Godātie deputāti, aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 5.maija sēdi. Pirms sākam izskatīt Prezidija apstiprināto sēdes darba kārtību, ir izskatāmi priekšlikumi par grozījumiem tajā. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Nekustamā īpašuma valsts kadastra likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Saistībā ar deputātu Jāņa Dombravas, Gaida Bērziņa, Raivja Dzintara, Aleksandra Kiršteina, Kārļa Krēsliņa, Romāna Naudiņa, Ingunas Rībenas, Andra Buiķa, Ritvara Jansona un Ilmāra Latkovska iesniegto lēmuma projektu “Par deputāta Jāņa Dombravas atsaukšanu no Parlamentārās izmeklēšanas komisijas par korupcijas, lobēšanas, organizētās noziedzības un kontrabandas ietekmi uz nodokļu iekasēšanu un ekonomisko un finanšu noziegumu izmeklēšanu, kā arī Iekšlietu, Tieslietu, Finanšu ministrijas un citu valsts institūciju amatpersonu personīgās atbildības izvērtēšanu sabiedrības interešu un labas pārvaldības principu ievērošanā” vēlos jūs informēt, ka deputāts Gaidis Bērziņš ir atsaucis savu parakstu. Līdz ar to lēmuma projekts nav uzskatāms par iesniegtu. Sākam izskatīt apstiprināto sēdes darba kārtību. Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par grāmatvedību”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Biedrību un nodibinājumu likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums Zemes pārvaldības likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Artusa Kaimiņa, Ingunas Sudrabas, Gunāra Kūtra, Aivara Meijas un Arvīda Platpera iesniegto likumprojektu “Grozījums Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Artuss Kaimiņš.
Labrīt, dārgie deputāti! Šobrīd es gribu uzsvērt vārdu “dārgie” tiešām burtiskā nozīmē, jo daži no jums pārāk dārgi izmaksā nodokļu maksātājiem. Proti, Saeimas deputātiem algu maksā Latvijas nodokļu maksātāji. Es esmu iesniedzis šos likuma grozījumus, lai deputāti nesaņemtu pārāk daudzas piemaksas par savu deputāta darbu. Kā piemēru tam var minēt Augustu Brigmani, kurš martā ir saņēmis vislielāko algu Saeimā. Uz rokas Brigmaņa kungs ir saņēmis 3398 eiro. Brigmaņa kunga amati ir ZZS frakcijas priekšsēdētājs, Pieprasījumu komisijas priekšsēdētājs un Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas sekretārs. Kā frakcijas priekšsēdētājs Brigmanis saņem piemaksu: 1,39 reiz 818 eiro (tā ir vidējā alga) – tie ir 1137 eiro. Kā komisijas priekšsēdētājs viņš saņem tieši to pašu, tas ir, vēl 1137 eiro. Kā komisijas sekretārs viņš saņem 0,35 reiz 818, tas ir, 286 eiro. Kopā Brigmaņa alga ir šāda: 2617 eiro plus 1137 eiro, plus 1137 eiro, plus 286 eiro; kopā tie ir 5177 eiro uz papīra jeb bruto. Laba alga, Brigmaņa kungs! Atņemot nodokļus, sanāk, ka viņš ir saņēmis 3,4 tūkstošus eiro. Ja mēs pieņemtu šo grozījumu, tad viņš varētu izvēlēties tikai vienu – vienu! – no šīm savām piemaksām, proti, lielāko, nevis vairs tās visas, kuras tagad summējas. Kā piemēru varam ņemt arī Āboltiņu, kura, būdama frakcijas priekšsēdētāja, Nacionālās drošības komisijas priekšsēdētāja un Juridiskās komisijas Tiesu politikas apakškomisijas priekšsēdētāja, saņem 2617 eiro pamatalgu, 1137 eiro – par frakcijas vadīšanu (Dep. S.Āboltiņa: “Tu melo! Tu melo! Tu melo!”), 1137 eiro – par komisijas vadīšanu... (Dep. S.Āboltiņa: “Bet viņa ir atteikusies no piemaksas!”) Es jau teicu: “Nekad mani nepārtrauc!” Kopā – 5112 eiro. Tas, ka viņa ir no kaut kādas piemaksas atteikusies, – tas tikai... nu, tas ir godaprāts, tas nav likums. Es ierosinu likumā noteikt, ka var saņemt tikai vienu piemaksu, nevis visas. Kūtris, kurš arī ir parakstījis šo papīru un atrodas šobrīd Prezidijā... Patlaban, būdams Saeimas sekretāra biedrs, Juridiskās komisijas Krimināltiesību politikas apakškomisijas priekšsēdētājs un frakcijas priekšsēdētājas biedrs, viņš saņem 2617 eiro pamatalgu, 1210 eiro – par darbu Prezidijā, plus 220 eiro – par apakškomisijas vadīšanu, plus 286 eiro – par frakcijas priekšsēdētājas biedra amatu. Kopā – 4335 eiro. Dzintars... Kur viņš šobrīd ir? Mēs nezinām... Raivis Dzintars ir frakcijas priekšsēdētājs, Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētāja biedrs un Valstiskās audzināšanas un jaunatnes lietu apakškomisijas priekšsēdētājs, saņem 2617 eiro pamatalgu, 1137 eiro – par frakcijas vadīšanu, 220 eiro – par apakškomisijas vadīšanu, plus 286 eiro – par komisijas priekšsēdētāja biedra amatu. Kopā – 4261 eiro. Mūsu “krīvu krīvs” no SASKAŅAS – Vitālijs Orlovs... Vitālij! Vitālij, tu esi Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas priekšsēdētājs, Sabiedrības veselības apakškomisijas sekretārs, tu saņem pamatalgu 2617 eiro par komisijas vadīšanu plus 1137 eiro kā apakškomisijas sekretārs. Kopā tu saņem 3893 eiro. Es nenosaukšu visus, kas šeit saņem šīs daudzās piemaksas. Es rosinu pieņemt šo... (Dep. S.Āboltiņa: “To var izlasīt internetā!”) Beidziet runāt pa vidu! Nu kas jums ir, ko? (Dep. S.Āboltiņa: “Izlasi to Kārtības rulli vienu reizi pēc pusotra gada!”) Līdz ar to es rosinu šo likumprojektu virzīt tālāk. Te nav svarīgi, vai es esmu no pozīcijas vai no opozīcijas. Jūs visi saņemat šīs piemaksas. Uzskatu, ka tas nav godprātīgi un nodokļu maksātājiem nav jāpārmaksā par jūsu darbu Saeimā. Paldies.
Paldies deputātam Artusam Kaimiņam. “Pret” šī likumprojekta nodošanu komisijai pieteikusies runāt deputāte Ināra Mūrniece.
Debates parlamentā kļūst arvien krāsainākas un krāšņākas... Par šo likumprojektu es gribu pateikt tikai trīs lietas. Saeimas Prezidijs šā gada janvārī ir lēmis par kārtību, kādā Saeimas deputāti savieno amatus Saeimā, un ir ļoti skaidri noteikts, ka Saeimas deputāts ir tiesīgs atteikties no vienas vai vairākām mēnešalgas daļām. Šādas tiesības pastāvēja arī pirms tam, pirms šī Saeimas Prezidija lēmuma, bet ar šo lēmumu tās ir padarītas vēl skaidrākas. Tas ir viens. Otrais punkts. Ja runājam par principiem, tad likumprojekta iesniedzējus es aicinu pašus pieturēties pie viņu deklarētajiem principiem un darīt to konsekventi, nevis, piemēram, tad, kad darbu izbeidz kāda parlamentārās izmeklēšanas komisija. Un, ja runājam par principiem, es vēlos, lai arī deputāti, kuri nesaņem piemaksas, godprātīgi dara savu deputāta darbu un apmeklē gan Saeimas sēdes, gan arī komisiju sēdes. (Dep. A.Brigmanis: “Un svinīgās sēdes!”) Un, treškārt... trešais princips. Aicinu demokrātiski pieņemt lēmumu. (Dep. A.Kaimiņš: “Demokrātiski?!”)
Paldies. Viens deputāts ir runājis “par”, viens – “pret” likumprojekta nodošanu komisijai. Lūdzu zvanu!
Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 6, atturas - 40. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Gunāra Kūtra, Ingunas Sudrabas, Silvijas Šimfas, Arvīda Platpera un Aivara Meijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likums”” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Gunārs Kūtris.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Pirms pusotra gada zinātnieki bija veikuši pētījumu par demokrātiju Latvijā un bija izdarījuši vairākus secinājumus. Un vienu no šiem secinājumiem, manuprāt, mēs visi šobrīd skaidri zinām: Latvijā cilvēki vēlēšanās piedalās ļoti pasīvi, proti, pakāpeniski samazinās to cilvēku skaits, kas grib iet uz vēlēšanām. Pagājušā gadsimta 90. gadu vidū pašvaldību vēlēšanās piedalījās 60 procenti, turpretim pēdējās pašvaldību vēlēšanās - vairs tikai 46 procenti. Vēl trakāk, protams, bija Eiropas Savienības Parlamenta vēlēšanās: tajās piedalījās vien 30 procenti balsstiesīgo iedzīvotāju - pilsoņu. Un tad publiskajā telpā parādījās tāda ideja, ka, ziniet, tagad vajag ieviest obligāto līdzdalību, gandrīz paredzot sodīšanu par nepiedalīšanos. Tajā pašā laikā šīs idejas autori aizmirsa divas labas pamācības. Pirmā ir tautas pamācība, ka ar varu mīlēts nekļūsi. Un otrā ir pamācība vai, pareizāk sakot, mācība, ko pieredzējām padomju laikā, kad par neiešanu uz vēlēšanām cilvēkus sodīja. Nepiedalīšanos vēlēšanās mēdz skaidrot ar Latvijas iedzīvotāju pasivitāti sabiedriskajos procesos, bet, cienījamie kolēģi, mēs ļoti labi redzam, ka tajos brīžos, kad iedzīvotāji jūt, ka viņu balsij ir svars, viņi piedalās. Paskatieties, cik aktīvi pēdējā laikā cilvēki parakstās zem aicinājumiem portālā ManaBalss.lv! Proti, viņi jūt, ka šeit ir iespējams lietu vismaz pavirzīt uz priekšu. Viņi vēl nezina, kādi rezultāti būs Saeimā, bet viņiem ir iespēja aktīvi piedalīties. Kas ir šīs pasivitātes cēlonis pašvaldību vēlēšanās? Pilsoņi, kuri nepiedalījās 2013.gada pašvaldību vēlēšanās, kā galveno iemeslu SKDS aptaujā norādīja to, ka viņi neredz tam jēgu vai ka viņiem nav ticības un viņi neuzticas nekam. Saeimas pienākums - mūsu pienākums - ir radīt tādus likumus, lai cilvēkus nebūtu jāpiespiež pildīt savu pilsoņa pienākumu, bet lai cilvēki labprāt ietu un darītu, lai viņi justu, ka viņu darbam valsts labā ir jēga. Kādā veidā to varētu ietekmēt? Mēs skaidri zinām to, ka Latvijā iedzīvotāji, kad iet uz vēlēšanām, bieži vien saka: “Es nezinu, par ko balsot. Ir labi cilvēki vairākos sarakstos. Bet tieši par šo partiju man īsti negribētos balsot.” Un tajā brīdī cilvēki domā: “Kā rīkoties? Vai vispār neiet? Vai tomēr atbalstīt vienu partiju - nu, kā saka, izpildīt godīgi savu pienākumu?” Mūsu piedāvātais likumprojekts ir neliels risinājums šajā problēmu mezglā. Mēs neaicinām radikāli mainīt vēlēšanu sistēmu, mēs arī nelikvidējam partiju sarakstus, lai gan personīgi es uzskatu, ka pašvaldību vēlēšanās tas varbūt būtu pilnīgi lieki. Šīs dažas tiesību normas, kas tiktu ieliktas likumā, dotu papildu iespēju cilvēkiem balsot par patiešām labi pazīstamiem un godīgiem deputāta amata kandidātiem, lai gan viņi neatrodas vienā sarakstā. Balsošana notiktu kā parasti: vēlētājs izvēlas vienas partijas sarakstu un var izdarīt tajā svītrojumus vai ievilkt plusus. Taču papildus nāktu klāt tiesības ierakstīt sarakstā vēl trīs deputāta amata kandidātus no citu partiju sarakstiem. Proti, cilvēks izvēlētos tos, kurus viņš pazīst un par kuriem viņš zina, ka viņi ir vajadzīgi pašvaldībā kā labi sava darba darītāji, kas pašvaldības darba kvalitāti celtu. Tas nav nekas jauns: arī pirmskara Latvijā nebaidījās no šādiem brīvajiem sarakstiem pat Saeimas vēlēšanās. Es uzskatu, ka tagad, pēc simts gadiem, cilvēki Latvijā noteikti nav dumjāki... ka viņi nav tik dumji, lai nesaprastu, ko tas nozīmē. Saeimas komisijas darba grupā, kura skatīja Saeimas vēlēšanu likumu, bija iesniegti šie paši priekšlikumi attiecībā uz Saeimas vēlēšanām. Un tajā brīdī kolēģi, saprotot šo ideju, teica: “Jā, ļoti laba ideja, taču Saeimas vēlēšanās elektroniski būs problēmas ar saskaitīšanu. Bet pašvaldībās to noteikti varētu darīt. Jā, kolēģi, sūtiet šo priekšlikumu attiecībā uz pašvaldību vēlēšanu likumu!” Mēs esam iesnieguši. Es saprotu, ka visi tie kolēģi, kas darba grupā māja ar galvu, ka tā ir laba ideja, šobrīd arī balsos par to, lai mēs, deputāti, nodrošinātu, ka Latvijas iedzīvotāji pašvaldību vēlēšanās varētu balsot arī par tiem cilvēkiem, kuri nav vienā sarakstā, proti, balsot par labākajiem, godīgākajiem pašvaldības deputāta amata kandidātiem. Paldies.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputātiem ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likums”” nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 8, pret - 60, atturas - 12. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Andreja Klementjeva, Jāņa Ādamsona, Mārtiņa Bondara, Gunāra Kūtra un Artusa Kaimiņa iesniegto likumprojektu “Grozījums Saeimas kārtības rullī” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Jānis Ādamsons.
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Šis grozījums ir nepieciešams, lai Saeimas deputāti, to skaitā arī opozīcijas deputāti, varētu pilnvērtīgāk pildīt vienu no parlamenta funkcijām, kas paredz izpildvaras kontroli. Parlamentārās izmeklēšanas komisijas ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā īstenot minēto funkciju, tāpēc ir svarīgi, lai parlamentārās izmeklēšanas komisijas darbs būtu pilnvērtīgs. Vienlaikus šis likumprojekts paredz demokrātisku procedūru ievērošanu parlamenta darbā un ir saistīts ar Satversmes 1. un 59.pantu. Ko paredz šis likumprojekts? Likumprojekts paredz, ka par komisijas vadītāju tiek ievēlēts tas deputāts, kurš ir parakstījies par izmeklēšanas komisijas izveidošanas nepieciešamību. Mēs bieži vien brīnāmies un šausmināmies par to, ka parlamentam ir ļoti, ļoti zems reitings. Kur ir tā problēma? Mēs paši šo reitingu pazeminām ar savām darbībām un pretdarbībām. Es ceru, ka Baloža kungs, kad prezentēs savu grāmatu, to, kas skar parlamentārās izmeklēšanas komisiju vēsturi, tur arī būs atspoguļojis. Mēs varam minēt piemērus, ka viena vai otra parlamentārās izmeklēšanas komisija ir darbojusies veiksmīgāk vai neveiksmīgāk. Neveiksmīgas darbības piemērs. Es domāju, ka ļoti daudzi arī šeit klātesošie bija sašutuši, kad tika izveidota izmeklēšanas komisija saistībā ar G-24... par “Unibankas” un “Krājbankas” iespējamām nelikumībām privatizācijas procesā. Kas tad notika? Notika ļoti vienkāršs process. Tā kā saskaņā ar Satversmes 26.pantu parlamentārās izmeklēšanas komisija ir jāveido, tad toreizējā koalīcija panāca, ka par izmeklēšanas komisijas vadītājiem tika iecelti deputāti, kuru galvenais uzdevums bija bloķēt parlamentārās izmeklēšanas komisijas darbu, un rezultātā šīs komisijas darbība beidzās ne ar ko. Šobrīd ir izveidota parlamentārās izmeklēšanas komisija, lai saprastu situāciju saistībā ar korupciju, kāda pastāv valstī, ēnu ekonomiku un to, kāpēc pie mums nedarbojas lobisma likums. Sākšu no pēdējā. Pirmo reizi lobisma likums parlamentā tika prezentēts pirms pieciem gadiem. Līdz šim tas līdz Saeimai nav nonācis. “Jaunais laiks” (un pēc tam VIENOTĪBA) 2002.gadā ienāca politikā ar saukli “Cīnīties pret korupciju!”, un tika izveidota arī pretkorupcijas komisija. Ar mainīgām sekmēm, ar pārtraukumiem “Jaunais laiks” un VIENOTĪBA atradās visu laiku koalīcijā, ieņemot premjera amatu, finanšu ministra amatu, iekšlietu ministra amatu, amatus Aizsardzības ministrijā, Aizsardzības un iekšlietu komisijas vadītāju amatus, tās apakškomisijas vadītāja amatu, kas saistīta ar cīņu pret korupciju, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vadītāja amatu, un šo uzskaitījumu varētu turpināt bezgalīgi. Bet, kā jau vakar arī Saeimas priekšsēdētāja no šīs tribīnes paziņoja, mēs zaudējam vismaz 5 miljardus eiro jautājumos, kas saistīti ar korupciju. Padomājiet, tas ir praktiski otrs valsts budžets! Opozīcijas deputāti, ņemot vērā to, ka manis minētās komisijas neveic parlamentāro uzraudzību pietiekamā apjomā, izveido parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pārkāpjot jebkādus demokrātijas principus, trīs cilvēki no sešiem ievēlē komisijas vadītāju. Mēnesi mēs esam nostrādājuši, nekas netiek virzīts uz priekšu. Par komisijas vadītāju ir iecelts koalīcijas pārstāvis, kuram nav ne mazākās izpratnes par to, kas būtu jādara, nemaz nerunājot par administratīvo darbību. Līdz šim nav ne plāna, ne arī komisijas vadības. Lai šo kļūdu nepieļautu un lai parlaments varētu efektīvi pildīt savus pienākumus un veikt parlamentāro kontroli, tieši šī iemesla dēļ ir piedāvāti šie grozījumi Kārtības rullī, proti, lai mums beidzot būtu tāda situācija, lai tie, kas parakstās par parlamentārās izmeklēšanas komisijas izveidošanu, tie, kuriem ir izpratne par to, ko grib sasniegt, kādi ir mērķi un kādi ir uzdevumi, - lai tie tad arī varētu veiksmīgāk vai neveiksmīgāk darboties. Aicinu atbalstīt šos grozījumus. Paldies.
Paldies. “Pret” pieteicies runāt deputāts Ringolds Balodis.
Labdien, kolēģi! Lai kā man gribētos atbalstīt Ādamsona teikto, to nevar darīt Saeimas kārtības rullī noteiktās kārtības dēļ, kā jūs zināt. Vienam ir jārunā “par”, otram - “pret” likumprojektu. Ādamsona kungs ir runājis “par”, tātad man ir tā kā jārunā “pret”. Ādamsona kungs, par ko jūs runājāt? Jūs uzskaitījāt neskaitāmus Satversmes pantus un principus. Es domāju, ka šo likumprojektu nevajadzētu atbalstīt sekojošu apsvērumu dēļ. Parlamentārās izmeklēšanas komisijas lielākoties ir opozīcijas rosinātas, jo vairākuma rokās jau ir valdība. Parlamentārā izmeklēšana balstās dabiskajā opozīcijas nepatikā pret valdību. Opozīcijai līdz šim tika dotas tiesības vadīt šādas parlamentārās izmeklēšanas, jo tas atbilst varas dalīšanas principam, turklāt varas dalīšanas principa atvasinājums parlamentā ir tieši Saeimas mazākuma vērīgā acs pret vairākuma veidoto valdību. Šis likumprojekts paredz Latvijas parlamentārās tradīcijas likumisku nostiprinājumu, jo pēdējā izmeklēšanas komisijā, tajā, kas ir šobrīd, komisijā numur 31, šī tradīcija tika ar vairākuma gribu mainīta. Tagad parlamentārās tradīcijas pamatā ir samanāma pretēja tendence - Saeimas vairākums ir nostiprinājis principu, ka opozīcijai nekādā gadījumā nevar ļaut izvirzītās apsūdzības pierādīt. Vajag iecelt infantilu vadītāju, kas katrā komisijas sēdē mēģina runāt par mērķi, solās nākamajā komisijas sēdē sākt strādāt un velk laiku. Un ja nu izrādās, ka taisnība...? Ja nu izrādās, ka taisnība izmeklēšanas rosinātājiem? Un ja nu tiešām miljardus valsts budžetā var iekasēt, ja lobisma likumu pieņem, ja KNAB darbību efektivizē, VID darbību uzlabo? Ak, šausmas, kas tad varētu notikt, pat bail skaļi no šīs tribīnes par to runāt! Deputāti! Lūdzu, neatbalstiet konkrēto likumprojektu, jo, to pieņemot, sanāktu, ka tie, kas izvirzījuši apsūdzības, būs spiesti arī tās pierādīt! Varbūt viņiem tas varētu pat izdoties. Tas neatbilst Latvijas vairākuma politiskajai kultūrai. Kartelisms, blats un augstprātīgs smīns pret tautas vajadzībām. Ja likumprojekts tiks atbalstīts, tas var uzlabot politisko kultūru Latvijā. Ko tas nozīmē? Tas nozīmē, ka var uzlaboties Saeimas vairākuma (pozīcijas) un Saeimas mazākuma (opozīcijas) spēja konstruktīvi sadarboties kopējā labuma interesēs. Samazināsies shēmošana. Nu, tas taču ir negatīvi! Ja šāds likumprojekts tiktu pieņemts, vairs nevarētu, kā šobrīd, izshēmot situāciju un, lai “noraktu” opozīcijas ierosmi, ielikt izmeklēšanas komisijas vadībā deputātu, kuru par pilnu neņem pat savējie un kurš nezina, kas ir sēdes protokols un kā to apliecina. Latvijā parlamenta opozīcijas tiesības izriet no Satversmes ievada un 1.panta, Saeimas kārtības ruļļa, kas konkrēti regulē Saeimas darbu, tur ietvertajiem principiem, kuri nodrošina efektīvu opozīcijas darbu. Citēšu valststiesību autoritāti - Eiropas Savienības Tiesas tiesnesi Egilu Levitu: “Opozīcija nav formāla, bet gan faktiska politiska institūcija, kas ir ietverta parlamentārās demokrātijas konstitucionālajā iekārtā. Tai ir konstitūcijā paredzētās un vēl no tās izrietošās formālās konstitucionālās tiesības, kas vērstas uz to, lai tiesiskie noregulējumi būtu tādi, kas varētu pildīt šo uzdevumu. Arī parlamentārām procedūrām tādēļ ir jāatbilst šai loģikai, kura balstās parlamenta politiskajā dalījumā starp valdošo vairākumu un opozīciju. Tām jānosaka īpašas parlamenta mazākuma, tātad opozīcijas, tiesības, kuras valdošais vairākums nevar bloķēt.” Lūdzu neatbalstīt likumprojektu, jo tas ir taisnīgs, bet diemžēl neatbilst Latvijas parlamentārisma liekulīgajam partiju kartelismam un vairākuma vēlmei valdīt par jebkuru cenu. Pēc Saeimas sēdes notiks preses konference, kurā mēs neraustīsimies kā Nacionālās apvienības deputāti - atsaukt vai neatsaukt Dombravu... Dombrava grib aiziet prom, bet Dombravam neļauj. Pēc Saeimas sēdes būs preses konference, kurā varēsiet dzirdēt. Paldies, kolēģi!
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Saeimas kārtības rullī” nodošanu Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 46, atturas - 3. Likumprojekts komisijai nav nodots. (Dep. A.Kaimiņš: “Šausmas!”) Saeimas Prezidijs ierosina Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto likumprojektu “Valsts probācijas dienesta ierēdņu un darbinieku izdienas pensiju likums” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņemts deputāta Andreja Elksniņa iesniegums ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 28.aprīlī. Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Artusam Kaimiņam šā gada 3.maijā. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Artusam Kaimiņam šā gada 3.maijā. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņēmis deputāta Artusa Kaimiņa iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 3.maijā. Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Dzintaram Zaķim šā gada 4. un 5.maijā. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Dzintaram Zaķim šā gada 4. un 5.maijā. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņēmis deputāta Dzintara Zaķa iesniegumu - piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 4. un 5.maijā. Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātei Inesei Laizānei šā gada 4. un 5.maijā. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātei Inesei Laizānei šā gada 4. un 5.maijā. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņēmis deputātes Ineses Laizānes iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņai neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 4. un 5.maijā. Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Rihardam Kolam šā gada 5.maijā. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Rihardam Kolam šā gada 5.maijā. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņemts deputāta Riharda Kola iesniegums ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 5.maijā. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Aleksejam Loskutovam šā gada 5.maijā. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Aleksejam Loskutovam šā gada 5.maijā. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņemts deputāta Alekseja Loskutova iesniegums ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 5.maijā. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Godātie deputāti! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un likumprojektu “Grozījums Zemes pārvaldības likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība un likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” izskatītu pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret - 5, atturas - nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība un likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” izskatītu pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret - 5, atturas - nav. Darba kārtība ir grozīta. Darba kārtībā - likuma “Grozījumi Imigrācijas likumā” otrreizēja caurlūkošana. Godātie kolēģi! Valsts prezidents šā gada 29.aprīlī ir nosūtījis Saeimai otrreizējai caurlūkošanai šā gada 21.aprīlī Saeimas pieņemto likumu “Grozījumi Imigrācijas likumā”. Atbildīgā par šo likumu ir Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija. Atbilstoši Saeimas kārtības rullī noteiktajam mums ir jānosaka priekšlikumu iesniegšanas termiņš, kā arī datums, kad likums atkārtoti izskatāms Saeimas sēdē. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Ainaram Latkovskim.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 17.maijs, likuma atkārtota izskatīšana Saeimas sēdē - 2.jūnijā.
Paldies. Citu priekšlikumu nav. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 17.maijs, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 2.jūnijā. Paldies. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Dzintras Amerikas apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Labrīt, godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 27.aprīļa sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Dzintras Amerikas apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Dzintru Ameriku par Augstākās tiesas tiesnesi, vienlaikus atbrīvojot viņu no Administratīvās apgabaltiesas tiesas tiesneša amata.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Dzintras Amerikas apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret - nav, atturas - 1. Lēmums ir pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Zigmunda Dundura apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 27.aprīļa sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Zigmunda Dundura apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi ir atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Zigmundu Dunduru par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Zigmunda Dundura apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Eduarda Veisa atbrīvošanu no rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amata”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 27.aprīļa sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Eduarda Veisa atbrīvošanu no rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amata”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2016.gada 9.jūniju atbrīvot Eduardu Veisu no rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amata pēc paša vēlēšanās.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Eduarda Veisa atbrīvošanu no rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Deputātu pieprasījumi”. Darba kārtībā - deputātu Mārtiņa Bondara, Daiņa Liepiņa, Valērija Agešina, Ivara Zariņa, Jāņa Urbanoviča, Ingas Bites, Jura Viļuma, Jāņa Ruka, Gunāra Kūtra un Andreja Klementjeva pieprasījums tieslietu ministram Dzintaram Rasnačam “Par Latvijas Republikas Valsts kontroles revīzijas ziņojuma “Vai tieslietu nozares nekustamie īpašumi tiek pārvaldīti likumīgi un efektīvi?” secinājumiem”. Pieprasījumu komisijas vārdā - deputāts Augusts Brigmanis.
Labrīt, godājamie kolēģi! Jautājums tiešām tika izskatīts Pieprasījumu komisijā. Jāuzteic šī jautājuma konstruktīvā izskatīšanas gaita. Komisijas sēdē, manuprāt, konstruktīvi situāciju izklāstīja deputāts Mārtiņš Bondars un vērsa uzmanību uz vairākiem šī jautājuma aspektiem. Protams, gribu teikt, ka šā pieprasījuma izskatīšanas kontekstā izvirzījās jautājums par ministru atbildību, sniedzot atbildes uz deputātu jautājumiem, jo, mūsuprāt, deputātu jautājumi tomēr ir būtiska parlamenta darba forma, un, ja, teiksim, ministri nevar ierasties, lai atbildētu uz deputātu jautājumiem, ir jābūt ļoti pamatotai atbildei, argumentācijai un savlaicīgam brīdinājumam, lai vēlāk, teiksim, nesapratne vai lietas neizskaidrošana nebūtu par pamatu kāda konkrēta deputātu pieprasījuma iesniegšanai. Komisijas sēdē piedalījās arī tieslietu ministrs, un es esmu gandarīts, ka arī šodien viņš piedalās šajā sēdē. Tieslietu ministrija šo jautājumu izklāstīja un argumentēja, kāpēc šāda situācija ir izveidojusies. Protams, jautājums par Valsts kontroles revīzijas ziņojumu pašlaik ir arī tiesībsargājošo institūciju uzraudzības lokā, un, izskatot šo jautājumu rūpīgi no visiem aspektiem, deputātu balsīm daloties, ja nemaldos, 7 - “pret” un 3 - “par”, šis pieprasījums tika noraidīts. Līdz ar to komisijas vārdā es aicinu šo pieprasījumu neatbalstīt.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Godātie kolēģi! Godātās kolēģes! Es zinu, ka jūs šo pieprasījumu noraidīsiet. Un noraidīsiet nevis tāpēc, ka jums nav aizdomu par darījumu, kurā kāda privātpersona ļoti īsā laikā ir spējusi iegūt nekustamo īpašumu no valsts, pēc tam “apgriezties ap savu asi” un nopelnīt veselu miljonu eiro. Nē, tas, ka jums nav aizdomu, nebūs iemesls, kāpēc jūs noraidīsiet. Patiesais iemesls ir tāds, ka jums koalīcijas starpā pastāv vienošanās par to, ka jūs viens otra lauciņā neskatāties. It sevišķi tas ir spēkā tad, kad līdz vēlēšanām vēl ļoti tālu. Šis princips paredz, ka pēc būtības katrs ministrs no katras politiskās organizācijas dara, kā viņam ienāk prātā, un politiskās partijas pēc noklusējuma principa vienkārši pagriež galvu uz otru pusi, lai kas arī tur notiktu. Tautā šo principu sauc “vārna vārnai acī neknābj”. Jūsu savstarpējo solidaritāti redzēju Pieprasījumu komisijas sēdē. Jūs nemulsināja fakts, ka Valsts kasei garām ir aizgājis viens miljons eiro, jūs nemulsināja tas, ka šis darījums notika divu valstij piederošu profesionālu nekustamā īpašuma kompāniju paspārnē jeb uzraudzībā. Jums pietika ar to, ka tieslietu ministrs savā skaidrojumā argumentēja, ka valstij šis īpašums tāpat nav vajadzīgs, ka valsts jau līdz šim ir organizējusi veselas divas neveiksmīgas izsoles un tikai trešajā pieteicās šī privātpersona, kura ieguva šo īpašumu un pēc tam ļoti veiksmīgi pārdeva. Jums pietika ar argumentu, ka tieslietu ministrs par šo lietu ir uzrakstījis iesniegumu prokuratūrai. Un tieslietu ministra jautājums komisijas sēdē: “Kādu vēl atbildību šeit prasīt?” ir diezgan zīmīgs. Jo jūs kā koalīcijas pārstāvji esat gatavi izlikties, ka jūs nezināt, kas ir atbildība. Jūs uzskatāt, ka atbildība ir tikai tad, kad prokuratūra ierosina lietu, notver vainīgo un ir krimināls... Bet ir jau vēl dažādas citas atbildības. Ir tomēr arī politiskā atbildība, kuru jūs it kā nemēģināt ieraudzīt. Bet jūs ļoti labi zināt, ka labākā aizsardzība ir uzbrukums. Un tā vietā, lai uzdotu jautājumus pēc būtības tieslietu ministram, jūs sākat kaunināt pieprasījuma iesniedzējus, jo, redziet, tie neļaujot strādāt, tie klausās, ko saka Valsts kontrole. Un kāds no koalīcijas deputātiem Pieprasījumu komisijas sēdē teica, ka vispār Valsts kontroles darbs esot neefektīvs un apšaubāms un ka vispār iesniedzēju darbības dēļ tagad nevarot pārdot nekustamo īpašumu, kas Jēkabpilī pieder Tiesu namu aģentūrai. Visa šī saceltā jezga ap šiem īpašumiem Jūrmalā... Kolēģi! Es redzu, ka daudziem no jums ir priekšā datori. Es aicinu jūs ieiet Tiesu namu aģentūras mājaslapā. Ja jūs domājat, ka jūs tajā ieraudzīsiet, ka Jēkabpilī ir nekustamais īpašums, kuru vajadzētu pārdot, tad jūs skarbi maldāties! Tiesu namu aģentūra tirgo grāmatas. Tas ir grāmatu veikals. Tā nav nekustamo īpašumu aģentūra. Tā nav aģentūra, kura nodarbojas ar informatīvajām sistēmām tiesām, bet tas ir grāmatu veikals. Šos jautājumus principā vajadzētu uzdot premjerministram Mārim Kučinskim. Bet nesen savā intervijā televīzijā Māris Kučinskis ļoti skaidri un gaiši teica, ka tam pētījumam par lielo korupcijas apmēru valstī, kura dēļ valsts ekonomika it kā zaudē piecus miljardus gadā... nu, ka viņš tam netic. Un apzināti vai neapzināti Māris Kučinskis sajauca ekonomikas lielumu ar budžeta lielumu. Tas kaut ko izsaka! Un arī tas, ko vakardien teica Nacionālās apvienības frakcijas deputāte un Saeimas priekšsēdētāja Ināra Mūrniece: “Nesen medijus aplidoja ziņa, ka korupcijas dēļ Latvijas zaudējumi jeb budžetā neiegūtā nauda varētu būt aptuveni pieci miljardi eiro. Tikai retais gan izlasīja skaidrojumu, ka šie pētījuma aprēķini izriet no iedzīvotāju subjektīvajiem priekšstatiem par korupcijas līmeni savā valstī.” Vai šie vārdi tika teikti patiešām no sirds un pēc būtības, vai tie ir tikai viegla un salkana ironija - to mēs redzēsim balsojumā pēc dažām minūtēm jeb pēc dažu runātāju uzstāšanās. Kolēģi! Es tomēr aicinu likt ministriem atbildēt pēc būtības par savās ministrijās notikušajiem darījumiem. Es tomēr aicinu izpildvaras pārstāvjus saukt arī pie politiskās atbildības, ne tikai pie tās atbildības, kura iestājas, ja tiek pieķerts kāda kukuļa ņemšanas brīdī. Tāpēc lūgums nenoraidīt šo pieprasījumu un to atbalstīt. Paldies.
Vārds tieslietu ministram Dzintaram Rasnačam.
Cienījamā priekšsēdētāja! Prezidij! Godātie kolēģi! Vispirms paldies par iespēju būt šajā tribīnē. (Starpsauciens: “Nāciet vēl!”) Paldies iesniedzējiem, kas deputātu jautājumu pārveidojuši par pieprasījumu. Un nu runāsim par faktiem. Notikumi bija 2011. un 2012.gadā. Jautājums un pieprasījums ir 2016.gadā. Taču fakti tiek pasniegti kā tikko notikuši. Tālāk par faktiem. Izsolē bija divi nekustamie īpašumi - dzīvokļi un zemes gabals. Šī izsole bija nepieciešama, lai segtu tos izdevumus, kas radušies Jūrmalas jaunā tiesu nama celtniecības dēļ. Izsole bija publiska, varējāt pieteikties arī jūs un jūsu kolēģi, kas tolaik nodarbojās ar nekustamā īpašuma tirdzniecību. Bet jūs nepieteicāties! Jums arī bija iespēja izmantot tirgus cenu svārstības un šo miljonu nopelnīt. Ja runājam par Tiesu namu aģentūru, tā nav grāmatu tirgotava, Bondara kungs! Tā ir dibināta 1997.gadā, un tās darbības pamatvirzieni ir: pirmais - nekustamā īpašuma apsaimniekošana un attīstība; otrais - informācijas tehnoloģijas; trešais - juridiskās literatūras izdošana. Vairāk nekā 70 tūkstoši valsts pārvaldē strādājošo izmanto šo juridisko literatūru - arī prokuratūrā, arī tiesās. Man ir žēl, ka jūs to neizmantojat. Tālāk. Ja runājam par procesu pārraudzību, Publisko izdevumu un revīzijas komisija jau 10.februārī - 10.februārī! - uzklausīja Valsts kontroli, Tiesu namu aģentūras vadību un Tieslietu ministriju un saņēma pilnu atbildi, un deva konkrētus uzdevumus: pirmkārt - Tieslietu ministrijai; otrkārt - Tiesu namu aģentūrai; treškārt - Valsts kontrolei. 10.februārī! Saskaņā ar šiem desmit konkrētajiem uzdevumiem ir rīcības plāns, kuru stingri kontrolē Andra Bērziņa vadītā Publisko izdevumu un revīzijas komisija. Neskatoties uz to, ka šī komisija veic savus pienākumus stingri un kārtīgi, 25.februārī parādās deputātu jautājums, kurā ir 14 konkrēti jautājumi, uz kuriem visiem ir sniegtas atbildes. Acīmredzot šīs atbildes neapmierina, un jautājums tiek pārformulēts pieprasījumā. Un visbeidzot par Jēkabpili. Ja runājam par Jēkabpili, tad pirmajam iesniedzējam acīmredzot kaut kas faktos ir nedaudz sajucis. Tātad analoģija starp 2012.gadu un šodienu ir tāda. 2012.gadā, pārdodot šos nekustamos īpašumus, vajadzēja segt Jūrmalas tiesu nama celtniecības izdevumus. Un tie ir vajadzīgi valstij - nevis nav vajadzīgi, kā jūs teicāt! -, tie ir vajadzīgi kā ieguldījums jaunās investīcijās. Par Jēkabpili. Jēkabpilī nekas netiek pārdots, Bondara kungs, jūs kaut ko esat sajaucis vai pavirši klausījāties. Jēkabpilī mēs būvējam jaunu tiesu namu, kurā strādās tiesneši, prokurori, policisti, Valsts zemes dienests, Uzņēmumu reģistrs. Viņi gaida, ka tas tiks izdarīts. Un, lai to izdarītu, šai attīstībai ir nepieciešami līdzekļi. Tie nav nodokļu maksātāju līdzekļi! Tie ir līdzekļi, kuri tiks iegūti no Šķūņu ielā tirgojamā nekustamā īpašuma pārdošanas. Ir pieteikta piektā izsole, cena netiek pazemināta. Neviens šo īpašumu nepērk. Jums ir iespēja nopirkt un pēc gada pārdot par miljonu dārgāk. Un būs deputātiem iespēja pētīt, vai bija pārkāpts likums vai ne. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Andrim Bērziņam.
Jā, cienītie kolēģi! Nav jau, teiksim, nepatiesība, ko Bondara kungs jautā par to, ko Valsts kontrole izskatīja, un tik tiešām ir... Problēmas ir. Un es negribētu teikt... Bondara kungs ir bijis pie mums komisijā, un es aicinu ierasties arī tad, kad mēs atgriezīsimies pie šī jautājuma un skatīsim, kas ir izdarīts šajos desmit punktos, kurus uzdeva Saeima un arī Valsts kontrole. Laipni lūgti uz šo komisijas sēdi! Attiecībā uz to, vai knābjam vai neknābjam kā vārna vārnai acīs, es domāju, ka knābjam gan. Un jūs labi zināt, ka komisijas sēdēs mēs mēģinām būt maksimāli principiāli - gan tie, kuri ir pozīcijā, gan tie, kuri ir opozīcijā. Attiecībā uz šiem jautājumiem jums ir taisnība... Tas Tieslietu ministrijai bija uzdots... It sevišķi bija pievērsta uzmanība nekustamajam īpašumam, kas ir saistīts ar Jūrmalu. Vai Jūrmalā šo nekustamo īpašumu vajadzēja pārdot tieši tanī laikā, kad tas tika pārdots? Tas bija jautājums numur viens, jo tad, kad tika pārdots šis nekustamais īpašums, bija viszemākās cenas nekustamajiem īpašumiem. Un līdz ar to, teiksim, arī ieguvums no tās pārdotās ēkas... Precīzāk sakot, ne par ēku bija runa. Tā ēka bija stipri veca, tā bija jānojauc, galvenais jautājums bija saistīts tieši ar pašu to zemes gabalu. Protams, es domāju, ka arī tieslietu ministrs (viņš tanī laikā nebija tieslietu ministrs) izvērtēs, teiksim, cik lietderīgi... un arī komisijai bija uzdots... cik lietderīgi rīkojās konkrētie cilvēki, kuri ir veikuši šo izvērtēšanu un pārdošanu, - vai bija lietderīgi to darīt un vai tas bija izdevīgi valstij. Taču pie šī jautājuma mēs atgriezīsimies, ja es nemaldos, rudenī. Tā ka, Bondara kungs, šis jautājums neies secen. Protams, jums ir... mēs nevaram pateikt, ka tas, ko jūs teicāt, nav taisnība un ka tas ir, nu, tāds populisms no opozīcijas puses. Neapšaubāmi, tas... to pierādīja arī Valsts kontroles revīzija. Nu, es nezinu, kurš bija tas cilvēks, kas teica, ka Valsts kontrole, kas veikusi to revīziju... ka Valsts kontrole veikusi to neprofesionāli, nelietderīgi vai arī, teiksim, tendenciozi. Man grūti to pateikt; varbūt jūs pēc Saeimas sēdes pateiksiet, man iečukstēsiet ausī. Bet es gan domāju, ka tā ir veikta... ka tā ir vajadzīga. Ir izanalizēti šie dokumenti, un ir izanalizēta reālā situācija, un, kā ministrs jau teica, no ministrijas puses tiešām ir uzdots... ir norādīti šie desmit punkti, kuriem būs jāseko līdzi. Un es tiešām laipni aicinu jūs ierasties tad, kad tiks atkārtoti izskatīts jautājums par to, vai ir vai nav izpildīti tie uzdevumi, un kad tiks analizēts arī jautājums par visiem šiem nekustamajiem īpašumiem un arī par atbildību, kāda ir tiem cilvēkiem, kas ir rīkojušies pozitīvi vai nepozitīvi, pieņēmuši šādu lēmumu, piedāvājuši ministrijai izlemt par šā nekustamā īpašuma pārdošanu. Es... No mana viedokļa... Es piekrītu. Man likās ļoti jocīgi un nesaprotami, kāpēc tieši tanī laikā. Ja mēs pārdotu kādu zemes gabalu kaut kur nomaļus, kur nav nekādas cenas... kur tās svārstības ir diezgan mazas, tad tam es piekristu. Nu, Jūrmalā zemes cenas vienmēr ir bijušas un būs augstas. Tā ka, Bondara kungs, laipni aicinu. Nu, es diemžēl - piedodiet man! - nevarēšu atbalstīt jūsu pieprasījumu, bet es gribētu jūs redzēt... un ne jau tāpēc, ka šodien Saeimas sēdē jūs uzstājāties... es tiešām gribētu jūs redzēt šajā komisijas sēdē, un tad jūs varēsiet izteikties un izvērtēt to, ko šinī jautājumā ir izdarījusi Tieslietu ministrija. Paldies.
Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram, otro reizi.
Bērziņa kungs! Paldies jums par uzaicinājumu ierasties komisijas sēdē, kad tiks skatīts Tiesu namu aģentūras izdarītā vērtējums. Paldies jums arī par... Paldies jums par man doto iespēju pēc Saeimas sēdes iečukstēt jums ausī, kurš bija tas deputāts. (Dep. A.Bērziņš: “Man jau iečukstēja!”) Es jums noteikti iečukstēšu, ka tas bija Jānis Klaužs. (Zālē smiekli.) Ministra kungs, paldies, ka jūs ieradāties uz šo sēdi! Jo daudzi ministri varbūt pat būtu ignorējuši. Es to patiešām augsti vērtēju. Tas ir patiešām ministra cienīgi, un tas ir zināmā mērā tas, ko... tas ir tas, ko mēs ceram sagaidīt no katra politiķa. Taču man gribētos jums norādīt uz to, ka tomēr visa manta, kas pieder valstij, ir nodokļu maksātāju manta. Tas nav tā, ka, ja nodokļu maksātāji ir iemaksājuši valsts budžetā, tad tikai tas iemaksātais ir nodokļu maksātāju īpašums. Nē! Arī tā manta, kas pieder Tiesu namu aģentūrai, Valsts nekustamo īpašumu aģentūrai, Latvijas Bankai un citām valsts institūcijām, - arī tā ir nodokļu maksātāju jeb Latvijas tautas manta. Otrkārt. Jūs ļoti labi zināt, ka Tiesu namu aģentūrai nav ne redzējuma, ne plāna, ne arī Tieslietu ministrija šo aģentūru kaut cik jēdzīgi uzrauga. Tā tas ir. Un to jūs nevarat noliegt. Tas apstiprinās visos dokumentos, un tas ir redzams pilnīgi visās atbildēs, ko mēs esam saņēmuši saistībā ar Tiesu namu aģentūru. Un visbeidzot. Jūs minējāt, ka Tiesu namu aģentūrai ir šie trīs uzdevumi - apsaimniekot nekustamo īpašumu, uzturēt informatīvās sistēmas un arī pārdot grāmatiņas. Grāmatiņu pārdošanu es patiešām redzu šeit, bet to nekustamo īpašumu Šķūņu ielā, ministra kungs, to, ko jūs jau piecās izsolēs mēģināt pārdot, es nespēju atrast šajā mājaslapā. Nu patiešām! Es pat nevaru saskatīt. (Rāda klātesošajiem savu datoru.) Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 19.sējums ir svarīgāks par to Šķūņu ielas namu? (Dep. A.Kaimiņš: “Jā? Nevar būt!”) Nu ko jūs! Nu tā ir smiešanās! Tā ir ņirgāšanās! Tad vismaz uztaisiet normālu mājaslapu (Dep. A.Kaimiņš: “Ir uztaisīta!”), kur parādās šīs valsts aģentūras darbības virzieni, šīs valsts aģentūras prioritātes, šīs valsts aģentūras darāmie darbi. Nu, lūdzu, ministra kungs, izdariet to taču! Paldies.
Vārds deputātam Jānim Klaužam.
Godājamais Prezidij un cienījamie kolēģi! Pat nezinu, kā lai pasaku, Bondara kungs... paldies, ka jūs nosaucāt manu uzvārdu. Es, lai arī runu netiku gatavojis, biju jau pats gatavs nākt šeit paust savu viedokli un nosaukt savu uzvārdu sakarā ar to varbūt ķecerīgo domu, kuru es izteicu komisijas sēdē. Raugi, kad es gāju uz komisijas sēdi, man arī ļoti likās, ka šim darījumam ir tāda nelāga smaka, ja tā var teikt, un lien ārā āža kāja - resna, melna, spalvaina. Protams, īpašumu pārdeva un kādi mākleri nopelnīja miljonu, kas aizgāja garām valstij. Jā, nu skan nelāgi. Bet tad, kad atnāca ministrs, un tad, kad arī šī Tiesu namu aģentūras darbiniece vai vadītāja - kas viņa bija? - izstāstīja situācijas apstākļus, man... (Un es te neesmu vārna, kurai kāds mēģina acī knābt. Ja man kāds mēģinās knābt acī, tad es tiešām atbildēšu arī ar kādu knābienu)... Man neradās pārliecība, ka tur ir kādas krimināla vai nelietīga nodarījuma pazīmes. Tieši tā. Mēs ar Bērziņa kungu viedokļus neesam saskaņojuši, bet arī es komisijas sēdē pateicu, ka acīmredzot šis darījums notika visnelāgākajā laikā, visnepareizākajā laikā. Jā, to var pārmest, bet nu ziniet, kā strādā valsts institūcijas, tas jau ir vesels process, kamēr nonāk līdz kaut kādam darījumam. Tur ir virkne procedūru. Un ja ir notikušas vairākas izsoles, par ko tur vairāk runāt, ja tās ir publiskas, atklātas? Bet, raugi, visa šī fabula ir sākusies no Valsts kontroles ziņojuma. Un manas pārdomas ir šādas. Šis darījums ir nodots izvērtēšanai Ģenerālprokuratūrai. Un, ja Ģenerālprokuratūra atradīs, ka šajā darījumā ir noziedzīga nodarījuma pazīmes, es kāpšu šajā tribīnē un vēlreiz atvainošos Valsts kontrolei. Taču, ja Ģenerālprokuratūra nesaskatīs, ka tur ir kaut kas tāds krimināls, tad tas nozīmē, ka ir bijusi vētra ūdens glāzē un mēs šeit cepamies par neko. Citiem vārdiem sakot, mēs ar šādiem ziņojumiem dodam iespēju, piemēram, opozīcijai nākt šeit tribīnē un radīt iespaidu, ka visi ir zagļi un vārna vārnai acī neknābj. Bondara kungs, es domāju, ka tā tas nav. Un es šajā komisijas sēdē runāju. To, ko es teicu, es teicu pēc savas pārliecības, un uzskatu, ka šis jūsu pieprasījums ir noraidāms.
Vārds tieslietu ministram Dzintaram Rasnačam, otro reizi.
Cienījamā priekšsēdētāja! Prezidij! Kolēģi! Pavisam īsi. Šī prezentācija Pieprasījumu komisijā tika izdalīta visiem deputātiem. Ja kādam vēl nav bijusi iespēja iepazīties ar to, tad to var tagad izlasīt. Tajā ir arī uzskaitīti visi pozitīvie atzinumi par Tiesu namu aģentūras darbu, un to ir ļoti daudz. Un, ja mēs salīdzinām aģentūru ar citām radniecīgām institūcijām, kādu valstī ir daudz un kuras apsaimnieko nekustamos īpašumus un veic līdzīgu darbību, tad jāteic, ka tā ir viena no vislabākajām, ja ne vislabākā, Bondara kungs! Protams, nekas nav tik labs, lai nevarētu būt vēl labāks, un desmit pasākumu plāns tiks īstenots, bet par budžeta veidošanu - te nu jūs galīgi nepareizi izteicāties. Es runāju par līdzekļiem no budžeta. Tas viss neprasa budžeta naudu, budžeta izdevumus. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai ziņotājs vēlas ko piebilst?
Kolēģi, jūs redzējāt, cik kaismīgas debates! Nu, tiešām tā tas mums bija arī Pieprasījumu komisijā. Un vēlreiz atgādinu, ka tiešām šis jautājums tiek skatīts Ģenerālprokuratūrā. Ģenerālprokuratūra acīmredzot sniegs galīgo slēdzienu šajā lietā, un tad mēs redzēsim to patieso situācijas izvērtējumu. (Dep. A.Kaimiņš: “Tātad jāatbalsta!”) Bet šodien, vēlreiz atgādinu, ir komisijas lēmums, un tas ir šāds: pieprasījums ir ticis noraidīts.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Mārtiņa Bondara, Daiņa Liepiņa, Valērija Agešina, Ivara Zariņa, Jāņa Urbanoviča, Ingas Bites, Jura Viļuma, Jāņa Ruka, Gunāra Kūtra un Andreja Klementjeva pieprasījumu tieslietu ministram Dzintaram Rasnačam “Par Latvijas Republikas Valsts kontroles revīzijas ziņojuma “Vai tieslietu nozares nekustamie īpašumi tiek pārvaldīti likumīgi un efektīvi?” secinājumiem”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 50, atturas - nav. Pieprasījums ir noraidīts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Valsts pārvaldes iekārtas likumā”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāte Nellija Kleinberga.
Godātie kolēģi! Informēju, ka likumprojekta “Grozījumi Valsts pārvaldes iekārtas likumā” trešajam lasījumam neviens priekšlikums netika saņemts. Līdz ar to komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Valsts pārvaldes iekārtas likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 37, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles izbūves nodrošināšanai”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Šim likumprojektam Juridiskā komisija sagatavoja un atbalstīja vienu priekšlikumu, un tas ir šāds: šis likums stājas spēkā 2016.gada 2.jūnijā. Tas ir saistīts ar to, ka apjomīgie grozījumi Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likumā, kurus pieņēma Saeima, savukārt stāsies spēkā 2016.gada 1.jūnijā. Tātad, kā jau norādīju, ir viens priekšlikums - Juridiskās komisijas priekšlikums, un tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Kolēģi! Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Juridiskās komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 37, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles izbūves nodrošināšanai” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 37, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles izbūves nodrošināšanai” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 39A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles izbūves nodrošināšanai”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Kolēģi! Tātad arī šim likumprojektam ir viens priekšlikums, ko ir izstrādājusi un atbalstījusi Juridiskā komisija un kas identiski paredz, ka likums stāsies spēkā 2016.gada 2.jūnijā. Komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Juridiskās komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 39A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles izbūves nodrošināšanai” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 39A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles izbūves nodrošināšanai” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Civilās aizsardzības un katastrofas pārvaldīšanas likums”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Krēsliņš.
Godātie kolēģi! Skatām trešajā lasījumā Civilās aizsardzības un katastrofas pārvaldīšanas likuma projektu. 47 priekšlikumi. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
12. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūgums atbalstīt likumprojektu kopumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Civilās aizsardzības un katastrofas pārvaldīšanas likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Izglītības likumā”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Jānis Upenieks.
Godājamais Saeimas Prezidij! Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā”. Komisija ir saņēmusi divus priekšlikumus. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Izglītības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Vucāns.
Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” (Nr.480/Lp12), trešais lasījums. Trešajam lasījumam Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija bija saņēmusi 17 priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - finanšu ministres priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Daļēji atbalstīts, iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā.
Jā, atvainojos. 9. - daļēji atbalstīts, iekļauts 10. - komisijas veidotajā priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
10. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - finanšu ministres priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - finanšu ministres priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - finanšu ministres priekšlikums. Nav atbalstīts, jo tajā piedāvātais dažu likumprojekta normu spēkā stāšanās termiņš šobrīd jau ir pagājis.
Deputāti neiebilst.
17. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu šo likumprojektu atbalstīt trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 25A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Izskatot šo likumprojektu pirms pirmā lasījuma, komisija uz sēdi uzaicināja nekustamā īpašuma īpašnieci, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas un Rīgas domes pārstāvjus, kā arī pārstāvjus no Latvijas Īpašumu vērtētāju asociācijas. Likumprojekta izskatīšanas gaitā komisija secināja, ka vēsturiski īpašums Deglava ielā 25A ir bijis vienots īpašums, kas padomju okupācijas laikā sadalīts divos īpašumos (otrs ir Purvciema ielā 6, kura daļas atsavināšana arī ir paredzēta saskaņā ar atsevišķu likumu, kura projekts šobrīd ir nodots Juridiskajai komisijai). Atsavinot īpašuma daļu, izveidotos situācija, kurā starp šiem īpašumiem tiktu izbūvēta Austrumu maģistrāle un īpašniecei faktiski piederētu nekustamais īpašums sarkanajās līnijās bez apbūves tiesībām, bet ar pienākumu maksāt nekustamā īpašuma nodokli un apkopt minēto īpašumu, kas, pēc komisijas domām, ir nesamērīgi. Turklāt nedz Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas, nedz Rīgas domes pārstāvji komisijas sēdē nevarēja precīzi norādīt, kādas būtu piekļuves tiesības minētajam īpašumam. Komisijas sēdē tika arī konstatēts, ka metodika, kas kalpo par pamatu nekustamā īpašuma vērtējuma noteikšanai, piemērojot koeficientu “50 procenti”, iespējams, ir pretrunā ar Satversmes 105.pantu un Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likuma mērķi. Šajā sakarā komisija sagatavoja un nosūtīja vēstules Finanšu ministrijai, Tieslietu ministrijai un Ekonomikas ministrijai ar lūgumu veikt attiecīgu izvērtējumu. Ņemot vērā iepriekš norādīto, komisija neatbalstīja minēto likumprojektu. Savukārt, lai nodrošinātu maģistrāles izbūvi, samērojot to ar īpašnieces tiesībām uz taisnīgu atlīdzību, komisija aicināja Rīgas domi izvērtēt iespēju atsavināt visu nekustamo īpašumu, turklāt, kā jau norādīju, komisija arī aicināja atbildīgās institūcijas izvērtēt, vai vērtēšanas metodika atbilst Satversmes 105.pantam un Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likuma mērķim. Līdz ar to komisijas vārdā aicinu minēto likumprojektu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Augusta Deglava ielā 25A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 6, pret - 72, atturas - 1. Likumprojekts ir noraidīts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Einārs Cilinskis.
Godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Likumprojekts, kuru mēs izskatām šodien pirmajā lasījumā, paredz noteikt, ka personas, kurām ir vienošanās par darbinieka profesionālās darbības ierobežojumu, pēc darba tiesisko attiecību izbeigšanas visā vienošanās darbības periodā turpina būt sociāli apdrošinātas kā darba ņēmēji; ka, saņemot informāciju par personas nodarbinātību vai apdrošināšanu ārvalstī, Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra anulē personai reģistrētās iemaksas, kas veiktas no valsts pamatbudžeta un speciālajiem budžetiem. Likumprojekts nosaka kārtību, kādā tiek pārnestas sociālās apdrošināšanas iemaksas uz Latviju vai no Latvijas gadījumā, kad persona bijusi nodarbināta un sociālās apdrošināšanas iemaksas veiktas vienlaikus Latvijā un citā Eiropas Savienības vai Eiropas Ekonomikas zonas valstī. Likumprojekts paredz, ka no 2017.gada pašnodarbinātajām personām būs tiesības vienu reizi mēnesī labot iesniegto ziņojumu par sociālajām iemaksām. Likumprojekts nosaka Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras informācijas sistēmas statusu, mērķi un informācijas sistēmā uzkrātās informācijas ieguves avotus. Likumprojekts paredz arī pilnveidot valsts sociālās apdrošināšanas pakalpojumus, valsts sociālo pabalstu un izdienas pensiju pārmaksas atgūšanas kārtību, lai operatīvāk atgūtu pārmaksātos pakalpojumus. Tāpēc komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Komisija gaidīs priekšlikumus līdz šā gada 1.jūnijam.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 1.jūnijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Augstskolu likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Arvīds Platpers.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie, godātie deputāti! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījums Augstskolu likumā” (Nr.529/Lp12). Bija priekšlikums izdarīt Augstskolu likumā grozījumu: “Ministru kabinets nosaka Iekšlietu ministrijas sistēmā esošo koledžu un tajās studējošo pašpārvaldes finansēšanas un akadēmiskā personāla [..] atlīdzības noteikšanas kārtību.” Likumprojekta otrajam lasījumam priekšlikumi netika saņemti. Aicinu balsot “par”.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Augstskolu likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 2016.gada 10.maijs.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.maijam. Kolēģi! Ir pienācis laiks pārtraukumam. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vēlos jūs informēt, ka vakar 55 gadu jubileju svinēja deputāts Jānis Trupovnieks. Un mēs viņu sveicam! (Aplausi.) Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Guntis Belēvičs, Boriss Cilevičs, Ojārs Ēriks Kalniņš, Rihards Kols, Janīna Kursīte-Pakule, Inese Laizāne, Inese Lībiņa-Egnere, Aleksejs Loskutovs, Romāns Mežeckis, Imants Parādnieks, Juris Šulcs un Dzintars Zaķis. Paldies.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.) (Pārtraukums.)
Godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē! Turpināsim Saeimas sēdi. Darba kārtībā - likumprojekts “Oficiālās elektroniskās adreses likums”, otrais lasījums... Godātie kolēģi! Es aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar Oficiālās elektroniskās adreses likuma projektu otrajā lasījumā. Atgādinu, ka šis ir likumprojekts, kuru pieņemot mēs būtiski atvieglosim komunikāciju starp Latvijas valsti un tās iedzīvotājiem, uzņēmējiem. Tātad būs viena oficiālā elektroniskā adrese, gluži kā Valsts ieņēmumu dienesta EDS sistēmā, kur var rakstīt iesniegumus, saņemt atbildes un kas būtiski samazinās arī papīra daudzumu un izsūtāmo vēstuļu daudzumu. Kopumā ir iesniegti 17 priekšlikumi. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums, kurš paredz mainīt likuma nosaukumu. Komisijā mēs diskutējām par šo priekšlikumu un neatbalstījām to.
Deputāti piekrīt.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākamajā - 3.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums par e-adreses izveidi un lietošanu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un pēdējais ir 17. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš paredz, ka likuma spēkā stāšanās termiņš ir 2017.gada 1.jūlijs. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Komisijas vārdā aicinu balsot par likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Oficiālās elektroniskās adreses likums” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Jā, kolēģi! Ja jums ir kādi vērtīgi priekšlikumi, gaidīsim tos līdz 19.maijam.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 19.maijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Vucāns.
Godātie kolēģi! Skatām otrajam lasījumam sagatavoto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir saņēmusi četrus priekšlikumus. Visi šie priekšlikumi ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikumi. 1.priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. - parlamentārā sekretāra priekšlikums - ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 3. - parlamentārā sekretāra priekšlikums - ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 4. - parlamentārā sekretāra priekšlikums - ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie kolēģi! Protams, mēs visnotaļ atbalstām to, ka ierēdņi, darbinieki mūsu valsts pārvaldē kļūst godprātīgāki un izpildvara par to ļoti cīnās. Taču es gribu vērst jūsu uzmanību uz šo priekšlikumu tādā sakarībā, ka rodas šāds jautājums: vai ar kaut kādu špaktelēšanu - dažu plaisu aizšpaktelēšanu - var izmainīt situāciju visā valsts pārvaldē? Vai tikai Valsts ieņēmumu dienestā strādājošajiem ir godprātīgi jāaizpilda savas amatpersonu deklarācijas? Vai tad tas nav jādara nedz Finanšu ministrijas centrālajā aparātā strādājošajiem, nedz citās iestādēs? Vai tas neattiecas uz policistiem vai vēl kādiem citiem darbiniekiem un amatpersonām? Manuprāt, bija sagatavojami tāda veida priekšlikumi, kuri neradītu šos ļoti izbrīnu raisošos jautājumus. Uz strādājošajiem valsts pārvaldē ir attiecināmas absolūti vienādas prasības neatkarīgi no tā, kur darbinieks vai amatpersona strādā. Kārtējo reizi izpildvaras rīcība ir tāda: ir parādījusies kaut kur problēma, un mēs mēģinām šo problēmu likvidēt ugunsdzēšanas režīmā, bet neskaramies klāt problēmas saknēm. Es rosinu izpildvaru rūpīgi izturēties pret visu to darbinieku prasībām, kuri strādā valsts pārvaldē, un sagatavot grozījumus likumos, kas regulē visus civildienesta darbiniekus, lai neradītu domstarpības vai jocīgus jautājumus, piemēram, kāpēc pēkšņi tikai Valsts ieņēmumu dienestā strādājošajiem godprātīgi jāaizpilda deklarācijas, bet tas neattiecas uz visiem pārējiem? Pateicos.
Sudrabas kundze, vai jūs uzturat balsojumu par šo priekšlikumu?
Jā, es uzturu balsojumu. Tāpēc, ka... es atkārtoju, es esmu pret to, ka parlamentu izmanto kā ugunsdzēšanas mašīnu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā vēlas ko piebilst?
Komisijas vārdā apstiprinu, ka tiešām par šādu Ingunas Sudrabas minēto aspektu komisijā bija diskusija. Pēc būtības komisijas locekļiem nebija iebildumu pret to, ka šāda veida normas būtu attiecināmas horizontāli uz visu valsts dienestu, taču tas ir cita likuma jautājums. Komisijas vārdā lūdzu šo priekšlikumu, 4.priekšlikumu, atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - 6, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Līdz ar to lūdzu likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” atbalstīt otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
2016.gada 10.maijs.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.maijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Muitas likums”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Vucāns.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir sagatavojusi skatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Muitas likums”. Tas ir no jauna sagatavots likums, kurš stājas iepriekšējā likuma, kas regulē muitas procesu, vietā, jo, ja tajā būtu jāveic grozījumi, šādu grozījumu skaits būtu nesamērīgi liels. Komisija bija saņēmusi... pareizāk sakot, tabulā, kas tiek piedāvāta skatīšanai otrajā lasījumā, ir 55 priekšlikumi. Visi šie priekšlikumi ir vai nu atbalstīti, vai daļēji atbalstīti. Un tagad piedāvāšu šos priekšlikumus pēc kārtas. 1. ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. arī ir parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - parlamentārā sekretāra priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas veidots priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Tas komisijā ir atbalstīts daļēji un iekļauts 37. - komisijas veidotajā priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
37. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Tas ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko panta daļu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
39. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko panta apakšpunktu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
45. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 48. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
48. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 50. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
50. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
52. - parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 53. ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas komisijā guva atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Un arī 55. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu apstiprināt likumprojektu “Muitas likums” otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Muitas likums” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Šā gada 10.maijs.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.maijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Nekustamā īpašuma valsts kadastra likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Likumprojekts paredz atlikt Nekustamā īpašuma valsts kadastra likuma pārejas noteikumu 33. un 34.punktā noteikto kadastrālo vērtību spēkā stāšanos uz vienu gadu, lai pirms jaunas kadastrālo vērtību bāzes spēkā stāšanās būtu iespēja pārskatīt to visu un izstrādāt priekšlikumus par izmaiņām nekustamā īpašuma nodokļa regulējumā, novēršot strauju nekustamā īpašuma nodokļa pieaugumu (īpaši mājokļiem), kuru pie nemainīga nekustamā īpašuma nodokļa likmēm varētu radīt kadastrālās vērtības bāzes pieaugums. Komisija aicina atzīt minēto likumprojektu par steidzamu.
Tātad ir jābalso par likumprojekta atzīšanu par steidzamu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Nekustamā īpašuma valsts kadastra likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret - 2, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt minēto likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Nekustamā īpašuma valsts kadastra likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret - 1, atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Kolēģi! Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.maijam, un likumprojekta izskatīšana - šā gada 19.maija sēdē.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.maijam, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 19.maijā. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Zemes pārvaldības likumā”, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Aldis Adamovičs.
Cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Tātad skatām pirmajā lasījumā grozījumu Zemes pārvaldības likumā. Grozījums paredz pašvaldībām tiesības noteikt aizliegumu atrasties uz bīstama ledus. Komisijas vārdā lūgums atbalstīt šo grozījumu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Zemes pārvaldības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 26.maijs.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 26.maijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labdien, cienījamie kolēģi! Jūsu uzmanībai divi būtībā savstarpēji cieši saistīti likumprojekti, tas ir, “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” un “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā”. Lieta ir tāda, ka Latvija savā likumdošanā jau daļēji ir (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) pārņēmusi 2014.gada 26.februāra direktīvu par publisko iepirkumu, bet vēl ir palikušas lietas, kas šajos likumdošanas aktos attiecīgi nav pārņemtas. Jāatzīst, ka Finanšu ministrijas ierēdņi ir gulējuši dziļā murkšķa miegā, bet lai nu jaunā ministre tiek ar saviem ierēdņiem galā! Un viņa tiks ar viņiem galā! Mums jārūpējas par to, lai netiktu kavēta Eiropas naudas apgūšana, proti, šo iepirkumu veikšana, kas, steigšus nepārņemot šo direktīvu, tiešām varētu tikt kavēta. Runājot par abiem šiem likumprojektiem, jāteic, ka Saeimas Juridiskais birojs šim lielajam apjomam, kas šeit ir jūsu priekšā, ir rūpīgi sekojis līdzi. Tur nevajadzētu būt nekādām atkāpēm no direktīvas teksta. Līdz ar to es iedrošinos aicināt šos abus likumprojektus atzīt par steidzamiem. Minēšu vēl ko. Šobrīd Ministru kabineta dienaskārtībā ir jauni grozījumi iepirkumu likumā, kuri drīz nonāks Saeimā. Tāpēc aicinu visus kolēģus būt prātīgiem un sagaidīt to likumprojektu, kas no Ministru kabineta nonāks Saeimā. Un, ja jums ir kādi priekšlikumi, tad sagaidīt tā likumprojekta virzību, nevis steigties un sniegt savus priekšlikumus šo likumprojektu vērumā. Tātad lūdzu piešķirt steidzamību Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likuma grozījumiem.
Paldies. “Pret” steidzamības noteikšanu likumprojektam ir pieteikusies runāt deputāte Inguna Sudraba.
Cienījamie kolēģi! Man liekas, ka tas murkšķa miegs dažiem ierēdņiem - vai varbūt vairumam ierēdņu? - ir tāds ļoti ilgstošs, jo šī direktīva tika pieņemta jau 2014.gada februārī. Un jau 2014.gada martā Finanšu ministrija izveidoja darba grupu. Tā diezgan operatīvi jau sāka rīkoties, lai izstrādātu vajadzīgos grozījumus iepirkumu likumos (es runāju par abiem iepirkumu likumiem), bet diemžēl pirmā sēde šai komisijai sanāca tikai 2014.gada novembrī. Kad mēs jautājām Ministru prezidentam Mārim Kučinskim, kā tiek organizēts darbs un vai ir izvērtēta ierēdņu atbildība par to, ka vairāk nekā divu gadu garumā nevar izstrādāt vajadzīgos likuma grozījumus, lai visas direktīvu prasības tiktu ieviestas, mums tika sniegta atbilde, kuru bija sagatavojusi finanšu ministre, un atbildē viņa pauda uzskatu, ka ierēdņu rīcība ir bijusi ļoti atbildīga, operatīva un ka tas atbilst labas pārvaldības principiem. Ja jūs to uzskatāt par tiešām atbildīgu rīcību, kas atbilst labas pārvaldības principiem, tad, man liekas, tas ir nožēlojami, ka parlaments kārtējo reizi samierinās ar to, ka izpildvara var tik bezatbildīgi izturēties pret sabiedrību, pret uzņēmējiem. Tikai tad, kad uzņēmēji jau sāk protestēt pret to, ka tiks būtiski kavēta iepirkumu veikšana (un mēs runājam par Eiropas Savienības līdzekļiem, kas ir vairāk nekā piecu miljardu apmērā un kas skar dažādus būvniecības projektus, kuru skaitā liela daļa attiecas tieši uz ceļu būvi), - tikai tad notiek šī ļoti atbildīgā un operatīvā rīcība, kas vērsta uz strauju likuma grozījumu sagatavošanu. Kam vēl ir jānotiek, ja divu gadu garumā nav iespējama rīcība, bet pēkšņi, dažu nakšu laikā, ir iespējams sagatavot šādus likuma grozījumus?! Tāpēc es esmu pret to, ka Saeima legalizē visu šādu izpildvaras darbību un ļauj izpildvarai tik bezatbildīgi rīkoties arī turpmāk. Mēs paši sevi necienām, ja pieļaujam, ka Saeimā tiek pieņemti šādi likuma grozījumi bez rūpīgas izvērtēšanas, bez analīzes. Es aicinu parlamentāriešus cienīt parlamentāro darba stilu un būt ar tādu attieksmi, kura prasa atbildīgu rīcību no izpildvaras, nevis katrreiz piesedz izpildvaras neizdarību un ļauj izpildvarai ar katru reizi aizvien ciniskāk rīkoties. Pateicos.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 68, pret - 13, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Lūdzu apstiprināt likumprojektu pirmajā lasījumā. (Dep. M.Bondars novēloti piesakās debatēm.)
Lūdzu zvanu! (Starpsaucieni: “Skaisti!”; “Lai runā!”) Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! (Dep. M.Bondars: “Es - “pret”!”) Par - 70, pret - 8,atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšana - līdz šodienas, tātad 5.maija, pulksten 17.00. Un izskatīšana - nākamajā Saeimas sēdē, tas ir, 12.maijā.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami šodien līdz pulksten 17.00. Tātad termiņš ir šā gada 5.maijs pulksten 17.00. Izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 12.maijā. Kolēģus aicinu pieteikties debatēm laikus; ir iespēja pieteikties gan elektroniski, gan arī izmantojot zaļās pieteikuma lapiņas. (Dep. M.Bondars: “Es rakstīšu vēstuli!”; starpsauciens: “Ierakstītu!”) Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Kā jau minēju, šis likumprojekts ir saistīts būtībā ar iepriekšējo, nupat izskatīto likumprojektu. Tātad, pārņemot šo 2014.gada 26.februāra direktīvu, tiek grozītas vairākas normas Publisko iepirkumu likumā, tostarp norma par nodokļu nomaksas pārbaudi. Un arī tiek pārņemts punkts, kurš paredz, ka ir jāpieņem atvieglota iepirkumu veikšanas kārtība sociālajiem un citiem īpašajiem pakalpojumiem, kuri tad arī ir apkopoti šā likumprojekta 2.pielikumā. Un, pie iespējas atbildot Sudrabas kundzei, es teiktu, ka nebūtu godīgi sodīt uzņēmējus šo ierēdņu vietā. Jo, ja mēs vilcināsim šo likumu pieņemšanu, tad ne jau ierēdņi saņems sodu. Patiesībā sodu saņems autovadītāji, kuri turpinās braukt pa sliktiem ceļiem, sodu saņems uzņēmēji, kuri jau ierēķinās savus resursus Eiropas fondu apguvei. Ne jau ierēdņus mēs sodīsim kaut kādā principiālā veidā, kavējot šo likumprojektu virzību.
Tātad komisija lūdz atzīt likumprojektu par steidzamu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 12, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Lūdzu pieņemt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Kolēģi, 2015.gadā Finanšu ministrijas valsts sekretāres atalgojums bija 110 000 eiro. (Dep. A.Kaimiņš: “Mēnesī?”) Viņas darbs tika atzīts par nevainojumu un lielisku jeb, precīzāk sakot, teicamu, un pie visa tā viņa vēl saņēma Triju Zvaigžņu ordeni. Tagad, izrādās, Zaļo un Zemnieku savienība konstatējusi, ka Finanšu ministrija gulējusi murkšķa mierā un ka nekas labs nav noticis saistībā ar iepirkumu likumu, un ka faktiski Latvijas uzņēmējiem tiek kavēta iespēja iegūt pieejamos Eiropas Savienības fondu pasūtījumus. Līdz ar to tiek bremzēta ekonomika, līdz ar to tautsaimniecībai nav attīstības. (Dep. A.Barčas starpsaucieni.) Kad es vērsu finanšu ministres uzmanību uz šiem jautājumiem, kurus Finanšu ministrijas valsts sekretāre ir nogulējusi, un kad es teicu, ka varbūt tas atalgojums tomēr neatbilst viņas ieņemamajam amatam, viņas panākumiem un viņas izdarītajam darbam, tad saņēmu atbildi, ka viss ir vislabākajā kārtībā. Līdakas kungs, man jums jāsaka godīgi: jūsu cerība, ka finanšu ministre tiks galā ar šiem murkšķiem, ir pilnīgi lieka. Netiks viņa galā ar šiem murkšķiem! Tāpēc es, kolēģi, vēlos jums teikt, ka mums kā parlamentam, kā jau Sudrabas kundze minēja, būtu jāprasa atbildība no tiem ierēdņiem, kuri ir to visu nogulējuši. Nogulējuši šo likumu virzību, lai šie līdzekļi Latvijas tautsaimniecībā pēc iespējas ātrāk un kvalitatīvāk varētu tikt apgūti. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Es varu tikai atgādināt, ka Bondara kungam kā opozīcijas līderim ir visas iespējas rakstīt pieprasījumus, jautājumus, darboties kā kārtīgai opozīcijai pienākas un prasīt atbildību. Šobrīd no manis tiek prasīta atbildība... no Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas tiek prasīta atbildība par šo likumprojektu. Un es varu teikt tikai vienu, ka šis likumprojekts ir sagatavots kvalitatīvi un ar Publisko iepirkumu likumu nebūs nekādu problēmu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret - 6, atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Līdzīgi kā iepriekšējam likumprojektam, priekšlikumi tiks gaidīti šodien, 5.maijā, līdz pulksten 17.00, un Saeimas sēdē likumprojekts tiks skatīts 12.maijā.
Paldies. Tātad priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 5.maijam pulksten 17.00, izskatīšana - Saeimas 12.maija sēdē. Paldies. Saeimas sēdes darba kārtība ir izskatīta, bet vēlos jūs informēt saistībā ar atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem, kas paredzēta šodien pulksten 17.00. Deputātu Dolgopolova, Ādamsona, Urbanoviča, Tretjakas un Zemļinska jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par topošo aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centru “Mucenieki””. Jautājums pāradresēts iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Deputātu Zariņa, Agešina, Artūra Rubika, Ribakova un Pimenova jautājums ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par iespējamo akciju sabiedrības “Latvijas Gāze” akciju iegādes atbilstību valsts interesēm”. Ir saņemta rakstveida atbilde. Ministrs informē, ka var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu, bet jautājuma iesniedzēji nevēlas uzdot papildu jautājumus. Deputātu Sudrabas, Meijas, Platpera, Baloža un Šimfas jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par informatīvo ziņojumu par Saeimas Parlamentārās izmeklēšanas komisijas galaziņojumā ietverto priekšlikumu izvērtējumu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministru prezidents informē, ka saplānotā darba grafika dēļ (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Deputātu Sudrabas, Kūtra, Šimfas, Platpera un Meijas jautājums izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim “Par mācību priekšmeta “Mūzika” organizēšanu un īstenošanu Latvijas vispārizglītojošajās skolās”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka iepriekš plānoto darba pasākumu dēļ nevar šodien ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Deputātu Sudrabas, Šimfas, Kūtra, Meijas un Platpera jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par likumprojekta izstrādi”. Jautājums pāradresēts finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministre informē, ka iepriekš saplānoto pasākumu dēļ nevar šodien ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Līdz ar to atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem, kas bija paredzēta šodien pulksten 17.00, nenotiks. (No frakcijas SASKAŅA: “Kur ir valdība?”) Ir iesniegti jauni deputātu jautājumi. Deputāti Bite, Viļums, Bondars, Ruks un Šics ir iesnieguši jautājumu “Par Maksātnespējas administrācijas darbības efektivitāti”, ko nododam tieslietu ministram Dzintaram Rasnačam atbildes sniegšanai. Jautājuma motivācijai vārds deputātei Ingai Bitei.
Godātie kolēģi! Saeimas Tiesu politikas apakškomisija jau divās apakškomisijas sēdēs ir izskatījusi jautājumu par maksātnespējas administratoru un Maksātnespējas administrācijas darbību un turpinās šo jautājumu skatīt, ļoti iespējams, vēl vairākās apakškomisijas sēdēs. Līdz šim ir acīm redzams, ka Maksātnespējas administrācijas darba kvalitāte nav apmierinoša. Arī atbildē, ko Maksātnespējas administrācija sniegusi uz Ārvalstu investoru padomes un Deloitte veikto pētījumu, ir redzams, ka Maksātnespējas administrācijas darbinieki diemžēl šobrīd nespēj paskatīties uz šo jautājumu plašāk un nespēj saskatīt ne mērķus, ne jēgu, ne būtību savai darbībai un tās nepieciešamībai. Vienīgais, kas ir uzsvērts atbildē, ir tas, ka Maksātnespējas administrācijai ir daudz darba; ka norādītie skaitļi atšķiras no ziņojuma uz ziņojumu un tāpēc ziņojums neesot uzticams. Varētu domāt, ka maksātnespējas jomā nav itin nekādu problēmu. Taču esam uzdevuši jautājumus ministram. Ceram, ka ministrs uz tiem atbildēs.
Paldies, Bites kundze! Jautājuma motivācijas laiks bija viena minūte. Deputāti Sudraba, Šimfa, Platpers, Meija un Balodis ir uzdevuši jautājumu “Par izglītības iestāžu slēgšanu un reorganizēšanu Latvijas pašvaldībās”, ko nododam izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim atbildes sniegšanai. Deputāti Zariņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Tutins un Ribakovs iesnieguši jautājumu “Saistībā ar EM nespēju sniegt ekonomisko pamatojumu par iespējamo akciju sabiedrības “Latvijas Gāze” akciju iegādes atbilstību valsts interesēm”. To nododam ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam atbildes sniegšanai. Jautājuma motivācijai vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Mēs lūdzām ekonomikas ministram sniegt ekonomisku pamatojumu viņa apgalvojumiem par to, ka valstij būtu jāiegādājas “Latvijas Gāzes” akcijas. Kā jau tas pieņemts, mūsu Ekonomikas ministrija nebija spējīga sniegt nekādu ekonomisko pamatojumu saviem apgalvojumiem, atrunājoties ar drošības aspektiem, kuri esot svarīgi energoapgādes drošībai. Tad nu mēs lūdzam ministra kungam paskaidrot, kādus tieši energoapgādes drošības jautājumus atrisinās valsts, samaksājot esošajiem akcionāriem vairākus desmitus miljonu, un vai tiešām mēs esam gatavi energoapgādes drošības jautājumus risināt par jebkuru cenu. Ja tas tā nav, tad, lūdzu, lai pasaka, kur ir tā robeža, pie kuras mēs esam gatavi... pie kuras redzam, ka tas ir saprātīgi. Un vēl mēs lūdzam ekonomikas ministru paskaidrot, vai viņš vispār ir vērtējis alternatīvas, kā, varbūt citādi tērējot šos 10 miljonus, valsts varētu nodrošināt savu energoapgādes drošumu. Ļoti gaidīsim atbildes. Paldies.
Paldies. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds paziņojumam deputātam Ringoldam Balodim.
Tātad, kolēģi, preses konference notiks uzreiz pēc Saeimas sēdes. Un preses konferences temats ir par parlamentārās izmeklēšanas komisijas, kura tika izveidota kontrabandas apkarošanai, darbības izbeigšanu jeb veidu, kā panākt, lai parlamentāro kontroli no efektīva konstitucionālo tiesību institūta pataisītu par nodokļu maksātāju naudas nožēlojamu notrallināšanu.
Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Solvita Āboltiņa, Guntis Belēvičs, Boriss Cilevičs, Rihards Kols, Janīna Kursīte-Pakule, Inese Laizāne, Aleksejs Loskutovs, Romāns Mežeckis, Imants Parādnieks, Juris Šulcs, Dzintars Zaķis un Mihails Zemļinskis.
Paldies. Sēdi slēdzu.