Poštovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, otvaram 14. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Zorana MIlanovića, potpredsjednike, potpredsjednice i članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje 15.rujna i završava 15.prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" – Kolegice i kolege, predsjedniče i članovi Vlade pozivam vas da minutom šutnje odamo počast hrvatskim braniteljima, svim civilnim žrtvama rata i svima palima za Hrvatsku. - Minuta šutnje. – Neka im je vječna hvala i slava. Kolegice i kolege, zapisnik 13.sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Pitam ima li primjedbe na zapisnik? Ako nema utvrđujem da smo usvojili zapisnik sa 13.sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. I sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Uz poziv na sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda, a na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnoga rada. U konačni prijedlog dnevnog reda uvršteno je 10.novih točaka, a to su: 1. Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2014.godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2014. 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti o provedbi norveškog financijskog mehanizma za razdoblje 2009.-2014.između RH i Kraljevine Norveške, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 704, 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti o provedbi EGP financijskog mehanizma za razdoblje od 2009.-2014. između RH i Kraljevine Norveške, Islanda i Kneževine Lihtenštajna, s s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 703, 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 702, 1. Prijedlog industrijske strategije RH 2014.-2020. Izvolite kolega Šuker.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, ja se ispričavam ali mi tu dopunu koju vi čitate nemamo na klupama što je uobičajeno i da je dobijemo.
Materijali su vam došli na klupe. … [[Upadica se ne čuje.]] Pogledajte. Po informaciji stručne službe dobili ste u klubove, odnosno o u pretince.
Gospođo potpredsjednice, uobičajeno je da nadopuna dnevnog zastupnike čeka na klupama. Ako se mijenjaju pravila onda trebate obavijestiti da u klubovima možemo dignuti tu dopunu i gotovo. Uvijek su dopune, uvijek dopune zastupnike čekaju na klupama.
Ovo je Konačni prijedlog dnevnog reda koji vam je na klupama a u odnosu na dnevni red koji je bio uz poziv ovo je 10 novih točaka i one su u Konačnom prijedlogu. Dakle 6. Prijedlog Nacionalnog zdravstvenog vijeća. 7. a) Prijedlog Odluke o razrješenju članice Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala; b) Prijedlog Odluke o imenovanju članice Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala; 8. Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti; 9. Izvješće o radu za 2013. godinu Agencije za zaštitu osobnih podataka; 10. Konačno izvješće o obavljenim poslovima i sredstvima utrošenim za popis stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja Zakona koji nosi oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora to je zakon pod točkom 29. Konačnog prijedloga zakona. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni po točkama dnevnog reda 15., 16., 18., 25., 27. i 28. To su: 1. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o Vladi Republike Hrvatske sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 700. 2. Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. 699. 3. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopuni Zakona o gradu Zagrebu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 701. 4. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o oporezivanju dohotka od štednje Guernseya i Republike Hrvatske, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 696. 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti o provedbi Norveškog financijskog mehanizma za razdoblje od 2009. do 2014. između Republike Hrvatske i Kraljevine Norveške s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 704. 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti o provedbi EGP-a Financijskog mehanizma za razdoblje od 2009. do 2014. između Republike Hrvatske i Kraljevine Norveške, Islanda i Kneževine Lihenštajna, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 703. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Time smo utvrdili hitnost postupaka. Pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koji je predsjednik uputio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno Članku 225. stavak 3. Poslovnika smatra usvojenim. U skladu sa Člankom 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red sljedećih točaka: 1. Prijedlog polugodišnjeg Izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2014. i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2014.; 2. Prijedlog industrijske strategije Republike Hrvatske 2014.-2020; 3. Prijedlog Nacionalnog zdravstvenog vijeća; 4. Prijedlog odluke o razrješenju članice Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala i prijedlog Odluke o imenovanju članice Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala; 5. Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti; 6. Izvješće o radu za 2013. godinu Agencije za zaštitu osobnih podataka; 7. Konačno izvješće o obavljenim poslovima i sredstvima utrošenim za popis stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine? Utvrđujem da nema prigovora. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je time utvrđen. Sukladno Članku 228. Poslovnika sada bi trebalo objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem kao što je već i praksa u Parlamentu da ne čitam u cijelosti predloženi dnevni red. Kolega Šuker.
Gospođo potpredsjednice, kada ćemo dobiti uvrštene ove točke po redoslijedu u dnevni red da znamo kada će biti na raspravi. Jer mi smo ih danas uvrstili, ne znamo kada će biti na raspravi. Mi imamo ovaj dnevni red ovakav kakav je, s obzirom da nismo dobili na klupe nadopunu dnevnog reda što je praksa u ovom Saboru otkada ovaj Sabor zasjeda.
Kolega Šuker, vi na klupama imate nepročišćeni dnevni red, dakle imate konačni dnevni red na klupama. Danas ćemo raditi prve četiri točke, pogledajte Konačni prijedlog dnevnog reda. Danas ćemo raditi prve četiri točke, sutra od 5. do 11. i u petak 12. i 13. točku dnevnog reda.
Zahvaljujem. Sad ćemo malo zastati s ovom raspravom da bismo kako smo se dogovorili obavili dopunu dnevnog reda i glasanje o raspravljenim točkama. Pa na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskoga sabora, predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama. 1. Prijedlog Zakona o energetskoj učinkovitosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 708. 2. Konačni prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova, drugo čitanje, P.Z. br. 667. 3. Konačni prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, drugo čitanje, P.Z. br. 668. 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti o institucionalnom okviru inicijative za spremnost i prevenciju katastrofama za jugoistočnu Europu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 709. 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vijeća ministara Republike Albanije o europskom partnerstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 712. 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Velikog Vojvodstva Luxemburga o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanje izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i imovinu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 711. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru predsjednika RH s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 710. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z. br. 705. Predlagatelji zastupnici Jadranka Kosor, Josip Kregar i Gvozden Srećko Flego. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe, prvo čitanje, P.Z. br. 706. Predlagatelji zastupnici Jadranka Kosor, Josip Kregar i Gvozden Srećko Flego. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 707. Predlagatelji zastupnici Jadranka Kosor, Josip Kregar i Gvozden Srećko Flego. 11. Prijedlog odluke o razrješenju zamjenice Pučke pravobraniteljice. 12. Izvješće o provedbi nacionalne strategije i akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2013. godinu. 13. Prijedlog zaključka Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u vezi zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma o donošenju Zakona o obavljanju pratećih i neosnovnih djelatnosti u javnom sektoru. 14. Izvješće Mandatno imunitetnog povjerenstva. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu s člankom 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora, a to je zakon pod točkom 1, prijedloga dopune dnevnoga reda. Pitam, ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Poštovani Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, moram priznati da je prijedlog dopuna dnevnog reda veliko iznenađenje za nas, a vjerujem i za stranku koja je predložila zakon pod točkom 7. Naime, ako živimo u istoj državi i imamo iste rokove, onda smo svi svjesni da za 3 mjeseca počinju predsjednički izbori. Danas da nekome padne na pamet u hitnoj proceduri nuditi u Parlament zakon kojim se mijenja izborno zakonodavstvo 3 mjeseca prije održavanja izbora je sramota koju si mi nećemo dozvoliti, a mislim da bi vam bilo pametno da taj prijedlog sukladno svim demokratskim standardima, da ih ne napominjem ponovo, da o njima ne govorim, a dok ste bili dugo godina u oporbi često ste isticali mišljenje i preporuke Venecijanske komisije koja sugerira da se u godini u kojoj će se održavati izbori ne mijenja izborno zakonodavstvo, vi danas 3 mjeseca vjerojatno zbog nervoze koja vlada na Pantovčaku u uredu predsjednika nudite izmjene izbornog zakona za izbor predsjednika Republike. To je sramotan prijedlog i možda je pametno da ga danas povučete. Hvala.
Pitam, poštovani kolega Mlakar, da li je ovo formalni prigovor hitnosti postupka? Da. Dobro. I da to niste naglasili. Znači, glasat ćemo sada o hitnosti postupka za ovu predloženu točku dnevnoga reda. Glasanje ćemo obaviti elektroničkim putem. Ja sve sada molim da utvrdimo kvorum na način da ispod vaših kartica imate ova tri puceta, zeleno, bijelo i crveno, dugmića. Stisnite bilo koji od njih da bismo ustanovili koliko nas ima. Sad vam bljeskaju sva tri. Dobro. Molim rezultat. Imamo ukupno prisutno 116 zastupnika, prema tome imamo kvorum i možemo odlučivati. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Kolega Kajin, budite tako ljubazni pa me pustite da vodim sjednicu. Sada ćemo glasati o hitnosti postupka za Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru predsjednika RH, to je P.Z. br. 710, predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Pitam tko je za hitnost postupka? Molim rezultat. Za je glasalo 80 oprostite, protiv je 35 i suzdržanih je 8. Imali tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Ako nema onda gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je dopunjen.
Kolegice i kolege, počinjemo s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu u skladu s odredbama Poslovnika 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice i prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prelazimo na postavljanje pitanja prema utvrđenom redoslijedu. Kolega Mile Horvat postavit će pitanje ministru Arsenu Bauku.
Zahvaljujem se. Prije svega bih pozdravio predsjednika Vlade, sve ministrice i ministre u Vladi Republike Hrvatske i kao što ste rekli, moje pitanje ću uputiti gospodinu Bauku, ministru uprave. Naime, već godinama mi nastojimo stvoriti jedan model a to je gospodinu ministru i poznato, model za rješavanje problema stambenog zbrinjavanja ljudi koji na tu stvar čekaju 10 i više godina. Mi smo pri tom formirali sad već i Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, osigurali smo i nešto sredstava u proračunu i prenijeli smo od 2013. godine rješavanje tih predmeta u nadležnost uredima državne uprave po županijama i tu gospodine ministre nastaje problem. Zašto? Podaci govore, od gotovo 5000 neriješenih zahtjeva bivših nositelja stanarskog prava riješeno ih je svega do danas 270. Na listi prvenstva za 2014. godinu od ukupno 837 rješenja izdano je svega 135. Od 61 zahtjev korisnika koji su još uvijek u organiziranom smještaju do danas je riješeno samo 17 predmeta. I konačno, još uvijek je neriješeno oko 1300 zahtjeva za obnovu i to sve stoji u uredima državne uprave po županijama. Pitanje je ovdje vrlo jednostavno, što misli poduzeti ministar uprave Republike Hrvatske gospodin Arsen Bauk kako bi se rješenja u upravnom postupku donosila u roku, a sve sukladno Zakonu o općem upravnom postupku dakle kako bi se konačno stalo na kraj neažurnosti naše državne administracije.
Ministar Arsen Bauk, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, uredi državne uprave kao što vam je vjerojatno poznato nisu dio ministarstva nego su samostalna državna tijela i njih u ovome dijelu koji ste rekli nadzire Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje i to bi bila prava adresa za postavljanje ovog pitanja. Kako tog u Poslovniku odnosno nije moguće jer predstavnici državnih ureda nisu na aktualnom satu onda razumijem da ste pitanje postavili meni. Na pitanje koje ste postavili, a nije u mom djelokrugu dobit ćete pisani odgovor, a ukoliko postoji potreba, iz ovoga što ste rekli očito postoji, da bi se zahtjevi rješavali sukladno Zakonu o općem upravnom postupku provest će se inspekcijski nadzor tamo gdje je to najpotrebnije i vidjeti koje će se mjere dalje poduzeti. Zahvaljujem.
Kolega Mile Horvat, komentar. Izvolite.
Dakle zahvaljujem se na odgovoru gospodine ministre, međutim činjenica jeste da smo upravo zbog tih promjena nadležnosti doveli do situacije u kojoj se rješavanje ovih predmeta i nalazi. I Državni ured za stambeno zbrinjavanje ne može postupati ukoliko ne dobiva ta prvostupanjska rješenja iz županijskih ureda i u svakom slučaju bi vi kao ministar uprave trebali poduzeti tu određene korake i kontrole i kažnjavanja, ako treba dakle sankcioniranja te vrste neažurnosti i nepoštivanja zakonskih rokova. A ukoliko to ne uradite, a ja mislim da vi hoćete, onda bi to za nas bilo razočarenje i samo dokaz koliko malo se razumije ovaj problem o kojem mi govorimo uporno već godinama. Molim vas pismeni odgovor.
Sad će pitanje postaviti kolega Igor Češek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, gospodinu Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre, što ste učinili u gotovo tri godine svoga mandata kako bi pomogli hrvatskoj poljoprivredi koja se zahvaljujući vama nalazi u iznimno teškom stanju. Na početku mandata obećavali ste agrarnu reformu i pravično raspolaganje državnim zemljištem, govorili ste o tome kako Republika Hrvatska raspolaže sa gotovo milijun hektara neobrađenog zemljišta. Što je sa tim zemljištem? U vrijeme 2012. godine, za vrijeme suša, govorili ste o velikim projektima navodnjavanja. Danas ne vidimo ništa od tih projekata. Također ste se hvalili sa našim hrvatskim modelom izravnih plaćanja po kojemu bi se za voće i povrće isplaćivalo do 7000 kuna po hektaru. Što se dogodilo sa svim tim obećanjima? Molim odgovor jer poljoprivredni proizvođači, a posebno oni iz Slavonije i Baranje sa nestrpljenjem očekuju vaš odgovor.
Odgovor na pitanje, ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani kolega zastupniče. Odlično pitanje za aktualac, ali moram reći da se ne slažem sa svim ocjenama koje su dijelom paušalne i populističke čak koje ste iznijeli jer dozvolite mi da u ovih par minuta pokušam odgovorit na najveći dio vašeg pitanja. Vi dolazite iz Slavonije i najbolje znate kako se raspolagalo državnim poljoprivrednim zemljištem u periodu između 2001. i 2012. i koliko je malo zemljišta stavljeno stvarno u funkciju. 4. mjesec 2013. donesen je novi zakon i novi model kojim kroz dugogodišnji 50-godišnji zakup raspolažemo sa državnim poljoprivrednim zemljištem. Činjenica je da zapravo u 20 i nešto godina nismo ni utvrdili koliko državnog poljoprivrednog zemljišta imamo, licitiralo se različitim brojkama. U ministarstvu je to bilo oko 550 tisuća hektara. Državni zavod za statistiku je imao podatke oko 700, čak na nekim znanstvenim i stručnim skupovima se o istoj temi razgovaralo s različitim brojkama poljoprivrednog zemljišta. Prije par tjedana smo prezentirali novi informacijski sustav u kojem smo objedinili i točno definirali državno poljoprivredno zemljište. Govorimo o 738125 ha državnog poljoprivrednog zemljišta koje je kategorizirano i po županijama i po namjeni tako da možemo reći da imamo 399000 ha pašnjaka, da imamo 262000 oranica. Također znamo po načinima raspolaganja i po starom zakonu, po modelima šta je dato, ali i ono što agencija sada radi. U 2012. godini po novom zakonu je stavljen u funkciju oko zakupa oko 1000 ha i uređeno je preko 52000 ha na privremeno korištenje gdje naši poljoprivredni proizvođači su na … [[Govornik se ne razumije.]] različite nedefinirane oblike na kojim nisu mogli ostvariti ni potpore, radili, obrađivali to poljoprivredno zemljište. U 2014. godini do sada je 11000 ha stavljeno u funkciju putem zakupa na 50 godina. 2000 ha je prodano, da li govorimo na sustav okrupnjavanja za one male parcele ili po natječajima iz prethodnih godina i trenutno je raspisano i u tijeku izbor najpovoljnijih ponuđivača za zakup za 20000 ha. Do kraja godine pripremljeni su natječaji i do kraja ove godine još 50000 ha ćemo staviti u funkciju. To nije jedina stvar što se tiče raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Vezano za zemljišnu reformu rekli smo i pripremili i u ovom Visokom domu će biti u idućim, mislim idući tjedan i Zakon o komasaciji. Od 80-tih godina se nije radila komasacija u Republici Hrvatskoj s obzirom na prosječnu veličinu poljoprivrednog posjeda u Hrvatskoj od 5,6 ha. U velikom broju manjih parcela mislim da je to nužan zakon i da zapravo predstavlja paket zemljišne reforme. Spomenuli ste i izravne potpore za programsko razdoblje četrnaesta dvadeseta. Četrnaesta godina je programska godina. Mi smo na vrijeme napravili novi sustav potpora prema kojem će za proizvodnu 2014. isplata u petnaestoj naši poljoprivrednici moći imati i proizvodno vezane potpore u visini od 13% ukupne omotnice koja iznosi 423 milijuna eura, a vezano je za one sektore koji su nam najizloženiji, koji su nam najpotrebniji, imaju najveću mogućnost stvaranja dodane vrijednosti. To govorimo o voćarima, govorimo o povrtlarima, govorimo o mliječnom sektoru, govorimo o tovnom govedarstvu i o proizvodnji šećerne repe. Također Program ruralnog razvoja koji obuhvaća 16 mjera sa nizom podmjera, 333 milijuna eura godišnje na raspolaganju, poslano u Komisiju već krajem ovog mjeseca, iako formalno još ne samo nama nego i ostalim zemljama Europske unije nije odobren program ruralnog razvoja već krajem ovoga mjeseca raspisujemo prve natječaje po novom programu ruralnom. Zahvaljujem.
Komentar, kolega Igor Češek.
Poštovani ministre, naravno da nisam zadovoljan vašim odgovorom ali sam uvjeren da nisu zadovoljni ni poljoprivredni proizvođači, a posebno oni naši poljoprivredni proizvođači u Slavoniji i Baranji. Jer vidimo da ove tri godine vi sustavno govorite neistinu. Stanje u poljoprivredi je sve teže, gotovo neizdrživo. Vi ste lagali na početku vašeg mandata kada ste obećali agrarnu reformu, jer vidimo da ste samo 1% zemljišta stavili na raspolaganju. 2012. godine ste se gotovo kleli kako ćete sve napore uložiti u projekte navodnjavanja da bi samo godinu dana kasnije prilikom rebalansa državnog proračuna hladnokrvno dozvolili smanjenje za čak 400 milijuna kuna, a od čega je 200 milijuna kuna manje za navodnjavanje. Naposljetku, smatram vas najodgovornijim što od svih članica EU jedino Hrvatska nije pripremila nacionalne mjere zaštite domaćih poljoprivrednih proizvođača i tržišta nakon uvođenja sankcija između EU i Rusije, a te mjere ste mogli poduzeti legitimno pozivajući se na članak 37. Ugovora o pristupanja Republike Hrvatske EU. Kako niste poduzeli ništa za zaštitu seljaka europski viškovi voća i povrća će nepovratno uništiti hrvatske i voćare i povrtlare, a što će za posljedicu imati gotovo pa egzodus stanovništva iz već ionako iseljene Slavonije i Baranje. Jeste li svjesni da Republika Hrvatska zahvaljujući vama i vašoj Vladi odlučno ide ka ponoru, te vas molim u ime svih onih poljoprivrednika, nezadovoljnih poljoprivrednika da časno odstupite sa ovog mjesta dok još nije kasno.
Treće pitanje će postaviti kolegica Nevenka Bečić.
Hvala lijepa. Pozdravljam sve prisutne, a pitanje imam za predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Nepovredivost vlasništva je jedno od temeljnih načela ustavno-pravnog poretka Republike Hrvatske i uvažavajući to načelo kao i činjenicu da je Sabor Republike Hrvatske 1997. godine ratificirao Konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, te uvažavajući članak 1. Protokola I Konvencije koji govori o zaštiti vlasništva i koji izričito propisuje da se mora omogućiti svakoj pravnoj i fizičkoj osobi da slobodno uživa u svojem vlasništvu pitanje postavljam kako i što čini i poduzima Vlada Republike Hrvatske kako bi zaustavila kršenje ljudskih prava oko 3000 naših građana, vlasnika privatnih stanova u koje su nasilnim putem mimo njihove volje odlukom komunističkih vlasti useljeni stanari zaštićeni najmoprimci, a što je Europski sud za ljudska prava u svojim presudama okvalificirao kao kvazi ugovore i pravno ništavne ugovore temeljem kojih su uselili u te stanove. I kako Vlada Republike Hrvatske misli sanirati stanje i obeštetiti vlasnike za period od dana ratifikacije Konvencije do trenutka kad će oni moći ući u svoj posjed uz napomenu da je Vlada usvojila plan rada u prosincu 2013. godine gdje je za 2014. predvidjela i planirala da će u prvom tromjesečju staviti u dnevni red Izmjene i dopune Zakona o najmu stanova što do danas se nije napravilo. Hvala.
Na pitanje će odgovoriti predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovana gospođo zastupnice, to je jedan pogled na problem. Drugi pogled na problem imaju zaštićeni zajmoprimci njih više tisuća koji smatraju da su zakinuti u odnosu na stotine tisuća nositelja stanarskog prava koji su imali mogućnost otkupiti stanove koje im je država dala kao društveno vlasništvo. Što samo govori da svaki problem ima dva gledišta i da je tu teško presjeći, jer da je lako to bi napravile ranije hrvatske vlasti od osnutka Hrvatske države. Dakle, nije jednostavno. Ja sam, i mi smo, ne svakodnevno ali redovito zasipani zahtjevima ove druge strane da se uvjetno tako izrazim koja smatra da je zakinuta i diskriminirana u odnosu na velik broj hrvatskih građana, mnogo ih je i u ovom Saboru bez obzira na političku opciju, koji su otkupili društvene stanove. Što da se radi? Polako tražimo rješenje. To je odgovor koji vam mogu dati, ali koji vas neće zadovoljiti. Vlasništvo je zaštićeno. Kad kažete nepovredivo, da, to je vrlo važno pravo koje se u liberalnim demokracijama vrlo temeljito štiti ali nije apsolutno i nije apsolutno nepovredivo. Traži se rješenje i neće ga se brzo naći. I jedna i druga strana su u ovom trenutku nezadovoljni. Jedni zato što smatraju da su u dobroj vjeri živjeli, radili i postupali 40 ili koliko godina, a drugi zato opet djelomično s pravom da im je nešto što su zakonito stekli prije 2. svjetskog rata jednim političkim aktom oduzeto i nije vraćeno, a nekima drugima je. Prema Zakonu o povratu imovine oduzetoj za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. Ali to je jedan ja bih rekao zadnji rukavac močvare koju smo trebali isušiti, a to još nije gotovo.
Komentar, kolegica Bečić.
Hvala lijepa. Nisam u cijelosti zadovoljna odgovorom. Naime, u vašem odgovoru sadržano je nekoliko, ispričavam se, neistina. Naime, nikad ovim vlasnicima privatnih stanova vlasništvo nije oduzeto, nije došlo ni do konfiskacije ni nacionalizacije. U kontinuitetu je to njihovo vlasništvo, pod broj 1. Pod broj 2., slažem se s vama kad kažete da su u nepovoljnoj poziciji i zaštićeni najmoprimci. Ali vas podsjećam da je Zakon o otkupu društvenih stanova iz 1991. i 1992. godine jasno i izričito propisao da će se 90% sredstava prikupljenih od otkupa društvenih stanova upotrijebiti isključivo i jedino za kupnju stanova u svrhu preseljenja stanara zaštićenih najmoprimaca iz privatnih stanova. To se nije dogodilo. Zašto? Postavljam pitanje i molim da mi se da pisani odgovor. Hvala lijepa.
Hvala. Kolegica Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, svoje pitanje upućujem predsjedniku Hrvatske vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Poštovani predsjedniče Vlade u svibnju mjesecu ove godine Hrvatsku je nažalost zahvatila ogromna poplava, najviše u području Županjske Posavine ali i u Požeško-slavonskoj i Brodsko-posavskoj te Sisačko-moslavačkoj županiji. Činjenica je da je država tada reagirala brzo i učinkovito, da su angažirane sve snage, ljudi su zbrinuti a štete se saniraju o trošku države. Štoviše, Vlada je u srpnju mjesecu donijela niz mjera kojima se pomoglo poduzetnicima s tog područja, hrvatskim braniteljima, studentima i učenicima. I dalje se osigurava smještaj ljudima bez krova nad glavom, a kroz vladine mjere obnavljaju se kulturni objekti, škole i prometnice. Sve ostalo što je poplava uništila i što treba vratiti u početno stanje. Nažalost, ovih pak dana svjedočimo novim poplavama. Najteže je ovog puta u Sisačko-moslavačkoj županiji, u Međimurju, Karlovcu i u drugim područjima RH. Ovim putem svakako se želim zahvaliti svim državnim službama, vojsci, vatrogascima i svim drugima koji danonoćno i predano rade na tome da se voda koja nadire obrani i da se obrane kuće, naselja, da se evakuiraju ljudi iz ugroženog područja. A vama predsjedniče Vlade s obzirom da ste jučer obišli poplavljena područja kod Koprivnice i Siska, a neki dan i u karlovačkom području postavljam pitanje hoće li i ovdje u ovim novim poplavama koje su zadesile Hrvatsku biti potrebna intervencija države? Kako će Vlada reagirati, odnosno hoće li se naći načina da se štete od poplava saniraju, da se pomogne u obnovi normalizacije života te može li se što učiniti kako bi se u budućnosti ovakve nepogode smanjile ili svele na što manju mjeru?
Odgovara na pitanje predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Hvala poštovana zastupnice Posavec Krivec. Postoji ono što ljudi i Vlada mogu napraviti i što mogu spriječiti i ono što ne mogu. Ovaj vodeni val srećom nije rezultirao velikim poplavama, kao što ni onaj iz 5. mjeseca nije rezultirao poplavama poput onih u BiH i Srbiji nego manjima, a ne bi ni takvima da nije pukao nasip. A taj nasip u Rajevom Selu je rezultat rada ljudskih ljudi, novca ustvari poreznih obveznika, odnosno onih koji plaćaju naknadu i on se raspao tamo gdje nije trebao. I odgovor na to pitanje nećemo tako brzo i lako prestati tražiti. Upravo zato je država u tom slučaju učinila nešto što inače u Europi ne rade. Dakle, uključila se direktno u pomoć ljudima u obnovi privatne imovine, ne samo infrastrukture onoga što država treba, može, hoće i radi i sada, nego osobnih kuća. To te ljude nije usrećilo tamo, uvjerio sam se puno puta i ljudi su uvijek nezadovoljni svojom sudbinom. Sad smo imali sreće da vodeni val opet nije ponovio onu silinu iz 5. mjeseca i da ova voda nije u istoj količini došla opet do Gunje jer se pitam što bi bilo sa nasipom koji još nije izgrađen nanovo. Morali bismo opet seliti ljude jer nasipa nema još uvijek, on se gradi. Prema tome, to je upozorenje da se sa takvim projektima mora jako ozbiljno raditi i postupati, da nema šale. A vidimo da i u državama koje su bogatije od Hrvatske, a takvih ima u zapadnoj Europi, poplave poprimaju dramatične razmjere. Prema tome, mi s ovim smo što nam se dogodilo i nesretni ali opet možda i malo manje od drugih. Dakle, država ne može svaki puta u potpunosti jamčiti obnovu privatne imovine. To je, kao što je uvažena kolegica zastupnica rekla u prethodnom pitanju, pitanje privatnog vlasništva koje je nepovredivo, odnosno zaštićeno, ali isto tako stvara i određene obaveze jer vlasništvo je obaveza. Plemstvo obvezuje pa makar i najsitnije plemstvo, obvezuje. Dakle, kuće treba graditi tamo gdje je za to predviđeno da ih se gradi na način na koji ih treba graditi. Nije svaki teren za svaku vrstu gradnje, tu je važna uloga jedinica lokalne samouprave i županija i one tu mogu doprinijeti više, dakle u normalnim vremenima kada nema poplava i tako ćemo svi zajedno sljedeću nepogodu, koja će sigurno doći jednoga dana, spremnije dočekati. I apeliram na ljude, znam da to sad zvuči možda i pretenciozno, neka razmisle o osiguravanju privatne imovine. Dakle, to nešto košta, međutim u vremenima nevolja, nedaća, poplava, požara, da ne kažem potresa, osigurava privatnu imovinu. Neka si sami odaberu osiguravatelja, bilo kojeg. Tržište je razvijeno. U primjeru Gunje smo vidjeli da je vrlo mali broj ljudi osigurao svoju imovinu i onda država ima i nezgodnu situaciju, sad prvi put govorim o tome. Ljudima smo dali novac za obnovu kuća ili smo im potpuno obnovili kuće, ne vlastitim, nego u biti njihovim, našim novcem. Međutim, ispada da su oni koji su plaćali premiju osiguranja kažnjeni. Dakle, skoro da im se nije isplatilo plaćati tu premiju osiguranja. Apeliram, ljudi osiguravajmo imovinu, najjeftinija polica, najjeftinija polica.
Komentara nema. Kolega Ivan Šimunović, peto pitanje.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. U svijetlu najnovijih događaja koji su po riječima predsjednika Josipovića, nastavak jedne politike koja želi asimilirati Hrvate u Srbiji, želim postaviti pitanje premijeru Milanoviću. Iako se opravdano razmatralo i primijenilo rješenje prema kojem se bilateralni problemi sa … nacionalnih manjina u dvjema državama… … [[Upadica Zgrebec: Kolega, molim vas u mikrofon govorite. Ne čuje se ovdje.]] riješiti u dobroj vjeri između dvoje susjeda, sad smatram da je jednako tako opravdano poduzeti odlučnije mjere u zaštiti hrvatskih nacionalnih manjina na tlu Srbije. A simulacijska politika koju Srbi otvoreno provode nad Hrvatima koji žive u toj državi jasno krši okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina Vijeća Europe i tu se našoj državi otvara prostor za konkretno djelovanje. Smatram pogubnim da se ovo pitanje veže isključivo za pregovarački proces Srbije i EU jer ne možemo znati koliko će isti trajati i kakav će biti ishod. U ovom trenutku izvjesno je da se radi o predalekoj budućnosti da bismo ju mogli prognozirati, ali … hrvatskih nacionalnih manjina na tlu Srbije dovodimo u pitanje, stoga ovim putem ispred Hrvatske stranke prava dr. Ante Starčevića tražim od Vlade i RH da poduzme odlučnije mjere te postavljam pitanje predsjedniku, gospodinu Milanoviću da li biste trebali pokrenuti postupak protiv Srbije pred Vijećem Europe zbog kršenja okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina i hoće li ova Vlada to učiniti? Hvala.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani gospodine zastupniče, mi smo naravno prosvjedovali, odnosno ukazali na taj problem kakvim ga vidimo, službenim diplomatskim kanalima, međutim tu bih htio reći još nešto. Dakle, mi imamo jedne standarde, oni su visoki, jako visoki u Hrvatskoj, moja Vlada i ja osobno imamo jednu politiku koja nije od jučer, a za druge ne mogu jamčiti, tjerat ću ih u okvirima naših i svojih nadležnosti i mogućnosti da se usklađuju s tim standardima jer u protivnom članstvo u EU je daleko. Nije to po meni glavni problem, glavni problem s odnosima sa Srbijom su nestali. Preko 1000 nestalih, čiji popis još uvijek čekamo. To je glavni problem i granica. I to otvoreno kažem, dakle tu tražim više dobre volje jer ako netko ima te podatke, imaju ih vlasti u Srbiji, vlasti, administracija koja je kontinuirana, već desetljećima i ne mogu prihvatiti da to ne postoji. Što se tiče Bunjevaca, to je jedna nacionalna manjina koju nismo ni vi ni ja stvorili. Tamo ima 30-ak tisuća ljudi koji za sebe smatraju da su Bunjevci. Što da radimo? Međutim, onda tražimo jednak odnos prema Hrvatima koji nisu, koliko znam nisu dobili udžbenike od te iste vlasti, obećani su. To je ono u što mogu intervenirati, ali isto tako ne mogu jer premijer sam 2,5 godine, malo više. Promijeniti određene procese i određene identitete koji su nastojali pod raznoraznim asimilacijskim uvjetima, nije to slučajna politika, dakle, ali isto tako ne možemo reći da nije činjenica da 30 tisuća ljudi u Vojvodini koje mi smatramo Hrvatima, koji su katoličke vjere, što je relativno važna odrednica, da se ne smatraju Hrvatima nego Bunjevcima. Je li to propust naše vlasti, naše Vlade i države u zadnjih 25 godina ili je to stariji fenomen, zaključite sami. Dakle, mi ćemo tražiti od vlasti u Srbiji da se ponašaju onako kako se mi ponašamo u zaštiti manjina, a mi imamo standarde koje nema velika većina zapadno-europskih država i s tim nije jednostavno živjeti, nije se jednostavno boriti za prava manjina u istočnoj Slavoniji gdje je bjesnio rat prije 20 godina i gdje je normalno da ima ljudi kojima je iritacija vidjeti službene natpise na pismu nacionalne manjine druge nacije, ali to je zakon, to je Ustav. Tu kompromisa nema, koliko god to nekima bilo smetnja, trn u oku i to mogu razumjeti, ali naprosto tu kompromisa nema, u protivnom padamo na testu, a test glasi – tamo gdje je Hrvatska, tamo se provode hrvatski zakoni. To su legitimna očekivanja, bio to Vukovar ili Zagreb, nema razlike. Nažalost, tako je.
Komentar, Ivan Šimunović.
Hvala potpredsjednice. Gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, to što je Hrvatska do sad zanemarivala Hrvate u Vojvodini, ne znači da treba nastaviti s takvom politikom, pogotovo što Srbija na ovome neće stati, a Hrvati u Srbiji više ne mogu vječno čekati. Rješenja se uvijek moraju prvo tražiti za pregovaračkim stolom, ali ako nikad nismo spremni poduzeti drastičnije poteze, nitko nas neće doživjeti ozbiljno i time slabimo svoju pregovaračku poziciju. Dobrosusjedski odnosi se ne mogu razvijati ako jedna strana stalno krši potpisane sporazume i kako nas dosadašnja taktika dogovara očito nije nigdje … država koja se ne pridržava onoga što je dobrovoljno potpisala ne može napredovati k ulasku u EU. Hvala.
6.pitanje će postaviti kolega Ante Babić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Pitanje upućujem poštovanom ministru gospodinu Vedranu Mornaru. Prema članku 23.stavka 4.ovog Zakona o udžbenicima, udžbenici i pripadajuća dopunska nastavna pomagala sredstva moraju biti u uporabi u školi najmanje 4 godine računajući školsku godinu u kojoj su odabrani. Isti se mogu izmijeniti kada se radi o izmjeni nacionalnog odnosno predmetnog kurikuluma što kaže i sljedeći zakon 24.tog istog Zakona o udžbenicima. S obzirom na gospodarsku situaciju u RH na visoku nezaposlenost i loš standard hrvatskih građana koji svakodnevnom teškom mukom spajaju kraj s krajem, smatrate li ispravnom odluku vašega prethodnika da mijenja udžbenike unatoč činjenici da iz navedene zakonske odredbe ne proizlazi obaveza da se udžbenici mijenjaju svake 4 godine. isto tako prema navodima vašega prethodnika novi udžbenici su trebali biti suvremeniji, pravopisno usklađeniji sa unijetim novim sadržajima te su trebali biti uklonjene zastarjelosti. No novi udžbenici su gotovo identični onim starim udžbenicima, primjerice udžbenik iz politike i gospodarstva govori o primjerima iz prakse nekih lokalnih političara na lokalnoj razini, navode bivšu Sisačko-moslavačku županicu Merzel, bivšeg gradonačelnika Vukovara gospodina Sabu kao primjere dobre prakse protiv kojih su pokrenuti određeni kazneni postupci, ali i ministra financija koji je smijenjen. S obzirom na ovu činjenicu da su ovi primjeri dobre prakse kako na lokalnoj tako i na državnoj razini zastarjeli držite li nužnim izmjenu i dopunu ovoga udžbenika i hoćete li iskoristiti svoje zakonsko ovlaštenje te iste povući iz uporabe? Hvala.
Odgovara na pitanje ministar Vedran Mornar.
poštovani gospodine zastupniče, ja uvijek polazim od pretpostavke da je prethodni ministar svoje odluke donosio nakon promišljanja i odgovorno. Što se tiče novih udžbenika oni su ujednačenog formata, donekle izmijenjenog sadržaja usklađeni s novim pravopisom, oni su nešto lakši, ne treba više kupovati komplet udžbenik, radna bilježnica, zbirka zadataka. Jesu li to dovoljni razlozi, ja u tu analizu nisam ulazio jer je bespredmetna jer je odluka donesena i svako povlačenje te odluke značilo bi za ovo društvo velike financijske troškove radi tužbi izdavača. Što se tiče činjenice da su u udžbenicima imena koja više nisu aktualna, ja mislim da takvim nedavnim podacima doista nije mjesto niti u jednom udžbeniku ali da bih sada zbog toga povlačio udžbenike i učenike izlagao dodatnim troškovima također nisam tome sklon. Dakle to doista neću učiniti, a nastavnik uvijek ima slobodu preskočiti dio udžbenika. Ja bih se radije orijentirao budućnosti i radije bih promišljao o modelu digitalnih udžbenika koje bismo uveli nakon što ovima istekne rok trajanja. Hvala lijepa.
Komentar Ante Babić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Žao mi je nisam zadovoljan vašim odgovorom gospodine ministre. Pro futuro je moguće raditi digitalne udžbenike i sigurno mi je žao što nećete povući te udžbenike, to ne bi trebali snositi definitivno roditelji. Tiskanje udžbenika učinjeno je bez prethodno promijenjenih i usvojenih novih programa i kurikuluma unatoč ništavnosti odluke i od upravnog suda presudom od 26.4.2014.godine. To tiskanje i kupnja udžbenika osiromašilo je hrvatske građane za pola milijarde kuna, 500 milijuna kuna a da za to nitko ne odgovara. Netko je na ovome jako dobro zaradio. A što se tiče novih udžbenika i usporedbe o kojoj ste vi govorili, činjenica da se samo promijenio format, nešto je slabiji gramski papir i moguće da je prijelom nešto drugačiji o čemu su govorili oni koji su uspoređivali ove udžbenike. Za roditelje cijena udžbenika je varirala zavisno od jedinice lokalne samouprave od 0% do 100% u pojedinim jedinice lokalne samouprave. Iako ja osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje obvezno očito je da nije dostupno pod jednakim uvjetima na cjelokupnom području RH. Ono što želim vama sugerirati najmanje što možete u ovom trenutku učiniti je sigurno da se ispričate roditeljima školske djece kojima je pričinjena velika materijalna šteta, te da kao ministar imate šansu osigurati sredstva u proračunu RH za iduću godinu za subvencioniranje školskih udžbenika što ćete nadam se i učiniti. Hvala.
7.pitanje postavlja Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem ministru poduzetništva i obrta Gordanu Marasu. Poštovani ministre, izjavili ste početkom ovog mjeseca kako je od početka godine registrirano gotovo 15 tisuća novih obrta i poduzeća odnosno 6 tisuća obrta i gotovo 9 tisuća novih poduzeća. Odvažiti se i postati poduzetnik u današnje vrijeme je više od izazova, zbog toga ovakvi pokazatelji iznimno vesele. Međutim svima nam je jasno da je poduzetnicima, a posebno mladima i početnicima treba pomoć države. Iznimno je važna i najava Vlade kako će svi poduzetnici i obrtnici od 1.1.2015.oni sa godišnjim prihodima do 3 milijuna kuna plaćati PDV po naplaćenom, a ne po izdanom računu. Moje pitanje glasi koje sve mjere vaše ministarstvo poduzima i planira poduzeti kako bi pomoglo u osnivanju i očuvanju obrta i koliko su one dostupne?
Odgovor na pitanje ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Poštovani zastupniče hvala vam na pitanju, dobro ste primijetili. Trendovi u malom i srednjem poduzetništvu su ove godine pozitivniji i pozitivniji nego prethodnih godina. Posebno veseli ovo što ste rekli da je u prvih devet mjeseci ove godine skoro 16 tisuća novih poduzetnika, znači preko 9 tisuća poduzetnika i 6 i nešto tisuća obrta otvoreno u Republici Hrvatskoj. I ja bih rekao nakon početka mandata 2012. godine kada je samo u jednoj godini, znači na početku godine najviše jer je društvo bilo u jednoj gospodarskoj recesiji dubokoj iz koje se polako izvlačimo ali se, kumulirali su se problemi godinama. U jednoj godini se zatvorilo 28 tisuća poduzeća i obrta. I mogu reći da 2013., 2014. godine je taj trend u potpunosti okrenuti i ove dvije godine imo 5 tisuća više obrta i poduzeća otvorenih nego zatvorenih što govori naravno da ljudi imaju želju za poduzetništvom i imaju mogućnost da opstanu na tržištu. Ono što ministarstvo radi uz sve ove naše poticaje, uz jamstva, preko tisuću jamstava u tri godine šta je HAMAG izdao nekoliko tisuća kredita i preko 10 milijardi kuna kredita malim i srednjim poduzetnicima kroz Hrvatsku banku za obnovu i razvoj, ove godine će naše poduzetničke impulse i poticaje iz buđeta zamijeniti europski poticaji koji se više neće mjeriti u stotinama milijuna kuna nego u milijardama kuna i krajem ove godine ćemo otvoriti poticaje vrijedne preko milijardu kuna za naše poduzetnike u Republici Hrvatskoj. Ono što je posebno bitno, radimo jednu mjeru od 1.1.2015. šta ste primijetili koja je po meni jedna od najpravednijih mjera koje smo mogli napraviti prema poduzetnicima za koju bivše Vlade nisu imale sluha a to je da se za male poduzetnike do 3 milijuna kuna PDV plaća po naplaćenoj fakturi, znači kada dobijete novac a ne da morate PDV platiti i na taj način financirati buđet. O tome se puno pričalo desetak godina, zadnje dvije HDZ-ove Vlade to nisu naravno napravile ali evo ga, mi smo napravili iskorak i 2015. svi oni koji žele će PDV plaćati po naplaćenoj fakturi, znači radi se o poduzetnicima do 3 milijuna kuna. Koliko je to poduzetnika radi se preko 70 tisuća obrtnika i skoro 80 tisuća trgovačkih društava. Znači preko 100, odnosno skoro 150 tisuća poduzetnika u Republici Hrvatskoj će moći izabrati ovaj način plaćanja PDV-a i zamijeniti to da financiraju porez prije nego što naplate fakturu. A koliki je to problem ljudima danas u Hrvatskoj najbolje govori o tome da su još uvijek dani plaćanja i nelikvidnost dosta visoki i da je za mala poduzeća u Republici Hrvatskoj nelikvidnost, odnosno rokovi plaćanja su preko 100 dana. Mislim da će to posebno pomoći ovima koji otvaraju tvrtke da već u prvih mjesec, dva, tri, četiri ili prvu godinu dana poslovanja neupadnu u financijske probleme i da na neki način zbog nelikvidnosti, zbog određenih poreznih obveza ne dođu u problemi moraju zatvoriti tvrtku. Mislim da je ova mjera ona koja će naići na odobravanje svih poduzetnika u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Komentara nema. 8. pitanje postavlja kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče neću vas pitati ništa o ekonomiji, naime prema vašim riječima u to se baš i ne razumijete što i vidimo ali vjerujem da ste upućeni u najvažnije akte koji se tiču građana Republike Hrvatske, posebice one za koje sve siromašniji građani izdvajaju izdašnih milijardu i 400 milijuna kuna. Primjerice za taj novac za sve učenike u Republici Hrvatskoj mogla bi se osigurati digitalna nastava. Riječ je o ugovoru Vlade Republike Hrvatske i Hrvatske radiotelevizije do 2017. godine. Nekim člancima tog ugovora koji su vrlo važni HRT mora ispunjavati demokratske, socijalne, kulturne standarde, brinuti o Hrvatima izvan Republike Hrvatske a jednako tako pravodobno i istinito informirati o političkom, kulturnom, gospodarskom životu te o području svega što je iz područja javnog interesa. Prema vašim riječima to ste često puta rekli ne pratite baš informativni program, to je vaše pravo ali dužni ste skrbiti za poštivanje provođenja dokumenata odnosno ugovora koji je potpisala vaša Vlada. Posljednjih mjeseci svjedoci smo evidentnog kršenja članaka ugovora, prije svega vidljivo je to iz monitoringa informativnih emisija, prije svega Dnevnika Hrvatske radiotelevizije gdje je primjerice vaš kandidat za predsjednika republike gospodin Josipović boravio čak 5 tisuća 400 sekundi a primjerice kandidatkinja Hrvatske demokratske zajednice sa posljednjeg NATO summit nije ni sekundu nije mogla govoriti u Dnevniku Hrvatske radiotelevizije. Štoviše govori se da je to bilo zabranjeno na najgrublji mogući način. Jednako tako sve što smo mogli saznati saznali smo sa komercijalnih televizija i vidjeli da se susrela sa svim najvažnijim državnicima [[Upadica Zgrebec: Vrijeme, vrijeme.]] Gospodine predsjedniče Vlade, što ćete poduzeti kako bi se poštivali dokumenti i akti Vlade Republike Hrvatske [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] Te zašto bi građani plaćali tv pristojbu [[Upadica Zgrebec: Hvala. Hvala lijepa.]] Kada za svoj novac ne mogu dobiti objektivne [[Upadica Zgrebec: Kolegice su bili u vremenu, ja vas mogu isključiti.]] I nepristrane informacije? Hvala vam lijepa.
Ovaj puta s predsjedničkog stola vas možemo isključivati, nemojte nas dovodi u takvu situaciju. Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ja ću se suzdržati od vašeg, komentiranja vaše konstatacije o susretima kandidatkinje sa svjetskim državnicima i reći ću samo da sam i ja i mnogi od nas nezadovoljni nekim stvarima na HTV-u u informativnom programu ali ne živimo u '90.-tim godinama u kojima ste vi bili modelirani, u kojima ste naučili razmišljati kako se upravlja i kako se manipulira javnom televizijom. Mi to ne radimo i nećemo raditi usprkos nezadovoljstvu koje je i na našoj strani prisutno ali to je tako, to vam je demokracija. Demokracija se uči, dugo to traje. Inače ispričavam se, odnosno ne ispričavam se nego se korigiram, dakle po zadnjem popisu stanovništva Bunjevaca ima u Vojvodini oko 16, 17 tisuća a ne 30 kao što sam rekao. Hvala.
Komentar Sunčana Glavak.
Hvala lijepa. Gospodine Milanoviću vi ste još uvijek predsjednik Vlade i vi morate znati što piše u dokumentima koje potpisuje vaša Vlada. Vi ste dužni provoditi ono što ste potpisali. Vi ste dužni, ako ne vi osobno naravno, naložiti svojim ministrima da pogledaju kamo idu najveće potpore u Republici Hrvatskoj. Za milijardu i 400 milijuna kuna mi smo ove godine mogli zaposliti 78 tisuća 125 mladih ljudi. Prema tome, nitko ne kaže i ne želi da politika treba utjecati na program HRT-a, to nikome nije namjera, međutim dužni ste odgovoriti na pitanje kako se troši taj novac i da li se poštuje test javnog interesa, da li se on kontrolira, je li itko to pitao, je li ikog to zanima. To sam vas pitala, nisam vas pitala o gospodarstvu jer tu gotovo nemate više što reći. Vidimo kamo ide zemlja, pitala sam vas vrlo jednostavno pitanje. Vaš je odgovor dakle snažna negacija svih dosegnutih vrijednosti i izražavam žaljenje što ste na ovako indiferentan način pristupili ovom vrlo jednostavnom, ali važnom pitanju. Hvala lijepa.
Deveto pitanje postavit će Mladen Marelić. Kolega izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje bih uputio ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu Siniši Hajdaš Dončiću. Poštovani ministre, od predsjednika HDZ-a Tomislava Karamarka nedavno smo mogli čuti kako će njegova stranka podržat izgradnju Pelješkog mosta i brze ceste do Dubrovnika, znači posebno naglašavam ne autocestu koja bi prolazila kroz Dubrovnik nego brzu cestu do Dubrovnika. S obzirom da je kod dijela viđenijih članova HDZ-a sa područja naše najjužnije županije i dalje prisutno nerazumijevanje, zbog čega se čak i predsjednik njihove stranke zalaže za brzu cestu do Dubrovnika i Pelješki most, molim vas gospodine ministre da mi date vaše argumente odnosno argumente Vlade Republike Hrvatske za ovako opredjeljenje, da nam kažete kada bi se moglo početi sa realizacijom tog projekta te u kakvoj je to korelaciji sa budućom jadransko-jonskom autocestom o kojoj se također priča i razgovara.
Na pitanje odgovara ministar Siniša Hajdaš Dončić.
Poštovani zastupniče Marelić, za potpuni odgovor na ovo pitanje malo ću ga otpakirati i podijelit ću ga reći ću u tri sastavnice. Prvo je dakle izgradnja samog Pelješkog mosta i pristupnih cesta, druga je trasiranje brze ceste prema Gradu Dubrovniku i treći dio je nastavak tzv. jadransko-jonske autoceste, vjerojatno negdje u budućnosti sve do Grčke. Što se tiče samog Pelješkog mosta, nakon dobre poslovne odluke Hrvatskih cesta da raskine ugovor sa izvođačima radova za most koji se vjerojatno tri ili četiri puta svečano otvarao, ali bez financijskih sredstava za njegovo dovršenje i zapravo bez kompletnog masterplana ili strategije razvoja neću reći Dubrovačko-neretvanske županije već prometnog povezivanja južnog dijela Hrvatske. Tu su čak i izvođači radova odahnuli, dakle ne samo financijski jer su naravno imali garancije prema poslovnim bankama, već ću reći i materijalno zbog imobilizacije i ljudskih, a naravno i materijalnih resursa koji su bili na toj lokaciji. Nakon toga Hrvatske ceste potpisuju ugovor sa konzultantima Europske komisije mogu nazvati jer zapravo JASPERS je oficijalni konzalting tim Europske investicijske banke i Europske komisije koji i osigurava sredstva, a isto tako radi određeni nadzor nad samom projektnom dokumentacijom. I nakon završetka studije predizvodljivosti koja je potrajala i koja će potrajat svugdje i gdje su rokovi izvedbe studije predizvodljivosti, izvodljivosti, projektne dokumentacije zapravo slični u svim zemljama Europske unije jer za velike projekte, pa mi minimalno 5 godina od projektne ideje, projektiranja, studije predizvodljivosti, studije izvodljivosti, dakle do samog početka radova Hrvatske ceste su to završile i studija predizvodljivosti je vrlo jasno pokazala da je određeni tip mosta najbolje rješenje. Upravo sada, a kad kažem upravo sada to govori o ovom tjednu, Hrvatske ceste će potpisat ugovor za izvođače studije izvodljivosti, dok su izvođači tj. tvrtka koja je završila projektnu dokumentaciju za građevinsku dozvolu, dakle za novi Pelješki most završili i upravo se zapravo revidira, što znači zaključno da će negdje do proljeća, kažem negdje do proljeća, to može bit ožujak, travanj, biti spremna sva projektna dokumentacija koja uključuje pristupne ceste i gradnju Pelješkog mosta za aplikaciju. A isto tako potpredsjednik Vlade gospodin Grčić rekao je i točnu vijest da postoji dakle do 300 milijuna eura slobodnih financijskih sredstava koje Hrvatska može iskoristiti dakle za povezivanje hrvatskog juga, što znači u najboljim uvjetima, kažem u najboljim uvjetima pristupne ceste i Pelješki most mogli bi početi sa gradnjom koncem sljedeće godine što je čak i navedeno u Prometnoj strategiji Republike Hrvatske i to je jednostavno tako, to ne može nitko promijeniti. I u budućnosti, vjerujte mi, 70 do 80% infrastrukture financirat će se isključivo iz zajedničke kase, dakle nema više megalomanskih projekata, nema više zaduživanja 4 milijarde, 3 milijarde recimo govorim samo kroz pomorske luke, što vam kad-tad dolazi na naplatu, a sama jadransko-jonska autocesta nalazi se od 2030. do 2050. u osnovnoj mreži reći ću Europske unije. Što to znači? To znači da 2014.-2020. zemlje koje žele biti članice Europske unije, dakle zemlje susjedstva mogu koristiti ta sredstva kroz …. Dakle to nije 12 milijardi eura, to se nalazi za sve nego to je jedan dio koji se koristi za cestovnu izgradnju mogu koristiti za studiju predizvodljivosti i izvodljivosti [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] /Buka u dvorani./… I zaključno, ispričavam se, logičnije je da autocesta prolazi kroz BiH, zašto, zato jer je razlika između Dubrovnika i čvora manja nego što je razlika između Splita, Zadra ili autoceste.
Hvala lijepa. Ministre molim vas, molim vas i zastupnike i ministre. Držite se vremena. Imate 4 minute jedni i drugi, komentara nema [[Upadica: Ima, ima.]] Nema. Nema. 10 pitanje, Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Moje pitanje je za predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Zorana Milanovića. Industrijska strategija Republike Hrvatske za šestogodišnje razdoblje 2015/2020 godina strateški je dokument koji vraća nadu da ćemo u ovoj zemlji u budućnosti više raditi, više proizvoditi, više izvoziti i konačno preokrenuti smjer ukupnih gospodarskih aktivnosti i izaći iz recesije. On predviđa na kraju tog perioda da gospodarske grane koje su obuhvaćene ovom strategijom dođu na nivo koji su imale prije početka krize, odnosno na nivo iz 2008. godine. Jasno je da će glavni rezultati ove strategije doći na kraju tog perioda, ali zbog ukupnog stanja u društvu i sadašnjeg veoma teškog položaja ja bih rekao i situacije za većinu građana Republike Hrvatske moje pitanje je koje ćete poteze povući u najkraćem mogućem roku kako bi se ova strategija čim prije počela realizirati i mogu li građani Republike Hrvatske očekivati pozitivne efekte ove strategije i u prvim godinama njene provedbe. Hvala.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Mogu očekivati, ali to neće biti proces kratak ni jednostavan. Naš rast je bio baziran na cementu, asfaltu i tunelima i to je dobro u određenoj fazi. Međutim, tu smo došli do zida, nismo se zabili u zid ali smo došli do zida. I treba ga sad srušiti ili zaobići. Na potrošnji, na kreditima iz strane akumulacije, na izgradnji shoping centara, na kupovini automobila koji se ne proizvode u Hrvatskoj, eventualno koža za sjedala ili neki drugi dijelovi u Istri. To je na žalost sve. Nama izvoz raste, ali to nije dovoljno i sama činjenica da raste je dobra stvar. Javna poduzeća moram ovdje bit korektan pa reći prije svega zahvaljujući HEP-u ali i sva druga ostvaruju dobit u 2013. godini. Ranije to nije bio slučaj. Država za to odgovara i ja mogu reći da taj rezultat zadovoljava ali ne ispunjavanja. Prema tome, jedini način je da se Hrvatska nakon što jedan model rasta koji su imale sve zemlje, dakle svatko se toga mogao u nekom trenutku uhvatiti i od toga imati koristi, da je taj model rasta, dakle stanogradnja. Sad stanova imamo puno, ako ne i previše. Cestogradnja, mosto gradnja, tunelo gradnja da je to došlo manje-više svom kraju. Nas ima 4 i pol milijuna, jedva toliko. Imamo 1000 km okvirno autocesta i one funkcioniraju nekoliko mjeseci u godini, a ostatak godine isto treba vraćati kredite koji su ogromni. Ministar prometa, pomorstva, infrastrukture je nešto govorio o tome. To su milijarde eura koje nisu platili građani direktno, nego ih je platila država kroz razno razne oblike zaduživanja, a građani plaćaju kroz cijenu goriva kao što plaćaju i stranci koji dolaze u Hrvatskoj koji rade najveći promet na tim autocestama kroz cijenu goriva. Kad se dovezeš iz Bavarske u Dubrovnik ili u Split u pravilu točiš u Hrvatskoj i plaćaš cijenu goriva. Dakle, svi to financiraju, ali premalo. No, da se vratim na vaše pitanje da ne duljim. Dakle, hrvatski i jedini pravi put je turizam kao izvozna grana, dakle to je izvozna grana, čista izvozna grana jer 90% ljudi od 12 milijuna turista koji dođu u Hrvatsku su stranci i svoj novac donose ovamo ili ga plaćaju preko računa turističkih agencija. I industrije koje su navedene u strategiji. To nije slučajno i nije nikakav favoritizam. Dakle, naprosto prehrambena industrija je jako važna u Hrvatskoj. Trebalo je ispuniti određene kriterije struke da bi ušla u strateške industrijske grane. To ovako na prvi pogled izgleda paradoksalno pa ima li važnije industrije od prehrambene. Međutim, potrebno je bilo ispuniti određene kriterije. Ja sam čitao tu strategiju i imao sam niz potpitanja. Neke stvari mi nisu bile jasne, neke stvari koje su mi očite iz mog kuta gledišta unutra nisu pisale. Kao svaka strategija to je dug put i treba biti metodičan u njezinoj primjeni. Jedan od važnijih elemenata te strategije su i ovi projekti o kojima je govorio ministar Hajdaš-Dončić. Dakle, mi smo ipak čini se po svemu uspjeli osigurati sredstva od 300 ili više od 300 milijuna eura za povezivanje Dubrovnika sa Europskom unijom odnosno Hrvatskom jer znamo da je to jedini teritorijalni kopneni komad EU koji nije povezan sa ostatkom EU, dakle nije otok. 200 milijuna eura za Dubrovački aerodrom. To je samo pola milijarde eura za dva ogromna projekta u jednoj županiji. Neki u Hrvatskoj će možda i s pravom postaviti pitanje a što je s nama, ali ti projekti su bili spremni i oni idu. To je također važna stvar u strategiji. Zemlja, a to je turizam, dakle zrak, zračni promet i ceste. Ali ovoga puta i zaključujem ne novcem iz kredita, ne novcem naših građana nego novcem iz europske blagajne. Jer mi nismo iz tih novaca do sad uzeli ništa i sad krećemo.
Komentar Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Vlade. Ja sam zadovoljan vašim odgovorom. Naime, zato i pitam zbog poteza koji ćete vrlo brzo povući u realizaciji te strategije jer to će potegnuti i građevinarstvo na određen indirektan način. Valjalo bi razmisliti u ovoj zemlji koliko ja znam fali ogroman broj hotela što bi opet mogao biti građevinarstvu dodatni impuls i … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, u svakom slučaju evo ja vam želim da ovu strategiju ili dokument koji je čekan dugo godina u ovoj zemlji čim prije realizirate.
Jedanaesto pitanje postavlja kolega Marijan Škvarić.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Svoje pitanje upućujem Ministarstvu gospodarstva, ministru gospodarstva Ivanu Vrdoljaku i baš sa naglaskom da zaista se možemo složiti da snaga države se najviše manifestira u snazi njezine industrije, također u snazi industrijske proizvodnje. Također i sama percepcija zadovoljstva građana se temelji na tome da li je moguće naći radno mjesto i to baš u industrijskoj proizvodnji, a ne da traži radna mjesta ili u državnim upravama ili u trgovini. Nakon 24 godine naše države možemo govoriti o padu naše industrije, te teškim mogućnostima zapošljavanja. Naravno u ovo vrijeme promijenile su se mnoge Vlade, imamo mnogo akademika, sveučilišta, komora, instituta ali do sada nismo donijeli industrijsku strategiju. Zato upućujem vama pitanje gospodine ministre, hoće li se temeljem ove industrijske strategije uspjeti pokrenuti novi ljudski zamah i to temeljem kojih mjera i kojih kriterija? Hvala lijepa.
Na pitanje odgovara ministar Ivan Vrdoljak.
Potpredsjednice, kolegice i kolege, dakle temeljem strategije neće doći do rasta industrije. Temeljem realizacije strategije i svih mjera koje su tamo navedene imamo šansu doći do tog rezultata. Mjere su tamo i horizontalne i vertikalne navedene i nisam vidio puno komentara u raspravi koja je trajala gotovo 9 mjeseci. Obišli smo sve županije jer se prvi put donosi takav dokument i kao što ste i sami rekli prošli su mnogi ministri, mnoge vlade, mnogi premijeri, pričali o industriji, nitko nikada nije definirao u čemu smo najbolji, gdje smo najkonkurentniji, u čemu možemo očekivati rast, što izvozimo, gdje imamo uopće potencijal iz obrazovnog sustava koji može sutra donijeti rast. Nakon 9 mjeseci i 1300 strana može doći neki komentar, dapače, i donijeti neki ozbiljan doprinos u sadržaju strategije, mogu doći mnoge rasprave koje mogu doprinijeti u tome da li u tom tekstu je zarez na pravom ili krivom mjestu, ali glavno što se svi moramo koncentrirati i mi danas svi moji kolege ministri i sutrašnje vlade i one poslije njih je kako realizirati mjere. Ima tamo puno mjera, neću vam sada tu diktirati, ima na nekoliko strana. Od toga da visokoobrazovani novozaposleni ne plaćaju zdravstveni doprinos dvije godine ako su u strateškoj industriji pokretača do toga da se i dijelom oslobađaju od poreza na dobit itd., itd. Vratit ću se malo i na pitanje kolege, prethodno pitanje, a to je mi ove godine u priređivačkoj industriji već imamo rast u prvih 7 mjeseci od 2%. A u toj istoj industrijskoj strategiji je bio planiran 1% za 2014. i za 2015. U toj istoj strategiji nam je plan do 2020. doći uz sve ove mjere koje ćemo morati provoditi do 85 tisuća novozaposlenih uz prosječan rast od 2,85%. I tada ćemo biti na razini 2008. godine zaposlenih u priređivačkoj industriji. Znači, to nije nikakav optimističan, to je realan, ozbiljan, profesionalan dokument kojim ćemo mi potaknuti prve dvije godine realizaciju. Već smo sada na dobrom putu i ove mjere koje smo u proteklom periodu imali su dovele do toga da rast industrije i rast izvoza koji je predviđen u toj istoj strategiji već imamo u prvih 7 mjeseci, samo nisu službeni podaci, to ćemo naravno nagodinu dati. Imamo 4 osnovna smjera mjera koje govore o tome da se stvara stabilno investicijsko okruženje, poticanje strateške suradnje, industrije i obrazovanja, restrukturiranje javne uprave naravno i razvoj tržišta kapitala. Vrlo je jasno da se naša potrošnja bazirala isključivo na aktivnosti tržišta kapitala i na financiranju banaka naših građana i domaćinstava. I zbog toga se ne planira veliki rast domaće potrošnje jer se ne očekuje veća aktivnost banaka u plasiranju tih sredstava nego se rast bazira na povećanju izvoza u toj prerađivačkoj industriji kojoj moramo vratiti konkurentnost, veću bruto dodanu vrijednost, veću profitabilnost i sve ono što se povijesno u zadnjih 20 godina nije gledalo nego se kroz operativne mjere u pravilu kupovao socijalni mir brodogradilištima, u tekstilnim industrijama, u raznim drugim prerađivačkim industrijama a nije im se dalo na njihovoj konkurentnosti u izvozu. Evo, to je sve dio te strategije. Ja očekujem da ćemo mi na godišnjoj razini ozbiljno voditi rasprave nebitno kojoj političkoj opciji pripadamo o tome kako nekim novim mjerama možemo pomoći u njenoj realizaciji jer rezultat ne samo 2020. već i 2014. i 2015. će biti novozaposleni u prerađivačkoj industriji. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. 12. pitanje, kolega Gordan Jandroković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedniku Vlade. Prošli tjedan pompozno je najavljen vaš odlazak u SAD i susret sa vodećim tehnološkim kompanijama. Jasno je to, u nedostatku dobrih vijesti i investicija ovim posjetom trebala bi se probuditi nada da će se konačno nešto dobro dogoditi. I sami ste pridonijeli velikim očekivanjima kazavši idemo na vrlo ozbiljne poslovne razgovore na koje nitko nikad iz Hrvatske nije išao. Vrlo pretenciozno, ali to je vaše pravo. Nažalost, nakon velikih riječi u vašem slučaju vrlo rijetko dolaze i velika djela. Tako da moram podsjetiti na slučaj sa LNG terminalom i isto tako spektakularno najavljenim posjetom Kataru kada je Hrvatsko izaslanstvo predvođeno predsjednikom Josipovićem i visokim Vladinim izaslanstvom otišlo u Katar, najavilo realizaciju projekta LNG terminala, naravno nakon toga se nije dogodilo ništa. I osobno ste se angažirali oko tog projekta, vrlo ga snažno branili i ovdje u Hrvatskom saboru, a podsjetio bih u Rijeci ste 3. svibnja 2013. godine rekli pitanje je dana, mjeseca kada ćemo ovu priču s LNG terminalom početi ozbiljno zatvarati. Prošlo je godinu i pol dana nije se, nažalost, dogodilo ništa. Nisu riješena glavna pitanja, niti ste otkupili zemljište za gradnju LNG-a, niti ste riješili izvor dobave, niti se razgovaralo s potencijalnim kupcima, niti je pronađen investitor za gradnju terminala. Dakle, nakon velikih riječi nažalost nije se dogodilo ništa. E sada vas pitam, da se ne bi dogodilo isto, da se ne bi ta velika očekivanja od puta u SAD pretvorila u jednu veliku nulu, pitam vas koji su stvarni ciljevi tog puta, budući da ste rekli da on nije politički već isključivo gospodarski, koji su to konkretni projekti koje ćete ponuditi američkim partnerima i što biste, s obzirom da se u gospodarstvu sve može mjeriti, očekivali uspjehom sa tog putovanja?
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ne znam imam li pravo odgovarati u ime predsjednika Republike jer očito Sabor pokušavate pretvoriti u predizborni podij, ja u tome neću sudjelovati. Predsjednik Republike, sve što radi, radi dobro, korektno, respektabilno, naravno u okviru svojih mogućnosti kao predsjednik Republike. A kada sam rekao pretenciozno da je ovo prvi puta da delegacija ovakvog formata ide u tehnološke i informatičke gigante čiji prometi pojedinačni nadmašuju društvene proizvode i GDP-e većine europskih država ili mnogih europskih država, rekao sam iskreno, isto kao što sam govorio istinu kad sam rekao da nikada usporediva delegacija, nikakva delegacija ustvari nije išla na takav sastanak. Ustvari, ništa nije stajalo na putu, mogli su to učiniti ranije i rezultate ćemo vidjeti. Međutim, ako ne igrate, ne možete pobijediti. Ako ne uđete na teren, ne možete zabiti gol, ne možete ništa. Ako ne kupite srećku, ne možete dobiti na lutriji. Znate onaj vic sa Škotima? Ili s kim već. Prema tome, to je cilj. Tamo ne idemo ništa kupovati, idemo razgovarati, mislim da je važno da predsjednik Vlade jedne europske države, čije tržište nije samo 4,5 milijuna ljudi nego je sad malo šire u Europi, to isto znate i znate koje je to poglavlje, dakle da je bitno da se tamo ljudima predstavimo. Valjda se nećemo osramotiti. Jezik znamo, ako ne znamo, prevodit će nam, prema tome ja sam optimist, ali da ću se vratiti kao … ili pisara sa opljačkanim blagom, sa sanducima zlatnika i sa skalpovima, čujte to je neko drugo vrijeme, prema tome vratiti ću se natrag kao predsjednik Vlade jedne civilizirane države, imam tim koji je sastavljen od ljudi koji su zaista izvrsni u svom poslu. To je rađeno u dogovoru sa američkom gospodarskom komorom. Dakle, ne može ozbiljnije od toga. I kada govorimo o tome da je to ekonomski, a ne politički put, sve je to na kraju politika, dakle to je ekonomska politika Vlade koja ima cilj da privuče one koji vladaju novcem, pameću i budućnosti na neki način i želimo biti dio toga. Imamo neke tvrtke u Hrvatskoj koje su u svojem segmentu klasa u srednjoistočnoj Europi, nisu u zapadnoj. Da ih sada ne navodim i da im ne radim reklamu, mada su neke od njih toliko dominantne da ustvari nemaju konkurenciju u Hrvatskoj, Tesla, itd. To su sve proizvodi i znanja koje naše susjedne države ustvari nemaju. Eto, to idemo. Plus još neke druge projekte za koje smatramo da imamo komparativne i kompetitivne prednosti i da možemo naprosto na ovoj razini uvjeriti ili ostaviti dobar dojam, a dojam u takvim razgovorima je važna stvar. Nije presudna. Idemo pripremljeni i ja se nadam da to možete samo podržati. Dakle, moja izjava nije pretenciozna, ona je točna i ne obećajem sanduke zlata kad se vratim. I što se tiče … terminala, nažalost puno toga što ste rekli uopće nije točno, ali to su projekti koji ne idu preko noći, ali taj projekt je nažalost, odnosno ne nažalost, nego na, neću reći na vašu žalost jer sam siguran da mu držite palčeve, nego na sreću zadan. Hrvatska je energetski tako blago ovisna država, puno manje nego oni s kojima u zadnje vrijeme stalno sjedim, pričam, koji su ustvari u velikom stresu zbog situacije u Rusiji, mi takve probleme, barem trenutno, nemamo i taj terminal će se graditi. Tamo je zemlja, to je manje-više sve riješeno, a naravno da su to projekti koji ne idu preko noći i naravno da mi nismo Italija i naravno da nemamo Konzum kao Italija i kao Njemačka. Ne ide to preko noći. A mislim da bi trebali pozdraviti to što smo, naprosto se angažirali na tome, aktivno. Naime počeli smo igrati. Vi ste vezali kopačke na klupi.
Komentar, Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Žao mi je, odgovor je ponovo načelan, općenit, bez konkretnih stvari i to je ključni problem ove Vlade. Ponavljam, velike riječi, velike najave, velika obećanja, ali djela ih ne slijede. Ova Vlada nema ni jedan veliki strateški projekt, ni jednu veliku investiciju koja će biti napravljena ili započeta tijekom vašeg četverogodišnjeg mandata. Dakle, što se … tiče, potpuno vam je jasno da sada krenete sa tim projektom, on neće biti gotov cijelo desetljeće. Govorili ste o Jadransko-Ionskoj autocesti, spominjete 2030. godinu. Meni je potpuno jasno da vi uviđate da nećete ništa napraviti i sada smanjujete razinu očekivanja hrvatskih građana jer je to ustvari u prirodi vaše vlasti. Puno šminke, puno pompoznosti, a nažalost rezultati nikakvi. A što se tiče posjeta SAD-u, zaista niste odgovorili ni na jedno od mojih pitanja. Jedino što ste rekli da se idete tamo pokazati, da je važno pokazati se, vidjeti se. Kako ste kazali, ne možete dobiti na lotu ako ne kupite srećku. E pa ja bih vam onda preporučio, s obzirom da Euro Jackpot ima jako visoke dobitke, možda bi vam bilo pametnije da kupite jednu srećku jer je puno veća šansa da ćete dobiti dobitak na lotu, nego da ćete donijeti jednu kunu u Hrvatsku sa ovakvog putovanja.
13. pitanje, kolega Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade RH, gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče, u Požeško-slavonskoj županiji u protekloj godini dogodila se jedna velika elementarna nepogoda. U 2014. ponovno u 5. mjesecu, svibnju, u 8. mjesecu, u 9. mjesecu, prije samo nekoliko dana u ovoj godini. Zabrinut sam i žalostan kao zastupnik u Hrvatskom saboru ispred Požeško-slavonske županije što niste našli za shodno, ne da nas obiđete, ne da nam dadete riječi ohrabrenja, ma niste nas niti telefonom uspjeli nazvati, a naše područje je itekako u Požeško-slavonskoj županiji ugroženo bilo od elementarne nepogode i pretrpili smo velike štete. Štete se kreću oko 200 milijuna kuna, prvi smo poplavljeni u Hrvatskoj prije katastrofe koju ste proglasili u Gunji, očekivali smo da ćete to učiniti i za Požešku-slavonsku županiju, no grad Pakrac, grad Lipik, Požega, posebno Pleternica koja je ugrožena, niste to učinili. Moram vam reći da 1100 kvadratnih kilometara slivnih voda prolazi kroz ovo područje i zato izražavamo svoju zabrinutost što nas niste obišli jer rekao bih vam da kroz malo novaca, a kroz saznanje i od Hrvatskih voda možemo izgraditi sustav od obrane od poplava za vrlo malo novaca. Rekao sam štete su 200 milijuna kuna. Stoga gospodine predsjedniče tražim od vas kao predsjednika Vlade bez rezervnu podršku za dozvolu za izgradnju nasipa uzvodno na rijeci Orljavi bez građevinske dozvole kao što ste to dozvolili za Karlovačku, Sisačku županiju da se možemo obraniti … /Govornik isključen./ …
Odgovor na pitanje predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Detaljno sam i redovito obaviješten o tome šta se događa u svakom dijelu Hrvatske koji je ugrožen. Srećom nije tako dramatično poplavljen kao Gunja. Ja postavljam pitanje jeli lokalna uprava učinila sve što je mogla i trebala? To postavljamo cijeloj Hrvatskoj jer uvijek se na kraju ili na samom početku problema pojavljuje hrvatska Vlada i Hrvatske vode i vojska, kako gdje doduše. Jučer sam bio u sjevernoj Hrvatskoj u Podravini i Međimurju nisam vidio nijednog vojnika, sve su domaći ljudi i vatrogasci, ali i tu je država i tu je vojska da pomogne. Dakle nemojte vi misliti da ne vodimo računa o svakom detalju, ali postavljam pitanje jeste li i vi i kao bivši gradonačelnik Pleternice učinili sve kada je u pitanju prostorno planiranje, kada je u pitanju dinamika otkupa zemljišta. Tražite da se gradi bez građevinske dozvole, pravit ću se da vas nisam čuo. U Karlovcu i u Mekušju kraj Karlovca dakle novac je osiguran, radi se, ranije se nije radilo, ali znate da to ne dolazi za dva mjeseca. Ljudi su vrlo s obzirom na svetost i nepovredivost privatnog vlasništva osjetljivi kada je u pitanju njihovo, ne daju svoju zemlju ispod određene cijene. Neću reći da neki ucjenjuju, to traje. To znate jel dolazite iz takvog kraja. Ja sam ove godine u nekim selima i mjestima bio dva puta u razmaku od nekoliko mjeseci. Šta mislite da mi je veselo? Najzgodnije bi bilo da ne odem jer onda ne bi čuo ni kritike nekih ljudi koji tamo žive već 40 godina, to je i izbor živjeti na takvom mjestu koje je riskantno, ali onda recimo da očekujem da su ljudi u takvoj situaciju surađuju i da zemljište koje moramo otkupiti, ne možemo im ga oteti, danas smo o tome razgovarali, da to ne traje toliko dugo. ali čak da smo i tu bili brzi ne bismo u ovih nekoliko mjeseci stvar riješili. Prema tome, vi ste isti kao i ljudi u Gunji, nema nikakve razlike samo što je Gunja nastradala više, nastradala je ozbiljno, a nastradala je zbog nečijeg nemara i neprofesionalnosti. Utvrđujemo čijeg jer to je novac koji je bačen dva puta. Prvo u lošu izgradnju s građevinskom dozvolom, a onda i u državna sredstva, sredstva svih građana RH koja su uložena, neću reći utrošena, uložena u obnovu kuća, škola, sve je to država preuzela na sebe jer sam osobno osjećao moralnu odgovornost bez obzira što 2011.godine nisam bio predsjednik Vlade i što nisam odgovarao ni za ministarstvu u čijoj se vertikali nalaze Hrvatske vode, ali tu je Hrvatska kao sustav zeznula. Kod vas se srećom to nije dogodilo, ali pitajte se uvijek jeste li i vi lokalno napravili sve što ste mogli. Odgovornost jedinice lokalne samouprave u ovakvim stvarima nije beznačajna.
Komentar Franjo Lucić.
Gospodine predsjedniče Vlade, doista neću reći da sam iznenađen ali sam zabrinut zašto ovako odgovarate. Pa zar mislite da bi jedinice lokalne samouprave trebala graditi uzvodno nasip na rijeci Orljavi, pa to je posao Hrvatskih voda. O čemu mi govorimo? Ja vas lijepo molim kao što ste dali dozvolu Karlovcu, Sisku, područjima koji su ugroženi poplavama da dozvolite i Požeško-slavonskoj županiji. Nemojte mi reći da niste čuli, ja govorim jasno i glasno da dadete bezrezervnu podršku izgradnju ovih nasipa kako ne bi dočekali ponovno poplave koje nam sigurno slijede. A u tijeku ćemo izraditi i projektnu dokumentaciju, i građevinsku dozvolu, a novim Zakonom o izvlaštenju ovdje je ministar kojeg smo donijeli, učinili smo sve da otkup zemljišta učinimo što bržim i što transparentniji. Prema tome, jedinice lokalne samouprave posebno grad Pleternica koji je izgradi već dvije retencije za obranu od poplava također se uključio u otkup poljoprivrednoga zemljišta. učinit ćemo to poštovani predsjedniče i ovaj puta. Potrebna nam je vaša suglasnost na koju mi niste dali odgovor, da li će Požeško-slavonska županija i njeni građani ostati uskraćeni odluke Vlade RH i da li će ponovno tih 500 domaćinstava dočekati poplave i ponovno biti ugroženi u svojim vlastitim domovima. Ja vas samo molim da mi date odgovor, da li ćete Požeško-slavonskoj županiji dati suglasnost kao što ste dali posebno ugroženim područjima Karlovca i Siska, a mi ćemo ishoditi sve potrebne dozvole i pogotovo što od Hrvatskih voda imamo odgovor … /Govornik isključen./ …
Hvala. 14.pitanje postavlja Silvano Hrelja.
Zahvaljujem potpredsjednice. Svoje zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade RH gospodinu Zoranu Milanoviću. Poštovani gospodine predsjedniče, iz preporuke Europske komisije iz lipnja 2014.godine može se iščitati da Hrvatska treba manju ali učinkovitiju državnu administraciju. Prema mojim informacijama više od 5 tisuća zaposlenih državnih službenika i namještenika ima uvjete za prijevremenu, starosnu i starosnu imovinu. Istovremeno doživotna otpremnina kao institut bez konfliktnog dogovaranja radnika i poslodavca i bezbolnog, rekao bih bezštetnog umirovljenja koji izvorno u Hrvatskoj funkcionira 24 godine i u financijskim poteškoćama i materijalno je ugroženo 3650 umirovljenika koji su kao i njihovi poslodavci smatrali da je dugoročna socijalna sigurnost važnija od jednokratne potrošnje što bi u socijalnoj državi trebalo biti dominantno pravilo ponašanja. Hrvatski sabor je krajem prošle godine dao zakonski okvir doživotne otpremnine usvajanjem posebnog zakona i stvorio pretpostavke da se u Hrvatskoj takav način umirovljenja može više i sigurnije koristiti. Jedino društvo koje se time bavilo preživjelo je i redovno isplaćivalo svaku kunu i lipu protekle 24 godine iako je od 2006. godine djelovalo u neprijateljskom okruženju odnosno pod embargom HANFA-e što nije moglo ostati bez posljedica. Institut doživotne otpremnine pozitivno je ocijenila Svjetska banka, sindikalne središnjice, poslodavci jer je jeftiniji i bezkonfliktiniji, predsjednik Republike, ministar rada i ministar gospodarstva a posebni porezni status dalo mu je još 2001. godine Ministarstvo financija. Gospodine predsjedniče 3650 umirovljenika i šira javnost očekuje da će država spasiti ovaj institut, uzeti ga pod svoje vlasništvo i dalje ga provoditi u Republici Hrvatskoj jer za provoditi ga treba samo dogovor i ništa više novca nego što se redovito plaća za isplatu plaća [[Upadica Zgrebec: Hvala. Hvala.]] Molim vas stav o budućnosti instituta.
Predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Vi ste točno rekli da je tek prije godinu i nešto ili godinu dana donesen i usvojen zakonski okvir za doživotnu otpremninu. Zašto nije bio ranije donesen to ne znam je li cinično reći treba pitati one ranije. Vi govorite o tome da je bio, da je sustav bio gažen odnosno diskriminiran od strane HANFA-e, tako ste rekli, ne znam. Znam da je zakon donesen, nije ga donijela … [[Govornik se ne razumije.]] ranija saborska većina. Međutim, dogodilo se da je osiguravajuće društvo zapalo u financijske probleme za koje je odgovorno samo. Kolika je ta rupa ne znamo, da je institut dobar, da ima smisla slažemo se ali kao odgovorni gospodari državnih financija moramo gledati u šta ulazimo i dok ne dobijem precizne analize iz Ministarstva gospodarstva inače iz čije vertikale je iz javnih poduzeća otišao možda i najveći dio ljudi po tom sistemu ja vam definitivno odgovor na to pitanje ne mogu dati. Ali vam mogu isto tako reći da što se tiče državnog segmenta, dakle državnih poduzeća ili poduzeća u državnom vlasništvu čiji radnici su odlazili u takvom aranžmanu u prijevremenu mirovnu da su ta državna poduzeća svoju obavezu vrlo, vrlo korektno i precizno i redovito ispunjavalo. Zašto je menađment tvrtke osiguravajućeg društva zapao u probleme, kakve su plasmane imali, u što su ulagali, tko ih je nadzirao, kolika je rupa, je li ona 50, 100 ili 200 milijuna, kolike su moguće obaveze prema tim ljudima, sve su to neke brojke koje treba staviti ustvari u jednu vrlo jednostavnu kalkulaciju koju radimo, nemamo još uvijek. Prema tome, ne možemo od odgovornosti izuzeti niti i osiguravajuće društvo, dapače oni su možda i najodgovorniji mi ne znamo u šta su ulagali a to je financijsko tržište. HEP ili tvrtke iz kojih su ljudi odlazili u tom aranžmanu su redovito svaki mjesec svoju obavezu u potpunosti u dobroj vjeri ispunjavali. Teško mogu prihvatiti da su oni odgovorni za ovo stanje. Prema tome, strpimo se još malo jer problem je star godinama, nije bio zakonski definiran. Nakon što ga se definiralo tvrtka, odnosno to osiguravajuće društvo je zapalo u probleme, nije tako jednostavno preuzeti obavezu na teret države od 50, 100, 200, 300 milijuna kuna ne znamo, to ne smijemo raditi. Dok to ne utvrdimo suzdržavam se.
Komentar Silvano Hrelja.
Zahvaljujem predsjedniče. Ja mislim da svakako to treba ozbiljno proanalizirati. I ja smatram ako se prestane sa radom tog instituta da će rupa biti najveća i da će biti iznevjerena očekivanja građana koji su u dobroj vjeri sa svojim poslodavcima svojevremeno sklopili sporazum i odabrali takav vrst doživotne otpremnine, odnosno kompenzaciju za štetu koju bi imali da su otišli u prijevremenu mirovinu. Treba reći da je taj institut indeksirao te vrijednosti mirovina 24% u toku svog postojanja. Nadalje u 24 godine su sve obveze redovno ispunjavane u dan, sat, odnosno minutu i da te karakteristike treba uzeti u obzir kada se donosi procjena. Siguran sam da nam se u Hrvatskoj ne može dogoditi ono što se dogodilo na početku ovog mandata da samovoljom jednog direktora javnog poduzeća konkretno u HEP-u plaćamo po 200 tisuća kuna otpremnine za one ljude kojima fali 6 mjeseci do mirovine. Dakle to nam se definitivno više ne može dogoditi. A da moramo razmišljati o dugoročnoj socijalnoj sigurnosti naših građana s time se slažem. I vjerujem da ćemo ako argumentirano razgovaramo o ovom problemu naći zajednički odgovor. A ja vam se nudim ako treba voditi neki tim da provede ovo restrukturiranje u javnom sektoru da ga koordiniram. Hvala lijepa.
15. pitanje koleag Marin Jurjević.
Hvala. Pitanje je za ministra Miranda Mrsića. Poštovani gospodine ministre, prema relevantnim podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje i Državnog zavoda za statistiku nezaposlenost u Hrvatskoj se od mjeseca travnja kontinuirano smanjuje i to na godišnjoj i na mjesečnoj razini što se nije dogodilo još od rujna 2008. godine. Izuzetak je bio rujan 2011. kada se prije izbora, kada su nezaposleni prije izbora brisani iz evidencije Hrvatskog zavoda za zapošljavanje zbog upućivanja u obrazovanje i zbog razloga izbora i predizborne kampanje. S obzirom na analize koje se provode, s obzirom na podatke koje sam vam spomenuo radi li se tu konačno o pozitivnim trendovima sa dugoročnim efektom koje da budem iskren svi mi očekujemo i nadamo se tako.
Odgovor, ministar Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Dakle trendovi koje bilježimo u tržištu rada su točni. Mi od travnja ove godine imamo pad broja nezaposlenih za 23786 osoba u odnosu na 2013. godinu. S druge strane, na tržištu rada se vide i drugi pomaci u smislu da se preko Zavoda za zapošljavanje ove godine zaposlilo puno više nezaposlenih nego što smo to učinili prošle godine, pa samo da napomenem da je preko Zavoda za zapošljavanje u prvih 8 mjeseci ove godine zaposleno 106040 osoba, što je više nego što smo zapošljavali u 2013. godini za 25 odnosno 26%. Što se tiče sezonskog zapošljavanja, također bilježimo porast sezonskog zapošljavanja tako da ove godine će u sezoni biti zaposleno skoro 40 000 nezaposlenih i s druge strane to je jedan znak da se stari na tržištu rada pokreću. Trend je dobar, trend je pozitivan, međutim jasno s obzirom na naše sezonsko zapošljavanje da očekujemo da ćemo u jesenskim mjesecima vidjeti blagi porast broja nezaposlenih, ali s druge strane vidimo i otvaranje novih radnih mjesta. Prerano je govoriti o tome da ćemo imati konstantan rast broja zaposlenih odnosno par broja nezaposlenih, međutim na tržištu rada je jasan trend: otvaramo radna mjesta, zapošljavamo i s druge strane mi u evidenciji broja nezaposlenih također vidimo pozitivne pomake jer se kontinuirano smanjuje broj ulazaka u evidenciju iz gospodarskih razloga. To znači da tvrtke sve manje otpuštaju, da tvrtke sve manje prestaju sa radom na tržištu rada. Što se tiče nezaposlenosti, ona je u Hrvatskoj visoka. Mi smo zemlja sa visokom nezaposlenošću i to je posljedica svega onoga što se dešavalo u proteklih 20-ak godina i što je posljedica onoga da mi u ovom trenutku imamo vrlo malo industrije koja otvara radna mjesta. Za očekivati je da ćemo sa otvaranjem dakle radnih mjesta, sa povećanjem BDP-a doći će i do otvaranja novih radnih mjesta i do porasta broja zaposlenih. Sasvim sigurno nećemo prema trendu koji sada vidimo u tržištu rada, nećemo imati onako lošu situaciju kao što smo imali u veljači ove godine. U ovo vrijeme je u Hrvatskoj preko aktivnih mjera politike zapošljavanja zaposleno preko 40 000 ljudi, od toga je preko 20 000 mladih ljudi koji se zapošljavaju po onom modelu rad bez zasnivanja radnog odnosa. Posebno nam je drago da preko 8000 nezaposlenih je preuzelo odgovornost za sebe i krenulo u tržište rada i otvorilo svoju tvrtku i funkcionira na tržištu rada. Očekujemo da ćemo i sa sredstvima koja nam stižu od garancije za mlade, sa sredstvima koja imamo u proračunu taj trend koji je, da aktivne mjere politike zapošljavanja daju rezultate, da ćemo i taj trend nastaviti.
16. pitanje postavlja kolegica Vesna Sabolić.
Hvala poštovana potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem ministrici kulture. Kao što je već bilo riječi, svjedoci smo vrlo ozbiljnih riječnih poplava u posljednjem desetljeću, ne samo kod nas već i u drugim regijama u Europi. Europa užurbano radi na projektima na smanjenju ove prijetnje i to pomoću planova i mjera kontrole poplava, dakle postoji opći dogovor da se na svim razinama donesu planovi upravljanja poplavama i zaštite dobara. Tehnike kontrola riječnih poplava značajno su poboljšane nakon onih prvih katastrofalnih poplava, a o čemu su posvjedočili nedavno građani Međimurja. No u ostalim regijama još uvijek postoji opasnost i poplave ugrožavaju ne samo ljude, njihovo zdravlje i imovinu, već i kulturno naslijeđe. Poplave ugrožavaju urbanističko oblikovanje i etnološko naslijeđe, povijesne spomenike i kulturnu baštinu u cjelini. To će svakako u budućnosti utjecati na atraktivnost nekih lokacija, na turističku atraktivnost i na taj način utjecat će i na kvalitetu života u tim područjima. Zanima me ima li Ministarstvo kulture planove i strategije za očuvanje kulturne baštine i što se napravilo na zaštiti kulturne baštine u do sada poplavljenim područjima, odnosno koje su mjere poduzete u pogledu nastale štete od poplava nad kulturnim dobrima.
Odgovor, ministrica Andrea Zlatar Violić.
Poštovana zastupnice hvala na ovom pitanju. Od mjeseca svibnja, iako to nisu prve poplave kojima smo mogli svjedočiti u prethodno vrijeme, itekako se vodi briga na 4 razine o kulturnoj baštini. U prvoj grupi su ustanove, to su naime knjižnice, muzeji i kulturni centri koji su neophodni za funkcioniranje kulturnog i društvenog života u mjestima koji su bili ugroženi poplavama. U drugoj grupi su sakralne i fortifikacijske građevine, s time da su sakralne građevine koje su u liturgijskoj funkciji na prvome mjestu, obzirom da je njihova obnova također potrebna i važna za normalan rad u svakoj zajednici. Međutim, onda dolazimo na dva područja koja su teže nadoknadiva jer nisu ni preliminarno tako jako zaštićena a pripadaju s jedne strane nematerijalnoj kulturnoj baštini, kao što su nošnje, glazbala, tradicijski oblici, dakle etnografska baština i tradicijske kuće posebno i u županijskom dijelu Posavine, ali i u Pounju i u ovom dijelu Sisačko-moslavačke županije koja je zadnja imala velik broj poplava. Naše preliminarne brojke za mjesec lipanj, dakle sa 30. lipnjem su iznosile oko 14 milijuna kuna i s time još treba dodati ove da tako kažem nova oštećenja koja su nastala, koja su se ponovila u nekim mjestima kao što je Hrvatska Kostajnica u kojoj smo već bili osigurali sredstva preko UNESCO-a za obnovu dijela knjižnice, odnosno njezinih podrumskih prostorija i njezine kotlovnice da bi mogla uopće funkcionirati. Prema uvidu koliko sam bila na terenu, a bila sam u velikom dijelu mjesta, u nekim mjestima se trajno rješenje može naći samo u izmještavanju pojedinačnih institucija, tj. u Kostajnici sa razine rijeke u zgradu gimnazije koja je na visini dok u nekim mjestima sa suvremenim modelima gradnje kao što recimo u Gunji radimo društveni dom zajedno sa drugim ministarstvima gdje će jedan dio biti i stalna knjižnica. U tom smislu dio sredstava je osiguran iz EU fondova, dio sredstava će biti za sljedeću godinu osiguran kroz redovita sredstva Ministarstva kulture sa naglaskom doista prije svega na ovu kapilarnu Vladu koja se mora izvući iz sakralnih objekata i jednako tako tradicijskih objekata i potporu kudovima, kulturno-umjetničkim društvima, svim društvima koji se bave doista na bazi apsolutno neprofitnoj i možemo reći volonterskoj da bi osigurali tradiciju i identitet svoga kraja. Osim ova dva dijela, dakle osim Županje, županjskoga dijela gdje su bili ugroženi i muzej u Županji, a sada i muzej Jasenovac u sisačkom dijelu moram reći da su institucije srodnoga tipa vrlo pomogle, dakle za županjski muzej Stjepan Gruber su se pobrinule institucije muzeja i u Vukovaru i Vinkovcima, a za građu iz muzeja Jasenovac ona je već u subotu, sa subote na nedjelju prenesena i sklonjena putem metalnih kovčega iz Klovićevih dvora. Hvala.
Sedamnaesto pitanje kolega Damir Mateljan.
Hvala gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem ministru zaštite okoliša gospodinu Mihaelu Zmajloviću. Poštovani gospodine ministre, u posljednjih godinu dana vaše ministarstvo je donijelo čitav niz zakonskih rješenja kojima se podiže standard u gospodarenju otpadom pogotovo na lokalnoj razini. To je naravno dobro, to je naravno pohvalno. Međutim, znamo da podizanje standarda sa sobom vuče i podizanje financijskih sredstava. Međutim, znamo jednako tako da općine i gradovi ta sredstva nemaju. Stoga moje pitanje je što je vaše ministarstvo poduzelo i što kani poduzeti kako bi financijski pomoglo općine i gradove da, dakle implementiraju ove više standarde koje je uvelo vaše ministarstvo.
Odgovara ministar Mihael Zmajlović.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa mi se u Hrvatskoj već više od 10 godina postavljamo pitanje trebamo li nešto poduzeti po pitanju gospodarenja otpadom i vrijeme nam prolazi i tražimo prijelazne periode. I u tih 10 godina i više zakopali smo u zemlju na odlagališta vrijednost veću od 5 milijardi kuna. I zato je nužno da bi se nešto promijenilo po tom pitanju politička volja, politička volja da odmaknemo količine otpada koje završavaju na odlagalištima u neke druge tokove, a to su tokovi gdje se otpad obrađuje, reciklira, energetski uporabljuje. To su oni tokovi koji otvaraju i nova radna mjesta ili zadržavaju postojeće. Da ne bi to bile puste parole mi smo donijeli zakonska rješenja, šaljemo jasne poruke, radimo konkretne mjere koje upravo pokazuju i rezultate. U posljednje dvije i pol godine Fond za zaštitu okoliša financirao je projekte za uvođenje primarne selekcije razvrstavanja otpada u vrijednosti od 400 milijuna kuna. To je samo za usporedbu više nego što je bilo u prethodnih 8 godina ili točnije u prethodna dva mandata prethodnih Vlada. Dakle, tu se pokazuje aktivnosti. I da bismo pomogli općinama i gradovima da provedu te projekte, projekti razvrstavanja otpada financiraju se sa 80%. Izrada projektne dokumentacije je priprema za europske fondove u iznosu od 100% i danas više nitko ne može reći da je nedostatak financijskih sredstava razlog za to da nastavimo sa takvom praksom odlaganja otpada i da ne postignemo ciljeve u razvrstavanju otpada i recikliranju otpada. Tri su važna segmenta i tri važna stupa za uspostavu cjelovitog sustava gospodarenja otpadom za koje nam je rok 2018. godina. To je sanirati i zatvoriti postojeća odlagališta, paralelno sa time izgraditi centre za gospodarenje otpadom. I treće je uvesti primarnu selekciju, odnosno razvrstavanje otpadom. To su tri stupa, tri procesa koja trebaju se paralelno odvijati. Uspostava centara je isto tako nužna jer ne možemo zatvoriti odlagališta i zato centre za gospodarenje otpadom financiramo i pripremamo za financiranje iz EU fondova i tu će županija, dakle regionalna samouprava dobiti potporu od 90%. Dakle, samo 10% će biti potrebno vlastito financiranje za te projekte koji su izuzetno skupi, ali su nužni kako bismo odmaknuli te količine otpada sa samih odlagališta. Eto vjerujem da će svi gradovi i općine, a to već pokazuju i brojke krenuti u te projekte. U samo godinu dana 316 gradova i općina je krenulo u projekte primarne selekcije. Sada već za razliku od dvije godine prije, sada već 83% hrvatskih građana imaju pristup nekom obliku primarne selekcije razvrstavanja otpada i sa svim ovim mjerama i aktivnostima svakim danom će ti rezultati rasti i količine otpada koje će se reciklirati i završavati u tim tokovima koji daju neku dodanu vrijednost, odnosno gdje gospodarimo resursima a ne više samo otpadom, da će se te stope povećavati u prvim godinama i više od europskog prosjeka, što je 3,5% godišnje. Mi ćemo sigurno ove i sljedeće godine imati te stope dvostruko više. Evo, hvala lijepo.
18. pitanje, kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Hrvatske vlade, gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče na prošlotjednoj sjednici Vlade ste ponovili stav Hrvatske vlade, pretpostavljam i vaš, kako će se u narednom periodu krenuti u dokapitalizaciju, prodaju ili privatizaciju ACI-ja i pri tome niti vi, a niti itko iz odgovornih Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture dosada hrvatskoj javnosti nije naveo razloge zbog kojih će se krenuti u privatizaciju ACI-ja. Prije nego što vam postavim pitanje ja bih dao nekoliko činjenica kad je ACI u pitanju. Prije svega ACI-ju ne treba strateški partner niti u financijskom niti u upravljačkom smislu. Zašto? Zbog toga što je ACI iznimno financijski stabilna i snažna tvrtka. ACI ostvaruje operativnu godišnju dobit ili bolje rečeno ostvarivao je do prije dvije godine operativnu dobit na razini 10% do 12% ukupnih godišnjih prihoda. ACI je kao što znate iznimno likvidna tvrtka i ACI nije zadužena tvrtka. Prema tome, u tom financijskom smislu ACI-ju ne treba i nema potrebe nikakav strateški partner, ACI to može iz vlastitih izvora i zaduženjem samih kao tvrtka krenuti u novi investicijski ciklus. S druge strane, ACI je nacionalni strateški brend, tvrtka koja raspolaže sa 21 marinom i preko 5,5 tisuća vezova od Dubrovnika do Umaga i pri tome neke od njegovih marina nalaze se u gradovima koji su pod zaštitom UNESCO-a. Ali više od toga Vlada preko ACI-ja koji predstavlja okosnicu hrvatskog nautičkog turizma, a i turizma u cijelosti, može upravljati nautičkim turizmom. Dakle, Vlada može određivati u bitnome nautičku ponudu ne samo na hrvatskom dijelu Jadrana nego ukupno na Jadranu preko ACI-ja i da tog ACI-ja nema Vlada bi ga trebala izmisliti s obzirom na značaj i nautičkog turizma i turizma u cjelini za gospodarstvo u RH. Moje pitanje jest koji su stvarni razlozi, ja vas molim da nas upoznate sa stvarnim razlozima privatizacije ili dokapitalizacije ili prodaje ACI-ja zbog čega Vlada ide u taj postupak? Hvala.
Hvala lijepa. Na pitanje odgovara predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Prije svega drago mi je da više nemate pitanja vezana uz povezivanje sjevernog i južnog dijela Dubrovačke županije. To vam je valjda sve jasno i čak ni opstrukcije i ustvari zločestoća kojom se to pratilo ovih godinu dana dok smo to morali filigranski dogovarati nisu uspjele uprskati stvar. Hvala vam na tome. Što se tiče ACI-ja, drago mi je da postavljate to pitanje zato što je cijeli proces oko ACI-ja još u dojenačkoj fazi. Dakle, ništa se nije dogodilo i svi gledaju što se događa. Prema tome, nema šanse da se dogodi išta štetno ili nezakonito kao što se to događalo 2007., 2008., 2009., znate o čemu pričam. Dakle, nema šanse i neće se to dogoditi. ACI nije dobro vođena firma nikad bio. ACI je podinvestiran, ACI ima praktički prirodni monopol koji nikad nije uspio pravilno iskoristiti i u ACI-ju će država, Hrvatska država, uvijek ostati ključni igrač. To je prvo što morate znati. Kad god i kako god se išlo na dokapitalizaciju ili privatizaciju. Ja tu moram reći da imam recimo, jer ACI-ju treba kapitala, ja tu imam recimo afinitet prema hrvatskim mirovinskim fondovima. Zašto to ne bih rekao? Svim fondovima u kojima su naše mirovine. Zašto iz tih profita ne bi sutradan moja ili vaša generacija i ovi mlađi od nas imali solidnije mirovine? To ja vidim kao nacionalni projekt. Ali hoće li to tako biti to ne znamo. A ne znamo zato što ta uspješna firma u svojih 20 ili koliko godina pod palicom uglavnom jedne vlasti nije uspjela zemljišno-knjižno srediti svoju imovinu i svoje marine. Tako da sad to neće kupiti nitko. Vidite, u tome je problem. To ste zaboravili reći. Dakle, to ne vrijedi niš' ovako kako je sad. I dok se to ne uredi, a u međuvremenu ćete vi brižno gledati svaki potez i upozoravati mene i moje suradnike na moguće nezakonitosti možete mirno spavati. Ali ACI više neće spavati nego će zarađivati novac.
Komentar, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče na vašem odgovoru s kojim nisam zadovoljan. Prije svega kada govorite o tome kako ACI nema dovoljno financijskih sredstava ja bih vas upoznao sa činjenicom da je u ovom trenutku u Hrvatskoj jedini investitor koji gradi ijednu marinu ACI, i to Marinu Slano u Dubrovačkom primorju pokraj Dubrovnika. Prema tome, i ta činjenica pokazuje koliko i tko u ovoj državi može investirati u nautički turizam. Kako ne bi ispalo da smo mi u HDZ-u protiv privatnog poduzetništva ja bih vam preporučio da sukladno Strategiji razvoja nautičkog turizma koja govori kako u Hrvatskoj je potrebno izgraditi 15 tisuća novih vezova, od toga 5 na suhom ili na kopnu, a 10 u moru, da Vlada krene u koncesioniranje tih planiranih u prostornim planovima luka nautičkog turizma odnosno marina i na taj način doprinese kvalitetnijoj nautičkoj ponudi RH. A ne da postojeći vezovi samo promijene vlasnika. S time se što se tiče kvalitete i poboljšanja i podizanja ponude u nautičkom turizmu ništa bitno neće ostvariti. A što se tiče vaših riječi da vam nisam spomenuo Pelješki most ili prometnu povezanost juga Hrvatske ja vas podsjećam da je inicijativa kluba HDZ-a o raspravi o kvalitetnom povezivanju juga Hrvatske i potrebi izgradnje Pelješkog mosta već više od 2,5 godine u dnevnom redu, ovdje je 58. točka i u ovom dnevnom redu, i tada bi vam iznijeli naš stav o potrebi izgradnje Pelješkog mosta i kvalitetnoj prometnoj povezanosti Dubrovačko-neretvanske županije. A kada govorite o tome da će se na pravedan i pošten način provesti dokapitalizacija … to ne znači ništa. Naime, i na pravedan način se može napraviti glup, da ne kažem štetan poteza, a što je … u svakom slučaju.
Isteklo je vrijeme, hvala. 19. pitanje postavlja kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje Vladi adresiram na gospođu Vesnu Pusić, prvu potpredsjednicu i ministricu vanjskih i europskih poslova. Poštovana gospođo potpredsjednice, u tijeku je postupak imenovanja, odnosno izbora članova Europske komisije. Njen predsjednik, gospodin Jean-Claude Juncker već je najavio zapravo jedan … koji je bitno različit od onoga po kojemu je radila komisija gospodina Barossa. U sastavu komisije naći će se, ako sve bude u redu i naš bivši kolega i bivši povjerenik gospodin Neven Mimica. U javnosti je informacija da će voditi jedan sektor koji se naziva međunarodna suradnja i razvoj. Obzirom na špekulacije o tome što zapravo znači taj sektor, da li vi imate relevantne informacije za što će biti nadležan budući europski povjerenik gospodin Mimica, odnosno resor kojega će voditi? Hvala lijepo.
Odgovara prva potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova, uvažena Vesna Pusić. Izvolite
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče i gospodine zastupniče. Istina je, najavljeno je da je u novoj podijeli, strukturi Europske komisije hrvatski povjerenik će biti, ukoliko saslušanje u Europskom parlamentu prođe dobro, će biti zadužen za međunarodnu suradnju i razvoj. Drago mi je da ste me pitali to pitanje jer se javilo u medijima također neko nagađanje i naklapanje kako je to loš resor. To je inače bio naš prvi izbor, taj resor jer taj resor ima u svom proračunu od 2014. do 2020. 72 milijarde eura. Dakle, međunarodna suradnja i razvoj. 72 milijarde eura, to je otprilike ugrubo 4,5 proračuna RH. Jednim dijelom iz Europskog proračuna i jednim dijelom iz Europskog razvojnog fonda koji je na neki način izvan proračunski fond EU. Ima 4 instrumenta podjele tih sredstava i ima podijeljenost i po geografiji, dakle po dijelovima zemaljske kugle. Odnosi se na zemlje, naravno nečlanice EU i tamo se ulažu ta sredstva u razvojne projekte, na zemlje susjedstva i na zemlje kandidatkinje, dakle one koje su u procesu ili pregovora ili pristupanja EU, sve one se mogu kvalificirati za sredstva iz tih fondova. Naravno da je cijeli cilj Europske razvojne politike kao jedne od glavnih instrumenata, ujedno i 80% sredstava uzima europske i vanjske politike i međunarodnih odnosa, je stvoriti uvjete u tim zemljama koje su u poteškoćama, stvoriti uvjete da se mogu održivo razvijati, što znači da razvojne projekte slijede komercijalni projekti. Drugim riječima, za razvojnim novcima EU dolaze tvrtke koje mogu tamo investirati, radit, zapošljavati, ali istovremeno i zaraditi i cijela ideja je da se kroz sredstva razvojnog fonda pomogne ekonomijama zemalja koje su sada u poteškoćama, da počnu normalno funkcionirati. To je i europski interes, naravno, interes svih europskih zemalja jer to onda postaje i europsko tržište. I upravo iz tog razloga je i EU najveći donator razvojne pomoći na svijetu. Naš, ukoliko naravno prođe sve dobro u Europskom parlamentu, naš kolega i povjerenik Neven Mimica tu će surađivati sa cijelim nizom povjerenika, ali najuže – pomorstvo, unutarnji poslovi i granice, ribarstvo, humanitarna pomoć i naravno povjerenicom za vanjske poslove, odnosno visokom predstavnicom i potpredsjednicom Europske komisije, ali mislim da moramo biti neobično zahvalni što smo dobili povjerenika koji će raspolagati u 7 godina, dakle on će biti 5, ali u 7 godina tog razdoblja raspolagati sa 72 milijarde eura.
Zahvaljujem. Komentar, poštovani kolega Beus Richembergh. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, zahvaljujem vam na ovom iscrpnom odgovoru. Nadam se da će sada ova pojašnjenja smiriti i neke kalkulacije i špekulacije koje su se bile pojavile oko toga. Iskreno, kao njegov bivši kolega zastupnik, gospodinu Mimici želim mnogo uspjeha na tome poslu, prije svega da dobro prođe proces i postupak saslušanja u tijelima Europskog parlamenta. Ali ovo što ste sada rekli, dakle informaciju da će tim sredstvima kojima će raspolagati povjerenik, odnosno sektor na čijem će on čelu biti, zapravo moći izravno raspolagati preko kvalitetnih projekata zemlje našega susjedstva jer to su zapravo zemlje susjedstva EU i zemlje kandidatkinje koje su također prije svega u našoj regiji, jest dugoročno gledano i u okviru u kojemu ćemo mi kao članica EU, prije svega naše gospodarstvo moći tražiti dodatne šanse za svoje razvojne projekte. Hvala lijepo.
20.pitanje postavlja kolega Nenad Pleše.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje upućujem ministru financija Borisu Lalovcu. Najavili ste promjene oporezivanja dohotka i povećanja plaća zaposlenih. Zašto neoporezivi dio plaće nije minimalno bruto plaća od 3.017 kuna? Ne bi li tek to udovoljilo zahtjevu socijalne pravednosti oporezivanju i potaklo na potrošnju one koji imaju najmanje za trošiti, a to su ljudi koji su na minimalcu? Minimalna plaća predstavlja minimalni standard za preživljavanje i logično je da to država ne oporezuje. Građani bi novom poreznom politikom trebali dobiti veće plaće, povećati osobnu potrošnji i na taj način utjecati na rast domaćeg BDP-a. U Hrvatskoj minimalnu plaću prima više od 80 tisuća zaposlenih, nije li cilj predloženih mjera potaknuti potrošnju svih građana? Izjednačiti neoporeziv dio s minimalnom plaćom nije samo logično nego bi socijaldemokratskoj Vladi trebao biti imperativ. Zbog broja građana koji primaju minimalnu plaću te vraćanje povjerenja u pravednost institucija i cijelog poreznog sustava, tvrdimo da ovo ne bi bila tek socijalna mjera nego stvari poticaj za gospodarski oporavak i potrošnju, a u konačnici i vraćanje nade našim građanima za izlazak iz opće apatije u kojoj se društvo nalazi zbog pogrešne gospodarske i porezne politike. Hvala.
Na pitanje odgovara ministar financija Boris Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče, vaše je pitanje vezano za oporezivanje minimalne plaće, upravo ovim predloženim izmjenama prvi puta u RH minimalna plaća neće biti oporeziva. Ona je sada na bruto iznosu oko 3.017 kuna, kada se odbije ovih mirovinski 20% dolazi se do iznosa od 2.400 ukoliko se osobni odbitak, govorimo da je osobni odbitak 1 jel oni koji imaju osobni odbitak 1,5 taj porezni razred se povećava, što znači da prvi puta minimalna bruto plaća će biti neoporeziva. Ono što je cilj Vlade RH da nastavi sa ovom mjerom i da ne samo mijenja osobni odbitak nego i visinu poreznih razreda namjesti na taj način gdje će ovaj najveći dio srednjeg sloja rasteretiti. Da li je ovo ispravan put? Je. zbog čega? Ukoliko vidite ukupne porezne prihode vidite da je u RH najviše oporeziv rad. Sada kada uzmete razne doprinose i mirovinski i zdravstveni zajedno sa dohotkom dolazite do iznosa od 50 milijardi kuna, to je jako puno. Drugo oporezivanje je porez na potrošnju odnosno PDV oko 40 milijardi kuna. Kada govorimo o kapitalu on je negdje oporezivan od 6 do 7 milijardi kuna, kada govorimo o imovini ukoliko ćemo je svesti na komunalnu naknadu 2 milijarde kuna. Sa politikom oporezivanja rada nam je dovelo jako progresivno oporezivanje rada dovelo je do toga da jako malo radi ljudi u RH. I upravo ovom mjerom gdje danas računamo negdje oko milijun i 300 tisuća radnika upravo ovom mjerom trebamo potaknuti da nama treba u RH milijun i 500 tisuća radnika, milijun i 600 tisuća radnika. to je jedini ispravni put da možemo imati stabilan mirovinski sustav, stabilan zdravstveni sustav. I upravo ove mjere Vlade RH rasterećenja rada, a to zapravo i prema Europskoj komisiji jedine ispravne mjere rasterećenja rada da bi bili konkurentni da bi mogli zapošljavati nama je problem što nama jako malo radi ljudi u Hrvatskoj i to je suštinski problem. I ovim poreznim politikama krenut ćemo u rasterećenje rada, a jedan dio tereta svakako će morati doći sa kapitala i sa tog dijela imovine jer preveliko ove brojke koje sam rekao, preveliko oporezivanje rada dovodi da jako malo radi ljudi u Hrvatskoj i onda su vam ugroženi i ostali drugi stupovi kao što je zdravstveni i mirovinski. Nadam se da ćemo ovim trendovima i svakako ovo što ste govorili minimalna plaća ovim dijelom neće biti oporeziva da se ostavi poduzetnicima da mogu dati i nešto veću plaću svojim radnicima, a da ne uđu u snažne porezne škare. Zahvaljujem.
Komentar kolega Pleše.
Pa zahvaljujem na odgovoru, ali bio bih zadovoljniji kada bi rekli da je oporezivi dio plaće bruto plaća, a ne onih 2.600 kuna, znači kompletna bruto plaća daj je neoporeziva. Simpatična mjera to u zadnjoj godini mandata ali malo zakašnjela. Tri godine ova Vladi rast društvenog proizvoda temelji na povećanju investicija javnih poduzeća i to bez uspjeha. Osobnu potrošnju smatrali ste nebitnom i sada u zadnjoj godini mandata idemo na rast osobne potrošnje. U Hrvatskim laburistima već tri godine zagovaramo taj model i govorimo da bez poticanja osobne potrošnje ne može biti rasta i BDP. No tri ste nas godine proglašavali demagozima. Drago nam je da se pokazalo da smo bili u pravu. No teret ove mjere ne smiju nositi jedinice lokalne samouprave, a više treba misliti na građane sa najnižim primanjima. Za uspjeh ove mjere potrebno je povesti sveobuhvatnu poreznu reformu i porezni sustav učiniti pravednim. U prvom redu neoporezivanjem minimalne plaće i uvođenjem viših poreznih stopa za one sa najvećim primanjem. Zato vas još jednom molim da stavite da je minimalna plaća i neoporezivi dio plaće, da to upišete u zakon. Hvala.
Predsjedniku Vlade Zoranu Milanoviću pitanje će postaviti kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo moje pitanje kao što ste najavili namijenjeno je predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću i odnosi se na jednu od niza najavljenih i propalih reformi koje ste bučno najavljivali. Treća godina je pri kraju vašega mandata na čijem čelu Vlade bučno najavljivane brojne reformske inicijative, mnoge od njih nisu bile ni blizu nekakvim reformama ali one su bile u planu 21. Međutim, sve su otale nedovršene ili su pak neslavno propale. Kako bi javnost podsjetio a i vas možda ste neku i zaboravili jer broj nije mali što ste sve zagovarali. Spomenuti ću samo ključne najava i odgoda poreza na nekretnine, plan izdvajanja pratećih službi u državnom i javnom sektoru, odnosno outsourcing pa zatim spin off, reforma zdravstva, master plan turizma, pad Obiteljskog zakona koji je evo od Ustavnog suda srušen nakon dvije godine priprema, odgoda uvođenja građanskog odgoja u škole, reforma jedinica lokalne uprave i samouprave, odgoda provedbe reforme u pravosuđu, monetizacija cesta. Niti jednu od navedenih reformi niste ostvarili ali ste zato potrošili ogromne novce poreznih obveznika i to tako što ste samo u zadnjoj godini dana na raznovrsne konzultantne iz Francuske, Španjolske, savjetovanja, konzultacije isplatiti stotine milijuna kuna bez vidljivih rezultata. Recite mi što ste odlučili sa reformom jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave da li ćete gasiti županije ili ćete gasiti općine kao što ste to u najavama i htjeli napraviti? Da li ste za to da se lokalne jedinice budu decentralizirane u upravljanju u financiranju ili stvarno želite da one već u većini nestanu? Zašto ste odustali od zakona koji je bio pripremljen?
Na pitanje odgovara premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Teško je bilo pratiti sve što ste rekli jer ispada da sve što smo napravili je ili propalo, recimo spominjali ste Obiteljski zakon što nije točno. Samo da javnost zna, dakle pričate stvari koje uopće nisu istina, bilo je određenih korekcija rokova, zakon je na snazi. Dakle tu bi se u ovome što ste ovako vehementno, rafalno naveli našlo barem pola stvari koje uopće nisu istina a ovo drugo su polu istine ali nema ni vremena ni razloga da se s time previše polemiziralo i da se uopće polemizira. Znate dobro da županije, kako ste rekli planiramo ukinuti, ili koju ste riječ upotrijebili? … [[Upadica se ne čuje.]] Zgasiti županije da, ne znam kako se to zgasi županije ali mislim da treba prije svega zgasiti hrvatski Ustav a to ne možemo sami bez vas pa vas ja pitam bi li vi u tom naporu gašenja bili jedan od vatrogasaca? Bi digli ruku za to? Kada smo, kada već govorite o gašenju županija ili gašenju općina. Hrvatska ima model administracije i lokane samouprave koji je stupio na snagu u vrijeme rata kada je bilo važnijih stvari od toga, tako da velika javna rasprava o tome nije vođena, bilo je onako kako je gazda želio. Neki od aspekata te odluke su dobri, neki nisu ali da bi se to promijenilo to nije odluka jednog saborskog zasjedanja, ni jednog mandata. Prema tome niti smo obećavali tu velike stvari niti ćemo ih mijenjati, ni ne možemo bez vas a vi ste pokazali kao stranka da ste skloni opstrukciji svake inicijative u Saboru pa i ustavnih promjena koje smo bili predlagali oko nove godine ništa od toga. Prema tome na vašu pomoć i suradnju ne računam, računam samo na opstrukciju oko svih stvari koje su korisne za hrvatsku naciju i Hrvatsku državu. Mi ćemo nastaviti raditi ovako kao što smo započeli, nije lako, naslijedili smo ako niste vi sami sebi spremni priznati što ja ću vam reći. Jednu državu u kojoj je bilo normalno da evo gospodin koji me malo prije pitao šta će biti sa ACI-em da on i gospodin Kalmeta, to su rekli u novinama, dakle da uzmu satove vrijedne 5 tisuća dolara Omega Seamaster 2007. godine na 25 godišnjicu ACI-a i da to onda poklone prijateljima. To meni nije normalno ali tada je to bilo normalno. Gospodine Bačiću to ste rekli u novinama i vi i Kalmeta. Uzeli se sat od kako se zvao gospodin Violić redom 5 tisuća dolara i poklonili ga prijatelju. Ja u tome vidim problem, ne kažem da je to direktna korupcija ali meni je to nezamislivo. I upravo na toj razdjelnici se razilazimo ako smo se ikada sreli mi i vi. To je to. Evo ga, šta da vam kažem. Nema velikih reformi u državi bez, dakle ovo su činjenice što govorim da ne bi bilo da bilo koga ogovaram. Ja ne ulazim u vaše motive. Mislim da se to ovom ministru ne može nikako dogoditi ni u snu. Dakle, ja ne ulazim u vaše motive. A što se tiče pravca države pomozite tamo gdje možete, opstruirajte tamo gdje to želite raditi iz čiste pakosti, znajte da nas obeshrabriti i prepasti nećete i idemo do kraja raditi ono što radimo u najboljoj mjeri. I nije jednostavno ovaj tanker je išao velikom inercijom i brzinom u jednom pravcu i teško ga je zaustaviti a da mu ne pukne trup i preusmjeriti, to radimo. To radimo. Novac iz europskih fondova tražimo, uzimamo ga. I ova tema o kojoj je govorio gospodin, odnosno pitanje koje je postavio gospodin Beus oko resora koji je dobio Neven Mimica, to je jako važna stvar. Dakle, prva potpredsjednica Vlade je rekla da je to bio naš prvi izbor, ajmo reći jedan od prvih par izbora. Ja sam o tome razgovarao sa predsjednikom Europske komisije, naravno da nisam mogao ultimativno tražiti, naravno da je resor koji je dobio Mimica imali su ga Britanci u dva uzastopna mandata, naravno da svaki resor ima svoja ograničenja, naravno i tu ću završiti da ne možete gledati resor kroz politiku svog sela, to je sada moje i sada ću ja čapat po tome i slati sebi. To je krivo. Dakle mi smo uspjeli pola milijarde eura dobiti za jug Hrvatske, [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Za Dubrovačku županiju a da nemamo taj resor. To se po meni tako radi. Evo to je isto naša razvojna politika a vi budite protiv toga.
Komentar kolega Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa naime kao i uvijek nepotpuno, netočno, nezadovoljan sam vašim odgovorom jer on skriva stvarni odgovor na ono što ste pripremili. Pripremili ste za lokalne samouprave kao i regionalnu samoupravu smanjenje proračunskih sredstava s obzirom na povećanje tzv. plaća radnicima. Neće više biti ni obnovljenih cesta, i manje će biti izgrađenih škola, manje ulaganja u zdravstvo. Evo kao što vidimo čistačice će biti asistenti pri operacijama sa vašom reformom zdravstva. Jednako tako ja bih vas zamolio lijepo gospodine predsjedniče hrvatske Vlade da ove konzultante koje ste … [[Govornik se ne razumije.]] do sada, isključite njihovu potrebu, uzmite za konzultanta hrvatski narod koji vam jasno poručuje da vam je rejting pao i da više nemate kompetencije u vođenju ove Vlade jer sve što činite, činite naopako i na teret hrvatskih građana, hrvatskih poduzetnika i obrtnika i nemamo nikakvih pomaka u vašem obnašanju vlasti. Neka vam hrvatski narod bude najbolji konzultant. On jasno govori o vašim dostignućima, o vašim prilikama i o vašem učinjenom. Podnesite što prije ostavku i siđite i raspišite izbore.
22. pitanje postavlja kolega Draženko Pandek. Izvolite.
Pitanje postavljam gospodinu Branku Grčiću, potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova Europske unije. Poštovani ministre, na sreću, kao nedavno dobru vijest možemo istaknuti rast izvoza u prvih 6 mjeseci ove godine preko 14% što je vjerojatno pomoglo i rastu industrijske proizvodnje od 1,4%. Tu posebno upada u oči podatak da je izvoz koji generira industrija proizvodnje računala te elektroničkih optičkih proizvoda porastao za čak preko 46%. Kako preko medija nažalost nismo mogli više od tih suhih brojki doznati, ostaje ipak nejasno da li je uspjeh poduzeća iz te branše rezultat samo isključivo njihove žilave borbe u kojoj su prepušteni sami sebi ili su ti rezultati potaknuti i aktivnim mjerama državnih tijela, kako bi u stvari trebalo biti i što je smatram uvjet daljnjeg napretka na tom području. Stoga je moje pitanje da li industrijsko područje proizvodnje računala te elektroničkih optičkih proizvoda prepoznato kao jedno od onih na kojima se može ostvariti strateški napredak i koje treba imati strateški značaj u razvoju Hrvatske i koje će se dakle mjere poduzeti da se postignuti napredak na tom polju učvrsti i poveća.
Na pitanje odgovara potpredsjednik Vlade i ministar regionalnog razvoja i fondove Europske unije, gospodin Branko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem na pitanju. Pa iz vašeg pitanja zapravo se nazire i odgovor. Mi smo ga dali u Industrijskoj strategiji, ovdje nema ministra sad gospodarstva, ali jasno smo rekli koja su to četiri sektora koja će ubuduće biti okosnica hrvatske industrije i hrvatskog gospodarstva. Jedan od njih je i IT sektor uz farmaceutiku, uz proizvodnju elektronskih uređaja i aparata, plus naravno i metalna industrija gdje Hrvatska zaista ima jedan ogroman potencijal u određenim krajevima Hrvatske i to je ono što ćemo sigurno njegovati i graditi i u budućem razdoblju. IT sektor zapravo pokazuje svojim podacima koliko on znači. Dakle s jedne strane imate informaciju da je svega 1% doduše u prihodima, međutim 4% danas u BDP-u Hrvatske. Što to znači, da je dodana vrijednost koja se tamo stvara izuzetno velika, da je multiplikator ogroman i to je ono što IT sektor izdvaja iz ostalih sektora, kao i činjenica da u ovih 5-6 godina krize je to jedan od rijetkih sektora koji je rastao i u prihodima i u zapošljavanju i što je najvažnije u izvozu. Postoji podatak da je u zadnjih 5-6 godina krize neovisno o toj krizi ovaj sektor negdje oko 80% rastao samo u izvozu, što govori o ogromnom potencijalu Hrvatske za daljnji razvoj, daljnji razvoj toga sektora. Mogu samo još reći da država ima onaj sustav horizontalnih i vertikalnih mjera za potporu industriji. Taj sustav će se jačati. Sad smo u izradi tzv. strategije pametne specijalizacije koja se oslanja ili naslanja na industrijsku strategiju i koja će definirati okvir za pomoć ovim industrijama i potporu kroz europske fondove i ostale mjere koje Europska komisija predlaže članicama. No ono što je isto tako važno jeste investicija same države u IT sektor indirektno. Prije svega imamo već sada u ovim mašim operativnim programima negdje oko 210 milijuna eura alociranih za rast i razvoj široko-pojasne mreže u Hrvatskoj. Praktički želimo da internet bude dostupan i sve prateće usluge i u zadnjem domaćinstvu u Hrvatskoj. Tu je negdje oko 110 milijuna eura za razvoj drugih IT sustava i komunikacijskih tehnologija. Zapravo mi hoćemo da hrvatska Vlada bude i Vlada, znači potpuno na neki način umrežena u elektronske sustave, u internet usluge i da budu zapravo te usluge Vlade dostupne građanima. Tu je naš veliki projekt i-građani koji je već sada zaživio, dakle negdje oko 70 000 građana već u ovom trenutku je prijavljeno u sustav i-građani, razvijamo i dalje sustav i zdravstva. Sve to košta, a sve to što košta zapravo indirektno ide kao potpora razvoju IT sektora u Hrvatskoj kao jednog od sigurno najperspektivnijih sektora. I konačno mogu samo reći, naš je interes i da mlade ljude koje obrazujemo u Hrvatskoj da ostaju u Hrvatskoj, da upravo radeći u ovakvim kompanijama i u ovakvim sektorima sa najvećem dodanom vrijednosti koja traži i najveća znanja, ostaju tu i indirektno doprinose razvoju gospodarstva i naravno većem BDP-u u narednom razdoblju, za što smo naravno svi skupa jako zainteresirani. Hvala lijepo.
Pravo da postavi zastupničko pitanje sada dobiva kolega Hrvoje Nekić. Izvolite. Kolege, imate pred sobom crveni gumb malo širi, to je gumb za uključivanje mikrofona.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Svoje pitanje postavit ću ministru financija, gospodinu Borisu Lalovcu. Poštovani ministre, budući da je Vlada zajedno sa Ministarstvom financija donijela niz mjera koje utječu ili će utjecati na povećanje životnog standarda naših građana, ja bih vas molio da nam konkretno protumačite mjeru povećanja neoporezivog dijela dohotka sa 2200 na 2600 kuna. Što će to konkretno značiti našim zaposlenima? Što će to konkretno značiti poslodavcima, te koliko po vašoj procjeni će zaposlenih zahvaljujući toj mjeri dobiti veće plaće?
Na pitanje odgovara ministar financija Boris Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega zastupniče. Evo odmah u početku da kažem da je Vlada, ovo nije jednokratna mjera i ovo mora biti kontinuirana mjera koje god Vlade dođe iza ove. Mi smo kao što znate 2012. prvi puta dizali neoporezivi iznos osobnog odbitka sa 1800 na 2200, sada sa 2200 na 2600. Znači, u mandatu jedne Vlade za 800 kuna je podizan osobni odbitak da bi se olakšalo nekako najnižem sloju, koji ima najniža određena primanja koji imaju dosta veliko opterećenje. Ja bih volio da ovakav dio nastavka dijela, neoporezivog dijela se svakako i nastavi i tu moramo imati prostora ne samo za podizanje osobnog odbitka, nego svakako i za rasterećenje srednjeg sloja građana. Ova mjera će svakako utjecati negdje za oko milijun zaposlenih u Republici Hrvatskoj, ali je vrlo važno reći da Vlada ne daje, kao da Vlada povećava plaće. Znači, ovaj dio odnosi se na smanjenje poreznog tereta koliko se odnosi za određene plaće. Onda se postavljalo pitanje kako sa negdje četiri ili pet tisuća kuna, kako će netko samo dobiti 50 ili 60 kuna, a ovi sa 10000 kuna kako će dobiti 500 kuna. Upravo je bitno reći da oni sa bruto plaćom od 5000 kuna, znači neto oko 3900 kuna oni su do sada plaćali porez na dohodak 94 kune. Danas će plaćati 13 kuna. Znači da želimo, znači oni danas na tako niske plaće i neće plaćati nikakav porez. Oni koji imaju negdje prosječnu plaću 10000 kuna oni su porezom na dohodak bili oporezovani sa 3 i pol tisuće kuna. Pogledajte 10000 kuna već 3 i pol tisuće kuna. Oni će sada hajmo reći imati neko oporezivanje za 3000 kuna i mi smatramo da je i to puno. Ono što je istina da u Hrvatskoj poslodavci jako puno plaćaju razne vrste doprinosa ili dohotka, a građani jako malo dobivaju i to je ono što je veliki problem. Znači građani imaju jako niska primanja, a poslodavci jako puno plaćaju razne dodatke. I upravo u ovome smjeru idemo da rasteretimo srednji sloj, da potaknemo potrošnju. Ali ovo je ne samo za poticanje potrošnje, nego za zapošljavanje. Mi moramo misliti kako što više ljudi zaposliti i kako rasteretiti rad. Rekli smo u Hrvatskoj ga jako oporezujemo 50 milijardi kuna je jako puno i zbog toga nas zaobilaze investicije. Ovo je prvi puta znači u dobra krize, znači od 2009. godine da se snažno ide u pozitivnom smjeru rasterećenja i popravljanja barem u onom jednom manjem dijelu kućnog budžeta naših građana. Zahvaljujem.
24 pitanje i poštovani Saša Đujić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, poštovane članice i članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Ja svoje pitanje upućujem potpredsjednici hrvatske Vlade i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Poštovana potpredsjednice, nedavno ste najavili osnivanje jedinstvenog novčanog centra koji bi se trebao osnovati u vrlo skoro vrijeme. Moje pitanje glasi kada će to biti odnosno kada će doći do osnivanja jedinstvenog novčanog centra, koja vrsta novčanih davanja će se isplaćivati u toj ustanovi i koji je značaj, odnosno uloga osnivanja takve institucije. Hvala vam lijepa.
Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih gospođa Milanka Opačić.
Hvala lijepo gospodine zastupniče na ovom pitanju. Dakle, riječ o jednoj od devet reformi koja nije reforma za jedan mandat. To su reforme koje se rade u najmanje dva mandata. Mi ćemo u 2015. najvjerojatnije započeti sa tom reformom. Dakle, jedinstveni novčani centar je zamišljen kao jedinstveno mjesto na kojem bi se trebala isplaćivati sva novčana davanja građanima, što znači da bi država na jednom mjestu imala kontrolu nad svim novčanim davanjima koji idu prema građanima. S druge strane, građani više ne bi morali ići u brojne institucije, nego bi svoja prava mogli ostvariti na jednom mjestu. Za jedinstveni novčani centar smo dobili zajam Svjetske banke zbog toga što nemamo vlastitih sredstava. Zajam smo dobili zahvaljujući reformama koje su provedene u sustavu socijalne skrbi, pa ujedno i odgovori onima koji kažu da ni jednu reformu nismo završili. Dakle, mi smo završili u sustavu socijalne skrbi informatizaciju zbog koje danas građani više ne moraju odlaziti po papire u druge ustanove, nego mi možemo, dakle sve vidjeti u centru jer smo umreženi sa svim institucijama od kojih su nam podaci potrebni. S druge strane završili smo jednu veliku reformu, a to je reforma socijalnih naknada gdje smo iz tri resora, četiri naknade spojili u jednu i to je dovelo do toga da smo s jedne strane smanjili nešto više od 25000 ljudi koji su crpili novac iz sustava socijalne skrbi, a nisu na to imali zakonsko pravo zbog toga što je sada sa boljom kontrolom smo mogli to uočiti. U samom cenzusu se u stvari ništa bitno nije mijenjalo, ali nam je to omogućilo da smo već od 1.1. prošle godine povećali naknadu 100 kuna za samce. Nije puno, ali u situaciji kada u proračunu nema novaca, mi smo te novce koje smo uštedjeli na ovom dijelu, dakle ovih 25000 ljudi koji su iz sustava maknuti te novce rasporedili uglavnom na samce, podigli im 100 kuna jer su to ljudi koji nam najviše klize u zonu siromaštva. Još uvijek nije dovoljno da ih izvučemo iz, dakle područja siromaštva. Ali evo bar je neki korak naprijed. Jedinstveni novčani centar bi trebao osigurati puno veće uštede i puno veću racionalizaciju. Trebale bi unutra ići, dakle druge godine zajamčena minimalna naknada. Nakon toga dječji doplatak, porodiljne naknade i svi novčani transferi koji idu prema građanima. U ovom trenutku radi se na izmjeni određenih zakona kako bismo ih pojednostavili da uredi državne uprave koji će početi preuzimati taj dio posla mogu puno lakše postupati po tim zakonima.
Zahvaljujem. Slijedi pitanje poštovane Vesne Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je upućeno gospodinu ministru pravosuđa Orsatu Miljeniću. Gospodine ministre, ovaj Hrvatski sabor je donio Zakon o sudovima prema kojima predsjednik Vrhovnog suda RH jednom godišnje podnosi Izvješće o stanju sudbene vlasti u RH. Naime, zakon smo donijeli još u veljači 2013. godine iz čega bi proizašlo da je ovaj Hrvatski sabor već trebao dobiti Izvješće o stanju sudbene vlasti i za 2012. i za 2013. godinu. Sad smo već kraj 2014. godine, do danas nismo dobili nijedno izvješće. Iako i prema zakonskim odredbama stoji da u tom Izvješću o stanju sudbene vlasti predsjednik Vrhovnog suda RH može upozoriti i na organizacijske probleme, na eventualne zakonodavne potrebe koje bi trebalo mijenjati itd., itd. Interesira me da li vi kao ministar pravosuđa imate saznanja zbog čega predsjednik Vrhovnog suda ne poštuje zakonske odredbe koje je donio ovaj Hrvatski sabor? Iako je poznato da je bilo dosta otpora u samim tijelima sudbene vlasti uopće da uđe ta zakonska odredba a sada proizlazi da i nakon godinu i pol dana od stupanja na snagu tog zakona se naprosto ta zakonska odredba opstruira upravo od one vrste vlasti od koje se očekuje da doista poštuje zakone RH. Hvala lijepo.
Na pitanje odgovara ministar pravosuđa, gospodin Orsat Miljenić. Izvolite.
Poštovana zastupnice hvala lijepo na pitanju. Dakle, načelno mislim da svako izvješće treba slijediti što prije tekuću godinu na koju se odnosi jer samo ono ima tada smisao, znači kad se raspravi da se vidi što se može napraviti. Ono o čemu konkretno govorim, dakle ja govorim o svim izvješćima iz resora pravosuđa, mi ćemo sada u sklopu zakonskih izmjena koje će vrlo brzo biti pred vama propisati da se ono mora podnijeti do kraja prvog kvartala za tekuću godinu. Dakle, ne samo ovo izvješće, to se odnosi i na izvješće koje podnosi samo ministarstvo i Glavni državni odvjetnik, svi. Znači, iz našeg resora sva će biti čvrsto propisana u prvom kvartalu. Što se tiče ovog konkretnog prema mojim saznanjima na njemu se radi. Ja bih rekao jednu stvar, mi imamo dobru suradnju, dakle i u svim reformama koje provodimo itd., dobru suradnju i sa predsjednikom Vrhovnog suda i sa Vrhovnim sudom. Ja sam uvjeren da će se ono brzo naći pred vama. Kada točno, to vam ne mogu odgovoriti jer nemam ta saznanja. Ali kažem, ubuduće će biti precizno propisan rok u kojem se ono mora podnijeti, ovo i sva druga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Pravo da postavi pitanje sada dobiva kolega Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, moje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava Mirandu Mrsiću. Poštovani ministre, imamo sve bolje pokazatelje o broju nezaposlenih i nakon 2 godine taj broj je pao ispod 300 tisuća prema najnovijim podacima. Ovakvi, bolji i ljepši podaci svakog vesele, ali kad pogledamo i neke druge podatke onda tu ipak nešto ne štima i nema baš razloga nekom optimizmu. U godini dana manje je onih koji rade ili su zaposleni 27 160 osoba. U istom periodu imamo i nezaposlenih manje 23 800 osoba. Uz sve to manje je 1800 umirovljenika nego prije godinu dana. Manji broj u ove sve tri skupine zaposlenih, nezaposlenih i umirovljenika izgleda kao nemoguća misija. Zbog toga javnost i građane zanima da nam otkrijete recept uspješnosti za ovako ljepše brojke o stanju nezaposlenosti. Ovako, po službenim podacima, ispada da 6 do 7 tisuća građana mjesečno nestaje iz vaših podataka i oni postaju jednostavno nevidljivi građani. Zato vas pitam gdje je tih preko 50 tisuća nestalih građana i da nam otkrijete stvaran i točan broj nezaposlenih u Hrvatskoj? Jer ovakvim brojkama o nezaposlenima nitko razuman više ne može povjerovati.
Na pitanje odgovara ministar rada i mirovinskih fondova gospodin Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Pa pitanje sam očekivao kad sam vidio da ćete me pitati taj podatak i morat ću vas razočarati, nije nitko se nigdje izgubio nego da ste malo bolje pogledali trenutak kada je iz evidencije Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje "nestalo" u navodnike 50 tisuća naših građana vidjet ćete da je to prije jedno mjesec, dva, dana jer smo uskladili evidenciju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje sa zakonskom regulativom. Dosada smo, dakle to je godinama bilo rađeno, da se uljepšavala statistika, pa u evidenciji Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje smo imali 50 tisuća tvrtki koje su i prema poreznim pravilima i prema svima drugima bile neaktivne, a zapošljavale su 1 osobu. Prema tome, te tvrtke nisu ni postojale. Pozitivan trend koji ste nam evo tu izložili se vidi ne samo u porastu broja ljudi koji izlaze iz evidencije, zato što su našli posao, nego se vidi i po tome što imamo, što bilježimo i povećanu naplatu doprinosa za mirovinsko osiguranje što znači da ljudi rade, dobivaju plaću i da onda za to dobivaju doprinos. U 9. mjesecu ove godine konačno ćemo imati pravu statistiku što se tiče broja zaposlenih u RH, usklađeno sa svim relevantnim maticama koje imamo. Jer primjerice vodili smo u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i tvrtke umrlih, tvrtke umirovljenika, vodili smo dakle one tvrtke koje nisu funkcionirale, krizne općine, vodili smo pod dvostrukim OIB-ima. Prema tome kada uskladimo broj, dakle samo vam podatak koji možete zapisati da smo 30.09.2013. po onoj metodologiji, dakle kad je unutra su bili svi koji tamo ne pripadaju, imali milijun i 475 tisuća 496 zaposlenih, a po novoj metodologiji tada, prije godinu dana su imali milijun 455 600 tisuća, dakle za otprilike 15 tisuća manje se vodi u samom registru. Da je politika, dakle zapošljavanja uspješna je upravo izašli izvješće Europske komisije od 16.09. ove godine o garanciji za mlade gdje Hrvatska po prvi put makla se sa onog 3. mjesta po broju nezaposlenih mladih ljudi, sada smo 4., ali nije bitno mjesto na kojem jesmo, nego je bitno da smo smanjili za 7% broj mladih ljudi između 15 i 25 godina koji su bili nezaposleni, sada Hrvatska ima 41,5, 1. je Španjolska, 2. je Grčka, 3. Italija, mi smo 4. Prema tome mjere koje poduzimamo itekako funkcioniraju i sve ovo što smo do sada napravili ide za time da ljudi nađu svoj posao i da aktivne mjere … zapošljavanja, ali i sva politika Vlade bude za time da se otvaraju radna mjesta. Nismo ništa skrivali, pogledajte same podatke i vidjet ćete da u Hrvatskoj sada konačno ćemo imati mogućnost da pratimo trendove, sasvim sigurno broj zaposlenih u Hrvatskoj će rasti.
Odgovor komentira, poštovani kolega Zlatko Tušak. Izvolite. Kolega Tušak, sasvim sigurno radi jer je novi, dobili ste upute. Dobro.
Pa, poštovani ministre, ipak ne mogu biti zadovoljan sa vašim odgovorom jer sami ste rekli da ćemo konačne rezultate o nezaposlenim dobiti, evo nakon 3 godine po nekakvoj novoj metodologiji. Ja sam vjerovao da ću danas dobiti taj podatak jer dio podataka koji ste vi iznesli moram i ja iznesti. Da u 8 mjeseci ove godine 15 tisuća i 804 više ih se prijavilo na Zavod za zapošljavanje nego ih se zaposlilo. Prijavilo se 179 tisuća 841, a zaposlilo 164 037, a imamo manje nezaposlenih, ne znam kako je to jednostavno moguće. Ali zato imamo više brisanih nezaposlenosti ove godine naspram prošle godine, za 15 tisuća 823 jer ih je 2013. bilo 73 tisuće i 500, a 2014. do 8. mjeseca 90 tisuća ih je brisano, što znači 22% više nego prošle godine, a na osnovu tih podataka ako usporedimo i prijašnje godine, od kad je ova koalicija na vlasti, taj dio značajni je porastao vezano za brisanje onih koji se nalaze na zavodu za zapošljavanje, a vjerojatno ovi nestali su ljudi koji traže svoj posao u nekoj drugoj zemlji, koji su izgubili vjeru jednostavno da se prijavljuju više na zavod za zapošljavanje jer dugotrajno nezaposleni jednostavno nemaju šansu i sasvim im je svejedno da li su prijavljeni ili nisu prijavljeni na zavodu za zapošljavanje.
Novo pitanje i poštovana kolegica Sonja König. Kolegice, odmah ispod mikrofona imate malo dužu crvenu pločicu.
Je, hvala vam. Hvala vam poštovani potpredsjedniče našeg Sabora. Poštovana ministrice Mrak Taritaš, u tijeku je provedba programa obnove obiteljskih kuća, energetske obnove obiteljskih kuća, programa koji donosi mnoge koristi, donosi mnoge uštede. I mnogi građani diljem naše zemlje već koriste sredstva za obnovu svojih fasada, za obnovu svoje stolarije ili krovova. Moje je pitanje, ministrice, a potaknuta nevjericom i upitima Zagrepčana, je li točno da zbog nezainteresiranosti gradske uprave od svih županija RH jedino građani grada Zagreba ne mogu aplicirati na taj program, jedino građani Zagreba ne mogu aplicirati za subvencije za energetsku obnovu svojih obiteljskih kuća? Hvala lijepa.
Poslušajmo odgovor poštovane ministrice graditeljstva i prostornog uređenja, gospođe Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice, da, ovo što ste vi pitali je u potpunosti točno. Naime, Vlada RH je donijela program energetske obnove obiteljskih kuća do 2020. sa detaljnim načinom kako će se on provoditi od 2014. do 2016. Riječ je o programu koji u startu je bila ideja da otprilike na razini godinu dana omogućimo da 2000 obiteljskih kuća budu u smislu energetske obnove obnovljeni. Riječ je o programu koji provodimo zajedno s Ministarstvom zaštite okoliša i prirode i s Fondom za energetsku učinkovitost, no međutim zainteresiranost je bila tako velika da je osigurano sredstva za obnovu 6000 obiteljskih kuća. Dakle, riječ je o programu gdje građani RH dobivaju subvenciju od svoje države u iznosu od 40, 50, 60, a u nekim slučajevima i 80% za energetsku obnovu svoje obiteljske kuće. Energetska obnova znači sljedeće, a to je da ta kuća u smislu energetike je znatno povoljnija, da građani znatno manje plaćaju za svoj energent, da je ona u svom, tako bih rekla i izgledu znatno bolja. Ono što je smisao, smisao je da se na taj način potiče i građevinski sektor, a i smisao toga je da se potiče i industrija građevinskog materijala. Zgodno je za znati da u proteklih 10 godina je obnovljeno na taj način 2 tisuće obiteljskih kuća, a ove godine je aplicirano i obnovit će se 6 tisuća obiteljskih kuća. Građani grada Zagreba nemaju tu mogućnost. Grad Zagreb kao i u nekim drugim projektima kada je riječ o projektima ove Vlade ponaša se kao otok. On se ponaša sam za sebe i u ovom slučaju svojim građanima nije omogućio ono što su neke druge jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave svojim građanima omogućili, a to je da koriste subvencije jednog državnog programa. Dakle nije to jedini slučaj u kojem se grad Zagreb tako ponaša. Zaista jako puno upita ima što u jednom ministarstvu što u drugom ministarstvu, što u Fondu za energetsku učinkovitost, potaknuti svim tim mi ćemo za sljedeću godinu direktno putem fonda, putem države omogućiti da država omogući građanima grada Zagreba ono što grad Zagreb svojim ponašanjem, ponovo ponavljam dakle grad Zagreb se zaista ponaša kao otok, ne ponaša se kao nositelj razvoja kao jedan glavni grad države koji prepoznaje programe koji trebaju biti i u interesu njihovih građana, mi ćemo tu učiniti i putem fonda omogućiti građanima Zagreba da direktno apliciraju i direktno koriste državni program. Hvala lijepa.
28.pitanje postavit će kolega Frano Matušić.
Zahvaljujem. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću. Gospodine predsjedniče, nažalost moram vas razočarati jer ću postaviti pitanje o prometnoj izoliranosti Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije premda ste vi iskazali svoj stav maloprije vjerujući da je tu sve jasno. Nije ništa jasno. Zašto nije jasno? U odgovorima oko Pelješkog mosta rekli ste osigurali smo 300 i nešto milijuna eura iz europskih fondova za Pelješki most. Ja se nadam da je tome tako, međutim to nigdje ne pište. Niti u jednom dokumentu Europske komisije ne piše da je riječ o projektu Pelješkog mosta. Ja vas molim da osigurate da u dokumentima službenim Europske komisije piše da je riječ o projektu Pelješkog mosta i pristupnim cestama, onda ćemo biti sigurni da je to jedan od načina izvlačenja Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije iz prometne izoliranosti. Dakle kada to bude službeno stajalo u dokumentima Europske komisije koje je hrvatska Vlada potpisuje s njima. Drugo. Prije par dana ste razgovarali u Cavtatu sa premijerima država koje nisu članice EU oko izgradnje Jadransko-jonske ceste. Tada ste se načelno dogovorili kako ta trasa treba nastaviti nakon Ploča teritorijem BiH dalje prema Crnoj Gori, prema TRebinju, prema Crnoj Gori, prema Albaniji i Grčkoj kako je predviđena Jadransko-jonska autocesta. Mene zanima, možete li nam reći, zašto niste poštivali i što vas je potaknulo na nepoštivanje važećih prostorno-planskih dokumenata RH, tu mislim na prometnu strategiju i mislim na prostorni plan Dubrovačko-neretvanske županije koji je usklađen sa tom prometnom strategijom. Naime, tamo je tome ucrtano u sve karte i sve planove da će se autocesta raditi od Ploča prema granici sa BiH prema Neumu, nakon toga kada se dobije koridor iza Neuma 10-ak km kada se dobije taj koridor nastavit će se prema Slanom odnosno prema Osvojniku što znači do Dubrovnika. Zašto ste odustali? Zašto ne poštujete važeće dokumente RH?
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade poštovani Zoran Milanović. Izvolite.
Dakle više od 500 milijuna eura je osigurano za Dubrovački aerodrom odnosno zračnu luku, ona i sada ima preko milijun i pol putnika godišnje i bit će još propusnija i modernija i 330 milijuna eura za cestovno povezivanje, evo to je dokle smo došli. Ispričavam se ako vas to ne zadovoljava. A kada bude jasno da je to most ili ne znam šta, šta je to cestovno povezivanje, onda ćete vjerojatno ostati bez ijednog pitanja. Dakle trenutno 330 milijuna za cestovno povezivanje. Šta to znači, to si prevedite. Ja ću za sada još uvijek biti suzdržan pa ću reći da to nije most nego je tobogan, cestovno povezivanje, eto dotle smo došli. A dokle ste vi došli? Do otvaranja gradilišta pet puta bez dozvola, odnosno bez novaca puno važnije i sklapanje ugovora sa izvođačima koje smo morali raskidati i izlagati se tko zna kakvim rizicima. Firme su propale radi toga. Dakle ondašnja vlada je svjesno fraudolozno sklapala ugovore sa izvođačima za izgradnju mosta za koji nije osigurala ni lipe. I sada govorimo ovdje o nekakvoj inicijativi HDZ-a u Saboru da se to poveže sve sa mostom, pa to je travestija, to je neozbiljno. Dakle 330 miiljuna je tamo, e sada ako nije most, šta je? alternativa je koridor iznad Neuma, ali to nije naš teritorij. To je rješenje kojem bi ja također bio sklon ako se može osigurati eksteritorijalnost, ali ne može. Prema tome nemamo pregovarača s druge strane u BiH, dakle ostaje most, ostaje nekakav podvodni tunel. Ali ajmo da ja to ne tvrdim da ja o tome ne odlučujem nego da to Europska komisija dovede do kraja. Ja vam samo govorim što smo do sada napravili, jako puno, ranije nije napravljeno ništa. uredu nismo bili članica EU, ali nije napravljeno ništa. Dakle jeste li zadovoljni ovim odgovorom? 330 milijuna za cestovno povezivanje Dubrovnika sa sjeverom. To može biti preko Pelješca i ne vidim gdje drugo, ne može biti preko Korčule i Lastova. Što se tiče prostornih planove, gledajte postoji strategija, postoje veliki projekti, a svi drugi bilo to strategija, a naročito županijski prostorni planovi koji su planovi nižeg reda u odnosu na ove više, vidim da to posebno žulja župana dolje kao da je to državni dokument prvog reda, to će se promijeniti u zajedničkom interesu ako uspijemo ostvariti taj projekt. Ali Jadransko-jonska autocesta je nešto drugo, dakle ne znam hoćemo li graditi kroz ona mala lijepa mjesta Dubrovačkog primorja ljudima preko terase i kroz podrume i konobe autocestu s 4 trake ili gore recimo na platou gdje je brže, jeftinije i kvalitetnije i tako vezivati promet iz Crne Gore, Albanije i Kosova jer Albanija i Kosovo kako stvari stoje nikad iz političkih i nekih emotivnih razloga neće htjeti ići preko Srbije nego bi htjeli ići preko Hrvatske a time produljujemo hrvatsku autocestu koja završava u Pločama i južno od Ploča živi još jako malo naših ljudi. Ali južno od Dubrovačke županije zajedno sa Kosovom i Albanijom živi 6 milijuna ljudi. Zamislite da cijele godine pomalo putuju prema sjeveru kakvi su to prihodi Hrvatskih autocesta. Toliki da čak ni cijena izgradnje kilometra koju smo uspjeli dosegnuti za vrijeme mandata jednog ministra i jedne Vlade neće biti prepreka da se na tome zarađuje. To je takav potencijal ali na tome se treba raditi. I eto to radimo. Prema tome zamjerka da je to protivno prostornom planu županija oprostite nije ozbiljna, promijeniti ćete, promijeniti ćemo ga zajedno je li tako?
Komentar Frano Matušić.
Nažalost za vaše ponašanje oko mosta se može reći da je travestija. Kada ste došli na mandat 2012. rekli ste da nećete graditi mosta. Vaši kolege i vaši partneri su govorili da je to bajka, vaš ministar je rekao da će on riješiti promet Neuma sa 5 milijuna eura, vidimo kako ga je riješio. Ja ću vas samo podsjetiti što ste rekli 2012. u siječnju. Rekli ste, autocesta bila ona dio jadransko-jonske autoceste ili služila samo Hrvatskoj kao kopča da se izbjegne neugoda oko spajanja Dubrovnika će se raditi. Rekli ste sljedeće, napraviti ćemo autocestu, dakle od Ploča, sada je do Ploča autoceste do Ploča, od Ploča dolinom Neretve preko teritorija Bosne i Hercegovine iza Neuma 10km, prema Slanom i to je veliko rješenje za Hrvatsku. To ste rekli prije dvije godine. Pa tko vama išta više može vjerovati? Kakvo jeftino rješenje, o čemu vi govorite? Hoćete li razvijati Trebinje? Je li mislite doista ponižavati hrvatske građane sa juga iz Dubrovnika da idu preko Trebinja prema Zagrebu? Ako želite razvijati Trebinje javite se za predsjednika Vlade Republike Srpske tamo ćete sigurno ostvariti uspjeh.
Novo pitanje poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Moje pitanje je za ministra financija gospodina Borisa Lalovca. Poštovani gospodine ministre najavili ste da će se početi oporezivati kamata na štednju i to po stopi od 12%. Odmah je uslijedila i reakcija određenih krugova kojima se širi histerija i panika i to na način da se plasiraju dezinformacije da se neće oporezivati samo kamata već i cjelokupna štednja koja se nalazi na računima građana. To je išlo čak tako daleko da se počelo i pozivati građane da izvuku svoje štedne uloge iz banaka i drže ih kod kuće jer ih kod kuće nitko neće moći oporezivati. Molio bih vas da još jednom zbog hrvatske javnosti, zbog nas svih ovdje objasnite što će se točno oporezivati a što neće i kolike su kamate na prihode, pardon, kolike su porezne stope na prihode od kamate kojima se oporezuju u našim susjednim državama i Europskoj uniji. Hvala.
Na pitanje odgovara ministar financija Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, vezano za oporezivanje kamata na štednju znači to je ispravna terminologija, znači nema oporezivanja štednje, zapravo ne znam baš ni u Europi da netko oporezuje depozit nego zaradu od te štednje, svakako je jedan od instrumenata gdje smo gledali kao kompenzacijsku mjeru jednog dijela prihoda koja će se zapravo ići na teret jedinica lokalne samouprave, rasterećenja dohotka od rada a svakako kao jedna od mjera gdje bi se trebali kompenzirati ti učinci. Međutim, kada dobijete određeni podatak da u Republici Hrvatskoj imate jaku koncentraciju štednje onda se postavlja pitanje njihove redistribucije. Oko 400 tisuća hrvatskih građana u hrvatskim bankama ima oko 147 milijardi kuna, znači 147 milijardi kuna štedi 400 tisuća hrvatskih građana. I oni godišnje od kamata zarađuju 3,8 milijardi kuna. Znači svake godine 3,8 milijardi kuna 400 tisuća hrvatskih građana zarađuje od kamata na štednju. Koliko se taj dio distribucija da bih vam pokazao kolika je koncentracija velikog dijela štednje kod malog broja građana da samo 50 tisuća hrvatskih građana ima 75 milijardi kuna štednje, znači samo njih 50 tisuća i da oni samo oni zarade godišnje 2,3 milijarde kuna a da je to neoporezivo a da nam je rad oporeziv sa 40%, pa imate na to i prirez od 18%. I kada vidite ovu strukturu da nam je 50 milijardi kuna godišnje oporeziv rad i zato nitko ne želi doći u Hrvatsku a da vam je kapital u Hrvatskoj oporeziv sa 6 do 7 milijardi kuna kroz porez ova štednja nula postavlja se pitanje da li je redistribucija cjelokupnog tog sustava pravedna. Mnoge zemlje Europske unije snažno oporezuju štednju, kamatu na štednju, snažno oporezuju. Nama susjedne zemlje po 25%, skandinavske zemlje po 30%. Znači mi smo se odlučili sa najnižom stopom od 12%. I zamislite ovi koji danas zarađuju 3,8 milijardi kuna godišnje sada će zarađivati 3,4 milijarde kuna godišnje. Znači 400 milijuna kuna govorimo, i sada možemo postaviti pitanje je li ova stopa koja je najniža da li je ona u tom dijelu pravedna. Ali rad smo navikli oporezivati 40%, 18%, uzimati od radnika sve. Zato nemamo danas radnih mjesta. A kada vidite kakva je, koje su bipolarne strane u Hrvatskoj da imate 50 tisuća građana sa 75 milijardi kuna a imate 150 tisuća hrvatskih građana koji ne mogu platiti svoje račune do 10 tisuća kuna. Pogledajte kakvo smo društvo stvorili što se tiče a ovi se ne mogu zaposliti. Ovih 150 tisuća se ne može zaposliti a rad je oporezovan sa vrlo visokim stopama. A ovih 75 milijardi koji drže ovih 50 tisuća njih se ne oporezuje. I zbog toga mjere Vlade Republike Hrvatske su suštinske, strateške, upravo u ovome smjeru da smanjimo oporezivanje, da zaposlimo, a oni sa svojim kapitalom neće pobjeći jer se plaća po rezidentnosti. Ukoliko mogu otići u drugu zemlju, mogu samo platiti više. Ako Hrvati odluče štediti u Švedskoj platit će 30%, u Hrvatskoj će plaćati 12. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. 30. pitanje poštovani Damir Kajin.
Pitanje želim postaviti ministru unutrašnjih poslova. Uvaženi gospodine ministre, Istra je prepuno tih kako se to zove hip-hop festivala. Ja ih inače, da budem iskren, nazivam narkofestivalima. Na ovogodišnjem Dimensionsu, Outlooku kod 300 osoba Policija je pronašla drogu. Jučer smo dobili izvješća Policijske uprave istarske i u Rovinju kod njih 50 i nešto također je pronađena droga i za to je izdala mandatne kazne, govorim o Policiji, od preko milijun i 200 tisuća kuna. Jasno, ajde da ne pretjerujem pa da kažem svi, 95% koji su na tim festivalima zapravo su na tableticama. To na neki način Hrvatsku pretvara u narkodestinaciju koju sponzoriraju lokalna samouprava, ali i naše Ministarstvo turizma sa 300 000 kuna. E sad se postavlja pitanje kako svemu tome stati na kraj. Ja mislim da znam, ali sam bespomoćan i ono što je najgore, navodno na tom Outlooku kako pišu mediji, ove godine sa svojom grupom Grain trebao se pojaviti i onaj đelat koji je nekolicini njih odrubio glavi dole u Siriji odnosno Iraku. Radi se o 24-godišnjaku Abdel-Majed Abdel Bary, đihad …. I pitanje bi bilo gospodine ministre da li netko prati što se dešava na tim festivalima u Puli, da li se rade, tko to radi te radne dozvole ako takvi ljudi kao što mediji pišu dolaze, da li radi netko sigurnosne provjere jer imam dojam da cijela ta radikalna londonska scena dolazi u Istru malo se odmorit i onda se opet vraća na svoje startne pozicije gore u London.
Zahvaljujem. Na pitanje odgovara ministar unutarnjih poslova, poštovani Ranko Ostojić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovani saborski zastupniče, kako ste vi i naveli zapravo u samoj najavi zastupničkih pitanja onda sam ja to malo i pripremio. Brojke koje ste naveli su djelomično točne. Odgovorit ću prije svega na rezultate suzbijanja zlouporabe kriminaliteta droge na muzičkim festivalima. Ova zadnja tri koja su se odvijala u 9. mjesecu prekršajno 154 osobe koje su prijavljene na Dimensions festivalu koji je bio 27.8.-1.9., o količinama da sad to ne govorim, ja ću vam dati to napisano sve uredno, 192 osobe prekršaj, a 6 osoba kazneno na Outlook festivalu, a na ovom festivalu u Rovinju 51 zapljena droge, utvrđeno 1 kazneno djelo i 50 prekršaja. Međutim ja ne bih umanjivao naravno, vidite i sami da aktivnost Policije, a posebno rezultati koje je Policijska uprava istarska napravila na području problematike droga da bi mogao zaključit da je ovo bilo kakva narkodestinacija, naime zato bi vam bila vrlo jednostavna komparacija sa bilo kojim ovakvim sličnim festivalom u svijetu. Prema tome, o tim statističkim podacima toliko. A što se tiče ovoga gospodina L Jinnya ili britanskog repera za kojeg navodno je utvrđeno da bi trebao nastupat na Outlook festivalu, izvršenim procjenama odnosno provjerama u nadležnoj referadi Odsjeka za strance, državljanstvo u Policijskoj upravi istarskoj ne pronalazi se osoba s navedenim identifikacijskim podacima niti je podnijela zahtjev, niti je izdana potvrda o prijavi za eventualnu dozvolu za rad. Prema tome, itekako se prati što se toga tiče. I zadnji dio odgovora, navedeni gospodin koji je osumnjičen za egzekuciju novinara Jamesa Foleya prema evidencijama iz Ministarstva unutarnji poslova nije boravio na području Republike Hrvatske. Hvala.
Komentar, Damir Kajin.
Znači ove godine ipak želim pohvaliti Policiju. 397 njih je posjedovalo drogu na tri festivala. Hrvatske sigurnosne službe moraju postrožiti sve mehanizme na otkrivanju bilo kojih radikalnih elemenata pa i đihadista. Da se razumijemo, islamska zajednica u Hrvatskoj je lojalna Hrvatskoj državi i nije sklona nikakvom radikalizmu, to podvlačim. Konačno, zagrebački imam Aziz Hasanović kao nitko je osudio te zločine u Siriji i Iraku i ne daj Bože da netko muslimane izjednači sa nekim radikalima. Ali Pula, Istra, to želim reći, mi imamo problem sa tom drogom i ti festivali su rasadnici te pošasti i imali smo problem pred nekoliko godina i sa Istarskom policijom o čemu ću govoriti kasnije o izvješću. A mediji govore u velikoj mjeri da su neki od te grupe, kako se to zove, prljavci ili tako nekako prevedeno, naprosto boravili dole u Istri. Hrvatska je gospodarski uzdrmana, socijalno je ranjiva ali sigurnosno je postojana i na tome treba naprosto inzistirati jer je to sigurno jedna kvantitativna prednost Republike Hrvatske možda pred nizom drugih zemalja u Europi.
Pitanje će sada postaviti uvaženi kolega Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pitanje bih uputio predsjedniku hrvatske Vlade, gospodinu Zoranu Milanoviću. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, Zakonom o koncesijama člankom 10. propisana je izrada Studije opravdanosti davanja koncesija i procjena njezine vrijednosti. Člankom 12. propisano je da ta studija mora posebice sadržavati procjenu financijskih učinaka za Republiku Hrvatsku, ekonomsku i pravnu analizu i analizu javnog interesa. Gdje je studija opravdanosti? Gdje je procjena financijskih učinaka? Tko je to izradio? Koliko je to plaćeno? Je li plaćeno? Na temelju čega ste odlučili da je ekonomski opravdano dati autoceste u koncesiju? Gdje je analiza ukupnog javnog interesa i kako je moguće da se opće prihvaćena politička odluka o gradnji javnog dobra svodi na ekonomsku računicu. Hvala lijepa.
Odgovor predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Sve te procjene naravno postoje i čudi me da ih niste vidjeli, ali možda da zavirite u gospodarski program one prethodne Vlade HDZ-a kada ste također bili u stranci koja je u svom planu gospodarskog oporavka tako se zvao iz 2010. kao jednu od mjera predviđala koncesiju autocesta. Točno? Točno. Jesmo li to tada napadali? Nismo. Ali to ste vi napisali, tada se tome niste protivili. Govorim o monetizaciji. Dakle, hrvatski građani su sudjelovali u financiranju autocesta i sudjeluju i dalje, tih ogromnih, ne toliko skupih, ali ogromnih kredita kroz određeni iznos u cijeni goriva kao i svi oni stranci koji kupuju gorivo na hrvatskim crpkama tijekom ljeta kada su one najnapučenije i kada se odvija najveći postotak prometa na njima. Hrvatske autoceste su javno dobro. Povijesni projekt koji je započela i do praktički skoro zrele faze dovela Vlada Ivice Račana. Kasnije se to produžilo dolje i do Ploča, to je dobro. To nema jasnu ekonomsku računicu, ali postoji nešto više od ekonomske računice, a to je nacionalni interes. Nacionalni interes Hrvatske je da bude povezana autocestama i tu smo bez europskih fondova, bez i jedne lipe novca Europske komisije, regionalnih i drugih razvojnih fondova izgradili i povezali Hrvatsku kao ni jedna druga država u istočnoj Europi. Čak niti Slovenija to nije napravila na takav način. Drugo, Slovenija je puno kompaktnija teritorijalno. Hrvatska sa svoja četiri i pol, ni četiri i pol milijuna stanovnika ima ogromne udaljenosti koje treba povezati i to smo uspjeli. Preko 4 milijarde eura glavnice to treba vraćati. Dugovi se vraćaju. Dajte model. Možda piše u toj strategiji gospodarskog oporavka Vlade čiji ste podupiratelj bili tada, možda piše kako osigurati taj novac. Koncesija, monetizacija temeljem jasnih pravila i ugovora je civiliziran poslovni model koji postoji u cijelom svijetu i u velikom dijelu zapadne Europe. Kao što znate u Istri od prvog dana autoceste funkcioniraju po tom modelu. Kad se vozite primjećujete li razliku? Ne primjećujete. Primjećuju li Istrani razliku? Ne primjećuju. U tom ugovoru će bit ako se i kada sklopi jasno precizirano šta se događa u slučaju da promet premaši određenu količinu. Dakle, to ne može bit na štetu Republike Hrvatske. Jasno određeno održavanje, jasno određeno sve. Razlika je jedino u tome što onaj tko će ući u tu monetizaciju može trenutno doći do više milijardi eura gotovog likvidnog novca po manjoj kamatnoj stopi nego mi. Vi to dobro znate. To su osnove i to je sva mudrost. Ceste su ovdje, izgrađene su i neće ih oprati niti odnijeti itko. Izgrađene su naporom države. Dakle, to je teret koji je samo marginalno prebacivan na građane. To nije rađeno iz proračuna kao u Sloveniji. To je rađeno u trenutku i počelo se raditi u trenutku kada su se na međunarodnom tržištu novca u vrijeme izrazite konjukture otvorile mogućnosti 2000., 2001. godine. Kao što se sjećate to čak nije bio niti izborni program tadašnje koalicije, čak se to nije obećavalo u izborima, jer se naprosto nije htjelo pričati bajke. Ali kada se preuzela odgovornost shvatilo se da je to moguće, dohvatljivo konačno po prvi puta u Hrvatskoj povijesti i to je sad tu. Dakle, podržavali ste to 2010. Pa nemojte sad podržavati, ali nemojte biti protiv. To je vrlo jasan i precizan model u kojem ćemo se zaštititi u petu decimalu. Ali ako mi date odgovor na pitanje kako vraćati uz ovakav promet koji je mali i neće biti puno veći 4 milijarde eura glavnice ja ću vam se pokloniti.
Komentar Goran Marić. Kolega Mariću funkcionira. Dobili ste upute.
Nije bilo isključeno, vratite mi vrijeme molim vas. Bio je isključen. E sad može. Vratite mi vrijeme molim vas, 15 sekundi. Vratite mi vrijeme gospodine predsjedniče. Hvala lijepa. Uvijek sam bio protiv koncesija i sada i bit ću i u buduće, ali razumljivo mi je vaše apologetičko objašnjenje, iako mi nije prihvatljivo jer niste odgovorili niti na jedno pitanje. Ali razumijem vas, teško je braniti nebranjivo, a kamoli braniti izjave vašeg egzaltiranog ministra koje su po stilu i sadržaju jedino konfuzne. Zamislite kaže vaš ministar da je to odluka o davanju koncesija poslovna odluka. Pa šta je on direktor Hrvatske? Jednu opće prihvaćenu političku odluku svoditi sada na ekonomsku računicu šankerskog fajrunta je pogubno za Hrvatsku, a vaš egzaltirani ministar kaže da će jamčiti prihode koncesionaru. Zamislite! Prihode koncesionaru jamčiti, a Hrvatskoj rizik i gubitak. Sjajno! Nastavak mazohističke hrvatske prakse, zaštite razno raznih strateških partnera, kupaca i koncesionara. Je li gradnja tih istih autocesta bila poslovna odluka? Nije. Bila je politička odluka. Ne može biti ekonomske odluke kad je u pitanju javno dobro. Ne može, to je javno dobro. A jednokratna isplata o kojoj govorite o koncesiji to je tek znak poražavajući i ponižavajući i za državu i za gospodarstvo i za nacionalnu sigurnost i za narod. Koncesijom ovom koju vi kažete i jednokratnom isplatom to će biti najskuplji kredit Hrvatske koji će se vraćati 30 godina. I ispisujete uputnicu hrvatskom narodu za dugotrajnu terapiju vjerujući da će se … [[Govornik se ne razumije.]] moći liječiti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Iduće pitanje, poštovana Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje uputit ću gospodinu Siniši Hajdašu Dončiću, ministru pomorstva, prometa i infrastrukture. Poštovani gospodine ministre projekt Luka Gaženica – Zadar dakle veliki je zadarski i hrvatski projekt koji smo mi još kao koalicijska Vlada započeli sad već daleke 2003. godine. Iako je taj projekt davno trebao biti gotov pa se obećavalo u prijašnjim mandatima da će to biti 2006., 2007, 2008., 2009. i inače kad god su dolazili izbori bilo je obećavano da evo Luka Gaženica samo što nije otvorena. Međutim, evo kao što smo ga mi započeli mi ćemo očito taj projekt i sami dovršiti. Međutim, kako je prijašnja vlast taj projekt napravila megalomanskim, u tome je najveći problem, po svom oprobanom receptu što više i skuplje to bolje, tako evo sada pri kraju samog tog projekta uspostavilo se da su pristaništa veća i da naši trajekti su preniski za takva pristaništa tako da automobili s trajekta uopće ne mogu izaći, ne bi mogli izlaziti. Recite gospodine ministre što Vlada, što ministarstvo i vi osobno činite kako bi se saniralo ovakvo neodgovorno ponašanje i konačno Luka Gaženica stavila u funkciju?
Na pitanje odgovara ministar pomorstva, prometa i infrastrukture Siniša Hajdaš-Dončić pa zastupnike molim da ne dobacuju.
Hvala lijepo. Pošto vi dolazite iz Zadra, dakle najbolje znate to da se zapravo zadnje dvije godine bavim poslovnim odlukama koje utječu na megalomanske projekte da ih stavimo u nekakvu razumnu da tako kažemo ekonomsku, funkcionalnu konceptualnu cjelinu. Pa tako ću vam recimo ispričati jednu priču iz možda 1950. i posjete Hruščova SAD-u i kopiranje Silicon Valleya koji nikada nije zaživio ili o nekim investicijama u južnoj Italiji '50-ih, '60-ih godina koje se zapravo zovu katedrale u pustinji. Dakle, to su ekonomski apsolutno nefunkcionalni projekti. No međutim, Gaženica nije to. Samo je nažalost od 2006. nadalje tako i vođena. Zar je moguće da cijena kvadrata dakle terminala, ne luke, terminala, iznosi 2600 eura, 50 milijuna eura? Zar je moguće da nema koncesionara za to u tom cijelom razdoblju? I onda netko priča da je netko protiv nekih gradnja luka, terminala. Ne, samo opet poslovnom odlukom staviti to u neku razinu koja je dobra i koncesionarima i građanima. Upravo tako ćemo to i završiti. Završit ćemo da će gradnja terminala, sama zgrada, dakle biti optimalizirana kroz poslovnu odluku i kroz poslovnu odluku će zapravo biti napravljena sa ispod 1000 eura po kvadratu gdje postoji zainteresiranost kažem potencijalnih koncesionara. I opet ta riječ koncesija, jako lijepa riječ. I kroz koncesioniranje jednog dijela zgrade stranim partnerima, dakle koji imaju znanje za upravljanje potencijalnom … [[Govornik se ne razumije.]] omogućiti i domaćem koncesionaru a to je Jadrolinija koja se sprema za unutarnju kabotažu ili liberalizaciju domaćeg tržišta sa 1.01.2017. omogućiti da zadrži stratešku poziciju na zadarskom plovnom području. A što se tiče rampa, dakle to bi bilo slično kao da smo mi francuskim koncesionarima, opet koncesija, dakle omogućili, ne omogućili da prvo razgovaraju sa Croatia airlines pa da recimo ulazno-izlazne rampe ne prilagode Croatia airlines. E takva vam je bila priča i sa Gaženicom, dakle nitko nije razgovarao, projektiralo se, radile su se katedrale u pustinji vjerojatno za lokalne političke probitke. No međutim, Jadrolinija i Lučka uprava Zadar sanirat će taj problem i vjerujem za 2 do 3 mjeseca će te rampe biti nivelirane kako bi flota Jadrolinije koja je takva kakva je, dobra je, ipak mogla pristajati i voziti dakle u zadarskom, ili ploviti u zadarskom plovnom području. I to ćemo napraviti. Kao što ćemo kažem početkom sljedeće godine i krenuti u postupak koncesioniranja dijela tzv. zgrade koja će poslužiti kao zgrada terminala. Ali postepeno i kažem jednostavno modularno. I u konačnici bih rekao, dakle cijeli projekt Gaženice je vrijednosti oko 170 milijuna eura, u konačnici od 2016., 2017., dakle bilo koja buduća Vlada, ja ću samo postaviti pitanje tko će vraćati taj kredit? Da li Lučka uprava Zadar ili Vlada Republike Hrvatske? Kao i druge luke, vraćat će Vlada Republike Hrvatske budimo svjesni toga. Hvala.
Novo pitanje, Furio Radin.
Poštovane kolege pitanje postavljam gospodinu premijeru jer je u prošlosti taj problem već predočen na svim drugim razinama i bez uspjeha. Radi se o diskriminaciji, jednoj posebnoj diskriminaciji. Govorim o jednom pulskom poduzeću koje se bavi proizvodnjom, koje izvozi, ali i koje se bavi nautičkim turizmom i malom brodogradnjom. Riječ je o tvrtci "Tehnomont" iz Pule koje zapošljava 600 ljudi i postoji gotovo 6 godina, koja je puno Puli dala. I radi se o poduzeću koje izvozi 80% svoga prihoda. To govorim iz razloga što je Tehnomontova marina odlukama prijašnje Vlade i nadležnog ministarstva stavljena u potpuno neravnopravan i diskriminirajući položaj spram ostalih marina u Hrvatskoj. Tehnomontova marina plaća 14 puta, ponavljam 14 puta gospodine premijeru, veću naknadu od bilo koje druge marine u Hrvatskoj. O tome je Klub zastupnika IDS-a već govorio u Saboru međutim unatoč silnim obećanjima nadležnog ministarstva da će se ovaj problem riješiti on nakon 5 godina još uvijek postoji. Podsjetit ću da je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja dala svoje mišljenje kojim je ustvrdila da je trgovačko društvo "Tehnomont" u podređenom položaju u odnosu na druge marine i to već 8 godina. Vjerujem, kad bi tvrtka Technomont imala isti položaj … imala bi … sredstva za izvoz i za poboljšanje naše inače loše ekonomije. Što misli, dakle, Vlada učiniti da ovo poduzeće bude u ravnopravnom položaju prema ostalim … u RH te da se ova nepravda konačno riješi u razumnom roku? Hvala.
Odgovara premijer Milanović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, malo mi je komplicirano odgovoriti na pitanje u tako konkretnom slučaju s kojim nisam upoznat. Mada znam za tvrtku Technomont i znam da za nju znaju po cijelom svijetu. Ne znam, kad sam bio u Novom Zelandu, u Oaklandu, dakle policijski brod na koji su oni bili jako ponosni u obalnoj straži je rađen u Technomontu. Prema tome, nije to firma za podcijeniti. S kakvim problemima se susreću, moram provjeriti. A što se tiče … gospodarstva i brodogradnje, a Technomont je i brodogradilište, malo, evo ga, za Uljanik radimo sve da zatvori financijsku konstrukciju opet i opet da bi na vrijeme isporučili brodove naručiteljima koji imaju velike potrebe i o preciznosti i točnosti isporuke će ovisiti 10, 20 ili 30 brodova u budućnosti. Vlada vodi računa o tome i vodit će i ubuduće, naravno u okviru pravila Europske komisije koja su rigorozna, a znamo da smo u brodogradnju ulijevali milijarde i milijarde kuna poreznih obveznika, godinama i godinama i da su od toga imali koristi svi koji su bili u poslovnom ciklusu, kooperanti prije svega, menadžmenti, razni menadžmenti, brodogradilišta, a 99% nacije vrlo malo ili ništa, plaćali su to. Prema tome ja ću ispitati o čemu se radi i dobit ćete pisani odgovor jer svaki detaljniji odgovor u ovom trenutku bi bio neodgovoran od mene. Koncesije su jedan od značajnijih potencijalnih izvora prihoda u Hrvatskoj, neiskorištene, naročito … obala u pitanju, kada je u pitanju nafta, kad su u pitanju nafta i plin, tu bih se još htio samo osvrnuti s obzirom da su tema koncesije na jednu temu koja u javnosti cijelo vrijeme tinja, a radi se o istraživanju ugljikovodika u Jadran. Dakle, u Jadranu se nafta i plin istražuju i buše već desetljećima. Iskreno govoreći, da je Jadran zatvoreno more, samo Hrvatsko more, ja bih bio protiv istraživanja nafte i plina. Međutim nije. Na sreću ili nažalost, imamo susjede koji su tu jako aktivni, a s obzirom da nafta, u slučaju havarije koje doduše nikad nije bilo, ne putuje s putovnicom i s vizom, nego naprosto pređe na drugu stranu, nama u ovom trenutku ne preostaje nego da se pridružimo onima koji se time već bave i da od toga pokušamo izvući korist za ovu generaciju i za generacije koje dolaze. Prema tome, i u takvim stvarima i u stvarima autocesta, gospodin Marić je maloprije govorio, pozivam vas na suzdržanost, na racionalnost. Nije točno da Vlada preuzima obaveze i obavezu da isplati koncesionara jer koncesionar na kraju krajeva ima poslovni interes u tome. Dakle, nitko ovdje ne bi dolazio da ne vidi mogućnost zarade i rasta prometa. I mi je vidimo, pitanje je samo možemo li čekati. I kada to kažem, čudi me da to ekonomist ne razumije. Svaka politička odluka je ekonomska i obrnuto. Ne idete u projekt ako vas on politički uništava, ali ako postoji mogućnost, idete u projekt. Da su autoceste prije 15 godina procijenjene na 100 milijardi eura, Hrvatska se ne bi makla s mjesta, ali procijenjene su na nekoliko milijardi i tu se ukazala mogućnost. I to je taj sretni trenutak. Sve velike političke odluke su ekonomske. Revolucije su možda nastajale iz drugih razloga, ali su na kraju bile uvijek potaknute poslovnim pitanjima. U Bostonu, Bostonska čajanka, Francuska revolucija, porezi, uvijek je pitanje novca, dakle to je uvijek politika. To je uvijek politika. Eto, dobit ćete pisani odgovor. To je najkorektnije što vam mogu reći.
Komentar, kolega Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine premijeru. Ponovit ću, radi se o poduzeću koji ima 600 radnika i koji nikad nije tražio niti kunu od države. Jedna tipično, kako bih rekao, istarska priča. Unatoč tome, jedino na Technomontu se primijenila … koncesiju puna cijena koja je definirana zakonom. Svi drugi su imali razne oblike olakšica. Mi to smatramo diskriminacijom i molim vas osobno, da vi osobno, hoću reći, vidite o čemu se radi jer doista mi smatramo da je možda netko u prošlosti htio da Technomont ne prihvaća takvu cijenu i nema tu marinu, ali je Technomont ustrajao i ima i dalje tu marinu pa onda i zaslužuje da bude tretiran kao i ostale marine u Hrvatskoj. Hvala.
Zahvaljujem. I iduće pitanje bit će postavljeno premijeru, a postavit će ga kolega Dražen Đurović.
Gospodine predsjedniče Vlade, ove najavljene izmjene poreza na dohodak, s obzirom da će se hrvatskim građanima povećati plaće u manjoj ili većoj mjeri, svakako mislim da većina, mi svi pozdravljamo, no ono što će se reflektirati, reflektirati će se na općine i gradove kojima je upravo taj prihod jedan od važnijih prihoda i kojima će se smanjiti prihodi, posebice će to pogoditi zapravo prihode općina i gradova na području Slavonije kojima će se, koji i ovako imaju vrlo niski kapacitet. Primjerice, grad Požega, u kojem ja živim, će se smanjiti prema procjenama za oko 4 do 4,5 milijuna kuna, to je 10 do 12% izvornih prihoda. Đakovu za 4,5 milijuna kuna, to je oko 15% izvornih prihoda proračuna grada. Dakle, pitanje, da li postoji ikakav plan na koji način će se zapravo pomoći gradovima da im se toliko drastično ne smanje prihodi? Kod promjena ovih poreznih razreda poreza na dohodak, a drugo je pitanje što možemo utvrditi u ovom trenutku drugi dio pitanja da recesija u RH u ovom trenutku traje kao Drugi svjetski rat, znači 6 godina je ukupno recesije od toga oko 3 godine prethodne HDZ-ove vlade, 3 godine vaše današnje Vlade. Da li imate ambiciju kao Vlada u ovoj posljednjoj godini mandata, da li imate neki plan sustavnih mjera, monetarne i fiskalne politike da u ovoj zadnjoj godini mandata barem završite mandat sa time da Hrvatska iziđe iz recesije ili tog plana uopće nema, već ćemo početi 30.rujan slaviti i obilježavati kao hrvatski dan recesije?
Zahvaljujem. Odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Hrvatska će izaći iz recesije nakon što je u njoj bila predugo, a zašto je bila tako dugo u recesiji i zašto je ušla u recesiju na jedan trom način polako, polako, polako bez možda nekakvih dramatičnih padova, za razliku od nekih država na to sam danas već pokušao dati odgovor koji ustvari predstavlja konvencionalnu mudrost. Nema tu neke velike pameti. Model rasta je potrošen i treba tražiti novi. Znamo koji je ali to neće ići preko noći. Tko god misli da može preko noći vidi kako je to završilo 2004.do 2008. Troši i ne pitaj tko će platiti. To je isto politička, a ne ekonomska odluka, to je orijentacija koja je bila pogrešna u Hrvatskoj. Slovenija je prošle godine imala kvartalni rast od 2,9%, ali zato je prošle godine u istom kvartalu imala pad od 5%. Mi smo pali 2009.godine i od tada se ustvari nalazimo u recesiji, čak je i 2011.godina bila godina recesije. To prestaje sljedeće godine ali stope rasta od 6% ili 5% ili 4% koje smo imali teško ćemo uskoro imati i nema ih nitko u Europi. Oni koji su ih sada ostvarili su pali u 19% u jednoj godini na početku recesije, što se Hrvatskoj ipak nije ni blizu dogodilo. Vaše pitanje vezano uz izmjenu Zakona o porezu na dohodak je već djelomično bio u jednom od svojih prethodnih odgovora i intervencija obuhvatio ministar Lalovac. Ja vam samo mogu reći da ćemo voditi računa da onima koji ostaju bez određenog iznosa ovaj izračun za grad Požegu otprilike ono čega se ja sjećam jer sam vjerujte mi kroz sve gradove u Hrvatskoj prolazio i gledao koliki bi otprilike mogao biti financijski učinak ove mjere koja ide za time da građanima da više, evo to je to. Naravno, Požega ostaje trenutno bez nekoliko milijuna kuna izvornih sredstava, kroz neke druge korekcije, a pričekajmo još koji tjedan ćemo dio toga i značajan dio toga pokušati nadoknaditi, ali mjera je ispravna. Međutim, velika promjena po meni ide u pravcu ali to je stvar oko koje se moramo dogovoriti i to ne ide u jednom mandatu, da centralna država bude oslobođena ili razriješena svih mogućih odgovornosti koje trenutno već godinama nosimo. Centralna država Vlada i premijer su odgovorni za sve od ovog mikrofona do svakog parketa u svakoj školi, to nije normalno i to je politički teret, a nikakva moć i nikakav utjecaj. Zašto za to ne bi odgovarao grad Požega ili županija Požeško-slavonska? Naravno sa puno više novaca koji će se samo preseliti iz državnog proračuna u lokalne proračune ali vjerujte mi sa tim novcem će doći uvijek 5% više obaveza, to je problem koji lokalna samouprava nema, a centralna država ga živi svaki dana. To je problem koji grad Zagreb nema. Grad Zagreb 5, 6, 8 milijardi vrlo lako se u tome snaći. Mi plaćamo prireze, mi plaćamo velike poreze lokalnoj samoupravi i model je takav kao i u cijelom svijetu da Vlada koja god bila može voditi politiku konkurentnosti kroz poreznu politiku i cijenu rada, a lokalna samouprava i regije kroz porez na nekretnine i imovinu. To je tako svugdje i nije bez razloga tako. Komunalne naknade koje smo iz nekog odgojnog razloga prije puno godina fiksirali kao sv. Pismo eto može se trošiti samo za nogostupe. Sklon sam da se to promijeni. Sami odgovarajte za to. Često prigovaraju komunalnu naknadu ne mogu trošiti za ništa drugo, troši za što god hoćeš drukčije ćemo je nazvati. Dakle tu će se voditi računa o tome, podiže se računa da se to kompenzira ali ovo je pravac kojem idemo, to je to, tu povratka nema, to je odluka.
Komentar kolega Dražen Đurović.
Samo da se nadovežem, kada je riječ o porezu na nekretninu upravo ste malo prije govorili o porezu na kamate na štednju i o tome kako nikako se ne oporezuje glavnica, dakle porez na nekretninu je al pari poreza na glavnicu štednje, al pari. Dakle to nije porez na uporabnu vrijednost nego je porez na postojanje štednje. Potpuno je pandan tome kao da ste uveli i porez na samu štednju. Ja ne znam kako se nikako oko toga ne razumijemo već se stalno ta mantra o porezu na nekretnine vraćamo, a hvala Bogu za sada nećemo dočekati da se ona uvede. Nisam ja taj koji vas treba podsjećati to i sami znate, ali da je ukupan kumulativni pad BDP-a u ovom šestogodišnjem razdoblju recesije dostigao gotovo 13%. Pa mi smo negativni rekorderi. A kada je riječ o uspješnosti mjera gospodarske politike o kojem ponovno nismo ništa čuli, pogledajte konkurentnost Hrvatske i hrvatskog gospodarstva koje danas manja nego što je bila na početku mandata vaše Vlade u bilo koja istraživanja koja su relevantna, a posebice da ne govorimo što se događa sa konkurentnošću gospodarstva na području onih najsiromašnijih dijelova Hrvatske, a tu svako spada Slavonija i Baranja gdje mi jednostavno danas naši hrvatski građani nalazi jedini izlaz i mladi nam masovno odlaze iz Hrvatske. Bojim se da u onim brojevima onih ljudi koji se gube između Zavoda za zapošljavanje i novozaposlenih da su ti deseci tisuća oni zapravo oni naši mladi ljudi koji su napustili Hrvatsku i odlaze raditi u Njemačku, Austriju i inozemstvo. I molio bih pismeni odgovor. Hvala.
Iduće pitanje poštovana Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Svoje pitanje postavljam ministru poljoprivrede gospodinu Tihomiru Jakovini. Poštovani gospodine ministre na koji način će Hrvatska zaštiti proizvođače mandarina i jabuka obzirom na zabranu izvoza u Rusiju? Može li država intervenirati nekim nacionalnim mjerama da zapravo to proizvedeno voće ne propadne? Bili ste nedavno i na Vijeću ministara gdje očito nema još konkretne mjere za sve proizvodnje. I upravo zbog toga pitam vas, zanima me vaš stav i što Ministarstvo poljoprivrede radi po pitanju s jedne strane plasmana roba koje su proizvedene obzirom da je zabranjen izvoz u Rusiju. A isto tako po pitanju mogućeg prekomjernog uvoza, budući da se na europskom tržištu pojavila se velika količina voća, odnosno takve robe koja se može naći u našim trgovinama po smanjenim cijenama. To s jedne strane je dobro za građane međutim, sigurno nije dobro za proizvođače, odnosno nacionalnu ekonomiju. Hvala lijepa.
Na pitanje odgovara ministar poljoprivrede poštovani Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Štovana kolegice Šimac-Bonačić kriza koja je prouzrokovala zabranu izvoza u Rusku federaciju proizvoda poljoprivrednih, prehrambenih proizvoda iz Europske unije je vrlo složena i zahtjevna. Govorimo o gotovo 12 milijardi eura izvoza iz europskih zemalja na rusko tržište i neke velike zemlje izvoznice Njemačka, Nizozemska, Poljska, Skandinavske i Baltičke zemlje već sada imaju … [[Govornik se ne razumije.]] velike direktne troškove i štete. Što se tiče poljoprivrednih i izvoznika hrvatskih proizvoda nažalost zbog relativno skromne vanjskotrgovinske razmjene sa Ruskom federacijom direktne ili izravne štete neće iti tako velike jer Republika Hrvatska je tržila na ruskom tržištu negdje oko 15,5 milijuna eura godišnje od čega je najveći dio zapravo otpadao na prerađevine, dječju hranu, začine i juhe i ostalo, znači Podravka koja je otvorila to zahtjevno tržište je zapravo sa nekih 10, 11 milijuna najviše pogođena dok je sam izvoz voća i povrća na tržištu Ruske federacije bio relativno skroman. Kada govorimo o mandarinama koje dolaze iz vašeg područja i cijenim i pratim zabrinutost samih proizvođača moramo biti realni i govoriti o brojkama. U 2013. godini proizvodnja mandarina je bila 40 tisuća 317 tona od čega smo na rusko tržište plasirali i izvezli točno 3 tisuće 307 tona. Ove godine očekujemo s obzirom da je dobra godina nešto jači urod ali sam siguran za sve ono što poduzimaju naši poljoprivredni proizvođači, odnosno otkupljivači zbog toga što imamo kvalitetom … [[Govornik se ne razumije.]] svojstvima i vremenom dozrijevanja od nekih 15 dana ranije imamo proizvod koji može biti konkurentan i na tržištu, unutarnjem tržištu cijele Europske unije ali i za izvoz u regiju gdje smo inače prisutni. Tako da se taj izvoz od nekih 8% koji je bio na rusko tržište neće direktno, tako direktno osjetiti. Govorimo, kada govorimo o mjerama koje i inače smo poduzeli od prvog dana uvođenja uredbe mi kao Ministarstvo poljoprivrede a ovo je kriza koju nisu prouzrokovali niti hrvatski poljoprivrednici i farmeri niti farmeri Europe nego je politička kriza, radimo zapravo na rješavanju jedinstvene krize koja je problem cijeloga europskog tržišta odnosno poljoprivrednih proizvođača. Na radnim sastancima koji su tjedni, ponekad dnevni na vijeću ali i komisiji donesen je prvi set mjera koji je zapravo spriječio destabilizaciju tržišta. Govorimo o interventnim mjerama otkupa za voće i povrće koje se izvozilo na rusko tržište preko 50%, znači sezonsko voće koje se ne može skladištiti, koje se ne može preraditi, jabuke, kruške, stolno voće, rajčice, krastici, tikvice, cvjetače i nešto i koje je na taj način trebalo otkupiti kroz mjere povlačenja sa tržišta za slobodnu distribuciju, zelenu berbu, neubiranje plodova ili slično. Vrijednost mjere je upravo bila 125 milijuna eura na 160 milijun eura je podignuta jer je uključila i breskve i nektarine. I to je pristupno i to je moguće koristiti i našim poljoprivrednicima. Ono za šta smo se izborili na tehničkim sastancima je da se takve mjere ne mogu provoditi samo na proizvođačke grupe, organizacije, odnosno udružene poljoprivredne proizvođače jer ta tradicija kod nas i kod nekih drugih zemalja Europske unije još uvijek nije dovoljno razvijena. Kada govorimo o mandarini moji suradnici, stručne službe koje rade na tim sastancima od prvog dana smo ukazali na potrebu proširenja same uredbe da obuhvati i agrume i citruse iako je izvoz njih na rusko tržište bio samo 19%. One jesu novim delegiranim uredbama pripremljene, znači imamo kvotu od 7 tisuća 900 tona mandarina, od 1050 tona jabuke i oko 3 tisuće za ostalo voće i povrće. Ona će biti izglasana 23. i do kraja godine, odnosno do isteka same kvote moći će se primjenjivati. Žao mi je što zapravo zbog jeftinih političkih poena nekih i sa ove saborske govornice govore da se nije poduzelo maksimalno ili dovoljno dobro [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] A pogotovo kada to rade i naši EU parlamentarci tako da mislim da je zapravo besramno obmanjivanje hrvatske javnosti kada kolegice Petir koja izjavljuje da je zapravo ona riješila problem mandarina i uvrštavanja ove interventne mjere. Zahvaljujem.
Hvala. Na iduće pitanje poštovana Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ja ću svoj pitanje uputiti premijeru. Gospodine predsjedniče Vlade upućujem vam jedno pitanje iz prošlosti koje ima reperkusije na današnjost ali bojim se i na budućnost ukoliko ga se ne riješi. Europska komisija je prije tako jedno mjesec i pol dana, točnije 29. srpnja objavila izvješće o analitičkom pregledu usklađenosti zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom tečevinom Europske unije za Poglavlje 23. Pravosuđe i osnovna prava i Poglavlje 24. Pravda, sloboda i sigurnost. Prema stavu komisije proceduralno pravni okvir za provođenje istraga posebno u slučajevima ratnih zločina je zadovoljavajući. Konkretno, po tome proizlazi da je onaj famozni zakon oko kojeg smo raspravljali ovdje u Saboru, koji je izazvao velike probleme u Hrvatskoj, dakle Zakon o nadležnosti i organizaciji državnih organa u postupku za ratne zločine koje je Srbija donijela 2003. godine, da je on praktički dobio zeleno svjetlo Europske komisije u ovoj fazi. Ja ću samo podsjetiti da je Srbija tim zakonom područje kaznene vlasti i nadležnosti svojih pravosudnih tijela praktički proširila za kaznena djela počinjena na teritoriju svih republika bivše Jugoslavije i to bez obzira na državljanstvo počinitelja ili na žrtve, što je praktički jedan primjer bez presedana u poredbenom pravu. I doista, u Europskoj uniji nije poznato da bi neka država proširivala područje svoje kaznene vlasti i na nadležnost drugih suverenih država. I sad moje pitanje glasi, mi smo imali vremena i bili smo upoznati, dobili smo to izvješće kao članica Europske unije, zašto na njega nismo reagirali odnosno što mislite napraviti kako bi se zaštitili hrvatski građani [[Upadica Stazić: Vrijeme. Hvala.]] To su prije nekoliko godina bili političari, ali mogu biti i svaki drugi građani. Što mislite napraviti kako bi ih zaštitili u ovom slučaju? Hvala.
Zahvaljujem. Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Komisija je rekla svoje, a mi čekamo akcijski plan pa ćemo se onda na njega očitovati. To je što se tiče procedure u komisiji u pogledu poglavlja 23 i 24 u pregovorima Republike Srbije za članstvo u Europskoj uniji. Što se tiče prakse, odnosno doktrine u pogledu nadležnosti za građane iz drugih jurisdikcija to je potpuno uobičajena stvar, što ne znači da ovo što Srbija radi odobravam. To je potpuno uobičajena stvar, dakle to je vrsta jurisdikcije koja se počela široko u svijetu primjenjivati pa su tako i … zadržali gdje su ga već zadržali. Dakle nije to ništa novo, pitanje je samo je li to opravdano. Ako se sjećate, protiv Sharona je podignuta optužnica u Antwerpenu ili u Bruxellesu, nema veze s Antwerpenom i Bruxellesom, protiv bivšeg izraelskog premijera. To je univerzalna jurisdikcija, ali ovo što Srbija radi je malo neobično. Prema tome, imat ćemo na tome vrlo precizno i hladno i fokusirano oko jer naprosto imamo politički problem s tim. Mislim da sam bio jasan. Dakle Srbija pregovara, Srbija ima benchmarke, predlaže akcijske planove, mi gledamo i normalno da ne možemo dopustiti da nas se, tim više što smo vrlo korektni prema njima, da nas se vuče za nos. Prema tome, svaki puta kad se tako nešto dogodi, ako se dogodi, vjerujte da ćemo reagirati, bez obzira o kome se radilo. Tu se radi o principima. Dakle Srbija si je tu uzela jednu malo širu personalnu jurisdikciju. To može samo pod određenim uvjetima. To je opet politička odluka. To je pravosudna politika, dakle netko je u Srbiji u jednom trenutku odlučio da će oni tako, a to ima utjecaja na odnose država, a naročito u situaciji u kojoj još uvijek nismo dobili odgovor na pitanje gdje je preko tisuću nestalih. Taj odgovor ne možemo tražit u Pakistanu, jedino u Beogradu. To ćemo tražiti jer to tamo mora postojati.
Komentar, poštovana Vesna Škare Ožbolt.
Pa evo gospodine predsjedniče Vlade, ja vas tu moram malo ispraviti. Univerzalnu jurisdikciju ima samo … narod, a ovo što Srbija je sada praktički napravila s ovim zakonom, da vam može uhićivati ljude i tražiti odgovornost ljudi koji su hrvatski građani. Svakodnevno, odnosno ne baš svakodnevno ali vrlo učestalo vam, ako pitate svog ministra pravosuđa ili ako pitate Državno odvjetništvo ili ako pitate ministra unutarnjih poslova, stižu nalozi na koje vi kao Vlada reagirate na način da ih ne prosljeđujete, ne odgovarate na njih, ali mislim da to jednostavno nije način. Dokle će se to tako ići? To nije dobro. Dakle Hrvatska kao članica Europske unije ima jasne instrumente i mogućnosti da ovakav jedan zakon konačno stavi na njega i da praktički prisili ili uvjeri ili kako god hoćete, a da se ne naruše nikakvi odnosi normalizacije, jednostavno ukaže Srbiji da ovakav zakon ne može imati u svom zakonodavstvu koje bi dobilo zeleno svjetlo u Europskoj uniji.
Novo pitanje, poštovana Nadica Jelaš.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje upućujem ministru pravosuđa gospodinu Orsatu Miljeniću. Dakle prije nešto malo više od godinu dana Hrvatski sabor je usvojio izmijenjeni Prekršajni zakon. Tim izmjenama između ostalog uvedena je i mogućnost da se prekršajne kazne naplaćuju na licu mjesta, uz određeni odnosno odgovarajući popust. Kada ste prezentirali taj zakon tada ste rekli da će te izmjene Prekršajnog zakona utjecati na to da bude manji priliv prekršajnih predmeta, odnosno da će biti bolja naplata kazna. Evo sada nakon godinu dana pitam vas kakvi su rezultati primjene izmijenjenog Prekršajnog zakona, odnosno da li ste zadovoljni njegovim efektima.
Ministar pravosuđa, Orsat Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana zastupnice na pitanju. Dakle, u razdoblju od jedne godine ono je relativno kratko ali dakle to su prvi pokazatelji koje imamo. Zakon je polučio zapravo sve efekte koje smo očekivali, čak i nešto više od toga. Znači ako gledamo pod jedan strukturu ono što smo htjeli, htjeli smo rasteretit sudove pod jedan, pod dva povećat naplatu ali ne ono što uvijek kažem zbog punjenja državnog proračuna nego zato što prekršajna kazna ima svoju svrhu odvraćanja znači da se prekršaj ne radi. Svi bi bili najsretniji da nema prekršaja, da se uopće ne puni proračun, to je tako. Dakle, u ovom trenutku za tu prvu godinu Visoki prekršajni sud 49 i nešto posto manje predmeta, priljev znači skoro 50% se smanjuje priljev. To je prvi pokazatelj, znači tu se otvara kapacitet da se svi predmeti rješavaju brže. Pad priljeva na sve Prekršajne sudove oko 33%, dakle ponovo govorim o povećanju kapaciteta. O tome ćemo sigurno govoriti kad budu ovi zakoni o reorganizaciji jer se oni bave i Prekršajnim sudovima. Kod tijela državne uprave, recimo kod Ministarstva unutarnjih poslova 126% se povećala naplata na licu mjesta. Ali što to znači? To znači rasterećenje postupka. Ja ponovo ne govorim o apsolutnim iznosima. Govorim o tome da mi se moramo boriti za državu i društvo gdje se zakon poštuje na prvom mjestu. Kazna kakva je ona se mora platiti. Zašto? Zato što je izrečena. Zato što je netko počinio prekršaj. Dakle, tu i nije relevantno da li je ona visoka ili ne. Ona mora uslijediti trenutno, mora se platiti. Kažem tu imamo povećanje od 126% u odnosu na ovo. Ono dalje sjećate se dosta je bilo govora o tome što smo imali relativno neuspješan sustav naplate. Znači, kad je već došlo do toga da se kazna mora platiti imali smo nekakvih dvanaestak posto kroz više godina. Znači, to je bio jedan od velikih apsurda. Angažira se cijeli aparat državni i onda dođete do toga da naplatite samo 12% kazni. Mislim, samo trošak reći ću vam primjer, trošak recimo Prekršajnih sudova, trošak koliko se izdvaja iz proračuna je nekih 225 milijuna kuna. Znači, već taj sustav je ostao na 12% naplativosti plus recimo ili Ministarstvo unutarnjih poslova ili Ministarstvo financija u svom segmentu ili lučke, nije bitno. Dakle, to smo sve angažirali i što onda? Onda smo poslali poruku, znate mi smo izrekli kaznu ali nećemo vam naplatiti. Dakle, išli smo s tim programom. Sada je u odnosu, znači druga polovica 2013. porast 16%, a prva polovica 33% u odnosu u naplativosti u mjerenom razdoblju jer smo uveli drugi način naplate i dali smo mogućnost građanima zapravo da plate odmah uz popuste ili dvije trećine u određenom roku. Ono što je možda također važan pokazatelj, jer ovdje nije represija na prvom mjestu. Mi smo sada ovaj represivni dio naplate, znači kad se naplaćuje putem FINA-e pao ispod 30%. Znači, u ostatku se plaćaju dobrovoljno. Dakle, to su sve efekti koje imamo sada. Naravno da ćemo pratiti dalje. Imamo tu i registar. U registru je na žalost 30 i nešto tisuća građana, u registru nenaplaćenih kazni. Dakle, to su ljudi koji kad dođu na šalter neće moći registrirati svoj auto jer nisu platili kaznu. Naravno, oni dobiju uplatnicu, mogu to riješiti i ići dalje. Imamo taj jedan postotak, ali on je tu postavljen. Znači, to je mehanizam koji radi, daje dobre rezultate. No, odmah sad ovdje mogu reći gdje god uočimo da možemo neke stvari možemo popraviti ići ćemo dalje s tim. Ali ono sve što smo zacrtali i što ste uostalom ovdje u velikoj većini izglasali se ostvaruje. Ja ću vam dati pisano sve točno podatke, jer znate da sada ne iznosim koliko je [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] ne znam inspekcija, ovo, ono, itd. Hvala.
Zahvaljujem. Pitanje će sada postaviti potpredsjednik Doma, poštovani Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade, gospodinu Milanoviću. Gospodine predsjedniče Vlade, vi ste malo prije u odgovoru sami rekli da smo mi vrlo korektno postupali prema Republici Srbiji, a da nas oni vuku za nos. Činjenica je da dok s jedne strane Srbija traži potporu za ulazak u EU, s druge strane krajnje ne europski čini sve da potisne, podijeli, potpuno asimilira Hrvate u Srbiji. Najnoviji primjer je poklon srpskog predsjednika Nikolića udžbenika na ćirilici Bunjevcima koji naravno nikad nisu pisali ćirilicom, sve na tragu onih velikosrpskih nastojanja još od 930.-tih godina kad su Bunjevci proglašavani Srbima katoličke vjere, pa do Miloševićevog režima 90.-tih godina koji je promicao neku izmišljenu posebnu bunjevačku naciju. Međutim, ono što želim pitati je zašto ste vi na to, na takav nasrtaj na manjinska prava Hrvata u Srbiji odgovorili vrlo bojažljivo, mlako hajmo reći da to baš nije najkorektnije. Zašto niste reagirali na to što je govorio patrijarh srpske pravoslavne crkve Irinej u Pakracu, u Hrvatskoj, u mjestu gdje je 1. ožujka '91. gdje su srpski teroristi zauzeli policijsku postaju i općinu postavili na zgradu općine zastavu Republike Srbije i četničku zastavu i onda oružanim napadom na hrvatske policajce koji su kolegama došli u pomoć započeli zapravo agresiju na Hrvatsku. U tom Pakracu iz kojeg su pobunjeni četnici oteli liječnika dr. Ivana Šretera, zvjerski ga mučili i ubili samo zato što je bio Hrvat, gdje je patrijarh srpske pravoslavne crkve koji je došao iz Beograda kako su mediji prenijeli tvrdio da je ovdje ubijano 19000 nevine djece, te dodao kako je tragedija tim veća što im je kršćanska ruka odrubila mnogima glave i pozvao Katolike [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] da pokažu malo suze i pokajanje. Zašto nitko na to od vlasti, Vlade nije reagirao? Hvala.
Na pitanje odgovara premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Pa možda da pitate svog predsjednika stranke koji je kao ministar unutarnjih poslova bio prst i nokat u funkcionalnom smislu sa ljudima koji su u vrijeme rata bili glasnogovornici te politike Beograda. Samo znate, nije mi nikad palo na pamet da ga optužim da je zbog toga izdao nacionalni interese ili da je slabić, nego je to naprosto kreativna politika. Dakle, sjetite se tko je bio ministar unutarnjih poslova Srbije tada. Ali to je danas partner. Pa vi najbolje znate kako se neke stvari mijenjaju. Ja s tim moram živjeti. Mi bi isto mogli postaviti pitanje odgovornosti nekih ljudi trenutno u vrhu srbijanske vlasti što su radili devedesetih godina. Hoćete to predložiti? Predložite mi to, jer vaša retorika ide u tom pravcu huškanja. Nisam ja ništa slabo odgovorio. Ja sam rekao da to nije najkorektnije, to ću reći i sada. Ali znate što osjećam i što mislim. To je kontekst. To vam je jasno. Dakle, onaj tko se mača lača od mača možda ne mora poginuti, ali će se porezati na njega. Mi ćemo izreći svoje stajalište u pregovorima i u benchmarkovima o srbijanskim zakonima, o intencijama tih zakona, čut će se naš stav. Ali ne tako da nas huškate na to, jer mi smo tu dosta principijelni i čvrsti, ali ne od velikih riječi, a od nikakvih djela. Pa vaši, kažem vam vaš predsjednik stranke je bio ono slikao se i grlio sa ljudima čija uloga u '90-im godinama najblaže rečeno nije baš najčistija. Ali čovjek je imao državničku odgovornost, u toj razini dakle. Ne znam, borba protiv regionalnog organiziranog kriminala, radio je svoj posao. Jel ga netko zbog nas napadao? Nije ga napadao. Naprosto to se tako radi. Ali nakon svega Hrvatska je članica EU, a Srbija nije. Hrvatska je, uz sve svoje probleme, i dalje duplo razvijenija od Srbije i ima bolje potencijale od Srbije. Srbija ima svoje probleme, Hrvatska ima svoje probleme i svoje šanse koje su ogromne i velike, a vi budite razumni i razboriti i ocijenite kada je pravo vrijeme da se nešto kaže. Jer se ovako izgalamiti, mogli bi mi otvoriti jako puno pitanja u Hrvatskoj o ratnom i poratnom i prijeratnom putu nekih ljudi u '90-im godinama. Želite li to? Predložite to, to želim čuti od vas. Izgradnja civilnog društva, demokratske zajednice, kulture je jedan dugotrajan i mukotrpan proces. I on u Hrvatskoj još uvijek traje. Mi se u tome prepoznajemo, u to se dajemo i na tome radimo jer u to vjerujemo, a vi se morate konačno opredijeliti što vam je cilj, da li svaki puta kada ste u opoziciji huškati a kada ste na vlasti praviti se da se ništa nije dogodilo. Tu ja vašu poziciju kao stranke i kao pojedinaca držim nedosljednom, neprincipijelnom i kalkulantskom. To nije ispravno, evo. Dakle, ovaj posao koji svi radimo svatko na svoj način nosi i stanovitu odgovornost. Srbija nas ne vuče za nos jer nije u prilici da nas vuče za nos, ne može, naprosto preslaba je za to. Ne zato jer smo mi moćni ili regionalna sila nego smo mi u ovoj situaciji. Ali nikad se neću ponašati na način na koji se jedno vrijeme slovenska politika odnosila prema Hrvatskoj jer to smatram ispod razine hrvatskog dostojanstva ako se mogu tako poetski ono i nadahnuto kao što bi rekao gospodin Marić egzaltirano izraziti.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa moram priznati da sam u najmanju ruku zaprepašten s tim što ste sve uspjeli reći u svom odgovoru. Dakle, uspjeli ste na moje pitanje zašto niste reagirali na eklatantne stvari koje su suprotne europskim standardima, međunarodnim standardima odgovoriti da je to huškački. Uistinu zanimljiv stav! Niste mi naravno odgovorili zašto na to niste ništa reagirali, nikako, apsolutno jednom riječju. Potpuno je zapravo neprihvatljivo to što ste i prije odgovarali da primjerice niste uopće odgovorili zašto Vlada nije našla za potrebno poslati nikakve primjedbe predsjedništvu Vijeća Europske unije u svezi sa sadržajem mjerila i preporuka vezano uz Poglavlje 23. i 24., niste uopće na to odgovorili. Vi kao Vlada niste poslali. Prema tome, na to isto pitanje niste odgovorili. A naravno možemo se sada verbalnim bljeskovima prepucavati ovdje koliko god želimo ali ostaje istina niste na to reagirali na što ste trebali reagirati, na što vas obvezuje vaša pozicija, a apsolutno je neprihvatljivo da onda one koji vas pitaju zašto to niste učinili optužujete da su huškači, ne znam kakvim riječima. To nije način komunikacije a nećete uspjeti se ni opravdati pred hrvatskim narodom. Hvala lijepo.
Prije nego što nastavimo sa postavljanjem pitanja jedna obavijest. Ostala su nam još 3 zastupnička pitanja i 3 odgovora, a onda ćemo kolegice i kolege odmah odraditi prije stanke prvu točku dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Pa sad molim sve zastupnike da iz svojih klubova, iz svojih kancelarija, ureda se upute polako u sabornicu kako bismo mogli kvalitetno odraditi tu prvu točku dnevnog reda. Pravo da postavi zastupničko pitanje sada dobiva uvaženi Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Postavljam pitanje ministrici kulture, gospođi Zlatar Violić. Kada jedna Republika, kao što je Republika Hrvatska, sa 4,5 milijuna stanovnika ulazi u integraciju od 500 milijuna stanovnika što je EU onda bi kultura i kulturna politika i vođenje kulturne politike koje je ostavljeno nacionalnim državama u nacionalnoj domeni morala biti jedna od glavnih prioriteta svake Vlade. I to zato što se takvom pametnom politikom čuva s jedne strane kulturni identitet naroda, prostora, građana, kulturnog i umjetničkog stvaralaštva, a isto tako se hvata mogućnost da se iz sektora kulture direktno ili indirektno doprinese sa gotovo 5% doprinosa BDP-u, što je slučaj u nekim europskim zemljama, i da se ostvari gotovo 5% zaposlenosti u sektoru iz kulture. Poštovana ministrice s povlačenjem projekata iz EU Ministarstvo kulture kasni ili nije do kraja uspješno, potpuno je krivo postavljen proračun Ministarstva kulture koji je upravo baziran na tome da stimulira potrošnju i manifestacije, a da ne otvara nove programe kao ispomoć onima koji sami apliciraju za sredstva EU. Pored toga treba reći da proračun za kulturu nikad nije bio manji niti u apsolutnim ni … [[Govornik se ne razumije.]] postocima. Istovremeno ne rješavaju se nužnosti, ne grade se arhive. Kerestinec stoji, Hrvatski povijesni muzej. Stanje u institucijama u kulturi je izuzetno loše, to možemo vidjeti svaki dan u medijima. Gotovo da nema kazališne kuće u kojoj nema sukoba. Gotovo da nemamo situaciju da smo imali niz skandala oko pojedinih imenovanja vodećih ljudi, a da ne govorim o kompetentnosti pomoćničkog kadra u Ministarstvu kulture koji nije uspio ponuditi takve programe. Zašto, gospođo ministrice, takvu situaciju dozvoljavate i ne činite ništa na rješavanju tih problema?
Na pitanje odgovara ministrica kulture, poštovana Andrea Zlatar Violić. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče hvala na pitanju koje je složeno od nekoliko razina pa ću početi sa vašim prvim dijelom, a tiče se europskih fondova i sufinanciranja hrvatskih projekata iz europskih fondova. U prvome redu postoje kao što je jasno novi programi, kreativne Europe koju ujedinjuju i bivše medijske programe i bivši program kultura od kojeg je do sada u prvih 6 mjeseci povućeno već više od 600 tisuća eura na ime Hrvatskih proračunskih korisnika. U većoj mjeri, moram reći da su ti, oni koji su uspjeli dobiti sredstva, sada ne samo dijelovi, inače više obrazovanog za povlačenje fondova civilnoga društva u kulturi, nego i same institucije. Drugo, na pozicijama unutar samoga ministarstva postoje rezervirana sredstva koja su u potpunosti potrošena za izradu dokumentacije za niz projekata koji će se upravo financirati iza onih linija koje su do sada poznate i odobrene. Kako iz linija koje se tiču 63 64 revitalizacije kulturne baštine u svrhu održivog razvoja, kulturnog turizma, socijalne infrastrukture, a jednako tako iz programa kojeg je spomenuo već ministar Mrsić, socijalnog programa gdje se oko 7 milijuna eura alociralo upravo za poticaj mladima i za poticaje razvoju kulturne infrastrukture putem društveno kulturnih centara u malim mjestima i malim općinama. Ono što mogu kazati to je da u procesu apliciranja na Europske fondove zapravo zaostaju veliki gradovi i da imamo jedan …, imamo zapravo velik broj, trenutno je oko 47 projekta pozitivno ocijenjeno prema, dakle našim kriterijima, kriterijima Hrvatske Vlade i njezinih tijela za listu europskih fondova, međutim to su u ukupnom zbroju, slažem se, možda manji projekti po iznosu. Što se tiče samih investicija, u Hrvatskoj, Hrvatski povijesni muzej je 7. u prioritetu svih strateških projekata u Hrvatskoj. Njegova realizacija ide sporo, ali s obzirom da je zgrada kupljena još '98. godine i da se njezina kupovina već onda smatrala revizijski upitnom, odnosno isplativom, mislim da je činjenica da smo uspjeli doći do novoga projekta, preprojektiranja nove građevinske i da smo našli partnera, ipak ohrabravajući čin. Ne bih se dala impresionirati medijskim iskazima stanja u institucijama. Vi sami dobro znate da su kulturne institucije i kulture u cjelini uvijek mjesto konflikta, uvijek mjesta različitih interesa i da je to dobro. Dakle, to nije mjesto u kojem se traži prostor, u kojem se traži suglasnost, to nije mjesto gdje je riječ o monologu, to je uvijek mjesto gdje je riječ, ne samo o dijalogu, nego polulogu. Evo, od 4 nacionalna kazališta veća u 3 su sada gotova ili su pri kraju, Split je pri kraju, imenovanje intendanata, nakon krize koja je trajala pola godine ili godinu, međutim po rezultatima broja posjetitelja, kupljeni …, vidi se da naši građani, redovni posjetitelji nisu pali pod tu priču, svugdje je kriza, nigdje neće biti ništa dobro. Posebno bih istaknula jednu činjenicu i sa time ću završiti. Što se tiče stanja, odnosno perspektive budućnosti, velikog interesa malih lokalnih zajednica da imaju svoje muzeje, svoje zavičajne zbirke i da kultura bude u tom smislu što više dostupna i na jedan način smo u ovom mandatu ministarstva priklonili se tome da ne podupiremo samo najveće i najjače, da ne kažem … projekte nego da idemo u svaku lokalnu zajednicu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Komentar, poštovani Jasen Mesić.
Uvažena gospođo ministrice, Hrvatski povijesni muzej je imao sve papire, mogao je krenuti prije 3 godine. Propuštena je prilika da se na … hrvatska kultura dodatno eksponira i prezentira. Pogledajte samo porast troškova reprezentacije u Ministarstvu kulture u odnosu na 2011. O zapošljavanju po stranačkim preferencijama se oglasio upravni sud u slučaju arhiva Osijek. Na sudu su pali i zakoni vezani za Dubrovačke zidine, zakoni koje ste zbog stranačke pripadnosti zajedno s Dubrovačkim gradonačelnikom predložili u ime ministarstva. U ovom mandatu, u 3 godine u Hrvatskom saboru, osim jednog jedinog zakona smo imali isključivo izmjene i dopune zakona iz sektora kulture. Gotovo niti jedan novi zakon, osim za zakladu Hrvatska kuća ili Croatia house za koju sada nismo do sada vidjeli niti jedan jedini projekt, a ima osigurano duplo više sredstava nego gotovo svi programi arheoloških istraživanja, ali i arhivske djelatnosti. Arhiv u Kerestincu stoji, a to je zakonska i Ustavna obaveza čuvanje arhivskog gradiva. Potpuno zanemarivanje baštine, pogledajte programe Hrvatskog restauratorskog zavoda, nikad manje programa, nikad manje sredstava, nikad više voditelja koji ne mogu ništa potpisati. Što se tiče završetaka muzeja i projekata, vjerujemo da će brzo biti Vučedol, upoznat sam da muzej u Metkoviću ide i to je dobro. Nikada, isto tako moram reći i istaknuti da nikad nije bio manji … za kulturu. Po pitanju medijske strategije, ona je najavljivana 3 godine, promijenili smo … i jednog zakona vezano za medije, za HRT, za …, sve smo promijenili, a 3 godine strategija nije donesena. I sada još nije u javnoj raspravi s tim da je preko ljeta su segmentarno puštani dijelovi strategije u točno ciljane tiskovine koje su na neki način analizirale i hvalile i to prije javne rasprave. I to nije dobar način.
Pretposljednje pitanje. Poštovani Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Ja svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade, Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče, živimo u vremenu u kojem aktualna Vlada ne bira što će prodati. Na prodaju je sve. Nakon Croatia osiguranja, neuspješne prodaje Hrvatske poštanske banke, na red za sezonsku rasprodaju dolaze hrvatsko državljanstvo, luke, autoceste, …, stotine nekretnina, goli otok sa svojom … prošlošću. Stotine tisuća dionica poduzeća, 20 milijuna metara kvadratnih državne imovine. Kažu u …, 5 kvadrata po glavi stanovnika. Za Vladu očekivano, za građane, prevara. Jedna i jedina gospodarska politika kojoj svjedočimo u proteklih godinu dana može se izreći u jednoj rečenici. Prodaj sve što možeš, čvrsto … drži gubitaše, a prodaj one koji imaju proizvod, tržište i stvaraju dobit. Tada bankrot postaje sigurniji. Jedno takvo trgovačko društvo je Imperijal Rab, Vlada SDP-a odlučila ga je prodati. 8 godina vaši drugovi na lokalnoj razini, razni antešići, komadine ultimativno su tražili ultimativno su tražili radničko dioničarstvo. Sipali su parole, Rab Rabljanima, Imperijal Rabljanima, kada su postali ministri sve su zaboravili, zaboravili su oni radnike i od kuda su došli. Sada je parola Imperijal svima samo ne radnicima. Još nas više brine potpuna tajnovitost ovog poduzeća. Već 6 mjeseci nitko od mjerodavnih i nadležnih ne želi dati informaciju javnosti, medijima, građanima koliko je točno ponuda pristiglo u prvom krugu. Pitam vas, tri su tjedna do završetka drugog kruga, jeste li kao predsjednik Vlade spremni zaustaviti ovu netransparentnu prodaju Imperijal Rab ili ćete ga prodati, a time i sudbine 280 zaposlenih, deseci onih koji su u poslovnom odnosu sa Imperijalom, tisuće onih koji ovise o toj kičmi rapskog gospodarstva? Kada nitko ne zna znate li možda vi koji su to ponuđači iz prvog kruga jel se samo ti … /Govornik isključen./ …
Vrijeme. zahvaljujem. Na pitanje odgovara premijer Zoran Milanović.
Poštovani zastupniče, ja nisam upoznat s detaljima privatizacije ili dokapitalizacije poduzeća Imperijal Rab. Ono što znam je da je to državna hotelska tvrtka koja radi solidno ali koja je podinvestirana dakle ostvaruje male profite imalo ulaže, to znam s lica mjesta. Ako je to dovoljno za Rab u čije ime se tako glasno i gordo zalažete onda to recite. Dakle rapska destinacija je tak 3,5 zvjezdice. Tu se ne radi o sudbini ljudi koji rade, tu ima posla za duplo više ljudi, oni koji rade i još više. S obzirom da u državnom proračunu nema novaca, ja vas pitam iz koje stranke dolazite? Ne zalaže li se vaša stranka za privatno vlasništvo, slobodno poduzetništvo ili sam ja pobrkao neke stvari? To je postupak koji je transparentan kao i svi postupci koje smo do sada vodili, a … vodili smo ih malo i prodali smo ih malo. Javna poduzeća ostvaruju dobit, ušao je privatni partner većinski u Croatia osiguranje, u međunarodnoj konkurenciji ga je platio skupo, neki kažu i preplatio, to je hrvatska tvrtka, zna se koja je to tvrtka, ponudila je puno, konkurenti su bili iz Poljske npr. tamo u visokoj politici nije manjkalo interesa za tu temu. Prodano je našima skupo, imaju računicu. I teško se mogu sjetiti ičega drugoga osim Kupara koji idu u prodaju gdje 20 godina nije napravljeno ništa. Ova Vlada je pripremila dokumentaciju i još uvijek radi na tome ali je pri samom kraju, nije napravljeno ništa. Imperijal Rab je jedno od turističkih poduzeća, bilo je za vrijeme rata izloženo, izloženo je ružna riječ, bilo je prognanika tamo, bilo je naših ljudi trebalo se iz toga izvući. Eto izvukli su se međutim sada već godinama to stagnira na jednoj pozitivnoj nuli i malo više. Inače ja znam ljude iz Imperijal Rab i imam o njima korektno mišljenje, ali to nije dovoljno za Rab, treba više novaca. Odakle taj novac, hoće ga HDZ dati? Nema novaca u državnom proračunu za to. Prema tome država ne mora potpuno izlaziti iz hotelskih poduzeća, ali kada govorimo o hotelskom poduzeću ja ne vidim nijednog razloga da hrvatska Vlada upravlja Imperijalom. ACI-em da, doduše ne uz naknadu skupih satova. ACI-em da, da uvijek ostane prisutna, ali Imperijal Rab ne. Ne. Dakle treba tražiti kvalitetne investitore iz sektora, destinaciju treba dizati. Rab ima puno veće potencijale. Ovakvi kao vi guše takve potencijale. I drago mi je da na samom početku procesa privatizacije ili djelomične privatizacije dižete toliku prašinu i galamu jer to znači da nema šanse da se dogodi i inače nema šanse, ali sada naročito nema šanse da se dogodi nekakva spačka ili psina kakva se događala kada je to radio HDZ i kada se iz toga kasnije financirala i stranka što je utvrđeno sudskom presudom, to ste zaboravili i to su činjenice. Dakle i kada je u pitanju ACI i kada je u pitanju Imperijal Rab i svako drugo državno poduzeće, sve se vidi, sve je javno. Poštanska banka, evo sada je neki dan Narodna banka rekla da se Poštanska banka mora hitno dokapitalizirati sa 400 milijuna kuna. Ti gubici su nastali od uprave koju je postavila bivša vlada, mi te ljude čak nismo ni mijenjali. 400 milijuna kuna pa vi to prodajte nekome.
Komentar poštovani Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče, očekivao sam da ćete izraziti spremnost da ćete ovo zaustaviti. zašto? Samo između prvog i drugog kruga u dva mjeseca procijenjena vrijednost firme naraste sa 100 na preko 250 milijuna kuna. Jeli to dovoljno? Da govorimo o tajnosti procesa u kojoj ni predsjednik Vlade ne zna ništa o tome kome se prodaje imovina države. Jeli to dovoljno? Kako je moguće da se nešto prodaje javno, a nitko nema pojma i ne može dobiti informaciju tko je ponudio u provom krugu, koje su to firme, koji su to ljudi pa da javnost provjeri i to. A u drugom krugu se mogu javiti samo oni koji su u prvom krugu bili. Kako da mi znamo tko se javio u prvom krugu, a da može biti u drugom? To su pitanja na koja trebate vi odgovarati. Kakav je to prosperitet? Da to je pitanje. Vikali ste o radničkom dioničarstvu cijelo vrijeme dok ste bili u oporbi, sada ni 14 mjeseci ne možete donijeti uredbu koja to uređuje, ne želite radnike da upravljaju sa firmama koje su čuvali i sačuvali 50-ak godina. Hoćemo li i mi predsjedniče za godinu dana ovako kao i radnici MID-a u Rijeci doći kod vas, javite nam se, gladni smo. To je priča, a to omogućava upravo ova vaša netransparentnost. I da završim, 2000.godina ovaj otok nosi naziv "Felix Arba", Sretan otok, nažalost mnoge ste unesrećili u ove 3 godine, očito da smo sada i mi na redu. I prenijeti ću vam poruku građana sa jednog nedavnog skupa vašem prijatelju, dobrom prijatelju Pejnoviću , Imperijal i Rab ostavite na miru, neka si nađe novu igračku s kojom će glumiti velikog trgovca, neka prodaje svoju imovinu ako ima a našu neka ostavi na miru i tako je tamo još nekoliko mjeseci [[Upadica Stazić: Zahvaljujem.]] Ako vam je stalo do građana i do njihove sudbine zaustavite ovo dok je vrijeme, za 3 tjedna biti će prekasno.
Kolega Bačiću jesam ja dobro vidio da ste vi podigli pločicu povrede Poslovnika? Ja ću vas samo prije nego počnete upozoriti na parlamentarnu praksu i odredbe našeg Poslovnika, još se do sada nije dogodilo da bi netko isticao povredu Poslovnika za vrijeme aktualnog prijepodneva ali da čujemo o čemu se radi.
Gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je Članak 232. Poslovnika u kojemu se govornik ne drži teme nego prilikom odgovora na pitanje pojedinog zastupnika konfrontira se sa drugim zastupnicima odgovarajući na njihova prethodna pitanja, dakle ne drži se teme. Pa bih ja zamolio da predsjednika Vlade kada se već poziva na to poštenje koje on … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Stazić: Kolega Bačiću, kolega Bačiću!]] da ima, da odgovori hrvatskoj javnosti kako je on bio.
Kolega Bačiću, isključio sam vas, ne čuju va, kolega Bačiću ne možete, kolega Bačiću nemate pravo postavljati … [[Govornik se ne razumije.]] pitanje, morali ste se prijaviti. Ovo je čista, polako, ovo je čista zloupotrjeba. A ako vi mislite određivati što će premijer i ministri odgovarati na postavljena pitanja onda predložite izmjenu Poslovnika pa ćemo to unijeti u Poslovnik da ćete vi napisati i pitanja i odgovore pa će ih ministri samo pročitati jer to ste upravo predložili. Prije prelaska na posljednje zastupničko pitanje, posljednji poziv zastupnicima da upute u dvoranu. Posljednje pitanje postaviti će poštovani Damir Rimac.
Poštovani potpredsjedniče svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre Jakovina, mene zanima kada će biti raspisan natječaj za mjeru P u sklopu Programa ruralnog razvoja kroz koji će se financirati i sanirati prije svega šteta na poplavljenim područjima Županjske posavine, odnosno cvelferije. Obzirom da u medijima postoji nedovoljna količina informacija odnosno da ljudi nemaju prave informacije zanima me što će se konkretno kroz taj natječaj moći financirati i da li će to biti jednostavna procedura ili će zahtijevati nekakvu dodatnu papirologiju. Svi smo iz onog dijela istočne Hrvatske svjesni da ljudi na tom području postaju sve nervozniji i da iščekuju da im se nadoknadi sve što su izgubili u nedavnim poplavama koje su zadesile onaj kraj u mjesecu svibnju zbog čega smatram da bi po objavi natječaja ta procedura morala biti što jednostavnija a vaši ljudi u ministarstvu i ljudi na terenu, dakle iz lokalne uprave dostupni u ispunjavanju takvih zahtjeva.
Na pitanje odgovara poštovani ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Program ruralnog razvoja Republike Hrvatske je prema planu upućen na formalno usvajanje odnosno prihvaćanje od Europske komisije u srpnju ove godine i očekujemo kao i za ostale članice Europske unije rok odnosno konačni odgovor od Komisije zaključno sa 15. siječnjem iduće godine. U sklopu samoga programa imamo 16 mjera sa nizom podmjera. Jedna od mjera koja je izuzetno važna s obzirom na katastrofu i učestale elementarne nepogode a pogotovo na katastrofu koju smo imali u Županjskoj posavini u svibnju je mjera P sa svojim podmjerama koja zapravo, podmjera P2 omogućava obnovu proizvodnih potencijala narušenih elementarnim mjerama i katastrofama. Sama mjera obuhvaća i omogućava zapravo sanaciju poljoprivrednog zemljišta odnosno potencijala poljoprivrednog zemljišta prouzrokovanog katastrofom, građenje poljoprivrednih građevina, objekata, farmi i slično, popravak, nabavu novih ili rabljenih poljoprivrednih strojeva ili opreme, nabavu i sadnju višegodišnjih nasada, nabavu osnovnoga stada, odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] koje je stradalo u samoj katastrofi i opće troškove u iznosu 10% prihvatljivih iznosa ulaganja u samo poljoprivredno gospodarstvo. Narušen poljoprivredni potencijal cijeloga obiteljskog gospodarstva mora biti minimalno 30%, uvjeti koji trebaju biti ispoštovani da bi se moglo aplicirati na natječaj su zapravo da nadležno javno pravno tijelo proglasilo katastrofu odnosno elementarnu nepogodu, da je podnesen, da je samo obiteljsko gospodarstvo podnijelo zahtjev za potpore za tekuću godinu, da je korisnik ima osnovne potvrde kojim može dokazati da su mu domaće životinje bile upisane u jedinstveni registar domaćih životinja ili središnji popis matičnih grla, središnji popis matičnog jata, središnji popis matica i slično, da je poljoprivredno zemljište unešeno u ARKOD i može se pristupiti natječaju. Kada ste me pitali za vrijeme natječaja prije nego što budemo imali formalnu potvrdu od strane Komisije, odnosno na Vladi i usvojili sam program ruralnog razvoja u intenzivnim kontaktima smo dogovorili sa komisijom da možemo ići raspisivati natječaje već tijekom ove godine po pojedinim mjerama a financirati iz sredstava koja su nam osigurana u programu ruralnog razvoja tako da očekujemo raspisivanje ovoga natječaja za mjeru P2 do kraja ovoga mjeseca. Krajem ovoga tjedna imamo zapravo još jedan sastanak Odbora za praćenje u kojem se nalaze i predstavnici Europske komisije gdje će se zapravo još jednom prečekirati, provjeriti selekcijski kriteriji koji su u protokolima i procedurama provođenja same mjere i nakon toga idemo u raspisivanje natječaja. Ovo što ste rekli i to podržavam, ne samo da možemo nego moramo zapravo i kao ministarstvo i savjetodavna služba i djelatnici agencija koji su na terenu isto očekujem ili se barem nadam da i stručne službe, županija odnosno jedinica lokalne samouprave se uključiti i biti pravovremeni servis našim poljoprivrednim proizvođačima koji su nastradali u ovoj katastrofi i u tome dijelu sam siguran da gotovo tisuću obiteljskih gospodarstava, koliko sad imamo prema procjenama i analizama, broj gospodarstava koji će moći aplicirati na ovu mjeru i na ova sredstva iz EU proračuna će imati pravovremenu i informaciju i pomoć za sam natječaj. Zahvaljujem.
Kolegice i kolege, konstatiram da u skladu s odredbom članka 144. Poslovnika Vlada i ministarstva nisu dostavila u propisanom roku odgovore na 32 zastupnička pitanja pa sukladno navedenoj poslovničkoj odredbi molim da se odgovori dostave u roku od 8 dana. Sada zahvaljujem premijeru, ministricama i ministrima. Gospođe i gospodo zastupnici, aktualno prijepodne je završeno. Prelazimo na 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Ja molim članicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Nadicu Jelaš da podnese izvješće.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 42. sjednici održanoj 16. rujna 2014. godine pisani zahtjev zastupnice Marine Lovrić-Merzel, podnijet putem punomoćnika dana 3. rujna 2014. godine predsjedniku Hrvatskog sabora o obnašanju zastupničke dužnosti budući da je dana 28. kolovoza 2014. prestala obnašati dužnost županice Sisačko-moslavačke županije čime joj je prestala dužnost koja se smatra nespojivom s obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Marini Lovrić-Merzel, izabrane sa liste SDP-a Hrvatske, HNS-Liberalni demokrati, IDS-a i HSU-a u VI. izbornoj jedinici započelo 22. prosinca 2011. godine zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te da je istog dana njezin zamjenik Zoran Vasić započeo s obnašanjem dužnosti zamjenika zastupnice u Hrvatskom saboru. Kako je Marina Lovrić-Merzel sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnijela pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa je mirovanje zastupničkog mandata Marini Lovrić-Merzel prestalo osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a istim danom prestalo je i obnašanje zastupničke dužnosti njezinom zamjeniku Zoranu Vasiću. Bez rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 13. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno, dakle sa 8 glasova za, predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Dana 11. rujna 2014. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Marine Lovrić-Merzel. Zamjenik zastupnice Zoran Vasić dana 11. rujna 2014. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti. Molim nastavite dalje.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 42. sjednici održanoj 16. rujna 2014. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Milenka Mikulića iz Biograda na moru za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Branka Hrga zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Branko Hrg zastupnik je VII. saziva Hrvatskog sabora te na osnovu članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno, dakle sa 8 glasova za, predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke koja glasi ovako: "Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Branka Hrga po privatnoj tužbi tužitelja Milenka Mikulića iz Biograda na moru zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona po tužbi koja je podnijeta Općinskom sudu u Koprivnici pod brojem 4K-160/14-3. Dopustite mi da pročitam i obrazloženje. Povjerenstvo je zauzelo načelan stav da po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba davati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka. Međutim, u slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka, povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Naime, stav je povjerenstva da je institut imunitetnog prava utvrđen u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca, a vođenje kaznenog postupka, kao i sve radnje koje bi se u svezi s time morale poduzeti moglo bi onemogućiti zastupnika u obnašanju njegove dužnosti te time utjecati na rad Hrvatskog sabora. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata, s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad ćemo napraviti stanku do 15 sati. Nastavit ćemo u 15 sati Izvješćem ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2013. godini. Zahvaljujem. Nastavljamo sa glasanjem. Raspravili smo Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovina zastupničkog mandata zastupnice i prestankom obnašanja zastupniče dužnosti zamjenika zastupnice. U skladu s prijedlogom Mandatno-imunitetnog povjerenstva dajem na glasanje sljedeću odluku: "Dana 11.rujna 2014.godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Marine Lovrić Merzel, zamjenik zastupnice Zoran Vasić dana 11.rujna 2014.prestaje obnašati zastupničku dužnost". Molim glasajte. Molim rezultat. 105 glasova za, 3 protiv i 8 suzdržanih. Prelazimo na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Branka HRga, zastupnika u Hrvatskom saboru. rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Mandatno-imunitetnog povjerenstva dajem na glasanje sljedeću odluku: "Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Branka Hrga po privatnoj tužbi tužitelja Milenka Mihulića iz Biograda na Moru zbog kaznenog djela klevete iz članka 149.stavka 2. Kaznenog zakona po tužbi koja je podnijeta Općinskom sudu u Koprivnici pod brojem 4K-160/14/3". Molim glasajte. Molim rezultat. 113 glasova za, 1 protiv i 1 suzdržan. Pozivam sada predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese nova izvješća koja su danas došla na stol.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 43.sjednici održanoj 26.rujna 2014.godine pisanu obavijest Andreja Plenkovića da mu je 1.srpnja 2014.započeo mandat u Europskom parlamentu te da mu s navedenim danom prestaje dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru. Time su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata zastupniku Andreju Plenkoviću propisanim člankom 10.stavka 2.i 3. Zakona o izboru članova u Europski parlament iz RH, a njegova zamjenica Nada Murganić nastavlja obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke sa danom 1.srpnja 2014.godine prestaje zastupnički mandat zastupniku Andreju Plenkoviću.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasajte. Glasanje je završeno. Molim rezultat. 115 glasova za. Izvolite dalje.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 43.sjednici održanoj 26.rujna 2014.godine pisanu obavijest Davora Ive Stiera da mu je 1.srpnja 2014.godine započeo mandat u Europskom parlamentu te da mu s navedenim danom prestaje dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo utvrdilo je da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata zastupniku Davoru Ivi Stieru propisanim člankom 10.stavkom 2.i 3. Zakona o izboru članova u Europski parlament iz RH, a njegova zamjenik Tomislav Klarić nastavlja obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke sa danom 1.srpnja 2014.godine prestaje zastupnički mandat zastupniku Davoru Ivi Stieru.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasajte. Glasanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno 116 glasova za.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prije nego krenemo na glasovanje jedna informacija. Danas ćemo glasovanje obaviti dizanjem ruku jer je došlo do kvara sustava još u petak 26. rujna zbog tvorničke greške na ugrađenoj opremi te su stručnjaci proizvođača opreme došli u Zagreb kako bi otklonili kvar. S obzirom da je u tijeku plenarna sjednica, rad na sustavu obavlja se u večernjim i noćnim satima, a sustav će biti popravljen i očekuje se njegova puna funkcionalnost do idućeg tjedna kada ćemo imati nastavak zasjedanja. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskoga sabora predlažem dopunu dnevnog reda sa točkom Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje ove točke u dnevni red? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je dopunjen ovom točkom. I odmah ćemo prijeći na - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na svojoj 44. sjednici održanoj 1. listopada 2014. godine zahtjev Državnog odvjetništva, USKOK-a od 26. rujna ove godine upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske također od 26. rujna 2014. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv Marine Lovrić-Merzel, zastupnice u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinila više kaznenih djela. Marina Lovrić-Merzel zastupnica je VII. saziva Hrvatskog sabora te na temelju 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv iste ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Bez rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na temelju članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru da donese sljedeću odluku: "Daje se odobrenje za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv zastupnice Marine Lovrić-Merzel po zahtjevu Državnog odvjetništva, USKOK-a od 26. rujna ove godine upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske od 26. rujna ove godine zbog osnovane sumnje da je počinila kaznena djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 291. stavak 1. Kaznenog zakona, kaznena djela krivotvorenja službene ili poslovne isprave iz članka 279. stavak 1. Kaznenog zakona, kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti u poticanju iz članka 337. stavak 1. i 3. u vezi članka 37. Kaznenog zakona, kaznena djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 291. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona, kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona, kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona, kazneno djelo primanja mita iz članka 347. stavak 1. Kaznenog zakona i kazneno djelo pranja novca iz članka 279. stavak 1. Kaznenog zakona." Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv zastupnice u Hrvatskom saboru Marine Lovrić-Merzel po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi moglo nesmetano obavljati svoju dužnost koju mu je temelj Ustava Republike Hrvatske dana u nadležnost. Zahvaljujem.
Hvala. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim da utvrdimo kvorum. Sjednici prisustvuje 101 zastupnica i zastupnik, možemo odlučivati. Dajem na glasanje Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 101 glasom.
Poštovane kolegice i kolege, uobičajeno sad ćemo pristupiti glasovanju za one točke dnevnog reda, one materijale, one akte koje je Hrvatski sabor raspravio. Najprije idemo na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora dopunu dnevnog reda točkom Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Možemo provjeriti jel postoji dovoljan broj ruku? Prijavite se u sistem glasovanja. Hvala lijepa. Imamo dovoljan broj prisutnih da možemo odlučivati o svim točkama koje smo odradili. A sada predlažem točku dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim poštovane kolegice i kolege zastupnici da se izjasnite tko je za ovu točku da uvrstimo u dnevni red. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne treba? Hvala lijepa. Upozoren sam na Poslovnik. Ne treba glasovati, jedino ako ima primjedbi na prijedlog za uvrštenje u dnevni red. Nema. Hvala lijepa. Time smo predloženu točku dnevnog reda uvrstili u dnevni red. Hvala vam puno. Idemo odmah odraditi to - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu kolegicu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na svojoj 45. sjednici održanoj 24. listopada 2014. godine zahtjev punomoćnice privatnog tužitelja Mije Šepaka iz Kutine za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Marine Lovrić-Merzel zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Marina Lovrić-Merzel je zastupnica 7.saziva Hrvatskog sabora i na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru da donese odluku: za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnice Marine Lovrić-Merzel po privatnoj tužbi tužitelja Mije Šepaka iz Kutine. Naime, povjerenstvo je zauzelo načelan stav da po zahtjevu državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupat protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba davati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka. Međutim, u slučajevima privatnih tužitelja, kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka, povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložit uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Hvala.
Hvala i vama. Otvaram raspravu o prijedlogu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Hvala. Molim rezultat? Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 113 glasova za. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa sjednicom. Raspravit ćemo 2. Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2013. Izvješće je podnio ministar unutarnjih poslova sukladno članku 4. Zakona o policiji. Prijedlog akta ste primili. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će izvješće obrazložiti Ranko Ostojić, potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova. Izvolite ministre.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Valjda ne trebam ponoviti ovo što sam do sad rekao. Pred vama je izvješće koje je u ožujku dostavljeno Hrvatskom saboru o obavljanju policijskih poslova za 2013. godinu. Moram reći ovo je treći put da sam ja pred vama saborskim zastupnicima, da branim izvješće. Ova obveza postoji od 2001. godine, da najmanje jednom godišnje, a na temelju zahtjeva Hrvatskog sabora i češće ministar unutarnjih poslova podnosi izvješće o obavljanju policijskih poslova. U samome izvješću navedeni su, iako moram reći da je redovito na stranicama Ministarstva unutarnjih poslova se nalaze svi statistički podaci koji se na dnevnoj i tjednoj bazi ažuriraju. Prema tome, svatko tko želi može vidjeti uvid u statistiku. Sve one tabele koje su dostavljene i vama sumirano za 2013. godinu u ovom izvješću. Ono što je djelokrug i strateški ciljevi policije i definirani strategijom upravo i jesu temelj na kojem naravno osim Zakona o policiji, Zakona o policijskim poslovima i ovlastima treba reći da u Ministarstvu unutarnjih poslova osim poslova javne sigurnosti, a to su sva kažnjiva ponašanja, kaznena djela prekršaji i prijestupi se nalaze i nesreće i elementarne nepogode, a ono šta je danas predmet i vaše rasprave i zašto se izvješće podnosi odnosi se na policijske poslove u Ministarstvu unutarnjih poslova koji su organizirani u ustrojstvenoj razini, Ravnateljstvu policije na nacionalnoj razini koja je središnja ustrojstvena jedinica. I imamo 20 policijskih uprava sa sjedištima u županijama i gradu Zagrebu, a u tom sastavu se nalazi 185 policijskih postaja od kojih je 138 temeljnih, 20 prometnih, 14 graničnih, 6 aerodromskih i 6 pomorskih na lokalnoj razini. Ono šta želim još istaći u ovome dijelu uvoda prije nego što prijeđem na konkretno, a to je da je poseban cilj Ministarstva unutarnjih poslova, odnosno njegovog segmenta o kojem danas govorimo, a to je Ravnateljstva policije javni red i mir u kojemu osim prekršaja kojih je zabilježeno u 2013. godini 89928 po svim propisima. Uz to idu i naravno kaznena djela. Što se tiče danonoćnog rada policije to je nešto šta ovu službu čini upravo okosnicom sustava javne sigurnosti i mislim da tijekom 2013. godine broj dojava i ono čime su zapravo građani inicirali određene zahtjeve ili dostavljali informaciju i tražili intervenciju u svakom slučaju se može sa potpunošću reći da je to glavna operativna okosnica javne sigurnosti u Republici Hrvatskoj. U poslovima koji su detaljno u izvješću dati točno po glavama o aktivnostima od Specijalne policije, pronalaženje osoba i predmeta, protu eksplozijske zaštite, osiguranja osoba, objekata i prostora, inspekcijskog nadzora mislim da međunarodna aktivnost ono šta je posebno istaknuto je suzbijanje kriminaliteta kao poseban cilj. U tom dijelu treba istaći da u 2013. godini bilježimo pad broja kaznenih djela šta nužno ne mora značiti da je sigurnost povećana. Iz kog razloga? Zato što se od policije i kroz strategiju koju imamo upravo traži da poveća broj prijavljenih kaznenih djela u domenama koje se zovu tamna zona kriminaliteta u kojima se traži što veća aktivnost policije, a to su prije svega organizirani kriminal, ratni zločin, terorizam, obiteljsko nasilje, gospodarski kriminalitet, korupcija i kriminalitet droga. U tom segmentu je i ostvaren cilj, a to je da imamo rast broja prijava čime su ostvareni strateški ciljevi, a u ukupnosti možda jedna ilustracija, a to je da je u Republici Hrvatskoj samo usporedbe radi u 2012. godini bilo 41 ubojstvo, a 2000. godine 101 ubojstvo. To je možda jedna slika koja može pokazati koju razliku imamo što se tiče općeg kriminaliteta. Poseban segment je istaknut u dijelu suzbijanja korupcije. Korupcijskih djela je prijavljeno 1940, to je kad bi podijelili znači od davanja mita, primanja mita ono što je istina i tu je naravno napravljen iskorak i veći broj prijava. Novost naravno kojoj se policija prilagodila to su novi izazovi koji su stavljeni a to je kibernetički kriminalitet, financijske istrage, imovinski izvidi i pranje novca. U dijelu visoko tehnološkog kriminaliteta želim istaći, a to je da od 2011. godine su pojačani kapaciteti ministarstva u dijelu borbe protiv kibernetičkog kriminaliteta i zabilježeno je 792 kaznenih djela iz tog segmenta. U suzbijanju pretvorbenog kriminaliteta i ratnog profiterstva, u razrješavanju istih bila su kriminalistička istraživanja u 46 predmeta, a u samome izvješću su vam navedene najznačajnija kriminalistička istraživanja kako u gospodarskom kriminalitetu tako i u ostalim segmentima. Ja naravno neću sad nabrajati svaku od tih jer mislim da je transparentno dato za svaku aktivnost koliko, kada i što je odrađeno u najznačajnijim operativnim akcijama koje je policija provodila. U kriminalitetu droga želim istaći da smo u 2012. godini imali izmjene u kojim je došlo do promjene, a to je da je Zakon o suzbijanju zlouporabe droga tretira, ja ću sad to kolokvijalno nazvati ono za osobnu uporabu, kao prekršaj, ne više kao kazneno djelo. Pa i današnje zastupničko pitanje koje se odnosilo konkretno na ova javna okupljanja koja se događaju tijekom turističke sezone ili tijekom cijele godine može se vidjeti da je zapravo udio puno veći u prekršajnoj sferi. Konkretno na okupljanju u 9. mjesecu u Puli od 158 bilo je 153 prekršajna, a ostalih, znači samo 5 je kazneno djelo raspačavanja droge. Imali smo porast za 20,8% u prijavama kaznenih djela u odnosu na 2012. godinu u domeni kriminaliteta droga čime je ostvaren i taj strateški cilj, a to je da se i tu ulazi u tamnu zonu kriminaliteta. U općem kriminalitetu želim istaći da je prijavljeno 50 217 kaznenih djela što je manje nego 2013. godine. Materijalna šteta je bila 568 814 kuna. Koeficijent razriješenosti je apsolutno u standardima EU i RH posebno u ovom segmentu što se tiče smanjenja broja kako razbojništava tako i u segmentu općeg kriminaliteta ima pozitivan trend za koji mogu odmah istaći da je nastavljen i u 2014. godini. U prvom polugodištu rezultati su ne na tom tragu nego i još kvalitetniji. U kazneno-pravnoj zaštiti mladeži i obitelji u 2012. zabilježeno je 3887 kaznenih djela iz kazneno-pravne zaštite djece i maloljetnika. To je 24,1% više u odnosu na 2012. Maloljetne osobe prijavljene su za 2808 kaznenih djela, što je 22% manje. U posebnom segmentu vezano i za nasilje u obitelji točno su navedeni svi elementi koji govore da je orijentacija upravo i ministarstva, odnosno njegovog segmenta policije usmjerena posebno na zaštitu ranjivih osoba, a to znači maloljetnika, djece i obiteljskoga nasilja. U sigurnosti prometa na cestama to je bio jedan od posebnih ciljeva također, donošenjem novih zakonskih propisa imamo i pozitivan trend, naravno smanjenje broja smrtno stradalih. Ostvareno je sljedeće, a to je, da je prometnih nesreća za 8,2% manje, poginulih za 6,4% manje, lakše ozlijeđenih za 4,3% manje i teško ozlijeđenih za 7,1%. Valja naglasiti da 368 poginulih osoba, od toga 221 je preminula na mjestu nesreće, 33 tijekom prijevoza do zdravstvene ustanove, a 114 u razdoblju od 30 dana od prometne nesreće. Na hrvatskim cestama poginulo je ukupno u 2013. 25 osoba manje nego 2012. godine. Kad to usporedimo sa brojem registriranih vozača koji je porastao za 19 449 onda je taj rezultat dodatni iskorak i u trendu onoga što smo i zacrtali strategijom. U dijelu koji opisuje znači međunarodnu policijsku suradnju želim istaći da je tu RH u 2012. godini najbolja ilustracija je sljedeća, a to je da je predsjednica Interpola upravo istakla da u razmjeni informacija Hrvatska čini vodeću zemlju što se tiče interpolovih središta, odnosno ostvarenja kompletne strategije Interpola da 24 sata tijekom 7 dana budu na dispoziciji i da se razmjenjuju informacije. I to je apsolutno urodilo plodom da u operativnim akcijama koje se rade na međunarodnom planu Hrvatska je definitivno lider u regiji, a u sudjelovanje u međunarodnim aktivnostima nas čini ne samo važnim segmentom Interpola i Europola, već su to i u razmjerima koji se mogu tretirati kao svjetske akcije. Što se tiče zlouporaba od putnih dokumenata, prekograničnog kriminaliteta, poslova granične policije, nezakonitih imigracija, želim istaći sljedeće, a to je da je RH jedna od rijetkih zemalja u EU u kojoj se bilježi pad broja ilegalnih migranata koji su do tada nesmetano ilegalnim putevima na balkanskoj ruti, poznatoj balkanskoj ruti, ima zabilježen pad u trenucima kad …, to je Europska agencija za vanjske granice EU, bilježi ukupan porast od 54% u EU broja ilegalnih imigranata koji ulaze u EU, a u Hrvatskoj se bilježi pad od 30%. Prema tome, jačanje kapaciteta granične policije u kojima Ministarstvo unutarnjih poslova tijekom 2012. godine i nakon toga ispunjavajući obaveze iz monitoringa, ti kapaciteti su pokazali apsolutni rezultat, a to je samo ako usporedite Hrvatsku i Mađarsku, ruta je definitivno skrenuta upravo iz razloga što granična policija na granicama RH ostvaruje rezultate, a to je da uspješno, ne da prati europske trendove, nego je daleko bolja nego ostale zemlje u Europi. Mislim da je također bitno istaći, a to je da je realizirani prihvatni centar za, obnovljen prihvatni centar za ranjene skupine koji se sad nalazi u Kutini, a što se tiče azila, podneseno je 1006 zahtjeva u 2013. godini, povećan je 6,5 puta u odnosu na 2004. godinu, s tim da je u 2013. godini odobren naziv za 7 osoba i uz to je za … zaštitu odobreno za 18 osoba. Hrvatska strogo poštuje europske direktive oko Dublinskog postupka, … sustava, a ono što nas posebno čeka, a to je ulazak naravno u Šengajski prostor za koji možemo aplicirati za 2 godine nakon pristupanja, to znači 01.07. 2015. godine, a o tome će sigurno biti prilike za dodatne razgovore u ovom Saboru. Što se tiče primjene policijskih ovlasti i uporaba sredstava prisile, ja tu moram reći da je policija bez obzira na natpise koji idu o tome, da navodno ne postoji nadzor, podvrgnuta trostrukom nadzoru. To se radi kroz upravni nadzor unutar Ministarstva unutarnjih poslova, zatim parlamentarni nadzor Hrvatskog sabor u kojem je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost u svakom trenutku u mogućnosti da nadzire rad i građanskim nadzorom preko mjerodavnog tijela za pritužbe za građanski nadzor. Iskorak koji je napravljen i donošenjem novog Zakona o policijskim poslovima i ovlastima zasigurno će to još dodatno upotrijebiti čime je otklonjena ona situacija, to je da nije bilo mogućnosti civilnog nadzora nad mjerama koje prikuplja policija. To sad apsolutno otpada čim bude formirano to tijelo, znači kao što je do sada građanin se mogao obratiti Hrvatskom saboru, odnosno Vijeću za građanski nadzor sigurnosnih službi, imat će takvo isto vijeće za nadzor mjera koje provodi policija. Posebno je u izvješću istaknut ovaj dio oko napada na policijske službenike za koje moram reći da ih je bilo 170 u 2012. godini, 4 policajca su teže ozlijeđena, 120 lakše, 1 je smrtno stradao tijekom obavljanja službe. Što se tiče ljudskih potencijala koje obavljaju sve skupa ove policijske poslove, 31. prosinca 2013. godine u Ministarstvu unutarnjih poslova je bilo zaposleno 25 tisuća 995 zaposlenika, što je u odnosu na 2012. godinu manje za 734 zaposlenika ili 2,7%. Najvažniji dio je, moram još istaći što se toga tiče da naravno da sistematizacija pokazuje brojke koje bi daleko bile veće, ali popunjenost policije, cca 20 tisuća ljudi ima policijsku ovlast, to znači da su to naoružani policajci. Što se tiče izvješća ja vjerujem da ova podloga koju ste dobili u smislu svih statističkih pokazatelja će biti kvalitetna osnova za raspravu s obzirom da smo dali i rasprostranjenost s kaznenih dijela po policijskim upravama, po vrstama kriminaliteta, posebno ovome dijelu oko javnog reda i mira, što se tiče javnih okupljanja, to je sve po meni prilika da možemo o tome, naravno, razgovarati, ali tvrdim da su ovi trendovi vrlo pozitivni. Ja ću vama još jedanput prije nego što, naravno, počne rasprava, reći da je u Hrvatskoj u 2013. godini bilo 61 tisuća 151 kazneno djelo, a godinu dana prije, 2012. 70 545. Kad to usporedimo sa brojem kaznenih djela na 100 tisuća stanovnika, onda RH sa 1463 kaznena djela koja se progone po službenoj dužnosti, evo samo mala usporedba, znači kod nas 1463, u Saveznoj Republici Njemačkoj 7327 na 100 tisuća u Republici Austriji 6,5 tisuća na 100 tisuća stanovnika. Oko ubojstava, to sam vam rekao mislim da je to dosta važan podatak 41 ubojstvo to je 10 ubojstava manje nego 2012.godine. također tijekom 2013.godine riješena su i 4 ubojstva iz ranijeg razdoblja i to dva iz 2004.godine i dva ubojstva iz 2010.godine, to znači da je orijentacija i stvaranje novog Odijela za hladne slučajeve i u ovom trenutku ovdje pokazala isto tako dodatni rezultat. U domeni organiziranog kriminaliteta mislim da je to nešto što moramo istaći, a to je rast na 6.255 prijava u domeni kriminaliteta, a vjerujem da će vas zanimati ova brojka, a to je da je u 2013.godini otuđeno 1085 vozila, od toga ih je 645 pronađeno što čini da je 62,3% nađeno nakon što su otuđeni. E sada kada to usporedimo sa nekim godinama prije možda je najbolje ono razdoblje koje graniči točno kada sam ja bio ravnatelj policije, tada je bilo 2199 otuđenih vozila, a pronađeno ih je 1038 odnosno udio je bio 47%, a sada smo to digli na 62,3%. Kada to usporedite sa drugim zemljama onda je Hrvatska apsolutno usporedba i komparacijama sa ostalim europskim zemljama govori da imamo stopu koja je izuzetno kvalitetan trend. Što se tiče, ponovit ću još samo oko ilegalnih imigracija samo jednu broju, u 2012.godini 15 tisuća ljudi je ilegalno ušlo u Mađarsku, u 2013.godini 32 tisuće. U Hrvatskoj je 2012. 5 tisuća ilegalnih imigranata, nešto više od 5 tisuća pokušalo prijeći preko Hrvatske i pri tome su uhvaćeni, a 2013.brojka je pala na 4,5 tisuće, tako da je to jedan dodatni argument. Naravno da nas posebno zanima i ovaj segment kriminaliteta droga, tu je rast broja zapljena za 10,84% u odnosu na isto razdoblje godinu dana prije. U 2012. 6381 zapljena, 2013. 7073 zaplijene. U gospodarskom kriminalitetu također 6315 kaznenih prijava u odnosu na 2012.kada ih je bilo 5994 šta iznosi 5,4% rasta. Materijalna šteta u gospodarskom kriminalitetu u 2013.godini je milijarda 463 milijuna kuna. u korupcijskome dijelu tu imamo najveći rast 135,2% u odnosu na 2012. Broj prijava 1940 u 2013. 825 u 2012. To se odnosi na kaznena djela zlouporaba položaja ovlasti primanja i davanja mita koja čine 96,2% dijela koji se odnosi na ovu domenu. Želim također reći još da je napravljen poseban ozbiljan rast prijava u organiziranome, t imamo brojke a to je da je u 2013. 127 prijava za organizirani kriminalitet, 2012. Ih je bilo 35, u gospodarskom 1447, a 426 je bilo godinu dana prije. Ovo se odnosi na PNUSKOK odnosno onaj segment koji je najčvršće vezan uz ova djela koja idu pod domenu USKOK-a i u kriminalitetu droge 101 prijava u odnosu na 8 u 2012.godini čime je ostvareno dodatno povezivanje USKOK-a i Policijskog nacionalnog ureda za suzbijanje organiziranog kriminala i korupcije. Nešto što je posebno još za istaći, a to je da je odbačaj kaznenih djela nešto što je bilo redovita pojava i kretalo se na ozbiljnim brojkama koje su naravno bile zabrinjavajuće u ovim trendovima, a to je da je broj odbačaja koji se kretao na razini od 30% u 2013.godini je postignuto sljedeće a to je da je odbačaj pao za 29,5% odnosno imali smo u 2013. 8269 odbačenih prijava u odnosu na 11736 koliko je bilo u 2012. Policija će i dalje nastaviti jer je to izuzetno važan segment da kroz stručnu edukaciju, analizu svakog pojedinačnog odbačaja i kvalitetnu suradnju sa Državno odvjetništvom podigne kvalitetu podnesenih kaznenih prijava. I ja bih za ovo toliko. Siguran sam da ću biti u prilici da pored iscrpnog izvješća koje vam je dato kako na CD-u tako i u štampanom obliku da ću biti u prilici i na vaše konkretne detalje odgovoriti. Evo ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepa ministre. Ante Babić, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani ministre pozorno sam slušao vaše izvješće o obavljanju policijskih poslova u 2013.godini, ne bih se volio vraćati na onaj konačni prijedlog zakona vezano za izmjene i dopune Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, ali ću vam reći nešto ono što ste vi govorili u ovom izvješću, a vezano je za schengenski režim od 1.7.2015.i znate da će se trebati prilagođavati tom režimu. Uz put ste nabrojili prometne i temeljne i granične postaje, pa ću vas samo još jedanput upozoriti i na vaš odgovor koji ste meni dali 2012. godine kada su inspekcijske službe u Ministarstvu unutarnjih poslova posjetile policijsku postaju Imotski koja radi u nehumanim uvjetima, vama je to jako poznato. Na nekakvih 100-tinjak kvadrata sve službe od službe za promet, oružani list, za osobne karte, putovnice, pa i sam ulaz se tiska dnevno preko 100 ljudi. Sami djelatnici ne mogu i ne znaju gdje staviti sve te registratore a u istoj zgradi je i granična i temeljna policija. Vi ste tada odgovorili da postoje određena rješenja i da ćete dobivanjem sredstava iz Europske unije zapravo započeti te radove. Naravno shvaćajući ozbiljnost gospodarske situacije ne pada mi na pamet da se radi neka nova zgrada jer Vlada Republike Hrvatske ima dvije takve zgrade recimo u samom gradu Imotskome i vjerujem i volio bih da mi danas kažete hoćete li ikada raditi novu policijsku postaju u Imotskome? Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku ministar Ranko Ostojić.
Poštovana potpredsjednice. Štovani gospodine zastupniče, naravno da ja neću graditi postaju ali posao ministra unutarnjih poslova je da stvara uvjete za rad policije. Na vaše konkretno pitanje nisam odustao znači od toga i vrlo praktično ću odgovoriti, poznati su mi uvjeti pod kojima radi policija u Imotskome. Zatraženo je od DUDI-a sklapanje ugovora o zakupu kao privremenoga rješenja da kroz novi prostor imaju bolje uvjete i oni građani u samome gradu Imotskome. Drugo, zgrada koja se nalazi u centru samog grada Imotskog može biti puno bolje upotrjebljena za neke druge aktivnosti a ne za policijsku. Treće, mi smo u postupku da i kroz stečajni postupak vodoprivrede pronalazimo rješenje da bi našli kvalitetnu zgradu i mislimo da će to biti najbolja solucija. Naime, tu je varijanta u kojoj je poduzeće u stečaju sa velikim parkingom, sa kvalitetnom zgradom i uz minimalna ulaganja koja bi mi mogli osigurati dužno državi jako puno novaca, prema tome vjerujem da ćemo time moći zatvoriti samu gradnju kada govorimo nove postaje, temeljne policije ili postaje policije u gradu Imotskome. Šta se tiče ostaloga a to je granična policija, tu trebamo razdvojiti stvari, ona prema uvjetima schengenske evaluacije ne može biti, sada ću reći miješana kolokvijalno u odnos na ostale, mora biti potpuno odvojena. I u ovom trenutku se radi jako puno zapravo objekata od Trilja, Tovarnika do svih ostalih gradova u Republici Hrvatskoj ali one ne mogu biti znači rješenje konkretno. Znači ja se nadam da ste zadovoljni ovim dijelom odgovora koji je traženje rješenje jer mi je jasno s time da se moramo snalaziti na razne načine. U Ministarstvu unutarnjih poslova ima sve skupa ograničena sredstva za rekonstrukciju objekata kojih ima jako puno ali smo uspjeli to riješiti i kroz povoljni zakup ili kroz renoviranje u većem dijelu sredina u kojima su zaista bili najgori uvjeti.
Hvala lijepa. Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo dopustite mi gospodine ministre da rečem da mi je drago da vas vidim i da mi je drago da ste se odhrvali teškom zdravstvenom stanju i vidim očito da ste se dobro oporavili i doista vam želim dobro zdravlje u budućnosti i doista mi je drago da ste tu s nama. Drugo, što se tiče schengena, ja moram reći da nisam toliki optimist u smislu datuma, dakle sljedeće godine 2015., mislim da je bilo govora o 2015., mislim da teško da ćemo mi ući 2015. ali treba se pripremati za njega kao da ćemo ući 2015., posebice tu mislim na jug Hrvatske koji je u ovoj specifičnoj situaciji vezano za prelaske granica gdje već danas osjećamo strahovite pritiske i kolone ljeti znaju biti do 15-ak kilometara ispred Neuma do Bistrine s druge strane. Dakle, to je jedan problem koji treba pokušati naći jedno rješenje, ja ga isto ne znam sada ali treba razmišljati na koji način pokušat olakšat ljudima koji svakodnevno moraju putovati kroz županiju, dakle koji se moraju kretati tim prostorom. To je jedna stvar. I druga stvar, mislim statistike uvijek možemo tumačiti na različite načine pa tako i statistike recimo o kriminalitetu koji je vezan uz drogu. Naravno da možemo reći dosta je slučajeva procesuirano itd., ali meni se čini da je to područje, danas je nešto o tome kolega Kajin govorio i na aktualnom prijepodnevu ali meni se čini da je to područje za koje treba još veći angažman ljudstva unutar same policije, unutar samog Ministarstva unutarnjih poslova jer to je jedan problem koji nas dugotrajno oštećuje i koji doista stvara ogromne probleme obiteljima prije svega i svima onima koji se nađu i tom vrtlogu droga. Dakle, to je jedno područje koje moramo još više rekao bih istraživati i napredovati u istragama oko prije svega onih koji se bave dilanjem droge i onim koji koriste, nažalost zloupotrjebljavaju tu situaciju pogotovo sa mladim ljudima. Evo to mi se čini, kažem statistike možemo tumačiti na razne načine ali mislim da tom području trebamo dati poseban akcent. Hvala.
Odgovor na repliku ministar Ranko Ostojić.
Štovani gospodine Matušić, moram istaći prvo da ja nisam rekao da ćemo 1.7.2015. ući u schengen. Naime, najmanje 6 mjeseci traje evaluacija prema tome to je rok kada možemo podnijeti zahtjev za ulazak u schengen. Odluka o tome hoćemo li ući u schengen ili ne odnosno u schengensku zonu ne ovisi o Republici Hrvatskoj već o svim članicama. I naravno da ne da nije izgledan datum 1.7. nego je pitanje kada će se donijeti odluka i hoćemo li mi na skoro 400 točaka koliko ih ima u evaluaciji zadovoljiti kriterije koji su vrlo strogi i važni za sve zemlje Europske unije i u kojima se radi isto tako ponavljanje evaluacije za one koji već jesu u Schengenu. Ja bih također napomenuo da Rumunjska i Bugarska bez obzira koliko već godina prošlo da su članice Europske unije i još uvijek unatoč zahtjevima nisu postale dio schengenske zone. Ono što naravno treba znat, a to je da i prije samog, znači od trenutka kad smo ušli u Europsku uniju i prije Schengena mi smo dužni primjenjivat pravila iz tog Schengena. Ja znam da to stvara probleme i na Neumu. Nastojali smo maksimalno posebno, odnosno govorim za Policiju i Graničnu policiju, u vrijeme kad su bile najveće gužve koristit sve one zakonske mogućnosti i pravila koja postoje oko toga da se smanje gužve. Također želim istaći da je uvedena … kontrola sa Slovenijom skoro na svim prelazima, još ih je samo nekoliko ostalo. To smo isto napravili sa Mađarskom, čime smo značajno smanjili pritiske koji se tamo događaju, ali je jasno da taj schengenski režim podrazumijeva pravila. Nažalost, situacija na jugu Hrvatske je takva da vi zapravo izlazite iz Europske unije na razmaku od 5 km i ponovo ulazite u nju i to je situacija koja je bila jedan od uvjeta. Vi znate u monitoringu da je posebno granični prijelaz … bio istaknut kao jedan od 10 točaka koje je trebalo zadovoljit prema punom schengenskom kriteriju da bi se to sve skupa moglo napraviti [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa ministre. Vrijeme.]] I oko kriminaliteta droge samo kratko. Vidjeli ste da smo u 2012. imali 10% poboljšanje ulaska u tu zonu. Ja sam vašu poruku shvatio isto tako kao dodatnu motivaciju policijskim službenicima da na tome rade. To je jedan od prioriteta i bit će nastavljen dalje. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu u ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Prvo želim pozdraviti ili bolje rečeno pohvaliti ovo što je ove godine Ministarstvo unutrašnjih poslova učinilo kada je riječ o poplavama u Gunji, općenito na području istočne Slavonije. Ali da se vratim sada na izvješće MUP-a za 2013. Bez obzira na sve Hrvatska je sigurna zemlja, čak bih rekao da je Hrvatska i mirna zemlja. Kad je riječ o radu Policije usuđujem se reći pa i DORH-a da je Hrvatska i previše mirna zemlja, čak bih rekao da su i Policija i DORH ponekad zbog svog nečinjenja suodgovorni zbog ove gospodarske zbilje u Republici Hrvatskoj. I često primjećujem kada gledam šta radi Policija, što radi DORH, da je naprosto na djelu jedna neprimjerena selektivnost. Danas bih se usudio isto tako reći da se više ne harači po ministarstvima nego se to spustilo na niže razine i najdublje podjele ja bih rekao nastaju upravo na tim nižim razinama. Državni proračun je 2013. godine težio 125 milijardi kuna, lokalni proračunu su težili 21,9 milijardi kuna s time da se država prošle godine zadužila za 30 milijardi kuna. Međutim, ono što je najgore to je svakako politički kriminal i to je po meni, da ja ovako svojim riječima to definiram, kada netko javno pretvara u privatno. To je znači kada netko sebi, svojima javnim pogoduje. To je recimo kada javnim novcem kao dole kod mene kupujete medije, kada kupujete novine, kada kupujete televizije, portale, radije ili ne znam kako se to sve zove ili kada javnim novcem npr. zakupljujete PR agencije. Danas sam pročitao da je jedan gradonačelnik jednog istarskog grada na istočnoj obali otprilike rekao šta me napade, pa ja za PR i za medije trošim samo 1%. 1% od 75 milijuna kuna to je 750 000 kuna. Ako imam na umu da su svi proračuni u Istri bez prihoda komunalnih poduzeća preko milijardu 500 milijuna kuna, možemo govoriti da netko tu vrst samopromocije plaća 15 milijuna kuna godišnje. I onda zašto govorim o selektivnosti, jer imamo slučaj recimo FIMI-medije, a tamo gdje su daleko suptilnije i sustavnije, naprosto … proračun kad je riječ o medijima, ne dešava se ništa. Dugo vremena u ovoj sabornici govorim i o drogi u Istri. Nešto malo prije je nešto rekao i gospodin Matušić. Jutros sam postavio pitanje vis a vis onoga što se dešava na Outlooku odnosno Dimensionsu gdje je ove godine Policija kod 400 osoba pronašla drogu ili da budem precizniji, kod njih 397. Iako ja kažem da je to ništa jer 95% onih koji su tamo bili su zapravo na tableticama i to se na neki način tolerira. Nedavno, baš kad je riječ o izvješću ili o godini ovog izvješća, znači cijeli policijski Odjel za borbu protiv narkotika Policijske uprave istarske zbog dilanja završio je u via romi ili bolje rečeno u istražnom zatvoru u Rijeci. Godine na koje se odnosi ovo izvješće u Urugvaju nam je pao zaposlenik Lučke kapetanije iz Pule, ni manje ni više nego sa 2 tone 150 kg koke. Nedavno, pred nekoliko tjedana visoki dužnosnik stranke na vlasti u Istri pao je jer je kao komunalni redar drogu dilao ja sam rekao paukom pa mi je načelnik ili gradonačelnik Poreča rekao da će me tužiti jer da nije pao za vrijeme radnog vremena nego poslije radnog vremena. Znači čovjek još mi radi u fušu. Ja znam da roditelji zbog toga nisu krivi, ali je situacija više nego ozbiljna. Znači imamo ovakvu situaciju, da lučka kapetanija sa otvorenog mora službenim gliserima drogu ili taj pojedinac je dostavio do Policije, do komunalnih redara i onda su oni službenim autima, paukovima ili čime već, to raspačavali oko škole. I želim reći ono što je najbitnije gospodine ministre da se ovo polako mijenja u Istri. I za ovo što se mijenja uglavnom je zaslužan novi šef policije i želim vjerovati da to neće više biti praksa u godinama koje su pred nama. Jasno i prvi ljudi oko narko bossa Šarića kojemu se sudi u Beogradu također su iz Istre. I onda si stvarno postavljam pitanje dokle će to biti tako, jer svi smo zbog toga ugroženi. I rekoh, novi načelnik Policijske uprave Istarske jednostavno odlučio je mijenjati stvari na bolje. S druge strane da budem malo ciničan i to su me baš moji Buzećani zamolili da kažem, da tamo gdje je policija u ovoj zemlji apsolutno ili barem kod nas dole uspješna. To su, znači apsolutno ste uspješni na cestama, tu nema prigovora, tu nema ne. I sada u lovu ja ću reći na ljude koji ubiju recimo neku divlju svinju. Gledajte, kada neki seljak ubije neku divlju svinju u Buzetu odmah stiže kaznena prijava. Kome? DORH-u, ime mu se odmah pojavljuje u lokalnim i nacionalnim novinama. Ali kada komunalni redar dila drogu onda u plaćenim medijima sve se jasno blokira zašto nije odgovorna policija jer je policija te podatke dala. Međutim, ako mi ne suzbijemo tu drogu nama na istarskim prostorima gospodo prijeti epidemija, a to možemo zahvaliti nečinjenju policije i lokalnoj samoupravi u nekim ranijim periodima. I zato kažem svima nemojte se gospodo igrati s time, a vas bih gospodine ministre volio da otvorite još jedanput slučaj oko smrti gospođe Martine Duras. Na strani 6. ovog Izvješća interesantno govori se o tome, znači Istra ima 6, 4,5% stanovnika. U bruto društvenom proizvodu nekad smo sudjelovali sa 6 i pol posto. Danas smo pali na 4 i pol posto, ali zato u udjelu kriminaliteta mi sa 4% držimo rekord od 8 i pol posto hrvatskog kriminaliteta. Drugdje imamo slučaj koliko stanovnika takav je i udio u tom kriminalitetu. Ili da na ovoj tablici, znači broj kaznenih djela na sto tisuća stanovnika i to nije slučaj samo zbog turizma. U Istri imamo 2505 kaznenih djela na sto tisuća stanovnika. U Primorsko-goranskoj županiji 1599. U Splitsko-dalmatinskoj koji isto ima nešto turizma valjda 1217 ili u Osječko-baranjskoj 1469. U Zagrebu 1674, u Istri 2550. Međutim, ni to nije ništa. Prema jednoj drugoj tablici na strani 30. ovdje se govori o poredbenom prikazu gospodarskog kriminaliteta po policijskim upravama, pa se govori o materijalnoj šteti koja je počinjena u Republici Hrvatskoj koja je ukupno iznosila kao što je i ministar prije spomenuo milijardu i 463 milijuna kuna. Od milijardu 463 milijuna kuna na grad Zagreb recimo koji ima 800 i toliko tisuća stanovnika otpada, šteta, materijalna šteta 243 milijuna kuna. Ili u Primorsko-goranskoj županiji 40 milijuna kuna, u Osječko-baranjskoj 35 milijuna kuna. Ne znam, Splitsko-dalmatinskoj 108 milijuna kuna, a u Istri materijalna šteta procjenjuje se na 662,9 milijuna kuna. Od tih, znači koliko 1,4 milijarde kuna. Ja si stvarno postavljam pitanje onda gospodo šta je to naprosto. Mi kao što ste imali prilike i čitati svjedočili smo reketu u slučaju Lista vis a vis pola botovun. Čovjek je sustavno reketiran za siću od 500 tisuća eura, ne. Jupiter fond 200 tisuća eura. Gospođa Palaciol Maria iz Rovinja koju mi zovemo kapetanka. Zašto kapetanka? Jer joj je mati po Drugom svjetskom ratu rat završila u činu kapetana, dva puta je bila ranjena, nacisti su joj na kućnom pragu ubili oca, mater i 4 braće i sestre. Htjela je prodati zemlju bratu Shimona Peresa, reketarena, za sitnicu od 600 tisuća eura. Znam da se nešto po tom pitanju radi. Ako želite nešto gradit u Istri možete samo na nekretninama koje su za kunu, dvije ili tri kupljene od države, a kasnije urbanizirane i detaljnim planom pripremljene za određene investicije. Ne može to gospodo više tako i zato naprosto stagniramo. I zato sam isto rekao da ni sudovi, ni DORH, ni MUP, ni Vlada, ni lokalna samouprava, ni mi po tom pitanju zapravo ne činimo dovoljno. I zato ne znam da li biti za, protiv, ne znam suzdržan. Jednom riječju indisponiran sam kada znam naprosto što se negdje događa. Još jedanput upravo radi mojih Buzećana. Spomenuo sam taj slučaj divljači i ovo što radi policija. Mislim kada netko ubije divlju svinju odmah slijedi kaznena prijava. Pa mi više od te divljači tamo ne možemo živjeti. Vjerojatno takva situacija nije bitno bolja ni drugdje. Na Krku, na Cresu 24 sata na dan traje taj, nema lovostaja, znači traje lov. A tamo kod nas jednostavno vi ne možete više ništa ni posaditi ni nikakvoj poljoprivrednoj proizvodnji se posvetiti jer ćete bez svega naprosto ostati, a prema ljudima koji brane svoje jednostavno obraćamo se ili s njima postupamo kao s najvećim kriminalcima. I zato neka se i po tom pitanju možda pokrenu određene norme ili određena ponašanja. Sve u svemu drago mi je da smo dobili jedno ovakvo sveobuhvatno izvješće i mislim. Da, eto, spomenuo sam nekoliko slučajeva u Istri, spomenuo sam rad novog načelnika policijske uprave Istarske i mislim da prilike ipak idu na bolje.
Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Kajin, spomenuli ste u borbi protiv zlouporabe droge i slažemo se naravno da je to multiresorna borba, možemo reći, odnosno sveobuhvatna. Isto tako moram reći da nije mandatno prenosiva, znači ne možemo gledati samo tko je na vlasti, bez obzira, znači, tko je na vlasti, mislim da je to zajednička borba, ako ćemo gledati politički, a s druge strane i multiresorna jer politička volja bez institucije ne važi, a isto tako i obratno. Ja dolazim iz Dubrovačko-neretvanske županije i mislim da je jako bitno, da to ovisi zapravo o ljudima. Dolazim iz turistički skoro najsigurnije destinacije. Kad pogledate sam grad Dubrovnik, bez obzira na otvorenost i na frekventnost turista, a bilo ih je u 2013. godini oko milijun i 900 tisuća, ipak možemo reći da je to među najsigurnijim gradovima. Ali što se tiče droge, imamo povećanje zapljene opojnih droga, imamo čak otkrivačkih djelatnosti koje je povećanje do 80%, isto tako procesuiranje kaznenih djela zlouporabe droga bez posjedovanja je veća za 51% u odnosu na 2012. godinu. Isto tako je povećan porast broja zapljena, preko 68%. Same ove brojke pokazuju kolika je efikasnost rada policije u policijskoj upravi Dubrovačko-neretvanske županije, međutim ovdje bih isto tako spomenula jedan problem koji ostaje i s kojim se moramo boriti, a to je alkoholizam jer prekršaji u prometu se povećavaju, brzina je najčešće uzrok svega toga, a i po istraživanjima naročito alkohol. To je jedna borba koju ćemo morati zapravo hvatat se u koštac s njom. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Ne radi kao što smo očekivali ni ovaj novi uređaj. Da, Hrvatska je u svakom slučaju sigurna zemlja i zajednička je borba, borba protiv droge i tu nema valjda nikakve dileme i ne krivim niti jednoga roditelja nego naprosto zajednicu jer ono što se dešava nekome danas, može se nekome drugome dogoditi sutra. Ali što ću, kako ću se boriti protiv toga kada mi neki šefovi u lokalnoj sredini redovito odlaze na te festivale … ili kako se to zove, ali ne dolaze na recimo otvaranje Pulskog filmskog festivala. I onda si čovjek stvarno postavlja pitanje, koja je to poruka, recimo lokalne vlasti. Evo, ako ste primjetili u nekoliko navrata pokušao sam pohvaliti i rad novog šefa policijske uprave Istarske kada je riječ o drogi, a bio bih isto tako sretan kada bi na isti način nastupio i kada je riječ o gospodarskom ili pod navodnicima, nekom političkom kriminalu.
U ime Kluba Hrvatskih laburista, kolega Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, gospodine ministre. Pošto se radi o ne izvješću ministra, nego Izvješću ministra o obavljanju policijskih poslova, ja ću svoju raspravu započeti s onime što su mi rekli, odnosno napisali oni na koje se ovo izvješće odnosi, na policijske službenike koji su pomno proanalizirali taj izvještaj i sa žaljenjem konstatirali da u nekim bitnim stvarima koje u velikoj mjeri utječe na njihov rad u izvještaju nema ni spomena, a oni smatraju, a ja sam to prihvatio, da bi trebalo biti. Dakle, policijski službenici upozoravaju na nedostatak opreme za policijske službenike, posebice one zaštitne poput pancirki, kaciga i ostalih sredstava zaštite koje oni trebaju imati. Nedostatak službenih odora, a ovo, i šale u javnosti na račun zamjena njihovih majica, koliko je u medijima bilo prisutno, daleko je ozbiljnije jer od značajnije opreme također već godinama novog nema ništa. Višegodišnje smanjivanje prava policijskih službenika, ukinuta srednja policijska škola, ponovo uvedeni tečajevi za policajce i nakon čega oni koji završe i do dvije godine čekaju na posao. Nedostatak zainteresiranosti … stanovništva u policijskim upravama uz obalu što zahtjeva dovođenje policijskih službenika s kontinentalnog dijela što izaziva i nove troškove, ne samo službi, nego i onima koji su premješteni, a povratak oni koji su poslani u te policijske uprave, godinama ne mogu dobiti povratak u svoje policijske uprave. Nedostatak i neiskorištenost sredstava europskih fondova za izgradnju policijskih domova, odnosno stacionara. Neiskorištenost sredstava EU, odnosno europskih fondova za izgradnju policijskih postaja … kapacitetima. Ne korištenje sredstava europskih fondova za nabavu opreme, prije svega helikoptera za nadzor granice. Nedorečen, nejasan i bez dopunskih informacija pilot projekat policijskih postaja 3. kategorije. Zaposlenici su nezadovoljni i nemotivirani zbog stalnog smanjivanja njihovog prava i … socijalnog položaja, česta prepucavanja politike preko leđa policije i osjećaj nezaštićenosti u obavljanju svoga posla i prepuštenosti sami sebi kada do problema dođe. Ja sam skratio ove njihove zamjerke ili dijelove za koje smatraju da bi bilo dobro da ubuduće budu u izvještaju jer također u velikoj mjeri utječu na kvalitetu njihovog posla. Pa pozivam ministra da u budućim izvještajima i taj dio uvrsti u svoj izvještaj kako bi vidjeli, a ne trebamo skrivati probleme koji u policiji postoje. Građani kada je policija u pitanju obično bi ih mogli svrstati u 2 grupe. U prvu grupu ušli bi oni koji će se žaliti na policijsku represiju, kojih je uvijek previše, kojih uvijek maltretiraju pa uvijek zaustavljaju. S druge strane je druga grupa koja stalno kritizira zašto policije nema, zašto je nema noću u parku, zašto je nema vikendom oko dječjih vrtića i škola, a ujutro tamo osvane hrpa narkomanskih šprica i igala, zašto ih nema tamo gdje je došlo do tučnjave, zašto ih nema tamo pa tamo i tako bi mogli nabrajati unedogled. To su dvije suprotnosti koje su prirodne jer po prirodi stvari ljudi se boje represivnog aparata ali od njega ponekad ili prečesto imaju i prevelika očekivanja. Policijski posao je nezahvalan i težak, često i opasan, nažalost i o tome smo imali prilike u Hrvatskoj svjedočiti. I zbog toga želim reći da u policiji, i u Hrvatskoj i svugdje, ali o Hrvatskoj sad raspravljamo, ima onih koji zavređuju ne samo pohvale nego divljenje za obavljanje toga posla, ali i onih koji sramote i profesiju i službu u kojoj rade. A sada je stvar postavljanja sustava da one prve nagrađuje i promiče, a one druge da izbacuje iz sustava što prije i što temeljitije. I to je uspješnost ministra i meni je žao što nema u ovoj raspravi prisutnog i ravnatelja policije jer se zapravo ovo izvješće najviše odnosi na njegov resor. Ljudi u Hrvatskoj također, a to je mantra, ponavljaju viču da u državnoj upravi ima previše zaposlenih. Sve to treba srezati i zaposliti. Ljudi ne znaju, ne moraju znati da u toj brojci državne uprave su i policajci. 139 temeljnih policijskih postaja, 20 prometnih, 14 graničnih, 6 aerodromskih, 6 pomorskih policijskih postrojba u kojima je zaposleno 25 309 ljudi. Imamo li previše policije? Dosta ili premalo? Dakle, sve one kritičare državne uprave podsjećam da kad o tome govorimo, govorimo i o tome. Sistematizirana je 31 000 radnih mjesta. Popuna policijskih službenika 20 747 ili 80%. E sad ova razlika od 25 do 31 je 6 tisuća. To su očito upravni poslovi. Pitam ministra kakva je tamo popunjenost sistematiziranih radnih mjesta? Dakle, od policijskih službenika popunjenost je 80%, što je s onima koji nisu policijski službenici? Je li tamo popunjenost 100%, veća ili manja od ovih 80%? Povjerenje građana teško se dobiva, lako gubi. I u ovom izvještaju postoji par indikatora za koje bi se moglo reći da povjerenje nije baš najbolje. Podaci o dojavama na besplatne telefone koje je policija otvorila u padu su za 46% u 2013. u odnosu na 2012. Ili možda građani 2013. nisu imali što dojaviti. Nedodirljivi građani je treći ili drugi elemenat gdje građani imaju pravo sumnjati u to da policija ne postupa prema svima jednako. Ja sam ministre osobno imao prilike vidjeti dokumente sada već pokojnog policijskog službenika iz Međimurja čiji uzroci smrti i dan danas nisu razriješeni, po meni, koji je u nekoliko navrata i pisano napisao da je od svojeg šefa dobivao naloge da stornira kazne i ne dira tog i tog zbog toga što je to veliki sponzor policije. Dakle, sama činjenica da se spominje mogućnost da građanin poduzetnik bude sponzor policije i da ga zbog toga drugačije treba tretirati je nešto što je izuzetno opasno. Curenje informacija, bilo medijima, bilo onima koji su predmet istrage ili drugih mjera postupanja od strane policije i to narušava ugled službe. Uspjeh borbe protiv organiziranog kriminaliteta povećava ili smanjuje povjerenje građana u policiju, a najveću štetu pak za policijske službenike i policijsku službu u cjelini može biti onda kada građani osjete, vide ili čuju da je policija samo jedan dovoljno je da se dogodi uvučen u političke obračune. Nažalost, na lokalnom nivou toga gospodine ministre ima i danas. Što se tiče javnih okupljanja, u izvještaju piše da ih je bilo 19 000, da je kod 104 došlo do narušavanja javnog reda i mira, a najviše u sportu. Meni je žao što sad nije išlo detaljno 47 sport, pretpostavljam da najviše toga se odnosi na nogomet. Sjećam se jedne rasprave od prije nekoliko godina da je policija morala utrošiti milijun i 600 tisuća kuna, tada je gospođa Kosor bila premijerka ako se ne varam, za aktiviranje svojih službenika samo za jednu nogometnu utakmicu u Zagrebu. Milijun i 600 tisuća je bio trošak policije da se održi jedna nogometna utakmica u Zagrebu. I sad postavljam pitanje koja smo mi država da iz državnog proračuna moramo toliko značajni novac izdvajati zbog nerada i nesposobnosti sportskih saveza da reguliraju to područje i toliko specijalaca dizati da se održi jedna nogometna utakmica bilo u Zagrebu, Splitu ili bilo gdje drugdje. 120 tisuća kaznenih djela, 90 tisuća po dojavi građana 30 tisuća otkriva policija sama. Ta brojka 2013.otprilike je slična kao što je bila i 2012. Međutim razriješenost je na nivou 56,8% i to je negdje za 1,1% bolje nego 2012. Da li je 56,8% riješenih kaznenih djela prolazna ocjena ili ne? Školskim načinom ocjenjivanja da. Organizirani kriminalitet 1849 kaznenih djela, 1063 osoba što je rast pazite ne 34 nego 134%. Gospodarski kriminalitet i korupcija, broj kaznenih djela povećan za više od 5%, broj sudionika smanjen je za 4%, 3,9 izvodim zaključak da ih je sada nešto manje ali više kradu, dakle sposobnije. Bila je očito kadrovska selekcija napravljena, nesposobni su otišli ovi sposobniji su ostali pa njih manje ipak uspjelo pokrasti više. Kod korupcijskih kaznenih djela gdje se bilježi rast od 135% po broju djela i 106% po počiniteljima s jedne strane ohrabruje što je očito signal da je policija i u tu sferu ušla temeljitije ili je dosta došlo do takvog rasta tih korupcijskih kaznenih djela. Ali imam pitanje ministre, u izvještaju piše da je materijalna šteta tip koruptivnim radnjama 941 milijun. Da li je to vrijednost mita i korupcije koji je dati ili je država ili druga tijela pretrpjela toliko štete činjenim tih kaznenih djela? To nisam razumio, materijalna šteta 941 milijun. Što se prometa tiče jedna preporuka, kada je bura na ovom mostu Maslenici policija zatvori most za promet i čini sigurni promet, međutim kada su lokalne pa i državne ceste u pitanju u kojima su uvjeti za održavanje prometa čak i gori nego kada je bura na Maslenici, izuzetno rijetko, ja bih rekao gotovo nikad se ne zatvara cesta za promet jer je opet problem lokalne zajednice koja je kriva za takvo stanje u prometu, a policija ne želi primijeniti tu najtežu mjeru radi sigurnosti prometa, a po strukturi prometnih nesreća i uzroku gdje god vidite nije prilagodio vožnju uvjetima na putu pola od toga je stanje na putu, a ne stanje vozača. Prijava građana zbog kriminala štednih zadruga, Štedne zadruge Raiffeisen iz Austrije, ministri petnaestak ljudi mi se javljalo koje je probalo podnijet prijavu policiji. Da li zbog neznanja ili nesposobnosti svih 15 je bilo odbijeno da mogu podnijeti prijavu. I tek nakon intervencija policijski službenici su zaprimali prijave tih građana. To područje je očito je još uvijek područje gdje se nekako bojimo u to ući. I zbog vremena na kraju, vi dobro znate na što mislim kada ću reći problem sigurnosnog stanja u Međimurju, o tome smo razgovarali pogotovo u općinama u kojima se nalaze naselja Romske nacionalne manjine. I od svih onih razgovora koje smo imali i pokušaja do suradnje sa lokalnom samoupravom se postigne određeni napredak nije se napravilo ništa. Građani u strahu od osvete više ne prijavljuju ne samo krađe, sitne krađe, nego i teža kaznena djela jer su uvidjeli da korist od prijave policiji je nikakva. Nemojmo čekati incidentni povod da o tom problemu ponovno razgovaramo.
Riječ je zatražio ministar Ranko Ostojić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Evo iskoristit ću prigodu s obzirom da je izneseno niz po meni netočnih podataka koji mogu zbuniti javnost pa iz tog razloga bih želio intervenirati. Prvo, ovaj odgovor 941 milijun je utvrđena šteta, šteta a ne koliko je mita napravljeno to su podaci koji su sravnjeni zajedno sa USKOK-om. Kada imate situaciju pojednostavit ću a to je kada je netko državi, lokalnom gradu ili svojoj firmi učinio štetu od 100 milijuna kuna, a zato dobije mito, to se posebno piše u samom optužnom aktu. Drugo, moram reći da je ovo izvješća ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova. S vama se mogu apsolutno složiti da inače uvijek možete zatražiti izvješće ministra unutarnjih poslova da govori o ministarstvu i o poslu koji ministar treba raditi, a to je stvaranje uvjeta za rad policije. Kako se gro vaše diskusije upravo odnosio na to, a to je status policijskih službenika, opremljenost, gradnja i sve ostalo to ne može biti u ovom izvješću radi toga što ste vi saborski zastupnici odnosno oni koji su tada donijeli zakon to propisali člankom 4. Zakona o policiji, a to je da ministar, a to sam već više puta rekao, potpuno kriva osoba da podnosi izvješće o onome čime ne rukovodi, ali to kažem piše u zakonu tako i ja se svaki put uredno pripremim i dođem ovdje braniti izvješće iz razloga da su to poslovi na koje se zapravo ministar ne smije miješati, ne može sudjelovati u njima i nema čak niti ingerenciju da može narediti uradite ovako ili uradite onako. Moj dio posla i djelokrug je da mogu kroz nadzor, odnosno unutarnju kontrolu eventualno po predstavci ili vlastitom inicijativom određene stvari ispravljati a u ovome dijelu stvaranja uvjeta. Zato kažem da je možda potrebna takva izmjena koja bi onda bila jedna je priča stvaranje uvjeta u kojima moram naglasiti i vi sudjelujete, odnosno kroz proračun i kroz sredstva koja služe za opremanje i ovog ministarstva, to je nešto šta je po meni tema onda kada razgovaramo koliko se za to odvaja. Ipak bih želio tu reći da podaci u odnosu bez obzira na to šta je to nepoznati policijski službeni rekao ali je dobro da iznesem argument. Ja uvijek nastojim argumentima parirati određenim točkama. Prvo Maslenički most ne zatvara policija samo to da znate već to rade nadležne službe, policija samo regulira promet. Tako da ista poruka je u smislu kako riješiti situaciju na drugim mjestima. Naš, odnosno onaj dio koji policija radi je regulacija. Pitanje dvije godine čekanja, znači policijski službenik apsolutno netočan podatak, to vam je vidljivo iz ovog izvješća upravo onog gdje se dogodilo da je bilo dvije godine čekanja svi su zaposleni, to znači svi policijski službenici odnosno oni koji su završili da li tečaj, da li srednju školu su riješeni i danas smo doveli u red tu situaciju jer smo imali kada sam ja došao za ministra mene je čekalo 1036 akademaca koji su završili znači u tom trenutku naravno mjesta nije bilo i smo došli u situaciju kako to riješiti plus što je bilo novih koji su pohađali akademiju i imaju ugovor da moraju završiti, čim po završetku znači srednje škole ili tečaja da moraju dobiti posao. Prema tome svi su riješeni. I netočan je podatak da se čeka. Ono na što jesu svi kandidati danas to uobičajeno radimo sa 325 toliko ih školujemo, nema pretjerivanja upravo iz razloga što je to prirodni odljev u Ministarstvu unutarnjih poslova i popuna koja je potrebna. Govorim o policajcima srednje stručne spreme koji ako razlikujemo srednju školu i tečaj da ne bi umanjivali stvar, to je samo pitanje opredjeljenja. Srednja škola je bila da nakon dvije godine znači srednjoškolskog obrazovanja idete dvije godine u policijsku akademiju čime se gubi onaj dio koji bi eventualno stekli u srednjoj školi a ovako dobivamo srednju školu završenu i nakon toga 9 mjeseci tečaja gdje kraj priče nije nego je onda godina dana sa mentorom rada u policijskoj postaji i svi oni zapravo prolaze ozbiljnu edukaciju a ljude koje smo uzimali [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa, privedite kraju.]] posebno je bilo za graničnu policiju gdje je potreban poseban tečaj. Evo samo još sekundicu. Taj dio priče oko ljudi koji završavaju oni će sigurno dobiti posao i ne možemo mi popraviti varijantu Istre i Dubrovnika. Znači ukoliko ljudi tamo ne žele ići u policiju onda onaj koji potpisuje ugovor i kaže da nema nikakvog problema da bude graničar bilo gdje u Republici Hrvatskoj ne može nakon pet dana tražiti [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] premještaj nazad u Slavoniju ili negdje drugdje. To je ono što je istina. Imam još puno za reći ali to ću onda kasnije iskoristiti [[Upadica Zgrebec: Javiti ćete se kasnije.]] Hvala.
Dragutin Lesar, replika.
Gospodine ministre, pitanje koje sam postavio oko ovih 941 milijun materijalne štete nije bilo zločesto nego samo sam tražio razrješenje, dakle radi se o materijalnoj šteti prouzrokovanoj na teret vjerojatno države, lokalne samouprave ili bilo kog drugog. Hvala na odgovoru ali sam … [[Govornik se ne razumije.]] ako se ne varam. Slažem se s vama u potpunosti da bi ovaj izvještaj u Saboru trebao braniti ravnatelj policije a ne ministar, slažem se. A što se tiče stanja unutar policijske službe ako to želite ja mogu kao klub zatražiti posebno takvo izvješće, onda ćemo se baviti onime što sam pročitao što vi kažete da je tu niz netočnosti. Ja naprosto ne mogu vjerovati da oni koji su pročitali ovo izvješće i ovo meni napisali da lažu jer rade u policiji, nisu bivši policijski službenici nego aktivni. I ja im vjerujem. I na kraju oko prometa. Koristim i da pohvalim ponašanje policije o jednom slučaju kada je promet u pitanju. Hrvatska država, Hrvatske ceste investirale su značajna sredstva u izgradnju biciklističkih staza, pješačko-biciklističkih, negdje tako nakaradno da su opća opasnost na cesti. Ja sam svog načelnika upozorio na to jer sam vidio, vele nemoj me još i ti, evo već su me zvali nadležni iz policijske uprave Međimurske, traže razgovor samnom da izvođače natjeramo da hitno saniraju dok se netko nije ubio. Dakle, to je dokaz kada policijski službenici zaduženi za sigurnost prometa preventivno reagiraju kod lokalne samouprave, doduše mada je investitor država a ne lokalna samouprava. Na takvim primjerima sam želio iskazati da u preventivnom smislu policija ministre jako puno može napraviti. Kada bi policija zaprijetila načelniku općine o zatvaranju ceste zbog toga što je ona puknuti most ili u takvom stanju da prijeti pogibelji, vidjeli bi da bi se promijenilo ponašanje i odnos njih prema tome.
Odgovor. Ministre želite li odgovoriti? Ranko Ostojić odgovor na repliku.
Evo kratko ću, slažem se s vama da u onome dijelu koji imamo inspekcijske službe, naravno da policija može i to radit. I konkretno i ne daje suglasnost da se određena cesta otvori ali ne na ovaj način kako ste vi rekli a to je da policija prijeti načelniku već kroz redovni postupak koji podrazumijeva da ostvarujemo ono što su ciljevi iz Nacionalnog programa sigurnosti prometa na cestama i to je naša apsolutna obaveza. Drugo, što se tiče vjerovanja i nevjerovanja, ja ću pokušati kasnije znači odgovorit argumentirano na vaš navod da nisu kupljeni helikopteri ću vam odgovorit, da se ne grade policijske postaje ću vam odgovorit, da se ne koriste sredstva europskih fondova ću vam odgovorit a onda ćete vi odlučit kome ćete vjerovat, meni ili onima koji su vam to rekli naravno s argumentima, a vjerujem da i saborski zastupnici uvijek mogu iskoristit priliku, doći, porazgovarat i uvjerit se je li nešto točno ili nije ili uostalom tražit da se dostavi izvješće pa da ocijenite da li je potrebna rasprava ili ne. Hvala.
U ime Kluba nacionalnih manjina kolega Veljko Kajtazi.
Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Odnos zaposlenika Ministarstva unutarnjih poslova prema građanima jedan je od najvažnijih elemenata prisutnosti države u društvu. Razina demokratičnosti neke od države i društva također se može promatrati kroz način i transparentnost djelovanja policije i drugih državnih službi prema građanima. Upravo zato smatram kako je vrlo bitno analizirati rad policije prema svim građanima Republike Hrvatske pa tako i prema nacionalnim manjinama kao posebno osjetljivom dijelu populacije. U usporedbi sa proteklim godinama u Hrvatskoj je došlo do smanjenja kaznenih djela počinjenih po nacionalnoj i religijskoj osnovi što je svakako pohvalno. Isto tako možemo zaključiti kako je policija sve profesionalnija u obavljanju svojih poslova te u većoj mjeri prepoznaje zločine počinjene iz mržnje, što nije bio slučaj ranijih godina. Međutim, još uvijek postoji značajni prostor za poboljšanje kada su u pitanju zločin iz mržnje, diskriminacija i druga nedjela usmjerena protiv pripadnika nacionalnih manjina. Po izvješću pučke pravobraniteljice Romska i Srpska nacionalna manjina spadaju u skupini najviše diskriminiranih građana. Stoga je potrebno posebnu pažnju posvetiti upravo tim skupinama kako bi se poboljšala njihova zaštita i pravo na ravnopravnost. Iako se broj zločina prema pripadnicima nacionalnih manjina smanjio, još uvijek postoji niz vrlo zabrinjavajućih incidenata čije su mete najčešće Srpska i Romska nacionalna manjina. Bačena bomba na prostor srpskog društva u Splitu ili pak incident u Kozari boku u kojem je nakon prometne nesreće vozač izjavio kako se ništa strašno nije dogodilo jer je samo jedan cigan manje dovoljno govore o tome da još uvijek postoje dijelovi društva koji ne shvaćaju posljedice takvih postupaka. Upravo zato važna je ispravna i pravovremena reakcija policije. Kada su u pitanju zločini prema pripadnicima nacionalnih manjina počinitelji zločina često puta nisu otkriveni, ali u nekim slučajevima postoje pritužbe na nedovoljnu angažiranost ili pak prekoračenje ovlasti policijskih tijela. U ranijim izvješćima ministra o obavljanju policijskih poslova mogu se vidjeti posebni podaci o nasilju prema pripadnicima Romske nacionalne manjine, međutim u ovogodišnjem izvješću takvih podataka nema, stoga je vrlo teško pratiti te podatke. Isto tako, nakon izvještavanja o nesretnim incidentima usmjerenim protiv pripadnika Romske nacionalne manjine, primjerice u Međimurju ili u Škabrnji prije nekoliko godina, javnost nije bila u mogućnosti saznati tko je i na kakav način kažnjen za navedene događaje. Mislim kako se definitivno mora napraviti nešto po tom pitanju, u protivnom ne možemo potvrditi potpuno funkcioniranje pravne države. Drugi važan problem na koji je potrebno skrenuti pažnju jeste zapošljavanje pripadnika nacionalnih manjina u Ministarstvu vanjskih poslova, a i drugim državnim tijelima. S obzirom da pripadnici Ministarstva unutarnjih poslova rade direktno sa građanima na određenom području potrebno je raditi na tome da se udio pripadnika nacionalnih manjina unutar pripadnika Ministarstva unutarnjih poslova barem približno udjelu nacionalnih manjina među lokalnim stanovništvom. Odbor za ljudska prava posebnu je pažnju obratio na područje istočne Slavonije, Baranje i Srijema, međutim ovaj problem nije ograničen samo na ta područja. Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina propisuje stopu od 5% zaposlenika državne i javne uprave, a koji bi trebali činiti pripadnici nacionalnih manjina. U izvješću 2012. godine u Ministarstvu unutarnjih poslova pripadnici nacionalnih manjina čine manje od 4% zaposlenih. Stoga je vidljivo kako je potrebno dodatno poboljšati zastupljenost manjina. Dobar model preko kojeg bi se djelomično mogao ostvariti zadani cilj predstavljaju i tzv. redari unutar romskih naselja. Oni bi imali ulogu slično kvartovsku ili kontakt policajcima u stambenim četvrtima mnogih gradova. Na takav način poboljšala bi se efikasnost rada službenika u kompleksnim situacijama unutar romskih naselja. Takav je sustav također doprinio boljem razumijevanju i suživot sa romskom zajednicom. Romska nacionalna manjina koja je socijalno i ekonomski neisključiva nacionalna manjina u Republici Hrvatskoj ima posebno velike probleme sa statusnim pitanjima. Iako se radi o pripadnicima nacionalne manjine od kojih su većine rođeni ili već duži niz godina živi na teritoriju Republike Hrvatske, neki Romi nisu državljani Republike Hrvatske, stoga za njih važe zakoni o strancima i državljanstvu koje propisuje vrlo stroga pravila primitka u hrvatsko državljanstvo. U cilju opstanka i zajedništva u biti mnogima se Romima dodjeljuje privremeni pa stalni boravak iz humanitarnih razloga. Međutim, put do punog državljanstva dugotrajan je i poprilično skup s obzirom da osobe same snose troškove zdravstvenog osiguranja. I dok je takav pristup u potpunosti pravedan za strance koji se doseljavaju u Hrvatsku i žele postati državljani Republike Hrvatske, vrlo je nepravedno da se tako postupa prema pripadnicima Romske nacionalne manjine od koje su mnogi izbjegli za vrijeme ratnih zbivanja sa područja bivše države. Imajući u vidu socijalne i ekonomske prilike među Romskom zajednicom teško je za očekivati da će mnogi od njih ikad postati nosioci hrvatskog državljanstva, iako imaju potpuno pravo na to. Sljedeći problem na koji bih ukazao Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina nedostatci su u sustavu građanskog nadzora nad rad Ministarstva unutarnjih poslova. Građanski nadzor policije vrlo je važan u svim zemljama razvijene demokracije, te dodatno poboljšava transparentnost u radu policije. Zakon o policiji uveo je pretpostavke da građanski nadzor policije međutim taj sustav pokazao je kao neodrživ. Jedan od razloga tome je i povećanje pritužbi od gotovo 50% a koji su pristigli u Službu unutarnje kontrole Ministarstva unutarnjih poslova. Kad se analizira rad povjerenstva za postupanjem po pritužbama u Ministarstvu unutarnjih poslova dolazi se do zaključka da je povjerenstvo riješilo samo nešto više od 20% zaprimljenih slučajeva što je uistinu razočarajuće. Volonterski karakter rada u povjerenstvu, ne postojanje drugostupanjskog postupka u Službi unutarnje kontrole Ministarstva unutarnjih poslova kao i veliko povećanje zaprimljenih pritužbi i doveli su do potpunog zastoja u radu. Nedavna događanja u Međimurskoj županiji ukazuju na to da moraju suptilnije nastupiti u postupanju pripadnika policije prema pripadnicima nacionalnih manjina. Velika koncentracija žitelja romskog stanovništva na određenom području dovede do nesuglasica u postupanju policijskih djelatnika prema pripadnicima Romske nacionalne manjine. Također, uzrokuju određeni bunt prema policiji kad se privođenje izvodi na način da se koristi sila ili prisila. Duboka traumatiziranost romske populacije dovodi do bunta kada se ovakve i slične akcije poduzimaju unutar naselja. Sad sa ovog apeliram da djelatnike policije da nastoje ovakvo privođenje izvoditi dalje od naselja, jer to može biti fitilj koji će zapaliti ionako napetu situaciju unutar samog naselja. Apeliram na načelnike i djelatnike da ovakvim postupanjima nastoji izbjeći prisustvo promatrača na ulici koji se skoro uvijek u takvim situacijama stavljaju na stranu slabijih i nemoćnih, a prizor u kojima se desetak policijskih službenika angažira na privođenje jedne osobe sigurno nisu dobro došli na našim ulicama. Također molim da se sukladno važećim zakonima osobe koje su privedene na razgovore i nakon takvih razgovora puštaju na slobodu i adekvatno upoznaju sa pravima i obavezama. Nedavno sam i sam u jednom našem gradu naišao na takav primjer, jer su osumnjičenu osobu iz jednog grada doveli na ispitivanje u drugi. Nakon što su ustanovili da nema osnova za zadržavanje istu su pustili na ulici bez da su ga upoznali sa osnovnim pravima koja mu pripadaju. Naime, osumnjičeni je pušten iz policijske postaje te mu je rečeno da se sam snađe i da sam dođe iz mjesta u kojem je priveden do grada u kojem živi, a radi se o 200 km dalje bez ikakvog dokumenta koji bi mu možda pomogao da dokaže da u trenutku privođenja bio bez prebijene pare u džepu i ikakvog dokumenta koji bi mogao poslužiti kao dokaz identiteta i mogućnost da barem posudi novce za voznu ili autobusnu kartu. Ovakvi primjeri morali bi biti svesti na nehotične radnje i greške u službama, a nikako da postanu praksa i običaji. Također apeliram i na veću potrebu trajnosti u obavljanju istražnih radnji kako se ne bi desilo da se o pokretanju istrage prije sazna na ulici, nego što je u slučaju u konačnici potpuno ne istraže i donese zaključak o njemu. Povjerenstvo je također na Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina obrazložilo situaciju, te još jednom zajednički pozvao Vladu i Sabor da se problemi što prije riješe novim prijedlogom Zakona o policiji. Samo efikasnim građanskim nadzorom mogu se povećati standardi o postupanju pripadnika Ministarstva unutarnjih poslova i transparentnost u radu policije i drugih tijela Ministarstva unutarnjih poslova. Ovo izvješće u svojem najvećem dijelu pokazuje napredak u radu Ministarstva unutarnjih poslova. Međutim, vrlo je bitno da se u razmatranje uzmu i primjedbe spomenute u izvješću Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina s obzirom da je ravnopravno postupanje prema svim građanima, pa tako i pripadnicima nacionalnih manjina ključ suživot i napretka cjelokupnog društva. Hvala.
Riječ je tražio ministar Ranko Ostojić. Izvolite ministre.
Poštovana potpredsjednice, štovani saborski zastupniče. Moram prije svega reći da jedan dio stvari su malo zakašnjele. To znači počet ću od kraja. Nema potrebe za donošenje novog Zakona o policiji kad je u međuvremenu iz rasprave na Odboru za ljudska prava do današnjeg dana ovaj Sabor već usvojio novi Zakon o policijskim poslovima i ovlastima i ono što sam malo prije rekao uveo građanski nadzor. To znači vijeće koje će moći raditi posao isti kao što ga radi Vijeće za građanski nadzor sigurnosnih službi. Time bi bilo otklonjeno da nešto nije pokriveno. Da bi znali točne brojke Vijeće za građanski nadzor sigurnosnih službi imalo je pet predstavki tijekom prošle godine. Prema tome, siguran sam da će ovo vijeće moći bez ikakvoga problema pogotovo što od 15.7. imate potpuno kompjuterizirani sustav u kojem je nemoguće izbrisati bilo koju varijantu mjere tajnog prikupljanja podataka radi toga šta najmanje 8 adresata dobija istovremeno podatak o tome da je mjera primijenjena ne ulazeći u sadržaj i slično. Prema tome, ne možete nikako više. Vrlo jednostavno samo utipkavanjem unutra se može vidjeti da li postoji nalog i da li se poštuje odluka naravno suda. Što se tiče Povjerenstva za pritužbe kad je bio prijedlog da se napravi povjerenstvo u svim policijskim upravama onda je to odbijeno. Prema tome, tadašnja sugestija koja je bila od strane policije upravo, odnosno ravnateljstvo i ministarstvo smatrajući da je najbolje da se to riješi u svakoj policijskoj upravi, a da postoji jedno povjerenstvo koje bi na nivou države radilo u drugome stupnju. Time bi se izbjeglo ovo zagušenje koje smo u ovom trenutku dobili iz razloga što naravno kad radi objektivnosti nakon 2238 predstavki koje su dostavljene unutarnjoj kontroli sve ono što je zapravo ponavljam radi objektivnosti preusmjerava se civilnom Povjerenstvu za pritužbe. Rješenje se može naći čak i u ovim trenucima, to je po meni da se riješi da oni u drugom stupnju rješavaju ako je netko nezadovoljan odgovorom od strane unutarnje kontrole. I time bi to mogli riješiti. Spominjanje statistike u smislu nacionalne manjine, tu smo mi malo u problemu. Znači, ako se sjetite da sam ja na neki način bio čak i izložen medijskim ozbiljnim problemima kad navodite određene podatke koji su vezani uz određenu manjinu prema tome pošteno i drugačije to staviti, a to je ukoliko postoje kaznena djela koja vam jesu ovdje navedena, a to su kaznena djela iz mržnje itd., ali se više ne razdvajaju na način da je to napravljeno prema pripadniku romske nacionalne manjine i obrnuto. Ovdje nije istaknuto isto tako tko je počinitelj kaznenog djela na određenom području. Također, još samo želim reći da pitanje, sugestije vaše, malo me iznenadilo oko ovog uklanjanja svjedoka, načina privođenja kako da bude taktika postupanja itd. Mislim moram biti iskren da sam malo iznenađen na koji način bi vi to riješili. Koliko je meni poznato mi se ne bojimo nikakvog nadzora, ali moram isto tako reći da će policija raditi sukladno zakonu i kad primjenjuje sredstva prisile onda će biti potpuno obranjena ukoliko su to napravili zakonito. I mislim da nije dobro na neki način sugerirati ili im govoriti na koji način će ući ili neće ući, na kojem mjestu da to rade, da li da budu svjedoci ili da ne budu svjedoci. To je ovako dosta praktično, lijepo zvuči ali mislim da zakon mora biti jednak prema svima. Prema tome, tu budite sigurni da neće policija ostati pri taktici postupanja a to je da uz najmanja sredstva prisile provede određeni postupak. Ja mislim da bi to bilo to što sam trebao odgovoriti. Nadam se da ove ostale stvari oko zaposlenih ja vas molim isto tako da napravite svoj napor. Vi znate koliko smo mi sa svoje strane učinili da u školovanju i u prijemu kandidata bude ih što više i vidjeli ste sami kako statistika izgleda, a to je da baš nemamo interes odnosno da nemamo mogućnost da to riješimo na način da i pripadnici nacionalne manjine budu u selekcijskom postupku da se nađu i da ovaj postotak promijenimo. Iako je on zapravo nešto viši od 5,5% što je u principu u europskome rangu. I to treba iskoristiti Vijeće za kriminalističku prevenciju je mjesto na kojima se može ove stvari itekako riješiti za svako naselje i to ćemo dalje nastaviti. Hvala.
Hvala lijepa. Veljko Kajtazi, replika.
Točno je da smo pokušavali sve napore upošljavati i da smo jednu grupu, razgovore koje smo imali sa načelnikom Policijske akademije ali isto tako smo napravili tako da pripadnici romske nacionalne manjine, oni koji su pohađali, koji su završili i dalje su bez posla. Evo, hvala. Znači, pokušali smo, napravili smo ali su i dalje bez posla. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Ranko Ostojić.
Štovani gospodine zastupniče nema šanse, osim da u rasporedu raspoređivanja završenih koji su završili školu samo može biti još neraspoređen, a da je završio školovanje. Prema tome, to kad kažete da je bez posla to je netočan podatak, znači čeka u ovome trenutku raspored u policijsku postrojbu pod uvjetom da je završio uspješno tečaj. … [[Upadica se ne razumije.]] A to je moguća stvar, ponavljam, mi sad redovito školujemo, tek u ovoj generaciji smo zapravo imali, ali vrlo mali postotak, i nismo uspjeli ni vi ni ja kako se kaže u ovome dijelu a to je da imamo više kandidata tu.
Ne možete dva puta repliku. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre. Želim vam i nadalje brzi oporavak s obzirom da kao liječnik dobro znam u kakvoj ste situaciji bili i drago mi je da ste opet s nama i da možemo raspraviti ovo Izvješće Ministarstva unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u prošloj godini, dakle u 2013. godini za koje mogu usput reći da je ovako tehnički izvrsno napisano, da jako dobro može informirati svakoga onoga tko pozorno i pomno pročita ovaj tekst o svim aspektima o kojima se ovdje jasno i glasno govori. Ali evo pokušat ću istaknuti neke momente iz ovoga izvješća i pomalo bez obzira na izvrsnost ovoga izvješća pomalo se i kritički osvrnuti na ono što ipak naše građane zanima. Naime, vaša sintagma gospodine ministre da vi branite, dvaput ste rekli da branite izvješće. Pa nema se tu što braniti. Vi samo možete obrazlagati ovo izvješće. Dakle, nemate se potrebe braniti niti braniti ovo izvješće. A kažem dvaput ste upotrijebili sintagmu ja sam ovdje došao braniti izvješće. Nemate ga što braniti to nije doktorska disertacija. Ali dobro. U 2013. godini MUP RH imao je 26 tisuća da zaokružimo zaposlenih, što je oko 700 manje negoli prethodne godine. Moram reći da i u ovim tablicama, odnosno grafikonima koji su ovdje prikazani je i utrošak sredstava u odnosu na 2012. godinu smanjen, dakle za potrebe Ministarstva unutarnjih poslova za više od 200 milijuna kuna sa 4,3 na 4,1 milijardu kuna. No kada govorimo o novcu onda moram ministra koji je zauzet ovim drugim obvezama privatnim priupitati koliko je to lani na gay paradi u Splitu potrošeno novaca za osiguranje poglavito interventne policije kako bi se u miru proveo taj događaj? Nekakvi izvori govore da se radi u tom jednom danu ili par sati o troškovima od oko milijun kuna. Nedavno je održana ista takva manifestacija i u Osijeku pa bih volio znati iako je to 2014.godina koliko je to koštalo u Osijeku. Također postoje još neke manifestacije u RH pa prije svega prigodničarske proslave gdje je policija također interventna po procjeni ministra i rizicima koje postoje kod takvih proslava mora barem biti prisutna ako ne i intervenirati i koliki se novci iako to ovdje ne piše u izvješću potroše za takve tzv. rizične barem prema procjeni MUP-a manifestacije u RH. Ako krenemo redom po ovom izvješću prije nego krenem po redu onda moram pohvaliti djelovanje MUP-a i djelatnike MUP-a u kriznim situacijama i poplavama prije svega počevši od onih zimskih poplava u Zagrebačkoj i Sisačko-moslavačkoj županiji u veljači, ožujku a potom u onoj katastrofalnoj poplavi u Gunji, Račinovcima i Rajevom Selu i ostalim selima Cvelferije da ih sada ne nabrajam i ne duljim vrijeme. Ovdje na stranici broj 1 govori se o glavnom strateškom cilju MUP-a, a to su 4 cilja, smanjenje od opasnosti od kažnjivih ponašanja, zatim poboljšati sprečavanje kažnjivih ponašanja, poboljšati suzbijanje kriminaliteta, sigurnost prometa na cestama i jačati sigurnost na državnoj granici u zračnom prometu i plovidbi. Mi kao da prvi puta imamo strateške ciljeve pa bih priupitao jesu li to isti strateški ciljevi koji su postojali i 2012., i 2011.i 2008.i postojat će i 2015., '16.-te itd. prema tome to su tzv. opći ciljevi i zbog toga MUP postoji. To su ciljevi koje svaka policija, svako ministarstvo unutarnjih poslova u gotovo bih rekao u svakoj zemlji mora izvršavati, a nikakvi strateški ciljevi kao i ova strateška petoletka koja je eto donešena prije neki dan o stanju gospodarstva odnosno strategiji razvoja gospodarstva RH od 2015.do 2020.godine, bojim se da će i ta petoletka završiti kao i one prijašnje u onoj bivšoj državi. Na stranici 3 u točki 1., točka 2.piše upravljanje sustavom javne sigurnosti. Ovdje nitko nije spomenuo da uz ravnateljstvo policije postoji 20 policijskih uprava sa sjedištem u svakoj od naših hrvatskih županija i Gradu Zagrebu uz 185 policijskih postaja, od toga 139 temeljnih, 20 prometnih, 14 graničnih, 6 aerodromskih ili u zrakoplovnim lukama i 6 pomorskih na lokalnoj razini. Govorilo se i još uvijek se govori o promjeni broja policijskih uprava. Pa evo pošto je ministar ovdje ja ću iskoristiti prigodu da priupitam jeli to točno i jeli se odustalo od toga da i dalje postoji 20 policijskih uprava kao što ih sada trenutno postoji, s time da ću baciti naglasak na to da se vrlo često spominje Policijska uprava Slavonski Brod čije je postojanje dalja opstojnost na klimavim nogama i na prebacivanju lokacije, te policijske uprave u neki drugi grad ili u neki drugi grad ili županijskog središte u Slavoniji? Volio bih dobiti odgovor ministra na to pitanje. U RH na stranici 7 piše da je zabilježeno u 2013.godini 89 tisuća, 90 tisuća prekršaja po svim propisima koji uređuju pitanje javnog reda i mira što je za 1240 ili 1,4% manje negoli u 2012.godini što govori o tome da ne i samo taj podatak negoli i niz drugih, da je efikasnost MUP-a po svim policijskim upravama bolja negoli ranijih godina s obzirom na smanjenje broja djelatnika i s obzirom na sredstva koja su utrošena iz proračuna za MUP. Dobra je činjenica i lijepo je pročitati u izvješću da je prošle godine bilo ubojstava dakle sa smrtnim ishodom, smrtnih slučajeva samo 41 u odnosu na 2012. godinu kada ih je bilo 51 što je za više od 25% smanjenje. No ono što me brine i što me građani često u razgovoru u mojoj sredini spominju i mole da kažem ministru a neću pisanim putem nego hvala Bogu imam priliku trenutno izreći i to a to je da u, kao što je rekao kolega Lesar u Međimurskoj županiji, tako u Brodsko-posavskoj županiji postoji veliki broj krađa i to prije svega poljoprivrednih strojeva. Ajde da kažem ovako trimera, kosilica, motornih pila itd., pa onda strojeva iz vikendica raznih, dakle objekata u kojima nitko ne živi ili živi netko povremeno ili boravi netko povremeno da policijski službenici iziđu na poziv onog koji je pokraden, naprave zapisnik. I evo iz 2013. godine, neću govoriti ime ili imena osoba u jednom selu u Brodsko-posavskoj županiji koji je u jednoj noći jednostavno opljačkano, dakle jednostavno pokradeno je upravo svi ovi aparati da kažem poljoprivredni i drvni da ne kažem motorke a da godinu i pol dana nakon toga nema povratne informacije što je sa tom prijavom. Zapisnici su napravljeni, jesu li oni ušli u proceduru u MUP-u za daljnju potragu ili nisu to ne znam. Ne znaju niti ljudi koji su pokradeni, ali odgovora MUP-a nema. Kada govorimo o odnosu policajaca prema stanovništvu o povjerenju ono je poprilično u Hrvatskoj uspostavljeno. Ali ne bi il bilo dobro gospodine ministre da jedan dan oni koji su napravili zapisnik dođu u to selo i objasne ljudima da se nije ušlo u trag ili se ušlo u trag i gdje su ti strojevi, motorke, trimeri, kosilice i svi ostali koji nestaju po selima Brodsko-posavske županija a ja vjerujem i u drugim županijama. To bi bilo jako lijepo pa makar i neuspješno, dakle zapisnik napravljan, da kažem lopov nije nađen, da ih nazovem pravim imenom ali da se kaže ljudima, nažalost, to bi bilo jako lijepo, nažalost nemamo povratne informacije. Ove godine smo čini mi se vidjeli, ne čini mi se, nego sam vidio i policiju u kratkim, kako se to kaže engleski kako bih rekao ministar prometa T-shirt majicama, majicama kratkih rukava od pamuka je li tako. Iskreno govoreći te svijetlo plave majice, možda sad ja imam krivi dojam baš i ne izgledaju onako kako bi čovjek pretpostavio za da kažem jednog policajca. Ako sam čuo dobru vijest iz medija da su koštale 180 kuna po komadu. Vjerujte mi da bi vam preporučio Orljavu tvornicu košulja iz Požege u kojoj rade zatvorenice zatvora, ženskog zatvora u Požegi koje proizvede izvrsne košulje, izvrsne kvalitete, ljetne kratkih rukava za najviše 100 a u velikoj količini i za manje novaca od 100 do 120 kuna što bi puno bolje pristajalo jednoj ozbiljnoj policiji nego li one da kažem T-shirt kako se to kaže, jer kako bi rekao naš ministar Dončić majice koje je nosila naša Hrvatska policija i koje su navodno koštale 180 kuna po komadu. Ako idemo dalje po ovom izvješću onda vidimo da je tijekom, na stranici 12 tijekom 2013. godine kaže pronalaženje osoba i predmeta. Pa kaže u zaključku, tijekom 2013. godine raspisana su 15 tisuća 203 potrage i objave za osobama a obustavljeno ih je 15 tisuća 222, dakle više ih je obustavljeno nego što je raspisano. Danas 31.12.2013. na snazi su bile 12 tisuća 832 potrage i objave za osobama. Istovremeno u toj istoj godini za nestalim predmetima a ne osobama raspisano je 159 tisuća i 291 objava a obustavljeno ih je samo 44 tisuće što znači da je, postoji dakle potraga za 110 tisuća predmeta. Velika je razlika između broja dakle traženih osoba i traženih predmeta. Upravo je to, upravo sam i slikovito i obrazložio u onim prijašnjim par rečenica što se događa sa otuđenim predmetima evo u našim selima, u selima, a vjerujem da i u drugim županijama poglavito u Slavoniji i Baranji gdje je kriza i gdje se ljudi nastoje dočepati tih malih strojeva raznih vrsta i oblika kako bi to ili preprodali [[Upadica Zgrebec: Privedite kraju.]] pa zaradili.
Hvala [[Upadica: Gotovo?]] Gotovo [[Upadica: Tek sam do 12 stranice došao.]] Morate vježbati prije toga. U ime kluba SDSS-a kolega Milorad Pupovac.
Poštovana gospođo potpredsjednice, štovani gospodine ministre, kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke želio bih izraziti zadovoljstvo nekim pozitivnim pokazateljima koje donosi ovaj Izvještaj Ministarstva unutrašnjih poslova za 2013. godinu prije svega pokazateljima koji se tiču pada općeg kriminaliteta za gotovo 10 000 kaznenih djela u odnosu na 2012. godinu što je značajan napredak. Isto vrijedi naravno i za pad ubojstava, kao i za postizanje rezultata u istragama u potrazi za počiniteljima koji je također prilično visok. Podaci koji se tiču druge dvije vrste krivičnih djela, to znači kaznenih djela iz područja gospodarskog kriminaliteta i posebno iz prometa opojnih droga, također bilježe rast, ali siguran sam gospodine ministre da bi podrobnija analiza, ne ona koja govori o broju prijava i broju procesuiranih prijava nego onoga što se procjenjuje kakvo je ukupno stanje kada je posrijedi promet i kada su posrijedi konzumenti droga, kao što ih mi znamo dobiti u izvještajima državnog odvjetništva, pokazali da je tu još uvijek jedno široko područje zapravo neopserviranog, neprijavljenog, neistraženoga i da bi u tom području, kao i u području gospodarskog kriminaliteta prostor za napredak i prostor za još bolje rezultate policije sigurno postoji. Isto bi se naravno moglo reći i za kaznena djela iz područja gospodarskog kriminaliteta koje je poraslo za 5,4% i procjene po kojima je vrijednost štete materijalne koja je počinjena takvim djelima seže do gotovo do milijardu i 500 tisuća kuna, indikator da je Ministarstvo unutrašnjih poslova fokus svoga interesa nakon dobrih rezultata koje ima u općem kriminalitetu moglo usmjeriti upravo na ta područja jer tu se zapravo radi o najvećem nanošenju štete po državni proračun pretpostavljam i isto tako najveće štete se nanose kada su posrijedi ekonomski interesi, a time i ekonomska sigurnost zemlje. Što se tiče pritužbi građana, predstavki i anonimnih podnesaka koje su porasle u 2013. u odnosu na 2012. godinu za preko 52%, bilo bi zanimljivo vidjeti gospodine ministre koje su prirode te pritužbe, podnesci i žalbe. Preko 90% tih pritužbi se smatra ili neosnovanim ili da nije utvrđeno, ne postoje činjenice koje bi mogle njihovu opravdanost potvrditi. Za nas bi bilo iznimno značajno kada bismo mogli ustanoviti o čemu je zapravo riječ. Ja bih vas molio ukoliko možemo dobiti, bilo sada, bilo u nekoj drugoj prilici, nešto podrobnije podatke o tim pokazateljima. Što se tiče pitanja zločina iz mržnje o kojima je govorio kolega Kajtazi, to djeluje nažalost u protekloj godini povećano za 183% u odnosu na godinu 2012. To je nešto na što smo mi upozoravali tokom prošle godine i tokom pretprošle godine i ovdje u Saboru i izvan ove sabornice zbog toga što su nerijetko i ljudi koji su djelovali u političkom životu, pa i ljudi koji djeluju u parlamentarnom političkom životu neosjetljivi na to, a poneki su tome i doprinosili. Pridodavanje motiva vokabulara pa istupa govoru mržnje koje je u posljednjih nekoliko godina, posebno u protekloj godini uzelo maha, a i nastavilo se u ovoj godini, bilo da je riječ o etnički, bilo da je riječ o rodnom, rasnom ili pak politički motiviranom obliku govora mržnje, nerijetko od strane onih koji to navodno rade iz kršćanske ljubavi i nerijetko od strane onih koji zapravo ne bi mogli govoriti tom vrstom jezikom. I iz tog razloga mislim da je iznimno važno da se pojačaju mjere prevencije i da se pojača suradnja između policije i pravosudnih institucija, a isto tako i da se ozbiljnije povede rasprava o tom fenomenu jer porast od 183% u odnosu na godinu 2012. je jako veliko povećanje. Nijedan oblik kaznenog djela nije zabilježio toliki porast kao što je ovaj. I za nas koji politički djelujemo i kojima je govor osnovno oružje za rad je jako važno da se tome posvetimo, posvetimo se da bismo mogli vidjeti kako to policija prati, ali istovremeno da bismo mogli policiji pomoći da se ta vrsta djela na što je moguće ozbiljniji način počnu s jedne strane sankcionirati jer je sankcija bilo, jer je riješeno 31 djelo. Drugo je pitanje pravosuđa nažalost. U mnogim slučajevima policija odradi svoj posao i kad je posrijedi ova vrsta kaznenog djela, kao što i neki drugi slučajevi kaznenih djela, ali pravosuđe nažalost ne odradi svoj dio posla. Navest ću jedan primjer. Šest godina jedna obitelj na području Like sa protupropisnim držanjem stoke, konja i krava, uništava usjeve, uništava posjede, maltretira ljude do fizičkoga premlaćivanja. Policija svaki put izlazi kad ih ljudi prijave, a onda kada dođu do pravosuđa cijela stvar završi puj pik ne važi. Kako je to moguće? Kako se policija može postaviti u takvu policiju da ne može zaštititi građane zato što ih ne štiti pravosudni sustav. Kako ministarstvo može dopustiti tako nešto? Kako netko na 0,8% hektara može držati 52 konja i 60 krava? Kako? I ubirati poticaje. Pa zar saborski zastupnik ili bilo tko drugi trebaju istraživati je li to zakonito? Već na prvi pogled je jasno da nije zakonito i još tome krši zakon na svakom koraku tako da ljudi moraju podizati ograde oko svojih imanja, oko svojih kuća da bi imali elementarnu sigurnost a star je slučaj 6 godina. Vi ministre sigurno znate o kojem slučaju govorim. Htio bih skrenuti pažnju na još jednu stvar, na dvije zapravo. O jednoj je govorio kolega Kajtazi, a o drugoj ću govoriti ja, a o toj o kojoj je on govorio još ću pridodati koji podatak. Primjena Zakona o prebivalištu, gospodine ministre i poštovane kolegice i kolege zastupnici, na žalost ne koristi se u skladu sa zakonom, sa propisom jer se neupućenim građanima Republike Hrvatske poništavaju osobne iskaznice u konzularnim predstavništvima Republike Hrvatske i imaju problema zbog toga. I dnevno se žale i sada mi već imamo problem kao zastupnici, a isto tako ima i Republika Hrvatska. Drugo pitanje ili drugi fenomen ili drugi postupak. Građani se brišu iz mjesta prebivališta bez provedenog postupka od strane pojedinih policijskih postaja zakonom propisanog postupka. Srđan Ojkić iz Voćina je izbrisan i to nije znao dok nije došao na biračko mjesto u vrijeme parlamentarnih izbora, izbora za Europski parlament. Dakle, čovjek ima osobnu iskaznicu, odlazi, koristi je kad ide na banku, kad ide na druga mjesta, a onda odjedanputa konstatira da je on izbrisan, da mora vratiti osobnu iskaznicu. Kako je to moguće drukčije objasniti nego da su policijski službenici nisu obišli mjesto, nisu obavijestili onoga koga su trebali obavijestiti i izvršili su brisanje iz evidencije o prebivalištu protupropisno. Poseban slučaj koji nas posebno zabrinjava jeste na području općine Gračac, gdje je u godinu i pol dana iz evidencije o prebivalištu izbrisano 1261 osoba, 1261 gospodine ministre, od toga 234 po službenoj dužnosti. Dakle, neovisno o tome što zakonske odredbe govore o produženju roka za prijevremenu privremenog odlaska iz zemlje ili dojavu boravka u inozemstvu do kraja 2014. službenici su požurili da to urade, to znači odjave i tako su izbrisali 234 po službenoj dužnosti, a nisu imali zakonskog uporišta. Da li su se oni spremali za izbore? Da li su oni obavljali neke druge radnje ja to naravno ne znam, ali znam da im to nije posao i znam da ovaj posao koji su radili nisu radili u skladu sa zakonom, nego protuzakonito i pri tome su Roberta Vojnovića iz Gračaca kaznili sa 1500 kuna, čovjeka koji je tamo. Molimo vas gospodine ministre da odredite inspekcijski nadzor za ovaj slučaj. To je prevelik broj i okolnosti su takve da traže da se napravi inspekcijski nadzor. I na kraju, što se tiče govora mržnje o kojem smo govorili kolega Kajtazi i ja on je na žalost popraćen i oštećenjima imovine, objekata, groblja i napadima na osobe. I mi smo ih prošle godine zabilježili znatno više negoli 2012. ili 2011. Na više mjesta su oštećena groblja, spomen grobnice, spomenici. Na više mjesta su izvršeni upadi nasilni u prostorije manjinskih Vijeća Srpske nacionalne manjine ili su pak uništene imovine fizičkih lica kao što je to bio slučaj sa šezdeset trogodišnjom stanovnicom okolice Imotskoga. Posebno se često događa da se napadaju i uništavaju spomenici žrtvama fašizma i spomenici ustanicima antifašističkim u različitim područjima. Gospodine ministre mi znamo da ne možete imati policajca ispred svakog mjesta, ali predlažem da se pronađu sredstva da se i javnost učini osjetljivom na ovu stvar. Sigurno za to ima načina. I na kraju kada je u pitanju zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina o kojima je ovdje bilo riječi, kolegice i kolege, kada je u pitanju zastupljenost u policijskim službama od 8 zarez nešto posto pripadnika nacionalnih manjina koliko ih ima u Republici Hrvatskoj u policiji je zastupljeno 4,27%. Podaci s početka 2013. Od toga pripadnika srpske manjine ima 2,86%. Kad bi to bilo koliko toliko ravnomjerno zastupljeno, gospodine ministre, onda bismo možda i rekli u redu, ali nije. Na području Zadarske županije zastupljenost je 0,3%. Srpsko stanovništvo na području Zadarske županije je domicilno stanovništvo. Požeška županija 0,8%, Ličke 1,27% [[Upadica Stazić: Privedite kraju, molit ću lijepo.]] I Karlovačke 1,81%. I tako bih mogao nabrajati, ali poštujem propisano vrijeme. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem kolegice i kolege na saslušanom.
Čut ćemo tri replike na ovo izlaganje. Prvu iznosi poštovani kolega Gvozden Srećko Flego, izvolite.
Poštovani kolega moja replika je zapravo kvazi-replika jer vam ništa ne prigovaram, ništa ne pitam nego vas pokušavam nadopuniti u onom dijelu u kojem ste govorili o govoru mržnje. Govor mržnje je ponižavajući, uvredljiv, eliminatoran i u osnovi je govor mržnje prvi korak ili svojevrsni poziv na sukob, na nasilje. I govor mržnje u tom smislu ima svoje dalekosežne posljedice i psihičke i materijalne i društvene i političke i dakle mnogobrojne. Stoga vas pozivam, i kolegice i kolege u sabornici, i gospodina ministra da se uključimo u međunarodnu aktivnost protiv govora mržnje, da se uključimo također u međunarodnu inicijativu za uvođenje Dana žrtava govora mržnje i da napravimo različite oblike kampanje ne samo među nama odraslima nego i među djecom u školama, u vrtićima pokatkad o tome što sve donosi govor mržnje i na koji način ga suzbijati i sprečavati. Evo, to bi bio dakle moj svojevrsni apel. Ja ću njemu doprinijeti i sam koliko budem mogao ali računam i na vašu pomoć.
Na repliku odgovara Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Flego ja se naravno pridružujem vašem pozivu na pojačanu osjetljivost i pojačanu aktivnost kada je posrijedi govor mržnje u našoj javnosti, u našem javnom prostoru. Ono što je nekad bilo karakteristično samo za ljude koji su zastupali isključive političke stavove ovdje u Saboru ili izvan Sabora tokom '90-ih godina s obzirom na vrijeme koje je bilo takvo da se čak moglo razumjeti do određene mjere da ljudi ne uspijevaju kontrolirati svoje stavove i svoje emocije. Ali to da mi danas godinu dana nakon što smo postali članica EU, ne više toliko od strane ljudi koji djeluju u političkom životu osim pojedinaca, ali da čujemo od istaknutih predstavnika Crkve poruke koje su nažalost poruke mržnje prema političkim, etničkim i drugim različitim pripadnicima to je apsolutno zabrinjavajuće. I iz tog razloga je od ogromne važnosti da ne samo policija nego svi mi počnemo o tome govoriti kao što ste vi, i ja vam zbog toga zahvaljujem, se pridružili ovom skromnom prilogu na ovu temu tokom popodnevne rasprave u Saboru.
Druga replika, poštovana Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine potpredsjedniče, replicirat ću nešto slično u duhu što je rekao i kolega, kako je replicirao i kolega Flego uvaženom kolegi Pupovcu koji je većinu, evo vi ste kolega većinu svoje rasprave i to je hvalevrijedno potrošili upravo na analizi i vaš akcent je upravo u suzbijanju govora mržnje. Jer sve što je, s punim pravom imate pravo, s punim pravom ste to i naglasili, naime kažete kako je policija u mnogim slučajevima i ona je upravo senzibilizirana za ove oblike kaznenih djela ili poticanja na kaznena djela, međutim često drugi u nizu i u tom lancu suzbijanja represije i osude često zakazuju. Međutim, važno je da je policija koja je prva pozvana više senzibilizirana, ali je činjenica i to da se u ovom mandatu više i otkrivaju takva kaznena djela. Ono što je rekao i kolega Flego veliki je to problem, nažalost, i to nas upravo budi da i mi iz Hrvatske kao zemlja EU jer je to postao i veliki problem u EU u vremenu ekonomske krize kad mnogi upravo žele ekonomsku krizu iskoristiti da bi vabili ljude, da bi pokazivali da je za krizu kriv onaj drugi, onaj stranac, onaj imigrant. Pa vi vidite, danas to više nije tajna, to Internet bruji o tome da djeca u njemačkim vrtićima koja još ne znaju govoriti crtaju kukaste križeve i slično jer su to naučili kući. Kod nas još uvijek veća je opasnost toga u Europi ali mi takve pokušaje i u samim izdancima moramo energično spriječiti. Jer svako zlo koje se dogodilo strašno u prošlom stoljeću i koje se dogodilo nedavno nama najprije je bila izgovorena riječ mržnje, a onda se krenulo i u djelovanje pogubno sa fatalnim posljedicama.
Zahvaljujem. Na repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac.
Poštovana kolegice Antičević-Marinović nažalost problem našega društva, osim ekonomije i ekonomske krize i osim nedovoljne konsolidiranosti naših institucija jeste zapravo prisustvo mržnje. Da, koja se onda oslobađa u različitim situacijama kao govor mržnje. I mi već sada možemo vidjeti koji su osnovni izvori te mržnje, tko su ti koji zapravo obnavljaju tu mržnju i neke smo spomenuli. Ali jedne stvari je sasvim sigurno važno, mi često pričamo i govorimo o tome da moramo govoriti valjano svojim jezikom hrvatskim, a vrlo rijetko govorimo o tome. Koliko trebamo biti tolerantni u tome jeziku, koliko trebamo biti obazrivi kada govorimo u tome jeziku i koliko moramo izbjegavati riječi koje će razbuđivati ili širiti mržnju, to je nažalost naš problem o kojem tako malo ljudi u ovoj zemlji vodi računa, uključujući i one kojima je to jednako posao kao i nama riječ, a riječ je o medijskom prostoru. ne samo na onom na forumima portala nego nažalost nego i u tekstovima novina. Postoje mediji koji imaju licencu koji ne rade ništa drugo nego dnevno proizvode mržnju prema političkim, etničkim ili rasnim razlikama, dnevno pa makar se tako i zvali.
Treću repliku iznosi poštovani Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Pupovac, malo prije je kolega Flego rekao da će dati kvazi repliku i moja je kvazi replika, međutim nije replika jedino prigovaranje. Replika može biti i slaganje, to sam već jedanput i dijelio ovdje iz rječnika predsjedavajućem upravo kolegi Staziću. Kolega Pupovac, rekli ste da policija ne može ispred svakog spomenika staviti policajca i da taj policajac čuva spomenik, to je točno i policija je tu nemoćna. Ali mi kao društvo, a posebice političari mogu stvarati društvenu klimu u kojem je neprihvatljivo uništavati spomenike, u kojem je neprihvatljiv pogrom na razlike. Treba stvarati klimu protiv govora mržnje, a mi ju ne stvaramo. Ako se sjećate sudske prakse i sudska praksa tolerira svojim kaznama bilo je nekoliko slučajeva u kojem su oni koji su u medijima iz dana u dan sijali govor mržnje bili oslobađani od bilo kakve odgovornosti. To je dalo podstreka da taj govor mržnje buja, a taj govor mržnje policija gdje može obuzdati, može na nogometnim utakmicama gdje se još uvijek tolerira još se uvijek toleriraju one pogrde i tu policija snosi veliku odgovornost i krivu, a na nama je najveća.
U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Ivan Šantek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama se nalazi izvješće ministra MUP-a o obavljanju policijskih poslova u 2013.godini. Podsjetio bih 14.studenog 2013.smo ovdje raspravljali o izvješću za 2012.kada smo ispred kluba HDZ-a upozoravali kako je to bilo jedno više općenito izvješće sa određenim manjkavostima ali nažalost toga ima i u ovom izvješću. Prošli put smo između ostalog kako u izvješću naveli da nisu precizno navedeni i obrazloženi podaci o utrošku financijskih sredstava. Dobro je da je ministar ovaj puta više nego zadnji puta se … ovim segmentom rekavši na tiskovnoj konferenciji prilikom predstavljanja rezultata izvješća za prošlu godinu da je proračun MUP-a u odnosu na prethodno razdoblje povećan ističući pri tom da realizacija troškova uključuje rad cjelokupnog ministarstva te da je povećan angažman u odnosu na preventivne aktivnosti u području rada temeljne policije, granične policije, kriminalističke policije kao i ispunjavanje obaveza iz nacionalnih akcijskih planova kao što su npr. trgovanje ljudima, zlouporaba droge itd., a sve to iziskuje veće troškove kako je tada naveo ministar što je i logično. Međutim ovdje u ovom izvješću ja ću se osvrnuti samo na nekoliko segmenata ovog izvješća. U ovom dijelu kada se govori o ljudskim resursima nije spomenuta jedna situacija za koju smatram da ju treba spomenuti premda smo o toj situaciji i raspravljali ovdje nedavno u Hrvatskom saboru prilikom donošenja vjerodostojnog tumačenja zakona. Naime, kolegice i kolege svi se danas sjećamo velike smjene u policiji 2012.godine kada je novi ministar odlučio promijeniti ljude na rukovodećim mjestima u policiji te je tada preko noći od ukupno 2439 radnih mjesta proglasio slobodnim i za njih raspisao interni natječaj. Naime, ministar je slobodnim proglasio radna mjesta koja su bila popunjena tj. ljudi koji su radili na tim mjestima godinama s valjanim rješenjima su razriješeni dužnosti, a na njihova mjesta su imenovani drugi ljudi, a znamo šta je bila posljedica takve odluke, bile su brojne tužbe Upravnom sudu, isto tako i Upravni sud je donio nekoliko nepravomoćnih presuda u kojima se nalaže povratak smijenjenih na njihova radna mjesta. Znakovita je izjavna jednog u smjeni koji je izjavio u jednim dnevnim novinama citiram: 4 mjeseca od 15.listopada 2012. Do 13.veljače 2013.dolazio na posao u svoju policijsku postaju i sjedio u hodnicima". Ta 4 mjeseca uredno je dobivao plaću načelnika policijske postaje iako je na mome radnom mjestu radio novi načelnik. Plaću je naravno dobivao i on. Dakle iz državnog proračuna obojica su bili plaćeni za isti posao. I nakon što je Hrvatski sabor na zahtjev Vlade dao vjerodostojno tumačenje i članka zakona, a svi se sjećamo pod kakvim je okolnostima donošeno da je bilo bez kvoruma, pa se nakon toga skupljao kvorum. I dalje ostaje prijepor sa policijskim sindikatom pa ne bi bilo loše da se i ta situacija i ovom prilikom dodatno razjasni, tj. da se kaže hoće li MUP morati nadoknaditi štetu nastalu tom odlukom. Osvrnuli se u ovom izvješću i na dio koji govori o stanju javnog reda i mira u kojem se ističe da je u 2013. godini zabilježeno 89 tisuća 928 prekršaja po svim propisima koje uređuje pitanje javnog reda i mira što je za 1240 ili 1,4% manje nego 2012. godine. Pri tome prekršaj po Zakonu o prekršajima protiv javnog reda i mira čine 25,5%, po ostalim zakonima 73 a po odlukama lokalnih tijela 0,6. Dakle, na temelju važećeg Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira smanjen je broj prekršaja pa nije jasno zbog čega je Ministarstvo unutarnjih poslova preko Vlade uputilo u saborsku proceduru Prijedlog zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira, to je zakon koji je i sada na dnevnom redu, to je P.Z. br. 172. i koji čeka jako dugo da dođe na raspravu dakle skoro čak 2 godine, 4. listopada će biti dvije godine. I opet se nalazi među zadnjim točkama dnevnog reda što je evo znakovito i znak da taj zakon ustvari uopće neće biti raspravljen. Za razliku od prošlog izvješće u ovom se izvješću schengen i pristupanje Republike Hrvatske schengenskom prostoru nešto više spominje i evo ministar je dao obrazloženje tako da nema smisla da to sada po novom akceptiram. Također bilježi se porast broja prijavljenih kaznenih djela iz domene gospodarskog kriminaliteta što samo govori da je pred nama još mnogo posla i da Republika Hrvatska opet nažalost nalazi se na području krijumčarskih kanala. Vidimo da je u 2013. zabilježen porast korupcijskih kaznenih djela za 135% u odnosu na 2012. godinu a 96% tih kaznenih djela čine zlouporaba položaja i ovlasti, primanje i davanje mita što je pomak u odnosu na prethodno stanje. Međutim, iz izvješća nema procjena o tamnoj brojci te vrste kriminaliteta s obzirom da je percepcija korupcije u Republici Hrvatskoj vrlo visoka i dakle tamna brojka u nekim situacijama, to mi je poznato zna biti i višestruko viša. Poznata mi je situacija da je recimo u slučaju silovanja na 10 silovanja se samo jedno prijavi. Tamne brojke su vrlo bitne za svako izvješće jer izvješća su dobra, statistički su vrlo točna, međutim, uvijek se postavlja ono pitanje koja je tamna brojka naročito u ovakvim situacijama kada se govori o korupciji i kada je percepcija korupcije u Republici Hrvatskoj vrlo visoka. Upozorili smo također i kod prošlog izvješća kako ne možemo biti zadovoljni stanjem informacijske sigurnosti, tj. stanjem kibernetičke sigurnosti. U ovom izvješću stoji da je jačanje kapaciteta MUP-a u borbi protiv kibernetičkog kriminaliteta trebalo bi započeti s radom u prvom kvartalu 2014. godine, izrađen je nacrt ugovora te se potpisivanje očekuje do kraja ožujka. Smatram da je to jedan vrlo važan dio te da se o tome možda trebalo dati više pažnje, ukazati na važnost strategije u borbi protiv kibernetičkih ugroza. Evo u izvješću stoji da je u 2013. godini zabilježeno 729 kaznenih djela iz djela računalnog kriminaliteta što je porast za 38,1%. Dakle vidljivo da brojka nije zanemariva i da se sa time treba više pozabaviti. Nadalje, vidimo iz izvješća da je 2013. zaplijenjeno 2520 pritužbi, predstavaka i javnih podnesaka a odnosile su se na postupke policijskih službenika to je 52% više nego u 2012. godini. Međutim 90% od ukupnog broja riješenih predstavki 2238 služba za unutarnje kontrole ocijenila je neutemeljeno i nepotvrđeno a samo 3,4% je bilo utemeljeno a 5,7% djelomice. Svjedoci smo naime i po medijima svakakvih situacija pa smatramo da i u ovom dijelu treba isto tako određenu veću pozornost povjeriti, time više što ste i sami u izvješću na samom početku naveli da je i vrlo važna percepcija. Dakle postoji ova statistika koja se vodi za svakoga policajca, za svaku policijsku postaju i policijsku upravu. Međutim, važan je i ovaj dio dakle hoće li se građani s povjerenjem obratiti policajcu ili će zazirati od njega i smatrati da nije dobro uopće pristupiti policajcu. Na koncu moram reći u ime kluba HDZ-a da klub HDZ-a nema razloga ne podržati ovo izvješće kao statističke činjenice i podatke međutim, smatramo da su ovo vrlo važna pitanja koja smo ukazali i da im treba posvetiti dužnu pozornost upravo zbog značaja rada Ministarstva unutarnjih poslova za dobrobit građana Republike Hrvatske, znamo kakva je uloga MUP-a upravo u ovom segmentu sigurnosti građana. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo se prijavio kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Šantek lijepo ste sve rekli što je u ovom izvješću opisano no ono što stvarno zabrinjava je vjerodostojno tumačenje o zakonu i primjeni zakona te retroaktivna primjena na onih 2439 koji po svemu sudeći po prvostupanjskoj presudi upravnog suda ne bih htio tumačiti kao što ste i sami naglasili jer nije ni to ni dobro miješati se u pravosudne odluke. No, imamo iskustva iz prijašnjih godina također vladavine kada je gospodin ministar bio ravnatelj policije i tada se dogodilo niz otpuštanja, smjena i sudskih postupaka. Sindikati su radili svoj posao, pravosuđe također kao neovisno tijelo i milijunske odštete koje su isplaćene sa zateznim kamatama su koštale Republiku Hrvatsku. Bojimo se da je i sada i ovaj puta na ta pod navodnicima "slobodna" radna mjesta kada su imenovani ne stranački, jer u policiji više nema stranke i strančarenja ali oni koji su bili vjerojatno po nečemu podobni upravljaju danas policijom. Ima nekih rezultata na drogi i kriminalitetu no međutim žale se da smanjenjem plaća svih troškova, opreme i svega ostaloga stvarno su zapostavljeni kao služba koja treba i mora voditi neovisno sigurnost o građanima Republike Hrvatske. I stoga mislim da će još jedan dodatni trošak biti na teret proračuna s obzirom na silne tužbe koje slijede od 2439 smijenjenih i neraspoređenih.
Odgovor na repliku, Ivan Šantek.
Poštovani kolega, zaista ste dobro me nadopunili. Nisam namjerno htio ovu temu širiti nego jednostavno sam želio čuti ovdje pojašnjenje jer najgora situacija koja se može dogoditi među policajcima, da se oni između sebe počinju dijeliti na podobne i nepodobne, da tako kažem uvjetno lijeve i desne i da prilikom svake promjene političke vlasti, prilikom svake promjene Vlade dolazi i do ovakvih situacija među policajcima. Ne bih se želio još jednom ovdje podsjećati na situaciju koja je nastala, ali moram, prilikom odabira osiguranja predsjednika republike koji je netom bio izabran. To je bila jedna vrlo neugodna situacija koja evo i dan danas se vuče među policajcima i oni nažalost još uvijek između sebe gledaju sa nekakvim nepovjerenjem jedan na drugoga, pokušavajući odgovorit na temeljno pitanje čiji si ti. Pa svi bi trebali biti policajci Republike Hrvatske. Mislim da je to bitno i upravo zato sam danas i tražio da se ovo dodatno pojasni i da se kaže jednom konačno i zauvijek da se takve situacije više neće ponavljati. Hvala.
Druga replika, poštovani Hrvoje Nekić.
Kolega Šantek, pa ja moram priznat da je zanimljivo kako ste vi uspjeli spomenuti znači veliku smjenu kadrova 2012. godine, ali je isto tako zanimljivo da ste propustili spomenuti način i vrijeme imenovanja rukovodećeg kadra u 2011. godini pa bih vas molio da nam i to malo obrazložite ako je moguće.
Odgovor na repliku, Ivan Šantek.
Poštovani kolega, pa ja se namjerno nisam želio vraćati u vrijeme prošle Vlade jer bi tad vam morao reći, a sad ću vam reći. Pa upravo je HDZ-ova Vlada u prošlom mandatu donijela odluku o depolitizaciji policije, dakle niti jedan policajac ne može biti član niti jedne stranke. O čemu govorim?
Za riječ se sada javio ministar Ranko Ostojić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, štovani kolega zastupniče. Mislim da je dobro da razgovaramo i o ovoj temi i da točne podatke kažemo, iako mene iznenađuje koliko kritika upućujete gospodinu Karamarku, ipak je on predsjednik HDZ-a. Mene to dosta ovako čudi jer s obzirom da kažete da sam ja odlučio smijeniti 2400 ljudi, a radi se o Zakonu o policiji koji je donio i predložio ministar Tomislav Karamarko i koji je isto tako proveo natječaj na isti način kako ste vi to napisali u Zakonu o policiji. Pa valjda je svima jasno da mjesto ravnatelja policije nije bilo upražnjeno, bio je gospodin Grbić, svaki načelnik policijske uprave je bio na tom istom radnom mjestu i ne možete odvojit njih da su to neki rukovodeći službenici, a da drugi nisu. Drugo, vjerovat ćemo da je zaista bila depolitizirana policija jer ako vi pobijete podatak o tome da ja nisam zaposlio niti jednog jedinog policijskog službenika koji nije bio ili upisan na policijsku akademiju. Prema tome, nema niti jednoga, niti onoga u dijelu koji je tajan, a to znači u PKP-u ili u poslovima koji su pod posebnom sigurnosti, ne treba javni natječaj i slično. Znači svi koji su bili na ovome natječaju, a mi smo samo napravili sljedeće, raspisali interni natječaj na kojem mogu sudjelovat samo zaposlenici koji rade u policiji. Ponavljam, ja nikog zaposlio nisam. Prema tome, sve su to bili depolitizirani policajci kako vi kažete i ja ću vam vjerovat u to. I svi oni su na tom internom natječaju došli u situaciju da popunjavaju rukovodeća radna mjesta. Ukupno samo 47 žalbi je bilo. 90% rukovodećih policijskih službenika u tih 2400 su ostali rukovodeći policijski službenici jer drugih i nemamo. I vjerodostojno tumačenje je trebalo upravo iz ovog razloga, a to je da netko odgovori da li će se to radit selektivno, a to znači da postoje određena mjesta. Ili sljedeće, a to je da konkretan primjer za zamjenika glavnog ravnatelja policije, gospodin Brkić je otišao s tog mjesta i po tom vašem tumačenju zakona novi zamjenik bi trebao biti internim oglasom biran na pet godina, a drugi koji se zatekao na tom radnom mjestu ostaje do penzije. Ispravan put je da se raspisuje natječaj interni za sve. Najvažnije od svega je da su svi oni bili zapravo zaposlenici unutra i da nema ulaska izvani i svi su kažem 90% rukovodećih ostalo na tim mjestima. Kad spominjemo 2003. godinu onda je točan podatak da 932 policijska službenika su ostali bez posla, ali ih je 1080 bilo samo s osnovnom školom. Nikakve 3500 i nitko nije za to tužio. Tužbe su bile za prekovremene koji nisu bili isplaćeni i to je nešto što je istina. Ja bih iz tog razloga ipak na kraju rekao da je pozitivno da ovu treću godinu ipak idemo za tim, a to je da je ovo naša policija i da nam je važno da ona dobro radi. Prema tome, možda je bilo teško izustit ali drago mi je da nakon tri godine imamo priliku da ipak imamo podršku za određene rezultate koje je policija postigla. Hvala.
To je prekasno javljanje, ali se na vrijeme javio Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre, da točno je Hrvatska policija je depolitizirana za vrijeme kada je HDZ obnašao dužnost i vlast što je bilo vjerojatno i uputno i nužno i potrebno s obzirom na ulazak u Europsku uniju na nepristranost i sve drugo. Međutim, do tada postoje jasne evidencije tko je gdje bio i tko je kojoj stranci pripadao, te tko su zamrzli svoje članstvo. I nemojmo se demagoški nadmudrivati tko šta i zašto. Interni natječaji i komisije koje su odlučivale o njemu jasno su ko ih je formirao i ko je kako birao i ostavimo to postrani. Važni su rezultati. Kao što ste rekli, rezultati koji govore da postoje određeni pomaci u radu, u nekim da, u nekim ne. U prometu ima previše mrtvih to je činjenica koju ne možemo pobjeći. Što treba učiniti? Da li su baš samo akcije i nazočnost na cesti policajaca i redovita kontrola ili postoje neke druge stvari kojima se može. Ali da je bilo za vrijeme kad ste vi bili ravnatelj onih koji su ovdje štrajkali glađu na Markovom trgu, policajaca koji su bez ičega otišli kući, koji su bez ikakvog razloga smijenjeni samo zato što su pripadali HDZ-u. To ne možete osporiti i to je činjenica koja je bila. Neisplaćivanje prekovremenih sati, nenabavljanje nužne opreme, vozila. Pa ostavili ste MUP bez goriva, pješke su morali obnašati svoje dužnosti, nisu se imali čime voziti.
Zahvaljujem. Na repliku odgovara ministar Ranko Ostojić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo opet konkretni podaci. Uzet ćemo 2010. godinu 426 smrtno stradalih u prometu. 2011. 418, 2012. 393, 2013. 368. Nadam se da ovaj argument govori o tome da je i to pomak na bolje i da je manje smrtno stradalih. U ovoj godini je trend isto tako dobar. Što se tiče ljudi koje vi kažete da su štrajkali tu glađu ispred, oni naravno kao što sam i malo prije rekao nisu, bez obzira na to što sam ja bio ravnatelj policije, znači ne osoba koja je zapošljavala već je to bilo u rukama ministarstva. Ponavljam, nisu oni dobili otkaz zato što su bili članovi HDZ-a, nego zato što nisu ispunjavali uvjete da mogu biti policajci, a za to je kriv onaj koji im je rekao da mogu sa osnovnom školom raditi u Ministarstvu unutarnjih poslova i biti policajci. Hvala.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani Franko Vidović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, zamjeniče, kolegice i kolege. U 2013. da bi postigla glavni strateški cilj, a on je svakako smanjenje opasnosti od kažnjivih ponašanja policija je cjelokupnu aktivnost usmjerila na 4 prioritetna cilja. Poboljšati sprječavanje kažnjivih ponašanja, poboljšati suzbijanje kriminaliteta, povećati sigurnost prometa na cestama, te jačati sigurnost na državnoj granici u zračnom prometu i plovidbi. Što se tiče samog, odnosno za ostvarenje samog programa sprječavanja kažnjivih ponašanja doista je utrošeno 65 milijuna kuna više nego 2012. Ali evo konstatirale su već i kolege prije mene da su i rezultati bolji. Kao prvi poseban cilj ističe se poboljšanje sprječavanja kažnjivih ponašanja. Vidljivo je iz ovog izvješća da je u 2013. godini zabilježeno 89928 prekršaja po svim propisima koji uređuju pitanje javnog reda i mira što je za 1240 ili 1,4% manje nego 2012. Policija nastoji trajno biti prisutna na kritičnim mjestima kako bi pravodobno spriječila ili izravno suzbila što veći broj kažnjivih ponašanja, pritom prekršaji po Zakonu o prekršajima protiv javnog reda i mira čine 25,9% a po ostalim zakonima 73,9%, te po odlukama lokalnih tijela 0,6% i možda je to ono što, na čemu bi doista trebalo poraditi jer ja vjerujem da lokalna tijela ipak bi trebala aktivnije sudjelovati, odnosno da bi policija trebala bolje reagirati na te pozive. Ono što nas treba posebno brinuti jeste učestalost prekršaja po Zakonu o zaštiti od nasilja u obitelji i to 14335 u odnosu na 14874 u 2012. odnosno to čini 15,9% svih prekršaja. Policija je u 2013. preko operativnih dežurstava policijskih postaja, policijskih uprava i Ravnateljstava policije zaprimila 341314 dojava o događajima ili oko 935 dnevno u prosjeku. Projekt Ravnateljstva policije "Policija javno djeluje i javnost ocjenjuje" polučio je pozitivan rezultat, ali su javljanja građana u padu za oko 46,2%. Osim ovih aktivnosti policija je putem interventnih jedinica obavljala zadaće koje su u opisu djelokruga rada interventne policije. U usporedbi sa 2012. povećan je broj ispomoći angažiranih službenika pa i utrošenih radnih sati. 176828 radnih sati što je povećanje za 75,6%. Sredstva prisile službenici interventne policije upotrijebili su 760 puta u odnosu na 2012. kad su ista upotrijebljena 870 puta i svaki put se dosljedno primjenjivalo načelo nužnosti koje opravdava primjenu sile do granice za postizanje zakonitog učinka. U 2013. također održano je 19275 javnih okupljanja. Na manjem broju, tj. na 104 okupljanja došlo je do narušavanja javnog reda i mira, te je privedeno 1713 osoba. Zbog nereda su podnesene 52 kaznene prijave i 1739 prekršajnih prijava. Na održanim javnim okupljanjima ozlijeđeno je 134 građana od čega 9 teško. U osiguranju javnih okupljanja je ozlijeđeno 22 policijska službenika, od toga 1 teže. Sa sigurnosnog stajališta od značajnijih okupljanja izdvajaju se 3. gay pride Split, Zagreb pride 2013., zatim mirna okupljanja i javni prosvjedi braniteljskih i drugih udruga povodom uvođenja dvojezičnih natpisa u Vukovaru, redovni izbori za lokalnu i regionalnu samoupravu, manifestacije povodom obilježavanja značajnih obljetnica iz Domovinskog rata, mirna okupljanja i javni prosvjedi različitih udruga za promicanje prava obitelji vezano uz uvođenje i provedbu zdravstvenog odgoja u škole, organizacija prikupljanja potpisa i održavanja referenduma da se u Ustav unese odredba prema kojoj je brak životna zajednica žene i muškarca, prikupljanje potpisa za raspisivanje referenduma o promjeni Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, niz koncerata stranih glazbenih zvijezda, niz festivala među kojima bih obzirom da dolazim iz Šibenika izdvojio Terraneo u Šibeniku koji se nažalost evo sa promjenom vlasti u 2014. nije ni održao. Tijekom 2013. raspisano je 15 203 potrage i objave za osobama, a obustavljeno je 15 222. Dana 31.12.2013. na snazi su bile 12 832 potrage i objave za osobama. Specijalna policija obavlja policijske poslove u situacijama visokog rizika kao što su otmice, talačke situacije, opasna traganja, opasna uhićenja, rizična osiguranja i demonstracije. Tijekom 2013. pripadnici Specijalne policije obavili su 383 operativne zadaće, što je za 23,6% manje nego prethodne godine od kojih 23 krizne situacije, talačke krize, pregovaračke intervencije i slično. Značajno za 2013. je potpisivanje Deklaracije o pristupanju Specijalne policije RH u organizaciju ATLAS i nabavljanje novih letjelica za zrakoplovnu jedinicu. U 2013. na području naše države zabilježeno je 60 eksplozija, što je smanjenje za 14,3% u odnosu na 2012. U tim eksplozijama su nažalost zabilježene i ljudske žrtve, 16 osoba je poginulo. Od 14 poginulih u eksplozijama formacijsko-eksplozivnih sredstava 12 osoba samo ih je aktiviralo, dakle izvršili su samoubojstvo. Kao drugi poseban cilj policije u 2013. ističe se poboljšanje suzbijanja kriminaliteta. Kriminalitet kao ukupnost svih kaznenih djela koja su se zbila na određenom području za određeno razdoblje prouzroči dvije trećine svih štetnih i tragičnih posljedica na području javne sigurnosti. Znatni dio kriminaliteta ostaje neotkriven iz mnogih razloga, a društvo trpi zbog štetnih posljedica. Neotkriveni kriminalitet se krije u tzv. tamnoj brojci kriminaliteta o čemu je i u samom uvodu govorio i ministar, a uvriježena je kriminološka procjena kako se od ukupnog kriminaliteta samo jedna petina rasvijetli doista. U Republici Hrvatskoj policija godišnje zabilježi oko 120 tisuća kaznenih djela. Od toga za oko 90 tisuća policija dozna putem dojava, a preostalih 30 tisuća otkrije sama. U 2013. zabilježeno je 104 793 kaznena djela, što je za 4,3% manje u odnosu na 2012. Ako tomu dodamo 5-godišnji prosjek kaznenih djela zbog posjedovanja droge koji se sad kažnjava prekršajno, ukupan broj bi bio gotovo jednak prošlogodišnjem. Razriješeno je 60,1% djela, i to je rezultat za 1,1% bolji od prošlogodišnjeg. U 2013. zabilježeno je 1849 djela organiziranog kriminaliteta, a ta djela počinilo je 1063 osobe. Materijalna šteta počinjena ovim kaznenim djelima procijenjena je na 11 milijuna 67 tisuća 652 kune. U odnosu na prethodnu godinu broj ovih djela je porastao za 134,5%. Broj osumnjičenih osoba za 119,2%, ali je materijalna šteta gotovo prepolovljena za 48%. I moram naglasiti ovaj porast vjerojatno je posljedica promjena Kaznenog zakona. Najznačajniji porast bilježe kaznena djela nedozvoljenog posjedovanja izrade i nabavljanja oružja i eksplozivnih tvari i to čak 851%. Ovdje treba napomenuti da je operativna akcija "Pegaz" koju je provela Hrvatska policija dala izuzetne rezultate i za razliku od 2012. kada je prijavljeno 484 kaznena djela nedozvoljenog držanja oružja u 2013. su rezultati bolji za 106,4%. Otkriveno je 13 kaznenih djela trgovanja ljudima, 204 slučaja krivotvorenja novca te 176 kaznenih djela ilegalnog ulaska, kretanja i boravka u RH. Zanimljiv je i porast u razotkrivanju kaznenih djela zločinačkog udruživanja. Takvih je djela prijavljeno 118, što je za 337% više nego u 2012. Dobar dio spomenutih kaznenih djela utvrđen je kroz provedene operativne akcije u 2013. i to Operativna akcija "Kaštel", Operativna akcija "Jug – prva i druga faza", Operativna akcija "Kadim – prva i druga faza". U 2013. je otkriveno 6315 kaznenih djela gospodarskog kriminaliteta za što je osumnjičeno 2344 osobe. U odnosu na prethodnu godinu broj kaznenih djela je u porastu za 5,4%, a osumnjičenih osoba je manje za 3,9%. Korupcijskih kaznenih djela prijavljeno je 1940, od čega 45,9% kaznenih djela zlouporabe položaja i ovlasti, 26,9% davanja, 23,5% primanja mita, dok na sva ostala djela iz ove skupine otpada 6%. Korupcijskih kaznenih djela prijavljeno je više za 135,2%. O kolikom se zlu radi razvidno je iz izvješća. Materijalna šteta pričinjena korupcijskim kaznenim djelima iznosi 941 milijun 965 tisuća 674 kune. Fokus napora u borbi s korupcijom stavlja se na paralelnu provedbu financijskih istraga u svim kaznenim djelima u kojima je počinjena materijalna šteta ili se utvrdilo protupravno stjecanje imovinske koristi, posebno u korupcijskim predmetima, nepravilnosti u svezi s postupkom javne nabave, a sve u svrhu podizanja učinkovitosti kaznenog progona i utvrđivanja protupravne imovinske koristi kako bi se ova mogla oduzeti kroz kazneni postupak. Također, fokus je i na suzbijanju unutarnje korupcije, unutar samog MUP-a RH. Policija se u 2013. bavila i financijskim istragama, a u svezi kojih su izmjene zakona o kaznenom postupku koje su stupile na snagu 15. prosinca 2013., dale nešto šire ovlasti državnom odvjetniku, a i redefiniranje pojam istražitelj koji sad uz pojam istražitelj obuhvaća i pojam financijski istražitelj. U 2013. policija se bavila i suzbijanjem pranja novca te visoko tehnološkim kriminalitetom. Sa suzbijanjem visoko tehnološkog kriminaliteta i značajno jačanje administrativnih kapaciteta te normira i prihvaća … projekt u sklopu IPA 2011., jačanje kapaciteta MUP-a u borbi protiv kibernetičkog kriminaliteta koji je započeo s radom u prvom kvartalu 2014. Policija je u 2013. radila i na suzbijanju sive ekonomije, utvrđeni su i sankcionirani najčešći pravni oblici sive ekonomije, prodaja robe na crno, nezakonito zapošljavanje, krijumčarenje trošarinskih roba, sklapanje lihvarskih ugovora te protuzakoniti krediti i zajmovi su također u porastu što je posljedica ekonomske krize i smanjenje kredita pa se … hrvatskih građana da pravo na kredit ostvare kod financijskih institucija. Donošenjem niza zakona, a posebice Zakona o potrošačkom kreditiranju, ta materija je u značajnoj mjeri stavljena u odgovarajuće zakonske okvire. Kazneni zakon koji je stupio na snagu 01.01.2013. dekriminalizirao je neovlašteno posjedovanje droga i ono je prešlo u domenu prekršaja. Inače prema podacima iz prethodnih godina, kazneno djelo neovlašteno posjedovanje droga je činilo 70% prijavljenih kaznenih djela kriminaliteta droga. Novi Zakon o kaznenom postupku unio je velike promjene u metodologiju rada policije jer je promijenjena mjerodavnost Državnog odvjetništva vezano za kriminalitet droga, ali bez obzira na sve promjene, stvarno stanje i kretanje zlouporabe droga nije se promijenilo što označava stabilnost, kontinuitet i određene trendove. Po pitanju općeg kriminaliteta u koji spadaju svaka … djela i nasilja, imovinski kriminalitet i sav ostali kriminalitet koji nije razvrstan u prethodne kategorije prijavljeno je 50 tisuća 217 djela što je za 10,9% manje nego u 2012. U ovom segmentu postoji veliki broj djela sa nepoznatim počiniteljem i velik je koeficijent naknade otkrivenosti od 36,4%. Postavimo li u omjer 25 tisuća 333 razriješena kaznena djela i prijavljena djela u izvještajnom razdoblju koeficijent razriješenosti iznosi 50,4%. Ubojstava je manje za 10 od 51 prijavljenog ubojstva u 2012., dakle 41 što predstavlja pad od 19,6%. Njih 36 ili 87,8% je razriješeno. Zabilježeno je 124 pokušaja ubojstva od kojih je 5 ostalo nerazriješeno. Ovih djela je za 24 slučaja, odnosno za 24% više. Prijavljeno je 72 silovanja od kojih su 2 ostala nerazriješena. Također policija je radila na kriminalitetu od posebnog sigurnosnog značenja gdje je zabilježen broj od 57 kaznenih djela, što je 31,3% manje nego prethodne godine. Zatim su zabilježena 22 kaznena djela ratnog zločina koji su počinjeni za vrijeme Domovinskog rata te su potvrđena saznanja za 26 mogućih lokacija masovnih ili pojedinačnih grobnica. Ono što karakterizira ovo izvješće jeste primjena nove metode efikasnosti rada policije koja se primijenila za 2011., 2012. i bit će primijenjena u izvješću za 2014. najvjerojatnije koja se razlikuje od metode korištenja prethodnih godina. Pri tom naglašavamo da je potrebno daljnje unapređenje, da je potrebno ići na svjetske europske modele za mjerenje uspješnosti policije jer model koji trenutno koristimo pokazuje ipak određene nedostatke koji su opisani u izvješću. Mi u klubu SDP-a držimo da je ovo izvješće u smislu količine podataka i transparentnosti potpunije nego prethodnih godina, da je rad [[Upadica Batinić: Privedite kraju.]] policije iscrpno i realno prikazan i u potpunosti podržavamo izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2013. I ako smijem dodati još samo na kraju, evo, žao mi je što temeljem Zakona o policiji, a koji je donijela prethodna vladajuća većina, ovdje danas nije prisutan i ravnatelj policije čije ovo jeste izvješće ustvari.
U ime kluba HSU-a govorit će poštovana Marija Ilić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Klub HSU-a će prihvatiti izvješće o obavljanju policijskih poslova u 2013. godini. Naravno uz neke primjedbe i sugestije za koje drži da bi mogle utjecati na uspješniji rad policije, odnosno MUP-a. Naravno, kao i u svakom radu tako i u radu policije koja je u sastavu MUP-a moglo bi biti još bolje kada bi se uvažile rekla bih dobronamjerne primjedbe s terena, dakle policijskih postaja, a posebno lokalnih zajednica koje bi morale biti usko vezane u zajedničkom rješavanju i suzbijanju kriminaliteta. U izvješću se navodi da je policija kako bi ispunila naravno svoju misiju, postigla svoj glavni strateški cilj, smanjenje opasnosti od kažnjivih ponašanja, svoju aktivnost usmjerila na 4 posebna cilja, a kao prvi učinkovitije sprječavanje kažnjivih ponašanja i suzbijanja kriminaliteta i slažemo da je to glavni strateški cilj. Zato nas čudi činjenica da se u ovom izvješću nije osvrnulo, odnosno izdvojilo kao jedan poseban prikaz na vrlo važan segment, a to su vijeća za prevenciju kriminaliteta u lokalnim zajednicama. Izvješće bi svakako moralo predočiti podatke o djelovanje policije lokalne zajednice na prevenciji kriminaliteta kroz ta vijeća, dakle tu simbiozu itekako važnu za prioritetnu zadaću glavnog strateškog cilja, smanjenje opasnosti od kažnjivih ponašanja. Naime,poznato je da se lokalnim samoupravama sugeriralo da se osnuju vijeća za prevenciju lokalnim zajednicama dakle vrlo važna karika u tom lancu za koje mi držimo da su od velike važnosti u rješavanju suzbijanju kriminaliteta, posebno kada nam je poznata činjenica o uspješnosti djelovanja takvih vijeća u pojedinim zemljama EU koje pridaju veliku važnost tom institutu. Stoga na temelju osobnog iskustva smatram za vijeća za prevenciju mogu doprinijeti u preveniranju kriminaliteta posebno u manjim gradovima i ruralnim područjima. Institut komunalne prevencije može biti iznimno učinkovit u sprečavanju kriminalnih pojava, ali do sada se vrlo malo pridavalo važnosti, a još manje davalo sredstva za tu namjenu. Sredstva za tu namjenu naprosto se moraju pronaći u državnom proračunu jer ona nisu i ne smiju biti nikad skupa i ne smiju biti opterećujuća. Daleko veću cijenu plaćamo kada se dogodi kažnjivo djelo odnosno kriminalitet jer štete koje proističu nisu samo materijalne, one su daleko veće i teže jer stvaraju žrtve kriminaliteta koje se ne mogu nadoknaditi nikakvim novcem ali naravno stradava i društvo u cjelini. Mišljenja smo da se podcijenila jedna dobra ideja koja bi zasigurno urodila i dobrim rezultatima jer bez simbioze građani, lokalna zajednica, policija sve manje ima izgleda za preveniranje kriminaliteta. Omalovažavanje tzv. sitnih problema na lokalnoj razini i podcjenjivanje pitanje javnog reda i mira i poremećaja u ponašanju jedna je od uvriježenih rekla bih zabluda. I upravo bi vijeća za prevenciju pri lokalnim zajednicama mogla tu djelovati kako ti sitni problemi ne bi prerasli sutra u jedan ozbiljan problem kao što se to na koncu i dešava. Stoga je nužno policiji pomoći i uz policiju angažirati širu društvenu zajednicu od gradskih i općinskih ureda, javna gradska poduzeća, inspekcijske službe, prosvjetne i socijalne radnike, domove zdravlja, odgojno-obrazovne institucije, vjerske zajednice, mjesne odbore, državno odvjetništvo, prekršajne sudove, naravno vrlo važne udruge roditelja i medija. A kao posebno važan čimbenik sudjelovanje građana kao pojedinaca jer bez njihove suradnje već u startu bilo bi nemoguće ostvariti bilo koji plan prevencije. No ovdje želimo naglasiti i vrlo važnu ulogu i kontakt policajca za koju smatram da je također podcijenjena, koja se u izvješću ni ne spominje, a nema ni ocjene, a koja se pokazala učinkovitom u lokalnim sredinama koje su ozbiljno prihvatile i Vijeća za prevenciju i kontakt policajce koji bi trebao imati i jednu od glavnih uloga za uspješnost u radu vijeća. Njegova prisutnost se pokazala iznimno djelotvornom tijekom noćnih sati od 22,00 do 5,00 sati ujutro kada se prema pokazateljima najviše i događa narušavanje javnog reda i mira i poremećaja u ponašanju. Kriminalitet nije samo problem policije i ona ga sama teško može riješiti, kriminalitet je problem cjelokupne zajednice. Stoga su Vijeća za prevenciju u lokalnim zajednicama nužna, njih treba zakonom odrediti kao obvezatna, a ono što je najvažnije pratiti rad i rezultate rada kako bi uvidjeli važnost njihova postojanja. Prevencija kriminaliteta u lokalnim zajednicama kroz vijeća je podizanje rekla bih nove jedne razine razvoja policije u zajednici. Stoga su u svakoj policijskoj upravi koliko je meni to poznato osnovani odjeli za prevenciju kriminaliteta s 5 do 6 zaposlenih visokoobrazovnih stručnih ljudi. Na temelju te činjenice trebali bi imati podatak u izvješću o tome što su u suradnji s vijećima za prevenciju kriminaliteta u lokalnoj zajednici postigli, koji su problemi na relaciji unutar samih članica vijeća itd. Povratne informacije nemamo ili su se pak pretvorile u neku punu administraciju. Nedostaje suradnja, partnerstvo, komunikacija koordiniranih akcija, povratne informacije o učinjenom, a upravo to treba biti zadaća Vijeća za prevenciju i njenih svih subjekata koje sam prethodno nabrojala. Jer prvenstveno cilj policije kao javne službe na prvom mjestu je prevencija, barem bi trebala biti, a tek onda slijedi represija. Poštovani ministre, gledajući vaše izvješće moram reći da je vidljivo da je došlo do smanjena kriminaliteta, prijavljenih kaznenih djela općenito prekršaja u 2013.godini u odnosu na 2012.i to otprilike u pojedinim segmentima je smanjenje od 5 do 10% što držimo da nije zanemarivo. Gledajući druge godine, moram reći da se to ne može pripisati sve radu Odjela za prevenciju koji postoji tek koliko se sjećam oko 5 godina, ali mislim da je negdje tu po sjećanju. Jer prije osnivanja Odijela prevencije postojali su projekti tj. kako ih vi nazivate u izvješću operativne akcije koje ministarstvo redovito provodilo i prije kao npr. sada na početku školske godine pod nazivom "Poštujte naše znakove" usmjerena prvenstveno na prvašiće, a kojih je dio Nacionalnog programa sigurnosti cestovnog prometa RH, te "Mir i dobro" koji se provodi već 19 godina tijekom božićnih i novogodišnjih blagdana s ciljem sprječavanje zlouporabe oružja, eksplozivnih stvari te ostalih ubojitih sredstava i naravno drugi projekti. Stoga se ne može to smanjenje gotovo naravno u svim segmentima pripisati odjelu prevencije jer mislim da bi vi to u ovom izvješću i naveli. Moram se osvrnuti na rad svoje policijske uprave iz koje dolazim a to je policijska uprava Osječko-baranjska koja spada u drugu kategoriju i uspoređujući je sa drugim upravama iz iste kategorije a i ostale uprave. Zaista moram pohvaliti činjenicu da naša uprava na ukupan broj prijavljenih dakle prijavljenih kaznenih djela općeg kriminaliteta koje građane najviše usput rečeno i zanima i koji u ukupnom broju samo kriminaliteta čine uglavnom oko 80% ima razriješenost od 73% a naknadna otkrivačka djelatnost je 66,4% što odskače od drugih s obzirom na broj prijavljenih kaznenih djela i većinu i kategoriju policijske uprave. No, naravno ne želim ni jednu policijsku upravu izdvajati već neka to bude recimo sugestija i primjer … [[Govornik se ne razumije.]] drugih uprava. Naravno ne svih ali ipak u interesu poboljšanja rada i učinkovitosti samih policijskih službenika. Bez obzira na navedeno mora se spomenuti i rad policije na terenu s jednim primjerom a radi se o nižem voditelju u skoro svakoj policijskoj postaji a to je vođa sektora. Nekad je on bio rekla bih alfa i omega svake policijske postaje, više vremena je provodio na terenu i upoznavao svoj sektor i izravno sudjelovao u izvršavanju svih zadaća zajedno sa svojim ophodnjama. Sada kako mi je poznato niti ne izlazi iz policijske postaje jer je pretrpan nekim pisanjima raznih izvješća, rasporeda rada i radnih naloga policijskih službenika. Dakle, stvorio se jedan, sveo se na jedan kabinetski rad. Iako se ne tiče 2013. godine moram napomenuti da mi je poznato da se ove godine 1. veljače započelo s pilot projektom novog ustroja i organizacije rada u policijskim postajama treće kategorije i da je završen u srpnju ove godine a cilj je bio upravo povećanje operativne pokrivenosti područja policijske postaje i omogućavanje veće fleksibilnosti u organizaciji policijskih poslova prema zahtjevima svake konkretne sredine, smanjenje administrativnog opterećenja a povećanje operativnog angažiranja policijskih službenika te rad policijskih postaja učiniti efikasnijim, isplativijim uz smanjenje troškova koji nastaju funkcioniranjem policijske postaje. Spomenula sam to upravo zbog toga što navodno ste okončali taj pilot projekt u kojem ste naravno potrošili određeni dio resursa i koji je za cilj imao prvenstveno upravo tog vođu sektora kojeg sam spomenula vratiti baš tamo gdje mu je mjesto a to je njegov sektor, njegova četvrt, njegova ulica i njegovi policijski službenici. No što se napravilo nemam informacije znam da je ponovno vraćen nazad u ured i pretvorili su ga u pisara, naravno ne vrijeđajući to zanimanje jer ipak se ovdje radi o policijskom službenikom s odgovornostima koji nažalost teren ne vidi a prema opisu posla mora biti na terenu 70 do 80% vremena. I to je upravo ono za što se mi zalažemo 24-satna prisutnost policije na ulici koja bi na taj način osigurala prevenciju, ostvarila bolju suradnju sa vijećima i ono što je naravno najvažnije stvorila bolji osjećaj sigurnosti svakog građanina utječući najviše na povoljnije stanje javnog reda i mira. I na kraju zastupnici Hrvatske stranke umirovljenika izvješće će o obavljanju policijskih poslova za 2013. prihvatiti ali uz sugestiju da se policija mora još više približiti građanima da bi se svi građani osjećali sigurnije sa napomenom da je u pristupu suzbijanju kriminaliteta najvažnije da policija ne djeluje sama a što sam kroz ovu moju raspravu, na čega sam i bacila akcenat. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a govoriti će poštovana kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo najprije bih evo čestitala našem ministru na brzom oporavku i na njegovoj žilavosti, pretpostavljamo da je i naša policija isto tako žilava kao što je on i da će nadalje uspješno obavljati svoje poslove. Ovo izvješće je sveobuhvatno sa vrlo velikim brojem podataka koje se mogu uspoređivati, stavljati u korelaciju. On što je naravno nama važno kao zastupnici i javnosti općenito je to da policija kao ogledalo na neki način države odnosno možda institucija koja, institut koji je na prvi susret ustvari država kao takva, predstavlja državu, izuzetno je važno kako ona funkcionira i na koji način postupa. I isto tako je izuzetno važno koja je efikasnost cijelog tog sustava. Iz ovog izvješća je vidljivo da ustvari nekih značajnijih promjena statističkog tipa nema po pojedinim segmentima kriminaliteta, ali evo ja ću vrlo kratko pokušat naznačit, odnosno istaknut neke stvari koje smo primijetili da imaju određeni skok u povećanju kriminaliteta, a da u stvari kroz samu analizu u izvješću nije jasno istaknuto zbog čega se to dogodilo. Primjerice recimo u organiziranom kriminalitetu imamo 11 milijuna kuna šteta, što možda i nije tako strašan podatak, ali najviše kriminala je bilo u nedozvoljenom posjedovanju oružja, izradi i nabavi oružja, zatim u trgovanju ljudima 550% je povećanje. I mi se nadamo, odnosno ja se nadam da je ustvari ovo povećanje koje je iskazano ustvari bolji rad policije, odnosno posvećivanje policije tim prioritetima, a ne nešto što je evo poraslo zato što je stvarno tako odnosno zato što je policija uvijek kontinuirano radila taj posao. U prošloj godini je došlo do tog povećanja. Ista stvar je sa krivotvorenjem novca i sa zločinačkim udruživanjem. Znači 42% krivotvorenje novca i zločinačko udruživanje. Ove zone kriminala koje nisu očito bile do sada i do nedavno u fokusu pozornosti i bavljenja naše policije, ja pretpostavljam da su sad počeli izlazit na vidjelo i da će ova aktivnost koju vidimo u sljedećim godinama imati podatke koji će govorit o tome da smo sa postupanjem prevenirali ove kriminalne radnje. Iz ovog izvješća nažalost se isto tako vidi da kroz gospodarski kriminalitet da nažalost je još vrlo visok stupanj korumpiranosti našeg društva i u gospodarstvu, ali i općenito pa su ovi podaci o davanju mita i primanju mita koji su prijavljeni, a pretpostavljamo da je čitav niz još i veliki broj onih koji nisu nikada prijavljeni i koji nisu procesuirani, da smo nažalost vrlo, vrlo korumpirano društvo odnosno da je naš taj indeks previsok i da ne možemo biti s time zadovoljni. Sve ono što se procesuira, naravno drago nam je da su postupci u tijeku ali isto tako naravno efikasnost, brzina rješavanja tih postupaka i dovođenje tih postupaka do sudova i njihov epilog, kakav god jest, bilo bi dobro da bude što kraći i da tu budemo puno efikasniji. Pretvorbeni kriminal, malo je iznenađujuća brojka da je samo 46 postupaka u tijeku. Tu se spominju naravno neke od najznačajnijih istraživanja kriminala u gospodarstvu, u MTČ, u obrazovanju nažalost, koje se već čitav niz godina ustvari vuku kao nešto što u sudskom dijelu naravno još nije riješeno, ali gdje vjerojatno je i cijeli proces istraga bio možda predugačak i javnost je sigurno očekivala da to bude riješeno u puno kraćem vremenu. Kod kriminaliteta droga nažalost nema nekih bitnih promjena pa je jedna konstatacija u jednoj rečenici u izvješću, ništa se nije promijenilo što označava stabilnost, kontinuitet i trendove, što je ovako jedna rečenica koja govori da nažalost nismo se uspjeli, ali naravno nije policija ta koja je u tome krivac nego kao društvo uspjeli sa tim borit na ispravan način kako bi te brojke bile bolje. Ono što je kriminalitet nasilja, znači što je po meni dobar podatak, imali smo 41 ubojstvo, od toga je 36 riješeno i po tim pokazateljima apsolutno ne odskačemo sa zemljama s kojima smo se usporedili u ovoj analizi, znači sa zemljama u regiji, odnosno nekim europskim zemljama što smatram da je relativno dobro, iako naravno nikad nije dobro da imamo uopće takve slučajeve. Isto tako je i sa silovanjem gdje su zabilježena 72 u izvješću, a samo su 2 ostala neriješena. To je nešto što je pohvalno i sigurno da treba naglasiti jer građani u tome mogu vidjeti nekakvu svoju sigurnost u ovom dijelu, znači da policija efikasno postupa u ovim slučajevima. Još samo kratko vezano za imovinski kriminalitet koji je 76,8% općeg kriminaliteta. Ono što nisu dobri podaci je da 95,9% su nepoznati počinitelji, a da se razriješi samo 33,8% tih slučajeva odnosno da se saznaju počinitelji. Mislim da su naši građani na to posebno osjetljivi jer nažalost imamo evo po pokazateljima strašno puno takvih nekakvih sitnih provala, razbojništava gdje je u pitanju imovina naših ljudi i gdje nismo ni kao društvo možda dovoljno učinili na prevenciji. Znači nije jedina policija ta koja je kriva i ne može naći sigurno svakoga tko počini takav kriminal, međutim činjenica je da nismo ni kod naših građana učinili dovoljno na možda edukaciji i pomoći policiji da se takav imovinski kriminalitet spriječi odnosno da ga se smanji broj takvih djela. Što se tiče sigurnosti prometa nastavio se trend smanjenja broja prometnih nesreća i evo nije dobro vraćat se u prošlost, ali kad vidimo podatak da smo se ove godine, odnosno prošle godine vratili na brojke iz 1964. odnosno 368 poginulih u prošloj godini. Znači da je ponekad i dobro bit u hajmo reći u prošlosti u vrijeme '64. kad je bilo značajno manje i prometa i prometnica i prometala na području Republike Hrvatske to su sigurno dobri podaci. Ono što bih evo još samo za kraj iskoristila kao čelnik jedne lokalne samouprave je to da je možda, ne možda nego sigurno smo u manjim lokalnim samoupravama svi osjetili smanjenje standarda u policiji. Znači prisutnost policije na našim prostorima. Svako manje mjesto je unatrag 10, 15 godina imalo policijsku stanicu, dva djelatnika. Sama prisutnost policije je sigurno i davala sigurnost građanima na neki način, a i prevenirala neka kaznena djela. Na žalost mi danas, recimo u jednoj maloj samoupravi u kojoj sam ja imamo tzv. policajca u zajednici koji na žalost ne može. Pokriva ne samo moju nego i još jednu lokalnu samoupravu i na žalost ne može pokriti potrebe, naše potrebe jer on se bavi i prometnim prekršajima i svim ostalim. Reagira na poziv. Naša policijska uprava i stanica koja pokriva naš prostor stvarno izlazi u susret. Ja moram pohvaliti Policijsku upravu Primorsko-goransku i djelatnike i 3. policijske stanice koja pokriva moj grad, ali stvarno nemaju ni dovoljno kadrova, a ni dovoljno opreme da pokrivaju tako široki prostor, a pogotovo kad znamo da su ti naši prostori opterećeni a ponekad i 100% većim brojem stanovnika, odnosno prisutnih ljudi na našem prostoru nego što je to uobičajeno kroz turističku sezonu naravno. Tako da mislim da će trebati raditi dodatno na edukaciji, na efikasnosti, na boljoj organiziranosti ali vjerovatno i razmišljati o tome da se napravi određena suradnja regionalna, lokalna sa policijom da se u datim trenucima pojačaju kadrovski i sa opremom, iako ja znam da naša i lokalna i regionalna samouprava pomaže našu policijsku upravu i u nabavci određenih potreba koje oni iskazuju svake godine i nastojimo držati standard. Međutim, očito je da to nije u ovom momentu dovoljno. Evo, mislim HNS je zadovoljan sa ovim izvješćem. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu jednu pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vrlo kratko. Nekoliko riječi, s nekoliko riječi bih se htio osvrnuti na ovo izvješće. Naime, svrha i uloga države jest prvenstveno fizička sigurnost građana i to država za to upotrebljava represivne aparate a to su vojska i policija. No, policija, odnosno policijska služba jasno je izuzetno da se tako izrazim složen mehanizam kojem nije jednostavno upravljati, a sami građani uglavnom dolaze u susret s policijom pri vađenju osobnih dokumenata pri izlasku iz zemlje na granicama i najčešće čitajući razne medijske napise i dobro je da je tako. Većina građana tako dolazi u susret sa policijom, no samo oni koji rade nekakve nedopuštene radnje dolaze i na drugi način u susret sa policijom. Policijski posao sam po sebi je jedan od najtežih poslova i to na svim razinama … [[Govornik se ne razumije.]] službama. I policijski službenici koji su u stalnom radu sa građanima posebno osjećaju pritisak koji ti građani na njih vrše i mi građani zahtijevamo da policijski službenici koji sa nama komuniciraju budu uvijek ljubazni, uvijek blagi, uvijek skloni oprostu, te pažljivi spram svakog od nas posebno i tražimo da policijski službenici i službenici manje-više u svom poslu budu savršeni. Na neki način tu imamo i pravo, a današnji službenici su sve kvalitetniji, po mom iskustvu sve profesionalniji i bolje izvršavaju svoj posao. Ujedno na policijske službenike gledamo s podozrivošću, iako je danas puno, kažem, bolji odnos javnosti spram policajaca i policajki no što je bio prije pet, deset, a da ne govorim iz doba bivše države kako smo onda imali odnos spram i rezervu spram policijskih službenika. I dobro je da je tako. Trebamo policiju koja je prijatelj i zaštitnik građanima i na svu sreću nemamo znatnog porasta kriminaliteta i kao što sam rekao kvaliteta policijskih službenika je sve veća. Jasno, situacija nije idealna, ali napori i intencije su evidentno pozitivni. I zato mislim da je vrlo dobro da je u izvješću postavljena ova tablica gdje usporedba broja kaznenih djela na sto tisuća stanovnika u Hrvatskoj i drugim zemljama gdje se vidi da su od Hrvatske lošije zemlje i kao što su po broju kaznenih djela na sto tisuća stanovnika, kao što su i Njemačka i Austrija i Slovenija i Mađarska, Estonija, Poljska, Slovačka i Bugarska. Mislim da je dobro i takve usporedne podatke pokazivati i reći građanima da bi znali što i na koji način radi i naša policija. No, u mom osvrtu na ovo izvješće svakako bih htio naglasiti neophodnost u daljnjoj borbi protiv korupcije koja je po mom dubokom uvjerenju najveće zlo bilo koje države, a pogotovo male države u kojoj se manje-više sve zna. Odjek korupcije je na psihološkoj razini poguban za društvo i u tako malim državama kao što je Hrvatska on ima dalekosežne uvijek, a posebno u tako malim državama kao što je Hrvatska ima dalekosežne i dugoročne negativne posljedice. A posebno bih se osvrnuo na kaznena djela povezana s terorizmom i najnovijim prijetnjama vezanih uz terorizam. Naime, situacija u našem čak i bliskom susjedstvu ali svakako recentno zbivanje i u Iraku, ne samo u Iraku nego i drugim zemljama, stvaranje Islamske države te odlazak odnosno izvoz a potom i povratak islamističkih ekstremista realna su prijetnja sigurnosti svih zemalja EU pa tako i Hrvatske. I dogovorena zajednička borba svih zemalja NATO-a i članica EU u borbi protiv terorizma je izuzetno važna i mislim da tome moramo dati poseban naglasak i povećan oprez. Vijesti iz nama bliskih susjednih država kao što je Austrija, BiH, Kosovo ali ne samo njih, a vezano je uz povratak islamističkih radikala koji odlaze boriti se u te zemlje i vraćaju se indoktrinirani na jedan posebno drugačiji i obrazovani na jedan potpuno drugačiji način nego što je bilo. Mislim da je neophodno ukazati na potrebu povećanog opreza vezano uz takve prijetnje. Inače, ukupno izvješće, a samim tim i rad policije u 2013. godini mislim da je izuzetno kvalitetno i dobro i daju osjećaj da živimo, bez obzira na sve probleme koji jesu, ali daju osjećaj da živimo u jednoj dobroj, sigurnoj zemlji. Hvala.
Završne minute ove rasprave pripadaju potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova gospodinu Ranku Ostojiću.
Gospodine potpredsjedniče, evo u završnoj riječi ja ću pokušati ipak samo nekoliko komentara reći koji mislim da su dobri i ja gledam na ovo kao ne dobronamjerne kritike već i upute u krajnjem slučaju dijeljenje odgovornosti Hrvatskog sabora zajedno kao jednog od važnih čimbenika koji djeluju na javnu sigurnost. Dio saborskih zastupnika koji bi možda čuli ovaj komentar ali sad ih nema, ali mislim da je važno i radi drugih da se zna. Prvo se zahvaljujem za pohvale policiji i to je dosta bitno u Gunji i u području Slavonije, a drago mi je da zapravo u ovom trenutku unatoč vrlo lošim prognozama koje smo mogli očekivati taj rad je kontinuirano nastavljen i u ovim trenucima. Mislim da je to jedna bitna stvar, a to je da je to prije svega za njih. Ja bih samo jednu stvar istakao, samo da se usporedimo s drugima, mi nismo imali zabilježen ozbiljan sigurnosni incident za svo vrijeme trajanja katastrofe na području Gunje, a naše kolege koje su bile iz susjednih znači područja i BiH i Srbije su imali ne izuzetne probleme nego nisu imali gdje pritvoriti sve one koji su u valovima pokušavali krasti tuđu imovinu. I mislim da je to jedan posebno važan segment koji želim podijeliti s vama. Također, moram ispraviti gospodina Vidovića saborskog zastupnika, Zakon o policiji u ovom dijelu nije mijenjan, a donesen je 2001. godine, znači donijela je koalicijska Vlada tada. Prema tome, otada postoji ova varijanta da bi ravnatelj policije bio vjerojatno bolja osoba da to govori, slično kao što državni odvjetnik podnosi izvješće o radu državnih odvjetništava a ne konkretno ne znam ministar pravosuđa. Iako nije možda ista relacija ali mislim da tu stvar imamo priliku zajedno promijeniti. Što se tiče prebivališta i onoga dijela koji naravno nije sastavni dio policijskih poslova ali se veže za utvrđivanje samoga slučaja ja bih želio kolegu Pupovca zamoliti da nam i ove konkretne slučajeve da. Ne možemo govoriti o inspekcijskom nadzoru ali možemo govoriti o nadzoru ukoliko postoje sumnje da nešto nije napravljeno kako je rečeno na nezakonit način. Inače, moram reći da su ljudi informirani, maksimalno se izlazilo u susret da se pokuša dati puna i prava informacija. Konkretno da su službenici Ministarstva unutarnjih poslova bili čak i na poziv i u Srbiji i objašnjavali znači sve uvjete oko samoga prebivališta. Tu moram istaknuti da svatko kome se odjavljuje prebivalište, a tvrdim da to nije vezano uz bilo koju pripadnost nacionalnoj manjini, vi se dobro sjećate da je prigovora bilo na policiju da ona s jedne strane uklanja Hrvate iz određenih područja, a isto tako ovdje smo mogli sad slušati drugu priču da na određenim područjima vjerojatno radi nekih razloga da se isto tako brišu ljudi druge nacionalnosti. To nije točno, a ono što je važno, a to je da Hrvatska osigurava sudsku zaštitu svakome prema kojem je postupano temeljem članka 12. Zakona o prebivalištu. Također, oko opremanja policije svi moramo biti vrlo precizni u smislu toga da to ovisi i o hrvatskom proračunu. Problem Ministarstva unutarnjih poslova je prije svega u tome što 80% novaca ide za plaće, ostatak ide za sve ove ostale aktivnosti od prevencije do opremanja itd. Znači, nije svejedno hoće li policajce, moram napomenuti da konkretno odoru itd. rade stručni ljudi iz policije ne netko sa strane i da bi donio odluku, 8 milijuna kuna je samo ušteda na ovome segmentu kad se govori o djelu odore koji je sastavni dio i policije, kako u Njemačkoj, Slovačkoj, Italiji i slično, jer ja sam godinama isto tako slušao ove prigovore, smeta nam to što smo u košuljama ljeti, bilo bi nam bolje da smo u majicama, sad kad su došle majice, sad je onda situacija da bi košulja bila bolje rješenje. Ja sam mišljenja da to treba uvijek prepustiti onima koji su korisnici, a to su policajci pa da oni ocjene što je za njih najbolje, ali i sa svim argumentima. Vidjeli smo koje su testove prošle te majice, ono za reklamu za Ariel ne bi radili što su radili na tom konkretnom ispitivanju, što sve ta majica treba podnijeti i mislim da je važno da se kaže da ona ne samo što nosi uštede jer ona ne mora biti prioritet, čini kvalitetni dio odore policijskih službenika. Broj upravnih službenika jednako je u odnosu na sistematizaciju manji, znači kolegi Lesaru ako možete prenijeti, znači 20% je nepopunjenih radnih mjesta u upravnim poslovima isto kao i u djelu policijskih poslova. Netočni podaci o dvije godine čekanja, evo sad smo to razlučili kako se to dogodi da zapravo jedna djelomično istinita informacija, posao čekaju kriminalisti koji su upisali fakultet kao i svaki drugi, to vam je otprilike isto kao da netko upiše pravni fakultet i onda kaže kako u ovom trenutku nema posao, naći će svi oni koji imaju ugovor, znači za srednju školu, policajci, za njih apsolutno je riješeno i nema nikakvoga čekanja. Radi se o manjem broju, cca 20 kriminalista koji su prije više godina bili upisani sa pozicije izvana, ne iz sustava, nisu bili školovani iz sustava i kao takvi nisu dobili radno mjesto u policiji u ovom trenutku jer su se školovali za to, a naravno da se za njih mjesta otvaraju i dio je zaposlen sukladno mogućnostima i dopuštenjima od strane Ministarstva uprave. Znači ne može biti novog zapošljavanja tek tako i u grupama nego ukoliko postoji slobodno radno mjesto, ide natječaj, oni se na njega javljaju, tako da i kolega Kajtazi rekao da je to zapravo točan primjer. Ne čeka pripadnik romske nacionalne manjine, njih dvojica posao već dvije godine, već se radi o ljudima koji su upisali kriminalistiku kao i svako drugi da upiše neki drugi fakultet i prema njemu MUP nije ni preuzelo nikakvu obavezu da će biti zaposlen već mora čekati natječaj. 120 milijuna eura koliko smo dobili od … fonda, netočan podatak o tome da se ta sredstva ne troše. Naime, točno je da su dijelom pripremljena za trošenje i nadam se da je jasno da ograničenja koja tu imamo, a to je da u ove dvije godine moramo provesti postupke, a do 2016. godine, točnije 13.07.2016. godine moraju biti utrošena sredstva. Nema nikakvih razloga da se s tim žuri, prije svega je potrebno napraviti ono što je također istaknuto, a to je da se navodno ne grade policijske postaje, netočan podatak. Od kompletnoga plana, znači … fonda indikativni program koji je usvojen, njega počinješ primjenjivati onoga trenutka kad imaš pravo na sredstva, a to je od 01.07. prošle godine. I od tada su napravljeni znači svi postupci koji su se mogli u ovom trenutku pripremiti, od nabave tehnike, plovila, radara, policijskih postaja, gradnja, centra za migrante u Tovarniku. U ovom trenutku se gradi u Trilju, jednako tako rješavamo stvari u Dubrovniku, a uz to ministarstvo je imalo snage i moram tu istaći, u suradnji sa lokalnim čelnicima lokalne samouprave, i u Samoboru i u Velišću i u Slunju i u Kaštelima i u …, da ne nabrajam dalje su riješene policijske postaje koje su godinama bile u katastrofalnom stanju i ja … da upravo to može biti jedan zajednički model kako se može u interesu i građana pa i u suradnji sa policijom te stvari riješiti. Što se tiče pancirki i opreme, nema slučajeva koji bi potvrđivali ove navode, to vam je ona situacija u kojoj redovito imamo istu priču, a to je da nedostaje nešto, međutim podaci govore potpuno drugo, a ja ću sada navesti još jedan primjer, a to je da je nakon 32 godine, nadam se da svi dobro znamo koliko Hrvatska postoji pa da znamo odakle su oni helikopteri koje smo imali, najmlađi nam je bio 32 godine, prema tome 2 nova eurokoptera koja su nabavljena upravo sredstvima, ne iz … fonda jer ćemo odatle nabavljati ono što je isključivo za graničnu policiju i dodatno smo time osigurali mogućnost da policija može odrađivati dodatne poslove koje do sada nije mogla. Što se tiče broja pritužbi, točno je da je broj pritužbi povećan, što se tiče same strukture, na to je ukazalo i samo povjerenstvo kojemu se prosljeđuju sve ono što nije utvrđeno da je utemeljeno ide kod njih na provjeru i temeljem toga možemo zaključiti, ali ako je potrebno možemo razlučiti kompletan dio oko samih pritužbi, iako će oni sigurno izvještavati Odbor za ljudska prava. Što se tiče silovanja i prijava, ulazak u tamnu zonu kriminaliteta, žao mi je što vam nismo dali usporednu tablicu i to bi bilo bitno, a to je da se vidi koliko je senzibiliziranost porasla, a to znači da je netočan podatak da imamo 1:10, naime naravno da postoji tamna zona, ali takva ista stvar je bila i sa obiteljskim nasiljem koje je prije bilo sramota za prijavu, a danas su te brojke značajne i mislim da se u tom dijelu napravio apsolutni iskorak. Također oko Vijeća za prevenciju stoji primjedba koju ste dali vezano za taj dio, da smo ga nedovoljno istakli, iako moram reći da je policijska inicijativa koja je stara, policija u zajednici, znači projekat koji je započeo 2002., godine stavljen u funkciju a sama policijska prevencija Vijeća za prevenciju koja se pokazala kao izuzetno dobar model s pravom ste primijetili da su nedovoljno istaknuti u ovome segmentu, ali se morat ćete vjerojatno složiti sa mnom, rezultat je ipak pred vama. Povratna informacija a to je da imamo smanjenje značajno kriminaliteta, ali da ih je trebalo odvojiti i posebno ukazati na one preventivne aktivnosti koje jesu poseban cilj i u tom segmentu se slažem. Mi ćemo to popraviti. Mislim da prevencija definitivno je strateška odrednica MUP-a i podrška vijećima za prevenciju i dobro je da se vidi tablica u kojim gradovima rade vijeća za prevenciju i koliko se to odražava u smanjenju kriminaliteta jer te brojke su izuzetno visoke odnosno kvalitete posebno u ovome segmentu manjih sredina, manjih gradova, manjih sredina, ne mogu za sve govoriti ali sva izvješća govore o tome gdje imate kvalitetno Vijeće za prevenciju u kojima je policija inicijator, a ostali sudjeluju da je kriminalitet u značajnom padu. Oko izvješća o samim pilot projektima novi ustroj kako ste i sami rekli vezano za 3.policijsku postaju, Policijsku postaju treće kategorije rezultat je onoga s čim se suočavamo. Činjenica je sljedeća da imamo skoro 1800 ljudi koji su u hladnom pogonu, to ste dobro primijetili, znači sjede za telefonom i nažalost ima ih koji tijekom noći u 7 dana u policijskoj postaji nemaju nažalost niti jedan telefonski poziv. Tijekom ljeta su naravno potpuno zagušeni, govorim prije svega o otocima i određenim policijskim postajama koje se nalaze na takvim mjestima i s druge strane to sebi ne možemo dopustiti. Iz toga razloga smo išli u pilot projekat, napravljena je kompletna analiza i točno je da je vidim da imate sigurno dobro iskustvo vezano za to šta znači šef sektora, cilj i je bio da veći broj ljudi bude na samome terenu, a o samoj nazočnosti policije, moram kazati da je ovaj Sabor usvojio, a mi još nismo bili u mogućnosti da realiziramo prije svega zakon vezan za pričuvnu policiju. To je jedno od rješenja u kojima moramo ići s jedne strane na uštedu jer policijski službenik koliko god smo smanjili troškove i danas je on došao na značajno nižu cifru u ukupnosti gledano koliko košta po jednom policajcu, ali je bit svega da moramo koristiti i pričuvu koja može onda obavljati određene poslove za puno manje novce naravno na poslovima koji možda i nisu primjereni za policijskog službenika u ovom smislu preskup je da bi radio takve poslove. I tu vidim rješenje i zakonodavni okvir je donesen, naravno ukoliko budemo imali sredstva onda bi i to realizirali, iako mislim da nema nikakve prepreke i ići ćemo sigurno u taj projekt. Dopušteno je trećina sastava, znači u Hrvatskoj bi moglo biti 7300 cca policijskih službenika koji bi bili u pričuvi i temeljem toga zakona oni imaju pravo na 10% od prosječne plaće mjesečno, samom činjenicom što su prošli edukaciju i što bi bili pričuvni policajci, a onda ukoliko su angažirani primaju 90% od prosječne plaće u RH šta je za nas dosta značajnije. Pardon, koliko god je to trošak toliko je dobra i kvalitetna zamjena da na određenim točkama ili kod većih javnih okupljanja oni mogu odrađivati neke stvari za koje su nam policajci preskupi. I na kraju, gospodine Blažeković točno je što se tiče terorizma, koliko to nije istaknuto u ovome izvješću ovdje, istina je da naravno su posebno naše fokus i policije apsolutno je k ekstremizmu i k situaciji koja bi mogla biti opasnost za RH. tu nastojimo napravit maksimalnu razmjenu jer dijelimo sudbinu svih ostalih zemalja EU, s njima imamo kvalitetnu razmjenu podataka. I ono što vas mogu kao saborske zastupnike izvijestiti, mi do sada nismo imali evidentiranih slučajeva da je konkretno netko od naših državljana sudjelovao u odnosno da pripada ovim … tamo ali je činjenica da vrbovanje i traženje ljudi koji bi sudjelovali u tome se odvija i na području RH, a posebno u BiH i ta opasnost se ne može nikako zanemariti i iskustva koja RH ima. Pa sjetite se samo autobombe koja je bila upravo sa te pozicije ekstremnog terorizma u Rijeci još 1995.su dovoljni razlozi zbog čega je potrebno biti potpuno uključen u sve te procese i nisam sklon da bilo kakvu, mislim mi nemamo tu šta prešućivat, to je činjenica da sudjelujemo u operacijama i u Afganistanu, da smo prisutni zajedno sa EU i u određenim sankcijama i slično i prema tome taj dio tereta nosi određene obaveze. A s druge strane budite uvjereni da radimo sa svoje strane maksimum što se tiče policije da se i za takvu situaciju pripremimo. Naime, tu ne možete prognozirati, toga će biti ili neće biti, ali svi fokusi jesu i fleksibilni smo i za taj dio kriminaliteta koji naravno nije više samo problem Hrvatske već je globalni, a mi u njemu jesmo sastavni dio. Na kartu sreće ne možemo igrati jer mi jesmo sastavni toga globalnog svijeta. Ja vam se svima skupa zahvaljujem na svim ovim primjedbama koje će nas usmjeriti na koji način da se pripremi i bolje izvješće, ali je istina sljedeća, ja vjerujem da je svima interes i to se uostalom pokazalo da policija je interes svake političke stranke ovoga Sabora, prije svega i što bolje uvjete stvorimo, što oni budu bolje radili bit ćemo sigurnija zemlja. To govorim iz jednostavnog razloga šta mislim da jednu pozitivnu stvar treba istači, naša najvažnija industrija turizam i ove godine nije bila ugrožena, sigurnosnih incidenata nije bilo a ja bih pri tome rekao da je bilo cca. 12 milijuna ljudi koliko mi procjenjujemo da je u Republici Hrvatskoj došlo sa strane i pri tome to treba definitivno istači kao jedan od najvećih uspjeha, neću reći samo policije ali sam siguran da je i jedan vrlo veliki doprinos te službe. Evo ja se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu repliku Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre čuli smo opširno vaše obrazlaganje na kraju ovoga izvješća za 2013. godinu no međutim mi smo čuli koliko je to postupaka u tijelu, tj. sudskih postupaka, koliko ste podnijeli tužbi protiv onih kojima je Odbor za državne službenike i inspekcije pri Ministarstvu uprave donio rješenje da ste protupravno postupili prema njima kada ste ih … [[Govornik se ne razumije.]] Jedan od tih ljudi kaže sljedeće da je radio 4 mjeseca od 15. listopada 2012. do 13. veljače 2013. godine, dolazio sam na posao u svoju policijsku postaju i sjedio u hodnicima te 4 mjeseca uredno sam dobivao plaću načelnika policijske postaje iako je na mome radnom mjestu radio novi načelnik. Recite mi koliko je postupaka MUP podigao protiv odluke ovakvih tijela koja su poništila vaša rješenja?
Ministar … [[Govornik se ne razumije.]] na ovu repliku.
Gospodine potpredsjedniče hvala. Štovani zastupniče, ja ću vam reći podatke a to je da je u 7 slučajeva bila donesena nepravomoćna presuda, pardon i Odbora za državnu službu u kojem su se poništavala rješenja Ministarstva unutarnjih poslova. Ministarstvo unutarnjih poslova je vodilo ukupno 42 postupka. Moram reći da je ukupno bilo 73 osobe koje su se tijekom postupka žalile na ovu poziciju prema tome brojka od 2400 apsolutno ne stoje. Od toga ih je samo 37 bilo bivših rukovodećih službenika. A što se tiče vaše primjedbe oko dvostruke plaće najbolje bi bilo da o tome ništa ne govorite radi toga što vam mogu iznijeti podatke a to je da je na jednome radnome mjestu bilo i tri ili četiri načelnika u neko drugo doba. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasati ćemo kada se za to stvore uvjeti. Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2013. godini. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2013. godini.". Molim glasajmo. Glasanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 107 glasova za, 2 protiv i 8 suzdržanih, prihvatili predloženi zaključak. U skladu s prijedlogom Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 6 mjeseci predloži izmjene i dopune Zakona o policiji u cilju stvaranja pretpostavki za učinkovitije postupanje Povjerenstva za rad po pritužbama u Ministarstvu unutarnjih poslova, kao i da poduzme odgovarajuće mjere za učinkovitiji nadzor postupanja policijskih službenika pojačanim djelovanjem nadležnih tijela Ministarstva unutarnjih poslova.". Molim glasajmo. Glasanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 101 glasom za i 16 suzdržanih, prihvatili zaključak.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle godinu 2013. za koju kao predsjednik Upravnog vijeća HINA-e Hrvatskom saboru podnosim ovo izvješće u prvom je redu obilježilo restrukturiranje agencije koje je obuhvatilo program zbrinjavanja viška nenovinarskog osoblja te strateško ulaganje u tehnološku obnovu i razvoj. Prije programa zbrinjavanja viška djelatnika i procesa restrukturiranja u HINA-i je dakle 1. siječnja 2013. bilo 152 stalno zaposlena i 4 mirovanja radnog odnosa, što znači ukupno 156 zaposlenih. U HINA-i je danas zaposleno 125 radnika i više nema niti jednog radnika čiji je radni odnos u mirovanju. Dakle u HINA-i ovog trenutka radi 31 radnik manje ili okvirno 20% manje od ranijeg broja. Agencija se time vratila na broj zaposlenih koji jamči održivo poslovanje te uskladila rashode sa prihodima slijedom preporuka državne revizije i sektora proračunskog nadzora Ministarstva financija. Dakle, restrukturiranje u HINA-i je dovršen proces i s ponosom možemo govoriti o rezultatima do kojih se restrukturiranjem došlo posebno kada je riječ o financijskom dijelu provedbe. Za otpremnine je prvobitnim planom bilo obuhvaćeno 28 radnika za čije je otpremnine bilo predviđeno 1,7 milijuna kuna novca iz zajma banke. Za otpremnine je međutim potrošeno samo oko 800 tisuća kuna jer smo neke radnike uspjeli zbrinuti na druga radna mjesta. Prebacivanjem 6 radnika iz HINA-e pod sredstvom Ministarstva kulture na radna mjesta u Hrvatskom državnom arhivu uštedjeli smo oko 300 tisuća kuna za njihove otpremnine i još 300 tisuća kuna na njihovim plaćama do kraja godine. Jedan od rezultata restrukturiranja je i gašenje usluge media monitoringa propalog projekta bivše uprave na kojemu je HINA i to na mjesečnoj razini gubila gotovo 100 tisuća kuna odnosno preciznije oko 1,4 milijuna kuna godišnje. Ukupno je HINA na media monitoring u nekoliko godina koliko je usluga postojala potrošila oko 9,5 milijuna kuna što državnog a što vlastitog novca. Pri tome taj je novac bio namijenjen digitalizaciji bivše Vjesnikove arhive no to se međutim nije učinilo te je digitalizirano svega 3% građe. Vjesnikova arhiva u prvoj je polovici 2013. prebačena u Hrvatski državni arhiv, propisno zbrinuta te je nakon niza godina u kojima je gotovo u potpunosti bila nedostupna javnosti postala jednostavno i brzo dostupna. Naravno najveći učinak restrukturiranja predstavlja smanjenje mase plaća za više od 2 milijuna kuna u odnosu na prethodnu godinu odnosno točno 2 milijuna 17 tisuća 958 kuna te smanjenje gubitka za 56,54% unatoč troškovima restrukturiranja. Ukupno ušteda na godišnjoj razini procjenjujemo na 2,6 milijuna kuna. U isto vrijeme pokrenute su brojne investicije u prvom redu u tehnološki razvoj agencije koja je zatečena u vrlo zastarjelom stanju. Tijekom 2013. u te svrhe je potrošeno 440 000 kuna, a ostatak do planiranog iznosa od 700 000 kuna bit će iskorišten tijekom ove godine. Sve je to međutim među ostalim rezultiralo i nedavno javnosti predstavljenom novom multimedijalnom web stranicom HINA-e koja je razvijena unutar kuće vlastitim snagama i novcem i kojom ćemo se pokušati približiti europskim agencijskim standardima. Nije riječ samo o novom webu nego cjelokupnom redakcijskom sustavu, multimedijalnom i modernom sučelju prilagođenom pametnim telefonima te novom odnosu omjera javnog i komercijalnog sadržaja. Naime, u skladu s europskim pravilima HINA novim webom otvara i jedan dio svojih sadržaja javnosti, a očekuje nas i izmjena zakona kako bismo se u potpunosti uskladili s onim što je praksa drugih europskih agencija. U 2014., iako to nije izravni predmet ovog izvješća, HINA je počela bilježiti i prve pozitivne trendove s tržišta čime je zaustavljen višemjesečni trend pada komercijalnih proizvoda. Stvarni rashodi s druge strane u okviru su planiranih što također predstavlja rezultat restrukturiranja jer smo već za 2014. uspjeli postići uravnotežen financijski plan. Zahvaljujući tome što se dolaskom novog uredništva bilježi kontinuirano povećanje kvalitete, volumena, relevantnosti i brzine vijesti HINA-e što u svakodnevnim kontaktima potvrđuju sami korisnici, na tržištu raste interes za pretplatu na usluge agencije, povećava se količina objavljenih vijesti i fotografija HINA-e u medijima te njihovo oslanjanje na servise HINA-e kao glavnog izvora dnevnih informativnih sadržaja u Hrvatskoj. Dodatni oslonac financiranju i razvoju HINA-e nastoji osigurati i prijavama vlastitih projekata na natječajima EU fondova. HINA danas prihoduje 17,3 milijuna kuna temeljem ugovora o skupnoj pretplati, a 7,2 milijuna kuna zarađuje na tržištu i u ovom trenutku ima nešto manje od 140 korisnika. Započeto je s prepakiravanjem proizvoda, istražuje se tržište, mijenja se cjenik i nude se akcijski proizvodi. Pokušavamo povećati prihode s tržišta. Ubrzali smo emisiju vijesti, obogatili je novinarskim formama, no i dalje nas prate velike teškoće s naplatom od velikih izdavača, problem visokog PDV-a, a najveći problem u ovom trenutku još uvijek predstavlja činjenica da je HINA-i proračunom za 2014. odrezano 5 milijuna kuna, odnosno 23% ukupnog proračuna. Ipak, s obzirom na obećanje i jamstvo Ministarstva kulture vjerujemo da će taj novac biti vraćen agenciji, posebno s obzirom na činjenicu provedenog restrukturiranja i neutraliziranja dugogodišnjih gubitaka. Godinu 2013. HINA je tržišno gledano završila pozitivno, a prikazani gubitak od nešto manje od pola milijuna kuna rezultat je ovrhe temeljem jednog ranije izgubljenog 13-godišnjeg sudskog spora. 2014. prema sadašnjim pokazateljima zasigurno ćemo završiti u plusu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub HNS-a i kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege. U ime kluba HNS-Liberalnih demokrata odmah na početku svog izlaganja želim istaknuti da ćemo podržati Izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e za 2013. godinu. Naime, konačno su se stekli uvjeti da i u ovom Visokom domu kažemo konačno dobre vijesti iz HINA-e. Naime, već godinama pratimo dramu u kojoj se našla HINA i 2012. godine rekao sam ovdje ako sljedeće godine HINA ozbiljno ne pretrpi važne promjene u svojoj organizaciji, funkcionalnosti i menadžmentu, u svome načinu poslovanja, nje više neće biti. Nasreću događa se upravo obrnuto, dakle promjenom uprave, promjenom uredništva odnosno promjenama u redakciji, drugačijim pristupom, odgovornijim odnosom prema javnom novcu, odgovornijim odnosom prema zarađenom novcu kojega je u omjerima sve više u odnosu na dotaciju i u vrlo teškim okolnostima u kojima mediji kao takvi sve manje kupuju agencijske vijesti, HINA uspijeva povećati broj svojih pretplatnika, povećati svoju citiranost, plasman informacija koje proizvodi i materijala koje proizvodi, jer HINA je kao što smo čuli uspostavila i multimedijalni servis, dakle ona više nije samo emiter pisane vijesti nego i video i audio zapisa. Daleko je to od trajne stabilnosti jer HINA još uvijek ovisi o financijskom transferu iz državnog proračuna zbog toga što obavlja jednu vrlo važnu javnu funkciju. I dobro je znati da unatoč projekcijama proračuna koje su bile predstavljene Hrvatskom saboru prošle godine, u kojima se planirao nešto drugačiji model financiranja HINA-e u sljedećim godinama, prije svega 2015., 2016., ipak će se zapravo uspostaviti jedan sigurniji, normalniji financijski okvir u kojemu će moći se nastaviti ovaj proces restrukturiranja, odnosno pretvaranja HINA-e u modernu, brzu, stabilnu, učinkovitu novinsku agenciju. To nije jednostavan posao zbog toga što su prilike na tržištu potpuno promijenjene u posljednjih nekoliko godina. Struktura medija potpuno je promijenjena pa i struktura materijala koji se plasira kroz medije. Danas nažalost prevladavaju informacije koje su površne, koje su nagađanje, koje nisu plod niti razmatranja činjenica, a niti ozbiljnih analiza. Sve manje i manje je u hrvatskim medijima, ali nažalost i u medijima u drugim zemljama takvog tipa novinarstva, ozbiljnog, koncentriranog, utemeljenog na informaciji, činjenici, pa i znanju onih koji na tim informacijama rade. U tome smislu ovi koraci koje je poslovodstvo ali i redakcija HINA-e koje su poduzeli u 2013. godini završili su na kraju i pozitivnim pristupom u financiranju aktivnosti, odnosno u planiranju i u uspostavi održivog poslovnog plana odnosno financijskog plana FINA-e. I kao što ste čuli i kao što se može vidjeti iz ovoga izvješća da nije bilo okončanja sudskog postupka koji je trajao čini mi se 13 godina i koji je dospio na naplatu upravo 2013. godine HINA bi tu godinu završila konačno pozitivno. Nadamo se da će 2015. nastaviti se ovakav pristup radu i da će prije svega ono što je core bussiness HINA-e, a to je proizvodnja vijesti imati još veći zamah i u tome smislu ohrabrujemo kao osnivači iz ovoga Doma sve one napore koji kod proračunskih korisnika, odnosno onih koji troše javni novac stvaraju drugačiju klimu iz koje proistječe obveza da se više zaradi, da se više stekne nego što se dobije iz javnih izvora. To nije kažem lagan posao jer informacija bez obzira što još uvijek smatramo jednom od najkvalitetnijih roba i najskupljih roba generalno uzevši, jer prava informacija to i jest osobito u digitaliziranom i poslovnom svijetu. Ona je još uvijek zbog općih gospodarskih prilika i stanja na tržištu nije do te mjere poželjna da bi se platila realnom cijenom. U svakome slučaju tehnološki iskorak koji je napravljen uspostavom multimedijalnoga pogona, uspostavom novog web sučelja Hrvatske izvještajne novinske agencije svjedoči između ostaloga i u ono u što smo mi vjerovali, a to je da sama HINA ima unutar svoje kuće pod svojim krovom vlastite, kvalitetne, ljudske potencijale, znanja i vještine koje joj omogućuju da napravi ovakve iskorake koje bi drugi morali platiti ako nemaju takve resurse skupo i u vrlo teškim procesima. Ja čestitam svima koji rade u HINA-i što su ozbiljnu situaciju s kojom su se suočili prije dvije godine tako i shvatili, što su svi koji su ostali u HINA-i nakon restrukturiranja i zbrinjavanja viška zaposlenih taj posao shvatili kao posao kojemu pripadaju, koji HIN-u shvaćaju domaćinski i koji se prema njenim sredstvima, njenom novcu i našem javnom novcu odnose s pažnjom dobrog gospodara. Dakle, čestitam im što su uspjeli i što pokazuju ovaj pozitivni trend i preokret za kojega se nadam da će jamčiti dugoročnu stabilnost HINA-e. Još jednom ponavljam, Hrvatska narodna stranka – Liberalni demokrati u tom smislu pozdravlja napore HINA-e i podržat će ovo Izvješće za 2013. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Beus u jednom dijelu kao da sam čitala svoj fonogram od prije četiri, pet godina. Naime, odnosi se na onaj dio gdje govorite o vrijednosti HINA-e i o vrijednosti HINA-e kao agencije ako hoćete i u kulturi i šire u Hrvatskoj. Međutim, spomenuli ste da je HINA proteklih godina proživljavala pravu dramu. Ja ću vas samo podsjetiti da su oni u drami od donošenja proračuna, jer njih naime nema uopće u projekcijama proračuna za 2014. i 2015. godinu i da do 30. rujna što se ima - ima se, tako upravo i piše u ovom izvješću, u projekcijama poslovanja a onda što bude bit će. Dakle, kolega Beus ja sam pozorno pročitala strukturu prihoda HINA-e i ako dobro razumijem brojke, a mislim da me oči ne varaju, onda vrlo jasno ovdje stoji da su pali prihodi od korisnika usluga i na žalost da se HINA nije pozicionirala na tržištu ili nametnula kao netko tko bi imao agencijske vijesti koje netko želi prije svih. Više ću reći naravno u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice. Dakle, nisu mi baš jasni hvalospjevi na račun nove uprave i povećanjem korisnika koji to zapravo nisu, a i pali su prihodi i iskazan je gubitak što je ovdje jasno vidljivo na 32. stranici. Dakle, stvari nisu u HINA-i dobre. Hvala lijepa.
Goran Beus Richembergh, odgovor na repliku.
Znate ovo izvješće Upravnog vijeća HINA-e nije onaj tip rečenice Ana voli Milovana, pa kad čitate s koje god hoćete strane pročitate isto. Naime, to se može čitati na različite načine pa i tendenciozno. Drama u HINA-i je počela onoga časa kad su joj oko vrata objesili obveze koje njoj ne spadaju. Prije svega taj čuveni projekt medijskoga praćenja, medija monitoringa koji ju je koštao silne nove, gdje joj je obećano čudo neviđeno, brda i doline da bi se digitalizirala Vjesnikova arhiva. To se nije dogodilo, a nametnuta joj je obveza i kroz radnu snagu i kroz preuzimanje arhive koju ona naprosto sama nije mogla izvršiti. Upozoravali smo godinama da arhivskoj građi takvoga tipa nije mjesto u HINA-i i to se konačno sada i razriješilo. Njeno je mjesto tamo gdje pripada sva arhivska građa, a to je dakle Hrvatski državni arhiv i to je dovoljno solidna i organizirana ustanova koja je odmah po prihvaćanju te građe uz zaposlene djelatnike koji su prešli iz HINA-e uspostavila normalan pristup toj građi koji do tada nije bio moguć. Dakle, na neki način riješena su dva problema, odnosno tri. Zbrinuti su oni ljudi koji su na tome radili. S druge strane, građa je učinjena dostupnom i s treće strane HINA-i se smakla jedna obveza koju ona nije mogla sama financirati. Što se tiče samoga gubitka čitajte dalje pa ćete vidjeti zašto je on nastao. Dakle, ja sam ga spomenuo. Radi se o dospijeću naplate po sudskoj presudi za radni spor star 13 godina. Dakle, tri ili četiri uprave su rastezale, otezale i nisu se u stanju bile niti dogovoriti u tom radnom sporu, a to je sada došlo na naplatu. Kad se sudujete 13 godina onda su veće kamate od glavnice. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a kolega Ivan Račan. Izvolite.
Kolegice i kolege, da se nadovežem. Stvari u HINA-i dugo nisu bile dobre. Ovo izvješće u suštini pokazuje da su stvari sada malo bolje, odnosno da su krenule u malo boljem smjeru. Želim dati pohvalu ovom izvještaju, u opširnosti izvještaja, jer su dosada izvještaji HINA-e ako ste ih vidjeli bili na nekoliko stranica papira. Ovaj put smo dobili zaista opširan, detaljan pregled svega i ja sam na tome zahvalan. Pozitivni pomaci se mogu vidjeti u restrukturiranju i u poslovanju. Ne želim ponavljati što je već kolega Richembergh izgovorio, ja ću izdvojiti kao najbitniji, možda je to moj kriterij koji je malo subjektivan, najbitniji kriterij za bilo koju medijsku kuću u ovom smislu medijsku agenciju je njena relevantnost. A relevantnost HINA-e raste nakon zaista godina stagnacije kada HINA-inih vijesti je bilo vrlo malo u raznim medijima, sada ih ima sve više. I to je, ja ga izdvajam kao pokazatelj da stvari idu u malo boljem smjeru. Naravno, daleko smo od punog potencijala ili onoga što bi svi zaista htjeli za HINA-u. Klub SDP-a podržava ovo izvješće, zahvaljuje se svima u HINA-i koji rade u uvjetima nakon jednog perioda u kojem se dugo nije znalo što će biti sa HINA-om, perioda u kojem su se mnogi bojali da će HINA biti ugašena i nakon perioda u kojem je bilo zaista neuspjelih projekata ali evo da se ne ponavljam tu ću stati. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HDZ-a kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, predsjedniče Upravnog vijeća, kolegice i kolege. Prema najavama od Upravnog vijeća HINA-e odnosno u ovom izvješću očekivali smo stabilizacijski, a uz provedbu restrukturiranja i razvojni plan, možemo to tako reći, a potom takvo financijsko Izvješće za 2013. godinu u kojem će nakon što je HINA prošlu godinu završila s 30-ak ljudi manje velikom većinom su otpušteni i ovdje ću odmah ispraviti netočan navod predsjednika Upravnog vijeća, netočno je da je riječ o nenovinarskom kadru. Dakle, to je apsolutno netočno. Mislili smo da ćemo uvelike vidjeti uštede na rashodovnoj strani i ono što je još bitnije povećanje vlastitih prihoda HINA-e ali nažalost izvješće za prošlu godinu nije takvo. Ukupni prihodi su za nešto više od 2% manji nego u godini ranije, a u tome zabrinjava podatak da su vlastiti prihodi HINA-e od prodaje usluga korisnicima, medijima, manji za preko 9% odnosno da su s 9,1 milijun pali na 8,3 milijuna kuna i da su zadnje dvije godine najmanji u povijesti HINA-e. Broj korisnika usluga smanjen je u odnosu na prošle godine za gotovo 2500 što je pad prihoda od korisnika usluga za gotovo 2 milijuna kuna. U strukturi poslovnih rashoda troškovi osoblja koji inače iznose preko 72% smanjeni su za 9,5% ili za 2 milijuna kuna. Ako se dakle vratimo na konstataciju odnosno na istinu da je HINA u prošloj godini otpustila gotovo 30-ak djelatnika, da ih je 4 otišlo u prijevremenu mirovinu s pravom se možemo pitati zašto rashodi po osnovu troškova za osoblje nisu značajno smanjeni? U izvješću vidimo da je HINA za program restrukturiranja ili otpuštanja podigla zajam za otpremnine pa i stoga valja objasniti zašto rashodi, pogotovo po pitanju troškova za osoblje, nisu značajnije pali. U nabrajanju uz izvanredne ostale rashode navode se i rashodi radi okončanja dugogodišnjeg radnog spora s bivšim djelatnikom, što je već ranije bilo spomenuto. Nedostaje podatak koliko je točno koštao radni spor, dakle podsjećam koji inače datira iz 1998. godine, i koji su to ostali rashodi kaznenih postupaka. Radni spor nije kazneni postupak pa bi trebali odgovoriti koji se to kazneni postupci vode ili su se vodili i koliko su koštali u ukupnom iznosu od gotovo 450 milijuna kuna. Na stranici 13. kod navođenja podataka uz pet kategorija svugdje se usporedno navode stanja, odnosno iznosi za 2012. osim kod stavke novac u blagajni. Moje pitanje je zašto? Ta stavka iznosi 1,5 milijuna kuna, kunska protuvrijednost je li toliko bilo i prošle godine? Ako jest, je li novac potrošen ili je još uvijek oročen? Na istoj se stranici navodi da HINA ima dugoročnu obvezu u iznosu od 1,7 milijuna kuna koja se odnosi na kredit koji je podignut kod HPB-a za financiranje plana rada u 2013. godini ili točnije provedeno otpuštanje ili zbrinjavanje radnika. Kredit je odobren uz kamatnu stopu od 5,75 na 5 godina. S obzirom da su prihodi od korisnika usluga manji, što sam već rekla, da je Vlada smanjila svoj dio za skupnu pretplatu za 5 milijuna kuna, što predsjednik Upravnog vijeća vrlo dobro zna, moje je pitanje, kako je HINA vratiti taj kredit? Osim toga, zanima me kako će HINA i tko će umjesto HINA-e vraćati kredit, ako HINA to neće moći? Podsjećam još jednom, nema u projekcijama proračuna uopće sredstava za financiranje HINA-e za što je većina u ovom Domu digla ruke i izglasala takav proračun, a s druge strane sada bi se kleli da HINA treba ostati, mislim da je malo zakašnjelo za takve zakletve. Po gruboj računici zbog 30 zaposlenih manje rashodi su trebali biti barem za približno 4 milijuna kuna manji no nisu i HINA je u gubitku, unatoč najavama kako je bivša uprava loše radila, kako su prihodi bili mali i kako će sada eto sve najednom krenuti bolje. Praktično pitanje, gdje su nove usluge? Jednu je spomenuo predsjednik Upravnog vijeća. Ako se ukinula jedna usluga koja je donosila prihod od nešto više od milijun kuna, dakle govorimo o medija monitoringu, dakle ne govorimo o Vjesnikovoj dokumentaciji koja uzgled budi rečeno, netočno je da je postala dostupna svima preseljenjem u Hrvatski državni arhiv jer naime nedostaje sredstava za digitalizaciju pa ona, eto isto tako nije nikome dostupna, to su činjenice i to je istina, samo da se zna, a koji su već koristila pojedina ministarstva i javne institucije, zar prije ukidanja nije bilo potrebno uvesti neku drugu uslugu ili više njih koje će nadomjestiti taj gubitak? Ovako HINA ne može dalje, niti s osnova svoje uprave, a ni po tretmanu kakav ima od resornog ministarstva i Vlade RH. Osim toga zabrinjava smanjenje dopisničke mreže za koju u izvješću se navodi da bi trebala biti prednost agencije na medijskom tržištu, ponovo se postavlja pitanje, iz kojih novaca? Pa možda ima volontera koji će raditi za HINA-u. Moguće, ali vi kad biste imali dopisničku mrežu, kvalitetne ljude, vi ih naime morate platiti. Podsjećam da HINA ne postoji za Vladu i ministarstvo u 2014. i 2015. godini. Na taj način po našem mišljenju izravno je ugrožena neovisnost medijskog servisa i njegov opstanak na tržištu. Osim toga HINA-u je trebalo pripremiti da se ona sama pripremi za potpuno drugačije okolnosti i djelovanja s novim tehnologijama, s novim programima rada, umjesto toga ostavlja se prazan prostor za koji u projekcijama poslovanja stoji kako bi HINA trebala iznaći nove modele financiranja te se spominje neka vrsta pretplate za javne medije poput HRT-a što … ovdje stoji u vašem izvješću, što je notorno nepoznavanje sustava potpora kakve ne poznaje EU. Ja vas molim predsjedniče Upravnog vijeća, uputite se molim vas u sustav potpora da ne bismo s ovakvim izvješćima došli u probleme. Uputite se kako to financira i nemojmo se pozivati na nešto što jednostavno ne možemo ostvariti. To je laž, to nije točno i na taj način HINA se ne može financirati. Sve ovo stavlja se svaki dan na teret novinarima, fotoreporterima koji vrijedno rade u HINA-i. I uvijek smo zagovarali novinarsku struku, međutim u ovakvim okolnostima, možemo se samo pitati dokle, kako i na čemu će ti ljudi raditi. Lakoća odustajanja od jedine hrvatske agencije, od javnog servisa, već svašta možemo reći. Vrludanje u košmaru medijskih zakona, nepostojanje famozne medijske strategije koja stalno lebdi već 3 godine u zraku, financiranje neprofitnih medija izravno iz proračuna bez ikakvih kriterija, nastavak je urušavanja medija na svim razinama. Nismo time zadovoljni. Svojim nečinjenjem, na neki način ovome su doprinijeli i autori ovog izvješća kojeg mi u klubu HDZ-a ne možemo prihvatiti. Hvala lijepa.
Ivan Račan, replika.
Kolegice Glavak, vjerujem da se radi o omašci. Ponovili ste u više navrata da HINA-e nema u proračunima za 2014. i 2015. Međutim radi se da nema pozicije HINA-e u projekcijama proračuna za 2015. i 2016. godinu, o čemu smo razgovarali na odboru i dobili objašnjenje. Postavili smo bili to pitanje. Hvala vam lijepa.
Sunčana Glavak, odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega Račan. U pravu ste. Ja se ispričavam. Međutim ono što sam rekla, a to je točno, da sredstva koja imaju, dakle prijedlog financijskog plana za 2014. godinu, samo se odnosi na financiranje HINA-e do 30. rujna. Dakle to ću još jednom ponoviti, u pravu ste, dobro da ste me ispravili, zbog medija koji ne znamo da li uopće prate ono što se tiče medija. Hvala vam lijepa.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice Glavak, vrlo čudno je da mi u ovom Visokom domu raspravljamo na način kako kome paše. Svatko tko se iole razumije u financije zna ako netko dobije poziciju u proračunu da je taj osiguran, što se ono kaže, za ohoho jer onaj tko bi ga htio izbrisati u budućnosti, morat će itekako izlobirati razno razne skupine da ga izbriše. Ovdje govorimo sa hvalospjevima o uspjesima HINA-e u 2013. godini, međutim kad smo raspravljali o proračunu 2014. gdje je predviđene novce samo za 9 mjeseci, u projekcijama za 2015. i 2016. HINA uopće nije predviđena u zemlji u kojoj se grebe na svemoguće i nemoguće načine da bi se smanjila rashodovna strana proračuna uvjerava da će netko osigurati nove milijune za nekoga koga nema u projekcijama za 2015., 2016.čista je iluzija. Pa bolje je pošteno priznati ako netko smatra da HINA Hrvatskoj ne treba, da joj ne treba mjesto, da joj nije mjesto u proračunu i da je treba maknuti i ne ovoliko obasipati sa hvalospjevima oko izvješća za 2013.jer kada čovjek sluša rasprave u ime klubova iz Kukuriku koalicije o radu HINA-e za 2013.godinu onda bi očekivao u 2015., 2016.povećanje proračuna, a ne brisanje pozicije na kojoj je HINA bila praktički od osnivanja i uvijek je našla svoje mjesto u državnom proračunu. Isto tako sjetite se kada su se iz ovog ili onog razloga smanjio PDV na pisane medije, molili smo, pisali amandmane da ima isti status HINA, međutim nije bilo razumijevanje a sada nam je valjda svima jasno zašto je to bilo tako.
Sunčana Glavak, odgovor na repliku.
Upravo tako kolega Šuker. Dakle ne znam koliko puta smo apelirali, molili, pisali amandmane, razgovarali sa kolegama, govorili na odboru ni dan danas nam nije jasno zašto HINA u koju se ulagalo iz državnog proračuna sredstva nije mogla ući u povlašteni sustav PDV-a nego od 25%. To nije normalno i nitko nije digao glavu od kolega iz vladajućih stranaka i rekao pa ljudi ajmo to riješiti, nije. Jednako tako kolega Šuker, da li je normalno da Vlada koja je smijenila upravno vijeće i bivšu ravnateljicu tom istom upravnom vijeću i toj istoj ravnateljici koju je smijenila daje pozitivno mišljenje i prihvaća njihovo izvješće. Dakle nelogičnosti ima koliko god hoćete. Činjenica je da nema pozicije HINA-e u projekcijama i ja se bojim da će HINA još jednom ću to reći, doživjeti sudbinu Vjesnika. HINA se ne može financirati iz pristojbe kao što se to govorili i nemojte na to nasjedati. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HSU-a kolegica Marija Ilić. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice i predsjedniče Upravnog vijeća. Naime, Klub zastupnika HSU-a prihvat će Izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e za 2013.godinu. Smatramo da se ovo izvješće može interpretirati kroz dvije prizme, a svakoj od njih zajednički nazivnik je kriza koja u Hrvatskoj nažalost ne posustaje tako lako. Učinci gospodarske krize vide se i u općoj estradizacji medija čime se informacije od vitalnog interesa sve teže probijaju građana zbog nedostatka financijskih i drugih kapaciteta, a brojni mediji prisiljeni su smanjiti obujam izvještavanja javnosti sa važnih događanja i uloga javnog servisa poput HINA-e je krucijalna u informiranju građana. U tom smislu Klub zastupnika HSU-a snažno podržava napore uprave HINA-e na čelu sa ravnateljicom da se HINA još snažnije pozicionira kao samostalni javni servis koji djeluje na načelima neovisnog, nepristranog i profesionalnog agencijskog novinarstva. Prvo iz izvješća koje smo dobili jasno se iščitava da je model restrukturiranja HINA-e jedan od najuzornijih rekli bi jer je postignut rezultat u ovom kratkom vremenu. Po mišljenju našeg kluba zaista je ohrabrujući. Racionalizacija troškova poslovanja koje je rezultiralo drastičnim smanjenjem gubitka u odnosu na 2012.godinu, povećanje prihoda s tržišta i pokretanje novog investicijskog ciklusa, kako je vidljivo iz izvješća, su mjere koje su dale dobre rezultate i predstavljaju model po kojem bi trebalo voditi sve državne tvrtke, agencije i ustanove. Financijska održivost i profesionalno obavljanje svoje djelatnosti su minimalni kriterij uspjeha koje bi se trebali držati svi koji u ovoj zemlji upravljaju javnim novcem. Interes Hrvatske je ujedno interes HSU-a i zato ćemo sa zadovoljstvom podržati ovo izvješće. Drugo, na temelju svega rečenog mi u Klubu zastupnika HSU-a smatramo da je od iznimne važnosti za sve građane Hrvatske zadržavanje modela javnog financiranja institucija od vitalnog interesa za RH, a HINA to zasigurno je. Država mora imati ulogu regulatora i ne smije apsolutno sve prepustiti baš tržištu. Zbog toga smo iznimno zabrinuti i mi dijelom izvješća Upravnog vijeća HINA-e u kojem se govori o neizvjesnom financiranju HINA-e kojeg nema u projekcijama proračuna 2015.i 2016.godine, te ovom prilikom apeliramo na nadležne da ovaj problem riješe ako je moguće što prije. Naime, smatramo da institucije koje pokazuju dobre rezultate treba na neki način nagraditi da bi bile još uspješnije i da treba prekinuti praksu koja je u Hrvatskoj donijela pregršt loših vijesti da se kvalitetan rad ne prepoznaje nego se sve dobre inicijative guše zbog loših rezultata nekih drugih. Također skrenuli bi pozornost na dio izvješća koji govori o tome da su financijska sredstva za financiranje HINA-e osigurana do 30.rujna 2013.godine na temelju na temelju ugovora o skupnoj pretplati sa Ministarstvom kulture i obveza koje je to ministarstvo preuzelo na sebe da će se od toga datuma do konca godine osigurati sredstva za redovno financiranje HINA-e. Vjerujemo da će ministarstvo poštivati potpisano te pozdravljamo sve napore Vlade koji idu u smjeru poštivanja i nagrađivanja rekla bih kulta rada u Hrvatskoj. Predsjedniče upravnog vijeća želimo vama i HINA-i puno uspjeha i naravno još bolje rezultate u 2014. godini. Hvala lijepa.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Pa kolegice Ilić, govorili ste o uspješnom restrukturiranju. Pa ja iz ovoga što sam slušao od predsjednika upravnog vijeća samo jedan dio djelatnika viška iz HINA-e je prebačen kod drugog proračunskog korisnika. Znači iz lijevog u desni džep, sve je to u konačnici proračun Republike Hrvatske. Međutim vrlo je interesantno da mi u ovom Visokom domu poprilično benevolentno gledamo na to da će netko osigurati novce nakon 30.9.. Pa tko je dao pravo nekome da novce raspoređuje na drugačiji način od onoga kako je to usvojio ovaj Visoki dom? Na to netko naprosto nema pravo. Jer ako Ministarstvo kulture ima te novce onda ih je u prijedlogu proračuna za 2014. moralo dati onome kome pripadaju. Druga stvar ako pogledate Zakon o proračunu, Zakon o fiskalnoj odgovornosti točno ima odgovornost onoga tko ne osigura sredstva za nešto što je zakonom predvidio da mora postojati. Niti jednim zakonskim aktom mi nismo rekli da se nešto nakon 30.9.2014. u HINA-i mijenja. I mi ovdje ovako u ovom Visokom domu tako benevolentno prelazimo preko toga, ministrica je obećala da će dati novce. Pa otkuda? Otkuda njoj ti novci ako sada ministar financija na sve moguće i nemoguće načine grebe da smanji rashodnu stranu proračuna onda znači da je netko krivo išao i prema predsjedniku Vlade i prema ministru financija da na određenim pozicijama mu treba toliko i toliko novaca, onda je to jedna velika neodgovornost. I ne možemo dovesti u pitanja i prijevoz učenika i daleko važnije stvari od možda nekih drugih, svatko ima svoje različite prioritete i tvrditi ovdje da će netko naći novce. Otkuda će ih naći? [[Upadica Zgrebec: Hvala.]]
Morate se javiti. Odgovor na repliku, Marija Ilić.
Poštovani gospodine Šuker, naravno primijetili ste da sam ja u mojoj raspravi i apelirala na Vladu i naznačila da nam je jako žao u klubu HSU-a što HINA-e nema na pozicijama za 2015. i 2016.. Ajde da vjerujemo obećanju da će se sredstva naći. Kažete to je protuzakonito jer nije uneseno u proračune. Ja se slažem s vama ali ako se može iznaći bilo kakva mogućnost da se situacija sanira i da se dovede ajde da kažem u neki red, ja to sigurno a i vi podržavate. Odakle će sredstva doći, ja se nadam da hoće a to ćemo vidjeti. Hvala.
Samo rebalansom proračuna. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Boris Blažeković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ja sam ovo izvješće iščitao slično kao kolega Beus Richembergh, kolega iz koalicije i podržavam izvješće, mislim da ono govori o tome da je HINA-a primjer kako se jedno, jedan javni servis, jedna ustanova, jedna institucija, nešto što je u državnom vlasništvu uspješno i na ispravan način oporavlja. Naime i samo izvješće govori o težini i količini dubioza nastalih u doba 8 godina vladanja prije dolaska kukuriku koalicije na vlast. Problemi su bili duboki, organizacijski, logistički i upravljanju. Iz HINA-inog izvješća se stvarno točno dočarava da je dolaskom na vlast kukuriku koalicije uočivši izazove u HINA-i o kojima smo više puta govorili i na odboru i na plenarnim sjednicama mijenja se sastav upravnog vijeća, mijenja se uprava, mijenja se uredništvo. Uključen je neophodni proces restrukturiranja, program financijske konsolidacije te program novog investiranja. To su duboke promjene i za tako nešto svakako je potrebno i vrijeme. HINA je u trenucima prije bila u potpunosti u rasulu i klizila je prema potpunom samouništenju, dugovi su bili sve veći i veći, međuljudski odnosi su bili teško narušeni a uprava nije funkcionirala. Upravno vijeće je bilo krnje neučinkovito i sama osnovna djelatnost pa i ostanak HINA-e time su bili ugroženi. Zbog sličnih, ako ne istih razloga Vjesnik je naprosto morao biti ukinut. Danas je HINA većim dijelom restrukturirana, povećava se opseg osnovne djelatnosti, ima potpuno funkcionalno upravno vijeće, uprava kvalitetno obavlja svoj posao, uredništvo daje sve kvalitetniji servis, financijska konsolidacija je pri kraju, otvaraju se nove perspektive u obliku povećanja pretplatnika te inovativnim pristupom prema suvremenim medijima. I sve to samo u dvije godine. I sve je to napravljeno u redovitoj proceduri u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima i u cijelosti transparentno pred očima javnosti i usprkos mnogima. I sada bih nešto htio reći o važnosti HINA-e, na to mislim da je HINA naprosto prevažna. Zahvaljujući i već spomenutom načinu upravljanja u razdoblju vladanja prije dolaska Kukuriku koalicije na vlast medijska scena je postala skoro u cijelosti senzacionalistička, profiterska, tabloidna, žuta, naprosto loša. Nažalost, zbog potpuno nepromišljenog djelovanja bivših vlasti na svim raz inama izgubili smo kontinuitet profesionalnog rada u većini medija, posebno najvažnijem hrvatskom mediju HRT-u. Novinarstvo je jedna od profesija gdje je naprosto neophodan kontinuitet i prenošenje znanja sa starijih na mlađe generacije u tom poslu. Početkom '90.-ih naprosto su, da kažem jedan grub izraz, smaknute skoro dvije generacije novinara i nastala je praznina koju do dan danas nismo uspjeli u cijelosti kvalitetno popuniti. HRT se jedva i strašno po mom mišljenju loše i sporo oporavlja od tih rupa i pitanje je u kojoj će se mjeri uspjeti zakrpati, no HRT je druga tema. Nešto slično se očito dogodilo i sa HINA-om. Kroz godine sustavno devastirana i svođena je na prirepak tzv. važnih, jakih medija. Svi su mediji u Hrvatskoj osim Hrvatske privatni i svi mediji žive na tom vrlo nesigurnom tržištu, jasno snalaze se kako znaju i umiju u okviru zakona i pozitivnih propisa. Kao i u svakom privatnom poduzetništvu i u izdavačkom medijskom na koncu ili na početku stoji profit. Danas kao što smo svi svjedoci najbolje prolaze, prodaju se katastrofične vijesti te javno traženje krivaca za sve, odnosno za bilo što. Ovdje svakako treba izdvojiti i istaknuti točno u tom kontekstu i pozitivnu ulogu medija koji su uspjeli svojim istraživačkim radom otkriti i rasvijetliti razne nedopuštene radnje i kriminal u našem društvu. To je neophodna uloga medija, bez njih bi naprosto bila nemoguća borba protiv društvenih nepravilnosti i kriminala, protiv nedopustivih radnji, javnih odnosno korumpiranih i kriminalnih državnih službenika, rukovodilaca i dužnosnika. Uloga medija je u tome neophodna i nezamjenjiva. No često i nažalost prečesto se razne pojave poslovni ljudi stigmatiziraju i blate bez razloga. Unaprijed se donose neistiniti zaključci, neodgovorno se poigrava s ljudskim sudbinama, neargumentirano se blate i prokazuju ispravni ljudi i pozitivni poslovi, a manje nedoumice i lutanja se prikazuju kao katastrofični. I ta je pojava uzela maha u svim medijima na svim razinama. To je neodgovorno i štetno. Prevelika je količina crnila i negativnosti u hrvatskom društvu. To je loše, to je loše za društvo, loše za svakog pojedinca. Neophodan je u javnosti balans između dobra i zla i zbog samog mentalnog zdravlja nacije. Netočno je da je u jednoj državi u društvu baš sve loše. I u Hrvatskoj ima sijaset primjera dobrog poslovanja, kvalitetnih i uspješnih ljudi, vrijednih i dobrih pojedinaca, vrhunskih stručnjaka, pozitivnih primjera rada, djelovanja, življenja i važniji su takvi primjeri. I oni nisu eksces, oni su realna konstanta i stvarnost svakog društva pa i hrvatskog. Ali oni i svi mi loše se osjećamo ukoliko iz svih medija stalno iskaču novi i novi primjeri katastrofalnog, katastrofičnog, lošeg svega. Danas ukoliko bilo koga sretnete na cesti i pitate ga ili nju kako je, redoviti odgovor je loše, pa sve strašno, sve je katastrofa. Povod za takve crne stavove i loš osjećaj ljudi, osim surove stvarnosti jest i medijsko izvješćivanje. Da, nije nam dobro, to nam govore razni objektivni pokazatelji, no oni govore i kako je težak put sređivanja države i oporavak, ali ima i mnogo pozitivnih primjera koji bi nam mogli i trebali biti uzor, javni uzor. Zato je neophodno, ne samo za ovu već za sve vlasti, da postoji jedan objektivan medij, jedan objektivan servis koji pruža ozbiljne i relevantne informacije, informacije prikupljene na kvalitetan i provjeren način, informacije koje će svojim potpisom jamčiti istinitost, relevantnost, objektivnost informacije koji će odisati istinskom novinarskom kvalitetom informacije s potpisom HINA-e. To mora biti misija HINA-e i u tome je svi moramo podržati i stalno poticati. Hvala.
Hvala lijepa. I kolegica Karolina Leaković, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Evo kolege su naravno u svojim izlaganjima upozoravale na probleme uglavnom dakle koji se odnose na financijsku konstrukciju HINA-e, ali ja bih započela svoje izlaganje u kojemu ću podržati naravno ovo Izvješće o radu HINA-e za 2013. godinu osvrtom na to da je i predsjednik Upravnoga vijeća u ovome izvješću zapravo naglasio kako se radi o godini koja se može nazvati tranzicijskom godinom, dakle godinom u kojoj nismo očekivali nekakve nevjerojatno dobre rezultate u poslovanju, ali koja doista nakon godina stagnacije pogotovo onih između 2008. i 2011. pokazuje nekakav trend koji bi se mogao nazvati pozitivnim. I to je ono što mi se čini da mi kao zastupnice i zastupnici možemo podržati i što nas može na neki način ohrabriti, dakle ne samo nas nego i radnike i radnice HINA-e, novinarke i novinare i sve koji smatraju da Hrvatskoj treba jedan javni pouzdani medijski servis, jedna javna izvještajno-novinska agencija poput HINA-e i koji se naravno zalažu da ona bude ne samo financijski održiva, nego itekako produktivna, relevantna i naravno pouzdana te da kao takva zauzme možda ponovno ono mjesto koje je čini mi se ipak na neki način, a pogotovo '90.-ih neopravdano na našem medijskom tržištu izgubila. Jasno je zapravo da se godinama nažalost HINA nalazila u jednoj financijskoj krizi na koju smo evo svi upozoravali, na koju upozoravamo, ali da je dakle bila riječ i o svojevrsnoj kreativnoj krizi ili krizi u upravljanju ili u vođenju i da se pokušavaju naći načini rješavanja te kreativne krize i da mi se čini da smo na najboljem putu da u tom smislu popravimo produktivnost HINA-e. Jer dakle, negdje od ožujka 2013. godine imenovanjem novog glavnog urednika, a stoji u ovom izvješću. Podaci pokazuju, dakle da je produkcija rasla iz mjeseca u mjesec i dakle, ne samo da se radi o tome da imamo više izvještaja, onih klasičnih agencijskih ako tako mogu reći nego je zapravo riječ i o tome da su se novinarke i novinari HINA-e, dakle počeli na određeni način okretati i tematskim tekstovima i da je HINA zapravo počela objavljivati sve više tih tematskih priloga. A mislim da je to vrlo važno zbog toga što ti prilozi i te informacije mogu onda poslužiti i drugim, dakle novinarkama i novinarima u drugim medijima kako bi imali relevantnu i pouzdanu onu pozadinsku informaciju na kojoj bi onda dalje možda mogli graditi i svoja izvješća. U tom smislu bih dakle željela reći kako smatram da vijesti, fotografija, audio-video produkcija koju dakle HINA-ine novinarke i novinari proizvode. U svakom slučaju trebaju biti javno dostupni. Dakle, bilo to izravno, bilo to putem drugih, dakle neprofitnih medija, pa i za obrazovne i neprofitne organizacije i mislim da je to nešto što svi i sve možemo podržati, te dakle da HINA može i mora na neki način i biti platforma koja će poslužiti i drugim medijskim profesionalcima kao određena baza podataka, odnosno informacija koje su tako grupirane da se zapravo i druge novinarke i novinari mogu na određeni način njima koristiti. Dakle, naravno da se svi slažemo da standardi izvještavanja i standardi novinarskoga rada uopće, dakle u HINA-i moraju biti kvalitetni, da ona mora biti naravno profesionalna, politički i na bilo koji drugi način, dakle da se mora raditi o nepristranom i neovisnom izvještavanju, te jačanju uloge javnih medija. Iako je produktivnost HINA-inih novinarki i novinara povećana i u 2012. i u 2013. godini naravno da spomenutim restrukturiranjem je na žalost došlo do određenog smanjenja broja radnika i radnica, novinarki i novinara i dugog osoblja u HINA-i ali čini mi se da je to na žalost trend koji je u medijima u Hrvatskoj i u privatnim i u javnima zapažamo već nekoliko godina, dakle da se na žalost sve više novinarki i novinara nalazi izvan ovoga radnoga procesa i to je zapravo trend na koji moram ukazati i kojim se moramo u Hrvatskoj itekako posvetiti. Dakle, kako to okrenuti. Ono što bih, evo na kraju dakle isto tako ponovila, a čini mi se da je i kolegica Glavak o tome govorila je zapravo činjenica da HINA ima problem sa dopisničkom mrežom, a to i vi gospodine Veber u svojem izvješću naglašavate i na to upozoravate. I naravno da nam je u interesu da se dopisnička mreža HINA-e stabilizira, da se ona i poveća i da bude, dakle uspostavljena na takav način da ravnomjerno pokriva sve dijelove Hrvatske. Dakle, podržavam naravno izvješće Upravnog vijeća HINA-e, ali kažem niti Upravno vijeće vjerojatno od nas očekuje hvalospjeve, niti smo mi ni u kojem smislu dakle ovdje za to zaduženi. Riječ je dakle o jednom trendu koji je pozitivan, nadam se. I nadam se, dakle da će se i restrukturiranje u HINA-i nastaviti, modernizacija HINA-e, te naravno produktivnost u ovom smislu u kojemu sam o tome govorila. Zahvaljujem.
Predsjednik Upravnog vijeća HINA-e, gospodin Josip Veber završno izlaganje.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Dakle, zahvaljujem svima koji su podržali Izvješće Upravnog vijeća HINA-e za 2013. godinu. Naglašavam da je gubitak prošle godine koji je ostvaren u iznosu nepunih pola milijuna kuna u odnosu na pretprošlu godinu kad je bilo preko milijun i pol kuna značajan, značajna razlika. Jel' tako? Brojke možemo secirati na ovaj ili na onaj način. Točno je da se i neke od novinarskih kadrova da je zahvatilo restrukturiranje, međutim se tu radilo o ponudi prijevremene hajmo reći mirovine sa otkupninom, sa otkupom staža kao što je to nekad bilo, nešto slično. Prihodi jesu manji u ovoj godini, u prošloj godini, ali su manji i rashodi, daleko manji. Novac u blagajni tu vam moram odgovoriti u 2012. godini, odnosno u protekloj godini nije prikazan zato što je bio toliko mala svota da je to negdje oko 24000 kuna, da nije spomenuto u izvješću. Nove usluge razvijaju se u toku ove godine što nije predmet izvješća za 2013. i HINA što se tiče samog financiranja HINA-e, HINA idućeg tjedna organizira u Splitu konferenciju europskih novinskih agencija gdje će biti govora o načinima financiranja javnih medija. Dakle, iz izvješća je vidljivo i sam sam naglasio u uvodnom dijelu da je restrukturiranje HINA-e završeno. Sad krećemo dalje, nadamo se u svijetlu budućnost. Vjerujem u novinarsku snagu HINA-e i apeliram na ovaj Visoki dom da podrži njihova nastojanja i nastojanja Upravnog vijeća u uskoj suradnji s upravom i redakcijom da se HINA etablira kao nositelj novinarske struke i novinarstva koje nije senzacionalističko. I hvala vam lijepo.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Reći u ovom Visokom domu da se problem riješio prijevremenom mirovinom je naprosto smiješno. Ta prijevremena mirovina je sutra rashodovna strana proračuna na poziciji mirovinskog fonda. To je isto u proračunu. Jedan od razloga zašto Hrvatska ima ovakav nesrazmjer između broja umirovljenika i broja zaposlenih je upravo to prijevremeno umirovljenje. Bez obzira na dokupe staža ili bilo što drugo. Prema tome, to je prelijevanje iz šupljeg u prazno. Međutim, gospodine Veber ovo ne ide vas, niste vi tu ni krivi niti kritika ide na vaš račun nego naprosto model za kojega kad nam paše hvalimo kako je super, a istovremeno kad govorimo o problemima mirovinskog fonda, o problemima državnog proračuna, o problemima da taj mirovinski fond ima 18 milijardi veće rashode nego što se prikupi doprinosima onda ne možemo govoriti da rješavamo problem u državnoj službi na način da je netko otišao u prijevremenu mirovinu. Mi smo ga samo prebacili iz jednog novčanika u drugi novčanik, a u konačnici na kraju godine ga gledamo u slici, a to je ona visina deficita državnog proračuna. I zato bez obzira koliko možda politički nam u kojem trenutku odgovara da govorimo o tome kako smo riješili nekakav problem prijevremena mirovina i rješavanje broja zaposlenih, viška zaposlenih na takav način, nije nikakvo rješenje. Naprosto nije nikakvo rješenje. Ljudima je dokupljen staž ali oni su otišli u mirovinu i tu će dobivati opet iz državnog proračuna novce. Međutim, meni je žao gospodine Veber što niste više istaknuli ovaj problem koji nastupa nakon 30.09. bez obzira na ovo Izvješće 2013. jer mislim naprosto da svi iz nekakve odgovornosti i iz onoga što je HINA napravila u svim teškim godinama za Hrvatsku naprosto imamo odgovornost i možda bi trebali razmisliti zašto nitko nam sad [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] Samo jednu rečenicu molim vas, ispričavam se. Nekoliko dana prije isteka 30.09. nije rečeno kako će se ta HINA financirati.
Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa gospodine Veber niste mi odgovorili na pitanje, a ono je vrlo jednostavno i vrlo je važno. Vi kažete zaposlenici su dobili ponude, dobili su otpremnine. Gospodine Veber HINA je za to uzela kredit. Tko će plaćati taj kredit? HINA nema novaca jel' tako? Proveli ste restrukturiranje na način da ste dio radnika poslali u mirovinu, o čemu je govorio kolega Šuker, dio ste ih premjestili u Državni arhiv, a dio ste im lijepo dali novac. Zar je to smisao restrukturiranja? Vi apelirate na nas da mi shvatimo što je agencija. Mi vrlo dobro znamo što je agencija i svaka ozbiljna zemlja u Europi drži do svoje agencije. Mislite li da držimo i mi? Na vama će biti odgovornost gospodine Weber, vi ste predsjednik Upravnog vijeća. Pogledajte ove brojke, pitajte se što će biti nakon 30. rujna. Mi smo dali podršku HINA-i, oni koji nisu dali i koji su rekli ne, ne treba ih biti u projekcijama proračuna njih pitajte što se događa. Dakle, ovo nisu čestitke i pozdravi, ovo su vrlo ozbiljne stvari i mislim da situacija u HINA-i nije dobra.
Zaključujem raspravu. O ovom izvješću ćemo se izjasniti kad se steknu uvjeti.
Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e za 2013. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.". Molim glasajmo. Glasanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 88 glasova za, 25 protiv i 5 suzdržanih, prihvatili predloženi zaključak.
Hvala lijepa gospodine Weber. Još ćemo večeras raspraviti 4. prijedlog Pravila o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj tijekom izborne promidžbe Predlagatelj akta je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Prijedlog ste primili. Kod donošenja ovog dokumenta primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješće ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog predsjednik odbora, kolega Peđa Grbin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Zakonom o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da će Hrvatski sabor donijeti Pravilo o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u RH tijekom izborne promidžbe cilj kojih pravila je ostvarivanje zastupljenosti svih političkih opcija tijekom trajanja predizborne kampanje. Također, zakonom je propisana obveza svim sredstvima javnog priopćavanja da omoguće kandidatima da u vrijeme izborne promidžbe pod jednakim uvjetima iznose i obrazlažu svoje izborne programe te izbornu promidžbu. Postupajući u skladu s navedenim zakonskim odredbama Hrvatski sabor 2003. godine donio je odgovarajuća pravila, a 2007. godine i njihove izmjene. Sve s ciljem omogućavanja nacionalnim elektroničkim medijima odgovarajuće prezentiranje izbornih programa uz poštivanje načela ravnomjerne zastupljenosti svih sudionika izbora. Međutim, primjena postojećeg pravila nije dovela do onih rezultata koji su se od njih očekivali, dapače njihova je primjena dovela do toga da je primjerice u emisiji sučeljavanja koja na HRT-u traje 50 minuta koliko je određeno postojećim pravilima predstavnik neke liste ako bi u jednoj izbornoj jedinici bilo 20-ak lista mogao govoriti najviše 2 minute, a u emisijama ostalih nakladnika za koje je postojećim pravilima određeno da traju 20 minuta manje od minute. Takav način predstavljanja ne koristi ni kandidatima ni gledateljima, ali ni promicanju višestranačkog sustava kao jedne od temeljnih vrednota ustavnog poretka RH. Upravo navedena nelogičnost ponukala nas je na donošenje novih pravila koja su danas pred nama, a kojim pravilima želimo omogućiti biračima dobivanje relevantnih informacija o kandidatima, njihovim programima i pristupima aktualnim političkim, gospodarskim i društvenim temama. A što sve na kraju rezultira dobivanjem informirane javnosti i informiranog birača. Ovim se pravilima zadržava obveza javnih servisa, dakle javnog radija i javne televizije, da svim kandidatima u izbornom procesu omoguće predstavljanje njihovih programa uz istovremeno pravo komercijalnih servisa te javnog servisa izvan obveze jednakog predstavljanja, da u skladu sa svojim uredničkim principima i načelima te uz poštivanje novinarske neovisnosti, profesionalnosti i stručnosti, poštovanja novinarskog kodeksa te posebno temeljem načela zaštite slobode izražavanja, samostalno uređuju pravila praćenja predizbornih kampanja. Ponovit ću, sve političke opcije koje odluče sudjelovati u izbornom procesu bez obzira na stranačku bazu, zastupljenost u Saboru ili potporu u anketama dobit će priliku prezentacije svojeg programa putem Hrvatskog radija i Hrvatske televizije što je izrijekom utvrđeno u točci 3., stavku 2 ovog prijedloga pravila. Međutim, nadgradnja, ono što izlazi iz okvira zajamčenog ovim, pardon svim sudionicima u izborima bit će ostavljeno na slobodu nakladnicima elektroničkih medija koji će svojim pravilima odrediti da li će, u kolikoj mjeri i pod kojim uvjetima pratiti kampanju. Dakle, elektronički mediji će, osim Hrvatskog radija i Hrvatske televizije, kampanju pratiti na sličan način kako to čine drugi mediji u RH, uz obvezu da način praćenja urede svojim internim pravilima prije početka kampanje i da ta pravila potom javno objave. Možda najveća novina koja se predlaže ovim pravilima je uvođenje instituta televizijskog sučeljavanja kandidata za najvažnije državne dužnosti, prije svega sučeljavanja onih osoba koje su sudionici izbora istaknuli kao svoje kandidate za predsjednika Vlade RH. Vezano uz ovaj prijedlog, mogli smo čuti određene kritike koje idu protiv takvog sučeljavanja, ali ukazat ću da niti na razini EU ne postoji institut kandidata za predsjednika Europske komisije, što nije spriječilo političke stranke u EU da takve kandidate istaknu, a potom i da ih izaberu za predsjednika Europske komisije, a institucije EU, prije svega Parlament, da za takve kandidate organiziraju televizijsko sučeljavanje. Niti od jedne političke stranke u Hrvatskoj nismo mogli čuti da se protivila takvom institutu na europskoj razini, kao niti tome da se protivila što su sučeljavanja tih kandidata prenošena i u RH. Naša je želja osigurati da i birači u RH dobiju istu takvu priliku čuti osobe koje se natječu za njihovu podršku. Osim navedenog, predmetnim se pravila uređuje i način prezentacije ispitivanja javnog mijenja, oglašavanja sudionika u izborima, prigovor na postupanja nakladnika, način oblikovanja medijskih izviješća, mogućnost nakladnika odbiti objavu plaćenog oglasa i postupanje u takvoj situaciji i slično. Završno, ovim je pravilima cilj pojednostaviti i otvoriti proces predizborne promidžbe i osigurati slobodu rada elektroničkim medijima kao osnovni preduvjet za najvažniju stvar u izbornom procesu, a to je informirana javnost i informiran birač. Hvala.
Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Grbin, ja vjerujem da vi znate da Vlada proizlazi iz Parlamenta. Kritike koje smo iznosili kada ste vi predstavljali ovakav način išle su u tom smjeru. Dakle, ne postoji institut biranja predsjednika Vlade, Vlada proizlazi iz Parlamenta. To što je bilo objašnjenje da je to uobičajena praksa, onda ja samo mogu reći, zasad, evo, vama u replici, da na taj način kršimo i ustavne odredbe koje kažu da svatko ima pravo birati i biti biran i što ćemo onda sa onim kandidatima ili strankama koje neće imati recimo potencijalnog kandidata ili nekog za koga će mediji misliti da će on biti budući, mogući predsjednik Vlade? Kolega Grbin, molim vas, vi to vrlo dobro znate, Vlada proizlazi iz Parlamenta.
Peđa Grbin, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Pa kolegice, na prvi pogled mogli bi reći da ste u pravu, ali to nije tako. Vlada i Hrvatski sabor proizlaze iz izbora, iz volje građana RH koja se izražava na izborima, na izborima gdje biramo ne samo između ponuđenih programa, nego i između ljudi za koje bi javnost valjda trebala vjerovati da su u stanju takve programe jednog dana i provoditi. Pa ako ljudi stoje iza programa, onda je red da javnost dobije priliku čuti takve ljudi. Ako vi u tome vidite nešto sporno, onda vam moram reći da je 26 šefova država i Vlada EU, kada se takvo pitanje postavilo za EU, za pitanje da li tzv. … kandidat treba poslati predsjednik Europske komisije u ime svojih država i na temelju izražene volje birača u EU, pa i onih u Hrvatskoj, slagao se ja s tom voljom ili ne, odlučilo podržati onu osobu koju su političke stranke koje su dobile većinu birača udružene u Europsku pučku stranku podržale. E pa sada, kolegice i kolege iz HDZ-a, ako nešto podržavate na razini EU i za razinu EU, zašto to ne podržavate u Hrvatskoj? Možda zato što se bojite onoga što će osoba koja će vas predstavljati moći reći. Hvala.
Želi li predstavnik Odbora uzeti riječ? Ne želi. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a, kolega Nenad Stazić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege, pa o ovome prijedlogu pravila da se govoriti s formalnog i sadržajnog aspekta. Najprije nešto s formalnog aspekta, kako je do ovih pravila došlo, nešto o postupku. Dakle, održano je internetsko savjetovanje sa zainteresiranom javnošću koje je započelo 9. travnja 2014. objavom nacrta prijedloga pravila na internetskim stranicama Hrvatskoga sabora, a onda je održana i tematska sjednica u Hrvatskom saboru na kojoj je bila javna rasprava. U tome su sudjelovali predstavnici Državnog izbornog povjerenstva, etičkog povjerenstva medija, Hrvatskog novinarskog društva, Fakulteta političkih znanosti, Agencija za elektroničke medije i GONG-a. To je jedan toliko transparentan i precizan posao za koji moram odati priznanje predsjedniku Odbora za Ustav uvaženom kolegi Peđi Grbinu. Tako se radi da se uključi cijela zainteresirana javnost, da se uključe i predstavnici medija koji moraju raditi po ovim pravilima da nam pomognu da donesemo što je moguće bolja pravila. Zašto je to potrebno? Da se tako radilo ranije mi ne bismo imali sadašnja pravila u ovom obliku u kojem imamo jer bi predstavnici medija sasvim sigurno na vrijeme upozorili da se po njima ne može i da po njima ne valja raditi. Oni naime malo liče na … [[Govornik se ne razumije.]] prekrasno izgledaju ali u praksi daju upravo suprotnost onome što propagiraju. Kako u tim pravilima se kaže da Hrvatska radiotelevizija i drugi elektronički mediji sa nacionalnom koncesijom u RH u razdoblju izborne promidžbe počevši od dana objave zbirnih lista pa do 24 sata prije održavanja izbora će omogućiti svim političkim strankama, stranačkim koalicijama, nositeljima neovisnih lista i kandidatima za zastupnike nacionalnih manjina, njihovo ravnopravno predstavljanje u emisijama nakladnika elektroničkih medija. Na zadnjim izborima bilo je predloženo 122 liste, bilo je predloženo 4359 kandidata. I sada ovaj pasus zvuči jako demokratski, svi će dobiti istu šansu. Ali šta će dobiti gledatelji i slušatelji kada ovi dobiju istu šansu? Tko će saslušati 4359 kandidata, tko će moći pratiti i uopće percipirati predstavljanje 120 lista? Ako je to jedini način predstavljanja onda on zapravo ne služi tome da se javnost obavijesti o tome tko sve izlazi na izbore nego da ih se zbuni i da se jednom šumom podataka onemogući da donese razložnu odluku na izborima. Šta bi to značilo već je rekao uvaženi Peđa Grbin, u nekoj izbornoj jedinici sa 20 lista svaka dvije minute, ako je emisija 50 minuta, ako je emisija 20 minuta onda manje od minute. Pa tko može predstaviti svoj program, program svoje političke stranke u manje od minutu? I kakve koristi onda od toga ima gledatelj ili slušatelj takve emisije? Apsolutno nikakve. Znači kada se ovo prenormira kao što je bilo prenormirano kada se to stavi u jedan kalup onda štetu trpe birači, oni ostaju prikraćeni za informacije. Dakle, klub SDP-a je predložio 4 amandmana, mislimo da se njima bitno popravlja tekst. Najvažniji mi se čini amandman na članak 2.stavak 2. Nakladnici elektroničkih mesija jamče novinarsku neovisnost, profesionalnu stručnost, dosljedno poštivanje novinskog kodeksa te posebnog temelja načela slobode i izražavanja, mi dodajemo vodeći se interesima javnosti. Mislimo da je to strašno bitno jer sva ova predstavljanja stranaka, sva ova predstavljanja kandidata nisu ni zbog stranaka ni zbog kandidata, ona su zbog javnosti. I prije svega moramo imati u vidu interes građana, interes birača. To su ključne riječi. Javnost ima pravo znati tko se sve javlja, koliko relevantnih ima pravo biti upoznata ili da joj se pravo da se podsjeti što se događalo sa nekakvim prijašnjim predizbornim obećanjima i s njihovom realizacijom u svakoj od pojedinih političkih opcija koje su relevantne. Šta se događalo sa jamstvenim karticama i s ostvarenjem jamstava na tim jamstvenim karticama, sa Planom 21 sa svakim obećanjem? Koliko je kamena temeljca položeno i koliko je od tih projekata završeno? Jer tek tada će javnost moći kvalitetno i meritorno odlučivati. Javnost ima pravo znati npr. hoće li stranka čiji čelnik kaže da će ako osvoji vlast mijenjati udžbenike iz povijesti ima pravo znati na koji način će se mijenjati udžbenici iz povijesti, možda će se mijenjati sama povijest. Meni je to razumljivo, meni je to posve razumljivo, meni je to logično. Meni se čini da ta stranka ako dođe na vlast to i morala učiniti jer će inače u udžbenicima povijesti pisati o tome kakve su presude protiv određenih stranaka donešene, kako su donese presude protiv čelnika, premijera jedne vlade, o 10 milijuna eura mita. Pa naravno da treba tada mijenjati udžbenike povijesti jer ne daj Bože da to uđe u takve udžbenike i da u njima ostane za sva vremena. Ovdje se jamči što je uvaženi Peđa Grbin već rekao i ravnopravnost svih izbornih lista jer će Hrvatska televizija i Hrvatski radio osigurati najmanje pet minuta za predstavljanje političkih programa za sve sudionike u izborima. To će biti najdosadniji dio ovoga predstavlja. Najdosadniji dio to je ako bude kao i na prošlim izborima 122 liste puta 5 minuta 610 minuta, 10 sati. Prema tome tko će 10 sati slušati predstavljanja po pet minuta političkih stranaka i tko ih može zapamtiti. Time ispunjavamo međutim jednu obavezu prema strankama, prema listama, a onda dolazimo na onaj interes građana, na to da izvan ovoga obaveznog dijela slijedi jedan neobavezni dio gdje sami mediji mogu organizirati predstavljanje tako da bi omogućili građanima punu informiranost. Tu također predlažemo jedan amandman da nakladnici mogu organizirati sučeljavanja kandidata, tu piše po izbornim jedinicama, mi predlažemo da to bude u izborima a ne po izbornim jedinicama, u izborima pa neka mediji odluče hoće li po izbornim jedinicama, hoće li za cijelu državu kako njima odgovara. To ovisi, što to znači, što to omogućuje? To omogućuje da sučele dva kandidata, npr. da razgovaraju o sigurnosnoj politici ili o školstvu, o zdravstvu o poljoprivredi tako da građani znaju. Pozovu se dva relevantna predstavnika ili tri ili pet relevantnih lista da znaju, da građani mogu razlučiti šta će biti ako koja od tih lista bude u prilici da formira vlast, hoće li mijenjati povijesne udžbenike ili ne. E sada, ima tu ovo sporno jedno čemu prigovara HDZ, to je mogućnost sučeljavanja osoba koje su sudionici u izborima istaknuli kao kandidate za predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Uistinu mi nemamo kancelarski sustav i mi ne biramo kancelara, to je točno ali prigovarati ovome, ali valjda svaka relevantna stranka koja ide u izbore ima ideju o tome tko će ako ona bude u prilici da formira vlast tko će biti premijer iz te stranke. A građani bez obzira na ove … [[Govornik se ne razumije.]] primjedbe imaju pravo čuti tu osobu, imaju pravo čuti novinarska pitanja postavljena toj osobi i čuti odgovore od te osobe i usporediti ih sa odgovorima drugih kandidata, drugih stranaka koji pretendiraju na istu dužnost. To je u interesu građana. Prigovarati ovome može samo netko tko se boji, koga je izrazito strah kako će njegov kandidat u tom sučeljavanju proći i što će on imati za reći. Iz sadržajnih i iz formalnih razloga klub SDP-a će podržati ova pravila. Hvala.
Peđa Grbin, replika.
Zahvaljujem, zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa ja bih se samo osvrnuo na ovo što je kolega Stazić rekao. Italija nema kancelarski sustav pa ima debatu između dva kandidata za predsjednika Vlade. Netko će reći dobro, u Italiji se bira na temelju lista, imamo i osobe koje su nositelji tih lista, možda Italija onda nije najbolji primjer. Ali zamislite koji sustav ima uređenu debatu između sučeljavanja, između dva kandidata za predsjednika Vlade, Velika Britanija. A da li znate šta se u Velikoj Britaniji bira? Bira se jedna osoba u jednoj izbornoj jedinici. Gordon Brown kada je bio kandidat na izborima 2010. godine nije bio kandidat za predsjednika Vlade, on je bio kandidat u svojem izbornom okrugu. Isto kao i gospodin Cameron, isto kao gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] ali je uredno Velika Britanija organizirala sučeljavanje takvih kandidata jer ih je njihova politička stranka istaknula kao svoje kandidate za predsjednike Vlade. A zašto? Jer je britanska javnost to imala pravo znati. E pa zašto onda britanska javnost ima pravo znati, talijanska javnost ima pravo znati, europska javnost kada govorimo o Europskoj komisiji ima pravo znati a hrvatska javnost ne bi imala pravo znati tko će ju voditi odnosno tko će voditi izvršnu vlast u Republici Hrvatskoj nakon parlamentarnih izbora. Hvala.
Odgovor na repliku potpredsjednik Nenad Stazić.
U politici je dosta važno ili bi trebalo biti važno biti dosljedan. Kada je na prvim parlamentarnim izborima, kada su objavljene liste pokojni predsjednik Tuđman je bio kandidat u jednoj izbornoj jedinici za zastupnika u Saboru. HDZ ga je tada predstavljao kao budućeg šefa države iako tako još nisu bili organizirani predsjednički izbori. To su bili, pa on je bio kandidat u … [[Govornik se ne razumije.]] čini mi se na prvim izborima. Tada HDZ nije ovakve prigovore iznosio, to im nije smetalo ali kao što sam rekao u politici bi trebalo biti neke dosljednosti.
U ime Kluba HNS-a kolega Goran Beus Richembergh.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega valja ponoviti da je zakonska obveza Hrvatskoga sabora koju je sam sebi dakle dodijelio donošenjem Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, donošenje pravila o postupanju elektroničkih medija sa nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj tijekom izborne promidžbe. Dakle Hrvatski sabor mora donijeti takva pravila, ona je to učinio 2003. sa novelom 2007. godine i evo 7 godina nakon toga pokazuju se zapravo rezultati normi koje smo tada donijeli kao loši. Naime, pravila medijskoga praćenja izbora valjala bi doprinijeti slušnosti i vidljivosti kandidata. Morala bi doprinijeti tome da se u javnosti mogu razabrati ključne političke poruke. Valjala bi doprinijeti tome da birači lakše prepoznaju tko se za što zalaže, tko kakve politike nudi i koje ljude predlaže da sutra nakon izbora budu odgovorni za provođenje takvih politika. Iskustvo dosadašnje pokazuje da to naprosto nije bilo tako. Dosadašnja pravila omogućila su stvaranje jedne kakofonije u kojoj je svega bilo samo ne onoga što se trebalo postići. I što su onda mogli nacionalni mediji učiniti? Slijediti formalne obveze emitirajući sate i sate programa u kojemu su se ponavljale već poznate stvari ili iznosile krajnje ridikulizirane ideje i stvarala se jedna šuma iz koje se nije moglo vidjeti što tko zapravo hoće, tko je od svih tih kandidata i lista relevantan i tko će zapravo sutra po volji birača utjecati na oblikovanje državne politike i različitih politika. Mediji su s pravom upozoravali da postojeća pravila ne omogućavaju elementarne stvari koje dovode do demokratskih procesa u samom izbornom postupku. Upozoravale su da su postojeća pravila takva da njima zagorčavaju život, da ih zapravo podcjenjuju jer im ne dozvoljavaju prosudbu, jer im ne dozvoljavaju mogućnost akcentiranja važnih tema, odabira relevantnih sugovornika i otvaranja rasprava koje su važne za donošenje odluka. Pravila o kojima je ovdje riječ iznimno su važan dokument. To je jedan okvir u kojemu se događa vrlo važan dio predizbornog procesa i utječe na izborni proces. I kao što su u pravu oni koji kažu da izborni proces na svim razinama, odnosno sve izborne zakone valja redizajnirati, unificirati pravila i sve staviti u jedan izborni zakon, u pravu su i oni koji kažu da je desna ruka tako uspješnom poslu u pojašnjavanju izbornih pravila, u njihovom unapređenju, demokratizaciji cijeloga postupka ujedno i donošenje jasnih pravila medijskog praćenja. Naravno, kad se govori o medijima s nacionalnom koncesijom jer svi lokalni prepušteni su praktički na prosudbu i svog lokalnog rakursa. Novi institut koji se uvodi ovim prijedlogom pravila jesu sučeljavanja kandidata. Nema nikakve sumnje da je javni interes predstaviti kandidate za koje ključne političke opcije, odnosno liste s najvećom šansom da postanu parlamentarne, neovisno o tome o kojoj razini govorimo, predstave svoje ljude za koje unaprijed garantiraju da će biti nositelji ili koordinatori određenih politika. U ovom konkretnom slučaju ljudi koji će nositi punu odgovornost vođenja Vlade. Od toga ne može biti apsolutno nikakve štete nego samo isključivo koristi. Javnost ima pravo znati što osoba koju lista kandidira za izbore, a neformalno nominira za budućega predsjednika Vlade ukoliko ta stranka, lista odnosno opcija dođu u poziciju da dobiju mandat za sastavljanje Vlade, što misli za što se zalaže, kako komunicira, kako se odnosi prema sugovornicima, kako se odnosi prema drugim idejama, drugim ljudima, drugim političkim akterima, drugim političkim opcijama. Sve su to elementi na osnovu kojih ljudi procjenjuju za koga žele da ih vodi. Dakle nema nikakve sumnje da se radi o javnome interesu i valja omogućiti ne samo dakle sučeljavanje tzv. špic kandidata, nego i sučeljavanje ljudi koji će biti odgovorni za pojedine politike, da čujemo relevantnih nekoliko ljudi koji će debatirati o monetarnoj politici, o fiskalnoj politici, o socijalnoj politici, o razvojnim politikama i gospodarstvu općenito, ali jednako tako i o kulturi, o znanosti, o zdravstvu. Na temelju toga se ljudi mogu opredjeljivati, a ako želimo da nam i dalje bude visoka stopa apstinencije, da ljudi s pravom i dalje govore da više ne znaju tko što tu zapravo zastupa i tko se za što zalaže i da praktički u toj masi jer ne stižu gledati sve pa vide samo jedan slučajni uzorak, takvim ljudima ne mogu vjerovati, okreću se od politike, okreću se od izbornog procesa i na kraju ostaju kući. Ako želimo dakle suzbiti taj jedan proces koji je poguban za društvo jer on stvara neaktivno građanstvo, on umrtvljuje društvo kao takvo i stvara prostor za dominaciju države, a mi liberali jesmo protiv toga, ako dakle želimo da taj proces krene u pozitivnom pravcu onda moramo omogućiti i medijima da tome doprinesu. Ja ne sumnjam u njihovu dobru volju, bez obzira što se svi mediji imaju pravo opredijeliti, ali u tome ne vidim zla. Čitatelji, gledatelji, slušatelji prepoznaju političke preference i nemaju ništa protiv čak da im se iz privatnih medija i serviraju konkretne političke poruke. Vjerojatno zbog toga neke medije i slijede, slušaju, gledaju, čitaju. Ali bez toga, bez te uloge nema stvarnog doprinosa demokratizaciji izbornog postupka. Nema nikakve sumnje u to. Zato će klub HNS-a podržati donošenje Prijedloga pravila o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj tijekom izborne promidžbe. A što se tiče amandmana, o njima ćemo se izjasniti kod glasovanja. Hvala lijepo.
U ime kluba HDZ-a kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Vidim izniman interes je za ovu temu političara koji bi tako rado nastupali u medijima, a hrvatska javnost možete si misliti jedva čeka da im političari satima o nečemu govore. Nemojmo si lagati, vlastiti nas grijesi najviše zaprepaste kad ih vidimo na drugima. Na to bi se mogla svesti možda ova rasprava. Vrlo ću konkretno govoriti o onome što smo uočili i izraziti žaljenje što iz javne rasprave recimo nisu uočeni neki dobri prijedlozi i nisu prihvaćeni, pa primjerice tako i prijedlozi, odnosno primjedbe Hrvatskog novinarskog društva. I predložit ću kolegi Grbinu bilo bi možda dobro da ovo ide u dva čitanja. Mislim da postoji ta mogućnost, koliko kažu kolege iz vašeg odbora da razmislite i o tome. Dakle, vrlo konkretno. Ispitivanje javnog mijenja trebalo bi dopuniti točkom - Ispitivanje javnog mijenja nije dopušteno dva tjedna uoči izbora. Naime, obrazložit ću i zašto. Vrlo dobro znate da se ponekad ispitivanje ili najčešće ispitivanje javnog mijenja koristi u promidžbene svrhe pri čemu ne služe za informiranje već onako perfidno sugeriraju biračima za koga trebaju glasovati. Potreba za ovom odredbom utoliko je veća jer već imamo iskustava golemih sa manipuliranjem rezultata istraživanja koji su najčešće bili bitno različiti od rezultata izbora. Mogu samo ponoviti eto prema svim relevantnim anketama Hrvatska demokratska zajednica ne bi posljednje troje izbore dobila nego izgubila, a podsjetit ću dobili smo ih. Što se tiče programskih prava nakladnika, mogućnost sučeljavanja kandidata za predsjednika Vlade. I u članku 19. uređeno je da se ova pravila primjenjuju i za izbore za predsjednika Republike Hrvatske. Smatramo da bi trebalo nadodati da je potrebno osigurati i još jednu emisiju sa sučeljavanjem kandidata za predsjednika Republike Hrvatske u drugom krugu što je ovdje izostavljeno, čega ovdje nema. Dakle, mislim da je to bio propust. Način predstavljanja sudionika u izborima i pravila nakladnika. Dakle, nakladnici su dužni osigurati odgovarajući prostor za predstavljanje političkog programa sudionika u izborima. Možda da se sami termini odrede unaprijed. O tome smo govorili i na odborima, jer složit ćete se nije isto predstavljanje u 10 sati ujutro ili u 17 popodne. Znate kako je to sa televizijskim programima. Bogu hvala još ima dosta ljudi koji u Republici Hrvatskoj rade, pa eto u tim terminima oni i nisu kod kuće. Ako se već tako zalažemo da svi dobiju pravo sve čuti i da svi imaju pravo čuti što određene političke stranke ili kandidati pojedinci imaju reći. Što se tiče programskih pravila za praćenje izbora za zastupnike u Hrvatski sabor. Dosta fleksibilno djeluje odredba da nakladnici zadržavaju pravo medijski oblikovati izvješće, te odrediti njegovo trajanje i vrijeme emitiranja. Novinar ili urednik možda ima malo preveliku slobodu oblikovanja izvješća. Može ga skratiti, produžiti koliko želi, staviti neke izjave, odnosno tonove ono što njemu odgovara. Dakle, bez nekih loših namjera ili sumnji u autore priloga, odnosno novinare i urednike. Ali smatramo da je ovo dosta fleksibilno. Još jednom ću ponoviti ono što se odnosi na glavu dva. Dakle, neprihvatljiva i pravno dvojbena odredba o pozivanju na sučeljavanje u bilo koji medij kandidati za premijera, predsjednika jer naš izborni sustav ne poznaje takvu kandidaturu bez obzira kako se ovo željelo objasniti ili željelo na neki drugi način reći pa valjda svatko zna. Primjerice neće se uvrijediti kolega Šemper, ali možda njegova stranka ne ulazi s nikim u koaliciju. Oni neće imati kandidata za premijera, ali žele ući u Parlament i mislim da ih tu stavljamo u diskriminirajući položaj ili da bilo koga na takav način onemogućujemo da ljudi eto i njega čuju u takvoj vrsti sučeljavanja. Neprihvatljivo je da tv nakladnici gotovo samostalno uređuju oblik i formu emisije uključujući i izbor gostiju. Dakle, kolegice i kolege, ovakav način nam je dosta diskutabilan i jednako tako molimo da se razmisli i o tome. Naime, nakladnici time zbog atraktivnosti svojih emisija, a zapravo zbog oglašivača i mogućih drugih interesa potpuno onemogućuju bilo kakvu nužnu ravnopravnost svih sudionika u izbornoj utakmici. Izbori bilo koje vrste nisu namijenjeni zabavi. Izbori nisu zabava. Izbori su vrlo ozbiljna stvar. Izbori su trenutak kada ljudi oni koji ne apstiniraju od njih žele nešto promijeniti, žele nekome dati svoje povjerenje i izbori ne moraju biti atraktivni i oni nigdje tome ne služe niti je u demokraciji izborni sustav zamišljen tako da bi on nekog zabavljao. Svatko tko ulazi u izbornu utrku ima program, ima nadajmo se ozbiljne namjere. Je li ih uspio ostvariti ili nije o čemu su govorili neki moji prethodnici upravo na izborima ljudi o tome odlučuju. Jednako tako nije određeno tko će kontrolirati nacionalnu radio-televiziju, te po kojim kriterijima će se određivati pojam relevantnosti. Još je nešto diskutabilno. Dakle, može se podnijeti prigovor ukoliko nismo zadovoljni nečim., vidimo da je došlo do kršenja nekih pravila Državnom izbornom povjerenstvu RH, a zatim možete izraziti žalbu Ustavnom sudu RH. Međutim, time se ne postiže baš jako puno, jer takva žalba ne smatra se žurnom, neće se rješavati u roku od 48 sati. I na kraju njezin ishod može biti čak i nakon provedenih izbora što je doista besmisleno. Dakle, ovo svakako treba regulirati na drukčiji način. Što se tiče specijaliziranih programa da li oni podliježu ovim pravilima odgovoreno je da oni ne podliježu ovim pravilima kao ni Internet ni tiskani mediji s čime se možemo složiti. Ali na kraju ono što želimo reći jest, promjena pravila je nužna ali ne na ovakav način, ne ovako ishitreno. Točno je da je provedeno javna rasprava ili savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, međutim jednako tako je točno da je ta ista javnost ovdje zapravo naišla na zatvorena vrata jer gotovo ništa od primjedbi nije prihvaćeno. Ono o čemu mi izražavamo sumnju u klubu HDZ-a u svjetlu kojekakvih zakonodavnih inicijativa koje uglavnom nisu dobro završile još je vidljivija namjera da se obezvrijede ostale stranke ili pojedinci ovakvim prijedlogom. Jer znate dostojanstvo čovjeka zapravo se sastoji od njegovog izbora. Mi ćemo ostati suzdržani imajući ovakav prijedlog ispred sebe, a kolega Grbin će mi odgovoriti postoji li ikakva šansa i mogućnost da to ide u dva čitanja, što bismo mi voljeli i voljeli bismo doista da utvrdimo na koji način će svi koji žele sudjelovati u izbornom procesu u RH na bilo kojim izborima imati jednaku šansu ali jednako tako da nakladnicima omogućimo i da oni ovdje urede svoj prostor na odgovarajući način. Hvala vam lijepa.
Peđa Grbin, replika.
Zahvaljujem. Ma kažete ishitreno, 9. travnja su ova pravila upućena u javnu raspravu, 9. travnja. Javna rasprava je trajala 45 dana. Molim vas recite mi koliko primjedbi ste vi ili vaša stranka podnijeli u toj javnoj raspravi? To mi recite. Nakon toga recite mi na sjednicama odbora, primjerice na tematskoj sjednici odbora, koliko je članova vaše stranke sudjelovalo, govorilo o ovom za razliku od recimo osoba koje rade na radijima, svi nakladnici sa nacionalnom koncesijom radija i televizije su inače bili na toj sjednici i jednoglasno podržali donošenje ovih pravila i njihove primjedbe su i uvažavane. Bili su predstavnici znanstvenih institucija u RH, predstavnici udruga građana i jednog lijepog dijela političkih stranaka, ne svih. Tada je trebalo iznijeti primjedbe koje ste imali ili vjerovali da ćete ih imati da o njima možemo razgovarati. No to niste učinili. I onda danas, 5 mjeseci nakon što je prvi prijedlog drastično izmijenjen ugledao svjetlo dana govorite o tome da je trebalo više razgovarati. Primjerice koliko ne razgovaramo vidljivo je iz amandmana koje smo danas podnijeli. Ti amandmani nisu nastali u klubu SDP-a nego su nastali u Centru za istraživanje medija i komunikacije Fakulteta političkih znanosti koji su nam na sjednici odbora na kojoj ste i vi prisustvovali ukazali na određene primjedbe i onda ih uputili u pisanom obliku i pomogli nam da formuliramo. Vi to niste učinili, naravno. I sad za kraj samo jednu stvar, vezano uz rokove Ustavnog suda. Rokovi za postupanje Ustavnog suda mogu se odrediti samo Ustavom i Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu, nitijednim drugim aktom nižim od toga. Hvala.
Hvala. Sunčana Glavak, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Drago mi je kolega Grbin, pokazali ste jednu emociju, to mi je iznimno drago. Znate, kada želite da stvari budu dobre pa onda nekad traje i godinu i dvije. Pa da, ne znam u čemu je problem, ne znam što vas muči? Ne znam da li smo mi toliko bili tihi ili nismo bili dovoljno glasni na odborima i kolega Mesić i ja govorili smo upravo o ovome što sam vam ja sada govorila u ime kluba. I kolega Mlakar je jednako tako bio dovoljno glasan na vašem odboru. Prema tome, kolega Grbin ne vidim razloga zašto bi se morali uzrujavati. I mi kažemo, da potrebno je. Potrebno je ali zašto ne bismo razgovarali i barem nešto kada su mediji u pitanju nakon tri godine pokušali donijeti konsenzusom. Ali baš ništa, ali ništa iz medijskog sektora, ništa što se tiče medija u RH otkada je SDP na vlasti mi nismo donijeli konsenzusom i to nije dobro.
Ivan Šuker, replika.
Kolegice Glavak, valjda je u Hrvatskoj nekakvo uvriježeno pravo da onaj tko je u poziciji da donosi pravila igre da donese pravila igre za koje smatra da će njemu odgovarati i da će biti jači. Međutim, u prošlosti u Hrvatskoj je bilo svakakvih situacija. Imali smo situaciju da je jedna koalicija krenula sa dva čovjeka u kampanju, jedan će biti predsjednik Vlade, drugi će biti predsjednik Sabora. Sad možete misliti da je ovo sučeljavanje koje se predlaže ovim zakonom bilo na početku kampanje, bio bi jedan čovjek, a za tjedan dana bi bio drugi čovjek. Što bi birači mislili? A kolega Stazić spominje nekakve knjige. Nitko iz HDZ-a nije govorio ništa, ali kolege iz SDP-a su već napravili, oni su knjigu, mislim da se zove "Politika i poduzetništvo" dali sliku i priliku svoje stranke i politike. Jer oni su to dali i istaknuli kao primjer. To što sad bježe od tih ljudi i skrivaju se hoće li to biti tako u kampanji, to je pitanje. No, kad netko osjeti da mu tlo izmiče pod nogama onda si slaže onako kako misli da će dobiti. I Španjolci su si složili da igraju sa Amerikancima finale pa nisu došli niti do polufinala. Tako i neki misle da im je nešto prednost, međutim nisu svjesni da je naša najveća prednost upravo ono što oni misle da je njihova prednost.
Vrijedi obostrano. Odgovor na repliku? Nema. U ime kluba HSU-a kolega Željko Šemper.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Revidiranje postojećih pravila o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u RH tijekom izborne promidžbe pozdravljamo kao prijeko potrebnu inicijativu koja za rezultat ima kvalitetnije, nepristranije i javnosti razumljivije predstavljanje kandidata na izborima. Model televizijskog sučeljavanja daleko je najbolji način da se u određenom vremenskom formatu javnosti predstave kandidati stranaka koje sudjeluju na izborima. Dosadašnja predstavljanja svodila su se često na napamet naučen tekst koji su kandidati u vrlo ograničenom vremenskom periodu doslovno recitirali pred televizijskim kamerama. Ukoliko se izborna predstavljanja svedu na puko ponavljanje najvažnijih značajki izbornog programa i već toliko puta izrečene floskule, nakon čega to radi idući kandidat ili kandidatkinja te tako u krug, građani nisu u prilici dobiti odgovor na teme koje su od vitalnog značaja za hrvatsku javnost. Navedeno povećanje minutaže dostupne za predstavljanje političkih programa za sve sudionike u izborima u emisijama HRT-a i HR-a sa prijašnje 2 minute na sadašnje po prijedlogu 5, omogućuje se kandidatima da se na kvalitetniji način predstave građanima. No zadaća je urednika i voditelja pojedinih emisija da osmisle takav format u kojem će osim zajamčene minutaže biti osigurana dinamika razgovora, kvaliteta rasprave kroz uljudnu komunikaciju te mogućnost iznošenja argumenata i protuargumenata svih uključenih strana. Dok je plaćeni medijski prostor reguliran na način, koliko para, toliko muzike, što je sasvim legitimno, zajednički promidžbeni prostor na javnoj televiziji, odnosno radiju mora predstavljati slobodnu zonu u kojoj se ne favorizira niti jedna stranka ili lista, već se na objektivan i nepristran način dozvoljava rasprava. Istraživanja javnog mijenja prilikom osmišljavanja formata emisija za izbornu promidžbu, pružit će urednicima tih emisija jasne smjernice i poslužiti kao obrazac za postavljanje što kvalitetnijih i relevantnijih pitanja kandidatima koji tada dobivaju priliku na adekvatan način pružiti hrvatskoj javnosti odgovore na pitanja i u skladu sa svojim sposobnostima se predstaviti u izbornoj utrci. Klub HSU-a podržat će ova poboljšanja.
U ime predlagatelja, kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Pa kada govorimo o dosljednosti, moramo se sjetiti kako su se ova pravila mijenjala nekad. Zadnji put, kao što sam rekao, ta su pravila izmijenjena 2007. godine i to dana 12. listopada 2007. godine sa 72 glasa, 52 protiv i 5 suzdržanih. Dakle, konsenzus ni tada nismo imali. A zašto je bitno što su se ta pravila donijela 12. listopada 2007. godine? Zato što se tog dana donijela još jedna odluka. Tog dana je ovaj Dom donio odluku o raspuštanju tog Doma kako bi se u Hrvatskoj mogli održati izbori. Dakle 2007. godine pravila o praćenju, medijskom praćenju kampanja donijeli smo na dan prije početka te kampanje, a dokument je odbor koji je predlagatelj i ovaj put Hrvatskom saboru uputio 11. listopada 2007. godine. Dakle, molim vas, kada govorite o postupanju, sjetite se kako ste vi radili nekad. Hvala.
U ime kluba Hrvatskih laburista Stranke rada, kolega Zlatko Tušak.
Poštovana potpredsjednice, malobrojne kolegice i kolege, Hrvatski laburisti imaju određenih razmišljanja oko ovih pravila. Prvenstveno smatramo da dosadašnja pravila su bila dosta loša, da su bila kočnica jednoj kvalitetnoj medijskoj prezentaciji, izbornoj promidžbi i sukladno tome ovo je jedan korak bolji kada je u pitanju izborna kampanja i medijska promidžba koju trebaju prezentirati mediji prema biračima. Jasno da objektivno prezentiranje, ono što predlažu određene stranke ili pojedinci, da je vrlo bitno da imaju jednaka prava, jednake uvjete svi pod kojim će prezentirati svoj program, svoje ideje i svoja razmišljanja i tako stvoriti glasaćima, biračima da objektivno mogu i odlučiti kome će dati glas. Zato mislimo da i ova pravila kroz 21 točku nemaju nekih većih prepreka, da ne bi taj dio objektivnosti mogle ostvariti, ali istina je, postoji ono sa čime se Hrvatski laburisti osobno smatraju da nije do kraja kvalitetno riješeno, a to je pitanje o kojem je bilo govora, upitno pitanje predstavljanja kandidata za Vladu RH jer smatramo, neovisno o tome, da nije određena prepreka jer mi nemamo takav izborni sustav da se direktno predlažu kandidati Vlade, ali može se i desiti slučajevi da se pojedini kandidati za premijera ili predsjednika Vlade prezentiraju, a u stvari može se desiti nešto drugo, da imamo nekakve postizborne koalicije i potpuno da se radi o nekim drugim ljudima koji će isplivati u tim postizbornim koalicijama, ne oni koji su se predstavljali pa i taj dio medijskog predstavljanja nije kvalitetno za nas riješeno na ovakav način, ali na kraju ni ne bi trebao biti nekakva veća prepreka unutar toga da se prezentiraju određeni programi. Ono na što je već bilo ukazano kao određeni problem, a to je pitanje ispitivanja javnog mijenja koje je određeno u točci 4 tu isto smatramo da je određeni nedostatak ne kao što je ovdje kazano da li je to dva tjedna, ali smatramo da tjedan dana prije samih izbora ne bi se trebalo provoditi određene ankete i davati u javnost jel iz prakse znademo da oni mogu utjecati na određene rezultate, oni ponekad mogu biti i namješteni, o njima ponekad mogu se i naručivati neovisno o tome što u ovim odredbama stoji da se moraju navesti i podaci kojih je naručio i onaj tko ih je radio, ali znajući da se sa svim tim podacima može manipulirati. I zato smatramo da bi morao postojati određeni rok ispod kojega se ne bi moglo prezentirati taj dio javnog mijenja ispitivanja jel on može imati utjecaj na glasače. I unutar toga možda je prijedlog ovakav da postoji još određenih primjedbi i prijedloga ako predlagač smatra može se napraviti i drugo čitanje u jednom kraćem periodu i na neki način ispraviti i poboljšati ovaj dio teksta koji bi mogao biti kvalitetniji. Ali i ovakvo rješenje smatramo da je bolje od dosadašnjeg prijedloga i Hrvatski laburisti će podržati ovakav prijedlog. Hvala.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu pravila ćemo glasati kada se steknu uvjeti. Malobrojni kolegice i kolege, sutra ćemo u 9,30 početi sa Izvješćem o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2013.godinu i kako je najavljeno radit ćemo zaključno sa točkom 11. Laku noć.
Prijedlog pravila o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj tijekom izborne promidžbe. Rasprava o tekstu pravila je završena. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog Peđu Grbina, predsjednika Odbora za Ustav i Poslovnik da se izjasni o amandmanima. Amandman 1 na točku 2.
Amandman se prihvaća.
Amandman 2 na točku 3.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku na način da u 2. stavku umjesto brojke 5 stoji brojka 4.
Pitam predsjednika kluba SDP-a da li prihvaća ovaj izmijenjeni oblik? Amandman je prihvaćen znači u izmijenjenom obliku. Amandman 3 na točku 5.
Prihvaća se.
Amandman 4 na točku 10.
Prihvaća se.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i dajem na glasanje prijedlog pravila. Molim glasujmo. Glasanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 92 glasa za i 25 suzdržanih, usvojili Pravila o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj tijekom izborne promidžbe u tekstu kako ih je predložio predlagatelj, zajedno s prihvaćenim amandmanima.