Dobar dan kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom. Prije samog početka želio bih vas obavijestiti da će u 10,30 sati u posjet Saboru i ovoj dvorani prisustvovati NJ.E. gospodin Trajko Veljanovski, predsjednik Sobranja Republike Makedonije koji će se obratiti na makedonskom jeziku nama zastupnicima tako da evo vidim da su već podijeljene i slušalice za simultani prijevod. Izvolite kolega Šuker.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora ja bih vas molio u ime kluba HDZ-a stanku od 10 minuta, bit će dovoljno, to je minimum koliko treba dati, a razlog je što je rejting agencija Standard&Poor's smanjila rejting RH sa ja mislim nikada jasnijim obrazloženjem zašto se to dogodilo. Mislim da naprosto o tome se mora progovoriti u ovom Visokom domu. I valjda će konačno i naša Vlada shvatiti da ne može ovako više ići jer ćemo potonuti. Zbog toga ja vas molim u ime kluba stanku od 10 minuta.
Laburisti? Kolega Novak.
Iz istih razloga tražimo i mi stanku od 10 minuta.
Hvala. Utvrđujem stanku u trajanju od 10 minuta. STANKA U 9,35 SATI. NASTAVAK NAKON PAUZE U 9,40 SATI Kolegice i kolege, evo nastavljamo sa radom. U ime Kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Rejting agencija Standard &Poor′s je jučer u RH, zapravo danas u RH smanjila dugoročni kreditni Rejting sa "BBB-+" na "BBB-stabilan". Međutim ono što je možda najporaznije za Hrvatsku i za hrvatsku Vladu je obrazloženje i nikad u zadnje dvije godine jer kreditni rejting RH se skida isključivo zadnje dvije godine, nije bilo ovako jezgrovito obrazloženje zašto se to radi. Zato da ne bi bilo politikantstva i da je to hir ili priča oporbe. Ja ću samo citirati što su rekli, zašto smanjuju kreditni rejting? Vele da se smanjuje smanjenje rejtinga izražava naše stajalište da su mjere ekonomske i proračunske politike koje hrvatska Vlada dosad uvela nedovoljno za poticanje gospodarstva i rast i dovođenje javnih financija na održivi put. Također analitičari agencije procjenjuju da u 2013.hrvatski BDP pao za otprilike 1% a suprotno prethodnim prognozama sad se očekuje da će se recesija nastaviti i u 2014.tj, šestu godinu za redom. Dakle, nikada jasnije obrazloženje. Nikada jasnija poruka od nekoga Vladi RH gospodo na krivom ste putu. Doduše, mi smo cijelu prošlu godinu prilikom usvajanja i izvršenja proračuna za 2012., prilikom rebalansa proračuna za 2013. 1.i 2.i prilikom proračuna za 2014.upozoravali da je Vlada na krivom putu, da Vlada vodi lošu ekonomsku politiku, da Vlada loše vodi fiskalnu politiku i da sve priče o fiskalnoj konsolidaciji naprosto nisu i nije istina. Međutim dobivali smo odgovore kako smo dobivali ali ono što je najbitnije kolegice i kolege, smanjenje ovog kreditnog rejtinga i obrazloženje zašto je kreditni rejting smanjen je posljedica politike ove Vlade. Ovdje više nema ni traga da bi se mogli pozvati da im je netko drugi kriv. Ovdje se točno kaže, niste učinili to i to i niste učinili to i to, ali morali ste učiniti to i to da bi vam naprosto netko vjerovao i ono što je ključno i što se može pročitati između redova, Hrvatskoj se također šalje poruka da nismo iskoristili sve prednosti koje pruža ulazak u EU. Mi smo nažalost zbog opće poznate situacije zakona Lex Perković dapače taj svoj ugled srozali i svoje šanse da gospodarski nešto iskoristimo također srozali. Dakle, kolegice i kolege krajnje je vrijeme da nam prestane Vlada prodavati maglu. Mi ćemo ove godine imati deficit nažalost preko 20 milijardi kuna, sad smo već na 376 tisuća nezaposlenih, prvi mjesec je pri kraju, vi nemate još niti naznake da će se raspisati bilo koji natječaj za te toliko najavljivane investicije u RH koje bi trebale dat nekakav gospodarski efekat jer ako očekujete od nečega gospodarski efekat onda taj postupak da bi netko počeo raditi i da bi se trebao vidjeti taj gospodarski efekat i trebao biti završen, međutim mi niti nemamo naznaku što će se ove godine raditi. Dakle, nažalost ovo je možda najzloslutnija i najdirektnija poruka onima koji vode RH a rezultat ovoga kolegice i kolege u trenucima kad tržište svjetskog kapitala ima novaca koliko hoćete, kad se zemlja koje su slične nama, dakle Slovačka i neke druge zadužuju s 3, 3.5% kamatu mi ćemo plaćati kamatu preko 6% i ovo je sad prilika da svatko tko nam hoće prodati skupo kapital jer mi se ove godine nemojte zaboraviti trebamo zadužiti 42 milijarde kuna, a bit će to i preko 45 jer će deficit biti veći od ovoga koji se govori. Dakle, svi oni koji će nam htjet posudit novce itekako će nas oprostite mi na izrazu oderat i ona stavka kamatama za koje su se toliko optuživali neki drugi će itekako rasti al to će biti posao i sa nečinjenja ove Vlade i zato smo smatrali da u ime Kluba HDZ-a naprosto na početku ove sjednice moramo progovoriti o tome. Vi ste čuli jučer priču predsjednika Vlade oko reformi kao ono da parafrazira htjeli ste ih, imat ćete ih. Međutim ovaj rezultat nečinjenja ove Vlade, rezultat nesnalaženja ove Vlade ali danas će debelo platiti hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo jer ovako skupi kapital plaća malo zemalja u ovom trenutku. Hvala.
Hvala. U ime Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Da, ja ću isto početi čime je gospodin Šuker završio a to je htjeli ste reforme imat ćete ih, mada su u planu 21 obećavali reforme u prvih 6 mjeseci i nakon 6 mjeseci Kukuriku koalicije sjetite se onih obećanja još prvog potpredsjednika Vlade kojeg više nema ni u Vladi ni u stranci, da će početi gospodarski uzlet, prvo žbukanje zgrada, onda velikim investicijama u javnih poduzeća, nakon toga se hrvatska Vlada odrekla velikih investicija javnih poduzeća pa je rekla sad će početi privatna poduzeća jer ćemo ih rasteretiti poreza. Neki dan, to je prije dva dana, ovdje u Hrvatskome saboru bio je predsjednik Vlade Zoran Milanović. Na svako pitanje koje se ticalo ekonomije odgovorio je sa da ili ne. Nismo čuli, osim nekoliko njegovih pošalica, nismo čuli niti jednu analizu ekonomske situacije, čak ni jednu poruku Vlade, a Vlada je dužna ovdje u Hrvatskom saboru podastrijeti ono što radi. Hrvatski laburisti imaju, već smo nekoliko puta govorili o tome o agencijama koje donose kreditni rejting, svoje mišljenje. One su često nepravedne i znaju biti reketaške. Pazite, jedno od obrazloženja sniženja rejtinga glasi ovako: "Smanjenje rejtinga odražava naše stajalište da su mjere ekonomske i proračunske politike koje je hrvatska Vlada do sada uvela nedovoljne za poticanje gospodarskog rasta i dovođenje javnih financija na održiviji put. Vjerujemo da je konkurentnost gospodarstva i dalje slaba, među ostalim i zbog rigidnosti tržišta rada". Kud ćeš, kud će suza, nego na oko. Kako će sad moći lako u Saboru većina saborska dići ruke za rad restriktivni, Zakon o radu, za restriktivni Zakon o radu. Znači kriza će se prelomiti preko čijih leđa? Preko leđa radnika. Ovo kao da je hrvatska Vlada naručila. Hrvatska Vlada se ne boji naših povika ovdje u Saboru, naročito ne povika opozicije, pozicija, odnosno predstavnici vlasti nikad ni ne viču na svoju Vladu, ne mislim doslovce na vikanje. Prema tome evidentno je da hrvatska Vlada u dvije godine nije pronašla instrumente kako zaustaviti pad proizvodnje, nije zaustavila, nije pronašla instrumente kako zaposliti sve više nezaposlenih, kako zaustaviti pad nezaposlenosti, znamo da je 375 tisuća nezaposlenih, uskoro će biti 400 tisuća nezaposlenih, pitamo gdje je granica? Kada se pita premijera Milanovića hoće li rekonstruirati Vladu, hoće li postaviti u Vladu sposobne ljude koji znaju nešto o ekonomiji, kaže ne pada mi na pamet. To je opet ne. A kada ga pitamo koje su mjere poduzete da bi se popravila situacija, onda šalje poruke koje su na razini šanka. Tražili ste reforme, imate, ali pazite reforme, dvije godine, znači da nije opozicija tražila reforme, ne bi bile ni sada. Ovo što smo dobili od agencije koja nam je snizila, ponovo nas stavila u neku od smeća, jednu od smeća, to je pokazatelj i rada Vlade, zvone već dugo na uzbunu, dugo je upaljeno crveno svjetlo, međutim svi to vidimo, građani su dešperahtni, nitko ne vidi iz Vlade da je tako. Jer da vidi tada bi stvarno ono što se govori s ove saborske govornice zazvonilo u ušima i onih koji vode u izvršnoj vlasti zemlju. Međutim, osim bahatosti nismo dobili ništa na aktualnom satu. Pa prema tome vjerojatno ni ovi naši vapaji neće uroditi plodom, ali će zato nastradati radnici jer će Kukuriku koalicija donijeti, a ovo je jedan od argumenata i ova jedna rečenica restriktivni Zakon o radu, što je sramota.
Hvala. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,30 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici imam posebnu čast pozdraviti u Hrvatskom saboru NJ.E. gospodina Trajka Veljanovskog, predsjednika Sobranja Republike Makedonije s izaslanstvom. . [[Pljesak.]] Koristim prigodu zamoliti NJ.E. gospodina Trajka Veljanovskog predsjednika Sobranja Republike Makedonije da nam se obrati. Izvolite.
Poštovani zastupnici, ekscelencije, dame i gospodo dopustite mi da izrazim svoje zadovoljstvo za mogućnost koju imam u ime građana Republike Makedonije obratiti se pred ovim cijenjenim Saborom. S velikim pijetetom i poštovanjem stojim ovdje pred vama predstavnicima hrvatskog naroda i građana. Osjećaj zadovoljstva tako je velik jer ga sa sobom nosim kako bih ga podijelio s vama uz iskrene izraze prijateljstva i poštovanja građana moje države Makedonije. Makedonci i Hrvati imaju bezbroj razloga za zadovoljstvo zbog kvalitete međusobnih odnosa. Službeno Skopje i službeni Zagreb kao i u prošlosti tako i danas ali i u godinama pred nama predstavljaju dobar primjer kako se ovdje na Balkanu gradi i održava iskreno prijateljstvo. Poštovani prijatelji makedonski i hrvatski narod imaju sličnu sudbinu. Sudbinu ispunjenu teškim trenucima, velikim padovima ali i jakim nacionalnim uspjesima. Sudbinu ispunjenu događajima koji su danas mjerna jedinica požrtvovnosti i snažnog vjerovanja u svjetliju budućnost. Nasljedstvo SFRJ naš je zajednički nazivnik. Ovdje je naša povijest dobila novi smisao i u odnosu na dobre i u odnosu na loše aspekte ovog sustava. Neovisno o svim usponima i padovima koje je naša bivša zajednička država imala sa zadovoljstvom mogu utvrditi da je Hrvatska uvijek bila iskreni prijatelj Makedonije u tim socijalističkim vremenima ali i Makedonija je također bila iskreni prijatelj Hrvatske. Novi liberalizam što je puhao iz Zagreba ili iz Ljubljane silno je odjekivao i u Skopju. Novi vjetrovi promjena čija se najveća snaga osjećala u Hrvatskoj pridonijeli su ubrzanju procesa stjecanja neovisnosti Makedonske države. U ovom smislu Deklaracija o neovisnosti Hrvatske iz lipnja 1991. pridonijela je da se 3 mjeseca kasnije makedonski narod odluči za isti korak donošenjem vlastite Deklaracije o suverenosti. Zatim su slijedili mučni procesi uobličavanja ove suverenosti i samostalnosti koji su na veliku žalost u Hrvatskoj imali dramatičan oblik. Zbog toga s ovog mjesta želim uputiti izraze najdubljeg poštovanja požrtvovnosti hrvatskog naroda ali istovremeno odati najdublju sućut obiteljima žrtava koje su se ugnijezdile u oltar vaše slobode. U isto vrijeme kao što i priliči želim uputiti poziv da se ovi događaji nikada više ne ponove i da postanu važna lekcija za nas koji smo ovdje vjekovima i koji moramo surađivati i poštivati se. Poštovani Hrvatska je bila među prvim državama koje su priznale neovisnost Republike Makedonije. To se zbilo 12. ožujka 1992. Za nas u Makedoniji to je bio čin koji je najbolji dokaz kvalitete naših međusobnih odnosa. Zahvaljujemo i za način na koji Hrvatska tretira makedonsku nacionalnu manjinu kroz godine do danas. Neizmjerno smo zahvalni za ukupnu pomoć i podršku koju dobivaju Makedonci u Hrvatskoj. Oni imaju svoje udruge, a također u nekoliko se škola u Hrvatskoj uči i makedonski jezik. Također, valja spomenuti i iskazati zahvalnost što je Hrvatska službeno priznala i makedonsku pravoslavnu Crkvu koja je ovdje da služi vjerskim potrebama Makedonaca. Ovakav odnos prema makedonskoj manjini predstavlja potvrdu da su za demokratsku Hrvatsku kao i za nas u Makedoniji manjine most koji nas spaja. Istovremeno to mi shvaćamo i kao obvezu da se makedonske državne institucije s istom ozbiljnošću i brigom nastavljaju odnositi prema pripadnicima hrvatske nacionalne manjine u Republici Makedoniji. Dosta smo koraka poduzeli na tom planu i vjerujem da će naše dvije države polako postajati primjer kako se jedna demokratska vlast treba i mora odnositi prema pripadnicima različitih manjinskih etičkih i vjerskih skupina. Dragi prijatelji, Makedonija i Hrvatska osim zajedničke prošlosti dijele i zajedničke planove za budućnost. Budućnost nam je zajednička. Ona izvire iz dubokih humanih vrijednosti koje su karakteristika regije u kojoj živimo. Makedonija i Hrvatska koje su toliko mnogo dale Europskom kontinentu kroz povijest imaju obvezu ali i pravo postati sastavnim dijelom svih oblika sigurnosne, ekonomske, političke i svake druge integracije. Zato smo išli prema punopravnom članstvu u NATO savezu. Zajednički smo provodili mučne i teške reforme obrambenog i sigurnosnog sektora. Zajednički smo sudjelovali u međunarodnim misijama NATO-a za očuvanje međunarodnog mira i vrijednosti alijanse. Davali smo velike žrtve na tom putu zato što silno vjerujemo da je to jedina alternativa za nas. Ipak za razliku od Hrvatske koja je postala članicom NATO u Bukureštu 2008.godine Makedonija nije uspjela u tome. Neovisno o činjenici što smo kao i vi ispunili sve uvjete nismo uspjeli postići dio alijanse. Razlozi tome dobro su poznati. To je neprincipijelan odnos koji godinama trpimo zbog toga što se nazivamo imenom Makedonija. Međutim, mi drugog imena nemamo. To smo mi i takvi ćemo biti. U tom smislu želim se iskreno zahvaliti i zbog činjenice što je Hrvatska još na početku priznala Republiku Makedoniju pod njezin Ustavnim imenom čime je postala dio od više od 130 država s kojima imamo ovakve odnose. To je za nas neprocjenjiva pomoć koja nam omogućuje da još više širimo našu istinu. Posvećeni smo pronalaženju rješenja u razgovorima koje vodimo s Republikom Grčkom i iskreno vjerujemo da ćemo nadići ovu situaciju. Dragi prijatelji, članstvo Republike Makedonije u EU naš je strateški interes, za ostvarenje tog cilja postoji apsolutna suglasnost između svih stranaka, podrška građana također je velika. Međutim, neovisno o reformama koje smo učinili nasuprot činjenici što stalno dobivamo pozitivne ocjene mi se ne radujemo, ne radujemo se jer se uspjesi ne vrednuju našim ulaskom u sljedeću fazu naše integracije u Uniju. Godinama smo redom dobivali pozitivna izvješća Europske komisije s preporukama za početak pregovora za članstvo no vijeće Unije zbog protivljenja Grčke takvu preporuku ne potvrđuje. Ipak to je stvarnost, koliko god ona bila teška moramo se s njom suočiti, nastavljamo dalje uz pomoć naših prijatelja, činiti sve da moderniziramo društvo, sukladno standardima Unije. U tom smislu želim s ovog mjesta sasvim iskreno zahvaliti za ukupnu pomoć koju Hrvatska daje Makedoniji na putu prema EU, za nas to je neprocjenjivo bogatstvo koje nam omogućava da što lakše provedemo zacrtane reforme. Iskustvo Hrvatske koju nesebično dijelite s nama omogućava nam s lakoćom savladati teške prepreke na putu prema punopravnom članstvu. U isto vrijeme zahvalni smo i za diplomatsku i političku pomoć i podršku, zahvaljujemo i za bezbrojne govore, pohvale i zalaganja što hrvatski predstavnici rade u prilog Republici Makedoniji na najrazličitijim razinama u institucijama EU. Dame i gospodo, budućnost regije u kojoj živimo mora biti i bit će različita od neugodne prošlosti koju imamo u našoj novijoj povijesti kada postavljamo temelje neovisnosti. Uvjeren sam da imamo snagu i kapacitete za to. Makedonsko hrvatski odnosi bez sumnje predstavljaju model za regiju, ali i za Europu. Uspjesima i rezultatima koje imamo na bilateralnom planu dižemo standarde za ostale države iz našeg neposrednog susjedstva ali za ostale Europske države, imamo se čime ponositi. Uspostavljamo čvrste odnose koji jamče da se makedonsko hrvatsko prijateljstvo i u budućnosti razvijati i poboljšavati. Prenosim vam pozdrave i građana Makedonije. Prenosim vam iskrene prijateljske emocije i velika očekivanja. Otac hrvatske neovisnosti doktor Franjo Tuđman jednom je prilikom rekao, citiram: "Imamo na čemu graditi svoju povijest, imamo zašto biti povijesni i čuvajmo to što smo stvorili, znajmo da je naša sudbina samo u našim rukama." kraj citata. Na kraju u potpunosti se slažući se s iznesenim dodat ću samo jedno. Budimo ponosni i čuvajmo to što smo stvorili u našim međusobnim odnosima. Budimo svjesni veličine našeg djela. Neka vječno traje makedonsko hrvatsko prijateljstvo. Hvala.
Zahvaljujem se njegovoj ekscelenciji gospodinu Trajku Veljanovskom, predsjedniku Sobranja Republike Makedonije na obraćanju te mu želim ugodan boravak u RH tijekom službenog posjeta. Hvala. Utvrđujem stanku od 15 minuta. STANKA U 10,40 SATI. Nastavljamo sa: 36. konačnim prijedlogom zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta, drugo čitanje, P.Z. br. 478. Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet, infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je Zdenko Antešić, zamjenik ministra sa suradnicima. Zamjeniče, uvodno. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici ovog Visokog doma. Kako je RH 1. srpnja 2013. godine postala članicom EU i time preuzela mnogobrojnu legislativu iz područja cestovnog prometa i cesta, ukazala se potreba za usklađivanje Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta, s nizom važećih propisa i zakona iz područja cestovnog prometa i cesta, a koji su se već uskladili s propisima EU. Normativnu podlogu važećeg sustava iz područja cestovnog prometa i cesta čine Zakon o cestama, Zakon o prijevozu u cestovnom prometu, Zakon o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređaja zabilježen je u cestovnom prijevozu, Zakon o sigurnosti prometa na cestama, Zakon o prijevozu opasnih tvari. Predmetno usklađenje ima za cilj osigurati što kvalitetniji i efikasniji inspekcijski nadzor provedbe navedenih zakona. Prijedlogom novog Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta rad inspekcije bio bi učinkovitiji i transparentniji. Nužne su novine u pogledu strukture i organizacije inspekcije, te usmjeravanje i nadzor rada sukladno navedenim zakonima koji su se uskladili s pravnom stečevinom EU. Ovim zakonom uređuje se, prvo nadzor nad provedbom uredaba zakona podzakonskih i drugih propisa i to u području javnog cestovnog prijevoza putnika, javnog cestovnog prijevoza tereta, sigurnosti prometa na cestama, prijevoza za vlastite i osobne potrebe, prijevoza opasnih tvari, pružanja kolodvorskih usluga na autobusnim i teretnim kolodvorima, održavanja, zaštita, rekonstrukcija izgradnja cesta, radnih vremena mobilnih radnika, kontrole uređaja za bilježenje u cestovnom prijevozu i kontrole radionica za provjeru, pregled, ugradnju, ispitivanje tahografa. Drugo, prijedlog ovog zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta bi se utvrdilo točno definiranje ovlasti i pravila postupanja inspektora, donošenje godišnjeg programa rada, ustrojavanje posebnih jedinica i mobilnih ekipa inspekcija i međunarodna suradnja tj. rad na području EU. Nadalje, novine u prijedlogu Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta su trajna i kontinuirana specijalistička edukacija inspektora, kontrola informacijskih sustava prijevoznika, kontrola baze podataka i drugih nadziranih subjekata, kontrola tereta u i na vozilu, kontrola mase vozila sa i bez tereta i kontrola osovinskog opterećenja i dimenzije vozila sa i bez tereta. Novina u prijedlogu Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta je i proširenje ovlasti inspektora u dijelu služenja označenim vozilima svjetlosnom i zvučnom opremom, zatim izgrađivanje fotozapisa i zahtijevanje uzorkovanja ispitivanja građevinskog materijala, zatim utvrđivanje osnove za nadzor temeljem predstavki i obveza obavješćivanja o radu podnositelja predstavke, pregled taxi vozila kod pravnih osoba, produljenje roka isključivanja vozila iz prometa, mogućnost otklanjanja nedostatka usmenim rješenjem i propisivanje rokova. Također novina je i u dijelu obavljanja poslova nadzora i donošenja rješenja o ovlasti inspektora na način da se ukida Povjerenstvo za žalbe čije članove imenuje Vlada RH, a propisuje se mogućnost pokretanja upravnog spora tužbom. Donošenje ovog zakona imat će za posljedicu usklađivanje i primjenjivost propisa iz područja cestovnog prometa i cesta s odredbama posebnih zakona, s ciljem omogućavanja i dobivanja ovlasti obavljanja nadzora nad primjenom istih te učinkovit sustav unutarnje kontrole, redovit nadzor i otklanjanje raznih nepravilnosti. Sve primjedbe iz prvog čitanja koje je bilo 21.listopada 2013.godine su ugrađene u ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče sa suradnicima. Evo važećim Zakonom o inspekciji cestovnog prometa i cesta što ujedno i čini normativnu podlogu važećeg sustava uređeno je ustrojstvo, poslovi, način rada, ovlasti i obveze inspekcije cestovnog prometa i cesta kao i posebni uvjeti za postavljanje u zvanje inspektora. U međuvremenu Hrvatski sabor raspravio je i donio je Zakon o prijevozu u cestovnom prometu, Zakon o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu, Zakon o sigurnosti prometa na cestama, Zakon o prijevozu opasnih tvari koji su donijeli novine i proširili obveze same inspekcije cestovnog prometa koja u Ministarstvu prometa, pomorstva i infrastrukture djeluje unutar Uprave prometne inspekcije kao sektor. Kako je možda moguće preklapati ovlasti u cestovnom prometu jer i carina ili policija ukoliko utvrdi određene nepravilnosti u svojim nadzorima postupaju u skladu sa zakonima koji su ovlašteni dobro je da inspekcija cestovnog prometa bude ekipirana i educirana da što bolje i kvalitetnije obavlja svoj posao. Ulazak RH u EU donio je direktnu primjenu uredbi implementacija direktiva EU koje reguliraju socijalno zakonodavstvo i cestovni prijevoz tereta i putnika u domaće zakonodavstvo. Iščitavajući važeći zakon nisam primijetio veće razlike u odnosu na ovo što smo dobili kao potpuno novi zakon. praktički 80% odredbi čitavi članci su preneseni iz starog u novi prijedlog, iako sam mišljenja da se isti moglo riješiti izmjenama i dopunama postojećeg koji je donesen '99.-te uz blage izmjene 2011. Moguće je da je predlagatelj htio detaljnije propisati nedovoljno dobro definirane ovlasti inspektora posebice kod donošenja upravnih mjera zbog povećanja obima nadzora inspekcije i to u području socijalnog dijela prometnog zakonodavstva. Zašto je važna inspekcija cestovnog prometa? Iz jednog dostupnog izvješća za 2013.vidljivo je da su sukladno godišnjem programu rada službe inspekcije cestovnog prometa inspektori cestovnog prometa tijekom prva tri mjeseca 2013.godine poduzimali radnje inspekcijskih pregleda te određivali upravne i prekršajne mjere iz svoje nadležnosti u svezi nadzora primjene sljedećih zakonskih propisa. U vezi s nadzorom poštivanja odredbi Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, inspektori cestovnog prometa su u prva tri mjeseca 2013.izvršili ukupno 1457 pregleda pri čemu su utvrđena 372 prekršaja, pri tome je naplaćeno 844 tisuće kuna te je izrečeno milijun 325 tisuća prekršajnih kazni na osnovu 154 izdana obavezna prekršajna naloga te zaprimljenih presuda prekršajnih sudova. U vezi s nadzorom poštivanja odredbi Zakona o prijevozu opasnih tvari izvršen je ukupno 151 pregled pri čemu je utvrđeno 53 prekršaja. Temeljem izdanih obaveznih prekršajnih naloga naplaćeno je svega 16 tisuća te je izrečena 335 tisuća prekršajnih kazni. Nadzor poštivanja odredbi Zakona o radnom vremenu obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu proveden je kroz tri segmenta, kroz nadzor radnih vremena vozača na cestama, kroz nadzore radnih vremena i vođenja potrebnih evidencija o tvrtkama te kroz nadzor radionica za tahografe. Ukupno je izvršeno 1011 inspekcijskih pregleda pri čemu su utvrđena 732 prekršaja itd. znači bitno je sljedeće da nam je tri od ukupno pet vozača koji se nalaze na cesti u prekršaju ovisno o zakonskim prijedlozima u kojem se području prometa nalaze. Čini mi se kolega Pleše kod prvoga čitanja je spomenuo, istaknuo rad inspekcija vezano za taksi tvrtke i bitno je odnosno aktualno je čini mi se da jedna taksi tvrtka koja radi u Rijeci da je od ukupno 39 taksista 31 bez te obavezne stručne spreme. Znači ima kategoriju B vozača ali nema završenu školu za vozača. Znači biti će interesantno, odnosno zanimljivo vidjeti odluku o žalbi koja bi mogla ugroziti ozbiljno poslovanje te tvrtke. Naravno nisam ja previše zabrinut znajući koja je to tvrtka ali bez obzira na to znači Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovakvog zakona. Zahvaljujem se.
Hvala i vama. Imamo repliku, Ante Sanader. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra. Kolega vi ste rekli u svom govoru da treba povećati ovlasti inspekcije i tu se slažem, to sam rekao i na odboru, prvo imamo mali broj inspektora na mojoj županiji Splitsko-dalmatinskoj, mi smo prevelika, 55 gradova i općina, jednostavno jedan inspektor ja mislim da ima koji to pokriva ali veliki problemi od autobusa koji prevoze djecu osnovne škole, posebno u ruralnim područjima gdje oni daju jedne uvjete na natječajima a onda sutra kada počnu voziti onda voze sa sasvim drugim autobusima koji nisu adekvatni, koji nemaju uvjete i koji ne ispunjavaju zakonske obveze. I mislim da bi u ovom zakonu to trebalo oštrije, rigoroznije riješiti na način da takvi kada se nađu u prijevozu djece da bi im trebalo oduzeti licence, zabraniti prijevoz. Drugi veliki problem su kombi prijevoz po gradovima. Evo u Splitu veliki problem divlji kombi prijevozi koji paralelno voze linije praktično gradskog prijevoza. I em što su konkurencija em što voze bez ikakvih dozvola. I onda treće, nikakve ovlasti praktički inspektora, inspektor u nekoj akciji i zaustavi tog, preda policiji, on za pet dana počne ponovno voziti. Znači ne znam da li se može ovim zakonom to rigoroznije napraviti na način da kada se takvo vozilo u takvom prekršaju zatekne da se onda oduzme vozilo i da taj više, sada ja znam to je osobna imovina i ne može se lako oduzeti ali mi donosimo, treba naći kroz koje zakone se to može riješiti da se takvo vozilo i takav neovlašteni prijevoznik sankcionira na način, stroži način nego što trenutno je. I posebno kažem ovo povećanje broja inspektora koje je presudno važno da bi se ovo moglo provoditi kako treba.
Hvala. Odgovor kolega Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Sanader apsolutno se slažem znači da prioritet, odnosno naglasak treba staviti na prijevoz vozila, odnosno autobusa kada su u pitanju školska djeca. Znači mi smo svjedoci praktički da više od polovice stanovništva u Republici Hrvatskoj živi u tim ruralnim područjima. I s obzirom na postojeći ustroj ali s obzirom da koliko smo razumjeli područne škole koje imaju mali broj učenika će se ukidati a samim time će se očigledno onda i smanjivati broj tih vozila. No bez obzira na to znači apsolutno valja staviti naglasak na kvalitetu vozila u kojima se prevoze ta školska djeca. I tako se slažem i svjedok sam i tome da u manjim sredinama divlji taksi prijevoznici čine doista veliki problem. I apel i sugestija znači i vama koji ste sada zamjeniče u toj poziciji i budućim ili sadašnjim inspektorima da se to crno tržište mora definitivno izregulirati.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a, Tomislav Žagar. Izvolite kolega.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava donošenje Prijedloga Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta. Glavni razlozi za to su transparentniji i efikasniji rad inspekcije, usklađenost sa praksom rada prometne inspekcije u drugim državama članicama Europske unije, novina u pogledu strukture i organizacije inspekcije i usmjeravanje i nadzor rada inspekcije sukladno zakonima koji su preuzeli obvezu usklađenja sa pravnom stečevinom Europske unije. A budući da su se zakoni nad kojima inspekcija obavlja nadzor uskladili sa propisima Europske unije na ovaj način se osigurava primjenjivost i usklađenost propisa iz područja cestovnog prometa i cesta sa odredbama posebnih zakona: Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, Zakona o cestama, Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu, Zakona o prijevozu opasnih tvari, Zakona o sigurnosti prometa na cestama. U Klubu SDP-a smatramo dakle da je ovaj zakonski prijedlog dobar jer definira i osigurava kvalitetniji i efikasniji inspekcijski nadzor provedbe odredaba zakona koji su vezani uz sigurnosti cestovnog prometa i cesta. Evo još kratko valja navesti da se sa ovim zakonskim predmetom reguliraju prava, dužnosti i ovlasti inspektora i ovlaštenih službenika inspekcije kao i koje poslove osim nadzora inspektori obavljaju te navode se prava i obveze inspektora u provođenju inspekcijskog nadzora. Ono što je posebno važno propisano je ovlastima inspekcije u obavljanju nadzora te uvjeti kada su inspektori ovlašteni pregledati poslovne prostorije, vozila, opremu, kao i poslovne knjige, pregled tereta, planova, programa, ugovora i ostale dokumentacije, mjerenje mase vozila, pregled stanja cesta, izvršenih radova na održavanju cesta i njihovog zaštitnog pojasa. Precizno definiranje ovih ovlasti je veoma važno upravo zbog činjenice o nailasku na niz poteškoća s kojima će i inspektori biti suočeni u svom radu a posebno u smislu nadležnosti u odnosu na različite prije navedene posebne zakona. Pa je tako definirana ovlasti izdavanja privremene zabrane i prilikom obavljanja inspekcijskog nadzora i uvjeti privremenog isključenja vozila iz prometa. Ono što posebno u Klubu SDP-a podržavamo a s obzirom na niz problema koji su se pojavljivali i koji se svakodnevno pojavljuju a direktno je vezano uz sigurnost svih sudionika prometa je mogućnost da inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora nad korištenjem cesta, planiranju, građenju i održavanju javnih cesta ovlašten narediti radnje koje otklanjaju nedostatke na cestama, privremene obustave radova ako su suprotni odredbama zakona, obustavu prometa i druge radnje ako se utvrdi da se na njima ne može odvijati promet na siguran način. U smislu transparentnosti i javnosti rada ono što posebno pozdravljamo je propisana obveza vođenja očevidnika o obavljenim inspekcijskim pregledima i poduzetim mjerama temeljem pravilnika kojeg donosi ministar nadležan za promet. I na kraju, budući da se ovim zakonskim prijedlogom definiraju jasne ovlasti i odgovornosti za pojedine postupke, osigurava transparentnost i jednostavnost postupka, kvalitetan i efikasan inspekcijski nadzor, učinkovit sustav unutarnje kontrole i redovit nadzor, sprečavanje otklanjanja raznih nepravilnosti, klub SDP-a podržava donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala kolega. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zamjeniče ministra. I klub HDSSB-a će podržati ovaj Konačni prijedlog zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta. U priloženom materijalu za ovaj konačni prijedlog zakona u svim člancima ne bih se ponavljao, već govorio ono što su izrekli predstavnici klubova HDZ-a i SDP-a. Samo da istaknem da je zapravo rekao bih i pohvalno da je svaki članak izdefiniran, da ste od onog prvog čitanja uvrstili sve one primjedbe koje su bile u raspravi istaknute prilikom tog čitanja čini mi se u listopadu prošle godine i kako i vidimo ova dva kluba prethodna koja su govorila nekakvih posebnih primjedbi nema jer je u ovom zakonu gotovo definirane su sve, uloga, zadaci, a također i mogućnosti koje prometna inspekcija da tako kažem ili da skratim, vrši. Ovim Konačnim prijedlogom zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta, dakle i prometa i cesta, očekuje se učinkovitiji, transparentniji i kaže ovdje i efikasniji, iako učinkovitiji i efikasniji, ne znam kako bih preveo efikasniji osim učinkovitijega. Dakle jedna riječ nepotrebna u samom obrazloženju ovoga zakona. Dakle previše malo kićenja, ali učinkovitiji, transparentniji rad i praksa Prometne inspekcije koja je putem ovih zakonskih prijedloga zapravo usklađen i sa gotovo rekao bih stalnim i trajnim promjenama na području europskog zakonodavstva jer znamo da Europski parlament kao i njegov Odbor za transport, tako se zove …, donose stalne odredbe u svezi cestovnog prometa i cesta, počevši od količine CO2 u motorima, počevši od transporta živih životinja i svih drugih aspekata koji se tiču prometa na cestama i kontrola koje mogu vršiti inspekcije. Mislim da su ovim zakonom zapravo i konačno zaokruženi svi poslovi koje Prometna inspekcija vrši, obuhvaćeni, propisani, jasno su iskazane, izražene i one kaznene odredbe, prekršajne odredbe i mislim da o ovom konačnom prijedlogu zakona zapravo nemamo puno toga za komentirati ili kritizirati. Jednostavno ovaj Konačni prijedlog zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta treba usvojiti što će klub HDSSB-a učiniti i podržati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o odrađenim točkama reda. Konačni prijedlog o inspekciji cestovnog prometa i cesta, drugo čitanje, P.Z. br. 478. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagateljica da se očituje. Zamjenik ministra, poštovani Zdenko Antešić se izjasnio da prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo, time je postao, svi amandmani Odbora za zakonodavstvo su prihvaćeni od strane predlagatelja, postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Za donošenje zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika u Hrvatskom saboru, tj. 76 glasova u skladu s člankom 252. Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim da se izjasnimo. Tko je za konačni prijedlog zakona? hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 114 glasova za donesen Zakon o inspekciji cestovnog prometa i cesta u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na 37. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba, drugo čitanje, PZ br. 479 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Da li zamjeniče uvodno u ime predlagatelja? Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. U Republici Hrvatskoj područje žičara uređeno je Zakonom o žičarama za prijevoz osoba i pravilnicima donesenim na temelju tog zakona s kojima je ostvareno potpuno usklađivanje s Direktivom 2000/9 Europske zajednice o žičarama za prijevoz osoba te je isto … u Europskoj komisiji. Prvenstveni cilj donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba je usklađivanje s odredbama Zakona o koncesijama. U postojećem Zakonu o žičarama za prijevoz osoba propisano je da se koncesijom stječe pravo građenja određenih vrsta žičara i upravljanje žičarom koje uključuju gospodarsko korištenje žičara. Sukladno odredbama Zakona o koncesijama u zakonu je određeno da se u području žičara koncesije mogu davati, prvo za gospodarstvo korištenje općeg ili drugog dobra, drugo za javne radove i treće, za javne usluge. Koncesije za gospodarsko korištenje općeg i drugog dobra u smislu ovog zakona daju se za građenje i upravljanje žičara u svrhu obavljanja isključivo komercijalne djelatnosti, a bez obveze pružanja javne usluge. Koncesijom se pri tome daje pravo korištenja općeg ili drugog dobra koje je zakonom određeno da je dobro od interesa za Republiku Hrvatsku te dobra u vlasništvu Republike Hrvatske, odnosno jedinice lokalne ili područne (regionalne) samouprave. Koncesija za javne usluge i koncesija za javne radove u smislu ovog zakona daje se za pravo obavljanje usluga javnog prijevoza osoba, odnosno za građenje žičara u svrhu obavljanja usluga javnog prijevoza. Javnom uslugom smatrat će se pružanje javne usluge te izgradnja građevine u svrhu pružanja javne usluge ukoliko se ta usluga ili ostvarenje tih radova pružaju na način i pod uvjetima kako je to odredio davatelj koncesije što uključuje, ali nije ograničeno na određenje trase koju žičara pokriva, kapacitet žičare, dostupnost i frekvencija usluge. U slučaju koncesije za javne radove ili koncesije za javne usluge zakon predviđa da objekt žičare po isteku ugovora o koncesiji prelazi u vlasništvo davatelja koncesije bez naknade. Zakonom je određeno da se koncesije ne daju za vučnice, te da se na sva pitanja u vezi sa koncesijama iz područja žičara koja nisu uređena zakonom primjenjuju odredbe Zakona o koncesijama. Nadalje. Zakon određuje da koncesije daju nadležna tijela jedinice lokalne samouprave uz prethodnu suglasnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom, ministarstva nadležnog za financije i ministarstva nadležnog za promet, te da je naknada od koncesija prihod proračuna jedinica lokalne samouprave. Određeno je također i da nadležna tijela moraju postupak za davanje koncesije za postojeće žičare pokrenuti najkasnije u roku od godine dana od stupanja na snagu ovog zakona. Ostalim odredbama zakona izuzimaju se od primjene istog vučnice za skijanje na vodi, te se ukidaju odredbe o istražnom tijelu. Predviđeno je također da je za istragu izvanrednih događaja odgovoran upravitelj žičare ne dovodeći u pitanje obvezu istrage ozbiljnih nesreća i nesreća od strane nadležnih tijela Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Zastat ćemo s radom. Ja bih molio sve zastupnike u što većem broju da budemo u dvorani i da dočekamo predsjednika makedonskog Sobranja. Nastavit ćemo sa raspravom poslije. Molio bih se da ne dižemo. Pa evo za nekih 5, 6 minuta. Tako je rečeno. STANKA U 10,17 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,55 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Zamjeniče ministra sa suradnicima. Klub SDP-a podržava konačan Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba. Što se tiče u odnosu na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona za prijevoz osoba, unijete su kao što smo čuli i u uvodnom izlaganju zamjenika ministra i nekakve promjene, to su čisto nomotehničke naravi. Isto tako su uvedena dva nova članka koji se odnose na, određuje se prekršajne odredbe, odnosno način isplate, obračuna isplate troškova za povjerenstvo za provedbu provjere znanja i stručnih ispita izdašnih radnika. Možemo i ovdje ponoviti da je temeljni razlog zbog kojeg se predlaže donošenje ovog zakona zapravo proizlazi iz potrebe usklađivanja Zakona o žičarama za prijevoz osoba sa odredbama Zakona o koncesijama, a isto tako je u skladu usklađivanje sa zakonodavstvom EU. Određeno je sukladno Zakonu o koncesijama, određeno je da se u području žičara mogu davati koncesije za gospodarsko korištenje, općeg i drugog dobra, zatim koncesije za javne radove, koncesije za javne usluge, isto tako su definirane sve javne usluge. Koncesije daju nadležna tijela jedinica lokalne samouprave uz naravno prethodnu suglasnost i državnog ureda za upravljanje državnom imovinom. Isto tako i ministarstva nadležna za financije, odnosno Ministarstva prometa, pomorstva, infrastrukture. Što se tiče odnosa koncesionara, odnosno lokalne samouprave i onoga tko uzima koncesiju, radi se ugovor o koncesiji. U tom ugovoru točno je određeno i odnosi, predmet koncesije, vrijeme na koji se koncesija odnosi, visina naknade za koncesiju, isto tako način plaćanja, odnosno mjere očuvanja i zaštite okoliša, odnosno obveze koncesionara i naravno ostali odgovarajući podaci. Što se tiče naknada od koncesija, one su prihodi proračuna jedinica lokalne samouprave. Također su određena ovim zakonom i izuzeća od plaćanja koncesijske naknade. Moram naglasiti da ovdje se određuje rok od maksimalno 50 godina. Naravno da taj rok kad se određuje uzimaju se u obzir i visine ulaganja te gospodarski učinci koje koncesionar može ostvariti. Mislim da će ovaj zakon unijeti zapravo strukturu odnosa i da će zapravo riješiti nekakve nedoumice koje su postojale do sada zbog nepostojanja zakona. A ja ću spomenuti ovdje i žičaru Srđ koja je jedna od devet žičara koje se spominju, ona je zapravo, datira od 1969. godine, koja je zapravo, to je nekadašnja Atlasova žičara koja je vozila turiste na Srđ još '69. godine do '91. kada je u ratu zapravo bombardiranjem razorena. U tom razdoblju žičarom su prevezeni milijuni putnika, a Atlas je na ime naknada za turističku atrakciju, ponavljam turističku atrakciju koja se nalazi u Dubrovniku u tadašnjoj općini plaćao 10% od ondašnjeg godišnjeg ostatka dohotka ostvarenog u toj radnoj zajednici žičara. Poslije je bila pretvorba u obnovu žičare je Excelsa za nekretnine, uložili su svoje novce, 5 milijuna eura i od srpanja 2010. godine do danas to je nova stara, možemo je nazvati turistička atrakcija i to je ono must see što se mora pogledati kad se dođe u Dubrovnik i to je dobar izvor, naravno prihoda. Međutim, bez obzira što je to društvo i čitali smo u medijima, pokrenulo zapravo tu rekonstrukciju žičare i što je uložilo novce, međutim postoji jedino odobrenje za rad, a koncesija, odnosno odnos grada lokalne samouprave i koncesionara, nije bio moguće riješen zbog toga što nije postojao ovaj Zakon o koncesijama. Jer to je panoramska žičara i to je zapravo neponovljiv pogled na Dubrovnik i upravo zbog toga je dobro da se može riješiti taj odnos koncesioniranjem jer kad pogledate grad Dubrovnik treba investirati i plaćanje povijesnih spomenika i cijelu infrastrukturu, održavanje zelenila parkova, čišćenje ulica, itd., itd. I koncesijska naknada ide u cijelosti u korist proračuna jedinica lokalne samouprave što naravno pozdravljamo. Dalje naravno slijedi ugovor između grada Dubrovnika kao lokalne samouprave i koncesionara. Ja bih na kraju htjela reći da mislim da će ovaj zakon doprinijeti iskorištavanju naših potencijala. Da je ovo dobar zakon ne samo da rješava te odnose nego da je i dobar za gospodarstvo, da će zapravo pomoći iskorištavanje naših ljepota, bilo da u svrhu turizma ili u razvoju gospodarstva, evo primjer žičare na Srđu može biti primjer drugima i ja se nadam da će i oni koji su razmišljali i u Omišu i Učki i drugim žičarama Makarska, Biokova itd. Ovo je projekt, ovo su projekti koji su vrlo značajni za lokalnu zajednicu, zapravo što pokazuju i ovi poznati slučajevi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo dosadašnjim Zakonom o žičarama za prijevoz osoba uređuje se između ostalog stjecanje prava građenja određenih vrsta žičara i upravljanje žičarom koje uključuje gospodarsko korištenje istih. Dvije najvažnije novine ovoga zakona su da u skladu sa zakonodavstvom EU za područje žičara se ne predviđa provođenje istraživanja nesreća u području žičara od strane neovisnog istražnog tijela te se zakonom ukidaju odredbe o istražnom tijelu, ispravlja se pojam ozbiljna nesreća. Definicija ozbiljna nesreća je izvanredni događaj u prometu žičarom koji je za posljedicu imao smrt ili tešku tjelesnu ozljedu najmanje jedne osobe ili veliku materijalnu štetu na postrojenjima žičara a do sada pod tim istim pojmom je bio izvanredni događaj u prometu žičarom koji je za posljedice imao isto tako smrt ili tešku tjelesnu ozljedu najmanje jedne osobe ili veliku materijalnu štetu na postrojenjima žičare i okoliša. A velika materijalna šteta je šteta koja u istražno tijelo može odmah procijeniti najmanje na tri milijuna kuna. Evo sukladno Zakonu o koncesijama određeno je da u području žičara mogu davati koncesije za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, koncesije za javne radove i koncesije za javne usluge. Određena su i izuzeća od davanja koncesije i izuzeća od plaćanja koncesijske naknade. Koncesije daju nadležna tijela jedinica lokalne samouprave uz prethodnu suglasnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom, ministarstva nadležnog za financije i Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture. Naknade od koncesije prihod su proračuna jedinica lokalne samouprave. Pitanje koje nameće ova izmjena i dopuna jest ukidanje neovisnog istražnog tijela. U javnoj raspravi došlo je do nekoliko primjedbi upravo na taj segment uz jedan prilično formalan odgovor predlagatelja. Znači zakonodavstvo EU to ne prepoznaje, prepoznaje samo za zračni, pomorski i željeznički promet. Upravitelj žičare po ovom zakonu određen je za istragu izvanrednih događaja, a pretpostavljam policija i istražni suci onda za ozbiljnije nesreće. Stanje žičara u RH odnosno u Hrvatskoj ukupno imamo čini mi se svega tri žičare i 13 vučnica koje služe prvenstveno za zimski turizam. nekoliko njih je izvan uporabe, a nekoliko isto tako … neke od njih je kolegica prije mene spomenula, prije svega radi se o budućim projektima vezanim uz turizam, to je Turistička žičara Rabac-Labin, zatim Makarska-Biokovo, Opatija-Učka i jedna je na području moje županije to je Žičara Jasenice-Sv. Rok Općina Lovinac. Na nekim projektima se sustavno radi, tako su osnovane tvrtke Žičara Učka-Opatija, Žičara Biokovo u Makarskoj iako je bila najava da bi se već 2012.koja je iza nas trebalo voziti prema Biokovu, nažalost to se nije desilo. Nadam se da hoće. Znači isto tako na nekim drugim se žičarama intenzivno radi. Kolegica Bonačić je prije mene spomenula našu najstariju žičaru koja je osnovana '69. u Dubrovniku, a nažalost bila je devastirana kroz Domovinski rat. na njezinom primjeru se vidi da je bilo potrebno nešto napraviti po ovome pitanju s obzirom da je sadašnji koncesionar odnosno Grupacija Lukšić uložila spomenutih pet milijuna eura, a da lokalna samouprava od toga nije imala nikakve koristi odnosno sadašnji korisnik nije plaćao tu istu naknadu koju ste vi isto spomenuli da je plaćana prije Domovinskog rata bivšoj općini Dubrovnik. Znači u ime kluba HDZ-a mi ćemo podržati donošenje ovoga prijedloga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Prije nego što krenem gospodine potpredsjedniče u raspravu moram istaći jednu primjerenu anegdotu bez uvrede bilo kome. Naime, kada su Turci počeli nadirati u 18.stoljeću u Crnu Goru onda je zapovjednik crnogorske vojske došao do kneza i pitao "Jeli svu artiljeriju da postavimo na Lovćen", a on je rekao "Jes, jes oba topa". Tako i mi ove tri žičare koje imamo mi imamo tri ne dvije, a ne znam dvije ili tri sada možemo razgovarati o kvalifikaciji tih žičara usklađujemo, uokvirujemo u kalup ovoga zakona u nadi da će taj broj ipak biti povećan kao što je rekla kolegica Bonačić, a i kolega iz HDZ-a da ćemo temeljem ovoga zakona koji bi trebao biti i poticajan dobiti žičare ne samo u ovim mjestima ili ovim područjima o kojima je govoreno ovdje a to je Makarska pa do Sv. Jure a kamoli tako nekako na vrh Biokova, jeli tako gospodine Babić to je naše staro područje, zatim iz Labina, pa onda Opatija-Učka i Jasenice-Sv. Rok. Ja se nadam da će i u našoj Slavoniji biti onih koji će biti zainteresirani za, nije ravna jest da je najveće brdo bundeva ali imamo mi Papuk, imamo mi Veliku, Jankovac pozivam vas da dođete i posjetite naše šumske i planinske ljepote Slavonije koje su možda zapuštene i nedovoljno turistički iskorištene u tom smislu. Ali o Papuku ima puno toga za reć poglavito oni koji dolaze iz tih područja. Dakle o koncesiji na žičare za izgradnju, za rad žičara i o svemu ovome na 50 godina kako piše ovdje jasno da su vučnice izrijekom isključene iz toga, dakle one skijaške očito vučnice, nemamo što posebno za dodati. Ovim se potpuno jasno dakle u svakom segmentu iskazuju obveze i za koncesionara i za lokalnu samoupravu, jasno da to propisuje zakonom RH, država Hrvatska sukladno opet i direktivama i preporukama europskog zakonodavstva na koje smo prinuđeni samim potpisom i ulaskom u EU izvršavati. Zbog toga je upravo klub HDDSB-a također za ovaj zakonski prijedlog u nadi da će da ne čitam sada ove članke u smislu koncesija za javne radove, za korištenje općeg ili drugog dobra što je možda jedino ono kod čega može doći do određenih prijepora u provođenju ovoga zakona. Naime, radi se o članku, ovdje piše članak 2. pa članak 1.b na postupak izvlaštenja nekretnina radi građenja rekonstrukcije i održavanja žičara za prijevoz osoba primjenjuju se propisi o izvlaštenju. Dakle, sa privatnim posjednicima ili pak posjedom lokalne, ali tu ne bi smjelo biti problema s obzirom da oni, lokalna samouprava mora postupati po Zakonu o izvlaštenju. Dakle, žičare se svrstavaju od interesa, u kategoriju interesa za Republiku Hrvatsku pa prema tome na njih se onda primjenjuje i Zakon o izvlaštenju. Eto tu može doći do određenih dakle nesporazuma, i iskri je li, i do odugovlačenja postupka izgradnje žičara na području Republike Hrvatske. O tome, o vrijednostima panoramskog pogleda putovanja žičarom do na vrh Srđa i o vrijednostima ostalih žičara ne treba govoriti zaista je to. Iako je u Dubrovniku postojao i tramvaj, je li, ali evo danas ga nema više koliko ja znam, je li, a bio je turistička atrakcija kao i ova žičara na Srđ. O sigurnosnim mjerama i aspektima također je ovdje vođeno računa u Zakonu. Osim što je sav teret prebačen na upravitelja žičare i on je odgovoran za to, za sigurnost. Ali i za to da istakne na vidljivo mjesto kako ovdje piše certifikat o sigurnosti žičare, o servisu žičare, zadnjem servisu itd.. To je dakle sve regulirano i čovjek jednostavno nema nekakvim posebnih primjedbi u smislu daj Bože da se ovaj zakon upravo primjenjuje onako kako to ovdje piše i da temeljem ovoga zakona dobijemo jedno uređeno područje u kojemu bi se stekli uvjeti za razvoj, gradnju i rad žičara i diljem cijele Hrvatske ne samo na ova oba topa, pardon, na sve tri žičare o kojima sam u početku govorio nego li da to bude i poticaj za jednu renesansu rekao bih žičara za prijevoz putnika, panoramske poglede, turističke poglede, dakle u jedne komercijalne svrhe od čega će koristi imati prije svega jedinica, svaka jedinica lokalne samouprave na čijem teritoriju, na čijem području bude izgrađena ova žičara ili tko bude dobio koncesiju na izgradnju i rad žičara. Eto, Klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo naknadno. Sada ćemo zastati sa radom. U 12 sati molim sve zastupnice i zastupnice biti će glasovanje. STANKA U 11,10 SATI
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba, drugo čitanje, P.Z. br. 479. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim poštovanog zamjenika ministra prometa, pomorstva i infrastrukture Zdenka Antešića da se očituje o amandmanu odbora. Hvala lijepa. Postaje sastavni dijelom konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova za donesen Zakon o zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Hvala lijepa poštovani zamjeniče ministra.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,05 SATI]] Kolegice i kolege molim vas da sjednete da možemo utvrditi kvorum. Prisutno je 98 zastupnica i zastupnika. Možemo početi sa glasanjem. 110. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednicu povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na svojoj 30. sjednici održanoj 9. siječnja 2014. godine razmotrilo zahtjev Općinskog suda u Zadru od 20. prosinca 2013. za davanje odobrenja za nastavljanje kaznenog postupka protiv Ante Jerolimova, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo protiv okoliša protupravnom gradnjom iz članka 252.a stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Ante Jerolimov zastupničku dužnost zamjenika zastupnika započeo je obnašat 24. rujna 2013. godine te po Ustavu i Poslovniku Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora ne može pokrenut niti vodit kazneni postupak. Člankom 76. stavkom 5. Ustava Republike Hrvatske i člankom 27. Poslovnika propisano je da između sjednica Sabora odluku o zahtjevu za nastavljanje kaznenog postupka donosi Mandatno-imunitetno povjerenstvo, s time što odluku mora naknadno potvrdit Hrvatski sabor na prvoj idućoj sjednici. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo je jednoglasno donijelo odluku da se daje odobrenje za nastavljanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ante Jerolimova po zahtjevu Općinskog suda u Zadru od 20. prosinca 2013. godine. Naime, u svom radu Mandatno-imunitetno povjerenstvo je zauzelo i drži se načelnog stava da u slučajevima kada zahtjev za vođenje, odnosno nastavak kaznenog postupka podnese Državno odvjetništvo odnosno sud, odobrenje treba dati kako bi isti mogli nesmetano i dalje neovisno obavljati svoju dužnost. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Ima li tko protiv? Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je sa 105 glasova jednoglasno donesena odluka. Izvolite.
Zahvaljujem. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je razmotrilo na 31. sjednici održanoj 23. siječnja 2014. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Milana Bandića iz Zagreba za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Igora Rađenovića zbog kaznenog djela sramoćenja iz članka 148. stavak 2. Kaznenog zakona. Igor Rađenović zastupnik je 7. saziva Hrvatskog sabora te ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenut niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke da za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Igora Rađenovića po privatnoj tužbi tužitelja Milana Bandića iz Zagreba zbog kaznenog djela sramoćenja, a koja je podnijeta Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu. Naime, Mandatno-imunitetno povjerenstvo je zauzelo načelan stav da u slučajevima privatnih tužitelja, kao i slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka, povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložit uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenut i nakon isteka mandata, s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Ima li tko protiv? Suzdržanih? Utvrđujem da je odluka donesena sa 104 glasa za i 2 protiv.
Sada prelazimo na odlučivanje, izglasavanje obrađenih tema. Najprije idemo na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 32. sjednici održanoj 31. siječnja 2014. godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost Damira Jelića. Povjerenstvo je utvrdilo da je zastupnik Damir Jelić dana 1. srpnja 2013. godine započeo obnašati zastupničku dužnost kao zamjenik zastupnika Andreja Plenkovića. Podnošenjem ostavke na zastupničku dužnost ispunjeni su zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata Damira Jelića. Hrvatska demokratska zajednica sukladno članku 12. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je da zastupnika Andreja Plenkovića zamjeni Nada Murganić. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata Damira Jelića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Nade Murganić. Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 10., 11. i 12. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor predlaže Hrvatskom saboru da donese sljedeće odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Damira Jelića sa 31. siječnjem 2014. godine i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Nade Murganić dana 31. siječnja 2014. godine. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče ja vjerujem da je faktografija koju je iznijela uvažena predsjednica gospođa Sobol točna međutim mi smo dobili pisane materijale o ovoj točci dnevnog reda odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Stvarno se nadam da je ovo odraz jednog nekorektnog i nepreciznog posla, a ne nikakve namjere, naime sukladno članku 12. Zakona o izborima nikad nije Hrvatska demokratska stranka predložila zamjenu zastupnika, koliko smo mi upućeni Hrvatska demokratska stranka nije parlamentarna stranka pa bismo vas molili da barem to popravite.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Poštovani predsjedniče, kolega Mlakar mi smo primijetili tipfeler, stvarno ja molim da se to tako shvati i ako ste me pažljivo slušali ja sam dok sam čitala izvješće pročitala Hrvatska demokratska zajednica. U međuvremenu sam obavijestila svoju službu u odboru da naprave novi, dakle novo izvješće sa točnim nazivom. Stvarno je u pitanju tipfeler. Mislim da ne treba oko toga stvarati problem.
Hvala lijepa. Sve u redu? Bez komentara sam. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 116 glasova. Hvala lijepa. Davanje prisege. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnica kad je prozvana ustaje i izgovara: "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnica Nada Murganić.
Prisežem.
Hvala vam lijepa i čestitam. . [[Pljesak.]] Želim da se realizira prisega u potpunosti. Idemo dalje. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda točkom – Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je dopunjen. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješća.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na svojoj 33. sjednici održanoj 14. veljače 2014. godine pisanu izjavu zastupnice Vesne Škare-Ožbolt od 10. veljače 2014. kojom je izvijestila predsjednika Hrvatskog sabora o početku obnašanja zastupničke dužnosti u skladu s odredbom članka 14. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Vesni Škare-Ožbolt izabrane sa liste Hrvatske demokratske zajednice i Demokratskog centra u šestoj izbornoj jedinici započelo 22. prosinca 2011. temeljem članka 14. stavaka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je Ivanka Roksandić istog dana započela obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnice. U skladu sa podnešenim zahtjevom Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese Odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Vesne Škare-Ožbolt sa danom 18. veljače 2014. i prestanak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Ivanke Roksandić sa danom 18. veljače 2014. godine.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da ustanovimo kvorum. U dvorani je 106 zastupnika. Možemo odlučivati. Dajem na glasanje Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Znači utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 106 glasova.
Idemo prvo raspravi ovo Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu kolegicu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Poštovane kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 34. sjednici održanoj 28. ožujka 2014. godine pisani zahtjev zastupnika Deneša Šoje kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja zastupnički mandat u mirovanje s danom 1. travnja 2014. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je zastupnik Deneš Šoja izabran za zastupnika u 7. saziv Hrvatskog sabora temeljem članka 17. stavka 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor kao pripadnik mađarske nacionalne manjine i nije iskoristio još svoje pravo stavljanja zastupničkog mandata u mirovanje. Sukladno članku 12. stavku 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, zastupnika nacionalnih manjina zamjenjuje zamjenik izabran u istoj izbornoj jedinici. Kao zamjenik zastupnika Deneša Šoje u 12. izbornoj jedinici izabran je Šandor Juhas. Mandatno-imunitetno povjerenstvo utvrdilo je da su ispunjeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Deneša Šoje kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Šandora Juhasa, te jednoglasno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da se donese odluka o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. 1.4.2014. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Deneša Šoje, a zastupničku dužnost zamjenika zastupnika Šandor Juhas započinje u skladu sa odredbom članka 9. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, odnosno sa danom 4. travnja 2014. godine.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na odlučivanje. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 96 glasova za donešena predložena odluka. Hvala lijepa. Sad bismo obavili prisegu, svečanu izjavu. Prisega se daje na način da predsjednik ili predsjedavajući pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Šandor Juhas.
Prisežem.
Hvala lijepa. [[Pljesak.]] Čestitam kolega Juhas. Želim da zastupničku dužnost obavljate u skladu sa svojom svečanom prisegom, da nam pomognete svima da poboljšamo poziciju i Sabora i naše dužnosti izvršavanja. Hvala vam lijepa. Sad bih se vratio ponovno na poštovanu kolegicu predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva da nam predloži novu odluku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 35. sjednici održanoj dana 31.ožujka 2014.godine zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Vukovaru od 24. ožujka 2014. upućen putem Državnog odvjetništva RH predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Željka Sabe, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio Kazneno djelo protiv imovine pronevjerom iz članka 233. stavka 1. i 2. i kazneno djelo protiv službene dužnosti poticanjem na zlouporabu položaja ovlasti iz članka 377.stavka 1. Kaznenog zakona. Željko Sabo zastupnik je 7. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke. daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Sabe po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Vukovaru od 24. ožujka ove godine, upućen putem Državnog odvjetništva RH od 26. ožujka ove godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo protiv imovine, pronevjerom iz članka 233. stavka 1. i 2. i kazneno djelo protiv službene dužnosti, poticanjem na zlouporabu položaja i ovlasti iz članka 337. stavka 1. Kaznenog zakona. Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za pokretanje Kaznenog postupka protiv zastupnika u Hrvatskom saboru Željka Sabe po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi moglo nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljem Ustava RH dana u nadležnost.
Hvala i vama, poštovana predsjednice. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o prijedlogu odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, nastavljamo u plenarnom zasjedanju Hrvatskoga sabora po utvrđenom dnevnom redu. Sada je na redu - - Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o održanim sastancima Europskog vijeća u 2013. godini: U skladu sa člankom 11. Zakona o suradnji Hrvatskoga sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima predsjednik Vlade jedan put godišnje i to na početku prvog godišnjeg zasjedanja Sabora podnosi izvješće Saboru o održanim sastancima Europskog vijeća o protekloj godini. Izvješća ste primili. Pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske i molim ga da podnese uvodno izlaganje. Izvolite predsjedniče Vlade.