Vraćam se na početak, poštovani predsjedniče HS-a, poštovani zastupnici. Nastavno na cjelokupnu situaciji u RH, uzrokovanom pandemijom koronavirusa, COVID-19 te poduzete mjere za zaštitu pučanstva Odlukom Nacionalnog stožera civilne zaštite o zabrani održavanja svih športskih natjecanja, uključivo i treninga, sektor športa u RH prateći sudbinu i drugih segmenata i sastavnica društva našao se u velikim i brojnim problemima. Sagledavajući i cjelokupnu situaciju, a s ciljem pomoći hrvatskom športu, Vlada RH je na sjednici održanoj 9. travnja ove godine donijela Zaključak kojim su utvrđene mjere pomoći u sustavu športa uslijed epidemije koronavirusa. Navedenim se mjerama definirala pomoć kako bi se zaštitila supstanca koju čine ljudi na svojim radnim mjestima te kako bi se osigurala regularnost natjecanja kako u ovoj, tako i u idućoj sezoni. Problemi za čije rješenje je potrebna žurna intervencija u Zakonu o športu kako bi se isti mogli otkloniti, očituju se u dva osnovna pravca. Žurna intervencija u Zakonu o športu kako bi se isti mogli otkloniti, očituju se u dva osnovna pravca. Prvo je upitnost zakonskog završetka natjecateljske sezone 2019./2020. kao i postupak mogućih i očekivanih izmjena sustava natjecanja za natjecateljsku sezonu 2020./2021. Naime, prema postojećem Zakonu o sportu u čl. 61. st. 1. i 2. definirano je tko, na koji način te u kojim rokovima donosi sustav natjecanja u pojedinom športu. Ono što je u ovoj situaciji u kojoj se trenutno nalazimo te kada se još uvijek ne vidi brzi izlaz, brzi kraj pandemije je upitno jest da se sustav natjecanja mora donijeti najkasnije godinu dana prije početka sezone za koju se donosi te nije definirana mogućnost promjene sustava natjecanja odnosno njegov prijevremeni završetak. Također je upitna mogućnost sastanka tijela Nacionalnog saveza koja može donijeti navedene odluke, a to je uglavnom skupština. Definiranjem novih odredbi, otvara se mogućnost mijenjanja sustava natjecanja u slučaju izvanrednih okolnosti te se skraćuje rok donošenja sustava natjecanja i propozicija za sezonu koja slijedi, a isto tako se omogućava da umjesto skupštine, tijela Nacionalnog saveza odlukom može donijeti i izvršno tijelo, odnosno izvršni odbor. Naravno, to se sve odnosi na izvanredne situacije u kojima se trenutno Hrvatska nalazi. Za donošenje odluka o sustavu natjecanja prema novom sustavu, zaduženi su nacionalni savezu uz odobrenje Središnjeg državnog ureda za šport, a prema prethodnom pribavljenom mišljenju Hrvatskog olimpijskog, Hrvatskog paraolimpijskog i Hrvatskog olimpijskog saveza gluhih. Druga intervencija u Zakonu o sportu odnosi se na osiguravanje zakonske mogućnosti neposredne potpore Središnjeg državnog ureda za šport klubovima čija je opstojnost ugrožena i dovedena u pitanje. Veliki broj sportskih udruga, a usudio bih se reći da je riječ o skoro svim klubovima koji zbog gubitka vlastitih prihoda od osnovne djelatnosti, a to su članarine, sponzori, prodaja suvenira i ulaznica, a mnogima se smanjuju i prihodi jedinica lokalne uprave, nemaju mogućnost isplate plaća svojim radnicima te im jedino preostaje davanje otkaza. Kada govorimo o radnicima, a tu se, prije svega misli na trenere, voditelje, stručne voditelje, instruktore, fizioterapeute, neophodno administrativno i tehničko osoblje, upravo te navedene osobe čine uz športaše i bit športa. Nikako ne smijemo zaboraviti da se godišnje više od 120 tisuća djece, mladih i djece i mladih, bavi nekom vrstom športa te da ti ljudi kojima pokušavamo osigurati sredstva za plaće su upravo uz onaj stručni dio, u dobroj mjeri i odgajaju našu djecu. Dopunom, dakle, čl. 74. predlaže se odredba kojom se omogućava Središnjem državnom uredu za šport dodjela potpore za očuvanje radnih mjesta u slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje ugrožavaju život i zdravlje građana. Ta će se neposredna pomoć očitovati u osiguranju minimalnih plaća navedenih radnika u sportskim udrugama, zajednicama i savezima, istovjetno već usvojenim mjerama Vlade RH u vidu pomoći za iste namjene hrvatskom gospodarstvu. Mjere potpore se dakle odnose isključivo za očuvanje radnih mjesta, dok će se iznos, trajanje potpore i dodatni kriteriji definirati odlukom koju donosi Središnji državni ured za šport, nakon usvajanja Zakona o dopunama Zakona o sportu sukladno zakonu i drugim aktima Vlade kojima se definiraju mjere. Uvjet je za dobivanje ovih poticaja, da su radnici za koje se potpora traži zaposleni na određeno ili neodređeno vrijeme, da im sredstva za istu namjenu nisu osigurana iz drugih javnih izvora i da ispunjavaju zakonske uvjete za rad. Vlada RH na svojoj sjednici, kao što sam rekao od 9. travnja 2020. g. usvojila i podnosi HS-u Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu, s konačnim prijedlogom zakona za hitni postupak. Poštovani predsjedniče Sabora. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici molim vas da podržite ovaj Zakon o dopunama Zakona o sportu kako bi se što prije utvrdila pravna osnova potpore klubovima jer se već događaju procesi koji svakako nisu dobri i koji mogu imati ozbiljne posljedice za budućnost hrvatskog sporta kojim se svi tako ponosimo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo 5 replika, prvi je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Državni tajniče, ova kriza također pokaziva kako je se do sada krivo radilo u sportu, kako je se ulagala sredstva u projekte koji nisu razvijale sport, poglavito na ruralnim područjima, to su 2/3 RH, gdje nije bio omogućen sport, bavljenje sportom, nije bilo infrastrukture, poglavito za djecu i amatere nego se je ulagalo u gigantske projekte koje će hrvatska država, lokalne samouprave, plaćati još godinama, to je šta je bio problem sa gradnjom sportskih dvorana koje nisu rentabilne, velikih sportskih dvorana i to ćemo još plaćati godinama, to su napravljene štete, a poglavito su štete napravljene za našu djecu na ruralnim područjima, lokalne samouprave nemaju mogućnosti ovaj to plaćati, tako da većina djece u RH na ruralnim područjima osim u … [[Govornik se ne razumije]] većim gradovima ne znaju kako izgleda dvorana i kako izgleda parket [[Upadica: Hvala vam]] Prema tome, ovaj današnja kriza će pokazati i ova rasprava [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] koliki imamo problema u sportu krivim vođenjem sporta. Hvala.
Izvolite odgovor. Želite? Ako ne želite ne morate, ali možete. Imate jednu minutu.
Zahvaljujem. Poštovani g. zastupniče, upravo zahvaljujući ovoj Vladi odnosno ovom sazivu sabora, prošle godine su se dogodile dvije dobre stvari za hrvatski šport, perspektivno za budućnost. Pokrenut je proces informatizacije cjelokupnog sustava športa na temelju kojega odnosno kad on bude napunjen imat ćemo kompletno pregled sliku cjelokupnog stanja u športu, pa i športske infrastrukture i namjera je da se grade upravo, da se disperziraju lokalni odnosno sportski objekti po RH kako bi se RH ravnomjerno u tom smislu razvijala. I drugo, donešen je zakon, donešen je Nacionalni program sporta koji također daje nama u Središnjem državnom uredu za šport slijedom toga naravno i Vladi RH određene obveze upravo u ovom pravcu o kojem ste vi govorili i to je ono što smo i mi osjetili i vidimo kao jedan problem, a to je ponavljam, ravnomjerna, u stvari osiguravanje ravnomjernih uvjeta [[Upadica: Hvala]] svim našim građanima za bavljenje športom.
Idemo na drugu repliku, kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, naravno da je ovaj prijedlog dobar i sam sam zajedno sa predstavnicima riječkog sportskog saveza razgovarao u proteklim tjednima i tražili rješenja kako osigurati da sport izađe iz ove krize koja će sigurno biti teška, pogotovo, uvijek kad govorimo o sportu mislimo na vrhunske sportaše, a ovdje je zapravo ključno kako omogućiti mladima da se u većoj mjeri bave sportom, pa stoga podržavam ovaj prijedlog. Jedno pitanje koje me zanima, da li razmatrate da se sredstva Hrvatskog olimpijskog odbora namijenjena za Olimpijske igre ove godine također preusmjere obzirom da Olimpijskih igara neće biti? I drugo, što činite da se što prije razriješi problem treniranja vrhunskih sportaša, pogotovo u individualnim sportovima koji bi mogli početi odmah baviti se svojim trenežnim procesom? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče, ovo je, oba pitanja doista imaju, doista su aktuelna. Što se tiče sredstava koja su bila predviđena ove godine za HOO odnosno za Hrvatski paraolimpijski odbor za i Olimpijske igre i za Paraolimpijske igre su ovog momenta, neću reći zamrznuta, ali, ali mi ne znamo činjenično stanje šta se događa sa punjenjem proračuna po pitanju igara na sreću jer, jer se alimentiraju sredstva za te namjene iz igara za sreću. Mi smo tražili od Ministarstva financija jednu procjenu za prva 3, pa za prvih 6 mjeseci odnosno do kraja godine kako će biti. Osobno smatram da će ta sredstva biti bitno smanjena i da će već tu biti u stvari odgovor na vaše pitanje, neće se sredstva moći utrošiti jer ih naprosto neće biti. A što se tiče treninga, mi smo u stalnom kontaktu sa Nacionalnim stožerom civilne zaštite i predložili smo nekoliko mjera i mislim da upravo danas bi trebali nakon, u popodnevnim satima, nakon, nakon ove sjednice u stvari definirati koji su to [[Upadica: Hvala vam]] kriteriji odnosno načini kako bi se ponovo pokrenuo trening sporta.
Kolega Sladoljev, izvolite.
Fala. Poštovani državni tajniče, dakle smatram također da su ove izmjene zakona tj. zakon, nužne da hrvatski sport kao dio nacionalnog identiteta ne smije ovaj skroz utihnuti jer ova kriza će ga pogoditi, dakle definitivno. Međutim, ova kriza koja nam slijedi ogolila je sve politike, pa i politike prema sportu. Vi ste dugo u sportu, pa mi odgovorite na pitanje što se tiče sportske televizije i gubici, dakle sportske televizije su oko 80 milijuna kuna, dakle ko će platiti, dakle te gubitke i da li su te, te milijune kuna koje smo izgubili na jednom takvom propalom, dakle projektu, da li su oni oštetili hrvatski sport i možda da smo racionalnije upravljali s tim novcima možda ne bi ni trebali donijeti ovaj zakon jer bi imali dovoljno novaca za naše trenere i ostale djelatnike sportske?
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. zastupniče, sportska televizija jest po nama u Središnjem državnom uredu za šport općenito u športu, hrvatskom športu potrebna. Dakle, da, da to raspravimo da li je ona nama potrebna i potrebna je, potrebna nam je. Činjenica je da su se možda u, u njezinom formiranju i razvoju možda i dogodile određene, određeni propusti koji su se možda mogli i na neki drugi način definirati. Nažalost, mi smo krenuli u jedan proces neposredno pošto sam ja došao za državnog tajnika u Središnji državni ured za šport sa raščišćavanjem odnosno rješavanjem problema sportske televizije, međutim eto nepunih mjesec dana nakon što sam imenovan državnim tajnikom dogodili su se ovi problemi sa koronavirusom, dogodili su se i nekakvi drugi prioriteti, ali zasigurno čim ovo mine, sportska televizija će biti jedna od glavnih tema, naravno da će biti tada, da ćete i vi kao najviše zakonodavno tijelo o svemu biti upoznati.
Kolega Mikulić izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Apsolutno podržavam ove mjere koje ste vi u svom izlaganju iznijeli koje donosimo i koje će pomoći i da se prije reguliranja natjecateljskih sezona, ali pri financijskom pomoći kroz naknade našim trenerima. No jednako tako svjestan sam kako su naši sportaši postali pomalo nestrpljivi, pogotovo oni profesionalni što mogu shvatiti jer i svi sami smo također u sličnoj situaciji. Javljaju se poneke ideje za što skorijem povratku i na borilišta, terena, dvorane i sl. i svjestan sam da pri donošenju ovakvih odluka treba biti i mudar i ako uopće do nje dođe jer ipak zdravlje i životi ljudi su vrjedniji od svakog pojedinca i svake potencijalne medalje. No ono što me zanima, a mediji o tome već naveliko pišu, što se radi i nadzire li se rješenje po pitanju održavanja barem onih grupnih trening na dobrobit naših sportaša?
Hvala. Izvolite odgovor.
… [[Govornik naknadno uključen.]] a evo ponovit ću da pri kraju je završni projekt odnosno završni hodogram svih aktivnosti koje bi se trebale dogoditi odnosno svih predradnji koje bi se trebale dogoditi da bi se mogla konačno otvoriti ta mogućnost slobodnih treninga, prije svega sportašima koji se nalaze na otvorenom prostoru, veslači, atletičari zatim i naravno sportaši koji mogu obavljati na velikom prostoru sportske aktivnosti kao što su nogometaši gdje se može ostvariti ta socijalna distanca. Ali naravno da u prioritetnom nekakvom fokusu su nam vrhunski sportaši odnosno sportaši prvi i druge kategorije kojih je negdje oko 500, 600 u RH i to ćemo zajedno sa gradskim sportskim savezima odnosno županijskim stožerima civilne zaštite utvrditi koje su to lokacije na kojima bi se mogli nesmetano odvijati ti trenižni procesi, a mislim da će to idući tjedan krenuti.
Hvala. Kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo ja ću malo promijeniti svoju repliku budući na raspravu koja se dogodila prije dvije replike. Ja isto podržavam ove mjere i ovo što sada donosimo i smatram da je to nužno, ali o tome ću govoriti u ime kluba, ali bi se malo vratio na Sportsku televiziju. Dakle, vrlo je važno naglasiti ovdje da su ti gubici veći od 80 milijuna kuna, dakle gubici od 80 milijuna kuna su bili prije dvije godine. Danas je to sigurno preko 100 milijuna dinamikom koja se dešava zadnjih 7, 8 godina i to je problem. Dakle, Sportska televizija treba, ali treba razgovarati o konceptu i kako je došlo do ovoga do čega je došlo. Gospodine državni tajniče to što ste vi zadnjih par mjeseci državni tajnik ne mijenja činjenicu da vaš ured taj problem nije riješio zadnje tri godine. Dakle, mi smo prvi puta o problemu Sportske televizije u ovom Visokom domu govorili 2014. Godine kada su gubici bili 20 milijuna kuna i ništa se nije poduzimalo, danas su preko 100. Ali mogu i kasnije nastaviti. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ne mogu sada govoriti točno o iznosu gubitaka, ja mislim da su oni i osjetno manji jer u međuvremenu se nešto i otplaćivalo iz vlastitih prihoda odnosno koliko ja imam informacije HOO u tom plaćanju odnosno vraćanju tih dugova pomaže i Međunarodni olimpijski odbor, ne znam temeljem kojih odluka odnosno kojih to je pitanje ustvari za HOO, međutim zaista Sportska televizija odnosno rješenje za Sportsku televiziju traži se i u okviru nekoliko ministarstava. Tu je i Ministarstvo kulture i Ministarstvo obrazovanja, tu je sada i Središnji državni ured za sport i probat ćemo pronaći za budućnost najbolje rješenje, a naravno onda kroz to rješenje u budućnosti vidjet ćemo što se je to događalo i u prošlosti. Hvala.
Došli smo do kraja s replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Onda prelazimo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dvojica zastupnika kolega Sladoljev i kolega Bulj. Prvi će kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle, niko u ovoj sabornici vjerojatno neće biti protiv ovog zakona, mi smatramo da je ovaj zakon nužan, da je on dobar, da se mora donijeti zakonska regulativa o odgodi natjecanja i da oni djelatnici koji rade u hrvatskom sportu, pogotovo oni na nižim razinama moraju ostati na svojim radnim mjestima jer je sport dio nacionalnog identiteta, jer je sport u Hrvatskoj jedna od najvažnijih djelatnosti jer je on puno širi od onoga što vidim ona televiziji. Ovdje se radi i o školskom sportu, o rekreativnom sportu i smatramo da su ove izmjene tj. ovaj zakon nužan. Međutim, kao što je ova kriza sa virusom razgolitila mnoge politike, razgolitila je politiku dosadašnju prema sportu, pogotovo što se tiče ulaganja u infrastrukturu, u sportske objekte. I mi sada dolazimo do ovih zakona kojima pomažemo djelatnicima, dakle kriza je velika svaka kuna je bitna, a trošili smo neracionalno. Ja sam već prije u saborskoj raspravi spominjao Sportsku televiziju, samo jedan podatak me frapirao da je u 2015. HOO za Sportsku televiziju više uplatio za Sportsku televiziju nego za najtrofejniji hrvatski sport, a to je hrvatska atletika. Dakle HOO je bio važniji jedan propali projekt nego hrvatska atletika, najtrofejniji sport u RH. I to je samo jedna sitna stavka kako se odnosilo prema hrvatskom sportu. Ja u ovih minutu i par minuta mogu nabrojati tri dubioze ulaganja u sportsku infrastrukturu na lokalnoj razini na nacionalnoj razini gdje smo mogli imati stotine i stotine školskih dvorana, a danas ih nemamo. Evo samo jedan primjer škola u kojoj ja radim Osnovna škola Ante Kovačić koji ima tisuću učenika u kojoj sam radio koja radi u tri smjene nema adekvatnu sportsku dvoranu. A s druge strane mi imamo Arenu dakle koju plaćamo milijune i milijune kuna, a za tu dakle arenu, koja većina dakle većinom godine zjapi prazna, dakle mogli smo dobiti stotine školskih dvorana di bi naša djeca vježbala. Nitko nije npr. odgovarao sa Maksimirskim stadionom, dakle mi zapravo nemamo cifru koliko je novaca uloženo u Maksimirski stadion. Neki tvrde da je to 500, 600, neki 700 milijuna kuna i onda otiđete van i otiđete na utakmicu u Budimpeštu i vidite da postoji stadion sa 30 tisuća ljudi, natkriven, koji je 4 puta manje skuplji nego Maksimirski stadion. Takvih primjera ima bezbroj, dakle, stotine i stotine i mi sad dolazimo do toga da se mi borimo za sportske djelatnike kako oni ne bi ostali bez posla. Dakle milijuni kuna su se krivo ulagali, neracionalno, bez cost benefit analize i mi dolazimo do toga da sad moramo spašavati radna mjesta. Dakle mi ćemo podržati ovaj zakon, ali ćemo uvijek upozoravati na nepravilnosti i da se kriza ne smije prelamati na onim malim ljudima, u onim selima gdje djeca nemaju gdje vježbati. Kolega Bulj.
Sada će nastaviti kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi tajniče sa svojim suradnikom, kolegice i kolege, poštovani građani, državljani RH, poštovani sportaši koji ovo sada pratite. Činjenica je da je sport također, u korona krizi je možda najviše udaren, poglavito sportaše zbog toga što nemaju mogućnosti se baviti svojim životnim pozivom, a i svi ljudi koji se bave sportom, a poglavito od naše djece pa do amatera koji su to svakodnevno prakticirali. Međutim, vjerojatno će se naći načini i modeli bar da se osnovne sportske djelatnosti zažive, poglavito za ljude kojima je to i profesija. O ovom zakonu smo rekli sve što je u interesu, da se sad premoste problemi unutar sporta, treba podržati i o tome ne treba puno uopće raspravljati, ali moramo sada čuti, tj. moramo doći do analize što se događalo i što se radilo u sportu i što je sport napravio poglavito po pitanju infrastrukture. Meni je drago da će se unutar sportskih saveza se osigurati plaće za djelatnike koji rade i koji naravno, moraju od nečega živjeti, međutim, kad govorimo o sportu i sportskoj infrastrukturi, tu stvarno je vapaj do neba. Poglavito na područjima, ruralnim područjima, 2/3 Hrvatske brojni je, brojne lokalne samouprave ne da nemaju mogućnosti, da imaju sportske objekte, nego nemaju mogućnosti jednostavno da imaju bilo kakvu infrastrukturu i da omoguće svojoj djeci da ... [[Govornik se ne razumije.]] žive. Jedan od demografskih problema koji se događa u RH je taj problem jer djeca nisu osigurana, ni dječji vrtići mogućnost da idu mlađa djeca, a kamoli da imaju nekakvo sportski sadržaj. A ja bih se samo prisjetio koliko smo grešaka radili u sportu. Sjećate se rukometnog svjetskog prvenstva? Tada je pompozno Ivo Sanader najavio javno privatno partnerstvo za gradnje pompozne dvorane od splitske arene, od splitske Lore do Arene u Zagrebu, Varaždina, Osijeka, svih, Zadru, Višnjika, međutim, sve su te sportske dvorane postale teret. Prije svega, lokalnim samoupravama koje ne mogu iznaći rješenje jer su oni bili jamac, jamstvo, a i država, bili su jamci u tom, izgradnji tih dvorana koje zjape prazne. Jer nisu rentabilne, nemamo sadržaja, dok u isto vrime djeca u 2/3 RH nemaju apsolutno mogućnosti vidjeti dvoranu koja ima parket, koja ima uredne koševe, koja ima, bilo kakav način bavljenja sportom. Od te pompoznosti, samoreklamerstva unutar sporta, privatiziranja sporta u svoju političku promociju dovedeno je da je ono osnovno za što sport služi, a to je da se aktiviraju naša djeca, da se počnemo baviti amaterski zbog zdravlja, sportom, međutim, sve je otišlo, taj novac je otišao u krivo, otišao je na način da je taj novac zloupotrebljen u osobne PR-ove kad su se organizirali velika događanja i sada, primjera Split, ima obavezu vraćanja tog kredita u milijunskim iznosima. 50 milijuna eura do Zagreba koji je problemu također. Kako dalje? Sad se postavlja pitanje, da ovdje moramo podvući crtu. Spominjana je sportska televizija, naravno da je potrebna Hrvatskoj sportska televizija, poglavito da se promiču manji sportovi i to triba podržati. Ali 80 milijuna, meni nikako Mateša nije jasan evo, koji vodi Olimpijski savez. On nikad do sada nije odgovorio zbog čega 80 milijuna ima ta televizija. Ta televizija je potrebna. Nitko nije protiv televizije jer tu treba promicati sportove koji su manje popularni i od nogometa i od ostalih sportova koje mi aktivno pratimo. I manjih klubova, manjih sredina koje treba promicati i govoriti i o važnosti sporta, a naravno da ta televizija mora imati taj. Međutim, je li 80 milijuna kuna dug koji je opravdan? Međutim, predsjednik Olimpijskog saveza faraonski, jer tako je to postavljeno u RH, tako je postavljeno, nikome on ne odgovara za to. Nitko mu ne odgovara. Ali ispaštaju lokalne samouprave. Ispašta moj sinjski junak, moj sinjski alkar, ispaštaju mali klubovi, ispaštaju djeca u školama jer nemaju, ne dvorane, u područnim školama nemaju bilo kakav sredstvo za bavljenje sportom. Da mogu baš u učionici se baviti se sportom, a kamoli da imaju stručne ljude i kadrove da ih se mogu baviti sportom. Pa to se ne smije, to je se dogodilo, harakiri je napravljena zbog političkih PR-ova od Ive Sanadera, svih, ne mogu ja sad …/nerazumljivo/… politički harakiri je se napravio kako bi se u svečanim ložama naslikavali, pili šampanjce, nazdravljali i rugali se cinično hrvatskim ljudima, ali ovdje triba zahvaliti hrvatskom sportu koji je najveći promotor RH, od nogometne reprezentacije, rukometne, svi su ti sportaši zaslužili. Međutim, primarno je se zaboravilo, a primarno je da se ulaže u našu djecu, u naše amatere, u manje klubove, u manje sportove i da svaki čovjek, svako dijete ima mogućnost bavljenja sportom. Hvala.
Idemo na drugu raspravu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Domagoj Mikulić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, od kad je krajem siječnja Svjetska zdravstvena organizacija proglasila epidemiju Covid-19 poznatiju kao korona virus, koja je zbog velike brzine širenja i velikog broja nepoznanica u svezi virusa prerasla u globalnu pandemiju koja nije zaobišla ni Hrvatsku i bilježimo određeni broj zaraženih sugrađana, pa i umrlih. Svi zajedno smo se našli u situaciji i svojevrsnoj izolaciji koja je bitno promijenila svakodnevni način života na koji smo navikli. Vjerujem da nam svima nedostaju aktivnosti u kojima smo najviše uživali, koje su sada neostvarive, a među njima zasigurno na vrhu su i one sportske, da li kao sudionici ili pak kao samo gledatelji. No, zdravlje i ljudski životi svima nam trebaju biti na prvom mjestu. Ipak će se nogomet, košarka, rukomet i svi oni ostali sportovi igrati nakon što svi zajedno pobijedimo korona virus. Stoga je pohvalna brza reakcija Stožera civilne zaštite i svih ostalih službi koje su donijele odluku o mjerama ograničavanja društvenih okupljanja, pa tako i održavanja sportskih događanja koliko god nam ona teška bila. Ovom odlukom sport se našao u novoj situaciji, snažno je pogođen sa velikim problemima i to ne samo u RH, već u cijelom svijetu. Najveći svjetski sportski kolektivi su se također našli u ogromnim problemima. Natjecanja su odgođena, dio se neće održati ove godine, problem se osim sa ovim aktualnima javlja i sa novim natjecateljskim sezonama u gotovo svim sportovima i upravo vođeni tim problemom Središnji državni ured za sport i Vlada RH žele izaći u susret svim sportskim kolektivima te uvodi dvije izmjene unutar ovoga zakona u člancima 64. i 71. Prva izmjena Zakona o sportu se odnosi na uklanjanje rokova, pridonošenju ili usvajanju novog sustava natjecanja u trenucima nastupanja posebnih okolnosti kakva ova današnja sigurno jest, koja se nije mogla predvidjeti i na nju se nije moglo utjecati, a ugrožava prvenstveno živote i zdravlje ljudi, ali i imovinu, okoliš, gospodarsku aktivnost. Ovim prijedlogom zakona predlaže se da nadležno tijelo državne uprave za sport daje suglasnost na novi sustav natjecanja bez obzira na vremenski rok ali uz mišljenje Hrvatskog olimpijskog odbora i Hrvatskog paraolimpijskog odbora. Kako bi se dala maksimalna podrška očuvanju radnih mjesta u sportu koji je od velikog značaja za RH druga izmjena odnosi se na potpore očuvanju radnih mjesta u pravnim osobama u sustavu sporta. Prenamjenom sredstava koja su bila rezervirana za natječaje koji su u ovim izvanrednim okolnostima obustavljeni osigurano je 40 milijuna pomoći sportskim klubovima koji za vrijeme epidemije korona virusa ne mogu djelovati. Ovim izmjenama propisujemo da se čelniku tijela državne uprave nadležnom za sport daje mogućnost da dodjeli potporu za očuvanje radnih mjesta u slučajevima da su radnici za koje se potpora traži zaposleni na određeno ili neodređeno vrijeme, da im sredstva za istu namjenu nisu osigurana iz nekih drugih javnih izvora i da ispunjavaju uvjete za radno mjesto sukladno ovom zakonu i propisima o radu. Trenutne procjene su da govorimo oko gotovo 3.000 radnika, sportskih djelatnika, trenera za koje će trebati osigurati naknadu. Tako da bi naknada plaće za mjesec ožujak u maksimalnom iznosu bila 3.250 kuna po zaposlenom radniku u punom radnom vremenu odnosno srazmjerno dio po radniku prema broju sati u nepunom radnom vremenu. Dok bi za mjesec travanj i svibanj taj maksimalni iznos trebao iznosi 4.000 kuna po radniku odnosno manji dio za ovaj srazmjerni dio. Vjerujem da nitko od nas nije očekivao ovakav razvoj natjecateljske sezone, nitko sa sigurnošću ne može reći što nas čeka u budućnosti, ali dok se naša Vlada, naše službe, Stožer civilne zaštite, naši liječnici volonteri, policija bori sa virusom ovom mjerom želi se pomoći sustavu sporta u RH, želi se sačuvati radna mjesta uslijed ove velike epidemije korona virusa i što bolje pripremiti za razdoblje nakon same epidemije na dobrobit svih naših sportaša, sportskih djelatnika, trenera, sportskih kolektiva u cijelosti. Nastavno na sve ovo iznešeno, Klub HDZ-a će podržati Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o sportu. Hvala.
Hvala vama. Idemo sad na Klub zastupnika GLAS-a, poštovani kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Odmah na početku želim najaviti da će Klub GLAS-a podržati ovaj Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o sportu i to iz čitavog niza razloga. Naravno, osnovni razlog je to što nitko od nas nije mogao predvidjeti ovakav tijek situacije koja bitno ugrožava čitav niz djelatnosti, rekao bih gotovo sve, pa onda i sport. I u tom smislu treba reagirati, ali treba reagirati naravno i kod drugih. Volio bih da ovako promptnu reakciju i kvalitetnu reakciju imamo i kad je riječ recimo o sektoru kulture jer u ovoj situaciji čitav niz udruga ne samo dakle sportskih doveden je na rub, rub opstanka i ako se uništi ta infrastruktura socijalnog kapitala nju će biti jako, jako teško kasnije obnoviti. Naravno, jedan od najvažnijih dijelova te infrastrukture je ljudski kadar. Kada je riječ o sportskim udrugama, iznimno je važno da sagledamo važnost onoga čime se one bave, upravo polazeći od činjenice da naše škole u sklopu kurikula zdravstvenog i tjelesnog odgoja imaju kritično malu satnicu. S jedne strane upozoravamo ili barem to rade stručnjaci iz zdravstvenog sustava da se djeca u školi premalo bave zdravstvenom i fizičkom kulturnom, s druge strane činjenicu da su nam djeca sve više podložna pretilosti i izložena sve većim rizicima. A s druge strane, onda gledamo što radimo zapravo da bismo im omogućili kvalitetniji i zdraviji život od malih nogu i vidimo da tu nismo iskreni, jedno zagovaramo, a drugo se događa. Jer da smo iskreni onda ovakve situacije u sportu ne bi bilo, gdje se iza fasade koju čine vrhunski sportaši i njihovi rezultati zapravo krije sve i svašta. I gdje se uz one koji se bave amaterskim sportom, koji se bave rekreacijom koji silno mnogo energije ulažu, koji ulažu daleko više od onoga što za to dobijaju i oni koji su zaposleni i oni koji rade kao volonteri, koji rade kao honorarci, isto tako petljaju raznorazni banditi, mafijaši, lokalni šerifi koji na sportskim klubovima pokušavaju pokazivati svoje mišiće i biti bolji nego što stvarno jesu. Naravno, tu je i prostor za svakojake marifetluke, već su neki kolege spomenuli da smo imali pametnu politiku ulaganja, ne bi nam se dogodio taj disbalans ogromnih sredstva bačenih u vjetar u infrastrukturi, a s druge strane nedostatak elementarne infrastrukture za razvoj spora u cjelini. Ovo je dobar prijedlog jer on ne samo da obuhvaća trenere nego obuhvaća i ostale zaposlenike u sportskim savezima i u sportskim klubovima. Nemojmo zaboraviti da uz trenere tamo postoje ljudi koji su vrlo važni od oružara do domara. I ako nema njih, ako njih izgubimo, tko će voditi pogone? Djeca koja su sada kući, koja prate i školu od kuće ne mogu izaći van ni na igrališta, ni na sportske terene jer su zatvoreni odlukom Stožera civilne zaštite su zatvoreni. Dakle sužen im je radijus kretanja, potpuno onemogućena fizička aktivnost i jednoga dana, za kojega se nadam da će doći možda već sljedeći mjesec, djeca će izaći vani, vratit će se i u svoje sportske i rekreacijske klubove u kojima su bili i nema boljeg načina. Naravno, vraćam se ponovno na kulturu, uz kulturu da nacija koja je sada stiješnjena u četiri zida u vrlo, vrlo uzak prostor djelovanja se zapravo rekupera da se mentalno i fizički obnovi nego kroz ta dva segmenta, kulturnu ponudu odnosno konzumaciju kulture i s druge strane rekreaciju i sport. Neki shvaćaju koliko je to važno pa i ovakvim okonostima kod kuće vježbaju, održavaju kondiciju, ali to naravno nije rješenje. Ja ću podsjetiti na jednu stvar vrlo važnu koju zaboravljamo, godišnje sa dva kineziološka fakulteta u Hrvatskoj izađe otprilike 200 ili nešto malo više diplomiranih kineziologa. To je iznimno teško zaposliva struka, vrlo, vrlo mali broj njih uspijeva ući u škole i javna je tajna, ako niste dobri s gradonačelnikom, ako nemate direktnu vezu na njega jer on je šef parade kada je riječ o sportskim odjelima, kada je riječ o postavljanju ravnatelja, nema šanse da uđete u školu, a možete ući samo ako neko od postojećih nastavnika zdravstvene i tjelesne kulture ode u penziju. Na jedan natječaj u prosjeku se javlja više od stotinu ljudi. Dakle, što im preostaje? Preostaje im da rade u fitness klubovima da rade kao voditelji sportske rekreacije za djecu, da rade po klubovima kao treneri i onda naravno klubovi nemaju puno sredstva, mogu ih primiti na nekakav povremeni, privremeni ugovor, daju im vrlo male honorare jer iz članarina i prihoda od sponzora nema puno novaca i na to su osuđeni. Ti mladi ljudi koji su se školovali da budu, mnogi od njih završe i trenerske škole otprilike godišnje 20 do 30 njih završi trenersku školu, ti ljudi su na vjetrometini. S jedne strane nam strašno trebaju jer nema zdrave nacije bez njih, a s druge strane osuđeni su na vrlo male prihode, na snalaženje. Ali naravno tko god ode u trenerske vode, neovisno o tome radio djeci vrtićke dobi, pa do onih koji rade sa vrhunskim sportašima prvi i osnovni motiv im je uvijek ljubav jer malo tko od njih dođe do točke kada može govoriti o nekakvim velikim novcima za svoj angažman. Nemojmo to zaboraviti. Dakle, to su teško zaposlive osobe i kada nađu posao, nađu to na privremeno, na određeno, rijetko tko na neodređeno. Ove mjere koje su predložene ovim zakonom omogućava da ih ne zaboravimo, da ih ne bacimo na marginu, da im dopustimo da ostanu tamo gdje jesu odnosno da im omogućimo da ostanu tamo gdje jesu i da garantiraju da će infrastruktura sportskih saveza i sportskih klubova čekati djecu i mlade da se vrate u klubove. Ono što je meni nerazumljivo je ova kontroverza oko treninga u individualnim sportovima. Neki dan je na pressici Nacionalnog stožera novinarka eksplicite pitala glavnog hrvatskog epidemiologa gospodina Capaka, a propos pisma koje je došlo iz HOO-a na što je on odgovorio, stožer nikada nije ni zabranio individualne treninge, da bi HOO stigao pisani stav stožera da to do daljnjega nije dozvoljeno. Ljudi zašto se igramo s tim? U većini individualnih sportova nema osobnog kontakta trenera i sportaša odnosno onoga tko trenira, dakle nema rizika, ako hoćete od sportova na vodi, atletike i ostalih. Najveći trening, dodir je zapravo u borilačkim sportovima ako mu je trener sparing partner, a može i bez toga, dovoljno su pametni da se čuvaju. Zašto bar njima ne dozvolimo? Ja se nadam da će biti među prvima kojima će se otvoriti prostor jer poznavajući neke od tih sportaša znam koliko teško podnose ovu situaciju u kojoj ne mogu trenirati i činjenica da neće biti sportskih natjecanja još neko vrijeme, da su sve međunarodne sportske manifestacije uključujući i olimpijske igre odgođene i da neće biti u opasnosti da možda već u rujnu moraju nastupiti na velikim međunarodnim smotrama ili natjecanjima, a nisu bili spremni jer će se vjerojatno sve odgađati, ništa ne pomaže. To su ljudi koji moraju imati konstantno sportsku spremnost. U tome smislu volio bih da stožer malo kad već se igra ovoga u donošenju takvih odluka ima jedan konkretniji, ali korektniji pristup u olabljivanju pojedinih segmenata. Naravno ne sve i dugo još ne sve, ali ono gdje možemo omogućimo ljudima da ostanu na nogama. Zamislite vrhunskog sportaša koji je ranije 3 do 4 sata provodio u treningu, vođenom treningu, koji sada to više ne može. Već nakon 10 dana on je izbačen z forme, a s druge strane postavlja pitanje svog vlastitog identiteta da li ikome treba, kad će se vratiti u natjecanja, čemu služi uopće njegova karijera, nemojmo dozvoliti da ti ljudi kojima je sport sve, jer zbog vrhunskog sporta nisu čak ni škole mogli završiti, nemaju vremena ni za kina, ni za kazališta ni za druge djelatnosti da im sad se i to uništi ili uskrati. Ponavljam Klub GLAS-a podržat će vaš zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Pa idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče sa zamjenikom, kolegice i kolege ovo je vrijeme kada se stvari moraju brzo rješavati i promptno i drago mi je da je prepoznati ovaj problem u sportu, u očuvanju i tih radnih mjesta kao što i svi prethodnici govore, vrlo je važno očuvati i imati pripremljeno kad završi kriza, kad se život normalizira, nadamo se da će to što prije biti moguće, da nam prvenstveno djeca i mladi diljem Hrvatske imaju doći kuda i imaju doći kome. Ako bi se izgubila radna mjesta, ako bi ti ljudi koji su u klubovima, u zajednicama, u savezima, u razno raznim sportskim asocijacijama nestali nastao bi kasnije jedan veliki, ogroman problem i zbog toga pozdravljamo kao klub ove prijedlog izmjena i dopuna zakona i naravno da ćemo isti podržati. Dugo godina ovdje se govori i o ruralnim prostorima Hrvatske, o različitosti Hrvatske u pojedinim dijelovima, pa onda ću reći nekoliko svojih iskustava ovdje budući sam dugo godina bio i na čelu jednog lokalnog kluba, Nogometnog kluba Križevci, budući sam dugo godina bio i lokalni čelnik i vrlo aktivno sudjelovao u radu zajednice sportskih udruga. Postavljam ovdje pitanje, da li će se ovakve pomoći odnositi i na zajednice sportskih udruga kojima su osnivači lokalne samouprave ukoliko bi došlo do poremećaja u financiranju od strane i nemogućnosti financiranja od strane lokalnih samouprava, dakle prema zajednicama? Jer ono što me iskustvo naučilo, ako želimo djecu i mlade imati u športu moramo osigurati dvije stvari. Moramo osigurati teren, prostor, znači dvoranu, igralište i moramo osigurati stručni kadar trenera, voditelja. Ako te dvije stvari imamo onda nije nikakav problem uključiti veliki broj djece i mladih u sport. Mi smo isto tako u tom pravcu u Križevcima od uvijek razmišljali i zapošljavali malo po malo, trenere voditelje škola raznih sportova i oni djeluju i rade dakle ne pri klubovima nego pri zajednici sportskih udruga grada Križevaca, pa to također bih molimo da se ima umu kada dođe ne dao Bog do trenutka možda neće biti potrebno, možda će grad uspjeti izgurati tu situaciju sam. Ali ovdje bih također volio spomenuti jednu organizaciju u sportu koja je tiho, korak po korak, dijete po dijete unazad 25 godina prešla i Hrvatske granice, a potekla je dakle iz Hrvatske, potekla je od jednog mladog čovjeka iz Splita od gospodina Marića Zdravka, koji je uspio napraviti jednu fenomenalnu stvar osnivajući sportske igre mladih. Dakle, u 25 godina je godišnje u prosjeku prolazilo kroz sportske igre mladih oko 200.000 djece, samofinanciraju se od donacija od sponzora, evo ovih dana imamo priliku često na tv ekranima gledati reklamu sa kapetanom naše nogometne reprezentacije Lukom Modrićem gdje reklamira kao ambasador te sportske igre mladih. Oni naravno imaju i veliki broj zaposlenih u tom sustavu jer moraju diljem Hrvatske raditi te programe, pa evo isto jedno pitanje. Ukoliko će se i oni pojaviti da li će i takve asocijacije sportske imati pravo na korištenje ovih sredstava, kažem, ukoliko doć u takvu kriznu situaciju da im je to potrebno jer mislim da je to apsolutno potrebno ako će to, doć u te situacije jer djeca koja se uključuju, a uključuju se, dakle u svim dijelovima RH, od gradova, općina, škola, sve je povezano u jedan sustav, vrlo aktivno rade na tome, vrlo aktivno rade na odvajanju djece od mobitela, od računala, u bavljenju sportom, čisto amaterski i sve je besplatno i sve je besplatno za djecu. Dakle, nemaju nikakvih izdataka djeca, sve je rađeno na način da djeca imaju mogućnost bavljenja sportom kroz 10 sportskih disciplina i da na kraju završavaju u finalu u Splitu na jednom programu od nekoliko dana, također u završnici tih igara, također sve je besplatno. Dakle, oni nisu klasični klub, nisu klasična da velim sportska grupacija u tom smislu, zato govorim ovdje o njima i molio bi da evo i državni ured ima u vidu jednu takvu asocijaciju sportsku i da ukoliko će doći do situacije da i oni moraju pokrenut, posegnuti za ovakvim mjerama da uđu u program i da budu također u tom programu. Evo, uz ovih nekoliko opaski čestitam naravno na pripremi ovakvog prijedloga izmjena zakona, na prepoznavanju problema, kao još jedan dokaz da i Državni ured za sport i resorna tijela i Vlada RH razmišlja o ovome i da u ovoj krizi korak po korak rješava žarišne točke koje se pojavljuju, s tim porukama naš klub će podržati ove izmjene zakona. Hvala lijepo.
Idemo sad na Klub zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče i zamjeniče, kolegice i kolege. Dakle, u vidu ovih svih mjera došli smo i do svojevrsnih sportskih udruga koje također su direktnim odlukama civilnog stožera praktički im zabranjen njihov rad i da ne govorimo samo o radu nego i o sustavu natjecanja. I prvi dio je upravo ovih izmjena se odnosi na sustave natjecanja da se s obzirom mogu korigirati bez obzira na neke rokove koji su postojeći da se to delegira odnosno da se to delegira na Nacionalne sportske saveze uz mišljenje Olimpijskog odbora, Olimpijskih odbora. Ono što je druga stvar je da smo tu predvidjeli ovih, ove mjere pomoći. Mene samo zanima da li, ovdje nije riješeno što se tiče porezne uprave, znači ono isto vrijedi jel ovdje se govori o, o trajanjima potpora, iznosima, sve, a oni bi valda trebali se moći prijaviti i na poreznu da se oslobode doprinosa i poreza na te iste plaće. Ono što je isto također pitanje, dakle tu se navodi da su to radnici koji moraju biti na određeno i na, ili na neodređeno, dakle nema onih honorara ili ugovora kako god, da nisu naravno sredstva osigurana iz nekih drugih javnih izvora, dakle nema dupliranja, to je u redu i da ispunjavaju uvjete za radno mjesto, e sad to mi nije baš previše jasno što je tu sa popratnim osobljem u određenim kolektivima od čistačica od nekih administratora, pa do recimo onih udruga sportskih koji imaju i neke ugostiteljske djelatnosti i konobare itd. u svom, da li su oni obuhvaćeni ovim ili ne, to isto vjerojatno ovo administrativno i pomoćno osoblje da, a ovi sada koji kroz, kroz sportski dio vjerojatno će i oni biti obuhvaćeni em zbog ugostiteljske djelatnosti, a em zato što rade u sklopu sportskih udruga. Ono što je ovdje već ranije bilo rečeno, što treba zbilja usuglasiti sa stožerom, s civilnim stožerom je to da mi danas možemo imati okupljanja do 5 ljudi, ali ne ako se bavi sportom, ako sam ja dobro shvatio. Dakle, možemo imat okupljanje na ulici do 5 ljudi, ali ne ako se bave sportom. E sad, koji je to sport, nije svejedno. Neki sportovi su kontakt sportovi i tu daleko je veća mogućnost zaraze, a neki sportovi opet kao što smo imali primjer veslanje naših slavnih olimpijaca su okrenuti jedni drugim, oni nemaju timsku karakter, ne mijenjaju se, nemaju kontakte s više, samo su njih dvojica i oni su okrenuti praktički jedni prema drugom kao da žive iz jednog domaćinstva i mislim da bi se tu jasno trebalo napravit ta distinkcija i omogućit onima koji, zbilja koji su pojedinačni sportovi ili ovakvi sportovi u kojima ima manje od 5 ljudi, ali da i kontinuirano rade zajedno u jednom dužem vremenu, periodu, dakle ako su to dvojac bez obzira na pariće ili kako god ili određeni drugi isti sportovi da se njima omogući normalno treniranje jel mislim smisao je da do 5 ljudi se može okupiti jel ovo kako ispada da ako uzmemo nas 5 i sjednemo 4, sjednemo vani, možemo raditi što god, al ak se bavimo nekim sportom onda to kršimo mjere, ako je istih 4 ljudi. Ovo je također prilika da napravimo jedan ritset, da probamo raditi i sve ono kako sada ubrzano i radimo neke digitalizacije koje smo uvijek trebali i mogli odnosno morali, a očigledno i mogli, sad nas je ovo primoralo, tako da i ovdje promijenimo, polako da iskoristimo ovo vrijeme za način sustava i financiranja sporta, prije svega to se odnosi najviše na jedinice lokalne samouprave da njima omogućimo jedan sustav glavarina odnosno vaučera koji bi svako dobio za svoje dijete koje bi onda to donosilo pojedinom klubu. Sada se ili do sada su se financirali temeljem određenih kategorija, uspjeha, prvi, drugi, treći, pa temeljem toga su se i dobivali, dobivala sredstva, naravno to se odnosi u prije svega na uspjehe na seniorskih razinama koji manje-više jesu amaterski ili kroz neke stipendije, članarine itd. financirali, al to im je bio glavni dio bez obzira imali oni 30 djece u omladinskim programima ili 300 i onda su pojedini klubovi se financiraju, a to je sad došlo iz članarina i organiziraju. S time ako bi tako krenuli kroz te glavarine il vaučere zapravo dobili bi to da je to otvoreno tržište i da kvaliteta, atraktivnost sporta, da krenu aproaktivno svi klubovi, treneri tražiti djecu i po školama i organizirati prezentacije svojih sportova i načina treniranja kako bi uvijek privukli što više djece jer im što više djece znače što veći prihodi jer nisu ovisni o nekom seniorskom uspjehu koji isto treba valorizirati ali treba doći naknadno. Time bi povukli ja vjerujem još više djece u sport. Što je glavni cilj i smisao ovog svega? Zdravlje i onog svega što ono donosi. Drugo je promocija Hrvatske, sportski uspjesi, profesionalni sportaši to je nus proizvod da tako kažemo to je ono posljedično što nam se može dogoditi, hvala Bogu, ali glavni cilj je što više djece aktivirati u neku sportsku aktivnost i zbog zdravlja i zbog psihičkog razvoja, mentalnog, itd., itd., pripremanja što boljeg za život i sve sl. I zato sad iskoristimo ono što bi rekli prilika u neprilici, iskoristimo ovo, probamo napraviti novi sustav koji će se temeljiti upravo na članovima, broju članova klubova odnosno upravo na djeci kao najveći izvor financiranja i sukladno tome treba osigurati mehanizme zaštite, praćenja da su obvezni raditi to, ja kao bivši sportaš sjećam se mi smo imali i kad si htio doći trenirat negdje nisi mogao samo tako doći, testiranja razno razna pa su te nakon svakih 3 do 6 mjeseci pratili, bilježili tvoje sposobnosti fizičke, tehničke koliko si određene zahtjeve prešo u kojem određenom vremenu, tvoj razvoj, visinu, rast, težinu, dakle sve se uzimalo u obzir. I tu bazu kad bi jednom ustrojili da je to obveza na 2 godišnjoj razini, kroz sistematski pregled još jedan tijekom da se prati to, napredak djece, da ako netko odustane da uvijek ne može dobivati glavarinu na osnovu onog koji se je odustao, pogotovo ako je otišao i mjesečno odnio taj svoj vaučer negdje drugdje. Dakle, vaučerima se potvrđuje da dijete i dalje trenira i to se također potvrđuje kroz napredak njihovih osnovnih parametara naravno uz zaštitu svih osobnih podataka, privatnosti i svega ostaloga, da se to apsolutno pokrene. Na taj način bi primorali i postigli ono da zbilja što više djece bude involvirano, da se traži što više djece, da apsolutno se financiranje bazira na tome, plus naravno seniorski uspjeh. Mislim da je to ključ da i država osigura pravo na sport kao osnovno elementarno pravo i da sve ostale infrastrukturne uvjete zajedno s jedinicama lokalnih samouprava osigura upravo dostupne svima onima koji imaju određeni broj djece. Mi sada imamo situacije gdje se osnivaju koje kakvi klubovi, pa kategorizacije, pa moraju biti najmanje 3 godine članovi zajednice, pa onda imaju pravo na određene termine, onda dobiju termine i u pravilu tamo ljudi provode, rekreativno igraju neku B ligu i rekreativno se zabavljaju, niti djece, niti ičega i uzimaju neke termine ili po školama ili u nekim građevnima od strane jedinica lokalnih samouprava. Dakle, osnov ne kažem, dapače treba i rekreativni sport poticat, moramo znat što su nam prioriteti, prioriteti nam moraju biti djeca. Od tog krećemo broja involviranosti seniorskih rezultata i onda rekreacija koja apsolutno treba biti isto zastupljena i ona isto znači puno za zdravlje. Tako da iskoristimo probat ovu sada priliku kada sve stoji da za slijedeću tzv. sezonu ili godinu, pa neka i dvije godine se dobro radi na ovakvim razradama novim paradigmama jer ovo do sada sigurno imamo ono što bi se reklo daleko veće uspjehe od onoga što bi nam netko dao s obzirom na sustave koje imamo. To znači da smo odlični bazen kvalitetnih i genetskih ako hoćete baš, genetskog bazena, ali prije svega i uvjeta i ljudi koji znaju šta raditi i samo im treba dati još više prostora i još veću infrastrukturu i još više djece koja bi došla. Jer morate znati da popularnost i promocija određenog sporta je puno, nama je rukomet jak zato što kontinuirano imamo rezultate i onda kad god je neko natjecanje dođete na dječje igralište, a vidite dijete ne igra nogomet nego igra rukomet. I onda tu krene interes tu se počnu javljati u klubove i zato nam to tako ostaje. Košarku smo tu omašili nakon jednog slavnog rezultat nismo imali ništa i ona nažalost ne dobiva taj dodatni impuls jer ne idu djeca tamo jer nije popularno, nemamo tog rezultata koji bi to ispopularizirao na razini medija svakodnevnih i zato nam treba ovakav sustav da se to na drugi način rješava. Evo zahvaljujem, naravno Klub HNS-a će podržati ove izmjene. Hvala.
Idemo sada na Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovane kolege i kolegice, poštovani djelatnici sporta, državni tajnici, danas pričamo o sportu, kriza koja je danas korona virus donijela u sport, a i svugdje u sve djelatnosti države i svijeta, šta da kažem o sportu. I sam se nekada bavio sportom, pa i danas uvijek sam uz sport, poznajem po prilici dobro sport, znam šta se radilo u sportu i kako se djelovalo. Baviti se sportom svako mlado dijete od 6 godina, 7 pokušava se natjecati i pokušava svoje tjelesne sposobnosti pokazati u jednom i u drugom, trećem smjeru u kojem je on osjeća sposoban. Koliko znamo oko 120.000 sportaša i djece bavi se, a to je vjerojatno i veći broj amatera, gdje sam i sam bio, svaki dan odlazi na terene, trenira, ustaje se, po blatu, po kiši, po snijegu, po svemu, po vrućini, ta djeca su jednostavno izložena jednom naporu govorimo o djeci koja su krenula u nekakav od profesionalnih klubova ili druge lige ili treće da se pokušaju dokazati, govorim o nogometu, a tako je i vjerojatno u atletici, košarci, odbojci, rukometu i svim drugim sportovima. Povijesno znamo da je sport jedna važna djelatnost za državu, za svijet i za sve. Od pamtivijeka se zna da se sport bavi, znamo da smo imali u našem vremenu jako velikih sportaša. Evo prošle godine imali smo u Rusiji, jel drugi smo bili u svijetu u nogometu i ne može se reći da u sportu sve nije i dobro, da se nije sve dobro i radilo, da određeni ljudi koji su volili sport, istina dali su i sebe i svoj život za tu djecu. Sportaši obično postaju i veliki ljudi, pomažu, daju svoj novac, promoviraju državu, treneri isto tako. Imali smo dva poznata, imali smo Čiru, imali smo Dalića koji su napravili vrhunske rezultate, imali smo u vaterpolu, u odbojci, u rukometu i tako. Znači, svi ti ljudi su nešto dali za sport, ali kakav je život jednog sportaša, jednog djeteta koji je krenuo raditi u tome? Nisu svi uspjeli naravno, 1.000 njih sanja o uspjehu, naravno da nisu mogli, jel nisu, neki nisu ni fizički dobro bili spremni, neki su imali ruku koja je uzela i provela i digla i to priznaju sportaši da su određeni ljudi pomogli i oni su postali veliki, a to je jako bitno tko su ti ljudi koji prepoznaju sportaše, koliko pošteno radi sa tim sportašima. Šta zamjeram nogometnom savezu? Zašto su sportaši obrtnici, zašto jedno od 18 godina je obrtnik, koji nema poima o obrtu, koji ne zna, koje je došlo, ga tata doveo na trening, postigao neki rezultat, nije pošao u sportu, igra u prvoj lizi i šta se dešava, taj isti obrtnik koji nije, taj vlasnik kluba ili klub isplatio tog dečka on u ovrhe dolazi. Njegovi roditelji sirotinja, dolazi ovrhe, država šuti, nogometni savez šuti. Pitam se zašto se to smije dešavati u Hrvatskoj državi? Takvih ima negdje 3-4 države u Europi koliko znam. Pa vas ja molim to treba promijeniti u zakonu ne može dijete ili nogometaš biti obrtnik. Nogometaš može biti na proračunu grada, lokalne samouprave i oni odgovarati za njegovo davanje i ostalo. To je ono što je ružno u sportu, to je ono što ta mala djeca, koja mlada djeca ostaju u Hrvatskoj, koji su se razočarali u sustav, razočarali se i u sport. Takvih imam jako puno. Mi samo gledamo Modrića, Raketića i tu ekipu, ja im čestitam i svaka im čast oni nas promoviraju, a šta je s onim gdje nisu, tko o njima vodi računa. Mi znamo koliko u sportu je momaka propalo, ne svojom krivnjom, ne svojim neprepoznavanjem sporta. Evo primjer ću staviti Split, vi vrlo dobro trebate znati 100 mladih ljudi nije dobilo plaće i u ovrhama su samo u nogometnom klubu Splita. Tko vodi o njima računa? Dokazano, DORH je proveo istrage, imao je novac, nije prebacio toj djeci novac, djeca su otišla, vlasnik kluba ima novac, nije isplatio to. Naravno sve je to na sudovima, sudovi će slijedećih 10 godina, njihovi roditelji, njihova djeca su u ovrsi gospodo. To je pitanje sporta, a ovo danas, ovaj zakon koji mi donosimo svakako treba podržati. Ali gospodo, vi koji ste u sportu vi koji vodite klubove morate biti časni ljudi, voditi računa o tim mladim ljudima nije čudo zašto nas mladost napušta. Mi u Slavoniji više nemamo mladosti ne možemo pola sela imati klub. Zašto gospodo? Pa zato što su pojedinci, ako se sjetimo Kamen ingrada, Velika, Suhopolje i takvi nekakvi klubovi koji su nestali sa scene koje su pojedinci kao što ima i danas, nečasni ljudi, nečasni ljudi, gospodo ne možemo preskakati ono što ne možemo. Moramo voditi računa i biti, biti i našoj mladosti davati sigurnost da bi ostao u ovoj državi. Treba te koji su napravili kriminal, a ima ih jako puno prosvirat i to pod hitno. Ne ovi naši sudovi kao što su danas rade, danas ga tužiš, za 10 godina ne možeš dobiti sud. Na što to liči? Imali smo Maksimir izgrađen dal je 300, 500 miliona kojega trebamo rušiti, sramota. Pa to je sramota kad govorimo o takvim stvarima da smo takve kriminale pravili u ovoj državi. To je prošlost, ali danas to ne smije se dešavati, ne smije našu mladost uništavati, sport je častan, djeca žele trenirati, pružiti im amaterski sport. Jako bitno je amaterski sport imati, jer se tu razvijaju, obično sportaši su časni ljudi, djeca baveći se sportom ne idu u kriminal, ne idu u drogu, ne idu u neke druge stvari. Mi sto trebamo prepoznati. Mi ovdje koji smo u saboru, naša vlada kojoj ja osobno sada vjerujem, treba napraviti reda svugdje. Svugdje treba napraviti reda gospodo. Sam sam poduzetnik, znam one koji nisu bili u redu koji su postali brzo milioneri, danas su il na prosjačkom štapu, il ne posluju te firme, al oni imaju novac, njima nitko ne ide tragom novca. Pozabavite se malo Splitom i nekim klubovima koji nisu platiti tu djecu, pa nogometni savez nek isplati tu djecu pa neka tuži i kako je dozvolio natjecanje takvom jednom klubu u ligi ako nisu djeca plaćena. Naravno i tu je bilo prevara, potpišite pa platiti ćemo, pa se to može. Gospodo to su velike stvari, to se ne smije dešavati u jednom demokratskom svijetu, ne smiju kriminalci hodati ponosno sa tuđim novcima u džepu i ove države. Ja podržavam sport i želim da sport uspije i u sportu treba sve dati i ovaj novac koji će hrvatski građani i hrvatska Vlada odvojiti za režiju koja radi u nogometnim klubovima, naravno da nisu protiv toga ali gospodo vratimo se u jedan red, rad i onda ćemo imati sve ono što smo imali. Naravno, imamo dobru reprezentaciju, imamo dobre igrače, imali smo dobre i ljude koji su vodili HNS, od Markovića, pa i Novoselca koji je vodio mladu reprezentaciju koji je bio krasan čovjek, kojega poznajem, kad je bio direktor te reprezentacije, pa imamo danas i Šukera, napravili su velike rezultate, ali gospodo rezultat je najveći kad naša mladost bude zadovoljna. To je rezultat, a ovo je sve prošlo i stalo. Da bi zadržali naše mlade ljude moramo voditi računa o svakoj lipi koja je data u sport i koja ne smije biti u tuđim džepovima. Hvala vam.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, ja ću na početku svoje rasprave reć da će Klub zastupnika SDP-a podržat ovaj, ovaj zakon i smatramo da je ovo pravovremeno reagiranje na situaciju u kojoj se našla cijela zemlja. Dakle, nakon što se je rješavalo ove zdravstvene i gospodarske probleme, sport je vrlo brzo došao na red i ono što želimo naglasit u ovom zakonu, dakle podržavam obadvije u biti mjere koje, koje se mijenjaju ovim izmjenama i smatramo da su obadvije važne, dakle imamo ovu jednu koja je isto ekonomskog karaktera, ajmo tako reć odnosno osigurava plaće brojnim ljudima koji, koji rade u našim klubovima i koji omogućavaju da ti klubovi funkcioniraju i u vrijeme takmičenja i van takmičenja i to je sigurno dobro da se ti klubovi sačuvaju, da se njihove aktivnosti nastave kada ova kriza prođe i zbog toga to pozdravljam, a druga je ovaj pravni aspekt i to, o tome zadnjih dana puno govorimo prilikom, dakle svih mjera koje poduzima Vlada i stožer, dakle sve ono što radimo, a to je i u vrijeme krize, neovisno zato što je kriza ne znači da se ne trebamo držat zakona i propisa i upravo ovim načinom ćemo legalizirat takmičenje odnosno napravit ćemo da, da, da ovo šta moramo privest kraju, a to je ova sportska sezona i početak nove u biti napravimo legalno i u okvirima zakona. I ja ne bi danas širio temu, puno puta mi razgovaramo o sportu u ovom visokom domu i imamo šta za reć i, i to je jedna od tema kojoj se uvijek trebamo posvetit. Stoga, recimo, reći ću ovdje da mi nije drago što nakon zadnjih izmjena Poslovnika više ne raspravljamo na plenarnim sjednicama u ovom visokom domu, recimo o izvješću, o radu HOO, smatram da je to bila dobra praksa i da smo tada imali priliku puno toga reći o problemima sporta. Nažalost, to je maknuto iz, iz rasprave ovdje iako postoji poslovnička mogućnost da to ovdje dođe, u pravilu na odborima to ne prolazi. Nadam se da će u budućnosti se to mijenjat. I mislim da je jedan od gorućih problema hrvatskog sporta danas, koji bi trebalo što prije riješit, je financiranje u sportu. Dakle, mi danas, nitko u RH ne može reć koliko novca ide u hrvatski sport. Dakle, to su sve nekakve procjene koje se baziraju na, na nekakvim pokazateljima, znamo kako se to financira, to je od igara na sreću. Druga stvar su lokalni gradovi i općine, pa neka i komunalna poduzeća, pa reklamiranja od javnih poduzeća itd., ali niko ne zna koliko je tog novca i u biti novca ima u sportu dovoljno, ali kad gledamo svaki segment sporta onda ga fali i uvijek ga kronično fali. I kada bi mi znali točno i imali kontrolu nad tim sredstvima koja ulaze kroz HOO je najčišća slika. Dakle, tu vidimo kolko je proračun od igara na sreću, onaj vlastiti dio, ali nam ostaj ispod radara i oni, oni, oni gradovi i općine koji financiraju klubove u svojim sredinama jer ih moraju financirat da bi ljudi u pravilu amaterski se mogli bavit sportom, al kad bi to imali pod jednom kontrolom i da država točno zna kamo odlazi onda bi možda i u ovakvim krizama mogli još bolje reagirati i bit spremniji i sanirat taj, taj problem. Stoga ovoga državni tajniče, evo apel na vas iako jesmo na kraju mandata, ovoga treba napravit napor ka, ka kontroli financiranja sporta i mislim da je to u interesu svih, a najviše sportaša koji, koji djeluju u tim okolnostima. Ja ću se još jednom pridružit svim svojim kolegama koji su i prije mene rekli, dakle sad kada rješavamo, ajmo reć, problem po problem koji nas je zatekao u ovoj krizi i prvi problem je ovo, legalizacija daljnjeg natjecanja i financiranje radnika koji rade u sportu. Mislim da idući problem treba bit svakako i tome ste se vidim u ovome što ste nam odgovorili kroz replike sada i posvetili, a to je omogućavanje treninga vrhunskim sportašima individualcima odnosno onima kojima je to moguće iz 2 razloga. Jedan je, pa i ona faza pripreme jer ako nastavimo takmičenje kroz mjesec, dva, tri, oni moraju bit u nekakvoj formi i spremnosti. Dakle, ova pauza će zahtijevat određene pripreme, a mi ne možemo da bi se oni vratili u formu u kojoj su bili, dakle mi ne možemo sad ko u nekim drugim aktivnostima reć okej od 1.5. radite, pa se ljudi vrate na posao i u tračnicama su tamo di su bili prije stajanja, kod sportaša je to složenije. Dakle, neko ko nije treniro mjesec, dva dana, a vrhunski je sportaš, njemu trebaju određene pripreme koda je polusezona da se vrati i zbog toga treba što prije omogućit nastavak treniranja tamo gdje je to moguće, a druga stvar je i onaj psihološki problem. Dakle, susrećemo se ovih dana da ljudi koji su samo zatvoreni u kući odustali, ne odustali nego su prisiljeni odustat od svojih dotadašnjih aktivnosti, dakle druženja, odlaska, ne znam, u trgovine, u tržnice, slobodnog kretanja, a dolaze u određene psihološke probleme. Sad možete mislit kako je nekim vrhunskim sportašima koji u biti cijeli život se bave sportom, treningom, treniraju od malih nogu, kada naglo prestanu trenirat i uz taj, to što oni treniraju su još zatvoreni u kući, znači to osim ovih zdravstvenih i pripremnih problema ima i psihološki utjecaj na, na, na sportaše 100% i to će vrijeme pokazati i zbog toga treba, treba radit u ovom drugom koraku, dakle da se što prije omogući nastavak tretiranja, ali i da se vidi možda i u ovom sa, sa strukom da li će trebat negdje omogućiti tu psihološku pomoć koja je uzrokovana cijelom ovom situacijom. Uglavnom evo, nešto sam malo kroz replike govorio i o toj sportskoj televiziji. Ja sam puno govorio u ovom visokom domu, dakle čak i kada smo upozoravali 2014. i '15. na probleme financijskih gubitaka, tamo smo bili mi zastupnici, koji smo na to upozoravali, optuženi od vrha HOO da u biti mi sa svojom raspravom dovodimo sportsku televiziju u gubitke i da ju mi miniramo, pa evo 3 godine sada već nema rasprave u ovom visokom domu o sportskoj televiziji, pa ni u javnosti ništa se ne govori, ona je i dalje u problemima i ona treba, na koji način i kako to reformirat to treba vidjet, ali nije dobro, zašto smo o tome govorili, nije dobro jer je čelništvo olimpijskog odbora svojim garancijama i kreditima koje su dizali i ulupali u taj propali projekt de facto napravila gubitak na razini jednogodišnjeg proračuna olimpijskog odbora. I time se može reći da ugrožava budućnost hrvatskog sporta, ugrožava po zakonima koje trenutno imamo i po uređenju koje trenutno imamo. I stalo se spominju ta vlastita sredstva koja su 8 do 10% nekada i manje ukupnog proračuna olimpijskog odbora, a dugovi su cijeli proračun. Prema tome, oni to ne mogu sanirati iz vlastitih sredstava. Ako to na kraju padne na teret države i Vlada uzme na sebe odnosno država kroz nekoliko ministarstava ko što ste rekli i sanira te gubitke, ok ako se tako dogovorimo, ali se mora znati tko je nekakvim suludim odlukama doveo do te situacije da se to ubuduće ne bi dogodilo jer najlakše je onda javnim novcem napraviti nekakav propali projekt i znajuć ja ću to lupat 8, 9, 10 godina na kraju će država to i građani sve platiti odnosno u ovom slučaju sportaši kojima taj novac treba. I o tome moramo razgovarati i to je jedan problem koji će vrlo brzo doći na raspravu. Evo, toliko od mene, uglavnom još jednom Klub SDP-a podržava ove izmjene i nadamo se da ćemo vrlo brzo u ovom visokom domu razgovarati i o ovim drugim koracima koji trebaju i također podržavam da bi možda i u kulturi trebali uskoro početi razgovarati i očekujem i od Vlada da će i kultura doći na red i ne sumnjam da oče, ali evo nadam se čim prije, ali sve ide nekakvim redom. Hvala lijepo.
Idemo sada na zadnju raspravu kluba to je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Poštovani kolega Zekanović izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani držani tajniče sa suradnikom, Hrvatska je blokirana gotovo u potpunosti već mjesec dana, također sport uopće ne funkcionira i odmah ću naglasiti da Klub Hrvatskih suverenista i ja osobno ćemo podržati ove mjere jer smatramo da je potrebno očuvati svako radno mjesto, pa tako i radna mjesta koja su vezana uz sportske udruge odnosno uz sport. Znači i mjesta trenera i stručnog osoblja koje će se ovim prijedlogom zakona sačuvati. Međutim, kad govorimo o sportu evo iako je teško vrijeme moramo iskoristiti priliku i ukazati na neke druge probleme vezano uz sport. Kolege su prije mene ukazivali i ja ću isto ukazati, ali odmah bi na početku rekao onu glavnu misao. To sam jučer poručio i ministru Berošu. Želimo čuti od vas plan konkretan, dinamički plan otvaranja odnosno pokretanja sporta u Hrvatskoj. Ljudi su prestravljeni, nisu svi, neki su ajde malo jači u glavi i hrabriji pa ne shvaćaju ovu situaciju toliko apokaliptično, ali zbog stalnog pumpanja kroz medije, zbog stalnih apokaliptičnih vijesti, zbog stalnog nabrajanja mrtvih, oboljelih milijuni Hrvatica i Hrvata danas su u smrtnom strahu i treba im malo optimizma. Ja želim čuti od vas odnosno od vašeg ureda da se sutra napravi jedan dinamički plan kad će se koji sport otvoriti odnosno pokrenuti. Ovdje nisam, slušo sa većinu kolega, nisam baš čuo, ali evo ja ću sada reći što se može napraviti, a to rade Slovenci, rade Austrijanci. Austrijanci su u boljoj situaciji od nas, pardon goroj epidemiološkoj, epidemiološki lošijoj. Otvaraju golf, otvaraju tenis npr. Zašto ne bismo mi, a mi smo zemlja gdje se stvarno tisuće ljudi bave npr. tenisom pogotovo u priobalnom dijelu Hrvatske i u Zagrebu, zašto ne bismo pokrenuli evo ta dva sporta. To su individualni sportovi gdje su igrači međusobno udaljeni 10-tke metara i to bi se stvarno sutra moglo pokrenuti. Ajmo malo dobrih vijesti, ajmo malo na televiziji vidjeti, pustiti neki meč, neki turnir napraviti pa da se malo ljudi, da ljudi malo jednostavno dođu sebi. Nego stojimo ko zaliveni. Znači nema niti jednog sporta jer nema. Pa ne možemo imati solidarnost na takav način, ako tenisači mogu igrati i bavit se svojim sportom ajmo im omogućiti, ako to mogu bočari, ajmo im omogućiti, ako može badminton, ne znam sada već koji sportovi sve postoje, ajmo im omogućiti. Ako npr. neki grupni sportovi kao što je nogomet ili košarka gdje je jedan onaj tijesan kontakt između igrača ne može ok, ali ne moramo imat sad solidarnost na način da sve treba zabraniti. To vam je kao i solidarnost ok, neće biti javnih okupljanja koncerata, a onda nećemo ni mise gdje bi se mogla napraviti socijalna distanca. Dakle, ajmo vidjeti što može. I meni je drago da npr. danas u Hrvatskoj tvornice rade, a nema socijalne distance, ali je dobro da rade. Evo ja sam jučer dobio, znači kad sam govorio o tome u saboru javilo mi se 5, 6 ljudi koji rade u tvornicama od nekoliko stotina radnika bez socijalne distance, ali super nitko se nije razbolio jer smo mi zapravo pali na onoj najvažnijom mjeri, svi mi, ne samo Beroš ili Božinović, a to je zaštita starijih u domovima za starije i nemoćne. Jer smo pustili korona virus u 8 domova koliko ja imam evidenciju, u 8 domova. Dakle, ako mogu gradilišta, mogu tvornice, može Hrvatski sabor ajmo dopustiti ljudima da se bave sportom. I povezano s ovim jer je jako povezano, evo jučer je ministar Beroš rekao ok, to je kriva mjera ispravit ćemo to, ne znam je li formalno to ispravljeno danas, sportski ribolov. Dakle, ja evo sutra ću otići u Šibenik i mogu šetati ili sjesti na obalu i gledati more, a ako uzmem ribički štap u ruku ja sam u prekršaju. Doći će ne znam netko iz civilnog stožera iz stožera civilne zaštite i sankcionirat će me jer lovim ribu iako imam dozvolu za sportski ribolov. Ljudi, vi ste izvršna vlast, ove greške se moraju ispraviti i to danas, ovog trena, ovog trena. A evo sad da iskoristim minutu, dvije i da kažem inače one probleme koji muče hrvatski sport, ali to je bitno naglasiti. Dakle, mnogi hrvatski sportaši zbog loše ekonomske situacije u državi generalno su prijavljeni onako formalno na 4 sata to vi znate, on se prijavi 4 sata, dobije tamo 1.700,00 – 2.000,00 kn, sad ne znam ni ja koliko je to po minimalcu konkretno i, pa čak nema novaca ni za to i onda se u istu kategoriju stavlja neko ko se bavi in sportom koji mu ne može donijeti financijsku zaradu i bilo ko drugi. Smatram da bi se trebala uvest nekakva mjera, nekakvog sportskog obrta, nečega gdje će sportaš moći paušalno platiti neki iznos i imati sve doprinose, imati osiguranje. Ja znam nekoliko primjera gdje su se ljudi ozljedili na sportskim natjecanjima, pošto ne plaćaju doprinose, nemaju zdravstveno osiguranje i onda se švercaju na bratovu, rođakovu ili na zdravstvenu iskaznicu svog sportskog kolege. Znači moramo izmislit neki model jer jednostavno ako klub nema novaca, a sport, složit ćemo se, nam je iznimno važan i jedan od najvažnijih promotora naše države. Sport je jedan od najvažnijih promotora hrvatske države. Ajmo onda olakšati tim ljudima s tim da ovdje moram napravit još i spomenut ću i ovo, pa nekima neće biti pravo. Imamo, govorimo o sportskim udrugama, udruge znači. Imamo i one druge udruge koje nisu sportske, a nisu baš promotori naše države i našeg naroda, niti naše kulture, ni tradicije, ni povijesti, niti bilo kojeg modernog dostignuća. Snose li te udruge, a oni se prepoznaju sada, znaju na koje mislim, mislim, snose li oni teret ove krize? E, ne snose. Sve te udruge koje su obilato financirane iz državnog proračuna nisam čuo još uvijek, možda se priprema koja mjera, da se tim udrugama reže novac, a da se mene pita ne bi dobile niti lipu, nikada, a kamoli, a kamoli u ova krizna vremena. I nadalje imamo nažalost i u sportu ono nekakvo samozapošljavanje, svatko otvori udrugu onako na brzinu, pa onda sportsku i dobije novac od lokalne samouprave, pa sad tu bi trebalo napravit malo reviziju, vidjeti koje udruge se stvarno postoje, koje rade svoj posao, koje ne rade. I sada jedna mala stvar, al dosta važna vezana uz financiranje udruga. U zemljama zapadne Europe, to vi pretpostavljam znate, kladionice su dužne financirati od svog prometa sport, pogotovo onaj sport koji stavljaju u svoju ponudu. Zašto toga u RH nemamo? Dakle, to je jednostavna stvar, to se riješi da svaka kladionica koja stavlja u sportsku ponudu, znači neka, neki sport, bilo koji, nogomet, košarku, što god, mora financirati dijelom, jednim, dogovorit ćemo 2%, 3%, 1%, nije bitno, financirat sport. To je praksa u zapadnoj Europi. To je praksa u EU, u RH nije. Zbog čega kladionice koje su masovno zarazile danas mladu populaciju gdje se ostavljaju milijuni kuna danas i upropaštavaju obitelji, ne bi makar dio svoje zarade dale onome na čemu parazitiraju, na čemu žive? A to je sport. Evo ovo zapišite, molim vas evo porazgovarajte o ovom, o ovoj temi kada evo završi sjednica i napravite nešto po tom pitanju. Zaključit ću, evo ja kao zastupnik u HS, a to je želja brojnih sportaša koji su me kontaktirali danas prije ove sjednice, ljudi žele dinamički plan, žele čuti kad će koji sport krenuti, to sam jučer rekao i ministru Berošu da nam kaže kad će početi škole da ljudi znaju da što čekaju, do kad čekaju, to druge zemlje rade, možemo i mi napraviti i pokrenite sportove individualne koji se mogu pokrenuti. Evo ja sam izdvojio npr. boćanje i nek to bude evo ga tenis, tenis je zasigurno sport koji bi se mogao sutra staviti odnosno omogućiti nek se krene s njim. Hvala lijepo.
Sada smo došli do kraja rasprave po klubovima, pa idemo na pojedinačne rasprave, ima ih 10, prvi je na redu poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ono što sam i u ime kluba i rekao, a to je da ovaj zakon doprinosi ovoj krizi u rješavanju ljudi koji rade u sportskim savezima, isključivo u sportskim savezima, a brojni sportski savezi rade svoj vjerojatno posao najbolje, a neki su čak i krvopije manjih sportskih klubova, pa mogu samo kazati da je ovo ogroman problem ne samo elitnih sportaša, elitnih saveza, ovo je problem manjih sportskih amaterskih ovaj klubova gdje su također potrebni ljudi koji su stručni i koji su plaćeni. Nažalost, toga, to sam rekao u samom ovoj raspravi u ime kluba da toga nema na, u 2/3 RH, znači nema organiziranog sistemskog sportskog angažmana svih ljudi da se omogući, svih, poglavito stručnih ljudi unutar tih svih klubova, sportskih, lokalnih saveza, manjih općina, sportskih zajednica, jednostavno nema financijske mogućnosti i ovdje se sve svelo na sportske saveze. Novca ima, novac je curio kroz prste, spomenuli smo sportsku televiziju protiv koje ja nemam ništa, dapače, ja bi volio da se priča puno više npr. o jednom fenomenu kao šta je ragbi klub Sinj, moji ragbijaši koji su prošle godine osvojili kup ragbi Sinj, ljudi koji rade ogroman posao, volio bi da se više priča o tim ljudima koji rade u klubovima, ali iz srca koji izdvajaju vrijeme, kao što je npr. Ivica Vučemilo, Vuko ko ga ne zna, ja ću spomenut koji od toga ragbi kluba svoji i svi ti unutar kluba koji su napravili ogroman posao da bi se što više mladih bavilo primjera ragbija. Mi nemamo tih vijesti o takvim ljudima i ne potiču se takvi ljudi nego jednostavno se bore na način kako se bore, a uključeno je na stotine mlade djece u tome klubu. Al o tome se ne priča i te ljude se ne potiče, a ni te sportske kolektive se ne potiče nego savezi parazitiraju od brojnih članarina, uplata, ovog, onog, od tih malih klubova, nisu oni čak ni mali, moj klub sinjski Alkar, košarkaški klub je veliki klub što se tiče košarke, veliki klub bez obzira šta ima moj Sinj i Cetinski kraj, nije to tolko ni malo nego je tolko zanemareno, ali parazitiraju ovi savezi. Prema tome ne možemo se samo osloniti potporama, savezima. Pa i olimpijski taj savez koji nije, sportaši imaju veliku ulogu u promociji RH, sport kao sport ima značajnu na zdravlje ljudi značajnu ulogu. Međutim mi tribamo sve napraviti da se od lokalnih malih općina omogući da svako dite ima barem donekle jednaku mogućnost bavljenjem sportom. Virujte mi da određenim školama, određenim područjima, ljudi nemaju, djeca nemaju osnovne sprave, osnovne alate da bi se bilo s čime bavili. Jednostavno nemaju tu mogućnost. I to je jedan od uzroka, gledajmo naprijed iz ove krize, jedan od uzroka zbog čega su mladi ljudi iseljavali. Nisu svojoj djeci mogli omogućiti ni bavljenje sportom, nit su imali dječji vrtić, nit su imali organizirani prijevoz, ovaj javni prijevoz organiziran i naravno da su ta mjesta iseljena. Znači ne možemo se sad samo bazirat na korona virus, negativne informacije o svemu što se događa, korona naravno moramo držat socijalnu distancu, ali sada prisić, mi moramo parazitiranje u sportu prisić. Pa samo i spomenia sam javno privatno partnerstvo oko sportskih dvorana u koje se gradile za rukometno svjetsko prvenstvo. Hvala rukometašima, hvala nogometašima al da je bila potrebna tolika infrastruktura i toliki novac. Neće se Hrvatska, milijarde kuna mi godišnje plaćamo još uvijek te objekte koji nisu, koji nisu u upotrebi dovoljno. Ja ne znam koriste li se 2, 3 puta jesu pune 2, 3 puta godišnje, a milijarde kuna mi moramo u održavanje, samo održavanje, obaveze kredita, jamstva države, jamstva lokalne samouprave. Samo koliko Splitu visi za dvoranu u Lori spomenuo sam, zagrebački problem, problem drugih zadarski, problem drugih dvorana. To su milijarde kuna. To su epski razmjeri udara na hrvatski sport koji puno vraća Hrvatskoj. I ne možemo promatrati isto sa ovih iz Zagreba sport npr. u Lici, Dalmatinskoj zagori na tim mjestima gdje nema mogućnosti, nema i u Slavoniji u nekim mjestima ne znam u Gorskom kotaru. Jednostavno ta područja tribamo promicati, ta područja i te sportske kolektive ulagati inače nećemo na tim područjima imati nikoga ne sportaše nego nikoga. Hvala.
Hvala vam. Imamo dvije replike. Prvi je kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle, poštovani kolega Bulj govorili ste o problemima u ruralnim sredinama i ja vjerujem da je tamo situacija loša. Međutim, što se tiče sportskih objekata i u Gradu Zagrebu nije puno bolja situacija. Primjer je Osnovna škola Ante Kovačić koja ima 1.00 đaka, gdje su roditelji pisali već stotine i stotine peticija za školsku dvoranu, gdje djeca nemaju gdje vježbati nego vježbaju po hodnicima ili kad je lijepo vrijeme dakle vani, a s druge strane u Gradu Zagrebu se ulaže u neke sumnjive projekte. I ono što je posebni problem da se u Gradu Zagrebu kad se ulaže u sportske objekte cijene višestruko veće. Tako da postavljanje jedne umjetne trave na jednom niželigaškom nogometnom klubu košta oko 500 do milion kuna, 500.000 do milion kuna. Dakle, i to je jedan problem. I kada se ulaže u sportske objekte da su cijene 3 puta [[Upadica: Hvala vam.]] veće nego inače.
Odgovor izvolite.
Pa da kolega Sladoljev, čudno je da to u Zagrebu, al to je iznimke su Zagrebu, al doli je ima toga i to je žalosno, ali u Dalmatinskoj zagori, Lici, Gorskom kotaru, to je pravilo. Pa evo ja ću samo spomenuti kolko, recimo potencijal svoga Sinja. Imamo hipodrom, najlipši hipodrom u južnom, u Hrvatskoj. Koliki je to potencijal taj hipodrom? Sinjska alka, svi dolazite na Sinjsku alku, konjički sport, konjičko jahanje, apsolutno ništa sportski savez, …/nerazumljivo/… savez ne ulaže u to apsolutno, a to je prekrasno područje. Imamo brendiranu Sinjsku alku, imamo konje, imamo dicu koja zainteresirano, imamo sportski hipodrom, blizina Splita, moramo najjača, najelitnija natjecanja imat, al ne ulaže ništa sportski savez jer ih nije briga, nije ih briga niti šta pomažu. Jedino šta se dođe lipo je se tu naslikavati sa Viteškim alkarskim društvom, njihovim članovima to je bitno, a ulaganje u sport i [[Upadica: Hvala kolega.]] potencijale …/nerazumljivo/… to ih nije briga.
Hvala kolega, a janjetina ništa?
Nisam čuo.
A janjci ništa.
Dobro, janjci pometeni već.
Kolega Pranić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Apsolutno se slažem s vama kolega Bulj da Hrvatska najmanje ulaže u sport od svih članica EU i mnogi rezultati, sportski rezultati su stvar slučajnosti, a ne stvar uređenog sustava. Prosječno države članice ulažu 100 EUR-a po glavi stanovnika ako gledamo kumulativ ulaganja. Recimo Mađarska 150 EUR-a po glavi stanovnika ulaganja iz središnje države i jedinica lokalne i regionalne samouprave. Znate gdje se Hrvatska nalazi tu? 13 EUR-a po stanovniku, na samom začelju čak i Bugarska je ispred nas. Sramotno najniže odnosno nalazimo se na začelju i najmanje ulažemo za razvoj sporta, amaterskog sporta i ono što ulaže ured, državni ured za sport neka javno nekad objavi kako i kome se daju određeni projekti jedinicama lokalne samouprave da izađe nekad rang lista sustava bodovanja. Konkretno, mi se uvijek prijavimo na natječaj, nikad ništa ne dobijemo, ali nije bitno ni što ne dobijemo nikad ne vidimo ni zašto je netko dobio [[Upadica: Hvala vam.]] po strukturi bodovne liste i kategorije, netransparentno.
Hvala vam, hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolega Praniću, sport, sportske aktivnosti, amaterski sport, sport učenika omogućiti to je ključ znači sportskih saveza i to trebao biti ključ svake hrvatske vlade. Međutim, puno je ljudi iz Vrgorca, iz Sinja iselilo zbog toga što nisu imali mogućnosti njihova djeca ne baviti se sportom, nisu imali mogućnosti dječjeg vrtića, nemaju mogućnosti. Malo prije sam spomenu potencijale koji ima i Vrgorac, ali spomenuo sam recimo svoj Sinj i recimo taj hipodrom, spomenuo sam i ragbijaše. Mislim to su fenomeni. To što imamo mi, nitko nema za razvoj ne samo sporta nego i uprihodavanja prihoda na temelju recimo sinjskog hipodroma, ali nitko u to ne ulaže, jedino pojedinci koji imaju svoje konje, bave se s time, ali to je minimalno. Nije nikoga briga da te potencijale koje imamo iskoristimo nego je samo bitno ko će imati koju [[Upadica: Hvala]] vezu vezicu i stranačku iskaznicu da dobije sredstva.
Hvala. Idemo na 2. raspravu, poštovani kolega Barišić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, zamjeniče, kolegice i kolege. Pa evo nalazimo se u vremenu kada se svijet suočava sa globalnom krizom zbog zdravstvenog uzroka, a ta kriza je stvorila i mnoge sektorske krize, pa je tako stvorila, dakle krizu i u sportu obzirom da sport kao proces, dakle ima svoje potprocese i da se on temelji na treninzima, na natjecanju, na stručnom radu, temelji se na publici, temelji se na mnogim drugim izričajima odnosno pratećim industrijama, on trenutno sada hibernira, dakle stoji. Možda bi čak neki mogli reći da i propada obzirom da evo što je i ovdje rečeno, a na što ću i ja također ukazati da bi bilo dobro da se trenažni procesi u kontroliranim uvjetima pod nadzorom epidemiologa odnosno Nacionalnog stožera civilne zaštite da se pokrenu, da se realiziraju i da sport bar u tom dijelu zaživi jer je ova mjera koju ste, a hvala vam na toj mjeri u ime svih sportaša, dakle koju ste vi i Vlada RH odredila odnosno koju predlaže i koja će naravno biti prihvaćena ovdje u HS, ona će omogućiti da stručni, administrativni, tehnički, treneri, pa i sportaši, dakle da imaju svoja primanja, plaće za 3., 4., 5. mjesec, ali zapravo neće imati što raditi. Dakle, njima treba posla, na bilo kakav način, dakle da se to može organizirati i da se onda i u pripremama, ali ne mogu one biti samo teoretske, one u sportu moraju bit i praktične da se onda sport kao takav realizira. Dakle, to je samo još jedna od mjera Vlade RH koju treba pohvaliti i koja sasvim sigurno u svom skupu i u ukupnosti, dakle potvrđuje da Vlada ima ne samo dobru namjeru nego da je svjesna, odgovorna i da je sveobuhvatna i razborita, da se suočila sa ovim trenutnim problemima ukupno u društvu, a u ovom slučaju, dakle da je to i o sportu. Ja bi još nešto drugo rekao da, ajmo se sjetiti sporta ne samo kada smo drugi na svijetu u nogometu, kada osvajamo olimpijska, svjetska, europska, bilo kakva druga zlata ili medalje i onda obično to je jako emotivno, onda se sjetimo, dakle onda gradimo stadione, kampove, onda se sjetimo čak i tada se možda jedino sjetimo i onih ljudi koji stoje uz te sportaše, dakle njihovih trenera i onih drugih u pratećem logističkom smislu, pa čak i njihovih obitelji. Ajmo se sjetiti i onda kada to nije, a sad je to vrijeme i ajmo raditi na tome da nam Zakon o sportu odnosno da nam provedba Nacionalnog programa sporta, hvala vam i na tome, dakle koja je donešena prošle godine u saboru, a traje do 2026., dakle da ona dobi svoj akcijski plan i da čak nije ovdje ništa lošega ni rečeno, dakle da imamo akciju ne onu samo dugoročnu nego i kratkoročnu, a posebice sad za ovih nekoliko mjeseci da, da znamo što će biti sa našim sportom odnosno ukupno što će biti sa sportom jer sport nije samo sport, dakle to nije samo stručni rad natjecanje, masovnost, financiranje, to je šira društvena uključivost kroz navijanje, stil života, nacionalni ponos, medije, turizam, promet, dakle i sve ostalo. Imam nekoliko pitanja, objavili ste odluke o obustavljanju javnih poziva i natječaja, vidio sam na vašim stranicama, preraspodijelili tih 40 milijuna kuna, zanima me da li to ipak ostaje još kolko tolko aktualno i hoće li se do kraja ove godine, što se svi nadamo, ipak jednim dijelom vratiti u realizaciju izgradnja sportske infrastrukture ili neka druga nagrađivanja koja su kroz sport i zamolio bi vas da u promišljanju, a budimo proaktivni i aktivni u promišljanju sporta i temeljnog Zakona o sportu, dakle da uvažimo situaciju u kojoj se sada manje-više svi nalazimo da sport ne treba financirati iz državne javne lokalne kase nego da on bude organizam koji sam sebe gura, da on, da ga otvorimo jednim dijelom značajnije i transparentnije i kapitalu i da taj kapital omogući, dakle da se on pretvori da li u vlasništvo, suvlasništvo, pa dolazimo do podijele na, na profesionalni i amaterski sport, dakle da mu da jednu novu energiju koja će biti sigurno puno uređenija nego što su ove, ajmo reći zastarjele, zakašnjele iz sustava i sistema koje smo nekada naslijedili gdje nema puno lošega, ali ima i nekih loših stvari, pa mislim da je to jako dobra ideja, dakle da se o tome vodi računa. I na kraju bih još samo rekao svojim porukama mojim kolegama, gradonačelnicima, načelnicima, županima i svima drugima da u rebalansima koje spremaju da ne zaborave na sport i civilno društvo. Dakle, grad Velika Gorica, grad kojem sam ja na čelu bez obzira što nema natjecanja, 35% će izdvajati do 40% svaki mjesec, dakle za ono tzv. nulto održavanje i da to, da taj dio civilnoga društva, taj naš sport da preživi, zaživi i da mu se onda svi zajedno veselimo kao što ćemo se veseliti i ubuduće kada prođe ova ili šira [[Upadica: Hvala vam]] kriza. Hvala i vama.
Nemamo replika. Idemo onda na raspravu poštovane kolegice Anke Mrak-Taritš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, državni tajniče, kolegice i kolege. Mi apsolutno cijenimo i mislimo da je izuzetno dobro da se odlučilo na ovakvo jedno rješenje vezano uz ljude koji se nalaze u sportu. Zaista mi vidimo uvijek samo vrh piramide, mi vidimo vrhunske sportaše, vidimo njihove uspjehe i onda to doživljavamo kao svoj osobni uspjeh jer se veselimo, slavimo, svi su u dresovima, ali iza toga stoji strašno puno truda, strašno puno rada, strašno puno rada sredine, roditelja i ulaganja, vi vidite jako, dakle vi na kraju vidite trenere koji su s vrhunskim sportašima. Ti treneri nisu bili u startu, to su treneri koji danas sjede doma, koji zapravo žive od članarina da, jer imate ljudi koji samo žele da im djeca treniraju odnosno da se nečim bave, da se bave sportom. Baviti sportom je izuzetno dobro. Kad razgovaramo o infrastrukturi vi imate zgrade i imate ljude. Mi smo mogli imati odlične dvorane, svaka općina ili grad je mogao imati dvoranu. Oni sad zapravo stoje prazni jer sport i sve ostalo čine ljudi, čine oni domari koji održavaju taj prostor, koji kose travu na nogometnom igralištu jer ako ne kose neće biti, čine treneri koji rade sa djecom od najranije dobe, čine oružari koji pripremaju sve što trebaju pripremat, oni sad moraju zapravo živjeti za dan poslije. Svi dolazimo iz različitih sredina i imamo različita iskustva i različite smo životne dobi, ova nam korona zapravo vraća neka sjećanja. Ja sam iz jednog grada u kojem je bila najnormalnija stvar, dakle kada sam bila u srednjoj školi odnosno u gimnaziji je bilo košarkaško prvenstvo srednjih škola koje nije bilo previše. To vam je bilo, dakle u toj dvorani u kojoj smo imali je bilo ljudi odnosno nas svih koje smo došle gledati, cure su došle gledati dečke, neko je došao ovo ili ono, više nego na nekakvim danas utakmicama koje jesu. Bjelovar od kuda je dolazim je grad rukometa, niko od nas tko je prošao, dakle svi smo mi igrali rukomet i onda je iz toga zapravo nastali rukometaši. Ja sam gledala po svojoj djeci, recimo u Zagrebu je između ostalog bilo plivanje što mislim da je elementarno da djeca nauče plivat i onda su bila ta takmičenja na Mladosti odnosno na Savi je bilo u toj dvorani više roditelja, djedova, baka i teta za to takmičenje nego što kasnije bude vezano uz europska ili bilo kakva prvenstva što zapravo nije dobro, krivo je. Ali iz toga vam nastaju sportaši, iz toga nastaje taj vrh. Dakle, mi kada vidite po broju olimpijskih medalja u odnosu na broj stanovnika i u odnosu na sve ostalo, situacije apsolutno nerealna da imamo toliko i obzirom na ulaganje, ali imamo. Prema tome, ovaj zakon koji je bio on je morao doći da se održi sve ovo na životu da jednog dana mogu funkcionirat. Kada pitate djecu, malu djecu što im fali, ta mala djeca vrlo visoko kažu da im fali nekakav sport. Djevojčice kažu fali im plesanje, balet u doba korone, dječaci kažu fali im to društvo koje je bilo. Dakle, dobro društvo u sportu niko se nije od sportaša ne uči vas niko ništa kriva. Uče vas na tome da se takmičite, da radite, da budete bolji i naravno neko je za nešto malo sposobni, a malo ne. Mene, koristim ovu priliku muči jedna druga stvar koja dolazi do mene, a to je treniranje sportaša. Sportaši sjede doma, oni rade treninge koji su kondicioni, da ostanu fit, ali ne rade neke druge. Ja sam jučer pitala i ministra Beroša vi imate individualni sport koji bi se možda mogao i odvijati treninzi. Pri tom prvenstveno mislim na jedriličare, u jedrenju sam tako godina pa onda o tome recimo nešto više znam. Jedriličari vam treniraju, dakle mi imamo ili samce ili dvojce, samac sam si u svojoj barci, dvojac dvoje, kada se izlazi na more on izlazi pripremi svoju jedrilicu bez obzira je fortinajner pa je dvojac ili je laser ili je fin pa je samac izlazi na more i izlazi njegov trener u gumenjaku. Taj trener i taj koji izlazi van čak nemaju ni dodira jer ne mogu imat, ovaj jedri, ovaj gleda sa strane. Možda je došlo vrijeme da omogućimo individualnim sportašima da krenu trenirat.
Hvala. Idemo s tri replike, prvi je kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš ono što želim replicirati i što ste dobro istakli i važno je kada govorimo o sportu uvijek to naglasiti da mi kad pričamo o sportu nerijetko samo mislimo na vrhunske sportaše, a zapravo je ključno da povećamo veću aktivnost sportsku i rekreativnu od osnovne škole preko srednjih škola, fakulteta do duboko u starost jer podaci su zaista poražavajući. Dakle, djeca od 8 godina 88% se bavi zadovoljavajućim tjelesnim aktivnostima, tinejdžeri, adolescenti svega 19%, odrasli od 18 do 64 godine 16% se bavi zadovoljavajući tjelesnom aktivnošću, a preko 65 samo 6% dakle to bi trebao biti cilj svih naših rasprava da potaknemo sve generacije da se više bave sportom jer je naravno dokazano u svim studijama da tjelesna aktivnost osigurava duži i kvalitetniji život.
Odgovor, izvolite.
Apsolutno se slažem s vama. Ja uvijek nekako nastojim govoriti o primjerima koji su mi bliski. Ja imam dva sina, jedan je bio vrhunski sportaš olimpijski kandidat, drugi je išao na sve moguće sportove i nije uopće bio, ali je išao. I dan danas, sada mu fali teretana, danas hoda doma vježba, ali da bi neko postao vrhunski sportaš ono što mi vidimo iza toga pogotovo u nekim sportovima, vi morate imati stotine, tisuće djece. Ali ono što je važno, važno je da vodimo računa da se djeca bave sportom, ne samo mi volimo imati te vrhunske sportaše, bavljenje sportom je zdravo iza tog da se djeca bave sportom su non name treneri koji iza toga nikad neće dobit da su ne znam nekakvu nagradu, ali oni su nam važni. Ljudi su, ova korona je pokazala da su nam zapravo osnov svega ljudi.
Kolega Lenart sad ste vi.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Pa kolegice Taritaš evo skoro svi talenti počev na najnižim razinama i mnogi talenti ostanu ne otkriveni jer zbog neimaštine nemaju u tom početku za one najosnovnije stvari i opremu koja im treba da bi se počeli baviti tim sportom ili da bi im roditelji omogućili da ih usmjeruju dalje da taj svoj talent mogu iskazati. A onda s druge strane imamo čelnike jedinice lokalne samouprave, regionalnih samouprava kao što je recimo župan moje županije Sisačko-moslavačke Ivo Žinić koji prebacuje proračunska sredstva Nogometnom savezu kako bi mogao ić diljem svijeta gledati utakmice reprezentacije na račun Nogometnog saveza. Mislim da se krivo raspoređuju sredstva i da u tom prvom koraku bavljenjem sporta treba svima omogućiti najosnovniju opremu kako bi mogli pokazati svoj talent ukoliko ga imaju. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, nama je zaista ova jedna neobična situacija koja ne traje tako dugo, ali je otkrila i sve razmjere nekih drugih stvari. Kao što nam je uz ove e-propusnice pa smo već došli do milijun pokazalo da ta naša usitnjeno toliko puno općina, gradova, županija je pokazalo zapravo pravi razmjer da to tako ne treba bit jednako tako je pokazala i ovo na što vi ukazujete. Dakle, nogomet je svima zgodan u nogometu se vrte veliki novci, ali uloga županija, uloga općina i gradova je da ulaže točno na ono što ste vi ukazali, da ulaže u to da se djeca bave sportom. Pa onaj tko je dobar će uvijek nać svoj put, ali je važno da se djeca bave sportom iz jednostavnog razloga jer to dobro je uopće za odrastanje, za promišljanje, za snalaženje u svim situacijama.
Hvala vam. Kolega Vlaović.
Hvala lijepo. Kolegice, dobro je da u ovim teškim trenucima razgovaramo o sportu i sportskim djelatnicima i da im kroz ovaj zakon osiguramo osobni dohodak i trenerima i voditeljima jel oni su važni za nastavak svih sportskih aktivnosti. Ali sigurno da u gradu Zagrebu moramo voditi računa da se svaki građanin može vratiti u svoj stan, u svoj dom i da grad Zagreb odnosno gradonačelnik je potrošio puno sredstava uludo, a sada se odriče svojih građana i neće im pomoći u obnovi njihovih kuća. Lijepo je da u Zagrebu imate i dvorane i nogometne terene i bazene i plivanje, ali u mnogim sredinama u Slavoniji se gase i nogometni klubovi i rukometni i košarkaški jer nema izvora financiranja. Njihovi proračuni općina i gradova nisu takvi da mogu aktivnije sudjelovati i pomoć i oslonjeni su ti klubovi uglavnom na volontere. I zato treba zapljeskati tim volonterima koji drže sport u ruralnim područjima i osmisliti modele financiranja tog sporta na ruralnim područjima, a ne samo da financiramo vrhunski sport.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Upravo tako, dakle vrhunski sport imaju sportovi koji se jednostavno koji su gledljivi, koji imaju svoje sponzore i sve ostale i ima se dosta novaca. Ima vrhunski sport u kojim se ne kreće nema toliko puno sredstava iz različitih razloga, ali su to sportovi koji su bitni, koji su važni, dakle svako je za nešto. Stoga ono što je zaista uloga lokalnih sredina da maksimalno sredstva koja imaju ulaže u nekakav sport koji je karakterističan za to. Naravno da se neće baviti skijanjem neko u Slavoniji, naravno da je svima najjednostavnije bavit se nogometom, trebati imati loptu čak ne morate možete i bosi igrati nogomet. Ali ono što je bitno, bitno je ulaganje u djecu, to ulaganje u djecu se uvijek isplati. A kada je riječ o … i gradu Zagrebu to bi mogla biti sjednica ovog Sabora.
Hvala. To je za Gradsku skupštinu grada Zagreba. Idemo mi dalje s pojedinačnim raspravama, sada je na redu poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Od čega se financira naš sport? Jedna sreća u nesreći je to da vrlo malo gotovo ništa se ne financira od ulaznica od gledatelja, pa čak i u nogometu. Ako bi se tome prepustilo ne bi niko preživio. To je danas kažem sreća u nesreći, zato što nemamo javnog okupljanja i kada se krene u sportska natjecanja vjerojatno se neće ni moći i dalje okupljati i gledatelji neće moći dolaziti u živo gledati određene sportove. Tako da je to još jedna prilika da zbilja sada napravimo jednu ozbiljnu promjenu paradigme i načina sustava i financiranja, ali i cijelog sustava sporta. I tu ne mislim samo na državu, država mora tu preuzeti inicijativu očigledno jer ako se prepusti jedinicama lokalne samouprave prema sadašnjim zakonskim ovlaštenjima to nam je ovo što imamo. Jel mi danas uspijevamo prije svega zbog privatne inicijative i privatnog entuzijazma, prije svega roditelja i to čak i u ekipnim sportovima. Žalosno je da neko ko nema mogućnosti osigurati određena sponzorstva ili financirati klubove ili nema određena znanja o određenom sportu za svoje dijete da ga prenese, da ga trenira je ovisan o sustavu koji ga baš neće onda progurati ako ima neke druge koji su bitniji pa govorim čak o ekipnim sportovima o onom tzv. guranju odnosno favoriziranju određenih igrača. Danas su to djeca, sutra su to možda profesionalni igrači. Sport mora biti dostupan za sve i to je zadaća države. Kada smo govorili o dvoranama, imam jedan primjer pošto sam ja dugo u sportu čak i profesionalno i s one strane i jedne i druge, naša dvorana u Osijeku je koliko toliko samoodrživa jer se pametno projektirala. Ona zadovoljava svoje troškove oko 40% s vlastitim prihodima s time da dobiva prihode i ono što grad omogućava termine određenim sportskim kolektivima pa na taj način zapravo je zatvorena struktura. I mislim da je to jedan dobar primjer kako raditi ne megalomanski, naravno tu su prihodi ne samo od najma određenih poslovnih prostora nego i koncerata itd., a onda posljedično čak i iznajmljivanja nekih termina, ali to je recimo obveza grada i to je dobro, dakle to bi mogao biti način u kojem država daje infrastrukturu, kada govorimo o nekim plivalištima. Nije problem nešto sagradit, problem je nešto održavat jer u konačnici ti troškovi su puno veći. Kako financirati hladni pogon, ljude koji rade sve ono što ide, to znači da bi taj sustav održivosti trebao biti da država nešto napravi, a da na upravljanje lokalnoj samoupravi i da ona s time radi, ali da se radi u oblicima koji to može biti koliko toliko samoodrživo, da to nije ogroman prostor za 15.000, 10.000 ljudi koji zagrijat, ohladit, održavat je, … nego da je to modularno i da ima više prilagođeno potrebama tog mjesta ili jednog šireg dijela pučanstva. Nama je generalno ovo dobro i ovaj prijedlog zakona, to sam rekao ćemo podržati i trebamo razmišljati i o onim najmanjim kolektivima, sportskim udrugama do ovih profesionalnih kojima trebamo naći sustav, ono što sam i rekao kako da treniraju ako se držimo do 5 onda do 5 nastavimo i dalje da svi oni koji se okupljaju do 5, ali da su isti da se ne mijenjaju da mogu i dalje trenirati. To su individualni sportovi ili neki koji su kontinuirano, dvojac itd. u veslanju jel nama sustavno je ulaganje, a to se razmišlja o obrazovnom sustavu da sad tjelesni bude i 3 sata tjedno, pa i više. Zašto? Jer nam zdravstveni pokazatelji to govore. Da su djeca mahom pretila, neaktivna zbog jednostavno društva koje sada trenutno di su svi za kompjuterima, di jednostavno način njihove zabave je uglavnom unutar, a ne vani na cesti odnosno na igralištu. I zato je to bitno jel ulaganjem u sport zapravo svaka kuna tu uložena je manje kune u zdravstvenom sustavu troška jer puno bolesti su povezani zbog neaktivnosti, od dijabetisa, od kardiovaskularnih svega onoga što se može prevenirati, a to je smisao svakog zdravstvenog sustava, ne rješavati kad dođe problem, nego ga prevenirati da uopće ni ne dođe u bolnicu problem. I zato je ulaganje u ovaj sport bitno i zato to treba biti izuzetno prioritet i zbog zdravlja, a i svaka kuna tu treba biti multiplicirana na više načina i kroz promociju i kroz zdravlje i kroz sami rad tih sportaša. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Idemo dalje, imamo replike? Dobro. Imamo dvije replike, prvu repliku ima gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega htio sam se nadovezati na vašu raspravu, ste govorili o prihodima. Najsvježije podatke koje imamo na temelju izvješća Državnog ureda za reviziju koji smo dobili upravo sada na naše klupe, gdje nam može to dobro poslužiti kao usporedba sa stanjem u sportu. Dakle, državna revizija provedena u 24 sportske udruge i saveza, ukupno je to bilo 287 milijuna kuna prihoda i 283 milijuna kuna rashoda od čega je 60% po posebnim propisima to je prije svega lutrijska sredstva, 34% od donacija zapravo jedinice lokalne samouprave, 2,4 sponzorstva, 1,4% članarine. To je ukupno 98% prihoda. I to je vjerojatno tako u cijelom sportu. Ako vidimo da je to po posebnim propisima, lutrijska sredstva, donacije jedinica lokalne samouprave i sponzorstva toga će biti osjetno manje. Prema tome, problemi koji nas čekaju su zaista ogromni.
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Da, što se tiče krovnih saveza, što se tiče pojedinih udruga oni nešto dobivaju spuštene te prihode, ali i dalje praktički je to njima osnova financiranja. Oni neko financiranje sa vlastitim sponzorskim ugovorima osim ajde nogometnih klubova gdje je to koliko toliko zanimljivo, nema. Zašto? Jer gledatelji su ujedno jamac oglašavanja. Nitko neće dati reklamu danas, se sport oglašava i daje se marketing kao jedan od dvije vrsta prikrivenog financiranja, prikrivenih donacija. Zašto? Jer je porezno tako omogućeno. Vi ako date, zakupite reklamu u nekom klubu, da vam izvijesi …/nerazumljivo/… to je 100% trošak koji se odbija i PDV ako je u sustavu, ako nije onda kao takav je 100% trošak. Vi da date donacije znate koji su uvjeti za donaciju i koliko se ono vrednuje u porezu na dobit. U tu zapravo trebamo gledati kako pomoći da su našim klubovima, da su oni interesantni zapravo svim onima sponzorima, a kažem sada je to sreća u nesreći jer prihoda oni … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Gospodin Vlaović.
Hvala. Kolega Čuraj lijepo ste naveli primjer sportske dvorane u Osijeku koja je samoodrživa i to je lijep primjer kad se ulaže novac u sport da se razmišlja o ulaganju na način da ono bude dugoročno održivo. Ali imamo i primjera gdje se ne može gledati samo čisto ekonomski, primjer općina Dragalić, osnovna škola, već 10-tak godina sportska dvorana nije izgrađena, općina je dala zemljište, izradila projektnu dokumentaciju, ishodila građevinsku dozvolu, čak je i započela radove da ne bi propala građevinska dozvola, a dan danas ta jednodijelna dvorana nije izgrađena i nema načina. Pa evo apel na vas i vašu ministricu da se ta dvorana izgradi jer bi se i djeca u Dragaliću bavila sportom, da ne budu pretila i da imaju jednake šanse kao i njihova djeca u Zagrebu, Osijeku ili negdje dalje. A da bude apsurd veći odvija se nastava tjelesnog odgoja u mjesnom domu gdje čak neće da općini refundiraju ni troškove, grijana, struje i održavanja. Pa to mislim da nije dobar primjer kako se ulaže u sport na lokalnom nivou.
Hvala. Odgovor, izvolite gospodine Ćuraj.
Dakle, to su dvije odvojene stvari, jedno govorimo o sportskim dvoranama, drugo o nastavno-sportskim, za nastavno-sportske koje vi spominjete je nadležna konkretno županija Brodsko-posavska i ona je osnivač i ona treba raditi, a mi smo donijeli na razini ovog mandata zakon da može i ministarstvo čak direktno negdje ulagati, dakle upravo da se vidi jer se ne može stvari prepustiti slučaju lokalnih vlasti, koje očigledno bivaju birani bez obzira što god radili. Ono što se tiče dvorane, mi to moramo općenito promatrati po principu žičara. Znači to ne ići na neku fizibilnost jer to nema isplativosti, znači jedan Real Madrid je prodao svoj stadion gradu Madridu, znači on nije mogao održavati ili valjda tak su to napravili. Znači šta žičare rade? Sama žičara po sebi je neisplativa, ali ona donosi u cost benefit modelu u hotelima svima drugima itd. Znači ona donosi neku mogućnost zarade, tako isto i te dvorane, one same po sebi, bazeni, pa ne mogu nikada biti ekonomski isplativi, ali taj cost benefit je puno veći govorio sam i o zdravstvenom sustavu i onom što to donosi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo kolegice i kolege, nekoliko rečenica u ovoj raspravi. Naravno da ova tema traži puno širu raspravu da bi dali doprinos kao najviše zakonodavno tijelo unapređenju sporta i to poticanjem školskog sporta, studentskog sporta, rekreacije i stvaranjem preduvjeta za vrhunski sport. Sportu u EU se posvećuje značajna pažnja što ne čudi. Dapače smatra se da osim važnosti za više zdravlja što uopće nije više sporno, duži i kvalitetniji život uz sport, sport predstavlja veliki i najbrže rastući sektor u europskoj ekonomiji. Dakle, sport europskoj ekonomiji doprinosi sa 2% europskog bruto domaćeg proizvoda i 3% ukupne zaposlenosti. Stoga EU promovira ekonomski razvoj sektora sporta posebno kroz 4 područja. To su sportske ekonomije, turizam, rekreacija i fitnes, mediji i obrazovanje. Tu su i milijunska sredstva Erasmus plus programa koja su i nama na raspolaganju i nada se da ćemo ih što je bolje moguće iskoristiti. Prema tome, ova kriza može predstavljati i izazov za neke projekte u Hrvatskoj upravo kroz ta 4 područja sportske ekonomije gdje možemo naći i dodatna sredstva za naše sportaše, ali ono što je posebno važno kroz … turističke djelatnosti, kroz privlačenje sportaša i rekreativaca na dolazak u Hrvatsku po završetku ove korona krize. Mislim da će to biti jedno od važnog područja gdje ćemo zajedno sa Ministarstvom turizma i Državnim uredom za sport trebati naći načina kako privući što je više sportaša rekreativaca u Hrvatsku. Izdvajanje za sport čuli smo danas u Hrvatskoj na samom su začelju EU, nije to od jučer i bojim se da nam ova kriza neće omogućiti da se popravimo na toj ljestvici nažalost. Naime, prema ERUOSTAT-u u Hrvatskoj za sport se izdvaja samo 0,06% BDP-a dok je najviše npr. u Mađarskoj 1,12, Švedskoj, Francuskoj oko 1 inače prosjek EU 0,33%. Dakle jasno je što je zemlja ekonomski razvijenija ona više izdvaja za sport i rekreaciju, dakle postoji direktna pozitivna korelacija između BDP-a per capita i potrošnje EU i države u EU na sport i rekreaciju. I kada to ukalkuliramo jasno je da zemlje koje su manje razvijene ne mogu ulagati kao one visokorazvijene i ako to uračunamo u našu kalkulaciju, rekao sam da je prosjek 0,33% BDP-a dakle s tom kalkulacijom mi nećemo doći do 0,33% nego bi za Hrvatsku sukladno svim tim parametrima od 0,06 trebalo doći na 0,25% BDP-a što znači da bi po tome očekivanja godišnja izdvajanja trebalo učetverostručiti odnosno da bi onda trebali doći na otprilike 900 milijuna kuna. To bi i dalje bilo bitno ispod europskog prosjeka, ali bi nekako bilo primjereno našem ekonomskom standardu. Nažalost, sve što se događa sigurno će taj cilj učiniti teško, teško dostižnim. Inače ova istraživanja EUROSTAT-a pokazuju pozitivnu korelaciju direktnu pozitivnu korelaciju ulaganja u sport i rekreaciju i očekivanog trajanja života. Dakle, ako pogledamo tu tablicu vidjet ćemo da zemlje koje osjetno puno ulažu u sport i rekreaciju poput Švedske i Francuske su na vrhu očekivanog trajanja života, a Hrvatska je sukladno svojim izdvajanjima opet na samom dnu. Dakle, ne znam da li znate svako treće dijete u školu odlazi autobusom ili ga voze roditelji, a više od trećine djece ne sudjeluje ni u kakvim sportskim, plesnim, rekreativnim aktivnostima, ali više od 56% više od 2 sata provodi ispred televizije i ostalih elektroničkih uređaja što je sada u ovo vrijeme dodatno pogoršano. Prema tome, i bez te poražavajuće statistike sasvim je jasno da su školska djeca sve manje tjelesno aktivna zbog tog sjedilačkog načina života što će se sigurno dugoročno loše odraziti na očekivano trajanje života ukoliko ne uspijemo nešto promijeniti. A da ima pozitivnih pomaka, eto imamo i ovaj naš program „Poligona“ koji je dobio i nagradu u Bruxellesu kao najbolje osmišljeni projekt unapređenja tjelesne aktivnosti u školama gdje je 2015.bilo 120 „Poligona“ za školsku djecu koja nemaju uvjete bavljenja sportom u dvoranama, a za 2020.predviđeno je čak tisuću tih „Poligona“ za sve one škole koje još uvijek nemaju ostvarene uvjete aktivnosti u sportskim dvoranama. Prema tome, zaključujući ovu raspravu, davajući podrške ovome sve što ste predložili, naravno da to treba biti jedna početna analiza da u narednom periodu ispravimo sve greške koje smo imali i da osiguramo što je moguće veće prisustvo sportskih rekreativnih aktivnosti u cijeloj životnoj dobi svih stanovnika Hrvatske.
Hvala lijepo. Prvu repliku ima gospođa Mrak TAritaš.
Hvala lijepo. Kolega Jovanović, vi ste govorili između ostalog o izazovima koje ovaj korona virus može koji bi nas trebao nekako potaknuti da iza ovoga izać pametniji. Kada je riječ o sportu zaista ne samo bavljenje sportom, ne samo rezultati mogu posljedično imati vezano uz turizam, vezano uz određene gospodarske grane. No, ja se bojim nečeg drugog. Kada gledate klubovi i opće bavljenje sportom su vezani uz proračune ili svojih županija ili svojih općina i gradova i njihovoj moći koliko mogu nešto isfinancirat, ono što je do mene već došlo, a vjerojatno i do vas svih, a to je da su se već neke općine i gradovi u smislu nekakvog rebalansa budžeta odnosno preraspodjela prvo čega su se krenuli odricati to je vezano financiranje u sport. I poruka koja bi trebala biti s ove govornice odnosno iz ovog Sabora da se malo promisle i da to nije stvar koju trebaju prvo rezati.
Hvala. Gospodin Jovanović, odgovor.
Kolegice Mrak Taritaš nažalost potpuno ste u pravu i ja se bojim ovog perioda koji je pred nama, maloprije sam naveo brojke Državnog ureda za reviziju iz kojih proizlazi da 98% tih nekakvih prihoda zapravo dolaze iz područja koja će biti vrlo upitna, dakle proračun jedinica lokalne samouprave, lutrijska sredstva, a jedan mali postotak dolazi i od članarina, svega 1,4%. Ali bojim se da će i tu i do sada su nerijetko roditelji imali problema i tu je postala nejednakost među djecom da se plaćaju te članarine. Sada će još veći broj ljudi biti u problemu sa plaćanjem članarine sportskim klubovima tako da će tu opet postojati nejednakost među djecom u RH i tu bi trebalo razmisliti i vidjeti dugoročno kako uopće omogućiti da nema članarina za svu djecu koja se žele baviti sportom.
Druga replika gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Jovanović vi ste spomenuli po meni jednu vrlo bitnu stvar, a to je školski sport iz nekoliko razloga, prije svega najveći dvoranske infrastrukture praktički je u sastavu škola. Druga stvar, škola ima educirane školovane ljude koji se bave sa fizičkom kulturom i naprosto bi trebalo raditi promociju za najmasovniji sport u sportskim školskim društvima. Mi nažalost nemamo više onih famoznih takmičenja, ja se sjećam ko srednjoškolac na finalu srednjoškolskog prvenstva u košarci Kutija tada popularna „Kutija šibica“ bila prepuna, ista priča je bila i sa nekim drugim sportovima. Naprosto ovo je prilika možda da drugačije posložimo sportsku organizaciju, da nukleus sporta bude u školskim sportskim društvima i da se od tuda na temeljem tih natjecanja oni najkvalitetniji čupaju i guraju u nekakav viši natjecateljski ciklus koji se financira iz nekih drugih sredstava jer očigledno najveći problem sporta je financiranje, to je nažalost takav tijek.
Gospodin Jovanović, odgovor.
Da, kolega Šuker potpuno se slažem s vama i pratio sam to jedno vrijeme i vidio sam da postoje i sve više i dobro organizirana takmičenja na razini i osnovnih i srednjih škola, vrlo aktivno su počeli i studenti. Evo nažalost neće biti idućih dana je trebalo biti veliko finale studentskog sporta u Hrvatskoj. Ali znate koji je tu dodatni problem? Dakle u želji da škola bude što uspješnija, što bolja nerijetko na ta takmičenja se šalju djeca koja su već vrlo aktivna u sportskim klubovima, tako da nažalost oni koji nisu tako uspješni, tako kvalitetni i tu izgube priliku, tako da bi i tu trebalo naći neko rješenje da ne bude cilj samo pobjeda nego da se motivira što više djece da se bave sportom kroz školska sportska društva.
Hvala lijepo. Gospodin VEšligaj ima sada riječ. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Evo reći ću na početku kao i svi koji su sudjelovali u raspravi, naravno da podržavam ove mjere koje su donešene reći ću za spas jednoga važnoga segmenta sporta, naravno to je očuvanje radnih mjesta reći ću ljudi koji zapravo drže jednu i kičmu profesionalnoga, polu profesionalnoga sporta. No, ja bih se ipak u svojoj raspravi želio više osvrnuti na amaterski sport i drago mi je da sam kroz brojne rasprave čuo problematiku sporta u manjim sredinama jednostavno jedne njegove važnosti koju ima za zdravlje mladih, za zdravlje zapravo cijele populacije, ali dodat ću ovdje, imat će još više nakon što ova kriza prođe jer sport uz kulturu je zapravo reći ću može imati nekakav terapeutski učinak nakon što prođe ova jedna kolektivna tragedija koju svi proživljavamo sa korona virusom. Jasno je da taj sport da bi bio na nekakvim zdravim nogama, da bi se uopće održao on treba određenu financijsku potporu. Ta financijska potpora jest u manjim sredinama isključivo, neću reći baš isključivo ali većinom na jedinicama lokalne samouprave koja se često proziva, e sad čekamo lokalnu samoupravu da da svoj doprinos također u ovim kriznim vremenima. No reći ću da ga je lokalna samouprava već na neki način i dala jer evo Vlada je te mjere smo svi podržali, oslobodila od plaćanja poreza na dohodak one poduzetnike prema kriterijima koji su bili usvojeni i naravno da će proračun jedinica lokalne samouprave biti puno manji. To je istaknuto jasno i u raspravama da će se prvo ić nažalost na smanjenje rashoda upravo u ovim dijelovima koje se odnose na nekakvo civilno društvo na sport, na kulturu itd. I zato ja to jasno očekujem neku podršku Vlade prema onim jedinicama lokalne samouprave, a u Hrvatskoj imamo jako velike razlike u fiskalnim kapacitetima među jedinicama lokalne samouprave koje će najviše zbog toga izgubiti. Druga nekakva komponenta iz kojeg se financira sport jest privatni sektor i ne možete više tu također očekivati donacije kakve su bile prije ove krize. Uistinu privatni sektor zapravo vrijedni pojedinci u tom privatnom sektoru su dali jedan veliki doprinos. Evo ja imam u gradu Pregradi primjer jedne … kampanje gdje je skupljeno gotovo 400.000 kuna uključilo se 180 ljudi, najvećim dijelom poduzetnika koji su dali najveće donacije, to je bila kampanja za izgradnju teniskih terena. Evo prijavili smo se i na natječaj Državnog ureda za sport, znam da tamo ima 16 milijuna kuna koje su osigurane za ove infrastrukturne projekte i nadam se da evo se neće odustati od tih ulaganja koja su bitna, ne samo za poboljšanje sportske infrastrukture u manjim mjestima, bitna su i za gospodarstvo jer neko naravno će trebati i graditi te sportske terene. I očekujem stvarno da se taj natječaj zapravo da sredstva koja će se dodijeliti kroz taj natječaj budu uistinu transparentna prema jasnim kriterijima i da nemamo političkih favoriziranja kakvih smo nažalost znali i znamo još uvijek svjedočiti i danas. Ono što država još može pomoći, osim ovih … koje sam rekao za porez na dohodak koje su izgubile lokalne jedinice, svakako jest ubrzati određene isplate kojima, prvenstveno mislim ovdje na isplate iz eu fondova prema lokalnoj samoupravi, naći još nekakve instrumente gdje će se ići u nekakvu jasnu i konkretnu pomoć prema lokalnoj samoupravi. Probati, velim za sport u manjim sredinama razmisliti barem o tome da se napravi jedan fond iz kojeg će moći ovi amaterski klubovi iz manjih sportova, evo apostrofirat ću ovdje ženski sport koji je također u jednom dosta teškom položaju u manjim sredinama, da se ipak može financijski potpomognuti i da se on može održati jer mislim da je izuzetno bitan i važan za zdravlje cijele populacije, a lokalna samouprava siguran sam da će dat svoj maksimalni doprinos koliko može u ovoj situaciji. Važno je da i o ovom raspravljamo, svjesni smo svi toga da danas sport nije pri vrhu prioriteta, da su neke druge stvari puno važnije. I evo zahvala svima još jedanput koji su evo i danas na prvoj liniji bojišnice, da se tako izrazim, od zdravstvenih radnika, Stožera civilne zaštite i svih njihovih članova vrijednih ljudi koji rade u privatnom sektoru. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Gospodin Đujić, izvolite replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega VEšligaj, vi ste spomenuli po ko zna koji put u ovo zadnje vrijeme taj gubitak prihoda jedinica lokalne samouprave od poreza na dohodak i mislim da je to važno spomenut i opet i ponavljat, zato što u prvom mahu kada je Vlada pomogla poduzetništvu što je bilo u redu, jedan veliki dio odnosno veći dio toga je išlo na teret upravo gradova i općina umanjenjem poreza na dohodak. I iz Vlade smo ovdje kada smo izglasavali te pakete čuli najave da će se sjest sa predstavnicima gradova i općina i da će se naći rješenje odnosno kompenzacija od strane Vlade za ta sredstva. Imam osjećaj da u ovom trenutku to pitanje otvaraju i zaokuplja jedino gradonačelnike i načelnike koji imaju s tim problem, a ono je vrlo važno. I upravo na ovom primjeru sporta vidimo zbog čega jer ako se to ne nadomjesti onda će gradovi i općine biti prisiljeni rezat sredstva upravo za sport, kulturu i neka druga područja koja su za građane vrlo važna i povisivati cijene komunalnih usluga, što nikako ne bi bilo dobro i zato apeliram odavde još jednom na Vladu da [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] prođe pod hitno rješenje za ovo.
G. Vešligaj, odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Đujić, pa da, točno ste to primijetili. Mislim da je sa strane lokalne samouprave bio jedan vrlo korektan odnos i da smo svjesni svi toga, naravno da prvo treba pomoći gospodarstvu, da treba imati jednu, jako pomoć, naravno i zdravstveni sektor, no međutim, osim ovih gubitaka koje smo imali kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] moram reći da su se brojne lokalne samouprave također, poduzele određene mjere. Dakle od odgode ili oslobađanja komunalnih naknada, od toga da su oslobodili od plaćanja vrtića roditelje za onaj period koji vrtić ne radi, da su brojne lokalne jedinice također, oslobodile od plaćanja zakupa javnih površina, da su neke čak išle i u neke interventne fondove, naravno, govorim o fiskalno jačim jedinicama lokalne samouprave, mislim ono što je generalni problem da vi u Hrvatskoj imate strahovito velike razlike u fiskalnome kapacitetu jedinica lokalne samouprave. Dakle da imate jedinice lokalne samouprave koje imaju neke 2, 2,5 tisuće kuna po stanovniku do onih koje imaju 15 tisuća kuna po stanovniku i više. I iz toga možete odmah vidjeti koliko je tko, koliko tko samostalno može rješavati svoje probleme [[Upadica: Hvala.]] većina jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj nažalost to ne može.
Hvala lijepo. Hvala. Sada će govoriti Saša Đujić ima svoju raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ja sam u ime kluba rekao i to je i moj osobni stav dakle da podržavam izmjene ove zakona i mislim da su pravovremene, dakle ništa ne kasnimo i ova dva segmenta još jednom želim naglasiti, dakle i ovaj financijski koji bi trebao zaštititi plaće djelatnika u sportskim udrugama i ovaj pravni koji u biti legalizira takmičenje odnosno završetak aktualne sportske sezone i nastavak, hajmo reći nove, koja počinje uskoro i ono što sam rekao dakle da sukladno trenutku i onome što nam se dešava pratite razvoj i predlažete neke nove mjere i nova rješenja. Želim ovdje istaknuti jedan problem koji isto tako nije možda sad u fokusu, ali apeliram na vas iz Ureda za sport dakle, da obratite pozornost i na tu stvar, a riječ je o sportskom i rekreativnom ribolovu iako to nije direktno u vašoj ingerenciji nego u ingerenciji Ministarstva poljoprivrede, ali je pitanje koje se tiče i sporta i kao Ured za sport možete skrenuti pozornost možda i na taj problem, dakle zbog ove situacije u kojoj smo se našli trenutno je zabrana sportskog i rekreativnog ribolova. A ljudi su recimo platili, platili su sportske dozvole, odnosno ribolovne dozvole kojima bi to mogli, a u biti zbog mjera koje su na snazi ne mogu to raditi. Sad apeliram na vas da uputite možda apel prema Ministarstvu poljoprivrede, ja ću danas predati isto, napisao sam zastupničko pitanje za ministricu, odnosno pitanje kojim predlažem da se to riješi, da se nađe nekakav način možda da se trajanje tih dozvola produži do okončanja pandemije, odnosno da se na neki način ljudima to kompenzira s obzirom da to nisu mali iznosi za ljude. Dakle, netko plati 800 do 1100 kn ribolovnu dozvolu koju de facto do sada, mjesec, dva dana ne može koristiti zbog ove situacije. Mislim da je to jedan od možda sitnih problema u odnosu sa ovim ogromnima s kojima se sada susrećemo, ali je svakako problem financijske naravi. Evo, apeliram na vas da obratite pozornost na to, ali i na takve slične slučajeve možda koji se po pitanju sporta nameću ili će izaći negdje u ovim pitanju članarina, itd., da ne bi ispalo da sportaši onda na svoj teret to moraju platiti, odnosno da možda država nađe nekako način da tu kompenzira jer za državu to ne bi trebala biti velika sredstva, a za ove ljude male kojih se to tiče, su to u svakom slučaju značajna sredstva. Evo, da ne širim, mislim da sam u ime kluba rekao već dovoljno, ali htio sam skrenuti pozornost još i na ovaj problem i na možda neke slične probleme koji bi mogli proizaći u ovim narednim vremenima i želim vam da i ubuduće tako brzo djelujete kada je sport u pitanju. Evo, hvala lijepo.
G. Vešligaj, replika.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa evo, kolega Đujić, u svojoj raspravi zapravo spomenuli ste evo, konkretno jedan sport koji bi se možda mogao, s kojim bi možda mogli zapravo krenuti i nekakve aktivnosti, kada i kada ćemo ići, kako bi to predsjednik Vlade rekao sa relaksiranjem ovih mjera. Mislim da svakako je to jako važno za, da se ide u tome pravcu i tome jednome smjeru, posebno onaj sportovi di možemo držati ovu socijalnu distancu, a sportski ribolov je zacijelo jedan od njih. Smatram da, s obzirom na koliko ovo traje, koliko su ljudi već zatvoreni u svojim domovima da je jako važno, naravno, nećemo odlučiti niti vi niti ja o tome, nego će odlučiti stručne osobe, vjerujem i Sabor to potvrditi, ako će trebati, ali da se onda svakako ide sa time jer jednostavno svi znamo da je čovjek ipak društveno biće i da jako pati u ovim trenucima. Hvala.
Hvala. Hvala lijepo. G. Zekanović, replika. Ah, pardon, da, da, izvolite g. Đujić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane…
Ne, ne, oprostite, nisam vidio da se javio gospodin [[Upadica: Aha, pardon, okej, sve okej.]] Đujić da odgovori na repliku. Izvolite.
E hvala lijepo. Kolega Vešligaj, upravo tako i nećemo ni vi ni ja odlučivati o toj relaksaciji, naravno, ali možemo davati neke svoje prijedloge koji onda mogu i govoriti u ovom Visokom domu koje onda mogu biti temelj možda da netko uopće razmotri te odluke i to o čemu govorimo. Ja svakako mislim da ovaj problem ribolovnih dozvola koji sam spomenuo je jedan problem koji se relativno lako može riješiti. Isto tako, naši ribari, to nema veze sad sa sportom, koji znači sa gospodarskom granom, su predlagali prema ministarstvu i pomicanje lovostaja u neke druge sezone, odnosno da se to taj dio iskompenzira da ljudi ne bi bili na gubitku za vrijeme za koje ne mogu obavljati tu svoju djelatnost. Tu im se zasad nije izašlo u susret, ali zato mi moramo u ovom Visokom domu govoriti o tim problemima s kojima se ljudi u Hrvatskoj danas susreću i da onda dobijemo neke odgovore ili da potaknemo neke mjere od strane Vlade da se ljudima te, taj život još više olakša. Evo, hvala lijepo.
Gospodin Zekanović, replika.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani kolega malo ste zakasnili ja sam jučer govorio o toj temi i upravo mi je javljeno iz civilnog stožera da je odobren sportski ribolov, dakle meni je drago da je ono što sam ja jučer govorio ministru Berošu da on je shvatio ozbiljno i da je ta mjera promijenjena, evo upravo dolazi poruka da je sportski ribolov omogućen individualno i na slatkim vodama i na moru i to je sada, ta mjera je upućena na lokalne stožere. Drago mi je da ste evo ga vi primijetili istu stvar, ali evo Hrvatski suverenisti kao i po pitanju ribarnice, po pitanju tržnica su i ovdje bili prvi, ukazuju na prave probleme. I drago mi je evo ga i moje su pohvale evo ga stožeru civilne zaštite u ovom smislu, po ovoj mjeri da je reagirao na traženje Hrvatskih suverenista i da ljudi normalno, što je i logično mogu loviti ribu individualno znači i na moru i na rijekama. Hvala.
Gospodin Đujić odgovor.
Drago mi je da Hrvatski suverenisti ovoga promišljaju na taj način i drago mi je da ste još uvijek korak iza SDP-a jer ja nisam govorio o tome što ste vi govorili jučer nego o nečemu što ćete vi vjerojatno govorit sutra, a to je financijska kompenzacija za ribolovne dozvole. Znači ne dozvola ovoga sportskog ribolova nego da se ljudima kompenzira iznos financijski dozvola koje su platili za ovaj period za koji nisu mogli konzumirati. Znači o tome sam govorio sada i drago mi je da nas pratite pa da ćete vi vjerojatno sutra u Hrvatskom saboru govorit o onom o čemu je govorio SDP, ali to u ovom trenutku nije bitno, nego je bitno da se ti problemi rješavaju na korist hrvatskih građana. Evo, hvala lijepo.
Hvala obojici. Gospodin Šuker …/nerazumljivo/…
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnikom, prije svega čestitke da ste brzo reagirali na ono što je ključno. Možda svi ovi koji su raspravljali nisu pročitali bitnu stvar ovoga zakona, a to je da izmjenu natjecateljskog karaktera se mora donesti godinu dana prije nego što to počne. I ovdje samo dvije možda stvari da razmislite o njima. Jedna je da jasno definirate što je to tijelo upravljanja u nacionalnim savezima, jer to su upravni i izvršni odbori, dakle oni donose odluku. Do sada su te odluke donosile skupštine. Dakle, da se to definira. A druga stvar, šta je sa onim savezima koji su već donijeli odluku o promjeni sustava natjecanja, možda bi im trebala ići preporuka iz državnog ureda da samo sukladno ovim izmjenama Zakona o športu donesu nove odluke i da to bude ovoga …/nerazumljivo/… A sad ću se vratiti na ono o čemu svi govore i što je ustvari najveći problem hrvatskog sporta, a to je financiranje. I krenut ću od krovne organizacije, da tako kažem, nije krovna, ali je takva, a u stvari je i najkvalitetnijih hrvatskih sportaša koji bez obzira što su Olimpijske igre odgođene, Olimpijske igre će biti slijedeće godine, oni su olimpijski kandidati i oni imaju određene naknade koje primaju iz Hrvatskog olimpijskog odbora. Ne samo oni nego i ja mislim skoro kompletan trenerski kadar u RH koji treniraju olimpijce, s tim da dva ekipna sporta se trebaju tek na kvalifikacijama izboriti za Olimpijske igre. S obzirom da s jedne strane određene potrebe na rashodovnoj strani državnog proračuna postoje, a prihodi iz kojih se financiraju prije svega sport će se znatno smanjiti jer vidimo da u ovom trenutku praktički niti jedna kladionica, niti jedna ovoga tko priređuje igre na sreću ne funkcionira, a znamo da se olimpijski odbor najvećim dijelom financira od sredstava koje se uberu, koje uplaćuju ovoga oni koji priređuju igre na sreću. Dakle, to je jedan problem koji se može javiti u budućnosti. Ono što drugi izvor financiranja sporta je temeljem Zakona o zadovoljavanju zajedničkih potreba u športu koje je prilikom donošenja proračuna je dužna usvojiti svaka jedinica lokalne i regionalne samouprave. Također će se proračun jedinica lokalne samouprave sa osnova da će se porez na dohodak smanjiti jer mnogi su ili primjenjuju mjere Vlade pa ovoga zapravo ono što im je Vlada omogućila za očuvanje radnih mjesta, a to da isplaćuju plaću 4.000 kuna, znači tu porezna na dohodak neće ni biti, smanjit će se i komunalne naknade i to je, to su …/nerazumljivo/… izvori prihoda jedinica lokalne samouprave i ovdje sad treba jasno definirati jednu stvar. Vi imate u športskim klubovima trenere koji treniraju prvu ekipu i oni imaju zasnovan radni odnos sa tim klubovima. A šta sa onom silom stručnjaka koji treniraju omladinski pogon koji je izuzev u ovim velikim klubovima nemaju zasnovan radni odnos sa športskim klubovima u kojima rade, nego da li primaju nekakve naknade, da li rade temeljem nekakvog ugovora, da li su to sredstva koja je dobivaju iz proračuna jedinica lokalne samouprave ili su to sredstva ovoga koja se dobivaju iz članarina. A kad pogledate u ukupnom broju ljudi koji rade u sportu, dakle u stručnom radu takvih ima nažalost najviše. Jer malo je škola nogometa ili košarke ili nečeg drugog ovoga u ovim velikim klubovima koji imaju zaposlene te ljude, ali najveći broj klubova ima te ljude na ugovor ili na nešto drugo. A moramo biti svjesni sutra kad sve ovo prođe uz rješavanje financijskih problema, uz ovo što je Vlada i sport uvrstila u ove svoje mjere za očuvanje radnih mjesta, moramo razmišljati kako da taj sport nastavi živjeti jer će biti desetkovan da tako kažem i poprilično srezan što se tiče izvora financijskih sredstava, ali ako ostane taj stručni kadar, ako ostanu ti ljudi koji će raditi sa tom djecom onda taj sport ima budućnost, onda taj sport ima perspektivu. Iz zato je dobro i da ste vi donijeli ove izmjene zakona što se tiče natjecateljskog karaktera za sve selekcije, što je Vlada u ove mjere za očuvanje radnih mjesta uvrstila i sportaše i to sam vidio da je bila inicijativa središnjeg ureda i na tome svaka čast, ali ovo su neke stvari o kojima naprosto moramo razmišljati jer neće se ništa preko noći okrenuti. Naprosto moramo razmišljati na onom danu poslije što i kako jer naprosto moramo sačuvati infrastrukturu, ako ne sačuvamo onda na žalost sve ovo što pričamo što smo napravili će biti uzalud.
Prvu repliku ima gospodin Đujić.
Kolega Šuker ja sam u ime našeg kluba isto stavio naglasak u biti da je financiranje sporta jedan od, hajmo reći, problema na koji trebamo u skoroj budućnosti staviti naglasak jer da je to uređeno kako treba, hajmo tako reći, s kontrolom, možda bi danas lakše prolazili ovu krizu, ali naravno puno puta smo o tome tu govorili, neće se riješiti preko noći, to je dakle, jedan složen problem koji zahtijeva jednu strukturnu reformu, ali u biti, zašto sam se javio, dobro ste spomenuli ovaj oblik, kladionice ste spomenuli. U biti, kako danas pada promet kladionicama i mislim da treba naglasiti da u ovo vrijeme, vrlo vjerojatno, kao što imamo online nastavu, imamo online nekih aktivnih, dolazi možda do povećanja online klađenja. I znamo da je lani Pravilnikom Ministarstvo financija pokušalo staviti pod nadzor koliko se to može, te ilegalne kladionice koje u biti ne plaćaju državi nikakve poreze, ne daju ovih 5% za financiranje sporta i mislim da treba danas pojačati kontrolu u ovom vremenu [[Upadica: Hvala lijepo.]] jer građani vjerojatno nalaze načine [[Upadica: Hvala.]] da nadomjeste ovo fizičko klađenje i mislim da tu moramo svi otvoriti ... [[Upadica se ne čuje.]] oči i da trebamo dati još jedan dodatan napor da se to spriječi.
Izvolite odgovor.
Da, ja se slažem s vama i mislim da Ministarstvo financija to pokušava, ali mislim da je tu daleko veći problem onih izvana koji priređuju to online klađenje nego domaćih kladioničara jer ja mislim da bi čak i domaćim kladioničarima odgovaralo da se to posloži u nekakve okvire i da onda oni budu tu dominantni, ali svakako Zakon o financiranju sporta i izmjena poreznih zakona, što se tiče sporta je nešto što u skoroj budućnosti moramo riješiti jer ako želimo transparentnost u sportu, ako želimo zdravi sport, onda to možemo jedino napraviti na takav način jer ako vi definirate pravila po kojima netko igra utakmicu, ako mu definirate pravilima kako se financira, onda on ima vrlo malo mogućnosti da bilo što smulja ili nešto napravi. Dakle, mi smo ti koji moramo donijeti zakone i mi smo ti koji moramo definirati pravila i mi smo ti koji zakonskim rješenjima moramo svima onima koji su zainteresirani za ulaganje u sport sa određenim poticajnim poreznim mjerama i [[Upadica: Hvala. Hvala.]] naprosto napraviti da ulažu.
Hvala lijepo. G. .../nerazumljivo/... Pardon, gđa. Perić, da.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Šuker. Pa spomenuli ste načine financiranja zapravo športa i sve vezano uz to. Dakako, ovo je vrlo kvalitetno rješenje jer omogućava preraspodjelu ovih sredstava, ali ono što je jako važno da jedinice lokalne samouprave, spominjali ste veliki iznos zapravo participiraju za funkcioniranje športskih klubova, a isto tako, članarine koje su u ovom momentu neće biti moguće naplatiti od članova koji su članovi tih klubova, dakle, na taj način se onda onemogućava zadržavanje upravo tog hladnog pogona i zato je jako važno da se ovo primjeni i u odredbe lokalnih zajednica, športskih zajednica.
Hvala. G. Šuker, odgovor.
Da, kolegice Perić, u pravu ste. Ali to samo pokazuje nešto drugo, u kojim je složenim problemima hrvatska Vlada koja balansira u svemu ovome skupa, naprosto samo, vi ste samo spomenuli jedan mali segment mjera koje se mogu, moraju donijeti da bi sport morao funkcionirati. E sad, ako se te ne uključe jedinice lokalne samouprave da je njima u interesu to zaštiti, a ne da se one odnose, netko ovako, netko onako, džaba sve mjere koje Vlada poduzima. Ali i ove rasprave danas su naprosto pokazale složenost vremena u kojem živimo i sad bi mogli bilo koji segment našeg društva ovako iščupati, vjerojatno bi rasprave bilo vrlo slične i mi smo svi za to, da nešto očuvamo, ali kad trebamo složiti nekakvu financijsku konstrukciju, ono što je održivo i ono što se može financirati, onda tu nažalost počnemo nekritički razmišljati i to je ono što nije dobro. I zato kažem, svaka čast Vladi i na jednim i na drugim mjerama. Dobro je da je Ured kao matični ured reagirao [[Upadica: Hvala.]] taj, samo jednu rečenicu, molim vas, da sportske djelatnike i sportaše treba uključiti u ove mjere za očuvanje radnih mjesta.
Hvala vam lijepa. I g. Bulj na kraju, replika.
Kolega Šuker, korona kriza je, vrijeme kada treba podvući crtu i vidjeti da se u sportu nije radilo dobro, bez obzira što su naši sportaši, poglavito vrhunski najbolji promotori RH. Opet ću spomenuti. Hrvatska je ulagala u krive infrastrukturalne objekte, projekte i objekte koji su teret i lokalnih samouprava, to su primjera dvorane koje imamo, koje nisu rentabilne. Mi danas imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] u 2/3 RH naša djeca nemaju uopće mogućnosti baviti se sportom, što je jedan od ključnim i demografskih problema. Znači mi sad moramo podvući crtu i reći da se nije dobro gospodarilo, a sport i ova mjera je dobra i triba je prihvatiti jer naravno da triba financirati djelatnike koji su bitni za održanje sporta, ali je vrijeme da podvučemo crtu i da napokon se sportu okrenemo i amaterskome i znači i sportu naših učenika, đaka, mladih, starijih [[Upadica: Hvala.]] i ne samo da se ulaže u krive projekte. Hvala lijepo.
Šuker, odgovor.
A kolega Bulj, samo svaka ozbiljna država koja misli o razvoju sporta ima tzv. elitne sportske objekte u kojima se, koji zadovoljavaju uvjete za održavanje međunarodnih natjecanja, to su europska i svjetska prvenstva. A isto ima, da tako kažem masovne sportske objekte, to su sportske dvorane na lokalnoj razini za broj gledatelja koji je adekvatan okolini u kojoj se taj sport odvija i ako ćemo na takav način razmišljati i promišljati onda, gledajte, mi imamo viceprvaka svijeta u nogometu, a pogledajte na što liče naši sportski, nogometni stadioni. Katastrofa. Da li se ove dvorane koriste na adekvatan način onako kako je bilo predviđeno da se koriste, to je drugi par cipela, ali Hrvatska, bilo kakvu dvoransku manifestaciju, od velikih koncerata do velikih sportskih manifestacija, sljedećih 10, 15 godina ne treba uložiti niti lipe jer ima objekte u kojima to može napraviti. Evo, Rukometni savez se kandidirao za organizaciju svjetskog prvenstva, ne trebaju [[Upadica: Hvala. Hvala lijepo.]] ni lipe uložiti jer imaju dvorane gotove.
Hvala lijepo. Sada je na redu rasprava g. Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Evo, moram jedan mali uvod napraviti, Hrvatski suverenisti su prvi upozorili na problem zatvorenih tržnica. Drago mi je da je Stožer civilne zaštite to shvatio i da su tržnice makar djelomično otvoreno. Prvi smo upozorili na problem zatvorenih ribarnica, drago mi je da su djelomično otvorene. Prvi smo i jedini upozorili na problem ovog sportskog ribolova i drago mi je da je danas evo ga, upravo došla vijest da je sportski ribolov omogućeno, omogućen. Upozoravali smo i dalje ćemo upozoravati na nelogičnost da ljudi mogu dobiti propusnicu samo za jednu jedinicu lokalne samouprave odnosno općine, grad. Nadam se da će i to biti, da će i to biti stavljeno u obzir. Drago mi je da je država isto mjeru koju su Hrvatski suverenisti predlagali, a to je mjera da doprinosi ne budu samo odgoda nego da bude trajna mjera poklanjanja od strane države doprinosa, drago mi je da je to prihvaćeno. Ali, volio bih da i ove druge stvari koje Hrvatski suverenisti naglašavaju, da i one se ozbiljno shvate, a to su, da Hrvatska mora biti trajno samodostatna, o tome smo prvi govorili i naglašavat ćemo dalje, da shvatimo da je nažalost danas EU zakazala i da imamo jednu europsku sebičnost i da se tu baš zbog toga moramo okrenuti sami sebi, da se što više okrenemo hrvatskim proizvođačima hrane jer tu je naš prosperitet, tu omogućavamo, sebi osiguravamo trajni prosperitet, da Stožer civilne zaštite napravi jedan dinamički plan ukidanja ovih mjera i sada ću i o ovoj temi, da se napravi dinamički plan otvaranja sportova i da se tu individualni sportovi poput tenisa, bočanja, stave kao prioriteti i da se doslovno od sutra omoguće ti sportovi jer nema smisla da se ti sportovi, da se ljudi s tim sportovima ne bave. Drago mi je da ćemo i danas raspravljati o ovršenima, znači jer je to jedna populacija koja je jako bitna da se zaštiti. Ja sam u raspravi ispred kluba dosta govorio već o mjerama koje bi trebalo napraviti u sportu. Ovdje bih malo dopunio, evo ljudi s terena mi javljaju, sportski djelatnici, evo, hvale i vaš rad, državni tajniče, moram priznati i hvale g. Darka Vučića, dakle kao stručnjaka unutar ureda koji se iznimno angažirao po pitanju ovih mjera, evo, to moram ovdje s govornice reći, od više ljudi sam dobio te poruke i u tom smislu moram to reći. Međutim, ja bih sad volio, a to je isto poruka s terena. Da ovo što ćemo sad napraviti i što ćete vi sad dobiti jednu, jedan input, informaciju koliko ljudi radi u sportu, koji su klubovi aktivni, koliko tu ljudi sudjelovalo na natjecanjima jer je sudjelovalo, itd., da tu bude jedna sada, jedno skreniranje krvne slike hrvatskog sporta i da bi znate, sutra doslovno koliko je tu stvarnih klubova i udruga koje se bave sportom, a koliko je tu zapravo onih torba, klubova koji samo uzimaju novac, a zapravo sportom se gotovo i ne bave. Eto, to je, sada ćete, evo, ova korona kriza, hajmo je iskoristiti da napravimo nešto dobro. I hajmo sada ovaj sken kompletnog sustava hrvatskog sporta iskoristiti za futur, za budućnost, da vidimo tko je gdje i kome treba pomagati i s kojim sredstvima. Evo, još jedna konkretna mjera s terena, govori se o pomaganju hrvatskog sporta od strane biznisa, od strane, znači ljudi koji se bave poslom. Svakome tko pomaže, financira sport, trebamo bi mu se omogućiti da mu se, to mu to bude porezna olakšica. To danas nije. Naravno, neki iznos staviti par posto da se to može iskoristiti, ne u apsolutnom iznosu, ali to bi se u svakom slučaju trebalo omogućiti. Dakle, hajmo iskoristiti ovu priliku da imamo jednu reviziju kompletnog sustava, da vidimo krvnu sliku hrvatskog sporta i da vidimo nakon ovih podataka koje ćete vi dobiti već sutra, da znate reagirati tko se uistinu bavi sportom, a na pravi način, a tko isključivo uzima novac, ne samo od države nego i od lokalne i regionalne samouprave. Možda još jedna mjera, ovako spomenuta, moram je spomenuti, u jako velikom broju sportskih udruga je problem režija koje su jako velike. Lokalne samouprave izlaze u susret, ali bi se tu možda mogao naći nekakav model da se ili smanji ili olakša, ili, rekao sam, jednim dijelom subvencionira. Možda nije vrijeme za u krizi govoriti o tome, ali evo, da imate na umu, malim sportskim klubovima su i režije jako veliki problem. Hvala.
Hvala i vama. Prvu repliku ima g. Mišić. furio
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega, kada ste rekli da je trajno samodostojna država, samodostatna, da bi bila samodostatna država i da bi bio red u državi, moramo napraviti red u financijama. Mi ne možemo govoriti nešto da bi bilo dostatno, ako nismo napravili red. A red napraviti u financijama je jeko teško. Ova Vlada je to napravila i naravno danas, u ovom zakonu koji donose u sportu imaju novaca da ga daju. Mi moramo vidjeti kakve smo promašaje napravili u sportu, od Maksimira, Velike, Zagreba, Splita i sličnih klubova koji su praktično nestali, gdje su se veliki novci bacili, a koristi nema. Mi nemamo pravog nogometnog stadiona. I sad nažalost dolazi nam i ovaj potres. Kada ćemo napraviti jedan stadion, Maksimir bi trebalo rušiti, a uloženo je, da li 300, 500 milijuna, to ne znam, ali znam da je promašaj napravljen. E to je pitanje danas [[Upadica: Hvala.]] i od danas da ne pravimo promašaje [[Upadica: Hvala lijepa.]] ako budemo ne pravili promašaje, onda ćemo [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] moći u državi reći ovo što ste vi rekli, samo [[Upadica: Odgovor g. Zekanović.]] dostatna država. Da, ali sa redom.
Odgovor g. Zekanović.
G. Mišiću, hvala vam na vašoj replici. Ja moram se ovdje ispraviti, evo ministar Marić je tu ma me malo ispravio. Dakle možda sam krivo rekao, dakle ono što ljudi s terena kažu, žele da se država odrekne plaćanja poreza na dobit u iznosu od 2% ukupne dobiti da bi se mogao investirati u sport, a sad je zapravo odricanje, 2% odricanja prihoda odnosno promet tvrtki. Sad, ... [[Upadica se ne čuje.]] e do tog, oke, to je sad i .../nerazumljivo/... da ne bi ispalo da sam krivo, krivo sam se izrazio, a što se tiče, g. Mišiću vaše replike, u potpunosti se slažem. Nažalost država je jedan golemi sustav i često imamo jedan neracionalno trošenje novca, tako da i u tom smislu imamo gradnje infrastrukture dvorana koje se nažalost ne koriste, neke se koriste, neke ne adekvatno i tu treba napraviti reviziju i vidjeti gdje se novac baca nažalost, a gdje je novac neophodan, a ne ulaže se u svakom resoru, pa naravno i u ovome o kojemu danas raspravljamo, a to je sport.
Gospođa Perić.
Pa kolega spominjali ste sve zasluge suverenista, međutim vjerojatno niste čuli da je Europska komisija odobrila isto tako dodatne potpore ribarima i to će biti vrlo primjenjivo odmah. Dakle ipak je vidljivo da je itekako utjecaj i naših zastupnika i Vlade velik. Osim toga kada se govori o sportskim dvoranama onda moramo napomenuti da ima dvorana kao što je moja zadarska koja se samofinancira, koja nije ušla u program javno privatnog partnerstva i koja je u cijelosti vratila kredit i na taj način je vrlo uspješna. Uz to smo napravili i bazen koji sam po sebi ne može funkcionirati bez dodatnih potpora, ali je vrlo kvalitetno riješena. Prema tome, ne može se unificirati ali ono što je kolega Šuker rekao itekako imamo kvalitetnu infrastrukturu.
Hrvoje Zekanović odgovor.
Poštovana kolegice ja sam rekao da imamo sportske infrastrukture koja se dobro koristi, koja se loše koristi, koja se dobro financira, loše financira odnosno samofinancira. Ja konkretno ne znam kakva je situacija sa sportskom dvoranom Višnjik što ste vi istaknuli, čuo sam mnogo puta da je to veliko opterećenje na gradski i županijski proračun grada Zadra, ali to vi znate bolje i znaju Zadrani bolje. Ja mislim da to nije baš idealno. Ali bih vas zamolio ovdje da se dogovorite sa vašim zastupnikom u Europskom parlamentu Sokolom, Reslerom, ali tu i Picula bio i Flego koji su jučer izjavili da su iznimno nezadovoljni sa ekonomskom pomoći EU Hrvatskoj. Inače od 540 milijardi dolara fondova Hrvatska ima pravo na stotinjak milijardi, a od tog dijela može dobiti maksimalno, evo vidimo sam dvije milijarde i europski zastupnici HDZ-a su nezadovoljni. Dakle, nemojte braniti ono što je neobranjivo, EU je zakazala.
I na kraju gospodin VEšligaj, replika.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Zekanović spomenuli ste nekoliko stvari koje smatram da ja isto dijelim vaše mišljenje da bi se mogla ih Vlada usvojiti kao jednu pomoć prvenstveno jedinicama lokalne samouprave. Ja ću još spomenuti samo i komunalne tvrtke, tu smo na temi financiranja sporta isto imaju u nekim jedinicama lokalne samouprave dosta veliku ulogu u financiranju lokalnoga sporta, a u sadašnjoj situaciji također su došle u velike probleme jer one su zapravo organizirane dobrim dijelom kao trgovačka društva, dakle nekakve njihove tržišne djelatnosti u ovom trenutku također zbog trpe gubitke, a primjerice oni ne mogu koristiti ove mjere Vlade RH koje se odnose za plaće za njihove zaposlenike. Dakle, u tom smislu jedan poziv također da se razmisli o tome da i komunalne tvrtke mogu koristiti te mjere znači onih 4.000 kuna koje država daje prema privatnome sektoru.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović odgovor.
Hvala. Poštovani kolega, slažem se, postoji još cijeli niz ljudi, sektora koji su pogođeni ovom krizom. Evo moram priznati da mi nije to palo na pamet, ali zašto ne i komunalne tvrtke koje su također pogođene, a ne možemo bez komunalnih tvrtki funkcionirati. Iako koliko ja sada kada razmišljam o tome one su pod ingerencijom lokalnih samouprava onda bi to trebalo mahom, onda bi to trebala … direktna pomoć lokalnim samoupravama, a ne samim komunalnim tvrtkama. Inače već vidim da mnogi gradovi i općine dižu kredite jer nemaju doslovno za plaće, jednostavno taj sustav je doživio kolaps u kratko vrijeme u svega par dana, pa me samo zanima kako su te općine i gradovi mogli toliko vremena funkcionirati na samom rubu, da nema novca niti za jedan mjesec. I to je sada jedan veliki problem, da se napravi jedna revizija i da se vidi tko je kako poslovao odnosno tko je imao ikakve zalihe, a tko je plesao po rubu i pao u ambis.
Hvala lijepa. I sada na kraju u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista završno će govoriti gospodin Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, kolegice i kolege, građani, sportaši kojima trebamo zahvaliti na promociji RH poglavito u velikim sportovima. Ovdje je spomenuto maloprije i tim ljudima oni su najveći promotori RH i zaista kada pričamo o sportu mi kao nacija moramo biti ponosni na sve reprezentacije, sve klubove, sve oni koji se odriču u sportu i koji daju najviše. Međutim, ovdje sam rekao određene probleme, vjerujem da je tajnik to čuo kako u pojedinačnoj raspravi tako u ime kluba, međutim ovdje vidimo da se za govornicom spominje ovaj trenutak korona virusa. Da, korona virus je ogroman problem, da Hrvatska ima ogroman problem i po pitanju financiranja sporta poglavito ove dvije trećine Hrvatske gdje nema nikoga i to je jedan od demografskih mjera bi moralo biti da promičemo sport u tim krajevima, da se više ulaže i na taj način da u biti ostavljamo ljude na ovim područjima. Vjerujem da će ovaj trenutak sada dati nova razmišljanja, paradigme koje sam uvijek spominjao, a poglavito spomenuto je ovdje samo održivost. Da, o samo održivost RH bi trebalo pričati. Mi moramo zaštiti hrvatske sportaše, moramo zaštiti hrvatske ribare, mi smo tražili isključivi gospodarski pojas, niste glasali. Možda bi sada trebalo donijeti tu mjeru isključivog gospodarskog pojasa da zaštitimo naše more. Tražio sam da zaštitimo našu domaću proizvodnju ima tri godine da se glasa protiv uvoza GMO-a, prodaje, sadnje, a mi prodajemo GMO. Čak je 90 zastupnika ovdje koji se hvale sa svojim mjerama glasalo protiv moga prijedloga da se zabrani uvoz GMO-a, proglašavajući mene nekoga koji nešto izmišlja. Ne, to je samo da prodajemo i promičemo domaću proizvodnju i domaće proizvode koji bi mogli pomoći našem sportu jer da se lokalno razvijala poljoprivreda u Slavoniji, u mojoj Dalmatinskoj zagori da su ljudi ostavljali više bi bilo i za sport. Nažalost, nisu tada imali sluha oni koji danas promiču da su oni prvi nešto predložili, nisu prvi predložili, nego su glasali za GMO, evo je govorim odavde zato sada moramo zajednički mijenjati stvari moramo mijenjati stvari da dite u mome Sinju ili kojoj drugoj, u Vrgorcu, u Lici, u Zadarskoj županiji u Šibensko-kninskoj ima mogućnosti bavljenja sportom isto kao u Zagrebu, barem isto ili djelomično ili u Slavniji. Međutim, nije tako, mi imamo primjer, ja sam ga spomenio, mi u Sinju imamo olimpijski bazen koji radi samo liti, zimi ne radi, zašto, jer županije nije briga, svako dijete bi se moglo naučiti plivat i to je obaveza. Međutim mi ne koristimo taj bazen, a imamo potencijal, takvi su dolje ljudi, takvi su konstrukcije da bi mogli biti svjetski, najbolji igrači u vaterpolu, u plivanju. Međutim, zimi je zatvoren taj bazen, sa malim ulaganjima gospodine tajniče mogli bi imati vrhunske sportaše jer je genetika tih ljudi iz tog područja vrlo bitna. On je sada zatvore. Zbog čega je u Sinju bazen zatvoren, evo ja sada pitam, a uložena su ogromna sredstva? Zbog čega se ne koristi Sinjski hipodrom, koji je najljepši od ovoga dijela Zagreba doli i imamo Sinjsku alku kao brend, konjički sport koji možemo promicati. Da nije par ljudi koji ulažu u svoje konje privatne, da nije ljudi koji se tu djecu obučavaju sa svojom dobrom voljom, ne može to podnit samo grad Sinj, nego županija bi trebala pomoći, trebala bi pomoći tajnik za sport, trebala bi pomoć Vlada, a ne samo doći na Sinjsku alku, na vrgorački pršut i drniški pršut i slikat se. Ja sam odgojen na tržnicama, ja sam prodava ka dite tržnice, nosia sam mliko, ja znam šta znači poljoprivreda i šta je značilo tada živjeti na selu i na tim područjima i šta je značio sport na tim područjima. Zašto? Jer je on veza ljude. Moji sinjski Maligani su nastali od košarkaškog kluba Alkara koji '82. godine nisu imali iste dresove, bio u finalu kupa sa Bosnom koja je bila prvak Europe. To su ljudi takvih gena, ne ulaže se, mi smo doli takvi potencijal, ljudski potencijal za bavljenje sportom. I to je poznato da su odozdal vrhunski sportaši. Al ne ulaže se, pa imamo nenadkriven bazen koji je uložena ogromna sredstva, prvi bazen olimpijski dimenzija u bivšoj državi je bio, olimpijskih dimenzija. Zato što nije nikoga briga. Ne samo da tu sinjska djeca, nego djeca cile Cetinske krajine, Dugopolja, Splita, svi bi mogli dolaziti tu na tjelesni odgoj, na vježbanje plivanja i sport razvijat. Međutim, nikoga nije briga, niti je koga za samodostatnost, nit tko živi sa selom i seljakom [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] ni sa tim područjima. Hvala lijepa.
Čestitam na genetiku, ali i zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sad ćemo prijeći na izjašnjavanje o amandmanu, amandmanima na Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 922. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Središnjeg državnog ureda za šport, Tomislav Družak, izvolite.
Dakle, obadva amandmana Odbora za zakonodavstvo se prihvaćaju.
Hvala lijepo. Postaju sastavni dio zakona.
Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 922., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom izjašnjavanja o amandmanima predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora za zakonodavstvo te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 120 zastupnika, 118 za i 2 suzdržana stoga je većinom glasova donesen Zakon o dopunama Zakona o sportu.
I prelazimo na: Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 924. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora, radi se o hitnom postupku znači o drugom čitanju, mogu se podnijeti amandmani do kraja, do kraja rasprave. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje dakle prvo i drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li ministar i potpredsjednik Vlade, ministar financija i potpredsjednik Vlade gospodin Zdravko Marić [[Upadica: Za stanku imate zahtjev, Zekanović.]] mogu završiti pa ću vam dati riječ. Želi koliko vidim, ali želi gospodin Zekanović, tražiti riječ za stanku. Izvolite gospodin Zekanović, takav je Poslovnik, gospodin Zekanović izvolite, Poslovnik je takav ne mogu ga ja promijeniti.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani ministre evo tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o prijedlogu zakona koji je, vi mi daje, vi mi ne dajete riječ, dogovorite se.
Dobro, idemo, idemo dalje, idemo dalje.
Ok, malo mi vratite vrijeme znate da je vrijeme dragocjeno.
Vrijeme, vratite vrijeme. Izvolite.
Dakle, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista radi dodatnih konzultacija o ovom zakonu. Drago mi je da ministar Marić ovdje, potpredsjednik Vlade kao što je potpredsjednik i ministar Božinović i ja ovdje želim istaknuti jedan problem koji je jako očit i koji bi volio da se riješi što prije. Pa ovim putem evo poručujem i ministru Mariću kao potpredsjedniku Vlade, volio bi da se napravi uskoro jedna rošada u stožeru civilne zaštite, da vi budete taj koji će biti predsjednik stožera civilne zaštite, kao potpredsjednik Vlade, a ne više ministar Božinović. Jer smatram da policijske mjere nisu one mjere koje će Hrvatsku izvući iz ove krize i znači i medicinske, zdravstvene krize ali i gospodarske krize i da nam je najveća i najvažnija kriza danas u kojoj se nalazimo upravo gospodarska kriza. I smatram da vi kao gospodarstvenik, da vi kao ekonomist zapravo trebate doći na čelo civilnog stožera i da vi trebate voditi stožer civilne zaštite. Ponovit ću, dakle želim da se što prije, to je glas naroda to je vox populi da se što prije promijene mjere iz policijskih mjera u gospodarske mjere, da upravo vi ministre Marić budete taj čovjek koji će voditi Hrvatsku iz ove krize, novim gospodarskim mjerama, a ne policijskim metodama praćenja i ostaloga što pokušava implementirati ministar Božinović. Dakle, Hrvatska je izašla iz one prve faze zdravstvene krize, sad imamo puno veću krizu to je gospodarska kriza i smatram da se što prije mora napraviti rošada na čelu civilnog stožera i da ministar Božinović više tu nema što raditi, njegovo je vrijeme tu prošlo u svakom smislu, a želimo da vi pošto imate i kompetencije, da nas morate voditi iz ove krize. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, tražim stanku u ime Kluba MOST-a 10 minuta da se konzultiramo po pitanju mjere koja će, koju je Vlada dala, a to je mjera koju je MOST već predložio i govorio cijelo vrijeme kao u prvom mjerama Vlade kad smo tražili da bude otpis, a ne odgoda pa je Vlada to naknadno drugim mjerama prihvatila. Tako smo tražili i da se ovrhe ovaj, da se moratorij na ovrhe, to je Vlada sada prihvatila premda ćemo imati tu određenih vremenskih primjedbi, ali to ćemo u raspravi. Međutim, u ovome trenutku ovo nije dovoljno. Imamo banke koje imaju ogromne dobiti, koje imaju 10-tine milijardi kuna godišnje dobiti i vrijeme je za jednogodišnji moratorij na kredite i kamate. Banke ovdje će ostati jedine koje će profitirati i banke su jedine solidarne sa sobom da imaju monopol. Mi kao saborski zastupnici to imamo obavezu, a očekujem od hrvatske Vlade da će to predložiti. MOST je dao taj prijedlog u proceduru i očekujemo da će ova Vlada i da ćemo svi zajedno napokon taj ogroman profit koji imaju banke donijeti Zakon o moratoriju na kredite i obaveze, ne mogu samo profitirati u RH banke po pitanju i gospodarstvenika, po pitanju i svih ljudi u RH koji gube posao, koji neće moći vraćati svoje obaveze. To smatramo ključnim problemom u ovome trenutku, da ta snažna mjera koju i druge države poduzimaju, da napokon, da napokon se donese jedna mjera koja će biti moratorij, jednogodišnji, na kredite svih i na kamate. Ja očekujem od ministra da je ovo čuo i da ćemo mi donijeti saborski zastupnici Zakon o moratoriju na kredite i na kamate. Hvala lijepo.
Gospodin Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora.
Izvolite gospodine Aleksiću.
Zahvaljujem. Ova mjera koja se predlaže, tražim stanku u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnik, Nove politike, zbog toga jer ova mjera koja se predlaže Zakonom o provedbi novčanih ovrha jest polovična mjera i mi se trebamo o tome konzultirati. Naime, ta mjera nije dovoljna jer postoji dio u Ovršnom zakonu, u Ovršnom zakonu je također potrebno mijenjati dijelove koji se tiču Članaka 196. do 203., jer dio ovrha, molim vas mogu li ja govoriti, dio ovrha odnosi se na poslodavce i HZMO. Ovršne isprave koje su predane direktno poslodavcima i HZMO-u se provede direktno na način da poslodavac i HZMO direktno uplaćuju vjerovniku onaj dio plaće koji se, i mirovine koji se može ovršiti. To nije pod nadležnošću FINE nego je to pod nadležnošću poslodavca i HZMO i to se mora riješiti izmjenama Ovršnog zakona. Ministar Marić nije nadležan za Ovršni zakon, naravno, ali je danas na Vladi nisu bile izmjene Ovršnog zakona na čitanju, nisu o tome govorili. Ja ne znam hoće li oni o tome govoriti, ali ukoliko se to ne riješi onda će ova mjera biti između ostaloga i neustavna jer će dio građana biti obuhvaćen tom mjerom, a dio građana neće biti obuhvaćen tom mjerom. I druga stvar koja je obavezno potrebna jest da se naloži bankama obavezni moratorij na kredite bez obračuna kamata i bez naplate ikakvih troškova. Jer banke sada nude moratorije s obračunom kamata i zbog toga naplaćuju solemnizaciju i predsjednik RH je jučer pozvao banke da ponude takve moratorije bez obračuna kamata. Ako može predsjednik ponudi, Vlada može naložiti bankama takvu mjeru. Hvala.
Hvala lijepa. Radi uštede vremena, da li slažete, to vas moram pitati, da odmah dajemo riječ ministru Mariću, rekli ste vaše mišljenje i ovaj ono je zabilježeno, svi su čuli. Mogu dati riječ odmah ministru Mariću? Izvolite. Znači, ministar Marić će nas, će imati uvodnu riječ u Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo zastupnici, evo hvala vam i na razumijevanju i na ovoj ovoga usvojenom apelu i prijedlogu potpredsjednika sabora, ja ću danas naravno o ovoj temi koja je predmet naše rasprave, ali ako mi dozvolite obzirom ako se sjećate jedan oporbeni klub je u predstavljanju prvog kluba mjera predložio da periodično dolazim u Hrvatski sabor, doduše na Odbor za financije, ali koristit ću i bilo koju drugu priliku da između ostalog vas saborske zastupnike, a ujedno naravno i hrvatsku javnost izvijestim ono što i činimo gotovo na svakodnevnoj osnovi, a to je i rezultati provedbe pojedinih mjera, pa ću ako dozvolite krenuti s tim u najkraćim crtama čisto da imate i ove zadnje raspoložive podatke što se tiče naravno gospodarskih mjera. HZZ vezano za mjeru potpore za očuvanje radnih mjesta odnosno potpore za isplatu plaća radnicima je dosada zaprimio 95.000 zahtijeva, do sada je isplaćeno za 81.000 poduzetnika, dakle vrlo visoki postotak i realizacije i provedbe u konačnici i isplate. Dakle, zaprimljeno je za 550.000 zaposlenika, do sada je isplaćeno za njih 439.000 u ukupnom iznosu od 1 milijardu i 400 miliona kuna. Kako sam razgovarao sa kolegom Aladrovićem do sutrašnjeg dana bi najvjerojatnije trebali završiti isplate koje se tiču ožujka, nakon toga kreću zaprimanja zahtjeva za travanj i po istoj logici i istoj dinamici će tako negdje prvi tjedan odnosno prva eventualno dva tjedna 5. mjeseca biti isplaćene naknade odnosno potpore za mjesec travanj. Ono što je također važno za spomenuti je i pitanje Porezne uprave, dakle do sada je, za sada je zaprimljeno 102.612 zahtjeva za odgodu, oslobođenje potpuno odnosno djelomično kao i obročnu otplatu poreznih odnosno javnih davanja. Dakle, mjera koja je također vidite i sami prema ovim brojkama u zaista jako visokoj fazi u smislu ovoga komunikacije, korespondencije i u konačnici odobravanja, do sada 85% svih tih zahtjeva je odobreno, dakle 87640 s tim da moram reći onaj preostali dio, preostali dio, dobar dio njih je tzv. duplih zahtjeva, dakle zbog razno raznih razloga, vjerojatno i tehničke prirode, isti poduzetnik, ista osoba pravna svoj OIB je dva puta navela. Također ono što bi volio reći je i podaci FINA-e. Dobro znate da ona treća mjera horizontalna koja se tiče moratorija, reprograma kredita i zahtjeva za novim kreditnim odnosno obrtnim sredstvima od strane banaka će ići putem jedinstvenog portala FINA-e, zvan mjere, na koji će svi oni koji su smatrali da ispunjavali uvjete, naravno jednostavno se prijaviti, FINA u najkraćem mogućem roku obraditi te zahtjeve i naravno po usvajanju odnosno po odobravanju kriterija da ih ovoga provode odnosno u smislu i zadovoljavanja njihovih, usmjeriti prema poslovnim bankama. Do sada sa jučerašnjim danom 6390 zahtjeva je podnešeno. Kada govorimo o brojčanim iznosima najveći iznos zahtjeva je za kredite za likvidna sredstva, ukupni iznos što se tiče trgovačkih društava 2 milijarde i 238 milijuna, što se tiče obrta 200 milijuna kuna i što se tiče OPG-ova negdje 3,5 milijuna kuna, pa evo koristit ću ovu priliku da na neki način i izreklamiram, poglavito malim, mikro malim i srednjim poduzetnicima, e odnosno u ovom konktretnom slučaju i u OPG-ovima da svoj fokus malo usmjere i prema toj web stranici FINA-e, pa da naravno, sigurni smo svi skupa, njihove potrebe za obrtnim sredstvima i za likvidnošću u ovom razdoblju koje je apsolutno potrebno da znaju da to mogu na jednostavniji način nego do sada činiti. Inače FINA čini i jako puno u smislu edukacije upravo poslodavaca, poduzetnika i sve ostalih, do sada nekih 2000 upita na njih praktički gotovo u potpunosti 98% je odgovoreno. Dakle, ove mjere kada ih vidimo kao rezultat zajedno i sa onim svim mjerama koje su više sektorske prirode, bilo da govorimo o poljoprivredi, turizmu, kulturi, bilo da govorimo o prometu itd. imaju naravno svoje evidentno rezultate. Ono što želim reći, dakle prije nekoliko dana krenule su i određene međunarodne usporedbe gdje smo i kako stojimo po pitanju naših odnosa sa zemljama članicama EU odnosno EU kao takve, pa kada se na neki način proba kvantificirati fiskalni financijski efekt ovih mjera, RH svrstava praktički u sami vrh u smislu usporedbe, da kažem, sa drugim zemljama s tim da još uvijek ne možemo u potpunosti procijeniti koliki će bit efekt potražnje za kreditima za likvidna obrtna sredstva svih gospodarskih subjekata na različitim razinama. Ono što je također važno za spomenuti kada sam spomenuo EU. Vi dobro znate, ova Vlada je praktički od prvog svog dana mandata već u samom svom programu navela jer je procijenila da je to za RH u tim okolnostima bilo apsolutno nužno, bila veliki ne samo pobornik i zagovornik, nego u konačnici i rezultati su ti koji su najbolje pokazali se na djelu, a to je bilo pitanje fiskalne konsolidacije, uravnoteženog proračuna, smanjivanje javnog duga, popravljanja kreditnog rejtinga, smanjivanja troška kamata i sve ono što je bilo usko vezano uz to. Kao takvi naravno na dobrom dijelu tih ciljeva i dalje ostajemo. Međutim, isto tako dozvolite da također kažem. Dakle, i za vrijeme našeg predsjedavanja, dakle pod našom palicom pokrenuli smo inicijativu i na europskoj razini i po prvi puta je aktivirana tzv. klauzula o odgodi ili privremenoj obustavi tzv. fiskalnih pravila. Ono što sam nekoliko puta kolokvijalno rekao javno, tako i mogu ponoviti i sada ovdje. Deficit i javni dug više nisu kao takve primarne varijable. Primarne su varijable na koji način i kako u ovim zaista izazovnim vremenima dati doprinos gospodarstvu da u ovim, u ovom kratkom roku naravno i preživi, a onda mu dati naravno i poticaj da se što prije i brže oporavi od ove krize i naravno izađe na putanju onoga što svi zapravo želimo, a to je gospodarski rast i razvitak. Ta pomoć ili na neki način, neću samo reći pomoć nego prije svega pružena ruka i države i državnih institucija prema gospodarstvu, mislim da vrlo jasno pokazuje koliku razinu povjerenja smo ukazali i dali poduzetnicima, realnom sektoru, privatnom sektoru, svemu onome koji stvari dodatnu vrijednost u RH. Također očekujemo da će to povjerenje ne biti zloupotrebljeno nego da će biti iskorišteno na jedini pravi i mogući način, a to je, mislim da smo svi svjesni ili velika većina u potpunosti svjesna da jedino solidarnošću i zajedništvom na svim razinama možemo omogućiti i pospješiti da RH kroz ovu krizu prođe što je moguće sa manjim ožiljcima, a isto tako da kraj krize dočeka što spremnija. Sad ste pričali maloprije o sportu, pa zvali to niski start u sprintu ili visoki start, recimo, u štafeti i slično kako bi što prije krenula u, putem zaista stvarnog gospodarskog oporavka i rasta. Inače, što se tiče upravo te teme, mislim da se možemo složiti da dosadašnje mjere po pitanju zdravstvenog dijela i epidemiološke slike RH također rezultati najbolje govore o tome, pokazuju i svrstavaju RH u zaista stvarno vrh, ne samo među zemljama članicama EU nego i šire. Ja se iskreno nadam da isto tako i mjere na gospodarskom planu uz adekvatan angažman svih na različitim i svim instancama. Ja se ovim putem želim zahvaliti i svima vama, svim klubovima u HS jer ste pravodobno reagirali. Ponovit ću, i kod prvog kruga mjera i kod drugog kruga mjera. RH za razliku od brojnih zemalja članica, ali neću se možda toliko referirat na pojedine zemlje koliko možda na EU, za razliku od mnogih koji su određene mjere najavili, pa ih još uvijek čekamo kada će doći do njihove implementacije. Mi smo naravno, i ponavljam još jedanput, zahvala ide i vama na pravodobnom odgovoru, mjere, prvi krug mjera najavili jedan dan, drugi dan je bilo na Vladi, treći dan je bilo u saboru, četvrti dan nakon izglasavanja i objave u Narodnim novinama bili su podzakonski akti u funkciji i već su … [[Govornik se ne razumije]] stupile na snagu. Iste smo ponovili i u drugom krugu samih tih mjera. Međutim ono što smo tada već najavili je bilo naravno i pogled prema unaprijed i rekli smo, da ne samo mjere koje se tiču određene vrste pomoći i potpora prema gospodarstvu, nego posebno i poglavito prema građanima trebaju biti između ostalog, naš fokus u idućim i mjerama i setu mjera i svemu onome što ćemo raditi jer budimo u potpunosti svjesni dakle makroekonomske slike RH u ovom trenutku, prihodi državnog proračuna, prvih nekoliko dana, dakle prva polovica 4. mj. U odnosu na isto razdoblje prošle godine, mi smo negdje na razini 1/3 prošlogodišnjih prihoda. Međutim, mi u Ministarstvu financija i Vladi očekujemo da će takva dinamika još više doći pod znak izazova, još u mjesecu svibnju i u lipnju poglavito. Oni podaci s kojima raspolažemo su podaci po pitanju izdanih računa odnosno vrijednosti fiskaliziranih računa koji su za sve djelatnosti negdje na razini oko 40% manji u istom razdoblju prošle godine. Dakle, to je nekakva slika s kojom se danas suočavamo i zato i je važno da mjere budu što je moguće više fokusirane horizontalnim putem prema poduzetnicima i gospodarstvenicima ali isto tako i prema građanima. I na tom tragu je između ostaloga i prijedlog ovog zakona, dakle zakon o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, inače, znate i sami da ste ga nedavno između ostaloga upravo takvoga i izglasali jer smo morali napraviti jednu uskladu vezano za naš ulazak u devizni tečajni mehanizam II a sami dobro znate da je on u nekom trenutku, to je zastupnik Aleksić maloprije dobro rekao, trebao u nekom trenutku postati sastavni dio Ovršnog zakona međutim, kako je ovršni u trećem čitanju, mi ga i dalje ovdje imamo ispred sebe. Što mi ovim zakonom predlažemo? Da će FINA zastati s provedbom ovrhe na novčanim sredstvima u odnosu na ovršenike fizičke osobe za vrijeme trajanja posebnim okolnosti kako bi se olakšao položaj fizičkih osoba kojima dio primanja odlazi na ovrhe te kako bi lakše podnijeli negativne ekonomske posljedice nastale uslijed epidemije. Sa provedbom ovrhe na novčanim sredstvima se neće zastati samo ako se ovrha provodi radi namirenja tražbine zakonskog uzdržavanja djeteta. Za druge tražbine kako se ovrha provodi radi namirenja budućih obroka po dospijeću, tražbine po osnovi dospjele neisplaćene plaće, naknade plaće ili otpremnine, ako se radi o mjerama osiguranja iz kaznenog postupka te u slučaju ovrhe po računu specifične namjene. Ako nakon zastoja provedbe ovrhe ovršenik fizička osoba ne bude imala niti jednu osnovu za plaćanje temeljem kojeg bi FINA trebala nastaviti s provedbom ovrhe, FINA će bankama ovršenika poslati nalog za deblokadu računa u roku od 10 radnih dana. U ovom razdoblju trajanja posebnih okolnosti, FINA će novo zaprimljene osnove za plaće evidentirati u očevidnik redoslijeda osnova za plaćanje te će po njima postupati nakon prestanka posebnih okolnosti. Za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, neće teći rokovi propisanih Zakonom o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima ili posebnim zakonom vezani za trajanje blokade računa odnosno posljednjih neizvršenih osnova za plaćanje, osim roka za prijenos zaprimljenih sredstava koji se računa od primitka osnove za plaćanje u FINA-i. Također, ovim se zakonom regulira i zastoj tijeka zatezne kamate za vrijeme trajanja posebnih okolnosti pa tako zatezne kamate neće teći za vrijeme trajanja posebnih okolnost. Ovim se zakonom koji će biti slijedeća 3 mj. Uz mogućnost produljenja za još 3, ako ove posebne okolnosti potraju duže, predlažu mjere kojima se nastoji olakšati položaj fizičkih osoba kojima dio primanja odlazi na ovrhe kako bi lakše podnijeli negativne ekonomske posljedice nastale zbog posebnih okolnosti do kojih je došlo uslijed pojave epidemije korona virusa. Inače, na sam tekst zakona, da to slučajno ne bi zaboravio, Odbor za zakonodavstvo je podnio jedan nomotehnički amandman koji smo jučer odmah razmotrili na samoj sjednici odbora i ovim putem ću konstatirati da ga naravno, i prihvaćamo. Na kraju, prije što završim i prije no što čujem vaše replike i nadam se uspješno odgovorim a njih, drago mi je svaki puta kada čujem i u Hrvatskom saboru da verificirate, valorizirate i zahvaljujete i kao svih ostali građani RH, svima onima koji su maloprije sam čuo, možemo reći tako i ratnu terminologiju na prvoj liniji obrane, dakle zdravstvenim djelatnicima, liječnicima, sestrama, tehničarima, epidemiolozima, policajcima, vojnicima, vatrogascima, da ne bi slučajno nekog zaboravio, svima onima koji su zaista u pravom smislu riječi, na toj prvoj liniji obrane, ja ću se u zahvalu njima također ovdje referirati i zahvaliti svima onima koji rade možemo reći, tako i u back officeu, pozadini. Vojnim ili ratnim rječnikom, tu ima i branitelja i generala, bolje mogu od mene to govoriti, ali i ovaj zakon, i brojne ove mjere koje sam sad maloprije rekao, rezultate, to su ljudi koji rade vrijedno svoj posao, u HZZ-u, u FINA-u, u Poreznoj upravi, u carinskoj službi, u HBOR-u, u pojedinim ministarstvima odnosno resorima, dakle također nemojmo zaboraviti i njih jer proteklih dana nažalost, moram priznati, da postoje određeni signali o opet nekakvim vrstama podjela između privatnog i javnog sektora. Ja koristim i ovu priliku, ako ćete to tolerirati ili ne, ali ja se nadam da ćete u najmanju ruku saslušati argumente a to je da mislim da u ovakvim okolnostima bilokakve vrste podjela nam apsolutno ne trebaju i želim još jedanput ukazati kako i između ostaloga tretiramo herojske činove koje čine ljudi na prvoj liniji obrane, ja isto ponavljam još jedanput, da ima jako puno ljudi u državnoj i javnoj službi koji odrađuju fantastičan posao i omogućavaju provedbu svih ovih mjera. Mi smo sada između ostaloga ponavljam još jedanput, isplatili naknade gotovo u potpunosti za mjesec ožujak. Moji kolege u Poreznoj upravi, ručno preknjižavaju i preknjižavat će JOPPD obrasce kako bi oslobodili plaćanja javnih davanje iste te poduzetnike za njihove zaposlenike. FINA je ovaj zakon izradila u najkraćem mogućem roku, upogonit će sve što se tiče mjera u funkciju čim zakon stupi na snagu odnosno čim dođemo u mogućnost naravno da i Hrvatski sabor nadam se njega izglasa i sl. HBOR, HAMAG Bicro, svi oni koji rade također sa klijentima odnosno gospodarstvenicima i fizičkim osobama odnosno privatnim osobama u smislu razno raznih vrsta kreditnih linija također, prije nekoliko dana sam nažalost morao i to spomenuti da u tim institucijama između ostalog ima i ljudi koji su nažalost kao i brojni od nas bili izloženi određenim epidemiološkim izazovima, pa neki od njih između ostalog i u samoizolaciji odnosno čak i pozitivni na korona virus. Dakle, još jedanput ponavljam jedini način kako ćemo iz ove krize izaći je zajedničkim pristupom, solidarnošću i nikakvim podjelama između jedne ili druge kategorije. Zaista svi moramo biti toga ja bih rekao u potpunosti svjesni. Ja vam se još jednom zahvaljujem na pažnji i naravno na svim vašim prijedlozima, kao i sugestijama. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Replika imamo 14. Prvu repliku je tražio gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Ministre mi smo kao Klub MOST-a predlagali odmah u prvih mjera za poduzetnike otpis, a ne odgoda, to je naknadno i prihvaćeno, bili smo konstruktivni, prihvatili smo i druge mjere, međutim vi i ovaj prijedlog o moratoriju na ovrhe, također smo predlagali, vi ga sad predlažete, bit ćemo konstruktivni, međutim ovdje ostaju neokržnjeni oni koji imaju najveću ekstra dobit. To su banke i bankari. Oni imaju najveću dobit. Milijarde kuna imaju dobiti godišnje i nemaju nikakvih sada oni, nikakvih reperkusija. Međutim, činjenica da bi se oni morali solidarizirati i ništa ne gube, moratorij na kredite i na kamate. S tim bi se povećala potrošnja našim građanima jer ne bi, moratorij, znači ne oprost, moratorij godinu dana. I to hitno, time bi se povećala potrošnja, a vi ste toga svjedoci, da banke ne bi usisale sav novac u ovoj [[Upadica: Hvala lijepa.]] krizi od naših ljudi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želite li odgovoriti? Izvolite, gospodine ministre.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, moja namjera zaista nije biti ići glasnogovornik u Hrvatskom saboru. Ono što sam maloprije rekao u uvodnom dijelu solidarni zajednički pristup svih strana, pa tako između ostaloga i banaka. Ja vam mogu reći da banke od prvog dana su na neki način i za stolom i razgovaralo i došli su sami sa nekakvim inicijativama po pitanju pojedinih detalja, po pitanju provedbi mjera najbolja je adresa da se obratite njima odnosno da vidite na koji način i kako su određene mjere koje su stavili u funkciji polučile rezultate. Što se tiče samog moratorija i nekakvih odgoda kreditnih obveza, mislim da je dobra stvar da nisu samo i da se ne odnose samo na poduzetnike odnosno na poslovne subjekte nego da se odnose i na fizičke osobe odnosno građane. Što se tiče samih rokova, to sam rekao i kod predstavljanja prvih mjera, nevezano samo na banke, daj Bože i nadajmo se da to bude dovoljno samo ta 3 mjeseca, ali svi dobro znamo da će to potrajati i dulje odnosno sukladno tome ćemo naravno i prilagođavati određene mjere. Hvala.
Hvala. Gospodin Lovrinović.
Poštovani gospodine ministre, solidarnost, da, zajedništvo, da, ali želimo imati čistu računicu ovdje znate, jedno je sada ljudi očekuju novac pomoć, ali koliko će to koštat, vi ste rekli da će to koštat oko 65 milijardi. Recite molim vas jasno, koliko od toga namjeravate zadužiti ovdje u Hrvatskoj kod banaka, koliko vani, zašto odbijate uzimati pomoć od HNB-a uz 0%, dakle to su ključne stvari. A poslije ćemo mi znači biti zadovoljni. I druga stvar, ljudi mi masovno pišu, gdje je 10-tine tisuća samozaposlenih, sezonskih radnika koji su 2-3 mjeseca prije korona krize ostali bez posla, oni vise u zraku, za njih nema mjera. Ne možemo dopustiti tim ljudima da crknu, oprostite na ovom izrazu. Dajte, predložio sam helikopterski novac za sve 4.000 kuna, znači to neće optereti javni dug ništa. Dajte to napravite, znači hoćemo konstruktivno zajedno, ali napravite to, pomozimo tim ljudima.
Hvala, vrijeme. Gospodine ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo koliko ću stići na ovaj prvi dio vašeg pitanja, a onda ću u drugim replikama nastojati dalje. Dakle, mi smo i vrlo jasno i komunicirali pa ću ponoviti ovdje. Iduća 3 mjeseca uključujući i mjesec travanj, naše su procjene, dakle onaj princip koji do sada nismo do sada koristili, a to je tzv. zero base budgeting dakle, kretanje od dna prema gore, koliko nam treba za funkcioniranje države, funkcioniranje države, zdravstvenog sustava, mirovinskog sustava, sustava socijalne skrbi, ukupne države i svih ovih mjera pomoći gospodarstvu. Procjenjujemo mjesečno 13 do 15 milijardi kuna, za ova iduća 3 mjeseca možemo zaokružiti iznos negdje od oko 45 milijardi kuna. Ako tome još dodamo i pribrojimo nešto preko 20 miliona kuna dospijeća različitih obveza iz prijašnjih razdoblja, potreba za financiranjem je na razinama oko 65 do 70 milijardi kuna. U prvom koraku jedan dio toga, naravno ćemo namiriti sa nekakvim prihodima kojima ćemo uprihodovati, čuli ste maloprije da nije baš ni očekivano sjajna situacija, prvi korak je fokus na domaćem tržištu. Poslije ću malo pojasniti dodatno. Hvala.
Hvala. Gospodin Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre Mariću, imam dva pitanja. Prvo već sam rekao uvodno kad sam tražio stanku da ova mjera nije dovoljna jer potrebno je mijenjati Ovršni zakon. Imate li saznanja hoće li Vlada pripremiti izmjene Ovršnog zakona koje bi bile kompatibilne ovim izmjenama jer dio ovrha ide direktno s plaće, direktno s mirovna, ne ide preko FINE nego direktno poslodavac i mirovinski zavod uplaćuju vjerovniku novac. Taj dio nije obuhvaćen ovim zakonom. I drugo pitanje hoćete li naložiti bankama zakonskim rješenjem obaveznu ponudu moratorija bez obračuna kamata? Jer kad nema obračuna kamata nema niti solemnizacije. I ovaj moratorij koji nude sada banke je uobičajen kada je normalna situacija, dakle one takve moratorije nude inače građanima tako da ovi moratoriji koji banke nude nisu ništa specijalno. A moram naglasiti da su banke dužne građanima 20 milijardi kuna jer su ih opljačkale nepoštenim kreditima. Hvala.
Hvala. Gospodin Marić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče i u obrazlaganju stanke i u sad replici mislim da ste dobro rekli i ispravno govorili, predmet nije ovoga zakona, ali u svakom slučaju i u kontaktu sam naravno sa kolegom Bošnjakovićem i kolegom u Ministarstvu pravosuđa, ja vjerujem i siguran sam i znam da između ostaloga rade i na tom području, a znate i sami da je i kolega Bošnjaković već na samo početku izbijanja ove cijele krize izdao jednu vrstu naputka i preporuke na koji način i kako se stati sa tim provedbama ovrhe. Međutim, još jednu stvar koju također treba napomenuti Međutim, još jednu stvar koju također treba napomenuti. Ovdje govorimo o fizičkim osobama, u provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Nemojmo zanemariti da smo, između ostalog vi ste izglasali izmjene tog zakona, omogućili i poreznim tijelima, konkretno poreznoj upravi i carinskoj službi da stanu sa provedbom ovrha nad svim pravnim osobama, dakle ne samo na fizičkim osobama, tu govorimo o javnim davanjima kao takvima. Hvala.
Fala i vama. g. Zekanović.
Poštovani ministre, ono što sam rekao u stanci stvarno mislim. Mislim da bi trebali promijeniti Zakon o civilnoj zaštiti i da bi vi kao potpredsjednik Vlade trebali biti ta osoba koja će voditi RH iz krize, ne ministar policije, ne ministar Božinović, to je jedna stvar. Sad par pitanja, evo vidim europska, predstavništvo Europske komisije u RH kaže odobrene su državne potpore od milijardu EUR-a za hrvatska poduzeća. Zanima me jesu li to potpore il je to kredit odnosno zajam? I ako je zajam, po kojoj kamati? To je prvo pitanje. Drugo, tko plaća ove sponzorirane objave? Znači ova sponzorirana objava predstavništvo Europske komisije u RH, odakle njima novac u krizi za plaćanje facebook oglasa? To mi je čudnovato. Treće pitanje, ako ćete moći sve odgovorit na brzinu, je zašto talijanski premijer Conte zapomaže zašto nema narodnu banku talijansku, a mi se želimo riješiti HNB-a?
g. Ministre.
Hvala lijepo. Na ova zadnja dva pitanja ovoga ću samo kratko odgovoriti. Nisam vidio izjavu Contea, ali mislim da se, premijera Contea, ali mislim da se mi ne odričemo naše HNB-a bez obzira na naš put prema EUR-o. Da se vratimo na ono što je zapravo vaše ključno pitanje i mislim da ste dobro, dobro ga otvorili. Prije par dana dve ili tri takve vijesti su došle iz Europske komisije. Ja sam se zahvalio i ovom prilikom ću se zahvaliti svima onima od Ministarstva financija, HBOR-a i HAMAG-a koji su sudjelovali u pripremi tih programa. U najkraćem mogućem roku smo i razvili nove programe kako bi se omogućile dodatna mogućnost kreditnih linija, poglavito HBOR-a, kreditnih linija iz naših sredstava. Jedan dio toga će biti naravno kompenziran sa međunarodnim financijskim institucijama, izvorima, EU-om i slično, al govorimo o našim linijama za nekoliko segmenata. Jedno su izvoznici, dakle izvoznici, s druge strane govorimo malo i srednje poduzetništvo u smislu mogućnosti da se i njima kao i velikima u polovičnom iznosu komercijalne banke i HBOR kreditiraju, a da se kamata subvencionira [[Upadica: Fala]] pa barem da ovima malima i srednjima svedemo kamatu HBOR-ovog dijela blizu nule ili na samu nulu kao takvu. Hvala.
Fala lijepo. g., g. Mišić.
Hvala. Poštovani ministre Mariću, u ovoj krizi je najbitnije povjerenje u Vladu i povjerenje u državne institucije. To narod već osjeća i mislim i ja kao poduzetnik da ste napravili jedan korak, što me iskreno iznenadilo i sve nas poduzetnike, i onoj visini dohotka koji dajete. Od 95 000 poduzetnika ili obrtnika i 550 000 koji ste isplatili plaće i to u jednom rekordnom roku koji je za, za pohvaliti naravno. Kako stojimo u međunarodnim odnosima u davanju, rekli smo sami da smo u vrhu i to vjerujem i to moraju građani jednostavno znati. Ovo što se dosad uradilo u ovoj krizi, a ove 3,5.g. rada ja moram priznati, mogu vas pohvaliti i vas kao financijera i kao Vladu koja vodite računa o financijama i što je najbitnije u državi je vođenje računa o financijama. A to ste vi napravili i pokazali [[Upadica:Fala]] građanima kako se to radi. Hvala.
g. Ministre.
Hvala lijepo poštovani zastupniče, pa također ste dobru temu otvorili jel kolko sam i slušao i pratio vaš rad HS proteklih dana i ovdje između ostaloga aktualizirano pitanje tog povjerenja koje je evidentno i kada gledate financijski efekt, fiskalni efekt, a i same mjere kao takve koliko je povjerenje uloženo i dano prema privatnom sektoru, dakle poslovnom sektoru u RH. I naravno onda se sa sobom otvara i pitanje eventualnih mogućih zlouporaba ove ili one vrste. Svaki dijalog, svaki javni nastup, svakog od nas, uključujući naravno i medije ima onu jednu komponentu koja znači moralnu osudu onih koji će eventualno ili već jesu zlouporabili ove mjere. Ali moramo bit isto tako vrlo jasni, država je država, ima svoje zakone, ima svoje institucije i Zakon o radu i Zakon o proračunu, ako ćemo ići do kraja i Kazneni zakon koji između ostalog vrlo jasno propisuje što je to tzv. subvencijska prevara i dajmo svi skupa omogućimo državi [[Upadica: Fala…]] i radimo na tome da radi svoj posao. Hvala lijepo.
…lijepo. g. Đujić.
Hvala lijepo. Na početku poštovani g. ministre, na početku želim reći da je Klub zastupnika SDP-a uputio amandman na ovaj prijedlog zakona u kojem u biti predlažemo da se ovaj rok moratorija od 3+3 produži na 6+6 jer smatramo da u biti u ova 3 mjeseca i u eventualna dodatna 3 mjeseca nisu dovoljna da bi se vidjeli efekti ove mjere i smatramo da to treba produžit i zbog toga evo apeliram na vas da razmislite o našem prijedlogu do usvajanja zakona, smatramo da je on dobar. I isto tako se želim osvrnut na prijedlog koji smo dali prošli tjedan, koji je raspravljen u biti prošli tjedan o moratoriju na kredite od godinu dana, također smatramo da je to vrlo važno jer banke, banke ne smiju proć neokrznuto u ovoj krizi, ovo banke ništa ne košta. U biti bi na taj način od moratorija od godinu dana građanima dali jednu sigurnosti i mogućnost da u godinu dana stanu na noge jer ako toga ne bude onda se bojim da građani neće moć vraćat te kredite za godinu dana i u biti tu banke još više riskiraju. A kada je bio slučaj švicarac također su banke davale moratorij, prijedlog od 3 mjeseca [[Upadica: Fala lijepa, fala lijepa]] a Vlada je tada donesla odluku o, o, o fiksiranju [[Upadica: g. ministre]] tečaja od godinu dana, tako da to sve ima argumente.
Fala, fala.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Kao i vaš ovaj i svi drugi prijedlozi, sugestije koje su zaista proteklih tjedana stizali na adresu Vlade pojedinih resora mogu reći u svoje osobno ime, u moj kabinet, dakle na ništa ne budemo ni gluhi, ni nijemi, ni slijepi, dakle sve su to validni kao takvi i prijedlozi i preporuke i nekakve vrste sugestija, naravno na nama je odgovornost gledati onu ukupnu cjelovitu sliku. Već sam nekoliko puta rekao, pa ću i sada spomenuti i vezano za ovaj zakon, a i neke druge stvari. Mi smo u nekom trenutku između ostaloga morali podvući nekakvu crtu vezano za nekakav vremenski tijek. I ta 3 mjeseca koja sada u većini zakona, praktički koja su prošli kroz HS stoje kao posebne okolnosti sa mogućnošću produljenja je danas što je na snazi. Kako će se dalje razvijati još uvijek nemamo taj element kolko dugo i kolko duboko će ova kriza trajati. Naravno ne daj Bože ako se ispune određena predviđanja da bi to moglo još i potrajati da će se mjere kako takve naravno i prilagođavati, to smo od samog početka govorili. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi ministre. Veliki broj građana me kontaktiralo i pitali su me što je sa ovrhama poslodavaca i ovrhama HZMO-a koji se ne provode preko FINA-e. Također su me pitali i iz Agencije za naplatu potraživanja koja vode ovrhe preko raznih državnih i privatnih poduzeća. Evo građane to interesira i da li se ove mjere odnose na njih, ako se ne odnose da li ćete i njima na neki način pomoći. Hvala.
Hvala. Gospodine ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Dakle ja mogu govoriti samo o ovom ovrhama koje su predmet ovog zakona. Kao što sam maloprije i kolegi Aleksiću odgovarao i sami ste dobro prepoznali da predmeti takvih vrsta ovrha i takvih vrsta slučajeva nisu predmet Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima nego neki drugi zakon, a poglavito ovršnoga. Mi ćemo naravno u svakom slučaju i komunicirati i javno kolege iz pravosuđa, a i o eventualnim mjerama kao takvim. Međutim, još jedanput ponavljam naravno mi smo s naše strane ovdje vrlo jasno pokazali ono što je u našoj ingerenciji, bilo da govorimo o javnim tijelima dakle poreznim tijelima da će porezna tijela činiti sve one korake koje inače čine osim onoga zadnjeg, a to je provedba ovrhe kao takva, a sada naravno i što se tiče same financijske agencije u smislu provedbe ovrhe na novčanim sredstvima za ovršenike fizičke osobe. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Pernar.
Uvaženi ministre Marić. Sjećate se kada sam vam rekao da vodite državu kao što ste nekad vodili Agrokor odnosno financije njihove i da dižete kredite koje nemate od kuda pratiti i tada ste mi se smijali i govorili ste da to nije istina. Međutim, istina će vas sustići gospodine Marić i istina vas sustiže i od nje nećete moći nikada pobjeći. Jedina razlika vjerovnika Agrokora i naše države je u tome što vjerovnici Agrokora mogu rezat žile koje ste vi uvjeravali da su financije stabilne, a nažalost ako ne maknemo vas i vama slične ljude s vlasti, kredite koje ste vi dizali će vraćati naša djeca i unuci. Hvala.
Gospodine ministre, izvolite.
Hvala vam. Uvaženi zastupniče, sjećam se naših određenih dijaloga, ne baš konkretno ovoga, sjećam se i vaše poruke za čestit Božić pa ste to negirali, jel to pred vašom publikom i vašim glasačima nije bilo baš usputno priznati da ste ikada čestitali ministru u ovoj Vladi Božić, tako da sjećam se različitih vrsta komunikacije koje smo mi imali između ostaloga. Ja sam vam isto pokušavao pojasniti neke stvari, koliko sam u tome bio uspješan vrijeme pokazuje. Hvala.
Gospođa Čikotić.
Poštovani ministre Mariću. Klub MOST-a izašao je sa svojim amandmanom vezano na ovaj Zakon provedbe ovrhe na novčanim sredstvima u smislu da ovrha mora obustaviti se za cijelo vrijeme trajanja ove epidemije i posebni okolnosti. Nije dovoljno 3+3 mjeseca, potrebno je duže razdoblje, dok god traju ove okolnosti. Isto tako zanima me što je sa ovrhama između pravnih osoba obzirom da sada određeni poduzetnici koriste određena povoljna sredstva za likvidnost tvrtke, hoće li se zaustaviti ovrhe između pravnih osoba kada nijedne nemaju potraživanje. Hvala.
Gospodine ministre, odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, pa evo i vama ovaj odgovor koji sam već dao na prethodne zastupnike. Dakle, što se tiče samih rokova sve ovisi o trajanju i duljini trajanja i dubini same krize. I naravno i same te mjere, kamo sreće, evo sad ću opet na onaj pozitivni način, kamo sreće da ne moramo ove rokove produljavati. Nitko sretniji ni od vas, ni od mene, niti od svih građana RH to će onda značiti da idemo prema kraju ove cijele krize. Međutim, u ovom trenutku još uvijek je to kao takvo nemoguće predvidjeti. S druge strane što se tiče pravnih osoba, to je jedna jako važna tema i to ste dobro apostrofirali, međutim isto tako nemojmo zanemariti činjenicu da između ostaloga postoji mogućnost i situacije gdje imamo zdravu pravnu osobu koja danas ima potraživanja prema drugim pravnim osobama. Ako mi njoj onemogućimo da ona naplati svoja potraživanja, mi ćemo izravno utjecati da ta zdrava pravna osoba zapadne u probleme i nisam siguran baš da smo napravili tako korisnu stvar. Dakle, ovaj dio opet jasno ponavljam, sve ono što je u našoj ingerenciji kao državnih vlasti vrlo jasno smo na neki način stavili u funkciju. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi ministre Mariću. Nije vama lako, sve su oči uprte od vas i od vas očekujemo čudesna rješenja, da možda imate neku onako malo neku štampariju pa da naštampate to što nam fali novaca, prema tome neće tu biti jednostavnih rješenja i neće biti lakih rješenja i bit će bolnih rješenja koje ćemo morati nekako trpiti svi. Svi očekujemo taj dan poslije, taj dan kada se sve zajedno pokrene i očekujemo da onda odjedanput sve bude kao da korone nije bilo, tako biti neće. Ja vas samo molim i apeliram, nemojte da iz ove krize mi svi ćemo morati otrpiti ovu krizu, nemojte da iz ove krize banke ne zato što ih želimo uništiti nego da one budu te koje će se samo na ovoj krizi obogatiti. Ono što zaista trebamo, trebamo moratorij na kredite, na kamate da se ne desi da iz ove krize banke samo budu još bogatije.
Hvala. Gospodine Marić.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, mislim da ste i vi također otvorili jednu dobru temu, ja nažalost nisam stigao u uvodnom dijelu nju otvoriti je da danas trebamo svi biti između ostaloga fokusirani na trenutni moment. Danas poduzetnici, danas građani svi imamo izazove koji su u realnom vremenu, maltene iz dana u dan i ove mjere koje smo stavili u funkciju najvećim dijelom su i usmjerene na to. Ali ne možemo i ne smijemo i ja vam mogu reći da što se tiče nas u Vladi ne zanemarujemo ono upravo kako ste i vi dobro rekli, dan poslije, ali ne samo dan poslije nego i sve ono što će slijediti nakon toga. Iz ove situacije, iz ove krize ako smo svi zajedno na istim ovim principima o kojima sam maloprije govorio Hrvatska zaista može, možda zvuči preoptimistično i prepozitivno, ali zaista može izvući i puno, ne samo lekcija nego korisnih stvari. Jučer sam vidio jedno istraživanje, građani su rekli koje su strateške gospodarske grane, na prvom mjestu su stavili između ostaloga prehrambenu industriju, dakle cijeli onaj lanac odnosno vertikalu od poljoprivrede do samoga tržišta. Hvala.
Hvala lijepa. Gđa. Perić.
Poštovani ministre i potpredsjedniče Vlade, istaknuli ste važnost konsolidiranog proračuna koji ste uspjeli sa Vladom postići od 2016. g., i dokazuje se zapravo što je ovaj slučaj kada državni proračun, kada su državne financije kvalitetne i kada ste zapravo postigli da Europska središnja banka je uzela u obzir i nas kao državu koja nije članica euro područja i na taj način omogućili da se postigne upravo ovaj valutni swap na način da ta europska banka otkupi 15 milijardi kuna i na taj način zapravo omogući, da daha financija, državnog proračunu do likvidnih sredstava i da na taj način pomogne kako poduzetnike, tako i građane.
G. ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, hvala vam i na pitanju i na komentaru, dobro ste prepoznali, to je jedna od onih stvari koju ne možemo komunicirat niti oglasit dok ne bude dovedena do kraja međutim, napori su učinjeni veliki i od strane Vlade, posebno i osobno od premijera, ali isto tako i HNB-a i svih nas koji smo na ovaj ili onaj način mogli u tome sudjelovati. I dobro ste apostrofirali, dakle iako ne volim ulazit u one „što ako“ scenarije, ali zaista u ovom slučaju, hipotetski da kažemo da Hrvatska nije učinila nije ove iskorake proteklih godina, onda ova tema bi bila sama po sebi bespredmetna i bilokakva drugi pokušaj i bilokakav drugi kontakt koji smo ostvarili. Nitko ne govori da je ovo izazovno vrijeme i izazovi koji su pred nama su ogromni, govorim sada o brojkama i o financijama, ali isto tako smatram da sa svim onim što smo napravili ipak smo se doveli do toga da u ovu krizu, u ovu oluju u kojoj jesmo, uđemo puno spremniji nego da to recimo nismo napravili. Hvala.
G. Glasnović.
Poštovani ministre, pitanje svih pitanja, koliko će biti dug na odnos na BDP-a nakon zaduživanja, vidjeli smo Italija, 132% ima javni dug, postotak na BDP, vidjeli smo grčki scenario, to je prvo pitanje. Drugo pitanje je implementacija ovoga na terenu. Mi smo vidjeli šta je bilo sa Agrokorom i svaki ... [[Govornik se ne razumije.]] od spašavanja, spašavali smo Agrokor, spašavamo državu, kako će to izgledati na terenu, ja se bojim. Spomenuli ste Poreznu upravu, tamo nije riješen problem milijarde kuna opranih, kako se može vjerovat u te institucije i na kraju plaćamo li još mi 33% duga bivše države, jel taj dug još mi servisiramo i koliko tisuća penzija, mirovina u Srbiji isplaćujemo?
G. ministre.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče. Znate i sami da u ovoj političkoj areni gotovo je nemoguće čut od nekoga da kaže odgovor na neko pitanje sa „ne znam“, pa evo neću ja sad baš u potpunosti i porušiti takav princip ali u ovom trenutku zaista je teško predvidjeti i pretpostaviti i prognozirati visinu javnog duga kao i visinu odnosno pad BDP-a kao i nekakav rezultat proračuna. Međutim, isto tako vam mogu reć, dakle 4 g. za redom je javni dug smanjen za preko 10%-tnih bodova. On je razini od nešto preko 70%. Sve ove mjere koje smo stavili, koje imaju izravni financijski učinak, sjećate se, prošli tjedan je na sjednici Vlade napravljena preraspodjela sredstava na način da su resori napravili uštedu od 2 milijarde i 100 milijun kuna kako bi se preraspodijelili konkretno za ovu mjeru isplate potpora za zaposlene odnosno za očuvanje radnih mjesta i za njihove plaće. Na taj način smo na neki način neutralizirali ožujak, nazovimo tako, daljnji koraci također moraju biti u tom smjeru napravljeni, ali ne možemo očekivat da ćemo u svim uštedama odnosno uštedama uspjeti kompenzirati sve [[Upadica Radin: Hvala.]] I naravno da će jedan određeni dio toga biti kroz dug. Hvala.
G. Pranić.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. G. Marić, ja ću nastaviti onom vašom malo ratnom terminologijom kad ste pohvalili prvu crtu obrane i onu pozadinu. Ja se najviše bojim ratnih profitera u ovome svemu i prije svega tu što ste apelirali, prehrambenu industriju i to zelenih ratnih profitera koji su danas u Hrvatskoj izrazito aktivno s ciljem zaštite i malog proizvođača i onog malog sitnog OPG-ovca, ali i u cilju zaštite potrošača jer ono što pojedinci rade, ta zelena mafija u Hrvatskoj, vrijeme je da ste tome stane na kraj i vaše resorno ministarstvo da tome stane na kraj. A istodobno ću vam postaviti dva pitanja. S obzirom da sad govorite o preraspodjeli određenih sredstava ministarstava i isplatama, kad mi možemo očekivati rebalans državnog proračuna? I konkretno, možemo vidjet kome se uzima, iz čega se uzima, kome se daje, koliko se kome daje? I drugo, što je izrazito bitno nama u ruralnim sredinama jedinicama lokalne samouprave, sa izrazito poražavajućim teškim indeksima razvijenosti, što je sudbina fiskalnog izravnavanja i da li ćemo osjetiti njegov pad s obzirom na smanjenje gospodarske aktivnosti? Hvala.
Hvala. G. ministre.
Hvala lijepo na pitanjima. Prvi dio vrlo kratko je je vezan i za onu jednu od prethodnih tema. Svako od nas u javnom prostoru i bilokakva saznanja koja ima, ima mogućnost i putem javnih sredstava priopćenja, dakle i uz medijsku potporu one moralne osude, ali isto tako opet ponavljam, postoje zakoni, postoje institucije, postoji država u konačnici koja treba i hoće provoditi ono što je da se onemoguće odnosno svedu na najmanju moguću mjeru takve, ja ču ih nazvati, nečasne aktivnosti. S druge strane, što se tiče proračuna i rebalansa, izglasan je u Hrvatskom saboru, i to zaista nije nešto što je na neki način dezavuiranje Sabora, ali otvorili smo sebi mogućnost da možemo brže reagirati. Sve je prošli tjedan javno obznanjeno, točno sa svakog ministarstva kolike uštede su napravljene i za koje namijene su napravljene. Ja vam mogu u kratkim crtama reć, od tih 2 milijarde i 100 milijuna kuna ušteda svih resora, 90% je otišlo za potpore za plaće. Preostali dio što za nabavu maski, opreme, medicinskih pomagala, [[Upadica Radin: Hvala.]] ali isto tako fiskalno izravnanje, u 2 sata imam danas sastanak odnosno telefonsku konferenciju, Udruga gradova, općina i županija, [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] izdali smo jedan naputak i pojasnit ćemo kojim smjerom ćemo ići dalje [[Upadica Radin: Hvala.]] Volio bi kad bi mogao obećati da će sve biti u potpunosti kompenzirano, ali vidite i sami kakve su okolnosti, [[Upadica Radin: Hvala, g. ministre.]] ali ne zanemarujemo lokalnu samoupravu. Hvala lijepo.
G. Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo poštovani ministre, ja ću se u svojoj replici malo osvrnuti na onaj prvi dio vašega izlaganja gdje ste pričali o mjerama i istakli ste jednu rečenicu, rekli ste da ne pravite razliku između privatnoga i javnoga sektora i mislim da je to vrlo važno u ovoj situaciji reći i naglasiti jer uistinu važni su i svi ovi službenici koje ste vi nabrojili od Porezne uprave, ja ću dodati zaposlenike lokalne samouprave do radnika u realnom sektoru, prvenstveno u proizvodnji zahvaljujući kojima život u Hrvatskoj nije do kraja stao. No ako ne radimo tu razliku između privatnoga i javnoga sektora samo onda jedno pitanje, zbog čega ove mjere koje ste predvidjeli, prvenstveno za ovaj privatni sektor, ali zbog čega recimo komunalna društva nisu mogla koristiti to? Vi znate da i oni imaju veliki pad prihoda, dakle da se njima možda omogući također da koriste ovaj minimalni iznos plus doprinos. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa manje-više je na tragu onoga što sam govorio, ali primarna koju sam htio poslati je između ostalog bila da ne radimo podjele u smislu ko kome i koliko doprinosi između privatnog i javnog sektora i tu sam između ostaloga kao što je maloprije i uvaženi zastupnik rekao, želio iskazati i zahvalnost i pohvalu svima onima koji u javnom i državnom sektoru vrijedno i radno rade svoj posao, a siguran sam da ima jako puno takvih naravno i na lokalnoj razini. I opet ponavljam, zajedništvo i solidarnost ključni je element. Što se tiče pojedinih kriterija za dodjele ove potpore ili nekakvih drugih okolnosti, naravno to su pojedini resori i mi svi skupa u datom trenutku morali kao takvu podvući crtu i fokus je da te potpore budu između ostaloga najvećim dijelom usmjerene prema privatnom sektoru ili u konačnici javni sektor ipak ima nešto malo više mogućnosti u datim okolnostima. Ali svašta ćemo sve pa tako i to ćemo između ostaloga razmotriti i vidjeti da li se može u tome nešto još dodatno napraviti. Ali za sada su kriteriji ovakvi kakvi jesu. Hvala.
Hvala lijepa. I na kraju gospodin Hrelja.
Poštovani gospodine ministre. Vi ste spomenuli magičnu riječ solidarnost, ali mislim da se ona dosta upotrebljava na razini razumijevanja. Istinska solidarnost u Hrvatskoj ne bi trebala poznavati ni javni ni privatni sektora i ima samo jedan smjer, ima smjer od onih koji imaju više prema onima koji imaju manje. Ja znam da možda još nije vrijeme, mi se sada borimo sa korona virusom, ali sa posljedicama ove situacije ćemo se još dugo boriti. Da li će i da li smatrate da treba izraditi sustav solidarnosti ili ćete ostaviti da direktori banaka, farmaceutskih industrija, članovi uprava HŽ-a i nekih drugih trgovačkih društava u javnom sektoru imaju iste plaće za ono što ne rade ili to treba po principu solidarnosti izbalansirati?
Hvala. Gospodine ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa također dobro ste prepoznali ovaj dio i element solidarnosti koji zagovaramo ne samo u smislu čak dapače mislim još više u ovim okolnosti nije ko ima više ili manje nego ko više u konačnici može dat. Danas svi mi koji na bilo koji način možemo doprinijeti bilo kojem obliku gospodarskih aktivnosti i u konačnici stvaranju nove vrijednosti u RH to činimo kako bi između ostaloga pomogli onima koji su zbog raznoraznih razloga onemogućeni, bilo odlukama one ili ove vrste bilo općenito zbog ove cijele pandemije odnosno krize koja nas je kao takve zatekla kao i cijeli globalni svijet, da na tom tragu trebamo se voditi cijelo vrijeme krize. Što se tiče onoga nakon i svega što između ostaloga i vi referirate, naravno ja mogu govoriti vezano za javni sektor i već spomenuta državna poduzeća u većinskom vlasništvu RH, to je tema koja se vrlo često u HS-u otvori nažalost na tome između ostaloga ostane. Ja sam veliki pobornik da se između ostaloga i tamo sustav posloži i da se od njih ne samo taj segment izdvojenih plaća nego poglavito onoga što oni doprinose i trebaju doprinijeti gospodarskoj aktivnosti u RH i aktualizira. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prekidamo na trenutak raspravu o ovome zakonu kako bi omogućili iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Vratimo se sada Zakonu, znači Konačnom prijedlogu Zakona o dopuni Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Goran Aleksić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Zrinušiću pozdravljam i vas, uvažene kolegice i kolege. Pred nama je zakon koji smo očekivali, mada nismo bili sigurni da će biti predložen. Stranka SNAGA predložila je još prije dva tjedna da se ta mjera donese, predložila je Vladi RH 16 mjera ukupno i među najvažnijim mjerama je i ova mjera koja se sada predlaže i koja će biti vjerujem sutra i izglasana. Mjera je vrlo jednostavna, zastajemo sa ovrhama na tri mjeseca plus tri mjeseca potencijalno. Vjerujem da će Vlada RH i produljiti tu mjeru jer neće se stanje poboljšati tako brzo, trebat će još dosta vremena da se stanje poboljša za građane, zaštita zateznih kamata također, i deblokada računa fizičkih osoba. Sve je to tim zakonom riješeno, ali postoji ono ali, samo ukoliko se ovrha provodi preko FINA-e. I to je ok, preko FINA-e ima prema mojim saznanjima oko dvije trećine ovrha. I jedna trećina ovrha ide direktno preko poslodavca i HZMO-a na način da poslodavac i HZMO na temelju ovršne isprave direktno vjerovniku uplaćuju iznos koji se mora ovršiti odnosno onaj iznos koji je zakonom propisan kao dopušteni iznos koji se može ovršiti. Prema tome, ovaj prijedlog bez izmjena Ovršnog zakona nije zadovoljavajući, dapače on je i neustavan. Ne možemo diskriminirati dio građana, ukoliko se ne predloži izmjena Ovršnog zakona i to u čl. 196. do 203. analogno ovom načinu kako se mijenja Zakon o provedbi novčanih ovrha onda ćemo diskriminirati jednu trećinu ovršenih građana, blokiranih građana jer se njima neće dogoditi nikakva promjena. Zbog toga apeliram na ministra Marića, na vas uvaženi državni tajniče, na premijera Plenkovića, na ministra Bošnjakovića da se pripremi izmjena Ovršnog zakona analogno ovim izmjenama i onda ćemo imati kompletnu sliku, onda ćemo imati kompletne izmjene koje su potrebne da bi se zastalo s ovrhama, da bi se zastalo sa obračunom zateznih kamata i da bi se deblokirali svi građani osim onih koji se deblokirati ne mogu jer jednostavno alimentacije nisu dio toga, kaznena djela nisu dio toga itd., ono što je propisano da se mora ovršiti kakogod. E sada hoće li se dogoditi da izmjena Ovršnog zakona, ja stvarno ne znam, ja o tome govorim danima, o tome sam govorio i jučer, o tome sam govorio i danas. Ispituju me novinari, ja o tome stalno govorim, građani mi se svakodnevno javljaju inbox, ne samo u inbox komentiraju to javno na mojem facebook zidu i oni su zabrinuti zbog toga što njihovi ovršni postupci, njihove ovrhe neće biti zaustavljene. Moramo mijenjati Ovršni zakon. Ja sam u međuvremenu prije nekih sat i pol poslao upit državnom tajniku Salapiću, državnom tajniku u Ministarstvu pravosuđa i pitao sam ga hoće li ministar pravosuđa pripremiti izmjene Ovršnog zakona analogno ovim izmjenama Zakona o provedbi novčanih ovrha? Odgovor do ovog izlaganja nisam dobio. S druge strane dok smo još bili u zgradi INA-e, pitao sam javno dok je državni tajnik Salapić bio u sabornici, pitao sam ga javno hoće li se mijenjati Ovršni zakon i na koji način, on je rekao da hoće, ali da ne zna točno na koji način. Znači svjesni su toga da se to mora mijenjati i ne znam zašto to nije riješeno. Danas je bila telefonska sjednica Vlade RH i na toj sjednici nije bilo prijedloga izmjena Ovršnog zakona. Stoga ponavljam još jedno, Ovršni zakon mora se mijenjati analogno izmjena Zakona o provedbi ovrha na novčanim sredstvima mora se mijenjati, inače će ova izmjena biti neustavna, inače će ova izmjena diskriminirati jednu trećinu hrvatskih građana koji se direktno ovršuju na način na koji sam opisao. Još jedna bitna mjera koju je predlagala stranka SNAGA na koju ne mogu nikako dobiti direktan odgovor niti od ministra niti od Ministarstva financija, niti od bilo koga iz Vlade RH jest pitanje, hoćete li naložiti bankama obavezni moratorij na kredite na način da se ne naplaćuju rate, da se ne obračunava kamata i konačno na temelju toga kada bi moratorij bio takav ne bi bila potrebna niti solemnizacija. Ta mjera je nužna. Jučer je predsjednik RH uputio poziv bankama, pozvao ih je da one same ponude takve moratorije u kojima neće ništa naplaćivati i u kojima neće obračunavati ugovorne kamate. Jer ovo što banke sada nude, to nije ništa neuobičajeno, takvu vrstu moratorija gdje se obračunavaju kamate, gdje se plaća solemnizacija jer se mora osigurati i naplata tih kamata koje se obračunavaju na temelju tog ugovora o moratoriju, takvi moratoriji su uobičajeni moratorij koji se ljudima omogućuje kada dođu u neku kriznu situaciju. To nije ništa neuobičajeno. I ponavljam još jednom, banke su opljačkale hrvatske građane nepoštenim kreditima, nepoštenom valutom CHF i nepoštenim kamatama kojima su opljačkale ne samo CHF dužnike nego euro i kunske dužnike koji su ugovarali kredite prije 2013. godine. Te banke koje su opljačkale hrvatske građane, koje duguju hrvatskim građanima 20 milijardi kuna, ponavljam, banke duguju hrvatskim građanima 20 milijardi kuna. Sudski je već utvrđeno da su one ugovarale takve nepoštene kredite, ali svatko mora privatno zatražiti svoj novac da bi taj novac dobio. Dosad je svega 0,1% građana taj novac i dobilo jer postoji i toliko pravomoćnih presuda na temelju onih sudskih postupaka koji su pokrenuti. Svega 0,1%, svega 20 milijuna kuna su banke vratile hrvatskim građanima od 20 milijardi kuna. Jesmo li mi svjesni da mi zatvaranjem očiju pred tim činom nečinjenjem, pred tim činom zadržavanja novca gdje banke ne žele samovoljno dati taj novac nego ih se mora prisiliti sudskim putem, jesmo li svjesni da mi tim činom, našim nečinjenjem, držimo lojtrice hrvatskim bankama i na taj način postajemo suučesnici u toj pljačci? Mi smo svi suučesnici u pljačci, u tom da banke zadržavaju nakon pravomoćne sudske presude i dalje novac koji im ne pripada. Mi smo suučesnici. I ja koji govorim sam također suučesnik jer sam dio ove zakonodavne vlasti. I u kontekstu toga da su banke dužne građanima 20 milijardi kuna, mi imamo svaku pa i moralnu i pravnu i svaku drugu obavezu bankama naložiti da moraju dati ljudima ponude moratorija za vrijeme ove krize bez obračuna kamata, bez zateznih kamata i bez ikakvih drugih troškova. Ponavljam, Predsjednik RH je pozvao banke da to tako učine. Ja ne znam, možda je čak i Vlada RH to na takav način tražila od banaka, ali banke to milom neće učiniti. Zato se banke mora prisiliti na to. Dakle, ono što nam nedostaje u ovom trenutku da bismo kompletirali mjere koje su potrebne za spas hrvatskih građana, kao prvo, izmjena Ovršnog zakona, analogno izmjenama ovog zakona koji je na dnevnom redu i to hitno, nema čekanja, to nije problem jer to je već odlučeno da tako bude, ako je već odlučeno da tako bude za ovrhe preko FINA-e, onda mora biti i za ovrhe koje poslodavci odmah rade direktno prema vjerovniku i Zavod za mirovinski osiguranje direktno prema vjerovniku. I druga bitna mjera koja se mora provesti, zakonski naložiti bankama da ponude moratorije bez obračuna kamata i ikakvih troškova, hvala.
Sada je na redu gđa. Grozdana Perić koja će govorit u ime kluba HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Klub HDZ-a dakako da će podržati i ovu izmjenu zakona koja je predložena i to dakle, Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Ono što bi htjela ponovno naglasiti a sve zapravo da se pokaže koliko je puno mjera i u kolikom malom vremenu su se napravile značajne mjere i koraci a to je da je pandemija proglašena kod nas 19. ožujka i dakle, nepunih mjesec dana je ova Vlada i mi kao Sabor smo raspravljali o niz zakon, izmjena zakona i koliko brzo je reagirala na sve ono što se događa u Hrvatskoj a isto tako i u svijetu. Ne smijemo zaboraviti da je Krizni stožer oformljen još u siječnju, dakle vrlo promptno, vrlo efikasno se poduzelo sve kako bi se upravo sve ono što se očekivalo, moglo pravovremeno reagirati kako prema pravnim, tako i fizičkim osobama. I na kraju krajeva, vrlo kvalitetno i za ožujskim mjerama a onda i travanjskim mjerama koje su se pokazale vrlo, vrlo učinkovite i kvalitetne. Kada pogledamo da je od tog razdoblja, da je sad već isplaćeno preko milijardu i 400 milijuna kuna, i da je na taj način amortizirano sve ono što se očekivalo da bi se moglo dogoditi i kod pravnih i fizičkih osoba u i na kraju krajeva, straha svakog čovjeka od neizvjesne budućnosti, onda moramo reći da je itekako puno napravljeno u vrlo, vrlo kratkom vremenu. Zato kada neki kolege ili javnost, kada kaže da su svi uhljebi, onda je to nešto što bi trebalo itekako ponovno pojašnjavati kako zapravo je u kratkom vremenu sve osobe koje rade u sustavu, u javnom sektoru, bilo kao službenici, namještenici pa nadalje, zapravo vrlo kvalitetno reagirali na sve one potrebe koje imamo i na taj način radom i od kuće i u smjenama doprinose da se efekti odnosno utjecaji ove pandemije, a onda i potresa, da bude što manji. Isto tako, htjela bih naglasiti da je upravo kvalitetom rada koja je postignuta i prvenstveno konsolidiranjem javnih financija, mi smo zapravo na taj način puno kvalitetnije i puno sigurnije dočekali ovu krizu i ono što sam rekla i u pitanju ministru, zaista, kada nas je europska zajednica, odnosno naši europski prijatelji, kada su prepoznali da smo i pouzdan partner i kvalitetan partner i onaj koji izvršava svoje obveze koje je potpisala ova država prema tom zajedničkom cilju, prema toma, upravo Vlada je pokazala koliko poštuje odredbe i sve ono što je postigla u ovom periodu, zapravo je doprinijelo da smo mogli pristupiti u europskom tečajnom mehanizmu, a time, i evo, amortizirati sve ove utjecaje koji su automatski posljedično onda bi imale i na život i na kvalitetu života naših građana. Ovim zakonom se zaista utječe na onaj dio koji se događa u ovrhama na novčanim sredstvima, dakle preko FINA-e, a procjena je FINA-e da će se upravo ovim zakonom broj fizičkih osoba za koje se očekuje deblokada, biti 248 tisuća. Od toga 237 612 građana i 10 721 obrtnik. To je ukupno nenaplaćeni iznos koji će zastati od preko 18 milijardi kuna glavnice i preko 7 milijardi kuna kamata. Sveukupno 25,1 milijardu kuna. Onaj broj fizičkih osoba koje će ostati u blokadi zbog ovih izuzetaka koji su navedeni u zakonu će bit nekih 9 988. Dakle, iz ovih, iz ove samo izmjene će se u ovoj mogućnosti 3+3 deblokirati, odnosno zastati sa blokadom preko 237 tisuća građana i skoro 11 tisuća obrtnika. Ja mislim da je ova mjera itekako dobra, da će omogućiti na ovaj način da mnogi građani i obrtnici koji su blokirani, da u ovom periodu itekako mogu biti sigurniji i da mogu na taj način kvalitetnije se pripremati za ono što će se dogoditi nakon toga. Još bih jednom htjela istaknuti da je, itekako važno da su sve ove mjere i ožujske i travanjske i vide se efekti što se sve postiglo, a svi oni koji govore na način da populistički trebaju banke zastati sa ovim ili sa onim, pa morate biti svjesni da su i banke poslodavci od preko 20 tisuća zaposlenih i da na taj način moraju, moramo svi biti svjesni posljedica koje ćemo imati ukoliko se tako populističkim pristupa jednom takvom segmentu. Još jedanput moram istaknuti da sa ovim aranžmanom koji se postiglo sa europskom bankom, Centralnom bankom, to je tzv. valutni swap, dakle, ta banka otkupljuje od hrvatske države 15 milijardi kuna i to je dakle protuvrijednost 2 milijarde eura. To je zakon, odnosno ugovor koji vrijedi do kraja ove godine i koji je na taj način omogućio da se unese dodatna likvidnost u naš financijski sustav, da na taj način zapravo se neće potrošiti postojeće devizne pričuve i da ćemo na taj način itekako braniti tečaj naše kune uslijed pada izvoza i uslijed uništene turističke sezone koju nismo mi krivci nego opće stanje u svijetu. Upravo zbog toga je ovaj kreditni aranžman itekako važan, a sve se to ne bi dogodilo da nismo pristupili upravo tom tečajnom mehanizmu, da nismo ispunili sve one preduvjete koje smo ugovorom bili obvezni napraviti, a napravili smo, da nismo konsolidirali javne financije i da nismo vratili povjerenje u naš i fiskalni i monetarni sustav. Prema tome, na ovaj način je, su javne financije dobile itekako daha i mogu kvalitetnije pripremati se za sve ono što nas čeka u budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu Most nezavisnih lista i prvi će govoriti g. Grmoja, a onda gđa. Čikotić, izvolite, g. Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Šokiran sam nakon ovog izlaganja kolegice iz redova HDZ-a koja je kao i u više navrata ovdje u Hrvatskome saboru zapravo odvjetnica banaka, financijskih institucija, sasvim je jasno i svih hrvatski građani znaju koliko su se banke u svim krizama koje su nas zadesile zapravo okoristile, kako su dobro prošle, a kako su nastradali najnezaštićeniji u našem društvu. Koliko je hrvatskih građana gospođo Perić ovršeno, koliko ih je blokirano, koliko ih je bilo u problemima zbog švicarca, koliko će ih tek doći u probleme. I da vi ovdje s ove govornice umjesto da pričate o tim ljudima, o njihovim sudbinama, vi stajete u obranu banaka. Ovo vaše izlaganje mora nas sve jako zabrinuti i pokazuje zapravo da ova Vlada nema nikakve namjere obvezati banke na moratorij na kredite i na kamate, ne mogu oni u ovoj krizi ostvarivati ekstra profit preko leđa hrvatskih građana i to onih koji su u ovom društvu najnezaštićenijih i MOST će se tome oštro suprotstaviti koliko god to vama bilo ovaj krivo. Vi gledate vjerojatno samo neke svoje buduće angažmane. Vi vrlo vjerojatno gledate neke svoje buduće povoljne kredite, vi gledate kako će na vas gledati bankari i banke, a mene zanima kako me gledaju hrvatski građani. Ja želim pred njima biti čistog obraza nakon ovoga svega. A vi štitite i dalje banke, a mi ćemo štititi hrvatske građane i za njih ćemo se boriti i zato smo prvo ovdje govorili o njima i molili smo vas da ne idemo na uskrsnu stanku dok se ne donesu ti zakonski prijedlozi, i ovaj o kojem raspravljamo danas, ali i zakon koji bismo, ne molili banke, ja neću kao Zoran Milanović moliti banke, ja želim obvezati zakonom banke, ovo je hrvatska država, ovo je država hrvatskog naroda i hrvatski državnici i političari ne trebaju nikoga moliti ni pred bilo kim klečati, ja odgovaram jedino hrvatskom narodu i jedino za njega ću se boriti, a vi se i dalje borite za banke, a ja se nadam da će hrvatski građani progledati. Hvala.
Moratorij na sredstvima građana, novčanim sredstvima građana, koji predlažete ovim prijedlogom zakona od 3+3 mjeseca jednostavno nije potpun. Smatramo da je danas trebao biti na dnevnom redu zajedno s ovim zakonom i Ovršni zakon koji bi predvidio da i oni građani koji imaju ovrhu koja se provodi putom HZMO-a i oni građani koji imaju ovrhe ili su blokirani, a ovrhu im provode poslodavci, da i njima bude omogućen upravo moratorij i to ne 3+3 svima, nego dok god traje ova epidemija. Isto tako smatramo da je trebalo donijeti i zakon kojim bi se obustavile na određeni period za vrijeme trajanja epidemije protiv pravnih osoba, a da se ne radi o potraživanjima države. Znači, dvije tvrtke ukoliko imaju međusobna potraživanja, a nijedna nema prihoda, da se ne ide u tom smjeru sada nego da i te tvrtke dobiju moratorij, znači na ta potraživanja. Jer tvrtke sad trenutno dobivaju preko HZZ novac za radnike, znači za plaće. I sada mi smo htjeli zapravo da to ne bude ovršivo. Kako će postupati sudovi koji su preuzeli dio ovrha sa javnim bilježnicima? Isto nije dorečeno ovim zakonom. Ovdje se radi samo da će biti obustavljene one ovrhe koje provodi FINA. To nije dovoljno. Znači, naši umirovljenici ako im ovrhu provodi HZMO on, oni na taj način ne mogu, ne mogu zapravo biti obuhvaćeni moratorijem i njima će se sredstva ustezati. Ovim putem još jednom apeliram na ministra Bošnjakovića koji je zakasnio jer građani nam nisu u istom položaju. Znači, oni kojima ovrhu provodi FINA oni će sad po ovom zakonu dobiti 3+3 moratorij, a oni kojima ovrhu provodi HZMO, znači naši umirovljenici, njima i dalje idu ovrhe. Zakasnili ste, MOST je predlagao da se sa ovim prijedlogom ovrha na moratorij na ovrhe ide prije uskrsne stanke kako bi, znači jedan krug mirovina koji bi i plaća građana zapravo već tada im bio doznačen i bio izuzet, znači od ovog dijela koji ide na zaštićeni račun koji ide prema njihovim vjerovnicima. Znači, pozivamo vas da po hitnoj proceduri sazove se telefonska sjednica Vlade da Ministarstvo pravosuđa izađe sa prijedlogom Ovršnog zakona i da one ovrhe koje provodi HZMO, one ovrhe koje provode poslodavci, da isto tako budu obuhvaćene moratorijem. Hvala.
Hvala i vama. Imali smo povredu Poslovnika od gđe. Perić, izvolite.
Da, pozivam se na čl. 238. gdje je g. Grmoja me je vrijeđao iz razloga što sam spomenula da u bankarskom sustavu postoji 20 000 zaposlenih ljudi. U ovom zakonu ova Vlada i prijedlogom ovog zakona se očekuje deblokada 248 000 fizičkih osoba, dakle to je bitno moj g. Grmoja i bitno je da su sve to zaposlenici ove, u ovom sustavu.
g. Grmoja je također tražio povredu Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče, mislim da biste trebali reagirat da je kolegica Perić prekršila Poslovnik. Dakle, ja nju nisam uopće vrijeđao, ja sam samo ponovio to što je ona rekla, a to je da trebamo paziti s bankama i da banke ne smijemo dirati jer imaju 20 000 zaposlenih. To su bile njene riječi. Ja sam joj rekao da ne smije biti odvjetnica banaka nego odvjetnica onih najnezaštićenijih u našem društvu.
Mislim da čl. 238. nije povrijeđen ali bio je na razini povrede zato što ste išli direktno, doduše, koristili ste riječ „vjerojatno“ pa ja ne mogu ništa tvrditi, a ja također bi ako neko kaže da ja vjerojatno imam nekakve koristi, također bi reagirao. U povredi Poslovnika ste bili daleko blaži nego u vašoj intervenciji, neću dat nikakvu povredu Poslovnika sada nego ću pozvati g. Vucelića, gospodu Vucelića i Lovrinovića da zastupaju klub., da iznose stav Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku i zamolit ću kolegu Petrova da me zamijeni, hvala.
Hvala predsjedavajući. Kolega iz MOST-a nije u pravu kad kaže da je Hrvatska zemlja hrvatskih građana. Mi smo pod okupacijom, mi smo pod okupacijom stranih banaka i stranih kompanija, mi nismo slobodni i stoga kolega Grmoja, ovo što ste rekli jednostavnije točno jer tek nekolicina, šačica ljudi se bori protiv takvih stvari i u ovom Saboru, ali i na terenu, a ministar Marić predlaže izmjenu Zakona o ovrsi nad novčanim sredstvima samo kao dimnu zavjesu za javnost, kao iluziju kako se nešto pozitivno radi za ovaj narod. Šta je sa agencijama za naplatu potraživanja, šta je sa ovrhama koje provode poslodavci i HZMO, teleoperateri ili HRT? Šta je sa kamatama banaka? Koliko ćemo morati ćemo morati čekati na izmjene tih zakona? Poziva na solidarnost a uvjeren sam da će dati sve od sebe da banke iz ovoga prođu neokrznute i da umjesto gubitaka i dalje ovu godinu prođu sa nerealno visokom dobiti. A zašto je tome tako? Zato jer smatram da na mjestu ministru financija sjedi igrač stranih banaka i stranih interesa. Očajne situacije izazivaju očajničke poteze, takva je i situacija izazvana virusom COVID-19 koji je proglašenom globalnom pandemijom, a u nekim državama čak i biološkim ratom. Nastupile su izvanredne okolnostima u kojima bi svi trebali podjednako podnijeti financijski teret. Imajući u vidu i nedavni potres u Zagrebu i okolici, jasno je da normalno funkcioniranje većini građana prije svega nije moguće. Izmjenama zakona predviđa se 3 mj. moratorija na ovrhe na novčanim sredstvima građana putem FINA-e što je izostavljeno iz samog naziva zakona iako svi znamo da se takav način ovrhe na novčanim sredstvima od svih članica država EU-a provodi jedino u Hrvatskoj a neposredno prije usvajanja ovog zakona, usvojene su izmjene i dopune tog istog zakona kojim se u njega ugrađuje elementi tzv. europske pravne stečevine koje su obvezujuće za države članice EU-a. Ovrhe kao biznis i način zarade moraju se zaustaviti. Umjesto moratorija na 3 mj. za dio građana, moratorij bi trebalo proglasiti na sve ovrhe kako pravnih tako i fizičkih osoba uz zabranu isplate dobiti i svih ostalih isplata koje nemaju ekonomske opravdanje sprječavanje nastanka veće štete pod kaznenom odgovornošću odgovorne osobe. Kod proglašenja izvanrednog stanja, svi se propisi derogiraju pa tako i rokovi za pokretanje ovrha što je opće poznata činjenica i svaki sud pa i FINA to može uzeti u obzir prilikom zaprimanja zahtjeva. Nitko ne može predvidjeti razvoj situacije, odnosno trajanje nastalih izvanrednih okolnosti. Stoga, zahtijevamo izravnu pomoć zdravstvenom sustavu koji se ne osigurava ovim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima. Isto tako se ne osiguravaju niti pojedine vrste plaćanja koje se mogu smatrati socijalnim prioritetima pogotovo alimentacije i plaće. Trpanje u isti koš socijalnih kategorija i ovrha koje država provodi u kaznenim postupcima po posebnim propisima, definitivno su neprihvatljive i nerazumne. Hvala vam.
Drugi dio izlaganja u ime istoga kluba, održat će zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani građani, riječ je o prijedlogu zakona o izvršenju provođenja ovrhe, obraćam se isključivo vama. Vidim da ovdje u Saboru više nemam kome govoriti, ustvari moj smisao boravka ovdje nije da se obraćam zastupnicima. Oni imaju svoje politike svoje stranke, vama se obraćam. Podržat ću naravno ovo, prijedlog zakona da se koliko-toliko 3. mj. nastupi moratorij, međutim dragi građani, to će vama samo biti predah da vam se drži nos iznad vode, znači 90, ali 91. dan naići će bujica, lavina i vi morate pomiriti, sjest će vam blokade ovrhe i što tada? Vidite, nije to dobar prijedlog, ali ne mogu ja sad reć da sam protiv toga, znate, u ovoj krizi sve što će vam nešto značiti, naravno da ću podržati. Zato iznosim finalno rješenje, dragi građani, konačno rješenje vaših problema blokirani, dobro slušajte. Prvi korak, država treba od agencija za utjerivanje dugova otkupiti sva dugovanja odnosno potraživanja koje su agencije za utjerivanje dugova kupile od banaka. Pretpostavlja se da su agencije platile tih 38 milijarde kuna potraživanja od banaka, da su platile 10 milijardi kuna. E vidite, u drugom koraku, država odnosno Ministarstvo financija u njeno ime emitira obveznicu na recimo prosjek, s rokom dospijeća 10 godina, koliki je prosječni rok dospijeća vaših dugova, a tu obveznicu otkupljuje HBOR ili Hrvatska poštanska banka pomoći kredita koji odobri HNB. Naravno, obveznice mogu kupovati građani jer će nositi prinos najmanje 1%, a vi danas možete u banci dobiti 0,1, 0,2%. Prema tome, poštovani građani, vi dužnici, vi blokirani, nemojte više kukati. Nego hajmo riješiti ovaj problem, znači koji je realan, stručno zasnovan, znanstveno i koji možemo obaviti u roku par mjeseci. Koja je posljedica, konkretna za vas? Pa ključna je stvar u tome da vi nećete 100 tisuća kuna, koliko sada dugujete, nećete platiti na kraju 100 tisuća kuna, nego ćete platiti najviše 40 tisuća kuna, zašto? Jer sam rekao da su agencije za utjerivanje dugova dobile ogroman diskont od banaka, a vas tjeraju sad da platite 100% onoga što ste dužni. E pa, tako ne može ići. Vidite, dakle, vi ćete trebati na kraju priče platiti najviše 40% svog stvarnog duga. Uradit ćemo sve ispred stranke Promijenimo Hrvatsku da sa scene nestanu jednom zauvijek agencije za utjerivanje dugova, one više neće postojati, jednostavno neće postojati. A nećete ni vi postojati kao pojam blokirani građani, koji ne postoji, takav izraz ne postoji u zemljama EU, to je civilizacijska sramota. Pa jesu li to dosad ljudi znali da mogu ovako riješiti? Pa vjerojatno jesu, a zašto nisu riješili? Pa vidite i ovdje u Saboru kako ima snažnih zagovornika banaka, HNB-a, iz HDZ-a, iz SDP-a, vidite, SDP neki dan izjavljuje da već danas treba uvesti euro, znate? Koja je razlika među njima u ekonomiji? Ma nikakva. Jedni druge štite jer su obavljali funkcije, zna se što, kako i nema tu kruha, dragi građani, znate? Pa gdje je rješenje? Pa rješenje nije ni u meni ni u nekoj stranci, ma u vama je dragi građani, pa vas je 230 tisuća koji se patite, koji ne znate, mi ne možemo, ja se trudim, svaki dan mi pišete, ja odgovaram koliko mogu, rješenje je u vama. Ali kako? Pa izađite na izbore, dragi ljudi. Ako 230 tisuća vas izađe i da glas onima i onome tko želi riješiti vaš problem, vi ćete u roku 3 mjeseca biti slobodni ljudi, mirno spavati. Nema više vašeg problema. Prema tome, to je pitanje vašeg postupanja, želite li da vas i dalje muče, ugnjetavaju ljudi iz stranke, a da vi za njih glasate, e onda oprostite, onda nešto tu, to je neki drugi problem, onda to više nije financijski problem i ekonomski. Ali, ako vi odlučite da se ovo riješi, onda ćemo ga riješiti, ali to ne mogu ljudi riješiti, neće koji su vas doveli u tu situaciju. Na ovakvom poretku, na ovakvom jednom bolesnom političkom sustavu gdje je Vlada na vrhu piramide, a ne Sabor, pozivam vas. Ja sam vrlo optimističan, vidite da imamo naših ekonomski stručnjaci iz stranke Promijenimo Hrvatsku, ja nudim u ime njih samo rješenja, ja ne kritiziram. Ja vas pozivam, ako ste odlučili da to riješimo, idemo to riješiti na izborima. U roku 3 mjeseca ćemo to riješiti, dragi građani, sa punom odgovornošću, entuzijazmom i znači, optimizmom vam to govorim. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika koji se prijavio za raspravu je Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. U njihovo ime govorit će zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, hvala vam. Poštovani državni tajniče, nema više ministra. Dobro, imao je važnijeg posla, nema veze makar je dio rasprave bio tu i makar smo imali djelomično mogućnost mu reći ono što smo htjeli. Evo, čitam jučerašnji Financial Times, pa tu kaže da su, da će države, napravljene su ove važnije države, od Kine, Japana, Njemačke, SAD-a, UK-a, Italije i Španjolske biti pogođene sa padom BDP-a do 7%, evo, Španjolska kao najviše. Čujem našeg ministra Božino, pardon Marića maloprije koji kaže da mi imamo pad trećinu. Jesam dobro shvatio? U 14 dana trećinu. Dakle, mislim da nam se ne piše baš dobro i da nam ova ekonomska kriza, da će se u niti jednoj državi na svijetu se nažalost neće reflektirati na onaj način kako će se reflektirati u Hrvatskoj, u niti jednoj državi svijeta. U niti jednoj. Razlog je sve krive politike hrvatske Vlade, apsolutno sve krive politike jer smo se oslonili samo na jedan sektor, samo na turizam i ono što nije u turizmu direktno, ono je naslonjeno na turizam, ugostiteljstvo, još proizvodnja hrane i kad nam taj turizam skroz propadne, a evo, skroz je propao trenutno, nemamo bookinga, nemamo dolazaka, nema, znači turizam ne postoji, e onda smo kao država propali financijski u potpunosti i samo ne znam jesu li građani toga svjesni, je li toga Vlada svjesna i da iskoristimo evo, ovu krizu kao jednu opomenu za budućnost da moramo biti samodostatni. Da moramo voditi računa i poljoprivredi. I o industrijskoj proizvodnji i da na svaki mogući način moramo se potruditi to razviti. E sada imamo onaj drugi problem koji mi ministar nije odgovorio kad je bio ovdje, a lijepo sam ga pitao, e vama ću državni tajniče postaviti pitanje pa možda kasnije iskoristite priliku i odgovoriti. Pomaže li nama EU? Pomaže li? Ne. Ona nama isključivo posuđuje novac sada. Maloprije sam komentirao onu plaćenu, plaćeni oglas predstavništva Europske komisije u Hrvatskoj gdje stoji kao, Hrvatska je dobila potpore od 2 milijarde EUR-a. Pa zašto ne napišu istinu? Dobila je 2 milijarde EUR-a kredita, mogućnost da dignemo kredit, možda su kamate nešto povoljnije, možda su dijelom subvencionirane, sve u redu, al nazovimo stvari svojim imenom. Kad ti neko daje kredit on te je zadužio jer mu ti taj novac moraš vratiti. I nama EU sada ne poklanja novac iako mi plaćamo članarine EU, iako smo tržište u EU, nego nama EU posuđuje novac koji ćemo mi morati s kamatama vratiti. Točka. Evo, mislim da će se g. Šuker složiti sa mnom. To je možda povoljno ili povoljnije, ali je to istina i to treba izgovoriti. Al kad govorimo o tim milijardama, ja sam to već treći put govorio, ponovit ću opet. Imamo sada jedan fond od 540 milijardi dolara, 440 ne možemo računati jer to je samo za Eurozonu, imamo ovaj program sure je li, koji iznosi 100 milijardi dolara i iz tog programa mi možemo nešto uštipniti, ali opet iz tih 100, od tih 100 milijardi dolara, to nije za RH, nego samo jedan djelić mali, mali djelić gdje će biti posuđen novac. I sad drugo pitanje koje mi isto nije ministar odgovorio. Zašto Talijani ovih dana zapomažu zašto nemaju svoju narodnu banku talijansku, nego ovise o Europskoj banci? A stvarno zapomažu, evo pogledajte, imate i ovdje i … [[Govornik se ne razumije]] imate tekstove, ja ću vam pogledat. Znači, oni bi htjeli imati svoju narodnu banku da se mogu, što su kolege komentirale, dobro, da se možemo sami, sami sebe kreditirati. Zašto ne? Zašto Amerika može iz svega izvući novac? Znam neko će reć oni su veliki, mi smo mali. Al možda su oni frajeri, a mi nismo? Mi nismo, mi jednostavno ćemo se ponašati nako kao služinčad i neće ići na bolje. I nadalje, evo i ovdje se ja moram referirati na raspravu kolegice iz HDZ-a koja je ovdje branila bankarski sektor. Ja kolegice pokušavam shvatiti što ste vi htjeli reći, nisam moram priznati uspio shvatiti. A u današnje vrijeme obraniti, obraniti, na bilo koji način pokušati opravdati tu gramzljivost i, i, i bahatost bankara i banaka stvarno nema smisla, stvarno nema smisla. Dakle, banke nažalost niti su u 2008.g. kad je bila ekonomska kriza, niti danas ne snose teret ove krize, ni danas. I završavat će i ovu godinu kad ćemo svi, kad će cijeli sustav patiti sa ekstra velikim profitima. I ovo je prilika da ih stisnemo jer to nisu hrvatske banke, to su sve banke mahom u stranom vlasništvu. Mi nemamo 10% banaka hrvatskih, nemamo 10%. HPB je najveća hrvatska banka, ja mislim da sad kad je uzela, kad je bila akvizicija Jadranske banke u Šibeniku da nema niti 8% udjela na tržištu banaka. I to je to. Znači, nemamo hrvatske banke. I stisnimo ih, ovo je prilika. A što se tiče ovršenih, eto Bogu hvala da se konačno nekom palo na pamet da te ljude neko mora u ovoj krizi zaštititi. O tome smo govorili, o tome su Hrvatski suverenisti govorili i drago mi je da se ta mjera prihvaća. Nismo jedini govorili, al smo govorili i govorit ćemo. I ovdje ću još sad spomenuti jednu iznimno važnu ugroženu skupinu, puno je ugroženih, al evo još jedna iznimno važna, a to su svi oni ljudi koji su trebali za koji dan il su već trebali postati sezonski radnici. Radi se o desecima, ne bih htio pogriješiti, možda i stotinama tisuća ljudi koji su svaku godinu bili sezonski radnici. Što je s njima? Oni više ne mogu biti stalni sezonci. Kako će … [[Govornik se ne razumije]] ti ljudi? Nešto se je tu pomoglo, ali to je nedovoljno. Znači, imamo tisuće i tisuće ljudi, mladića, djevojaka, koji su htjeli biti i zaraditi sada u ovom periodu, a neće moć. Da, ajmo na neki način nać neku mjeru, vidjeti ko je lani radio, ko je znači planiro ove godine, ne znam, evo to je vaš posao u ministarstvu da se to, da se to napravi. I na kraju, ona je iznimno važna stvar. Dosta je strahovlade ministra Božinovića. Dosta je. Dakle, policijskim mjerama, represijom, nećemo izaći iz krize. A danas nismo suočeni isključivo sa zdravstvenom krizom nego je još važnija kriza kojom smo suočeni, gospodarska kriza. Jer Hrvatice i Hrvati uskoro neće imati što jesti i smatram da se treba napraviti rošada na čelu ministarstva, pardon, na čelu civilnog stožera i da ministar Marić kao ekonomist vodi civilni stožer i neka pokuša izvući RH iz gospodarske krize. Policijska represija nam ne treba, treba nam oporavak gospodarstva. A ponovit ću, da i prema … [[Govornik se ne razumije]] da se nalazimo u jednoj najgoroj situaciji u svijetu, najgoroj. Možda smo zdravstveno okej, uspjeli smo tu napravit neke mjere, ali gospodarski smo, ponovit ću, možda i top svjetski, znači vrh po gospodarskoj katastrofi u kojoj se nalazimo zbog toga što je RH na koncu funkcionira kao jedna turistička regija EU jer mi ne razmišljamo suvernistički, mi ne razmišljamo onako kako Hrvatski suverenisti konstantno govore, a to je da hrvatska država mora biti samodostatna, inače kod svake krize, a ova je takva, događat će se krah sustava kao što se upravo trenutno događa. A o EU sam već rekao i ponovit ću, nemamo europsku solidarnost, imamo europsku sebičnost, EU kao zajednica država ne funkcionira, granice su zatvorene, svak se brani na svoj način, a financijska pomoć ne dolazi. I još jedno pitanje evo za vas, jako važno pitanje. Što je sa svim onim famoznim EU fondovima, novcem koji dolazi iz EU fondova, koji smo trebali dobiti, koji su i ugovoreni, jel to obustavljeno, jel to ide? Ja čujem od ljudi koji se bave provedbom Europskih projekata da su nastupili problemi. Evo pitanje. Dakle, znači da li su nastupili problemi da neki novac koji je bi i ugovoren nije realiziran, ne dolazi, da su neki natječaji odgođeni. Znači zanima me da vidimo malo da preispitamo kritički EU, što je sa europskim fondovima, da li oni funkcioniraju jel to je jedina stvar koju smo mi imali od EU, ništa osim toga. Ako je i ti propalo u potpunosti, e onda mislim da moramo itekako ozbiljno porazgovarati o EU.
Klub zastupnika GLAS-a također se je prijavio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnika Anka Mrak TAritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je iz ovog seta tzv. financijskih zakona Prijedlog zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima koji ćemo u klubu GLAS-a to podržati. No ovakav jedan zakon i rasprava u ovo doba korone i sve rasprave koje se rade bez obzira da li su zakoni koji su vezani uz koronu ili zakoni koji su onako korona free u ovom trenutku, ali u jednom trenutku mogu postati i nešto drugo, ne možemo gledati i izvan okvira u kojem se nalazimo. Dakle korona ili COVID-19 je nešto što je u ovom času zaista tema s kojom se država bave i odlučile su se baviti na različiti način i to sve države svijeta. Svi pratimo koliko ima zaraženih, koliko ima mrtvih, kako se to dešava u pojedinim zemljama. Zemlje su se odlučile na različite načine i na različite modele, RH se odlučila na model prvo, zaista je zdravlje i život ljudi na prvom mjestu, iza toga se je odlučila sa određenim gospodarskim mjerama, iza toga je vidjela da postoji niz drugih mjera koje treba napraviti. Jedan od različitih modela za koje smo se mi odlučili, model samoizolacije, način na koji se s nepoznatom bolešću se borilo u 19. stoljeću, dosta zemlja, pogotovo zemlje Mediterana kojem krugu i mi pripadamo su se za to odlučile. Jedna zemlja koja se odlučila za jedan drugačiji model je Švedska i taj model u Švedskoj, oni su napravili analize, vrlo grubo su se odluči vidjeti koliko će u tom modelu biti mrtvog stanovništva i sve ostalo i koliko imamo prilike vidjeti kod nas u medije što dolaze, ali i nešto što imate prilike vidjeti, oni stoje iza svoje vlade. Švedska se mogla odlučiti za taj model jel tamo žive Šveđani jer tamo imate uopće drugačiji način i poimanja, mi moramo znati da smo zemlja Mediterana, mi, ja tu već sam navela primjera to koristim, dakle pitate kada je vrijeme samoizolacije, nama se čini da to jako dugo traje. To ne traje tako strašno dugo, iako imam osjećaj da sada govorim o nekom drugom vremenu, da je sva ta priča sa koronom krenula jako davno. Nije to bilo davno, to je bilo nedavno, dakle sve je to u kontekstu vremenski je nedavno. I za vrijeme te izolacije odnosno ostajanje doma, meni je odličan primjer jedna djevojčica 4, 5 godina koju su je pitali što joj nedostaje. Ona je rekla nedostaje mi ples, dakle neka aktivnost koju ima, gdje ima neko društvo. Nedostaje im i vrtić, dakle socijalni kontakt i sve ostalo i kaže nedostaje mi baka i dida. Mi smo narod koji se volimo družiti, gdje nam je obitelj izuzetno važna, gdje volimo kada se dugo ne vidimo rukujemo se, ljubimo, grlimo i sve ostalo, tako da taj odnos prema koroni kod nas, ja cijenim da nije mogao nekako vjerujem zaista stručnjacima, mogao je biti samo na ovaj način. Kako se je uopće Vlada krenula s mjerama koje su trebale biti? Prve mjere zovemo one mjere u ožujku kada se je htjela poslati poruka niste ostavljeni, imamo nešto nepoznato, znate kada je nešto nepoznato to vam je ono što je najopasnije u životu kada se susretnete s nepoznatim i stranim, prema tome smo svi oprezni, ali ta poruka je bila niste ostavljeni, o vama će se voditi računa. Zatim onaj set mjera koji u jednoj raspravi sam nazvala pa ću koristiti i sad, travanj 1, 0 je bio set mjera koji je možda trebao biti u ožujku ali je sada neki drugi, ali je što je. Došli smo i do tog seta mjera travanja 1, 0 i ja nekako mislim da još u travnju bi trebao doć još jedan set mjera 2, 0 ili u tom setu će biti pojedinačno. Danas smo raspravljali o Zakonu o sportu gdje ćemo ljudima koji su u sportu omogućiti da prežive i da dan poslije dožive na nogama. U ovom trenutku ono što je važno, važno je da proba se taj dan poslije koji će doć kada ćemo iza toga funkcionirati, meni se čini da jedno vrijeme nikada više nećemo funkcionirati kao prije korone nego ćemo biti oprezni da se što više ljudi ostane na nogama. Nema idealnog rješenja, niti može biti idealnog rješenja, ali u ovom uvjetima je važno da oni koji dakle izvršna vlast, a to je u ovom trenutku Vlada, ne živi u kuli od bjelokosti nego da sluša. I kada netko ima nešto reći i kad netko ima nekakav drugačiji način promišljanja i sve ostalo, da to ne zovemo populizmom, da na to ne odmahujemo rukom i kažemo to su oni neki, nego da zaista je važno da se to sluša i da iz toga dođu prijedlozi koji su nekako najprihvatljiviji mogući. Ono što je karakteristično u političkom smislu, sve je vezano uz koronu je sljedeće, dolazite pred oporbom sa setom mjera različitih, oporba kaže što o tom misli, ali ih prihvaća, svjesni trenutka. Oporba kada daje amandmane vladajući, pri tom u ovom trenutku mislim na HDZ, se ponaša isto kao što se ponašalo i prije. Dakle, korona u političkom smislu je promijenila da oporba nešto govori, nešto ukazuje, govori s ove govornice, govori pismeno, daje neke prijedloge, kroz te prijedloge kaže ugradite ih, nek budu vaši. A vladajući zaista HDZ ništa se nije promijenilo. Kad dođe amandman oporbe odmah se odbija jer je amandman oporbe, kad oporba na nešto ukazuje onda se to govori, aha skupljaju se politički poeni, pa je populizam, pa ovako ili onako. Ovdje ima u ovom zakonu jedna odredba od niz, kaže članak 25b. za vrijeme trajanja posebnih okolnosti iz članka 25a. ovog zakona ne teče zatezna kamata. U ovom trenutku jedno od ozbiljnih priča su poček za kredit. Dakle, banka se odmah, odmah se javljaju i nude odgodu kredita, odmah se javljaju. Zašto? Zato što kao prvo kaže morate napraviti solemnizaciju i ništa se korona tu nije promijenila i onda za to vrijeme vam teku kamati pa ovisno koliki kredit imate i koliko još imate vremena teku kamati. To, tako je i nema veza s koronom. Tako je i inače. I inače vi možete tražiti svoju odgodu kredita i inače ako tražite jer vam se desile neke okolnosti, banka će vam reći morate solemnizirati jer su neki drugačiji uvjeti, za to vrijeme ti teče kamata i kad se steknu uvjeti pa ti ponovo krećeš s tim kreditom imaš dakle plus ono sve i još plus kamate pa ćeš si ti ocijeniti šta ti je bolje ili nije bolje. Za to, to nije, to nema veze s koronom. Tako se i normalno funkcionira. Ako želimo, ako smo svjesni korone i Covida-19 koja je u ovom trenutku zaista svjetska tema, nije to tema Europe, nije to tema juga Europe, nije to tema ne znam Azije, to je svjetska tema. Ako se zaista želi nešto napraviti jedino što čitam u ovim uvjetima da može biti je zakonom jasno definirati rok ako idete u odgodu kredita za to vrijeme vam ne teku kamate. Nema drugog načina ako hoćete pomoći ili ostavljate one koji su se odlučili za kredit ili ih imaju s tim što su naravno imate stambene kredite, ali imate i ove druge, pa ih ostaviti na milost i nemilost bankama. Meni se čini da nije vrijeme da se ostane, da bilo kog ostavite u ovom trenutku na milost i nemilost bilo kojoj instituciji, dakle niti ostaviti na milost i nemilost bankama. Stoga, ono što u tom setu travanjskom, tom drugom setu koji nije u ovom paketu bilo bi jako dobro da se o tome promisli. Bilo bi jako dobro da se tu iznađe rješenje jer banke nemaju namjeru i nemaju ideju da to naprave, maksimalno što mogu reći ne treba vam solemnizacija, to je maksimu što mogu reći, ali onih kamata od kojih oni žive neće odreć, po kojim uvjetima i kako to je stvar koja se treba promisliti. Za kraj ću samo reći jednu rečenicu. Čitamo što se sve dešava u svijetu. Gospođa Merkel je nedavno izašla van i rekla je da Njemačka može izdržati ovakve uvjete 11 do 12 tjedana, da iza toga će biti u problemima. Ključno pitanje je koliko Hrvatska dugo može izdržati ovakve uvjete i ovakvu priču u odnosu na gospodarstvo i koliko toliko normalno funkcioniranje gospodarstva? Hvala lijepo.
Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a se također prijavio za sudjelovanje u raspravi u njihovo ime govorit će zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Povremeno steknem dojam da smo izašli iz krize kad slušam neke rasprave ovdje u sabornici. No nismo. I ono što je činjenično stanje i što je dosta govoreno da li se slušaju prijedlozi, ne slušaju ja nekako imam dojam da se dosta prijedloga o kojima se govori ipak sluša ili se možda i ne slušaju samo kao prijedlozi nego su već razmatrani prije, pa ustvari je to jedno slično razmišljanje i od strane oporbe i od strane pozicije koji se kasnije nađe u zakonskom prijedlogu koji dolazi pred nas zastupnike u Hrvatskom saboru. Tako je situacija i sa ovim izmjenama zakona koji će Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a naravno podržati jer on isto radi jedan korak k olakšanju života u vrijeme krize određenom, dosta velikom broju hrvatskih građana. Svaki takav prijedlog, u krajnjem slučaju jako je lijepo da većinom nailazi na potporu svih zastupnika u Hrvatskom saboru i većine klubova u Hrvatskom saboru. Gledajući situaciju općenito i onako generalno onda bi sada mogli reći da ajmo mi ljudi sve riješiti ovdje u ovih kako kaže malo prije kolegica Mrak Taritaš, ne traje ta kriza baš tako dugo, samo nam to izgleda da je jako dugo i stvarno nije moguće u tako kratkom vremenu baš sve promijeniti, ali nitko ne može osporiti da Vlada i svi oni prateći da tako kažem elementi koji rade ovaj posao izvršne vlasti, da ne rade posao, da ne prate zbivanja i da ne reagiraju moglo bi se reći dosta promptno. I sigurno da će pred nas doći još dosta ovakvih prijedloga zakona koji idu prema čovjeku, koji idu prema poduzetnicima u krajnjem slučaju jer ako gledamo stvari realno onda ajmo ljudi biti svjesni ono, one stare poslovice, kad je čovjek zdrav ima 1001 želju, a kad je bolestan samo 1, ajmo si staviti to pred sebe i nemojmo si postavljati pitanje što je najvažnije, najvažnije je očuvati zdravlje ljudi, najvažnije je sačuvat maksimalno hrvatske građane da bude što manje žrtava od ove pošasti koja je spopala cijeli svijet. Na drugom mjestu je sigurno ono što je također i Vlada postavila i Nacionalni stožer, pomoć očuvanju radnih mjesta, pomoć gospodarstvu i ovaj zakon ide prema pomoći ljudima da bi mogli preživjeti. Dakle, krećemo se onako jednom moglo bi se reći normalnom dinamikom, zdravlje pa život i egzistencija. I u 3., 4. koraku ono što je već i najavljeno ovih dana i za što smo već imali prilike čitati za to po medijima, najavljeno da se priprema paket mjera što nakon završetka krize, kako revitalizirati gospodarstvo, što će nam biti prioriteti. E sad, ako ne zaboravimo brzo, a skloni smo brzom zaboravljat što nas je sve sada snašlo onda ćemo vjerujem biti dovoljno mudri svi skupa da si znamo malo realnije i bolje postaviti prioritete i čuti ono što hrvatski građani govore u raznoraznim anketama, što je to najvažnije i čemu moramo posebnu pažnju pridodati. Jedan dio ljudi će na neki način predahnuti ovim izmjenama zakona, ali ja ću si ovdje malo postaviti sam sebi isto jedno pitanje, nisam dovoljno duboko ulazio u tu temu, ali mi ljudi sa strane sugeriraju i ukazuju na neke ludosti i nelogičnosti u našim zakonima. Kada netko bude blokiran jednu, dvije, tri, pet, deset godina i ne uspijeva se onaj tko ga je blokirao naplatiti nikako onda se postavlja pitanje, čemu ta blokada više služi. I onda imamo situaciju da onim nekim drugim zakonima dođete u situaciju da ne znam je za razbojništvo moguća apsolutna zastara nakon jedne do deset godina, netko može u razbojništvu provaliti i ukrasti novce, te novce potrošiti, ne možeš mu više naplatiti i doći će zastara. A netko to je ne znam, upao u financijske teškoće, pojavio mu se problem s poslom, sa zdravljem ne znam čime, dođe u situaciju da do njegove smrti ostaje taj dug i ostaje kasnije. I onda vam se događaju one situacije da lokalna samouprava na kraju naslijedi imovinu od nekoga, naravno naslijedi taj dug ali ne mora platiti taj dug samo do visine vrijednosti imovine koja je naslijeđena jer se nasljednici naravno odriču takve imovine da ne bi dobili i taj dug. Dakle, moja je poruka i na neki način molba za razmišljanje da se u Ovršnom zakonu kada će ići njegove izmjene stvarno izanalizira i razmotri model zastare jer to samo stvara probleme i onima koji su blokirali i ne mogu naplatiti onima koji su blokirani i ne mogu platiti i nema nikakvog smisla i nema ni logičnosti ako gledamo ovo sve drugo. Za ubojstvo zastara, za dug nema zastare. Nema logike, nema logike i definitivno je to nešto o čemu treba razmišljati, naravno nije predmet ove izmjene zakona, ali jedno razmišljanje na glas na što mi je ukazano. Dakle, apsolutno podupirem ovaj prijedlog izmjena zakona i neka što bržom dinamikom idu i druge izmjene zakona koji će biti na korist ili interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HNS-a se prijavio za sudjelovanje u raspravi u njihovo ime govorit će zastupnika Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko, sažeto. Neću iskoristiti ovu točku dnevnog reda i pričati o svemu drugom što bi trebalo još ili već smo imali prilika kroz razne točke dnevnog reda i u krajnjoj liniji iznošenje stajališta uvijek dati svoje prijedloge. Dakle, ovdje radimo o Zakonu o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i konkretno ono što je najbitnije da u vrijeme trajanja ovih posebnih okolnosti zastat će se s provedbom ovrhe na novčanim sredstvima u odnosu na ovršenike fizičke osobe, dakle nema više ovrha, nešto što je zapravo već i na snazi jer je došao prije par tjedana dopis iz Javnobilježničke komore da oni s time upravo zastanu. Dakle, mislim da nije u proteklih nekoliko tjedana niti neka ovrha provedena bila, ovime time i ostavljamo i stavljamo to pod zakonski okvir. Iznimke su dobre, znači ako govorimo na koga se to ne odnosi gdje će se ovrhe provoditi na uzdržavanje djeteta, na druge tražbine kada se provode radi namirenja budućih obroka po dospijeću u pravilu druga uzdržavanja onda neisplaćene plaće, otpremnine i sve ostale naknade, mjere osiguranja iz kaznenog postupka te u slučaju po računu specifične namjere dakle kada nešto što ne pripada ovršeniku jer samo njime upravlja kao što je račun stambene pričuve i sl. dakle apsolutno opravdane iznimke i svima drugima zapravo niko više neće ići, to ne znači da se oni koji mogu da račune ne treba plaćati, dapače. Hvala Bogu svako ko može bi ih naravno i trebao platiti. Ali ono što je bitno, što u roku od 10 dana ako se vidi da ne potpadate pod ove iznimke, a blokirani ste, vama će se račun deblokirati. To je kolegica i spominjala gotovo 250.000 takvih nešto manje 238.000 takvih slučajeva. Ono što je također isto iznimka za sve one provedene ovrhe gdje sada stoje na FINI i onih 60 dana do pravomoćnosti, oni će se i dalje provoditi i bit će isplaćene ovrhovoditeljima i zapravo ono što je bitno da ne teku rokovi kako bi se zapravo znači neki stand stil što se tiče rokova, osim toga za sredstva koja su zaplijenjena ne idu zatezne kamate, dakle mislim da apsolutno ovrha će se i dalje zaprimati kako se ne bi nešto izneredilo redoslijed vjerovnika za naplatu, ali se neće provoditi i to je suština ovog zakona. Mislim da u pravilu se svi slažu samo doduše koristi se ova prilika da se još više nešto možda koji poen dobije u prijedlozima, a imamo prostora za te prijedloge i na drugim točkama. Naravno Klub HNS-a će ovo podržati i smatramo da je ovo logička i okvirna mjera koja je već polu na snazi, ali da dobra pogotovo u vidu onih deblokiranih koji su imali problem jer oni nisu imali kartice nego deblokirani za zaštićen račun su morali ići u banke i stajati u redovima eventualno izložit se potencijalnoj zarazi da podignu te svoje, ta svoja zaštićena sredstva i to je zapravo s ovim nakon 10 dana, a vjerujem i kraće kad se vide da ne potpadaju ljudi pod iznimke koje smo naveli da će im se deblokirati računi i moći ih normalno koristiti i smatram stoga da je to nešto što je zdravorazumski. Zahvaljujem još jednom i HNS će podržati ovaj prijedlog. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a, govorit će zastupnici Davor Bernardić i zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, na početku želim podsjetiti da je SDP od samog početka korona krize imao jednu vrlo aktivnu, konstruktivnu ulogu posebno kada su prijedlozi za zaštitu gospodarstva, radnih mjesta u pitanju. Do sada smo uputili preko 20-tak prijedloga zakona koji još nisu došli na glasanje u Hrvatskom saboru, a upravo se tiču zaštite najugroženijih građana Hrvatskoj. Jedan od njih, jedan od takvih zakona koje smo uputili u proceduru, SDP-ov prijedlog zakona koji je na dnevnom redu je i Zakon o obustavi ovrha o kojem u drugom obliku raspravljamo danas. Upravo kad su blokirani građani u pitanju mi u SDP-u već 2 godine nudimo rješenje za pitanje blokiranih, njih preko 240.000, a danas nažalost tek raspravljamo o izmjenama ovog zakona s rokom upotrebe od svega 3 mjeseca. Prije svega drago mi je što je Vlada ponovo, ali nažalost sa 2 tjedna zakašnjenja poslušala još jedan naš prijedlog, prijedlog o obustavi ovrha. No mi smatramo kako je nužno ovrhe obustaviti na godinu dana, a ne na samo 3 mjeseca kao što to predlažu vladajući. I zato smo podnijeli amandman kako bi blokiranim građanima olakšali život slijedećih godinu dana jer sasvim je izvjesno da će ova kriza u ekonomskom smislu potrajati i duže. Ono što i dalje držimo da treba napraviti, nužno je da Vlada pritisne banke da slijede uputu HNB-a i blokiranim građanima izdaju kartice za bankomat kako bi u uvjetima ovih posebnih okolnosti u korona krizi mogli dizati slobodna sredstva s računa bez fizičkog kontakta. To nije samo pomoć, to nije samo mjera pomoći, to je prije svega i sigurnosno, a onda i zdravstveno pitanje. Ukazat ću vam ovom prilikom i pri ovom zakonu i na jedan paradoks. Ovim zakonom predviđate da za vrijeme odgode ovrhe zatezne kamate ne teku i to je u redu. To podržavam, to je na kraju krajeva i naš prijedlog. Ovdje se radi o osobama koje jednostavno nisu u mogućnosti izvršavati svoje obveze i njima treba pomoći. No, s druge strane onima koji su izvršavali svoje obveze uredno sada moraju tražiti odgodu kredita, njima ne želite pomoći, oni će za čitavo vrijeme odgode morati plaćati kamate bankama. Vidite gospodo to nije u redu. Kao što smo odgodili ovrhe, tako moramo uvesti i moratorij na kredite, pod istim uvjetima za sve. Bez kamata na 12 mjeseci. No postavlja se pravo pitanje danas. Zašto se Vlada boji omogućiti moratorij na kredite građanima od godinu dana? Pogotovo jer taj moratorij na kredite samu državu ne košta ništa. Postavlja se pitanje koga štite? A svima je jasno koga štite. Jasno je da vladajući štite interese banaka i jasno je da i vladajući u ovim teškim vremenima štite ekstra profit banaka nad građanima posebno u uvjetima ove krize. I to je nešto što je nedopustivo. Neprihvatljivo je da pojedine banke građanima nude odgodu kredita uz plaćanje kamata i tjeraju ih u dodatne troškove u obliku solemnizacije tako da ih ta odgoda košta više od pola njihove mjesečne rate. Već smo naveli primjer, ali valja ponoviti. Čovjek koji je radio u ugostiteljstvu ostao je bez posla, tek je počeo otplaćivati stambeni kredit zbog toga što je Vlada zakasnila u reakciji on je ostao bez posla, naravno i zbog krize i rata mu je bila nešto malo veća od 3.000 kuna mjesečno. Banka mu je ponudila moratorij od 6 mjeseci, no kako se na početku otplate kredita otplaćuju kamate on će slijedećih 6 mjeseci tu odgodu morati platiti 2.000 kuna mjesečno odnosno 12.000 kuna za period od 6 mjeseci uz to što mu ostaje 18.000 kuna otplate bazičnog kredita. I moje pitanje, jel to odgoda? Jel odgoda od 6 mjeseci to što on mora platiti još dodatnih 12.000 kuna. Ne, to nije odgoda, to je ekstra profit na nečijoj tuđoj nesreći. Stoga pozivam predsjednika Hrvatskog sabora, koji danas nije ovdje, da na glasanje sutra stavi naš prijedlog o moratoriju na kredite godinu dana i pozivam sve zastupnike u Hrvatskom saboru da podrže ovaj prijedlog koji je u interesu građana, da podrže SDP-ov zakon o prijedlogu odgode kredita na godinu dana jer to je jedan od konkretnih načina kako možemo pomoći ljudima koji su u ovom trenutku u krizi. Vlada jednostavno ne smije biti slijepa na činjenicu da banke zarađuju ekstra profit nad građanima u vrijeme krize. Upozoravam iako je kroz neke prijedloge SDP-a Vlada djelomično pomoglo gospodarstvu, napravila je korak u pomoći gospodarstvu, Vlada do danas nije donijela niti jednu jedinu odluku, kad je pomoć najugroženijim građanima u pitanju. Nije donijela odluku o pomoći nezaposlenima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći, umirovljenicima koji imaju najmanje mirovine, a njih je u Hrvatskoj sve više, preko 700 tisuća korisnika socijalne pomoći, preko 240 tisuća blokiranih, 400 tisuća građana s prihodima ispod praga siromaštva, najvećim dijelom umirovljenika, preko 5500 stalnih sezonaca i 100 tisuća nezaposlenih koji ne primaju nikakvu naknadu s burze. Zato ćemo mi u SDP-u i dalje inzistirati na zaštitnom dodatku od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći, kao što ćemo inzistirati na naknadi za nezaposlene i stalne sezonce u iznosu od pola, odnosno cijele minimalne plaće. SDP će se dalje boriti, brinuti i voditi računa o egzistencijalno najugroženijim skupinama građana u Hrvatskoj.
S izlaganjem će nastaviti zastupnik Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ma vezano, tehničko jedno pitanje, mislim, ne znam da li je o tome govorio jutros ministar, možda, državni tajnik na kraju da to sublimira, odnosno da objasni, poslodavci će i dalje, su obvezni na isti način isplaćivati zaštićeni dio plaće. Znači on je primjerice, kada isplaćuje plaću 3/4 plaće, a najviše do 4 289 kuna poslodavac isplaćuje na zaštićeni dio, a oni jedni četvrtinu, odnosno ostatak ide na redovni račun, onaj njegov dio. Učinak ovih izmjena treba ući, znači neće utjecati na smanjenje oko, ima oko 643 tisuće računa koji građani imaju kao zaštićene račune. Ovdje je jako bitno da će sada građani u ovom periodu dobiti novac i na redovni račun i na zaštićeni njegov dio. Jako je bitno za građane da ne zatvaraju zaštićene račune. Zašto? Zato što ova mjera traje 3 mjeseca. Nakon 3 mjeseca ponovno će doći ovrha na ovaj redovni dio računa tako da ne bi se došlo do zabune da ljudi zatvore zaštićene račune, da primaju isplate samo na redovni račun jer je ovo samo kratkotrajna mjera od 3 mjeseca. Da ne bi kasnije ponovo došlo do isplate, jer će taj račun biti nakon 3 mjeseca ponovo blokiran. Znači to je čisto upozorenje građanima i onima koji isplaćuju te plaće, da je ovo privremena mjera i da se ne smiju zatvarati zaštićeni računi misleći da je sada sve gotovo jer će dobivati uplate i na jedan i na drugi dio. Ne znam da li sam u pravu, ali mislim, molim da još jedna Vlada tu jasno kaže da ne bi došlo do zabune što se tiče tih isplata, budući da će te mjere ovrhe na redovnim računima u drugoj polovici srpnja, znači za isplatu plaća ili mirovina ili plaća iz 6. mjeseca, kada se to bude uplaćivalo u srpnju, tada će se ponovo pokupiti taj dio ovrhe. Tako da građani tu budu vrlo oprezni i svakako, slažem se, ja se nadam da će Vlada svojim mjerama to regulirati da ne bude nikakvih zabuna da se sada zatvaraju ti zaštićeni računi i da se sve te isplate, kada jednom krenu te blokade, da građani barem onaj dio što im je bio zaštićen, da tako taj dio i ostane. Evo, to je vezano za ovaj dio tehnički za zaštićene račune koji nažalost još uvijek ima oko 640 tisuća. Međutim, čini mi se da je u ovom dijelu zakona, možete vi na kraju reći, ovdje su odgođeni i stečajevi. Vi mi recite, to je jako bitno, budući da sada vezano za gospodarstvo, zaustavlja ih se cjelokupni dio odnosa, znači vrlo jasno treba reći što sa stečajevima. Što sa stečajevima, što sa FINA-om odnosno cjelokupnim ovim sustavom kada nema određenih plaćanja, FINA također, mora zaustaviti proces otvaranja stečajeva na nekakvim trgovačkim poduzećima za cjelokupni taj period. Znači ovdje da vrlo jasno se to zna reći, sa strane Vlade vezeno i za stečajeve, što će se dogoditi u ovome cjelokupnom periodu, odnosno da FINA neće otvarati stečajeve, odnosno hoće sve biti zamrznuto sa ovim zakonom. Ja ne znam, zato pitam, da li to pokriva i ovaj zakon, budući da je ovo zakon lex specialis vezano za ovaj dio. Evo, pa molim vas, možda u nekakvom završnom obraćanju vezano i za ovaj dio zaštićenog računa i za vezano ovaj dio stečaja, mislim da su dosta ovako konkretni prijedlozi. Hvala lijepo.
Klub zastupnika Nezavisne liste mladih prijavio se za raspravu. U njihovo ime govorit će zastupnik Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Klub Nezavisne liste mladih podržava sve zakone koji će i imalo pomoći hrvatskim građanima, a ovaj zakon je zasigurno jedan od tih zakona. Danas možemo vidjeti koliko je važna državna intervencija, tako da i oni zastupnici liberalnih ekonomskih ideja, podržavaju državnu intervenciju kada je ona nužna i to je svakako lijepo za vidjeti. Govorio sam puno puta u Saboru o Ovršnom zakonu jer su ovrhe danas lanci, znači ovrhe su lanci u novom modernom dobu ropstva. Dužničko ropstvo je ropstvo je s kojim se suočavaju mnogi naši građani i puno puta smo inzistirali na tome da se napravi Ovršni zakon koji bi riješio taj problem. Pokušaja je bilo, međutim, taj novi Ovršni zakon očito od Vlade ne postoji ideja kada on nije došao na treće čitanje, kako bi on trebao izgledati. Poznato je da je Ovršni zakon pogodovao pojedinim odvjetničkim društvima, da je Ovršni zakon pogodovao pojedinim strukturama unutar javnih bilježnika, prema tome, bilo je mnogo tu struktura u tom hranidbenom lancu, ali na kraju su ispaštali, tko drugi nego dužnici, a u konačnici, vjerovnici koji su se teško naplaćivali. Građani su me pitali što je s ovrhama poslodavaca i HZMO-a, očito je da se ovim zakonom to pitanje, to područje ne uređuje, znači to je pitanje koje ulazi u ingerenciju Ovršnog zakona. Prema tome, ja apeliram sada i na ministra pravosuđa da svakako uzme u obzir i te građane jer onda su oni diskriminirani. Također agencije koje otkupljuju potraživanja one također provode ovrhe ne preko FINA-e nego preko određenih poduzeća. U ovom segmentu i u ovom kontekstu udruga „Ovršni“ to je jedna udruga koja je najaktivnija po pitanju ovrha, svaki četvrtak su bili pred Vladom, davali svoje ideje za poboljšanje Ovršnog zakona i ja im se ovim putem zahvaljujem. U Hrvatskoj zaista ima onih udruga koje ulažu veliki napor prema tome i često i izvan nekih svojih mogućnosti, a nisu financirane iz državnog proračuna, udruga „Ovršni“ nije financirana iz državnog proračuna, a puno doprinosi hrvatskoj zajednici i hrvatskom društvu. Vjerovnici najvećeg dijela ovrha su teleoperateri i banke. Danas čitam da neke banke i teleoperateri doniraju bolnicama i svakako je pohvalno da doniraju bolnica, međutim sve je to minorno i sve je to na jednoj dobrovoljnoj razini. Zašto minorno? Minorno zato što njihov profit se broji u milijardama kuna i kada oni doniraju 100.000 kuna, 200.000 kuna, 500.000 kuna to su ve minorne svote za njih jer u Hrvatskoj je njima do sada sustav pogodovao. Znači mi nismo imali sustav koji će uključiti i njihovu solidarnost. Smatram da je danas više nego ikada potrebna solidarnost banaka i teleoperatera koji iznose milijarde kuna iz RH. Znači predlažem porez solidarnosti, porez solidarnosti koji bi obuhvaćao financijske institucije, prvenstveno banke, a onda i teleoperatere koji su najvećem dijelu vjerovnici dugova hrvatskih građana. Ako se na taj način ne namakne novi novac, jednostavno što će se dogoditi? Znači za sve ove zakone potrebna je velika količina novčanih sredstava koja idu iz državnog proračuna. Kako će ministar financija doći do tih sredstava? Doći će na način da se zaduže. I što će se onda desiti u budućnosti? U budućnosti će se desiti da će doći ovrha na cijelu državu. A što je ovrha na cijelu državu? Ovrha na cijelu državu je privatizacija državnih resursa, privatizacija javnog sektora. Znači doći će do privatizacije zdravstvenog sustava, doći će do privatizacije obrazovnog sustava, doći će do privatizacije određenih drugih segmenata i sve će pasti u ruke tih privatnih financijskih institucija koje su zaduživale našu državu. Prema tome, predlažem također da se razmisli i u ovim uvjetima uloga HNB-a tj. monetarne vlasti, zato što vidjeli smo na primjeru SAD-a i Velike Britanije da su se njihove centralne banke puno više uključile u stimulaciju gospodarstva i ekonomije putem tzv. primarne emisije. Neki kažu to je tiskanje novca, to je štamparija stvorit će se hiperinflacija. Ne, to je na površan način se to tako objašnjava i tu tezu plasiraju, jel da, ekonomske struje koje imaju različita razmišljanja. Znači postoji više ekonomskih struja i normalno je da postoje različita razmišljanja po tom pitanju. Međutim, inflacija se ne bi stvorila kao što se nije stvorila u SAD-u niti u Velikoj Britaniji. Naravno da se regulirano pušta novac u opticaj u tim okolnostima, a ne suludo da dođe do neke velike hiperinflacije. Također danas vidimo da naša valuta slabi, kuna slabi i samim time, neko je čak danas to i rekao, rastu rate kredita. Međutim, to ne znači da ne bi trebalo monetarna vlast stimulirati gospodarstvo i izvoz kroz slabljenje kune, znači to jednostavno znači da treba ukinuti valutnu klauzulu i kada se ukine valutna klauzula onda neće dolaziti do situacije da rastu rate kredita hrvatskim građanima. Prema tome, HNB trebala bi pustiti u opticaj tzv. ne kreditni novac, to je novac koji nije opterećen kamatom i na taj način jednostavno bi se pomoglo cjelokupnom financijskom sustavu jer je poznato oni koji poznaju monetarnu ekonomiju, oni znaju da je ukupna novčana masa koja se nalazi u sustavu puno manja nego što je sveukupni dug. Prema tome, naravno da se taj dug onda prelijeva na građane, na poduzeća, na obrtnike. Tako da ne kreditni novac koji bi pustila centralna banka ne bi imao negativne efekte ako bi se on puštao regulirano. Porez na banke išao bi u obliku poreza na financijske transakcije, mnoge države imaju takav porez. Hrvatska je izbjegavala takav porez zbog konkurentnosti domaćeg tržišta kapitala, međutim danas su vremena gdje privatne banke koje zarađuju najviše, trebaju jedan dio krize uzeti na svoja leđa, a ne da se cijela kriza prebacuje na one koji najmanje zarađuju, a to su mali obrtnici, mali poduzetnici. Evo vidimo da postoji intencija da se režu plaće i u javnom sektoru. Moje mišljenje jest da se neće puno napraviti na takav način, nego da bi upravo oni koji najviše zarađuju trebali i najviše doprinijeti društvu u ovakvim okolnostima jer im je u mnogim situacijama, i to je poznato, sustav često pogodovao. Znači, HNB nije spriječila te kontaminirane i toksične kredite koji su emitirani u obliku švicarskih franaka, HNB nije spriječila ilegalno poslovanje Raiffeisen kreditnih zadruga, mnoge stvari HNB nije spriječila, vidimo i po pisanju „Nacionala“ da se tu radilo o i količinama, ogromne količine novaca koje su se prale putem hrvatskih banaka tj. stranih banaka koje posluju na teritoriju RH, sve je to HNB puštala i danas je došlo vrijeme da se ipak stane tome na kraj i da mi u HS jasno poručimo HNB-u da to ne može tako funkcionirati. HNB je smanjila nedavno i obveznu rezervu bankama, na taj način se oslobodio jedan kapital, banke sada imaju puno veći kreditni potencijal, znači tu im se išlo na ruku, prema tome očekujemo i nešto od njih zauzvrat zato što običan moratorij na kredite nije dovoljan i oni tu uopće ne gube profit [[Upadica: Hvala]] jer će se naknadno naplatiti. Hvala.
Klub zastupnika HSS-a i Demokrata javio se za raspravu. U njihovo ime govorit će zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Evo, u ime Kluba HSS-a i Demokrata nekoliko riječi o Zakonu o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Prvo, ovaj prijedlog zakona je dobar, međutim, po nama je trebao ić u prvom paketu mjera Vlade RH jer i tad smo mi iz HSS-a tražili da se zaustave ovrhe, da se zaustave deložacije. Kasni se s mjerama, kasni se i s ovim zakonom i podsjetit ću da je još 6. veljače udruga iz Sektora drvoprerađivačke industrije 6. veljače uputila pismo premijeru i Vladi da se pod hitno nešto poduzme da su krenuli problemi u poslovanju jer su im kupci počeli otkazivati narudžbe i prijetila je opasnost urušavanja proizvodnje i smanjivanja broja radnih mjesta, reagiralo se kasno i rezultat toga je više od 20 000 novo nezaposlenih u evidenciji HZZ-a. Oni nisu krivi zbog toga što je njihov poslodavac im otkazao radni odnos i pitanje je koliko je u međuvremenu od tih 20 000 blokirano koji su došli u probleme da ne mogu plaćati svoje obveze ne svojom krivnjom. Dobro je da je kroz mjere iz travnja omogućeno da ih poslodavci vrate na posao i da koriste mjere, pa je moje pitanje ovdje državnom tajniku da li imate podatak koliko je poslodavaca koristilo tu mogućnost, koliko je od tih 20 000 novo nezaposlenih vraćeno na radno mjesto i da su tvrtke za njih koristili da su dobili osobni dohodak odnosno koliko ih je u međuvremenu blokirano i sigurno da je ova mjera dobra, al je to samo za 2/3 naših građana koje, gdje se ovrhe provode putem financijske agencije, ali što je sa ostalom 1/3, što je s onima koji nisu obuhvaćeni ovim zakonom i zašto nije išao u paketu odmah danas i ovdje u raspravu i u treće čitanje Ovršni zakon da se i te građane riješi problema ovrhe i blokade jer i oni trebaju živjeti i oni trebaju otići i kupiti namirnice i oni trebaju platiti svoje obveze, tako da sigurno mi iz HSS-a tražimo hitno da dođe u treće čitanje i Ovršni zakon i da pod hitno i njega usvojimo i pomognemo svim građanima. Svakako da ona poduzeća koja su koristile mjere iz travnja i nama je u interesu iz HSS-a da se sačuva svako radno mjesto u RH i da su ta sredstva, je krenula isplata, međutim javljaju se problemi s terena i više puta je i ovdje istaknuto da treba kvalitetnija kontrola namjenskog trošenja ovih sredstava i sigurno da treba pronać modele da se ne zloupotrebljavaju ove mjere i više puta je ovdje spomenuto, pa ću i ja jer najveći dio sezonskih radnika i velik dio njih je ostao bez posla su iz Slavonije, Baranje i Srijema i mora se nać model kako i njima pomoći jer oni isto tako trebaju živjeti. Mi iz HSS-a tražimo da se također zakonski uredi moratorij na kredite jer ovaj model kako je sad da banke same u dogovoru sa građanima i sa poslodavcima uređuju međusobne odnose je na štetu građana poskupljuje im otplatu kredita, znači bankama je ostao isti profit, pa čak i veća dobit u nekim slučajevima, a građanima se povećava dug i ostaje problem, a možda da uđu i u blokadu. Ne smijemo i nije dobro da ovdje predstavnici vladajućih štite banke jer banke su i u onim kriznim godinama i 2008. i 2009. ostvarile dobit, ostvarile su dobit u RH i u 2019. preko 6 milijardi i sigurno da im ovaj moratorij na otplatu kredita neće ih potjerati u gubitke, samo će možda ostvarit manju dobit nego što su očekivali i ne bi trebala doći u pitanje ni radna mjesta u tim tvrtkama. Isto tako treba istaknuti problem da neka javna poduzeća, pa i INA-MOL ovih dana otpušta radnike u poslovnicama u Sisačko-moslavačkoj županiji, u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji i da vladajući nisu odreagirali. Sigurno da INA nije u takvim problemima da bi morala otpuštati radnike, a otpušta ih se pod izlikom tehnološkog viška. Pa ja mislim da tu Vlada također mora odreagirati, kao što treba vidjeti na koji način pomoći drugim gospodarskim sektorima. Jučer sam ministru Berošu rekao da treba organizirati proizvodnju zaštitne opreme za naš zdravstveni sustav u RH, da se to može, da se javljaju naši poduzetnici i da to sigurno se može riješiti i u RH, a ne da nas spašava donacija i kupnja robe u Kini ili diljem svijeta jer vidimo da veći dio država se zatvara u svoje granice, da su im nacionalni interesi da zaštiti svoje građane ispred nekakve suradnje na nivou Europe ili svijeta. Zato i RH mora tako promišljati i prije svega na taj način štititi radna mjesta u RH. Ministar je Marić bio dobar pa evo i danas i ovih dana on vješto dribla s loptom između ministarstava jer svaki ministar bi želio biti spasitelj svog sektora i tražio još više sredstava iz svog resora, ali mu ne daju da on zabije koš, da se slika i da on iznosi nego svaki ministar dolazi ovdje predstavljat svoj zakon što je dobro da ministre vidimo u sabornici, očito je kampanja za izbore krenula, ali bitno je da idemo ka nekakvim rješenjima koji će poboljšati status i kvalitetan život naših sugrađana i omogućiti poslovanje našim tvrtkama, a ono što nas ih HSS-a posebno zanima, svi se sad sjete poljoprivrede, proizvodnje hrane i potrebe da imamo dostatnost u proizvodnji hrane za naše stanovništvo pa kad je već tomu tako, onda to treba promatrati da to nije nikakva pomoć nego je to investicija u proizvodnju hrane, investicija u prehrambenu industriju, u čuvanje radnih mjesta a na taj način i suverenost RH. Ovih dana je povjerenik za poljoprivredu Europske komisije rekao da nudi europskim članicama, ministrima poljoprivrede 6 milijardi eura dodatnih da pošalju svoje prijedloge mjera za potpore ruralnom razvoju, oživljavanju poljoprivredne proizvodnje, volio bi čuti što se tu poduzima od strane naše Vlade, od strane naše ministrice, da li i tu kasnimo jer činjenica je da je proračun Ministarstva poljoprivrede za ovu godinu smanjen, činjenica je da je odbijen naš amandman o isplati 600 milijuna kuna poljoprivrednim proizvođačima za izravna plaćanja što im se svake godine umanji od one mogućnosti do 100% koliko im je bilo moguće isplatiti. Činjenica je i da su u Europi odreagirali još 30. 11. prošle godine i isplatili 468 milijuna eura poljoprivrednim proizvođačima zbog otežanih okolnosti u poslovanju poljoprivrednih proizvođača u Europi, mi u taj paket nismo mogli koristiti, ali zato pitam što mi činimo da investiramo u proizvodnju hrane u RH, koliko će se svaki OPG, svaki obrt ili d.o.o. koji se bavi poljoprivrednom proizvodnjom hrane dobiti izravnih sredstava kao što to radi Njemačka i neke druge države, da na taj način direktno financijski pomažu svoju proizvodnji, svoje proizvođače? Jer obzirom da nisu još uvijek isplaćena izravna plaća do kraja za ovu godinu, udruge su tražile poljoprivrednih proizvođača, da to bude do 15. travnja. Ministrica je rekla krenut će krajem travnja, ne znam da li je krenulo, ali činjenica je da je veći dio sjetve već obavljen, praktički se poljoprivredne proizvođače ponovo gurnulo u ruke trgovcima koji su dignuli cijene i gnojiva i sredstava za zaštitu bilja i rezervnih dijelova i opet taj poljoprivredni proizvođač ne može biti konkretan s takvim cijenama europskom proizvođaču, a da su dobili sredstva za zasnivanje nove proizvodnje i da su išli sa avansnim plaćanjem repromaterijala, sigurno bi imali jeftiniju proizvodnju, evo tu mi stalno kasnimo, stalno se čudimo kako to drugi mogu, a mi ne možemo. Ako nam je interes proizvodnja hrane, onda moramo dugoročno vidjeti koje su to vrste proizvodnje hrane koje nam trebaju, u kojoj količini, na koji način je isfinancirati i omogućiti to ne za 3, 6 mj., nego 3 ili 5 g., jedino na taj način možemo oživjeti poljoprivrednu proizvodnju i sigurno da imamo sad i veliki problem zbog vremenskih neprilika. Evo jučer i prekjučer ponovo mraz u Slavoniji, a čujem da je bio i u drugim regijama i opet su stradale voćne vrste i sigurno da će i tu biti velike štete, pitanje da li će se uopće moći pomoći našim poljoprivrednim proizvođačima i nadoknaditi im te štete. Vjerojatno se može, samo je pitanje hoće li biti političke volje. I ključno je pitanje što radi naša Vlada na tom planu, što radi ministrica poljoprivrede, nema ih ovih dana nigdje a proizvođači hrane i naši poljoprivredni proizvođači, naši seljaci očekuju od nas odgovore. To bi trebao bit naš nacionalni interes a naše je pitanje da li je to stvarno naš nacionalni interes jer iz ovoga ne vidimo da je tomu tako. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo nakon rasprava kolega, klubova, nakon upita ministru kroz replike i kroz traženje stanki, ovdje je jasan zaključak. Evo MOST nezavisnih lista je ovo sve predlagao prije donošenja samih prvih mjera. I ovo je trebalo biti ono što je trebalo biti prvo i da se rasterete građani odmah bilokakvih pritisaka na način da se napravi moratorij međutim meni je ovaj moratorij na ovrhe upitan mi je rok jer smatram da nije dovoljno 3 mj., smatram da je dovoljno nakon krize godinu dana da se tada poveća potrošnja i da ljudi u tom periodu troše novac a ne da im se ovršuje računi. Također, vele, rekao je jednu vrlo bitnu za građane, stvar. Građani me zovu, a mi smo svjesni da ekstra profit u EU ima od svih država najveću dobit imaju u RH. I ako je itko izmuzao građane novac, onda su to banke. Radi se o milijarde, radi se o 500, 600 naknada. Ovih provizija, naknada, čega ne sve koje su po 4 milijarde kuna godišnje su imale dobit samo na osnovu tih provizija. Prema tome, banke su, one su znači financijske sigurne, stabilne, pune novce i ništa im ne predstavlja, ništa im ne predstavlja da zakon Vlade RH predloži, mi to predlažemo u klubu MOST-a, da moratorij na kredite i kamatu godinu dana. to je minimum. Zbog čega? Jer u ovome trenutku prepuštati to van zakona, ja ne znam jel smije to Vlada bankama, da li oni to smiju uopće spomenuti Vladi da će donijeti zakon, ali mi saborski, državni tajnik se smije, ja mislim da sam pogodio, ja ne znam jel se smije uopće reć bankarima, vlasnicima stranih banaka, smije li im premijer Plenković, ministar Marić ili državni tajnik reć da će Hrvatski sabor donijet taj zakona to je naša obaveza. Naša obaveza je u ovoj krizi povećati potrošnju a ne da banke kada ljudi gube radna mista, radnici, poljoprivrednici kada je pitanje kako će ljudi preživjeti, da banke taj novac zgrću sebi, a pune su novca. A o pranju novaca, onaj što se dogodio u Zagrebačkoj banci nećemo ni govoriti. U ovome trenutku je minimalno ono što može Vlada predložiti HS-u i to tražimo mi i ja kao zastupnik, a i moj klub, moratorij na kredite i na kamate. Odmah i sad, već kasnimo. Trebalo je biti uvaženi tajniče to jučer. To sam pitao i ministra Marića kroz repliku, ali je vješto izbjegao odgovor. Da li se on boji bankara? Em najprije ih je hrvatska politika dala u strane ruke, naše hrvatske banke u strane ruke, kada ih je dokapitalizirala milijardama i sada strani vlasnici tih banaka ne žele se solidarizirati sa narodom. Jedino što se banke solidariziraju same sa sobom. I ono što HNB pusti novca, deviza da bi očuvala tečaj, da li će se HNB u biti uključiti u ovu cijelu priču još jače, to je sada pitanje i koliko će i tu banke profitirat. Ja mislim u ovome trenutku da mi jedino šta možemo kao saborski zastupnici i to je naša obaveza, zaštititi našega poljoprivrednika koji je pod kreditom, našeg radnika koji je pod kreditom, našu blagajnicu koja će izgubiti radno mjesto, našeg radnika koji radi u INA-i dobio je otkaz a pod kreditom je, svih nas, svih ljudi, svih građana jel ne znamo što će se događati i to bankama ništa ne predstavlja jel tim banke ništa ne daju, moratorij oni ništa ne daju i dalje ostaju anuiteti i obaveze koje će građani imati. Znači banke apsolutno čak bi tribale biti još radikalniji koliko su izmuzli naše građane banke, sve im je to omogućila hrvatska politika. Zato minimalno što morate, državni tajniče želio bih jasan odgovor, da li ćemo donijeti da ćete predložiti zakon u ovom Saboru o moratoriju na kredite i kamate?
Hvala. Za repliku se javio zastupnik Škibola.
Evo gospodine Bulj, slažem se sa vašom raspravom. Primijetio sam da banke i teleoperateri doniraju neke novce sada bolnicama, interesira me vaše mišljenje, da li oni to rade PR ugleda nekoga ili oni to rade radi iskrenih motiva? Jer moje mišljenje kada bi oni to radili iz iskrenih motiva onda oni ne bi imali ništa protiv da se na sustavan način uredi ta solidarnost kako bi oni doprinijeli gospodarstvu, poduzetnicima, zdravstvenom sustavu. Ali imam dojam da oni to rade čisto radi nekog marketinškog trika i radi nekog boljeg ugleda u javnosti koji im je ovih godina narušen. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa naravno da to rade isključivo radi PR-a i jedino šta mi možemo ne smiju ovisiti naši građani o dogovorima i razgovorima unutar banke jer prije će se prenijeti virus, naši građani moraju razgovarati s njima, to je prvo. Drugo, sav taj njihov PR je ogromna dobit, mi znamo da se to radi o desecima milijardi kuna godišnje i oni bi morali sami reći da je moratorij, međutim naša Vlada nema te hrabrosti nego šalje građane, bez obzira i na zdravstvenu krizu, ajte pa se dogovorite sa bankarima. Pa šta se imamo dogovarat? Pa HS to može izglasat, to je legitimno pravo HS-a jel oni posluju u Hrvatskoj državi i najveću dobit hrvatske banke imaju u RH, ekstra profit. Izmuzli su sve iz džepa hrvatskih građana, to im je omogućila politika kroz privatizaciju i naravno kroz dodvoravanje hrvatskim bankama. I do sada je i državni tajnik i ministar izbjegavao ovaj odgovor hoće li predložiti zakon Sabor o moratoriju na kredite. Hvala.
Hvala. Zastupnik Gordan Maras javio se za sudjelovanje u raspravi, budući da ga nema gubi pravo govora. Zastupnik Hrvoje Zekanović također nije prisutan, javio se za sudjelovanje tako da gubi pravo govora. Zastupnik Šuker prijavio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče HS-a, gospodine državni tajniče. Možda bi za nas sve bilo dobro da smo malo jutros pažljivije ili u podne slušali uvodno izlaganje ministra financija. On je pokušao napraviti jednu cjelovitu sliku ove krize i što ova kriza prije svega znači na državni proračun, na javne financije. Pa po prvi puta ste možda čak mogli i čuti da sad više niko govori o deficitu, o javnom dugu nego naprosto neke druge stvari su dobile prioritet u promišljanju i Ministarstva financija i Vlade. Drugu stvar koju želim reći, a to je ministar rekao u uvodnom dijelu da se ovaj zakon odnosi na ovrhe koje provodi agencija. I mi da smo raspravljali o ovom zakonu i da smo konstatirali da ovaj dio koji pokriva ovaj zakon je ok, a onaj drugi priče je naprosto on će se morati kad-tad dogoditi jer priča oko poslovnih banaka, njihovog ponašanja, tko je sluga poslovnih banaka, tko nije sluga poslovnih banaka mislim da je deplasirana, ali očigledno to paše nekima odgovara. Dakle, svi zaboravljamo da Vlada prvim i drugim mjerama obuhvatila u ovom trenutku preko 580.000 zaposlenih građana RH koji bi nažalost veći dio njih da nije bilo vladinih mjera bi ostali bez posla, ostali bi i bez primanja. Što bi se onda dogodilo? Ovrha nikada nije bila nešto što je kako da kažem, bilo popularno, međutim, imali ste situaciju kada se prikazivalo koliko ima nenaplaćanih davanja u državnom proračunu, onda se govorilo zašto se ne provode ovrhe, zašto se ne vrše blokade računa. Imate i takvih rasprava u ovom Saboru. Dakle, rasprave koje su onakve ovisno kako kome u kojem trenutku paše i ja ću iskreno reći, ja sam možda ostao pomalo iznenađen reakcijom banaka. Ja sam očekivao, s obzirom na i njihovu likvidnost i njihovo stanje, koje je daleko, daleko bolje nego što je bilo prije 10-tak godina, da će oni puno fleksibilnije i bolje reagirati na ovu krizu. Međutim, oni se ponašaju kao što se ponašaju, a Vlada će, kao što je i u svim ovim mjerama reagirala na vrijeme, tako će reagirati i ovdje. Međutim, ono što, a tu možemo pogledati što je tko raspravljao i prije mjesec i pol dana i prije 2 mjeseca, a to je da mi naprosto moramo zauzeti jedan stav. Onaj tko redovno posluje i tko redovno prima, on treba redovno izvršavati svoje obveze. Onaj koji je uslijed ove krize ostao bez redovnih prihoda ili ako se radi o obrtnicima ili pravnim osobama, nisu mogle obavljati svoju djelatnost, na njih je Vlada reagirala. Prema tome, ne možemo gledati da svi trebaju dobiti sve, nego naprosto oni koji normalno funkcioniraju u ovom trenutku, za njih je bolje da izvršavaju svoje obveze. Ovdje je jasno spomenuto da agencija neće zaračunavati zatezne kamate u ovom periodu od 3 mjeseca. Pa ta agencija, recimo, da sad ovrhe rade neki drugi, a da ih ne radi agencija, pitanje je da li bi Vlada mogla donijeti ovakav zakon. Ili da li bi ga mogla provoditi. A ja se sjećam ovdje je rasprava i o toj agenciji, za koju su mnogi smatrali da naprosto treba eliminirati, da ona Hrvatskoj ne treba. Isto tako, hajmo pogledati kakve su rasprave bile u ovom Visokom domu kad se donosila odluka o osnivanju agencija koje otkupljuju potraživanja. Točno se zna kako te agencije funkcioniraju i tada je od strane dijela zastupnika rečeno da one itekako moraju biti pod kontrolom HANFA-e i s tim ću zaključiti. I HANFA i HNB su donijele određene odluke o neisplati dobiti, zapravo zabrani isplate dobiti, a to je jasan pokazatelj da institucije koje kontroliraju nebankarski sektor i bankarski sektor itekako paze što se događa.
Za repliku se javio zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šukeru, drago mi je da se slažete da banke nisu dobro reagirale na ovu situaciju. Drago mi je da isto razmišljamo o tome. Mislim da na sličan način razmišlja i Ministarstvo financija i da će u neko dogledno vrijeme ipak reagirati ukoliko banke same ne ponude moratorije u skladu s trenutnom situacijom koja je uistinu nezavidna i za poduzeća i za građane. Isto tako mi je drago da ste primijetili da je ministar Marić rekao neke stvari, između ostalog je rekao da treba mijenjati i Ovršni zakon, da to nije u njegovoj ingerenciji. Meni je samo žao što Vlada RH nije bila malo koordiniranija u toj cijeloj situaciji jer da je bila koordinirana, onda bi ta dva zakona bila danas na raspravi oba dva, pa bi istovremeno stupili na snagu, ovako će jedan stupiti prije, drugi kasnije, pa će jedni ljudi biti deblokirani prije, a drugi će biti deblokirani kasnije, ako bude sve u redu, a nadam se da će biti sve u redu. Nadam se da će ministar Bošnjaković pripremiti izmjene Ovršnog zakona, inače će diskriminirati građane kojima se skidaju plaće i mirovine. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Aleksić, ja sam naprosto rekao ono što smatram, da banke su te koje imaju jasnu sliku svih svojih klijenata i znaju tko je u ovoj situaciji teško stradao, tko je manje stradao i tko će biti tu negdje. Prema tome, logična je stvar ako imaš nekakvu analitiku i analizu da se tako i ponašaš. Ili je to po onom sistemu ja ću krenuti tvrdo pa tako da imam prostora odstupiti kasnije. Ja bih volio da je tako jer u konačnici će i hrvatski građani i hrvatska poduzeća od toga profitirati, a sam pokazatelj da je Vlada kao predlagatelj Ovršnog zakona odustala od toga se glasuje o, nakon drugog čitanja nego da taj zakon ide u treće čitanje, jasno pokazuje da i Vlada smatra da tamo neka rješenja koja su se istaknula i ovdje u raspravi nisu baš najadekvatnija i da ih treba popraviti, možda će nas ova kriza sve skupa natjerati da to bude kvalitetnije.
Zastupnica Mrak-Taritaš javila se za repliku.
Hvala lijepo. Ja ću se referirati na vaš prvi dio izlaganja. Znate, zov sirene je vrlo opasan. To nema nikog od nas koji neće odoliti da bez obzira o kojoj temi govorimo ne naglasimo i neke druge stvar pa ste i vi u svojoj raspravi se ipak dotakli banaka, kao što smo se i mi dotakli banaka i to je očito problem koji treba riješiti. Koji je najbolji način? Vidjet ćemo, ali zasigurno i vi ste na tragu toga da banke su reagirale kao da koronavirus nema veze s njima. Koronavirus ima veze sa svim, mi sve zakone koje čitamo, čitamo u kontekstu promjena koje su bile i stoga ne čudi da smo i mi koji smo govorili tu o bankama i vi koji ste se u pojedinačnoj raspravi referirali na njih, referiramo se jer očekujemo da će netko i nas čuti i da će netko ipak promisliti i da će netko ipak ponuditi građanima neko prihvatljivije rješenje od ovog što su banke sad rekli i način na koje su reagirale.
Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Očigledno se nismo razumjeli, nisam ja govorio u tom kontekstu zašto ste vi govorili o bankama. Govoriti o ovrhama, a ne spomenuti one koji trže s novcima, da tako kažem je naprosto nemoguće. Ali, ja sam rekao u kontekstu da uvijek treba govoriti o zakonu koji se predlaže, pa ako je on dobar ili se s nečim ne slažem, okej, to je to, ali ga treba nadograditi za ove, ne? Ja samo kažem i iskreno se nadam će tako biti, da će banke nakon nekog vremena relaksirat neke stvari, jer ono nije šala. Valjda je sada svima jasno i nakon ovih pokazatelja koje je ministar jutros, zapravo danas iznio koliko će to kako će to djelovati na prihodovnu i rashodovnu stranu proračuna i koliko će to sve koštati i druga stvar ono što je po meni sad u ovom trenutku čak i vrlo bitno, možda čak i bitnije je kakav ćemo start imati kad se stvari koliko toliko relaksiraju. Jer ako loše startamo onda je to, toga je mene više strah, jer ovo sve što ćemo se sad zadužiti ćemo lakše riješiti ako budemo imali [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme.]] dobar start. Ispričavam se.
Zastupnica Perić, zatražila je repliku.
Poštovane kolege, kada promatramo strukturu samih građana i njihovu visinu duga onda je sa stanjem 31.12.2019. građani do 10.000 kuna bilo ih je 105.567, a 31.12.'18., 122.888. Vidimo da je 17.000 građana smanjilo, smanjio se ukupan broj dužnika i kada vidimo kolika je to masa duga prema bankama, oni su dugovali sa stanjem krajem '19., 33,1 milijardu kuna. To je iznimno veliki, veliki iznos.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Perić, možda bi bilo dobro da Ministarstvo financija ili HNB ili netko napravi jednu tablicu ili pregled tko duguje po čemu, jer pod ovim građanskim dugovima neki dugovi su vrlo interesantni. Onda bi trebalo vidjeti kako i po kojim kriterijima, to je stvar HNB-a su banke tim građanima dozvolite da se zaduže. Dakle, zato neke stvari treba analitički dobro pregledati i dobro procijeniti i država kao socijalna država uvijek mora stati iza svog građana koji je našao se na marginama društva ne svojom krivicom i zbog toga može ostati ili bez stana ili bez nečega drugoga, tu naprosto država uvijek mora reagirati, ali nisu sve blokade iste i nisu sva zaduženja ista, prema tome na te stvari trebamo različito gledati.
Zastupnik Škibola zatražio je repliku.
Hvala. Gospodine Šuker vi se u svojoj raspravi niste dotakli toga da ovim zakonom neće biti zaštićeni svi građani. Znači, oni građani kojima se ovrhe provode preko poslodavaca ili HZMO-a znači oni neće biti zaštićeni. I budući da nije paralelno došao u Hrvatski sabor i Ovršni zakon koji bi zaštitio sve skupine građana jednostavno Vlada na ovakav način indirektno radi diskriminaciju. Znači ne smije se takva poruka slati prema ovršenicima, da imaju dojam da se radi određena diskriminacija, to nije dobro, to jednostavno nije dobro. I mene interesira što vi mislite da se u ovom trenutku Vlada predloži jedan porez solidarnosti prema bankama i da na taj način banke i sustavno pomognu hrvatskim gospodarstvenicima i svim onim skupinama koje su ugrožene?
Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Kolega Škibola ja sam jasno rekao da ovaj zakon regulira ovrhe koje provode agencije. I time sam jasno praktički odgovorio na ovaj dio o kojem vi pričate. Jer da se odnosi na druge ovrhe onda bi vjerojatno bilo spomenuto u zakonu. Prema tome, ja sam to u svojoj raspravi jasno rekao. I ja, ne, ne, ja dobro znam što sam raspravljao i što sam želio reći u svojoj raspravi. Savršeno jasno i kristalno jasno i neke sam naprosto apostrofirao da ću se morati drugačije ponašati, a Vlada ako bude, isto sam tako rekao ako Vlada bude trebala reagirati, reagirati ćemo neke stvari. A gledajte, uvođenje poreza svako novo oporezivanje, onaj koji ima kasu u rukama će to oporezivanje naplatit uvijek od hrvatske države i od hrvatskih građana. Prema tome nemojte tu tražiti nekakav spas, Vlada ima prostora u nekim drugim stvarima, ali ja kažem…
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Pernar.
Uvažene kolege htio bih reći da cijeli ovaj sustav ovrha je dugo godina sporan i problematičan. Znači problem sa ovrhama u Hrvatskoj se nije pojavio jučer, danas ili prije 3 mjeseca. Problem s ovrhama u Hrvatskoj traje sve od HDZ-ove vlade i Jadranke Kosor koja je izmjenama Ovršnog zakona učetverostručila preko noći broj ovršenika i od tada zapravo njihova agonija do današnjeg dana traje. Ova Vlada nema trajna rješenja u smislu da se rješava problem sekundarnih troškova, ona nije u značajnoj mjeri smanjila te dodatne troškove FINE, javnog bilježnika itd., i dalje na mali iznos duga idu veliki troškovi ovrhe. I što je zapravo Vlada ova napravila? To je pitanje koje se mora svatko od vas pitati. Ona nije uopće dovela u pitanje sustav ovrha, ona je samo rekla za vrijeme ovih nekakvih posebnih mjera mi ćemo građane deblokirati. A što se u to vrijeme događa s ovrhama, da li kamate na dugove miruju? Ne, kamate se obračunavaju i dalje. Šta je sa ovrhama koje dolaze u tijeku? Šta vi kažete slati će se ovrhe i dalje, al će ih javni bilježnici čuvati, čuvati kod sebe. I šta kad prođu ove mjere karantene, šta? Pa opet će ih javni bilježnici stavit na stol i poslat na naplatu. Što smo mi time riješili dame i gospodo? Ja vam mogu reći što smo riješili i bit ću iskren prema vama. Moja je pretpostavka da će Vlada do idućih parlamentarnih izbora odgađat ovu situaciju s ovrhama i davat ljudima privid nekakvog mirnog i stabilnog financijskog života. Čim izbori prođu, sve ove ovrhe koje su bile stavljene u moratorij i one koje su bile kod javnih bilježnika, će počet ispad iz ormara ko kosturi, kako se to u narodu kaže. Što u prijevodu znači da ovo rješenje koje Vlada ima je dobro, al za što je dobro? Dobro je za rok, dok traje traje, super, traje, riješili smo problem. Je, ali što kad mjere prestanu? O tome niste razmišljali, o tome ne razmišljate jer da razmišljate već bi davno to bilo riješeno, a nije. A znate kako to znam? Znam zato jer otkad samo ušao u ovaj sabor HDZ nam govori mijenjat ćemo Ovršni zakon, mijenjat ćemo Ovršni zakon, izmjene ćemo napraviti itd. A šta se u praksi dogodilo? U praksi se dogodilo to da se sve ovrhe nastavljaju zapravo starim tempom i ništa se u suštini nije promijenilo. Al za jednu kategoriju ljudi se je promijenilo. Za jednu kategoriju ljudi se stvari jesu promijenile. Ja se sjećam, tu je kolega Škibola sjedi iza mene, on je tražio da se izmjeni zakon odnosno da se napravi taj zakon o stranim tim vjerovnicima koji su poslovali bez odobrenja HNB-a, bez odobrenja HNB-a. I šta je Vlada napravila? Da, napravila je zakon i rekla je sad će kao te deložacije sve koje provode RBA zadruge iz Austrije mirovat. Međutim, naša Vlada je marionetska i kad je stigao dopis Europskog suda da taj zakon ne može funkcionirat, Vlada kaže idu ovrhe dalje. Ha, idu ovrhe dalje. Što to znači za sve te dužnike koji imaju kredite u RBA zadrugama? To u prijevodu znači da ih sve namjeravate deložirat. Al znate kako? Ne zimi, ne zimi, kao promjena je ono čuj Šuker nećemo te deložirat ono sad u 12., 1. mjesecu, al ne brini ono čim prođe zima ideš van, nosimo te na sve četiri, to je poruka koju nama ova Vlada šalje, to nisu ozbiljna rješenja, to nisu trajna rješenja i u konačnici da to jesu dobra rješenja, da mi imamo dobar sustav koji funkcionira, pa ne bi ljudi bježali iz RH. To vam je najjači znak da nešto duboko ne štima u ovoj državi. Hvala.
Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike javio se za završnu riječ. U njihovo ime govorit će zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Da zaključimo, ovaj zakon je nedovoljan, ovaj zakon rješava samo situaciju građana koje ovršuje FINA, dok ne rješava situaciju građana koje ovršava poslodavac i HZMO direktno naplatom i isplatom na račun vjerovnika. Prema tome, očekujem da Ministarstvo pravosuđa pripreme izmjene Ovršnog zakona kojima bi to bilo riješeno. Bez tih izmjena ove izmjene bit će neustavne jer će one obuhvatiti dio građana, a dio građana neće obuhvatiti. Dakle, jednostavno izmjene Ovršnog zakona moraju se provesti i ja se nadam da će se provesti. Moram napomenuti na još jednu zanimljivu situaciju. Čak i dio građana koji sada, kojeg sad, koji sad ovršuje FINA, može doći u problem jer kad FINA prestane raditi ovrhu, moguće da će ih početi ovršavati poslodavac ili HZMO. Zašto? Zato što postoji niz situacija gdje je vjerovnik imao nekoliko zadužnica, pa jednu zadužnicu predao FINA-i, a drugu poslodavcu i poslodavac odnosno HZMO mu je onda rezervna varijanta. Takvih situacija ima. Ima situacija gdje su ljudi jedno vrijeme čak plaćali na dva mjesta dok nisu izregulirali cijelu tu stvar. Dosta imamo praznina, dosta imamo nepovoljnih zakonskih rješenja koje omogućuje vjerovnicima prekomjerno granatiranje, ajmo tako reći. Zbog toga moramo mijenjati Ovršni zakon i to hitno. Znači, slijedeći tjedan odmah Vlada RH mora pripremiti izmjene Ovršnog zakona i slijedeći tjedan mi to moramo izglasati i riješiti. Bez toga, ponavljam, ove izmjene bit će neustavne, bit će diskriminirajuće prema dijelu građana. Druga stvar koju sam rekao danas je slijedeća mjera koja je nužna. I ovu prvu mjeru je predložila SNAGA Vlade RH i ovu drugu mjeru koju sada ću reći je SNAGA predložila Vladi RH, a to je mjera obaveznog moratorija na kredite bez obračuna kamata i bez obračuna troškova. I slažem se da se ta mjera treba primijeniti prema nelikvidnim građanima, ali i prema nelikvidnim poduzećima. Znači, nelikvidnim. Ja svoj kredit mogu plaćati, meni ta mjera ne treba, ali postoje ljudi kojima ta mjera sad u ovoj situaciji treba i takve ljude onda treba, treba takvim ljudima omogućiti da dobiju moratorij. Što je to nelikvidnost? Čim je neko kreditno nesposoban u ovom trenutku on je i nelikvidan. Znači, možda je bio kreditno sposoban na početku otplate kredita, sad je on kreditno nesposoban jer ne može otplaćivati svoj kredit jer ne spada u onu kategoriju koja se mora ovršiti da bi imao kompletnu otplatu rate i takva kategorija potrošača fizičkih osoba, obrtnika, poduzeća, bilo koga, takva kategorija nije kreditno sposobna u ovom trenutku i takvoj kategoriji treba omogućiti moratorij bez obračuna kamata. Ja sam rekao, reputacija banaka je trenutno na nuli, ako nije i u minusu. Na nuli je zbog toga jer unatoč tome što netko govori kako ja i slični meni govorimo populističke fraze, to nije istina, naprotiv, populistički je povlađivati bankama koje su opljačkale hrvatske građane i svatko ko im povlađuje, pomaže im u toj pljačci, to tvrdim i tvrdit ću. Banke su opljačkale hrvatske građane na nepoštenim kreditima za 20 milijardi kuna ukupno i moraju im taj novac vratiti. Takvim bankama se ne smije omogućiti da sad i dalje naplaćuju rate tim istim dužnicima. Moram reći, banke su 2004. g. imale kapitala 17 milijardi kuna, likvidnost 10 milijuna kuna. Banke danas imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti od čega je 34 milijardi kuna višak likvidnosti. To se između ostalog ostvarile i nepoštenim poslovanjem, znači dio tog profita je ostvaren nepošteno, dio tog profita je opljačkan od hrvatskih građana i dio tog profita se mora hrvatskim građanima vratiti. U međuvremenu, naložiti bankama moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamate, bez ikakvih troškova za sve nelikvidne građane i nelikvidna poduzeća, ali i moratorij na leasinge prijevoznicima koji sad ne mogu raditi pa će ostati bez svojih prijevoznih sredstava. To je jučer poručio i Predsjednik RH Zoran Milanović. Hvala.
S ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 924. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Ivan Lovrinović, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, te zastupnik Miro Bulj. Pregled amandmana podijeljen vam je klupe, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, to je državni tajnik u Ministarstvu financija, poštovani Zdravko Zrinušić. Najprije o prvom amandmanu Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče HS. Amandman se kao nomotehnički prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Drugi amandman je Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku na čl. 1.
Amandman se ne prihvaća. Inače amandmanom se predlažu obustave ovrhe, da se prošire na mikro poduzetnike. U samom čl. 25.a propisuje se da će gerencija zastati s provedbom ovrhe na novčanim sredstvima u odnosu na ovršenike fizičke osobe. Sam pojam fizičkih osoba u ovom smislu ovog zakona uključuje potrošače i fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost i koji se bave slobodnim zanimanjem, zanimanjima. Što se tiče tih djelatnosti u Registru poreznih obveznika dohodak od samostalne djelatnosti koje su obuhvaćene ovim zakonom ostvaruje 115.229 poduzetnika, prema podacima DZS-a te djelatnosti zapošljavaju nešto više od 215.000 radnika. Glede ograničenja u odnosu na pravne osobe, kao što vam je poznato u prvom i drugom paketu mjera Vlade RH vezano za 214 sjednicu donijete su i nastavne mjere koje su operacionalizirale gospodarsku pomoć poslovnim subjektima, poglavito kroz mjeru … usmjerenju očuvanju radnih mjesta, osiguravanju likvidnosti te kroz mjere uvedene izmjenama poreznih propisa.
U ime kluba poštovani zastupnik Vucelić.
Poštovani državni tajniče. Odbili ste amandman Živog zida u kojem predlažemo proširenje kruga ovršenika na koje se odnosi zastoj provedbe ovrhe na novčanim sredstvima i na mikro poduzetnike definiranje Zakonom o računovodstvu. Osobito se to odnosi na one mikro poduzetnike koji pružaju ugostiteljske i turističke usluge. Od nas tražite podršku za hitne zakone, a istovremeno ne uvažavate našu participaciju u istima. To me navodi na razmišljanje kako je sve ovo ili jedna velika predstava za javnost ili predstavljanje mjera koje su samo iluzorne i manjkave kako bi se činilo da nešto radite sa primarnim ciljem zaštite banaka i krupnog kapitala. Podsjećam da mikro poduzetnici zapošljavaju 255.000 radnika i čine značajan udio u ukupnom gospodarstvu. Tražimo glasovanje. Hvala.
3.amandman je Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Rok trajanja posebnih okolnosti u čl. 2. Konačnoga prijedloga Zakona usklađen je sa rokovima iz poreznih propisa znači propisi koji su mijenjani u 1. i 2. paketu mjera, a utvrđen na temelju procjene trajanja same epidemije u RH uz mogućnost produljenja toga roka na dodatna tri mjeseca, ako epidemija potraje dulje od predviđenog ili zbog mogućih ekonomskih posljedica te epidemije. Nakon ovih rokova ukoliko će situacija to zahtijevati Vlada će sukladno kretanju stvarne situacije na terenu donositi odnosno predlagati daljnje odgovarajuće mjere i rješenja za ublažavanje posljedica od ove epidemije s ciljem pomoći građana RH sve dok posebne okolnosti doista i traju.
U ime SDP-a poštovani zastupnik Grgić.
Poštovani državni tajniče. Predloženim amandmanom predviđa se produženje važenja posebnih okolnosti iz čl. 25.a ovog zakona za dodatna tri mjeseca. S obzirom da predlagatelj smatra da se predviđeni učinci ovog zakona ne mogu postići unutar roka od tri mjeseca kako je predvidio predlagatelj zakona. Također amandmanom se predviđa da Vlada RH odlukom može produžiti rok iz st. 1.ovog članka za dodatnih 6 mjeseci i molim glasovanje.
4. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom je inače predloženo brisanje svih utvrđenih rokova u vezi trajanja posebnih okolnosti u odnosu na ovaj zakon te se ujedno i konstatira da se u tom smislu obustava ovrha mora odrediti najmanje za cijelo vrijeme dok posebne okolnosti doista traju. Brisanje navedenih okolnosti odnosno cijeloga čl. 2. u potpunosti bi se brisali svi rokovi trajanja posebnih okolnosti u odnosu na ovaj zakon, a time se brišu i sami rokovi kojima bi se provodila obustava ovrha što stvara potpunu pravnu neodređenost u pogledu vremenske primjene propisa. Što se tiče utvrđenih rokova, podsjetio bih kao i u odnosu na amandman SDP-a da su rokovi usklađeni sa drugim propisima koji su mijenjani u kontekstu ove epidemije.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Grmoja.
… molili smo vas da ove zakone stavite na raspravu prije Uskrsa kako bi naši najugroženiji građani imali miran i spokojan Uskrs. To niste napravili, mi smo dali svoj zakon kojim smo tražili moratorij na kredite i na kamate, to još uvijek niste uputili u proceduru, a ovim zakonom oko ovrha rješavate samo dio problema. Nemojte biti u službi banaka i bankara, služite hrvatskom narodu, mi ćemo to činiti i dalje borit ćemo se za hrvatske građane, za one koji su najugroženiji, za ovršene, za blokirane, za nezaposlene. Pozivam vas da stavite MOST-ov zakon na raspravu i budući da ste odbili ovaj amandman mislim da je vrijeme da prestanete služiti bankama, da prestanete misliti o tome kako će na vas gledati banke i bankari. Ovo je država hrvatskog naroda i jedino njemu treba služiti Hrvatski sabor i hrvatska Vlada. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. 5.amandman je zastupnika Ivana Lovrinovića.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje koje je istovremeno kao i za amandman SDP-a broj 924/2.
Poštovani zastupnik Lovrinović.
Poštovani državni tajniče. Vrlo mi je žao da ste odbili ovaj dobar amandman stranke Promijenimo Hrvatsku koji je u interesu svih blokiranih građana, da podsjetim, ima ih oko 230.000 pomnožimo to sa barem tri člana obitelji znači oko 650.000 ljudi je životno ugroženo. Ma oni nisu ugroženi samo od nastanka ove krize, pa oni su ugroženi već godinama, za te ljude nitko ne brine ni prošla Vlada, ni ova Vlada. Na njima je izgrađen hranidbeni lanac u ovoj zemlji u koju su uključeni od banaka, bankara, od odvjetničkih ureda, javnih bilježnika, FINA-e, agencija za utjerivanja dugova dugačak je taj hranidbeni lanac. Pa što smo mi evo dragi građani ja se vama obraćam, mi smo predložili u ovom amandmanu da se moratorij za vas blokirane ne bude tri mjeseca nego godinu dana. Zašto godinu dana? Pa ljudi moji proći će ova tri mjeseca, to nešto znači za vas, tri mjeseca. Ali kada prođu tri mjeseca, na vas će se blokirane ponovno svaliti lavina svih obveza. Kako će to ti ljudi, ne brine se o tome. Prema tome, dajte molim vas, u njihovo ime vas molim, učinit ću sve što treba kao građanin da to napravite, pomoći ću vam i stručno, godinu dana neka bude moratorij. Zašto? A za tih godinu dana ajmo provesti finalno rješenje za blokirane koje sam ja ovdje već nekoliko puta ponavljao, to je najveći problem RH, 650 000 ljudi je životno ugroženo, to je civilizacijska sramota, pojam „blokirani građani“ ne postoji u EU, a mi smo u EU, a ovaj model ću zbog kratkoće vremena obrazložiti evo u slijedećih sada, po, po drugom amandmanu kojeg sam podnio.
Hvala. Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala. 6. amandman je amandman zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Amandman, amandman se ne prihvaća. Obrazloženje za neprihvaćanje amandmana je istovjetno ko i za amandman SDP-a i uvaženog zastupnika Lovrinovića. Samo bih još ponovio, ukoliko će situacija to zahtijevati, Vlada će sigurno sukladno kretanju stvarne situacije donositi odnosno predlagati daljnje odgovarajuće mjere i rješenja za ublažavanje posljedica od ove epidemije s ciljem pomoći građanima RH sve dok posebne okolnosti doista i traju.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Neće Vlada ništa ako mi ne pokažemo solidarnost saborski zastupnici i vrijeme je da sabor donosi odluke ključne, a ne da se Vlada igra. Prihvatit ćemo mi 3 mjeseca. Međutim, što znači 3 mjeseca moratorij na ovrhe? Pa godinu dana moratorij na ovrhe je minimalno, a svjesni ste da će taj, da će to, ta kriza produljiti. Još jednom bi ovdje ukazao građanima, prije svega, jel Vlada to slabo čuje, jer pogodnost sa bankama i služeći bankama, uvaženi državni tajniče, vi nemate snage i hrabrosti uvesti moratorij dok traje kriza na godinu dana na kredite i kamate, zato šta služite bankarima, nego ste naše građane uputili da sami traže od banaka na dobru volju koji će mrsno to naplatiti, obustave. Pa svaka država, poglavito sabor mora donijet tu odluku. Dok ste vi god sluge bankara, dok vas oni financiraju, dok vas oni potkožuju, hrvatski narod neće bit slobodan. Ovaj sabor u ovoj krizi mora te masne guske koje se maste, mora im oduzeti barem dio, čak ništa ne oduzimamo, samo tražimo da se odgodi našim građanima, onima koji imaju ekstra dobit. Najveću dobit u RH imaju banke i bankari. Najprije ste im dali da im se privatiziraju i otuđe od naroda, kad ste dokapitalizirali i sada i dalje kad su opljačkali i izmuzli narod sada ne podnose nikakav teret jer ste sluge banaka, a ne sluge hrvatskog naroda. A saborski zastupnici bi morali bit još 10 puta glasniji zbog ove nepravde koju radi hrvatska Vlada u suradnji sa bankarskim lobijim [[Upadica: Fala lijepa]] koji je opljačka hrvatski narod.
Da li tražite glasovanje? Tolko ste se zanjeli i pito sam vas da li tražite glasovanje?
Da.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Lovrinović podnio je 7. amandman na čl. 3., izvolite.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se u čl. 3. zakona predlaže uvođenje obveze Vlade RH da tijekom korona krize pokrene postupak otkupa dugova blokiranih građana od Agencija za naplatu potraživanja. Inače tim člankom određena je obveza Ministarstva financija da u roku od 2.g. provede naknadu procjenu učinaka ovoga zakona. A osim što se ovakav prijedlog zahtjeva traži opsežnu analizu i raspravu s više aspekata uistinu, on po svome sadržaju ne može biti predmet uređenja ovoga zakona. Naime, Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima uređuje provedbu ovrhe na novčanim sredstvima, vođenje očevidnika, redoslijeda osnove za plaćanje, postupanje u slučajevima nedostatka novčanih sredstava ovršenika za provedbu ovrhe, postupanje poslovnog subjekta u uvjetima blokade njegova računa, davanje, čuvanje i pohranu podataka i naknade, vođenje jedinstvenog registra računa, te nadzor nad provedbom zakona.
Poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Evo još jedan odbijeni amandman. To me ne iznenađuje. Mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku, naši stručnjaci, evo što su ponudili poštovani građani, evo što smo mi ponudili da finalno riješimo problem blokiranih građana. Agencije za utjerivanje dugova kupile su od banaka 38 milijardi kuna potraživanja za samo 10 milijardi kuna. Evo mi smo predložili da država preuzme od Agencija za utjerivanje dugova potraživanja, da više ne maltretiraju građane, da država imitira obveznicu u iznosu od 10 milijardi kuna, isplati ove agencije i ona odnosno njen fond dalje nastavi administrirati kredite prema građanima. Ali dragi građani, znate koja je ključna ovde prednost za vas, za vaš spas? U tome što nećete morati na kraju vratiti 100% sadašnjih dugova koji su preostali, već najviše 40%. Prema tome da budem konkretan. Ako je Janko dužan sada 100.000,00 kn na konto nekog stambenog kredita, na kraju će morati otplatiti samo 40.000,00 kn. E pa dragi građani, sad ste upravo čuli da ova Vlada ne želi to, a to se može riješiti za 3 mjeseca, zato sam tražio dok je sad kriza ajmo ljudi riješiti ovaj problem da više ne postoji. Pa dragi građani, ja više vidite nemam ovde šta molit, sve se odbija od zid. Na vama je sve. Vas je 230 000 blokiranih. Ljudi moji, ako vi niste za ovo rješenje i na izborima ga ne podržite onda vas samo dragi Bog može spasit, a vi vidite da je ovo realno rješenje, da ima novaca za to, samo znači da istisnemo ove Agencije za utjerivanje dugova, da prekinemo ovaj hranidbeni lanac i prema tome, da vas oslobodimo dužničkog ropstva da možete mirno spavat i živjeti kao slobodni ljudi. Evo, to je to.
Tražite glasovanje? Hvala. Time smo završili ovaj zakon i prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. A, poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog visokog doma Furio Radin, izvolite.
g. Potpredsjedniče, ja bi vas molio samo da uvažite ovu moju naknadnu izmjenu, budući da se činilo na moj amandman na čl. broj 2 Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti da se traži glasovanje. Ne traži se glasovanje jer ispalo je da je moj amandman identičan sa amandmanom IDS-a, vidjelo se da je on prihvaćen u izmijenjenom obliku pa niti ja ne tražim glasovanje, samo neka uđe u zapisnik. Hvala.
Hvala lijepo. Ja sam to tako i shvatio, ali hvala lijepa na pojašnjenju dodatnom.
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 924., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, zastupnik Ivan Lovrinović, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku i zastupnik Miro Bulj. Pregled amandmana podijeljen vam je na klupe. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle, 1. amandman, Odbor za zakonodavstvo je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. 2. amandman Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Vlada ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za prijedlog? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 27 za, 2 suzdržana i 81 protiv. 3. amandman Kluba zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Molim glasujmo. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 38 je bilo za, 1 suzdržan i 74 protiv. Amandman br. 4 Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, Vlada ga ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 35 za, 2 suzdržana, 80 protiv. Peti amandman zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 81 protiv, 4 suzdržana i 24 za. Šesti amandman zastupnika Mire Bulja, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 81 protiv, 3 suzdržana i nisam vidio koliko je za, ali uglavnom nije dobio potreban broj glasova. I sedmi, zadnji amandman zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Konačni rezultat, 81 protiv, 8 suzdržanih i 20 za, dakle amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 120 glasova za donesen Zakon o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima.
Slijedeća točka dnevnog reda je: Konačni prijedlog Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 805 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Ministar državne imovine, Mario Banožić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Izvan primjene do sada važećeg zakona iz 2010. g. uočen je neprovedivih i neživotnih odredbi koje je potrebno izmijeniti kako bi se aktivirali dodatnih gospodarski i turistički kapaciteti RH što je rezultiralo ovim konačnim prijedlogom Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu kojim se nastoji trajno riješiti imovinsko-pravne odnose i vlasništvo na neprocijenjenom građevinskom zemljištu pri čemu mislim na turističko zemljište na kojem su izgrađeni hoteli, turistička naselja i kampovi i ostalo neprocijenjeno građevinsko zemljište. U RH danas postoji 76 kampova površine više od 14 milijuna m2 koji su bili predmet pretvorbe društvenih poduzeća i u kojima su objekti procijenjeni a zemljišta ispod objekata i oko objekata nisu. Ovim prijedlogom zakona dodaje se nova definicija neprocijenjenog građevinskog zemljišta, ova definicija turističkog zemljišta kojim se otklanjanju dvojbe iz zakona iz 2010. g., ali osim toga za potrebe primjene ovoga zakona, definirane su drugi pojmovi važnu za regulaciju imovinsko-pravnih odnosa kao što su hotel, turističko naselje, kamp, dio kampa, obuhvat turističkog zemljišta, preostalo turističko zemljište, ostalo građevinsko zemljište i trgovačka društva. Nadalje, točno se definira obuhvat turističkog zemljišta koje nije procijenjeno i koje je važećim zakonom određeno kao vlasništvo jedinica lokalne samouprave na način da se propisuje kako je to ono zemljište koje je obuhvaćeno građevnom česticom hotela ili turističkog naselja tj. zemljište koje je nužno z njihovu redovitu uporabu a obuhvaća širok pojas oko samog objekta, npr. sportski tereni, parkovi, igrališta, pomoćni objekti za komunaliju u funkciji hotela i sl. Budući da je turističko zemljište posebna vrsta građevinskog zemljišta čijom upravom se treba osigurati daljnji razvoj turizma kao gospodarske djelatnosti, ovim zakonom se regulira omjer raspodjele prihoda od zakupa ili prodaje zemljišta u vlasništvu jedinica lokalne samouprave na način da 40% prihoda pripada jedinici lokalne samouprave, 20% jedinici područne (regionalne) samouprave, 40% Fondu za turizam. Sva sredstva moraju se koristiti namjenski sukladno Zakonu o proračunu. Prijedlogom zakona određuje se da se u kampovima priznaje trgovačkim društvima vlasništvo zemljišta ispod objekta koji su procijenjeni u njihov temeljeni kapital u slučaju ako zemljište ispod objekta nije procijenjeno. Time se stvara načelo jedinstva nekretnine odnosno građevina i zemljište u kojem je objekat izgrađen, ali će se na taj način i formirati nove katastarske čestice na kojima su procijenjene građevine izrađene koje će biti vlasništvo trgovačkog društva a samim tim će se razvrgnuti suvlasnička zajednica te će RH biti isključivo vlasnik za procjenu zemljišta u kampe. Nakon toga, trgovačko društvo koje ima vlastite nekretnine u obuhvatu kampa, imat će zakonski položaj zakupnika zemljišta u vlasništvu RH u obuhvata kampa i s njim će sklopiti ugovor o zakupu. Početni iznos jedinične cijene zakupnine te ostale orijentacijski kriteriji za njihovo utvrđivanje propisat će Vlada RH uredbom. Bitno je naglasiti da se jedinična cijena zakupnine koja će plaćat trgovačko društvo, korigira koeficijentom ekonomske isplativosti po županijama kao i da svi kampovi kategorizirani sa 4 zvjezdice ostvaruju 5% popusta na iznos nekretnine, a kampovi sa 5 zvjezdica 10% na iznos zakupnine. Novi zakon ... [[Govornik se ne razumije.]] turističku zemljištu u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i zemljišta u kampovima, u vlasništvo RH ne daju više koncesije već u zakupu. Prijedlogom zakona propisuje da se prihodi zakupa dijela kampova u vlasništvu RH ili prodaje djela kampa u vlasništvu RH, dijele na način da 30% pripada RH, 20% jedinicama lokalne samouprave, 10% jedinici područne odnosno regionalne samouprave i 40% Fondu za razvoj turizma a koja su sredstva svi obvezni trošiti namjenski sukladno Zakonu o proračunu. Navedenim rješenjem se državni proračun jedinicama lokalne i područne samouprave te fondu za razvoj turizma omogućava značajno veći i prihvatljiviji prihod od onog koji sada imaju. U odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskome saboru, u tekstu konačnog prijedloga zakona unesene su određene izmjene u cilju uvažavanja prijedloga i stajališta iznesenih tijekom prvog čitanja prijedloga zakona, kao i određene izmjene pojedinih članaka na prijedlog socijalnih partnera, Hrvatske udruge turističkih subjekata, HUP-a i dr., a izmjene pojedinih odredbi rezultat su ... [[Govornik se ne razumije.]] analize u Ministarstvu državne imovine, a sve s ciljem poboljšanja odredbi konačnog prijedloga zakona. Pored navedenog, odredbe zakona nomotehnički su poboljšane. Konkretno, odnosno prijedlog zakona predlagatelj u tekstu konačnog prijedloga zakona u bitnome je izmijenio sljedeće. Prvo, bolje su definirani pojmovi građevne čestice hotela, građevne čestice turističkog naselja i građevne čestice građevine koja je od velike važnosti za uređene imovinsko-pravnih odnosa i provedbu zakona. Drugo, produljen je rok za izradu geodetskih elaborata za formiranje posebnih čestica za svaku građevinu koja je procjena vrijednosti temeljnog kapitala u pretvorbi sa 180 na 270 dana. Nedvojbeno je propisano kako se za prostor postojećeg kampa u slučaju daljnje gradnje u tom kampu može ishoditi dozvola za gradnju i u slučaju kad je u važećem prostornom planu na tom prostoru planirana druga namjena, čime je ovaj zakon postao formalno pravna osnova za ishođenje dozvola za daljnju gradnju u kampu kao posebni propis odnosno propise kojima je regulirano pitanje izdavanja dozvola za gradnju. Četvrto, određeno je da će sadržaj ugovora o zakupu za zemljište u kampu i turističko zemljište biti propisani uredbom. Petom, preciznije je propisan postupak provedbe elaborata i sada je postupak pojednostavljen i skraćen. Šesto, određeno je da u slučaju upravnog spora, upravni sud vodi spor pune jurisdikcije, odnosno samostalno utvrđuje činjenično stanje, provodi usmenu raspravu, omogućuje strankama sudjelovanje u postupku te sam meritorno odlučuje u konkretnoj upravnoj stvari. 7, u trgovačkim društvima koji su propustili rok za podnošenje zahtjeva za dodjelu koncesije za turističko zemljište po starom zakonu, omogućuje se pokretanje postupka za rješavanje imovinsko-pravnih odnosa temeljem ovog zakona, a jedinicama lokalne samouprave kao vlasniku turističkog zemljišta omogućuje se ishođenje akta utvrđivanjem turističkog zemljišta, ako trgovačko društvo ponovno propusti poduzeti potrebne radnje. 8., propisano je sudjelovanje Državnog odvjetništva kao zastupnika RH u svim postupcima koji se vode temeljem ovog zakona. 9, propisano je da će se rješavanjem odnosa na pomorskom dobru primjenjivati propis kojim je uređeno pitanje pomorsko dobra pred tijelima nadležnim sukladno tom propisu. 10, propisano je namjena trošenja sredstava od zakupa ili prodaje turističkog zemljišta koja mora biti u skladu sa Zakonom o proračunu. 11, propisana iznimka za kampove za koje do dana stupaju na snagu ovog zakona, između RH i trgovačkog društva, utvrđen omjer suvlasništva u kampu, sukladno čl. 6. st. 2 Zakona o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu, ... [[Govornik se ne razumije.]] postupku pretvorbe i privatizacije. Znači govorimo o zakonu iz 2010. g., a nije sklopljen ugovor o koncesiji sukladno čl. 8 toga Zakona i u tim kampovima se neće razvrgavati suvlasništvo, a na odnos između RH i trgovačkog društva u kampu, odgovarajuće će se primijeniti odredbe čl. 21.-26. ovoga zakona. 12, propisana je mogućnost trgovačkim društvima da razliku koncesijske naknade plate u 3 jednaka godišnja obroka. Dakle, potrebno je naglasiti kako je u postupku usuglašavanja s tijelima državne uprave iznjedren jedan životan, nomotehnički kratak i usuglašen tekst zakona koji će u praksi biti primjenjiv te će se regulirati otvorena pitanja iz postupka pretvorbe i privatizacije hotelsko-turističkog sektora koji je sada u vlasništvu raznih dioničara i onih koji kotiraju na Burzi. Stoga će predmetni prijedlog zakona omogućiti regulirani imovinsko-pravnih odnosa između svih sudionika i za pretpostaviti je da će se otvoriti novi investicijski ciklus, što će u konačnici regulirati znatnim utjecajem na državni proračun, proračun lokalne odnosno regionalne samouprave, što u izravnom, što u neizravnom smislu. Slijedom svega navedenog, predlažem da podržite ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala vam.
Zastupnica Mrak-Taritaš zatražila je repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Ministre, ovo je jedan od zakona kojih ja zovem i čini mi se da trebaju biti i nazvati oni lex specialis kad kod određenih odredbi utječete na odredbe drugih zakona. Meni se čini da neke stvari koje ste tu definirali su apsolutno takve jer inače, neće se moći nešto riješiti, a to ću i, kad ću raspravljati, malo odlučiti. Odlučili ste se u odredbi čl. 10 za rok od 3 godine u kojem ćete, dakle odlučiti se da se financijski okviri definiraju uredbom, da jedinice lokalne samouprave na temelju tih uredbi trebaju odlučiti o kojoj naknadi je riječ i da je rok u 3 godine dakle, gdje će se definirati neki okviri, ovisno o cijenama zemljišta na tržištu. Ne čini vam se da je možda taj rok od 3 godine u datim okolnostima i promjene koje jesu malo prevelik? Meni se čini da bi bilo puno primjerenije [[Upadica: Hvala.]] da ste se odlučili ili na godinu ili na dvije. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, ministar Banožić.
Uvažena saborska zastupnice, rok koji se spominje u čl. 10 zakona je znači iznjedren upravo ovim konzultacijama koje sam rekao smo imali i sa strukovnim grupama i sa tako i sa DORH-om tako da je on kao takav i prihvaćen od onih koji će i plaćati i onih koji će gledati zakonsku osnovicu. Hvala vam.
Zastupnik Demetlika javio se za repliku.
Iz vašeg obrazloženja, ali isto tako iz vašeg uvodnog izlaganja, spomenuli ste tih 14 milijuna 100 tisuća metara kvadratnih površine u auto-kampovima u 76 kampova. Međutim, u obrazloženju meni nedostaje jedna analiza koliko metara kvadratnih po pojedinoj županiji, tj. broj auto-kampova po pojedinoj županiji i da li ste napravili analizu predviđenih ukupnih prihoda od zakupa ili prodaje tog zemljišta i kako i po kojoj županiji se ti prihodi ostvaruju, a o samom zakonu ću kroz svoje izlaganje. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Banožić.
Saborski zastupnik, zahvaljujem se na pitanju. Znači, sve ostala pitanja koja nisu definirana ovim zakonom, o njemu se upravo govori o površinama, cijeni, načinima naplate, bit će definirani uredbom koju će donijet Vlada nakon donošenja ovoga zakona. Tu ćemo upravo prikazat analizu što je to po županijama jel imamo ovdje ovaj koeficijent ekonomske isplativosti što će to značit za buduće investicije. Vidjeli ste iz samog teksta zakona, znači da u pojedinim županijama doslovno će biti određeni popust upravo s ciljem poticanja infrastrukture, ali isto tako bit će nagrađeni i oni koji se u to ulažu infrastrukturu odnosno podižu se po pitanju zvjezdica jel, kategorizacije sa 5 odnosno dodatnih 10% popusta na cijenu. Također u županijama gdje je taj koeficijent isplativosti viši, a isto tako bit će i veći povrat sredstava kroz Fond za turizam odnosno brže će se događati i ulaganja. I sve će znači bit dalje obrazloženo upravo kako ste rekli po županijama, prema broju kvadratnih metara i definiranoj cijeni. Hvala vam.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a prvi se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani ministre i državni tajniče, poštovani predsjedavajući. Zbog ovog zakona sam danas sretan usprkos nesretnim okolnostima u kojima se nalazimo. Bojao sam se da zbog njih neće doć na dnevni red, ali zato čestitam ministru, suradnicima i Vladi što je došao. Naravno da ga Klub HDZ-a podržava. Sam naziv ima simboliku, Zakon o neprocijenjenom građevinskom zemljištu, a znamo da se trebao procijeniti prije više od 25.g., ali nije. Međutim, sa zemljištem se postupalo kao da je procijenjeno i kao da je ušlo u temeljni kapital trgovačkih društava. Zato je ovaj zakon zakon o neučinjenom, zakon zbog propuštenog, zakon zbog propusta i grijeha, neka vrsta pokore, ali pustimo simboliku, ovo je jedan od najživotnijih zakona uopće. Zakon prepoznavanja dugogodišnjih šteta i problema, zakon rješenja, jasan, jednostavan i provediv. Znamo i da je povijest učiteljica života, pa vratimo se povijesti da bismo bolje shvatili potrebu i važnost ovog zakona. Nakon promijene svakog društvenog poretka u Europi je bilo potrebno 10.g. da bi društvo poprimilo nove standarde da se uprirode nove manire, primjenjuju novi kriteriji i da se društvo ispolira. Godine osamostaljenja u RH za status i sudbinu državne imovine bile su konfuzne i pogubne. Bilo je to vrijeme, bolje reći nevrijeme otimanja imovine, vrijeme bezakonja, nasilništva, dugogodišnjeg institucionalnog hiberniranja. Još od rimskog doba zna se da posjed i vlasništvo nemaju ništa zajedničko, ali to i Europa zna, ali u RH se gotovo 30.g. posjednik ponašao kao da je vlasnik, a stvari vlasnik država ponašala se kao ne vlasnik, kao ne zainteresirana strana. Rješenja kojim su država se uknjižavala kao vlasnik nikomu nisu služila kao poticaj savjesti i nalog razumu da takvu imovinu tretira kao svoju i da je stavi u funkciju. A riječ je bila o 1000 stanova, o 1000 poslovnih prostora, 1000 zemljišta, milijune kvadrata zemljišta uz more, uz plaže, stotine objekata i hotela. A središte Zagreba, to je tek posebno poglavlje. Kao što se kvalitetna građevina gradi na dobrim temeljima, tako se i država izgrađuje na dobrim zakonima. Zašto u segmentu državnog vlasništva ni nakon 30.g. mi kao društvo nismo ispolirani presudna su 3 čimbenika. Loši zakoni, institucionalno pos stanje i projektanti i konvencija kaosa. Proučio sam stotine elaborata o procijeni vrijednosti društvenog kapitala. U 90% slučajeva procijenjena vrijednost nije bila unijeta u temeljni kapital, a trgovačka društva su nastavila neunijetu imovinu koristit kao svoju bez naknade, a toga u Europi nema. Samo u RH je moguće da država u temeljni kapital društva unosi zemljište za koje bivšim vlasnicima nije isplatila naknadu, a da su naknadu umjesto države plaćale općine. Tako je općina Podgora bivšim vlasnicima isplatila 18 milijuna kuna, gotovo 3 svoja proračuna i zbog toga je godinama blokirana. Država već dvije godine ima i zakonsku obvezu nadoknaditi štetu, do sad to nije učinila, ne što zakon predviđa nego što zakon nalaže, takvih primjera ima još. Kakvi su to zakoni koji su dopustili da bespravni posjednici na tisuće državnih stanova i poslovnih prostora iznajmljuju trećima za goleme iznose da državi ne plaćaju ništa? Kakvi su to zakoni koji su dopustili da se 25 milijuna m2 građevinskog zemljišta koristi u ekonomske svrhe bez ugovornog odnosa i naknade? Tko je i na temelju čega je netko odlučio da je država u kampovima suvlasnik 50% kad niti u jednom kampu nije manji suvlasnik od 90%? Kakvi su to zakoni koji su dopustili da se čak i hoteli u državnom vlasništvu već desetljećima privatno koriste bez pravne osnove i naknade? Tko je omogućio da privatne tvrtke prodaju zemljište i objekte koji nisu u vlasništvu tvrtke nego državno? S pola Babina Kuka u Dubrovniku je upravo to učinjeno. I ne samo u Dubrovniku. Čl. 47. Zakona o pretvorbi i privatizaciji jasno kaže, imovina koja nije unijeta u temeljni kapital vlasništvo je države i temeljem tog članka država se na mnogim nekretninama uknjižila, čak i na nekima koje je ne vlasnik prodao, ali tek ministarstvo je pokrenulo proces preuzimanja u posjed. Onda su se ne vlasnici usprotivili, onda su, jel su godinama naviknuli to kao da je njihovo, tada su krenuli problemi i za pojedince u državi. I kojeg li licemjerstva, javno objavljivati donacije, oglasi o donacijama za nekoliko tisuća kuna za borbu protiv koronavirusa, a državi ne dopuštati ući u posjed svoga vlasništva i još desetke milijuna kuna dugovati državi za besplatno korištenje. A tek kakve su institucije koje su cijelo vrijeme bile odgovorne za zaštitu i učinkovito upravljanje državnim vlasništvom. I zato pravne prednike Ministarstva državne imovine i CERP-a te kreatore, protagoniste i zaštitnike takvog stanja neću ni spominjati jer samo podsjećanje na njih izaziva mučninu. Srećom, Ministarstvo državne imovine u hrvatski institucionalni život uveo je nove vrijednosti, kriterije i standarde. Tek po proteku vremena, nove će generacije uvidjeti što je Ministarstvo državne imovine napravilo, koliko je toga spriječilo, koliko je toga promijenilo, koliko je toga pokrenulo. I to sa kakvim dobrim, ma ne dobrim, sjajnim pojedincima kakve rijetko koja institucija ima, a takvih ima i drugdje ponajprije u građanskom odjelu Državnog odvjetništva jer da nije bilo njihovog entuzijazma, znanja i istinskog domoljublja, ministarstvo ne bi moglo toliko napraviti. Kažu da je loš zakon najgori oblik tiranije, ali dosadašnji Zakon o turističkom zemljištu iz 2010. je toliko loš da on nije najgori oblik tiranije, on je nagori oblik anarhije jer već 10 g. po njemu nijedna provedena pravna radnja nije, ali ovaj predloženi zakon je zakon deanarhizacije. To je zakon za renesansu Hrvatske, jedan od najreformskijih zakona od osamostaljenja Hrvatske do danas. Zakon o upravljanju državnom imovinom, Zakon o zakupu i kupoprodaji poslovnih prostora i Zakon o neprocijenjenom građevinskom zemljištu su ex cathedra primjeri reforme, oni mijenjaju sliku Hrvatske, štite interese i vlasništvo RH, daju sigurnost poduzetnicima, potiču ekonomsku aktivnost i otvaraju prostor golemim investicijskim projektima. Samo bi na 3 stvari skrenuo pozornost. Prvo, postoji već ministre, velik broj tužbi protiv između JLS-a, trgovačkih društava i države. Ne bi bilo dobro da te tužbe ostanu i nakon primjene ovog zakona. Drugo, uredbu o cijenama i uvjetima što prije uputite na Vladu. Treće, Fond za turizam, nemam ništa protiv da se njima idu novci, da im se i povećao vidim koeficijent, ali samo, konačno da se osnuje jer je on za sada fantomska tvorevina, fond ne postoji a egzistira. I samo još da nam okolnosti dopuste vratit se ekonomskom životu jer bez ekonomskog života izostat će i učinci ovog zakona, a da bismo se vratili u stvarnost, nije dovoljna samo reakcija Vlade jer Vlada je učinila puno. svi zakupodavatelji i privatni i državni, moraju se odreći zakupnine za sve vrijeme dok ne onemogućeno poslovanje, sve banke trebaju staviti moratorij na otplatu kredita i to beskamatno i bez naknada. Svi koji naplaćuju zakupninu i kamate u vrijeme neposlovanja, ubijaju hrvatsko gospodarstvo, ubijaju ljude, ubijaju Hrvatsku. Što znači odgoda s kamatama? Poduzetnicima ništa, a bankama da će naplatiti još više kamata nego bez moratorija. Poslodavac neće nikada moći nadoknaditi izgubljene prihode u periodu neposlovanja. Onda za taj period ne treba platiti ni zakupninu ni kamate. Hoteli nam ne rade, restorani, frizerski saloni, butici, kafići, dućani, a poslodavci HEP-u moraju plaćati naknadu za snagu, naknadu za obračunsko mjerno mjesto, naknadu za poticanje obnovljivih izvora, slično i vodovodima, teleoperaterima, šumama, komorama. Prestanite obračunavati fiksne troškove i naknade dok nema poslovne aktivnosti i fakturirajte samo utrošeno. Ako to ne učine, i njima je od sudbine Hrvatske važnije uplatiti donaciju nekoliko tisuća kuna i štititi se licemjernim humanizmom. Hvala lijepo.
Klub zastupnika GLAS-a javio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnikom, kolege. Mogu i poimence nabrojati, ali neću. Ovaj zakon je jedan od onih zakona koji zaista trebaju da bi se napravio korak naprijed ili korak dalje. Mi smo svi u temu korone i u temi rješavanja ovog trenutka, ali mi se čini da bi ovo vrijeme trebalo iskoristiti i za neke druge stvari. Ja slušajući pažljivo raspravu koju je u ime kluba bivši ministar imao prije mene, onda sam se sjetila jedne situacije odnosno nekakvog životnog puta se svog sjetite. Ja sam studirala i završila fakultet u jednoj drugoj zemlji, drugog naziva iste zemlje, ali drugog naziva u jednom drugom uređenju. Tad je bit prostorni planer, znate kako je tad bilo jednostavno? Lijepo imate sve, vi isplanirate kako idu ceste i sve ostalo i uopće ne vodite računa ispod toga da li je neko vlasništvo. Uopće ne vodite računa jel je ispod toga neko vlasnik ili ne, vi gledate najbolju moguću opciju i onda će iza toga ići izvlaštenje ili već kako je išlo. 90-ih godina ne samo da se promijenio način promišljanja, ustrojstvo i sve ostalo. I u prostornom planiranju su se desile bitne promjene. Vi ako hoćete napraviti dobar prostorni plan, pri tom ja mislim na ovu provedbenu razinu, prvo vlasništvo jer tamo gdje vi isplanirate cestu a ne možete ju provesti, te ceste nema. Dakle to su vam neki procesi u kojima smo prošli. Ja jednako tako čitam i proces ovog zakona koji je bio 2010. Nakon 10 g. tog zakona se pokazalo točno kako je predlagač rekao. Ima elementi koji su životni, logični i provedivi i njih ste ostavili i dalje. Ono što se kroz provedbu vidjelo da je problem, to ste naglasili i probali riješiti. Koliko uspješno, to u ovom trenutku ne mogu ocijeniti ni ja, najuspješnije je što ste znali i umjeli, da li do kraja uspješno, to ćemo vidjeti jer svakom zakonu treba pustiti vrijeme da uopće bude, da vidimo koliko on uspješan može biti. Ono što je važno za naglasiti i ono što mislim da treba voditi računa, imate niz zakona i onda ih provodite i vidite niz problema. Ja ovaj zakon zaista čitam kao lex specialis, ne, dakle, nije se to desilo slučajno, to se desilo namjerno jer ovdje imate niz stvari koji ste vidjeli da vam je kočnica u nekakvim drugim zakonima i onda ste ovdje uvodili neke druge norme i neki drugi način. Ako vidimo da će to funkcionirati, meni se čini da to treba biti pokretač za neke druge zakone. Znate što kažu kad vam je, doma imate kompjuter i onda vam je s kompjuterom se tamo nešto dešava i nazovete prijatelja ili nego tko je IT stručnjak i kaže što da radim, izbezumljen jer vam se to desi uvijek u ključnom trenutku. Onda on kaže isključi pa uključi. Meni se čini da za neke stvari treba napraviti isključi pa uključi i to ću točno vam malo tu reći na što konkretno mislim. Inače ono što ja uvijek koristim priliku da pohvalim, pohvalit ću i ovaj put, dobili smo odlično posložen zakon. Točno smo dobili što ste radili u odnosu na prvo čitanje, koje primjedbe ste usvojili, koje niste usvojili s jasnim obrazloženjem pa mi koji za raspravu se spremamo na način da čitamo, to baš i nije baš i uobičajeno u ovom Saboru svaki put, možemo pratiti što je bilo i kako je bilo. Dakle ono što je dosta važno naglasiti u ovom zakonu je sljedeće, a to je katastar. Vi ste se ovdje, ovaj zakon točno definiran u odnosu na elaborate kako će se raditi, kako će se provoditi u katastru i kako će se provoditi u gruntovnici s tim što se primjenjuje ovaj zakon, a ne zakon koji se odnosi na to jer ste tu vidjeli da vam je to problem. Prvi put smo to uveli u Zakon o cestama da se ne razvrstane ceste mogu, da se za njih ne odnosi sva ona procedura koja je jer se to pokazalo kao problem, što stvarno i je u naravi problem. Što je bio problem i ovog zakona iz 2010. tu. Što se tiče prostornog planiranja, u raspravi koja je bila u prvom čitanju, ja se točno sjećam da sam ukazivala na problem formiranja građevne čestice, da ćete se tu naći u problemu ako se referirate na Zakon o prostornom uređenju da ovdje morate definirati što to je jer će se u protivnom sukladno Zakonu o prostornom uređenju to odrediti. Uveli ste još jednu stvar, ja netko tko dolazi iz oblasti prostornog uređenja bi mi se trebala dići kosa na glavi, ali nije mi se digla. O čemu je riječ? Riječ je o tome da ste rekli da za kampove koji nisu, koji su bili planirali prostornim planom u trenutku kad je išla pretvorba, a danas više nisu u prostornom planu planirane za kampovima, da ih ostavljate na životu. Da se za to može izdavati, točno znamo što je sadržaj kampa. Vi u kampu imate mjesto na kojem imate šatore ili kućice ili ove kućice, imate one fiksne objekte, da im dajete život i dalje iz jednostavnog razloga što ima niz prostornih planova koji su u međuvremenu doneseni, da na prostoru gdje je bio kamp u trenutku pretvorbe, a točno ste definirali zakon, da ja sad to ne čitam, želim, malo mi je važnije da neke druge stvari kažem, da ste tu definirali i rekli, ti kampovi mogu ostati na životu i dalje. Ti kamp, sve dok se jednog dana ne steknu uvjeti da se ili sukladno prostornom planu odluči sve zajedno promijeniti ili će možda kroz prostorni plan se vratiti kamp i nazad. Oni koji se bave turizmom i kad njih slušate, onda kažu da su zapravo kampovi nekako najbrže uspijete pokrenuti, najbrže vidite svoje ulaganje i sve ostalo što je potrebno biti. Tu ste se konačno opredijelili i dobro da ste se opredijelili, to govorim o čl. 29. tema tog suvlasništva između države i između onih koji su trgovački društva je ludilo bilo. Dakle, oni su vlasnici objekta, vlasnici zemljišta ispod objekta je država, tu je to suvlasništvo, kao i inače smo mi već prije u svom zakonodavstvu dopustili suvlasništvo pa je to dobro. Meni se čini da ste možda morali biti malo ustrajniji za definirati pomorsko dobro. Dakle, sve što je vezano uz pomorsko dobro ostavili ste po uputi ministarstva koje je nadležno za to, da se primjenjuju dakle zakoni iz oblasti pomorskog dobra, možda je tu bilo, tu je možda bilo prostora da nam to ne bude u budućnosti kočnica, ali nije nijedan zakon uklesan u kamenu pa mu dajte mogućnost da živi pa vidite probleme koje ste nastali pa onda iz tih problema ćete rješavati. Ono što su naše primjedbe i u tom smislu ćemo dati amandmane su sljedeće. Ono što, dakle vi ste se opredijelili vezano za ovaj financijski dio, Vlada će donijeti uredbu, promjene koje jesu u prostoru promjene koje će ovaj nesretni koronavirus ili COVID-19 donijeti, osjetit će se strašno puno na cijene nekretnine. Na cijeni zemljišta. Mislim da se tu treba opredijeliti i ne ići na taj rok od 3 godine. Prvo će vas oni koji su vas nagovorili na 3 godine tražiti da se rok mijenja. Zamislite danas da vi primjenjujete ono, ili sutra, da primjenjujete ono što je bilo u odnosu na cijenu građevinskog zemljišta pred godinu dana, to će biti nebo i zemlja. To, druga stvar na koju ćemo jednako tako dati amandman je ovo, dakle 40% se uplaćuje fondu za turizam koje upravlja nadležno tijelo državne uprave, to je čl. 12, a fonda za turizam nemamo. E sad, tu čovjek nije do kraja pametan. S jedne strane bi bilo dobro da ide tamo jer će to biti nekakav pokretač ili bilo što drugo. Ali ako nismo osnovali fond, ako ga na taj način nemamo definiramo, zašto to činimo? Puno bolje je onda da ostavite više jedinicama lokalne samouprave i pitanje je koja je tu uloga jedinica regionalne samouprave i ona stvar koja apsolutno nam se čini da to jednostavno poruka nije dobra, to vam je odredba čl. 22. Ono što apsolutno je dobro, a to je da se vi odlučujete da smanjite onima koji su ulagali u svoje kampove i koji su kategorizirani pa će jedinična cijena biti smanjena za postotak i da ste se odlučili da se ta jedinična cijena smanji za kampovi koji su u kontinentalnim županijama i na otocima, ali zašto tu kažnjavate one koji su ulagali, koji su radili, koji su dobri? Dakle, tu je ostala Istarska i Primorsko-goranska županija s koeficijentom 1, a od svih 7 otočkih odnosno duž obalnim županijama, za svih ostalih 5 ste koeficijente definirali drugačije, dakle mi iz kluba GLAS-a ćemo ići sa ova tri amandmana koja sam vam i najavila. Hvala lijepo.
Klub HNS-a prijavio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime trebao je govorit zastupnik Stjepan Čuraj koji nije tu pa time gubi pravo govora. Klub SDP-a također se javio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Vedran Babić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo, meni je teško nakon dvoje bivših ministara ići u nekakvo dodavanje ovoj raspravi, konstatirali jesmo odnosno jeste da nakon gotovo dva i pol desetljeća, imamo vjeru da se donosi jedan kvalitetan zakon koji će riješiti sve one probleme koji se nisu uspjeli rješavati, jest da je bio pokušaj 2010. Zakonom o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije, ali ministar je elaborirao sve njegove nedostatke, a i vidjeli smo u praksi da nažalost taj zakon nije zaživio. Da jednostavno ne dužim, ja ću se samo osvrnuti nerješavanje tih imovinsko-pravnih odnosa, znači za one posljedice što je ostalo u privatizaciji da se dogodio slučaj da firme iz pretvorbe, znači koje se bave turizmom su postale vlasnici objekata a nisu bili vlasnici zemljišta pod samim objektima odnosno zemljišta u cijelim kompleksima i destinacijama, da je dovelo naravno do derogacije svih tih turističkih destinacija, znamo i sami što turizam naše zemlje s obzirom na proračun znači i vjerujem da u ovim izmjenama zakona stvarno više stvarno neće biti kočenja potencijalnih investicija, da će vlasnici objekata odnosno ta trgovačka društva imati priliku što lakše doći ili do ugovora o najmu odnosno upravljati tim nekretninama zemljišta na prvom mjestu ili po mogućnosti ga kupiti i onda što lakše raspolagati njime i na taj način jednostavno otvarati što više investicija, investicije jesu temelj jačeg razvoja i evo, u najboljoj vjeri klub SDP-a će podržati prijedlog ovog konačnog zakona, još ćemo malo razgovarati o amandmanima kolegice Mrak Taritaš uviše. Isto tako, u vezi ovih raspodjela prihoda od prodaje zemljišta. Možda stoji primjedba da agencija koja ne postoji ne bi trebala biti uključena u participaciju nego da se to drugačije raspodjeli, ali ako će biti brzo i taj problem riješen, ne vidim ni u tome problem. Evo da ne dužim, samo ... [[Govornik se ne razumije.]] u najboljoj vjeri da će napokon ovo zaživjeti, klub SDP-a podržat će zakon.
Zastupnik Hrvoje Zekanović trebao je govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i druge dvojice nezavisnih zastupnika, budući da nije tu, gubi pravo govora. Za sudjelovanje u raspravi, prijavio se također Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ija, u njihovo ime govorit će zastupnik Tulio Demetlika, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani državni tajniče. Evo kao što je rekao kolega, nakon bivšeg ministra, bivše ministrice, ja ću kao bivši gradonačelnik koji je imao određenih iskustava budući da sam bio gradonačelnik grada turističkog, iz turističke županije Istre i koji sam u proteklih, ja ću reći 20-ak se susretao sa problemima rješavanja zemljišta i investicija vezanih za turizam. I sami ste rekli da ovaj zakon evo 25 g. je bio kočnica, da svi smo očekivali određeni zakon koji će puno olakšati cijele te postupke i prisjetit ću se da na kraju svog izlaganja u prvom čitanju ovog zakona, izrazio sam nadu da ćete do drugog čitanja prihvatiti naše prijedloge, uvažiti naše primjedbe i to ne samo one od strane kluba IDS-a, PGS-a i RI-ja nego i one od strane Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. I moramo reći da smo očekivali puno više no nažalost, izostalo je vaše razumijevanje, ništa od predloženog niste prihvatili, sve ste odbili i zato moram izraziti svoje duboko nezadovoljstvo. Mi u IDS-u smatramo da je ovaj zakon od izuzetne važnosti s obzirom na to da direktno utječe na razvoj turizma i stvaranje novih vrijednosti u turističkom sektoru i to zato što je njegova primjena vezana na poslovanje hotela, kampova a time i na povećanje prihoda općinama, gradovima i županijama i državi. Trenutno važeći zakon donesen 2010. g. predstavlja kočnicu razvoja i ostvarivanje većeg prihoda i upravo zato smo podržali donošenje novog zakona koji je u praksi trebao donijeti određena poboljšanja. No što dobivamo ovim konačnim prijedlogom zakona? Dobivamo da u vlasništvo jedinica lokalne samouprave pripast će samo zemljište oko objekta koje služi za redovitu uporabu tih građevina koje nije procijenjeno niti nije ušlo u temeljni kapital društva odnosno u pretvorbu. Preostalo zemljište praktički iste parcele a u sklopu turističkog naselja ili kako se to popularno zove, TRP, turističko razvojno područje, definirano prostornim planovima jedinicama lokalne samouprave, postaje vlasništvo RH. I to za nas je neprihvatljivo. Iz kojeg razloga? Jer opet imamo tri subjekta u postupku, imamo trgovačko društvo tj. hotelijera, imamo jedinicu lokalne samouprave, znači grad ili ... [[Govornik se ne razumije.]] općinu i treće, imamo opet državu i to kroz dva ministarstva, Ministarstvo državne uprave i Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, znači govorimo za onaj dio o pomorskom dobru. Na taj način se uvelike kompliciraju odnosi između ta 3 subjekta, što zbog samog načina upravljanja i korištenja tog zemljišta, da li se to radi o cijeni zakupa, za održavanje, uređenje, nadogradnje, novo izgradnje, komplicira se cijeli postupak, to vam govorim iz iskustva kao dugogodišnji gradonačelnik. I to će sigurno rezultirati novim sporovima a naglašavam da to neriješeno pitanje i danas ima za posljedicu skupe i nepotrebne aktivne sudske sporove između države s jedne strane i jedinica lokalne samouprave, top su općine i gradovi s druge strane, što koči kako javno tako i privatne investicije, otvaranje novih radnih mjesta, ostvarivanje prihoda kako za državnu tako i za lokalnu zajednicu. Pa i u samom konačnom prijedlogu zakona dodali ste u odnosu na prvi prijedlog, u čl. 3. dodan je stavak 2. kojim je propisano da će u eventualnim sporova državu zastupati Državno odvjetništvo. Znači proizlazi da već sada znate da će sigurno doći do sudskih sporova i da ih očekujete, i to je u redu da Državno odvjetništvo zastupa državu, da štiti interese države, ali ja vas pitam, tko će zastupati općine i gradove? Ispada da oni nisu država jer podsjećam vas da u svim sporovima općine i gradovi, moraju angažirati i plaćati odvjetnike. Iz toga proizlazi da još uvijek ne postoji povjerenje u jedinice lokalne samouprave i time se samo potvrđuje daljnja centralizacija a nema govora o davanju ili propuštanju određenih ovlasti odnosno jačanju lokalne samouprave tj. decentralizaciji. To je još jedna centralizacija. Znači država direktno upravlja i utječe na prostor koji se nalazi u prostornim planovima jedinica lokalne samouprave. Ja ću ponoviti ono što sam već rekao u prvom čitanju, a to je da vlasnici tih zemljišta trebaju biti jedinice lokalne samouprave odnosno gradovi i općine budući da oni najbolje znaju kako ta zemljišta iskoristiti u skladu sa potrebama tog područja i u skladu sa prostorno-planskom dokumentacijom koja je i potvrđena od strane države, a i u većini slučajeva su to zelene površine koje spadaju u komunalnu infrastrukturu i po Zakonu o lokalnoj samoupravi su upravo gradovi i općine dužni održavati i upravljati sa tim zemljištem. Ja ću spomenuti, sigurno će se g. Marić prisjetiti, kad se donosio Zakon o državnoj imovini i gdje je putem Državnog odvjetništva se država uknjižila na zelene površine, parkove u krugu stambenih naselja u samim gradovima i općinama. Kad se vidjela da je ta greška napravljena, onda su gradovi morali ishodovati tabularne isprave, podnositi izmjenama Zakona o državnom vlasništvu, zahtjev Ministarstvu državne imovine da bi se te površine opet vratile gradu ili općini da bi ih normalno mogli održavati i privesti namjeni. Znači, od te greške koju smo tada napravili, nismo izvukli pouku, nismo naučili i opet ugrađujemo u ovaj zakon. Zato opet vam ponavljam, kompletno zemljište u turističkim naseljima prepustite lokalnoj samoupravi, da li gradovima ili općinama. Jer po nama zakon mora definirati kriterije, jasne kriterije, norme i uvjete za raspolaganje i upravljanje a gradovi i općine su ti koji raspolažu i upravljaju, a država ima obavezu kontrole provedbe zakona. To bi na taj način državu oslobodilo dodatne birokracije i tada bi govorili o jačanju lokalne samouprave odnosno decentralizacije jer sad s ovim konačnim prijedlogom zakona možemo govoriti samo o centralizaciji i nemojte mi zamjeriti, usudit ću se reći i nacionalizaciji, nemam puno vremena, a to se odnosi u djelu zemljišta u auto-kampovima. Vi koji ste pisali taj zakon, znate sigurno o čemu govorim. Znači, što se tiče zemljišta u krugu auto-kampova, ovim konačnim prijedlogom, RH postaje vlasnik tog zemljišta što potpuno isključuje lokalnu samoupravu. I u onom djelu gdje je čak uknjižena kao vlasnik, isključuje i fizičke osobe koji su uknjiženi. Na tome kao klub ćemo podnesti jedan amandman. Znači mi smatramo da je to pogrešno i da bi ta zemljišta trebalo prepustiti jedinicama lokalne samouprave. U prvom čitanju isto tako dali smo prijedlog raspodjele prihoda od tog tzv. turističkog zemljišta ču ga ja nazvat, na način da se izjednače zemljišta u sklopu turističkog naselja i zemljišta u auto-kampovima jer nije nam jasno zašto je nastala ta razlika i po nama je ta predložena raspodjela neprihvatljiva. Upravo su jedinice lokalne samouprave te koje su nositelji investicija, ulaganja u razvoj cjelokupne infrastrukture i održavanja postojeće, a sve u cilju razvoja turizma i stvaranja dodatnih vrijednosti. Stoga zaslužuju veći postotak sredstava. Što se tiče raspodjela prihoda od tzv. turističkog zemljišta, bilo u turističkim naseljima ili kampovima, vi ste predložili dva načina raspodjele sredstava, ovisno o vrsti zemljišta i to isto tako smatramo nepotrebnim jer kao i u prvom čitanju opet pitam, koja je razlika između te dvije vrste zemljišta? Mi u IDS-u smatramo da raspodjela mora biti jednaka za obje vrste zemljišta i to na način da jedinice lokalne samouprave dobiju 50%, županije, Fond 20% sredstava, dok predloženih 30% namijenjenih državi treba isključiti iz raspodjele. Opet pitam, zar državi nije dovoljno da će dobrim poslovanjem tih kampova kroz PDV i ostale poreze, ostvarivati veće prihode nego daljnjom centralizacijom zakida moguće izvorne prihode iz vlastitih resursa pojedinih općina i gradova čime bi se osigurala sredstva za daljnji razvoj? Vezano za koeficijente ekonomske isplativosti, smatramo besmislenim da postoji razlika [[Upadica Reiner: Hvala.]] budući da nema zastupnika, dozvolite mi 3 rečenice do kraja [[Upadica Reiner: Molim vas, privedite ipak kraju, jel.]] Hvala vam lijepa. Vezano za koeficijente ekonomske isplativosti, smatramo besmislenim da postoji razlika u koeficijentu između pojedinih županija. Postavlja se pitanje da li se ti krši Ustav s obzirom da se u istoj djelatnosti primjenjuju različiti kriteriji?
Hvala. Hvala lijepa [[Upadica Demetlika: Hvala vam.]] Sad ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu, prvi se javio poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani ministre i državni tajniče, poštovani kolege, nema kolegice više ovdje u sabornici. Ja sam i u prvom čitanju rekao da podržavam zakon i sad podržavam zakon i slažem se i sa onim što je kolega Marić rekao o ovom zakonu. Ja sam u prvom čitanju kad sam u ime kluba govorio, upozorio na jednu po meni, nedorečenost i ja nju nisam ni sada vidio da je ona do kraja riješena i bit ću vrlo konkretan o tome, pokušao nešto reći Tulio, kolega Demetlika, ja nisam shvatio da je on do kraja razradio, a radi se o čemu? Radi se o tome da bi možda moglo doći do problema u provedbi ovoga kroz zemljišnu knjigu, katastar a vezano na postojeće prostorne planove pa ću vam dat konkretan primjer. Recimo na turističko zemljište na kome su izgrađeni hoteli i turistička naselja. Mi moramo, ako ništa nije napravljeno, još uvijek nego tek postoji elaborat o procjeni, to provesti kroz zemljišnu knjigu. Dužni smo napraviti u jednom od ovih varijanta, 3 čestice. Prva čestica je hotel sa pripadajućim zemljištem, procijenjenim zemljištem koje se dodaje hotelu, to moramo formirati kao posebnu građevinsku česticu koja će biti upisana kao titular vlasništva trgovačkom društvu. To je prema zakonu. Sada moramo formirati drugu česticu. Drugu česticu činimo sukladno elaboratu suglasnosti centra koje obuhvaća zemljište koje služi za redovnoj upotrebi tog objekta, tog hotela. To je druga čestica i na nju se upisuje kao vlasnik drugi titula, jedinica lokalne samouprave. Ukoliko je to zemljište ne obuhvaća cijeli kompleks turističkog zemljišta koje je bilo tada procijenjeno, taj dio je treća čestica upisana na RH. Dakle, 3 su čestice. I sada kada krećemo u realizaciju zakona, dužno je formirati jedinstvenu česticu na koju će se kasnije podnijeti zahtjev za zakup jedinici lokalne samouprave. Sad vas ja pitam, to je meni ostalo neriješeno do kraja, što će biti ukoliko ta čestica na koju se upisuje jedinica lokalne samouprave ne bude se poklapala sa česticom građevinskom koja je ucrtana u nadležnom prostornom planu jedinice lokalne samouprave? Da li će u tom slučaju nadležno tijelo, upravni odjel za prostorno uređenje, takav elaborat ovjeriti? Jer on jest u skladu sa onim što je rekao CERP, ali pitanje da li je on automatski takva čestica u skladu sa prostornim planom? Vi znate da može upravni odjel ovjeriti elaborat geodetski ukoliko je on u skladu s prostornim planom. To sam vam, to je nešto što sam … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] To je, ja sam rekao da ćemo tada doći u, to sam rekao i kad sam govorio prvi puta, možemo doći u sukob s time da se takav elaborat neće moći provesti jer ne znam hoće li nadležno upravno tijelo ovjeriti. Zato što se zbog toga što je građevinska čestica koja je prema prostornom planu predviđa, ima, mora biti do određene prometnice, mora uključivati nekakav drugi razlog koji temeljem stava CERP-a ne mora biti do kraja identičan sa onime što piše u prostornom planu. I treća stvar, to je ona dilema koju je rekao Tulio, g. Demetlika, ispričavam se Tulio, a to je da razmislimo, to smo govorili kad je bilo i pitanje Zakona o državnom vlasništvu, da li ćemo onaj dio zemljišta koji je predmet ovog zakona, a koji je do donošenja Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, bio građevinsko zemljište u prostornim planovima jedinica tada lokalne samouprave, sada omogućiti da postaje vlasništvo RH, tamo gdje ono nije bilo građevinsko zemljište, tada kad su bile velike one općine i kada i prije nego što je donesen Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, apsolutno je opravdano da postane vlasništvo RH. Ali tamo gdje je bilo građevinsko zemljište, temeljem prostornog plana, prije nego što je RH nakon osamostaljenja donijela Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, da li je opravdano da to zemljište pripadne RH? To su te bile moje dileme koje sam tada bio rekao prilikom prvog čitanja zakona, ali se slažem da je zakon veliki iskorak da će zakon moć i omogućit će provedbu onoga što smo dugo vremena zadržavali i nismo riješili. Hvala.
Hvala lijepa, imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa. Meni je ovaj zakon vrlo, vrlo interesantan. Interesantan mi je kao neko što zaista promišlja o prostoru, ali mi je interesantan u tom smislu što je on predvidio nešto što mi do sada u nekim drugim zakonima nemamo. Ja nekako uvijek mislim da trebamo si postaviti cilj, što je cilj. Mi imamo 6% prostora RH namijenjeno za građene i ako nam je cilj da kad je riječ o turizmu, stavimo zemljište u funkciju, omogućimo razvoj, omogućimo niz stvar, onda zaista trebamo vidjeti koji su to modeli i zato sam u raspravi rekla, zanimat će me primjena ovoga zakona pogotovo kad je riječ o katastru. Vi i ja dobro znamo slučaj Mljeta, kad je neko prodao način na koji je prodalo da su investitori tužili i na Mljetu se ne dešava godinama ništa. Možda se na nekim prostorima nije ni smjelo desiti ništa, ali mi se čini da trebamo zaista odjedanput krenuti razmišljati što nam je cilj i probat doć do tog cilja ne na način kako da kompliciramo, [[Upadica Reiner: Hvala.]] nego na način kako da riješimo.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, ja mislim da ste me shvatili. Dakle, geodet kad iziđe na teren, on će uvažavati stav Centra za restrukturiranje i napravit će parcelu kako mu je rekao da CERP na koji način zemljište služi za redovitu uporabu tog hotela. Međutim, da li u tom trenutku je ta čestica u skladu sa nadležnim prostornim planom, može biti urbanističkim planom, možda nije, i ako nije, može se doć u priliku da se neće taj elaborat moći ovjeriti i onda provesti u katastru i zemljišnoj knjizi i zato sam htio da mi ministarstvo objasni je li to slučaj ako ćemo ovim zakonom kao lex specialisom, isključiti prostorni plan, onda to treba pisati tu, to sam ja htio reći. A inače ukoliko je CERP donio odluku da se ta čestica formira u skladu s prostornim planom, sve je riješeno. Evo to sam htio reć.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tulija Demetlike.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Veseli me ova dilema g. Bačića, ali mislim da je tu sve jasno, samo se treba vratiti malo u prošlost gdje pitanje vlasništva nad katastarskim česticama na kojima je vlasništvo utvrđeno pravomoćnom sudskom odlukom, primjenom pravila iz ovoga zakona, može se mijenjati samo kroz sudski postupak. Znači, kad su bile bivše općine, one su dale tvrtkama pravo korištenja i građenja, vlasništvo je bilo tih bivših općina. Rasformiranje bivših općina i stvaranjem novih jedinica lokalne samouprave općina i gradova, oni su pravni slijednici i ti gradovi ili općine su se uknjižile na to zemljište, a onda država kroz svoje zakone ih rasknjižuje i postavlja sebe za vlasnika. Pitanje koliko je to u skladu i sa našim Ustavom. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. Demetlika. Mi smo nismo razumjeli, ali ne znam da li i mislimo na isti slučaj. Ja sam govorio o bivšem društvenom vlasništvu, upisanom društvenom vlasništvu koje nije upisano temeljem nacionalizacije pa nisu obeštećeni bivši i privatni vlasnici nego o klasičnom bivšem i društvenom vlasništvu koje je do donošenja Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, bilo upisano kao društveno vlasništvo a o obuhvatu plana, građevinsko zemljište. Po meni, i to sam sto puta tvrdio i ovdje u ovoj sabornici, da to zemljište koje je bilo bivše društveno vlasništvo i u obuhvatu je građevinsko zemljište je vlasništvo jedinice lokalne samouprave, ali ne, vi ste onda još govorili dalje, vi ste spominjali i one koji su privatni, gdje su upisani privatnici, to je pak druga stvar, ja govorim o čistom društvenom zemljištu koje je bilo građevinsko prije stupanja Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima na snagu, da je po meni isključivo vlasništvo jedinica lokalne samouprave i ne može postati temeljem drugog zakona vlasništvo države. To sam htio reći.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Gorana Marića, izvolite.
Hvala lijepa. Ja ne mislim da postoji osoba koja više podržava ovaj zakon od mene. Toliko sam zdušno uz njega da danas imam poseban osjećaj jer je ovo esencijalni zakon za budućnost Hrvatske. On je toliko reformski, samo su tri zakona Ministarstva državne imovine toliko reformiralo državu jer ne reformira se sustav sa brojem zakona nego sa korjeniti promjenama na bolje. Imamo mi jedan sustav u državi koji je najviše donio zakona, najviše promjena, a najmanje reformirao sustav, ali Ministarstvo državne imovine sa tri zakona je učinilo temeljenu stvar. Govorio sam u usporedbi sa Europom, i koliko kasnimo negdje, ali u nekima smo mi nadareniji od drugih, mi smo najnadareniji za očuvanje komunističkog mentalnog mehanizma i za očuvanje integriteta i imidža javnog bivših komunističkih protagonista i njihovih današnjih sljedbenika a koji su najviše upravo oni otimači državne imovine bili u ovome procesu. I danas nitko ne zna tko je oteo jedan prostor a otelo ih je tisuće i tisuće. Ko je provalio u jedan stan, ne zna se a provaljeno ih je u tisuće i tisuće. I onda se nije nijedne ružne riječi nitko o njima nije ni rekao ni napisao, ali su krenule laži na drugu stranu protiv onih koji su se borili protiv toga. Govorio sam danas u ime kluba o potrebi da se i drugi uključe u ovu sada situaciju i okolnosti kad ne funkcionira ekonomski sustav, kad nema poslovanja. Govorio sam o kamatama, o otpisu kamata za moratorij pa mi pada na pamet, HBOR obračunava kamate 4% poduzetnicima. Ako on, poslovne banke imaju 2%, 1,8%, 2,2%, HBOR 4%. ma niti je hrvatska banka niti je nit je to banka za obnovu, nit je to banka za razvoj. Kako se može neko danas razvijat uz 4% kad je pasivna kamata 0? Ne postoji nikako. A ko su otimači u Hrvatskoj bili državne imovine? Od bivših supruga generala, od uglednih gospodarstvenika, od sinova diktatora komunističkih, nema ko nije unutra. Ali se njihov imidž lašti bolje nego cipele. Istodobno neki još uvijek pokušavaju pregovarati sa onima koji koriste hotele a nisu platili, nije ušao u temeljni kapital i pregovarati o cijeni. Ma u kojem to zakonu piše da se može pregovarati o cijeni? Ni u jednom. Toliko se u državnoj imovini u ovih 20 g. nakupilo ničega, došlo je do poplave ništavila, do tiranije ništavila i tome se stalo u kraj, a onda su krenule napadi i laži. I znate, ima jedna izreka, svi ste je čuli da sto puta ponovljena laž postaje istina. Nije točno. U Hrvatskoj je istina i laž jednako vrijede. Jednako vrijede. A znate ko najviše laže prosipa? Dežurni intelektualni manekeni. Čak izmišljaju i neće o svojim podvalama. Evo, prof. Barišić je bio toliko javno izvrgnut da je plagirao doktorat, nije, dokazano je da nije. Jel mu se neko ispričao? Nije. Tako Hrvatska funkcionira nažalost, da. A i ja sam zbog ovih okolnosti i zbog svega što sam poduzeo protiv tisuće onih koji su uselili bespravno, evo vi stanove sada trebate dat za ove koji su potresom pogođeni, kako ćete stavit kad je centar grada preplavljen ... [[Govornik se ne razumije.]] koji nemaju pravo biti u stanovima? među njima došlo je i kvazi branitelja jer kažu branitelji, pa branitelj invalid ne može dobit stan, a useli onaj koji nije ništa i koji ima 3 nekretnine u centru grada još uvijek nije iseljen. Neko je drugi ispaštao zbog njega, ali on je ugledni građanin, niko ne zna čime se bavi i niko ne zna za radnu knjižicu a svugdje je prisutan, od Vlade, Sabora, nadbiskupija, nema ga gdje nije prisutan. I tako njih na desetke, na stotine. Onaj koji je plaćao jednu zgradu u ime države dvostruko više u vrijeme kad je zakupnina bila mala, nego sada kad je konjunktura, 500 000 eura ušteđeno na jednoj zgradi u korist državnog proračuna godišnje, ugled taj ima a ne onaj koji je to spriječio. I zbog tih procesa sam nekoliko poznanika izgubio, ako ih neko nađe, neka ih se dobro pazi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala bi biti poštovanog zastupnika Đujića, nema ga ovdje pa gubi pravo na raspravu pa će onda u ime predlagatelja riječ sada uzeti poštovani ministar državne imovine Mario Banožić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana saborska zastupnice, zastupnici. Iz mog uvodnog izlaganja, vidjeli ste da uistinu kroz točke koje sam naveo, da su izmjene u odnosu na prvo čitanje, vidjeli ste da smo nastojali stvarno obuhvatiti sve ono što smo imali zadnji puta na ovoj raspravi, ali isto tako i na raspravama radnih sastanaka koje smo imali sa turističkim subjektima koji će biti u konačnici i ti koji bi možda najviše zakon i trebao potpomoći a to je razvoj turističkog sektora, razvoj turističke infrastrukture. Upravo jedinica lokalne samouprave su tu možda, možda bi trebale biti najsretnije i najzahvalnije jer sam onaj prihvat koji će se dogoditi od ovih poticajnih i koeficijenata i prihode koji će se svesti u proračun i odnosa koji će biti uređeni po pitanju pojedinih čestica, možda su najveći doprinos za jedinice lokalne samouprave, dakle ne samo postojanje novog vlasništva nego uređenost, prihod od zemljišta koje do sada, svi smo se zajedno složili da je neuređeno. Pojedine stvari upravo su se odnosile i na jasnije definiranje nadležnosti upravnih postupaka, isto tako na definiranje parcelacijskih elaborata i to je ... [[Govornik se ne razumije.]] dano ovdje da upravo formiranje nove čestice u jedan parcelacijski elaborat će bit taj temeljem kojeg će se unositi promjene u prostorno-plansku dokumentaciju. U konačnici mogu zaključiti da je to sve jedna, kroz jednu zdravu raspravu pokušamo uvesti, obuhvatiti sve elemente, staviti u ovo drugo čitanje. Iza ovoga će postojati još definiranje uredbe na koju smo već jako blizu rješenju i vjerujem da ćemo uskoro i nju imat, da će ovaj zakon uistinu imati svoju pravu provedbu na zadovoljstvo sviju ali prvenstveno turističkoga sektora. Tu se želim prvenstveno osvrnuti na koeficijente ekonomske isplativosti koji su poticaj a ne kazna, jer naime, jedinica lokalne samouprave u ovom trenutku znači dobit će da one koje imaju razvijeniju turističku infrastrukturu, dobit će i poticaj da imaju više novaca u proračunu, ali isto tako će dobiti turistički subjekt uz određeno oslobođenje ako ulaže više u turističku infrastrukturu. Znači, težište nam je da zaključimo za nekoliko godina, da nemamo više kampova i turističkih smještaja niže kategorije nego da imamo više kategorije, znači da budu 4 ili 5 zvjezdica tada, oni dobivaju znatno nižu cijenu do one koje će biti formirana uredbom. I upravo u tom smislu i ovi koeficijenti koji se nalaze u jedinicama lokalne samouprave, koji će biti ajmo reći, niži, kako vi imate tumačenje, znači da će biti manje prihoda u proračun, ali s druge strane, težnja i poticaj da se manje plaća zakupnik i više novac ulaže u svoje objekte upravo s ciljem kad dođe do 4. odnosno 5. zvjezdice, da plaća manje. Evo hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje, poštovani zastupnik … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A pardon, nisam vidio, poštovana zastupnica Mrak Taritaš je prva.
Ja sam u šarenom da me se vidi, ali dobro. Poštovani ministre, da je taj problem lako riješiti, ja mislim da bi svi ga riješili. Mi kad je riječ o turističkom zemljištu i sve ono što je nastalo kao rezultat pretvorbe, ja neću ići dalje, imamo nered. Jedan ozbiljni nered koji ne koristi nikom. Ne koristi državi jer država ne može s tim upravljati. Ne koristi onima koji su u pretvorbi riješili hotele jer ni oni ne mogu s tim upravljati. Ovo ja zaista uvijek mislim pohvaliti tu namjeru da se nešto riješi. Bit će zanimljivo vidjeti kroz godinu ili dvije rezultate tog zakona. Ono sve što ste vi sad predvidjeli, nisam sigurna da su ti svi scenariji mogući. I osim toga ste si dosta toga natovarili sektorski na vaše ministarstvo što ja ne mislim da je loše, mislim da je dobro, ali tu ćete morati razmisliti o kapacitetima, ljudskim potencijalima koji će to moći svladati i to će vam biti jedan od izazova, koji ljudi će moći sad preuzeti ingerencije nekih drugih sektora.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre. Dakle, rekao sam, apsolutno podržavam donošenje zakona, veliki iskorak u odnosu na zakon iz 2010., puno procedura pojednostavljuje. Ovo vam govorim iz vlastitog iskustva, potpisao sam na tisuće elaborata parcelacije, sudjelovao u ne znam koliko postupaka ishođenja urbanističkih uvjeta, kasnije lokacijskih dozvola i provodio u zemljišnoj knjizi, ja sam samo htio da još jednom provjerite sa resornim Ministarstvom prostornom uređenja i graditeljstva kako se ne bi u najboljoj namjeri kad se zakon donese, onemogućilo provedbu parcelacijskog elaborata kojega je CERP dao suglasnost i predložio kako i na koji način treba izgledati parcela koja će kasnije biti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i za koju će se dobiti zakup, dati zakup trgovačkom društvu s obzirom na činjenicu da ste možda ne slaže s parcelom koja je knjižena u prostornom planu, taj elaborat ne bi mogao provesti u zemljišnoj knjizi. To je jedino što još bi htio da se provjeri prije nego što se zakon koji je sjajan i koji će ubrzati gospodarski razvoj države, pogotovo tamo gdje to do sad nije bilo onemogućeno, kako ne bismo imali problema u njegovoj realizaciji, to je bila moja primjedba i ništa drugo. Hvala.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasat kad se steknu uvjeti. Mi ćemo se ponovno naći sutra, u petak, 17. travnja u 9 i 30 i prvo ćemo provesti Izjašnjavanje o amandmanima na zakone o kojima smo raspravili, nakon toga ćemo raspraviti još jedan zakon i onda glasovanje u 12 sati. Želim vam ugodno kasno popodne, večer, kako već bi. SJEDNICA PREKINUTA U 17,29 SATI Idemo na izjašnjavanje o amandmanima o Konačnom prijedlogu Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 805. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika IDS-PGS-RI-a te Klub zastupnika GLAS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu državne imovine Krunoslav Katičić. Izvolite.
Konačni prijedlog Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. 805. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a i Klub zastupnika GLAS-a. Izjašnjavanje smo proveli na sjednici i sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle, prvi amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova 76 protiv, 36 za. Drugi amandman istoga kluba, Vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 74 protiv i 38 za. Amandman tri, istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 75 protiv, 37 za. Amandman broj četiri istog kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 76 protiv, 37 za. Amandman br. 5 istog kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 75 protiv, 40 za. I 6. zadnji amandman ovog kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova, 75 protiv, 38 za. Sada imamo 3 amandmana Kluba zastupnika GLAS-a, 1. Vlada ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 77 protiv, 37 za. 2. amandman istog kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 57 protiv, 20 suzdržanih i 36 za. 3. amandman istoga kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 77 je protiv, 37 je za. Pa idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 91 za, 8 suzdržanih i 15 protiv donesen Zakon o neprocijenjenom građevinskom zemljištu.
Dobar dan [[Upadica Reiner: Amandman 1 najprije.]] Prije svega zahvaljujem na jučerašnjoj konstruktivnoj raspravi koja je dala jednu podršku ovom zakonu koji nakon dugi niz godina rješava određene probleme još … iz devedesetih godina. Pa evo i unatoč tome primili smo amandmane Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a i to sveukupno 6 amandmana pa možemo početi. Amandman broj 1 predlaže se da se u čl. 2. briše riječ izvan knjižno, nažalost ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što i sam Zakon o vlasništvu poznaje termin i status izvan knjižnog vlasništva i predmnijevanog vlasništva pa bi usvajanjem ovog prijedloga došlo do uravnoteženja i postupanja sukladno Zakonu o vlasništvu.
U ime kluba poštovani zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem. Prije svega ću izraziti nezadovoljstvo što niste prihvatili, ali dat ću kratko obrazloženje. Znači ovim konačnim prijedlogom zakona u potpunosti se zanemaruje činjenica da u kampovima ima zemljišta gdje postoji vlasništvo jedinica lokalne samouprave tj. gradova i općina koje su vlasništvo stekle kao pravne slijednice bivših općina i koje su nad tim zemljištem imale upisano pravo korištenja, upravljanja i raspolaganja, a isto tako ima i zemljišta u vlasništvu privatnih osoba. Uvođenjem pojma izvan knjižnog prava korištenja nastoji se ukinuti postojeće pravo vlasništva drugih pravnih i fizičkih osoba prvenstveno unutar kampova. Smatramo da bi se brisanjem pojma izvan knjižnog zaštitilo vlasništvo gradova i općina, zato tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Amandman broj 2 na čl. 12.istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća kojim se ukratko traži promjera predloženih omjera. Predlagatelj smatra da ovaj predloženi model raspodjele profita odnosno prihoda koji će se ostvariti ili od zakupa ili od prodaje pravičan i da uvažava i dosadašnju kontribuciju u izgradnji predmetnih nekretnina.
U ime kluba poštovani zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem. Opet izražavam nezadovoljstvo neprihvaćanja. Naime, ovo zemljište je u prostornim planovima i utvrđeno je kao građevinsko zemljište unutar granica jedinica lokalnih samouprava. Predložili smo drugačiju raspodjelu jer smatramo da upravo jedinice lokalne samouprave su te koje su ulagale i ulažu i dalje u razvoj kompletne infrastrukture za potrebe i ne samo turističkih tvrtki i objekata koje rade nego kompletnog turističkog naselja kao i kompletne turističke destinacije. I stoga smatramo da raspodjela bi trebala biti na način da se poveća postotak jedinica lokalne samouprave, županiji, a Ministarstvu turizma da ostane dio za razvoj kao namjenska sredstva za razvoj turizma, ali da se točno definiraju kriteriji na koji način će se dijeliti ta sredstva. Jedan od kriterija bi trebao biti da najmanje 50% sredstava koje ulaze u taj fond za razvoj turizma da se vrate u jedinice ili u sredine gdje su i ostvarene, to je izostalo u ovom zakonu zato smo i tražili tu izmjenu i tražim glasanje i po ovom amandmanu. Hvala.
Hvala lijepa. Amandman broj 3 na čl. 20.istog kluba zastupnika.
Ni ovaj predloženi amandman se ne prihvaća. Ukratko, predmetnim izmjenama kako je predloženo u amandmanu ispušta se do polovice predloženog članka u cijelosti istovjetan kao i u predloženom tekstu zakona, međutim ispušta se dio koji je po ovom mišljenju predlagatelja vrlo bitan nastavkom definicije će se utvrditi stvarno odnosno uskladiti stvarno stanje i faktično stanje i omogućiti upis toga u odgovarajućim javnim knjigama.
U ime kluba poštovani zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem. Uložili smo taj amandman, a taj normalno da je vezan uz onaj amandman na čl. br. 2. radi se opet o vlasništvu koje je definirano da su određene parcele u vlasništvu jedinica lokalne samouprave ili u privatnom vlasništvu. Ja postavljam pitanje, da li tim zakonom mi kršimo praktički Ustav RH koji jamči pravo vlasništva i kao čl. 50. st. 1. Ustava RH budući da se predviđa oduzimanje prava vlasništva bez naknade tržišne vrijednosti i upućuje se, nema ni žalbe nego se upućuje na upravni spor, zbog toga smo predložili taj amandman upravo da bi se to izbjeglo. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Amandman broj 4 na čl. 22.istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća jer se njime predlaže brisanje stavka 3. riječ je ukratko predloženo rješenje o nikoga ne na neki način dovodi u pravni položaj nikoga u neravnopravni položaj na neki način smatramo, predlagatelj smatra da se ovime nastoji ujednačiti mogućnosti razvoja u svim regijama RH u kojima postojeća gospodarska grana nije dovoljno razvijena.
U ime kluba poštovani zastupnike Tulio Demetlika.
Mislim da i ovo obrazloženje sa naše strane ne može biti prihvaćeno. Znači, u ovo, tražili smo da izbriše taj članak jer smatramo da koeficijent koji će plaćati tvrtke na području Istarske županije i Primorsko-goranske županije je jedan, a npr. ne znam Splitsko-dalmatinske 0,9, Dubrovačko-neretvanske 0,8. Ista tvrtka plaća po različitom koeficijentu. Obrazloženje koje ste dali i u pisanom dijelu nakon prvog čitanja mislim da ne drži vodu. Slažem se za otoke ili kontinentalne, tu nismo ovoga podnesli amandman. Međutim, različite koeficijente za istu djelatnost u Istri, Primorsko-goranskoj županiji, Dalmaciji ili južnoj Dalmaciji ili Dubrovačko-neretvanskoj smatramo da stvarate stvarno neravnopravni položaj između tvrtki, ali ako smatrate da je to poticaj i da su neravnomjerno razvijeni, mislim da to nije upravo poticaj i zato smo htjeli da se izjednači. Tražim glasovanje.
Hvala. Amandman broj pet istog kluba zastupnika.
Predloženi amandman se ne prihvaća. Predmetnim amandmanom predlaže se uvođenje novog odjeljka i članka 22a. u kojem se ukratko predlaže da su privatne ili fizičke osobe dužne sklopiti ugovor. Intencija samog zakonodavstva govori da se to prepušta na raspoložbu strankama, a držimo da bi prihvaćanjem ovog amandmana zadrijela i u ostala zakonodavna područja kojim se reguliraju slobodno raspolaganje vlasništvom.
U ime kluba poštovani zastupnik Demetlika.
Kad su, nisu nam prihvaćena ni amandman jedan i tri, ovaj amandman stvarno onda nema ni smisla. Međutim, želim opet napomenuti da ovim zakonom, usudit ću se reći nakon '47. godine provodi se na tiho jedna mala nacionalizacija jer vi ovim zakonom oduzimate pravo vlasništva. Konkretno jedinicama lokalne samouprave i fizičkim osobama. Vodite računa, budimo živi i zdravi pa ćemo vidjeti šta će se desiti upravo na temelju ovih članaka na koje smo dali amandmane u budućnosti u provođenju ovoga zakona. Tražim glasanje.
I amandman broj šest istog kluba zastupnika.
Amandman šest se također ne prihvaća iz istih razloga, sličnih razloga kao i amandman broj dva, radi se o zamjeni raspodjele prihoda od ostvarenog zemljišta samo se ovdje radi o kampovima.
U ime kluba poštovani zastupnik Demetlika.
Evo, praktički i ovaj amandman bi bio izostao da ste prihvatili iz rasprave da se izjednači zemljište u turističkim naseljima i zemljište u autokampovima. Čak ste i raspodjelu prihoda po tome odvojili i u ovom drugom dijelu, znači od prihoda od autokampova predlažete da 30% ulazi u proračun RH. Znači, oduzeli ste jedinicama lokalne samouprave, smanjili ste na 20 tj. na 10 za županije, a povećali 30% za države i fondu za turizam 40%. Smatramo da 30% državi su nepotrebna jer država ostvaruje od tih tvrtki porez na dobit, PDV na potrošnju, znači ima ostale prihode, a ovim prijedlogom oduzimate pravo jedinicama lokalne samouprave na izvorne prihode na njihovom području i s njihovih prirodnih resursa koje moraju održavati, ulagati u infrastrukturu i dalje graditi novu infrastrukturu, a smanjujete im praktički mogućnost, a dodjeljuju se novci državi i fondu za turizam. I zato i za to isto tražim glasanje i izražavam nezadovoljstvo što niste prihvatili niti jedan od ovih prijedloga i amandmana.
Hvala lijepa. Time smo završili sa ovim prijedlogom zakona i sad prelazimo na amandmane na Konačni prijedlog Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu, P.Z. broj 805. Amandmane je podnio Klub GLAS-a. Najprije molim izjašnjavanje o amandmanu broj jedan.
Amandman Kluba zastupnika GLAS-a, broj jedan se ne prihvaća, kojim se ukratko traži se izmjena sa predloženih 3 godine na 1 godinu. Budući se ovaj zakon odnosi na strogo ograničeni broj kampova i nekretnina na kojima su već postojeći i zasnovani nekakvi odnosi i uredba koja će slijediti nakon ovoga mislim da nije realno u svakoj godini jer omogućiti mijenjanje cijene što bi moglo utjecati na dodatne investicije moramo razmišljati da kako može ići na gore, može ići i promjena vrijednosti i na dole, pa bi se opet otvarala mogućnost manjih prihoda.
U ime kluba poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Tražit ćemo naravno izjašnjavanje o ovom amandmanu. Jučer rasprava koja je bila o ovom prijedlogu zakona, sudjelovala su 3 kluba. Dakle nije to bio onaj zakon koji je izazvao veliku, veliku zainteresiranost, ali je zakon koji će zasigurno dovesti do velikih promjena u nekim promišljanjima. Ja sam vam i u raspravi govorila o tome da ovim zakonom je zapravo, vrlo specijalan zakon jer vi preuzimate odgovornost na ministarstva za niz stvari koje se inače rade u nekim drugim resorima. Dakle, ne samo u temi vlasništva, u temi prostornog planiranja i u svim drugim. Zbog toga me čudi vaše neprihvaćanje ovoga amandmana iz jednostavnog razloga što je vaše obrazloženje točno ono što treba biti. Dakle, cijena zemljišta u zemlji kao što smo mi i u situaciji u svijetu kao što je sad jer vrlo promjenjiva i ona može biti dakle promjenjiva ići u korist i država, ali ići i u korist pojedinih tvrtki. Mi mislimo da trebamo voditi računa o svemu, ne vidimo razloga da se jedanput godišnje u Vladu, dakle uredba se može složiti na način da jedanput godišnje Vlada samo definira kriterije od-do iz jednostavnog razloga, da ne bi bila oštećena država. Ali, jednako tako vi morate štititi i neke investitore i investicije. Ja sam sigurna da kad krene ovaj zakon u primjenu, onda ćete tek vidjeti razmjere koliko je od njega teško ili jednostavno primjenjivati, ali sigurna sam da će se u neko vrijeme doći i sa, sami će doći predlagatelj s ovakvim prijedlogom jer će vidjeti, drugo je da imate stabilne cijene zemljišta, ali mi nemamo stabilne cijene zemljišta i ne bi trebala biti oštećena država, ali ne bi trebala država biti i neprijatelj ulagačima.
Tražite glasovanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Drugi amandman je također, Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite.
Pa budući da ni ovaj amandman drugi se ne prihvaća, također, se traži izmjena omjera kojim se prihodi odnosno od eventualne zakupnine i kupoprodaje mijenja u odnosno jedinici samouprave, mislim da smo to već dodatno obrazložili, radi se o činjenici da smatramo da predlagatelj smatra da je ovakav omjer pravičan i da odgovara dosadašnjoj kontribuciji svih aktera u ovim problematici.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, odmah u startu tražim glasanje da ne zaboravim jer mi se desilo da sam par puta zaboravila. O čemu je konkretno riječ? Hajdemo malo u ovom vremenu koje imam da objasnim. Dakle, prostor je na području jedinice lokalne samouprave, taj prostor gdje se nalazi ili kamp ili se nalazi turistička zona. Jedinice lokalne samouprave je ta koja će popraviti cestu koja će doći do tamo, koja će održavati javnu raspravu koja će doći do tamo, koja u krajnjoj liniji ima problem otpada. Dakle jedinica, najveći teret kad je riječ o prostoru, o korištenju prostora, o posljedicama rada ili nerada te turističke zone, odnosno, turistička zona je i kamp, ali i ono gdje se nalaze i hoteli ima i jedinica lokalne samouprave. Prema tome, mi apsolutno smatramo da najviše sredstava treba ići jedinici lokalne samouprave jer se to dešava baš tamo. Nešto manje, dakle vrlo značajno manji postotak je županiji odnosno dakle u županijama je u principu riječ iz jednostavnog razloga što je tu nekakav odnos, možete imati županijsku cestu, a ono što treba imati država, država treba imati dio koji ide za daljnje ulaganje, za razvoj turizma i sve ostalo, ali najveći teret snosi jedinica lokalne samouprave. Teret kad te turističke zone i ne rade. Dakle mi smo imali i ratno područje kad nama pojedine turističke zone nisu radile. Tad je trebalo održavati cestu, trebalo je sve to. Prema tome, ako je teret najviše na njima, onda najviše sredstava trebaju dobiti oni. To ako želimo zaista stvarnu decentralizaciju ove države provesti, onda je ovo jedan od načina na koju možete provesti jer ne možete provesti papirnato decentralizaciju formalnu, morate provesti to i financijsku.
Hvala lijepo. 3. amandman istog kluba.
Ni ovaj amandman se ne prihvaća. Ovim se ukratko, traži se samo smanjenje odnosno da se ovaj dopusti nekakav benefit kampovima u kontinentalnim županijama i otocima. I dalje smatramo da je predloženi model dobar, da će uravnotežiti razvoj gospodarske djelatnosti koja je vrlo bitna za hrvatski gospodarstvo.
U ime kluba poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Tražim glasanje o ovom našem amandmanu. Mi smatramo da predloženi model nije dobar. Dakle u tom predloženom modelu je dobro i to smo vas i pohvalili u onom dijelu gdje vi dajete za nekog tko ima kamp 5 zvjezdica, odnosno kad imate 5 zvjezdica i kad imate 4 zvjezdice, zaista da se pokaže, vi ste ulagali, mi ćemo vam smanjiti ono što je. To je zapravo poticaj da vi nekog potaknete da on ulaže, da to što je ulagao više će u ovom dijelu platiti manje. To je stvarni poticaj. A ovo što ste predložili, dakle mi imamo 7 jadranskih županija, pa onda vidi čuda, Istarska i Primorsko-goranska ima jedan koeficijent, a ovi preostalih drugih kao imaju različite koeficijente. Ma to je čisto politikantstvo, to nije zapravo dobra priča. Mi se apsolutno slažemo za kampove koji se nalaze na kontinentu dajte koeficijent manji jer ih ima relativno, dakle teže ih je puniti i sve ostalo. Jednako tako na otocima, da bi ovaj došao na otok, on poprilično treba, ima poprilična davanja da bi uopće došao, pogotovo na ove daleke otoke, ali ovo nije prava priča, dakle vi kad nekome kažete ulaži pa ćemo ti mi smanjiti, dapače. Ali ovo po teritoriju, imate točno jedno mjesto, granicu između Primorsko-goranske županije i Ličko-senjske. Ovaj koji je u Primorsko-goranskoj neće, a ovaj koji je 500 m dalje će imati nešto drugo. Zašto? Bespotrebno. Glasanje molim.
Hvala lijepo. Time smo završili izjašnjavanje o amandmanima. Prelazimo na: Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, drugo čitanje, P.Z.E. 835; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandman se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana državna tajnica u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, Dunja Magaš, izvolite.