Gđa. Andreja Marić iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedavajući odnosno predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. I danas ću govoriti o zdravstvu, o potrebi da bude napokon uređenije i dostupnije svim našim sugrađankama i sugrađanima. Ja niz godina radim u hrvatskom zdravstvenom sustavu, preko 20 godina. Jako dobro poznajem njegove prednosti i mane. Prednost su vrijedni zdravstveni i nezdravstveni djelatnici koji svojim znanjem, stručnošću, vještinama stoje uz bok brojnim stručnjacima diljem svijeta. Osobito veliki teret nose na svojim leđima u ovo doba pandemije kada daju maksimum svoje energije i požrtvovnosti za pacijente no naša Vlada to očito ne cijeni dovoljno jer nije predvidjela dodatak na plaću za one koji naporno rade u COVID odjelima i jedinicama intenzivnog liječenja riskirajući i svoje zdravlje. Pregovara se sa sindikatima, hoće li opet biti odgode ranije dogovorenih dodataka kolektivnom ugovoru. Mane i problemi, ima ih gomila. Osobito dolazi do izražaja upravo u ovoj pandemiji. Nisu od jučer i nije ih stvorio sadašnji resorni ministar no ne rješavaju se. A vremena za čekanje nema. Stalno ponavljamo da je zdravstvo nadstranačko pitanje i da je potreban konsenzus. S time su se složili i ministri Beroš i Marić na nedavnoj izvanrednoj sjednici odnosno tematskoj sjednici Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku koja je sazvana popisima nas 6 oporbenih zastupnika članova odbora. Artikulirali smo probleme, ponudili pomoć i rješenja, rasprava je bila zaista kvalitetna no izgleda sve što predloži oporba, ne prihvaća se, čak ni preporuke i zaključci te rasprave. Nema programa sanacije reforme zdravstva, nismo vidjeli plan rješavanje nagomilanih dugova u zdravstvu, plan otplate dugova veledrogerijama. Limiti zdravstvenih ustanova su neujednačeni, država novac dostavlja bolnicama po nekim svojim kriterijima dok osnivači općih i županijskih bolnica ulažu ali i kadroviraju po svojim kriterijima. Nacionalna strategija protiv raka još nije u saborskoj proceduri. Brojni su organizacijski i kadrovski problemi. Podsjetit ću da na Zavodu za zapošljavanje preko 1200 zdravstvenih djelatnika čeka na obavljanje pripravničkog staža. O tome sam govorila na nedavnom aktualcu, tražeći ministra Beroša da ih hitno angažira i zaposli u zdravstvenom sustavu te da ih za početak primi na razgovor. Taj razgovor bi trebao biti održan danas, ajde bar nešto i nadam se da neće samo stati na razgovoru. Zamislite koliko bi značilo bolnici poput moje u Čakovcu ili u susjednom Varaždinu pa upomoć našim izmorenim djelatnicima pristignu mladi pripravnici kojima će se ujedno omogućiti stjecanje uvjeta za polaganje stručnog ispita i dobivanje licence. Nadalje, imamo široku lepezu dostupnih lijekova na listi, moderne dijagnostičke uređaje u brojnim zdravstvenim ustanovama no i dalje nemamo sustavno praćenje ishoda liječenja osobito skupim lijekovima a sada svjedočimo da sve više bolesnika u različitim bolnicama navodi i žali se kako ne mogu dobiti potrebne onkološke lijekove, terapiju za hepatitis, postoje antibiotika, kortikosteroida, respiratora itd. Tko je kriv za to? Kada ćemo to riješiti? U pojedinim sredinama pacijenti, primjerice u Slavoniji, u Đakovu kako su nas zvali pred koji dan, nemaju vikendom dostupnu dežurnu ljekarnu, ambulantu opće medicine. Gdje je tu mreža dostupnih zdravstvenih ustanova i usluga? Kratko o nacionalnom stožeru. Već neko vrijeme nažalost nema potpuno povjerenje ni građana ni struke jer vrluda s preporukama i nikako da se liši političkog predznaka i nikako da prezentiraju svoj rad i odluke na matičnom odboru i u Saboru, kako bi imali valjani legitimitet, a što smo u više navrata predlagali. Jesmo li pripremljeni dočekali drugi val pandemije? Nažalost nismo. Zdravstveni sustav je kratko rečeno, pred kolapsom. To vam govore i brojni zdravstveni djelatnici. Mi kao oporba nećemo odustati, bit ćemo uporno u detekciji problema i traženju i nuđenju adekvatnih i smislenih rješenja kako bi se što prije zajedničkim snagama iznašao izlaz iz postojeće loše situacije u zdravstvu. Naglašavam, potreban je konsenzus. Zdravstvo je nadstranačko pitanje. Nadamo se da će nas vladajući napokon poslušati i prihvatiti našu pomoć jer vremena za čekanje i nadmudrivanje zaista nema. Hvala.
Hvala i vama. Dobro. Ovaj, g. Vilim Matula iznosit će stajalište kluba zastupnika, masku, masku ste zaboravili, g. Mlinarić, g. Mlinarić, masku ste zaboravili. G. Vilim Matula iznosit će stajališta Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Dobar dan kolegice i kolege. Ja ću ovaj govor iskoristiti da bih upozorio na sustavno maltretiranje koje trpe ljudi iz nevladinih organizacija koje se bave zaštitom ljudskih prava i zagovaranjem izbjeglica, migranata, tražiteljima azila. Znači, međunarodne zaštite, to su ljudi koji traže od RH međunarodnu zaštitu. Jedna vrlo ugledna takva nevladina organizacija je organizacija Arius sirius koja je postala poznata uz ostale naše organizacije kao što je Centar za mirovne studije i da ne nabrajam sve, međutim ova ugledna organizacija ako se sjećate postala je nažalost poznata u onoj tragediji pogibije malene Madine Husiny i tom prilikom je ministar Božinović upravo organizaciju Arius sirius doveo u pitanje počeo na razno razne načine vršiti on i MUP pritiske da bi došli do toga da sada zaposlenica nevladine udruge čiji partner koji je bio tražitelj azila, dobio taj azil, 2,5 godine integrirao se ovdje, jezik naučio kažem oni su partneri, on je čovjek koji je ovdje radio koji se stvarno integrirao i mogao širiti glas o hrvatskoj državi kao državi koja stvarno pomaže i pruža međunarodnu zaštitu. Međutim, on je nakon toga odjednom zbog svih pritisaka koji se inače događaju očito na organizaciju Arius sirius krajem '19.-te pozvan na službeni razgovor na kojem se prema njemu vrlo grubo odnosilo u Petrinjskoj tražeći informacije o nekom čovjeku kojeg je on poznavao dok je još svojevremeno bio u, u skloništu za tražitelje azila u Porinu. Nakon toga oduzeta mu je dozvola boravka bez ikakvog objašnjenja i zamislite njemu je poslije toga oduzeto pravo boravka, oduzeto mu je pravo na zaštitu međunarodnu, na azil i zatraženo da on ode iz RH. Nema objašnjenja jer SOA na to ne daje nikakva objašnjenja i ti ne možeš uopće se braniti iako je Ustavni sud na to vrlo jasno ukazao da moraju ljudi u pravnoj zaštiti ti moraš znati što je rečeno kao je ta SOA 2,5 godine prije toga njemu dala sva prava i rekla je da on uopće nije opasan ni na koji način. I to mi ne možemo dovesti u vezu, nego upravo to da zbog zaposlenice naše zaposlenice u toj kažem uglednoj civilnoj udruzi o tome vam Frontal, portal Front Line Defenders međunarodni veći piše, zbog toga već imamo pritiske inače od Europske komisije koja nam govori da to nije način na koji se treba odnositi prema migrantima. Međutim evo očito je da hrvatska država s jedne strane želi biti po ovoj Vladi i po premijeru kao vrlo europska ne želimo postupke kakve uvodi recimo Orban i Mađarska, ali ćemo zato kada nema svjetala u mraku maltretirati migrante, tražitelje azila i slati im poruku upravo preko ovog čovjeka i preko tog para kojem ne damo priliku, pazite to je par koji živi zajedno 2,5 godine, 2 godine zajedno, 2,5 godine valjda koliko su sveukupno zajedno i njima preko njih se šalje poruka svim ostalima ne dolazite, ne tražite zaštitu od RH. Kakva je to republika?
Hvala, hvala lijepa. Idemo dalje, gospođa Marijana Puljak iznosit će stajalište Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege, danas ću evo s ove govornice upozoriti isto na jedan lokalan problem. Obzirom da se sutra u Splitu odnosno u Vranjicu sprema jedan prosvjed koji govori o slijedećem. Dakle, luka Split priprema gradnju naftnog terminala za prihvat tankera i transport nafte željeznicom i kamionima u unutrašnjost u splitskoj sjevernoj luci. Dakle, riječ je o nekom strateškom projektu i riječ je o terminalu s 4 spremnika ukupnog kapaciteta od 50.000 m3 goriva dakle u splitskoj sjevernoj luci. Ne znam znate li kako izgleda, gdje je Vranjic, kako izgleda Kaštelanski zaljev, zatvoren jedan zaljev i Vranjičani su dakle sa svojim poluotokom u sred tog zaljeva. Višegodišnjim korištenjem terminala ili u slučaju nesreće postoji mogućnost zagađenja okoliša i dovođenja u opasnost zdravlja ljudi na tom području, a zbog svoje lokacije kako sam rekla je li Kaštelanski zaljev zatvoreni bilo kakvo zagađenje osjetili bi stanovnici Splita, Vranjica, Solina i Kaštela odnosno dakle cijeli Kaštelanski zaljev. Vranjičani već dugi niz godina vode bitku protiv ekoloških opasnosti od susjednih luka poput iskrcaja rasutog tereta, curenja nafte, pjeskarenja brodova na otvorenom bez zaštite, brušenja plastičnih brodova, paljenja otpada, pretovara petrolkoksa i ugljena na otvorenom u sjevernoj luci, more je onečišćeno, podmorje je prepuno otpada, veliki broj stanovnika bori se s azbestozom. Ekološki incidenti postali su svakodnevnica, nered vlada na području same sjeverne luke i pogona koji tamo djeluju. Tamo je dakle bivše remontno brodogradilište Vranjic, bivši Salonit. U remontnom brodogradilištu često se događaju i često se pali otpad dakle vidi se dim iz remontnog brodogradilišta, vatrogasci kad i dođu po prijavama građana čak se događa da se ih ne pušta u to remontno brodogradilište a kad ih se pusti kao što je nedavno se dogodilo, imaju što vidjeti, dakle pali se otpad, kažu im da oni jednostavno nemaju novaca za sanirat taj otpad na primjereni način pa ga onako malo po malo pale, neće se to ništa dogoditi. Ako na ovu cijelu situaciju dodamo još najavljen promet zapaljivim tekućima u sjevernoj luci, pri čemu u određenim trenucima može doć do izbijanja požara, eksplozije, time ugroze i zdravlja i ljudi i životinja, prirode, materijalnih dobara, dakle ne može se isključiti značajan negativan utjecaj na okoliš i zdravljen ljudi na području ukupno 4 grada Splitsko-dalmatinske županije. S druge strane, u Kaštelima već postoji lokacija spremnika za gorivo u vlasništvu MORH-a, dakle održava je MORH, ta lokacija ima postojeći prilazi i prugom, podzemne instalacije, podzemne spremnike, dakle već postoji jedna takva lokacija koja će to studija opravdati, dvostruki rizik od izlijevanja nafte obzirom na postojeću i planiranu lokaciju. Kaštelanski zaljev u ovom djelu kao što sam rekla, prilično je zatvoren, istina je da sporo strujanje mora i možda će netko govoriti i kad se i dogodi kakav incident, lako će se sanirati međutim oporavak morskog života, rješavanje otpada je zapravo dugotrajan proces na kojeg evo Kaštelani čekaju ja bi rekla evo 20, 30 g., bore se s time da žive u ekološki čistom okruženju a evo svako malo se pojave nekakvi projekti kojim im taj život onemogućavaju. Evo hvala.
Hvala i vama. I na kraju gospodin Goran Ivanović, iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, kad netko za svog života postane legenda onda je to najviše što čovjek vjerojatno u svom životu može postati. Krunoslav Kićo Slabinac je stekao status legende pogotovo nas Slavonaca, Baranjaca i Srijemaca čiju je pjesmu prenosio diljem ne samo naše RH nego i diljem inozemstva. Danas je u 76. godini preminuo Krunoslav Kićo Slabinac čovjek kojega sam osobno poznavao, puno s njim i kao autor radio, bio je i zastupnik u hrvatskom parlamentu, stoga evo želim u ime svih tamburaša, svih kulturno umjetničkih društava, pjevačkih skupina koji su na bilo koji način surađivali sa ovim velikim čovjekom reći jedno veliko hvala za ono što je učinio za naš kraj, što je učinio za domovinu Hrvatsku i da ćemo uvijek sa pijetetom ali naravno i sa velikim ponosom govoriti da je bio jedan od nas. Stoga neka mu je laka hrvatska i slavonska gruda, a naš je zalog i dužnost da ga se uvijek sjećamo. Hvala lijepo.
I prelazimo na posljednju točku dnevnog reda. Zapravo, na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi ispred Domovinskog pokreta je g. Stipo Mlinarić.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Dame i gospodo, 1990. g. u Zagrebu za natjecanje za pjesmu Eurovizije pobijedila je pjesma Toto Cutugno – Insieme, zajedno ujedinjena Europa. Komentari svjetskih medija su bili totalitarni komunizam je u temeljnoj fazi raspada. Europa se ujedinjuje, nastaje vrijeme dugog mira i blagostanja. Nakon godinu dana komentatori BBC-a, ARD-a, CNN-a, kad su komentirali ulazak srpskih postrojbi koji su pjevali Slobodane pošalji nam salate, bit će mesa, klat ćemo Hrvate. Govorili su da je riječ o bestijama te kako svijet može dopustiti ovakve zločine. Te iste srpske postrojbe su ubili novinara, oca našeg kolege Bojana, Sinišu Glavaševića, ali i kolegu Siniše Glavaševića, Branka Polovinu, koji je inače bio srpske narodnosti. Da, Vukovar je bio šok za cijeli svijet, ali ne i za DORH. Ali ne i za koalicijskog partnera HDZ-a, vodeće ljude SDSS-a koji su neki dan u Negoslavcima tražili da se ne istražuju zločini koji su počinjeni u Vukovaru. Postavljam pitanje DORH-u, tko su ti ljudi koji pjevaju tu morbidnu pjesmu pri ulasku u Vukovar? Jesu li ih identificirali govoreći Šeksovim rječnikom? Jesu li ih uhitili i transferirali? Ili je identificirati, uhititi i transferirati rezervirano samo za hrvatske domoljube? Dame i gospodo, u Vukovaru je ubijeno 2 717 braće i sestara, muževa, supruga, hrvatskih kćeri i sinova. U Vukovaru je ubijeno 86 djece. Jedan čovjek je bio .../nerazumljivo/... jedan dječak je bio vičan ručnim radovima i dan prije nego što je odveden na Ovčari sjedeći sa svojom majkom u podrumu izrezbario je maloga dupina. Njegova majka koja danas živi u Rijeci, godinama poslije identificirala ga je na temelju toga dupina. Parafrazirat ću Franju Tuđmana i njegov govor 8. lipnja 1997. g. u Vukovaru. Na Vukovaru je izgrađena Hrvatska za vječnost. Tuđman je na tom skupu također rekao, pobjednik koji ne zna praštati, sije klice novog razdora. Ja ću danas dodati, zločinac koji ne zna se kajati zaziva nove sukobe. Dokle god ne budemo doživjeli scenu koju su doživjeli Poljaci od njemačkog kancelara Brandta koji je 1972. g. na protokolarnom polaganju vijenaca u Varšavi nepredviđeno kleknuo i poklonio se. Dokle god srbijanska strana bude negirala zločine u Vukovaru, u Škabrnji ili Srebrenici, ne mogu se steći uvjeti iskrene pomirbe. 18. idem u Vukovar jer sam Vukovarac, jer su tamo kosti mojih suboraca. Idem opet s gorčinom u grudima i u želucu jer znam da pravda nije zadovoljena. Idem i s boli u grudima jer ću ondje opet gledati pojedine političare kako licemjerno odaju poštovanje i tako dodatno vrijeđaju i žrtve i grad i hrvatski narod. Idem u boli, idem u muci. Svake godine mi je sve teže i teže. Ali idem jer moram i ne znam dokle. Poštovani predsjedavajući, mislio sam vas zamoliti za minutu šutnje za Vukovar i Škabrnju, ali neću, jer ovo je sramotno da u sabornici nema 15 ljudi od 151 zastupnika. Nismo zaslužili da odajemo .../nerazumljivo/... da odajemo minutu šutnje onim ljudi '91. g. za Hrvatsku. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin Miro Bulj iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Ja ću sada govoriti o onome šta je pred nama, a to je proračun idući tjedan raspravljamo i to su pitanja koja su najznačajnija u ovome trenutku za naše građane premda su ti proračuni nerealni, neostvarivi, a ja ću govoriti o Dalmaciji zaboravljenoj, o sastanku u Splitu hrvatske Vlade, sjednice hrvatske Vlade gdje su donijeli projekte od 2 milijarde, odluke o projektima od 2 milijarde kuna, mogu ih nabrojiti. To su prometna infrastruktura, od vrgoračkoga tunela …/nerazumljivo/… Drvenik do brze ceste Zagvozd- Imotski, brza cesta spoj Sinja-Drniša, ovde je gradonačelnik Knina, svi ti projekti su u biti dosad u ostvarenju nula. Znam da je predizborno vrijeme sada će opet ići obećanja, međutim nikako mi nije jasno zbog čega se prema Dalmaciji hrvatska Vlada odnosi kao da nije dio hrvatskog teritorija. Niti jedan značajan projekt. 5 milijardi kuna u 2020. godini hvali se Oleg Butković, 5 milijardi kuna u prometnu infrastrukturu, najviše oko njegov općine, on je seoski bećar meni je drago da on voli svoje gradove i općinu, ostatak Hrvatske nula, ništa. Poglavito moja Dalmacija, nula, uz to što imamo jedino štetne projekte kao što su Krš-Pađane, kao što je pokušaj štetnih projekata termoelektrane na Perući, na čistom pitkom jezeru koji se nalazi na rijeci Cetini, gdje imamo problem nerješavanja gospodarenja otpadom jer u ovome trenutku je zatvoreno Vrgoračko odlagalište, prijeti se Sinjskome, a centar za, regionalni centar za otpad nije niti započet, a uloženo je 30 milijuna kuna na, u Lećevicu, taj štetan projekat ponavljam jer sasvim drugčije se trebalo gospodariti otpadom. Danas u Dalmaciji, a poglavito u Dalmatinskoj zagori i u cijeloj Dalmaciji u biti sve ovisi o koncesijama, tako i vlast. HDZ ovu presudu danas neću ni komentirati, ja sam o Sanaderu rekao svoje 2007. kada su me dobro iščerećili ti sanaderevci koji sad ga ne poznaju, torbari i sl., ali ću govoriti o tome da jedino šta je dobro i uspješno u Dalmaciji to je koncesija na plažama i zbog toga imamo većinu u županijskim skupštinama, Kerum HDZ, to je čerećenje hrvatskih, narodnoga dobra da je to nevjerojatno i tako funkcionira moja Dalmacija. Dalmacija daje puno Hrvatskoj, puno, ništa joj se ne vraća. Nećemo govorit samo o turizmu, govorit ću sad o energetici, 40% hidroenergije daje rijeka Cetina RH, apsolutno ništa, nula, nula reka bi premijer, ništa. Ali uredno dolaze na Sinjsku alku i drago mi je, na Vrgoračke dane pršuta, na drniški pršut, kolega Begonja znam da vam je teško kad je dođem pa ne znate kako me pozdraviti al to me ne nije ni briga, ja dođem radi naroda tamo, čisto da vidim ljude da popričam o njihovim problemima. Jedino šta se pometu stolovi uredno, to je jedino uredno šta naprave. I zato u proračunima koji su uvijek 5n nerealni, neostvarivi, ne ekološki, uvijek su proračuni koji su obećavajući međutim ja još jedanput upozoravam Dalmacija je dio Hrvatske, ova Vlada je zaboravila Dalmaciju, Dalmatinsku zagoru, a i naravno i Liku. Hvala lijepo.
Dobar dan svima. Hvala lijepa, hvala. Prije nego što pređemo na današnju točku dnevnog reda na raspravu obavještavam vas da kad završimo sa raspravom po klubovima, sa raspravom te točke do kraja zapravo preći ćemo na iznošenje stajališta klubova zastupnika. Znači kad završimo s tom točkom ovaj slobodan govor jel da klubu, stajalište po klubovima. Znači današnja točka dnevno reda je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 42 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika utvrđeno je i prihvaćeno da prijedlog predlagatelja za ovaj zakon se raspravlja po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Stjepan Čuraj, državni tajnik u Ministarstvu financija, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici, pred nama kako je i predsjedavajući napomenuo su izmjene i dopune odnosno Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, inače samo uvodno Zakonom o osiguranju uređeni su uvjeti za osnivanje, poslovanje i prestanak društva za osiguranje, društva za reosiguranje i društva za uzajamno osiguranje. Dakle, praktički ovim zakonom se regulira tržište osiguranja u RH. Navedenim prijedlogom zapravo transpordiramo direktivu EU i usklađujemo sa pravnom stečevinom EU. Ono što je najbitnije je vezano uz primjene i izmjene odredbe koja se odnosi na prilagodbu za volatilnost na nerizične kamatne stope, dakle izmjena postojećih 100 baznih bodova na 85, kasnije ću vam malo pojasniti to, također se uvodi i obveza obavješćivanja europskog nadzornog tijela za osiguranja i strukovna mirovinska osiguranja kao nadzornog mehanizma koje se zapravo odnose o svim, obavješćivanja o svim zahtjevima za uporabu ili promjenu unutar modela procjene rizika kao i same ovlasti navedenog tijela ili skraćeno EIOPA da se vezano za donošenje odluka o uporabe ili promjene unutarnjih modela nadležnim tijelima pruži tehnička potpora. Nadalje, također se uvodi obveza obavještavanja EIOPA dakle i nadzornog tijela relevantne države članice domaćina, kod nas je HANFA nadzorno tijelo i regulatorno kod izdavanja odobrenja za rad društva, za osiguranja ovih društva, za reosiguranja te čiji se dio aktivnosti temeljiti na slobodi pružanja usluga ili slobodi poslovnog nastana u drugoj državi članici te zadnja izmjena je zapravo tu se pruža mogućnost osnivanja platforme za suradnju koja bi trebala doprinijeti kvaliteti informacija koje nadležno tijelo države članice domaćina ima u društvima na području te države članice pružanja usluga. Ove izmjene i direktive su stupile na snagu u siječnju ove godine i u konačnom prijedlogu smo po hitnom postupku s obzirom na sami opseg izmjene, a i obveze da se ovo što prije transpordira u na zakonodavstvo s obzirom na krizu koja je bila i raspuštanje sabora ovo je mislim pravi način da se to što prije napravi i time omogući našim osiguravajućim društvima i ove predložene izmjene. Dakle, što se tiče najvažnije zapravo izmjene ovdje se nastavlja kao što smo imali u prethodnih nekoliko tjedana i godina sve nakon financijske krize od 2008. se ide u povećanju zapravo i regulacije sa ciljem da se što više osigura ne samo hrvatskim građanima nego i građanima EU veća sigurnost na području financijskog tržišta da bi se izbjegle one financijske krize tako i ovdje omogućavamo i osiguravajućim društvima naravno i kroz prethodne izmjene smo to prije svega radili i transpodirali i to se prije svega odnosi na okvir Solventnost II, ali ovime želimo omogućiti osiguravajućim društvima veću i likvidnost zapravo kroz smanjivanje ovih baznih bodova koji se direktno odnose na tehničke pričuve. Vi imate nerizičnu kamatnu stopu kao stopu koja se procjenjuje na nerizična ulaganja to su vam najčešće državne obveznice zapravo i ona nam određuje, procjenjuje se sada vrijednost buduće aktive ili potrošnje u odnosu na vrijednost sadašnje. I na tu zapravo sama, sama kak se zove prinos se računa kao ta nerizična kamatna stopa plus premija rizika. Ovi bazni bodovi direktno se primjenjuju na tehničke pričuve to su za neživotna osiguranja, za životna osiguranja imamo matematičke pričuve. Iznos tehničkih pričuva otprilike se kreće do 80% odnosno mislim da je prošle godine bilo preko 67% dakle ukupne aktive osiguravajućih društava i to zapravo govori koliko oni moraju imati osigurano sredstava za svoje poslovanje, za svoja daljnja ulaganja, za plasmane, za sve premije koje naplaćuju. Ovime smanjivanjem te bazne osnovice i primjenom ovih aktuarskih izračuna zapravo omogućavamo u situaciji utjecat će na vremenski raspon i na samu nerizičnu kamatnu stopu da kada su drugi rizici prisutni kao što su ovakve Covid krize da se smanjivanjem te bazne osnovice omogućava zapravo veća likvidnost i više sredstava da ostaje osiguravajućim društvima za ulaganje koja su naravno ne samo u državne obveznice gdje je kod nas to preko 2/3, ali tu su ulaganja u nekretnine, ulaganje u ostale investicije itd. što bi zapravo činilo jednu dodatnu injekciju u samo gospodarstvo. Dakle, to je zapravo najbitnija promjena gdje se to računa taj vremenski apsekt ovisno on što je nerizična stopa veća same pričuve su manje, što je ona manje same pričuve su veće i time utječemo na sam, na plasman odnosno mogućnost korištenja samih sredstava u tim pričuvama. Ono što bih također napomenuo da trenutno u RH ni jedno društvo ne koristi ovu prilagodbu, ali, do sada, ali s ovim i samoj toj uvođenju taj pojma volutilnosti dakle da se s obzirom na okolnosti može prilagoditi mislimo da će možda i nakon usvajanja ovoga zakona ovdje koji je pred vama da će se i to omogućiti s obzirom na tržište koje je. Evo zahvaljujem vam na pozornosti i ostajem otvoren na sva moguća pitanja.
Hvala lijepa. Imate koliko vidim dvije replike. Prvu repliku je tražio gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, evo konstantno jedino što radimo, ovdje govorimo o direktivama, uredbama navodno ojačavanju u ovome slučaju osiguravajućih društava, pozivaju se na europsku stečevinu prava i konstantno to sabor radi premda bi tribao sam Hrvatski sabor puno toga pokrenuti, a ne donositi samo uredbe i direktive koje se ne poštivaju kao npr., a vi znate bili ste i saborski zastupnik Zakon o RBA štedno kreditnim zadrugama koji smo donijeli ovdje o ništetnosti kredita tih nezakonitih sa međunarodnim obilježjima i vi ste glasali za taj zakon. Vi kao izvršna vlast taj zakon ne poštivate. Ljudi koji su u RBA štedno kreditnim zadrugama doslovno dotučeni koji su pokrenuli iza tog zakona također procese sudske gube ih, ovršuje ih se [[Upadica: Hvala.]] sad ih se izbacuje iz kuća. Zašto se ne poštiva izvršna vlast zakone koje donosi sabor? Hvala lijepo.
Gospodin Čuraj odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, pitanje nije vezano za ovu tematiku, ovo što mogu, što mogu ovaj napomenuti da poštivanje zakona što se tiče izvršne vlasti je tu neupitno zato što izvršna vlast nema utjecaja na sudbenu vlast u kojoj predmeti su sada trenutno na snazi. Imamo suprotno mišljenje od Europskog suda vezano za upravo znači taj zakon tako da ovo nije niti u nadležnosti izvršne vlasti što se tiče svih postupaka pred sudom.
Gospodin Bulj je tražio stanku vjerojatno, jel da?
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta. Prijedloga zakona ovaj o kome govorimo, izmjena i dopuna o osiguranju u biti kad sabor raspravlja i donosi, kada molite da Hrvatski sabor to podrži onda tražim od vas da se zaštiti prije svega, da bude zakon u interesu čovika, pojedinca naravno i institucija u kojima donosimo ili društvima. Mi donosimo ovdje zakone kolegice i kolege, kao što je ovaj, prepisivamo uredbe i direktive svakodnevno to može prepisati tko god, možete imat, svaki čovjek prepisati jedino triba prijevod. Međutim, zakone koje donosimo ovdje jednoglasno kao što je zakon lex Škibola, donesen je jednoglasno u ovome saboru sa većom potporom nego što je donesen Ustav, on se ne poštiva. Naši građani koji se odnosi na taj zakon o tim kriminalnim organizacijama koje su pljačkale naše građane gdje je nemoguće vratiti kredit te institucije danas se, izvršna radi tih institucija premda je i tajnik bio saborski zastupnik koji je digao ruku za taj zakon, da se zaštite ti naši ljudi koji su podigli te kredite nezakonito. Nezakonito ste radile te institucije. Tu je zakazala HNB, izvršna vlast, Ministarstvo financija, Hrvatski sabor je donio jednoglasno zakon, lex Škibola, jednoglasno, pa onda o čemu mi sad raspravljamo. Mi sad raspravljamo o osiguranju novim agencijama, novim nadzorima, novim sigurnosnim mjerama, likvidnosti osiguravajućih društava, pravna stečevina EU, ali ovaj sabor je donio zakona jednoglasan, a ovaj mjesec sada prijeti deložacije tih ljudi koje su te štedno kreditne zadruge prevarile, koje u Austriji ne mogu djelovati odakle dolaze, u Mađarskoj ne mogu djelovati.
Hvala lijepa. Stanka do 9 i 48 minuta, 5 minuta. [[STANKA U 9,43 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09:47 SATI]] Gospodin Lalovac, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Rekli ste da se najveći dio izmjena odnosi na smanjivanje ove jedne rizične kamatne stope odnosno koja sudjeluje za osnovicu za izračun tehničke pričuve, a s druge strane ste rekli da nijedno hrvatsko društvo to ne koristi. Sada me zanima budući da je ovo direktiva vezano je za to, da li su onda naša osiguravajuća društva u budućnosti dužna primjenjivati u svojim izračunima modela ovu nerizičnu kamatnu stopu koja će jednog dana utjecati na njih ili je to zapravo opcija da može ili ne mora, čisto me to zanima? Budući da ste sami rekli to će smanjiti dio tehničke priče, to znači da naše osiguravajuće kuće zapravo imaju druge modele prilikom izračuna, to znači drugim riječima da li su to oni u obvezi primjenjivati ili ne. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi zastupniče. Da, dakle društvo ne koristi ovdje mi govorimo o prilagodbi za volatilnost, oni koriste nerizične kamatne stope pri izračunu svojih aktiva procjenjujući buduću vrijednost na temelju sadašnje naravno plus uvećavajući za samu premiju rizika što se tiče prinosa. Međutim ovaj dodatni mehanizam koji se odnosi na ne samo ne rizične kamatne stope odnosno na vremensku strukturu iste nego se odnosi na osnovicu odnosno na bazu na koju se ona primjenjuje. Oni ako to primjene, ako se pokaže situacija na tržištu da osim onih glavnih rizika koje ulaze da postoje i neki eksterni drugi rizici da se može ovo primijeniti time da se oslobodi više sredstava s kojima mogu intervenirati i na tržištu financijskom ili nekretnina ili bilo kojih ulaganja koja imaju.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Miro Bulj ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Osiguranja u društvu su vrlo bitna i ona moraju imati svoju ulogu i svoj značaj, međutim naš Sabor sve zakone koje donose pa tako i po ovome pitanju Europska komisija u biti ne uvažava tako da mi prepisivamo samo ono što oni šalju. Ja sam naveo ovdje primjer štedno kreditnih zadruga RBA koji su nanijeli velike štete našim građanima i mi smo ovdje u prošlom sazivu donijeli jednoglasno zakon i čini mi se 138 zastupnika za između njih je bio saborski zastupnik i sada državni tajnik i to se ne poštiva. Znači mi danas jednostavno šta smo kao HS u mogućnosti donijeti ovo prihvatiti kao obavezu ove direktive, a ono što HS donese jednoglasno EU, njene institucije nađu načina da to odbace. Ja sam pitao maloprije državnog tajnika da kaže zbog čega ono što HS donese jednoglasno, pa i da nije jednoglasno, a što je u zaštiti hrvatskog čovjeka pojedinca, ali to je interes HS-a, zašto to europske institucije odbijaju. Ja nikako dobiti odgovor. Mi smo zakonodavno tijelo. Ako je te ljude zaštitio zakon koji su podigli te štetne kredite jer te zadruge iz Austrije odakle dolaze su zabranjene, proganja ih njihovo državno odvjetništvo, u Mađarskoj su jednostavno nabijeni nogom u tur, a naše građane i dalje se ovršuje i izbacuje iz njihovih nekretnina, doslovno svakodnevno me zovu i ja ću sada dati i zakon opet u proceduru sa određenim izmjenama. Nadam se da će kolegice i kolege to potpisati i da ćemo zajedno prihvatiti, možete slobodno uzeti vi kao svoj zakon, međutim najviše me to kao zastupnika kojega je narod bio razočarava što mi što donesemo jednostavno europske institucije odbijaju. Ovaj zakon ne donosi ništa u biti nova, nekakva kontrolna tijela, sigurnost osiguravajućih kuća, mi ćemo to danas raspraviti do 10,00 bit ćemo gotovi 10,30, 11,00 i to je to, međutim što ćemo sa ljudima koje ovršujemo zbog onoga što je ovaj HS donio da se ne smije izbacivati iz nekretnine. Jutros, evo maloprije ove sjednice me zove čovjek kojem je došao nalog da ga se u 1. mjesecu deložira iz jedine nekretnine, suprotno zakonu kojega smo mi donijeli u Saboru. I nije jedini, ali da je i jedini krši se zakon na hrvatskom građaninu, ujedno je i hrvatski branitelj, ali nebitno, hrvatski je građanin i mi moramo štititi zakonitost odluka u ovome Saboru, vi izvršna vlast i pravosuđe. I zbog toga imamo danas 3 milijarde eura od doznaka od naših iseljenih u treće zemlje, oni nam daju plaću, potrali smo ih, a oni nas plaćaju, čak im ne damo ni da glasaju. Zato vas još jednom pozivam uvaženi državni tajniče, da vi kao izvršna vlast, vaša Vlada u EU komisiji, u EU vijeću, imamo i naše predstavnike jer premijer se ovdje često hvali, Plenković, koliki on ima utjecaj unutar EU i prijateljstva, da se poštivaju ovi zakoni koje donese HS. Kao što je zakon o lex Škibola, tzv. o ništetnosti kredita koji su protuzakonito, s međunarodnim obilježjima, koji su protuzakonito doneseni u dati u RH. HNB je tu zakazala, kao i kod eura, i tražim od vas da ovo prenesete premijeru zbog ovih građana koje će uskoro deložirati. Pozivam kolegice i kolege da i vi, poglavito ovi iz većine, da urgirate na izvršnu vlast, vi im dižete ruku, vi ih podržajete, da se poštivaju zakoni koji su doneseni u ovome hrvatskome Domu, a ne poštivaju se. Hvala lijepo.
G. Danijel Spajić govorit će ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti. Sve razvijene ekonomije imaju nimalo slučajno razvijeno industriju osiguranja koja sa državom zajednički radi na smanjenju utjecaja prirodnih katastrofa na proračun. Na ublažavanje utjecaja demografskih promjena na mirovinski sustav, na jačanje učinkovitosti zdravstvenog sustava itd. Iz slučaja Gunja nismo ništa naučili. Imovina nije bila osigurana pa su političari na sanaciju potrošili milijardu i 200 milijuna kuna poreznih obveznika šteta. A kad političari saniraju štetu u zemlju u kojoj je percepcija korupcije najveća u EU, 97%, jasno je kako dolazi do ogromne neefikasnosti trošenja javnog novca. Političari iz primjera Gunje očito nisu htjeli nešto naučiti pa nam se dogodila puno veća katastrofa, potres u gradu Zagrebu. Iako su stotine ljudi u državnoj upravi i gradu Zagrebu zadužene za osiguranje imovine, a plaćaju brokere, dosta državne gradske imovine nije osigurano pa će tu u cijelosti pokriti porezni obveznici. Nije bilo poticaja niti organiziranog pristupa državi, grada i stanoupravitleja na osiguranje privatne imovine pa će taj propust porezne obveznike stajati od 50 do 60 milijardi kuna. A kad političari upravljaju štetama imovine, to vam je kao da ličke vukove pošaljete na Pag da čuvaju janjce. Na primjeru Zagreba je jasno, organizirani pristup prema osiguravateljima i sa upraviteljima, omogućio bi da se dodatno pokriće građevinskog dijela objekta bude ispod jedne kune po metru četvornom mjesečno, što je nešto što si većina građana može priuštiti. Porezni obveznici ne bi plaćali desetke milijardi nepotrebno. Ali je li to Vladi u interesu? Kako radi trenutno, očito da nije. Zašto se barem danas nakon zagrebačke katastrofe ne poduzmu konkretne zakonske i ostale mjere da se ovo barem ubuduće ne dogodi. Kažu da će potres u Zagrebu, da će se potres u Zagrebu opet dogoditi, samo je pitanje kad i koliko će biti jak. Što ako se ponovi za nekoliko godina? Građanima i tvrtkama koje su imale pokriće štete od potresa isplaćeno ili u fazi isplate gotovo 500 milijuna kuna, ovako bi bilo i sa ostalim štetama da je država više promovirala i subvencionirala osiguranje imovine. Država nam ima veliku, velikih demografskih problema, prvi mirovinski stup je u bankrotu, samo 50% potrebnih sredstava za ionako mizerne mirovine prikupi se kroz doprinose, a ostatak se pokriva iz poreza koji su namijenjeni za sasvim druge potrebe građana i gospodarstva. Reforma drugog stupa je zapela na 5%, povećanje izdvajanja nije se nikada dogodilo zbog ionako ogromnog deficita iz samog stupa. U takvim okolnostima očekivalo bi se da Vlada jače potiče privatnu štednju i rasterećenje javnih mirovinskih fondova. Međutim, kako se vidi iz proračuna, samo 80 milijuna kuna je namijenjeno poticanju dobrovoljne mirovinske štednje dok milijarde lete na sve strane. Proračun će 2020. biti skoro 160 milijardi kuna, što znači da će se za poticanje dobrovoljne mirovinske štednje trošiti samo 0,05% budžeta, pola promila. A porezne olakšice na životna osiguranja, davno su ukinute. Vlada nema nikakav fokus na jedno od gorućih problema hrvatskog društva. Zaključno, država premalo koristi osigurateljnu industriju za rješavanje gorućih problema koji se dodatno gomilaju i eskaliraju. Hvala.
Hvala i vama. G. Boris Lalovac iznosit će stajališta Kluba zastupnika HDZ-a o ovom zakonu. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Znači danas se pred nama nalazi Zakon o osiguranju koji trebamo uskladiti, ne samo sa jednom direktivom nego ovdje, čini mi se više direktiva i direktiva o, ne samo Solvency II nego za direktivom za tržište financijske instrumente te vezano za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma. Najvažnija direktiva zapravo za osiguranja je zapravo ta Solvency II, jer Solvency II je direktiva koja govori o tome da se harmoniziraju svi poslovi osiguranja na jedinstvenome europskome tržištu, isto kao što se ide prema jedinstvenom bankarskoj uniji, tako i direktiva Solvency II pokušava ujednačiti poslovanje osiguravajućih kuća na tržištu od nekih 500 milijuna ljudi, odnosno 500 milijuna osiguranika. I ona svakako najviše zadire u područja reguliranja kapitala i ono što se mijenja, a to je zapravo uvodno i rekao državni tajnik da se ovdje u samoj, suština promjene ovog zakona je da se zapravo mijenja i smanjuje se odnosno volatilnost za nerizičnu kamatnu stopu sa 100 na 85 baznih bodova. Budući da je ta nerizična kamatna stopa osnovica za izračun tehničkih pričuva kao što ovdje čuli, zapravo ide nerizična kamatna stopa plus premija, na nju ide premija rizika, da se formiraju određene tehničke pričuve u slučaju određenih šteta da kada se dogodi znači da osiguranje posjeduje određeno dovoljno kapitala da može isplatiti određene štete i one čine 80% aktive odnosno tog dijela kapitala svakako omogućava osiguravajućim kućama dodatnu likvidnost prilikom financiranja njihovih dodatnih investicija. Ovdje smo čuli da to mogu biti investicije u državne obveznice koje doduše nose sve manje i manje prinose, jel. Tako da isto kao što ćemo imati problem sa mirovinskim fondovima koji će dugoročno sa ovakvim niskim prinosima obveznicama nositi niže prinose i na naše mirovine taj dio se odnosi i na osiguravajuće kuće koje veliki dio svoje aktive drže u, veliki dio svoje aktive slobodnih sredstava drže u obveznicama. Tako da je ovo još jedna od mjera budući da se na ovom dijelu zapravo nerizična kamatna stopa definira najčešće uvijek je na njemačke obveznice, one uvijek referent je njemačka zapravo obveznica na razini EU ovaj i odnos između njemačkih obveznica i hrvatskih obveznica se uvijek zapravo gleda kao određena, kao određena premija rizika svake države članice. I sada se ovim dijelom postavljaju nekakvi novi standardi. Znači, Klub SDP-a s obzirom ne samo što je ovaj dio direktive usklađivanje nego isto kao i kod ovih drugih mjera gdje sve ono što ide u korist građana i harmonizacije usluga na jedinstvenom europskom tržištu što u konačnici dovodi do boljitka za hrvatske građane svakako da ćemo podržati. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Josip Begonja govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, suradnicom, kolegice i kolege zastupnici, poznato nam je da sukladno odredbama Članka 204., a podredno i Članka 206. Poslovnika Hrvatskog sabora postoje okolnosti zbog kojih se zakoni donose po hitnom postupku, a među kojima je i zbog drugih osobito opravdanih državnih razloga. U te okolnosti spadaju i zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU. Pred nama je upravo iz tih razloga i ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju koji je bazno donesen 2012. godine, a od tada je zakon 2 puta usklađivan s pravnom stečevinom EU, zadnji put u proljeće ove godine. Ovim zakonom, važećim zakonom uređena su pitanja o čemu je već kazano o osnivanju, poslovanju, prestanku društva za osiguranje, društva za reosiguranje i društava za uzajamno osiguranje, ali kao i pitanja vezana uz zastupanje u osiguranju, posredovanja u osiguranju i reosiguranju te nadzor koji obavlja Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga. U sadržaj samog zakona ugrađene su Direktive 138 iz 2009. godine Europskog parlamenta i vijeća koja je poznatija i kao direktiva Solvency II, a koja ima za ključne ciljeve veću zaštitu osiguranika, postavljanje granica solventnosti koje određuju ukupnu izloženost rizicima. Daljnje normativno usklađenje važećeg zakona bilo je sa Direktivom 97 iz 2016. Europskog parlamenta i vijeća, riječ je zapravo o direktivi o distribuciji osiguranja, a odnosi se na usklađivanje s odredbama kojima je uređeno obavljanje poslova distribucije osiguranja i reosiguranja. Kao što sam rekao u prvom polugodištu ove godine važeći zakon je usklađivan sa uredbom komisije EU 1935 kojom je izmijenjena Direktiva 97 iz 2016. dakle direktiva o distribuciji osiguranja, a tom uredbom europskom nadzornom tijelu za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje dane su ovlasti da preispita odnose osiguranja od profesionalne odgovornosti kao i potrebne iznose raspoloživih financijskih sredstava posrednika u osiguranju i reosiguranju radi uzimanja u obzir europskog indeksa potrošačkih cijena. Danas je pred nama prijedlog novih izmjena i dopuna postojećih zakona o osiguranju što čini sukus tog prijedloga je da je potrebno izvršiti uskladbu sa Direktivom 2177 iz 2019. godine kojom se mijenjaju 3 direktive, manjim dijelom Direktiva 138 iz 2009., Direktiva 65 iz 2014. te Direktiva 849 iz 2015. glede sprječavanja korištenja financijskih sredstava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Ovim prijedlogom zakona preuzima se primjena odredbi navedene Direktive 2117 od prošle godine u dijelu koja se odnosi na prilagodbu volatilnosti. Pojmovno možemo to kazati da je to promjena cijene financijskih instrumenata na nerizične kamatne stope od strane osiguravajućih društava gdje se mijenjaju bazni, bazni bodovi od 100 na 85. Kad govorimo o veličini promjena nekog financijskog instrumenta najčešće se to računa kao standardna devijacija promjene cijena, a služi kao indikator svojevrsni indikator rizika i što je volatilnost financijskog instrumenta veća to je i veća njegova rizičnost. Nadalje, kazano je ovdje također i da se izmjenama ovog zakona uvodi i obveza nadzornim tijelima da obavještavaju europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovno osiguranje o zahtjevima za uporabu ili promjenu unutarnjeg modela procjene rizika, ali isto tako i nastaju i neke druge obveze europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i nadzornih tijela relevantne države članice domaćina kod izdavanja odobrenja za rad u društvu. Kazano je također da je bilo u 5. mjesecu zadnje izmjene i dopune ovog zakona, ali ova Direktiva 2117 od prošle godine koja je stupila na snagu u siječnju ove godine ima relativno kratak rok za prijenos za transpoziciju ovog europskoga ovih odredbi europske ove direktive u nacionalnom zakonodavstvu ali kao što je poznato došlo je do raspuštanja 9. saziva sabora i zato je danas ovdje pred nama prijedlog od strane predlagatelja da se donese po hitnom postupku. I na kraju dama i gospodo Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj Vladin Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Hvala na pozornosti.
Hvala. Gospodin Miro Bulj sada će započeti, zapravo biti će jedini koji će imati pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo. Evo ja bi samo rekao na kraju kad je kolega iz HDZ-a rekao da je ovo Vladin prijedlog, ovo je samo još jedna …
Gospodin Bulj trebali biste doći ovdje, to je takav postupak.
A može tu, jel?
Da. Tako, tako smo se dogovorili.
Hvala lijepo. Evo nakon izlaganja na kraju kolega iz HDZ-a je rekao da je ovo Vladin prijedlog, ovo je prepisivanje uredbi i direktiva svakodnevno koje je uglavnom se ne primjenjuju i ne poštivaju u RH i to je ključni problem šta je izvršna vlast i ostala tijela u RH ne poštivaju odluke koje donosi ovaj sabor. I o tome kolegice i kolege tribamo konstantno govorit. Ja bi samo rekao da spomenut je potres u Zagrebu od problema oko osiguranja imali smo požar u Dalmaciji, imali Gunju u Slavoniji, poplavu, nažalost elementarne ugroze i ostale ugroze uvijek nad vise nad vratom. Međutim, najveća ugroza i ne znam postoji način uvaženi državni tajniče kako da osiguramo Hrvatsku od vas, od vašeg upravljanja jel na 2/3 Hrvatske koje su prazne kako osigurati poljoprivredna zemljišta koja ne možemo ograđivati, znači jel veće ste štetočine vi nego ove ugroze i osiguranja koja trebamo napraviti, a vidljivi su rezultati. Ima li to možda u ovoj uredbi, jel vam to napisala EU, jel to Andrej Plenković dogovorio na Vijeću Europe sa ministrima i premijerima? Jel samo pred, mi ovdje gospodo donesemo zastupnici jednoglasno zakon o ništetnosti kredita štedno kreditnih zadruga RBA i vi gospodo iz izvršne vlasti ništa ne poduzimate da se zaštite ti ljudi koji su oštećeni u RH od strano štedno kreditnih zadruga kojima dolaze ovršna rješenja za izbacivanje iz njihove jedine nekretnine. Onda tribamo mi naći zakon da se osiguramo od vas u saboru koji ste dužni provoditi zakone, a ne provodite, a to je izvršna vlast. Zakon lex Škibola tzv. je donio ponavljam sabor cijeli jednoglasno i vi državni tajniče kad ste bili saborski zastupnik HNS-ov, vjerojatno ste i sad u HNS-u ali to je kontinuitet upravljanja, nebitno koja je koalicija. Zanima me zbog čega izvršna vlast ne zaštiti ljude iz obaveze koja je proizašla iz odluke koju je donio sabor, zakona, jednoglasnoga zakona, lex Škibola tzv. Šutnja, nitko ništa ne govori, e naći ćete vi opravdanje, Europska komisija, mi njihove moramo prepisivati uredbe, direktive svako jutro, a oni naše šta mi donesemo u saboru apsolutno odbacuju. Onda koji je smisao Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, da dođe jutros kolega Begonja i da pročita uredbu koja je prepisana kao zakon tj. pročita, prepisanu pročita. Pa mi smo ovdje izgubili smisao nastavimo li ovako, a smisao da zakone donosimo u interesu čovika da ostane u RH. Zato predlažem evo ako ima način da u uredbu unesete ili da razgovarate s Europskom komisijom ili na idućem sastanku Vijeća ministara EU da premijer Plenković još predloži kako zaštiti hrvatske građane od politika koje vi vodite u svim segmentima. Poglavito demografskom segmentu, ekonomskom, gospodarskom jel da nije drugačije mi ne bi imali, možda to EU odgovara da to što naši najkvalitetniji ljudi odlaze u EU zato imamo Zakon o strancima takav kakav imamo liberalan zbog toga. Znači ja ne znam što više kazati. Mene zanima zašto ne poštivate zakone vi kao izvršna vlast koje ovaj sabor donosi. Zašto ne zaštite građane koji su po tom zakonu tribali biti zaštićeni? Zašto?
Možete ostati jer gospođa Petir je tražila repliku. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bulj vi ste govorili o demografskim izazovima koji jesu ozbiljan problem i za Hrvatsku, ali i za većinu novih država članica i tu sigurno moramo napraviti maksimalne napore kako bi zadržali i osigurali uvjete da naši ljudi ostanu u Hrvatskoj. No, govorite već nekoliko puta da naši najkvalitetniji ljudi odlaze čime implicirate da oni koji nisu kvalitetni ostaju ovdje s čime se ja nikako ne mogu složiti. Svaki naš čovjek je jednako vrijedan, jednako važan, ima svoju osobnost, svoja znanja, vještine i kvalitete i u tom smislu i na taj način ih moramo promatrati i učiniti sve da se ostvare u svom punom dostojanstvu, da imaju osigurana radna mjesta i normalne uvjete za život. Spomenuli ste osiguranje u poljoprivredi pa bi samo htjela reći, ne znam točno na što ste mislili ali imamo osiguranje za usjeve i nasade od elementarnih nepogoda a evo mogu sa zadovoljstvom izvijestiti da je ministarstvo uvažilo prijedlog našeg Odbora za poljoprivredu [[Upadica Radin: Vrijeme.]] i da će uvesti i osiguranje za zaštitu usjeva i nasada od divljači jer divljač radi strašne štete.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa kolegice Petir, cijenim vaše iskustvo, od ključne osobe Stjepana Mesića, sad do glavne osobe u koaliciji Andreju Plenkoviću, tako da mogu potpisati sve što ste rekli osim ovog djela u kojemu se ne slažem a to je da su ostali najkvalitetniji ljudi u Hrvatskoj ili vani. Ja sam samo rekao da su ljudi otišli trbuhom za kruhom a 2/3 Hrvatske su prazne, prazne. Vaša Slavonija je prazna. Ne znam je vi to vidite. Ili ste vi u Europskom parlamentu stvarno imali drugu sliku. Moja Dalmatinska zagora je doslovno, meni je žao što ovo moram reći, prazna, škole se urušavaju. Ja znam da vi imate interes branit Andreja Plenkovića politiku ali to nije ni vjerski ni kršćanski, ali prije svega nije istina jer 2/3 Hrvatske su prazne. I to je istina. Pogledajte koliko proizvodimo poljoprivrednih dobara, koliko uvozimo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gđa. Petir.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolega Bulj je povrijedio čl. 238. jer iznosi neistine. Ja sam vrlo jasno rekla da on tvrdi da su najkvalitetniji ljudi otišli što znači da su oni koji nisu kvalitetni ostali ovdje, ja sam to opovrgnula jer smatram da su svi naši ljudi u svojoj osobnosti jednako kvalitetni, imaju svoje sposobnosti, neka ne izvrće moje riječi. Što se tiče politike koju ja provodim, ja provodim politiku zaštite interesa hrvatskog naroda kao što sam to činila cijeli život. Vi si nemojte uzimat ekskluzivitet da ste vi jedini narodni zastupnik [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] a mi svi drugi nismo vam niti do koljena [[Upadica Radin: Gđo: Petir.]] Dakle to je nedopustivo što vi radite.
Ja vam vas pustio govoriti jer znat kao i ja da je bila replika pa moram dat opomenu [[Upadica Petir: Kolega Bulj iznosi neistine i vrijeđa druge zastupnike.]] Kolega Bulj je dao također povredu Poslovnika [[Upadica Petir: Povrijedio je čl. 238.]] Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegica Petir je povrijedila čl. 238., ne znam zbog čega je nervozna, nisam vas povrijedio, samo sam nabrojao određene činjenice da cijenim vaše veliko iskustvo od toga da ste bili ključna osoba Stjepana Mesića, da sad branite stavove gospodina i da vas uvažavam, dapače.
Dobro, još uvijek ja predsjedavam, pa ja sam dao repliku gospođu, ja sam dao opomenu gđi. Petir pa i vama dajem opomenu jer to je moj posao a ne vaš posao. Dopustimo. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238. jer kolega Bulj osim što iznosi neistine, on kleveće cijelo vrijeme i vrijeđa druge zastupnike i maltretira nas [[Upadica Radin: Dobro, dao sam mu opomenu.]] cijelo vrijeme ne pročitavši niti jedan akt nego ponavlja iz sjednice u sjednicu o svakoj točci jedne te iste teze koje od tolikog ponavljanja će ljudi pomisliti da su laž. Dakle kolega Bulj, ja vas molim da se ponašate u skladu sa ... [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, dao sam svije opomene i nadam se da je za petak dovoljno, mislim, stvarno. G. Stjepan Čuraj govorit će u ime predlagatelja, izvolite završno.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle završno što ste tiče izlaganja i komentara uvaženih zastupnika, zastupnik Bulj problematizirao je ponovno štedno-kreditne zadruge iz Zakona o ništetnosti ugovora o kreditima s međunarodnim obilježjima sklopljenih u RH, tzv. Škibolin zakon koji nije predmet ovih izmjena i isti zakon je još uvijek na snazi i postupci su pred sudom što ovo ministarstvo niti Vlada niti može nit se smije miješati. Uvaženi zastupnik Spajić iznio je problematizirao je pitanja količine odnosno ukupnosti osiguranja imovine, što se tiče samo jednog podatka, vjerujem da je osiguranje od potresa prema ugovorenoj premiji iznosi nešto više od 1% ukupno zaračunate premije neživotnih osiguranja u 2019., tako da se slažem da je to sigurno način na koji bi se neki ovi neželjeni događaji i lakše premostili međutim država nema ingerenciju niti smije pogodovati pojedini privatnim poduzećima kao što su osiguranja u smislu promoviranja istih i nametanja obveze, ono što i spada u slobodnu mogućnost samih građana da biraju hoće li nešto osigurati ili ne. Što se tiče sufinanciranja, ima kod pojedinih, uvažena zastupnica Petir je spomenula i sufinanciranje vezano za osiguranja kod usjeva, također se sufinancira i vaša spomenuta, treći mirovinski stup ili dobrovoljna mirovinska štednja, dakle do iznosa od 5000 kn subvencionira se godišnje sa 750 kn, spomenuli ste i iznos koji je osiguran. Također što se tiče samih poticaja, to su oni koji mogu biti u skladu sa ne rušenjem samog tržišnog natjecanja. Uvaženi zastupnik Lalovac spomenuo je usklađivanje sa direktivom Solvency II, to je jedan od nastavaka iste, usklađivanje dakle, ova izmjena se nadovezuje. Također što se tiče same prilagode za volatilnost, ona je mjesečno izračunata i obavljena od strane upravo europskog nadzornog tijela za osiguranje strukturno mirovinsko osiguranje, također spomenuo je uvaženi zastupnik Lalovac što se tiče našeg osiguravajućeg društva i primjene ove mogućnosti za volatilnost, prilagodbu za volatilnost, ona mora ići, do sad se nije primjenjivala, nadamo se da se ovim zakonom ta mogućnost možda i bude ostvarena ali mora ić uz prethodno odobrenje Hrvatske agencije za nadzor financijskih društava. Što se tiče samog portfelja, koji je također uvaženi zastupnik Lalovac spomenio, da najviše ulaganja je u preko 60%, dakle gotovo 2/3 ulaganja su u, u državne obveznice, nadalje otprilike ulaganja u nekretnine se dijele oko 8% odnosno odnosi se 8%, u zajmove s udjelom 7%, te investicijske fondove oko 5%, to je struktura što se, što rade osiguravajuća društva sa novcima od samih premija. Uvaženi zastupnik Begonja je dobro konstatirao zašto nam je ovo bitno što se tiče hitnosti s obzirom i na obim, a i na mogućnosti same koje ovo nose, dakle apsolutno se slažemo, kao i kontekst i nastavak same primjene ovih izmjena u odnosu na reguliranje ovoga tržišta sve sa istim ciljem zaštite građana i očuvanje samog financijskog sustava kojeg, kako moram podsjetiti, od 2008. je i bila kriza koja je izazvana poremećajem o financijskim tržištima i sustavima koje je onda kasnije uzrokovalo i globalnu krizu. I nadalje opet uvaženi zastupnik Bulj, što se tiče samih prepisivanja direktiva, dakle ako ja mogu tumačiti, znači nije problem, ovo je dobar prijedlog, samo je problem što mi … [[Govornik se ne razumije]] o direktivi iz EU nažalost ne možemo tu sada birati nešto što želimo i što ne želimo, mislim da generalno moramo gledati da li je ovo u konačnici bolje za naše građane, smatramo svakako da je i da će to donijeti i veće mogućnosti samim osiguravajućim društvima da raspolažu sa svojim sredstvima ukoliko dođe do nekih nepredviđenih kriza, a to onda u ukupnosti znači i utjecaja na samo tržište. Zaključno, također u ime predlagatelja samo bi napomenuo da je Odbor za zakonodavstvo imao dva nomotehnička amandmana na čl. 2. koji predlagatelj prihvaća i također na čl. 8. također koji predlagatelj prihvaća. Zahvaljujem.
Ostanite ovdje, imate 3 replike, prvu repliku je tražio g. Bulj.
Uvaženi državni tajniče Čuraj, ja razumijem da mi moramo usklađivati tj. vi određene zakone sa Europskim direktivama i uredbama. Međutim, sve direktive i uredbe koje donesemo ili većina problem je što se one ne provode i to je ono što saborski zastupnici moraju upozoravati izvršnu vlast. Ja sam naveo samo jedan primjer. Nije doslovno samo bitno da mi ovdje dignemo ruku i da rečemo na kraju donosimo tisuće direktiva, uredbi i implementirali smo. Problem je u provođenju, a ja sam naveo jedan primjeran primjer di je Ministarstvo financija nadležno, vaše ministarstvo i hrvatska vlada, to je zakon lex Škibola koji se ne primjenjuje u praksi nego baš obrnuto. Te ljude koji su oštećenici, naši državljani, naši građani, se ovršuje protivno zakonu kojega smo mi donijeli u ovome saboru. I postavlja se pitanje koji je smisao HS ako izvršna [[Upadica: Fala lijepa]] vlast ništa ne poduzima? [[Upadica: Fala]] Hvala lijepo.
g. Čuraj.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Bulj, drago mi je što se slažete sa, sa ovim prijedlozima i da zapravo podržavate iste transponiranje i primjene. Što se tiče navedenog zakona kojeg spominjete, on nije predmet ovoga, ove točke dnevnog reda. Međutim, mogu samo napomenut da je zakon i dalje na snazi, da su određeni postupci pred sudovima, a tu u samom sudskim postupcima ministarstvo ne smije i ne može sudjelovati.
gđa. Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. g. Državni tajniče, do sada smo evo imali osiguranje koje je Ministarstvo poljoprivrede plaćalo u sektoru lovstva za štetu koju divljač učini u prometu sa nekih 52,7 milijuna kuna nakon našeg inzistiranja na odboru da se to proširi, ministrica je potvrdila da će se uhvatiti štete koju divljač čini na usjevima, tako da bi se taj iznos mogao popesti na vrijednost od 60 milijuna kuna koje će Ministarstvo poljoprivrede osigurati za štete koje učini divljač i u prometu i na usjevima. Mislimo da je to izuzetno važno, a posebno u područjima koja su ratom stradala jer je tamo došlo do križanja divljači i naravno domaćih svinja i one su se toliko udomaćile da ulaze ljudima u dvorišta i rade strašne štete, pa mislim da će ovo biti jedan doprinos gdje je HS potaknuo [[Upadica: Hvala]] vladu da donese adekvatna rješenja.
Hvala, vrijeme, fala lijepa. Izvoli g. Čuraj odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, nije konkretno predmet ovog, ovih izmjena, ali mogu se složiti da nastavak zapravo onoga što je i u prošlom mandatu zadnjih godinu dana i doneseno upravo da se i od naleta vozila na divljač riješi pitanje osiguranja kao i upravljanja samim lovištima i, i, i zadruga koje to rade. Ovo je ja mislim logičan slijed i apsolutno je nešto što se proširuje na već doneseni novi zakon.
… [[Govornik se ne razumije]] g. Spajić.
Poštovani državni tajniče, ja u svom izlaganju nisam ovaj nigdje rekao da bi država trebala sugerirati građanima gdje da šta osiguraju ili da, da bi vi trebali favorizirat neku osiguravajuću kuću. Ja sam jasno rekao da država treba više promovirat i subvencionirat osiguranje imovine. Ja znam da vi nemate ništa sa osiguravajućim kućama i da su one privatne, ali to ne znači da vi ne možete našem narodu govorit šta je dobro, da to promovirate, da subvencionirate, da njima bude lakše da to plate, da se kasnije ne događaju ovakve stvari. Hvala.
Izvolite g. Čuraj.
Zahvaljujem onda na pojašnjenju. Dakle, meni je doduše napisano utjecaj na građane sa ciljem osiguranja. Slažem se da što se tiče same promocije da trebamo koristiti sve kanale koje možemo da ljude upoznamo sa dobrobitima. Međutim i troše se određena sredstva samih osiguravajućih društava na marketing, tako da vjerujem da mi upravo i kroz ovakav način rasprave dajemo svoj obol i da na takvom javnom prostoru treba isticati određene benefite. No, međutim svako od sebe i polazi i sa svojim budžetom kojim raspolaže i kalkulira sa tim rizicima kako kod obveznih osiguranja tako i kod ovih dobrovoljnih i jednostavno moramo raditi i ono što se mogu složiti podizanje na toj financijskoj pismenosti građani u kojem je i jedan dio, jedan dio osiguranja. A što se tiče samih subvencija to je uvijek sklisko područje jer mi imamo taj običaj da sve više i više želimo staviti pod te subvencije, što naravno [[Upadica:]] spada i pod potpore, a nekad nisu dozvoljene.
Hvala. nemamo više replika. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti.