Dame i gospodo, poštovani izaslanici, poštovani gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 10. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Današnjoj sjednici je nazočno 15 izaslanika, od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda, 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za današju sjednicu, a u skladu sa člankom 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljati izaslanička pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 10. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 10. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućen predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu s člankom 156. stavak 1. Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: izaslanik Sead Kadić – za ministra komunikacija i prometa BiH, ministra Slavka Matanovića; izaslanik Martin Raguž – za predsjedatelja Vijeća ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića i ministra, gospodina Josipa Grubešu; izaslanik Mario Karamatić – za ministra komunikacija i prometa BiH, gospodina Slavka Matanovića. U skladu s člankom 156. stavak 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Želim podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine radi osiguranja izravnog televizijskog prijenosa ovog dijela sjednicu u skladu s člankom 155. stavak 1. našeg Poslovnika. Sada možemo započeti sa postavljanjem usmenih izaslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem izaslaniku Seadu Kadiću. Gospodine Kadiću izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, kolege i kolegice zastupnici, delegati, svi prisutni, sve vas skupa pozdravljam. 2 Sukladno članu 155. Poslovnika Doma naroda postavljam pitanje ministru prometa i komunikacija u Vijeću ministara BiH, a odnosi se na sljedeće. Kao što vam je poznato Unsko- sanski kanton, iz koga ja dolazim, je jedan od najudaljenijih kantona sa oko 300 hiljada stanovnika i sa veoma lošom saobraćajnom infrastrukturom. Nemamo kvalitetnih saobraćajnica koje nas vežu sa ostatkom države, nemamo ni avio saobraćaj, niti aerodroma koji bi u potpunosti oživio Unsko-sanski kanton. Po ovim pitanjima ima naznaka poboljšanja stanja, ali se moje pitanje odnosi na status i perspektive unske pruge. Unska pruga u dužini od oko 100 km prolozi kroz entitet Federaciju BiH i oko 20 km kroz entitet Republika Srpska. Tom prugom se nekada prevozilo 1,5 milion putnika godišnje i prevozilo se više od 4 miliona tona roba godišnje. Upravo iz tog razloga smatramo da bi trebalo intenzivirati aktivnosti na otvaranju unske pruge, pogotovu što nam je poznata zainteresiranost predstavnika dalmatinskih luka Šibenik, Zadar i Split, kao i predstavnika vlasti u županijama Republike Hrvatske koji gravitiraju unskoj pruzi Šibensko- kninske, Zadarske i Splitsko-dalmatinske. Hvala lijepa, to je moje pitanje.
Hvala Vama. Ministar će odgovoriti. Gospodin, ministar Slavko Matanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. Odgovor na pitanje uvaženog izaslanika Kadića. Unsko-sanski kanton udaljen je od glavnom grada Bosne i Hercegovine i od mnogih ostalih regija, pa je time slabije povezan, a tvrdnja iz pitanja da je potpuno tačno u pogledu zračnog prometa jer nema adekvatnog aerodroma. No magistralne i regionalne ceste na ovom području su konstruktivno dobro izgrađene ali je problem sistematičnog i planskog održavanja, posebno M5 na pravcu prema istoku, na dijelu Ključ-Jajce. Ova cesta povezuje tačke Izačić i ... cijelom dijagonalom zapad- istok i trebala je da bude na ... mreži kao evropska cesta E761, ali nije uvrštena jer se Republika Hrvatska s time nije složila zbog okolišnih problema na području Plitvičkih jezera. Stanje se sigurno može poboljšati, a što prevashodno zavisi od planova i inicijative Federacije BiH. Značaj unske pruge je bio veliki u ranijem periodu ali su Republika Hrvatska i zemlje okruženja preusmjerili robne i putničke tokove, posebno izgradnjom autoceste Zagreb-Split- Ploče, te jačanjem Luke Rijeka. Bez obzira na to potpisan je Sporazum o zajedničkom korištenju unske pruge između Željeznica Republike Hrvatske i Federacije BiH. Međutim, nakon ulaska Republike Hrvatske u EU juna 2013. godine, sigurnosne službe Republike Hrvatske nisu prihvatile dogovoreni način komunikacije, odnosno prelazak granice dvije države, Trenutno se razmatra mogućnost zadovoljenja svih sigurnosnih kriterija kako bi se ova pruga otvorila, o čemu je razgovarano i ovog ljeta prilikom posjete našeg Ministarstva Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture u Zagrebu. Hvala.
Hvala Vama. Želi li cijenjeni izaslanik komentirati odgovor na pitanje? Jeste li zadovoljni odgovorom? 3
Zadovoljan sam.
Hvala Vam. Izaslanik Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se. Srdačan pozdrav svim nazočnim. Moje pitanje je bilo naslovljeno na Vijeće ministara, gospodina predsjedatelja i ministra pravde, ali sukladno Poslovniku a u stvari je upućeno Ministarstvu pravde, jer ste i Vi sami rekli to u najavi, treba napraviti i predsjedatelju Vijeća ministara i ministru, tako da nemam ništa protiv ako gospodin predsjedatelj Vijeća ministara hoće i on da se uključi u odgovor na ovo pitanje, bilo bi mi drago. Znači odnosi se na strukturalni dijalog, njegove konsekvence, implikacije, dinamiku, rezultate i šta sve on donosi za Bosnu i Hercegovinu? A u svjetlu nužnosti osiguranja neovisne pozicije pravosuđa i njegove potpuno reforme, što vidimo da je ... zahtjev svih relevantnih struktura kada je u pitanju stanje u pravosuđu u Bosni i Hercegovini u kontekstu već višegodišnje opcije najavljenog referenduma o preispitivanju nadležnosti najviših sudskih instanci na razini Bosne i Hercegovine, u kom kontekstu i koje posljedice takva situacija ima izravno na činjenicu da je ovako nesređeno stanje u pravosuđu, koje najbolje ilustrira podatak da ima više od 2 miliona neriješenih predmeta. Kako Ministarstvo i Vijeće ministara vide, znači, reformu ove važne oblasti? Obzirom na ulogu Ministarstva ona je kreiranje politika, predlaganje izmjena zakona vezanih za ovu oblasti i s posebnim osvrtom na politizaciju čitavog procesa i o donošenju odluka o pravosuđu, što je kategorija koja se vrlo često, u zadnje vrijeme koristi u javnosti, posebno se odnosi na selektivnost i politizaciju kada je u pitanju suđenje ratnim zločinima, a o tome ću eventualno u daljem obrazloženju kad čujem odgovor na ovaj prvi dio. Hvala lijepo.
Hvala. Tko će u ime Vijeća ministara? Ministar Grubeša. Izvolite ministre.
Uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući, poštovani izaslanici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Strukturalni dijalog u pravosuđu Bosne i Hercegovine pod pokroviteljstvom Evropske komisije pokrenut je ljeta 2011. godine s nedvosmislenom namjerom i afirmativnim ciljem da se u bosansko-hercegovačkom pravosuđu nastave započete reforme u pravcu otklanjanja uočenih nedostataka i nedosljednosti, a s primarnom zadaćom izgradnje modernog pravosudnog sustava i vladavine prava po već priznatim i međunarodnim kriterijima i standardima. U sklopu tih napora 2014. godine održana je ... radionica, na istu temu održana je i početkom rujna ove godine. Dakle, evidentan je zastoj u ovom procesu i tu činjenicu više nitko mjerodavan ne spori, a o razlozima u ovom trenutku je kontraproduktivno govoriti. Razdvajanje sesija strukturiranog dijaloga na ministarski i izvršni, odnosno stručni dio bila je tema mnogih rasprava od kada sam u 4 lipnju preuzeo vođenje dijaloga. Još veće polemike izazvalo je potpisivanje Protokola u Briselu, kojem su ministri dali svoj pristanak da se na ... radionici razmatra osim prijedloga Ministarstva pravde iz 2013. i prijedlog Ministarstva pravde Republike Srpske. Pažnja medija je u potpunosti usmjerena na trivijalne stvari i nitko nije ispratio napredak ostvaren u području procesuiranja ratnih zločina. Naime, u istom razdoblju usvojena je Strategija za reformu sektora pravde koja je trebala biti usvojena prije dvije godine, što je dovelo da Bosna i Hercegovina nije ispoštovala svoje obaveze iz međunarodnog ugovora i druga tranša IPA fondova, namijenjenih financiranju zaposlenih u pravosuđu, nije puštena. To je, kako je svima poznato, dovelo do otpuštanja u pravosuđu, a najviše u tužiteljstvima u kojima sredstva za rad osoblja primljenog za rad na predmetima ratnih zločina, a koji su planirani za plaćenja iz IPA sredstava, nisu osigurana na drugačiji način. Prema mojim informacijama većina županijskih tužiteljstava našla je način da isfinancira tužitelje. Ministarstvo pravde BiH je našlo sredstva da plati angažirane u Odsjeku kaznene obrane koji su jednako primljeni u istom svojstvu. Najveći problem je ostao u Sudu i Tužiteljstvu BiH gdje su ukupno bez plaće ostale 23 osobe a 14 je otpušteno. 25 osoba je ostalo bez plaće u Republici Srpskoj a 18 je otpušteno. 44 osobe su ostale plaće u Federaciji BiH a otpuštena je 1 osoba, dok su u Brčko Distriktu 2 osobe ostale bez plaća. Kada kažem bez plaće mislim na to da je do jednog trenutka bilo dovoljno sredstava a da već neko vrijeme ne primaju plaću, s tim da to varira od razine i suda koji su sredstva nalazili unutarnjim prestrukturiranjem ili na neke druge načine. Na sastanku u Briselu upoznao sam predstavnika delegacije EU da je Strategija usvojena i da su ispunjeni svi uvjeti za puštanje tranše. Tom prilikom upoznat sam s činjenicom da je puštanje sredstava složen posao unutar same EU i da je zato nužno poduzeti određene korake, kako od strane Bosne i Hercegovine, tako i od strane EU. Budući da je Ministarstvo pravde BiH izvršilo i zadnju obvezu koja je uvjet da se pusti druga tranša vjerujem da će sredstva biti operativna do kraja ovog mjeseca, ali to je sada na delegaciji, jer postupak puštanja ove tranše nije jednostavan, niti se može završiti odmah. Osiguranjem ovih sredstava ojačaće se pravosuđe i time doprinijeti rješavanju predmeta ratnih zločina. Hvala vam.
Hvala ministre. Je li izaslanik Raguž zadovoljan odgovorom? Želite li komentirati? Izvolite gospodine Raguž.
Da, naravno. Djelimično sam zadovoljan, zahvaljujem se gospodinu ministru na ovoj vrsti odgovora, ali on nije ustvari pogodio one suštinske odgovore koje sam ja očekivao, a to je postoje li i u kojoj mjeri je pravosuđe trenutno neovisno i koliko je proces politizacije prisutan, kakve su konsekvence najavljene oko referenduma na ovaj proces strukturiranog dijaloga i ova budućnost reforme pravosuđa. A u kontekstu pitanja vezanih za ratne zločine želio bih samo reći da u zadnjih nekoliko mjeseci, a i duže, imamo istupe vrlo uglednih i visokih zvaničnika i predstavnika institucija Bosne i Hercegovine, pa čak i stranke koja je nominirala gospodina ministra, koji govore o politizaciji pravosuđa, pogotovo kad je u pitanju pristup suđenju ratnim zločinima na način da se stigmatizira jedan čitav narod, da se kroz proces selektivnog pokretanja optužbi, kad je u pitanju kvalifikacija za zločinački pothvat, kad je u pitanju pripadnici časnici HVO-a. Dakle, očekivao sam da vidim da će ova reforma ići u pravcu sprečavanja bilo kakvih političkih uticaja i osiguranja da se svakom ko je odgovoran za zločin sudi i da se poštuju žrtve, 5 ali da se ne koristi proces pravosuđa pa i u ovoj oblasti da se ostvaruju nerealizirani politički ciljevi. Dakle, tu vrstu odgovora nisam dobio, možda nekom drugom prilikom ili u pisanoj formi. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Raguž. Riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Gospodine Karamatiću izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani članovi Kolegija i gospodine predsjedatelju Vijeća ministara, uvaženi članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno gospodinu Matanović, ministru prometa i komunikacija BiH, a odnosi se na izradu Strategije za razvoj prometa. Neki od vas će se sjetiti, još na 8. sjednici, kada smo usvojili onaj Plan razvoja, sam govorio da je to naopak put, jer ne možete napraviti plan ako nemate strategiju, ona je trebala ići prije. I tada sam također pitao je li istina da se planiraju izdvojiti sredstva iz proračuna za izradu te iste strategije, tada sam imao informaciju da se radi o milion eura. U međuvremenu se to pokazalo manje više istinitim, ne u cjelosti. Pošto je Ministarstvo prometa tražilo od Vijeća ministara da im odobri 450.000 eura za izradu Strategije razvoja prometa u Bosni i Hercegovini do 2030. godine, e sada mene interesira, Ministarstvo prometa i komunikacija ima preko 100 uposlenih – kakvi su to stručnjaci koji trebaju uraditi tu strategiju, ima li iko u Ministarstvu zaposlen a da zna svoj posao? Zbog čega je to nemoguća misija uraditi u sklopu radnog vremena u uredima tamo? Pretpostavljam u Ministarstvu prometa da primjerice radi postoji neko ko se razumije u oblast transporta pa da bi taj mogao to u idućih mjesec dva dana napraviti u sklopu svog radnog vremena a ne da ima mjesečna primanja 10, 15.000 eura, kako je predviđeno po ovome, znači skoro kao visoki predstavnik. Realno nemamo koristi ni od visokog predstavnika, ali očito nemamo koristi ni od Ministarstva prometa i komunikacija BiH. Zanima me također planira li ministar ukidanje Ministarstva pošto za sve što treba napraviti on traži konsultante i stručnjake sa strane. Također me interesira, među tim stručnjacima koji će naplatiti desetine i stotine tisuća maraka i eura u izradi te strategije prometa, jesu li predviđeni uposlenici Ministarstva? Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ministar Matanović. Izvolite.
Hvala. Finansiranje izrade dva strateška dokumenta Prometne strategije i Akcionog plana, prvobitno je planirano i odobreno iz sredstava IPA, ali su sredstva preko milion eura izgubljena 2014. godine, jer nije bio ispunjen preduslov, a to je usvojena Okvirna transportna politika i usaglašen projektni zadatak za izradu Strategije. Ove godine Prometna politika je usvojena u oba doma Parlamentarne skupštine BiH nakon 8 godina bezuspješnog pokušavanja. Prijedlog finansiranja Ministarstva komunikacija i prometa BiH od ove godine za realizaciju ova dva 6 strateška dokumenta iz sredstava obezbijeđenih od dodijeljenih dozvola za univerzalne mobilne telekomunikacijske sisteme nije još uvijek usaglašen i prihvaćen na Vijeću ministara, ali je u pripremi. Projektni zadatak za izradu Prometne strategije od 14 stranica teksta sa procjenom troškova od 379.020 eura, usaglašen je 2014. godine od radne grupe sastavljene od predstavnika entiteta i države Bosne i Hercegovine i nakon odobrenja sredstava za izradu Strategije planirano je da se pokrene procedura javne nabavke. Istini za volju prvobitni prijedlog troškovnika od strane francuskih konsultanata iz 2012. godine u okviru Twining projekta iznosio je milion eura, ali je taj troškovnik prilikom usaglašavanja projektnog zadatka polovinom 2014. godine sveden na 379.020 eura. Ovdje treba napomenuti da je usvajanje Prometne strategije i akcionog plana jedan od ključnih preduslova za finansijska sredstva IPA II 2015. do 2020. godina, odnosno za grantove koji prate ovaj fond. Hvala.
Hvala Vam gospodine ministre. Je li izaslanik zadovoljan ponuđenim odgovorom? Želi li ga komentirati? Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ja sam postavio još neka podpitanja na koja nisam dobio apsolutno nikakav odgovor, tako da sukladno članku 155. ... tražim da mi se dostavi odgovor u pisanom obliku. Također ja sam postavio pitanje bio gospodinu ministru, i na prošloj sjednici, koje se odnosilo na proces digitalizacije. Odgovor nisam dobio, te također tražim i to da mi se dostavi u pisanom obliku. A pošto se sjednice snimaju, evo zamolio bih gospodin ministar da uzme tonski zapis sa ove sjednice pa da mi u odgovoru na pitanje koje sam prošli put postavio pojasni i zbog čega je pojedine TV kuće oslobodio plaćanja pristojbe za korištenje radio-frekvencijskog spektra, te time umanjio proračun za 815.572 KM, time u neravnopravan položaj doveo komercijalne televizije koje su i dalje dužne to plaćati, pogodovao pojedinim komercijalnim televizijama i pojedinim javnim servisima. I to bi bilo to. Nadam se da ću biti zadovoljan kada dobijem odgovor u pisanom obliku. Također ja sam obećao ministru bio, kada sam prošlo pitanje postavio, ukoliko me uspije razuvjeriti da ću mu pokloniti iPhone 6, evo ovdje je prigodno upakiran u narandžastu boju, međutim nisam zadovoljan odgovorom tako da će ovo sredstvo komunikacije završiti kod nekoga drugog. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću, ali ovaj dio pitanja koji ste postavili maločas moraćete postaviti i u pismenom obliku, ukoliko je to novo pitanje, jer ovo je sad odgovor na već postavljena pitanja.
nije uključen mikrofon 7
Nema potrebe, jedino ako ćete odgovoriti na ovo pitanje koje je ranije postavljeno.
nije uključen mikrofon
Da, to može, da. Izvolite.
Možda ipak osvojim iPhone ako odgovorim na odgovarajući način. Uvaženi izaslanik Karamatić postavio je pitanje o digitalizaciji ... nam pruža priliku da argumentima razotkrijemo predubjeđenja i negativne stavove u pogledu ove važne teme. Jedna od najčešćih pogrešnih predodžbi u vezi raspodjele opreme i predaje javnim RTV servisima jeste da se javni servisima nešto poklanja. Odlukom Vijeća ministara o raspodjeli opreme nabavljene u okviru prve faze Projekta digitalizacije oprema se javnim servisima daje u vlasništvo i dodjeljuje pod strogim uslovima koji određuju svrhu i način njenog korištenja. Oprema čini dio jedinstvenog sistema prenosa emitovanja signala koji će omogućiti da se od sada sva tri javna servisa vide na svakom dijelu teritorije Bosne i Hercegovine. Na taj način oprema montirana u Republici Srpskoj, pored vlastitih potreba RTRS-a, u jednakoj mjeri služi i potrebama javnih servisa i građana Federacije BiH kao što i oprema instalirana na području Federacije služi, kako građanima Federacije, tako i građanima Republike Srpske. Radi se o integriranom sustavu čiji su pojedinačni dijelovi u funkciji jedinstvene cjeline u skladu sa Zakonom o Javnom RTV sistemu BiH. Nadalje, posljednja Odluka Vijeća ministara o raspodjeli opreme za digitalizaciju u skladu je sa Politikom sektora emitovanja, Projektom mikrotalasnih veza javnih RTV servisa i svim prethodnim odlukama Vijeća ministara u vezi digitalizacije. U Politici sektora emitovanja je dicidno navedeno da je država Bosna i Hercegovina dužna i obavezna obezbijediti javnim RTV servisima pravne, ekonomske i financijske uvjete za sprovođenje digitalizacije u skladu sa Preporukom Komiteta ministara Vijeća Evrope 2003/9. U Projektu usvojenom 14.07.2010. godine stoji – Vlasnici analogne opreme bit će vlasnici nove digitalne opreme. Javni servisi moraju biti uređivački neovisni i institucionalno samostalni, a da bi to bili potrebno je da sami upravljaju i raspolažu svojom imovinom. Ovo je u skladu sa Preporukom 96/10 Komiteta ministara Vijeća Evrope, a što odražava i član 4. Zakona o RTV sistemu. U ponuđenom Ugovoru, koji je odbijao potpisati RTRS zbog čega je i kasnio cijeli proces digitalizacije, stajalo je da oprema ostaje vlasništvo Ministarstva komunikacija i prometa, te da se daje serivsima na korištenje, upravljanje i održavanje bez naknade. Ovo Ministarstvo nije imalo problema da stvari nazove pravim imenom, ali smo se postarali ugovorom osigurati da se oprema koristi strogo namjenski u svrhu izgradnje jedinstvenog sistema čiji će baštinici biti svi javni servisi i svi građani Bosne i Hercegovine, bilo da su to građani Republike Srpske ili građani Federacije. Dakle, Ministarstvo nije nikom ništa poklonilo, ono jednostavno provodi politiku, strategiju i odluke Vijeća ministara o digitalizaciji. Ministarstvo je samo realizovalo navedene odluke čime je konačno država Bosna i Hercegovina počela ispunjavati obaveze koje je 2009. godine preuzela ratifikacijom Ženevskog sporazuma. Hvala.
Hvala Vama gospodine ministre. 8 Želi li iziaslanik komentirati ponuđeni odgovor? Jeste li zadovoljni odgovorom? Gospodin Karamatić.
Kako sam razumio oprema za digitalizaciju jeste u vlasništvu RTV Republike Srpske. Naravno da nisam zadovoljan odgovorom. Na Ministarstvu je bilo da osigura uvjete a ne da bilo kome poklanja. Nažalost ministre iPhone možda neki drugi put, i molim da mi se dostavi odgovor i u pisanom obliku, čisto neka ima za buduća pokolenja ko je šta radio i kako je radio. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Do današnje ...
nije uključen mikrofon
Ja se ispričavam, Sifet Podžić se prijavio. Izvolite gospodine Podžiću.
Gospodine predsjedavajući. Ja stvarno molim, ovaj, ali obzirom da, ja mislim ... samo jednu sjednicu, onda ću Vašeg kolegu Tadića koji će ovo brzo preuzeti, a nadam se da ćemo danas usvojiti Kodeks ponašanja i da se ovakve stvari više ne dozvoljavaju. Mislim da je krajnje vrijeme.
Hvala Vam. Do današnje sjednice dostavljen je također pismeni odgovor na usmeno postavljeno izaslaničko pitanje izaslanika Dragutina Rodića, postavljeno na 9. sjednici Doma naroda, predsjedatelju Vijeća ministara, gospodinu Denisu Zvizdiću. Želi li izaslanik komentirati odgovor?
nije uključen mikrofon
Gospodine Rodiću izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo. Želim samo kratko. Ja jesam dobio odgovor i dobio sam ga veoma brzo zato što je to bilo postavljeno pitanje na prethodnoj sjednici. Mogu da kažem da sam u principu zadovoljan odgovorom i taj odgovor sam dobio od predsjedavajućeg Vijeća ministara i na samom Domu. Ono s čim, ovaj, možda vodeći računa o nekom iskustvu iz ranijeg perioda, i prethodnih nekih 5 9 godina se stalno pričalo o mehanizmu koordinacije, ja mislim da je to bio i uslov ranije oko otvaranja ovih pregovora. Želim da kažem da ove aktivnosti, i predsjedavajući Vijeća ministara je optimista da ćemo ići, mislim da bez mehanizma koordinacije, bez usvojenog, usaglašenog, nećemo moći da odgovorimo na izazove koji su pred nama. Hvala.
Hvala vam gospodine Rodiću. Sad prelazimo na dnevni red današnje sjednice. Za 10. sjednicu predlažem slijedeći izmjenjeni i dopunjeni : Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 9. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev izaslanika Sredoja Novića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj:02-02-1-19/15 od 05.10.2015.; 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-9/15 od 02.07.2015. i 18.08.2015.; 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: izaslanici Ognjen Tadić i Darko Babalj, zakon broj: 02- 02-1-10/15 od 28.07.2015., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost Parlamentarne skupštine BiH; 5. Prijedlog zakona o azilu (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-12/15 od 06.08.2015., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH; 6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-16/15 od 07.09.2015.; 7. Prijedlog zakona o strancima (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-17/15 od 11.09.2015.; 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon bro: 01-02-1-8/15, od 21.09.215. 9. Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, broj: 01,02-02-4-1086/15 od 31.07.2015.; 10. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i policijskih službenika u operacijama potpore miru u razdoblju od 1. srpnja do 31. prosinca 2014., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-03-1110/15 od 10.08.2015.; 11. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, broj: 05/1-50-13-29-9-7/15 od 19.08.2015., i Plan rada Neovisnog odbora za 2015. godinu, broj: 05/1-50-19- 818/15 od 17.06.2015.; 10 12. Prijedlog strategije Bosne i Hercegovine za prihvat i integraciju bh. državljana koji se vraćaju u BiH po osnovi Sporazuma o readmisiji i Prijedlog akcijskog plana za razdoblje 2015.-2018. godine, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 03,01,02-41-1049/15 od 23.07.2015.; 13. Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Interresorna radna skupina za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka s ciljem realiziranja preporuka GRECO-a – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-12-18-9,3/15 od 22.09.2015.; 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1229/15 od 22.09.2015.; 15. Prijedlog zaključka o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu skupinu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1105/15 od 22.09.2015.; 16. Imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi BiH i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva člana Ureda za razmatranje žalbi BiH i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, broj: 01,02- 50-14-407,8/15 od 29.09.2015.; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije između Bosne i Hercegovine i Republike Poljske za izbjegavanje dvostrukog oporezivanja i sprječavanje utaje poreza na dohodak i kapital, broj: 01,02-05-2-1169/15 od 08.09.2015.; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola o upravljanju nanosom uz Okvirni sporazum o slivu rijeke Save, broj: 01,02-05-2-1170/15 od 08.09.2015.; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Moldavije o putovanju državljana bez viza, broj: 01,02-05-2-1171/15 od 08.09.2015.; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o pravima i obvezama korištenja voda iz javnih vodoopskrbnih sustava presječenih državnom granicom, broj: 01,02-05-2- 1172/15 od 08.09.2015.; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu Globalnog fonda za okoliš (GEF) za pripremu regionalnog projekta upravljanja slivom rijeke Drine između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u funkciji agencije za implementaciju Globalnog fonda za okoliš, broj: 01,02-05-2-1173/15 od 08.09.2015.; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu Posebnog fonda za klimatske promjene (SCCF) za pripremu regionalnog projekta upravljanja slivom rijeke Drine između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u funkciji 11 agencije za implementaciju Posebnog fonda za klimatske promjene, broj: 01,02-05-2- 1174/15 od 08.09.2015.; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Ruske Federacije o readmisiji i Provedbenog protokola o procedurama primjene Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Ruske Federacije o readmisiji, broj: 01,02-05-2-1195/15 od 15.09.2015.; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Europske unije i Bosne i Hercegovine o sudjelovanju Bosne i Hercegovine u programu Unije Carine 2020, broj: 01,02-05-2-1196/15 od 15.09.2015.; 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Bilateralnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Italije uz Europsku konvenciju o izručenju od 13.12.1957. godine u cilju proširenja i olakšanja njezine primjene, broj: 01,02-05-2-1234/15 od 28.09.2015. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Javlja li se netko za riječ? Ima li prijedloga za izmjenu i dopunu? Ako nema izmjena i dopuna, dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasuje u skladu s člankom 60. Poslovnika Doma. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 9. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijave. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Zapisniku 9. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 15 – za je bilo svih 15, dakle nije bilo protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH 10 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram Zapisnik 9. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Zahtjev izaslanika Sredoja Novića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda
Poštovani članovi Kolegija, uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Shodno članu 94. i 95. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH dostavio sam Prijedlog zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju radi razmatranja i usvajanja u Parlamentarnoj skupštini BiH. Predložio sam da se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju razmatra po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Za donošenje ovog Zakona postoji ustavni osnov, a glavni razlog za donošenje Zakona je sljedeći. Zakonom o osnivanju opštine Stanari („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 83/14) osnovana je opština Stanari, izdvajanje mjesta Stanari i još 13 manje naseljenih mjesta koja su bila u sastavu grada Doboja. Navedenim Zakonom utvrđuju se određene obaveze i rokovi za formiranje organa lokalne samouprave, pa je samim tim postojala i potreba za osnivanjem odgovarajućih službi koje su u nadležnosti organa za unutrašnje poslove Republike Srpske. U postupku određivanja jedinstvenog matičnog broja državljanima Bosne i Hercegovine pojavio se problem za čije otklanjanje je neophodno izvršiti odgovarajuće izmjene Zakona o jedinstvenom matičnom broju. Konkretno, radi se o činjenici da u postupku po zahtjevu za određivanje jedinstvenog matičnog broja u elektronskoj aplikaciji sistema na spisku opština, odnosno registracionih područja, nema opštine Stanari, te se iz tog razloga ne može sprovesti postupak određivanja jedinstvenog matičnog broja za stanovništvo na toj opštini. Da bi se opština Stanari uvrstila kao registraciono područje u navedenoj aplikaciji neophodno je izvršiti dopunu Zakona u tom smislu, na način što bi se u članu 5. stav 1. tačka 2. Zakona, kojim su određeni registri četvrte grupe u Republici Srpskoj, pored navedenih registracionih područja, za broj registra 12, dodali registraciono područje Stanari, na način kako je to Zakonom i predloženo. Osnovni princip na kojem je Prijedlog zakona zasnovan je princip poštivanja ljudskih prava, s obzirom da je bez ove izmjene nemoguće izvršiti, između ostalog i određivanje jedinstvenog matičnog broja, potom izdavanje ličnih dokumenata, zdravstvene zaštite, upisa u škole, itd. Prijedlog zakona zasnovan je na principu usklađenosti zakonodavstva u Bosni i Hercegovini. Ono što želim još samo da napomenem, da sprovođenje Zakona bi se obezbijedilo u okviru institucija Ministarstva za civilne poslove, Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju, razmjenu podataka i nadležnih organa entiteta, kantona i Brčko Distrikta. Sprovođenje Zakona ne zahtijeva dodatna finansijska sredstva iz Budžeta institucija BiH. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju je vrlo jednostavan i rezultat je usaglašavanja zakonodavstva u Bosni i Hercegovini, te dodatne konstultacije smatram da nisu potrebne. Hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Otvaram raspravu. Gospodin Genjac se javio. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani prisutni. 13 Ovo je jedan od zakona koji je predložen na način da zaista ispunjava predpostavke koje Poslovnik traži za hitnu proceduru, i postoji i hitnost i takvog je stepena jednostavnosti da se zaista može usvojiti u jednom čitanju. Zato Klub Bošnjaka će podržati i hitnu proceduru i ove potrebne izmjene. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sada glasujemo o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, sukladno članku 124. Poslovnika Doma. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – 14 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 9 za, nitko suzdržan, nitko protiv, iz RS-a 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina postoji entitetska većina. Konstatiram Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku je usvojen. Ako je Zahtjev za razmatranje, dakle usvojen, a on jeste usvojen, sada otvaram raspravu o samom Prijedlogu zakona. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku, sukladno članku 124. Poslovnika Doma. Dakle glasujemo o samom Zakonu. Pripremite se. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – 14 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Dakle, iz Federacije 9 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju je usvojen. Prelazimo na treću točku dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasuje o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvješće Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je konstatiralo da nije bilo podnesenih amandmana, prihvatilo Prijedlog zakona, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 17. sjednici, održanoj 16.09.2015., usvojio Zakon u drugom čitanju. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedatelju Povjerenstva ukoliko cijeni. 14
nije uključen mikrofon
Dobro, hvala. Predlagatelj Zakona ukoliko cijeni da ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. E sada otvaram raspravu. Javlja li se netko od izaslanika ili izaslanica za raspravu? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – 14 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 9 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o dopunama Zakona o prekršajima je usvojen u drugom čitanju. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: izaslanici Ognjen Tadić i Darko Babalj, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost Parlamentarne skupštine BiH
nije uključen mikrofon
Nemate dodati, dobro, dakle kao u Izvješću. Rijeć dajem predlagatelju Zakona ukoliko cijeni da je potrebno. 15
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministra, dame i gospodo, kolege. Dakle, gospodinu Darku Babalju kao supredlagaču i meni je bilo potpuno jasno da se mi nalazimo u jednoj situaciji u kojoj praktično trebamo riješiti kvadraturu kruga, i da shodno tome svako napisano rješenje potencijalno izaziva određenu vrstu diskusija koja može uticati na to da li će to rješenje biti usvojeno ili neće biti usvojeno. Mi smo mislili da hitnom intervencijom na ovaj Zakon, imajući u vidu da smo bili našli neku mjeru izmjena ovoga Zakona reagujemo i da se već jedan dio ljudi koji su u međuvremenu ostali bez posla, a ne mogu steći uslove za dobijanje penzije u Republici Srpskoj, spasi od takve životne nepravde i životne okolnosti za koju sami neposredno ničim nisu odgovorni. Danas se nalazimo u situaciji da imamo dvije činjenice na stolu. Prvo, iako smo to pretvorili u redovnu proceduru, pa je samim tim postojala mogućnost intervencije bilo koga, bez obzira da li se radilo o nekom poslaniku ili delegatu, članova komisije, pa i članova Savjeta ministara na određen način na koji je to moguće, ili nekoga iz nevladinog sektora. Nije realno, nismo dobili nikakvu konkretnu korekciju ovog teksta, iz čega možemo zaključiti samo to da bi, hajde da kažem, korekcija možda samo pokvarila postojeći tekst koji smo predložili gospodin Babalj i ja. Ne mogu da vjerujem da neko zna neko rješenje a da neće da ga saopšti, jer to bi onda bilo zlonamjerno, a ja ne želim da vjerujem u zlonamjernost bilo koga od poslanika i delegata ili članova Savjeta ministara, u širem smislu sada govorim ne prozivajući, naravno, bilo koga. Dakle, našli smo neku mjeru u ovome što smo rješavali. Dakle, to je jedna činjenica, jer siguran sam da ima neko još neko dodatno bolje rješenje, da bi rekao – hajde da ga napišemo pa da ovo rješavamo na takav način. Međutim, drugi problem je teži. On se odnosi na to da li postoji politička volja i generalno, kroz primjedbe koju smo čuli javno ili putem rada u komisijskim tijelima, ta politička volja postoji u smislu – pa ne brani vam niko da u Republici Srpskoj riješite ovaj problem jer se radi o stanovnicima Republike Srpske. I to je korektno ako ćemo onda to primjenjivati na svakom području, da svako ima svoje stanovnike, svako ima sve što smatra da ima i da nema potrebe da o bilo kakvim pojedinačnim stvarima onda razgovaramo ovdje. Taj stav, koliko god bio smislen, ima problem zbog toga što ti ljudi iako su stanovnici Republike Srpske, oni su ljudi kojima smo mi poslodavci i praktično samim raspisivanjem konkursa za bilo koje od tih radnih mjesta mi ljudima u startu kažemo, dakle uslovi su vam takvi da nećete imati garantovana sva ljudska i građanska prava, znači iz onog socijalnog paketa prava, pa socijalnim građanskim pravima, kao što imaju opet neki drugi ljudi koji žive u ovoj zemlji, a imaju jedno drugo mjesto prebivališta. E sad je tu bila primjedba o mogućoj diskriminaciji. Da li neko ko je sa mjestom stanovanja u Federaciji je diskriminisan zbog toga što ranije odlazi u penziju a ovaj iz Republike Srpske kasnije odlazi u penziju. Ako je odlazak u penziju diskriminacija, onda jeste. Međutim, ovdje se radi o tome da mi pokušavamo da riješimo problem kada neko ne može da ostvari pravo na penziju, a to je, rekao bih, stvarna diskriminacija koju bi nekako trebali riješiti, ukoliko smo mi poslodavci tim ljudima. Sa druge strane postojalo je i pitanje opterećenja troškova i same tehnike kako to riješiti i šta će biti s tim ljudima, itd. Vidite, to je, ako imamo dobru volju, vrlo jednostavno. Dakle, u okviru postojećeg sistema, sad mislim negdje svega nešto oko 600.000 proračun je bio, koji smo mi zamolili, nismo ga radili ni gospodin Babalj ni ja, nego smo zamolili ljude iz nekih stručnih službi da nam pomognu oko tog da dođemo do tog broja, dakle riješilo bi se to pitanje. Da li je to mnogo? Ha, slušamo koliko se novca troši na raznorazne stvari, ovdje se radi o konkretnim, 16 živim ljudima sa nekakvim minimumom plata shodno njihovoj stručnoj spremi. Mi smatramo da nije bezobrazno da ljudi koji su zaposleni ovdje, dakle steknu ovdje i pravo na penziju ukoliko je to već moguće. E sad, sve ovo što sam rekao, bez obzira o kom argumentu se radilo, nije do kraja razjašnjeno u radu same sjednice Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost i nismo uspjeli u tome, nisam uspio u tome da ubjedim kolege da, u prvom čitanju kažem, vrlo jasno sam rekao – u prvom čitanju ovo propuste dalje u proceduru. Čak sam uzeo za obavezu, iako nisam konstultovao gospodina Babalja, obećao sam stenografski(?), da ako Ministarstvo bezbjednosti u međuvremenu riješi ovo pitanje, da ćemo gospodin Babalj i ja povući ovaj Zakon. Znači, nama nije namjera ovdje da se dokazujemo, nama je ovdje namjera da pokrenemo ovaj sistem da riješi problem ovim ljudima. Rekli smo i to, da ukoliko Republika Srpska, Narodna skupština, u međuvremenu riješi ovaj problem, kroz diskusije smo o tome pričali, naravno nije sporno da se ovo povuče, jer onda bi to bio zakon na zakon, ali smo dobili uvjeravanja dijela poslanika da to, s obzirom na reforme koje su prošle u penzijsko-invalidskom sistemu Republike Srpske, praktično više nije moguće, jer, kako reče gospođa Majkić, taj sistem više ne poznaje ovaj beneficirani karakter, na način na koji se to poznaje u Zakonu o radnim odnosima, odnosno Zakonu o policijskim službenicima. Najgore što možemo uraditi to je da ovim ljudima kažemo da danas izgube nadu i da na taj način ... (?) nije uključen mikrofon pa mislim nećemo ništa riješiti time, ponovo ćemo se naći za koji dan sa istim problemom ovdje. Dakle, ja vas zato molim, uvažavajući zaista beskrajno, a o tome i članovi Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost i sami mogu da posvjedoče, i ugled, i autoritet, i znanje, i iskustvo, i dobre namjere svih članova Komisije, da ovaj put, dakle, ovaj Dom ne prihvati Mišljenje Komisije i da da šansu Zakonu da se nađe u drugom čitanju, uz sve ovo što sam govorio u vidu obaveze gospodina Babalja i mene da i na drugim poljima vršimo pritisak koji bi bio neophodan. Imam ja kao član Kolegija, kao što imaju druga dvojica mojih kolega, mogućnost da se obratim Ustavnom sudu na ovu temu, ali bojim se da i tamo ne prevlada politika. Ako već politika treba biti, evo neka bude ovdje, pa da to pokušamo ovdje riješiti političkim putem, da ne trjeramo Ustavni sud u neku vrstu politizacije, imajući u vidu da je ovo zaista jedno poprilično, poprilično pojedinačno, a ne baš tako složeno pitanje. Znači, sve se svodi na jedno, da radnik koji je zaposlen u skladu sa Zakonom o policijskim službenicima ide u penziju u skladu sa onim odredbama penzionog sistema koji se na njega odnosi prema mjestu njegovog stanovanja. A da oni ljudi koji su u međuvremenu ostali bez posla, što predstavlja svakako odgovornost nesavršenog sistema koji imamo kada je to u pitanju, dobiju šansu da se u skladu sa mogućnostima tih agencija, ponovo nađu u tom sistemu. Ljudima je ostalo možda godinu, možda pola godine, nekom dvije, nekom tri, možda nekome i pet, ali to su sve stručnjaci, to su sve ljudi s ogromnim iskustvom koje bi svaka policijska agencija poželila da ima i bez kojih je ostala samo zbog toga što je Zakon u ovom trenutku ovakav kakav jeste. Eto, molim to, ne samo u ime gospodina Babalja i svoje ime, nego i u ime Kluba delegata srpskog naroda, a siguran sam i u ime svih ljudi na koje se ovaj Zakon neposredno primjenjuje, 17 bez ikakve namjere, dakle, da bilo kako, kažem, ovo pretvorimo u političko pitanje, sa svim ovim iskustvima koje smo imali do sada kada se nešto pretvara u političko pitanje. Hvala.
Hvala Vam gospodine Tadiću. Sada ću dati riječ gospodinu Podžiću, jer evo rasprava je već otvorena. Gospodine Podžiću izvolite.
Meni je žao, uz dužno poštovanje članu Komisije gospodinu Tadiću, dakle ne bih želio da se stekne utisak ovo gdje je on sada rekao da nije postojala opšta volja juče na Komisiji i da je bilo politike. Mislim, moj utisak je ... (?) nije uključen mikrofon dobro, izvinjavam se, moguće da sam ja pogrešno shvatio, moj utisak je bio juče na Komisiji da je definitivno među svim članovima Komisije, može, hajde, napraviću jedno izuzeće možda, jednog člana, bila itekako dobra volja i da smo u potpunosti svjesni da se ovo pitanje mora riješiti. Ali smo istovremeno u toku rasprave došli do zaključka da ćemo usvajanjem ove stvari napraviti mnogo veće komplikacije. Svi mi znamo pitanje PIO-aMIO-a entitetski, državni, itd. I mislim da je gospođa Borjana Krišto imala dobar prijedlog i nekako nas je taj prijedlog odvukao da jednostavno nemamo juče podršku u Komisiji za ovaj prijedlog, jer se stvari moraju riješiti sistematski. Ovo nije prvi put. Mi smo imali prije i predstavnike Oružanih snga koji su išli isto ovako u mirovinu, pa šta smo dobijali. Dakle, da ne bude pogrešan utisak, volja postoji, svi u Komisiji su svjesni da se ovo mora riješiti, ali hajmo naći najpovoljniji način da ne izazovemo još veće posljedice. I mislim da je jednostavno rješenje u izradi ovog novog Zakona o policijskim službenicima i da se to tamo reguliše. Ja znam da gori ljudima, svjestan sam potpuno, i tako smo i juče to shvatili, ali volja postoji, postojala je i, evo kažem, ispred Komisije, treba to riješiti, ali smo juče zaključili ako to tako uradimo da ćemo napraviti veće probleme. Hvala.
Hvala. Gospodin Tadić ima odgovor. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući Komisije, dakle u interesu istine, u interesu i ovih ljudi, u interesu naše, nastavka naše jako dobre saradnje, dakle ja se zaista izvinjavam ako sam bio pogrešno shvaćen kad sam govorio o političkoj volji. Ja sam govorio o tome da ne vjerujem da ne postoji, ne vjerujem da ne postoji. U kakvoj se mi situaciji nalazimo u vezi sa ovom inicijativom koju je dala uvažena gospođa Krišto? Dakle, mi ne možemo donositi zakone u ime Narodne skupštine Republike Srpske, mi nismo, mi nemamo taj ni pojedinačni, ni zajednički 18 kapacitet da kažemo riješićemo mi to na ovaj način, dakle nemoguće je, dakle to Narodna skupština Republike Srpske ima svoje nadležnosti, uređen penzioni sistem. Ovdje se ne radi o tome da mi bilo šta usklađujemo jedno s drugim, pa da sad neko iz nekog razloga kaže – pa zašto bi Parlamentarna skupština BiH sada prilagođavala, odnosno usklađivala svoje propise sa propisima Republike Srpske. Ne, ovo je zemlja striktno podijeljenih nadležnsti, nadležnosti koje su same po sebi takve da one kad se to pogleda, hajd da kažem odozgo, ovaj naš pravni sistem, vi do samoga vrha vidite nadležnosti, ne samo Parlamentarne skupštine, ne samo Narodne skupštine ili Federalne, nego i Distrikta Brčko, pa čak i nekih kantona, opština, itd. Dakle, u samom nivou skoro jednakih nadležnosti nalazi se, nalaze se nadležnosti svih ovih nivoa vlasti, jer ovo je i decentralizovana zemlja i dekoncentrizovana zemlja kad su u pitanju nadležnosti. Ovdje je i dekoncentracija i decentralizacija nadležnosti sasvim očita. Dakle, tako da to nije usklađivanje. To je nešto, što bih ja najbliže nazvao, kao prilagođavanje, dakle da tamo gdje više nadležnosti, recimo, entiteta ne mogu iću dalje, znači jednostavno ne mogu, jer oni kažu usklađuje stvari koje su vezane za PIO, ali ne usklađuje stvari koje su vezane za policijske službenike u Bosni i Hercegovini. E onda tu Parlamentarna skupština, ono gdje je sad njena nadležnost po ovome Zakonu, treba to da primakne i da na tome spoju bude tačka gdje čovjek koji se zaposli u policijskoj agenciji, znači preko te tačke kao preko mosta ide redovnim putem iz radnog odnosa u penziju bez ikakve pauze, bez ikakvog gubitka prava. Dakle, opet mi to moramo riješiti, nema ko drugi. Ako rješavamo i ako smo već došli u fazu da imamo nacrt i on je danas pred nama, i da gospodin Babalj i ja bez ikakve sujete ili bilo čega dopuštamo da to može biti i uporedivo bolje, hajde onda da to ide dalje ka prijedlogu da se otvori amandmanska faza, pa da svi poslanici, odnosno u ovom slučaju delegati, a kasnije poslanici, koji imaju šta da kažu na ovu temu neka kažu, mi nemamo ništa protiv, mi ćemo to podržati, evo gospodin Babalj i ja nemamo ništa protiv samo da to bude rješeno. Znači, da primaknemo nadležnosti Bosne i Hercegovine i nadležnosti Republike Srpske i da ih spojimo kako bi ljudi koji rade bez pauze, bez gubitka prava imali svoj normalan tok života, profesionalne karijere do odlaska u redovnu penziju. To je samo namjera našeg prijedloga, ništa drugo. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadiću. Gospodin Nović. Izvolite gospodine Noviću.
Žao mi je što danas ipak raspravljamo o pripadnicima jedne časne i izuzetno značajne profesije, ne samo u ovoj zemlji već u cijelom svijetu. Tužno je kad shvatite da mlad čovjek od 18 godina se opredjeli i ode u ove službe i služi interesima svog, odnosno svoje zemlje punih 40 godina časno, gdje ga šibaju svi mogući vjetrovi i doživi da bude otjeran bez penzije. To je gotovo tragično da jedna zemlja to dozvoli za pripadnike onih koji su bezbjednost čuvali gotovo 30 efektivno godina. Mi kažnjavamo njih, a izvrgavamo ruglu sistem u kojem se nalazimo. Kažnjavamo njih zbog toga što su dobili, ova država i svaka druga kaže – imaju beneficirani staž. Kamo sreće da ga nemaju, kamo puste sreće da smo ukinuli svim pripadnicima policijskih struktura beneficirani staž i tad bi rekli da su oni ravnopravni sa nama, jer ovako oni sa 18 godina kad počnu da rade ili 20, sasvim svejedno, oni su u 52, trećoj, petoj godini sa beneficiranim stažom penzioneri. Šta njih čeka? Niti su školovali djecu, niti su obezbijedili materijalne uslove, i evo sad ne damo ni penzije. Dajte, dajte da razmišljamo, prije svega, kao ljudi, uopšte me u ovom trenutku ni jedna stranačka, ni politička opcija ne interesuje, već me interesuje desetine ljudi čije porodice defakto mole i hodaju da dobiju koru hljeba. 19 Nemojmo porediti ono šta je bilo sa vojskom, jer je to malo drugačiji slučaj. Sjetimo se tamo da su bili i oni sa 15 godina staža, je li tačno i 20, sjetimo se da su oni potpisali prethodno ugovor koji su potpisali na koliko vremena, itd. Ne osporavajući sad sve to što smo radili, jako dobro znamo kako je doneseno to u Parlamentu BiH i tada sam, i sada mislim da smo napravili i tada grešku, ovaj, pa smo to rekli entiteti neka to rješe. I šta je bilo? Vidjeli smo kako je ko rješavao i kako je u tome prošao. Ja ne bih želio više nikada da se neko od nas, pogotovo ne od policijskih struktura, vjerovatno zato što jako dobro imam pravo da kažem da znam šta je jesti hljeb policijski, zahvaljujući njima i kritikujući stalno njih kako ne izvršavaju svoje poslove, a evo i sada smo uvijek na svakoj sjednici od Zvornika, Bugojna da Srebrenice govorimo opet o odgovornosti tih struktura. I ko da odgovara, i šta mi poruku šaljemo institucijama na nivou Bosne i Hercegovine, da kažemo da pripadnici iz Banja Luke ili Čelnica ili ne znam Bihaća, iz bilo kog dijela Bosne i Hercegovine dolaze u zajedničke institucije. Šta ih čeka tu? Čeka ih pet, šest godina ili deset ili 20, sasvim svejedno, rada i onda kažemo doviđenja, vi nemate pravo na penziju. Nemojte to da radimo, nemojte to da radimo, čak moramo da računamo ako je ovo, ovo je prije svega negativna diskriminacija prema njima. S druge strane, kad govorite o diskriminaciji prema onim drugim koji bi u Federaciji i kantonima bili, to bi već bila pozitivna diskriminacija. Pa, birajući između te dvije hajmo se opredjeliti za pozitivnu diskriminaciju, jer oni u drugom entitetu i kantonima u ovoj fazi ništa ne gube. Ja mislim da je vrijeme da mi ovo još jednom razmotrimo, i u Komisiji još jednom da razmotrimo dakle, a s druge strane da donesemo jedan zaključak kojim ćemo zatražiti od Savjeta ministara da potpuno u cjelini sagledaju ovo goruće teško pitanje, da ne kažem da im odredimo rok, da zamolimo da se to pitanje u narednih, evo da kažemo, 60 dana ponudi neko cjelovito rješenje, ali nemojte da iz ovog Doma, ja bih se osjećao poniženim, ode poruka – pa, Bože moj, bili ste, doviđenja, snalazite se. Ja mislim da ima još šanse, ima još vremena, ima nade i budimo ljudi prema ljudima. Oni su bili preveliki, kako bi rekao, oslonac svih nas i biće, a ja mislim ako ovo ne rješimo na jedan kvalitetan način da ćemo poljuljati povjerenje mnogih u te zajedničke policijske strukture. Dakle, moj je samo apel dajte da pružimo još jednom šansu i Komisiji i svima drugima, da razmotrimo dodatno ovo pitanje pa šta ćemo zauzeti, ali obavezno da Savjet ministara zadužimo da se ovo pitanje potpuno, cjelovito riješi na zadovoljstvo svih struktura. Evo, hvala.
Hvala Vama, gospodine Noviću. Gospodin Babalj. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nisam vidio repliku. Ko se prijavio za repliku, nisam vidio zaista, prijave nema.
Evo ja ću ispoštovati gospodina.
Gospodin Podžić izvolite, sad tek imate prijavu. Izvolite. 20
Dakle, da se ne stekne pogrešan utisak, ja čak juče nisam bio protiv, moram braniti stav Komisije i u potpunosti se slažem sa gospodinom Novićem, pogotovo njegov zadnji prijedlog, u potpunosti ga podržavam. Dakle, hajmo dati Vijeću ministara neki rok da sagleda ovo stanje. Jer pazite, ovaj, juče smo imali interesantnu stvar, šta će se desiti, a desiće se da stotinu policajaca koji žive na području Federacije ne ide im se u penziju, preseliće se, prijaviće se u Istočno Sarajevo, na Pale, itd., pravimo veću zbrku. Slažem sa sa gospodinom Novićem u potpunosti sa njegovom diskusijom i podržavam ovaj prijedlog, hajmo dati neki rok Vijeću ministara da se ovo nađe cjelovit prijedlog za ove ljude i podržavam da se ovim ljudima riješi status. Hvala.
Gospodin Tadić, još jedanput. Izvolite.
Uvaženi gospodine Podžiću, evo ako je to tema kako da eventualno neko, kako reče gospodin Nović, u vidu pozitivne diskriminacije ne dođe u situaciju da kaže – aha, ispunio sam uslove za penziju po federalnom statusu pa ću da pređem u Republiku Srpsku i da na taj način izbjegnem odlazak u penziju zato što je penzija manja, a ja još uvijek u snazi, mogu da radim, jer nisam ostvario neke stvari vezane za karijeru. Prihvatamo mi da je to moguće. Ali vidite ovo, mala intervencija na postojeći tekst, a koju možemo uraditi samo u amandmanskoj fazi, ako pustimo zakon u amandmansku fazu, kaže ovako – da, da, poslodavac, policijska agencija u kojoj se radi, prilikom potpisivanja ugovora o radu i donošenja rješenja o tome određuje status službenika i samim tim, dakle, ne postoji mogućnost da neko izvrši tu zloupotrebu, jer ako je izvrši izvrši je na svoju štetu, bezveze se tamo prijavio, a svakako mora u penziju. Dakle, al' to je mala intervencija na sam tekst ovog Zakona, evo možda smo gospodin Babalj i ja nedovoljno razmišljali o budžetu Federacije BiH, PIO/MIO Federacije BiH, dopušta mu tu mogućnost bez ikakve sujete, evo to ćemo uvrstiti u amandmanskoj fazi i napisaćemo gospodin Babalj i ja takav prijedlog amandmana na sopstveni tekst, daćemo da pogledaju svi članovi Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, Vi pogotovo, i kad date saglasnost da je to tako neka to ide. Znači, prilikom samog zapošljavanja i donošenja rješenja, potpisivanje ugovora o radu utvrdi se po kom sistemu ide u penziju – po tom mjestu svome prebivališta koje ima do tada, kad je konkurisao. Dakle, nikakav problem. Ali zbog tog detaljčića, evo ne mogu reći ni detalja, to je baš detaljčić, da sad izazovemo novi talas, ja ne vjerujem da ova procedura sa Zakonom o policijskim službenicima može biti rješena u narednih pola godine, možda i godinu dana. Reći ću vam zbog čega. Zbog toga što je tu niz pitanja, niz pitanja koja treba obrađivati kao da je u pitanj, haj da kažem, nekakav ponovni razgovor o statusu tih ljudi, da ne kažem mnoga pitanja možda iz vremena koja su već riješena otvaranjem, ili pokušaj otvaranja nekih pitanja. I dok to završi ova Parlamentarna skupština, dok to završi neka komisija, dok to završi Savjet ministara, dok to prođe sve instance u samom ministarstvu, u ..., pa je li ovaj vidio dobro, ja se izvinjavam što banalizujem, ali se to svede na to. Dakle, zakoni se u ovoj zemlji pišu tako da napiše neki službenik nešto, pa kaže šef – moram u 11:00 negdje, dobro je on ovo uradio. Ode do šefa odsjeka, ovaj šef odsjeka kaže – ma, to kad su njih dvojica pogledala sigurno. Ovaj samo ako je iz drugog naroda pomoćnik ministra pogleda nešto, ali ako se ne razumije, propusti ode do ministra, ministar sto obaveza, dođe na Savjet ministara ovi kažu – ko je predložio. Dignu se ruke, ide na komisiju, nek parlamentarci razmišljaju i dođe do nas, mi kažemo – pa mora kad je naš Savjet ministara da ćemo glasati za njega. I ode u „Službeni glasnik“. Dakle, samo kad se uznemiri javnost oko nekog pitanja, mi dovoljno vremena posvetimo tome. 21 Dakle, nemojte, nemojte molim vas da ovi ljudi zbog toga pate. Ma evo, da vam kažem nešto, niko od nas u ovoj sali nije kriv za njihov status i mi nemamo, kako bih rekao, ne brišemo mi svoje mane, niti svoje greške, ali popravljamo iz nekog ranijeg perioda, ista je to Parlamentarna skupština. Dakle, ja vas molim samo jednu stvar, da kažemo Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost da još jednom razmotri ovo, još jednom razmotri ovo, pa da vidimo, evo potrudićemo se gospodin Babalj i ja da već, iako je u nacrtu pripremimo ovo, da vi možete svi članovi pogledati i da vidimo je li to to rješenje. Ja to juče bez gospodina Babalja nisam mogao, on je opravdano bio odsutan, dakle, ali možemo to uraditi u sljedećoj ..., ništa ne gubimo samo da ne prekidamo proceduru, ja vas lijepo molim. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadić. Sad je na redu gospodin Babalj, pa gospodin Genjac. Izvolite.
Dobro, evo ja ću pokušati biti kratak. Ono što je, evo meni drago je da raspravljamo o nečemu oko čega se svi slažemo, obraćam se predsjedniku Komisije za odbranu i bezbjednost da potez naš, Kluba srpskih delegata, koji će biti protiv Izvještaja Komisije, ovaj Zakon ostavlja u životu, da to ne uzmemo sutra, odnosno za sljedeći put kao neku zamjerku između srpskih, bošnjačkih i hrvatskih delegata. Znači, molimo vas, evo u ime ovih ljudi da pokušamo na sljedećoj komisiji naći rješenje u smislu, evo kako se dogovorimo, a da riješimo problem tih ljudi. Ne želimo političiti, niti tražiti krivca ko je kriv, svi mi znamo ko je kriv, ali isto tako znamo da su ti danas ljudi vjerovatno u bezdanu, preuzeti kreditnim obavezama, ovim obavezama. Ono sve što ste Vi rekli u potpunosti podržavam i moja diskusija je u pravcu da na sljedećoj Komisiji za odbranu i bezbjednost još jednom se potrudimo da nađemo rješenje tim ljudima. Hvala.
Hvala Vama gospodine Babalj. Gospodine Genjac, izvolite.
Zahvaljujem. Ma, par komentara. Dakle, ja potpuno prihvatam cjelokupnu ocjenu i mišljenje o značaju i časti policijske profesije i tu nema nikakve dileme, prihvatam takođe i činjenicu da se radi o profesiji koja je izuzetno značajna i na nivuo Bosne i Hercegovine i u entitetima, itd. Međutim, mi govorimo o principima jednog zakona, dakle o principima govorimo, i ovdje imamo mogućnosti dva principa, ili one koji nisu stekli uslove po entitetskim zakonima za penzionisanje vratiti na posao, ili princip one koji nisu stekli uslove po entitetskim zakonima penzionisati na način da se entiteti usaglase. Dakle to su dva principa, jedina dva principa. Princip da se državni zakon prilagođava rješenjima u entitetskim zakonima i da vraća na posao one koji su po državnim zakonima stekli uslove da im se prestane radni odnos izaziva niz implikacija. Prije svega to bi moglo značiti da sutra kad donosimo neki državni zakon pogledamo u svim kantonima i entitetima rješenje pa da onda na osnovu toga donesemo zakon, da se, naravno to 22 nije dobro, nije ugodna praksa. Druga stvar, postoji ustavna obaveza, ako detaljno pročitate, da se entiteti usaglase sa zakonima na državnom nivou. Druga stvar, implikacija situacije da bi policijski službenici iz jednog entiteta vraćali se na posao i imali pravo na više godina od policijskih službenika iz drugog entiteta nije nimalo bezazlena i ona se ne može riješiti jednostavnom intervencijom. Ona za sobom nosi niz pitanja i niz problema koji nisu pitanje ni pozitivne diskriminacije, nego su niz drugih problema. Iz tih razloga, mislim, zakon će ostati u životu i imaćemo još mogućnosti da razgovaramo, ali obzirom da je riječ o principima Klub Bošnjaka iz navedenih razloga ne može podržati principe ovakvog pristupa i ove principe ovog Zakona. Hvala.
Hvala Vam gospodine Genjac. Zatvaram raspravu. Sad ćemo se izjasniti, odnosno glasujemo o Mišljenju Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Dakle, od nazočnih 12 – za je bilo 5, protiv je bilo 6, 1 je bio suzdržan. Iz Federacije BiH 5 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Iz RS-a je bilo 5 protiv, nitko nije bio suzdržan. Dakle, ne postoji opća većina. Temeljem članka 104. stavka 2. Poslovnika Doma naroda, ako Dom, dakle, prihvati Mišljenje Ustavnopravnog, nadležnog, povjerenstva iz stavka 1. ovog članka predloženi Zakon smatra se odbijenim. Temeljem članka 104. stavak 3. ako Dom na prihvati mišljenje povjerenstva iz stavka 1. ovog članka Dom traži da povjerenstvo, da povjerenstva, dakle, izrade novo mišljenje imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma u roku koji Dom odredi. Dakle, ovom, pošto ovo Mišljenje nije usvojeno, dakle nije prihvaćeno, onda, dakle, članak 104. stavak 3. je aktualan i jedno sad bilo je prijedloga i da se da nekakav rok, ovaj, ne znam sad kako to formulirati, novi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, što se tiče ovog Povjerenstva, nego mislio sam i Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu sigurnosti, ali mi smo njima već dali rok, dakle već taj rok postoji. Dakle, još ću jednom pročitati – temeljem članka 104. stavak 3. pošto nije prihvaćeno Mišljenje mi ovo sad tražimo, dakle vraćamo Povjerenstvu da izradi novo mišljenje imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma i u roku koji Dom odredi. E sad koji je to rok, evo do naredne sjednice mislim da se to može napraviti, do naredne sjednice zasjedanja Doma naroda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 23
Poštovani predsjedavajući, uvaženi delegati, članovi Vijeća ministara, gosti. Zaista mi je veliko zadovoljstvo biti ovdje u svojstvu predstavnika predlagača, jer je zvanični predlagač Predstavnički dom, ali je Predstavnički dom usvojio ovaj Prijedlog zakona na moj prijedlog i radi se, dakle, o ukidanju naknada u komisijama za vrijeme radnog vremena. Zakon je dobio pozitivno mišljenje Zakonodavnopravnog sektora dva puta, Vijeća ministara tri puta, uvažene su i određene sugestije od Vijeća ministara, Direkcije za evropske integracije dva puta. Predstavnički dom je usvojio Prijedlog zakona sa 34 glasa za, 2 suzdržana i samo 3 protiv. Zaista rijetka tako opsežna podrška u Parlamentarnoj skupštini BiH. I Ustavnopravna komisija Doma naroda je dala pozitivno Mišljenje, kao i Komisija za finansije i budžet, nadležna Komisija. Ispunjeni su svi uslovi. Ja zaista izražavam zadovoljstvo većinom kojom je ovaj Prijedlog zakona usvojen, vidim ovdje, čini mi se, da ista većina postoji kada su stranke u pitanju, tako da se ja nadam da će ovaj Prijedlog zakona dobiti danas podršku u prvom čitanju, u skladu sa članom 103. Ostajem, naravno, na raspolaganju ukoliko ima bilo kakvih pitanja ili dalje potrebe da obrazlažem. Zahvaljujem.
Hvala Vam gospodine Arnaut. Je li povreda Poslovnika ili nešto slično, gospodin Genjac se javio. Izvolite gospodine Genjac.
Jeste, ja se izvinjavam malo kasno reagujem, međutim moram. Znači, u vezi sa tačkom 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o policijskim službenicima povrijeđen je Poslovnik u smislu tumačenja odluke. Naime, da bi se odluka usvojila mora biti većina apsolutna i barem po trećina glasova iz svakog entiteta. Mi nismo imali trećinu glasova iz Federacije. Prema tome, ova odluka ide na usaglašavanje ... Znači, nemamo trećinu glasova iz Federacije. Dakle, donošenje odluka, član 75. – ako većina glasova ne uključuje jednu trećinu glasova delegata s teritorije svakog entiteta, a ne uključuje, predsjedavajući Doma i njegovi zamjenici sastaće se kao komisija i pokušati da osiguraju saglasnost u roku od 3 dana nakon glasanja. Ako se ne ... odluke se donose većinom onih koji su prisutni i koji glasaju pod uslovom da glasovi protiv ne sadrže 2/3 iz svakog entiteta. Ja izvinjavam se, samo da se zapisnički to, dakle nije sporno sigurno oko Poslovnika, samo da se zapisnički konstatuje to. Zahvaljujem.
Evo gospodin Tadić se javio ponovo za repliku, prije nego ja dam svoje viđenje. Izvolite. 26
Iako, naravno, nije uobičajeno da idemo iz tačke u tačku s ovim, ali dopuštam naravno, kolege smo na kraju krajeva. Radi ovako dobre atmosfere kodeks nama i ne treba, evo ovaj koji ćemo imati kasnije. Dakle, pitanje je da li ste za nešto? I ne postoji većina, apsolutna većina za nešto, dakle nismo mi ovdje glasali protiv, ja sam samo pozivao da to ne podržimo. Ali u pitanju koje dobijamo, dobijamo pitanje ne da li smo protiv nečega, nego da li smo za nešto. U tome smislu ovaj Izvještaj nije dobio potrebnu ovu većinu, pa se onda i ne gleda ova većina. Da smo, da smo se drugačije izjašnjavali, da sam ja govorio, da smo se izjašnjavali da li smo protiv nečega, onda ste Vi upravu, a mi se uvijek izjašnjavamo da li smo za nešto, a samo je moj apel i drugih kolega možda doveo u određenu vrstu sada zabune oko tumačenja Poslovnika. Dakle, ja mislim da je ovdje sve uredu. Hvala.
Vidite, ovaj, evo da ne ostane ništa ne razjašnjeno. Naime, mi ovdje nemamo opće većine jer da bismo prihvatili, morali bismo imati opću većinu a imamo svega 5 za. Prema tome, zato nismo mogli, a 6 protiv, zato nismo mogli prihvatiti, razumijete. Nemamo dakle, opće većine. Čim nemamo opće većine, dakle nismo prihvatili to Izvješće, a čim ga nismo prihvatili, moramo ga vratiti ponovo na, barem tako sustav kaže, a mislim da tako kaže i Poslovnik. /kratko prekinut snimak/ Samo to, samo to, da, sada smo razjasnili, dobro. Hvala vam gospodine Genjac. Dakle, sada otvaram raspravu povodom ove 8. točke dnevnog reda, dakle Zakon o plaćama i nakanadama u institucijama BiH. Ima li prijavljenih za raspravu? Gospođa Zovko. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedatelju. Lijepi pozdrav svim nazočnim. Ja bih samo da naglasim da je krajem 10. mjeseca rok u kojem će Vijeće ministara donijeti cjelovito rješenje, kako smo mi kao Povjerenstvo i tražili, rješavanja ovog Zakona. Pa eto, da imate u vidu i to, da ostane zabilježeno. Hvala.
Hvala Vam. Drugih prijava ne vidim. Zatvaram raspravu. Glasujemo u prvom čitanju o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. 27 Od nazočnih 13 – 9 je bilo za, 2 protiv, 2 suzdržana. Dakle, iz Federacije BiH 4 za, 2 protiv, 2 suzdržana, iz RS-a 5 za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH tuvrdilo je Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH i uputilo ga Zastupničkom domu i Domu naroda na usvajanje. Zajedničko povjerenstvo razmatralo je Prijedlog kodeksa sa amandmanima koje je na 17. sjednici, održanoj 16.09.2015., usvojilo i dostavilo u Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, te je utvrdilo konačno Mišljenje. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH sa ukupno 8 amandmana koji su postali sastavnim dijelom Prijedoga kodeksa, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zajedničko povjerenstvo takođe je usvojilo zaključak prema kojim će nakon usvajanja Prijedloga kodeksa, radi usuglašavanja, predložiti izmjene i dopune Poslovnika Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Ovdje sad bi, dakle dva izaslanika, koliko imam informaciju, su preuzela ove amandmane, gospodin Babalj i gospodin Genjac. /kratko prekinut snimak/
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma, možda više oko proceduralnih razloga i ovog amandmana. Dakle, Kodeks je nastao nakon dužeg vremena. I ranije je bilo pokušaja i mislim da je sada u jako dobroj atmosferi na Komisiji za ljudska prava vođena rasprava i da su uzeta neka iskustva iz regiona, i šire, koja su se pokazala vrlo praktičnim i za naše prilike i za naše uslove. Mislim da je dobro rješenje po srijedi, da ono omogućava i efikasno provođenje kodeksa, što je jako bitno za ovo pitanje, i u krajnjem slučaju o svemu tome govori podrška koju na Zajedničkoj komisiji, koja je koncipirana i od predstavnika oba doma i tako višestranački, znamo kako se to koncipira, da je podržan. Ja 28 sam predložio, odnosno preuzeo ovaj amandman u namjeri da što prije dođemo do Kodeksa, da bi se izbjeglo formiranje Zajedničke komisije da se usaglašava usvojeno na Domu naroda i na Predstavničkom domu. A prihvaćanje ova dva amandmana koja smo podnijeli ja i kolega Babalj bi značilo da danas Kodeks defakto bude usvojen. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Sljedeća, gospođa Zdenka Džambas. Izvolite.
Pozdravljam svoju kolegicu i kolege izaslanike, tako isto predstavnike Vijeća ministara i ostale. Ja koristim ovu priliku jer sam tražila na koji način da reagiram na ponašanje ministra, državnog ministra spram žena, i koristim upravo to i žao mi je što je otišao predsjedavajući Vijeća ministara, ali evo može nam reći i ministar, ili ovi koji su iz ministarstva, da li oni imaju ovakav neki kodeks ponašanja kojeg bi se trebali pridržavati, jer da imaju, onda su mogli, kao kod nas, evo po članku 6. gdje piše kako se zastupnici moraju ponašati, itd. Znači, reagiram na ponašanje ministra sigurnosti i javni istup gdje je omalovažio novinare u prvom redu ali ja sada reagiram kao žena. Nema niko pravo na takav način javna osoba poput ministra, zastupnika, itd., bez obzira koliko se slagao i ne slagao sa politikom, uredništvom i ostalim, na ovakav grub način se obratiti ženi. Ovo je moj način na koji protestiram i naravno da mi je drago da dolazi Kodeks a bilo, da se možemo pričati o kodeksu ponašanja, ali bi bilo dobro da to ima i u Vijeću ministara, dakle svim osobama koje predavljaju u ovom slučaju Bosnu i Hercegovinu.
Hvala Vam. Gospodin Tadić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Uz dužno poštovanje svim ljudima koji se nalaze u ovoj prostoriji kao i svim ljudima koji će to na ovaj ili onaj način ... informacije saznati, dakle ja vas uvjeravam da nikom od ljudi, pa tako ni ministru bezbjednosti, nikada nije imperativ da povrijedi bilo čije dostojanstvo. Mislim da je zapravo jako mali broj ljudi, i da se to čak i liječi ili se pokušava liječiti, ukoliko su takvi, da kada ustanu u jutro i tako, traže nekog da mu povrijede dostojanstvo. Pri tome, naravno, ne želim stvarati bilo kakav kontekst u kome je bilo šta u toku potpuno redovnih odnosa između političara, javnosti, novinara, itd., a što izađe iz granica bilo kojih, opravdano. Ali ste otvorili jedno pitanje vrlo bitno. Svi mi ujutro kada izađemo iz naših domova imamo neku vrstu stava o tome ko smo i šta smo i šta ćemo taj dan, u smislu i naše društvene, porodične i lične misije, da radimo, bez obzira šta radimo i da li smo čak i nezaposleni. Ja vas uvjeravam da svi oni koji se nazivaju novinarima, nažalost nisu novinari. I nažalost, ni svi oni koji se nazivaju političarima, nisu političari, i ni svi oni koji se nazivaju bilo kojom strukom, nisu to što za sebe kažu da jesu. Kako reagovati na to adekvatno? Uvjeravam vas da nema adekvatne reakcije. Ako ignorišete to, ja godinama nekim medijima ne dajem nikakve izjave. Vidim, ovaj Kodeks bi me obavezao da dajem neke informacije o tome šta se je dešavalo, pa čak da to čini i lakšu povredu 29 discipline, ukoliko kada mene novinar nazove ja kažem da ne želim da razgovaram. Nisu sve novine, novine. Nešto što mi imamo ovdje, to je jedna vrsta licemjerja. Novinari nama govore za neke ljude koji se predstavljaju da su novinari, da to zapravo nisu novinari. ali neće to javno reći, iz nekakve kolegijalne solidarnosti i valjda zbog toga što i sami možda nekada mogu da se nađu u ... situaciji. Nešto što mi zovemo medijima ili što je registrovano kao medij, nažalost nije ništa drugo nego instrument političkih stranaka. I gospodin Mektić se nikom, ne opravdavajući bilo koju rečenicu, ne ulazeći u njen sadržaj, nikome od tih ljudi kojima se obraćao nije obraćao kao novinarima, nego kao instrumentima političkih stranaka, tj. političarima možda većim nego što su neki političari koji sjede u nekim parlamentaima. E zašto smo mi došli do toga da javni servis svoje novinare pretvara u političare, to ostavimo za neku drugu tačku dnevnog reda. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Rodić, diskusija. Izvolite gospodine Rodiću.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Reći ću samo nekoliko riječi vezano za Kodeks, s bozirom da je ova tema dugi niz godina prisutna u Parlamentu i da smo mi 2008. godine već u ovom Parlamentu usvojili jedan Kodeks, bile su neke izmjene 2011. godine, ali nažalost, Kodeks nikada nije mogao biti primijenjen u Parlamentarnoj skupštini jer provedbeni akti nisu nikada usvojeni, i mislim da je to bila vrlo složena procedura i to je bio razlog zašto ovaj akt nismo ni imali u primjeni. Naravno, da u Bosni i Hercegovini nema jednostavnih rješenja i Kodeks neće riješiti mnoge probleme, ali sam siguran u jedno, da mi imamo kao poslanici i delegati u Parlamentarnoj skupštini jedan zadatak. A taj zadatak jeste da Parlamentarna skupština postane autoritet ili da se suoči sa drugim problemom, da izgubi potpuno taj autoritet. Susrećemo se mi u Parlamentu sa raznim pitanjima, susrećemo se na komisijama, i ono što je najgore, dešava nam se često da se bavimo sami sobom. A ja moram da kažem, proučavajući i pripremajući se za današnju sjednicu, da od 2008. godine, ako uzmemo podatak da povjerenje javnosti u nacionalne parlamente je iznosio 57%, a 2012. godine pao je na nekih 31%, a vjerovatno kada bi gledali koji je to sada procenat u 2015. ti podaci bi bili značajno drugačiji. I ono što mislim da je osnovni zadatak ovoga Kodeksa jeste da svi mi koji smo izabrani da sa svojim ponašanjem nastojimo da nametnemo autoritet Parlamenta koji predstavljamo i da to bude naš osnovni zadatak. Mislim da je ovaj Kodeks, obzirom da je dugo rađen, da su određena rješenja pojednostavljena u Kodeksu i da ćemo konačno imati i mogućnost da primjenjujemo taj Kodeks. Naravno, ništa nije idealno, ali pruža nam mogućnost da u narednom periodu kroz primjenu Kodeksa vidimo da li je to ono pravo. Takođe, ako pogledate još određene podatke vidjet ćete da počev od 2012. godine, 13 parlamenata u regionu je usvojilo etičke kodekse o ponašanju. Ovaj broj može se učiniti malim ako pogledate broj zemalja, ali ako vidite da oni predstavljaju oko 607 miliona stanovnika, to je 50% populacije koje obuhvataju ovi parlamenti. Međutim, ono što je bitno i što sam htio posebno reći, to jeste zaključak i Komisije, ali mislim da izmjene Poslovnika moraju ići u pravcu hitnih izmjena ako hoćemo da dođemo do primjene ovoga Kodeksa. Prije svega član 25. Kodeksa je sada izmijenio odlučivanje po žalbama u Poslovniku, znači pozitivnom Poslovniku koji trenutno važi, nadležnost Administrativne komisije je da primjenjuje Kodeks. Sada je to u nadležnosti oba doma Parlamentarne skupštine, 30 tako da mislim da ove izmjene treba reagovati do sljedeće sjednice Doma naroda, da jednostavno dođemo u poziciju da primjenjujemo Kodeks. I na kraju ću reći, ono što mislim da je vrlo bitno, da oni koji odvojeno tretiraju politiku i moral nikada neće razumjeti ni jedno ni drugo. Hvala.
Hvala Vama gospodine Rodiću. Gospodin Radmanović, povreda Poslovnika ili, samo izvolite, ne znam šta je.
Gospodine predsjedavajući. Čini mi se da ste ispustili sjednicu i ova povreda se odnosi na Vas.
Samo recite, ja sam vam dao riječ.
Dozvolili ste vašem članu Kolegija i budućem predsjedavajućem da govori ovdje ono što nije tačka dnevnog reda, da se proglasi advokatom ministra bezbjednosti, koga nema ovdje, i da i on iskoristi priliku da da neprimjerene ocjene o medijima u Bosni i Hercegovini i onima koji rade u medijima. Ja moram da kažem da je moje mišljenje da je gospođa Džambas povodom našeg Kodeksa upozorila da trebaju i drugi u ovoj zemlji da imaju Kodeks ponašanja i našla pravi primjer za to. I ja mislim da je ona potpuno u pravu. I sigurno je, i neće biti teško dokazati da je ministar bezbjednosti uvrijedio predstavnice ljepšeg pola, pogotovo one koje rade u medijima i brojne medije. I nije bilo ovdje potrebno da se on brani zbog toga. Ako ima potrebe, gospodine predsjedavajući, da vodimo raspravu o medijima u ovoj zemlji i o novinarima u ovoj zemlji, što sugeriše gospodin Tadić, onda smo spremni na to, ali ne na ovakav način. Naravno, onda ćemo argumentovano moći nekome da kažemo da ne mogu se paušalno davati ocjene ni o medijima, ni o pojedinim novinarima. Hvala.
Hvala Vama. Evo, ja zaista nastojim da se ostane u okviru točke dnevnog reda, ali nikada unaprijed ne znam reći, ne znam što će izaslanik ili izaslanica kazati, kada iziđe za govornicu. Evo, sada imamo ponovo, je li to povreda Poslovnika ili je replika, imamo ponovo prijavljenog gospodina Tadića i imamo gospodina Babalja.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma ne, naravno da meni nije bila namjera, ovo o čemu govori gospodin Radmanović, ja sam se zapravo počeo već ponašati u duhu ovog Kodeksa koji nas kao delegate obavezuje da uvažavajući dostojanstvo svih ljudi koji sarađuju sa nama, ne samo Parlamentarne skupštine 31 nego članova Savjeta ministara sa kojima moramo imati najbolju saradnju, bez obzira na to da li oni bili iz naše stranke ili ne, ako se nešto otvori kao pitanje da damo i neku drugu stranu odgovora, ukoliko je ona, naravno, opet izrečena na pristojan način. A siguran sam da sam ono što sam rekao rekao jako umjerenim tonom, pristojno, ne izazivajući bilo koga. U tome smislu ja se ne slažem sa ovim o čemu je govorio gospodin Radmanović, ovdje nema povrede Poslovnika. Ovo je samo u toku diskusije reakcija na to kako ćemo sutra razumjeti ovaj Poslovnik. I gospođa Džambas je tu vrlo korektno rekla. Ona je rekla – ja ovaj Poslovnik razumijem, ovaj Kodeks kao početak nečega što bi trebale i druge, drugi organi da nekako uvaže, usvoje pa da se svi jednako ponašamo, ali je uzela primjer koji ja sam kao delegat ocijenio nedovoljno dobar. Dakle, i moja reakcija je u tome smislu bila takva da ne bi došlo do, kako bih rekao, nesporazuma oko te teme. Što se tiče odnosa prema novinarima, slažem se da je to tema za drugu priču. Evo, omaklo se ili se nije omaklo ministru bezbjednosti, nešto što je rekao. Znate kako, barem nije upao sa tenkovima ESFOR-a u redakcije čija im se uređivačka politika ne dopada, barem nije hapsio novinare, vezao ih za radijatore, ispitivao ih ko su, šta su, za koga rade, skrivaju li ovoga ili onoga, kao što smo nažalost imali situaciju da vidimo to u nekim prvim godinama poslije rata, kada je u pitanju, ne moja, politička opcija.
Hvala gospodine Tadiću. Gospođa Džambas se prijavila ponovo. Izvolite.
Oprostite gospodine Tadiću, ja sam upravo uzela primjer kako se ne smije ponašati, ovo je slučaj bio novinara, ponašati prema ženi. Ja reagiram i na to kako se ponaša prema ženi, izgledu žene. Ne može se tako ponašati niko, ni zastupnik, ni ministar, ni bilo tko. Javno reći ženi, šta nekoga briga kako neka žena izgleda, mislim, stvarno nema smisla. Ja u tom smislu reagiram. A ovaj naš Kodeks upravo to i govori. Nema se pravo vrijeđati i rasom, vjerom, nema se pravo. Samo kažem – da li će i ovi ministri i ovi svi zastupnici iz oba doma, znači ministri svi, poštovati kao kod nas, evo, recimo Kodeks 5. da ne može da vrijeđa ženu. Ako neko ima šofera, ima čuvare, ima sve oko sebe pa se malo osili, ova žena nema, bilo koja, i ona će se znati braniti. Ako mislite da ne može, ona se zna braniti. Ali ovo je najpristojniji način da se kaže da se mora reagirati, ako se žena napadne na ovaj način, temeljem njenog izgleda.
Hvala gospođo Džambas. Gospodine Babalj, jeste li se Vi prijavili? Izvolite.
Ne pridržavanje dnevnog reda. Uz uvažavanje ovoga Doma i kolegice Džambas, ja mislim da mi pričamo već petnaest minuta o nečemu što nije tema dnevnog reda. Ovaj Kodeks i njegova primjena će biti kada se završi procedura ovog Zakona. Otvaramo nepotrebne ili možda, ukoliko neko želi, potrebne stvari, da se bavimo stvarima koje ili su dobre ili nisu dobre, i svi imamo različite poglede na njih. Ja nisam slušao izjavu gospodina Mektića, ali sam slušao 32 raznorazne izjave političara i zvaničnika iz Republike Srpske i Bosne i Hercegovine, i ovdje, i ovdje, i ovdje, i Boga mi nisam nikada čuo, evo da je neko osudio te neke stvari. Znači, kada usvojimo Kodeks, hajmo se držati naših pravila, naših principa, gospodine Čolak, da ovo ne ide u nekom krivom pravcu, jer bi mogao ja spominjat sada i predsjednika svog Republike i njegovo prema ženama, pa da se i ja uvrijedim kako se on ponaša prema ženama pa da ga malo dohvatim, Mektića, pa ovog. Mislim da će nas to odvesti u neku trač partiju i da nećemo izaći, odnosno sa nekim ciljem koji ovaj Kodeks želi. I da još kažem, evo da se ne javljam za diskusiju, sa gospodinom Genjcom, što se tiče amandmana, on je tehničke prirode, znači da ne bi dolazilo do, što je rekao gospodin Genjac, predlagač sam ovog amandmana ja koji je predložio gospodin Bojić u Predstavničkom domu.
Hvala Vam gospodine Babalj. Gospodin Karamatić.
Hvala predsjedavajući.
Evo, molim Vas neka samo bude u okviru kodeksa.
Biće, biće u okviru kodeksa, znači nećemo izlaziti iz toga, iako, evo slažem se sa ovim štao je gospodin Tadić rekao. Znači, medija ima svakakvih, međutim, po meni to ne daje apsolutno nikome za pravo, pogotovo pripadnice ljepšeg spola, da vrijeđa, ili da im prijeti, ili bilo što. Znači, hajde ako je muško i nekako, ali ženosko nemojte, mislim nema smisla. Što se tiče Kodeksa, znači htio sam na tragu ovoga, znači u Komisiji za ljudska prava imali smo raspravu, bilo je dosta amandmana. Ovo je neki plod kompromisa, ovaj takođe amandman gospodina Genjca i Babalja je tehničke prirode. Mislim, u svjetlu svih ovih događanja, evo posljednih dana, da nam je potreban jedan ovakav dokument, da ga trebamo usvojiti iako ja osobno, za razliku od uvaženog kolege Podžića, nisam primjetio baš u Domu naroda da neko iskače, bilo tko, iz ovih parametara koji su u Kodeksu navedeni, evo čak i predlagač Kodeksa je govorio na sjednici da je više zbog kolega iz Zastupničkog doma, konkretno načina oblačenja, ponašanja, upadanja u riječ, evo kažem, moram iskreno priznati nisam primjedio ovdje iko ikomu da je ikada upao u riječ po bilo kojoj raspravi. Znači, ovdje se radi da trebamo pomoći kolegama iz Zastupničkog doma državnog Parlamenta da dođu na civilizacijsku razinu na kojoj smo mi. I naravno da ću podržati ovo. Hvala lijepa.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Ovim smo iscrpili raspravu. Dakle, zaključujem raspravu. I sada glasujemo o amandmanima. Prvo o Amandmanu izaslanika gospodina Babalja. 33 Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – svih 13 je bilo za, dakle nije bilo protiv ni suzdržanih. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetksa većina. Konstatiram da je amandman izaslanika gospodina Babalja usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu gospodina Halida Genjca. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje, za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – 12 je bilo ...
nije uključen mikrofon
Moramo ponoviti glasovanje. Pripremite se. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – 13 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je amandman cijenjenog izaslanika gospodina Genjca usvojen. Sada glasujemo o Prijedlogu kodeksa ponašanja zastupnika, izaslanika u Parlamentarnoj skuštini BiH zajedno s 8 amandmana iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava koji su sastavnim dijelom Prijedloga kodeksa. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – 13 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Kodeks ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH je usvojen. Prelazimo na naredu točku, to je broj 10., Ad. 10. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i policijskih službenika u operacijama potpore miru u razdoblju od 1. srpnja do 31. prosinca 2014., materijal Predsjedništva BiH Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Povjerenstvo je usvojilo Izvješće. Zastupnički dom je na 17. sjednici, održanoj 16.09.2015., usvojio Izvješće. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojega je Zajedničko povjerenstvo odredilo za izvjestitelja na Domu naroda, ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema, hvala. 34 Riječ dajem podnositelju Izvješća, ukoliko je nazočan i ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema potrebe. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga BiH i policijskih službenika u operacijama potpore miru u razdoblju od 1. srpnja do 31. prosinca 2014.godine. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – 13 je bilo za, protiv i suzdržanih, dakle, nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga BiH i policijskih službenika u operacijama potpore miru u razdoblju od 1. srpnja do 31. prosinca 2014. godine je usvojeno. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda, Ad. 11. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2014. godinu i Plan rada Neovisnog odbora za 2015. godinu
nije uključen mikrofon
Je li se traži ponovo izjašnjavanje? Nije. Dakle, konstatiram Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2014. godinu je usvojeno. Sad glasujemo o Planu rada Neovisnog odbora za 2015. godinu. Molim vas pripremite se za glasovanje. Dakle, sada je Plan rada za 2015. godinu. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa jeste od Zastupničkog doma. U čemu je problem? /kratko prekinut snimak/
Izvinjavam se, nismo glasali o Mišljenju Zajedničke komisije. 36
Ne.
Onda moramo ponoviti glasanje, jer moramo glasati o Mišljenju Zajedničke komisije, Mišljenje, Mišljenje. Komisija je nadležna bila da razmatra Izvještaj i ona je dala Izvještaj kojim ne podržava Izvještaj. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izjašnjavamo se o Mišljenju Komisije koja nije podržala Izvještaj. Prihvaćanjem Mišljenja komisije znači ne prihvatanje Izvještaja.
Ja ću zamoliti tajnika Doma, moje mišljenje kada su u pitanju zakoni da ste Vi u pravu, ali nisam siguran da ste u pravu kada su u pitanju, ali moguće je evo.
Znači, samo kada su u pitanju zakoni glasa se o negativnom mišljenju. Kada je u pitanju izvještaj, informacija, ili bilo koji drugi materijal, bez obzira što je negativno mišljenje komisije, znači kroz podsjetnik je navedeno, pročitao je predsjedavajući sve to, glasa se o tom materijalu, a ne o negativnom izvještaju. /kratko prekinut snimak/ Imamo član 104. našeg Poslovnika koji to govori kada je u pitanju zakon. Kada su u pitanju ... izvještaji ne spominje uopšte ovu negativnu proceduru. Pa, takav je Poslovnik i to je procedura, to je procedura koja je bila u nekoj prošlosti, znači praksa, praksa i u jednom i u drugom Domu je to. Znači da se o izvještajima ne glasa o negativnom mišljenju. /kratko prekinut snimak/
Mario Karamatić, pa onda gospodin Genjac, tako je po redu, po vremenu prijava. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 37 Evo, ja nas nahvali kako smo mi fini, pristojni, usvojismo Kodeks i počesmo jedan drugom upadati u riječ. Gospodo, molim vas da se pridržavate Kodeksa kog smo maloprije usvojili, da se lijepo javljate za riječ i obraćate. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Gospodin Genjac se prijavio. Izvolite gospodine Genjac.
Da sada ne otvaramo širu raspravu. Da li treba negativno mišljenje komisije koja je nadležna prije izjašnjavanja o nekom materijalu to je logika, ali da ne otvaramo sada raspravu. Pošto smo imali nesporazum ja vas molim, u ime Kluba Bošnjaka, da ponovimo glasanje, kako god hoćete, da li da se glasa prvo o Mišljenju ili o Izvještaju, kako god vi se opredjelite, ali da ponovimo glasanje. Jer mi imamo, mi dakle podržavamo Izvještaj Komisije i mi ne podržavamo Izvještaj o radu, ali Mišljenje Komisije podržavamo koje je negativno i ne podržavamo Izvještaj o radu Nezavisnog odbora. I zato, kako god, da ponovimo glasanje, molim vas. Zahvaljujem se.
Onda, evo na inzistiranje predsjednika Kluba bošnjačkog naroda, gospodina Genjca, evo ja vas molim da ponovimo glasanje. Izjašnjavamo se o Izvješću o radu Neovisnog odbora za prošlu godinu. Dakle, ponavljamo. Molim vas pokrenite mehanizam glasovanja. Dakle, od nazočnih 12 – 7 je bilo za, 4 protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 4 za, 4 protiv, iz RS-a 3 za, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, možemo konstatirati da je ovo Izvješće prihvaćeno, da je usvojeno kao i maloprije što sam konstatirao. Idemo sad na glasovanje o Planu rada Neovisnog odbora za 2015. godinu. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Dakle, od nazočnih 12 – 5 je bilo za, 2 su bila protiv i 5 je bilo suzdržanih. Iz Federacije BiH 3 za, 2 protiv i 3 suzdržana, iz RS-a 2 za, protiv nije bilo, a 2 su bila suzdržana. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. [[usaglašavanje Kolegija]] Nema suglasnosti među nama, idemo u drugi krug izjašnjavanja. Molim vas da pripremite da se možemo izjasniti u drugom krugu. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – 5 je za, 5 protiv, 2 suzdržana. Dakle, iz Federacije BiH 3 za, 4 protiv, 1 suzdržan, iz RS-a 2 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Nema opće većine. Konstatiram da Plan rada Neovisnog odbora za 2015. godinu nije primljen k znanju. 38 Prelazimo na 12. točku dnevnog reda, to je, Ad. 12. Prijedlog strategije Bosne i Hercegovine za prihvat i integraciju bh državljana koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu po osnovi Sporazuma o readmisiji i Prijedlog akcijskog plana za razdoblje 2015.-2018. godine, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Doma naroda. Ja sam izašla samo radi nekoliko stvari da bih skrenula vezano na ovu Strategiju. Dakle, Bosna i Hercegovina je imala Strategiju o reintegraciji povratnika po osnovu Sporazuma o readmisiji, ali tokom vremena i njene primjene, jer je ista donesena 2009. godine, pokazalo se nedovoljno ono što se čini po osnovu te Strategije i posebno kada je u pitanju reintegracija povratnika u mjesta odakle su oni i otišli. Vrlo značajno pitanje spram toga jeste uloga cjelokupnog sistema, odnosno institucija koja se bave povratkom osoba po osnovu Sporazuma o readmisiji i ova Strategija upravo daje odgovor na pitanja koja do sada nisu bila riješena, a to je integracija više nego povratak, jer je on manje-više bio riješen prvobitnom Strategijom, odnosno Strategijom koja je sada na snazi, a ova ima, znači, i dopunu vezano i za reintegraciju. Kada je u pitanju reintegracija, dakle pokazalo se potreba da se u cjelosti ispoštuju ljudska prava povratnika po ovim sporazumima, a imamo, podsjetit ću, 26 potpisanih sporazuma o readmisiji sa državama EU i mimo, i onih koje nisu u EU, ali za nas je najvažniji Sporazum potpisan sa EU. Ono što je sada bitno u ovoj Strategiji jeste da se uspostavlja funkcionalni, efikasan i harmoniziran sistem prihvata državljana Bosne i Hercegovine koji se vraćaju po Sporazumu o readmisiji i osigurava njihova društvena i ekonomska integracija prilikom povratka. Značaj ove Strategije u ovom trenutku jeste iz razloga što u posljednje vrijeme imamo povećan broj osoba po osnovu ovih sporazuma iz EU radi povećanog priliva, jer znamo poznate situacije sa migrantima, tako da se EU, odnosno zemlje EU koje imaju potpisan Sporazum sa Bosnom i Hercegovinom već odlučuju na korak na koji je npr. Njemačka najavila da će svim onima koji su došli u ovu državu a nije im odobren boravak, odnosno nisu dobili status azilanta, vraćati u Bosnu i Hercegovinu. Zato je veoma važno da mi upravo ovakvom jednom proširenom strategijom prihvatamo ove osobe koje se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu jer su otišle iz različitih razloga a nisu dobile taj status u državi u koju su otišli kao državi prihvata. Tako da samo vam želim reći da je u prošli četvrtak 140 osoba avionom stiglo ovdje, a to se ponavlja evo već nekoliko mjeseci, upravo kako traju ove migracije za ovolikim brojem i dolaskom naših osoba u Bosnu i Hercegovinu. Vrlo je važno da će se posebno osobama kao što su Romi, djeca bez 39 roditeljskog staranja, invalidne osobe, itd., osobe koje su u stanju, dakle, socijalne pomoći, po ovoj Strategiji pružiti adekvatna pomoć u poštivanju njihovih ljudskih prava i njihovom zbrinjavanju kada je u pitanju pravo na stanovanje, obrazovanje, socijalna zaštita itd. Evo, to je taj dokument koji upravo o tome govori pa bih zamolila zaista za podršku i ovog Doma. Hvala.
Hvala Vam gospođo ministrice. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Ima li interesa? Nema dakle prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Prijedlogu strategije. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati.
I Akcijski plan.
Da, ovo je dakle Prijedlog strategije i Akcijski plan. Od nazočnih 12 – 11 je bilo za, nije bilo protiv, 1 je bio suzdržan. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 3 za i 1 suzdržan. Dakle, postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Prijedlog strategije BiH za prihvat i integraciju bh državljana koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu po osnovi Sporazuma o readmisiji i Prijedlog akcijskog plana za razdoblje 2015.-2018. godina su usvojeni. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda, Ad. 13. Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Interresorna radna skupina za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka s ciljem realiziranja preporuka GRECO-a – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH na 9. sjednici, održanoj 16.09.2015., razmotrio je Prijedlog realizacije preporuka Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz područja financiranja političkih stranaka. U svezi s tim Zajednički kolegij na inicijativu Središnjeg izbornog povjerenstva BiH predlaže Zastupničkom domu i Domu naroda parlamentarne skupštine BiH donošenje zaključka kojim se obvezuje Interresorna radna skupina za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka s ciljem realizacije preporuka GRECO-a. Zastupnički dom je na 18. sjednici, održanoj 07.10.2015., usvojio Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Interresorna radna skupina za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH da izradi i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka s ciljem realizacije preporuka GRECO-a čiji je predlagatelj Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. 40 Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Prijedlogu zaključka. Pripremite se za glasovanje. Od nazočnih 10 – 9 je bilo za, protiv nitko, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 7 za, nije bilo protiv ni suzdržanih, iz RS-a 2 za, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram usvojili smo Zaključak kojim se obvezuje Interresorna radna skupina za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka s ciljem realizacije preporuka GRECO-a. Prelazimo na 14. točku, to je, Ad. 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH
Nije Darko glasao, ponavljamo.
Moramo ponoviti jer gospodin Babalj se nije izjasnio. Molim vas da ponovimo izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – za je bilo 10, 1 je bio protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 8 za, nitko protiv, nitko suzdržan, iz RS-a 2 za, 1 protiv i 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram usvojili smo Zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru 41 Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru u koje smo iz Doma naroda imenovali: Ognjena Tadića, Ljilju Zovko i Safeta Softića. Prelazimo na točku broj 15., to je Ad. 15. Prijedlog zaključka o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu skupinu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH je na 9. sjednici, održanoj 16.09.2015., razmotrio dopis Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost od 07.08.2015. kojim se od Parlamentarne skupštine BiH traži nominiranje predstavnika za članstvo u Radnoj skupini za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora – općina Dvor, sukladno Zaključku koji su usvojili Zastupnički dom na 14. sjednici, održanoj 13.06.2015., i Dom naroda na 7. sjednici, održanoj 15.07.2015. U vezi s tim je Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH utvrdio Prijedlog zaključka o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu skupinu radi praćenja stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora – općina Dvor u koju su iz Doma naroda predloženi: Mario Karamatić, Sifet Podžić i Dragutin Rodić. Zastupnički dom je na 18. sjednici, održanoj 07.10.2015., usvojio Prijedlog zaključka. Otvaram raspravu. Javlja li se tko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Prijedlogu zaključka. Molim vas pokrenite mehanizam glasovanja. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – svih 12 je bilo za, dakle protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 4 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram usvojili smo Zaključak o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu skupinu za praćenje stanja i aktivnosti u svezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora – općina Dvor, u koju smo iz Doma naroda imenovali: Maria Karamatića, Sifeta Podžića i Dragutina Rodića. Prelazimo na točku broj 16., Ad. 16. Imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi BiH i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva člana Ureda za razmatranje žalbi BiH i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru
Zahvaljujem predsjedavajući. Možda kasno sam reagovao, nije Vaša greška, kasno sam se prijavio. Meni u članu 93. koji reguliše pitanje Ureda za razmatranje žalbi BiH navedeno je da Ured za razmatranje žalbi ima 7 članova, od čega po 2 iz reda naroda u Bosni i Hercegovini, 1 iz reda ostalih, pri čemu su 2 člana iz reda naroda ... Republike Srpske, 4 iz reda naroda iz Federacije BiH a 1 iz reda ostalih, alternativno se bira iz jednog ili drugog entiteta. Što se tiče samog Ureda za razmatranje žalbi BiH i ova dva mjesta koja se popunjavaju ja se nadam da je Komisija vodila računa o svim ovim zahtjevima iz ovog člana. Međutim, tokom usvajanja Zakona o javnim nabavkama mi smo reagovali više puta i upozoravali, nažalost preglasani smo, i ostala su rješenja koja ja mislim da mogu dovesti do problema. Naime, uspostavljene su filijale u Mostaru i Banja Luci koje, ako jesu filijale Ureda, a jesu filijale Ureda, morale bi biti konponirane na način kako je i Ured konponiran – u etničkom, entitetskom i svakom drugom pogledu. Dakle, ako jesu filijale nečega onda moraju održavati to nešto čega jesu filijale. Ostalo je u Zakonu da se filijale osnivaju u Banja Luci i Mostaru i da 43 neće imati status pravnih lica. Naravno, i pored naših upozorenja da bi one mogle značiti podjelu Ureda na dvije entitetske jedinice i tadašnjeg objašnjavanja od strane stranaka, između ostalih i SDP-a, itd., da to neće biti tako. Zakon koji je usvojen ... ipak je, i tu preglasani smo, kaže da nadležnosti filijale određuju se prema entitetskom sjedištu ugovornog organa. Dakle, to jeste podjela Ureda za razmatranje žalbi na entitetskoj osnovi, pogotovo što je to njihova nadležnost za nabavke do 800 hiljada KM, što je najveći broj nabavki. Ja hoću da skrenem pažnju, dakle, ovim činom i ovim Zakonom uspostavljene su filijiale koje su, na neki način, Ured za razmatranje žalbi entitetski podijelile, pri tome nisu uspostavile obavezu, jer nigdje se ne govori o stastavu tih filijala, u smislu etničkog, entitetskog, nego samo da imaju 2 člana. Iz tog razloga mi ovdje u Izvještaju Komisije za Ured za razmatranje žalbi u Sarajevu imamo navedeno iz koje etničke pripadnosti i koje entitetske pripadnosti, za filijale u Banja Luci i Sarajevu mi nemamo ni koje su entitetske ni koje su etničke pripadnosti navedene. Teoretski to može u nekoj perspektivi značiti, pošto nema zakonskih ni preciziranja ni ograničenja, da recimo jedan ured može biti jednonacionalno sastavljen, jedna od ovih filijala teoretski zakon to ne sprječava. Pazite, filijale u Banja Luci i Mostaru imaju po 5 članova, zakon tako kaže, od kojih su 3 člana priznati stručnjaci upravnog prava ili upravnog postupka, a 2 su člana stručnjaci u oblasti izvođenja radova, javnih nabavki, transporta i strateškog ... i biraju se putem javnog oglasa, tačka. Ovo znači, to može biti filijala sastavljena jednonacionalno ili dvonacionalno, itd. Ja mislim da je ovo strašan propust u Zakonu, da je to isforsirano rješenje i da ovo nosi sa sobom niz opasnosti. Mislim takođe da je, ovaj, Komisija, koja je radila ovo pitanje, mogla se rukovoditi principom sastava Ureda za razmatranje žalbi BiH na način da se zadovolji i entitetski i etnički princip, mada po Zakonu zaista nije bila dužna. I sad mi imamo ovdje nešto između, ovaj, Komisija je postupila da vodi računa o nekim stvarima, o nekim možda i ne vodi, ali imamo zakonsko rješenje koje je problematično, na koje smo mi upozoravali, bilo je čak i apelacija Ustavnom sudu, ovaj. I to su sve razlozi što ću ja biti uzdržan kada je u pitanju sastav ovih komisija(?). Hvala.
Hvala Vama gospodine Genjac. Gospodin Tadić, drugi zamjenik. Izvolite gospodine Tadić.
Pa, dakle, ovo je vrlo važno, naravno, pitanje u cilju ... javnosti i ljudi koji nemaju priliku da vide sve ovo što se nalazi pred nama prije nego što dođe u „Službeni glasnik“. Ja ću samo prokomentarisati nešto što je važno da se zna. Dakle, komisija kada radi ona može da od kandidata traži ono što je zakonom dopušteno. Mi smo nedavno imali situaciju u vezi sa Zakonom o ombudsmenu i izborom ombudsmena BiH, dakle, gdje jednostavno ste u obavezi da postavite to pitanje potencijalnim kandidatima. Ukoliko zakonom nije precizirano da mora biti ove ili one vrste sastava u nekoj komisiji kao što je to slučaj za Mostar ili za Banja Luku, kao odbora za, Kancelarije za razmatranje žalbi, filijale, onda vi ne možete da postavite to pitanje u konkursu, jer, mislim, dovodite ljude u situaciju da se izjašnjavaju o onome što zakon od njih ne traži. Dakle, to bi bilo nedopustivo ponašanje. Ali isto tako treba pozdraviti što je upravo ova Komisija, koja je birala ove ljude, ja po imenima sebi dajem za pravo, neću pominjati ni jedno ime da ne bih izazvao reakcije nekog od pojedinaca koji se možda drugačije osjeća, dakle, ali ja po imenima mogu da vidim da ovdje postoji zastupljenost konstitutivnih naroda, dakle, tako da 44 samo radi javnosti to govorim, s tim, evo slažem se sa gospodinom Genjcem, dakle s obzirom da su u pitanju organi koji su vezani za nivo Bosne i Hercegovine ovo pitanje treba dosljedno tretirati, pa i o ovome samom Zakonu. I možda nije loše da se već za sljedeću sjednicu pripremi izmjene i dopune Zakona, koja, dakle, ne mora biti po hitnom postupku imajući u vidu da su ovi ljudi, na koliko, 5 godina, čini mi se, ovaj, kad je mandat u pitanju. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadiću. Nema više prijavljenih. Dakle, zatvaram raspravu. Sad glasujemo o imenovanju 2 člana Ureda za razmatranje žalbi BiH i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru u skladu s Prijedlogom liste uspješnih kandidata za imenovanje Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati sad. Od nazočnih 13 – 11 je bilo za, protiv niko, suzdržana 2. Iz Federacije BiH 6 za i 2 suzdržana, iz RS-a 5 za, niko suzdržan, niko protiv. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo imenovali Jelenu Gotovac za članicu Ureda za razmatranje žalbi u Sarajevu, na mjesto stručnjaka upravnog prava i/ili upravnog postupka, iz reda naroda u Bosni i Hercegovini iz Republike Srpske, Draganu Šobot za članicu Ureda za razmatranje žalbi u Sarajevu, na mjesto stručnjaka u području izvođenja radova, javnih nabava, transporta i strateškog upravljanja, Slavišu Bjelogrlića, Samira Buljinu i Mirjanu Antunović za člana Ureda za razmatranje žalbi u podružnici Mostar, na mjesto stručnjaka upravnog prava i/ili upravnog postupka, Radomir Pašića, Arifa Nanića i Marka Kolobarića za članove Ureda za razmatranje žalbi u podružnici Banja Luka, na mjesto stručnjaka upravnog prava i/ili upravnog postupka, Tomislava Ćužića i Almu Salkić-Mijić za članove Ureda za razmatranje žalbi u podružnici Mostar, na mjesto stručnjaka u području izvođenja radova, javnih nabava, transporta i strateškog upravljanja, Ismeta Bećiragića i Dragan Ilića za članove Ureda za razmatranje žalbi u podružnici Banja Luka, na mjesto stručnjaka u području izvođenja radova, javnih nabava, transporta i strateškog upravljanja. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, ugovora, Protokola i Konvencije. Ja ću biti slobodan i predložiti opet da objedinom raspravu i izjašnjenje o točkama od 17. do 25., uključujući i točku 25 dnevnog reda, ako, naravno, nema drugačijih mišljenja. Prijavio se je gospodin Radmanović. Dajem mu riječ, izvolite gospodine Radmanoviću.
Gospodine predsjedavajući. Javljam se da na neki način uozbiljimo raspravu u ovom Domu, reći ću vam zašto. Skoro tri sata vodimo raspravu o 16 tačaka dnevnog reda. Sad smo spremni 9 tačaka dnevnog reda, kao da su potpuno nevažne, da usvojimo za minut. Dakle, ja hoću u ime komisije, kojom predsjedavam koja vam ovo predlaže, da kažem da se radi o vrlo važnih 9 tačaka dnevnog reda, dakle o pet sporazuma, o dva ugovora, o jednom protokolu, jednoj konvenciji, međudržavnim 45 aktima i neko ko bude čitao zapisnike misliće da je ovo potpuno nevažno u odnosu na neke ad hoc komisije, a nije nevažno. Dakle, Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku predlaže ovom Domu da da saglasnost za ratifikaciju, jer bez ovog našeg stava ne mogu se ovi akti ni završiti. Mislim da u planiranju sjednica ubuduće treba voditi računa o ovome. Dakle, nemam ništa protiv da usvojimo sve zajedno, ali da oni koji prate sjednicu i delegati ovdje znaju o kakvim se aktima radi. Hvala.
Hvala Vama gospodine Radmanoviću. Ima li još prijavljenih? Dobro, evo rasprava je već otvorena. Dakle, mi smo jutros na Kolegiju, evo odlučili da idemo ovako, pa ćemo se sad izjasniti o ovom prijedlogu, dakle, da glasujemo o davanju suglasnosti na ratifikaciju sporazuma, ugovora, Protokola i Konvencije, od 17. do 25. točke, uključujući i 25. točku. Možemo li, dakle evo, o ovom prijedlogu kako smo se, kako sam maloprije rekao izjasnit se? Oko objedinjene rasprave, možemo? Hvala. Od nazočnih 12 – 12 je bilo za, nije bilo protiv, ni sudzržanih. Iz Federacije BiH 7 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, ovaj prijedlog je usvojen. Ad. 17. – Ad 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, ugovora, Protokola i Konvencije Dobili ste Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carinu, promet i veze. Sad dajem riječ gospodinu Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva.
nije uključen mikrofon
Eh, pa dobro, Vi ste, dakle, već rekli prije nego sam Vas ja za to i proizvao. U redu je, hvala Vam. Otvaram raspravu sad o samim sporazumima, ugovorima, Protokolu i Konvenciji. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, ugovora, Protokola i Konvencije iz točke, od 17. do 25., uključujući i točku 25. današnjeg dnevnog reda. 46 Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – 12 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 7 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram, dali smo suglasnost za ratificiranje sporazuma, ugovora, Protokola i Konvecije iz točke od 17. do 25., uključujući i točku 25. dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo, konstatiram da smo time okončali 10. sjednicu Doma naroda. Zaključujem rad 10. sjednice. O datumu održavanja sljedeće sjednice naravno da ćete biti obaviješteni, a sljedećom sjednicom predsjedaće moj uvaženi kolega Ognjen Tadić, jer je došlo vrijeme, jednostavno 8 mjeseci je prošlo. Ja mu u svakom slučaju želim uspješno predsjedanje a vjerujem da se i vi pridružujete mojim željama. Hvala vam lijepo. Sjednica završena u 13:55 sati.