Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo. Glavno vijeće Svjetske trgovinske organizacije odlukom od 6. prosinca 2005. godine svojim članicama svjetske trgovinske organizacije je predložilo prihvaćanje Protokola kojim se mijenja i dopunjuje Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, tzv. TRIPS sporazum. Rok za prihvaćanje ovog protokola je do kraja 2011. godine, a do danas ga je prihvatilo 28 članica svjetske trgovinske organizacije, među kojima je i Europska unija. Kako je dakle protokol prihvaćen od strane Europske unije u procesu usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnim sustavom Europske unije, izmjenama i dopunama Zakona o patentu već su uvrštene odredbe koje se sadržajno u potpunosti podudaraju s odredbama ovoga protokola. Citiranim odredbama ustanovljeni su ujednačeni postupci za izdavanje prisilnih licencija glede patenata i svjedodžbi o dodatnoj zaštiti koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlji s problemima javnog zdravlja. Prihvaćanjem ovog protokola od strane Republike Hrvatske osigurava se izvršavanje naših međunarodnih obveza preuzetih članstvom u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Obzirom na činjenicu da se u protokolu ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta i da su njegove odredbe već uvrštene u Zakon o patentu predloženo je da se prijedlog zakona raspravi i prihvati po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Stvaranje jakih pravnih mehanizama za zaštitu prava intelektualnog vlasništva i provedbu zakona unutar nacionalnih zakonodavstva u skladu s obvezama preuzetim na temelju Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva uljudbeni je doseg civiliziranog svijeta i SDP će dati bezrezervnu podršku i glasovati za ovaj zakon. Međutim, prilika je ovo da se progovori o inovacijskom sustavu u Republici Hrvatskoj i infrastrukturi kvalitete u kontekstu zaštite intelektualnog vlasništva i državnih potpora tom sustavu. Evo već je gospodin državni tajnik spomenuo da su elementi ovog sporazuma ugrađeni u Zakon o patentu i to je tako zbog toga što smo mi imali izuzetno veliki broj ovdje u Hrvatskoj patenata budući da su najjače međunarodne velesile, zahvaljujući tome što smo mi imali jednu Plivu, patentirali svoje inovacije i patente upravo u Hrvatskoj. Istraživanje i razvoj koji dovode do važnih i primjenjivih otkrića i patenata zahtijevaju i odgovarajuću zaštitu kako bi se vratila uložena sredstva te osigurala nova ulaganja za nova otkrića i razvoj. Jedan od najvećih problema nastaje onda kada pri otkriću novih, važnih i učinkovitih lijekova, jer etika nalaže da se najširoj populaciji osigura njihova primjerena dostupnost, a opet jasno je da to ima svoju ogromnu cijenu i da ta istraživanja koja rezultiraju novim lijekovima mora netko platiti. Možda je najočitiji primjer HIV-a. Pred nama je dakle, Prijedlog zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje sporazum TRIPS i koji će kako Vlada kaže u ocjeni stanja citiram omogućiti članicama Svjetske trgovinske organizacije da izvoze patentirane medicinske proizvode u treće zemlje koje nemaju proizvodnih farmaceutskih kapaciteta a radi rješavanja problema u njihovom javnom zdravlju i to uz prisutnu licenciju. Ovdje imamo dva ključna termina farmaceutski kapaciteti i javno zdravlje. Prilika je ovo i da se podsjetimo profesora dr. Andrije Štampara i doktrine javnoga zdravstva, tog možda najspektakularnijeg hrvatskog izvoznog proizvoda svih vremena koji je upravo dr. Štampar ugradio u Statut Svjetske zdravstvene organizacije postavši njen i prvi potpredsjednik i postao bi vjerojatno predsjednik da nije dolazio iz malene zemlje. On je onu narodnu poslovicu bolje spriječiti nego liječiti evo ugradio i u Statut Svjetske trgovinske organizacije. Međutim, vezano uz farmaceutske kapacitete RH svakako se moramo spomenuti uspona i pada Plive kao suvremenu kronika beščašća. Pliva, što je kratica od proizvodnja lijekova i vakcina je od samih početaka imala orijentaciju na znanje, te je već 1952. godine osnovan Plivin istraživački institut. Posljedično u sljedećih desetak godina u redovnu je proizvodnju uvedeno mnoštvo organskih spojeva i najviše lijekova. Takva orijentacija i kontinuirano poticanje znanstveno-istraživačkog duha u cilju vlastitog razvoja novih proizvoda Plivu je polako uzdizalo u svjetski prepoznatljivu farmaceutsku tvrtku koja je u jednom trenutku bila među deset ako ne i pet najjačih svjetskih farmaceutskih kompanija. Pliva je posljedično za sobom vukla cijelu hrvatsku farmaceutsku industriju, pripadnu infrastrukturu, fakultete, znanje. Do 1990.-tih godina njen ukupni asortiman iznosi oko 2500 proizvoda, na stotine lijekova od kojih ogroman broj na osnovi vlastite farmaceutske sirovine ili recepture. Zahvaljujući istraživačkom radu 90% svih proizvoda radilo se po vlastitim hrvatskim tehnologijama Plivinim. Sagrađeno je više od 100 većih ili manjih proizvodnih energetskih skladišnih infrastrukturnih objekata, a godišnji izvoz je bio nekoliko stotina milijuna dolara. Pliva je i 1970. godine patentirala izvorni polusintetski antibiotik Azitromicin, te postupak za njegovo dobivanje. Najrazvijenije države svijeta kao što rekoh patentiraju svoje farmaceutske proizvode u tadašnjoj Jugoslaviji, a danas i barem početkom devedesetih godina u Hrvatskoj bojeći se upravo Plive i općenito hrvatskih znanstvenika iz farmaceutske industrije. Hrvatska farmaceutska industrija predvođena Plivom rasla je temeljem profita nastalog ne od pogodnosti na tržištu jer tada je cijena lijeka bila 1/5 cijene lijeka na svjetskom tržištu, nego zbog izvrsnog poslovanja. Djelatnici Plive su se svjesno odricali tog profita i umjesto u potrošnju profit usmjeravali u proširenje proizvodnje. Međutim, Pliva 1993. godine postaje dioničko društvo, Hrvatska je nacionalizira, postavlja novi menadžment i uskoro se zatvara proizvodnja B vitamina, C vitamina, prodaje se pogon kozmetike, prodan je prehrambeni program Plive koji se uskoro i zatvara jer je bila konkurencija Hippu koji ga je kupio i najžalosnije prodan je i Istraživački institut, onaj isti u koji je investirano 200 milijuna američkih dolara. I na koncu netransparentno bez javnog natječaja krišom daleko od očiju i ušiju javnosti je u Veroni pala i rasprodana Pliva, a veselo društvo iz bivšeg sastava još uvijek aktualne Vlade se svojski potrudilo da i dalje pokušati srozati farmaceutsku industriju pokušajem uništavanja Podravke i njegove tvrtke kćeri Belupo. I mogao je to biti kraj hrvatskog farmaceutskog programa da ipak nisu Belupo i neke druge farmaceutske firme preživjeli i samoorganizirali se u Hrvatsku udrugu inovativnih proizvođača lijekova. Oni danas moraju tražiti na žalost tek minimalne tržišne niše za sada uglavnom lokalnog karaktera. Srećom i to se mijenja, ali ne zahvaljujući dalekovidnim akcijama naše Vlade, nego zahvaljujući prepoznavanju hrvatskih stručnjaka, njihove inovativnosti i znanstvenog potencijala i tako je primjerice i Indija svoju prvu investiciju u Hrvatskoj realizirala u Ludbregu kupivši tvornicu tvrdih želatinskih kapsula Lukaps od strane indijske kompanije ACG Worldwide. Međutim, što Vlada čini kao potpore stranim investicijama i razvoju inovacijskog sustava pogotovo u sferi farmaceutike. Evo objavljeni su podaci da smo više nego jadni što se tiče poreznih opterećenja jer je međunarodna kuća KPMG koja istražuje i auditira porez na davanja glede savjeta investitora u međunarodnom okruženju objavila da što se tiče poreza Hrvatska sa stopom kombiniranih davanja od 53,3% nosi neslavno prvo mjesto. Štovane kolegice i kolege, stvaranje jakih pravnih mehanizama za zaštitu prava intelektualnog vlasništva i provedbu zakona unutar nacionalnih zakonodavstava, a temeljem sporazuma preuzetim od strane Svjetske trgovinske organizacije, dakle ovaj sporazum o vanjskim aspektima prava intelektualnog vlasništva popularno nazvan TRIPS uljudbeni je doseg civiliziranog svijeta, te prihvaćanjem ovog protokola od strane Republike Hrvatske osigurava se ne samo izvršavanje međunarodnih obveza preuzetih članstvom u VTO-u, i nadam se da to nije jedini razlog zbog kojeg mi prihvaćamo ovaj zakon, već se i stvara okruženje za pomoć hrvatskim firmama. Međutim gdje su te jake potpore znanstvenom i tehnološkom razvitku i razvoj infrastrukture, kvalitete. Pa mjeriteljstvo nam je u pravom rasulu. Jučer smo pred sobom imali Zakon o ovim mirovinskim fondovima i imali smo priliku recimo povećati razinu rizičnog kapitala i omogućiti ulaganje ne samo u obveznice i dionice, već i u konkretne projekte kojih hrvatski znanstvenici imaju, kao što smo vidjeli, posebice na ovom segmentu, ali nema sustavne državne brige i potpore. Hrvatskog inovacijskog sustava nema ni u tragovima. Prelazak na digitalno doba na hrvatski način je jedan od eklatantnih primjera, evo ugasio se analogni signal, a mi smo usvojili način kotiranja popularno zvan MPG2 koji je znatno lošije kvalitete od MPG4 iako se taj uvelike koristi u Europi i u svijetu. Eto vjerojatno je izvjesno da ćemo za koju godinu napuštati i tu tehnologiju, pa ćemo ogroman broj ovih jeftinih prijamnika koje smo budzašto uvezli iz Kine, vjerojatno morati bacati. Vratimo se jednoj rečenici iz ocjene ovog zakona. Citiram prihvaćanje ovog zakona bi moglo koristiti hrvatskoj farmaceutskoj industriji koja može ponuditi proizvesti farmaceutski proizvod na temelju prisilne licencije. Štovane kolegice i kolege, štovani gospodine državni tajniče, kad ćemo izaći iz kondicionala i reći prihvaćanje ovog zakona može koristiti ili koristi hrvatskom inovacijskom sustavu i farmaceutskoj industriji. Kad to budemo bili u stanju, onda će se znati da hrvatska Vlada radi svoj posao i radi pravila igre takva da potpomaže prijenos znanja i znanstveno-akademske zajednice u gospodarstvo, na dobrobit svih građana i rast bruto društvenog proizvoda. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicom. Naime Hrvatska je članica Svjetske trgovinske organizacije od svog utemeljenja od ministarske konferencije u Marakešu 15. travnja 1994. godine Svjetska trgovinska organizacija promiče načela otvorenog i ravnopravnog sustava trgovinskih pravila, progresivne liberalizacije i eliminacije carinskih i necarinskih prepreka trgovini, robama i uslugama, uklanjanje svih protencionističkih mjera i diskriminatornih tretmana u međunarodnim trgovinskim odnosima, postizanje najvećeg mogućeg stupnja transparentnosti trgovinskog multilateralnog sustava. Također to uključuje i integraciju nerazvijenih i zemalja u razvoju, te također i tranzicijskih zemalja. Hrvatska je postala članicom VTO-a 30. studenog 2000. godine, što znači da Hrvatska kao odgovorna VTO članica podržava razvojne ciljeve ove organizacije, kao i legitimno pravo članica VTO-a da u interesu javnog zdravlja imaju pristup potrebnim lijekovima. Iz tog razloga Republika Hrvatska nastoji doprinijeti što skorijem stupanju na snagu ovog protokola, kojim se mijenja i nadopunjuje sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva. Naime upravno vijeće Svjetske trgovinske organizacije je odlukom od 6. prosinca 2005. godine predložilo izmjenu i nadopunu sporazuma, rok za prihvaćanje sporazuma je kraj 2011. godine i prihvatilo ga je do sada 28 zemalja članica od potrebne dvije trećine, među kojima kao jedna od članica koja ga je također prihvatila i Europska unija. Kako je ovaj protokol prihvatila i Europska unija, odnosno 27 zemalja članica, u procesu usklađivanja sa europskim zakonodavstvom Republika Hrvatska je već u izmjenama i dopunama Zakona o patentu iz 2007. uvrstila odredbe koje sadržajno i u potpunosti se poklapaju, podudaraju s odredbama navedenog protokola. Citiranim odredbama ustanovljeni su ujednačeni postupci izdavanja prisilnih licencija glede patenata i svjedodžbi o dodatnoj zaštiti koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s problemima javnog zdravstva. Prema tome prihvaćanjem ovog protokola Hrvatska osigurava izvršavanje preuzetih međunarodnih obveza zbog čega klub Hrvatske demokratske zajednice podupire njegovo donošenje. Možda je rasprava o ovom zakonu i prigoda podsjetiti da intelektualno vlasništvo, dakle kao industrijsko, autorsko i srodna prava ili industrijsko vlasništvo u širem smislu, kao što je intelektualni kapital, inovacije, patenti, u današnjoj globalnoj ekonomiji znanja postaje jedan od temelja konkurentnosti nacionalnih gospodarstava. Podaci pokazuju da najveći svjetski brendovi kao što su Coca-Cola, General Electric, Microsoft, IBM, McDonald's, dakle više od 75% svoje tržišne vrijednosti imaju u intelektualnom kapitalu, u koji ulaze i intelektualno vlasništvu u najširem smislu, dok nekretnine, strojevi, oprema itd. čine manje od 25% vrijednosti. Zato Hrvatska treba ulagati više u istraživanje i razvoj, i inovacijsku politiku općenito, što bi prije svega kroz prerađivačku industriju trebalo doprinijeti većoj gospodarskoj konkurentnosti. Naime, mi imamo sada situaciju da ukupno ulaganje u istraživanje i razvoj u RH čini oko 1% BDP-a. U EU je to 1,9 dok u zemljama kao što su Japan, kao što su SAD to iznosi i preko 3% znači BDP-a ukupnih ulaganja u znanost i istraživanje. Hrvatska u tom smislu mora slijediti politiku EU, posebice i prvi onaj zeleni papir inovacija, prvi akcijski plan za inovacije iz 1996., Lisabonsku deklaraciju Europskog vijeća koja posebice proklamira ovu inovacijsku politiku i isto tako i Deklaraciju iz Barcelone u kojoj EU kaže da će investirati u istraživanje i razvoj i da ono mora u budućnosti se udvostručiti i činiti 3% ukupnog BDP-a EU, ali isto tako u to istraživanje i razvoj uključiti maksimalno ovaj privatni sektor, odnosno industriju koja bi trebala činiti dvije trećine, odnosno sudjelovati sa dvije trećine tih sredstava dok bi ovaj javni sektor bio samo u jednoj trećini. Prema tome u budućnosti jačati više i suradnju znanosti i gospodarstva. Dakle, što bi ukupno trebalo doprinijeti, posebice razvoju visokih i srednje visokih tehnologija. I na kraju klub HDZ-a podupire donošenje ovog zakona zbog ciljeva protokola, zbog pomoći zemljama, nerazvijenim zemljama, ali isto tako zbog urednog izvršavanja svojih međunarodnih obveza. Hvala lijepa.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu. Odlučivat će se kad se steknu uvjeti Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (Sporazum TRIPS), hitni postupak, P.Z. broj 610. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (Sporazum TRIPS). Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 114 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred vama se nalazi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prometu. Donošenjem Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prometu koji je donesen 2008. godine i objavljen u Narodnim novinama br. 60/08. nastavljen je proces usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU. Naravno, tu se radilo o uredbama i direktivama u području cestovnog prijevoza i europskom sporazumu o radu posade na vozilima koja obavljaju međunarodni cestovni prijevoz, skraćenica je AETR. Tim je zakonom područje socijalnih uvjeta u djelatnosti cestovnog prometa u RH prvi puta moramo reći sustavno uređeno jednim propisom s jasno definiranim sadržajem pojedinih instituta i utvrđenim nadležnostima za obavljanje nadzora nad njegovom provedbom. Zakonom su propisana pravila o najduljem trajanju dnevnog i tjednog vremena vožnje, tjednom radnom vremenu, noćnom radu, prekidima vožnje, dnevnom i tjednom odmoru. Kao i naravno obveze poslodavca glede vođenja odgovarajućih evidencija kako bi se postavljena pravila o radnom vremenu i odmorima vozača u potpunosti i ravnomjerno primjenjivala. Zakonom je isto tako utvrđena obveza ugradnje tahografa za određene kategorije vozila te postavljeni okviri za uvođenje digitalnog tahografa u RH. U interesu sigurnosti cestovnog prometa zakon je predvidio obavljanje stalnih provjera kako na cestama tako i u sjedištima tvrtki. Moram napomenuti znači da provjere na cestama obavljaju predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova i inspektori cestovnog prometa Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, a u samim sjedištima tvrtki samo predstavnici, odnosno inspektori Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Naravno sve u cilju kako bi se svako kršenje propisanih obveza sankcioniralo na djelotvoran način. Sama praksa pokazuje da tako postavljeni sustav treba dograditi, stoga se konačnim prijedlogom zakona predlaže uređenje slijedećih pitanja: usklađivanje načina propisivanja kazni za prekršaje u ovom području s propisima EU i to je jedan od razloga i prijedloga za donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Propisi EU za razliku od domaćeg zakonodavstva prekršaje u području … [[Govornik se ne razumije.]] zakonodavstva kategoriziraju u skupinu manje ozbiljnih, ozbiljnih i vrlo ozbiljnih prekršaja pa je radi unificiranja načina postupanja nadležnih nadzornih tijela i naravno ujednačenog kažnjavanja za istovrsne prekršaje na području država članica EU potrebno izmijeniti prekršajne odredbe važećeg zakona. Isto tako ovim prijedlogom predviđa se utvrđivanje ovlasti resornom ministru za propisivanje obrasca redovite provjere koju provode nadležna tijela u svrhu pravne i dosljedne primjene odredaba navedenog zakona što omogućava domaćim nadzornim tijelima sankcioniranje istih prekršaja koji su kažnjivi u državama članicama EU te vođenje evidencije koja je jedinstvena radi razmjene relevantnih podataka s nadležnim tijelima drugih država članica EU. Prijedlogom se predlaže i utvrđivanje ovlasti resornom ministru za propisivanje programa stručnog osposobljavanja za ispitivanje i ugradnju tahografa te propisivanja izgleda i sadržaja obrasca za provjere na cesti koje obavljaju nadležna nadzorna tijela. Propisivanje sankcija za radionice isto tako se predlaže koje nakon isteka važenja propisanih dozvola nastavljaju obavljati djelatnost u vezi s provjerom, pregledom, ugradnjom i slično naravno kod tahografa, a također se propisuju sankcije za vozače radi određenih protupravnih radnji. I naravno još se preciznije utvrđuje sadržaj pojedinih pojmova i njihovo značenje, kao što su noćno vrijeme, utvrđuju se definicije pojedinih pojmova, kao što su potvrde o aktivnostima vozača, što će rezultirati pravilnom i potpunijom primjenom zakonskih odredaba. Moram napomenuti da kod samog donošenja prijedloga su obavljene konzultacije odnosno razgovori sa predstavnicima sindikata prijevoznika, a isto tako svim relevantnim čimbenicima koji sudjeluju u samoj provedbi ovog zakona, tako da je ovaj prijedloga zakona usuglašen sa njima. Bilo je moram napomenuti dosta rasprave oko noćnog rada i tu moram napomenuti da se odredbe znači sada važećeg zakona, a to su članci 4., 5., 6., 7., 8. i 9. koji se odnose na mobilne radnike i na noćni rad neće primjenjivati do dana prijama Hrvatske u Europsku uniju, znači do tada će za mobilne radnike vrijediti odredbe Zakona o radu. I evo pred sam kraj moram napomenuti isto tako da Vlada prihvaća predložene amandmane Odbora za zakonodavstvo. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče sa suradnikom. Prema rezultatima jednog istraživanja mnoge tvrtke su u opasnosti da ne ostvare prednosti koje inače proizlaze iz mobilnog rada i to zbog zapošljavanja krivih osoba na takva radna mjesta, lošeg upravljanja i osiguravanja neodgovarajućih komunikacijskih resursa. Loše upravljanje pogotovo može imati ozbiljne posljedice za uspjeh mobilnog radnika pri čemu i premalo i previše komunikacije ima negativan učinak. Nedostatak redovitog komuniciranja može dovesti do više razine stresa i osjećaja izoliranost, dok preveliko uplitanje može stvoriti osjećaj nepovjerenja. Ova saznanja vrlo su važna uzmemo li u obzir činjenicu da mobilni radnici predstavljaju jednu četvrtinu radnog stanovništva. Rukovoditelji ne bi smjeli napraviti tipičnu pogrešku da se ponašaju prema mobilnim radnicima kao prema drugim zaposlenicima koji svoj posao obavljaju u uredima tvrtke. Moraju biti uspješni komunikatori koji grade dobre odnose te njihov stil upravljanja mora biti fleksibilan kako bi se prilagodio različitim osobnostima unutar radnog tima. Pored toga organizacije moraju mobilnim radnicima osigurati odgovarajuće alate i resurse pružajući im istu razinu konektivnosti kakvu imaju djelatnici u uredima tvrtke. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu, nastavljen je proces usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije, konkretno ispunjavanje obaveza utvrđenih pregovaračkim stajalištima za poglavlje 14 – Prometna politika, koje se odnose na usklađivanje sa direktivama i uredbama u području cestovnog prijevoza. I mi u klubu HSS-a ćemo podržati njegovo donošenje. Ovaj zakon nalazi se u grupi socijalnog zakonodavstva, a ima svrhu poboljšanja uvjeta rada i sigurnosne zaštite osoba koje obavljaju mobilnu djelatnost cestovnog prijevoza i vozača. Pored navedenoga, ovaj zakon bitno utječe na podizanje razine sigurnosti cestovnog prijevoza, izjednačavanje uvjeta tržišnog natjecanja i promicanju poboljšanja nadzora. Ugradnja Uredbe 561/2006. europskog Parlamenta i vijeća, te aneksa uredbe u naš zakon ima nekoliko ciljeva koji su izuzetno važni. To je usklađivanje socijalnih propisa vezanih uz cestovni prijevoz, potom primjene jedinstvenih pravila o radnom vremenu, stankama i vremena odmora vozača koji obavljaju cestovni prijevoz, jer ova uredba primjenjuje se bez obzira na državu registracije vozila za cestovni prijevoz koji se obavlja na području Europske unije. Također ovaj zakon ima za cilj ujednačavanje sankcija za prekršaje u svezi navedenog zakona, jer dosadašnje kazne u Republici Hrvatskoj bile su znatno manje nego u članicama Europske unije, te su kao takve bile stimulirajuće za prijevoznike, jer je zarada bila puno veća od same kazne ako je obavljao prijevoz suprotno odredbama zakona. Također ovim zakonom povećava se odgovornost pravne osobne i odgovorne osobe u pravnoj osobi, a ne umanjuje se odgovornost vozača. Podizanjem razine sigurnosti cestovnog prijevoza, želi se smanjiti i crna statistika u cestovnom prijevozu. Statistika članica Europske unije pokazuje da je tijekom prošle godine na cestama Europske unije poginulo preko 11 tisuća vozača, a u većini slučajeva čak 85% slučajeva glavni uzrok nesreća bila je brzina i umor vozača. Konkretno ovim izmjenama i dopunama zakona propisuje se obaveza pravilnog korištenja tahografa. Naime, sva vozila čija je najveća dopuštena masa sa priključnim vozila veća od 3,5 tone, te autobusi konstruirani ili trajno prilagođeni za prijevoz više od 9 putnika uključujući i vozača, moraju imati ugrađen i tahograf, no neki ga nisu koristili na pravilan način što će člankom 9. ovog zakona od sada biti kažnjivo. Uz to ovim člankom se utvrđuje izuzeće od primjene zakona na specijalna vozila za prijevoz pčela, obzirom na specifične uvjete obavljanja ove djelatnosti. Zakonom se propisuje izuzeće od primjene zakonskih odredbi o vremenu vožnje, prekidima vožnje, te dnevnom i tjednom odmoru na prijevoz vozilima koja se koriste za sakupljanje mlijeka sa poljoprivrednih gospodarstava radi posebnosti uvjete pod kojima se takav prijevoz obavlja. Mi u klubu HSS-a smatramo da je u izuzeća trebalo uvrstiti i autoprijevoznike koji obavljaju usluge zimske službe, jer je riječ o specifičnim uvjetima rada koji ovise o vremenskim prilikama. Snijeg naime ne zna što piše u našem zakonu da bi se mogao prilagoditi kada će padati, a kada ne, te mislimo da je ministarstvo ipak trebalo kroz izmjene zakona uvažiti posebnosti ove djelatnosti, jer se sada neminovno dovodi pružatelje usluga zimske službe u svjesni prekršaj ako svoj posao žele obaviti na vrijeme i odgovorno. A mislimo da naravno je svima nama u interesu da imamo efikasnu zimsku službu koja radi od 0 do 24. Pa evo, dajemo priliku ministarstvu da još jednom razmisli o našem prijedlogu i eventualno svojim amandmanom to ispravi. Danas je Međunarodni dan dostojanstvenog rada, pa svim radnicima, a posebno mobilnim radnicima o kojima danas raspravljamo u ime kluba HSS-a čestitamo njihov dan. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je klub HDZ-a i gospodin zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Državni tajnik je vrlo precizno nabrojio one izmjene koje se predlažu u ovom prijedlogu postojećeg zakona i ja ih ne bi ponavljao, ali evo tek nekoliko misli u potpori ovih izmjena jer na neki način svi smo mi sudionici prometa i sve ono što vodi ka poboljšanju prometa i sigurnosti prometa treba podržati jer ili smo vozači ili smo putnici ili smo pješaci. Na neki način doista to je neizbježno. Mi ovim prijedlogom izmjena zapravo ispunjavamo i obvezu utvrđenu u pregovaračkim stajalištima za poglavlje 14.-Prometna politika i pomalo privodimo kraju kompletno prilagodbu našeg zakonodavstva zakonodavstvu Europske unije. Kako je inače u životu bez kazni teško doći do reda tako i u ovim izmjenama koje su nedostajale u postojećem zakonu predlažu se, a sukladno propisima Europske unije, predlažu se određeni prekršaji i odgovarajuće kazne za one koji ne poštivaju propisani zakon. Što je vrlo važno, sankcioniraju se radionice koje bi nešto, ajmo to tako reći slobodno, muljale sa tahografima, a da bi to funkcioniralo neophodno biti učinkovit što znači imati i jasno propisan način na koji se vrši provjera, a isto tako i na koji način nadležna tijela obavljaju svoj dio zadatka. To je zapravo najvažniji dio, a onaj dio koji se odnosi na preciznije utvrđivanje sadržaja pojedinih pojmova mislim da nije toliko značajno određen i jasni izričaj. I iz tog razloga klub HDZ-a u svakom slučaju podržava ovaj prijedlog izmjena po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I u ime kluba HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnikom. Kolegice i kolege. Po prijedlogu ovog zakona nastavljen je proces usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije. Republika Hrvatska je notifikacijom o sukcesiji usvojila Europski sporazum o radu posade na vozilima koja obavljaju međunarodni cestovni prijevoz kojim su propisana određena ograničenja trajanja upravljanja vozilima i obvezni odmor pa je pozitivne propise Republike Hrvatske valjalo uskladiti i s odredbama spomenutog sporazuma. Donošenjem navedenog zakona područje socijalnih uvjeta u djelatnosti cestovnog prometa u Republici Hrvatskoj prvi put sustavno je uređeno jednim propisom, s jasno definiranim sadržajem pojedinih instituta i utvrđenim nadležnostima za obavljanje nadzora nad njegovom provedbom. Kako stoji u prijedlogu zakona, u svrhu zaštite zdravlja i sigurnosti vozača i drugih mobilnih radnika, ali i radi podizanja opće razine sigurnosti cestovnog prijevoza putnika i tereta, spomenutim su zakonom propisana pravila o najduljem trajanju dnevnog i tjednog vremena vožnje, tjednom radnom vremenu, noćnom radu, prekidima vožnje i slično. Posebno je značajno uređivanje noćnog rada s obzirom na psihofizičke posljedice koje dugotrajno i opterećujuće radno vrijeme ima na zdravlje osoba, kao i izričita zabrana financijskog poticanja takvog rada na račun sigurnosti cestovnog prometa. Ovim zakonom su utvrđene i obveze poslodavaca glede vođenja evidencija kako bi se postavljena pravila o radnom vremenu i odmorima vozača u potpunosti i ravnomjerno primjenjivala. Zakonom je propisano kako ugrađeni analogni tahograf moraju imati vozila čija je najveća dopuštena masa s priključnim vozilom veća od 3,5 tone te autobusi konstruirani ili trajno prilagođeni za prijevoz više od 9 putnika. Osim toga, zakonom je postavljen i pravni okvir za uvođenje digitalnog tahografa u Republiku Hrvatsku pa se i na taj način uskladio s propisima Europske unije. Digitalni tahograf omogućava jednostavniji nadzor, praktičnost očitovanja te informatičku obradu prikupljenih podataka. Također, zakonom je uređen i način postupka izdavanja i dodjele personaliziranih memorijskih kartica. U obliku digitalnog zapisa pohranjeni su svi podaci relevantni za pojedinog korisnika. Zakon predviđa obavljanje stalnih provjera na cestama i u sjedištima tvrtki od strane nadležnih institucija kako bi se svako kršenje propisanih obveza sankcioniralo na djelotvoran način. Zbog svih navedenih izmjena ovog zakona klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika će podržati ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Zakon o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prometu donesen je u svibnju 2008. godine. Ovaj zakon uređuje radno vrijeme i obvezni odmor radnika i vozača u cestovnom prometu, vremena vožnje, prekida vožnje i razdoblje odmora za vozača koji obavljaju cestovni prijevoz tereta i putnika, način uvjeta za postupak stjecanja dozvole. Propisuje uređaje za bilježenje u cestovnom prijevozu, uvjete i postupke kontrole, nadležnosti tijela i njihove ovlasti, službene evidencije te prekršaje i kaznene odredbe. Ovim izmjenama i dopunama zakona nastavlja se proces usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije. Nadalje, ispunjavaju se obveze utvrđene u pregovaračkim stajalištima vezano za poglavlje 14., a odnosi se na područje cestovnog prijevoza. Također, usklađuje se odredba važećeg zakona s propisima Europske unije u dijelu koji se odnosi na propisivanje prekršaja i odgovarajućih kazni prema njihovoj težini. Ovim prijedlogom utvrđuje se vrsta prijevoza na koje se ne primjenjuje odredbe o vremenu i prekidu vožnje radi specifičnosti prijevoza, te se propisuju i izuzeća od primjene Zakona za cestovni prijevoz. Sada se u ovom prijedlogu također preciziraju na koja se to specijalna vozila odnosi. Sankcioniraju se radionice koje nakon isteka propisanih dozvola nastavljaju obavljati djelatnost u vezi s provjerom, pregledom, ugradnjom tahografa, a propisuju se kazne za vozače radi određenih protupravnih radnji. Isto tako, sada se u ovom prijedlogu precizira sve ono što u važećem zakonu nije bilo jasno definirano što je izazivalo dvojbe, a samim tim otežavalo i njegovo provođenje kao na primjer da se tahograf mora koristiti na propisani način do sada nije bilo jasno kada se označava noćno vrijeme. Sada je to vrijeme definirano kao vrijeme između 24,00 i 5 sati u jutro. U članku 10. mijenjaju se stavak 7. i stavak 8. i propisuje da vozač ovlaštenoj osobi mora uz karticu i vozača predočiti ručno izvršene zapise i ispise iz tahografa, te potvrdu o aktivnostima vozača i tahografske lisice za tekući dan ali i prethodnih 28 dana. Najveći dio izmjena i dopuna postojećeg zakona odnosi se na prekršaje i odredbe, te se propisuju sankcije za određeno protupravno ponašanje koja važećim zakonom nisu bila sankcionirana. Naime, propisi Europske unije prekršaju u području socijalnog zakonodavstva sistematiziraju u tri kategorije ovisno o njihovoj težini. Zato je potrebno uskladiti prekršajne odredbe važećeg zakona sa smjernicama i uredbama Europske unije da se ujednače kazne za iste prekršaje. Ono što se sada čini kao najveći problem kada su u pitanju izmjene i dopune postojećeg zakona, jer ovaj zakon se provodi preko godinu dana bez nekih većih poteškoća. Dakle, 99% ovoga u praksi zapravo već funkcionira. Ono što je problem, to je problem čekanja naših vozača i vozila na granici sa Europskom unijom. Po ovom prijedlogu to bi im se računalo kao vrijeme vožnje. Dakle, to ih stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na kolege iz Europske unije, poskupljuje poslovanje. I dakle, to je ono što u ovom trenutku mnogi od vozača ali i vlasnika daju primjedbe da se to na neki način riješi barem u onom razdoblju dok ne postanemo članica Europske unije. Problem bi se mogao riješiti na dva načina tako da se prolongira provedba ovoga zakona do ulaska u Europsku uniju ili da se drukčije odredi vrijeme čekanja na granici i da to vrijeme bude vrijeme odmora, a ne vožnje jer mnogi naši vozači stoje i po nekoliko sati, 6 do 7 sati. Dakle, oni ne mogu odmah krenuti nego moraju, dakle vrijeme čekanja ili imati drugog vozača ili se snalaziti na neke načine za koje mislim da sada ne bi trebalo da bude problem dok ne uđemo u Europsku uniju. Znači, moj je prijedlog da se to vrijeme, da se primjena ovog zakona prolongira do ulaska u Europsku uniju. Mislim da u cijelosti gledano radi se o dobrom prijedlogu zakona, jer svrha ovih izmjena i dopuna zakona je dakle uz usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije poboljšanje uvjeta rada i sigurnosti zaštita osoba koje obavljaju mobilnu djelatnost cestovnog prijevoza i vozača, podizanja razine cestovnog prijevoza i izjednačavanje uvjeta tržišnog natjecanja kao i promicanje boljeg nadzora ako to sve ovaj prijedlog daje a on to zapravo po mnogima koji se bave ovom djelatnošću on to daje i svi su otprilike zadovoljni sa ovim prijedlogom i zato ću ga ja podržati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Gospodin Milivoj Škvorc. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu. Ovaj Zakon o radnom vremenu obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima zabilježen je u cestovnom prijevozu koji je donešen 2008. godine. Nastavljen je proces usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije, uredbama i direktivama u području cestovnog prijevoza. Ovim zakonskim rješenjem područje socijalnih uvjeta u djelatnosti cestovnog prometa u Republici Hrvatskoj prvi put sustavno je uređeno jednim propisom s jasno definiranim sadržajem pojedinih instituta i utvrđenim nadležnostima za daljnji nadzor nad njegovom provedbom. Radi zaštite zdravlja i sigurnosti vozača i drugih mobilnih radnika, ali i radi podizanja opće razine sigurnosti cestovnog prijevoza putnika i tereta spomenutim su zakonom propisana pravila o najduljem trajanju dnevnog i tjednog vremena vožnje, tjednom radnom vremenu, noćnom radu, prekidima vožnje, dnevnom i tjednom odmoru i ostale stvari. Nadalje, zakonom su utvrđene i obveze poslodavaca glede vođenja odgovarajućih evidencija kako bi se postavljena pravila o radnom vremenu i odmorima vozača u potpunosti i ravnomjerno primjenjivala. Zakonom je postavljen i pravni okvir za uvođenje digitalnog tahografa u Republici Hrvatskoj pa se i na taj način provedeni zakon uskladio s propisima Europske unije. U interesu sigurnosti cestovnog prometa zakon je predvidio obavljanje stalnih provjera kako na cestama, tako i u sjedištima tvrtki od strane nadležnih tijela kako bi se svakako kršenje propisanih obaveza sankcioniralo na djelotvoran način. Uz gore navedeno i u detaljna obrazloženja svih promjena koje se događaju, usklađenje potrebno za propisima Europske unije, predloženim zakonom se uređuju i sljedeća bitna pitanja koja mislim da treba naglasiti. Prvo ovlašćuje se resorni ministar za propisivanje programa stručnog osposobljavanja za ispitivanje i ugradnju tahografa te propisivanje izgleda i sadržaja obrasca za provjere na cesti koje obavljaju nadležna nadzorna tijela. Drugo sankcioniraju se radionice koje nakon isteka propisanih dozvola nastavljaju obavljati djelatnosti u svezi s provjerom, pregledom, ugradnjom, i stavljanjem tahografa, a također se propisuju sankcije za vozače radi utvrđivanja protupravnih radnji, određivanje protupravnih radnji. Preciznije se utvrđuje sadržaj pojedinih pojmova i njihovo značenje, primjerice pojam noćnog vremena, odnosno utvrđuju novi instituti, npr. pojam potvrde o aktivnostima vozača, te će u konačnici rezultirati pravilnijom i potpunijom primjenom zakonskih odredbi. Ja koristim priliku i da se zahvalim što su primjedbe koje su iznešene na Odboru za promet, a bile su usmjerene na tome da će doći do određenih problema ako bi svi članci zakona bili primijenjeni odmah, da je to uvaženo, tako će se članci 4., 5. 6. i 7. primjenjivati tek prilikom ulaska u Europsku uniju. To će dovesti do toga da nećemo imati problema eventualnih čekanja na slovenskoj granici, tj. problema dovoženja novih šofera itd., kako bi na neki način omogućili našim gospodarstvenicima da što manje troška imaju i na neki način da budu izjednačeni sa kolegama u Europskoj uniji. A isto tako bi se pridružio raspravi kolegice Petir i ne znam koliko se sad još može napraviti, ali mislim da je spomenula jedan vrlo aktualan i životni problem, a to je problem zimske službe. Znamo, evo dolazim iz jedne male sredine, i kad je ugovorena zimska služba, problem je ako dođe do padavina dva dana za redom, dežurstva su velika, a da bi se npr. moglo to odraditi u paketu potrebno će biti angažirati onda tri šofera u jednom danu kako bi to se zakonski pokrilo. Pa pridružujem se toj primjedbi, pokušaju da li se još eventualno nešto može napraviti uz normalno ogradu toga da nećemo remetiti usklađenje tog zakona sa propisima Europske unije. I dodao bih pitanje vatrogasaca koje mislim da je isto malo, njihovo funkcioniranje će doći u problem striktnom primjenom a drugačije se ne može nego striktnom primjenom ovog zakona. Podržat ću donošenje uz te svoje opaske tog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Gospođa zastupnica Karolina Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo na, kao što smo čuli na današnji dan dostojanstvenog rada imamo prilike raspravljati o zakonu čije odredbe u nekim dijelovima zapravo nisu u skladu sa dostojanstvom rada, odnosno nikako ne idu na korist, nego na štetu radnika, pa ću ja ovdje upozoriti na dva aspekta toga zakona, a jedan je definicija noćnog vremena, to je članak 2. konačnog prijedloga zakona, u kojemu se predlaže dakle da se noćno vrijeme definira u razdoblju od 0 do 5 sati, a sukladno kako se kaže definiciji iz direktive Vijeća 2002/15/EZ organizacije radnog vremena osoba koje obavljaju mobilne aktivnosti na cesti. Direktiva koju sam spomenula, noćno vrijeme definira kao razdoblje od najmanje 4 sata, kako je definirano nacionalnim zakonodavstvom između 0 i 7 sati. Važno je reći da od načina definiranja noćnog vremena ovise i materijalna prava radnika koji rade, odnosno voze noću. Ako se konačnim prijedlogom zakonom noćno vrijeme definira na način da uključuje razdoblje od 0 do 5 sati, to bi za posljedicu moglo imati i to da se radnicima, odnosno vozačima koji će voziti u razdoblju od 5 do 7 sati neće isplaćivati povećana plaća po osnovi noćnog rada, niti će navedeni radnici ulaziti u kategoriju noćnih radnika za koje je poslodavac dužan osigurati zdravstvene preglede, kao mjeru zaštite zdravlja na radu sukladno Zakonu o radu, pa će u tome smislu radnici predloženom izmjenom članka 3. točke 12. zakona biti oštećeni. Nadalje valja napomenuti da direktiva koju sam spomenula definirajući određene institute, pa tako institut noćnog vremena zapravo definira minimume, te u tom kontekstu određuje da noćno vrijeme uključuje najmanje 4 sata u zadanom razdoblju od 0 do 7 sati, pa nema smatram zapreke da se sukladno direktivi noćno vrijeme definira na način da se razdoblje noćnog vremena smatra razdobljem od 0 do 6, umjesto do 5 sati. Valja napomenuti zapravo da se u tom smislu osigurava veća sigurnost na cestama, s obzirom da bi radnici koji voze do 6 umjesto do 5 sati, kako se to sada predlaže, potpadali pod ograničenje ukupnog trajanja noćnog rada, propisana člankom 7. zakona. Mislim također da nije dobro da nije odgođena primjena odredbe članka 3. zakona, odnosno članka 2. konačnog prijedloga zakona do ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju, kao što je to slučaj s odredbama od članaka od 4. do 9. zakona, pa bi stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu obveznim odborima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje cestovnom prijevozu, radnici bili oštećeni zbog izmijenjene definicije noćnog vremena, jer bi po toj osnovi dobivali manju plaću. Isto tako želim upozoriti na visinu kazni koje su propisane vozačima u slučaju počinjenja prekršaja, primjerice ako prekorače vrijeme vožnje, i mislim da su kazne neprimjereno visoke, i penju se čak i do nekoliko tisuća kuna, s obzirom na plaće koje se isplaćuju u tom sektoru. Naime propisana kazna kao što sam rekla može dosezati i do pola plaće radnika, ako radnik primjerice vozi dva sata više od dopuštenog a ne koristi odmor. Pa lijepo molim predlagatelje da ove primjedbe, a s obzirom na evo ne samo današnji dan, nego i jednu socijalnu osjetljivost i brigu za vozače na kraju krajeva i za sigurnost prometa na cestama uvaže i razmotre dakle ove primjedbe.
Hvala. Gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo ovim zakonom prihvaćamo, kao što je rečeno, socijalne uvjete u cestovnom prometu, što se odnosi naravno na djelatnike, a isto tako povećanje sigurnosti putnika u prometu, i upravo zbog toga naravno da prihvaćam ovaj zakon. Mislim da zakonske odredbe o vremenu vožnje, odnosno o odmoru trebaju biti stroge, trebaju biti, a isto tako je potrebno osigurati zapravo da se one poštuju jer znamo kako umoran vozač kako može biti velika opasnost za sigurnost u prometu. I upravo zbog toga ću se samo osvrnuti na ovaj aspekt. Sjetimo se nedavno događaja u mjestu Veljun kada je autobus u kojem je bilo 44 djece zahvatio kako piše zapravo dogodila se nesreća i u karlovačku bolnicu zapravo se prevezlo 33 djece. Naime, simptomi umora i pospanosti oni dolaze neprimjetno. U sanjivost se isto tako tone postepeno. Takav san traje vrlo kratko, možda sekundu, dvije, ali dovoljno vremena da se tragedija dogodi. Vozače san obično sustiže nakon duže vožnje i to najčešće ujutro, zapravo što je maloprije kolegica govorila o noćnom radu. Da bi se rizik od spavanja za volanom smanjio naravno da treba dovesti konkretno odluke o radnom vremenu, o broju kilometara, odnosno zakonski ograničiti što je zapravo ovim zakonom i napravljeno. Prema podacima Ministarstva prometa svakodnevno se u školskim autobusima vozi oko 200 tisuća školaraca. Govorilo smo nedavno o licenciranim autobusima, to je jedan segment sigurnosti djece u prometu. Međutim, upravo i ove 2 nesreće u Karlovcu pokazale su zapravo da je itekako bitno zdravstveno stanje i radni uvjeti vozača. Prema tome pozdravljam još jednom pravila o najduljem trajanju dnevnog i tjednog vremena vožnje, o tjednom radnom vremenu, noćnom radu, prekidima vožnje, dnevnom i tjednom odmoru i slično. Sve to naravno utječe na zdravlje osoba u čijim je rukama i naši putnici. Pozdravljam isto tako i pravni okvir jer mislim da digitalni tahograf će utjecati isto tako na povećanje sigurnosti u prometu jer na taj način se zapravo omogućava precizna kontrola vožnje. Često se tahografi u vozilima nazivaju i "crne kutije" svakog autobusa i kamiona, međutim vrlo često imamo primjere i manipulacija i nadam se da će i ovaj zakon zapravo dovesti do smanjenja istih, sve za sigurnost i djelatnika u prometu i putnika. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Hvala. Štovana kolegice Bonačić u svojoj ste raspravi se referirali i na potrebu da dobrih zdravstvenih pregleda vozača kao i na problematiku umora. Dakle, u biti podcrtali ste važnost medicine rada u ovom segmentu. Nažalost, medicina rada je pomalo u našem sustavu zapostavljena, nekako je izgubila svoju funkciju koja je do nedavno imala i trebala imati posebno u kontekstu već sam danas spomenuo doktrine javnoga zdravstva Andrije Štampara. Nedavno smo evo imali i pred sobom izvješće Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje prema kojem je svaka redovna mirovina, svaka četvrta redovna mirovina u RH se odnosi na invalidske mirovine. Sada ili tu nešto ne štima ili imamo zaista katastrofalne radne uvjete tako da samo dobivanje radnog mjesta i rad dovodi do toga da imamo šansu 25% postati invalidi.
Odgovor ništa, hvala. I još imamo jednu repliku, gospodin Mario Habek. Izvolite.
Kolegice spominjali ste velik broj nesreća koje se evo dešava na našim cestama. Isto tako ste spomenuli da je jedan od razloga su simptomi umora koji se dešavaju prilikom vožnje. Ja bih evo napomenuo ovom prilikom i iskoristio priliku da apeliram i da napomenem da postoji još jedan veliki problem, odnosno uzrok velikog broja nesreća na cestama, a to su neravne ceste, ceste koje se na vrijeme ne popravljaju, velik broj rupa koji postoji na cestama. S obzirom da sam dosta na cesti vidim da je i često se susrećem s tim problemom da je to jedan od većih problema. Uvjeren sam da je to jedan od problema koji je jedan od većih uzroka raznih nesreća, ali moram napomenuti isto tako jednu grupaciju vozača, odnosno to su motocikli kojima takve rupe na cesti predstavljaju puno veći problem nego automobilima i mislim da je to jedan od uzroka koji doprinosi tome da imamo velik broj nesreća motocikala na cesti. Mislim da, evo apeliram i nadam se da će se takvi problemi što prije rješavati, da rupe na cesti neće biti po 2, 3 mjeseca otvorene nego da će se što prije popraviti, a ujedno isto tako apeliram da se ceste koje su u dosta lošem stanju, pogotovo u ovom sjeverozapadnom kraju Hrvatske da se što prije popravi.
Odgovor, gospođa Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Evo kolega i vi i prije naš kolega Zdenko ste govorili zapravo o različitim aspektima sigurnosti u prometu. Kolega je isto tako sugerirao, zapravo govorio je o zdravlju, koliko je zapravo bitno kontrolirati zdravlje vozača, a vi ste govorili naravno o samom konfiguraciji, odnosno o samoj sigurnosti same infrastrukture i cesta. Prema tome vidimo da imamo više faktora koji zapravo djeluju na sigurnost naših putnika na cestama, a isto tako na sigurnost naših djelatnika na cestama. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Na današnji dan, Dan dostojanstvenog rada možemo se zaista upitati, a prigodom rasprave o ovom prijedlogu zakona, koji bi tome trebao doprinijeti, možemo se upitati tko je radniku oduzeto njegovo dostojanstvo, tko je oduzeo dostojanstvo rada, tko je oduzeo dostojanstvene uvjete rada? Tko štiti radnika? Tko ga štiti od neisplate plaće? Tko ga štiti od toga što mu nisu plaćeni prekovremeni sati? Tko ga štiti od toga da radi i onda kada po zakonu ne bi trebao raditi i kada ne smije raditi? Tko ga štiti od neljudskih uvjeta u kojima radi? Zna li Vlada za 100 tisuća tužbi, za 100 tisuća predmeta u kojima radnici potražuju svoju plaću? Zašto Vlada uporno odbija zaštiti prije svega ono osnovno kako bi mogli govoriti o zaštiti bilo kojeg drugog prava? Zašto Vlada i dalje ostaje kod svog mišljenja da bi izmjena Kaznenog zakona i uvrštenja kaznenog djela neisplate plaće kojim bi se sve ovo suzbilo, govori da bi time bila ugrožena pravna sigurnost? Pa čija molim vas pravna sigurnost. Vidite mi kao što Vlada sama u svom prijedlogu kaže moramo donijeti ovaj zakon i uskladiti ga sa brojnim direktivama. Ali jednako bilo bi potrebno, to sama Vlada govori pa se čudi onda, zašto ovdje nismo da bi ovaj zakon zaista se oživotvorio koji je dobar prijedlog zakona kada stupi na snagu, zaista živio svojim životom, a ne bi bio još jedno slovo mrtvo slovo u abecedi mrtvih prava radnika. Govori se o europskim direktivama koji štite i koji govore o socijalnom zakonodavstvu. Govori se čak o tri kategorije prekršaja od onih najblažih, ovdje se svrstavaju minor infriedgment, serious infriedgment, very serious infriedgment. Dakle, one manje, srednje i ozbiljne prekršaje. Dakle, očekivali smo da se onda paralelno kao jedan paket zakona oživotvori ovaj zakon. Prijedlogu zakona u gotovo nijednoj njegovoj odredbi nema se što prigovoriti. Možda da se razmisli malo i o strožijim kaznama, ali to čak nije ni bitno. Bitno je da se te kazne izriču. Možda fali jedna kaznena odredba, da će se kazniti onaj koji ne kazni takvog poslodavca koji šalje ovakve ljude koji žive dakle sada ovdje govorimo o mobilnim radnicima, to su ljudi koji voze teretna vozila. To su oni ljudi koji su često umorni i preumorni i koji predstavljaju zbog toga, zbog takvih uvjeta koji su prisiljeni često tako raditi, stalnu opasnost za sebe i za sve sudionike u prometu. Govorimo o ljudima čija je kuća putujuća. Pitanje njihove sigurnosti je pitanje svačije sigurnosti na cesti, jer prometne nezgode koji oni prouzroče često su fatalne, često izazivaju teške materijalne posljedice i ljudske gubitke. Da naše ceste iako su suvremene, autoceste čak postaju stratišta, da se gotovo gine kao da je ratno stanje. I za ludu nama i ovakvi dobri zakoni kada će oni ostati, ako oni ostanu mrtvo slovo na papiru. Dakle, uvijek kada se predlažu ovakvi dobri zakoni treba uvijek vidjeti što već u startu učiniti da taj zakon saživi. A onda se vraćamo na ono najbolniji dio sustava, to su te kontrole. Često se onda govori nemamo dovoljno ni inspektora, ni rada koji bi to kontrolirali. Međutim, mi smo vidjeli da tomu baš nije tako. Kod Zakona o pušenju, o zabrani rada ugostiteljskih objekata nakon 23,00 sata. Vidjeli smo da se besprijekorno taj zakon, dakle kada ima volje ima i načina da se poštivao odnosno da se provodio. Evo ja završavajući relativno kratku raspravu, apeliram na to da bi bilo šteta da ovaj zakon nema mehanizme za svoju provedbu. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku. Prvo gospodin Zdenko Franić. Izvolite.
Štovana kolegice Antičević u svojoj ste raspravi govorili između ostalog i o tome o nepoštivanju socijalnih i društvenih pravila zbog nedostatnog socijalnog zakonodavstva, zbog čega mnoge zakonske inicijative ostaju i mrtvo slovo na papiru. Prilika je da ovo na današnji Svjetski dan dostojanstvenog rada da se podsjetimo da je Međunarodna organizacija za standardizaciju prije nekoliko dana izglasala normu ISO 26000 o društvenoj i socijalnoj odgovornosti i to pod jakim patronatom UN-a. Očekuje se da će odredbe te norme u skoroj budućnosti morati primijeniti i članice organizacije UN-a. ne bi bilo loše da i Vlada i ovaj Hrvatski sabor počne već od najskorije budućnosti u naša zakonska rješenja ugrađivati i neke zahtjeve te norme ISO 26000 o socijalnoj i društvenoj odgovornosti, za koju se već sada kaže da je najznačajnija norma koju je ISO donio u svojoj povijesti. Nažalost, u našem se društvu o tome još malo zna i dosta je malo informacija o tome, iako je Državni zavod za norme već održao jednu radionicu o primjeni te norme i u Republici HRvatskoj. I koristim još jednom priliku da svim radnicima čestitam Svjetski dan dostojanstvenog rada uz nadu da ćemo i mi u Hrvatskoj smoći snage implementirati normu ISO 26000 u naše zakonodavstvo. Hvala.
Hvala. Imamo repliku dalje, gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Na repliku me ponukala kolegica Antičević svojim pitanjem tko je oduzeo radniku dostojanstvo. Vrlo je jasan odgovor, poslodavci i poslovni nemoral su oduzeli dostojanstvo hrvatskom zaposleniku. Pitate kako, na koji način. Pa koliko samo ima poslodavaca koji ne podmiruju redovito svoje obveze dobavljačima, koliko samo ima poslodavaca koji su tvrtke zatvorili, prestali s aktivnostima, a nekretnine preuzeli. Koliko samo ima poslodavaca koji su neopravdano i protuzakonito otpuštali zaposlenike, a sud ih vraćao natrag. Koliko ima poslodavaca koji i šalju djecu sa svojim autobusima neispravnim pa se zapale i samo ih dragi Bog sačuva na autocesti da ne izgori 30 djece koji spavaju u pola noći vozeći se u autobusu. Poslovni nemoral je metastazirao u poslodavcima Hrvatske, ali u Austriji, Norveškoj, Danskoj, Švedskoj isti su zakoni kao i u Hrvatskoj, ali nikom ne pada ne pamet ne platiti nekome svoju obvezu. A u HUP-u, u toj Hrvatskoj udruzi poslodavaca u kodeksu, nema u kodeksu ponašanja da moraju štititi dostojanstvo svog zaposlenika, nema u kodeksu ponašanja da moraju plaćati svoje obveze, nema u kodeksu ponašanja da moraju prema državi izvršavati svoje obveze, a istodobno svaki dan su u medijima, a postoji i druga Udruga katoličkih poslodavaca za koju se ne zna nikako, a njima je u kodeksu da se ne smiju tako ponašati, a HUP kao da ima sve poslodavce u svom okrugu, a zapošljava samo 40% svih zaposlenika. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Kažete, kolega, da su poslodavci oduzeli radniku dostojanstvo. Međutim, to je samo djelomično točno i ne otkriva pravu bit stvari. Mi ovdje nismo, nitko od nas nije debatni klub, mi smo ovdje vlast, zakonodavna vlast, a vi ste osim toga tu vlast u vlasti. I zašto se to događa, pa ne zato što su poslodavci tako jako zločesti pa onda neće baš da plate i ne ispunjavaju obveze. Oni se ponašaju samo tako koliko im to vlast dopušta. Vlast je to omogućila da poslodavac to može raditi radniku jer vlast i postoji da zaštiti slabe, ali razmišljajući tako da u neki drugi krivi i da se to nešto nama događa jer je takvo sazviježđe, to znači bijeg od odgovornosti. Vlast konačno mora shvatiti da je odgovorna, a prije svega je odgovorna i postoji zato da zaštiti one slabije jer se oni jači mogu sami zaštititi.
Hvala. Imamo još jednu repliku, gospodin Mario Habek. Izvolite.
Kolegice Antičević, pa u vašoj raspravi govorili ste o nizu aspekata koji su problematični za sigurnost u cestovnom prometu. Pa iskoristio bih, evo pošto je rasprava o cestovnom prometu, iskoristio bih još jednom ovu priliku da apeliram i da napomenem da je evo primjerice kao što sam prvi puta rekao da je sjeverozapadni dio loš prometnicama, odnosno da su prometnice u dosta lošem stanju, napomenuo da su Krapinsko-zagorska županija i Varaždinska županija županije koje imaju stvarno loše prometnice, prometnice koje bi trebalo rekonstruirati i prometnice na kojima se dešava velik broj nesreća. Isto tako, u Varaždinskoj županiji postoji jedna cesta koja povezuje četiri grada, to su Varaždin, Ivanec, Lepoglava i Krapina. Cesta je u jako lošem stanju, nikako da se rekonstruira. No ono što je u Vladinom programu već dugi niz godina, to je brza cesta koja bi povezala ova četiri grada, a ta cesta nikako da dođe, da se počne ili graditi ili razmišljati o njezinoj gradnji. Ja se nadam da se razmišlja o njezinoj gradnji s obzirom da je u Vladinom programu, međutim to je slovo na papiru i nadam se da će u skoroj budućnosti ta cesta i zaživjeti. Napomenuo bih da je ta cesta cesta na kojoj ima puno traktora, puno biciklista, cesta koja ima velik broj prometa, preko 6000, na potezu Varaždin-Ivanec preko 6000 automobila i mislim da je krajnje vrijeme da se krene u izgradnju jedne takve brze ceste koja bi spojila ova četiri grada i da praktički ovaj dio sjeverozapadne Hrvatske ne ostane slijepo crijevo. Hvala lijepo.
Hvala. S ovim raspravama u pogledu zastupnica i zastupnika je završena pa će se obratiti kratko zaključno i državni tajnik Ivica Perović. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem se na zaista kvalitetnoj i konstruktivnoj raspravi na predloženi tekst izmjena i dopuna zakona. Ono što želim napomenuti, da u sada važećim odredbama Zakona o radnim vremenima u članku 1. stoji u stavku 2. svrha ovog zakona je poboljšanje uvjeta rada i sigurnosna zaštita osoba. Evo moram naglasiti osoba, citiram, koje obavljaju mobilnu djelatnost cestovnog prijevoza i vozača, podizanje razine sigurnosti cestovnog prijevoza i izjednačavanje uvjeta tržišnog natjecanja, kao i promicanje poboljšanog nadzora. Evo moram reći da je oko svega ovoga bilo rasprave danas ovdje i da su sve ove teme dotaknute. Evo ja ću samo kratko ono što nisam spomenuo u uvodnom dijelu. Što se tiče vozila koja podliježu ovoj obvezi nadzora u Republici hrvatskoj je ukupno 55473 vozila, od čega je 50399 vozila s najvećom dopuštenom masom iznad 3,5 tone i 5074 autobusa, znači to je bilo stanje sa 1. siječnjem 2010.godine. U 2009. godini zakonom je propisana bila obveza provjere najmanje 2% radnih dana. I evo jedan podatak da inspekcija oko nadzora, bilo je rasprave, Ministarstva mora, promete i infrastrukture u prostorijama tvrtki nadzirala ukupno 121169 radnih dana vozača, dok su provjere na javnim cestama osim inspektora Ministarstva prometa obavljali i policijski djelatnici, te je provjerama bilo obuhvaćeno ukupno 74786 radnih dana. Što se tiče 2010. godine nadzirano je 7180 vozača, znači u prostorijama, u tvrtkama naravno i na cesti. Za ovu godinu je zakonska obveza, znači najmanje 3%. Što se tiče samih kazni evo samo kratko. Znači, u 2009. godini je naplaćeno znači 117200 kuna, a izrečeno je bilo kazni u iznosu od 323600 kuna dok u prvih 8 mjeseci 2010. godine imamo naplaćenih kazni u iznosu od 282200 kuna, a izrečeno je kazni u iznosu od 280800 kuna. Znači, ovo je bilo razdoblje od, evo možemo sada dvije godine same primjene zakona. Evo da i ukratko odgovorim oko rasprave. Znači, gospođa Petir je spomenula znači pitanja autoprijevoznika i zimske službe. Ja moram reći da u samom znači nacrtu prijedloga kojeg smo mi slali Europskoj komisiji vezano, znači na usaglašavanje sa Uredbom 561/2006. je osim znači ovoga što je bilo rečeno predloženo bilo i vatrogasna vozila i to je odgovor na ono sljedeće bilo pitanje, znači što nije bilo prihvaćeno znači od strane Europske komisije. Znači, i tu odredbu nismo mogli uvrstiti znači u predloženi tekst zakona, tako da je ovaj prijedlog ovakav. A vi znate da, znači sve te posade zimskih službi, znači odnosno vozila imaju nekoliko posada koje se mijenjaju. I moram reći ono što je bilo spomenuto u raspravi. Znači pitanje sigurnosti moramo naglašavati prometa, znači da se eventualno ne dogodi bilo kakva nezgoda. Što se tiče upita vezanog uz čekanja na granici. Evo samo kratki odgovor. Znači, člankom 3. stavkom 21. je propisano znači ovdje razdoblje raspoloživosti i ono izričito kaže, znači da se to čekanje na granici ne računa u vrijeme upravljanja vozilom. I bilo je upitno znači pitanje vezano uz članak 2. noćno vrijeme u razdoblju od 0-5 sati. Ja moram reći da je taj prijedlog usuglašen, znači sa socijalnim partnerima. Oko toga je bilo razgovora i do ulaska znači Hrvatske, odnosno prijema u Europsku uniju vrijedit će odredbe znači Zakona o radu. Što se tiče kazni za vozače one su propisane, znači sukladno uredbama, znači Europske komisije i tu naravno mora postojati i isto tako odgovornost i vozača kao sudionika u prijevozu. Evo toliko u ovom dijelu, znači oko pitanja. Moj odgovor i evo ja se zahvaljujem na raspravi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa i zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu, hitni postupak, P.Z.E. broj 603. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja je prihvatio amandmane Odbora za zakonodavstvo te o njima ne glasujemo, jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu. Molim uključimo se i glasujmo o ovom konačnom prijedlogu zakona zajedno sa prihvaćenom amandmanom. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 115 glasova za, 2 suzdržana i jedan protiv.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupnici. Dopustite mi da kažem nekoliko riječi o ovom zaista značajnom projektu i za grad Šibenik i za županiju, ali isto tako i za lučki sustav Republike Hrvatske. U hrvatskim lukama trenutačno je u tijeku jedan možda od najvećih investicijskih zahvata u posljednjih nekoliko desetljeća. Ukupna vrijednost radova koji se sada obavljaju u hrvatskim lukama iznosi 510 milijuna eura. Tu bih naglasio izgradnja i proširenje terminala kontejnerskog u rijeci Brajdica nakon čega slijedi izgradnja Zagrebačke obale. Radi se o projektu vrijednom 100 milijuna eura. Zatim u Zadru gradi se nova trajektna i ... [[Govornik se ne razumije.]] luka u Gaženici, konture luke se već vide i sada se prelazi na drugu fazu izgradnje luke. U Splitu u kolovozu je predan na upotrebu prošireni gat Svetog Duje, a trenutačno su u tijeku radovi na prikupljanju dokumentacije za izgradnju prostorno planske dokumentacije. U Pločama u kolovozu je predan prvi kontejnerski terminal, projekt vrijedan oko 37 milijuna kuna, a početkom sljedeće godine započimaju radovi na novom terminalu za ... [[Govornik se ne razumije.]] terete. To je također značajan projekt gdje će se uložiti u infrastrukturu oko 70 milijuna eura. U Dubrovniku ovog proljeća predana je na upotrebu nova putnička obala, a trenutačno se obavljaju pripremni radovi za nastavak izgradnje tzv. obale Batahovina i što kažu u Dalmaciji napokon je došao red i na Šibenik. U Šibeniku se putnički promet trenutačno odvija na starom gatu Krka građenog još u vrijeme Austro-Ugarske koji ni tehnološki, ni po veličini uopće ne odgovara sadašnjim zahtjevima. Izgradnjom ovog novog terminala Vrulja luka Šibenik dobiva novih 10000 metara kvadratnih prostora i dobiva novih 500 metara obale. Smatramo da je projekt izuzetno važan za luku i grad Šibenik. Radi se o putničkoj luci, dakle sadržaji koji će biti u službi grada, u službi građana Šibenika, objekti restorani, hoteli itd. Nema nikakvih, neće biti, nema razloga bilo kakvih ekoloških, bilo kojih drugih sukoba sa upravom. Dakle, napokon i u Šibeniku velika investicija. Radovi počimaju u siječnju. Sada je u tijeku izbor izvođača. Uvjeti kredita su izuzetno povoljni. Radi se o kreditu od 12 milijuna eura, poček 4 godine, kamata EURO libor plus jedan posto. Dame i gospodo, ja vas molim da podržite ovaj zakon zbog Šibenčana, zbog putnika koji će dolaziti u Šibeniku i zbog hrvatskog lučkog sustava. Želim naglasiti da objekte suprastrukture će raditi privatni sektor temeljem međunarodnog natječaja i tu se država neće dalje zaduživati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, gospođa zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo meni je zaista čast da u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice mogu govoriti o ovom vrlo važnom projektu kao što nas je i izvijestio tajnik, državni tajnik. Dakle prijedlogom ovoga Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj u projektu modernizacije infrastrukture luke Šibenik ima zaista veliki gospodarski značaj, kako za građane grada Šibenika, građane Županije šibensko-kninske, a jednako tako i cijele Hrvatske, jer predstavlja još jedan u cijelome nizu vrlo kvalitetnih infrastrukturnih projekata lučke infrastrukture. Kao što je i državni tajnik rekao na vrijednost svih radova koji se izvode u lukama od državnog značaja iznosi ukupno 5 stotina i 10 milijuna eura. Ovaj projekt obuhvaća rekonstrukciju postojećeg Kata Vrulje i izgradnju operativne obale u šibenskoj luci, pa čini novu operativnu obalu u dužini od 5 stotina i 10 metara. Učinke koji će se polučiti je poboljšanje domaćeg putničkog prometa, riješit će međunarodni promet i riješit će također prihvat brodova na kružnim putovanjima dužine čak do 2 stotine i 60 metara što do sada nije bio slučaj, nije bilo moguće, jer nije postojala takva operativna obala. Time će grad Šibenik zasigurno osigurati posebnu markicu na turističkoj ponudi, na turističkoj karti, i poboljšati i ove godine izvrsne rezultate u gospodarskoj grani koja se zove turizam. Jednako tako ovo je gospodo i gospođe zastupnici pravi primjer kako se stvaraju preduvjeti za otvorenje novih radnih mjesta. Ovim se zakonom potvrđuje dakle ugovor o jamstvu za zajam EBRD-a, u iznosu od 12 milijuna eura za financiranje modernizacije luke Šibenik. Zajmoprimcu lučkoj upravi u Šibeniku zajam je odobren na ukupno 15 godina, uključujući poček od 4 godine, te će se sredstva zajma biti zajmoprimcu na raspolaganju za korištenje odmah nakon što ugovor o jamstvu stupi na snagu. I korištenje sredstava zajma ugovoreno je do 15. svibnja 2014. godine. Osim toga realizacija ovog projekta otvara veliki potencijal investicijskih aktivnosti u luci Šibenik, pa je u proračunu u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture osigurano nešto malo manje od 28 milijuna kuna za plaćanje PDV-a i nadzora nad ovim projektom. Ovaj prijedlog klub Hrvatske demokratske zajednice podržava jer zasigurno ima veliki gospodarski učinak za grad Šibenik. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić, u ime Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo iako dolazim iz Slavonije. I gospodine državni tajniče uvaženi, kolegice i kolege. Iako dolazim iz Slavonije o ovoj temi za potvrđivanje ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj, a poradi modernizacije infrastrukture luke Šibenik, reklo bi se da ja ne bih imao što ili o čemu razgovarati. Pozdravljam ovakav dakle potvrđivanje ovoga ugovora o jamstvu, kojim Europska banka dakle daje, odnosno zajam od 12 milijuna eura, ili prevedeno 85 milijuna kuna za obnovu infrastrukture u našoj luci Šibenik, u našem hrvatskom, Krešimirovom gradu, koji otprilike doživljava pa rekao bih i sudbinu našeg Slavonskog Broda, i pomalo zaostaje u odnosu na ostale gradove na obali, što je činjenica, kao i Slavonski Brod u odnosu na neke gradove u Slavoniji. Pa kada usporedimo, kompariramo to, ovo što sam rekao i kada o tome raspravljam, onda moram reći da i gospođi Nedi, uvaženoj zastupnici Klarić, da i u Slavonskom Brodu postoji luka, na rijeci Savi, druga po važnosti u riječnom prometu u Republici Hrvatskoj, nakon luke Vukovar, da se u nju ukapava doslovno rečeno na kapaljku sredstva i da se gradi već skoro 20 godina, i da još uvijek nije privedena svrsi, ni funkciji za koju je građena. Nadalje, u toj istoj luci, u riječnoj luci u Slavonskom Brodu bi trebalo biti otvoreno novih tisuću i 500 radnih mjesta, jer je uz luku vezana i gospodarska slobodna zona. Na žalost evo nema pomoći Slavonskom Brodu i luci Brod ni od Europske banke za obnovu i razvoj, na kapaljku stižu sredstva Vlade Republike Hrvatske, amandmanom od HDSSB-a su pokušana biti zatražena sredstva u proračunu Republike Hrvatske, ali od toga ništa. I tako, evo drago mi je da barem Šibenik naš, opet ponavljam Krešimirov grad, evo ovim zajmom Europske banke za obnovu i razvoj, i uz pomoć države onih 28 milijuna kuna za nadzor i kažete PDV, ipak dobiva jedan značajni gospodarski objekt koji će pomoći ljudima, našim ljudima u gradu Šibeniku i okolici. Isto bih tako da kažem pozvao, apelirao da evo ide i sljedeći proračun uskoro na klupe ovoga Visokoga doma, da se sjetite i ove luke Šibenik, ali i luke Slavonski Brod. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Pojedinačna rasprava, gospodin zastupnik Ante Kulušić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa nadam se da će nakon ovoga i luka u Slavonskom Brodu jednoga dana, nadam se što prije biti riješeno, pa i u Sisku i u svim dijelovima Hrvatske, ali koliko je rekao državni tajnik 5 stotina milijuna eura se ulaže na obalu. To je ogroman novac. Ovim zakonom se potvrđuje ugovor o jamstvu za zajam ugovoren ugovorom o zajmu. Ukupni troškovi povezani sa projektom modernizacije infrastrukture Luke Šibenik procijenjeni su na skoro 12 milijuna eura. Projekt obuhvaća rekonstrukciju i izgradnju operativne obale u šibenskoj luci na način da se dio postojećeg rata proširuje negdje oko, ukupne dužine oko 510 metara. EBRD je potvrdila sufinanciranje troškova projekta uključujući početnu naknadu u visini 1% iznosa glavnice zajma sa 12 milijuna eura. Prema uvjetima ponuđenim od strane EBRD-a Lučkoj upravi Šibenik zajam je odobren na 15 godina uključujući poček za otplatu od 4 godine. Najbitnije je da će ovo biti putnička luka sa sadržajima koji služe putnicima i građanima grada Šibenika i šibensko-kninske županije i cijele Hrvatske. Temeljem natječaja … [[Govornik se ne razumije.]] će raditi privatni sektor, a to je još jedan vjetar u leđa domaćim poduzetnicima. Sa velikim zadovoljstvom prihvaćam ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Ima jedna replika, gospođa zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo drago mi je da naš kolega i moj sugrađanin gospodin Kulušić na jednako zapravo kvalitetan način doživljava i modernizaciju i novu operativnu obalu. Ja bih još jedino podsjetila sve nas ovdje da definitivno nova operativna obala sa Mega Marinom koja se gradi u vlasništvu Nautičkog centra Prgin u koju se ulaže 17 milijuna eura će svakako u svakom slučaju, još jedanputa moram kazati, grad Šibenik smjestiti sa posebnom markicom u turističkoj ponudi, a jednako tako i revitalizirati uvjetno kazano njegov povijesni značaj. Hvala vam lijepa.
Odgovor, gospodin Ante Kulušić. Izvolite.
Pa slažem se kolegice Klarić da danas Šibenik u turističkom smislu nije ono što je bio prije 10, 15 i 20 godina i svi oni koji danas dođu u Šibenik i kroz Šibenski kanal vide na stotine jahti, pogotovo vezanih za Mega Marinu koja se gradi sad preko 150 vezova će biti za mega jahte, a dosad tamo ima već oko 200 vezova i još ima u prostornom planu grada Šibenika i županije šibensko-kninske tako da će Šibenik vrlo uskoro postati jaka turistička destinacija. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Odlučivat će se kad se steknu uvjeti. Dame i gospodo, kao što sam u početku napomenuo mi ćemo sad imati jednu stanku. Molim ponovno zastupnice i zastupnike da malo urede klupe, tu će nam doći gosti i zauzeti neke od prvih ovih mjesta pa se mi možemo, ipak gosti su gosti, imaju prednost. I zato vas molim da to sad napravimo pa ćemo nastaviti u 13 sati svečanu sjednicu, a ja najavljujem da ćemo u srijedu 20.10. u 9,30 sati započeti sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o Fondu za regionalni razvoj RH. Evo, zahvaljujem i vidimo se u 13 sati. Hvala lijepa. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanja ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu razvoj za "Projekt modernizacije infrastrukture Luke Šibenik", bio je hitni postupak, P.Z. broj 613. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanja ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu razvoj za "Projekt modernizacije infrastrukture Luke Šibenik". Molim uključimo se i glasujmo o ovom konačnom prijedlogu zakona. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 115 glasova za, jedan suzdržan i ništa protiv.