Poslanici, molim da zauzmete mjesta. Gosti, molim vas da zauzmete vaša mjesta. gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 21. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Molim prisutne da ugase ton na mobitelu. Pored poslanika na sjednicu su pozvani: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući Predsjedništva BiH gospodin Beriz Belkić je juče obavijestio da Predsjedništvo je danas službeno odsutno, putuju u Brisel, tako da nisu u mogućnosti, iz objektivnih razloga članovi Predsjedništva da prisustvuju današnjoj sjednici. Na sjednicu su pozvani predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, predstavnik OHR- a, predstavnik OSCE-a, predstavnik Evropske Unije i predstavnici ambasada. Prema izvještaju Službe sjednici prisustvuje 40 od 42 poslanika. 27 poslanika iz Federacije BiH i 13 poslanika iz Republike Srpske. Prema tome, postoje uslovi za današnju sjednicu. Gospodo poslanici, uz poziv za sjednicu dobili ste prijedlog dnevnog reda. Primijetili ste da je došlo do promjene redosljeda uobičajenog a to je, da uobičajena tačka 2. Poslanička pitanja i odgovori je, tačka 3. Tačka 2. jeste Izvještaj o radu Savjeta ministara. Ovo je učinjeno, promjena rasporeda je učinjena na zahtjev predsjedavajućeg Savjeta ministara, uzimajući u ozbzir obaveze koje slijede za predsjedavajućeg i neke članove Savjeta ministara poslije podnošenja izvještaja. U skladu sa zaključkom sa prošle sjednice Proširenog kolegija, u dnevni red ove sjednice bile su stavljene tačke od 4 do 10 onog prvog poziva, pod uslovom ukoliko budu blagovremeno dostavljeni izvještaji. Kako komisije za usaglašavanje nisu još završile posao, sa dnevnog reda skinute su, sa prijedloga dnevnog reda skinute su tačke 4,6. i 8. Također, sa prijedloga dnevngo reda skinuta je i 15. tačka iz razloga što Komisija za finansije i Budžet nije uspjela da završi ipripremi izvještaj,završi posao i pripremi izvještaj o razmatranju izvještaja o izvršenoj reviziji. Dakle, gospodo poslanici u pitanju su objektivni problemi. Na sjednici Kolegija usaglašen je dnevni red koji ste vi dobili, koji je pred vama. Prije rasprave o dnevnom redu, dužnost mi je da vas upoznam da je Prošireni kolegij na jučerašnjoj 2 sjednici razmatrao inicijative za izmjene i dopune Poslovnika Predstavničkgo doma. Zaključeno je, podsjećam, da smo na prošloj sjednici imali zaključak, da taj problem stavimo pred prvu narednu sjednicu Proširenog kolegija. Prošireni kolegij je jučer zaključio da se pozovu poslanički klubovi, odnosno poslanici da do 15. aprila dostave Kolegiju konkretne prijedloge izmjena ili dopuna određenih dijelova poslovnika. Nakon tog roka, formiraće se, zavisno od dogovora Kolegija, ali to je poslovnička mogućnost, formirat će se komisija ili radna grupa koja će sumirati sve te prijedloge i pripremiti prijedlog izmjene i dopune Poslvonika, naravno ako do toga dođe, ako sva ta procedura prođe izjasniti Dom. Gospodo poslanici, sada prelazimo na raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Dobili ste prijedlog dnevnog reda. Mislim da nema potrebe da čitam prijedlog. Izvolite. Niko se ne javlja za riječ. Gospodo poslanici pred vama je dnevni red, koji ima 14 tačaka. Stavljam na glasanje. Ko je za predloženi dnevni red? Hvala. Konstatujem da je dnevni red usvojen jednoglasno. 40 za od 40 prisutnih. Nema potrebe da glasamo ko je protiv ili ko je suzdržan, jer 40 je prisutnih. U redu. Konstatujem da je za 21. sjednicu usvojen sljedeći dnevni red. Moram pročitati radi službenog zapisnika. 1. Usvajanje zapisnika sa 20. sjednice Predstavničkgo doma; 2. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za period od 22.2.2001.godine do 14.2.2001.godine; 3. Poslanička pitanja i odgovori; 4. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o prvobranilaštvu; 5. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u BiH; 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zakona o statistici; 7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o izvještaju Komisije za ljudska prava, imigraciju,izbjeglice i azil o posjetama jednom broju opština; 8. Prijedlog zakona o upotrebii zaštiti znaka Crvenog krsta/križa i naziva društva Crvenog krsta/križa BiH – drugo čitanje; 9. Prijedlog zakona o društvu Crvenog krsta/križa BiH – prvo čitanje; 10. Prijedlog zakona o upravnom postupku – prvo čitanje; 11. Prijedlog zakona o praznicima BiH – predlagač Dom naroda – prvo čitanje; 12. Imenovanje članova u komisije Predstavničkog doma, u Komisiju za spoljne poslove i u Komisiju za ostvarivanje ravnopravnosti polova; 13. Imenovanje člana u parlamentarnu delegaciju BiH pri Savjetu Evrope, umjesto poslanika Medihe Filipović, koja je ambasador u Švedskoj; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Aneksa ugovora o određivanju graničnih prijelaza između BiH i Republike Hrvatske b) Projektno-kreditnog sistema, Projekat razvoja stočarstva i ruralnog finansiranja između BiH i Međunarodnog fonda za razvoj. 3 Gospodo poslanici, prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Usvajanje zapisnika sa 20. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Da li ima primjedbi. Izvolite. Gospodin Boro Bjelobrk.
Pod drugom tačkom poslanička pitanja i odgovori ... itd. relativno dobro je prenešena moja diskusija. Međutim, nije onaj ključni dio u kome sam insistirao da se tekst pitanja kako su ga napravile stručne službe naprvi vjerodostojnim saglasno svim onim pitanjima koja su stvarno i pokrenuta. U tom smislu sam dao nekoliko primjera, da su, da je postojeći tekst, postojeći pregled nepotpun. Insistiram da to uđe i u zapsinik i da bude, takođe obaveza rukovodstva iz Skupštine da to obezbijedi za konačan ...
Dobro, hvala. Izvolite, gospodin Vukić.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja ću se osvrnuti na zapisnik iz dva puta. Prvo, moram reći da ga nisam dobio, pokušao sam ga od kolega oko mene dobiti niko ga nema i ja dozvoljavam da sam možda i ja previdio, ali mislim da se to nekoliko puta dešava da nemam zapisnik i da mogu o njegu diskutirati. Nije toliko bitno. Bitnije je ovo drugo. Ja sam u svojoj dikusiji o zakonu o prijenosu regulatoru i operateru, konstatirao jednu činjenicu koja mora biti zapisnički konstatirana. Znači, taj zakon je pod snažnim autoritetom međunrodne zajednice. Određena skupina dužnosnika prihvatila, verificirala i stavila nama u proceduru po članku 105. U toj skupini dužnosnika nije bio ni jedan Hrvat. Ja sam bio jedan od onih koji je učestvovao u pripremi tog zakona. Ja se pitam što bi se desilo da jedan tako bitan zakon dođe u proceduru a da predstavnici druga dva naroda nisu u njemu učestvovali bar kod tog konačnog usuglašavanja. Mislim da se ovakve greške ne smiju dešavati a posebno da se zapsinički to ne konstatira. Za mene je vrlo bitno, radi se o bitnom zakonu a mi smo kao zastupnici HDZ BiH ovdje glasovali za taj zakon.
Dobro, hvala. Idemo dalje. Ako se niko ne javlja za riječ treba da se izjasnimo o diskusiji, odnosno zahtjevu gospodina Bore Bjelobrka i zahtjevu gospodina Vukića. Ko je zato da prihvatimo zahtjev gospodina Bjelobrka, da uđe u zapisnik? Ko je protiv? Uzdržan niko. Konstatujem jednoglasno. Molim vas zahtjev gospodona Vukića, ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je suzdržan? niko. Konstatujem jednoglasno. Prema tome, sada imamo dopunjen zapisnik. 4 Stavljam na glasanje zapisnik. Ko je za usvajanje zapisnika? Hvala. Ko je protiv? Ko je suzdržan? Niko. Konstatujem da je Zapisnik jednoglasno usvojen 39 za. Prelazimo gospodo poslanici na 2.tačku dnevnog reda. Ad.2. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za period od 22. februara 2001. do 14. februara 2002.godine Gospodo poslanici, dobili ste materijal. Ovaj put smo tražili da nam se ispred Savjeta ministara blagovremeno pošalje materijal što je i učinjeno, tako da su poslanici mogli danas da se pripreme za rasprvu, što će, naravno predsjedavajući Savjeta ministara i ministri osjetiti tokom rasprave. Pozivam predsjedavajućeg Svjeta ministara da podnese uvodno izlaganje povodom izvještaja o radu Savjeta ministara.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi poslanici – zastupnici, cijenjeni gosti, na današnjem zasjedanju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine pred vama je izvještaj o radu Vijeća ministara za period 22.2.2001. do 14.02.2002. godine što je obaveza Vijeća ministara da jednom godišnje podnosi izvještaj o svom radu Parlamentarnoj skupštini. U ime Vijeća ministara i u svoje lično ima želim prije svega da vam se zahvalim na podršci i saradnji koju je Vijeće ministara imalo od Parlamentrne skupštine, posebno od ovog doma u toku izvještajnog perioda i to kako pod predsjedavanjem akademika prof.dr. Božidara Matića, tako i u posljednjem osmomjesečnom periodu za vrijeme kojeg sam predsjedavao Vijećem ministara. Slobodan sam reći da je u ovom izvještajnom periodu značajno podignut stepen saradnje i koordinacije, ne samo na relaciji Vijeće ministara s jedne strane i Parlamentrne skupštine BiH, već i u odnosima sa Predsjedništvom BiH, vladama oba entiteta, kao i predstavnicima međunarodne zajednice u BiH. Mi očekujemo da uspostavimo jedan trend koji će ići dalje uzlaznom putanjom. Unutar samog Vijeća ministara uspostavljen je visok stepen međusobne saradnje, što se odrazilo i na dobru saradnju između ministarstva i institucija kao i tijela Vijeća ministara a zasluga za ovakav način rada koji je sada prihvaćen kao standard u radu Vijeća ministara pripada svim ministrima i njihovim zamjenicima, mada se kvalitet ne mjeri kvantitetom. Ovom prilikom ću reći nekoliko činjenica koje govore, čisto kao ilustracija, o obimu urađenog posla u proteklih nekoliko dana. Sve brojke su višestruko veće u odnosu na bilo koji prethodni period. U ovom izvještajnom periodu Vijeće ministara je održalo 55 redovnih sjednica, 44 vanredne, dvije radno konsultativne, na kojima su razmatrana pitanja iz djelokruga rada Vijeća ministara, a na sjednicama je razmatreno 1.402 tačke dnevnog reda i po istima su donešene odgovarajuće odluke i zaključci. 5 Vijeće ministara u ovom periodu utvrdilo, u parlamentarnu proceduru dostavilo 62 prijedloga zakona od čega je Parlamentarna skupština u oba doma usvojila 25 zakona. U različitim fazama parlamentarne procedure nalazi se 31 zakon i očekujemo da će ovi zakoni uskoro biti usvojeni. Nažalost u parlamentarnoj proceduri je odbijeno i 6 zakona, či je predlagač bilo Vijeće ministara. Vijeće je razmotrilo i šest zakona koji se nalaze u postupku usaglašavanja u Vijeću ministara i biće uskoro upućeno u parlamentarnu proceduru. Donesene su 123 odluke iz raznih oblasti djelokruga rada Vijeća ministara, 17 podzakonskih akata, uglavnom iz oblasti carinske politike i razmotrene su i suvojene 143 različite informacije i 34 izvještaja. Vijeće ministara je, također, angažovalo se u aktivnsotima koje nisu bile direktno predviđene programom rada, ali proizilazi iz djelokruga rada, nadležnsoti rada rada ministrstva i Vijeća ministara i koje su bile odgovorne izazovu trenutka u kome smo se našli. Ja ću nabrojati samo neke od tih aktivnosti. Ustanovljen je koordinacioni tim za ekonomski razvoj i evropske integracije u čijem radu učestvuju odgovarajući članovi Vijeća ministara i entitetski premijeri a po potrebi su se u njegov rad uključuje i resorni entitetski ministri. Cilj ustanovljavanja ovakvog oblika rada i harmonizacija aktivnosti na nivou države BiH i entiteta po svim pitanjima koja su od značaja za uspostavljanje jedinstvenog ekonomskog prostora u BiH kao i baznog preduslova za brži ekonomski razvoj, te neophodnu koordinaciju po pitanju ispunjavanja iz Rod-map ili mape puta, za pristupanje BiH evropskim integracijama. Do sada je održano pet sastanaka ovog tima, na kojima su razmatrana brojna pitanja značajna za ekonomski razvoj naše zemlje. Predstavnici međunarodnih finansijskih organizacija i nekih institucija su učestvovale na nekim od sastanaka Koordinacionog tima. Rezultat ovakvog rada su evidentni, mada sve to, također, ukazuje i na institucionalnu nedorečenost u kojoj danas moramo da djelujemo. Zatim, uspostavljen je stalni oblik partnerskog rada sa Uredom visokog predstavnika u BiH u formi nečega što seuslovno rečeno naziva konsultativni partnerski forum u kojem su domaćin naizmjenično Vijeće ministara BiH i Ured visokog predstavnika i do sada su održana tri sastanka oficijelna navedenog foruma. Na ovim sastancima kada se razmatraju pitanja iz nadležnosti entiteta, takođe učestvuju i premijeri oba entiteta. Napravljen je značajan iskorak u promjeni odnosa sa međunarodnom zajednicom u BiH koji se ogleda, ne samo uspostavljanju konsultativnog partnerskog foruma, koji je postao nezaobilazan način rada, već i o međusobnoj koordinaciji držvnih i entitetskih organa i međunarodne zajednice u BiH. U budućnosti na bazi ovih iskustava sve se više moramo okrenuti sadržinskom a ne samo formalnom partnerstvu, pri čemu ovdje treba reći da je iza nas faza kroz koju se moralo proći. Naš uspjeh je što smo polako stvorili jedan novi kvalitet u odnosima sa međunarodnom zajednicom. Mislim da je taj kvalitet vidljiv na kraju ovog izvještajnog perioda. Vijeće ministara se, također, značajno angažovalo na uspostavljanju i obezbjeđivanju bazičnih uslova za rad zajedničkog koordinacionog tima, za praćenje realizacije plana aktivnosti institucija BiH i entiteta u sprečavanju terorističkih aktivnosti i djelovanja. Ovaj tim je redovno podnosio Vijeću ministara informacije o praćenju realizacije plana aktivnosti. Upravo zahvaljujući angažmanu ovog tima, u koordinaciji entitetskim vlastima BiH se u pozitivnom pravcu svrstala u grupu država koje su u stanju imati otvorene ali ne i porozne granice i ove aktivnosti su pokazale da nedostatak adekvatnih državnih institucija se u budućnosti mora prilaziti sa novim i hrabrijim iskoracima. Ovom prilikommislim da je svakako potrebno naglasiti još uvijek prisutne određene prepreke u radu Vijeću ministara koje 6 se vode, prije svega, u nedovoljnom definisanju nadležnostima Vijeća ministara i ministarstva u važećim zakonu o Vijeću ministara. Prevazilaženjem navedene situacije veoma je važan zadatak na kojem će Vijeće ministara i ministarstvo u saradnji sa Predsjedništvom i Parlamentrnom skupštinom, nadam se, raditi intenzivno i u narednom periodu. Dame i gospodo, želim da ukažem na to da je Vijeće ministara se rukovodilo sa tri naša glavna prioriteta, koja će se u konačnici i trebalo bi u konačnici da se stvore pretpostavke za jači ekonomski razvoj, to je prije svega vladavina prava, zatim, jačanje institucija i pod tri ekonomske reforme. Ovo jedan dva i tri nije red naših prioriteta sa stanovišta onoga šta bi mi voljeli. Ovo je red naših prioriteta sa stanovišta onoga puta kojim moramo ići. Naš cilj su ekonomske reforme i bolji život. Međutim, mi ne možemo poći od ekonomskih reformi, a da prije toga nemamo dovoljno jake izgrađene institucije, ne možemo ući u jačanje izgradnje institucija bez da vladavina prava bude fazni temelj na kojem se grade institucije ide u ekonomske reforme. Dakle, vladavina prava je, apsolutno neophodan preduslov za svako uspješno društvo, zato smo mi kao Vijeće ministara željeli uspostaviti i pomoći uspostavi državne službe koja će obavljati državne poslove profesionalno, efikasno, nepristrasno, transparentno i rukovoditi se interesom države. Za to je veoma značajno donošenje zakona o državnoj službi koji se trenutno nalazi u parlamentarnoj proceduri kao i zakona kojim će se upotpuniti pravosudni sistem na nivou države BiH. Želim posebno da vam ukažem pažnju ovom prilikom na zakon o državnoj službi koji je neophodan preduslov da se u formi u kojoj je Vijeće ministara predložilo usaglasi i usvoji kao nešto bez čega ne možemo govoriti o ispunjavanju Rod-map ili mape puta i zato još jednom ovom prilikom podnosim ovaj godišnji izvještaj da ukažem na važnost tog zakona u formi na principima za koje smo se zalagali. Mislim da efikasnost javne administracije i smanjivanja svih oblika korupcije od ogromnog značaja za uklanjanje prepreka na koje nailaze poslovni ljudi i uprvo je zato nedavno prezentiran akcioni plan za borbu protiv korupcije. I ako je ona značajno smanjenja crna ekonomija i u vezi s tim prisustvo nelojalne konkurencije problem su kako za strane investitore, tako i značajniji razvoj bosanskohercegovačkih poslovnih potencijala, upravo ova pitanja. Istina, nepotpuni podaci, ali dosta precizni govore da samo oko 8% slučajeva privrednog kriminala završi izricanjem kazni. Materijalne štete u BiH nastale privrednimkriminalom u prošloj godini se procjenjujuna oko 40 miliona maraka. Nažalost, sasvim je sigurno da su one desetostruko veće od ove procjene jer, hajde nazovimo to ne postoje veliki i mali kriminalci, uslovno rečeno veliki kriminalci, uglavnom nisu u zatvorima onoliko koliko su u novinama i u novinama su često uspješni poslovni ljudi. Nažalost, Vijeće ministara je preuzelo odlučne mjere kako bi drastično smanjili uticaj ekonomije na, crne ekonomije na razvoj zemlje i akcioni plan za borbu protiv korupcije i uprvo dio toga. Međutim, mi, upravo, iz činjenice da imam potpuno, sasvim prirodno odvojenu zakonodavnu i sudsku vlast, ovomprilikom ne želim ništa da govorim o onome što se očekuje u reformi pravosuđa, jer to nije posao izvršne vlasti, to jeste u velikoj mjeri posao zakonodavne vlasti, ali u najvećoj mjeri u ovom trenutku to je u rukama međunarodne zajednice. Upravo je to razlog zašto smo mi pozivali i očekujemo od visokog predstavnika da u okviru svojih ovlasti inicira aktivno i radikalno reforme koje su neophodne u pravosuđu, da bi se došlo u jednu sasvim drugačiju situaciju, koja će namomogućiti da ovo bude zemlja interesantna stranim ulagačima a interesantna je i domaćim. Inače, kad sam krenuo da govorim o ekonomskim parametrima,hoću da kažem da je uvođenje trezorskog sistema poslovanja u ovom periodu dovedeno do kraja. Mi očekujemo da 7 ovaj sistem eliminiše mnoge prostore za nepotrebne aktivnosti, sumljive aktivnosti i da poveća povjerenje o raspolaganju javnim prihodima. Također, značajno je jačanje Državne granične službe i to bitno umanjuje mogućnost sive ekonomije, napredak u tom domenu je veliki. Mi često govorimo o tome da je danas naša granica pokrivena, ne više sa 10 nego sa 90% pokrivena Državnom graničnom službom i ako smo svjesni činjenice da je pokrivenost granice digitalna kategorija, 10 i 90 je često isto, jer ostaje prostor kroz koji se može proći i zato je vrlo bitno da u ovom periodu okončamo taj proces provođenja i dovođenja granične službe na 100% naših granica, jer je tojedini način da one budu u funkciji jačanja stabilnosti ove zemlje i stabilnosti ekonomskih pretpostavki za dalji razvoj. Inače, najnovije studije Svjetske banke i MMF-a nedvosmisleno ukazuju da nedostatak institucija je bitna kočnica i glavna kočnica daljem ekonomskom razvoju. Ja sam svjestan da je ovdje riječ o dosta osjetljivim pitanjima koja zadiru u prirodu mirovngo sporazuma, međutim, želim jasno reći da bosanskohercegovačko društvo će morati i to naše iskustvo pokazuje postići jedan konsenzus oko toga, da li mi želimo slabu državu, uzkoju neminovnoide slab životni standard ili želimo ne jaku držvu, nego optimalnu državu koja će poboljšati ekonomsko stanje svih nas. Naše je opredjeljenje da se krene drugim putem i to smo očigledno otvorili kao proces. Pošto je stepen siromaštva u BiH sve veći, posebno se nameću nezaposlenim i penzionerima i izbjeglim i ostalim žrtvama ratnog sukoba kao problem. Mi želimo da budemo ljudi koji od toga ne okrećemo glavu i taj problem tretiramo kao nešto sa čim se želimo ozbiljno i sistematski uhvatiti u koštac. Uprvo, zato prvi put u istoriji ove zemlje smo pristupili izradi sveobuhvatne ... strategije ekonomskog razvoja, či je akcenat će biti na borbi protiv siromaštva i uspostavi efikasnijeg sistema socijalne zaštite. Inače, tokom nedavnih i ne samo nedavnih posjeta i to prije svega vodećim zamljama prisutnim u Vijeću za implementaciju mira, kao i našim susjedima, mogu reći da sam se dovoljno uvjerio da BiH ima jake i pouzdane prijatelje. Veliki interes međunarodne zajednice za dalji napredak ... našoj zemlji i dalje smo održali. On je manji ali je prisutan, ali mi smo ga održali. Prijetila je opasnost da taj interes se, praktično, izgubi i očekujemo da će Visoki predstavnik i druge agencije pojačati aktivnost na realizaciji odredbi Mirovngo sporazuma. Posebno uspješnim želim ocijeniti napredak kojeg bilježimo u približavanju evropskih integracija. Utvrđivanje teksta Prijedloga izbornog zakona kojeg je ovaj parlament usvojio ljetos i njegovo usvajanje je, svakako, jedan od značajnih uspjeha, uprvo zahvaljujući usvajanjem tog zakona, naša zemlja se nalazi, praktično pred prijemom u Vijeće Evrope, što će značajno doprinijeti poboljšanju ugleda naše zemlje i doprinijeti privlačenju direktnih stranih investitora u BiH. U ovoj godini mi očekujemo početak pregovora sa evropskom komisijom o izradi studije izvodljivosti. Naša domaća valuta je čvrsto vezana za novu evropsku valutu euro i približavanje Evropskoj Uniji i dalje je važan prioritet i podrška stabilnosti naše zemlje. Cijenimo da će poseban indikator za veći stepen političke stabilnosti pa tako i ekonomske predstavljati uspjeh u vezi sa povratkom izbjeglica. Povratak izbjeglica nije samo pitanje pravde, nego je i pitanje ekonomskog razvoja. Rezultat na ovom planu su, uz sve prepreke koje postoje, ipak, bolji, samo da vas podsjetim da u odnosu na 2000.godinu, rezultat u povratku imovine su skoro udvostručeni sa 21% u 2000.godini, na 39% u 2001. Podsjećam vas, uslov za prijem u Evrope dostizanjem granice od 50%. Ta granica je sada realna i ovim tempom ona se može ubrzati. Posebno mislim da je bitno istaći činjenicu da se po prvi put procenti povratka u oba entiteta imaju, da tako kažem, pozitivan trend 55% u Federaciji i 45% u RS. Mislim da će veći stepen povratka imovine izbjeglica pratiti i veći obim stranih ulaganja, jer slobodno možemo reći da, što ubrzamo više povratak, izbjeglice što više 8 ubrzamo proces davanja ljudima ono što je njihovo, da će to biti direktno proporcionalno stranim ulaganjima koji će dolaziti u ovu zemlju. Izgradnja jedinstvenog ekonomskog prostora je,važan prioritet i mogu konstatovati da je Vijeće ministara nedavno utvrdilo jedinstveni zakon o energetskoj politici, koji će udariti temelj sličnim zakonima iz drugih oblasti. Svjesni smo hitne neophodnosti i reorganizovanja poreske politike, kako bi se poslovno okruženje učinilo što efikasnijim. Uvođenjem poreza na dodatnu vrijednost na čemu se intenzivno radi, uprostit ćemo složen sistem koji imamo sada i doprinijeti jačanju jedinstvenog ekonomskog prostora. Posebna prednost naše zemlje, to je ocijenjeno od strane relevantnih međunarodnih institucija i stranih investitora je u liberalnoj spoljnotrgovinskoj politici. Imamo liberalan režim uvoza sa najnižim tarifama u regiji. Sa Slovenijom, Hrvatskom, Makedonijom i Jugloslavijom već imamo zaključene sporazume o slobodnoj trgovini, a u pregovorima smo sa Turskom i Rumunijom oko zaključivanja sličnih aranžmana. Cilj ovih sporazuma je prevazilaženje veličine domaćeg tržišta i otvaranje mogućnosti mnogo većeg tržišta za domaće poslovne ljude i za sve investitore koji dolaze u našu zemlju. Posebni preferencijalni režimi su dogovoreni sa Evropskom unijom i SAD koji, također, predstavljaju veliku mogućnost stranim investitorima, koji započinju ulaganje u našoj zemlji. U ovom periodu započete su i aktivnosti na definiranju projekta izgradnje koridora PC. Na ovaj način nadamo se da ćemo unaprijediti našu infrastrukturu i povećati stepen povezanosti sa ostatkom Evrope,što je bitna pretpostavka za stvaranje povoljnijeg okruženja za strana ulaganja. Bankarski sektor je, u ovoj godini znatno ojačao i pored makroekonomske stabilnosti, cijenimo da je ovo možda najvažniji rezultat reformi koje provodimo, što potvrđuje i tranzicijski izvještaj Evropske banke za obnovu i razvoj za prošlu godinu. U pozitivnim postignućima ovog mandata Vijeća ministara, treba ubrojati i posebno naglasiti početak realizacije onoga što kolokvijalno nazivamo CIPS projekat. Nakon usvajanja paketa odgovarajućih zakona u ovoj skupštini. Provedba ovog paketa će omogućiti da građani BiH se susreću sa manje podozrivosti od strane domaćih graničnih službenika zemalja u koje putuju a u perspektivi sa sve manje formulara koje danas moramo popunjavati da bismo putovali i u perspektivi za ukidanje onoga što se, uslovno, danas rečeno nazivaju šengenske vize. Ja se još jednom želim zahvaliti, inače, na vašoj dosadašnjoj podršci i pozvati vas da zajedno u narednim mjesecima, ovo što je ostalo malo do izbora do 5. oktobra kada očekujemo da ćemo imati naveče preliminarne rezultate a sutra i stvarne, da vas pozovemo da zajedno i u narednim mjesecima se angažujemo da povećamo brzinu reformi, jer postoji realna opasnost da u narednih šest mjeseci se to uspori kao dio predizborne aktivnosti. Ja želim samo sa ove govornice reći da ćemo mi učiniti sve kao Vijeće ministara, nadam se i ubuduće da se okrenemo ovim stvarima a da političke debate ostavimo za tamo gdje se političke debate vode. Inače, potrošeno je dosta vremena da se dijagnosticira stanje u mnogim oblastima i mislimo da imamo dovoljno znanja u prirodi problema koji opterećuju BiH. Na kraju, dame i gospodo, želim da kažem da možemo sa sigurnošću reći da je naša zemlja, kako neki kažu, ireverzibilno ili što kažu nezaustvljivo i ne promjenjivo usmjerena ka tome da postane akter prestojećih evropskih integracija. Od ovih i budućih BH vlasti, bez obzira ko ih bude formirao će samo zavisiti brzina tog procesa. Ovaj proces se više neće moći 9 zaustviti i neće mu se moći promijeniti tok. Mi smatramo da je u ovih godinu dana stvoren temelj za tako nešto. Od tri strateška problema, koja su bila otvorena posljednje dekade, pitanje države, pitanje granica i pitanje institucija, mi slobodno možemo reći da su dva problema apsolvirana, okončana i da su iza nas. Bosna i Hercegovina definitivno jest, to je jasno i svima nama a i cijelom svijetu da BiH jeste država, njene granice su prestale biti upitne na bilo kom ozbiljnom mjestu. Pred nama je još uvijek otvoreno ovo treće pitanje izgradnje i jačanje institucija i posljednjih nekoliko velikih izazova sa kojima smo bili suočeni su razriješili, zaista, stratešku dilemu. Pokazali smo da je BiH ipak postala u ime države a ne više naziv neke teritorije. Saradnja sa susjedima i način međunarodnim aktivnostima su učinile više stabilizirajućim faktorom u regionu, nego predmetom onovih potencijalnih sukoba. Tragični teroristički akti iz 11.9. prošle godine su pokazali da je naša zemlja postala dio globalnih i regionalnih rješenja, a ne problema. Za nas je najvažnije da smo sve to radili prije svega sa vrlo jasnom sviješću, želim ovdje to podvući i da to radimo radi sebe samih i uz punu istorijsku i svaku odgovornost, prije svega prema vlastitom narodu i građanima ove zemlje i prema sopstvenoj budućnosti. Sreća je da smo dio velikog svjetskog pokreta i da smo nap ravoj strani, ali svjesni smo da sve to radimo i posebno nas je rukovodilo da sve što radimo radimo prije svega u interesu građana ove zemlje i sva tri njena naroda. Ovo vijeće ministara je bilo okrenuto ka rješavanju nagomilanih problema, pa i onda kad smo bili svjesni nedovršensoti prvnog okvira u kojem radimo. U slučajevima kada su ustavne i zakonske nedorečenosti prijetile daljem produbljavanju mira, mi smo pokušali naći put izgradnje vlastitih institucija umjesto da komentarišemo ili lamentiramo nad problemima i da jedni drugima objašnjavamo šta se sve ne može učiniti. Ja slobodno mogu reći da smo u evropskom državnom katastru definitivno uspjeli upisati jednu ne djeljivu katarstatsku česticu na kojoj piše Bosna i Hercegovina i tamo negdje u obrazloženju dole piše da su i Hrvati i Srbi i Bošnjaci a Bogami i građani ove zemlje svako od njih ponaosob politički vlasnik jedan kroz jedan. Svakoj narednoj vladi ove zemlje i vlastima ove zemlje je ostalo samo da izabere da li će se u toj KČBH grditi zajednički dom kao što smo počeli, nadam se da radimo ili kavez u kojem smo nekada živjeli a živjeli smo u periodu od '92. do '95. u kavezu a i koji će ostati u Evropi. Da li će to biti dom ili kavez, ja mislim da je to jedino što možemo izabrati taj KČ BH stoji. Danas je imidž BiH mislim bitno i pozitivno drugačiji od onog koji nas je pratio u prethodnoj deceniji. Ja vjerujem da će i obnova ovog susjednog nebodera koji smo ovdje započeli po ekonomski samoodrživom principu BOTA ... transfer izgradi, koristi i transformiraj za potrebe državnih institucija i međunarodnih organizacija i otvoren za poslovne firme koje bi to trebale da prave, da će to biti dio nove slike o jačoj i ekonomski privlačnijom BiH. Mislim da sa ponosom možemo konstatovati da u ovom sazivu Vijeća ministara u kojem se evo okončava, bar kad sam ja u pitanju kao predsjedavajući osmomjesečni rad, visoki predstavnik nije nametnuo ni jedan zakon iz našeg domena. Za ovih osam mjeseci ni jedan zakon nije nametnuo visoki predstavnik sve smo uradili mi i ovaj parlament je uradio u mjeri u kojoj je to učinio. Ja se nadam da ćemo tako i dalje nastviti i da će svako od nas dati svoj doprinos efikasnijem radu. Mislim da je to razlog zašto bi nakon potvrđivanja izbora novog saziva Vijeća ministara koje očekujemo u najmanje par dana trebalo, ne samo pokrenuti proces promjene Zakona o Vijeću ministara u cilju njegove bolje funkcionalnosti, već i usaglasiti procedure koje nas danas čine sporijim i neefikasnom zakonodavnoj sferi. Ja mislim da bi u narednom periodu se mogli maloposvetiti usklađivanju naših poslovnika, jer se može vidjeti da u svakodnevnom radu naši poslovnici ovog doma, onog drugog doma i Vijeća ministara otvaraju dosta prostora za nepotrebne nesporazume i usporavaju nas. Mislim da za takvo nešto postoji dobre volje, a postoji i stručnosti da prevaziđemo. 10 Obaveze proistekle iz prijema u Vijeće Evrope nisu samo te koje zahtijevaju poboljšanje našeg dosadašnjeg rada i ponašanja, jer same potrebe ekonomske reforme, očekivanja građana nas tjeraju da u to vjerujemo. Ja, dakle, na kraju, eto vjerujem, da smo ipak stvorili pretpostavke da na ovom putu koji smo izabrali i koji je trasiran da pređemo ipak u neku narednu brzinu. U svakom slučaju najvažnije je da se u rikverc više ne ide i to je pomak i ne tako mali. Ja vam se svima još jednom zahvaljujem na svim, na podršci, na kritikama koje smo imali i na svim rasprvama koje se mogle čuti sa ove govornice. Ja ono što mogu slobodno reći na kraju ovog, ja vjerujem da smo ipak svi postali mnogo zreliji politički za ovu godinu dana i da smo, ipak, na neki način ovaj prostor počeli doživljavati malo više kao prostor či smo zajednički vlasnici, čak i nepsorazumi koje smo imali, normalno je da postoje. Trebamo se navikavati na to, ja vam se zahvaljujem još jednom na svim, baš svim kritikama koje smo ovdje imali. Budite ubijeđeni da su nam i one pomogle. Vjerujem da će ih biti i još. Ja vjerujem da ste znali koliko će nam vaše kritike pomoći, vjerujem da bi odustali od mnogih. Ja vam zato sugerišem, hvala vam najljepša.
Zahvaljujem predsjedavajućem Savjeta ministara gospodinu Zlatku Lagumdžiji i prije nego što krene rijeka kritika, pohvala, upozorenja, htio bih ja da podsjetim poslanike na član 135. Poslovnika. Pročitat ću kratko. Savjet ministara BiH podnosi Domu izvještaj o svom radu najmanje jednom godišnje i to je ovo. Drugo, drugi stav, Dom će razmotriti izvještaj o radu Savjeta ministara BiH u roku od 30 dana od njegovog donošenja i to smo ispoštovali, 30 dana od dana podnošenja ovog pismenog izvještaja u menjem roku naravno, nakon rasprave može se usvojiti rezolucija. Dakle, idemo gospodo poslanici u raspravu da pomognemo kritikama i primjedbama Savjetu ministara da u preostalom vremenu do izbora radi bolje i kvalitetnije. Izvolite gospodo. Ko se javlja za riječ? Gospodin Franjo Majdandžić.
Poštovano predsjedništvo, uvaženi gosti, poštovani predstavnici Vijeća ministara, uvaženi zastupnici – poslanici, dame i gospodo, Iz izviješća se vidi jako intenzivan, opširan, sadržajan, ja bih rekao za mene je to veliko iznenađenje i prijatnost da smo ostvarili tako velike zadatke i da smo mnoge probleme razriješili koji su jako kompleksni, jako široki i na svim sektorima kako se to kaže u izviješću na 126 stranica, a iz dodatnih obrazloženja. Ja podržavam ovaj izvještaj, međutim, moje primjedbe će biti u tome, znate ono kao kad imate odgovarajući kvantum znanja, onda tek vidite koliko ne znate. Na tome mi smo ostvarili velike rezultate i vidimo koji su to problemi i kako te probleme možemo još kvalitetnije i sveobuhvatnije riješiti. Ja bih molio u tom smislu da se i moj prilog dobro namjerno prihvati i da pokušano jasno da ja u nekim svojim tezama, hipotezama i stavkama nisam u pravu i trebamo se nekako dogovoriti što je to pravo i što je to aktuelno i što bi to trebalo biti. Evo ja ću konkretno krenuti. Prvo, Parlamentarna skupština BiH usvojila je 25 zakona, odbacili smo 6 zakona i to je nekako 24%, a 31 zakon se nalazi u pripremi. Dakle, vidite vrlo intenzivan rad i Parlamentarne skupštine i Vijeća ministara koje to priprema. Ja to govorim, jer predlažem, ja 11 vas molim da prijedlog zakona bude, zaista, onako kako treba, znači, stručan, sadržajan i sa potrebnim obrazloženjima predlagatelja zakona, kako bi zastupnici i mi svi skupa ostvarili da donesemo zakon onakav kakav nama treba kvalitetan, suvremen i sadržajan. Mislim da bi bilo produktivno da u svakom prijedlogu zakona stoji jedna ovako primjedba da je zakon u skladu sa evropskim integracijama sa našim preuzetim obavezama i našem zacrtanom putu ka Evropi, to iz razloga što mnoge držabe, mi imamo iskustva a to ovi koji kontaktiraju bolje znaju, da se mnogi zakoni, evo npr. u Sloveniji takav podatak, mnogi su donošeni koji nisu da kažem u redu i sad se ponovo moraju donositi, realizirati i to sve košta, gubi se u tempu itd. Dakle, da bude zakon sa svim svojim sadržajima prijedlog zakona da budu predlagači stručni koji će dati potrebna obrazloženja a nažalost imali smo takvih primjedbi koje sve to skupa nije bilo tako. Dalje, u oblasti ljudskih prva i izbjeglica tu se navode podaci da se u protekle četiri godine vratilo 220.556 izbjeglica, što je ohrabrujući podatak, naročito gledajući da je trend povratka,naročito posljednje godine u RS daleko veći, jer je tu bilo znamo problema i da je prošle godine bilo oko 80.993 povratnika. Međutim, ja bih molio da se tu doda podatak koji će kazati koliko se vratilo Bošnjaka u RS, koliko se vratilo Hrvata. Neki autori govore da se svega do sada vratilo 60.000 Bošnjaka i 10.000 Hrvata, to je, zaista, malo i to zabrinjava, to upozorava i to upućuje što treba činiti, što treba činiti da se vraćaju ljudi i da nekako u tome uspijevamo. Dakle, taj podatak samo da se dopuni. Tu imamo, također, podatak da se danas ukupno vratilo 384.000 izbjeglica, ali jedan porazni podatak koga treba bolno prihvatiti, koji upozorava a to je da se 391.000 osoba riješila svoj status u tim zemljama to su većinom mladi, sposobni ljudi, znači to su za nas izgubljeni ti ljudi, ti kdrovi, većinom su to mladi ljudi. To nas, zaista, upućuje da sve treba činiti što treba rditi i da je to jedan podatak koji govori kako se to sve odrazilo? Na nas je, sigurno, nepovoljno. Dalje, mišljenja sam da bi ovo ministarstvo trebalo nekako ponuditi programe da ti ljudi koji se vraćaju imaju nekakvu egzistenciju, nekakvo zapošljenje to je teže, ali trebalo bi neke manje programe, sitne, privatne farme, drugo, treće, tako da bi nekako rješavali problem upošljavnja tih ljudi, jer ja nisam uključen kod neke asocijacije u rješavanju tog povratka i uvijek se mi spotaknemo na tome što će ti ljudi raditi i od čega će živjeti. Nekako rješavamo ta egzistencijalna, demokratksa prva rješavamo pitanjem sanacija kuća itd., ali od čega će živjeti i kako će da ima svoju egzistenciju. Trebalo bi to ponuditi kroz jasnu izgradnju tih manjih pogona, farmi, drugo i treće, kroz finansiranja a imam podatak da imamo neka finansijska sredstva koja možda treba usmjeriti u te stvari. Evo imamo slučaj da, mi svi znamo koji su to jel. Slučaj npr. iz Banja Luke, Srebrenice i slučaj Drvara. Slučaj Drvara sa srbima da odmah kažem je li. To je jako veliki problem itd. ili slučaj neki drugi, vidite koji god grad hoće i koju god naciju hoćete. Nije to samo pitanje jedne nacionalnosti, razumijete. Tako da bi to trebalo malo raditi, dakle taj čovjek mora imati nekakva od čega će je li živjeti, kako će to raditi s tim da, s druge strane imamo mnoge naše prerađivaće, ovaj industriju npr. Evo ja znam industriju mesnih proizvoda itd. U razgovoru sa njima i u Bosni i u Hrvatskoj u razgovorima s njima oni muće muku sa sirovinom. Oni uvoze uglavnom iz Vojvodine, Mađarske, Slovačke itd. A mi trebamo razviti to stočarstvo itd. te privatne male koje će to nekako riješiti kroz ... pre svega riješićemo pitanje je i kod nas obrtanje tog kapitala. A druga stvar rješićemo pitanje ljudi što je zaista pozitivno itd. S tim da, i ja gledam i nekakvu strukturu broja djelatnika. U tom ministarstvu imamo 63 djelatnika, od 36 fakultetski obrazovanih. Nažalost to su većinom sigurno pravnici itd., ali dobro trebamo i njih, ali trebamo, trebaju dati po meni daleko više, jer to je velika struktura i to je veliki broj. 12 Da li je u oblasti trezora ...ja bi samo neka pitanja ovako postavio. Dakle podatak govori da smo u prošloj godini, zaključno sa prošlom godinom ukupan dug je ove države 1.933 milijarde USD dolara. Ja bi molio jednu ocjenu, je li to mnogo u odnosu na druge države. Je li to snošljivo u odnosu na naš bruto produkt, našu ekonomsku moć itd., a uz to bi molio još podatak koji će govoriti kolika je bruto produkt po stanovniku koji se obično daje. Za Hrvatsku je to oko tisuću dolara, za Sloveniju je četiri tisuće dolara, za Mađarsku je dve i po tisuće dolara itd. gdje se mi nalazimo, gdje se krećemo itd. i što sad kako ono kaže naš premijer, treba činiti na ekonomskom planu da se ubrza taj proces, taj točak, nekakav razvoj i drugo treće je li. Dakle malo kroz to jel ima država koje su i prezadužene i onda se to teško reflektira. To su sve, ja to ne znam, ja nisam ekonomista, ali samo to prepričavam, ovaj poremeti poslije je li i u samom tom odnosu i to se vrlo poslije teško tragično rješava itd. Na planu privatizacije na stranici 9. stoji – ostvarena je suradnja sa entitetskim akgencijama za privatizaciju. Sva relevantna informacija u vezi privatizacije su proslijeđene putem državne DKP mreže od naših građana u inozemstvo. Upoznali smo se sa procesom privatizacije u Distriktu Brčko koji se odvija po posebnom modelu. Ja bi molio da se tu, iako je privatizacija u nadležnosti entiteta, ali to je jedno opće dobro. Ja tako gledam sad, možda ja nisam u pravu, opće dobro svih građana da se malo i ovo naše Vijeće ministarstva putem entiteta na određeni način angažira da proces privatizacije prvenstveno model bude jedan te isti. I samo jedan model može biti optimalan, samo jedan može model biti ispravan, a mi imamo čini mi se dva modela. Ne može biti da je jedno i drugo baš ono odgovarajuće. Dalje da vidimo ta sredstva od privatizacije da li namjenski idu, a to je namjenski za otvaranje novih pogona, novih radnih mjesta ili je to pretežito u punjenje budžeta. Jedan se dio sigurno mora, ali ako se to puni budžet većim dijelom, onda je to, znamo što je to, onda sjećemo granu na kojoj stojimo i to je jedno stvarno teško stanje koje ne znam treba prevazići i to nije pravo rješenje, jasno da treba ići na tome. Dalje postavio bi pitanje koliko je u postotcima ukupnu do sada privatizirano i koliko još preostaje da se privatizira i koliko je od te ukupno privatizirane mase otišlo namjenski, znamo šta je to namjenski, a koliko je ostalo da se popunjava budžet itd. da vidimo i da bi nas upućivalo da sigurno radimo malo više ovako da trošimo za otvaranje novih radnih mjesta i za proširenu reprodukciju, a ne samo punimo budžet itd. Dalje postavio bi pitanje zašto nije potpisan Sporazum o socijalnom osiguranju sa Republikom Hrvatskom, a potpisan je na našu sreću sa desetak država i sa državama drugima u okruženju. Mislim da je to potrebno. Mi danas imamo jedan slučaj da nam nekoliko tisuća ljudi, jasno naši građani koji su u Hrvatskoj i nemaju status riješen. Problemi su, evo jedan konkretan problem da vam iskreno kažem, ako ja sutra idem u mirovinu sa 30 godina radnog staža u Bosni i Hercegovini, ja ću imati 0 mirovine od toga što sam radio 30 godina u Bosni i Hercegovini. Jel to sad uredu ili nije. Vidite, ali evo, ja vam govorim kao primjer, a takvih je nažalost primjera na tisuću itd. Jel ti odnosi nisu uređeni. Pa nemojmo to su naši građani. Pa ljudi država se pravi za građane, za ljude itd. ne pravi se za neke tamo jel. Dalje iz aktivnosti Vijeća ministara vidim da su veliki bili problemi i naši su bili problemi da se prave rebalansi, drugo treće i da se nekako udovolji procesima finansiranja budžeta jer se mora raditi i živjeti. Mi npr. imamo podatak da Ministarstvo vanjskih poslova svega 76% je isplaćeno iz budžeta. Znači problemi su. Ali ja bi pošao s druge strane. Problemi su nemamo dovoljno novaca, hajmo rješavati probleme kako da imamo tih novaca. Jel pogledajte kad ja nekoga pitam, ja ovako kontaktiram i sa nekim privrednicima i sa 13 građanima, zašto neki kapaciteti nisu pušteni u pogon? Zašto nam Agrokomerc ne radi? Zašto nam ne radi, dobro da kažemo mnoga druga poduzeća. Onda se isplati, niko živ kao nije totalno odgovoran i entiteti su odgovorni, mi nismo odgovorni, oni u dole, dalje nisu odgovorni. Ipada sada niko nije živ odgovoran, svima nama je to potrebno jel se živi od toga i uspjećemo ako otvorimo pogone, ako otvorimo nova radna mjesta. Dakle tu se mora pronaći neki model da se to analizira, da se to stimulira i da se to nekako aktivizira, formiraju ako treba i radne grupe, ako treba i ne znam šta da se to nekako potencira da se otvaraju ti kapaciteti, da se prevazilaze pojedina stanja itd. Mi imamo svjetlih primjera, a imamo negdje gdje nam je zaista, skoro sam čitao jedan vrlo, vrlo lijep podatak da na području Visokog imamo jako dobrih itd. Ja sam bio sretan kad sam to pogledao. Hvala bogu da je tako, ali dajmo takvih primjera jako mnogo itd. Eto ja bih samo toliko. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Majdandžiću. Dozvolite mi samo da podsjetim buduće učesnike u raspravi da je danas rasprava o Izvještaju o radu Savjeta ministara, a ne o svim problemima, političkim, ekonomskim i socijalnim u Bosni i Hercegovini. Gospodin Šarganović.
Dame i gospodo, gospodo predsjedavajući Skupštine, gospodine predsjedniće Vijeća ministara, gospodo članovi Vijeća ministara, kolege i kolegice poslanici zahvaljujem se na usmenom izlaganju gospodina predsjedavajućeg Vijeća ministara dr Zlatka Lagumdžije koji je i pored toga što imamo pisani izvještaj u skromnom izlaganju ogromne pomake ovog vijeća ministara veoma skromno ovdje nama predočio. Smatram da je ovaj izvještaj veoma stručno analitički i čak šta više i koncizno sačinjen iz kojeg mi možemo da vidimo i sagledamo aktivnosti Vijeća ministara. Smatram da je ovaj izvještaj u ovoj formi veoma dobar i da ga na kraju trebamo kao takvog usvojiti. Ogromni pozitivni pomaci koji se ne mogu opisati se odražavaju u većem krebilitetu Bosne i Hercegovine kao države kako kod susjeda Hrvatske, Jugoslavije isto tako i u širem okruženju Jugoistočne Evrope, cijele Evrope i čitavog Svijeta. Mi smo toga svjedoci i smatram da to treba kazati za ovom govornicom ovdje, otvoreno, jasno i glasno da se i to zna. Što se tiče samog izvještaja kazao bih da je pored intenzivne kvalitetnije suradnje na nivou Vijeće ministara, Predsjedništvo, ovaj dom ostvarena takođe veoma kvalitetna suradnja na nivou Vijeće ministara entiteti, Vijeće ministara susjedne države, naročito naše, naši strateški susjedi kao što su Hrvatska i Jugoslavija i tu su ogromni pomaci koji se ne mogu napisati i izmjeriti ovdje jednostavnim izvještajima. O broju sjednica, o broju zakona, podzakonskih akata itd. isto tako nam govori o aktivnostima koje su vođene i koje su odrađene. Što se tiče jačanja DGS bili smo svjedoci problematike koja se tu javljala i svega onog što je trebalo otkloniti da DGS ojača i u 90% obezbjedi granicu Bosne i Hercegovine. Svakako da smo sad na jednom stadiju kada je neophodno jačanje državnih institucija kako bi, uvažavajući ovo što je kolega predsjednik govorio još brže zakoračili naprijed u utakmicu u međunarodnim normama, odnosno prvo u Jugoistočnoj Evropi, a i u Evropi samoj. 14 Istakao bih takođe veoma značajne dokumente koje smo mi ovdje dobili kao što su strategija ekonomskog razvoja u Bosni i Hercegovini, viziju koju smo ovdje imali razvoja Bosne i Hercegovine itd.itd. Što se tiče približavanja EU, integracionim procesima i tu su značajni pomaci napravljeni, odnosno tu su se napravili ogromni pomaci, samo što je to za nas u ovom kratkom vremenskom periodu teško sada da se vratimo nazad pa da vidimo kakvo je bilo stanje itd. Potencirao bi ovdje projekat CIPS-a i realizaciju lakšeg komuniciranja sa Zapadnom Evropom od strane poslovnih ljudi bez obzira da li su to mala poslovna preduzeća, srednja ili velika. Da se na tom projektu intenzivira aktivnost kako bi naši privrednici i poslovni ljudi mogli lakše svoj posao i intenzivnije obavljati. Na kraju bih kazao da je Bosna i Hercegovina, zahvaljujući aktivnom učešću Vijeća ministara dame i gospodo u antiterorističkoj koaliciji zauzela svoje odgovorajuće mjesto, postigla određene rezultate i da zato ima i odgovarajuće priznanje od vodećih država u antiterorističkoj koaliciji u Svijetu i da je to put pravi kojim trebamo i dalje ići. Na kraju podržavam ovaj izvještaj i predlažem da ga usvojimo i da još brže krećemo ka euro integracijama. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Šarganoviću. Gospodin Kovačević.
Dame i gospodo, cijenjeno predsjedništvo, poštovani poslanici i članovi Ministarskog savjeta, pred nama je prošla godina dana u radu Ministarskog savjeta i saslušali smo izvještaj koji je na jedan vrlo političan, šarmantan način podnjio dosadašnji predsjedavajući Ministarskog savjeta Zlatko Lagumdžija. Mislim da je Bosna i Hercegovina u ovom periodu u ovoj godini dana, što se tiče međunarodne saradnje i otvaranja Bosne i Hercegovine prema inostranstvu ostvarila zavidne rezultate. Upravo i problemi s kojim se suočavala Bosna i Hercegovina u tom periodu, a to je borba protiv korupcije, borba protiv antiterorizma, terorizma i drugih nekih negativnih segmenata u društvu upravo ojačala pozicije Bosne i Hercegovine, a ne oslabila zato što je probudila određene i upozorila nas na određene opasnosti koje još vrebaju i o kojima se treba baviti i u narednom periodu. Ja ću, pored ovog globalnog znači osvrta osvrnuti se i na početna svoja pitanja od prije godinu dana koja su ostala bez odgovora i na jedan konkretan mali segmenat ću se još osvrnuti konkretan iz bankarstva, a ovo drugo pitanje na koje ću da se osvrnem je da je dobro ovo ...vladavina prava da bez njega nema ništa i bez određenih institucija preko kojih to funkcioniše. Ali ovo treće pitanje ekonomske reforme koje ne bi ja rangirao kao profesor Lagumdžija ta prava, vladavina prava, da li je preće, ali ekonomske reforme su po mojoj ocjeni kao ekonomisti nama je najpreće. Prema tome mi na ekonomskim reformama smo tek u početku sa nivoa Bosne i Hercegovine u početnim nekim koracima. Ekonomske reforme nisu, one su započete tu i tamo nečujno. 15 U odgovoru na jedno moje pitanje koje sam postavio prije početka preuzimanja dužnosti gospodina Lagumdžije sam rekao da mi odgovori na kraju kad bude podnosio ovaj završni referat – koliko je za ovu godinu dana porastao bruto proizvod u Bosni i Hercegovini, koliko je poraslo zapošljavanje, koliko su porasle plate, penzije i inače koliko je poboljšan životni standard? To je pitanje ostalo bez odgovora i ja cijenim. Ima neke kažu, to je stvar entiteta itd. ali mislim da će, da ubuduće Bosna i Hercegovina stvarno mora baviti se ekonomijom, samoodrživom ekonomijom koju smo proklamovali kroz razne naše političke i druge, mapama puta, samoodrživu ekonomiju da Bosna i Hercegovina stvori. Bez stvaranja samoodržive ekonomije i bez ovih segmenata rasta, znači razvoja, zapošljavanja itd. nema prosperiteta Bosne i Hercegovine u siromaštvu i bijedi. Ja tako to mislim i u budućem i budućem svakom Ministarskom savjetu predlažem da mu pored ovih vladavine i prava budu ove, glavna preokupacija ekonomija jedne zemlje. Ona kad je dobra sva pitanja su riješena. I treće što sam samo htio, ja nisam za neke velike rasprave. Htio bi da upozorim da u sledećoj znači godini istiće nam neke odredbe zakona i o Centralnoj banci i gospodin Lagumdžija je spomenuo da je naša valuta čvrsto vezana za EUR-o i to je u redu, ali mi treba da u budućem ili bilo kroz neku studiju, jel drukčije da sagledamo vezu između karnesi borda i razvoja. Mi znamo i ja sam o tome govorio na Komisiji za budžet i finansije u prisustvu guvernera Centralne banke malo duže, a samo bi to podsjetio da treba, jer sledeće godine istiću neke odredbe Zakona o Centralnoj banci i vidjeti da li ćemo se vratiti na Centralnu banku kao emisionu banku, kao Centralnu banku svim drugim zemljama. Znači savremenu tržišne ekonomije i savremenog svijeta ili ćemo zadržati ovako ovu vazalnu centralnu banku tj. koja samo vidi emitovanje valuta, a zapostavlja se kroz taj karensi bord. Zaustavlja se razvoj, zaustavlja se zapošljavanje i svi drugi ekonomski parametri koje doprinose kada postoji Centralna banka na način što djeluje Banko... ili Dojč bank ili federalne rezerve u SAD koje funkcionišu na principu centralne banke kao emisione banke, a kao i regulator novčane mase i emitovanja novca i svega toga. Prema tome ujedno uz ovo jd blizu, završiću sada. Kaže jačanje trezora, ja se slažem da se institucija trezora u Bosni i Hercegovini jača, ali ne na ovakav način kao što je ...ja sam govorio kada je bio Zakon o koncesiji i gospodin Lagumdžija mi je govorio o nekom ocu što je ostavio kuću i vikendicu, pa nešto prodao, ali ja sam govorio da je zlato uvijek najupotrebljivije koje se može prodati u datom momentu kada mu je najveća tržišna cijena i to da ne treba žuriti sa prodajom zlata, jer to je roba koja je najpretvorljivija u novac. Međutim, naš je trezor požurio da to zlato proda, u međuvremenu za dva mjeseca, tri cijena zlata skočila 15, 17% i možda na toj transakciji izgubio, neću da se gađam ni ciframa, znam ja koliko je to miliona maraka itd. A mogao je, bez donešenog zakona o koncesiji mogli su uvijek to prodati, danas i sutra. Danas za sutra. Zlato je napretvorljivije u novac, pa bi ja molio i taj trezor da ne ide uvijek da ne trči ispred, nema za tim potrebe itd. Ne bi to ja kvalifikovao ni nekim teškim riječima ni stavljao neke velike zamjerke, ali ipak neke stvari treba raditi razumno, onako kako ekonomija zahtjeva. Ako nema stručnih ljudi, angažovat ćemo sa strane, ima u stranim tim ekipama, ima domaćih stručnjaka koji nešto malo više u ekonomiji više nego neko sa svoje fotelje. To je živa materija ekonomija. Prema tome, ja bi želio da to tako bude kako je dr Lagumdžija rekao da će rejting porasti za jedno 20% poslije razduženja ovog, pa neka bude i tako, a vaše je i naše da cijenimo da li je porastao ili rejting pojedinca ili rejting Bosne i Hercegovine na kod domaćih naših stanovnika. Mi trebamo prvo da vodimo računa o njima, jer oni su nas birali, a koliko je porastao i nezvanično. Toliko i hvala vam lijepo. 16
Hvala. Gospodin Brka.
Uvaženo predsjedništvo, uvaženi ministre Lagumdžija, uvaženi poslanici i gosti, ja ću pokušati u jednom kratkom osvrtanju na izlaganje gospodina Lagumdžije da iznesem svoje stvove i svoja mišljenja. Ima jedna stvar sa kojom se ja sa gospodinom Lagumdžijom slažem, kada je on na početku mandata rekao da hoće da napravi kvalitetniji ambijent, politički ambijent za svakog građanina i za svakog pripadnika naroda u BiH, da bi mogli bržim koracima da idemo naprijed. Međutim, strah me da ta dobra želja je ostala samo dobra želja i iz ovog izvještaja kojeg smo mi dobili koji je nama prezentiran, ja sam primijetio jedan nedostatak od koga se ljudi iz prošle vlasti ne mogu osloboditi, jednostavno oni nisu za to krivi. Naime, uvijek su prikazivali stvari ljepšim nego što jesu i od tog se ne mogu osloboditi. Ja tu ne zamjerim gospodinu Lagumdžiji što je on ovdje izašao i u svakom koraku smo naprvili iskorak naprijed, ali je rekao jednu rečenicu, ne znam je li svjestan, a jeste sigurno. Rekao je, vjerovatno životni standard ljudi danas slabiji prije nego godinu i po dana. Ima u izlaganju, čini mi se nešto slično. Ja sam rekao nešto od prilike, parafrazirao sam, nisam citirao. Zašta je to onda tako. Zato što nismo politički ambijent puno bolje popravili a nema toga u izvještaju. Ima sredina u BiH gdje je taj ambijent bolji a ima gdje je lošiji, ima gdje je napravljen iskorak, ima gdje nije napravljen iskorak. To treba jasno kazati. Što to ne kazati, ne da bi nekog kritikovali, nego da bi ukazali da nešto negdje treba brže mijenjati za dobro svih nas ovdje. Ja sam u jednom ranijemo vdje izlaženju za govornicu rekao, kad smo se vraćali iz posjete jednim dijelovima BiH, da su najodgovorniji ludi u Srednjebosanskom kantonu guverner i zamjenik njegov rekli, vrlo odgovorno da će u 2002.godini biti potpuno povratak riješen na tomkantonu, što je mene jako obradovalo i ja sam to ovdje iznio i rekao vama, ali sam i tad rekao a i sad to ponavljam, je li to rješenje za Bosnu, ako se to uradi samo u jednom kantonu ili u jednoj sredini. Za mene je rješenje kad dobijemo uvjeravanja da smo napravili takav ambijent u čitavom prostoru BiH, ja ću, nadam se ako Bogda krajem ovog mjeseca opet sa jednom ekipom na teren. Jedna će ekipa ići tamo prema Krajini, jedna će ići prema Hercegovini a ja ću vjerovatno tamo prema Zvorniku, Janji i Bijeljini, volio bih da donesem haber iz tog prostora isti koji sam donio iz Srednjebosanskog kantona da će to isto biti urađeno a znači taj ambijent treba da rpvimo svi mi, odnosno ova izvršna vlast da to tako bude. Međutim, nije to baš tako i to je moja osnovna zamjerka ovom izvještaju što neke stvari koje nisu dobre nisu rečene, treba i njih kazati. Samokritika je vrlina, nije slabost. Naime, ja ću na neke stvari ovdje ukazati, prelistat ću ovaj, samo što sam zabilježio ovaj izvještaj, ja se izvinjavam samo na dva-tri mjesta ću ukazati kao primjer o povrtku. Ja mislim da mi često koristimo, to je nametnuto, to je već ustaljeno samoodrživ povratak. Povratak je ili ga ima ili ga nema. Ako nije održiv onda nije ni povratak i ja mislim da mi tu moramo naučiti se da mijenjamo i terminologiju. Povratak je onaj gdje je održiv, gdje nije samoodrživi to nije povratak, to je onda tortura ponovo. Znači, mi tu trebamo prviti taj ambijent kad se tiče tog povratka. Dalje, kad se govori ovamo na jednom mjestu o aktivnostima o sukcesiji. Ja mislim da smo mi neke stvari uradili a nismo donijeli zato zakon ili neku odluku. Kad se govori o bilateralnim odnosima, osobito sa susjedima, plaho mi ovdje u izvještaju ovdje piše a bogami ja bih volio da je tako, ali nije tako. Recimo, zašto ne funkcioniše nikako, mi smo ovdje u 17 našem parlamentu ratifikovali ugovor oko Neuma i oko Ploča. Što nije u Saboru Hrvatske? Što mi ne kažemo tone ide. Jednostavno to ne ide. Što ne ide? Nemamo potpunu normalizaciju odnosa ni sa jednim susjedom kako trebaju da imaju normalni susjedi, ali idemo iskorak dalje naprvimo nešto, ali nema pokazatelja. Mene interesuju tačno pokazatelji. Gdje su ti pokazatelji, gdje je taj iskorak bolji, gdje je kvalitetniji, gdje je uticaj susjeda na ambijent u BiH bolji itd. Dalje, kad se govori o multilaterali, kad se govori o Evropskoj Uniji, o Vijeću Evrope, Paktu sigurnosti, to smu smo previše slatkorečivi. Nije to baš tako dobro. Nema govora o partnerstvu za mir dok se neke stvari ne urade. Mi znamo koje. Te stvari ne miču s mjesta. Mi znamo šta tu treba da se uradi a da ne govorimo onda o Uniji, jer partnerstvo za mir je korak ka Uniji. Minismo tu ni blizu i ne trebamo, trebamo znati gdje je uzrok što to ne ide? Jer, Alijansa kad je dolazila na vlast rekla je promjene jest, ali ja tih promjena kvalitativnih ne vidim, jer su neke stvari zakovane. Način vladvine ovaj koji je izabrala Alijansa, on je možda dobar u jednonacionalnoj državi, u složenoj kakvi smo mi, ja mislim da nije i u BiH niko ne smije zaboraviti nikad da mora postojati jedan odnos između građanskog i nacionalnog. Ne smije jedno drugo pobijediti. Tu mora biti uravnoteženost. Da nacionalno i građansko bude u jednom normalnom odnosu, da jedno drugom ne smeta nego da jedno drugo vrednuje i da jedno i drugo smatra se za vrijednost. Kad to narpvimo, onda nećemo pred problemima žmiriti. Način, na koji je Alijansa pokušala da riješi neku stvar, stvorila je samouprvu koja nam nije trebala, koja je unazadila određene procese u BiH. To se moralo na tu stvar gledati na drugi način. Ja samo navodim taj jedan primjer. Hoću ovdje da kažem još jednu stvar vrlo jasno kada je rad Vijeća ministara u ptianju, da je grubo se prekršio Ustav i zakon i zajamčena ljudska prva i osnovne slobode u slučaju isporučivanja tzv. alžirske grupe. Za šestoricu naturaliziranih Bosanaca alžirskog porijekla, već se udomaćio naziv alžirska grupa, koji asocira da su ti ljudi udružili radi namjere izvršenja terorističkog djela i ako je utvrđeno da se međusobno uopće nisu poznavali. Nepobitne činjenice o protuzakonitim radnjama u ovom slučaju potvrdili su Helsinški odbor za ljudska prava BiH, čak i premijer Federacije Alija Behmen je njihov član zatim ugledni Amnestinternacional, Ombudsmeni, intelektualni krugovi i slobodnomisleća javnost ove države. Nisu samo pogažena ljudska prava osoba koje su oslobođenje sumnji za terorizam, već je pogođeno i naše pravosuđe, odnsono princip nezavisnosti sudske vlasti i pored toga što je Vrhovni sud BiH oslobodio osumnjičenu šestoricu optužbi za terorizam, oni su nezakonito pod istom sumnjom i sa istim stvarnim razlogom isporučeni. Da apsurd bude kompletan, ovo što jenaša vlast uradila pravno se ne može kvlaificirati ni kao ekstradikcija, jer nema zahtjeva za ekstradikciju, niti se može tretirati kao protjerivanje, jer bi poslije izvršenog rješenja bili protjerani u matičnu državu. Nešto se desilo a ne zna se šta. Možda je najbolje ime etničko čišćenje. Činom isporučenja pokazalo se da naš vrhovni sud nije vrhovni, jer je Vijeće ministara iznad njega. Dom za ljudska prava nije najveća sudska instanca za ljudska prva, zato što Vijeće ministara ne mari za njegovu naredbu, da se odloži isporučivanje naturalizovanih Bosanaca. Usput da kažem da Vijeće ministara ne benda ni zakonodavnu vlast, jer je prodalo zlato iz sukcesije, bez odgovarajućeg zakona. Gospodin Lagumdžija u Zagrebu pristaje na promjenu međudržavnog sporazuma o Luci Ploče i ako je Sporazum ratificiran u Parlamentarnoj skupštini BiH. Vijeće minsitara donosi odluku koga može proglasiti nepoželjnim u BiH itd. Za sve navedene nije trebalo da bude predmet zakonskog reguliranja u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Gospodo 18 zastupnici, gledamo i šutimo, na uspostavljanje neke vladvine ukojoj, apsolutnu dominaciju preuzima izvršna vlast. Izvršna vlast je dokazala da je ndređena sudskoj i zakonodavnoj vasti. To dalje znači da je vlast skoncentrisana u vrlo uskom krugu vlastoljubivih pojedinaca koji misle da su oni država. E nisu gospodo oni država. Općepoznato je da je isporučenje došlo poslije snažno zakulisanih pritisaka i zavrtanja ruke našim ljudima u izvršnoj vlasti. Nažalost, niti tu činjenicu vlast nije spremna priznati, jer je valjda stid svog sluganstva. Zar je verbalna nota strane države pravni akt stariji od oslobađajuće presude Vrhovnog suda i dovoljan osnov za ekstradikciju. Kada je naša vlast uradila dobijenu zadaću, predstvnici najmoćnije sile jednostavno su oprali ruke, jer su mrtvi hladni izjavili da nisu ni na koga vršili bilo kakav pritisak niti ucjenu. Prvo jačeg daje im prvo da se tako ponašaju. Vjerovatno kao nagrada poklonjeno je stotinjak kompjutera i vreća dolara Ministarstvu inozemnih poslova. Naša vlast isprljala je ruke, zgazila vlastito pravosuđe, pa su sve priče o izgradnji prvne države, vladavini zakona, izgradnji institucija jednostavno neukusne. Odanost onim koji su ih ustoličili a ne pravnom poretku i zakonima BiH ne može ovu zemlju uvrstiti među pravne i demokratske države. Gospodo u mnogim državama uhapšene suosobe čije su terorističke namjere dokazane, ali ih te države nisu isporučile. Zašto nisu? Zato što te države poštuju vlastiti pravosudni sistem, Evropsku konvenciju o ljudskim prvima id ruge međunrodne konvencije. Zašto bi nas drugi poštivali kad mi sami sebe ne poštujemo. Vijeće ministara nije se uopće interesiralo šta se dalje događalo sa isporučenim Alžircima. Izjava gospodina Mišića, šefa Antiterorističkog tima. Ja pitam vas i Vijeće ministara Ivicu Mišića či su državljani žene i malodobna djeca Alžiraca. Oni su Bosanci. Imaju li oni pravo da se njihova država prema njima odnosi ne kao prema svojim građanima nego kao prema ljudskim bićima. Kakvi će biti odgovori ove države na pitanja onih kojima su oduzeti hranitelji, muževi i očevi. Možemo li zaista mi ovdje prisutni predstavnici naroda da se pravimo kako nismo znali. Ja mislim da niko nije imao pravo da se tako bezobzirno poigra sa ljudskim sudbinama, bez obzira o kakvim se višim interesima radilo. Ako je krivica utvrđena, neka snose posljedice i oni i njihove porodice. Ali, na osnovu sumnji slati ljude u kafeze, zaista je okrutno. Vidio sam pred Centrlanim zatvorom i kako se to odvijalo. Loša režija još gora predstava. Zbog svega, ako nešto nisam mogao spriječiti, mogu makar na ovom mjestu kao član ovog parlamenta a iznad svega kao čovjek da izrazim svoje proteste i gnušenje. U intervju mgazinu «Dani» u cjelsiti posvećenomo voj temi, gospodin Lagumdžija je, poslije burnih protesta organizacija za ljudska prava, intelektualaca i građanstva pokušao da pronađe opravdanje za izvršenje tvrdnjom da su ti ljudi došli u BiH da mijenjaju karakter i prirodu BiH i njenog najbrojnijeg naroda. Kasnije su i njegovi vosokopozicioni partijski drugovi dodatno razvijali teoriju zvjere pod sredstvom domaćih medija ... senzacija. Partijski poslušnici su otišli korak dalje optužbama na adresu SDA da je navodno željela promijeniti filozofiju življena bosanskih Muslimana. Kad tonisu uspjeli komunisti besprozirnim ateizacijom i svakovrsnom diskriminacijom Muslimana i ostalih tokom 45 godina jednopartijske vladavine, pa zar bi to mogla šačica stranaca koji su se oženili domaćim ženama. Po logici stvari i okruženju u kojem žive, prije bioni primili domaću filozofiju nego svoju nametnuli. Podsjećam vas da su poslije drugog svjetskog rata komunisti donijeli zakon o skidanju zara i feredže, a zatim su ga zgražene pristalice te partije nasilno primjenjivale po mahalama. Za one koji ne znaju pokrivanje je kod Muslimanke stvar izbora, tradicije,navike ili običaja. Nema prisile. Zar komunističke vlstinisu mnogim džamijama i drugimislamskim objektima davali uvredljive i ponižvajuće funkcije i sadržaje. Zar u vojsci vjernicima nije bila 19 servirana hrana koja je za njih zabranjena. O hapšenjima i prognanim Muslimanima neću ovaj pot. Postoji hiljade primjera najgrubljih kršenja ljudskih prva i diskriminacija na vjerskoj osnovi u tom vremenu. Nekadašnji članovi te partije sada presvučeni u drugo odijelo žele da ubijede javnost da je šačica ljudi prijetila da promijeni filozofiju života Muslimana u Bosni. Da nismo suočeni sa ozbiljnim posljedicama ovo bi bilo trag i komično. Čelnici SDP-a povrh svega plaše narod sa mogućnošću prenošena u BiH krvavih alžirskih prilika. Tipično komunistički. Ako ne znaš riješiti problem izmisli neprijatelja pa se onda njih rješavaj. Gospodo, BiH nikad neće biti Alžir, prem da neki to priželjkuju i prizivaju samo da bi sačuvali svoje fotelje. Na pitanje novinara Dana. Da li bi SFOR uhapsio Alžirce, šestoricu Alžiraca da ih kojim slučajem naši nisu isporučili, gopodin Lagumdžija je odgovorio potvrdno. Zašto predsjedavajući Vijeća ministara nije pustio da se to dogodi umjesto što priredi blamažu države i svoje lično. Odgovor se nalazi u s... podaničkom mentalitetu kojem nikada nećemo prestati biti kolonija i banana država. Poslije još je ustvrdio da bi ih SFOR i procesuirao jer to ima prvo po Dejtonskom sporazumu. Volio bih da mi neko kaže gdje piše u Dejtonskom sporazumu ili u Ustvu ove države da SFOR ima pravo i da hapsi i da bude sudija. Kao jedan od argumenata za odluku o sramnom isporučivanje pozvao se na Aneks I član 3.stav 2. u kojem stoji da svi strani državljani koji su bili u bilo kojim vojnim formacijama u BiH moraju da izađu iz BiH. Ako mu je argument zašto onda BiH nisu napustili hiljade krajinskih Srba boraca u vojsci RS jer su državljani Hrvatske. Oni su svi dobili ili će dobiti državljanstvo BiH. Jedan aršin za njih a drugi za Muslimane. Unaprijed vas molim da mi ne replicirate, da pričam o jednom narodu čija su braća došla iz Hrvatske. Razumijem, jer se i ja mogu pozvati na to da su i Muslimani braća. Poznato je da Hrvatska preko interpola traži veliki broj Srba optuženih za ratne složine u toj zemlji. Ne ulazim u opravdanosti i valjanosti optužnica, ali pitam da li naša vlast izručuje te ljude susjednoj državi. Ne izručuje. Ne pada im napamet da to rade. Ali se zato Tomislav Limov zamjenik ministra unutrašnjih poslova u opravdavanju očitih nezakonitih dokazivanja tvrdnje gospodina Lagumdžije o pokušaju alžiracije Bosne prosto polomi u medijima braneći dostojnstvo bošnjačkog naroda. Nemoj nas više braniti pući će nam kičma Tomislave. U antimuslimanskoj histeriji koja se proširila cijelim svijetom, poslije terorističkih napada na SAD ovi naši neokomunisti postali su veći katolici od Pape. MUP još uvijek nije otkrio ko je načinio provalu u kabinet gospodina Halilagića jednog od ključnih ljudi u izvršenju i to usred zgrade Vijeća ministara gdje radi, da bi se valjda domoglo dokumenata. Ako šef antiterorističkog tima, u prkos nesposobnosti njegove vlasti i policije može da nagađa motivima prema svim, prema svom nahođenju i dozvolite i meni da postavim pitanje je li riječ o zataškavanju slučaju i sklapanja kompromitirajućih dokumenata i još samo da završim sa dvije konstatacije. Meni je neshvatljivo, to jednostavno ne mogu da shvatim, da je gospodin Lagumdžija u intervuu Danima na jednom mjestu govorio o fašizaciji na praktično Muslimana u Bosni. Ja hoću da podsjetim da su Muslimani u BiH 1941. kada je fašizam haro Evropom smogli snage da u 12 gradova BiH izađu javno s rezolucijama o zaštiti Srba, Jevreja i svih drugih građana na prostoru BiH, odnosno tadašnje NDH-a i kada je ministar iz Zagreba došao reisu u Sarajevu da protestvuje zbog toga, reis je rekao «De i ja ću tu rezoluciju svaku potpisati». Danas 2002.godine optuživati Bošnjake, Muslimane za fašizaciju, mislim da se zatotreba ovom narodu izvinuti. Još jednu stvar predlažem. Da se formira parlamentarna grupa, da se ustanovi činjenično stanje oko dešavanja oko alžirske grupe. Hvala. 20
Hvala lijepo gospodine Brka. Dužan sam kao predsjedavajući Predstavničkgo doma da intervenišem. Moram podsjetiti, ja vas nisam prekidao kolega Brka dozvolite. Moram vas podsjetiti da smo mi kao poslanici dužni da uvažavamo dignitet drugih zemalja i da biramo riječi kada govorimo o drugim zemljama i njihovim predstavnicima. Ne možemo govoriti da predstavnici drugih zemalja u BiH podstiču institucije BiH da krše međunarodna dokumenta o ljudskim pravima i slobodama. Što se tiče naših unutrašnjih odnosa u BiH,između političkih stranaka i političkih ličnosti, tu poslanici mogu da zanemare činjenicu da su istovremeno i diplomate, ali ja vas molim, kada govorimo o drugim zemljama, o predstvnicima drugih zemalja, da biramo riječi. To su prvila za ponašanje u međunrodnim odnosima. Hvala lijepo. Ko se javio za riječ? Ja ću ići po spisku. Ako nema replika, krivih navoda, onda idem po spisku. Gospodine Bakoviću je li vi tražite po spisku? Dobro, dobit ćete. Repliku gospodin Avdić.
Dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Vijeća ministara, mislim da je ovo promašena politička investicija poslanika Brke u svrhu predizborne kampanje. '90.godine po raspadu komunističke partije bivše zemlje, jedan veliki dio pripadnika te komunističke partije prešao je u SDA i u tom smislu ovaj govor koji je poslanik Brka pročitao, odražava u najvećoj mjeri ta stara davno zaborvljena vremena, ali ne može proći. Ponavljam još jednom, to je promašena politička investicija. Dvije stvari samo želim kazati. Aktuelna vlast i poslanik Brka ne treba da brani bosanske Muslimane od aktuelne vlasti u BiH. Niti je on ekskluzivni zaštitnik ili branitelj vitalnih bošnjačkih interesa u BiH. Znači, tu ulogu ne može sebi priskrbiti niti treba pokušavati. Aktuelna vlast nije generirala hrvatsku samoupravu. Stalno se podmeću teze i vrši smišljena, jednostavno provokacija, koja ide ka tome da se devalvira ovaj sistem vlasti u BiH koji je jedini mogući objektivno kad se dobro promisli način funkcioniranja u jednoj multietničkoj državi. Što znači desilo se proteklih izbora novembra mjeseca 2000.godine poslanik Brka da je jedna politička partija kao što je HDZ, ilustracije radi, koji je dobio većinu u hrvatskom narodu nije bio u aktuelnoj vlasti može dogoditi u jednom multietničkoj državi. To se dogodilo i SDA-u. Znači, može se dogotidi u jednoj multietničkoj držvi da ne mora biti u izvršnoj vlasti, u zakonodavnoj kako da ne u Dimu naroda, to nije sporno, ali ... ne mora biti i to se dogodilo i to je legitimna odluka ovog doma. U izboru Vijeća minsitara i legitimna odluka u Federalnom parlamentu itd. i to je jednostvno ne razumijevanje, apsolutno, suštine funkcioniraja ovakve jedne složene državne zajednice. To je, segninacijom se odbija ova poruka da je aktuelna vlast generirala hrvatsku smaouprvu i da je hrvatska samouprva bila odgovor na ono što se događalo jednostavno u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Nešto je drugo razlog i u tom kontekstu predstvnik HDZ- a je, sasvim jasno rekao, nakon godinu dana da je projekat hrvatske samouprve propao projekat i ne treba se poslanik Brka brinuti o tom projektu. Ima neko drugi koji će se brinuti. To je jedno. Drugo, ja vas molim još jedanputa ponavljam, poslanik Brka nije ni manji ni veći bosanski Musliman od onih koji sjede u ovom domu i oni koji su u drugim političkim partijama. Znači, zaboravite tu tezu da neko ekskluzivno brani ili štiti interese jednog naroda u BiH. 21
Hvala. Replika gospodin Brka prozvan je i ima pravo, pa ćete vi dobiti gospodine Šarganoviću, ali je direktno prozvan gospodin Brka po imenu i prezimenu ima pravo. Izvolite gospodine Brka.
Ja molim gospodina Avdića da ne zamjenjuje teze. Ni jednog momenta nisam rekao da sam bilo či ekskluzivni zastupnik, što želim sebi želim svakom građaninu BiH, svakom građaninu i svakom pripadniku svakog naroda u BiH. Ali, nećete mi moći osporiti činjenicu da sam ja živio u tom vremenu kad ste vi bili sami vlast i znam kako sam živio i nedo mi bog da više ikad tako živim meni. Ja ovdje imam pravo da kažem šta mislim. Nimalo nema neko drugi veće pravo od mene. Mi smo ovdje ravnopravni poslanici gospodine Avdiću. Ja sam u prvoj rečenici rekao Alijansa je i gospodin Lagumdžija imali dobru namjeru, ali ja msilim da projekat nije najbolji. Ja znam šta je parlamentarna demokratija i znam da u toj parlamentarnoj demokratiji nekad neko može biti u vlasti i ne mora biti u vlasti i meni je to jasno, ali isto tako i ja i moja stranka čitavo vrijeme govorimo i govorićemo mi ćemo biti u državnoj vlasti BiH sa svim strankama i svim pokretima koji žele BiH. Nema ekskluziviteta kod vas ima, vi nećete za onim kaže koje su nacionalne stranke. Ja se ponosim što sam bio u SDA i što ću biti u SDA i znam šta je ona uradila za ovu BiH i za građane BiH, pa i za mene pa i za vas gospodine Sejo Avdiću i za vas je ona to uradila, jer niti bi bio Osman ovdje ni bi Sejo bio tu da nije bilo takvog antifašizma od '92. do '95. i svi čestiti građani koji su to radili i ja neću na to da se vraćam. Ja hoću da prvimo ambijent u BiH za cijelu BiH. Ja hoću da sloboda bude svakog građanina na svakoj stopi BiH ista, da ja mogu doći u Banja Luku i u Mostar i gospodin Banjac isto kao i ja da zajedno sjedimo i pijemo kafu. Ja hoću i sa Avdom i sa Lagumdžijom. Ne sa ovim hoću ili sa ovim neću. Svi koji hoće BiH hoću sa njima. Ko neće Bosnu ja sa njima ne mogu.
Imamo dvije replike gospodin Šarganović pa gospodin Banjac. Izvinjavam se netačan navod, dobit ćete riječ.
U mene je i netačan navod i replika i svašta.
Šta god vam odgovara izvolite.
Ja stvarno smatram da smo mi odlučili ovdje da naša retorika, da naše izlaganje naše kritike i naše pohvale i prijedlozi budu u interesujačanja ovog doma BiH. Mislim da smo se to, čak šta više to smo i potpisali. Izjavu smo potpisali ovdje, da ćemo uraditi sve u interesu građana. Međutim, buđenjem strih rana i tona način koji stvarno nije u redu. Smatram da to nije jedan korak, to je više koraka unazad, što mislim da uvažavam gospodina Osmana Brka i smatram da je on emotivno neke stvari govorio, ali mislim da to nije u redu. Bosna i Hercegovina sa ovim Vijećem ministara, ja ću da ponovim ima veći kredibilitet, ako ćemo mjeriti u procentima 95% u odnosu na vrijeme kada je ovo vijeće ministara preuzelo. U borbi 22 protiv terorizma, mi smo ovdje glasali o mjerama koje treba poduzeti, koje trebaju poduzeti organi vlasti u BiH i glasali svi zato. Meni se čini da neki nisu, možda su nesvjesno glasali. Svi koji smatraju da BiH ne treba odlučno da se bori protiv terorizma na strani antiterorističke koalicije trebaju to ovdje reći da su oni ti, da smatraju da BiH treba da se bori protiv terorizma onako na riječima mi smo protiv terorizma itd. a kad treba nešto konkretno uraditi onda mi to kao nismo. Smatram stvarno da je to iskrivljivanje činjenica i dovođenje u situaciju Bosnu i Hercegovinu ovim izalganjima na neki put, ja ne znam koji bi to bio put. Ja bih zamolio stvarno da ubuduće lijepo razgovaramo ovdje, fino, da biramo riječi kako ćemo kazati neke stvari i ekskluziva ... moj prethodnik gospodin Brka poziva kao ekskluzivni predstavnik i mene i svih ostalih, ja smatram da ta ekskluziva ne psotoji. Drugo, konkretan primjer, na Unsko-Sanskom kantonu gospodine Osmane, vaša je partija ekskluzivno nova samo da znate. Pomaci su tako retrogradni da su otišli 20 godina unazad. To su rezultati.
Hvala. Gospodin Banjac, netačan navod.
Poštovana gospodo, prije svega da vas pozdravim sviju i da zamolim predsjedništvo da ovu sjednicu vodi po dnevnom redu i da usmjerava diskusije u onom pravcu u kome treba da se usmjeravate u sadržaju tačke dnevnog reda. Meni je i žao što moram kazati što ću kazati, ali vjerujte to što govorim najiskrenije. Ljudi se razlikuju od nekih drugih živih bića po tome što su emocionalna bića, ali vas molim nemojte da emocije idu ispred svijesti, jer onda dolazimo u veoma čudne situacije. Gospodo, ja, naravno, nemam prvo da u ime kluba zbog situacije u kojoj jesam tražim pauzu, ali ako još jednom čujem da se retorika u ovoj skupštini upotrebljava fašizam, fašisti i ostalo, gospodo predsjedavajući napravite red ili prekinite skupštinu. Nemojte, ja vas molim da suprotno međunarodnim propisima, međunarodnim dogovorima, u ovom parlamentu upotrebljavate retorikukoja nije primjerena civilizovanoj Evropi i svijetu i onda se čudimo što nas drugi ne razumiju ili što nas drugi nagrđuju, tako nešto ja ne mogu prihvatiti niti ću kad prihvatiti. Ako se još jednom u ovom parlamentu, odgovorno vam tvrdim, pojavi takva retorika napustiću sjednicu kao čovjek kao intelektualac, kao političar neću se vratiti sve dotle dok lice koje to upotrijebi ne bude ostranjeno sa sjednice a zato ćete gospodo predsjedavajući vi snosyiti odgovornost. Molim OHR imeđunarodne institucije da pomognu nama ovdje da retoriku koja je dovela do zla na ovim prostorima, a ja nisam učestvovao u tom zlu, tako da svi znate da nisam, imam pravo da vam svima to kažem, vi meni nemate pravo to da kažem a ja vama imam prvo. Nisam učestvovao ni u kakvoj destrukciji ni u kakvom zlu, ni ukakvim anticivilizacijskim tokovima, koji su se ovdje događali, zato morate da prihvatite ovo moje kao prijatelj prijatelju i naravno da sam ja spreman sa svima vama sjesti počričati na korektan način, ali nemojte me vrijeđati. Osjećam se uvrijeđen kao čovjek kao poslanik, ja nikom to ne upućujem. Dakle, gospodo, to što se ovdje pokušvaju ponovo zaoštriti odnosi nije niti može biti dobronamjerno. Nije niti može biti u cilju napretka o kome je govorio predsjedavajući Savjeta ministara u svom izlaganju a ja ću u diskusiji kazati šta mislim i o tom radu i o takvim aktivnostima i molim vas, meni je potpuno jasno i ja to prihvatam da je BiH okružena zemljama u kome imamo narode koji su i ovdje konstitutivni i nemojte da te narode gledamo na drugačiji način nego narode koji ovdje jesu dijelovi tih naroda, mislim i na Bošnjake kojih 23 ima u drugim državama, mislim na Srbe koje ima u drugim državama i mislim na Hrvate kojih ima u drugim državama i ne mogu to poistovjećivati niti hoću sa drugim narodima, jer mi je prije svega stalo da na ovom prostoru dođe do sglasnosti tih naroda, jer ovdje nikad gospodo u BiH nije bio nesporazum građana,nego je bio nesporazum naroda i nemojte da pravimo bilo šta ružno što bi moglo biti novi nesporazum naroda. Hajde da pravimo nešto što će biti sporazum naroda.
Hvala. Netačan navod gospodin Grabovac.
Gospodo predsjedavajući i gospodo zastupnici, ja moja isprvka netačnog navoda odnosi se, vjerujem da je gospodin Brka htio govoriti o obrani BiH s tim da ga moram podsjetiti da BiH su branili i predstavnici hrvatskog naroda a kad je u pitanju HDZ on je imao tada u to vrijeme najveću potporu hrvatskog naroda i organizirao obranu u virjeme kada Predsjedništvo BiH, odnsono institucije države nisu bile sposobne ili, vjerujem da su htjele ali vjerujem da nisu bile sposobne da organiziraju zajedničku obranu, tada prostori gdje su Hrvati i drugi narodi živjeli, odnosno gdje su većinski Hrvati živjeli je organizirana obrana BiH i moram vas podsjetiti još na '91.godinu kada je izravno teritorij BiH gdje je otvoren izravno sukob a to je područje Ravnog i doline Neretve i nije samo SDA sudjelovala u ovoj obrani, a ne vjerujem da je bilo fašista koji su napadali, to je sasvim predmet jedne druge stvari i mislim da je preteška riječ kad je u pitanju fašizam i stvaranje antifašizma, snaga antifašizma i smatram da su tu sukobi koji se desili na prostorima bivše Jugoslavije a poslije na prostorima BiH nesuglasica i neriješeni unutarnji odnosi kako prostora bivše Jugoslavije tako poslije prostora BiH i smatram da BiH pripada i Hrvatima i da su je i Hrvati branili. Hvala.
Samo jedna rečenica, prije nego što dam riječ predsjedavajućem Savjeta ministara gospodinu Zlatku Lagumdžiji, treći put intervenišem, prvo sam intervenisao i tražio da se vratimo na dnevni red a to je izvještaj o radu Savjeta ministara. Drugi put sam molio, tražio da uvažavamo i biramo riječi kada govorimo o drugim zemljama prijateljskim prema BiH i treći put, nemojte molim vas gospodo poslanici dovoditi Kolegij u neugodnu situaciju da moram kao i mene predsjedavajućeg da moram prekinuti sjednicu. Budu li se upotrebljavale riječi koje vrijeđaju, omalovažavaju bilo koji narod u BiH, dovodile nas u poziciju retorike, koja je prethodila prije, dakle koja je prije bila, ja ću morati iz tog razloga prekinuti sjednicu. Molim vas da u tu poziciju ne dovodite članove Kolegija. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Cijenjene kolege, poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo poslanici – zastupnici, meni je zaista žao, ja sam u startu najavio da ću morati da idem, tu ostaju drugi članovi Vijeća ministara. Ovo je zajednički izvještaj Vijeća ministara,u kojem sam ja samo podnio samo uvodno izlganje. Poznato je, pretpostavljam u pripremi za ovu sjednici, ja sam jučer došao sa puta samo na ovu sjednicu i sad idem zahvaljujući, zaista, velikom gostoprimstvu kolege predsjednika Vlade Grčke koji će omogućiti da danas budem u Grčkoj, mada je planirano da dođem iz Teherana tamo, ali ovaj parlament, taj zbog kojeg sam ovdje i došao i zaista se još jednom, žao mi je što neću biti ovdje do kraja, pa sam uvjeren da će moje kolege ministri moći da odgovore na pitanja koja su pred vama. Neću pokušati da odgovorim na sve, već sam 24 se u startu zahvalio svima i ponavljam još jednom tu zahvalnost i oni koji su dali pozitivnu ocjenu i oni koji su uz pozitivne ocjene sasvim s prvom naveli neke stvari koje bi trebalo poboljšati gospodinu Majdandžiću i gospodinu Šarganoviću, Kovačeviću i Brki i gospodinu Avdiću i Grabovcu i Banjcu i svima vama koji ste govorili. Pokušaću samo odgovoriti na nekoliko pitanja koja se direktno postavljena ovdje. Mislim da bi bilo dobro reći da kod pokazatelja o kojima sam govorio o kojima je gospodin Kovačević pitao, red je da nekoliko tih pokazatelja kažem. Naime, možda je najbolji, najbolji izvor davanja podataka nedavno publikovana studija uglednog londonskog ekonomista koja je rađena za prvu investitorsku konferenciju održanu u Holiday Inn-u prije tri sedmice, kada je najprestižnija njihova jedinica za istraživanje nekih zemalja naprvila pregled stanja u BiH i ja iskreno moram priznati da je to jedno od najprijatnijih iznenađenja za mene, sadržaj te publikaicje i posve sam razumio zašto je toliki interes povećan svjetskih investitora. Naime, napravit ću samo poređenje u ovoj godini u odnosu na prošlu za koju ste tražili da vam nešto kažem da je društveni proizvod u 2000.godini iznosio negdje oko 9 hiljada, devet miliona i dvjestošezdeset i jedan milion KM u 2001. on je iznosio 10 miliona i 111, 10 milijardi izvinjavam se. Dakle, devet milijardi i 261 u 2000.-ditoj a u 2001. 10 milijardi i 111 miliona KM. Možete da vidite da je rast društvenog proizvoda poznato je u 2000.-ditoj bio negdje oko 5,9% a u 2001. je iznosio 6%. Ovdje želim posebno ukazati na ovaj indikator 5,9 6 mnogo je teže povećavati, da tako kažem procente rasta đidi-pija poslije jedne određene granice. Možete da uočite da je 5,9 bilo u 2000. a 2001. 6,0 rast đidi-pia, ali to je uporedivo sa nekim drugim pokazateljima koje želim da vamkažem. Rast đidi-pija svjetski u 2000.godini je bio 4,7% a u Evropskoj Uniji 3,3 u BiH 5,9. Rast društvenog proizvoda u 2001.godini se povećava za 2,2 dakle, u svijetu je đidi-pi u 2000.-toj rastao 4,7 a u 2001.godini 2,2 dolazi do pada kod rada sa đidi-ijem. U BiH u takvom svjetskom okruženju đidi-pi sa 5,9 raste na 6,0 kad su zemlje Evropske Unije u pitanju đidi-pi u 2000.godini u Evropskoj Uniji njen rast je iznosio u Evropskoj Uniji 3,3% u BiH 5,9 a rast đidi-pia u zemljama Evropske Unije u 2001.godini je iznosio 1,5. Dakle, možete da primijetite da je rast đidi-pija u visokorazvijenim zemljama u 2001.godini u odnosu na 2000. 50% pao. Da je na svjetskom nivou pao za nekih 30% a da je rast đidi-pija u 2001.godini rastao za nekih 3-4% uslovno rečeno u odnosu na onu brojku. Da taj podatak mislim da u sebi sadrži odgovore na puno drugih pitanja. Ne bih želio samo na tome da ostanem, jer uvijek znaju, naročito ugledni kolega Kovačević zna jako dobro da se može podacima, naročito jednim podatkom možete pravdati šta god hoćete, ali ovo je, zaista jedan podatak koji sam komparativno dao da bi imali malo bolju svijest o tome. Izvoz u BiH je u 2002.godini, odnosno platni bilans je bio minus minus 774 miliona dolara a u 2001.je taj debalans oboren na minus 700. Sa minus 774 na minus 700 u takvom svjetskom okruženju. Također, da vam kažem ono što je, mislim jedan od najvećih uspjeha, da je 99. naše rezerve su iznosile u Centralnoj banci u tvrdoj valuti 452 miliona dolara da bi 2000.godina okončana bila sa 497 miliona dolara. Prvi kvartal, zato što smo tri mjeseca se nadmudrivali šta ćemo sa vlasti, prvi kvartal je okončao sa 470 miliona dolara deviznih rezervi. Dakle, pao je sa 497 na 470 da bi u drugom kvatalu se vratio na 497 u trećem povećao na 588 i ovdje, zaista, želim malo da vas obradujem, ovo je zajednički izvještaj da bi 2001.okončala sa deviznim rezervama u iznosu od 920 miliona američkih dolara u Centrlanoj banci BiH. Toliko o podacima koji govore o tome. 25 Industrijska proizvodnja je, inače sa 8% u prošloj godini 2000.-ditoj povećala se, poras industrijske proizvodnje na tu osnovicu 2001.godine iznosio 9%. To sve govori, zašto govori 2000. u odnosu na 2001. zato što 11.septembar 2001.godine je tragični datum u istoriji čovječanstva, tu nikakvih dilema nema, ali je to datum koji je udario u osnove ekonomskog poretka u svijetu. Zato je došlo do ovako snažnih i neki se sjećaju da je o ovome bilo riječi već u Parlamentu da sam govorio o onome kad smo razgovarali odmah poslije 11. septembra, kad smo Parlamentu prezentirali naš plan, mi smo tada govorili a to je da znamo u šta se ide, da znamo šta će se dešavati u svijetu i nismo ovo, vjerujte ništa napamet radili. 11.septembar je udario u temelje svjetske ekonomije.Ovih dana se mogu vidjeti naznake da svjetska ekonomija se stabilizira i polako izgleda da kreće naprijed. Mi smo ovaj udar takvi kakvi smo preživjeli, što kažu, poslije kad budemo objašnjavali kakvi smo možda nećemo znati ni sve odgovore na pitanja kako nam je ovo uspjelo, ali je činjenica da ovi pokazatelji govore o tome. Ja ne želim govoriti o predizbornim stvarima, političkim stvarima, ova ekonomi... studija vjerovali ili ne kaže da ćemo mi pobijediti to, s tim što kažu da će razlika biti malo veća. Međutim, pustimo sada šta kažu politički, mislim da je jako bitno da ovom prilikom vam se zahvalim još jednom što ste rekli i mogu reći gospodine Brka sasvim prirodno vam moram nešto reći. Bilo bi nefer da šutim. Vidite, ja ne želim da pričam o prošlom sistemu, on je bio kakav je bio, on je otišao u istoriju. Vi ste rekli da ljudi iz prošle vlasti su bili kao i mi da su uvijek prikazivali stvari bolje nego što jesu. Ja i vi ne mislimo, vjerovatno, ko je prošla vlast, ali prošla vlast je prošla vlast, prošla vlast vaša vlast je prikazivala stvari bolje nego što jesu i to nije sporno. Mi ne želimo da prikažemo stvari bolje nego što jesu. Mi želimo malo optimizma da unesemo u ove naše sumorne živote, u situaciji kada, ipak, ima razloga za malo optimizma. Kada se zna gdje je svijet krenuo i gdje je postojala mogućnost da BiH završi nakon 11.septembra. Mi smo to zaustavili. Zahvaljujući podršci ovog parlamenta, svih vas i nema potrebe, nemojte se sad prvdati o zajedničkog uspjeha. To je zajednički uspjeh, što smo 11.9. dočekali stvar kako smo je dočekali. Ja to doživljavam kao vaš uspjeh. Ja se vama čudim zato kad bježite od tog uspjeha. to je zajednički. Da nas vi niste podržali mi bi opet to uradili, ali nama je drago da ste nas podržali kad smo ovjde govorili šta želimo da radimo nakon 11. septembra. Mi smo zaustavili slobodni pad u kojem je ova zemlja bila, politički, ekonomski, pravni i institucionalni. Ako hoćete da vidite kako izgleda noćna mora, pomislite samo da se desilo da se 11.septembar desio godinu dana ranije kad ste vi bili na vlasti. Bog nam ne znam šta bi pomogao i koliko bi nam pomogao ali nisam siguran. Sva je sreća u istoriji nema popravnih gospodine Brka i sva je sreća da je 11. septembar kad se već morao desiti, desio se kad je ova vlast bila a ne neka druga i to je velika sreća za ovu zemlju pa i za vas i moram vam reći to što ste vi rekli to je vaše puno pravo. Vi ste gospodinu Avdiću omogućili pravo da misli šta hoće. Ja vama kažem da što se mene tiče vi svi imate pravo da kažete šta hoćete, ali jednu stvar vam moram reći. Jednu stvar vam moram gospodine Brka reći bezproizvornu ateizaciju, koju ste ovdje spomenuli je, u stvari nešto što se dešavalo nekada davno. Ono što ste vi pokazali je drugo lice tog istog zla, a to je besprizorna ateizacija, kad ste kao predsjednik Komisije za ljduska prava pozvali na besprizornu teizaciju i to je nešto što se ja vama čudim, a ono što vam se najviše čudim i ono što ste danas rekli, uzmite stenogram i ogradite se od vlastitih riječi. Vi ste odlazak šestorice ljudi sa dvocifrenim brojem identiteta i sa višecifrenim brojem prevara ove zemlje, poistovijetili sa ljudima kojih nema. Vaša rečenica da šest tih ljudi je etničko čišćenje je u našem istorijskom kontestu čista sramota. Čista sramota gospodine Brka. Šest ljudi koji su ovu zemlju izvarali njih poistovijetiti, recite sad šta god hoćete. Ali ja sam vam ovo morao 26 reći. Inače vama hvala još jednom na svemu što ste rekli, a ja, zaista moram ići a ja ću manetogram vidjeti šta ste rekli.
Gospodin Brka imate riječ, replika. Imate prvo imenom ste prozvani izvolite. Ja vam ne oduzimam riječ.
Gospodine Lagumdžija, ja vas molim da samo saslušate dvije rečenice. Jedna je, nije valjda BiH kriva za 11. septembar. Nije valjda ona kriva da bi je trebalo sravniti sa zemljom. Nemojte nas dovoditi u tu situaciju kao predsjednik Ministrskog vijeća, to je jedna stvar. Druga, o ateizaciji nemojte izvrtati činjenice kako vaše kolege iz Kruga 99 izvršu i stavljaju mi u usta ono što nikad nisam rekao. Evo ponovit ću pred Parlamentom šta sam rekao. Ja i stojim iza te izjave. Ja želim da ateizam kao vrhunska vrijednost i kriterij svih vrijednosti ove zemlje nestane. Znači, ostavljam izbor svakom čovjeku pojedinačno da bude ono što jeste. A ne ono što oni žele, kako su željeli 50 godina. To nije grijeh i ja ću za taj stav uvijek boriti da u BiH sve budu vrijednosti da ne postoji jedna vrhunska kako je to bilo u jednom sistemu. Hvala vam.
Gospodin Borić replika.
Moja namjera je bila da zamolim gospodina Lagumdžiju da bude prisutan na ovoj rasprvi. Jednom godišnje se vodi rasprva o radu Ministrskog vijeća i mislim da je to trebalo i planirati i biti prisutan ovdje da jednostavno podijelimo zajednički šta je to šta smo to uradili a šta je propušteno i u jednoj, zaista, raspravi, pogotovo što je on i podnio program rada. On se ovdje eksponirao kad je i prezentirao taj program. Ja bih volio da je on prisutan. Lakše bi nam bilo da konstruktivno ukažemo šta je to što nije realizirano. Nažalost, on je ocijenio da je odlazak u Grčku važniji nego ovdje da bude sa nama da završimo ovaj posao, to sad govori o njemu. Ja, nažalost, samo mogu izraziti žaljenje zbog toga i zista mi je žao što nije prisutan i drugi stvar bih rekao. Mislim da živimo u jednoj slobodi ovdjeu BiH i mi poslanici imamo pravo slobodno da kažemo šta mislimo i ja tu slobodu govora ne bih nikom sputavao. Također, istinu o nekim događajima svako od nas snosi i neka odgovara za to što kaže, za tu istinu. Mislim da istina u ovom parlamentu ne bi smjela da umre. Neka živi istina i mi moramo o istini govoriti ma kako ona bila nekom neprijatna, meni, drugom i trećem. Dakle, ja bih molio gospodine predsjedavajući da ne onemogućite da se istina ovdje ne govori i da se u punoj slobodi svako ovdje obraća.
Može se govoriti slobodno svoje mišljenje, ali upozoravam samo riječima koje ne svađaju narode i građane u BiH. Bilo koji poslanik u bilo kom klubu, bilo kom narodu pripadao Kolegij je dužan da interveniše. To građani BiH od nas očekuju. Možete reći sve što želite ali biranim riječima. Ako nema više replika a čini mi se da nema, za riječ se javio gospodin Kulenović. 27
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi poslanici, dragi gosti, ja ću, dakle, konkretno o tački dnevnog reda, a to je izvještaj o radu Vijeća ministara. Žao mi je što gospodin Lagumdžija nije ovdje ali svakako ovo će se zabilježiti i nadam se da će ove moje primjedbe na izvještaj pomoći u daljem radu Vijeća ministara. Dakle, ja ću se ovdje osvrnuti na ono što je po mom mišljenju trebalo uraditi, shodno Zakonu o Vijeću ministara a nije ili je to djelomično urađeno. U izvještajnom periodu malo se uradilo na stvaranju povoljne klime za usvajanje prijedloga, odnosno prijedloga zakona. O tome najbolje govori podatak da je u navedenom periodu Parlamentarna skupština usvojila samo 25 zakona, dok se 31 zakon nalazi u različitim fazama u parlamentarnoj proceduri a 6 zakona je odbijeno. Mišljenja sam da bi daleko više zakonskih projekata bilo usvojeno, da je bilo više koordinacije između resornih ministarstava i Parlamenta. Često se raspravljalo o zakonskim projektima, a pojedini ministri ili njihovi zamjenici nisu ni prisustvovali kada se o tome odlučivalo. Nedopustivo je i to, što su se mnogi zakoni povlačili iz procedure. Takvom stanju doprinosili su i mnogi nesporazumi i neslaganja u vladajućoj Alijansi. Sve to rezultiralo je postojeće stanje koje se oslikava u prezentiranim pokazateljima ovog izvještaja. U oblasti ljudskih prva i izbjeglica, velika kočnica u radu je sadašnja zakonska regulativa, koja nedaje ovlaštenja ministarstvu da može obavezati uprvne organe u entitetima da rješavaju predmete predmete iz ove goruće oblasti. To je istina i rečeno u izvještaju, a ja postavljam pitanje. Šta je u vezi s tim poduzelo ministarstvo, odnosno Vijeće minsitara a sve u cilju efikasnijeg povratka a samim tim i zaštite ljudskih prva? U formiranoj bazi podataka u sektoru za izbjeglice iz BiH i raseljene osobe u BiH postoji dosta podataka o realiziranim povracima iskazanim u apsolutnim brojevima i postocima. Dobro bi bilo da su se u tom dijelu izvještaja navelo i koja područja u BiH su se najviše vratili raseljeni i prognani a u kojim područjima taj proces ide sporo ili nikako i koji su uzroci tome. U ovom dijelu izvještaja nedostaju podaci o eventualnoj saradnji sa mnogim vladinim i nevladinim organizacijama, koje se bave humanitarnim pitanjima oko povratka. Zna li se definitivno, koliko je BiH naslijedila starog duga, a koliko se do sada zadužila. Da li se u Vijeću ministara raspravljalo o tome kako da Budžet BiH bude u što većem postotku iz vlastitih prihoda a ne samo 30% kao što je to planirano u Proračunu za 2002.godinu. To su ključna pitanja, koja su između ostalog trbala biti predmet ovog izvještaja po meni. Da ne govorim o drugim pitanjima o kojima smo danas nešto čuli, svakako pitanja ekonomske prirode, dokle se došlo s privatizacijom, koliko nam i kako funkcioniše privreda i svi segmenti našeg društvenog življenja. Hvala vam.
Gospodin Cuplov.
Poštovano Predsjedništvo, uvaženi članovi Vijeća ministara, poslanici, dame i gospodo, gosti, sve vas lijepo pozdravljam i želim u okviru druge tačke dnevnog reda dati 28 svoj osvrt na ponuđeni izvještaj o radu Vijeća ministara. Podržavam ponuđeni izvještaj u ime Kluba poslanika Stranke za BiH i u svoje vlastito ime i smatram da je veoma kvalitetno urađen, sa dosta detalja uz usmeno obraćanje gospodina Lagumdžije unosi dozu optimizma u trenutak u kome živimo koji je preopterećen lošim ekonomskim stanjem, političkim miljeom kakav jeste, koji je dobrim dijelom pokazan i u dosadašnejm toku sjednice i želim naglasiti da, moj poriv koji se javljaju čitajući izvještaj u nekim dijelovima da kritikujem rad Vijeća ministara se gubio, jer sam polazio od konstatacije da postoji ograničenja u kojima je radilo to Vijeće ministara od ustavnih ograničenja do ograničenja i nadležnosti da ne kažem i trenutka preuzimanja uloge koju oni ovdje imaju i vremenskog perioda u kome su radili. Sa ponosom ističem njihov rad na međunarodnomplanu. On je bio prepoznatljivo dobar. Čini mi se za dobrobit sviju nas, a dio poslova koje su obavljali na domaćem planu je dobrim dijelom uslovljen, kažem ovim problemima koji su evidentni. Njihov rad doživljavam kao timski rad u kome smo i mi učestvovali i poslanici i saradnja sa entitetskim vladama pa i neki drugi segmenti, segmenti međunarodne zajednice koji su ovdje involvirani u kompletan politički i ekonomski život BiH i pitanje ako nešto nije dobro čija je uloga presudna bila u lošem rješenju. Ja vam moram reći da neki zakoni koji su ovdje u elaboraciji spominjani su dugo u proceduri i nisu bili usvojeni. Zakon o koncesijama primjera radi je, zakon koji bi omogućio znatan doliv stranih investicionih ulaganja u BiH, on nije do sada prošao. Neko reče samo 25 zakona je usvojeno. Ja kažem usvojeno 25 zakona u alternativnom smislu, ne samo, jer u prethodnom periodu veoma mali broj zakonskih tih rješenja je usvojen. Mi imamo u materijalima da kažem neke zakonske prijedloge iz 1999.godine, koji su, znai, dugo u proceduri. Znači, nije samo usvojili smo 25 zakona i čini mi se da je to dosta dobar rezultat ovog parlamenta. Naravno, može biti i bolji. Zakon o državnoj službi, koji je ovdje, također pominjan kao vrlo značajan segment u radu Vijeća ministara, koji bi omogućio kvalitetniji rad Vijeća ministara, također je bio u proceduri i mogli smo ga do sada završiti a nismo. Želim reći da lično me oduševljava, da kažem princip po kome su nastojali da radimo a to je vladavina prava, ekonomske reforme i jačanje institucija. U tom kontekstu ako kompletan tim koji sam maloprije spomenuo ima pozitivni otklon, rad istog vijeća ministara će biti znatno lakši, efikasniji i bolji. Poreska politika koja je pominjana i bankarski sistem, također, kao važnisegmenti u svemu su dobrim dijelom uslovljeni rješenjima koje nudi ovaj parlament. Reforme u pravoduđu koje su u toku, također a ostale diskusije i pravo na govor je jedno od osnovnih ljudskih i demokratskim prava i ja apsolutno nikome ne sporim, ali ja nas sve lijepo molim da se, ipak, držimo dnevnog reda, znate iz čistog poštivanja vremena u kojem ovdje sjedimo. Ukupan rad ovog parlamenta obiluje širinom dnevnih redova i nema niti jedne diskusije koja se neće moći uklopiti u neku tačku dnevnog reda. Hajde da se držimo tačke koja je na redu a to je plan rada Vijeća ministara, izvještaj o radu.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Cuplovu. Riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Marko Amidžić a neka se pripremi uvaženi zastupnik gospodin Mirko Baković.
Gospodo predsjedavajući, kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara, dozvolite mi da u ovom istupu prvo iznesem jednu impresiju i prethodno pitanje. 29 Prvo, moj pristup ovim i uopće ovim pitanjima u parlamentarnom životu je uvijek u odabiru novokomponovanom folka ili klasične glazbe i ja sam najčešće na pozicijama klasike. Ne zato što, je li samo pripadam tome, negonekako hoću da kažem da je u hrvatskom biću da i njega iskažem ta klasika karakteritična. Ja sam dužan da je dalje njegujem i razvijam. Prema tome, tako će i obilježje imati i ova diskusija. Drugo, pod a) komentar jedne rasprve samouprava je posljedica odnosa u Predsjedništvu BiH pa onda dalje tadašnjem i ne bih o tome dalje govorio. Pod b) Mi Hrvati u BiH stvarno volimo Bosnu, bar ovi ovdje koji rade u ovom Parlamentu i Hercegovinu, ali nas vjerujte iritiraju te relacije Bosna i Hervatska. Iritiraju nas bar u tom smislu da provociraju naše istupe i diskusije koje onda nisu plodne, ne doprinose boljem radu. Mogu vam iskreno kazati javnosti da su te naše veze za Republikom Hrvatskom mnogo u srcu veće nego što su veze Bošnjaka sa Alžirom. Prema tome, kada postavljate pitanje zašto je problem Ploča onda da shvatimo da je to problem u tome što Sporazum o Pločama nije ratificirao Parlament Republike Hrvatske nama susjedne i prijateljske zemlje. On ima pravo da ne ratificira ni jedan sporazum, isto kao što i mi imamo pravo da ga ne ratificiramo. Ali, kada postavljate to kao problem, onda nemojte očekivati da se ja osjećam krivim zato. Dalje, od impresija niti jedna moja ovdje riječ neće biti u funkciji predizbora i na kraju ovo što ću reći, zbog onog prvog, prve impresije je, više adresirano na kandidata za novog predsjedatelja Vijeća ministara, nego za ovog aktualnog zbog toga što bih ja želio sa svojim prijedlozima da pomognem ili na određen način unaprijedimo rad te institucije BiH i njenu odgovornost nasprem Parlamenta. Prema tome, moj pristup ovomizviješću je, takav tu on temeljnu dimenziju ima. Generalni stav mi je da Vijeće ministara odgovara Parlamentu. Znači, podnosi izviješće i mi trebamo dati neku ocjenu o njegovom radu. Ako je ona i pozitivna, mora sadržavati sugestije za korak naprijed. Ja imam pozitivan odnos nasprem ovog materijala. Mislim da je to dovoljno kada kažem, ali želim konsttirati da je on, ipak, računski zbir izviješća ministrstava koja funkcioniraju u Ministarskom vijeću. Možda mu je model takav. Ali, ja ne vidim dovoljno funkcionalnih veza unutar i ne vidim dovoljno relacija nasprem institucija BiH a predsjedavajući Vijeća ministara je rekao da je to treće krupno pitanje koje treba ostvariti. Ne vidim tu horizontalnu uvezanost Parlament-Vijeće ministara- Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. I da onda vidimo šta su tu otvorena pitanja dileme i eventualne kočnice u jednom kvalitetnijem funkcioniranju. Zato ja želim da pokušam tu relaziciju potražiti u ovim svojim primjedbama i predlozima. Relacija znači izvršna zakonodavna vlast. Prvo ocjena. Smatram da je komunikacija Vijeća ministara prema Parlamentu bila kontinuirana bezprekidna i korektna. Pogotovo je ona doprinjela u onim našim raspravama na 17. i 20. sjednici Doma kada smo govorili o vanjskoj politici Bosne i Hercegovine. Međutim, vrlo je bitno naglasiti tu bar dvije tri stvari. Prvo, poneki oblici pojedini oblici političke histerije koji se ponekada dese ili u Parlamentu ili negdje drugo ne bi trebalo Vijeće ministara odvlačiti od suštine, od onih strateških opredjeljenja, prije svega o vanjskoj politici. Ako smo rekli susjedi, regionalno uvezivanje, evropske integracije. Tu uvijek se treba pozivati na političku mudrost, na diplomatski korak, odnosno nadzor i na strpljenje u građenju tih odnosa. Jer, molim vas zato što imamo od susjeda, od ujedinjene Evrope, to treba razumjeti kao impute u Bosnu i Hercegovinu što onda treba, čemu treba onda postavljati algoritme i rješenja u našim okvirima. A jedini kriterijum valjanosti tog algoritma je koliko on 30 znači kroz princip povratne sprege. Vraća snažnije Bosnu i Hercegovinu u veću uvezanost u okruženju, odnosno u brže uvezivanje u evropske integracije. Drugo pitanje je, promišljamo dugo šta koči donošenje zakona. Šta koči donošenje zakona? Mi smo konstatirali na nekoliko prethodnih sjednica da nema baš tih zastoja puno u Zastupničkom domu. Trebalo bi to radi javnosti kazati. Mi ne osjećamo ovdje da smo kočnica donošenju zakona. Volili bi da Vijeće ministara jasno se o tome izjasni. Gdje su ba zapeli. Ako je to do mene da budemo jasniji, jer ako to nemamo definirano onda ćemo otići sa konfuzijom na staviti ćemo starom metodom rada. Ne osjećam te kočnice u Zastupničkom domu bez obzira na složenost političke strukture itd. Nije ih bilo. Zašto jedan isti zakon pada zbog nekih, hajde na početku smo rekli formalnih pitanja na nekom drugom domu. Da li treba otvoriti pitanje u Bosni i Hercegovini o tome trebaju li domovi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine biti preslik jedan drugome. Ne dovodim ja u pitanje ustavnu odredbu o obveznoj suglasnosti oba doma pri donošenju zakona, nego govorim o vođenju ukupne politike Parlamenta i parlamentarnog života. Govorim o proceduri. Mora li biti ista procedura. Mora li biti, to je na neki način valjda definirano. To je ono u čemu ja vidim otprilike razloge, jedan od razloga za sporost u donošenju zakona koga bi trebalo otkloniti ako je to moguće i kako. Ja nemam rješenja. Drugi problem je, odnosno definiram ga kao pitanje – može li buduće Vijeće ministara ne raditi sa minimumom vremena na minimumu vremena na granici vremena kada je u pitanju donošenje zakona. Da li je ono procjenjivalo, je li više puta nego što je trebalo poseglo za člankom 104. i člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma. Šta je uzrok u kašnjenju prijedloga, pa se onda zbog cajtnota posegne taj članak i onda dođemo u poziciju izlude ili nemogućnosti da saslušamo zastupničke inicijative, prijedloge itd. Znači predlažem da se to vrijeme pokuša planirati u okviru dinamike rada Vijeća ministara. I treće kada je u pitanju ova oblast. To je – može li Vijeće ministara izgraditi odgovorniji odnos svoje pozicije, svoju odgovorniju poziciju kao predlagača zakona u smislu praćenja zakona kroz kompletnu parlamentarnu proceduru. A ne mi ga pošaljemo do Ustavno- pravne ili neke druge komisije i dalje ga ne pratimo u parlamentarnoj proceduri. Ne pratimo ga u smislu ekspertne odbrane tumačenja i prisustva na sjednici Parlamenta. Mi smo bili u prilici na Parlamentu da izglasamo zakona da nam nema predlagača ili ne znamo ko je taj ko prati zakon. Mislim da su ovo krucijalna pitanja na relaciji mi i Dom. Prema tome, ja vas neću više time zamarati, ali smatram da ako predsjedatelj Vijeća ministara predlaže da razgovaramo o institucijama, onda da ovo može naći svoje mjesto u vašim razmišljanjima i u vašim aktivnostima. A ne tražim o tome da se Dom sada šire izjašnjava i da gubi vrijeme oko toga, ali mislim da bi unaprijedilo uzajamne odnose relacije, otvorenost i odgovornost Vijeća ministara nasprav Parlamenta. Hvala vam.
Hvala gospodine Amidžiću. Gospodin Baković.
Dame i gospodo, poštovani zastupnici, nastojaću biti kratak, jer vidim već da je dva sata. Ali moram reći nekoliko stvari. Meni se čini da čim malo mi opustimo neku svoju volju, dolazi do svađa što znači da ipak u nama tinjaju neke stvari, neke strasti i da mi još u pravnom smislu nismo postali snošljivi koncioantni i naravno u vezi s tim nećemo nikada dobro 31 odrađivati ovaj posao koji nam je sada ovdje u zadatku. Čini mi se da bi se morao stvarati među nama i stranački i nacionalni i ljudski suodnos i to u pozitivnom smislu. Ova ekipa koja je sada na vlasti, ekipa Alijanse ja mislim da njoj trebamo dati mogućnost da komotno, ležerno, inteligentno i konstruktivno radi svoj posao, a bilanca će se na kraju vidjeti i izbori će takođe pokazati kako stvari stoje. Međutim rekao bi sljedeće nešto. Moje promatranje Bosne i Hercegovine u vezi s tim dojmove stičem koji su sljedeći. Uočavam da se sve više i više gradi država, a da se artikuliraju represivni aparati. To je policijski aparat i pravosudni aparat u našoj zemlji. Ako je to samo to, i ako se to forsira a sve drugo do nekle zanemareno, mislim da stvar neće biti dobro. Uporedo s tim, čini mi se da bi se moralo na ovim prostorima voditi računa o razvoju školskog sustava, socijalnog sustava, humanitarnog sustava itd. Tek onda stvar će biti dobra. Ovo naročito bi htio uputiti predstavnicima međunarodne zajednice koji su zanemarili tu stranu problema, pa na prostorima, odnosno na terenu imamo sve više i više socijalnih slučajeva, imamo čak iseljavanja naroda, imamo demonstracija na ulici itd. Dalje, žrtve rata. Po mom mišljenju žrtve rata treba rješavati, ali ne rješavati ad hok u separiranom smislu i ne rješavati od dana do dana, nego rješavati u sustavnom smislu gradeći ekonomiju, socijalni život itd. Samo na taj način to će se moći uspješno rješiti. Ovako mi ćemo ugasiti jedan požar. Požar ćemo ugasiti koji se tiče npr. bošnjačkih šehida, ali će ovamo požar kod hrvatskih vitezova, ili tamo junaka plamsati itd. A moramo nastojati da riješimo i jedan i drugi i treći problem. Dakle mora se razvijati ekonomika, moraju se ulagati sredstva. Po mom mišljenju Savjet ministara, odnosno meni je takođe žao što gospodin Lagumdžija nije tu, možda da mu to direktno uputim da bi se trebalo više brinuti o stvaranju zdrave proizvodnje, o razvoju ekonomije, o ulaganju novca u produktivnom smislu koje dolazi iz inozemstva. Ovako mi ćemo se podnositi, ono što dobijemo to ćemo danas pojesti i sutradan takođe nećemo imati. I to je problem u Bosni i Hercegovini. Sve drugo, ja mislim da smo mi kao stranke shvatili višestranački sustav, da smo se uklopili u to i to je dobro. Ja mislim da tu neće biti nekih problema, ali ovo se mora riješiti i upravo podržavam u cjelosti čak podržavam ovo izvješće i mislim da je ono dobro, ali bi trebalo neke stvari pontirati tako da se jednostavno ne ponavljamo i da ne jedemo svoju vlastitu supstancu iz dana u dan i sutradan da rješavamo isti problem. Toliko hvala.
Hvala. Gospodin Adem Borić.
Gospodine predsjedniće evo nema Ministarskog vijeća. Ja ne znam kome da se mi obratimo. Ja sam izrazio zaista žaljenje što nema predsjedavajućeg. Evo rečeno je ide na put. Imao sam eto i zato donekle razumjevanja, ali sad nema Ministarskog vijeća, zapravo kome se mi obraćamo. Jel ovo rasprava o njihovom radu ili mi treba ovdje da prodiskutiramo da se glasa i da se usvoji taj izvještaj. Ja zaista ne znam kako mi to radimo i šta mi, kuda to mi idemo. Ja sam se potrudio da uljudno, dakle sasvim korektno ukažem šta je to Ministarskog vijeće obećalo da će uradi, a šta nije uspjelo. 32
Gospodine Boriću, mogu li ja jednu intervenciju. Ne želim da vas prekidam. Činjenica je da niko do ministara iz Savjeta ministara nije prisutan. U konsultacijama sa kolegom Ljubićem sam se dogovorio pauza do tri za ručak. U tri počinjemo i čekamo da ministri iz Savjeta ministara budu prisutni. U vezi čega gospodine Banjac. Imate drugi prijedlog. Izvolite. Izvinite gospodin Borić govori. Ne mogu. Ja sam želio, gospodin Borić je iskazao želju da govori pred ministrima, ja sam zato intervenisao.
Ja sam upravo, ako je moguće, ako ne, onda da ovu farsu završimo. Da se izglasa, očito u Alijansi postoji koncezus da se izglasa ovaj njihov rad bez obzira kakve su imali rezultate i ja ne vidim potrebu da uopće se obraćam. Hvala.
Gospodine Boriću zavisi od vas. Ako želite možete.
Ja ću zadržati potrebu ako dođe Ministarsko vijeće.
U redu. Izvolite gospodine Banjac.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, ja naravno zam vašu poziciju i znam da ste dovedeni pred svršen čin. Ali upravo zbog toga što ste vi dovedeni pred svršen čin i upravo zbog toga što vi nemate izbora nego predložiti to što ste predložili, prije toga predlažem da ovaj parlament osudi, donesen zaključak da osuđuje ponašanje Ministarskog savjeta u vezi sa izvještajem, ponašanjem za vrijeme rasprave o izvještaju o njihovom radu. Prije toga da osudi, inače se protivim pauzi, jer u protivnom mi njima dajemo za pravo da mogu da se ponašaju prema nama kao poslanicima kako god hoće. I oni su izabrali ovaj ponižavajući stav. Taj ponižavajući stav glasi ovako. Ja vas molim da ovo kamere snime. Evo vidite, ovako izgleda mjesto gdje sjede ministri za vrijeme rasprave o Izvještaju o radu Savjeta ministara. E ovako to izgleda. Dakle, gospodine predsjedavajući, ja želim da se glasa o mom prijedlogu. Da se osudi ponašanje, znači moj prijedlog je da se osudi ponašanje Savjeta ministara u odnosu prema Parlamentu za vrijeme rasprave o izvještaju o radu Savjeta ministara. Tako glasi moj prijedlog.
Hvala gospodine Banjac. Molim da se poslanici izjasne o prijedlogu gospodina Banjca, pa imamo pauzu. Ko je za prijedlog gospodina Banjca? – Hvala Molim ko je od poslanika protiv? 33 Molim vas gospodine Banjac pustite da izvršimo glasanje, ali nemojte glasno komentarisati molim vas. Izvolite. Molim službu da prebroji glasove. Ko je suzdržan od prisutnih poslanika? Molim službu da utvrdi da li mi imamo kvorum? – Hvala Dakle poslanici imaju kvorum i to je dobro. Imamo li većinu. Je li prošao, ili nije prošao. Molim entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za? Molim vas nemojte spuštati dok nije prebrojano. Jeste uspjeli prebrojati? Hvala. Ko je iz Republike Srpske za? Molim izvještaj. Prisutno 26 poslanika. Dakle kritika može ići na naš račun. Mi smo negdje na ivici kvoruma, ali ima nas. Prisutni smo. Za 18, protiv 7. 25 poslanik jedan nije glasao. Po entitetima za 11 iz Federacije Bosne i Hercegovine, za iz Republike Srpske 7. Konstatujem da je prekor, dozvolite mi ja biram riječi, da je prijekor, osuda, u redu, u redu, da je osuda kao što bi rekao gospodin Banjac. Tako je gospodine Banjac sve ima hvala lijepo, da je dobio taj prijedlog potrebnu većinu. Gospodo poslanici pauza do 15 časova da se odmorimo od suđenja. Hvala lijepo. [[pauza do 15 časova]] Gospodo poslanici, gospodo ministri, molim gospodu poslanike da zauzmu svoja mjesta. Prekinimo raspravu o drugoj tački dnevnog reda Izvještaj o radu Savjeta ministara u prethodnoj godini iz razloga što nisu imali obezbjeđeno adekvatno prisustvo članova Savjeta ministara. Predlažem da nastavimo sa radom. Prema spisku prijavljenih učesnika u raspravi iza gospodina Bakovića koji je završio, gospodina Borića pardon, izvinjavam se. Molim vas ima još kandidata učesnika za poslanika koji žele učestvovati u raspravi. Mi smo stali u momentu kada je gospodin Borić Adem izašao i rekao da želi da govori pred članovima Savjeta ministara. Gospodine Boriću izvolite.
Meni je žao što sam ja zbog vas uvaženi ministri tražio da se prekine. Bila bi prava stvar da sam tražio da prekinem uopće raspravu da sačekamo predsjednika Ministarskog vijeća, onda bi to bio pravi odgovor, ali evo ne možemo uvijek tražiti nemoguće. Zato ću skratiti svoju raspravu oko Izvještaja o radu Vijeća ministara. 34 Mi u Klubu poslanika jučer smo nakon čitanja i detaljne razrade programa, izvještaja o radu Vijeća ministara za minulu godinu zaista i htjeli da ukažemo na određene probleme, a i nastupno obraćanje gospodina Lagumdžija danas ovdje htio bi samo nekoliko rečenica da kažem ispred Kluba poslanika SDA. Dakle gospodin Lagumdžija sam je utvrdio da kvalitet nije uvijek i kvantitet nije kvalitet i mi bi se složili s tim. I mi smo primjetili da je puno tu retorike. Puno je toga napisanog i da ne kažem a u životu je nešto drugo na terenu kada je u pitanju realizacija odluka, zaključaka, zakona, odnosno ovoga doma. Takođe gospodin Lagumdžija je posebno rekao, naglasio da pretpostavka za bolju budućnost u Bosni i Hercegovini jeste da imamo vladavinu prava. Da imamo jačanje institucija i ekonomske reforme u Bosni i Hercegovini. Dakle on je utvrdio da smo mi na samom početku ovih procesa i pošto su to procesu, pošto su to težnje sigurno je da se onda može izvesti zaključak da u Bosni i Hercegovini, a to je i SDA, odnosno ovaj klub poslanika zaključio da u Bosni i Hercegovini kada je u pitanju dakle vladavina prava, odnosno poštivanje ljudskih prava u punom kapacitetu onako kako je to Evropska konvencija o poštivanju ljudskih prava upisana u Ustav naš, a Konvencija o evropskim i ljudskim pravima je zapravo utvrđena je suprimacija međunarodnog prava, odnosno domaće pravo. Mi dakle imamo na terenu ne poštivanje ili ne uživanje ljudskih prava od svih građana Bosne i Hercegovine u onom kapacitetu kakav je u nastupnom govoru prije godinu dana od strane Ministarskog vijeća ovdje bio nastup, odnosno kako je bilo rečeno da će se ostvariti pomak. Dakle mi tvrdimo da pomaka u poštivanju ljudskih prava u cijeloj Bosni i Hercegovini nema i nismo s tim zadovoljni i želimo da skrenemo pažnju na flagantno kršenje ljudskih prava svakodnevno. Nadalje mi tvrdimo i nismo zadovoljni u Klubu poslanika SDA sa povratkom ljudi u njihove domove, kuće itd. Dakle mislimo da i tu nije onaj pomak koji je bio programiran i koji je bio očekivan. Ja sam bio ovih dana na, u dijelu bosanske krajine, bio sam s tim ljudima koji su se vratili koji zaista su gladni, žedni, nemaju nikakvih prava i žalili su se na svoju poziciju. Dakle, oni egzistiraju bez ikakvog subjektiviteta. To su me zamolili uostalom i da vam kažem. Dakle iz Prijedora, Novog, Banja Luke, Gradiške itd. Niko ne radi. Ne rade ljudi. Dakle to je poznata stvar i onda moramo postaviti to pitanje. Reći, trebalo bi pomoći tim tamo ljudima koji su se vratili. Također, nije zaustvljen povratak mladih. Ovdje je jasno i glasno napisano da će se zaustaviti trend mladih da će pred ambasadama biti manje maldih ljudi za odlazak u inozemstvo. Mi imamo podatak da i to vidimo svi skupa, da taj trend odlaska mladih ljudi vani nije zaustavljen i to moram ovdje reći, ne da bi sada ovdje rekli, možda to nije bilo ni moguće u tomo bimu, ali moramo ne pobjeći od te činjenice. Dakle, trend odlaska mladih ljudi nije zaustavljen. Pitanje ekonomskog jačanja našeg čovjeka. Ja bih rekao da je naš čovjek ekonomski osiromašio da postavlja se pitanje, dakle, temeljnih potreba hrane, vode i zraka u BiH a o ekonomskom jačanju, zaista, nema ni govora i tu se ne možemo složiti sa izvještajem Ministrskog vijeća. Naravno, pošto je gospodin Lagumdžija rekao da bi se sve ovo ostvarilo potrebno je da u BiH bude vladavina prava, jačanje institucija te ekonomske reforme, za očekivati je to, da će se to u narednom se periodu ostvariti, ali to je proces, ali htjeli smo to da ovdje posebno naglasimo. Također, bilo je govora da će strani kapital doći u BiH i da će se podstaći investicije. Ja odgovorno tvrdim, zapravo naš klub je našao da strani kapital nije ušao u BiH, da nisu 35 pokrenute investicije da nije došlo do zapošljavanja i zašto, naravno možemo izraziti negodovanje prema ovom izvještaju, odnosno reći u tom domenu nije napravljen pomak, a prije godinu dana ovdje je bilo govora da će strani kapital, da će Alijansa za promjene na čelu sa SDP-om uvesti strani kapital i da će pokrenuti investicije. Dakle, to ne stoji itd. Nije posebno ekonomski položaj penzionera popravljen. Znamo odakle se namiču sredstva, da to ne problematiziram. Evo toliko gospodine predsjedniče.
Hvala gospodine Borić. Gospodin Banjac.
Poštovane koleginice i kolege, cijenjeni gosti iz Savjeta ministara, evo želim da ukratko, što je moguće kraće a sažetije nešto kažem oko programa Savjeta ministara. Mislim da je, u pogledu zakonodavne aktivnosti posve jasno da je Savjet ministara nastojao da taj dio posla radi sa željom da to bude kvalitetno i sa željom da to bude od koristi svima nama. Ono što u tom dijelu, ja, dakle, govorim principijelno o područjima rada a kasnije ću nešto o konkretnim problemima. Kad je ovo pitanje aktuelno, želim da kažem sljedeće. Mislim da još uvijek u tom poslu Savjet ministara nije zauzeo potrebno mjesto i ulogu koja mu stvarno pripada a želio bih da ta uloga bude na sljedeći način. Da se ustanovi kao trajni oblik saradnje i sastanaka Savjeta ministara i vlada entiteta preko njihovih radnih tijela ministarstava koja pokrivaju određenu oblast i da zakonske projekte koje predlažu ovom parlamentu prave na način da se prvo oni usaglase. Time bi gospodo nama ovdje skratili vrijeme jalovih priča i jalovih nagađanja a time bi i pokazali još nešto da stvarno imamo cjelovit sistem vlasti u BiH,u smislu pokrivenosti i u smislu resorne povezanosti i resorne i institucionalne sardnje na cijelom području. Nažalost toga do sada nije bilo trebalo bi da bude i iz više razloga. Mi još uvijek ovdje gubimo dosta značajnog vremena koje bi mogli i energiju i vrijeme utrošiti na dosta racionalniji način, a trošimo je da li nešto jeste ili nije iz ingerencija institucija ili to pripada entitetima. Kad bi vi iskoristili sastanke koji treba da postanu praksa a ne ekscesni slučajevi, kako se to do sada događalo vi biste se tamo dogovorili oko takvog rješenja pa bi koristili onaj član 3.tačka 5.a) ili neki drugi, zavisno od nadležnosti kome pripada pa mi ovdje kako u komisijskoj fazi tako ni u plenarnoj ne bi radili ništa drugo osim prvili kozmetičke popravke i dogradnje tako dobro pripremljenih akata. Ovo govorim iz razloga što je Ustvno-pravna komisija na čijem sam čelu sa mojim kolegama imala primjedbi na kvalitet zakonskih projekata koji stižu Parlamentu. Zbog njihove nedorađenosti, loše pravne obrade a ponekad i loše jezičke obrade. Dakle, molim vas da se u tom pravcu krene, jer ćemo tad aimati daleko više prostora za kvalitetan rad ovog parlamenta i sigurno bi bili zakoni brže i bolje donošeni. Dakle, zakonske prepreke za ovo što predlažem nema a jednostavno u izvještaju se ne naglašava a ja bih želio da se naglasi potreba te saradnje između Savjeta ministara i vlada entiteta i kao stalni oblik i praksa koji treba da se ustanovi i da postane način, model rada i izvršnih institucija vlasti u BiH. Ja, primijetio sam da ovdje postoji optimistička varijanta onog tima, nemojte me krivo shvatiti, ne razbijajući monotoniju, nego jednostavno istinski pravljeći jednu malu aluziju. Vi znate priču o antikorupcionim aktivnostima pa kaže čule i šumske životinje pa bježi lisica kaže zbog krzna, bježi medvjed zbog bunde a i majmun potrčao. Kaže zašto ovaj treći kud ti bježiš jadan nebio, ti bar na stražnjici nemaš ništa. Pa kaže, takvi i stradaše. Molim vas gospodo zbog ovoga što nama stradaju zbog loših zakonskih projekata, upravo, narod i upravo, ja se izvinjavam što sam ovo predsjedavajući ovo ovako 36 samo čisto radi usporedbe, zato mislim da bi te zakonske projekte gospodo trebalo donositi na jedan drugačiji način u korist naroda i da se pomogne na taj način. Drugo, šta ti repliku imaš na ovo? Ja sam mislio repliku. Ono što nisam vidio u izvještaju Ministarstva trezora, a što bih istinski želio da vidim i bilo bi dobro za jasvnost BiH da se vidi koliko je to donacija, ali potpuno precizno i uporedno pokazano na istom mjestuprispjelo BiH i koliko je sredstava u smislu živog novca izašlo iz BiH. Da vidimo imamo li mi tu pozitivan ili negativan saldo. Ono što sam ja mogao naslutiti, ali naravno da dozvoljavam listajući i ranije izvještaje i ovaj izvještaj i ono gledajući u onim našim famoznim sporazumima koje često ratifikujemo ovdje, pa naravno, da nisam uspio sve baš zbrojati i zato dozvoljavam da ovo može biti greška. Čini mi se gospodo da mi imamo negativan saldo po tom pitanju. Ali, moram vam još nešto reći, čitajući analize iz drugih zemalja svijeta a posebno iz Latinske Amerike gdje su se događali slični procesi kao i ovdje, nikad se nije dogodilo da je bio pozitivan saldo. Daj Bože da je BiH u tom pozitivnom saldu, ali vas molim da se to javno iz Savjeta ministara, iz Ministarstva trezora kaže, jer jednostavno valjalo bi to da narod zna da li je to tako ili nije, da li je pomoć stvarna pomoć ili pomoć, prije svega da ona i popomaže, prvo pomogne sebi. To bih ja želio da se kaže. Kad su u pitanju sada i nešto konkretno o izvještaju. Vjerujte ovaj prvi dio što se zove uvod, sačuvajte ovo, ovo će valjati i onima koji dođu poslije vas, jer može isto ovako biti i onima prije i onima koji dođu poslije vas, jer može isto ovako biti i onima prije i vama i onima koji će doći. Tako nemojte to bacati, jer mislim da, kad ovo čitam, evo samo ilustracije radi, da ne ispadne ovo zgodna dosjetka. Kaže, Vijeće ministara se, na inicijativu Predsjedništva BiH značajno angažovalo na uspostavljanju i obezbjeđivanju bazičnih uslova za rad, sad bazičnih značajno. To je rječnik, terminologija koja može da zadovolji i onoga što je otišao prije dvadesetak godina i one koji će doći poslije dvadesetak i mnoge druge. Ja bih želio i molio da nama ovdje potpuno se jasno kaže da, šta ste vi to uradili na ekonomskom prosperitetu. Ja ovdje samo slušam sljedeće. Strategije i samo da nađem te vaše riječi koje upotrebljavate «analize», «projekti», «prognoze» i «strategije». Nikako da izvan tog rješčnika nađem nešto što bi moglo biti opipljivo a šta je to narod osjetio na poboljšanju standarda života otkad vi gospodo radite. Neda se to vidjeti ili ja dobro ne vidim. Dozvoljavam da i ovo, ali čini mi se kad dobro ne vidim, onda ja upotrijebim pomagalo. Ima još nešto. U ovim vašim izvještajima, posebno Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, nigdje ja ne vidim, vidim sumarne rezultate. Ne vidim šta je to direktno Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica uradilo konkretno kao ministarstvo BiH, sarađujući sa dva ministarstva entiteta ili samostalno, na poboljšanju kvaliteta prava, ako ne može realizaciji prava izbjeglih i raseljenihlica. Jednostavno, našli ste se u ulozi statističke institucije koja sabira ili kako bolje reći na ovom drugom jeziku hrvtskom zbraja, a ja znam i taj jezik. Dakle, volio bih da vidim direktno šta ste to vi uradili. Toliko je problema i niste otpuno jasno kazali. Nabrajate koliko je rješanja dato, ali koliko je rješenja izvršeno gospodo. Ma džaba vama rješenje papir trpi sve. Koliko je ljudi stupilo u posjed svoje imovine na pojedinom području? Drugo, kad su u pitanju zaštita ljudskih prva, ovdje piše da je oko 1800 predmeta i vi konstatujete da ste dobili samo 10% odgovora, kad je u pitanju zaštita ljudskih prava, kao kolektiviteta pojedinaca ili ostalog. Ako je vaš rezultat na takvom poslu 10% ja nisam to pisao, ja sam to pročitao, ali gospodo, to je tako malo, to je tako zanemarljivo malo, a ogroman broj se žali i na kraju krajeva ispostavlja se da je onaj ko je i predlagao postojanje takvog ministarstva bio u prvu, a nećemo reći ko je, jer se puno ljudi obraća tom ministarstvu, ali i puno polažu u namjere dobre tog ministarstva. Međutim, rezultata nema. 37 Kad je u pitanju opet ovo oko, znači bilo je 1805 podnesaka zahtjeva i 10% riješeno. Kad je u pitanju gospodo oko stranaca. Kaže, u upravnom postupku ... u ovom ministarstvu u toku 2001.godine, od 175 zahtjeva za ukidanje viza za boravak stranaca, doneseno je ukupno 132 rješenja o udaljenju stranaca iz BiH. A kad se vidi ušlo i izašlo, razlika je, također, u vašoj tabeli preko 8 hiljada je razlika gdje se ne zna gdje su. Vi ste u tom periodu riješili samo 132 problema. Ja od 8 hiljada, što ste u tabeli potpuno jasno kazali. Ministarstvo trezora u svojoj aktivnosti ubraja za pravo čudo i izvršnu konverziju zlata u dolarske vrijednosti putem prodaje. Gospodo, kako imate pravo da ono što, nemojte mi krivo reći ja ponovo nisam pravnik, ali što čini krivično djelo, jer ste bez zakonskog rješenja, bez zakona koji je bio u proceduri izvršili prodaju i priča se, ja ne znam pošto ste prodali, ni koliko je to stvarno vrijedilo ni koliko bi vrijedilo da je danas u zlatu, ali postoje indicije da je razlika preko 11 miliona maraka zbog loše postignute cijene i to ste još uradili bez zakonskog akta, bez prava da to uradite, bez odobrenja ovog parlamenta. Ja vam tu ne mogu ništa drugo kazati, izuzev gospodo, naprvili ste ogroman promašaj u smislu kršenja svoje nadležnosti, jer ne mogu reći kršenja zakona, jer zakon nije ni postojao, pa da bih kazao da ste prekršili zakon i ja mislim da samo zbog ovoga moralo bi danas da se glasa protiv ovog izvještaja, a poslije toga kad se glasa protiv vi bi gospodo morali da podnesete ostavku pa da krivcu skinemo imunitet i predamo ga nadležnim organima suda neka kaže taj sud da li je to dobročinstvo ili je nešto drugo. Ali, ako vi gospodo kao parlamentarci danas ovdje učinite drugačije, otkud vam pravo da za nešto drugo prozovemo nekoga ko je uradio isto nezakonitu radnju u ovoj državi na isti ili sličan način kako je urađeno i ovo sa zlatom. Dalje, u oblasti evropskih integracija, očekivao sam da će se nešto napisati, jer naravno BiH je po priličan prostor pa ne mora sve da znam, da je već negdje izvršeno strano ulaganje, da se negdje vidi rezultat rada ovog ministarstva u smislu uloženog kapitala iz vana u ovu zemlju, a još uvijek ovdje se govori o strategiji o analizama, jednostavno gospodo niti od strategija niti od analiza ne živi ovaj narod. Ja vas molim opet, nemojte me krivo shvatiti, ja vas molim, ne želim biti ni sarkastičan, niti želim da govorim na način da upotrebljavam humor, ali meni se čini da ovo model ciganskog magareta pa ono kaže taman dok se, kad se naučilo glasovati ono crče. Mislim da je jedan, da je nama dosta analiza i strategija. Ja nisam ni očekivao da ćete vi naprviti tanak izvještaj. Ima vas tamo podosta. U jednom ministarstvu vas ima više zaposlenih nego u čitavoj Parlamentarnoj skupštini, pa prema tome, očekivao sam ja ovako debeo izvještaj, ali izvještaj u suštini ne nosi težinu u smislu šta je to što je naprvilo pomak u kvaliteti življenja stanovnika BiH. Obzirom da ne nosi tu težinu, ja ne mogu kao čovjek da tom izvještaju dam podršku, ne smatrajući da u vas nije bilo, ono na početku što rekoh i te kako želje da se u zakonskoj regulativi postigne nešto, ali gospodo, mora postojati veza između zakona kao podloge i rezultata tog zakona u primjeni kao završnog cilja. Toga nema ni u onom prethodnom ministarstvu da ne bi govorio da ne kritikujem samo vas, ni u prethodnom periodu ni u sadašnjem, zbog toga, izuzev, jedne ozbiljne želje koju vi imate, ne bih mogao govoriti i, nravno, ovih zakonskih projekata koje pozdravljam u onom dijelu u kojem su stvarno postignuti dogovori u ovom parlamentu, bez obzira da li ja jesam ili nisam zato glasao, ali u svakom slučaju pozdravljam u tom smislu napredak. Vi ovo moje što rekoh shvatite kao dobru namjeru i kao želju da ovim kratkim izlaganjem pomognem za dalje, molim vas da ne shvatite ništa drugačije i krivo. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Mariofil Ljubić 38
Uvaženi predsjedatelju, uvaženi zastupnici, ja neću dugo pričati o ovom izvještaju, to je ono što je bilo to je prošlo. Ja sam očekivao u ovom odjeljku što se tiče Ministarstva za izbjeglice, po pitanju izbjeglica, ja nisam dobio odgovor zašto Vijeće ministara još nije ponudilo zakon o izmjenama Zakona o izbjeglicama i raseljenim osobama u BiH. Ja sam pročitao u ovom izvještaju da je taj zakon bio i da nije prošao. Znači, nije prošao zato što nije bio dobar, nije bio potpun. Ja sam očekivao da je u izvještaju trebalo objasniti zašto taj zakon nije prošao. Ja postavljam pitanje. Šta je Vijeće ministra učinilo na tome da osigura jedan fond za podsticaj povratka izbjeglica. Vi znate da je ovaj zakon nijeprošao iz razloga zato što su zastupnici usvojili amandman kojim omogućuju da se izbjeglicama tamo, gdje se vrate da im se u roku od šest mjeseci osigura potrošačka korpa osnovnih proizvoda, jer mi pričamo o povratku, nema povratka akoljudima ne osiguramo neophodna sredstva za život. Zato smatram da sada kad imamo na redu novo Vijeće ministara i sigurno novi plan rada ili će to biti onaj prepisani od početka mandata, da jednostavno se kaže, ima li tih sredstava, kako Vijeće ministara misli podsticati povratak izbjeglica. Ja ako bih vidio zdovojavajući odgovor nato ja bih bio spreman glasati za tako Vijeće ministara. Ja znam da je ovdje teško očekivati neke velike reforme, ali možemo očekivati nešto što je suštinski bitno, što je važno ako pričamo o povratku. Posebno šta u izvještaju ne prihvaćam i volio bih stvarno da svi mi zastupnici možda jednom od toga ogradimo se s jednim ili zaključkom ili na neki drugi način, meni je više ne prihvatljivo da slušam termin tzv. manjinski povraci. Mislim u vremenu kad razgovaramo o konstitutivnosti svih naroda na cijeloj teritoriji BiH i o svemu drugom, ako mi deklariramo povrtnike kao manjinske povratke, mislim da to vrijeđa dostojanstvo ljudi. Ja mislim što je najmanje, najmanje što možemo učiniti, možemo uzimati termin povratnici. Mislim svaka poruka manjinski povratak, pa vi znate, ako prevodimo taj termin, da oni jesu manjinski. Niko nije nigdje objasnio šta taj termin znači, ali ja mislim da on vrijeđa sve povratnike. Također, očekivao sam da će ovdje, da će se reći šta se učinilo sa mjerama ekonomske politike, koje su spominjane na početku mandata ne ovog predsjedavajućeg Vijeća minsitara, već onog prethodnog. Tu se razgovaralo o nekim mjerama ekonomske politike, ali ja ne vidim ništa dalje da se otišlo. Ja očekujem u narednom vremenu, od novog predsjedavaućeg Vijeća ministara da će on izložiti mjere ekonomske politike Vijeća ministara kao i jednu detaljniju reformu poreskog sustava, jer ovo što sada imamo je nedostatno, nedovoljno, jer jednostavno, bez obzira koliko se entiteti trude da harmoniziraju te poreske stope i sve ostalo, tu uvijek ostane dovoljno prostora za one vješte mešetare iz jednog i drugog entiteta, koji jednostavno znaju izbjeći te entitetske granice koje mi uvijek ne znamo izbjeći. Samo toliko. Volio bih stvarno da u ovim izvještajima ubuduće ne koristimo ovaj termin «manjinski povraci».
Hvala. Gospodin Stanimirović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Vijeće ministara, također pozdrav, ja ću, također, pokušati da relativno kratko govorim danas o ovome, jer mislim da je dosta toga već rečeno, no, osvrnut ću se na nekoliko detalja koje mislim da su značajni kada razgovaramo o izvještaju o radu Savjeta ministara. 39 Prvo, ja smatram da je nesumljivo postignut značajan napredak, odnosno iskorak u radu Savjeta ministara u odnosu na ono što smo imali u prethodnom periodu i mislim da i ovaj izvještaj koji smo dobili o kojem danas razgovaramo pa i sama diskusija to na najbolji način potvrđuje. Neko je spomenuo da je usvojeno 26 zakona. Reklo bi se i malo i mnogo. Malo u odnosu na ono što su naše obaveze koje nam predstoje i u ovoj godini i vjerovatno u narednih nekoliko godina u pristupu evropskim integracijama, stvaranju ambijenta o kojem smo toliko govorili za normalno uređivanje i za jedan normalniji život naših građana, ali s druge strane mnogo kad se zna kako je to izgledalo prethodnih pet da ne kažem deset godina. Dalje, mislim da bi se uopšte moglo govoriti o radu Savjeta ministara bio neophodan jedan osnovni preduslov, koji, nažalost mislim da nije bio slučaj do stupanja mandat ovog saziva Vijeća minsitara. To mislim da je ovaj savjet ministara konačno po prvi put pokazao kvalitet timskog rada. Konačno je prestala ta vrsta opstrukcije i blokade, zasnovana na nacionalnom ili na pripadanju političkim strankama i mislim da su ljudi koji danas vode Savjet ministara pokazali veliku političku zrelost u smislu iznalaženja najboljih rješenja, a to u našem slučaju znači kompromisnih rješenja do kojih se dolazi konsenzusom. Mislim da je, također, da je to veliki rezultat i ove naše skupštine ovdje u kojoj sjedimo i da je to jedan od razloga zašto je usvojeno, dakle, ni malo ni mnogo, već 26 zakona. Dalje, sledeća stvar koju bih želio da kažem je, i to je neka moja osnovna primjedba zbog koje sam se javio danas za diskusiju. Ona se tiče jednog dijela izvještaja Ministarstva za evropske integracije BiH. Ona se, naravno ne odnosi na Ministrstvo jer je Ministrstvo realno prezentovalo situaciju, već se ona odnosi na aktuelno stanje i eto u tom završnom dijelu, dakle, to je ovaj zadnji dio izvještaja Ministrstva za evropske integracije, govori se o pristupu BiH Partnerstvu za mir, ili tačnije o izradi dokuemnta koji se zove «Sigurnosna i bezbjednosna politika BiH» da bi mi svi razumjeli. Dakle, ovdje se i konstatuje da je Ministrstvo za evropske integracije je, nosilac posla na izradi «Sigurnosne politike BiH», no da Ministrstvo ima problema s ostalim ministrstvima iz sastva Savjeta ministara i vladama entiteta kod formiranja radnih grupa i Pakta stabilnosti. Odnosno neblagovremeni odgovor nanaše zahtjeve. Možda je to dobro, dobar primjer da pokažemo, uprvo, ono o čemu sam maloprije govorio. Dakle, apsolutno je ne sumljivo da ovo vijeće ministara ovaj savjet ministara radi mnogo bolje nego ovaj prethodni. Apsolutno je nesporno i da je saradnja između institucija BiH i Parlamentrne skupštine i Vijeća ministara i Predsjedništva i entitetskih vlada mnogo bolja nego ranije. No, jasno je da u vremenu u kojem mi ulazimo u jednu posve novu etapu političkog života u BiH. To jednostavno nije dovoljno. Ovo je sjajan primjer, evo danas je naše Predsjedništvo BiH u Briselu, raspravlja sa ljudima iz NATO pakta, no, kao što svi znate, mi još uvijek nismo ni blizu ostvarenja prreuzetih obaveza za pristup Partnerstvu za mir, kao jednom od najvažnijih elemenata euroatlanskih integracija i mislim da je to, također odgovornost ne samo ovog ministrstva, ne samo Vijeća ministara, ne samo ove Parlamentrne skupštine, entitetskih organa, to je odgovornost svih institucija BiH, ali je odgovornost, hoću da kažem i našeg doma, koji će sutra rasprvljati o tom dokumentu sigurnosne politike BiH i ja se nadam vratiti na uspostavljanju nove komisije u Skupštini BiH, koja bi se bavila sigurnosnom politikom. Eto toliko i zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Željko Bilbija. 40
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara i prisutni gosti, moram prvo reći jednu staru latinsku izreku a koja kakže erare humanu mest. Kad je grubo prevedemo kaže se ljudski je griješiti a naš narod to prevede na onaj ko radi taj i griješi, znači najlošije je ne raditi. Ja ću reći nekoliko riječi o propustima koje smo imali u saradnji sa Vijećem ministara u proteklom periodu, kako bih ukazao na određene greške koje bi se mogle na jedan način i poprviti u narednom periodu. Evo, ja sam u toku svog mandata postavio tri poslanička pitanja, od toga sam dobio odgovor samo na jedno i s tim stvarno nisam zadovoljan. Možda je neko od tih mojih pitanja i nema odgovora, ali je pošteno i reći da nema odgovora, ali da ja dobijem i takav odgovor. U proteklom, odnosno izvještajnom periodu, smatram da je izostala dobra sadarnja između Vijeća minsitara i Predstvničkgo doma na zakonskim projektima. U narednomperiodu moramo graditi prilagodljiv sistem Evropskoj Uniji. Moramo ostvariti puno više saradnje i razumijevanja. Evo ja ću i konkretno reći šta je. Još jednom skrenuti pažnju na ponuđeni tekst Prijedloga zakona o carinskoj tarifi BiH, ne uključuje dovoljno u međuvremenu nastale promjene u konenciji u harmonizovanom sistemu i kombinovanoj nominklaturi Evropske Unije i ovo postaje obaveza usklađivanja zakona o carinskoj tarifi BiH sa ova dva akta, a to je preduslov za vođenje pregovora opristupanju u VTO i druge ekonomske asocijacije. Mi kasnimo sa određenim dijelom zakona, ali moramo i Vijeće ministra i Parlament na jedna način snositikrivicu što se to nije uradilo. U proteklom periodu predstavnici Vijeća ministara, to se desilo i danas,ja ne znam, vjerovatno ljudi imaju opravdanih razloga, ali rijetko prisustvo na sjednicama a na komisijama još rjeđe i stvarnoje ružna situacija kada dođe predstavnik iz Vijeća ministara na sjednicu Ustavno-prvne komisije i kad ga članovi Ustavno-pravne komisije pitaju da im pojasni pojedine zakone ili pojedine odredbe,kaže ja jesam zato i sve ali ja to nisam u stanju pojasniti. Ja bih zamolio da u narednom periodu onaj ko dođe na sjednicu neka se pripremi i neka bude kompetentan da to odradi i ove kritike ne govorim uopšte zlonamjerno, nego govorim u kontekstu toga da u narednom periodu završimo ovaj dio zakonskih projekata koji su nam uslov za pristupanje Evropskoj Uniji, VTO-u i ostalom, što će donijeti bar značajan dio prosperiteta BiH, jer mi ne možemo ovdje za godinu ili pola godine riješiti nešto da nam bude ili za dva mjeseca da odjednom sutra vlada blagostanje, ali moramo rditi kontinuirano i konstantno i raditi na tome da to u određenom vremenskom periodu daje bolje rezultate. Ističem još, da Vijeće ministara mora biti partner i Predstavničkom domu u traženju rješenja za sve narode i za oba entiteta u BiH, jer samo tako BiH može imati i svjetliju budućnost i trajnija ekonomska rješnja. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Buturović.
Poštovani gospodine predsjedniče, članovi Vijeća minsitara, uvaženi gosti, delegati, ja ću biti isto kratak. Malo ću ja pogledati u budućnost. Biću malo pragmatičan. Danas smo čuli izvještaj. Izvještaj je takav kakav je. O njemu su diskutirali prethodnici. Ja bih želio da dam nekoliko prijedloga u smislu da ovo vijeće ministara, ovaj parlament bude što efikasniji. Ja zamišljam Vijeće ministara kao jednu vladu. Vladu sa određenim ministarstvima. Sigurno je da po dosadašnjem Zakonu o Vijeću ministara to nije slučajno. Zalagaću se, možda je to moj i 41 prijedlog da se donese novi zakon na ovom parlamentu o Vijeću ministara da ono preraste u jednu pravu vladu sa pravim ministarstvima koji će imati redefinisane svoje funkcije i nadležnosti. Ja zamišljam ovu vladu kao jednu apolitičnu vladu, vladu u kojoj će mjesto naći stručni ljudi, ljudi koji će biti opredijeljeni ka ekonomskim reformama, znači ljudi koji će praviti stanje da ovoj zemlji bude život održiv i da nam sve ono što se dešava, odlazak mladih itd. da to spriječimo. Po mom mišljenu, u vladu treba regrutovati sposbne ljude, bez obzira na stranku, stanačku pripadnost i političku opredjeljenost. Ono što od nas očekuju građani, odnosno narodi, jeste da vlast kako zakonodavna i izvršna se što manje polarizira a što više dogovara, da što više zajednički radi, da postiže znatno bolje rezultate, na kraju krajeva, ne moramo se puno voljeti, ali moramo zajednički živjeti i opstati na ovim prostorima. Ja isto tako očekujem i moja su razmišljanja i premišljanja da ova vlada treba češće,odnsono sada Savjet ministara da izlazi pred ovaj parlament, češće da čuje mišljenje ovog parlamenta, jer na kraju krajeva mi svi odgovaramo građanima koji su nas birali. Znači, javnost i transparentnost rada mora biti maksimalno zastupljena. Pošto malo gledam da baš ne budem samo priča, malo i u budućnost, ja ću se malo dotaći oblasti ljudskih prava. Postavljam sebi nekad pitanje da li ovako organizovana država po Dejtonu može zaista da garantira ljudska prava pa sam često i u dilemi. U tom smislu, na niz sastanaka sam i pričao, jedini nosilac suvereniteta i garancije ljudskih prav amože biti država. U tom pravcu sam pokrenuo jednu rezoluciju, koja će vrlo brzo doći pred ovaj dom o politici zdravlja, jer sam po prirodi zdravstveni radnik a segment zdravlja, zdravstvene zaštite i socijalne politike jedan od bitnih elemenata ljudskih prva, znači, rezoluciju o politici zdravlja za sve građane držve BiH. Ja se nadam da će ona vrlo brzo biti vama dostupna, u kome se predviđa i osnivanje jednog novog ministarstva u okviru Vijeća ministara, a to je ministarstvo zdravlje i socijalnu politiku. To je toliko. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Buturoviću. Za raspravu imamo prijavljena tri kandidata, tri poslanika, Mirjanić, Grabovac i Lolić. Dajem riječ samom sebi. Ja ću, molim gospodina Ljubića da uzmem riječ, ja ću pokušati da što kraće izložim. Neka pitanja, koja su pokazala da nije baš sve tako idelano i da psotoje određeni problemi. Prije svega, to je pitanje odnosa Savjeta ministara i Predstavničkog doma. Činjenica da je predložen veliki broj zakona i da je veliki broj zakona usvojen, ali i činjenica da se u javnosti stvara utisak da je to zasluga Savjeta ministara više nego ovog doma. To je zasluga ovog doma daleko više nego Savjeta ministara. Ono što je bio problem jeste, bilo donošenje, odnosno da se donesu zakoni po hitnom i skraćenom postupku po članu 105. i 104. često nepotrebno i štetno po demokratsko djelovanje ove institucije. To što OHR nije nametnuo ni jedan zakon u ovom sazivu Predstavničkog doma, je, ponvljam rezultat našeg rada, atmosfere, tolerancije i demokratske atmosfere koje smo mi svi zajedno stvorili u ovom domu. Naravno, i Savjet ministara nam je pomogao predlažući zakone, često kvalitetne. Ono što jeste još pitanje o kome nije bilo dovoljno riječi, jeste pitanje antiterorizma. U čemu je problem? Nije problem u opertivnim mjerama institucija u BiH. One su efikasne, ali problem je u tome što su poslanici nedovoljno informisani o provođenju plana aktivnosti institucija BiH i entiteta u sprečavanju terorističkih aktivnsoti i djelovanja. Dakle, ovaj dom mora biti obaviješten o tome. Mi treba da vidimo kako institucije u BiH provode ono što smo mi zaključili. Dakle, ne govorim o operativnim mjerama, već govorim o politici a nema dileme da je ova institucija čvrsto definisala da je BiH u sklopu antiterorističkog bloka. To je naša pozicija, ali mi moramo biti informisani kao poslanici da vidimo kako se naši stavovi i naše odluke provode. 42 Pri tom da budem jasan, ne dovodim u pitanje mjere koje je preduzeo Svjet ministara i druge institucije uBiH i imamo razumijevanje za te mjere. Pitanje koje nas sve muči jeste pitanje pretvaranja zlata u novac. Da li je BiH izgubila ili dobila. Tražimo precizan odgovor. Ako je naprvljena greška i previd, to treba reći. Svako može da pogriješi. Ali, treba reći jeste ili nije napravljena greška, potkrijepiti to činjenicama da se već prestane pričati u javnosti o tome i optuživati Savjet ministara da nije donio tačnu ili dobru odluku. Ono što ohrabruje jeste postignuta saradnja između Savjeta ministara i vlada entiteta i s pravom se na to ukazuje kao veliki rezultat. Iz jednostavnog razloga što su zakoni koji su dolazili pred ovaj dom, prethodno pisani, prethodno pisani, odnsono predlagani od Savjeta ministara, ali se stalno u tome pozivalo da je postignuta saradnja sa vladama entiteta i da postoji saglasnost vlada entiteta za donošenje tih zakona. Po prvilu, kada tog nije bilo, onda se išlou laje razgovore u dalje pregovore i kao rezultat svega toga jeste ovako donesen ovako veliki broj zakona. Ono o čemu u ovom izvještaju nema govora ili nema dovoljno govora, jeste, osnovno pitanje na koje treba odgovoriti i moram reći da tu se slažem sa onim poslanicima koji su prije mene kritikovali izvještaj u tom dijelu, a to je, trebalo je navesti šta je učinjeno da se poboljša životni standard građana u ovoj zemlji. Osnovno pitanje jeste da li građani BiH u oba entiteta u svim kantonima u svim opštinama danas žive bolje nego što su živjeli prije uspostavljanja vlasti po rezultatima oktobarskih izbora. Rezultat je jasan. Sledeće što je trebalo unijeti u ovaj program, a na čemu treba više da sarađuju Savjet ministara i vlade entiteta jeste provođenje reforme. BiH kasni. Kod nas se reforma sporo provodi. Rezultti su nepovoljni u čitavoj BiH. Nije kriv samo Savjet ministara. Krive su i druge institucije i kao posljedicu toga imamo gospodo ekonomsku imigraciju iz BiH. Mi govorimo o tome kako da se ljudi vrate u svoje kuće u svoje stanove, kako da građani BiH koji su u inostranstvu vrate se u BiH, a pri tom zaboravljam da je činjenica, da će se veoma mali broj ljudi iz inostranstva vratiti u BiH a da je činjenica da veliki broj pripadnika mlađe generacije iz BiH iz čisto ekonomskih razloga odlazi u razvijene zemlje. Nije kriv ovaj savjet ministara. Ti problemi i uzroci nastali su prije njega. To je proces koji ovu zemlju opterećuje intenzivno od 1965.godine, kada su otišli prvi neposleni na zapad, kao privremeni a danas su i njihova djeca i njihova unučad tamo i, naravno, postvlja se pitanje ko će se vratiti u jednu siromašnu zemlju. Ukratko da završim, trbalo je dati više projekcije za budućnost i treba sugerisati da se za politički program koji treba da iznese imenovani, novi imenovani predsjedavjaući Svjeta ministara, da se više da elemenata, podatka, viđenja, vizija i kako god hoćete kako da poboljšamo život, naš život koji naš standard i da spriječimo da nammlađa generacija, mladi ljudi idu iz ove zemlje i svoju perspektivu traže u nekim drugim zemlajma. Hvala na pažnji. Gospodin Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zstupnici, predsjedavajući je to vješto izveo da ne bi oporba bila zadnja, onda je opet nek pozicija ide zadnja, ali dobro je. Ja bih dao jednu primjedbu. 43
Ja nisam nikom uskratio riječ gospodine.
Ne, ne, šalim se.
Znam da se šalite i ja se šalim.
Ja bih dao jednu primjedbu kad je u pitanju prisutnost, a evo vidimo sad je došao jedan dio članova Vijeća ministara zbog toga što u istinu bi trebali biti nazočni, barem u vrijeme dok se rasprvlja njihovo izvješće i to je jedna od primjedbi koja, ja mislim da bi trebala biti na mjestu. Međutim, kad je u pitanju ovo izviješće, ja ću pokušati sažeti nekoliko aspekata koji su bitni, a to je od ekonomskog poštivanja ljudskih prava i sigurnosnog aspekta. Kroz ovaj dio ja ću pokušati što kraće kazati, a vi ćete shvatiti u čemu je poenta. Naravno, Vijeće ministara ima svoju strategiju, okvirnu strategiju ekonomskog razvoja, koje je i ono donijelo i usvojilo od 2002. do 2004.godine. Ja mislim da strategija do sada koja je donešena ovdje, Okvirna strategija ekonomskog razvoja BiH, da na neki način pokazuje da ona nije postavljena onako kako bi trebala, odnosno kako bi i na koji način BiH trebala brže ekonomski se razvijati. Činjenica je da ima propusta, koji se tiču kad je u pitanju u ekonomskom dijelu i inače u bilateralnim odnosima koji su između Vijeća ministra i drugih zemalja kad je u pitanju stara devizna štednja, odnosno stara štednja koja je bila na Ljubljanskoj banci, a koja je, u istinu dosta građana BiH dosta muči a da ništa nije postignuto, odnosno samo je konstatirano da će se o tome razgovarati ali pomaka nikakvih nema. Također, vrlo je bitna stvar, stara štednjakoja je bila na bankama unutar BiH. Ne vidimo ni tu, na koji način Vijeće ministara i ukupno BiH i njeni entiteti, kako i na koji način oni će riješiti tu staru štednju gdje izrvno se krše ljudska prva, jer je to imovina ljudi koji su štedjeli, a činjenica je, da je to proglašeno od strane Ustavnog suda javni dug. Znači, taj aspekt uopće ne vidimo kako i na koji način riješiti. Drugo, jedna vrlo interesantna stvar je, s obzirom da je uključena i međunarodna zajednica, u slučaj Hercegovačke banke. Vrlo bitno je što će ti ljudi, odnosno ljudi koji su bili zaposleni u toj banci, a oni nisu oni koji su odgovorni ili još uvijek ničija odgovornost nije dokazana. Što je to sa njihovim radnim mjestima, odnosno što se poduzima na tom polju da ti ljudi, da tim ljudima se osiguraju osnovna ljudska prava pravo na rad. Smatram da je Vijeće ministara u tom dijelu i te kako trebalo djelovati, s obzirom kako kažem da je u to uključena međunarodna zajednica, odnosno OHR i svakako je trebalo vidjeti kako sa tim ljudima i hoće li se oni vratiti na i hoće li se banka vratiti i oživiti, kako će oni raditi i gdje su njihova radna mjesta, s obzirm da su oni, doslovice, sada na ulici. Kad je u pitanju sigurnosni aspekt, svakako ne vidi se iz ovoga, barem ja nisam mogao isčitati, koji su to do sada poduzeti koraci, odnosno koji se poduzimaju, kako bi bih što brže došla i pristupila i bila unutar Partnerstva za mir i time, naravno, omogućila na jedno duže, nakon jednog dužeg vremena ulazak u NATO, ali Partnerstvo za mir omogućila, ako ništa drugo stranim investitorima ulazak u BiH, jer na neki način to su mala vrata da bi strani inestitori došli, odnosno i poslije toga ulazak u Evropsku Uniju i VTO. Činjenica je, da ne vidi se iz ovoga, takođe, kako i na koji način prilagođavati gospodarstvo BiH u prilasku VTO- u i Evropskoj Uniji. Znači, ne vidi se i ne nazire se koje su to mjere koje bi se trebale 44 poduzimti da bi se privreda BiH prilagodila i da ne bi odjednom bila progutana od zemalja koje su već daleko. Još jedan dio koji je i te kako bitan u aspektu sigurnosnog dijela, a to je, također, borba protiv terorizma ili timovi antiteroristički koji su stvoreni za obranu, znači za eliminaciju onih skupina terorista za koje, gdje je, također BiH unutar cijelog svijeta uključena u to. Svakako ne samo to, što je to što je spriječeno do sada, odnosno i što je to što je otkriveno koje je vezano za terorizam, a ja ću navesti jedan primjer koji je i te kako bitan i poznat ovdje, a to je teroristički akt koji je izveden nad pokojnim doministrom Leutarom, a činjenica da jedan dio ljudi pod sumnjom je zatvoren. Ali, isto tako činjenica da nema se dokaza za te ljude i ti ljudi leže u zatvoru, a ne poduzima se nešto više odnosno znajući da je, također, isto pomoć strana oko tih otkrivanja uključena i svakako Vijeće ministara bi trebalo pritisnuti taj dio da se otkrije u istinu i otvore krivci i oni koji su sudionici tog terorizma i kako i na koji način takve i slične slučajeve ubuduće sprečavati. Nije uopće bitno ko je taj iz kojeg naroda dolazi. On je terorista bez obzira kome on pripadao i kojem narodu i svakako BiH je u interesu i svim njenim narodima da takve i slične stvari spriječe. Prema tome, smatram da Vijeće ministara bi i te kako moralo poduzeti takve korake. Mislim da na razini BiH, kad je u pitanju ovaj sigurnosni aspekat i te kako nedostaju stvari koje su vrlo bitne za ovaj dio, jer one nemaju na neki način i parlamentrni nadzor. S obzirom da mi nemamo odbora, koji regulira taj dio materije sigurnosni odbor, ja u istinu predlažem, koliko to Parlament može, mislim da se može naćiprostor, da Parlament odredi privremeno ako ništa drugo jednu skupinu ljudi ili jedanodbor, koji bi u istinu pokušao analizirati sva otkrivanaj terorističkih akata i mjere koje supoduzimane do sada, kad je u pitanju taj dio oko terorizma a to nam omogućuje i oni dokumenti koji smo mi ovdje usvojili a vezano za borbu protiv terorizma i svakao bi bilo interesantno i ovaj slučaj Leutar da se pokuša izvršiti parlamentarni nazor nad ovim slučajem, o čemu se radi, da li se radi stvarno i ide li taj proces u prvcu onom kojem je trebao, jer ukoliko nemamo parlamentarnog nadzora dovoljnog, onda je činjenica da ne možemo vladati situacijom i da situacija u zemlji ne može imati ni ekonomski razvoj a odnsono nju prouzrokuje sigurnosna situacija na prostoru BiH. Možda bih imao još nekoliko stvari kazati koji su pomenuti ovdje napočetku od različitih sugovornika, koji su vezani oko sudjelovanje u vlasti BiH i Federacije BiH. Činjenica je, da onaj ko formira vlast da mora imati parlamentarnu većinu i to je svima poznato. Ali, činjenica i da su vrlo bitni elementi u uspostavi i pridobijanju parlamentarne većine, da imate i legalitet i legitimitet. Činjenica da postoji legalnost uspostave tog, ali legitimitet je činjenica, ako pođemo sa stajališta nositelja suvereniteta da ona ne postoji. Ovim sam htio datio odgovor kad je u pitanju uspostava institucija na razini BiH i Federacije BiH, da nema legitimiteta jednog od nositelja suvereniteta hrvatskog naroda. To govorim iz stajališta zbog toga što najveća politička stranka u istinu nije participirala uizvršnom dijelu vlasti, bez obzira koji su to razlozi bili, znači ona je dala, to je, narod je dao glas toj stranci i prema tome, mislim da kao takva je trebala biti i to je propust jedan koji ja u istinu mislim da je propust Alijanse kad je formirala vlast, mislim da je trebala ponuditi mjesta predstavnicima te političke stranke. Međutim, to će vrijeme pokazati jesmo li u prvu bili ili ne i kad je u pitanju sama riječ oko samouprave. Naravno, različite reakcije su bile samouprava uopće nije ustavni dio kategorije i mislim da ona nije ni imala cilj uspostavu jednog teritorijalnog dijela,nego da je to u istinu bila jedna politička borba, možda nespretno prezentirana u javnosti, ali svakako je bila upozorba politička da, ipak, treba se poštovati volja jednog od nositelja suvereniteta. Svakako vratiću se na ovaj dio. Predlažem Vijeću ministara da, bez obzira što ono ima svoju viziju kojom, kako na koji način ekonomski razviti BiH i ukoliko je, 45 ona bi bila uspješna, ja bih svakako to pozdravio, međutim, ja im predlažem da još jednom preispitaju tu svoju strategiju ekonomskog razvoja, jer, nažalost ovdje nije ministrica. Mislim da ima nedostataka u toj strategiji i da ona ne može dati rezultate, ukoliko nije ukupno ukomponirano i svi ovi drugi aspekti koji se tiču i koji se vežu za ekonomski razvoj a jedan od temelja je sigurnosni dio, na čemu počiva i razvija se sve ostalo. Mislim da ne treba kretati naopako da, možda to u zemljama koje su prevazišle ekonomijom je, točno da se može dosta napraviti ali kad bi nam neko dao. Ovdje mi moramo stvoriti sigurnosnu situaciju i paralelno razvijati ekonomski dio. Ukoliko budemo jedno bez drugog radili, mislim da tu su pomaci mali ili skoro nevidljivi i oni vode u jednu slijepu ulicu. Što se tiče osobno mene, ja smatram da, zakone koji su se donosili i kao član Ustavno- pravne komisije da je dosta zakona išlo po hitnom postupku i to je svakako jedna od primjedbi i to nije pametno niti je dobro i, naravno, da smo uvijek dolazili u škripac sa vremenom i da je se kazalo, nemoj to treba se donijeti, inače ne može ovako i onako i da visoki predstavnik nije imao potrebe donošenja takvih zakona, odnosno proglašvanja takvih zakona, zato što smo mi kao Parlament u istinu radili dobro i radili sigurno kvalitetno s ciljem da se postignu što bolji rezultati, ali isto tako moram dati primjedbu Vijeću ministara na izradu zakona, odnosno prijedloga i radnog materijala ili nacrta, ne znam ovisno, jer različito i najprvo dolazi, negdje je nacrt, negdje je prijedlog, negdje tako, da je dosta zakona dolazilo koji nisu bili baš kvalitetni a cilj nam je donositi što kvalitetnije zakone, a da ne govorim o tome da je i bilo slučajeva u istinu da se nisu mogli, ili da nisu se znali braniti ti zakoni koji su bili predloženi, ili nisu ljudi bili ovlašteni. Uglavnom nisu bile osobe adekvatne na sjednicama koje bimogle braniti taj zakon, jer imala su svoja osobna mišljenja a mišljenja Vijeća ministara, odnsono predlagača nisu mogle mijenjati ili obrazložiti na drugi način, zbog čega je nešto što je nama bilo nejasno. Prema tome, smatram da treba dosta toga poboljšati da ima dosta promašaja i da svakako ima pomak u ovom donošenju zakona, ali kad je u pitanju ekonomski razvoj, mislim da nema tu pomaka, jer veliki broj ljudi je i dalje nezaposlen, odnosno jedan dio ljudi, koji je zaposlen izgubio je svoja radna mjesta, a nema mogućnosti ili ako ništa drugo nema nade da će ta nova mjesta se otvoriti nanovo, jer, upravo je i to smisao i temelj strategija ekonomskog razvoja koja mislim da se treba preispitati. Hvala.
Hvala. gospodin Lolić koji se već pripremio.
Poštovane kolegice i kolege, ja bih prvo da kažem da u načelu podržavam izvještaj i glasaću za njega. Dalje da kažem da je Ministarski savjet uradio puno. Moglo je više, ali mislim kada se analiziraju svi uslovi u kojima smo radili, ipak, možemo biti zadovoljni. Htio bih sada da se posebno osvrnem na jedan tehnički dio izvještaja, jer smatram da je ovo jedan od najboljih izvještaja koji smo do sada dobili u ovom ministrskom vijeću i da je on odgovorio na mnoge nejasnoće koje smo imali, jer jedan od osnovnih naših propusta je nedovoljna komunikacija unutar nas i ja mogu reći da sam ga stvarno pažljivo čitao, ali da je on takav da zaslužuje da se stvarno posveti jedno 10 do 15 dana i ja apelujem da, možda, svi u svojim strankama napravimo jednu detaljniju analizu, jer tamo ima jedna hrpa podataka koje 46 treba dobro izanalizirati i koje će poslužiti u budućnosti da preduzmemo neke konkretne mjere. Dalje, htio bih da kažem da je jedna mala mana što sva ministarstva nisu imala isti šablon na koji su, na kome su dostavljala izvještaje pa postoje određene razlike pa predlažem da to uđe i kao zaključak da Ministarski savjet pripremi jedan šablon koji bi svako ministarstvo trebalo da upotpuni i da se ovaj izvještaj, da kažem tako obogati jednom malom dodatnom brošurom u kojoj bi imali jednu šematski prikazanu strukturu i Savjeta i pojedinih ministarstava, ali svih agencija i direkcija jer to je svima nama problem,posebno sad kad dođe u pitanju ova neka kadrovska rješenja, jer vjerujte, ja sam čak i predsjednik stranke, stvarno nemam pojma koje su to direkcije na raspolaganju, jer mislimd a je za sve nas dobro da to imamo a to može na kraju poslužiti i nekim gostima koji dolaze u ovu skupštinu da dobiju jedan ozbiljan papir. To je sve bilo u cilju da se ovaj dokument još poboljša. Sada bih rekao da je po meni glavni zadatak na svima nama u narednih osam mjeseci koliko ćemo još sjediti na ovim mjestima. Ja mislim da će i Ministarsko vijeće u petak dobiti podršku, da pokušamo naći načina da poboljšamo međusobnu saradnju. Ja bih ovdje posebno naglasio značaj bolje saradnje naših stalnih delegacija u nekim međunarodnim organizacijama i određenih ministarstava, jer evo danas je, recimo u posjeti bio predsjedavajući Ministarskog savjeta OSCE-a, mislim da je nedopustivo ubuduće da i naša stalna delegacija pri ... ne bude prisutna takvim sastancima ili ne zanm naša delegacija pri CEI kad dolazi neko, jer onda dolazi do puno bolje razmjene informaicja i poboljšanja kvaliteta rada. Htio bih da kažem da ono što mi je, sad ću se malo osvrnuti na sam sadržaj, što mi je baš upalo u oči je, kada se tamo govori o odnosu bilateralnom BiH i nekih drugih zemalja, zaista, bode oči da Japan koji je jedna od zemalja koja je dala najviše investicija i donacija, to je tamo navedeno ima vrlo, odnosno prilično loše, odnosno nesrazmjerne političke odnose što je nedopustivo. Japan čak ovdje nema ni ambasadu u BiH, već je tu otpravnik poslova, dalje,nemamo potpisan ugovor o unapređenju i zaštiti investicija i ovo je moj da kažem neki prijedlog zaključka da se pristupi pregovorima u potpisivanju ovog ugovora i možda pokušati i vidjeti sa japanskom vladom da li ima mogućnosti za otvaranjem njihove ambasade i unapređenje političkih uslova koje će pratiti ovako izvanredne ekonomske odnose. Dalje, htio bih da kažem da, također bih htio jednu primjedbu nakon ove zadnje sjednice Doma naroda gdje je bilo, zaista, žestoke diskusije o tim rezervama. Mislim da je bitno da nam se za narednu sjednicu dostavi pismeni izvještaj šta se stvarnodesilo sa tim rezervama, jer sad već tamo u javnosti se dosta s tim špekuliše. Ja lično imam osjećaj da ima tu dosta ne informisanosti da to jednostavno skinemo s dnevnog reda. Htio bih da kažem da je nešto što je meni jako zabolo oči, odnosno ubolo me u oči a vezano je sa poslaničkim pitanjem koje ću iskoristiti priliku pa odmah postaviti, koje je posljedica posjete naše delegacije u OE... koje je gospođa Bahrija Osmanović i gospodin Divković Austriji gdje smo razgovarali sa grupom studenata iz BiH, koja nas je zamolila da upravo postavimo pitanje koje sad i postavljam. Da li Savjet ministara ima namjeru i kada pripremiti sporazum o saradnji u oblasti visokog obrazovanja sa Republikom Austrijom, jer smo obaviješteni da još iz doba Carske Austrije postoji stogodišnji ugovor između Austrije i BiH o besplatnom školovanju djece iz BiH u Austriji a, nažalost, samo dva studenta iz Austrije studiraju u Sarajevu i platili su školovanje. Mislim da je to, zaista, za osudu i apelujem na Ministarski savjet da hitno, ja ne znam da li sam dobro imenovao taj sporazum, taj sporazum potpiše i dostavi nama na ratifikaciju. Ali mi je sad jedna stvar jako zabrinula, kad sam u izvještaju Ministarstva civilnih poslova, pošto,normalno da smo mi iz SNS-a posebno analizirali to 47 ministarstvo pošto je tamo gospodin Sveto Mihajlović i sinoć smo održali izvršni odbor stranke i dali mu podršku, analizirali smo i izvještaj posebno Ministarstva za ekonomske integracije, pošto smo jedina od stranaka iz skupštinske većine koja se nije izjasnila definitivno i ja sad najavljujem da ćemo sutra u 12 imati konverenciju za štampu na kojoj ćemo nakon još određenih konsultacija s gospodom Mikerevićem sutra iznijeti svoj definitivni stav o podršci gospodinu Mikereviću da je ovom, da kažem, pomoćniku ministra, u tom uredu za državljanstvo podnijeto 2.020 zahtjeva za prestanak državljanstva BiH. Jedna stvar koja, zaista upada uoči, najviši njih se odnosi na one koji traže državljanstvo Austrije. Da to slučajno nisu ovih 1.500 studenata koji gore studiraju a ovo je direktno vezano za jedan drugi problem o kom smo raspravljali ova naša delegacija u Portugalu to je ... i ja apelujem da hitno stavi na svoju sjednicu, a možda i na Parlamentarnu skupštinu odliv mozgova, posljedice i prednosti, jer tu ima i posljedice prednosti, ali mehanizmi za prevazilaženje posljedica negativnih da pokušamo to spriječiti, jer čini mi se da se ovdje krije jedan vrlo opasan trend za našu zemlju jer džaba ćemo mi trošiti dane i dane, ukoliko nam školovana omladina bude odlazila. I na kraju, bih htio da vas obavijestim da naša delegacija u julu ide u Berlin na godišnju skupštinu OEPS-a, na kojoj će tema biti terorizam, uzroci, mogućnosti prevencije i strategija borbe protiv terorizma. Ovo nek bude prilika da se dobro pripremimo i da naša delegacija tamo dođe sa jednim dobrim aktom, koji ćemo predstaviti BiH u puno boljem svjetlu, jer na prethodnoj dogišnjoj skupštini bili smo spominjani u priči o Hagu i o priči o onim neredima u Banja Luci i u Trebinju, ovog puta jedino smo spomenuti na Komitetu za humanitarna pitanja kao zemlja, jer su vlasti, ovako je rečeno doslovice, vlasti BiH pohvaljene za brzu i pravilnu reakciju prilikom isporuke alžirske grupe. To je jednoglasno prihvaćen stav svih 55 zemalja članica OEPS-a. Hvala.
Hvala gospodine Loliću. Posljednji prijavljeni poslanik u rasprvi o ovoj tački dnevnog reda gospodin Sead Avdić.
Dame i gospodo poslanici poštovani gosti, poštovani članovi Vijeća ministara, pod jedanda kažem da Klub SDP BiH podržava izvještaj Vijeća ministara. Pod dva, predlažem svom uvaženom kolegi gospodinu Grabovcu da organiziramo jednu otvorenu kritičku raspravu na ovu temu na koju je on, također, aplicirao i iz kojih sam ja jutros, također započeo, da s ove vremenske distance promislimo koliko smo bili u pravu i koliko smo bili ukrivu da nikome na savjest ovom domu ne ostane jednostavno pomućena ili jednostavno da osjećamo grižnju savjest jer smo nešto učinili što nije bilo shodno legalitetu i legitimitetu ovog najvišeg nivoa zakonodavne vlasti u BiH kao što je to Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Znači da predlažem stvarno da otvorimo jednu otvorenu korektnu raspravu o funkcioniranju političkog sistema u BiH i države BiH kao multietničke zajednice i jednostavno ovom mogućnosti kako na koji način uspostave vlasti itd. Pod tri, želim kazati da ima se osjećaj da smo možda u nekim diskusijama zaboravili ovlasti Vijeća ministara, ponavljam, Vijeće ministara ima nadležnosti u oblasti vanjske politike, zajedno sa Predsjedništvom, oblasti vanjsko-trgovinske politike, oblasti carinske politike, oblasti monetarne politike, imigracije izbjeglica, azila, vazdušnog saobraćaja i sprovođenja međuentitetskih krivično-pravnih propisa. Ispustio sam možda neke detalje iz ustava, ali to su nadležnosti Vijeća ministara. Ako ih uporedite sa izvještajem, vjerujte, ne 48 možete se oteti utisku, ma koliko bili kritički, ili orjentirani ka opozicionom djelovanju da se čovjek ne prizna da su, ipak, najveći dio posla odradili korektno i da su radili ... Što hoću da kažem. Ono što jeste činjenica makroekonomski pokazatelj u BiH ma koliko otišli mali korak naprijed, ja ću samo reći nekoliko. Recimo, đidi-pi po glavi stanovnika je bio prije godinu dana 1.150 dolara. Danas je 1.300 dolara. Plata u Federaciji bila 270, sada je prosječna 420. U RS prosječna 330. Penzije u RS i Federaciji povećanje i uredno se isplaćuju itd., ali o tom po tom. Sve ovo što govorim nije u ingerencijama Vijeća ministara. Niti je problem ni projekat zapošljavanja u oblasti ili u nadležnosti Vijeća ministara. Mislim da smo na dobrom tragu, da je problem zapošljavanja jedan od temeljnih problema ekonomske politike BiH. Zato sam izašao i na tom tragu predlažem sljedeće. Da nam Vijeće ministara i novi predsjedavajući, odnosno kandidat za novog predsjedavajućeg ponude odgovor na prijedlog kako sam ga ja nazvao prijedlog za dinaminiziranje ili prijedlog hitnih mjera za dinamiziranje zapošljavanja u BiH. Znači, ovaj dokument da nam ponude, da kažu kako ga misle uraditi u BiH i kako zamišljaju model, instrument preko kojeg će realizirati ovu politiku koju budu zacrtali ovim projektom. Ja predlažem, ima koordinacioni odbor za ekonomski razvoj BiH u kojem učestvuju i premijeri, odnosno predsjednici vlada entiteta, zamjenici premijera, resorni ministri zajedno sa Vijećem ministara. Predlažem da možda da u tom smislu se može promišljati o jednom modalitetu interresorske grupe koja bi bila isključivo orjentirana ka zapošljavanju ljudi u BiH i to treba priznati. Apsolutno, mali su pomaci u zapošljavanju u BiH i u RS i u Federaciji BiH. To treba priznati i to je realnost sa kojom se suočavamo. Znači, još jedanput, evo to je jedan mali doprinos moj, ako je moguće kao jedan dio sinteze prijedloga zaključaka mnogih koji su diskutirali, znači predlažem da se učini ovaj dokument i da se u njegovoj realizaciji, također, podnese izvještaj i na narednom zasjedanju Predstavničkgo doma kada imenujemo novi sastav, odnosno stari sastav Vijeća ministara i novog predsjedavajućeg Vijeća ministara i na kraju da kažem ja, moram, osjećam potrebu da kažem da i iz pretpolitičkog stanja svijesti sa kojim smo počeli, imali smo osjećaj funkcionirati u Parlamentu BiH, Predstavničkom domu, da danas stvarno promišljamo kao ozbiljni ljudi promišljeni, politički odgovorni za sudbinu ove države i u tom kontekstu ovi mali jednostavno uslovno rečeno digresije koje su bile jutros na zasjedanju ne mogu poremetiti, pomutiti opći utisak ili ocjenu funkcioniranja ovoga predstavničkog doma kojem se duguje u mnogome za njegovu toleranciju, odgovornost i jednostavno mogućnost da se harmonizira, učini kompromis i da se donese ovih 25 zakona. Samo promislite koliko je amandmana bilo na ovih 25 zakona i ti zakoni su u najvećoj mjeri oblikovani u ovom domu u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Znači 31 zakon je ostao u proceduri, 6 nije usvojeno, znači treba se truditi objektivno da ta integralna veza Vijeća ministara Predstavničkog doma i Doma naroda da bude što više integralnija, sistem međusobne odgovornosti i povjerenja i uvažavanja i u tom kontekstu nastaviti ovo funkcioniranje. Hvala vam velika.
Hvala gospodinu Avdiću. Nema više prijavljenih učesnika u raspravi po ovoj tački dnevnog reda. Potrebno je da damo riječ predstavnicima Savjeta ministara. Postavljeno je niz pitanja, dat niz komentara. Gospodo ko ispred Savjeta ministara želi da se obrati Predstavničkom domu povodom rasprave koja je vođena danas. Izvolite. 49 Izvolite gospodine Imamoviću, da zamjenik ministra za trezor.
Uvaženi poslanici, uvaženo predsjedništvo, ja sam se javio iz moralne obaveze da iskažem svoje poštovanje i podršku za kritike koje ste nam uputili u onom stilu da su zaista dobronamjerne i mi ih, mi ćemo ih rešpektirati. Međutim moram ukazati na jedan problem. Da bismo mogli respektirati Predstavnički dom do kraja kako nas obavezuje Ustav, Poslovnik i ostali zakoni predlažem zajedničke napore da se fiksira terminski plan sjednica Predstavničkog doma i Doma naroda kao zakon koga ne može niko promjeniti. Dakle ukoliko imamo terminski plan sjednica fiksiran svi oko toga moramo kružiti i tome se podređivati. Ja zaista predlažem kao jedan dodatan napor da bi smo mogli do kraja ispoštovati obaveze prema Parlamentarnoj skupštini, a isto tako i obaveze koje nam svaki dan stoje na u redovnim zadacima. Još jedan predlog. Nisam izašao da odgovaram na pitanja koja su adresirana na Ministarstvo za trezor. Mislim da je korisnije da dobijete pismene informacije na pitanja koja vi signirate kao značajna u okviru zaključaka uz izvještaj, jer mi i nismo zamislili da vodimo raspravu o izvještaju koji je pred vama, nego da praktično Vijeće ministara postupi po zaključcima uz izvještaje koje ćete vi definirati i formulirati. Dakle, to ćemo ispoštovati. Čak predlažem da ne otvaramo velike rasprave i da ne odgovaramo na sva moguća pitanja, ili ako hoćete mi smo spremni, bez obzira što ovdje sjedimo kao zamjenici, tvrdim vam da imamo i ingerencije i znanja da odgovorimo na sva vaša pitanja. Hvala vam lijepo.
Izvolite gospodo iz Savjeta ministara. Izvolite, gospodin Kadić.
Gospodine predsjedavajuće, dame i gospodo zastupnici ja bi želio da kažem nekoliko riječi o pitanjima koji se tiču prvenstveno i Ministarstva za evropske integracije, ali i opisa, odnosno poslova koje trenutno radim kao koordinator u ime Vijeća ministara. Prvo, Ministarstvo za evropske integracije, drago mi je da gospodin Stanimirović primjetio jednu vrstu puno međunarodnih inicijativa i institucija u kojima Bosna i Hercegovina, ovako složena kako jeste teško ili recimo sporije odgovara nego druge na drugačiji način uređene zemlje. Ja mogu da kažem da za 7 dana ćemo imati konačnu inspekciju EU na ispunjenju uvjeta iz Roud mepa od kojih su neki od zakona vrlo blizu usvajanja i nalaze se na današnjoj sjednici. Drugo što želim reći i zahvaliti se zastupnicima na današnjoj diskusiji koji su od Vijeća ministara tražili i odgovore na ona pitanja koja nesumnjivo se ne nalaze u ustavnoj poziciji i obavezi Vijeća ministara. Čini mi se da je to izuzetno značajno jer pokazuje jednu tendenciju da se u Bosni i Hercegovini uređuju tako odnosi da se uspostavlja jedna odgovornost za ukupnu politiku u Bosni i Hercegovini koja će se voditi harmonizirano na teritoriji Bosne i Hercegovine, a ne parcelizirano na entitetskim ili nekim nižim nivoima. U tom pogledu ja ću vam napomenuti da je korištenje termina koje su ovdje nesumljivo kritizirani kao što su strategija, vizija, akcioni plan itd. jedna od maksimalnih mogućnosti koja Vijeću ministara stoji uopće u rukama. Naime, želim da vam napomenem da se Budžet Bosne i Hercegovine 50
Nemojte se prepasti to je prolom u kuhinji.
Budžet Bosne i Hercegovine se ne zove Budžet Bosne i Hercegovine. On se zove Budžet institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine i on predstavlja izuzetno ograničavajući element za vođenje makroekonomske i svake druge politike u Bosni i Hercegovini, a u onim dijelovima u kojima institucije Bosne i Hercegovine imaju direktne nadležnenosti kao što su recimo Državna granična služba. Mislim da možemo reći da smo postigli izuzetne rezultate o čemu se vrlo javno govori i u domaćim i u međunarodnim krugovima. I treće. Pitanje je bilo sigurnosne politike Bosne i Hercegovine. Ja sam koordinator radne grupe Vijeća ministara za izradu sigurnosne politike. Mi se nalazimo u, ja bi rekao završnoj faze izrade tog dokumenta koji je jedan od četiri preduvjeta od strane Nato saveza za pristupanje partnerstvu za mir. Mislim da ćemo u narednih mjesec dana ponuditi Vijeću ministara radnu, odnosno nacrt dokumenta – sigurnosna politika Bosne i Hercegovine iako ga pravimo u dosta složenim okolnostima u kojima još uvijek ili smo u završnoj fazi ustavnih promjena u entitetima što je nesumljivo jedan limitirajući faktor za izradu cjelovitog dokumenta sigurnosna politika Bosne i Hercegovine. I na kraju Vijeće ministara je na jednoj od svojih prethodnih sjednica usvojilo Informaciju o aktivnostima institucija Bosne i Hercegovine i entiteta na borbi protiv terorizma, odnosno sprečavanju terorističkih aktivnosti i taj izvještaj je u pisanoj formi dostavljen prema poslanicima, odnosno delegatima oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine tako da u tom pogledu ne bih ništa imao da dodam s obzirom da je to pitane vrlo cjelovito obrađeno u tom izvještaju. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodo iz Savjeta ministara da li se još neko javlja za riječ? Dozvolite gospodine Banjac, polako sjedite. Sad riječ imaju, daću vam ja riječ. Izvolite gospodine Banjac.
Da, obzirom da sjedenje može biti dakle i brzo i sporo. Mislim da ovdje gospodo nešto zbunjuje. Ja nemam namjeru da kritikujem, ali očito da zbog javnosti i zbog medija koji različito očito prenose neke stvari. Jedna, skoro se pojavilo u medijima da je Komisija kongresa američkog koja je analizirala rad Državne granične službe rekla da je stvarno tačno što se tiče rada Granične službe da je povećana trgovina ženama, trgovina ljudima, naftom, cigaretama, ali naravno nelegalno. Ako su to rezultati šta je stvarno ne odgovara istini? Ono što je prenešeno medijima ili ovo. Naravno da, mi moramo da razjasnimo da nešto vrijednujemo na temelju činjenica. Činjenica da su mediji u zadnje vrijeme i to vrlo ozbiljno pisali da Granična služba naša Bosne i Hercegovine znači trguje ženama. Znači da je tu efikasnost povećana. I treba da vidimo da li je stvarno dezinformacija u javnosti, jer ne bi valjalo ako to nije istina, ne bi trebalo da nosimo takve epitete koji nimalo ne koriste. Vi znate izvještaj, ja znam da su novinari iz dnevnih listova zvali i pitali kakve su reakcije na zaključke 51 ove komisije kongresa s tim u vezi. Mislim da, ovo je najiskrenije. Ako mi kao Parlament treba da stanemo da to nije tačno, da stanemo da nije tačno. Ako je tačno da vidimo jel tačno.
Hvala gospodine Banjac. Vi ste postavili pitanje. Dozolite gospodine Šarganoviću jednu rečenicu. Da pokušamo pustiti ako neko od članova Savjeta ministara želi da dá odgovora na pitanja koja su postavljena u raspravi, da poštujemo taj redosljed. Poslije toga dolazi na red novo pitanje, dakle neka vrsta nove rasprave što je postavio gospodin Banjac i vi gospodine Šarganoviću. Za gospodina. Izvolite, a molim članove Savjeta ministara da se dogovore ko će odgovoriti na eventualno, ako smatrate da trebate odgovoriti na postavljeno pitanje gospodina Banjca.
Ja mislim da je u štampi pisalo da se Državna granična služba borila protiv trgovine ženama, a ne da se služili s tim. Znači možda je u tim novinama što je gospodin prethodnik čitao ispuštena ona riječ da se je borila protiv i da je to. Ja stvarno želim da ispravim to.
Hvala. Gospodo izvolite, predstavnik Savjeta ministara. Gospodin Lovrić.
Poštovano predsjedništvo, poštovani zastupnici, kolege iz Vijeća ministara ja bi samo se referirao na ovo pitanje vezano za Državnu graničnu službu. Budući da je gospodin Kadić u jednom , elaboraciji ukupnih rezultata govorio o uspjesima koje postiže Državna granična služba, gospodin Banjac pozvao na pojedine natpise u tisku i u stranom tisku vezano za pojedine slučajeve koji su se pojavili, a vezani su za granicu države Bosne i Hercegovine. Znači da ono što je suština da Državna granična služba u svom projektu zauzimanja ukupne granice Bosne i Hercegovine dosegla je postotak preuzimanja granice preko 75% sa projekcijom da u ovoj godini cijela Državna granična služba bude preuzeta od Državne granične, cijela državna granica bude preuzeta od Državne granične službe. I to je nešto našto se možemo referirati u smislu važnosti tog projekta i konačnog preuzimanja koji treba da rezultira još većim rezultatima u smislu onih o kojima je gospodin Banjac govorio. Mi danas možemo reći da se pojave trgovine ljudima, ilegalnog prelaska sve više registriraju i sve više otkrivaju i sve više onemogućavaju kada je u pitanju Bosna i Hercegovina, a jedan uzroka, jedan od rezultata je to i činjenica da je Državna granična služba preuzima sve više funkciju kontrole državne granice Bosne i Heregovine. I sigurno da će i u narednom periodu biti još više pisanja o ovim slučajevima događaja na pokušaju i otkrivanju nelegalnog prelaska Državne granične službe što u nekim periodima uopće nismo mogli niti registrirati. Hvala. 52
Hvala. Gospodo iz Savjeta ministara da li se jop neko želi obratiti Predstavničkom domu? Ne, moje je da svim dam pravo da, gospodine Bogiću svi imaju pravo da govore o pitanjima. Da li će iskoristiti to pravo ili ne, to je njihova stvar. Gospodo poslanici, niko se ne javlja za riječ. Dozvolite mi na kraju da kažem jednu sugestiju gospodinu Mikereviću da ukoliko bude to moguće, a mislim da je moguće u petak, pošto je zakazana sjednica Predstavničkog doma u petak na kojoj će biti tačka dnevnog reda vezana je za izbor predsjedavajućeg Savjeta ministara iz Savjeta ministara. Kao što znate sjednica je već zakazana. Dakle gospodine Mikereviću da u pripremi vašeg uvodnog izlaganja uzmete u obzir i pitanja i komentare koje smo danas čuli. Mislim da bi bilo korisno da ih u mjeri u kojoj je to moguće ugradite u vaš referat, uvodni referat koji ćete prezentirati poslanicima. Kao što očekujemo gospodine Mikereviću, a nije tajna da smo i danas razgovarali da poslanici dobiju vaše izlaganje u pismenoj formi i druge potrebne materijale prije početka sjednice da bi se poslanici mogli pripremiti i pratiti vaše izlaganje. Dakle ovo je više jedna informacija. Rezultat je našeg dogovora koji, našeg formalnog dogovora u funkciji pripreme naredne sjednice, sjednice u petak. Gospodo poslanici mi smo danas vodili jednu iscrpnu raspravu o izvještaju o radu Savjeta ministara. Potrebno je da ispoljimo naš odnos, naš stav prema tom izvještaju. Dakle potrebno je da izvršimo čin glasanja o izvještaju. Stavljam na glasanje. Molim vas da se izjasnimo. Ko je za prihvatanje Izvještaju o radu Savjeta ministara? Molim službu da utvrdi rezultate glasanja. Molim vas držite malo gore jer nam je služba ipak ne može sve stići. Jeste uspjeli? Jeste. Hvala vam. Molim vas da me izvjestite kad izvršite brojanje glasova da bih mogao ići dalje. Molim vas ko je protiv? Gospodine Loliću jel vi glasate, a ne izvinjavam se. Hvala. Ko je suzdržan? – jedan suzdržan. Glasanje po entitetima. Molim vas ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za prihvatanje izvještaja? To pitajte naše dame koje broje glasove. Ko je iz Republike Srpske za prihvatanje izvještaja o radu? Hvala. Molim izvještaj. Gospodo iz Savjeta ministara smanjite uzbuđenje. Ja mislim da ste imali pozitivnu ocjenu. Od 41 prisutnog poslanika za 26, protiv 13, suzdržan 1. Po entitetima, Federacija BiH za 20, Republika Srpska za 7. Konstatujem da je Izvještaj usvojen. 53 Gospodo poslanici prelazimo na Ad. 3. Poslanička pitanja i odgovori U međuvremenu od 20. sjednice do danas dobili smo dogovore na poslanička pitanja gospodina Kulenovića, Spasojevića, Osmanovića, Majdandžića, na dva pitanja gospodina Malkića, gospodina Šarganovića, Amidžića, Buturovića i na pitanja gospodina Grabovca. Izvolite gospodo poslanici. Imamo poslanički sat. Gospoda iz Savjeta ministara su kao napete puške, čekaju spremno da daju odgovore. Izvolte gospođo Osmanović.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege poslanici, cijenjeni ministri, ja sam na 19. sjednici ovog doma postavila pitanje u vezi s kojim ću radi javnosti ponoviti da se - pitanje odnosi na nepoštivanje prava iz radnog odnosa uposlenika, a naročito u dijelu obaveznog osiguranja. Posebno sam uputila apel na osiguranje uposlenih radnika kod međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini i plaćanje obaveznih doprinosa iz njihovog rada. Dobila sam odgovor od Vijeća ministara i ja se na odgovoru zahvaljujem. Međutim ja nisam ovim odgovorom zadovoljna. Pored ostalog u odgovoru je rečeno da je zakonom propisana obaveza plaćanja doprinosa za sve zaposlene, pa i na zaposlene državljanje Bosne i Hercegovine kod međunarodnih organizacija. Međutim evidentno je da se ta obaveza ne izvršava. ja naime mislim da je ova država dužna da spriječi rad na crno koji je veoma rasprostranjen u Bosni i Hercegovini. Nije više bitno koje će institucije to spriječiti. Da li državne ili entitetske, već je bitno da se problem riješi. Ja sam u međuvremenu saznala da i u ovoj našoj zgradi, znači u institucijama Bosne i Hercegovine veliki broj ljudi radi po nekakvim ugovorima o djelu čak više i od godinu dana. Pravo da vam kažem ovim saznanjem sam veoma iznenađena, jer mi je neshvatljivo da se u državnim institucijama najvišeg ranga tako nešto dešava. Zna se da je rad po ugovoru ograničen na određeno vrijeme i ne može biti beskonačan. Smatram da su ovim veoma oštećeni i ti ljudi koji toliko rad bez penzijskog i zdravstvenog osiguranja kao i fondovi u koje bi se uplačivali obavezni doprinosi iz redovnog radnog odnosa. Iz ovih razloga ja Vijeću ministara postavljam pitanje dva: 1. Koliko osoba u institucijama Bosne i Hercegovine radi po ugovoru duže od šest mjeseci? 2. Da li se priprema donošenje krovnog zakona u Bosni i Hercegovini o radu te šta će se država, te šta će država Bosna i Hercegovina učiniti da se spriječi rad na crno? Odgovor na ova pitanja pozitivan, obradovao bi sve one uposlenike koji rade u školstvu, zdravstvu, a da ne govorim šta bi to značilo za populaciju penzionera. Hvala. 54
Hvala. Molim da pismeno postavljeno pitanje predate sekretaru. Gospodin Boro Bjelobrk.
Gospodine predsjedavajući, osloniću se na jednu sintagmu koja je danas korištena ovdje u raspravi, a koju ste vi dali pravo domaćinstva. Pošto meni ne idu od ruke majmunska posla, ja ću morati vas lično pitati konkretno povodom konstatacije da ni na jedno pitanje ili inicijativu koju sam vam uputio nisam dobio odgovor ili je on djelimičan. S toga tražim od predsjedavajućeg Predstavničkog doma slijedom obaveze njegove iz člana 25. tačka j. kao i od Kolegija poslaničkog doma, slijedom njegove obaveze iz člana 19. tačka a. da slijedom moga prava na postavljanje pitanja iz člana 124. i 129. Poslovnika napokon saopšte plan svojih aktivnosti i ovaj put tražim javno pred cijelim Domom, jer ovo je ja mislim osmi put da jedan te isti posao radim, dakle da sopštite plan svojih aktivnosti po kojima ćete mi obzebjediti odgovore na pitanja da vas podsjetim: - oko Banja Luke i Trebinja, - posjete delegacije Republike Srpske Moskvi i - moje inicijative koju je prihvatio predsjedavajući ovog doma za raspravu o realizaciji odluke Ustavnog suda Bosne i Hercegovine o konstitutivnosti. Ja ću biti slobodan da narodskim jezikom kažem mislim da je Dara prešla mjeru.
Hvala gospodine Bjelobrk. Gospodin Šarganović, tražili ste, izvolite.
Prvo je pitanje - Da li je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i Vijeće ministara upoznato sa nestankom, tako bar se kaže, velikog iznosa dolara iz sukcesije u jugobankama cca 800 miliona dolara? - Koje i kakve mjere su poduzete na zaštiti interesa Bosne i Hercegovine po pitanju nestanka tih sredstava i da li će Bosna i Hercegovina biti oštećena nestankom tih sredstava? Drugo pitanje – Da li će preko graničnog prelaza Užljebići biti moguće u skorije vrijeme omogućiti prelaz i prevoz svih roba uključujući i naftne derivate, odnosno da se ta j prelaz uvrsti u rang prve kategorije?
Hvala. Predajte sekretaru molim vas. Gospodin Buturović. 55
Imajući u vidu da su osnovna načela evropske demokratije i javnost transparentnost rada izvršne vlasti, te finansijska kontrola utroška sredstava prikupljenih od poreskih obaveznika tražim preko Vijeća ministara odgovor od Federalne vlade - na koji nači i po kojim kriterijima se dodjeljuju kreditna sredstva iz Federalnog zavoda za zapošljavanje? Pitanje su inicirao udruženje samostalnih privrednika opštine iz koje ja dolazim. Pošto je ono malo duže, ja ga ne bi čitao, ono je napisano u tekstu. Predaću ga i tražim odgovor.
Hvala gospodine Buturoviću dajte sekretaru. Gospodin Mirko Banjac.
Poštovana gospodo prije nego što postavim pitanje želim da poručim svim građanima koji imaju iste ili slične probleme da ću vrlo rado ili u njihovo ime, ako neće drugi postaviti isto pitanje koje ću danas postaviti u ime grupe građana iz Sanskog Mosta. Naime grupi građana iz Sanskog Mosta protiv pravno je oduzeta, bolje reći oteta imovina. Molim Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica i ljudska prava da mi odgovori - šta je uradilo ili šta namjerava uraditi u pomenutom slučaju? Ovdje dostavljam pitanje, pismo, potpise sa brojevima parcela koje su otete i video snimku ako i to treba. I vrlo rado ću isto uraditi i za svake druge grupe građana, bez obzira kom narodu pripadaju, jer očito da su to najveći nesretnici koji lutaju od ureda do ureda i nikako da riješe svoje pravo. Ja molim da se dakle potpuno jasno, evo nudim se da uslugu i drugima koji imaju ovakve probleme.
Hvala gospodine Banjac. Predajte sekretaru. Gospodin Cuplov Mustafa.
Ja sam na 19.sjednici postavio četiri pitanja Ministarstvu za civilne poslove i komunikacije koja su se odnosila, pitanja su se odnosila na CEM dozvole i u principu sam zadovoljan brzinom odgovorom, kratko je vrijeme prošlo što do sada nije bila praksa, pa i kvalitetom odgovora na postavljena pitanja. No, nažalost čini mi se da nisam shvaćen u dijelu koji je dosta jasan, ali pokušaću na izvjestan način da svima približim o čemu se radi. Znači u prvom pitanju, prvo pitanje je tražilo kriterije i uslove pod kojima su izdate te dozvole za teritorije Bosne i Hercegovine za 2001. godinu? 56 Zatim ide serija pitanja i u odgovorima. Jedo od tih pitanja se odnosi na 10% edukativnih međunarodnih dozvola za Austriju i Italiju sa kojima raspolaže Ministarstvo za civilne poslove i komunikacije. U odgovoru na to pitanje Ministarstvo konstatira da mene samo zanima tih 10% i iskazuje to kao moje nepovjerenje u nadležni organ. Moram vam reći da to nije bio cilj i biću prisiljen da preformulišem ovo pitanje da bi dobio kvalitetan odgovor. Baš naprotiv, naravno tražim 10% kojim vi raspolažete, jer podatke za dozvole koje ste vi izdali vjerovatno imate. Informacije po kojima ja raspolažem za svih 90% koje vi šaljete na entitetski nivo potpuno je upitno da li su urađeni na osnovu uredbe o kriterijima koje ste vi izdali. To je upitno. Takođe krajnje je upitno daljnji raspored ovih dozvola na kantonalni nivo da li su kretiriji koji su praktično trebali biti ispoštovani od strane vašeg ministarstva ispoštovani na kantonalnom nivou? To je jako jako važno. Znači napravili ste zamjenu teza. Molim vas, želim onda preformulisati pitanje i sad ga ponovo postaviti. Ja vas lijepo molim, imate li podatke, - da li su ispoštovani kriteriji koje ste vi donjeli na entitetskim i kantonalnim nivoima kod izdavanja ovih dozvola?
Hvala. Gospodin Grabovac. Molim vas pitanje, gospodine Cuplov pitnje u pismenoj formi da dostavite, možete i kasnije dostavite. Izvolite gospodine Grabovac.
Gospodine predsjedniće, gospodo zastupnici ja sam dobio tri odgovora, na tri odgovora na tri moja pitanja. Međutim ja imam jednu primjedbu, ako ništa drugo, ako ne mogu službe prevesti na jezik koji meni pripada, to je hrvatski, onda barem mogu prepisati onaj tekst koji sam ja kazao, znači u kojem sam postavio zastupničko pitanje da to bude na jeziku kojem ja postavljam. Međutim nisam zadovoljan, jer nije potpuno mi kada je u pitanju vezano za, nije dobiveno od Predsjedništva BiH, a odgovorilo je Ministarstvo za obranu Federacije i tu sam prilično zadovoljan, ali s tim da ne mogu kompletirat ga bez odgovora Predsjedništva. Nažalost Predsjedništvo nije uradilo, a razina Federacije uradila. Međutim ima jedno moje pitanje koje takođe nije dobiveno od Ministarskog vijeća, od ministra za izbjegle i raseljene osobe i azil, ali sam dobio odgovor isto od Federalnog ministarstva za pitanja branitelja invalida domovinskog rada s kojim ja nisam zadovoljan, a moje pitanje je se odnosilo oko potpisa međudržavnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske kada je u pitanju dodjela građevinskog materijala pripadnicima HVO. Ja ne znam je li to pitanje i odgovor podjeljen na klupe, ali se radi o odgovoru Ministarstva za branitelje da kaže da taj dio raspodjele vrši utemeljen zakona HRHV koji je donesen 94. godine. Međutim ja upozoravam da je donešena uredba na svim županijskim razinama i da treba da po toj uredbi izvršiti raspodjelu, a oni koji nisu donjeli uredbu da moraju donjeti uredbe, jer je isključivo se tiče pripadnika HVO, ne samo jedne ili dvije kategorije, jer je 57 ovdje samo se govori da se materijal dijeli pripadnicima ratnim vojnim invalidima i obiteljima poginulih, dok razvojačeni branitelji ne dobivaju. Ja smatram da taj dio ne može ići jer uredba postoji u nekim županijama, ne poštuje se i da se ne može vršiti raspodjela temeljem ovog zakona i da mora se dijeliti na sve pripadnike HVO. S toga tražim ažurnije djelovanje Vijeća ministara, jer moje je pitanje u tom pravcu i išlo. Ja ga mogu obnoviti još jednom. Znači nije sporan taj dio, ali je sporno u tome što ne može se dijeliti po zakonu koji je stavljen van snage donošenjem uredbi iako nije donešen zakon na razini Federacije Bosne i Hercegovine, ali su donešene uredbe na razini županija. One županije koje nisu donjele uredbe trebaju, jer imaju ministarstva za branitelje, trebaju donjeti uredbe i u skladu sa današnjim vremenom mora se to takva izvršiti raspodjela. Dok to ne bude i dok ne bude ovaj dio ja tražim od ovog doma da zaustavimo verifikaciju ovoga sporazuma. Ne može se dešavati na taj način da se, jer je ovdje diskriminacija u krajnjem slučaju i kršenje ljudskih prava dok se ne donesu uredbe na razini županija, ili ministarstvo, odnosno Vijeće ministara, s obzirom da je međudržavni sporazum da Vijeće ministara donese pravilnik ili da dá naputak o izradi uredbi za razinu županija ili Federacije za raspodjelu ovog građevinskog materijala za pripadnika HVO. Jer ne može se tretirati samo jedna kategorija ili dvije, a druge isključivati. S toga mogu dopuniti pitanje, ali ovdje je više intervencija. Molio bi da ovdje ministar za izbjegle osobe, jer ne može se vršiti raspodjela, odnosno od Vijeća ministara tražim da se ne vrši raspodjela dok se ne izvrši verifikacija sporazuma, a verifikacija sporazuma smatram da ne treba biti izvršena dok se ne bude znalo kojim putem i kako i na koji način će se vršiti distribucija i raspodjela. Hvala vam.
Gospodin Malkić Abdurahman. Gospodine Grabovac ja vas molim da pitanja dostavite kasnije pismeno sekretaru Doma.
Kolege poslanici, gospodo predsjedavajući, uvaženi gosti, ja želim postaviti jedno pitanje, odnosno dati sugestiju Vijeću ministara da poduzme određene aktivnosti i da dobijem informaciju u kom pravcu će oni poduzeti te aktivnosti. Naime radi se o sledećem. Oko onemogućavanja zloupotreba otkupa stanova u Republici Srpskoj. Naime o čemu se radi. Na području opštine Srebrenica i Bratunac ugovori, odnosno rješenja o dodjeli stanova su svjesno uništena i ista građani ne mogu pribaviti iz toga građani ne mogu da vrše otkup stanova iako su uvedeni u posjed stana ili data im odluka da li CRPC da li lokalnog Omija o vraćanju u posjed stana. S toga tražim aktivnosti i od Vijeća ministara, a Vijeće ministara da povede aktivnost da OHR-u prenese ove probleme građana. I drugo pitanje, odnosno incijativa bila bi u pravcu što je govorio ministar Imamović da se sjednice Predstavničkog doma recimo održavaju svakog 25 svakog 5 ili nekog datuma u mjesecu da bi se unaprijed mogli planirati aktivnosti da se ne bi dešavalo košto se meni jutros desilo da sam otišao na put za Srebrenicu pa se u međuvremenu čitajući novine vidio da je 58 danas sjednica pa se vratio, tako da imamo tu i Ministarsko vijeće da bude pristupno svakog momenta, svakog održavanja, na svakoj sjednici. Hvala.
Hvala. Očito je u pitanju neki tehnički nedostatak. Ko još, izvolite gospodine Stokiću.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti moje pitanje glasi – Kome da se obrate za pomoć izbjeglice iz Brčko Distrikta koje su deložirane, a njihova imovina koja se nalazi na teritoriji Federacije Bosne i Hercegovine je uništena? Naime veći broj porodica u Brčkom je deložirana, nemaju gdje da se vrate, u Federaciji je imovina uništena, nije im ponuđen alternativni smještaj, a takođe nisu dobili nikakvu naknadu, materijalnu pomoć kojom bi mogli da saniraju svoje stambene objekte u Federaciji. Prema tome to je jedan problem kome treba posvetiti određenu pažnju i tim ljudima pomoći.
Hvala. Idemo dalje. Gospodin Bilbija.
Moje poslaničko pitanje glasi: - Koji je ukupan broj zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine po svakoj instituciji koja se finansira Budžetom institucija Bosne i Hercegovine za 2002. godinu? - I koji je broj zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine u 2001. godini kao i broj po svakoj instituciji koja se u 2001. godini finansirala iz Budžeta institucija Republike Srpske? I molio bi Vijeće ministara, rekao sam u ranijem izlaganju tri poslanička pitanja, u toku mandata dobio sam odgovor na jedno. Da mi na ovo pitanje odgovori do sledeće sjednice Predstavničkog doma, a taj period je najmanje 10 dana kada bi bila danas zakazana. Znači ne mislim ova sada na kojoj je izbor Vijeća ministara, nego do sledeće sjednice, jer pitanje ima određen efekata. I mislim da ovo pitanje tiče se institucija Bosne i Hercegovine, da nije nešto na što Vijeće ministara ne može odgovoriti. Hvala vam.
Hvala gospodine Bilbija. Izvolite gospodine Majdandžić.
Moje pitanje je - 1. Kada će biti potpisan Sporazum o socijalnom osiguranju između Bosne i Hercegovine i Hrvatske? 59 2. Kada će biti završen most na magistralnom putu Banja Luka – Sarajevo u dijelu Crna rijeka – Jajce? Jer se sad ide zaobilaznim putem koji je dulji 25 km. Radi se navodno o manjim kvarovima, jer se čak može proći na svoju odgovornost kroz taj tunel, a čini mi se da se tu radi o nekakvom međuentitetskim tako nadmudrivanjima, što jedino ako nije već završeno. Onda je odgovor jasan. Dvije godine se to sve radi, mislim da se to sve trebalo završiti, da to nema nikakvog opravdanja. Hvala.
Hvala gospodine Majdandžić. Ko se od poslanika javlja? Niko. Prije nego što završim ovu tačku ja bih molio i dužan sam dati jedno objašnjenju gospodinu Bori Bjelobrku. On je postavio pitanje. Gospodine Bjelobrk ovdje se ne slažu određeni podaci koje ja imam s onim što ste vi rekli, ali ja predlažem ovako. Pošto ste imali pitanje i za mene i za Kolegij u petak će biti sjednica Kolegija i mi vas pozivamo na sjednicu Kolegija da vidimo šta je sporno, koja su to pitanja na koje vi niste dobili odgovor. Mislim da je to način da ne opterećujemo sad. Mi ćemo sjesti i vidjeti u čemu je problem i vi ćete od strane mene i od strane Kolegija dobiti odgovor i vidjećemo u čemu je problem. Ja mislim da su tehnički problemi i nema razloga nikakvog da vam se uskrati odgovor na postavljeno pitanje. Ne, ne, pozivamo vas, bićete pozvani sjednicu Kolegija Predstavničkog doma da tamo vidimo u čemu je problem. Hvala lijepo. Idemo na četvrtu tačku dnevnog reda Ad. 4. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju Sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o pravobranilaštvu Tu imamo sledeću situaciju. Da vas podsjetim. Zakon o pravobranilaštvu usvojen je u Predstavničkom domu i formirana je komisija koja treba da usaglasi tekst sa komisijom, sa članovima komisije Doma naroda. Članovi Zajedničke komisije za usaglašavanje Zakona o pravobranilaštvu su se sastali i pokušali da usaglase tekst. Dobili ste izvještaj. Iz izvještaja vidite da su bila dva amandmana usvojena u Domu naroda i da je bilo usvojeno 13 amandmana u Predstavničkom domu. Dakle bilo je potrebno da se tekstovi usaglase i Zajednička komisija je postigla saglasnost i došla je do usaglašenog teksta. I to imate navedeno u izvještaju. Mislim da nemam potrebe to da objašnjavam. Ono što može izazvati vašu pažnju u izvještaju o usaglašavanju teksta Zakona o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine jeste zaključak koji je ovdje dat koji ustvari sadržajno odgovara članu 6. zakona koji je bio usvojen u Predstavničkom domu. Kažem dakle sadržajno odgovara i sa te strane ne bi sadržajno trebalo biti problema. Međutim, mi smo gospodo ovdje napravili izuzetak od pravila, zaključak nije tekst koji ide u izvještaju. I svaka vrsta prigovora koji nam tu uputite biće opravdana. Ja lično smatram da ovo nije, da je ovo izuzetak i da ovo što je ugrađeno u izvještaj ne može biti pravilo. Zašto je Komisija prihvatila da ovaj zaključak koji se ne objavljuje u Službenom glasniku i koji ostaje dio ovog izvještaja, kao što znate u zakonu se objavljuje samo, u Službenom glasniku se objavljuje samo tekst zakona, to je da 60 bismo došli do ovog zakona i to je bio dio jednog političkog kompromisa da dođemo do usaglašanego teksta. Mislim da sam, pokušao sam da vam dam objašnjenja uz svu moguću kritiku koju ćete uputiti članovima Komisije. Cilj je bio da dođemo do teksta koji je predviđen mapom puta. Izvolite gospodo poslanici. Gospodin Banjac.
Vi nas gospodo članovi Komisije za usaglašavanje dovodite u poziciju i objašnjavate nam kako je moguće da ženska bude malo trudna. Jer molim vas Poslovnik je posve jasan. Komisija nema pravo da izlazi izvan okvira Poslovnikom utvrđenog rada. Ono što vi imate pravo jeste da u okviru predloženih amandmana prihvatite jedan ili drugi, tražite kompromis između jednog ili drugog ili modifikujete onaj prihvatljiviji na način da ga prihvatite. Ništa od toga niste napravili u ovom zaključku, nego ste izašli izvan okvira. Da znate nek samo sada poslije nećemo. Takav pristup postavlja pitanje, a zašto? Zašto sada, a poslije nećete. Druga stvar, Komisija nije političko već stručno radno tijelo i ne može da pravi političke kompromise, nego može da pravi stručne kompromise i ja nemam ništa protiv da ste vi od ovoga nešto našli način i modifikovali jedan od amandmana i to ugradili i kazali mi smo se saglasili. Mislim ovo najiskrenije. Ja ne znam zašto niste tražili takvo rješenje, već ulazite u jedno rješenje koje tražite da bude presedan. Postavlja se pitanje što bi to sad samo bilo presedan, a poslije ne bi bilo. Ja vas molim da tako ne radite, već da pokušate naći rješenje u ovom pravcu kako sam kazao modifikujući neki od amandmana gdje bi se moglo, ako je to vaš zajednički stav da je ovaj zaključak vama dobar, ja ću o njemu poslije kazati ono šta mislim. Ali bi želio da ga uokvirimo u sadržaj koji je poslovnički prihvatljiv i ništa drugo. Dakle, ja ne mogu iz tih razloga glasati jer bi time pokazali još jednom u nizu dokaza koje smo izveli da donesemo zakon da bi ga kršili, da donesemo Poslovnik da bi ga kršili. Ja nisam zato. Znači ne radi se o želji da se nađe kompromis. Ja sam zato da se nađe, ali na poslovnički prihvatljiv način.
Hvala gospodine Banjac. Izvolite ko se pod poslanika javlja za riječ? Gospodin Avdić.
Dame i gospodo, poslanici, dragi gosti samo nekoliko riječi. Učinili smo puno truda da usaglasimo ovih kako reće predsjedavajući 13 mandmana Predstavničkog doma i 2 amandmana koliko ja znam Doma naroda. I usaglasili smo se. Samo je u članu 6. amandaman Predstavničkog doma supstituiran sa amandmanom Doma naroda i u tom smislu mi smo evo usaglasili zakon. Zaključak ne je zaključak koji ima neograničene domete i Dom ga može separato i posebno usvojiti. Nakon usvajanja, usaglašavanje, normalno. A s druge strane upotrebljivost ovoga zaključaka, njegovi dosezi i dometi su krajnje ograničeni. Vjerovatno će to neki drugi sastav ovoga doma implementirati ovaj zaključak. To znači datreba realitivizirati i nije to ključno političko pitanje oko zakona samo. Hvala. 61
Da li se još neko javlja za riječ? Mislim da imamo izlaz iz ove situacije. Očigledno da moje uvodno izlaganje, izlaganje gospodina Banjca i gospodina Avdića je potpuno jasno da je ovdje u pitanju Poslovnik i da ustvari treba naći rješenje da se ne krši Poslovnik i mislim da možemo naći to rješenje. Dakle ono bi bilo slijedeće. Da glasamo posebno o izvještaju, a posebno o zaključku. I mislim da je to gospodo poslanici u skladu sa Poslovnikom i da nećemo kršiti Poslovnik. Da li ima primjedbi na ovakav prijedlog? Možemo to sad, donjeti odluku, a izvještaj će se promjeniti. To je tehnički dio posla znate. Da ne stvaramo sad tehničke probleme. Dakle molim vas da glasamo odvojeno. Da budem precizan imamo pred sobom izvještaj. Molim vas gospodo poslanici uzmite izvještaj i pogledajte. Da zadovoljimo primjedbu gospodina Tošića. Mislim da se sad to može riješiti. Dakle imamo stranu drugu imamo odlomak – Zajednička komisija na sjednici održanoj pa tri tačke i taj odlomak završava u amandmanu II Doma naroda. Gospodo tu bi povukli crtu i to bi bio tekst izvještaja. Poslije toga bi bio tekst zaključka. Dakle tehnički te dvije cjeline možemo izdvojiti i na taj način omogućiti da. Gospodine Tošiću ja sam povukao, molim vas da me pratite. Mi ćemo dva različita glasanja, dva puta glasamo, prvi put o izvještaju, a drugi put o zaključku. Ja vas molim, tekst izvještaja završava na drugoj stranici sa riječima Doma naroda, tekst zaključka počinje – Zajednička komisija itd. Jel ima nešto nejasno molim vas? Nema. Ako nema nejasno smatram da možemo pristupiti činu glasanja i molim vas da izvršimo glasanje. Ko je za Izvještaj o usaglašavanju teksta Zakona o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine, sa do ove crte kao što sam rekao da ne ponavljam? Bez zaključka jeste. Hvala. Ko je protiv? – Niko Ko je suzdržan? – Jedan poslanik Molim izvještaj. Neće trebati entitetsko glasanje. Dakle, od 34 poslanika koja su glasala za Izvještaj bez zaključka 33 za, 1 suzdržan. Nije potrebno entitetsko glasanje. Gospodo poslanici prelazimo na glasanje o zaključku. To je ovaj drugi dio ispod. Dajte da završimo glasanje ako nije u vezi sa ovim. Izvolite gospodine Bjelobrk. Ja sam mislio, ja sam pitao da li je nešto nejasno. Nisam vas vidio. Nije problem. Izvolite. Oke. U redu, izvolite, nije sporno. Izvolite gospodine Bjelobrk. Da razjasnimo u čemu je. 62
Ja ću vas zamoliti, želim da respektujem trud koji ste ovdje saopštili. Vi kažete u drugoj rečenici zaključka, nakon isteka mandata obaveza je da se izvrši izbor nosilaca funkcija iz reda drugih konstitutivnih naroda itd. Zamolio bi da mi malo ovo pregmatski objasnite. Dakle u prvoj rečenici kažete da se prvo nosioci funkcija u pravosudnim institucijama će se birati na period od 4 godine. Pretpostavljam da me razumijete. Je li ovo priča nakon 4 godine i kakva je sad priča iz kojih, kakav je to sad red drugih konstitutivnih naroda u pragmatskom smislu riječi.
Izvolite gospodine Avdić. Gospodin Avdić će odgovoriti, jer je bio predsjedavajući Zajedničke komisije
Ma jasno je da na čelima u načelu 3. institucije koje su u vrhu zakonodavne, odnosno sudske vlasti kao što je Zakon o sudu, odnosno o tužilaštvu Bosne i Hercegovine, sud i pravobranilaštvo ne mogu, jednostavno znači moraju imati predsjednike, čelne funkcije iz tri konstitutivna jednako pravna naroda i u tom kontekstu se mora poštovati taj princip rotacije, odnosno jednostavno koncezusa oko ove tri čelne funkcije i to nije sporno. Znači apsolutno je nužno da se prilikom izmjene recimo Vijeća ministara predsjedavajući Predstavničkog doma itd. usaglasimo te mandate. Valjda ćemo usaglasiti jel, onda i ove tri čelne funkcije budu iz tri jednako pravna konstitutivna naroda. Sasvim jasno.
Hvala. Da li.
Dolazi drugi predstavnik naroda. Obavezno. Pa brate dragi jasno.
Molim vas gospodine Bjelobrk. Gospodin Ljubić je bio član Komisije on smatra da može dati dodatno objašnjenje.
Uvaženi zastupnici, mislim da ovim zaključkom smatramo da svakako u Zakonu i o sudu i o Zakonu o tužiteljstvu i o Zakonu o pravobraniteljstvu Bosne i Hercegovine treba reći i cilj je zaključka i poruka da je mandat 4 godine, da sljedeći predsjednik suda, tužitelj ili pravobranitelj je iz drugog konstitutivnog naroda. Znači nakon 4 godine je sljedeći i tako 12 godina predstvnici tri konstitutitvna naroda.
Dobro. Ima li još pitanja? Nema. Dakle, cilj je da se obezbjedi ravnopravnost konstitutivnih naroda u vršenju najodgovornijih funkcija u pravosuđu. Dobro. 63 Molim vas gospodo poslanici da pristupimo glasanju. Dakle imamo tekst zaključka ispod Zajednička komisija nakon usaglašavanja itd. do kraja ovog teksta. Molim ko je od poslanika za zaključak? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Jeste uspjeli? Očigledno biće potrebno entitetsko glasanje. Molim vas entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za? Jeste uspjeli izbrojati? Ko je iz Republike Srpske za? Hvala.Molim vas dajte izvještaj. Molim vas gospodo poslanici od 35 poslanika koji su glasali, za 23, suzdržano 17 pa je bilo po entitetima Federacija Bosne i Hercegovine za 20, Republika Srpska za 3. Dakle nije ostvarena potrebna većina, entitetska većina i to je onda dalje ide dalji postupak- to je čini mi se postupak usaglašavanja. Dakle, najvažnije molim vas radi zapisnika da ja konstatujem, radi zapisnika da je usvojen Izvještaj o usaglašavnaju teksta Zakona o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine čime je dio, čime je posao u Predstavničkom domu završen i ostaje sad dio posla u Domu naroda da se oni izjasne o tome. Ako oni prihvate onda je tekst zakona usvojen. Idemo dalje gospodo. Prelazimo na tačku 5. Ad. 5. Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju Sporazuma o jedinstvenom teksu Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini Dobili ste Izvještaj Komisije. Moram vam reći da sam i ja tu u nedoumici. Imamo novi stari izvještaj. Oba nose datum 11. marta. Prvi smo dobili prije sjednice, stari, a novi smo dobili u toku sjednice. Ja vas molim da se objasni, da se ukaže u čemu je greška. Meni je skrenuta pažnja da je riječ o tome – amandman VII u izvještaju višak jer je regulisano amandmanom VI. Molim članove Komisije iz reda poslanika u Predstavničkom domu koji su učestvovali u usaglašavanju da informišu Dom o tome. Molim ko je bio. Hoćete vi gospodine Banjac, vi ste najinformisaniji. Izvolite gospodine Banjac.
Ja mislim da se radi o samo tehničkoj stvari i da tu nema potrebe. Ono što je regulisano amandmanom VII već je sadržano u amandmanu VI i to je samo jedina razlika da se ne dupliraju stvari. A ovdje je posve jasno da se Komisija usaglasila oko svih stavova. Dakle nema ništa sporno kada je u pitanju Komisija. 64 Samo da vam kratko kažem kompromis je tražen u tome oko ove formulacije institucije iz oblasti nauke i umjetnosti. Tu je ostavljen prostor iz čije je to nadležnosti, te će institucije i postupati.
Gospodine Banjac samo jedno pitanje. Da li je ovaj tekst koji smo dobili u toku sjednice usaglašeni tekst?
Apsolutno da samo što je rekao sam, amandman VII sadržana u amandmanu VI i time samo napravljena ispravka ništa izvan toga.
U redu znači samo tehnička ispravka. Hvala. Molim gospodo poslanici da li se neko javlja za raspravu? Ne. Rasprava je završena. Molim poslanike da pristupimo izjašnjavanju. Dakle glasamo o Izvještaju o usaglašavanju teksta Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Čuli smo objašnjenje. Ko je za izvještaj? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Molim vas da ne bi bilo dileme, entitetsko glasanje. Ko je iz Republike Srpske za? Poslanici iz Republike Srpske ko je za? Hvala. Molim poslanici iz Federacije Bosne i Hercegovine ko je za? Hvala. Molim izvještaj. 35 poslanika glasalo za 30, protiv 4, suzdržan 1. Po entitetima, iz Federacije Bosne i Hercegovine 17 glasova za, iz Republike Srpske 12 glasova za. Konstatujem da je usvojen Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju Sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini i da je što se tiče ovog doma postupak završene. Prelazimo na sledeću tačku dnevnog reda. Ad. 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o statistici Kao što znate na 20 sjednici Prijedlog zakona o statistici u prvom čitanju nije dobio entitetsku većinu. Poslije toga se sastao Kolegij u funkciji Komisije. Dobili ste izvještaj Komisije Kolegija. Kao što ste vidjeli Kolegij je postigao saglasnost o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 65 Ono. Molim vas, idemo dalje u raspravu. Sledeće pitanje koje se tu otvara, koje moramo ukazati to su amandmani na Prijedlog zakona o statistici Bosne i Hercegovine koje je podnio Željko Bilbija, predsjedavajući Kluba poslanika PDP-DSP-SNSD-SN-SPRS. Tu su u Kolegiju bila različita mišljenja. Na kraju tih rasprava u Kolegiju došli smo u situaciju da Kolegij nema jedinstven stav. Gospodin Avdić, gospodin Ljubić će to poslije sam reći. Uglavnom suština stvari je u tome da gospodin Avdić je na kraju stao na stanovište da ovi amandmani ne mogu ići prema članu 94. stav 3. Poslovnika Predstavničkog doma, dok sam ja stao na stanovište da mogu, da su ispunjei ti uslovi. Da vas ukratko podsjetim prema tom članu, nakon što rasprava otpočne predsjedavajući će u konsultaciji sa zamjenicima predsjedavajućeg uvažiti nove amandmane samo u sledećim slučajevima pod a. i pod b. Poslovnik daje ovlaštenje predsjedavajućem da on sam donese odluku jer su u pitanju konsultacije. Međutim ovaj parlament je u ovom sazivu radio tako da su članovi Kolegija uvijek postigli saglasnost kada su u pitanju bili prijedlozi amandmana. Ja smatram da Kolegij uvijek treba da radi na bazi koncezusa,da li se tri člana Kolegija slažu ili ne. Ja jednostavno smatram, mislim da se slažu drugi članovi Kolegija da ovo pitanje, ovo naše ne slaganje. Meni je žao što je do njega došlo da ovo neslaganje rješavimo tako što ćemo iznjeti ovaj problem pred Dom , pa da se Dom izjasni. Znači ako nema saglasnosti u Kolegiju onda se o tome izjašnjava Dom. Čini mi se da je tako regulisano Poslovnikom i da tu nećemo pogriješiti. Dakle pitanje je ovih amandmana prema članu 94. stav 3. da li su uloženi prema tom članu ili ne? Postoje različita mišljenja i ostaje dakle da se izjasnimo. Izvolite.
Ja vas molim da izađe gospodin Bilbija i da objasni nama poslanicima vi ste očito nešto kazali što je samo vama jasno.
Gospodine Banjac, gospodin Bilbija će izići tako smo se dogovorili. Budite bez brige.
Pozdravljam sve prisutne.
Vi ste se potpuno opravdano zabrinuli, ali izići će gospodin Bilbija. Izvolite.
Pozdravljam sve prisutne. Ja sam se javila kao predsjedavajući Komisije za finansije i budžet kojoj pripada ova materija i ova je komisija razmatrala ovaj zakon 25. januara i nije bilo amandmani. Amandmani su uloženi 11.3. to znači juče i moje je lično mišljenje, ne govorim u ime Komisije da su oni ne blagovremeni. Član 94. koji slijedi prijedlog amandmana, odnosi se na amandmane koji se inače ulažu i imaju dva izuzetka od tih 66 amandmana, od tih uloženih amandmana. To je kada se odnose na nove aspekte koje Komisija nije mogla uzeti u obzir. Mi nismo razmatrali nikakve amandmane i nismo mogli uzeti u obzir nikakve amandmane. Poslije toga ne može doći u situaciju niko da predlaže amandmane na osnovu ovog člana 94. tačka a. Mislim da su oni vezani za amandmane koje je Komisija razmatrala i nije uzela u obzir sve aspekte. Ovo su novi neblagovremeni amandmani i mislim da ne može niko naći u Poslovniku mogućnost da ovo budu blagovremeni amandmani. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođo Začiragić. Ja imam sasvim drugačije mišljenje. Ja uvažavam vaše mišljenje kao kolegice pravnika. Vi imate pravo na svoje mišljenje, ja imam pravo na svoje mišljenje. Ja ne isključujem vaše mišljenje, ja molim da vi ne isključujete ni moje. Svako može iznjeti svoje mišljenje i argumentovati ga, ali nema pravo da drugom negira pravo da on dá svoje mišljenje. Izvolite gospodine Bilbija. Ne možete, javio se kolega Bilbija. Izvolite gospodine Bjelobrk, ali ja vas molim da budete blagovremeni i da ne počnete kada dajem riječ, poslanik ustane pa ga moram vratiti na mjesto. Izvolite. Nije problem. Izvolite.
Ja bi vas zamolio slijedom odredbi člana 94. stav 3. pozicija a. i b. Koji su to novi aspekti vama poznati, a koje Komisija nije mogla uzeti u obzir pa ste na osnovu toga formulisali takav stav, ili o kojem se to radi usaglašenju dva ili više prijedloga iz stava b. o kojima bi se moglo voditi rasprava. Dakle da doznam te razloge zbog kojih bi mogli primjeniti poziciju a. ili b. iz trećeg stava člana 94.
Hvala gospodine Bjelobrk. Informacija ako pogledate, daću ja riječ, samo malo pojašnjenje. Ako pogledate gore materijal, a čini mi se da možda niste dobili materijal ili niste vidjeli. Gore piše u skladu sa članom 94. stav 3. pod a. Znači nije pitanje pod a. ili pod b. Predlagač se poziva na tačku a., a ne na tačku b. Izvolite gospodine Bilbija imate riječ.
Poštovana gospodo, vi znate da na jednoj od prošlih sjednica, mislim da je to bila zadnja sjednica zakon nije imao entitetsku većinu. Prema tome išao je na usaglašavanje. Da bi na jedan način pomirili stavove, znači jedan Parlamenta smatra da ima osnova, jedan da nije. Ja sam u ime Kluba uložio amandmane da pokušamo naći rješenje kako bi usvojili ovaj zakon na Parlamentu. Jer da je bio interes da zakona nema, znači moj klub čiji sam ja predstavnik glasao protiv zakona. I s toga mislim da bi bilo dobro da se izjasnimo da pokušamo ovaj zakon donjeti na nivou Bosne i Hercegovine, ako ne bude od toga ništa znači ostajemo pri zakovanom stanju i nećemo imati zakona. 67
Hvala gospodine Bilbija. Za riječ se javio gospodin Malkić. Izvolite gospodine Malkić
Dame i gospodo očito je zavisno ko ulaže amandmane i kako ulaže, odnosno ne kako ulaže nego ko ulaže da imamo dvostruke. Na jednoj od prošlih sjednica ja i gospodin predsjedavajući Mirjanić smo se ovdje ...da su moji amandmani bili pravno valjani, a sad ovdje amandmani koji su uloženi kada je i postignuta saglasnost, ja kada je izvještaj napravljen i postignuta saglasnost. Dakle gospodin Bilbija je imao mogućnost da uloži istog dana jer je znao hoće li biti saglasnost ili neće. Zašto mi nismo imali tu mogućnost da uložimo amandmane? Zašto nismo? Dakle očito je da imamo dvostruke aršine i da tumačimo Poslovnik onako kako po sopstvenom nahođenju kako se kome prohtije. Ja vas molim uozbiljimo se i postupajmo isto prema, naspram svih amandmana. Hvala.
Hvala gospodine Malkiću. Jedna ispravka. Vi i predsjedavajući se niste gložili, imali ste različita mišljenja. Prema tome nemojte da to smatramo kao, da koristimo termine koji nisu primjereni Skupštini. Imamo svi pravo na različita mišljenja. Svi imamo pravo i da pogriješimo i to nije sporno. Doći ćemo do rješenja. Dom je taj koji će se izjasniti. Dakle poštovaćemo Poslovnik. Izvolite, gospodin Banjac.
Obzirom da je ovdje izašla predsjednica Komisije ja imam nekoliko pitanja. Uvažena koleginice da li je Komisija imala amandmane na član 2. tačku 3. Nikakve. A ni na član 6. Nije, član 7. nije. E pa vidite. Polako. Ovi službenici nervozni, očito da nešto nije u redu.
Molim vas gospodo službenici. Izvinite gospodine Banjac. Izvinite minut. Molim gospodu službenike da se ne petljaju u rad. Nisu poslanici. Možete dobiti riječ samo kada vam ja dam riječ. Izvolite gospodine Banjac.
E sad obzirom da je tako. Dakle ja vam skrećem pažnju na ono što piše, gospodine Malkiću ja nisam kriv što se ponekad poslanik ne zna ispravno pozvati na Poslovnik ili možda mu to nije čak ni u obavezi. Ali komisija gospodo nije ni mogla uzeti aspekte koje gospodin Bilbija traži, jer to nije ni razmatrala. Prema tome uvažena gospodo gospodin Bilbija je posve pametno iskoristio Poslovnik i rekao – vi o tome niste raspravljali, to je novi aspekt, ja tražim da se ovo briše, dakle potpuno novi pristup. Zači on ima kada se odnose na nove aspekt. A novi aspekt je da se nešto briše. Znači neće toga uopšte biti. Zar to nije novi aspekt. Nije. Bogami jeste i te kako novi aspekt. Boro pusti kraju. Mi ćemo se dogovoriti kasnije. Ali da je apsolutno novi aspekt. 68 Dalje gospodin Bilbija gospodo u članu 2. tačka 3. traži potpuno nov pristup, nov aspekt. Izrada službene statistike Bosne i Hercegovine će uključivati aktivnosti koja se odnose na kompilaciju, analizu i distribuciju podataka dobijenih od entitetskih zavoda što je potpuno novi aspekt u odnosu na raniju tačku. Prema tome apsolutno ispravno se pozvao na član 94. tačku 3. pod a. Potpuno jasno. Nije to novi zakon, nego novi aspekt.
Novi aspekt. Dobro ste rekli. Novi ugao.
Nikad jedan član nije zakon. Razumijete. Vi ne možete gospodo negirati da ovo nisu novi aspekti. Vi možete da kažete mi to nećemo. Ja to ne sporim da vi kažete da to nećete. Ali je gospodo ovo nov pristup.
Hvala gospodin Malkić je rekao da je ovo novi pristup. Slažem se. Molim vas. Replika. Čekajte. Stanite, stanite. Molim vas. Stanite kolega Malkiću, prvo se javila kolegica Začiragić i ona je prozvana, a ona je dama. Izvolite kolegice Začiragić.
Ja moram upotrijebiti jednu grubu riječ. Ovo je pravni manevar za zakašnjele amandmane. Takav se manevar pojavio u još jednom zakonu. O njemu će biti riječ. Ovaj član 94. se ne može primjeniti nikako u ovom slučaju ako nisu već uloženi amandmani. Poslanici i klubovi poslanika mogu predložiti, predlagati amandmane koji osporavaju amandmane koje je Komisija usvojila. Oni će dostaviti ovakve amandmane najkasnije 48 sati prije početka plenarne sjednice. U istom roku poslanici i klubovi poslanika mogu predložiti pisane amandmane koje žele ponovo braniti. Ovdje se govori o uloženim amandmanima i eventualnim korekcijama. Rok je 48 sati, ovdje je 24 sata. Ni po kom osnovu ovo ne može biti blagovremen amandman. Ovo je samo jedan pravni manevar da se nametne i oteža donošenje ovog zakona i ja pozivam sve da iskreno pristupe glasanju. Ko nije za zakon neka ne glasa, ali mi ćemo doći u situaciju da uopšte ne znamo kada nam je završen rok za ulaganje amandmana. To u ovome poslovniku stoji 48 sati amandman na amandman i 48 je na amandmane koji su već uloženi. Ovaj član tretira uložene amandmane i kasnije korekcije, a ne može nikako biti riječi o dozvoli novog amandmana. Molim vas lijepo mi smo od Poslovnika napravili žvakaću gumu. Rasteže ga kako god kome odgovara i pravi nekakve manevre da se amandmani ulažu u dnevno političke potrebe. To nam postaje već pojava. Ovo je drugi slučaj. Ovo je drugi slučaj da pokušavamo sa dvostrukim aršinom pristupiti pitanju amandmana. Malkićeve amandmane smo odbili i iz razloga neblagovremenosti i što se nije eventualno pozvao na član 94. premda nije mogao. 69 Ja molim parlament da ozbiljno pristupi tumačenju Poslovnika. Nema nikakve ishitrenosti i nema nikakvih auteriteta iza kojih ćemo stati i prihvatiti ono što nije Poslovnikom predviđeno. Molim vas lijepo da se tu uozbiljimo. Hvala.
Hvala. Ko se javlja. Gospodin Bjelobrk replika.
Ko se bavi izdavaštvom ili ko prati da kažem posljednje knjige u Svijetu u posljednji mjesec dana na svim top listama u vrhu se nalazi knjiga koja ima naslov Nou logo. Sjajna jedan dama Naumi Klajn je napisala i moram priznati da sam maloprije zadobio želju da se javim dami sa prilogom koji bi se recimo zvali novi aspekti za novu log. Želim da istaknem sljedeće. Ima piše u stenogramu, a kupite knjigu savjetujem vam. Predlažem sljedeće ili da rukovodstvo Skupštine napravi pauzu da se ovdje da kažem džaba ne trošimo riječi, ili neka predsjedavajući čiji je to pravo objasni te nove aspekte koje tretira pozicija a. stav 3. člana 94. kod novih amandmana, a oni ne mogu biti iz serije onih koji su obilježje standardnih amandmana. Dakle amandman koji želi nešto da briše, standardna kategorija, amandman koji želi nešto da mijenja je standardna kategorija itd. Sve je to predviđeno u fazama člana 94. stav 1. i 2. itd. zato me žarko interesuje koji su to novi aspekti po kojima predsjedavajući ima nesporno prava da donese takvu odluku i to saopšti Domu ili zauzvrat da nađe član kojim je recimo maloprije najavio mogućnost da Dom donese odluku hoće li tako nešto ili neće. Mislim da bi bilo najmudrije, i čak molim svog šefa kluba da napravimo pauzu od 10 minuta, neka se naprave konsultacije sa ljudima koji su involvirani u ovaj problem. Otići ćemo u drugu krajnost. Hvala lijepo.
Hvala. Molim vas, ovdje je suviše dato objašnjenje, a objašnjenja da li ima neko novi prijedlog, ako nema novi prijedlog da idemo na čin glasanja, jer možemo se iscrpljivati do sutra u ubjeđivanju. Izvolite kolega Avdiću.
Ja još jedanput da obrazložim motive koji su me rukovodili da poštujemo Poslovnik. Prije svega i prije tog poslovnika mislim da je prošli puta poslanik Malkić neopravdano bio izostavljen i jednostavno njegovi amandmani ignorirani u smislu razmatranja na ovom Domu. Znači moralna obaveza mi je bila da u istoj poziciji, situaciji jednostavno ne prihvatim ovu intervenciju 24 sata prije sjednice. To je jedan argument. Drugi argument. Ne bi komentarisao odrednice Poslovnika iako se kaže da mjenja jednostavno ili da su uneseni neki novi momenti kroz amandmane, ako pričitate amandmane još nismo o njima počeli diskutirati. Amandmani u cjelosti mjenjaju Zakon o statistici. Apsolutno mjenjaju. U cjelosti je to novi zakon, a mi smo već prvo čitanje prošli. Usvojili principe i temeljne postulate ovoga zakona. Kolegij se usaglasio. Kako sad odmah jednostavno u drugom čitanju imamo amandmane koji radikalno mjenjaju prvo čitanje. I usvojene principe zakona. Mi smo usvojili principe zakona. To je tvrdoglava činjenica. Mi to 70 ne možemo tek tako ad hok mjenjati. Amandmani gospodina Bilbije u cjelosti mjenjaju, ruše Zakon o statistici. Znači ja molim kolegu Bilbiju da povuče amandmane, da povuče amandmane. Neće biti dobro ako budemo raspravljali o njima. Ja vas upozoravam još jedanput i molim kolegu Bilbiju da povuče amandmane koje je dao. Ako ih pročitate dobro vidjećete o čemu se radi. Svodimo jednostavno Aakon o statistici i Agenciju za statistiku na nivou Bosne i Hercegovine na nevladinu instituciju organizaciju ljudi. Možete misliti. Ja mislim da ovo nije Bilbija ni pisao, nego je to neko drugi predložio. Hvala vam.
Hvala. Molim vas dobićete riječ kolega Amidžiću. Ovdje su postavljena pitanja. Moramo radi činjenica neke stvari pojasniti. Prvo. Molim vas što se tiče, molim vas za pažnju da ne bi ja ponovo pričao istu stvar nekoliko puta daću objašnjenje. Kada je riječ o amandmanima kolege Malkića prošli put, tada je Kolegij koncezusom, znači nas trojica stao na stanovište da nisu u skladu sa članom 94. stav 3., a ne predsjedavajući. To je prva činjenica i to znate. To vam je rečeno na sjednici Doma i to svi znaju. Nećemo o tome. Drugo, ovo kada je rečeno da ovi amandmani mjenjaju zakon, upravo to jeste potvrda riječi novi aspekti. Dozvolite, nemojte upadati u riječ. Ja sam vas čuo. Ovo nije novi zakon. Molim vas. Novi zakon znači kada u proceduri skupštinskoj predložite drugi tekst zakona. Idete kompletnu proceduru. Amanmdanima se ne može predložiti novi zakon, već promjena zakona koji je u proceduri. To je potpuno jasno. Ako su te promjene tako velike da o ovome što je govorio kolega Avdić sadržajno, a to jeste tako da predstavljaju velike sadržajne promjene, onda su to gospodo novi aspekti. Sledeće. Kolega Bjelobrk je postavio pitanje i ja ću vas podsjetiti na član 20. koji glasi – Kolegij donosi svoje odluke koncezusom, ako napori da se postigne koncezus ne uspiju odluku donosi Dom. Čak ovdje možete tumačiti da predsjedavajući može sam samo na osnovu konsultacija donjeti odluku. Ja hoću da ovaj dom funkcioniše kao demokratska institucija i hoću da svaki poslanik može da kaže svoje mišljenje i rekli ste ga i hoću da Dom bude taj koji presuđuje, a ne između nas trojice da se pojavljuje ko je predsjedavajući. Ja smatram da je funkcija predsjedavajućeg da stvara kompromis toleranciju i demokratsku atmosferu i da je najvažnije da se mi dogovorimo, a ne da se mi u Kolegiju preglasavamo ili da predsjedavajući ne uvažava svoje kolege. Ja to neću i zato mislim da Dom treba da se očituje oko ovog pitanja o amadmanima. To je sve. Gospodin Amidžić, pa gospodin Banjac. Gospodin Amidžić se već javio dva puta za riječ, ja se izvinjavam, ali ja sam morao da dam odgovor. Nikakav problem, ali ja sam taj koji je bio prozvan da dá odgovore. Izvolite. 71
Gospodo zastupnici, kolege predsjedavajući ja ću biti vrlo kratak. Pazite i Poslovnik i naša praksa ova zastupnička su ovdje neumoljivi. Dom je završio raspravu o zakonu. Dom je glasao o zakonu. Komisija Kolegija nije postigla suglasnost. Znači kako god mi raspravljamo gospodo danas i o amandmanima i bez njih, Komisija nije postigla suglasnost. Znači to je dispozitiv toga jel. Šta slijedi. Slijedi samo izjašnjavanje Doma i predlažem da idemo na izjašnjavanje Doma, a neka ponese odgovornost za donošenje ili ne donošenje zakona onaj ko misli da mu to nisu dobra rješenja. Znači prijedlog je da idemo na izjašnjavanje. Ja ću glasovati za zakon.
Hvala gospodine Amidžiću. Još jedno objašnjenje. Da podsjetim samo, nije objašnjene, nego podsjećanje da kod glasanja o raspravi Dom nije postigao saglasnost. To je suština stvari i da je postizanje saglasnosti u Kolegiju bila uslovljena ulaskom amandmana u igru s moje strane. Izvolite gospodine Banjac.
Poštovana gospodo stvarno mi ulazimo u bespotrebno u dodatne komplikacije u radu. Prvo u pravu su poslanici koji kažu, ono što piše nije to što vi govorite. To je jedno. To je tako i to se neda ničim izbjeći. Drugo niko ovdje neće da shvati u čemu je problem. Ja nisam zato da mi ovdje pokazujemo svoju mudrost ili svoju vještinu. Ali očito gospodo postoji li mogućnost pravnog tumačenja što koleginica naziva manevri pravni. A šta ako postoji, postoji šta da radim to je tako. Ma koleginice draga postoji pravo zato da bi se ljudi dokazivali koje u pravu ili ko nije u pravu. Ako hoćete da čujete možete, ako nećete naravno ne morate, ali je činjenica nešto drugo. Mi se ovdje nećemo, gospodine predsjedavajući, mi se ovdje nećemo izjašnjavati o amandmanima. Mi ovdje treba da se izjasnimo o onom gdje se vi niste usaglasili.
Tako je.
A to gdje se vi niste usaglasili jeste karakter uloženih amandmana. Tu je problem i ja od vas tražim dvije stvari – da se, ima li stvarno strpljenja da pomognemo jedni drugima da iziđemo iz ovo čorsokaka. Dakle mislim da se mi trebamo izjasniti da li su uloženi amandmani gospodina Bilbije u skladu sa članom 94. stav 3. tačka a., to znači da nude nove aspekte, jer niko ne spori da rasprava u toku. Nismo mi završili raspravau, nego je rasprava u toku. Dakle ako to Dom kaže da to jesu novi aspekti, smatraće se da jesu. Ako kaže da nisu, to će biti odbačeno. I što 72 se mi sad toliko ovdje nadmudrujemo oko toga. Idemo to riješiti pa onda glasati o izvještaju, poslije toga. Eto molim vas da se tim redosljedom to uradi i spasimo se ove muke.
O izvještaju se ne glasa, ali dobro u redu. Glasa se o zakonu, a ne o izvještaju. U redu jeste, u redu je lapsus. Sve razumijem. Glasa se o ovome da li su po članu ili ne što se Kolegij nije usaglasio mora Dom donjeti odluku i onda se glasa o zakonu, a ne o izvještaju. Jeste sve je u redu. Gospodin Malkić. A izvinite gospodine, izvolite gospođo Osmanović, oprostite Začiragić. Dozvolite i predsjedavajući ima pravo da se malo zbuni.
Mi ponovo mijenjamo teze. Kada je nešto neblagovremeno ne može se razmatrati. I ovdje nema govora o razmatranju amandmana. Dakle nema govora o razmatranju novih aspekata. Amandmani nisu uloženi, nisu bili na Komisiji, nema nikakve popravke amandmana, a to je cilj člana 94. Dakle Kolegij uz sve uvažavanje moje Kolegija nije apsolutno mogao razmatrati amandmane i nije mu to u nadležnosti. Molim vas amandmane razmatra Komisija i ovaj dom, a Kolegij usaglašava kao Komisija i to mu je bio zadatak na ono što smo mi već glasali. Amandmani novi koji su došli juče 11.3. nisu mogli biti predmet razmatranja, jer nisu ni blagovremeni niti ih je Kolegij mogao uzeti u obzir i mislim da je ovo sve na neki način skretanje vode u tom da se promjeni suština zakona ili da se on ne izglasa. Hvala lijepo.
Dozvolite mi da vas kolegice Začiragić podsjetim na član 94. stav 3. koji glasi – nakon što rasprava otpočne, predsjedavajući će u konsultacijama sa zamjenicima predsjedavajućeg uvažiti nove amandmane samo u sljedećim slušajevima, što znači amandmani se mogu podnjeti u toku sjednice po članu 94. stav 3. pod a. u toku sjednice i kada, dozvolite. Poslanik ima pravo podnjeti amandmane kada se pozove na taj član mi smo dužni, odnosno predsjedavajući, odnosno Kolegij da se odredi. Ako ima naš koncezus, odnosno ako predsjedavajući to smatra, onda ih uvodi u proceduru. pošto mi u ovom momentu nemamo koncezus mi onda idemo pred vas. Ali u svakom momentu rasprave do zaključenja rasprave mogu se podnjeti amandmani pozivajući se na član 93. stav 3. tačka a. i tačka b. Može. I tako smo do sada i radili. Ja vas podsjećam da smo tako do sada radili. Molim vas, pa znate li kako smo do sada radili u našoj praksi.
Nismo nikad ovo radili. Ovo je prvi put. Vjerujte. 73
Kako nismo, pa na prošloj sjednici, pa zakon. Molim vas, dobro, ne želim da otvaramo raspravu. Očigledno je kad se Kolegij ne može usaglasiti da onda na scenu stupa Dom. Meni je žao što moramo doći do toga. Ja bi volio da se Kolegij usaglasio. Nije se usaglasio. Molim vas podsjećam vas – član 20. ako napori da se postigne koncezus ne uspiju odluke donosi Dom. Kolegij se nije usaglasio. Ja vas molim da pristupimo izjašnjavanju. Dali su amandmani koje je podnjeo gospodin Bilbija podnjeti u skladu sa članom 94. stav 3. pod a. Da ili ne? Ko smatra da je za molim da se izjasni. Ko je za? Stvar je toliko pravno jasna da je to, nije sporno. Ma jeste pravno je čisto molim vas. Hvala. Ko je protiv? Ma pravno je čisto sve, nemojte. Ko sunce čisto. Hvala. Jeste uspjeli? Jeste. Ko je suzdržan? Jeste uspjeli protiv i suzdržan ili da ponovimo glasanje. Molim vas, ja vas molim, glasanje po entitetima. Ko je iz Republike Srpske za? Ne treba. E u redu. Molim vas, idemo ovako. Prisutno, glasalo 38 poslanika, za 10 protiv 24, suzdržano 3. što znači da nije prihvaćeno mišljenje da amandmani mogu ići u proceduri. Amandmani koje je podnjeo kolega Bilbija u ime kluba nisu u proceduri. Gospodo poslanici prelazimo na drugo. Mi smo u drugom čitanju. Sad se izjašnjavamo o zakonu. Još jednom pojašnjavam, da ne bude potpuno jasno. Moj pristanak kao člana Kolegija da ovo ide u drugu fazu čitanja. Bio je vezan jer sam smatrao da su amandmani u proceduri. Ali više nisu. To je bilo moje mišljenje. Odluka Doma je da nisu u proceduri. Imamo drugo čitanje o zakonu. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Izvolite gospodine Banjac, javljate se za riječ. Jel se javljate za riječ? Izvolite.
Ja očito gospodo, čini mi se da sam slabo razumio. Zakon u prvom čitanju je išao na usaglašavanje. Na usaglašavanju vi ste nas ovdje upozorili da niste, odnosno da ste postigli uslovnu saglasnost. 74
Ne, ne saglasnost postigli.
A postigli ste saglanost. Mirjaniću ja vas pitam?
Ja ću vama reći sve poslije. Sve ću vam odgovoriti.
Čekajte. Gospodin Mirjanić je rekao ovako da ste vi postigli uslovnu saglasnost. Ako se prihvate amandmani gospodina Bilbije. Ja sad samo hoću da pitam. Ja nisam izašao ništa da. Nemojte se ljutiti, hoću da razjasnimo. Ponovo ćemo upasti u nekakav problem i ne bi želio da uđemo u problem. Ja sam shvatio gospodina Mirjanića na sljedeći način da je on dao saglasnost uslovnu ako se prihvati da su amandmani gospodina Bilbije uloženi u skladu sa članom 94. stav 3. pod a. da je on dao saglasnost zato. Ako to se ne prihvati da on nije dao saglasnost zato. Da li je to tačno gospodine Mirjaniću, molim vas odgovorite ovdje.
Odgovoriću vam kad postavite pitanje. Izvolite na mjesto, odgovoriću.
Da, naravno da, znam ja otići na mjesto i otići ću ja. Ali vas molim, ali vas ja molim da ne bi bilo dodatnih komplikacija.
Neka bude, nema problema. Ja ću vam dati odgovor. To sam rekao iz razloga što ćete vi ako poslije mog odgovora postaviti pitanje gospodine Banjac i bilo koji poslanik izaći, ali mislim da nije primjereno da vodimo dijalog ja da sjedim ovdje, a vi za govornicom. Tehničko pitanje. Dakle ovako. U čemu je riječ. Na sjednici Kolegija mi smo raspravljali o tome i nesporazum je bio između kolege Avdića i mene. Naime, molim vas, ma nemoj mi upadati u riječ. Što upadaš u riječ? Seade dobićeš riječ poslije mene, ali pusti da ja završim. Izvolite gospodine Bilbija, gospodine Banjac. Tako je.
Gospodo ili ja sjedam pored vas ili vi iziđite ovdje i govorite kao poslanici. Molim vas da iziđete za govornicu, jer i vi mene upozoravate pa i ja vas.
Gospodine Banjac. 75
Ja vas molim jel govorite kao predsjedavajući ili kao član.
Odgovoriću vam kad sjednete.
Ja ću opet izaći.
Pa naravno da ćete izaći. Vi ste postavili pitanje šta je bilo na sjednici Kolegija. To znači da ste meni pitanje postavili kao predsjedavajući.
Ne kao članu Komisije za usaglašavanje. To je drugo vi kao Kolegij imate poslovnički djelujete kao Komisija ... [[govori s mjesta]]
Ali ako vam je toliko stalo, ja ću vrlo rado izići za govornicu. Lakše mi je jer mi gospodin Avdić ne može dobacivati. Dakle ovako teće. Vi znate da prema, molim vas za pažnju, jer ćete onda postavljati niz pitanja, a meni se ovo čini jako zanimljivim slučajem u našoj praksi i žao mi je što je došlo do ove pozicije da se Kolegij nije mogao usaglasiti. Ne bih to tumačio zašto je to tako. Ostavim to za ono vrijeme poslije. Dakle ovako. Vi znate da Kolegij ne može donjeti uslovnu odluku u smislu, ne može donjeti uslovnu odluku o tome da li je postignuta saglasnost, pravno ne može, ali faktički može. O čemu je riječ. Na sjednici Kolegija, govorim o odnosu kolege Avdića i mene prema ovom pitanju, jer tu je spor desilo se to da smo nas dvojica bili i za puštanje zakona u proceduru i za puštanje amandmana. To je bio naš stav na sjednici Kolegija. Kolega Avdić je mene jutros obavjestio da on povlači svoju saglasnost amandmane. Prema tome ja ne mislim da se ovdje može reći da je to bilo moje uslovno, jer ne može ići, formalno pravno ne može ići uslovno. Ja moram biti objektivan pa reći kako stvari stoje, premda bi meni odgovaralo da kažem da formalno pravno može uslovno. Po mom mišljenju formalno pravno ne može uslovno, ali može biti neka vrsta dogovora. Kolega Avdić ima pravo da promjeni svoje mišljenje. Ja mu to pravo ne osporavam. Ja do sada nisam bio u poziciji da mijenjam. Možda ću ja jednoga dana biti u poziciji da isto uradim kao kolega Avdić. Dakle ne osporavam pravo kolege Avdića da promjeni mišljenje, to je njegovo pravo i ne bih oko toga da stvaramo problem. Jednostavno jesu, sad su vam poznate činjenice. Mi imamo izjašnjavanje Doma i predlažem da nastavimo rad prema tome. Može izvoli Seade. 76
Uvažavajući šta predsjedavajući dr Mirjanić kazuje, ali paradigma funkcioniranja Kolegija se svodi praktično što vrijeme odmiće na punoj improvizaciji i to može ozbiljno ugroziti i ovakav sistem odlučivanja. Što znači da procedura se ne poštuje. Mi smo bili samo dvojica članova Kolegija, gospodin Ljubić nije bio. Prije toga smo postigli saglasnost na zakon. Ja izlazim na vrata i dovikujem hočeš prihvatiti te amandmane Željka Bilbije. ja Bilbiju poštujući ga kao predsjednika kluba bez ikakve zadnjih misli pristajem normalno i izlazim iz kancelarije. Kada sam ja pročitao amandmane to je bio drugi zakon i meni je žao stvarno. I zato sam zamolio Željka ako je ikako moguće ili da se napravimo pauzu 5 minuta da se pokušamo dogovoriti, jer amandmani u cijelosti mijenjaju ljudi Zakon o statistici Bosne i Hercegovine, što znači da saglasnost je sasvim jasna, postignuta bez ikakvih kontraverzi, a tek u fazi kada je sastanak bio završen jednostavno smo imali ovaj dio odnosa.
Sad su vam poznate činjenice. Ja mislim da su sve činjenice poznate. Izvolite gospodine Tošiću.
U ime kluba mi tražimo 10 minuta da se vi usaglasimo i dogovorimo da nas više ne maltretirate kumim vas bogom. Hvala.
Tražite pauzu od 10 minuta. Kada klub traži pauzu ima pravo na puzu. Molim vas nastavljamo 25 do 7. [[pauza od 10 minuta]] Nastavljamo sa radom. Imam dvije informacije za vas. Što se tiče pozicije kolegija ona je ista kao što ste čuli na sjednici i tu nema novosti. Druga stvar, što Kolegij predlaže da radimo još zaključno sa 9. tačkom, a da od 10. do 14. tačke nastavimo rad u petak u 10 časova. Znači, sat ranije nego što je uobičajeno. Ponavljam u 10 da ne bi bilo previda. Pošto je nastavak sjednice, molim vas, ne šalju se pozivi, dakle, ne šalju se pozivi poslanicima, nastavljamo sjednicu u petak u 10 časova. Poslije toga, kada završimo ovu sjednicu, imaćemo onu sjednicukoja je zakazana za petak, to je 22.sjednicu i sav taj posao možemo završiti u petak. Da li je potrbna neka informacija dodatna? Nije. Hvala. Molim predsjednike komisija prijedloge, da li vam to odgovara. Ja vas molim prilagodite tako da Predstvnički dom može početi raditi u petak u 10. Ja vas molim u petak u 10. Nama za rad sjednice nisu potrebne komisije. Pošto je nastavak sjednice. Sve imamo pripremljeno i startujemo u petak u 10 da bi u petak završili sav taj veliki posao koji nas čeka, jer imamo dvije sjednice nastavak ove i novu sjednicu u petak. Gospodo, dakle, mi smo došli do, bili smo na zakonu o statistici. Amandmani nisu prihvaćeni. Glasovalo se o amandmanima, nisu prihvaćeni da uđu u proceduru. Dakle, o amandmanima se ne glasa. Imamo drugo čitanje zakona o statistici. 77 Ko se javlja za rasparvu? Rasprava je o zakonu o statistici. Izvolite. Niko se ne javlja za rasprvu. Stavljam Prijedlog zakona o statistici na glasanje, to je drugo čitanje. Ko je za zakon, usvajanje zakona? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Hvala. Očigledno potrebno je entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije BiH za? Ko je iz RS za? Hvala. Molim izvještaj o glasanju. Glasalo 38 poslanika – 27 za – protiv 7 – suzdržana 4 poslanika. Po entitetima. Za iz Federacije BiH 24 iz RS – 3 za. Zakon nije dobio potrebnu većinu. Ide na usaglašavnaje. Izvolite. Prelazimo na tačku 7. Prijedlog Kolegija je da idemo do tačke 9. da na tački 10 to sam vam rekao napravimo prekid. Ad.7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o izvještaju komisije za ljudska prava, imigracije, izbjeglice i azil o posjetama jednom broju opština Izvještaj Komisije ste dobili. Kolegij nije postigao saglasnost o prijedlogu zaključaka. Ovdje imamo glasanje. Da li se neko javlja za riječ? Niko. Pristupamo činu glasanja. Prema članu 65. stav 4. Ko je za? Prvo moramo glasati za i protiv? Izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o posjetama jednom broju opština. Kolegij nije postigao saglasnost. Prema tome, ovdje je bila dilema da li se glasa za ili protiv. Ja mislim da se glasa protiv, a evo imamo tumačenje sekretara Doma da se glasa za i protiv. Ja mislim da ovdje samo protiv. Ja se slažem, ali samo malo da se konsultujemo. Okej. Nema Marija. Molim vas da ne komplikujemo glasamo za. Ko je za izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil? Ko je protiv? Hvala. Ko je suzdržan? Moramo ići na entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije BiH protiv? Niko? Ko je iz RS protiv? Jeste li ih uspjeli izbrojati? Nema odluke. Prisutno 30 i glasalo 38 – za 25 – protiv 11 – suzdržan 1 poslanik. Iz Republike Srpske protiv je bilo 11 poslanika. Prema tome, odluka nije donesena. Nije usvojen izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil. 78 Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. Ad.8. Prijedlog zakona o upotrebi i zaštiti znaka Crvenog krsta/križa i naziva društva Crvenog krsta/križa BiH – drugo čitanje Prijedlog ovog zakona usvojen je u prvom čitanju na 20.sjednici Doma. Vama je gospodo poslanici dostavljen izvještaj Ustavno-pravne komisije, koja je nadležna za ovaj zakon. Kao što ste vidjeli Komisija je jednoglasno usvojila tekst Prijedloga zakona u predloženom tekstu. Na prijedlog zakona nije bilo amandmana. Ovo je drugo čitanje. Izvolite, ko se javlja za riječ? Niko. Rasprava je završena. Molim da pristupimo glasanju. Ko je za Prijedlog zakona o društvu Crvenog krsta/križa BiH? Ko je protiv? Protiv 1. Ko je suzdržan? Niko. Molim izvještaj o glasanju. Prisutno i glasalo 38 poslanika – za 37 - protiv 1. Nije potrebno entitetsko glasanje. Konstatujem da je Prijedlog zakona o društvu Crvenog krsta/križa BiH, izvinjavam se, isprvljam se. Prijedlog zakona o upotrebi i zaštiti znaka Crvenog krsta/križa i naziva društva Crvenog krsta/križa BiH u drugom čitanju usvojen. Ja sam napravio lapsus. Da li je svima jasno u čemu je bio moj lapsus? Da ne bude poslije problema. Problem je što su zakoni veoma sličnih naziva. Prelazimo na tačku. Moramo ići na usaglašavanje. Molim vas da formiramo komisiju za usaglašavanje jer je drugačiji tekst od teksta Doma naroda. U Domu naroda je bilo amandmana. Molim prijedloge. Tri člana za komisiju koja treba da usaglasi Zakon o upotrebi i zaštiti znaka Crvenog krsta/križa i naziva društva Crvenog krsta/križa BiH po tački 8.dnevnog reda. Prijedlog članova komisije ja vas molim. Možete gospodine Bjelobrk.
Dr. Buturović, dr. Lolić i nema ni jedna doktorica, Violeta Kamberović.
Da li Dom prihvata prijedlog gospodina Bjelobrka? Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Uzdržan. Konstatujem jednoglasno. Dajte samo rezultat glasanja. 38 glasalo – 38 za. Moramo imati tačno zbog zapisnika. Čestitam članovima Komisije. Prelazimo na tačku 9. Ad.9. Prijedlog zakona o društvu Crvenog krstakriža BiH – prvo čitanje – predlagač zakona je Savjet ministara, dostavljen je poslanicima 13.decembra. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 28.decembra. Izvještaj Ustvno-pravne komisije ste dobili i treba da se izjasnimo. Dakle, prvo čitanje. Ovdje piše da je Ustavno- prvna komisija jednoglasno usvojila tekst Prijedloga zakona o društvu Crvenog krstakriža. Prelazimo na rasprvu o principima. 79 Da li se neko javlja za riječ? Niko. Konstatujem rasprava je završena. Molim poslanike da se izjasne glasanjem. Ponavljam Prijedlog zakona o društvu Crvenog krstakriža BiH – prvo čitanje. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? – 1 protiv. Ko je uzdržan? - niko Molim rezultat glasanja. 38 poslanika je glasalo – 37 za i 1 protiv. Nije potrebno entitetsko glsanje. Konstatujem da je Prijedlog zakona o društvu Crvenog krstakriža BiH u prvom čitanju usvojen. Gospodo poslanici, ovdje prekidamo sjednicu. Sjednicu nastavljamo u petak u 10 časova. U petak poslije toga po završetku ove sjednice imaćemo planiranu sjednicu na kojoj je dnevni red izbor Savjeta ministara. Hvala gospodo. Sjednica je prekinuta u 19,10 sati. 80 Danas sjednici ne prisustvuju poslanici, Zoran Spasojević i Kulenović Salih zbog bolesti. Kvorum za rad imamo. Služba će utvrditi tačno. Nije sporno da imamo kvorum. Tu je služba da utvrdi tačan broj poslanika. Predlažem da nastavimo sa radom. Stali smo na desetoj tački dnevnog reda. Ad.10. Prijedlog zakona o upravnom postupku – prvo čitanje. Predlagač zakona je Savjet ministara Poslanicima je zakon dostavljen 13.decembra 2001.godine. Ustvno-prvna komisija dostavila je mišljenje 28. decembra 2001. godine. Za prijedlog ovog zakona nadležna je Ustavno-prvna komisija, či ste izvještaj dobili na 20. sjednici 12. februara o.g. Gospodo poslanici, prije nego što otvorimo rasprvu, pitanje za predstavnike Savjeta ministra da li želite da se obratite Predstavničkom domu, povodom rasprve Prijedloga zakona o uprvnom postupku? Ne. Molim predsjednika Komisije da li želi da se obrati Domu. Ne. Hvala. Otvaramo raspravu izvolite gospodo. Podsjećam da je Ustvno-pravna komisija, prema izvještaju koji smo dobili jednoglasno usvojila tekst Prijedloga zakona o upravnompostupku sa usvojenim amandmanima. Ko se javlja za riječ? Niko. Zatvaram raspravu. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za Prijedlog zakona o upravnom postupku u prvom čitanju. Prvo čitanje. Hvala. Ko je protiv? Niko. Ko je suzdržan? Niko. Jednoglasno. Molim izvještaj o glasanju. Prisutno i glasalo 38, izvinjavam se 31 poslanik – za 28. Niko protiv, niko suzdržan. Tri poslanika nisu glasala a prisutna su. Molim poslanike da ubuduće učestvujuu glasanju. Zavisno od toga kako ko hoće za ili uzdržan,jer je lakše voditi evidenciju. Očigledno da je zakon usvojen. Nije potrebno entitetsko glasanje. Glasanje je bilo jednoglasno. Hvala lijepo. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda. Ad.11. Prijedlog zakona o praznicima Bosne i Hercegovine- predlagač Dom naroda – prvo čitanje Danas je kod nas prvo čitanje. Prijedlog zakona upućen je poslanicima 9. oktobra 2001.godine. Mišljenje Ustavno-pravne komisije dobili smo 7. nevembra 2001.godine. Kolegij je 23. januara 2002. godine, odobrio produženje roka za razmatranje zakona u komisijskoj fazi za 15 dana. Ustavno-pravna komisija kao nadležna dostavila je izvještaj koji je poslanicima podijeljen 12. februara tekuće godine. Pred nama je gospodo zakon o pravnicima BiH i prijedlog izvještaja o prijedlogu zakona o praznicima Bosne i Hercegovine. 81 To je Ustavno-pravna komisija. Da li predsjednik Ustvno-pravne komisije ili neko iz Komisije želi da se obrati? Ne. Prema Poslovniku i onda kada predlagač nije Savjet ministara. U ovom slučaju je to Dom naroda. Može predstavnik Savjeta ministra može da se obrati Domu ako to želi. Ne. Idemo u raspravu gospodo. Rasprava o zakonu o praznicima Bosne i Hercegovine. Ko se javlja za riječ – prvo čitanje. Rasprava o principima. Niko se ne javlja za riječ. Zatvaram rasprvu. Gospodo pred nama je Prijedlog zakona o praznicima. Imamo prijedlog naše komisije Ustavno-pravne komisje. Treba da se izjasnimo o izvještaju Komisije o Prijedlogu zakona o praznicima Bosne i Hercegovine, odnosno o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je za? Molim poslanike da ne spuštaju ako Služba nije utvrdila. Jeste li uspjeli? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je suzdržan? Niko. Da li je potrebno entitetsko glasanje. Čini mi se da jeste. Molim glasanje po entitetima. Ko je od poslanika iz RS za prijedlog Komisije, zakon o praznicima BiH? Molim poslanike iz Federacije BiH, ko je za? Konstatujem glasanje. Prisutna 32 poslanika, glasala su za 21 poslanik – protiv 9. Znači, od 30 ima većina. Niko nije bio suzdržan. Po entitetima Federacija BiH za 12 – RS za 9. Prihvaćeno u prvom čitanju. Ad.12. Imenovanje članova u komisije Predstavničkog doma umjesto poslanika Medihe Filipović Gospođa Mediha Filipović je bila poslanik. Poslije toga otišla je na novu dužnost ambasadora u BiH u Švetskoj. Sada je potrebno da umjesto nje izaberemo druge članove u te komisije. Gospođa Mediha Filipović je bila član Kluba Stranke za BiH. Prema dogovoru klubova poslanika to su mjesta koja pripadaju poslanicima Stranke za BiH i ja ću pročitati prijedlog Kluba poslanika Stranke za BiH. Molim kolegu Cuplova da, ako bude greška da interveniše. Dakle, od Kluba poslanika Stranke za BiH dobili smo prijedlog, da se u Komisiju za spoljne poslove izabere Muhamed Begović, da se u Komisiju za ostvarivanje ravnopravnosti spolova izabere Mirsad Purić. Da li je u redu? Hvala. Predlažem da odmah pristupimo glasanju. Možete, izvolite gospodine Boriću. Ja nisam primijetio da ste se javili. Izvolite.
Ispred Kluba poslanika Stranke demokratske akcije, ja bih kandidirao jednog kandidata za člana u Vijeću Evrope.
Izvinjavam se nije ta tačka dnevnog reda. Tačka 12. gospodine Boriću. Očito je nesporazum. No, nije nikakav problem. 82 Dakle, stavljam na glasanje prijedlog da se u Komisju za spoljne poslove izabere Muhamed Begović. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je suzdržan? Jednoglasno. Od 33 poslanika koja su glasala 33 za. Jednoglasno kandidat je izabran. Da se u Komisiju za ostvrivanje ravnoprvnsoti polova izabere Mirsad Purić. Ko je za? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Opet jednoglasno. Molim izvještaj. 32 poslanika su glasala – 32 za. Konstatujem da je gospodin Mirsad Purić izabran u Komisiju za ostvarivanje ravnopravnosti polova. To su naše komisije našeg doma. Sledeća tačka, jeste tačka 13. Ad.13. Imenovanje člana u parlamentarnu delegaciju Bosne i Hercegovine pri Savjetu Evrope umjesto gosođe Medihe Filipović Klub poslanika Stranke za BiH predložio je da se u Delegaciju Parlamentarne skupštine pri Savjetu Evrope imenuje gospođa Emina Zaćiragić. Da li je tako gospodine Cuplov? Hvala. Gospodine Boriću da li sada tražite riječ? Izvolite.
Dakle, Klub poslanika Stranke demokratske akcije predlaže u ovu komisiju dr Halida Genjca, kao mogućeg kandidata. Hvala lijepa.
Molim vas kratke konsultacije. Molim vas samo malo. Ja ću dati objašnjenje ali moliću gospodina Ljubića, gospodin Halid Genjac je član drugog, član Doma naroda. Nije član Predstavničkog doma i mislim da iz formalno pravnih razloga taj prijedlog ne može biti prihvaćen. Izvolite gospodine Ljubiću.
Zahvaljujem predsjedavajući, obzirom da sam čuo danas drugi prijedlog, mislim da je u pitanju predstavljana BiH a delegacija se bira u oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ja se bojim da mi danas nemamo uvjeta da izaberemo. Ja smatram da bi se trebala sastati, u najmanju ruku oba kolegija, možda sa predsjednicima klubova i da to pitanje usuglase. Ja mislim da je ovo pitanje, bez obzira, a mislim da mi nemamo neku zadanu šemu da mora biti iz jednog doma ovoliko iz drugog doma ovliko, ja mislim da mi više moramo voditi računa da to bude delegacija, jedinstvena delegacija Parlamentarne skupštine BiH i, ako ima više prijedloga, a posebno ako su iz različitih domova ja mislim da mi trebamo ovo pitanje odložiti pa naći rješenje. 83
Hvala. Ja ću sad dati, mogu samo dati jednu informaciju, pa ću vam dati riječ. Prije toga imamo jedno formalno pitanje. Ja sam obaviješten da je realno očekivati da BiH bude primljena u Savjet Evrope, odnosno Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope i imam informaciju da poslije toga mi treba da izaberemo našu delegaciju koja će sad imati drugi status, više neće biti posmatračka delegacija već će predstavljati punoprvnog člana u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope i da tu moramo izabrati pet zamjenika. Ja vas molim gospodo poslanici, koji ste u našoj delegaciji ispred Predstvničkgo doma u Savjetu Evrope, da li vi imate informaciju o ovome što sam ja rekao. Da se poslije prijema bira nova delegacija. To može biti stari sastav, može biti novi, u pitanju je formalno pitanje. Izvolite gospodine Neimarlija, tražili ste riječ.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, gosti, imao sam u vidu ovo što je gospodin predsjedavajući iznio, da je ovo popuna delegacije u Vijeću Evrope, na kratko vrijeme, jer očekujemo, narvno, da ćemo biti primljeni u Vijeće Evrope i da će biti biranje, ponovno biranje stalne delegacije u Vijeću Evrope. Sa svoje strane, naravno, nemam ništa protiv prijedloga Stranke za BiH i gospođe Zaćiragić kao kandidata u ovu postojeću delegaciju. Međutim, ja bih podsjetio kolege poslanike, da je kod izbora delegacije u Vijeću Evrope, ovaj naš dom, bojim se da ne mogu naći drugu riječ, izigran od Doma naroda i otuda je prijedlog i Kluba SDA bio sa kolegom Genjcom iz Doma naroda, jer kao što se sjećate mi smo na ovom domu glasali za delegaciju u Vijeću Evrope, nakon dogovora stranaka u našem domu po kojemu je, držeći se logike samog funkcioniranja Vijeća Evrope, delegacija trebala da odražava i iskazuje konfiguraciju u Parlamentu i, dogovor je postignut da u delegaciji Vijeća Evrope bude i poslanik iz reda SDA, kao stranke koja je objektivno imala najviše glasova na izborima u BiH. Do toga nije došlo, zato što je Dom naroda osporio, gospodine Avdiću, vi se sjećate naravno naš dogovor, osporavajući naš dogovor, osporio je i jedno od osnovnih načela, na kojem počiva Vijeće Evrope, a to je pluralna demokracija i ja vas pozivam da ovo imate u vidu i možda bi bilo dobro da prihvatimo ovaj prijedlog kolege Ljubića. Pitanje delegacije, nije pitanje samo našeg doma. Držim da naš dom može predložiti člana i iz drugog doma, ali da bi otklonili eventualne nejasnoće, a da bi konačno imali u vidu činjenicu, da u Vijeću Evrope se ne ide po principu nadmoći u Parlamentu, nego da Vijeće Evrope kojemu je temeljna odrednica, upravo afirmacija prularne demokracije. U delegaciji treba da budu zastupljene i pozicija i opozicija, na odgovarajući način, a to do sada nije učinjeno. Ja predlažem, dakle, i, naravno, SDA neće odustati od svog prijedloga, da i u ovoj delegaciji, koja će relativno kratko još vrijeme obavljati svoju dužnost, bude svakako njen poslanik. Ali, dakle, u ime kolega držim da se ovo pomjeri za narednu sjednicu što je predložio kolega Ljubić, da bi se, eventualno, provele odgovarajuće konsultacije između kolegija oba doma. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Sead Avidć.
Dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Vijeća ministra, dragi gosti, s obzirom da smo mi imali te konsultacije na početku ovog izbornog mandata, znači, tamo februara, marta 84 2001.godine, uspostvljen je odnos između dva doma. Predstavnički dom je, dogovorili smo se dva kolegija Doma naroda i Predstavničkog doma da to bude odnos 3 na prema 2 i ako broj poslanika u odnosu na broj delegata Doma naroda upućuje na druge omjere i odnose. Znači, 3 na prema 2 je sastav delegacije pet članova Delegacije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope. Nema nikakvih razloga da danas ne podržimo prijedlog Stranke za BiH da se poslanik Emina Zaćiragić izabere za člana naše delegacije u Savjetu Evrope. Nakon prijema u Savjet Evrope krajem aprila, početkom maja, mi smo obavezni i dužni imenovati ili potvrditi staru delegaciju, imenovati još novih pet zamjenika redovnih članova Delegacije BiH u Savjet Evrope i u tom kontekstu ćemo biti nužno upućeni na dogovor sa Kolegijem Doma naroda oko ili promjena ovoga odnosa ili zadržvanja starih odnosa 3 na prema 2. i imenovanje, odnosno potvrđivanje stare, odnsono nove delegacije u Savjetu Evrope. Znači, nema stvarno razlgoa, objektivnih prepreka da se čeka ili da se nešto sad u ovoj fazi usaglašava sa Kolegijem Doma naroda. Mi ne možemo predložiti delegata iz Doma naroda, to je njihova nadležnost, međutim, poremetili bi odnos pa bi bilo 3 na prem 2 u korist Doma naroda što je krajnje ne prihvatljivo i neuputno s aspekta Predstvničkog doma i dimenzije sa ovog doma sa 42 poslanika i, s druge strane poštujem što je poslanik Neimarlija iskazao, treba težiti da se uspostavi takav dogovor, da delegacija odražava političku konfirguraciju političkih partija i stranaka u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Hvala vam.
Hvala gospodine Avdiću. Za riječ se javili gospodin Tošić, gospodin Cuplov i gospodin Borić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, vezano za ovo pitanje, ja mogu samo da kažem kao član Delegacije Savjeta Evrope, da, ukoliko zvanično mi budemo primljeni sada u mjesecu aprilu, naš parlament treba da potvrdi stalnu delegaciju ili da izabere novu sa zamjenicima, ovo što je rekao gospodin Avdić. Ono što treba svi da znamo ovdje, kada je prvi put odobreno pet članova Savjeta Evrope Parlamentu BiH, tada je zvanično SDS, SDA i HDZ bili na vlasti i određeno je da se još dva predstavnika iz Parlamenta BiH iz opozicije uključe u članstvo Savjeta Evrope. To je bilo pravilo koje mi, tada koji smo bili na vlasti, nismo baš olako prihvatili, ali to je bio uslov da se pošalje delegacija, znači sa dva člana opozicije i tri pozicije. Sada kada smo došli, a tako se to i mijenja i zbog toga se učimo demokratiji budemo u drugoj poziciji, smatram da bi bilo logično da i dalje ostane taj odnos, znači 3 na prema 2 i tom podržavam predstavnike opozcije, a da pozicija danas ne bude tek tako uvjerena. Znači, izbori su, ako Bog da krajem ove godine, znači, neka to podrži, jer možda će se opet da okrene kolo.
Je li to obećanje gospodine Tošiću.
To je ovako ono što mi očekujemo. Drugo, što je još bitno, znači i ukoliko bi birali stalnu delegaciju, mora da znamo da će ona imati samo septembarsku skupštinu i uvijek kada se vrši izbor u držvama, one tako i 85 predlažu, odnosno biraju svoje nove članove. Znači, ukoliko to bude na četiri godine a hoće, u ovoj godini ta delegacija koja bude izabrana u oktobru mjesecu imaće mandat četiri godine imaće pet i pet zamjenika. Evo toliko kao član Delegacije, ukoliko objašnjenje, vjerovatno nam svima može pomoći.
Hvala gospodine Tošiću. Objašnjenje je vrlo jasno i precizno i nije sporan vaš stav i to je zahtjev Savjeta Evrope da u delegaciji mora biti prisutna i pozicija i opozicija. Za riječ se javio gospodin Cuplov.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara, ja sam isprd Kluba Stranke za BiH, kao što ste dobili u materijalu u kontekstu zamjene našeg člana u Delegaciji profesorice Filipović, koja je ambasador i nije više u sastavu ovog parlamenta, u tom kontekstu predložio gospođu Zaćiragić. Narvno, sve diskusije koje su ovdje proizašle iz tog prijedloga je rezultat događanja u ovom parlamentu i u Domu naroda na samom početku formiranja delegacije. Razumijem i uvažavam razloge koji su ovdje iznešeni i nedorečenosti u formiranju tog tijela, ali ne smatram da su u ovom trenutku aktuelni. Ovo je klasična zamjena i ovdje je jasno rečeno da će se izbor delegacije nakonprijema BiH raditi u jednom stalnom sazivu i, naravno, vjerovatno ili po postojećim ili po novim principima. Uz argumentaciju, ja moram napomenuti u tom dijelu, da, također se mora uvažiti nacionalni sastav delegacije i, također, jednakost spolova do kojeg se jako drži u Savjetu Evrope i u tom kontekstu mislim da je jedan od bitnih razloga bio i kod donošenja odluke i kod prethodnom sastavu za gospođu Filipović. U kontekstu takvog razmišljanja, i hajmo reći slijeda stvari, mi smo predložili gospođu Zaćiragić i sve ovo što je ovdje iznešeno, ja razumijem da je međustranački dogovor i dogovor između dva parlamenta će vjerovatno biti kod prijema BiH za stalnog člana, ali ne mislim da ovog trenutka trebamo u tu vrstu rasprave ući, narvno ne sporim ljudima da iskoriste priliku i da sve nejasnoće i sve nedosljednosti oko prethodnog dogovora iznesu ovdje.
Hvala. Gospodin Borić.
Mi smo pokušali da se držimo evropskog principa rada Parlamenta i htjeli smo da popravimo grešku koja je u startu naprvljena. Iz Rimskog prva, to pravnici znaju, ako je nešto u početku nevaljalo, ne može protekom vremenap ostati valjano. Mi smo htjeli da isprvimo tu grešku i htjeli smo da branimo evropski princip i Evroppu kojoj toliko težimo, pa smo htjeli da pomognemo kao opoziciona stranka da istaknemo svog kandidata. Ja povlačim, dakle, gospodina kandidata Genjca, a evo predlažem Amora Mašovića pa da i matematika nekako, da matematika ne bude pravilo nego princip. Znači, povlačim gospodina Genjca kao kandidata stavljam Amora Mašovića i molio bih da se ovaj dom izjasni. Ja znam da će Alijansa za promjene nas nadglasati, pa i neka nadlgasa, mi ćemo poštovati tu odluku, ali šaljemo i takvu poruku u Evropu kojoj mi toliko težimo.
Hvala gospodine Boriću. Gospođa Osmanović Bahrija. 86
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege poslanici i svi ostali, ovdje zadnja rečenica glasi da pošaljemo poruku Evropi pa evo i ja da je pošaljem. Uz žaljenje vas svih ovdje kolega koji sjedite da elementarno pravo, a hoćemo u Evropu, zanemarujemo da je nas žena u državi više od 50%. Uvaženi kolega Borić, predložio je Amora Mašovića. Interesantno Amora Mašovića upotrijebite onda kad mu ja moram eto da protukandidata da glasam a u istinu čovjek je zavrijedio i više od toga što vi predlažete. Ja vas molim da ovog puta poštujete elementarno prvo nas žena i da gospođu Zaćiragić usvojimo prijedlog. Ukoliko to ne uradite, ja vam poručujem da ćemo biti, ako ovako nastavite prisiljeni da potražimo instrumente zaštite populacije žena u BiH.
Hvala gospođo Osmanović. Gospodin Šarganović krivi navod.
Upravo zbog toga što se radi o ženi i žena mijenja ženu, ja, koliko znam masa nas ništa nije ni kazala. Prema tome, ne može nam se ni žaliti. Mi stvarno želimo da bude žena. To, samo toliko.
Ja molim poslanike za ozbiljnost, da formulišem, gospodo poslanici imamo dvije stvari. Prva stvar jeste da umjesto gospođe Medihe Filipović izaberemo novog člana. Imamo dva prijedloga. Prijedlog koji je dao Klub Stranke za BiH i prijedog koji sam već pročitao a to je gospođa Emina Zaćiragić i prijedlog koji je na sjednici iznio predsjednik Kluba Stranke demokratske akcije a to je da umjesto gospođe Filipović bude gospodin Amor Mašović. To je prvo. Drugo, imamo ovdje stav, prijedlog i mislim da se o tome moramo izjasniti, to je naša dužnost, ali da se izjasnimo da ćemo poslije prijema BiH pristupiti izboru novog ili potvrdi stare delegacije pet članova Delegacije, pet zamjenika, u skladu sa našim poslovnikom. Molim vas da se prvo izjasnimo o prijedlogu. Prvi prijedlog koji smo dobili u pisanoj formi, prije sjednice Stranka za BiH predlaže gospođu Eminu Zaćiragić. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Molim izvještaj, molim vas entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije BiH za? Hvala. Ko je iz RS za? Gospodo, 36 prisutno i glasalo za 27 – protiv 3 – suzdržana 4. Iz Federacije BiH – za 17 – iz RS za 10. Usvojeno. Prema tome, gospođa Emina Zaćiragić je izabrana za člana naše delegacije. Ja čestitam i zahvaljujem gospodinu Mašoviću, koji je pokazao da u ovoj skupštini ima džentliment. 87 Stavljam na glasanje drugi prijedlog a to je vezan za to da ćemo poslije prijema BiH, bilo je takvih zahtjeva i to je naša obaveza pristupiti izboru delegaciju u Savjetu Evrope – pet članova – pet zamjenika, u skladu sa Poslovnikom. Ko je za? Ko je protiv? – niko. Ko je uzdržan? niko. Konstatujem da je jednoglasno 36 za – protiv niko, suzdržan niko, jednoglasno i taj prijedlog je prihvaćen. Ad.14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Aneksa ugovora o određivanju graničnih prelaza između BiH i Republike Hrvatske Aneks je tu. Imamo izvještaj Komisije za spoljne poslove našeg doma koja je dala potvrdnu, pozitivno mišljenje da se aneks može potvrditi, odobriti za ratifikaciju. Ko se javlja za riječ? Moko. Rasprava je završena. Molim da pristupimo činu glasanja. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je suzdržan? – 1 suzdržan. Molim izvještaj. 36 poslanika – glasalo 35 za i 1 suzdržan. Konstatujem da je Aneks Ugovora o određivanju graničnih prelaza između BiH i Republike Hrvatske prihvaćen. Ad.15.Imamo još jedan sporazum a to je, treba da damo saglasnost za ratifikaciju projektnog kreditnog sporazuma (Projekat razvoja stočarstva i ruralnog finansiranja između BiH i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj Dobili smo izvještaj naše komisije za spoljne poslove koja daje pozitivno mišljenje, što znači da damo saglasnost da se ovaj projektni kreditni sporazum ratifikuje. Otvaram raspravu. Izvolite gospodin Buturović.
Poštovano predsjedništvo, Vijeće ministara, gospodo delegati. Ja sam i na komisiji rekao pa evo nije ušlo, apsolutnost podržavanja ovog sporazuma. Ja bih ovom dodao ako može i zamolio, ako ne može se dodati bar da uđe u obavezu prema Fondu Federacije koji će ispunjavati, planirati ovaj kredit, kreditna sredstva da ova projektna područja u prilogu 1 u Federaciju uđe i prostor s kojeg ja dolazim a to je prostor konjičke opštine. Objašnjenje, da ne budem lokalista, to je najveća opština u Federaciji, u državi BiH, opština koja ima izvanredne uslove za razvoj stočarstva, opština koja je prije rata bila industrijski prostor, sa ogromnim prostorom. Ja sam postvio pitanje vojne industrije gdje je uposleno bilo 6 hiljada ljudi, gdje sad ne radi 500 ljudi sa, sa ogromnim brojem nezaposlenih, pa obzirom na sve te uslove i na te podatke kojinisu zanemarljivi, zamolio bih da u imkplementaciji ovog projekta uđe i ovaj prostor, kao projektni prostor u Federaciji. Ja bih zamolio i Vijeće ministara, da to podrži i preko Federalne vlade da uđe ovo, ogromne probleme dole zbog ovoga imaju, a imaju izvanredni uslovi,zaista izvanredni uslovi. Ja se zahvaljujem. 88
Hvala vam. To možemo shvatiti kao vašu segistiju ili prijedloge, a inače mi nismo nadležni. Hvala vam. Shvatamo to kao vašu sugestiju, vaš prijedlog. Pretpostavljam da će oni uvažiti vaš stav i razmotriti vaše mišljenje gospodine Buturoviću. Da li se još neko javlja. Gospodin Neimarlija. Mislite da bi trebalo reći, izvolite da čujemo prijedlog gospodina Neimarlije. Izvolite gospodine Neimarlija. Dobro, u redu tehnička. Molim Savjet ministara da čuje sugestiju poslanika i da se ubuduće isprave moguće terminološke greške. Da li se još neko javlja za riječ? Ne. Zatvaram raspravu. Molim poslanike da pristupimo glasanju. Ko je za? Pa počeli smo glasati. Ko je za? Ko je protiv? Ko je udzržan. Niko. Konstatujem jednoglasno – 38 glasalo – 38 za. Izvolite gospodine Butureviću. Izvolite izađite i recite javnosti, nije sporno. Odluka je donesena ali izvolite. Imate pravo kao poslanik da se obratite javnosti izvolite.
Ja ponovo apelujem da se glasa, sad odvojeno i sad sa ovom sugestijom. Ništa više.
Ne možemo o sugestiji glasati, ali je možemo uputiti. Savjet ministara je tu. Hvala gospodine Buturoviću, javnost je čula. Gospodine Loliću izvolite.
Pošto se radi o jednom sporazumu za koji sam od sveg srca glasao, ja bih samo da to proširimo sad da ne ispadne pa znate moj kolega razmišlja samo o Konjicu, evo ja imam zadatak da u ime seljaka, odnosno stočara sa Manjače i Vlašića uputim ovakav apel. Ja bih predložio ovo. Pošto je ovo izvanredan podrez, da zamolimo Savjet ministara da napravi jednu studiju, zajedno sa entitetskim ministarstvima poljoprivrede o razvoju stočarstva i da posebno za planine kao što su Manjača, Romanija, Vlašić još ne znam u Federaciji koje su bitne, da se donese jedan sličan kredit i da možda u roku od godinu dana imamo još jedan ovakav kredit koji će se onda proširiti na sve.
Hvala gospodine Loliću. Tu su članovi Savjeta ministara. Oni su čuli vaš prijedlog i, pretpostvljam da će oni u vas, vaš prijedlog kao prijedlog jednog psolanika uvažiti. Gospodo poslanici, mi smo iscrpili dnevni red 21. sjednice. Prije nego što je završimo ja bih vas zamolio za za minut pažnje radi jednog objašnjenja. Mi ćemo danas imati 22. sjednicu. Dobili ste materijal. Predmet te sjednice, odnosno dnevni red jeste izbor Svjeta ministara, dobili ste napismeno materijal koji je uputio kandidat, imenovani predsjedavajući Savjeta ministra od strane Predsjedništva BiH. Na nama je danas da to potvrdimo ili ne potvrdimo odluku Predsjedništva. 22. sjednica Predstavničkgo doma Parlamentarne skupštine BiH će biti 89 u 13,30 časova. Prije nije moguće zbog zahtjeva Kluba poslanika SDA koje moramo uvažiti. Prema tome, imamo sad pauzu do 13,30. U 13,30 je 22. sjednica. Ovim je 21. sjednica završena. Hvala. Sjednica je završena u 11,15 sati.