfirmáció is van, hogy ez egy jó irányú elmozdulás. Úgyhogy nagyon szépen köszönöm az észrevételeket, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot mindezek fényében támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Unió Bírósága C-66/18. számú ítéletének végrehajtása érdekében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15909. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallhatjuk. Héjj Dávid képviselő úr a bizottság előadója, tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az Európai Unió Bírósága C-66/18. számú ítéletének végrehajtása érdekében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló T/15909. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 5 nem ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy az Európai Unió Bírósága Bizottság kontra Magyarország C-66/18. számú ítéletének végrehajtása érdekében nemzetközi jogi összehasonlítást követően a német jog alapulvételével szabályozza a külföldi felsőoktatási intézmények működésére vonatkozó rendelkezéseket. A törvénymódosítás a nemzeti felsőoktatási törvénynek a külföldi felsőoktatási intézmények magyarországi működésére vonatkozó 76. és 77. §-aiban foglalt rendelkezéseinek módosítására irányul. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztés szerint az EGT-államban székhellyel rendelkező, államilag elismert külföldi felsőoktatási intézmény akkor folytathat Magyarországon oklevelet adó képzési tevékenységet, ha az általa Magyarország területén folytatni kívánt képzés és az arra tekintettel kiállított oklevél a székhelye szerinti EGT-államban államilag elismert felsőoktatási fokozatot adó képzésnek minősül, és a felsőoktatási intézmény oklevelet adó képzési tevékenységre való jogosultságát az Oktatási Hivatal kérelemre megállapítja. A nem EGT-államban székhellyel rendelkező felsőoktatási intézmény akkor folytathat Magyarországon oklevelet adó képzési tevékenységet, ha az általa kiállított oklevél végzettségi szintje Magyarországon elismerhető, az általa Magyarországon nyújtott képzés felvételi követelményei megfeleltethetőek az intézmény képzésével egyenértékű képzést nyújtó, államilag elismert felsőoktatási intézményre vonatkozó felvételi követelményeknek, szerepel Magyarország Kormánya és a külföldi felsőoktatási intézmény székhelye szerinti állam kormánya által kötött nemzetközi szerződésben, és a felsőoktatási intézmény képzési tevékenységre való jogosultságát az Oktatási Hivatal kérelemre engedélyezi. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Schanda Tamás államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Szószóló asszony, parancsoljon!
Spoštovani Predsednik, spoštovane gospe Poslanke in gospodje Poslanci, cenjeni Zbor! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat 44-45. §-a alapján a 2021. május 4-ei ülésén folytatta le az Európai Unió Bírósága C-66/18. számú ítéletének végrehajtása érdekében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló T/15909. számú törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a határozati házszabályi rendelkezések 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság megállapította, hogy a törvényjavaslathoz képviselői módosító javaslat nem érkezett, a bizottság további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, ezért a bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújtott be. Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága tudomásul vette, hogy a nemzeti felsőoktatási törvény érintett paragrafusainak módosítására az Európai Bizottság Magyarországgal szembeni kötelezettségszegés megállapítása iránti keresete alapján indított eljárás keretében, az Európai Unió Bírósága által hozott ítéletben foglaltak végrehajtása érdekében van szükség. Az ítélet végrehajtása elősegíti, hogy a Magyarországon működő egyetemek képesek legyenek az abban megfogalmazott feltételeknek a jövőben maradéktalanul megfelelni. Éppen ezért a bizottság támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadását, a Magyarországon működő, külföldi alapítású felsőoktatási intézmények működésének ítéletben pontosított elvárásoknak való megfeleltetését. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselői felszólalások következnek. Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem Schanda államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Héjj Dávid Ádám képviselő úr részletesen ismertette a törvényjavaslatot, így nekem nem maradt más feladatom, mint hogy megköszönjem az elhangzottakat, és kérjem az Országgyűléstől, hogy a törvényjavaslatot támogató szavazataikkal segíteni szíveskedjenek. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Ezek közül elsőként Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője következik: „A mi városunk, Pécs 56.” Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Valóban, a napirend utáni felszólalásomban rendszerint szűkebb hazámról, Pécsről és Baranyáról beszélek. Most ezt olyan vonatkozásban fogom megtenni, hogy utalok arra, hogy ezen a héten kezdődik a jövő évi költségvetés vitája, és sajnos rengeteg olyan problémás pontot látunk ebben a költségvetésben, ami mindenképpen káros lesz, ha ez módosítás nélkül marad, akkor káros lesz Pécsre és Baranyára nézve. [[22.20]] Azt elmondhatjuk, hogy az elmúlt 11 évnek alapvetően vesztese volt Pécs és Baranya megye, mind gazdasági szempontból, mind pedig a számos elhibázott kormányzati döntés tekintetében más módon is. De azt is el kell mondanunk, hogy itt a járványügyi helyzetben, a válság kialakulásakor, az egymást érő kormányzati megszorítások és elvonások önmagukban is óriási károkat okoztak Baranya megye vala-mennyi önkormányzatának, így Pécsnek, Komlónak, Kozármislenynek, és sorolhatnám még a településeket, amelyeknek konkrétan kárt okozott, hátrányt okozott a kormányzati megszorítások sorozata. Nyilván sok vitát folytattunk itt az elmúlt időszakban arról, és felhívtuk a figyelmet, hogy itt nem az a tragédia, nem konkrétan az önkormányzatoknak okoznak problémát ezek a kormányzati megszorítások, hanem az embereknek, hiszen az önkormányzatoknak az egyik legfontosabb feladata az alapvető közszolgáltatásoknak a fenntartása, és hogyha a kormány nem adja meg a megfelelő forrásokat az önkormányzatok működéséhez, akkor ezek a közszolgáltatások kerülnek veszélybe. Láthattuk az elmúlt időszakban, az elmúlt hetekben és hónapokban, hogy álságos módon, valamiféle megbeszélést imitálva, a kormány húzta az időt, és nem adott megfelelő mennyiségű és megfelelő mértékű kompenzációt az önkormányzatoknak. Elmondhatjuk, hogy Pécs esetében is alig több mint 2 milliárd forint támogatást adott, holott több mint 5 milliárd forint kiesést okozott konkrétan a járványügyi helyzet és a kormányzati megszorítások sorozata. Ezért a jövő évi költségvetés indítványához, tervezetéhez én magam olyan módosító javaslatokat nyújtok be, ami nemcsak Pécs, Komló és Kozármisleny esetében, hanem az egész térségnek, az itt működő önkormányzatoknak megadja azt a kompenzációt, ami a kormányzati elvonásokat ilyen módon kezelheti. Szintén egy óriási problémát jelent az, hogy az egyik legfontosabb közszolgáltatás, ha nem a legfontosabb közszolgáltatás, az ivóvízellátás is nagyon nehéz helyzetbe került. Tudjuk azt, hogy a kormány hosszú évek óta nem adja meg a megfelelő támogatást a karbantartási és pótlási munkákhoz, és így tulajdonképpen egyre nagyobb a probléma, amit az önkormányzatok így kénytelenek görgetni maguk előtt. Hogyha csak a Pécsen szolgáltató Tettye Forrásház Zrt.-t vagy a Tettye Forrásház ellátási területét nézzük, akkor elmondhatjuk, hogy 15 éves távlatban 20 milliárd forint hiányzik a meglévő forrásokon túl ahhoz, hogy a legfontosabb közszolgáltatást fenn lehessen tartani. És hogyha hozzávesszük még a térségben működő DRV, illetve a Baranya-Víz cégeket, akkor elmondhatjuk, hogy itt egy lényegesen nagyobb értékről van szó. Itt már említettem, hogy egy 15 éves távlatban jelentkeznek ezek a források. Én egy olyan módosító javaslatot fogok benyújtani, hogy arányosan, időarányosan az alapvető karbantartási és pótlási munkákhoz szükséges források álljanak rendelkezésre. Hasonlóan óriási károkat okozott az a kormányzati döntés, ami megvonta, pont a járványügyi helyzetben, a helyi közösségi közlekedés állami forrásait, állami árkiegészítését. Értelemszerűen erre is nyújtok be módosítót, hiszen önmagában az önkormányzatoktól nem elvárható, főleg egy ilyen nehéz gazdaság helyzetű térségben, hogy meg tudják oldani állami segítség nélkül ezt a nagyon fontos közszolgáltatást. És szintén, már a jövőbe tekintve, nagyon fontosnak tartom, hogy megalapozzuk egy olyan közösségi közlekedési rendszer kialakítását, ami az egymástól elkülönülve működő városi közlekedési rendszereket is összekapcsolja, és végül egy egységes térségi szemléletű közösségi közlekedést tud kialakítani. Tehát a gyakorlatban ez úgy nézne ki, hogy egy egységes tarifával, egységes bérlet felhasználásával akár a komlói polgárok is el tudnak jutni Pécsre egy helyi bérlettel, és ott tudják használni a helyi közösségi közlekedést. Ennek a szakmai koncepciója nagyon-nagyon hosszú évek óta létezik, itt a finanszírozást kell megoldani, és nyilván amíg nem történik meg a kormányváltás, addig mást nem tudunk tenni, mint hogy erre is javaslatot nyújtunk be, hogy ezt biztosítani lehessen. És egy szintén nagyon-nagyon fontos lépés, tudjuk azt, hogy a pécsi közlekedés az elmúlt évtizedekben nagyon-nagyon komoly problémákkal szembesült. Volt egy korrupciógyanús buszeladási folyamat, majd egy korrupciógyanús buszbeszerzési folyamat. Ennek kapcsán én már körülbelül négy évvel ezelőtt tettem feljelentést, és tudjuk azt, hogy milyen nehéz helyzetben van a közösségi közlekedés, ezért ebben az évben is benyújtom azt a javaslatot, hogy a központi költségvetésből több milliárd forint jusson a pécsi közösségi közlekedés már nagyon elöregedett, leromlott állapotú járműparkjának fejlesztésére. Én nagyon bízom benne, hogy a kormánypárti képviselők [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] is érzik saját felelősségüket, és támogatják majd a javaslataimat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője következik: „Orbán megint hazudott. És ismét lebukott!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr, ezen a késői órán is. Kevesen vagyunk, de gondolom, akik itt ülünk, azok emlékezhetnek: a miniszterelnök, sok egyéb hazugsága mellett, azt találta ígérni, alig egy évvel ezelőtt, hogy amennyi munkahelyet a vírus tönkretesz, annyi munkahelyet fog létrehozni ő és a kabinet. Hogy is fogalmazott pontosan? Nem lesz olyan ember, akinek ez az időszak ha kifut, az ne kapna ajánlatot a magyar gazdaságból vagy a magyar államtól. Nos, mi ennek jártunk utána, és hol máshol debreceniként, mint Debrecenben, a Fidesz alternatív fővárosában, a kirakatvárosban, ahol minden megtörténhet és annak az ellenkezője is, és ahol a polgármester tökéletesen vissza tud mondani különben bármilyen, szájába adott propagandát. Mert könnyű persze egy ország szemébe hazudni, a parlamentben felállni, és azt állítani, hogy a mi országunk a munkaalapú társadalomra épül, és hogy lassan elérjük már a 100 százalékos foglalkoztatottságot is, és mindenki, aki mást mond, az vagy Soros, vagy Gyurcsány embere. Merthogy ez egyértelmű minden debreceni polgár számára, hogy, ellentétben a hazug miniszterelnöki ígéretekkel, a kormányzati segítség nélkül maradt vállalkozások tömegei mentek tönkre, húzták le a rolót végképp, ami persze tömeges elbocsátásokhoz, debreceni családok és melósok munkanélküliségéhez vezetett. Mindenki környezetében van erre példa, szerintem mindenki tud ilyen példát mondani. Nem lehet ezt hamis propagandával sem elleplezni, sem tagadni. És Debrecenben is egyre több vállalkozás és üzlet kapujára került rá a lakat, ami egyértelműen azt mutatta, hogy a munka nélkül maradt debreceniek biztosan nem kaptak ajánlatot, ahogy a kormányfő mondta, sem a magyar gazdaságtól és főként nem a magyar államtól. A miniszterelnök később persze talán érezte, hogy valami nem stimmel ebben a történetben; talán csak szóltak neki, ezt nem tudjuk, hogy a magyarok százezrei szembesülnek az általa tett hazug ígéretekkel, ezért megpróbálta finomítani az álláspontját: ha máshol nem, hát közmunka biztosan lesz nekik, mondta ő, a kormány, az elmaradt válságkezelés miatt munkájukat vesztőknek. Ezért a DK debreceni képviselői adatigényléssel fordultak Debrecen város polgármesteréhez, amelyben tájékoztatást kértek, hogy az elmúlt években, a pandémiát megelőző évben, a járvány időszakában hogy is alakult akkor a közmunkában foglalkoztatottak száma a városban. Papp László, Debrecen város polgármestere megkeresésünkre hosszasan gondolkodott, hogy válaszoljon vagy ne válaszoljon, aztán természetesen jött a szokásos blokk, a propagandaszöveg, azt küldte vissza, amelyben tájékoztatott minket, hogy nem az önkormányzat kezeli, és itt most idézem pontosan, ezt „a közérdekű adatot”, ami már önmagában is nevetséges állítás. Ezért mi ismételt megkereséssel fordultunk már nemcsak a polgármesterhez, de a debreceni önkormányzat cégéhez, a DEKERT Kft.-hez, amelyik a közmunkaprogramot üzemelteti a városban. A cég vezetője már válaszolt, de gondolom, közben egyeztetett a polgármesterrel is, hogy neki kötelessége válaszolni, és elmondta a kért információkat. Majd megkaptuk a polgármestertől is az újabb levelet, amelyben már nem gondolta azt, hogy a debreceni önkormányzat ne kezelne közérdekű adatot, viszont hosszasan próbálta mosni a Fidesz-mundér, hát, nem létező becsületét. Mert bármennyire is akarta vagy nem akarta, bármennyire is titkolta vagy nem akarta elmondani, de kiderült az igazság: az, amit eddig is tudtunk, de legalábbis sejtettünk: az, hogy a magyar miniszterelnök szemérmetlen módon és gátlástalanul hazudik, mindenben, mert Debrecenben, a Fidesz kirakatvárosában, a kormány alternatív fővárosában 2019. évben és most figyeljenek, mert számok következnek az átlagos statisztikai létszám 327 fő volt a közmunkában foglalkoztatottak számában, 2020. évben már csak 224 fő, 2021-ben pedig már a 200 főt sem éri el a közmunkában foglalkoztatottak száma éves viszonyra levetítve. Mi derül ki ebből a három vagy négy számból? Egyértelműen az derül ki, hogy bár Debrecen polgármestere el akarta ezt hallgatni, védeni akarta a fideszes mocskos mundér becsületét, de nem lehetett; Orbán hazudott, és ismét lebukott. Egyszer ennek meg fogja inni a levét. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője a következő napirend utáni felszólaló: „Érd egyéni képviselője nem a várost képviseli a parlamentben, hanem a kormányt a városban” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Érd megyei jogú város 777 millió forintot kapott az iparűzésiadóbevétel-kiesés pótlása gyanánt. [[22.30]] A járvány következtében erre egyébként számos település szorul. Ez az összeg, megjegyzem, Érd esetében valamifajta megjegyezhető előtörlesztésnek tekinthető, másnak aligha. Ha csak arra gondolunk, hogy a kormánypárti vezetésű megyei jogú városok ennek közel a dupláját kapták, máris szembeötlő az igazságtalanság. 2019-ig minden évben 700 millió forint működési támogatást kapott Érd a kötelező feladatai teljesítésére. Ahogy a demokrata ellenzéki szövetség legyőzte T. Mészáros Andrást 2019. október 13-án, ez a támogatás megszűnt. Akkor most van tehát bosszúhadjárat a demokrata ellenzéki vezetésű városok ellen, vagy nem, tisztelt képviselőtársaim? Jó lenne eldönteni. Ha a kormánypártok egyéni képviselői komolyan gondolnák, hogy minden választópolgár szolgálatára vállalkoznak, akkor megküzdöttek volna azért, hogy ezek a páratlan pénzelvonások ne történjenek meg. 2019-ben és 2020-ban is így ment ez, így a város költségvetési hiánya már 1,4 milliárd forintra rúgott idén januárban. A gépjárműadó elvétele után további 600 millió forintos kiesést könyvelt el Érd. Ez két évre számolva a helyi iparűzési adó megfelezése miatt további több mint 1 milliárd forintos hiánnyal terhelődött. Történik ez egy olyan városban, ahol az ipari parkok fejlesztése 2006-2019 között igen szerény módon ment végbe, ennek köszönhetően tehát nagy adófizetők aligha vannak. A fentiek eredőjeként 3,25 milliárd forinttól esett el Érd 2019-ben és 2020-ban. Aradszki András képviselőtársunk, a térség hivatalban levő képviselője azt mondja, siker a 777 millió forintos támogatás. Csakhogy ez a HIPA-kiesés kompenzációjaként aligha felfogható, hiszen az innen származó adóbevétel 2,5 milliárd forint lenne, aminek a felétől elesett a város, így tehát a 777 millió forint, jól figyeljenek, mindössze a 62,16 százaléka a bevételkieséseknek. Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, önök bizonyára jól tudják, hogy ez még a kétharmados többségre sem elegendő, és ilyenkor nemzetiségi szószólót vagy esetleg a Mi Hazánk nagybecsű tagjait kell megkérniük, hogy segítsék önöket a minősített többség elérésében. Ebben nem segítik Érd megyei jogú városát tehát, hogy a korábbi költségek kétharmadát legalább állni tudják. Egyébiránt a városvezetés néhány héttel ezelőtt Balla György képviselőtársunkkal, a Pénzügyminisztériummal és a Belügyminisztériummal olyan tárgyalást folytatott, amely úgy zárult: „Nekünk nem mondtak nemet.” mondta akkor a városvezetés. Vagyis elismerték, hogy Érd egy rendkívül speciális helyzetben van, nem dobhatja tehát be a kormány abba a kategóriába, hogy ez egy ellenzéki vezetésű város, úgyhogy nekik nem adunk semmit. Ha ezt a két minisztérium és a kormánytöbbség képviselője is belátta mindössze másfél óra alatt, tisztelt képviselőtársaim, akkor jó lett volna, hogy ha a térség országgyűlési képviselője nem könyveli el sikernek a 3,25 milliárdos kiesésből a 777 millió forintos kompenzációt. Ilyenkor az lett volna a korrekt, ha bevallja Aradszki András képviselőtársunk is, hogy bajban az ország, ennyi jut, de ezt is megfeszített erőkkel tudja csak odaadni a kormányzat és a központi költségvetés. De azt gondolom, hogy a jelenlegi kormánytöbbségtől távol áll az effajta őszinteség. Én abban reménykedem egyébként, hogy jövőre már egy olyan költségvetési vitát tudunk folytatni, amelyben a jelenlegi ellenzék kormányozza egy színes demokrata szövetségben ezt az országot. Abban is bízom, hogy igazságot tudunk szolgáltatni a jelen pillanatban forráshiányoktól és elvonásoktól szenvedő városoknak, úgy a 25 ezer fő alattiaknak, mint a 25 ezer fő fölöttieknek. Én magam pedig kötelességemnek érzem, hogy a jelenlegi költségvetés vitájában egy olyan módosító javaslatot is kidolgozzak, amely talán legalább elméletben kezelni tudja az általam említett problémákat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője: „50 éve: Honfoglalás Újpalotán” címmel. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Egy helytörténeti jelentőségű eseményre szeretnék emlékezni. Budapest XV. kerületében, Újpalotán 50 évvel ezt megelőzően adták át az első lakást abban a lakóparkban, akkor még lakótelepnek hívták, ahol 15 500 lakás épült meg tíz év alatt ez egy családpolitika volt, egy igazi családpolitika a hozzá tartozó bölcsődékkel, óvodákkal, iskolával, szociális intézményekkel, járóbeteg-ellátó rendszerrel, bevásárlócsarnokkal. Ez várostervezés volt, városépítés. Ebben az első épületben, amely szövetkezeti tulajdonú lakásként épült meg, 352 lakás átadásra került, ahova fokozatosan költöztek be a lakók. Gugyella János nevű ismerősöm a Nyírpalota út 1-21.-ről beszélek első lakóként költözhetett be boldog újpalotai tulajdonosként. Kicsit róla is emlékezem és azokról, akik 50 évvel ezelőtt ott voltak, és 50 év után ma is ott vannak. Ez a Gugyella János úr, aki acélszerkezeti lakatos volt a ma már nem is létező hajógyárban, majd technikusi végzettséget szerzett, és üzemirányítóként ment nyugdíjba, ipari tanulóként kezdte, és nyugdíjaskoráig egy helyen dolgozott, ez az ember ötödmagával egy 17 négyzetméteres üzlethelyiségben élt ezt megelőzően, tudtak örülni annak, hogy új lakásba költöztek, amely öt emberre abban az időben a normák szerint 3 szobás lakást jelentett egy panelépületben. Felkerestük Barkóczi Balázs kollégámmal, barátommal akit egyébként kértem, hogy a 2022-es választáson és az ellenzéki előválasztáson induljon el, miután én már visszavonulok a képviselőségtől a 30 évi szolgálatom után , és Barkóczi Balázs úrral kértük, meséljenek arról, hogyan is történt az a bizonyos költözés. A szövetkezeti lakásban élőknek akkor saját maguknak kellett megszervezni a szövetkezet vezetőségét, meg kellett szervezni a kulturált költözést, meg kellett szervezni az ütvefúrást, hogy be legyenek fúrva a különböző dolgok a betonfalba, hiszen akkor még nem léteztek ütvefúrók, a vállalatoktól kellett kikérni vagy elhozni, amelyik vállalat ilyen helyzetben volt. Meg kellett szervezni a kulturált együttélést, a szövetkezeti szabályokat, a költségvetést. Soha ilyet nem csináltak. Így ment ez a bizonyos úttörő élet abban az időben. A beszélgetést követően sok minden egyébről is szó volt. Nagyon sokan az eredetileg beköltözöttek közül már nem élnek. Rájuk is emlékezem ezzel a mostani pár perces kis beszédemmel. Sétálva a ház előtt, gyönyörűek a fák, tulajdonképpen az anno 50 éve elültetett fák ma már hatalmas, gigaméretű, 3-4 emeletig felnőtt fák, gyönyörű zöld parkban ezért is mondom, hogy lakóparkban járkálunk , óvodák, bölcsődék, szép zöld kertjében. Azt gondolom, hogy azok, akik annak idején megépítették, megtervezték, a döntést meghozták, a forrást biztosították, rájuk is emlékezem most az 50. évfordulón. Szeretnék Újpalotának, különösen kiemelten a Nyírpalota út 1-21. lakóinak az 50. születésnap alkalmából, a beköltözés születésnapja alkalmából kívánni még sokáig békés, jó barátságú együttélést, azt az együttélést, amelyből nagyon nagy hiány van Újpalotán is és mindenhol, ahol közösségek vannak. Közösségek: ezt azért emelem ki, mert ez az 1-21.-es ház azóta szinte átépítette a saját épületét, energiatakarékos napelemet épített a háztetőre, kicseréltek szinte minden vezetéket, mérhetővé tették a távfűtést, és kicserélték a gázvezetéket, tehát gazdái annak a háznak, ahova beköltöztek. Isten áldja Újpalota Nyírpalota út 1-21. lakóit! [[Taps a DK soraiból.]] [[22.40]]
Köszönöm szépen. Varju László képviselő úr, a DK képviselője a következő: „Mi történik Újpesten?” címmel. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Hajdu László képviselőtársam után, egy ilyen történelmi visszatekintés után most folytatni szeretném azzal a témával, amely az elmúlt héten számomra megdöbbentő hírként csapódott be. Mégpedig azzal, hogy már-már menetrendszerűen, az éj leple alatt benyújtott módosító javaslattal újra az önkormányzatok életébe avatkozik be a kormány, és tönkreveri a felelősen gazdálkodó önkormányzatok céljait. Azokról az önkormányzati bérlakásokról beszélek, amelyek kényszerértékesítésére kerül sor a kormány előterjesztése alapján, törvényt akar erről hozni, hogy márpedig ezeket el kell adni. Azt gondolom, hogy nem azokkal van baj, akik élnek majd egy ilyen lehetőséggel, hanem azzal, hogy a kormány nem gondolta végig a döntésének következményeit. Az Újpesten sorban álló százak, akik bérlakásra várnak, elveszítik a lehetőséget igazából a közeljövőben, sőt talán még középtávon sem, azt mondhatjuk, nem lesz meg a lehetőségük az önálló életkezdésre, az áhított új elindulásra nem lesz mód. Az újpesti önkormányzat feladata természetesen az, hogy az illetékességi területén élők életét megkönnyítse, jobbá tegye. Az elmúlt egy évben a szokásosnál is nagyobb megpróbáltatást jelentett egyébként a járvány okozta rendkívüli helyzettel való megbirkózás, különösen abban a helyzetben, amikor a kormány forráselvonása jelentősen megfájdította a városvezetők fejét, mondjuk így. Ezzel a döntéssel pedig, amivel még tetézni akarják a helyzetet, a legégetőbb problémát teszik orvosolhatatlanná. Tisztelt Ház! Tájékoztatásul el tudom mondani, hogy amikor az elmúlt napokban fogadóórát tartottam, a négy érdeklődő vagy beszámoló közül, akivel beszélgetést folytattam, és aki a személyes problémáit tárja fel, hárman lakásproblémával, lakhatás ügyével foglalkoztak. Éppen ezért újra és minden lehetőséget ki fogok használni azért, hogy elmondjam, ezzel csak súlyosbítják az önkormányzatoktól ilyen módon elvett lehetőséget, azt a lakhatási válságot, amit ez a kormány alakított ki az elmúlt évek alatt. De mit tehetnek a polgármesterek, mit tehet Déri Tibor úr és csapata, vagy mit tehet Angyalföldön Tóth József és csapata azon kívül, hogy tiltakoznak? Mert egyébként mit látunk, mit látnak ők is? Azt, hogy máris megérkeztek a lakásmaffia emberei, és még csak hétfő van a mai napon, de már ma is a lakótelepet járják, keresik a rászorulókat, és azt ajánlják nekik vagy azoknak, akikről úgy gondolják, hogy ilyen helyzetben vannak, hogy élethosszig tartó lakhatást biztosítanak akkor, ha egyébként a tőlük származó hitelből megvásárolják ezeket a lakásokat. És mi van, ha nem így alakul? Mi van akkor, ha új tulajdonosként őket kirakják ezekből a lakásokból, és egyébként előállítják azt a helyzetet, hogy számtalan lakás nélkül maradt rászoruló kerül ebbe a helyzetbe? Újra és újra azt javaslom, hogy még egyszer gondolják végig mind a beterjesztő, mind a kormánypárti képviselők, mert óriási bajt okoznak, és tetézik, mint ahogy mondtam, azt a lakhatási válságot, amelyet már előállítottak. Eközben a polgármesteri hivatalok úsznak az árral szemben, megpróbálnak mégis valamilyen módon fejlődésre, fejlesztésre lehetőséget teremteni. Teszik ezt akkor, amikor „Élhető városokért” konzorciumot alakítanak, amikor megpróbálják például az energiaellátás területén kihasználni a lehetőséget, hogy a családoknak jobb legyen, vagy amikor Újpesten például a szakrendelő megújításával, felújításával küszködve teszik ezt, pedig éppen egyébként a kormány forrásokat von el. Mindezt újratervezni és újraértékelni kell a városvezetőknek. Én tisztelettel azt javaslom tehát, hogy a kormány az önkormányzatok kizsigerelése helyett inkább mondjon le és biztosítsa azt, hogy legyen lehetőség az önkormányzatok működésére. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen. Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője beszélhet most: „Hogyan csaphatták be a Marcali Kórház takarítónőit?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ennek a gyönyörű Országháznak a falai között már sokszor hallhatták tőlem és talán már kívülről is tudják, hogy a marcali járásban élő emberek hosszú évek óta fennálló talán legnagyobb problémája a marcali kórház kálváriája. Konkrétan az, hogy megszüntették a szülészet-nőgyógyászatot, a gyermekosztályt, hogy egyre többet kell Kaposvárra utazniuk az egészségügyi szolgáltatások igénybevételéért, 15 hónapot kell várni egy szemvizsgálatért, és nem utolsósorban nem teljesültek a megígért fejlesztések, a CT-beszerzés és a kórház önállóságának visszaadása sem. Az viszont hallatlan, és szerintem önök sem hallhattak még ilyenről, hogy a Kaposi Mór Oktató Kórház telephelyévé degradált marcali kórházban az ott dolgozók után nem fizetnek járulékokat. Igen, azok után a takarítónők után nem fizetnek járulékokat, akik egyébként évek óta lelkiismeretesen tisztítják a kórház helyiségeit, suvickolják azokat a gépeket, amelyeket rendszeresen használnak. Teszik mindezt egy járványidőszakban a saját egészségüket, életüket is kockára téve. Ez kérem szépen, méltatlan, éppen ezért nemrégiben írásbeli kérdéssel fordultam Kásler Miklós miniszter úrhoz, hogyan fordulhat elő az, hogy egy állami fenntartású intézményben nem fizetnek járulékot a dolgozók után. Ezt a kérdést tettem fel, valamint azt is, hogy az egészségügyi kormányzat tesze lépéseket annak érdekében, hogy segítsen ezeknek a bajba jutott embereknek. Az előbbi kérdésre miniszter úr nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszolt, az utóbbi kérdésre nem adott választ. Ebből az derül ki, hogy nincs szándékukban segíteni ezeken az embereken. Egyébként pedig arról tájékoztatott, hogy az adótitkok védelmére vonatkozó törvényi szabályokra tekintettel nem tud tájékoztatást adni. Azt viszont határozottan hangsúlyozta, hogy a kórháznak nem lehetett tudomása az érintett adózó jogszerűtlen magatartásáról. Ezt legalább elismerte, hogy jogszerűtlen magatartást tanúsítottak azok a cégek, amelyek egyébként minden hónapban a takarítónőknek küldött bérlapokon feltüntették, hogy mennyi járulékot vontak le, csak „elfelejtették” idézőjelben, kérem a jegyzőkönyvvezetőt, hogy idézőjelbe tegye a NAV-nak befizetni ezeket az összegeket. [[22.50]] És ennek következtében ezek a takarítónők hogy szereztek erről tudomást? Úgy, hogy nem tudnak elmenni nyugdíjba, úgy, hogy nem részesülhetnek egészségügyi ellátásban. Hát, ez nonszensz, hogy egy egészségügyi dolgozó, egy kórházi dolgozó nem kaphatja meg az egészségügyi ellátást. Éppen ezért én javaslom, hogy a jövőben térjünk vissza a korábbi évek jól bevált gyakorlatához, konkrétan ahhoz, hogy az ápolók, orvosok mellett a takarítónőket is vegyék a kórházi dolgozók állományába, és akkor talán nem fordulhat elő az, hogy a kórház vezetősége nem tud ezekről a visszásságokról. Egyébként feltűnhetett volna a Kaposi Mór vezetőségének az, hogy ezek a simlis cégek rendszeresen váltják egymást, ugyanis felszámolás alá kerülnek, és eltűnnek. Tehát őket igazából kötelezni már semmire sem lehet. A másik javaslatom, ha mégis cégekkel szerződnek, bár hozzáteszem, hogy ezt én, hogy is mondjam, költségoptimalizálásnak tartom, mert a kórház nem akar járulékot fizetni, de ha mégis egy céggel szerződnek, akkor talán legyen ezeknek a cégeknek hosszú évekre, évtizedekre visszamenőleg referenciája. Talán ezt meg kellene vizsgálni. Valamint azt is jó lenne elérni, hogy a szerződés alapján, amikor a teljesítményigazolást elküldik a kórház vezetőségének, csatolják hozzá a náluk dolgozók fizetési listáját, a NAV által hitelt érdemlő tanúsítványát annak, hogy befizették a járulékokat. És nem utolsósorban ismételten kérem az egészségügyi kormányzatot arra, hogy ne hagyja cserben a marcali takarítónőket. Ez egy lehetetlen állapot, felháborító, hogy nyugdíj előtt álló lelkiismeretesen dolgozók most nem mehetnek nyugdíjba, nem vehetik igénybe az egészségügyi szolgáltatást. És mindennek a tetejébe még az is lehet, hogy a végén őket fogják kötelezni arra, hogy évekre visszamenőleg megfizessék maguk után a járulékot. De ez ne így legyen, én nagyon bízom benne, hogy megtörténnek a szükséges lépések. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó estét, jó éjszakát kívánok!