[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! A XIX. század második felében több olyan jelentős törvény született, amelyek megfelelő jogi keretet adtak a kiegyezés utáni modern Magyarország működéséhez. Ezek közé sorolható az 1871. évi XXXIII. törvénycikk a királyi ügyészségről, amely kimondta, hogy az igazságszolgáltatás körében az állam közérdekeit az e törvénnyel létrehozott és egységesen szabályozott, az igazságügy-miniszter felügyelete alá helyezett királyi ügyészség képviseli. Mivel e törvényt 1871. június 10-én hirdették ki az Országgyűlés mindkét házában, 1991 óta ezen a napon ünnepeljük az ügyészség napját.Alaptörvényünk 29. cikke alapján Magyarországon a legfőbb ügyész és az ügyészség független, az igazságszolgáltatás közreműködőjeként mint közvádló az állam büntetőigényének kizárólagos érvényesítője. Az ügyészség üldözi a bűncselekményeket, fellép más jogsértő cselekményekkel és mulasztásokkal szemben, valamint elősegíti a jogellenes cselekmények megelőzését. 2011 novemberében fogadta el az Országgyűlés az ügyészséget szabályozó 2011. évi CLXIII. törvényt, valamint a 2011. évi CLXIV. törvényt a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról. Mindezekkel megvalósult az ügyészség teljes szervezeti egységessége és átfogó szabályozása. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés ellenőrző funkciója keretén belül rendszeresen tájékozódhatunk az ügyészség működéséről a legfőbb ügyész által benyújtott beszámoló alapján és a bizottsági meghallgatások során. Figyelemmel követhetjük, hogy az ügyészi szervezet mint a magyar igazságszolgáltatási rendszer egyik fogaskereke miként tölti be sokszínű feladatát a büntetőeljárásban, a büntetés-végrehajtásban vagy a közigazgatással összefüggésben. Ezért ezen a napon, június 10-én, köszönetünket fejezzük ki az ügyészi szervezet valamennyi dolgozójának áldozatos munkájáért. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Országgyűlése június 10-ét, a Szent István csatahajó elsüllyesztésének napját, 2016-ban a magyar haditengerészek és a hősi halált halt magyar haditengerészek emléknapjává nyilvánította. Tisztelt Képviselőtársaim! A vesztes háborúk traumái, amint a diktatúrák árnyéka is, messzire vetülnek, és jelenünket akár még ma is beárnyékolhatják. Az első világháborúban szolgáló magyar haditengerészek és hősi halált halt társaik emléke a háborút követő békediktátum, illetve a második világháborút követő kommunista rendszer miatt kevésbé tudott elmélyülni a magyar köztudatban. Bár Magyarország mindig is leginkább kontinentális ország volt, de kiváló tengerészeket adott az osztrák-magyar hadiflottának. Ma már kevesen tudják, de katonáink nemcsak a harcmezőkre és lövészárkokba, de a tengerre is magukkal vitték a hősies magyar katonai erényeket, a helytállást és a bátorságot. Az 1910-es évek közepén az osztrák-magyar hadiflotta 15-20 százalékát magyar katonák adták, akik közül végül több százan az Adria hullámain és partjainál lelték halálukat. Tisztelt Képviselőtársaim! Az első világháborút követő békeszerződések következtében Magyarország megszűnt tengeri ország lenni, de az egykori osztrák-magyar haditengerészet magyar hősi halottainak emlékezetét ezt követően is igyekeztek megőrizni. 1945 után azonban emléküket nem ápolták tovább. Ez nagyrészt annak volt köszönhető, hogy a politikai és ideológiai céloknak alárendelt kommunista kultúrpolitika az első világháborúban harcoló osztrák-magyar államot imperialista agresszornak bélyegezte meg. Így azonban a Monarchia haditengerészetében szolgáló egykori magyar tengerészek emlékének sem volt többé helye az 1945 utáni hivatalos emlékezetpolitikában. Ezzel a korabeli hatalom a nemzeti megemlékezések sorából hosszú évtizedekre kitörölte az első világháborúban harcoló és elhunyt magyar tengerészek emlékezetét. 2016-ban az Országgyűlés a hősi halált halt tengerészeink emlékére vetülő árnyékot és felejtést eloszlatni kívánva a mai napot nemzeti emléknapjaink sorába emelte. Tisztelt Országgyűlés! Bár a száz évvel ezelőtti trianoni békediktátum következtében Magyarország elveszítette lakosainak és területének mintegy kétharmadát, tengerét és flottáját is, alapvető kötelességünk, hogy a hazája fennmaradásáért és a haza céljainak szolgálatáért életét áldozó honfitársaink emlékét soha ne feledjük el. Függetlenül attól, hogy katonáink milyen haderőnemben és milyen hadszíntéren szolgáltak, a hazáért való helytállásukért és hősi halálukért mindig méltán számíthatnak a haza tiszteletére és megbecsülésére. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! Most általános vitával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának megkezdése. A törvényjavaslat T/10710. számon, az Állami Számvevőszék véleménye pedig T/10710/1. számon a honlapon megismerhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem az előterjesztés tárgyalására érkezett Domokos László urat, az Állami Számvevőszék elnökét, és Kovács Árpád urat, a Költségvetési Tanács elnökét. [[Taps a kormánypárti sorokból.]] Tájékoztatom önöket, hogy a törvényjavaslat tárgyalása során a Költségvetési bizottság jár el a Törvényalkotási bizottság jogkörében. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. A napirendi ajánlás függeléke tartalmazza az időkeretek felosztását. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a frakciók mai napon rendelkezésre álló időkeretének felosztását, valamint a vita fontosabb szabályait. Jegyző úr! [[8.10]]
Tisztelt Országgyűlés! A mai napi 11 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 226 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 104 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 76 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 71 perc, a DK képviselőcsoportjának 56 perc, az LMP képviselőcsoportjának 48 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 46 perc, a független képviselőknek pedig 33 perc áll rendelkezésére. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Tájékoztatom önöket, hogy az egyes ülésnapokon rendelkezésre álló fel nem használt tárgyalási időkeret más napra nem vihető át. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben az európai parlamenti képviselő a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy felszólalása annak a képviselőcsoportnak a felszólalási idejébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette. Amennyiben közvetlenül jelentkezett, úgy felszólalása nem számít bele az időkeretbe, és részére az egy független képviselőre jutó felszólalási idővel megegyező felszólalási időt kell biztosítani, egyenként 7 perces időkeretben. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő, szószóló felszólalására szerdán, csütörtökön és pénteken 20-20 percben, összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitában a mai napon az előterjesztői nyitóbeszédre 40 perces időkeretben, az Állami Számvevőszék elnökének felszólalására 30 perces időkeretben, a Költségvetési Tanács elnökének felszólalására 30 perces időkeretben, a képviselőcsoportok vezérszónoklataira 30-30 perces időkeretben, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő, szószóló felszólalására 20 perces időkeretben, majd az elsőként jelentkezett független képviselő felszólalására, ezután a további képviselői felszólalásokra az egyes frakciók időkeretének mértékéig lesz lehetőség. A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 40 perces időkeretben. Miniszter úr, parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! A rendhagyó idők rendhagyó intézkedéseket igényelnek. A magyar társadalom egészének, valamennyi honfitársunk győzelme, hogy azonnal meg tudtuk tenni a járványhelyzetben szükséges lépéseket, és lényegében megnyertük a csatát a vírussal szemben. Ennek tudatában is mély fájdalommal fordulunk az áldozatok családjai felé.A következő feladat az, hogy minél gyorsabban visszaépítsük gazdaságunk növekedését a járvány előtti szintre, ezért Magyarország 2021. évi költségvetése a gazdaságvédelem költségvetése, amely a járványügyi készültség fenntartása mellett is tartalmazza a szükséges forrásokat; forrásokat a gyermeket nevelő családok támogatásához, a nyugdíjasok megbecsüléséhez, a munkahelyek megtartásához és új munkahelyek létrehozásához. Megőrizzük tehát azokat az értékeket, amelyeket magunkénak vallunk. A jövő évi költségvetésben is kiemelt helyen van a családok védelme, a gazdaság fejlődési lehetőségeinek a biztosítása és Magyarország biztonságának garantálása. Mindezeknek megfelelően a kormány formáját és tartalmát tekintve is új típusú költségvetést nyújtott be az Országgyűlés elé. A korábbi klasszikus minisztériumi logikát felváltja az, hogy a költségvetés jövőre két nagy alapra, az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alapra és a Gazdaságvédelmi Alapra épül. Hozzáteszem, jelentősen egyszerűsítettük a szerkezetet is, a korábbiakhoz képest közel felére csökkent a költségvetési sorok száma a transzparencia fenntartása mellett. A magyar gazdaság elmúlt tíz évben elért eredményei és a válság kezelése érdekében megtett kormányzati lépések sikere alapján joggal várható, hogy hazánkban gyorsabban épül majd vissza a gazdaság növekedése, mint más érintett országokban. Emellett a pénzügyi stabilitás és a felelős költségvetési gazdálkodás olyan tényező, amelyre Magyarország fejlődéséhez, önállóságának megőrzéséhez minden helyzetben szükség van. Ezeket továbbra is megőrizzük. Hazánk belső erőforrásait alapul véve a 2021-es költségvetés tervezete egy dinamikus, 4,8 százalékos bruttó hazaitermék-bővüléssel, mérsékelt, 3 százalékos inflációval, a maastrichti referenciaérték alatti, 2,9 százalékos bruttó hazaitermék-arányos hiánycéllal, valamint egy nemzeti jövedelem 0,5 százalékát meghaladó biztonsági tartalékkal számol az államadósság csökkenése mellett. A jövő évben várt gazdasági bővülés és a fegyelmezett gazdálkodás eredményeként az átmeneti növekedés után az államadósság is újra csökkenő pályára áll, és reményeink szerint ez jövőre újra 70 százalék alá tud majd kerülni. A szokásoknak megfelelően immár hatodik éve tavasszal nyújtjuk be a törvényjavaslatot. Tesszük ezt azért, mert a mostani helyzetben különösen fontos, hogy ne adjuk fel azt az előnyt, amit a kormányzati intézkedések korai megismerése, a kiszámíthatóság jelent a piac szereplői és nyilván a háztartások, a családok számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a járvány egy erős, ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért idén márciusban. A magyar gazdaság 2010 óta komoly fejlődést tudott felmutatni. Míg hazánkat 2009-ben a világ egyik legsebezhetőbb országaként tartották számon emlékezzünk rá, akkor még a tíz, éppen csőd előtt álló ország között voltunk emlegetve , és a globális válság kitörésének pillanatában az akkori baloldali-liberális kormány az elsők között fordult a nemzetközi intézményekhez hitelért, addig 2019-re, tíz évvel később hazánk gazdasági növekedésében az Európai Unió egyik motorjának számított. Az elmúlt években visszafizettük az IMF-től és az Európai Bizottságtól felvett hitelt, és Magyarország képes döntő részben belső forrásokból finanszírozni működését. Ellentétben a szocialista kormányzás időszakával, nem az eladósodás jellemző, hanem stabil és kiegyensúlyozott fundamentumokon nyugszik a gazdaság, ahol az adósságszint is folyamatosan csökken. A 2013-as növekedési fordulat óta a magyar gazdaság stabil és kiegyensúlyozott növekedési pályán van, és 2013 óta összesen közel 30 százalékkal bővült. 2019-ben pedig éves szinten 4,9 százalékkal nőtt a bruttó hazai össztermék, és rekordmértéket, 28,6 százalékot ért el a beruházási ráta. 2010-ben az egy főre jutó hazai termék euróban számolva az EU-15 átlagának 33 százalékát tette ki, ami 2019-re 40 százalékra emelkedett. A 2010-ben célként kitűzött, tíz év alatt elérendő 1 millió új munkahelyből az elmúlt kilenc évben már 840 ezer megvalósult. A foglalkoztatottak száma így meghaladta a 4,5 millió főt, és ezzel párhuzamosan a munkanélküliségi ráta 3,3 százalékra csökkent 2019 végére, ami a negyedik legalacsonyabb volt az Európai Unió tagállamai között. Míg 2010-ben a teljes munkaidőben alkalmazásban állók nettó átlagkeresete 132 665 forint/hó volt, addig 2019-re több mint 84 százalékos emelkedés volt megfigyelhető, tehát 244 609 forint volt tavaly év végén ez a jövedelem. [[8.20]] Ez azt jelenti, hogy az elmúlt kilenc évben éves átlagban 7 százalékkal nőtt az átlagkereset. A magyar gazdaságtörténetben nem volt még ilyen hosszú, folyamatos bérnövekedéssel és keresetnövekedéssel járó időszak. Az adatokból kiderül az is, hogy 2019 végére a versenyszférában 90 százalékkal kerestek többet, mint 2010-ben, míg a közszférában 71,5 százalékkal vihettek haza több pénzt 2019-ben, mint 2010-ben. Fontos látni, hogy az egyik legnagyobb előrelépés 2010 óta a munkaerőpiacon történt. Ez minden más eredmény alapját jelentette. A rendszerváltozás óta nem volt olyan alacsony a munkanélküliség hazánkban, mint 2019-ben. 2010-ben a 15-74 év közöttiek körében 11,2 százalék volt a munkanélküliségi ráta, tehát közel 12 százalék, ugyanez 2019-ben már csak 3,4 százalék volt. A munkanélküliek száma kevesebb mint harmadára, mintegy félmillióról 163 ezerre csökkent. Közel három évtizede, vagyis a rendszerváltás óta nem dolgoztak olyan sokan Magyarországon, mint 2019 végén. A foglalkozásban állók száma 4 millió 520 ezer volt, és a hazai versenyszférában egy év alatt mintegy 31 ezerrel nőtt ez a létszám. Gondolják csak el, tisztelt képviselőtársaim, a 2008-as válság úgy érte az országot, hogy akkor 8 százalék fölötti munkanélküliség volt. A mostani járványügyi helyzet 3,3 százalékos munkanélküliségnél ért bennünket, magyarán sokkal inkább válságellenállók vagyunk, mint a 2008-as időszakban. A foglalkoztatottság növelését, valamint a vállalatok beruházási hajlandóságát és versenyképességét is nagyban segíti a kormány kezdeményezése; 2016-ban megkötöttük a béremelési és adócsökkentési megállapodást. Ennek köszönhetően egyrészt nőtt a minimálbér és a garantált bérminimum, másrészt jelentősen csökkentek a munkáltatói terhek. Az igazi fordulatot 2010 után az jelentette, hogy a növekedést és a felzárkózást úgy értük el, hogy közben a költségvetés egyensúlyát is sikerült helyreállítani. Csökkenő pályára állt a bruttó hazaitermék-arányos államadósság. Szemben a 2010-es 80 százalék feletti értékkel, 2019 végére az adósság mértéke 66,3 százalékra mérséklődött, magyarán egy 30 éves problémát tudtunk meghaladni amikor a magyar gazdaság növekedett, mindig nőtt az államadósság mértéke is. Most először van olyan időszakunk, amikor az államadósság mértéke jelentősen csökkent, miközben a gazdaság teljesítménye pedig európai összevetésben is kiemelkedő volt. Rendkívül fontos hangsúlyozni azt is, hogy Magyarország Kormánya az államadósság finanszírozásában a belföldi forrásokra helyezte a hangsúlyt, így sikerült az államadósság szerkezetét is biztonságosabbá alakítani. Míg tíz évvel ezelőtt csaknem az adósság fele külföldi devizában volt, addig 2019 negyedik negyedévére ez az arány 21 százalékra apadt, tehát 50 százalékról 21 százalékra; a külföldiek aránya pedig a 2011. végi 65 százalékról a tavalyi év végére 34 százalékra csökkent. Tehát a hazai arány lett 65 százalék az államadósságon belül. És mindeközben a lakossági kézben lévő államadósság becsült aránya 26 százalék, ez 2010-ben csupán 3 százalék volt. Tehát a magyar lakosság az, amelyik ma már az államadósság kezelésében a magyar államnak, a magyar kormánynak segítségére van. Azt gondoljuk, hogy ez így helyes. Az a hozam, az a kamatjövedelem, ami ezen keresztül képződik, itt kell hogy maradjon az országban. Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány szót a gazdasági keretekről és a kormány prognózisáról. Mivel a koronavírus-járvány kiváltotta gazdasági válság felülírta a korábbi növekedési kilátásokat, a magyar gazdaságpolitika prioritásként kezeli az eddig elért gazdasági eredmények megvédését. Növekedési periódusban kapott el bennünket a járvány és az ezzel járó gazdasági visszaesés. A koronavírus-járvánnyal már érintett 2020 első negyedévében 2,2 százalékkal bővült a magyar gazdaság; erre összességében csak négy európai uniós ország volt képes az idei év első negyedévében. Ezzel a teljesítménnyel tehát továbbra is élmezőnyben vagyunk, és több mint 5 százalékkal haladtuk meg az első negyedévben az Unió átlagos növekedését. Tehát ez a növekedési ütem, ez a növekedési többlet: Magyarország nemcsak megőrizte, ami a múlt év végét jellemezte, hanem még növelte is. Előretekintve elmondható, hogy a kormányzati intézkedéseknek köszönhetően a járvány utáni gazdasági visszarendeződéssel párhuzamosan 2021-re dinamikus, a már említett 4,8 százalékos bővülés prognosztizálható. Ezt követően tartósan is fennmaradhat a 4 százalékot meghaladó növekedési ütem. Természetesen most belemehetnék abba a szakmai vitába, hogy a válság utáni visszaépülés mennyire lesz gyors, mennyire lesz lassú vagy visszafogott. A magyar kormány prognózisai egy mértékadó, visszafogott becslésen alapulnak. Vannak ennél optimistábbak is, vannak persze pesszimistábbak is azok most éppen hiányoznak az ülésteremből [[Potocskáné Kőrösi Anita felé:]] egy hölgyet leszámítva [[Derültség a kormánypártok padsoraiból.]] , de azt kell gondolnom vagy azt kell mondanom, hogy a magyar kormány egy olyan konzervatív növekedési pályát vázolt fel, ami képes arra, hogy teljesíthető legyen jövőre. A magyar gazdaságpolitika tehát továbbra is elkötelezett a felzárkózási folyamat mellett. Ezt a célt változatlanul három dolog jellemzi: a versenyképesség javítása, az adócsökkentések folytatása, valamint a felelős költségvetési gazdálkodás fenntartása; ezeket továbbra is alap-kiindulópontnak tekintjük. Tisztelt Ház! 2021-ben az önök előtt lévő törvényjavaslat szerint minden kiemelt terület több forrással gazdálkodhat majd. Engedjék meg, hogy néhány területet kiemeljek, és ezek között is hadd kezdjem a családok támogatásával. A költségvetésben jövőre közel 2295 milliárd forint áll rendelkezésre a családok támogatására. Ez az összeg 67 milliárddal magasabb, mint az idei évben. 2010 óta a kormány közel 2,5-szeresére emelte a családok támogatását, így ez arányaiban egész Európában a legmagasabb, a bruttó hazai termék 4,5 százaléka. A nyugdíjakról. A költségvetés biztosítja a nyugdíjasok megbecsülését szolgáló forrásokat is. 2021-re mintegy 3907 milliárd forintban határoztuk meg a nyugellátások kiadásait. Ez is magasabb, mint az idei, 327 milliárd forinttal, tehát itt is jelentős emelkedés történik. Külön ki kell emelnem és külön hangsúlyoznom kell, hogy rendelkezésére áll a kormánynak, az állami szerveknek az az összeg is, ami a 13. havi nyugdíj visszaépítésének első ütemét jelenti. Több mint 53 milliárd forint fog rendelkezésre állni a nyugdíjprémiumra, 77 milliárd forint a 13. havi nyugdíj első ütemének a visszaépítésére, tehát tartjuk azt az ígéretünket, hogy a nyugdíjak értékállóak lesznek, és nemcsak ezt tartjuk, hanem jelentősen növekedni fog a nyugdíjak értéke a következő évben. Az oktatásra 2021-ben 2229 milliárd forintot szán a kormány, ami több mint 78 milliárd forinttal több, mint az idén, és 784 milliárd forintos növekedést jelent 2010-hez képest. Az egészségügyre a következő évben 2115 milliárd forint jut. Ez is több 156 milliárd forinttal, mint az idén, és ez 918 milliárd forinttal több, mint a 2010-es évben. Nagyon fontos, hogy megőrizzük azt a biztonságot, ami Magyarországot jellemezte és jellemzi, ezért tehát a határok védelme és a közbiztonság továbbra is kiemelt feladat. A védelemre fordítható kiadások és források 2021-ben 704 milliárd forintot tesznek ki, ami szintén magasabb az idei évhez képest 154 milliárd forinttal, tehát itt is egy jelentős emelkedés történik. A rendvédelem, közbiztonság további fejlesztésére 953 milliárd forint jut, ez 93 milliárd forinttal több, mint az idén. A társadalombiztosítási és jóléti szolgáltatások kerete, idetartozik például a táppénz, a munkanélküli-ellátás, a családi pótlék és a korábban már említett nyugellátás, 541 milliárd forinttal nő az idei évhez képest, így az ágazat 2021-ben már 6500 milliárd forinttal fog gazdálkodni. [[8.30]] Tehát a magyar kormány továbbra sem abban gondolkodik, hogy egy munka nélkül megszerezhető alapjövedelem legyen ezeknek az ellátásoknak a kiindulópontja, hanem a hagyományos jóléti szolgáltatások kereteit fogjuk magasabb szinten biztosítani. A költségvetés jövőre 4477 milliárd forintot biztosít a közszférában dolgozók béreire, ez is magasabb az idei évnél 387 milliárd forinttal, és a munkahelyvédelem egyik eszközeként a kormány a közfoglalkoztatás kiadási keretét is jelentősen megnöveli, 165 milliárd forintra. Nyilván ha a járvány hatásaként megnövekedett a munkanélküliség, akkor ennek még jövőre lehet hatása, ezért ezeket a kereteket megnöveltük, mind az idei évben, mind pedig a következő évben több forrás áll rendelkezésre. Tisztelt Képviselőtársaim! A kiemelt célok mentén a jövő évi költségvetés karakterét tehát alapvetően a két önálló alap határozza meg, a Gazdaságvédelmi Alap és az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap, ezt egészítik majd ki az intézményi és tárcaköltségvetések. Most engedjenek meg néhány szót erről a két alapról, ennek a szerkezetéről. Kezdem a Gazdaságvédelmi Alappal. A koronavírus-járvány okozta gazdasági kihívásokra adott válaszként a kormány Magyarország eddigi legnagyobb gazdaságvédelmi programját dolgozta ki. A gazdaság védelme, a munkahelyek megőrzése és újak teremtése a 2021. évi költségvetésben a Gazdaságvédelmi Alapra és annak részeként egy gazdaságvédelmi foglalkoztatási alapra épül majd. A Gazdaságvédelmi Alapon keresztül 2021-ben 2550 milliárd forintot meghaladó forrás áll majd rendelkezésre a munkahelyek megőrzésére, új munkahelyek létrejöttének az elősegítésére, a kiemelt ágazatok megerősítésére, a vállalkozások likviditásának, finanszírozásának a biztosítására, valamint a családok támogatására és a nyugdíjasok védelmére. Továbbra is az adócsökkentés politikájában hiszünk. Szemben a korábbi kormányok válságkezelésével, ami kizárólag adóemelésekben és megszorításokban gondolkodott, a polgári oldal az adócsökkentést és a magyar háztartások terheinek mérséklését választotta válságkezelési módszerként. Továbbra is fontos célnak tekintjük a teljes foglalkoztatottságot. A kormány célja, hogy amennyi munkahelyet a vírus tönkretesz, legalább annyi új munkahelyet hozzunk létre. A másik nagy alapunk az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap. Ez a pillér mintegy 3000 milliárd forint összegű forrást tartalmaz a járvány elleni védekezéshez, illetve az egészségügyi ellátórendszer működtetéséhez. Az egészségbiztosítási ellátások kiadásai közül a legjelentősebb kiadást a gyógyító-megelőző ellátás jelenti. Az idei előirányzathoz viszonyítva erre a célra a többletforrás összege mintegy 138 milliárd forint. Ez biztosítja többek között az egészségügyi szakdolgozók és védőnők korábbiakban megkezdett bérfejlesztési programjához szükséges fedezetet. A 2021. évi források lehetővé teszik a már megkezdett egészségügyi ellátást javító intézkedések folytatását, az egészségügyi ellátórendszer hatékonyságának a növelését, valamint a finanszírozási rendszer fenntarthatóságának a javítását, ezeknek a feladatoknak a támogatását. A jövő évi többletforrás biztosítja emellett a nagy értékű gyógyszerek, eszközök további beszerzését, többletkapacitások befogadását, a meddőségkezelési ellátás finanszírozásának további fejlesztését is. Az idei évi előirányzatokhoz képest a gyógyszertámogatás kiadásaira és gyógyászati segédeszköz támogatására is jelentős többletet fogunk biztosítani. Engedjék meg, hogy néhány mondatot a részkérdésekről is szóljak, ilyen például az „Egészséges Budapest” program. Az „Egészséges Budapest” programot folytatni fogjuk jövőre is, erre a célra a törvényjavaslat közel 30 milliárd forintot tartalmaz. Ennek keretében jövőre is folytatódik a fővárosi és Pest megyei egészségügyi ellátások fejlesztése, az érintett intézmények infrastrukturális megújítása, a szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése. Mindemellett a javaslatban van forrás többek között az Országos Mentőszolgálat mentőgépjárműveinek megújítására és ezek mentéstechnikai eszközeinek a modernizálására. Jut forrás a népegészségügyi feladatok ellátására és az egészségügyi szűrővizsgálatok folytatására, valamint az oltóanyagok beszerzésére is. Természetesen nem láthatunk mindent előre, ezért a jövő évi költségvetés is biztosít központi tartalékot a Járvány Elleni Védekezési Alapban a tömeges megbetegedést okozó humánjárvány megelőzésére, illetve ezek következményeinek az elhárítására ez az összeg 30 milliárd forintban került meghatározásra. Tisztelt Ház! Magyarország fejlődésének alapja az erős társadalom, ezért a családok megerősítése nemzetstratégiai cél. Ezért 2021-ben folytatódik a családvédelmi akcióterv is, sőt jövőre minden korábbinál több forrást, mintegy 2295 milliárd forintot fordítunk a gyermeket nevelő családok támogatására. A családvédelem mellett jövőre is számos további intézkedéssel fogjuk segíteni a családok helyzetének a javítását. Engedjék meg, hogy öt ilyen intézkedést megemlítsek a költségvetésből. Az első, hogy továbbra is fenntartjuk a családi adórendszert, ami Európa egyik legalacsonyabb személyijövedelemadó-kulcsát 15 százalék – alkalmazza, valamint jelentős családi adó-, illetve járulékkedvezményt biztosít. Másodsorban az első sikeres nyelvvizsga megszerzéséhez és a közlekedési alapismeretek tanfolyam- és vizsgadíjához nyújtott támogatás is tovább él, illetve az arra jogosultak körét a kormány 2020. július 1-jétől kiterjesztette a gyermekgondozási támogatásban részesülőkre is, tehát a támogatás szintén a gyermeket nevelők számára segítség. Harmadsorban az otthonápolást végzők erőfeszítéseinek elismeréseként tovább emeljük az ápolási és a gyermekek otthongondozási díját. Negyedrészt a nők munkaerőpiaci részvételének növelése érdekében tovább bővítjük a kisgyermekek napközbeni ellátását biztosító intézményeket. Tehát tovább emelkedik a férőhelyek száma, ami a nők munkaerőpiaci részvételét emelheti. És ötödsorban továbbra is kiemelten kezeljük a gyermekétkeztetés finanszírozását, és biztosítjuk, hogy Magyarországon a bölcsődétől az iskoláig minden gyermek hozzájuthasson a színvonalas étkeztetéshez, az összes iskolai szünidőben is. Tisztelt Országgyűlés! Az aktív dolgozók sikeréhez hozzájárult a mostani nyugdíjasok munkája, amit mindenképpen el kell ismerni. A kormány nyugdíjpolitikájának lényege, hogy a nyugdíjasok is kedvezményezettjei legyenek a hazai gazdasági folyamatok alakulásának, hiszen évtizedeken át dolgoztak ezért az országért, és nevelték gyermekeiket. A kabinet 2010-ben azt az ígéretet tette, hogy évről évre megvédi a nyugdíjak reálértékét. Ennek köszönhetően 2010 és 2020 között a nyugdíjak 38 százalékkal nőttek, a tartósan alacsony inflációnak köszönhetően pedig vásárlóerejük több mint 10 százalékkal javult. A kormány jövőre is garantálja az inflációkövető nyugdíjemelést, valamint a nyugdíjasok az elmúlt évekhez hasonlóan nyugdíjprémiumra is számíthatnak. A gazdaságvédelmi akcióterv család- és nyugdíjasvédelmi programjának egyik eleme a 13. havi nyugdíj visszaépítése, ami négy részletben történik. Első lépésben a nyugdíjasok a 2021. januári nyugdíjon felül egyheti nyugdíjra lesznek jogosultak. 2022-ben ilyen jogcímen kettő-, 2023-ban háromheti nyugdíj összegét kapják kézhez, és 2024-től kezdődően pedig a nyugdíjukon felül minden évben egyhavi nyugdíjjal azonos összegű 13. havi nyugdíjban fognak részesülni. A 13. havi ellátásra a nyugdíjasok mellett a nyugdíjszerű ellátásban részesülők is jogosultak lesznek. A felsorolt többletjuttatások mellett továbbra is biztosítjuk a nyugdíjas munkavállalók jövedelmének szociálishozzájárulásiadó- és járulékmentességét. Tisztelt Ház! A köz szolgálatában állók munkájának elismerése, az elért eredmények megőrzése 2021-ben is hangsúlyos a költségvetésben. [[8.40]] A közszférában az illetmények, bérek 2012 óta ágazati sajátosságokon alapuló életpályák, illetve bérintézkedések mentén folyamatosan emelkednek. Ilyen átfogó életpályaprogram növelte például a pedagógusok, a rend- és honvédelmi hivatásosok és a kormánytisztviselők illetményét. Több lépcsőben jelentős bérintézkedésekre került sor az egészségügyben és az igazságügyi dolgozók esetében is. E lépések sorozatába illeszkednek a már idén megvalósult vagy a második félévben sorra kerülő bérintézkedések például a rend- és honvédelemben, a kormányhivatalokban, a különleges jogállású úgynevezett alkotmányos szerveknél, az oktatásban, a szociális és a kulturális területen foglalkoztatottak esetében. A forrás rendelkezésre áll a rendvédelmi, igazgatási alkalmazottak illetményemelésének soron következő ütemére és a bölcsődei dolgozók anyagi elismerésére is. A költségvetés természetesen mind számszakilag, mind szabályrendszerében 2021-ben is lehetőséget nyújt további ágazati életpályák indítására, bérrendezések bevezetésére. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy néhány szót szóljak az európai uniós tagságunkból következő költségvetési teendőkről is. A 2014-2020-as uniós költségvetési ciklus tekintetében a kormány a hazánkat megillető európai uniós források célzott és hatékony felhasználását tűzte ki célul. Az uniós programok végrehajtása ennek megfelelően zajlik, a források lehívásában Magyarország az uniós átlag felett teljesít. Ezt a gyakorlatot folytatva 2021-ben továbbra is a projektek sikeres megvalósításán lesz a hangsúly. Az uniós támogatások és kiemelten a gazdaságba jutó források hatékony felhasználása érdekében a kormány már 2021-re tervezi az új, 2021-27-es uniós költségvetési ciklus programjainak elindulását. Zárójeles megjegyzésem, hogy a viták erről még folynak az Európai Unión belül. Abban nézetazonosság van, hogy a koronavírus-járvány okozta gazdasági visszaesés miatt ennek a 2021-27 közötti időszaknak az első éveiben kell nagyobb forrást biztosítani minden tagállam számára. Ez azt jelentheti, hogy 2021-22-ben Magyarország is nagyobb arányban kaphatja meg azt a támogatást, ami a hétéves ciklus egészére jár. Természetesen ismerve az uniós eljárások gyorsaságát vagy ütemét, a magyar költségvetés továbbra is kész arra, hogy 2021-ben olyan előfinanszírozást hajtson végre, amikor meghitelezi, megfinanszírozza az uniós támogatások részét. A kormány célja változatlan a felhasználás tekintetében. Továbbra is azt gondoljuk, hogy ennek az összegnek a legnagyobb részét, 60 százalékát gazdaságfejlesztésre kell fordítani, ami érdemben segít azon, hogy az ország gazdasági növekedése megvalósuljon, a beruházások lendületét fenntartsuk, bővüljön a foglalkoztatottság, több munkahely álljon rendelkezésre, és az ország versenyképessége is javuljon. De ezek mellett jelentős forrás juthat majd az egészségügyi és szociális ágazat fejlesztéseire, a társadalmi felzárkóztatást elősegítő programokra, valamint a közigazgatási és közszolgáltatási infrastruktúra modernizálására is. A vissza nem térítendő támogatások mellett jelentős szerephez jutnak majd azok a pénzügyi eszközök, amelyek többször kihelyezhetők ilyen egyébként már ebben a ciklusban is volt , és hosszú távon tudnak biztos finanszírozást nyújtani a vállalkozások fejlesztéseihez. A két uniós ciklus programjait tekintve összességében megközelítőleg 1600 milliárd forintot tervezünk kifizetni, és több mint 1100 milliárd forint uniós bevétel érkezésével számolunk 2021-ben. Tisztelt Ház! Ejtsünk szót az önkormányzatok finanszírozásáról is, hiszen erről már az elmúlt napokban élénk vita alakult ki. A helyi önkormányzatok feladat- és finanszírozási rendszere 2013-tól alapjaiban újult meg. Az új feladatalapú finanszírozás az elmúlt években bizonyította hatékonyságát. A helyhatóságok feladatellátásához igazodó központi költségvetési források jövőre is maradéktalanul rendelkezésre állnak. Az önkormányzatok működésének támogatására a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban több mint 857 milliárd forint szerepel, ami 16 százalékkal, 118 milliárd forinttal több, mint az idei, a 2020-as előirányzat volt. Megismétlem még egyszer: jövőre 16 százalékkal nő az önkormányzati támogatás az idei évhez képest, nominálisan 118 milliárd forinttal. Mivel a béremelési és adócsökkentési megállapodás, a 2016-os az önkormányzatokat is érinti, a kormány a növelt bérek kifizetéséhez költségvetési támogatást nyújt. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében számos beruházást és munkahelyteremtő fejlesztést indítunk 2021-ben is. A gazdaság várhatóan 5 százalék körüli jövő évi növekedésével az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele is emelkedni fog, ez szintén az önkormányzatok mozgásterét növelheti majd. Az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele az elmúlt öt évben 50 százalékkal emelkedett. Bízom abban, hogy ez a tendencia az idei átmeneti év után a jövőben is folytatódni fog. A gazdaságvédelmi intézkedéseinkkel tehát az önkormányzati adóbevételeknek is támaszt adunk, egyúttal új, 200 milliárd forintos hitelkeret felvételét tesszük lehetővé az önkormányzatok számára, ha olyan típusú fejlesztésük, beruházásuk van, amely a meglévő saját forrásaikon és állami támogatásokon túl még további forrásokat is igényel. Mindemellett a kormány az önkormányzati beruházások támogatására külön programot folytat jövőre is ilyen például a „Modern városok” program és ilyen a „Magyar falu” program is , de komoly forrásokat fogunk becsatornázni a településekhez uniós programokból is. Ezek összértéke megközelíti a 400 milliárd forintot. Ugyanakkor a járvány elleni védekezés költségeiből mindenkinek ki kell vennie a részét, együttműködésre van szükség. Az önkormányzatok szolidaritási hozzájárulása éppen erről szól. A gazdagabb önkormányzatok fizetnek a szegényebb településeknek. A híresztelésekkel ellentétben tehát ez nem kormányzati elvonás. Ez az elmúlt években is működött, inkább az a furcsa, az a szokatlan, hogy Budapest vezetése a jelek szerint ebben a szolidaritásban nem kíván részt venni, ezzel pedig nyilván vitát indít el az önkormányzatok között. Mindent egybevetve az önkormányzatok a következő évben hitelforrás nélkül közel 3000 milliárd forinttal gazdálkodhatnak, amihez a központi költségvetés több mint 857 milliárd forint támogatást biztosít. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A költségvetési tervezés jogszabályi garanciáit maradéktalanul betartva a Költségvetési Tanács véleményezte a 2021. évi költségvetés tervezetét, amelyet hitelesnek, megalapozottnak és végrehajthatónak minősített. Az Állami Számvevőszék szintén elvégezte az ellenőrzését, részleteiben vizsgálta a tervezés dokumentumait és a költségvetés tervezetét. A Költségvetési Tanács és a Számvevőszék véleménye is megerősíti azt, hogy egy minden tekintetben megalapozott törvényjavaslat tárgyalását kezdheti meg az Országgyűlés. Ezúton is köszönöm mindkét szervezet munkatársainak a tervezet véleményezése és ellenőrzése során végzett munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Összefoglalva, a 2021. évi költségvetés azt mutatja, hogy a kormány a gazdasági krízishelyzetet nem megszorításokkal, hanem segítségnyújtással enyhíti, a jövőre nézve pedig olyan programot dolgoztunk ki, amely megfelel a kormány értékeinek. Továbbra is cél a teljes foglalkoztatás elérése, az adócsökkentés, a családok támogatása. Ezek az elvek jelennek meg a számok nyelvén Magyarország jövő évi költségvetésében. Kérem ezért önöket, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot megtárgyalni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Domokos László úrnak, az Állami Számvevőszék elnökének, 30 perces időkeretben. Elnök úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Urak! Tisztelt Miniszter és Államtitkár Hölgyek és Urak és tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 5. § (1) bekezdése alapján az Állami Számvevőszék ellenőrzi a központi költségvetési javaslat megalapozottságát, a bevételi előirányzatok teljesíthetőségét. Ellenőrzésünk eredményét az Országgyűlés részére június 5-én benyújtott számvevőszéki vélemény tartalmazza, amely önök előtt, illetve a honlapon is megtalálható. Mielőtt azonban ennek a jelentésnek a főbb megállapításait ismertetném, arról szeretnék beszélni, hogy egy ilyen bizonytalan, sohasem volt helyzetben mit jelent a központi költségvetésitörvény-javaslat megalapozottsága. [[8.50]] Az elmúlt évtized elejétől a sikeres konszolidációt követően a magyar gazdaság ráállt egy kiegyensúlyozott növekedési pályára, így a költségvetés megalapozottságáról szóló viták központi kérdése volt az, hogy a kormány által prognosztizált dinamikus gazdasági növekedéstől a tényleges növekedés 1-1,5 százalékponttal elmarade, több tényezőnek köszönhetően a gazdasági növekedés a valóságban azonban többnyire még a kormányzati előrejelzéseknél is gyorsabbnak bizonyult. A járvány következtében azonban a növekedési trend megtört, és jelenleg az a releváns kérdés, hogy a magyar gazdaság mikorra tud visszatérni a növekedést jelentő pályára. Azt gondolom, erre reális választ lehet adni. Nehezebb lenne azt megjósolni, hogy a magyar gazdaság ez évi megtorpanása milyen mértékű lesz, mivel az erre ható folyamatok időbeli lefutása ma még szinte megjósolhatatlan, ezt tükrözi a nemzetközi szervezetek előrejelzéseinek nagy szórása is. Abban azonban a prognózisok megegyeznek, hogy 2021-ben bekövetkezik a felpattanás, bár annak mértékét illetően nem egyformán optimisták az előrejelzések. Ezért a 2021. évi költségvetési javaslat értékelésekor figyelmen kívül hagytuk a 2020. évi bizonytalanságokat, és azt vizsgáltuk, hogy a 2021. évi költségvetési elképzelések a 2019. évi teljesítéshez, azaz a biztos ponthoz miként viszonyulnak. Az Állami Számvevőszék a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat véleményezésének megkezdése előtt elvégezte a 2019. évi költségvetési folyamatok értékelését ezt nyilván az előzetes adatokat figyelembe véve tettük meg , és ezt az elemzést szintén hétfőn átadtuk az önök számára, hogy a bázisadatok is rendelkezésre álljanak. Az erről szóló, a Költségvetési Tanács részére május közepén megküldött elemzést is nyilvánosságra hoztuk, és az az önök számára is elérhető e héttől. A járvány szomorú tapasztalata az, hogy leginkább az egyéb betegségekben is szenvedő emberek válnak a fertőzés áldozatává, az erős immunrendszerrel rendelkezők viszonylag könnyen átvészelték, ha megfertőződtek a koronavírussal. A gazdaságban is valami hasonló folyamat várható, azaz a válság kirobbanásakor is súlyos problémákkal küzdő nemzetgazdaságok szenvedik el a legtartósabb veszteségeket, míg az egészséges szerkezetű nemzetgazdaságok számára gyorsabb lehet a gyógyulás. Magyarország egészséges gazdasággal és államháztartással rendelkezett a járvány kirobbanásakor, így a gazdasági élet hamar visszatérhet a régi kerékvágásba ott, ahol az csak rajtunk múlik. Ugyanakkor maradnak olyan területek, amelyeken a járvány megelőzése érdekében a korlátozó intézkedéseket tartósan fenn kell tartani. Emellett a gyors visszapattanás kevésbé valószínű a világgazdaságba leginkább integrálódott ágazatokban, mivel a globális gazdaság problémái és egyes országok gazdaságának alapbetegségei miatt még évekbe telhet, amíg a világkereskedelem, a nemzetközi turizmus és az egyéb nemzetköziesedett tevékenységek kiheverik a járvány következményeit. Ezen összefüggésekből a reális következtetés az, hogy a magyar gazdaság ’21. évi teljesítménye meghaladja a 2019. évit, de valószínűleg nem éri el az eredetileg ’20-ra tervezett dinamikát. Erre a feltételezésre épül a ’21. évi költségvetésitörvény-javaslatot megalapozó kormányzati makrogazdasági prognózis, amely azzal számol, hogy a magyar gazdaság a 2020. évi átmeneti visszaesés után visszatér a növekedési pályájára, amihez a beruházások, a fogyasztás és az export növekedése egyaránt hozzájárul. A fogyasztás bővülését segíti, hogy a keresetek ismét dinamikusan emelkednek majd, és a foglalkoztatás visszaáll a járvány előtti szintre, maga után vonva a munkanélküliség vagy más szóval a munkaerő-tartalékok csökkenését. Az export növekedése érdekében sokkal több teendő van, ebben a kormányzatnak komoly fejlesztési, diplomáciai és egyéb feladatai adódnak a jövőben is. A növekedés előrejelzése azzal a következménnyel jár, hogy a költségvetésitörvény-javaslatnak teljesítenie kell az államadósság-szabályt. Ezért az ÁSZ elsőként azt vizsgálta, hogy a prognosztizált gazdasági növekedés és a költségvetésitörvény-javaslatnak a költségvetési hiányra vonatkozó célja, valamint néhány egyéb tényező alapján kellő biztonsággal teljesüle az államadósság-mutató csökkentésének követelménye. A törvényjavaslatban rögzítettek szerint az államadósság-mutató 2021 végére tervezett értéke 3,3 százalékponttal kisebb a 2020. év végére várható értéknél, azaz a GDP több mint 3 százalékának megfelelő mozgásteret biztosít arra az esetre, ha a GDP a prognosztizáltnál kisebb mértékben nő, vagy az államadósság növekedése a tervezett mértéket meghaladja. Számításaink szerint a ’21. évben az államadósság-szabály akkor nem teljesülne, ha a tervezett GDP-növekedés mellett az államadósság további 1632 milliárd forinttal növekedne, illetve a nominális GDP növekedési üteme a tervezett államadósság mellett nem érné el a 3,4 százalékot. Az elmondottakra tekintettel az ÁSZ a Költségvetési Tanács véleményével megegyezően a törvényjavaslatot megalapozó makrogazdasági prognózist megfelelő alapnak tekintette a 2021. évi költségvetés tervezéséhez. Mi következik ebből? Az, hogy a bevételi előirányzatok teljesíthetőségének értékelésekor a makrogazdasági prognózist adottnak tekintettük, és azt vizsgáltuk, hogy a tervezett bevételeket a kormányzati előrejelzésekkel összhangban, a jogszabályi változásokat figyelembe véve határoztáke meg. Hasonló megoldást követtünk azon kiadási előirányzatok megalapozottságának értékelésekor is, amelyek szoros kapcsolatban állnak a makrogazdasági előrejelzésekkel, ilyen például a nyugdíjemelések vagy a nyugdíjprémium mértéke. A makrogazdasági tényezőkkel szoros kapcsolatot nem mutató előirányzatok esetében azok számításokkal, intézkedésekkel való alátámasztottságának értékelése alapján tudtuk megítélni megalapozottságukat. Az egyes előirányzatok minősítésének szabályait a honlapunkról letölthető nyilvános módszertan tartalmazza. A fentiekből következően a költségvetésitörvény-javaslatot az ÁSZ akkor tekinti megalapozottnak, ha a következő három feltétel együttesen teljesül: a törvényjavaslat reális makrogazdasági feltételezésekre épül; az előirányzatai a makrogazdasági prognózisban foglaltakkal és a jogszabályi változásokkal összhangban vannak; valamint az előirányzatait részletes számításokkal, intézkedésekkel megalapozták, és azok visszaigazolják a bevételi előirányzatok teljesíthetőségét, illetve azt, hogy a kiadási előirányzatok elégségesek a közfeladat ellátására. Természetesen felmerül a kérdés, hogy célszerűe a jövő évi költségvetést már idén nyáron tárgyalni, azaz egy olyan időpontban, amikor nemcsak a 2021. évi makrogazdasági kilátásokat, de még a ’20. évi gazdasági folyamatokat is rengeteg bizonytalanság övezi. Erre a kérdésre a válaszom határozott igen, sőt már a veszélyhelyzet elrendelésekor, márciusban adott interjúmban is azt hangsúlyoztam, hogy a vírus okozta gazdasági és társadalmi problémák kezelésének nagyon fontos eszköze a jövő évi költségvetés első félévi elfogadása. Ez azért célszerű, mert ezzel az Országgyűlés több bizonytalanságot megszüntet. Elsőként azt emelem ki, hogy a költségvetésitörvény-javaslat meghatározza, mekkora pénzösszeget tud az állam 2021-ben a Covid-19 vírus káros hatásainak mérséklésére és a gazdaság újbóli beindítására fordítani. Ezt elsősorban három tényező határozza meg: mekkora hiányt célszerű vállalni; mekkora összeget lehet más céloktól erre a két feladatra átcsoportosítani úgy, hogy a szükséges közfeladatok teljesíthetőek legyenek; valamint mekkora lesz a 2021. évi visszapattanásnak a dinamikája. [[9.00]] Ez utóbbi azonban nem teljesen független változó, hiszen a költségvetésből finanszírozott gazdaságvédelmi és járványvédelmi programok terjedelmétől és eredményességétől nagymértékben függ az, hogy a gazdaság milyen gyorsan áll majd talpra. Tehát a kormány és az Országgyűlés, az önök kezében ez az eszköz itt van. A költségvetésitörvény-javaslat választ ad mindhárom kérdésre. Most vegyük ezeket sorra! A hiány mértékére az a válasz, hogy az uniós módszertan szerint számított hiány ne legyen magasabb az Európai Unióban meghatározott felső határnál, vagyis a GDP 3 százalékánál, de sokkal ne is legyen kevesebb, mivel 2021-ben még szükség lesz arra, hogy az állam bevételeinél nagyobb arányban költsön a gazdaság élénkítése, illetve a járvány által okozott társadalmi problémák enyhítése érdekében. Természetesen felmerül a kérdés, hogy miért nem költ még többet az állam, hiszen a hiányra vonatkozó korlátozást az Európai Unió Tanácsa átmenetileg felfüggesztette. A 3 százalék alatti hiánycél mellett több érv is szól. Az első az, hogy az Európai Unió nem véletlenül határozta meg a GDP 3 százalékában a hiány felső korlátját, ennek a határnak az átlépése ugyanis egy nemzetgazdaság olyan súlyos egyensúlyhiányára utal egyébként is, amely általában együtt jár más egyensúlytalanságokkal is. Ebből következik a második ok, az, hogy a 3 százalék alatti hiánycél erős jelzés a nemzetközi közösség felé, a magyar gazdaság már 2021-ben visszatér egy fenntartható növekedési pályára. Ennek a jelzésnek fontos értéke lesz majd Magyarország nemzetközi versenyképessége szempontjából, különösen azért, mert kevés ország lesz képes a jövő évben ilyen célt egyáltalán kitűzni. Harmadszor, az 1500 milliárd forintot el nem érő hiány az, amit a hazai megtakarítások várható növekedése biztonsággal finanszírozni képes. Következésképpen ez az a hiány, amelynek a finanszírozása nem jár együtt hazánk külföldi eladósodottságának növelésével, illetve nem járul hozzá az inflációs növekedéséhez sem, 2021-től továbbá így tovább folytatható a magyar gazdaság külföldi függőségének csökkentése. Saját számításaink is azt mutatják, hogy a foglalkoztatás ez évi visszaesése és az alacsony béremelési ütem ellenére a mintegy 1500 milliárd forint friss lakossági megtakarítás 2021-ben is bevonható az államadósság finanszírozásába, ha a lakosság megtakarítási hajlandósága és az egységnyi jövedelemből megtakarításra fordított hányad fennmarad. Ez utóbbihoz szükség van viszont megítélésünk szerint az állampapír-vásárlást ösztönző további, hosszabb távú megtakarítási konstrukciók kidolgozására és bevezetésére. Egyébként az elmúlt kéthavi adatok pont kedvező, jóval kedvezőbb adatokat mutatnak, mint amit eredetileg sokan jósoltak. Mindebből az következik, hogy 2021-ben mintegy 1500 milliárd forint, azaz a GDP közel 3 százaléka az, amit az állam a bevételeken felül az államháztartás központi alrendszeréből a gazdaság élénkítésére, a családok, a vállalkozások és az egyes emberek megsegítésére tud fordítani. Emellett azonban az állam egyes adók adókulcsainak csökkentésével, az adókedvezmények bővítésével is hozzá tud járulni a vállalkozások terheinek csökkentéséhez, különösen akkor, ha jövedelmüket fejlesztésre, innovációra fordítják. Ne feledjük, Magyarországnak továbbra is adócsökkentési politikát kell folytatnia ebben a nehéz helyzetben is. A törvényjavaslat világos választ ad arra a kérdésre is, hogy mekkora összeget lehet más céloktól gazdaságvédelemre és a járvány káros hatásainak enyhítésére átcsoportosítani, úgy, hogy a szükséges közfeladatok teljesíthetők legyenek. Célszerűnek tartom, hogy a jövő évi költségvetés megtartsa, sőt tovább szélesítse a járvány miatti veszélyhelyzetben létrehozott három alapot. A Gazdaságvédelmi Alap és az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap ugyanis egyértelműen megmutatja, hogy ennek a két alapnak a kiadási előirányzatai azok, amelyeket közvetlenül fel lehet használni a gazdaság újraindítása és a járvány elleni eredményes fellépés érdekében. A Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak a Gazdaságvédelmi Alapba történő beolvasztása azt a világos üzenetet hordozza, hogy a gazdaságvédelem legfontosabb célkitűzése a munkahelyek megőrzése, azaz új munkahelyek teremtése. Ez azonban egy szerves folyamat, azaz nemcsak a gazdaságvédelmi foglalkoztatási alap előirányzatai szolgálják ezt a célt, hanem a Gazdaságvédelmi Alap minden előirányzata mögött ott áll a foglalkoztatás bővítésének a célkitűzése. A szakirodalom a gazdaságélénkítés klasszikus eszközeiként említi a kormányzati beruházásokat, ezért értelemszerűen a Gazdaságvédelmi Alap részét képezik a költségvetési szervek érdekkörében megvalósuló magasépítési beruházások. Ezek mellett azonban a kormányzat javaslatával az önkormányzatok, illetve az államháztartáson kívüli szervezetek fejlesztéseinek támogatása is helyet kapott az alapban, nyilván az ő forrásainak bevonását is stimulálva, bevonva ehhez a célhoz. Nyilvánvaló, hogy ezek a gazdaság talpra állításának a katalizátorai lehetnek, még akkor is, ha ezek az előirányzatok több év óta tartó fejlesztések folytatásának a fedezetét teremtik meg, hiszen üzenik, hogy nem törik meg a folyamat, a beruházási piacok továbbra is keresleti oldalról ösztönzők. Kedvező hatásukat nemcsak 2021-ben, hanem már 2020-ban kifejtik, hiszen azt az egyértelmű üzenetet küldik a gazdaság szereplői és a nem állami szervezetek és a költségvetési szervek részére is, hogy Magyarországon nem áll le az élet, és 2021-ben is számíthatnak fejlesztéseik jelentős költségvetési támogatására. A korábbi években az ÁSZ hiányosságként rótta fel, ha a fejlesztési támogatások mögött nem állt részletes számítás. A mostani helyzetben az összevont, konkrét fejlesztésekre még nem lebontott előirányzatokat jó megoldásnak tartjuk, mivel ez egy bizonytalanságokkal teli helyzetben növeli a költségvetés rugalmasságát. Divatos szóval ezt rezilienciának nevezik, azaz annak a képességnek, hogy egy külső sokk hatására egy szervezet milyen gyorsan és eredményesen tud reagálni. A Számvevőszék épp a múlt évben hozott nyilvánosságra egy tanulmányt a költségvetési gazdálkodás rezilienciájáról, és ebben a rugalmasság egyik eszközeként mutatta be a hasonló programok létrehozásának összevont előirányzatként történő megtervezését, mivel ez szükség esetén, mint adott esetben most, megkönnyíti a konkrét programok közötti átcsoportosítást, a források tényleges felhasználását. Természetesen az is fontos, hogy a végrehajtás megkezdése előtt az összevont előirányzatok felhasználására részletes számítások készüljenek, és ezek a felhasználások kellő transzparenciával is együtt járjanak, és szükség esetén kerüljön sor azoknak a programoknak az átütemezésére, amelyekre a 2021. év költségvetése a korábban tervezettnél vagy már kormányzati döntéssel meghozott esetben csak kisebb támogatást képes biztosítani a kiszámíthatóság és az átláthatóság érdekében. A Gazdaságvédelmi Alap olyan társadalmi célokat is támogat, amelyeknek közvetlen gazdaságélénkítő hatása is van. A lakástámogatások közel 250 milliárd forintos támogatása esetében a kettős cél nyilvánvaló. A törvényjavaslat azonban idesorolja a nyugdíjprémiumot és a 13. havi nyugdíj visszaépítése plusz első heti részének támogatását is, teljesen indokoltan. A járvány kezelésének nemzetközi irodalmában hamar megjelent az az úgynevezett helikopterpénznek nevezett javaslat, amelynek az volt a lényege, hogy az állam adjon egy nagyobb összeget minden embernek, akik azt elköltik, és ettől nőni fog a fogyasztás és élénkülne a gazdaság. A magyar kormány kellő körültekintéssel nem ezt a társadalmilag igazságtalan megoldást választotta, hanem a nyugdíjasoknak ad többletjövedelmet, és ezzel egy olyan réteg vásárlóerejét növeli meg, akit különösen érzékenyen érintettek a járvány gazdasági következményei. Ily módon a 13. havi nyugdíj fokozatos visszaépítése, amellett, hogy a nyugdíjasok életszínvonalát emeli, a következő négy éven keresztül ismétlődő lökést ad a fogyasztás növekedésének, és ezen keresztül pedig a gazdaságot is élénkíti. [[9.10]] Az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap összevonásának is üzenetértéke van. Kifejezi azt, hogy a járvány felértékelte az egészségügy jelentőségét és nem egyszeri jelleggel volt szükség 2020-ban az egészségügyi kiadások jelentős növelésére, hanem az egészségügy korszerűsítésének és az ország fenntarthatóságát szolgáló fejlesztésének célkitűzése a járvány akut szakaszának elmúltával is fennmarad. Lényegében a korábbi Egészségbiztosítási Alap egészül ki egy járványügyi védekezési alap résszel, azaz az egészségügy pótlólagos forrásokhoz jut a járvány miatt megnövekedett feladatai finanszírozásához a következő évi költségvetésben is. Tisztelt Országgyűlés! Hölgyeim és Uraim! A Gazdaságvédelmi Alapból finanszírozott fejlesztések és egyéb kiadások minden bizonnyal fontos hozzájárulást jelentenek a gazdaság újraindításához. Ennek sikeressége azonban, ahogy azt korábban már említettem, nemcsak Magyarországon múlik, hanem az európai és a világgazdasági környezettől nagymértékben függ, hogy a magyar gazdaság talpra állása milyen gyorsan megy végbe. Ebből adódóan súlyos kockázatok övezik azt a gazdasági prognózist, amelyre a költségvetésitörvény-javaslat épül. Ezért az ÁSZ véleményének kialakításakor előtérbe került a tartalékok megfelelőségének az értékelése is. A központi tartalékok, a béremelési intézkedések fedezetét biztosító céltartalék mellett, a GDP fél százalékának megfelelő összeget irányoznak elő rendkívüli intézkedésekre, valamint gazdaságvédelmi, beruházás-előkészítési és járvány elleni védekezési feladatokra. Az ellenőrzés értékelése szerint e tartalékok mértéke elegendő azon kockázatok kezelésére, amelyek a költségvetési kiadások növelését teszik szükségessé. Természetesen értelmetlen lenne annyi tartalékot beépíteni a költségvetésbe, ami egy újabb súlyos járványhullám miatt több hónapos gazdasági lebénulás kockázatának kezelésére elegendő, hiszen ebben az esetben maga a tartalékolás, azaz a költségvetési kiadások drasztikus visszafogása akadályozná a gazdaság gyors felépülését. Az ÁSZ további tartalékként vette számításba, hogy az Európai Unióból érkező Járvány Elleni Védekezési Alap nulla forint előirányzattal lett megtervezve, azaz az Európai Unióból ilyen címen 2021-ben érkező minden pluszforrás, bevétel a gazdaság élénkítését tudja szolgálni, illetve a munkahelyek megőrzését és bővítését szolgáló pótlólagos kiadások járulékos emelő forrása lehet anélkül, hogy az államháztartás hiányát ez növelné. Ugyanakkor a 2021. évi költségvetés nem tartalmaz olyan tartalékot, amelynek elsődleges rendeltetése a költségvetésihiány-cél betartásának és a közvetlen államadósság-szabály teljesítésének biztosítása. Korábban már leszögeztem, hogy az államadósság-szabály teljesítéséhez a GDP 3 százalékát meghaladó mozgástér áll rendelkezésre, következésképpen e tartalék hiánya az államadósság-mutató csökkentése követelményének teljesítését nem veszélyezteti, 1600 milliárd forint úgynevezett implicit tartalékkal lehet számolni. A hiánycél teljesítése esetében azonban ilyen mozgástér nem áll rendelkezésre. Az uniós előírások betartásának kötelezettségét azonban az Európai Unió Tanácsa felfüggesztette, amely felfüggesztés nagy valószínűséggel 2021-ben is fennmarad az Európai Unió gazdaságélénkítési törekvéseinek ismeretében. Következésképpen önmagában a hiánycél betartása érdekében nem célszerű olyan tartalékot beépíteni a költségvetésbe, amely erőforrásokat von el a gazdaság élénkítését szolgáló intézkedésektől. Természetesen ez nem jelenti azt, hogy a törvényben előírt hiánycélt nem kell betartani, azaz 2021-ben is fegyelmezett költségvetési gazdálkodást kell folytatni, és elejét kell venni a kiadási előirányzatok túlköltésének. Tisztelt Országgyűlés! Az általános értékelést követően rátérek az ÁSZ véleménye néhány konkrét megállapításának ismertetésére. A véleményadást megalapozó ellenőrzés bevételi főösszege 88,6 százalékra, illetve kiadási összege 85,97 százalékra terjed ki a lényeges tételekre koncentrálva. A Magyarország jövő évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat elkészítése során a tervezést végző szervezetek a jogszabályi előírásokat betartották. A 2021. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat szerkezete összhangban van a jogszabályi előírásokkal. A törvényjavaslat bevételi előirányzatainak több mint 97 százaléka megalapozott, mindössze 2,5 százaléka részben megalapozott. A közvetlen bevételi előirányzatok megalapozottak és teljesíthetők a társasági adó kivételével. A társaságiadó-előirányzat részben megalapozott, alulteljesítése várható, így kockázatos. A kiadási előirányzatoknak is több mint 95 százaléka megalapozott, 4 százaléka részben és csak 0,3 százaléka nem megalapozott. Az ellenőrzés során kockázatosnak minősített bevételi előirányzatok összege meghaladja az 500 milliárd forintot, a kockázat összege azonban számszerűsítve mintegy 36 milliárd forint, míg a kockázatosnak minősített kiadási előirányzatoknál is a mintegy 500 milliárdot meghaladó összeg tényleges kockázati értéke 31,6 milliárd forint. A kockázatos kiadási előirányzatok közé tartozik az Eximbank Zrt. kamatkiegyenlítése és a kötött segélyhitelezés kiadási előirányzatai. A kiadási előirányzatok megalapozottságának növelése a korábbi kormányhatározatok, fejlesztési programok módosítását igényli azokban az esetekben, amikor a korábbi tervekhez képest az előirányzatok csökkentésére kerül sor. A fejezetek, a társadalombiztosítás, az adósságszolgálattal kapcsolatos bevételek és kiadások, valamint az uniós támogatások kiadásai néhány kivétellel, amit mindjárt említek megalapozottak. Kivétel ebben az EGT és norvég finanszírozási mechanizmusok ’14-20-as alapja, a svájci-magyar együttműködési program második része, valamint a kohéziós politikai operatív programok ’21-27. évi kiadási előirányzatai. A fejezetek tekintetében az Agrárminisztérium fejezet állat-, növény- és GMO-kártalanítás előirányzata kivételével, a kiadási előirányzatok megalapozottak, ez a terület volt az, amelynek a megalapozottsága megkérdőjelezhető. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételi és kiadási előirányzatok és a Nemzeti Földalap bevételi és kiadási előirányzatai azonban megalapozottak. A kiadások tekintetében kockázatot hordoz, most már évek óta visszajelezve, az a terület, amelynek teljesülése módosítás nélkül eltérhet az előirányzattól, ez a főösszeg 43 százaléka, betarthatóságukat megítélésünk szerint további intézkedésekkel kell majd megalapozni. A helyi önkormányzatokat illetően a Számvevőszék a törvényjavaslat véleményezése kapcsán azt értékelte, hogy az önkormányzatok központi költségvetési támogatásának előirányzatai megalapozottak-e. A törvényjavaslat a helyi önkormányzatok támogatására 857,8 milliárd forint kiadási előirányzatot határozott meg, amely a ’20. évi 739 milliárdos előirányzathoz viszonyítva 16,1 százalékos növekedést mutat. A kiadási előirányzatok megalapozottak, várhatóan elégségesek a közfeladat ellátásához. Ez természetesen nem jelenti azt, hogy a bevételeik csökkenése és feladataik növekedése következtében egyes önkormányzatok ne kényszerülnének takarékosságra, ne kellene a fejlesztések átütemezését megfontolnia, illetve egyes önként vállalt feladatokat elhalasztania, vagyis gazdálkodniuk szükséges. A takarékos és gondos tervezés követelménye azonban a központi költségvetési szervek esetében is fennáll, mivel az idei évben a járvány elleni védekezés érdekében átcsoportosított előirányzataikat jellemzően 2021-ben sem kapták vissza. A költségvetés újragondolása és újrarendezése a gazdaság minden szereplője számára fontos követelmény. Ehhez nyújt komoly segítséget az, hogy a 2021. évi központi költségvetés számai már 2020 nyarán törvényerőre emelkednek, azaz támpontul szolgálhatnak a magyar társadalom minden tagja, vállalkozása és intézménye számára a saját ’21. évi tervei elkészítéséhez, ami a járvány utáni bizonytalan helyzetben egy biztos kiindulópontot jelenthet. Ezért azt javaslom a tisztelt Országgyűlésnek, hogy fogadja el júliusig a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényt, mivel az iránytűként szolgálhat a teljes magyar gazdaság újraindításához. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[9.20]]
Megköszönöm elnök úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kovács Árpád úrnak, a Költségvetési Tanács elnökének, 30 perces időkeretben. Elnök úr, parancsoljon! Öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönöm a lehetőséget, hogy a Költségvetési Tanács nevében eleget tehetek azon kötelességemnek, hogy szóban is összefoglaljam és indokoljam a tanács véleményét a 2021. évi költségvetés törvényjavaslatának tervezetéről. A tanács erre vonatkozó, a kormány részére szóló véleményét 2020. május 21-ei ülésén alakította ki és hozta nyilvánosságra. A kormány erre érdemi választ adott, amire a későbbiekben térek ki. Előre kell bocsátanom azt is, hogy a tanács által látott tervezet és a benyújtott törvényjavaslat között alapvető különbség nincs, csupán néhány kisebb, úgynevezett nullszaldós módosítás történt. Összességében sem a pénzforgalmi, sem az európai uniós módszertan szerinti költségvetési hiány, sem a prognosztizált államadósság nominális nagysága és így GDP-arányos értéke sem változott. Ezáltal a tanács véleménye érvényes az Országgyűlésnek benyújtott törvényjavaslatra is. Testületünk az Alaptörvényben kapott felhatalmazása alapján a költségvetést, annak makrogazdasági hátterét ezúttal is egységben vizsgálta, bevételeit és kiadásait az egyensúlyi követelmények, az államadósság-szabály teljesülése szempontjából elemezte, nem bocsátkozott az elosztáspolitika minősítésébe. Természetesen mindezek során elkerülhetetlen volt a koronavírus-járvány hatásainak figyelembevétele. Tisztelt Országgyűlés! A tanács megállapította, hogy a 2021. évi költségvetésben az előirányzatok a 2019. évi előzetes tényadatokkal alapvetően összhangban vannak, de megvan a kapcsolat a 2020. évi várható adatokkal is, melyek már tükrözik a járványnak ma már megítélhető és amennyiben ma megítélhető módon a bevételek csökkenésére, a kiadások átrendezésére és növelésére gyakorolt következményét is. Mindemellett a 2021-es előirányzatok építenek a 2020. évre várható és a 2021-re tervezett makrogazdasági paraméterekre. A tanács, a stabilitási törvényből fakadó kötelezettségének is eleget téve, nem kerülhette meg, hogy a legfontosabb kapcsolódásokra tekintettel előzetesen, a zárszámadási törvényjavaslat tárgyalását megelőzően értékelje a 2019. évi költségvetési törvény végrehajtását. A 2019-es nemzetgazdasági növekedés mértéke többek között a fogyasztás és a beruházási aktivitás vártnál is dinamikusabb növekedésének köszönhetően meghaladta a kormányzati várakozást és a költségvetés elfogadásakor fennálló úgynevezett előrejelzői konszenzust is. A magyar gazdaság megtartva több éve tartó lendületét, emelkedő pályáján tovább haladva 2019-ben 4,9 százalékkal tudta javítani teljesítményét, fundamentumai tovább erősödtek. A kedvezőtlenebbé váló külső környezet hatásait ellensúlyozni tudtuk. A gazdaság bővülése jelentősen meghaladta az Európai Unió, az eurózóna, sőt a régió növekedését is, így folytatódott az elmúlt években tapasztalt felzárkózás, 2020-ra biztos, erős kiinduló pozíciót adva. Az államháztartás központi alrendszerének bevételei 2019-ben egyaránt jelentősen meghaladták a törvényi előirányzatot és az előző évi teljesítést. Hozzájárult ehhez a bérekhez kapcsolódó adó- és járulékbevételeknél a keresetek dinamikus emelkedése és a foglalkoztatás bővülése, míg a fogyasztást terhelő adóknál a beruházások és a fogyasztás további erősödése, illetve az előre jelzettnél magasabb infláció, továbbá az adózási fegyelem, adótudatosság erősítése, a gazdaság fehérítése. Így vált lehetővé a fontos társadalmi célok támogatásának folytatása. A kiadások egy része decemberben valósult meg, növelve ezzel a novemberig mérsékelten alakult pénzforgalmi hiányt. Ugyanakkor a finanszírozás előrehozatala a következő évek költségvetéseit tehermentesítette. Az eredményszemléletű hiány 2019-ben a GDP 2 százaléka lett, ami magasabb a költségvetési törvényben kitűzött 1,8 százalékos célnál. Ennek ellenére teljesültek immár nyolcadik éve a vonatkozó uniós, valamint az annak megfelelő hazai előírások. Az egyszeri tételek kiszűrésével számított úgynevezett strukturális hiány ugyanakkor abban az évben is nagyobb lett a konvergenciaprogramban középtávú költségvetési célként a 2017-2019. évekre meghatározott 1,5 százaléknál, így a stabilitási törvény erre vonatkozó előírásának megvalósulása várat magára. Az államadósság-mutató a 2018. év végi 69 százalékról 2019. év végére 65 százalékra csökkent Ez megfelel mind az Alaptörvényben és a stabilitási törvényben megfogalmazott szabálynak, mind az Európai Unió államadósság mérséklésére vonatkozó kritériumainak. A tanács kedvezőnek ítélte, hogy a központi alrendszer adósságán belül tovább csökkent, 17,3 százalék lett a devizaarány, s a hazai befektetők részesedése nőtt. Utóbbin belül a lakosság által megvásárolt állampapírok aránya az ösztönző kormányzati intézkedések hatására már meghaladta a 30 százalékos részarányt. Ezek által tovább mérséklődött az ország külső sérülékenysége. Tisztelt Ház! A tanács mint a 2021-es költségvetés közvetlen bázisát elemezte a 2020. évi makrogazdasági és államháztartási folyamatokat, abban a koronavírus-járvány hatását. Itt újra engedjenek meg egy kitérőt dióhéjban. A Covid-19 járvány okozta gazdasági hatásokkal kapcsolatos költségvetési vonatkozású intézkedésekről a Pénzügyminisztérium már 2020. április közepén tájékoztatta a Költségvetési Tanácsot. Testületünk a megküldött dokumentumban foglaltakról a rendkívüli körülményekre tekintettel online munkakapcsolatban alakította ki véleményét. Két megállapításra irányítanám a figyelmüket. A tanács egyetértett azzal, hogy a beavatkozásoknak három nagy területre kell kiterjedniük: az egészségügyi kihívás kezelésére, a gazdaság elkerülhetetlen lassulásával együtt járó negatív hatások ellentételezésére, valamint a veszélyhelyzetet követően a gazdaság újraindítására. Emellett kiemelte ismét idézem -: „Az elmúlt évtized sikeres gazdaságpolitikájának és a magyar gazdaság erőfeszítéseinek köszönhetően hazánk erős és ellenálló állapotban képes reagálni a járványra és annak gazdasági következményeire.” A tanács a 2020. évi várható és a 2021. évi előrejelzések értékelésekor e véleményében foglaltakra is alapozni tudott. Tisztelt Ház! A kormány a 2020. évi költségvetést 4 százalékos gazdasági növekedésre építette, a koronavírus-járvány azonban a várakozásokat, mint ismert, nagymértékben átírta. A rendelkezésre álló modellszámításokon alapuló 2020. évi gazdasági teljesítményre az aktuális előrejelzések plusz 3 és mínusz 7 százalék között szóródnak, ezért a tanács a 2020-as makrogazdasági pályához kapcsolódó véleménye kialakítása során kevéssé tudott elemzői konszenzusra támaszkodni. [[9.30]] A kormányzati várakozás az idei évre, közismert, 3 százalékos GDP-csökkenést feltételez. Ez megítélésünk szerint konzervatív előrejelzés, más intézmények és szakértők mediánvárakozására is tekintettel elfogadható tervezési alapként. Az idei év első két hónapjában magas volt a növekedés. A koronavírus-járvány gazdasági hatása márciustól eredményezett számottevő lassulást. A 2020. év első négyhavi adatai szerint az államháztartás önkormányzatok nélküli pénzforgalmi hiánya számottevően magasabb lett a megelőző évekénél. Ezt alapvetően a magasabb uniós kiadások és az alacsonyabb uniós bevételek okozták, emellett már megjelent benne a koronavírus-járvány elleni védekezés kiadásainak egy része. A fogyasztást terhelő adók és a bérekhez kapcsolódó adók és járulékok az első három hónapban számottevően emelkedtek, de áprilisban már jelentősen csökkent a dinamika. A szociális hozzájárulási adó és járulékok összege is csökkent az egy évvel korábbihoz képest, amihez hozzájárult a kisebb adómérték is. A költségvetési folyamatok szempontjából kedvező, hogy az általánosforgalmiadó- és személyijövedelemadó-bevételek még emelkedtek áprilisban. A májusi és június havi bevételekben már várhatóan erősebbek lesznek a koronavírus-járvány hatásai, mert azok az áprilisi és májusi gazdasági folyamatokon alapulnak. A koronavírus-járvány következményei alapvetően két csatornán befolyásolják a költségvetést: egyrészt a gazdasági növekedés lassulása mérsékli az adóalapokat, és egyes adók célzott csökkentését is szükségessé teszi, másrészt az egészségügyi veszélyhelyzet és a gazdasági hatások kezelése a kiadások növekedését okozza. Ezek következtében a kormány a 2020. évi költségvetés hiánycélját a GDP 1 százalékáról 3,8 százalékra emelte. Ezáltal élt az Európai Unió Tanácsa által nyújtott lehetőséggel, amely felismerve az állami beavatkozás szükségességét, életbe léptette a mentesítő záradékot az uniós szintű költségvetési szabályokra. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A Költségvetési Tanács a 2021. évi költségvetés megalapozottságának értékelésekor vizsgálta a makrogazdasági pálya elemeit. Ennek során az Állami Számvevőszék és a Magyar Nemzeti Bank értékelésein túlmenően figyelembe vette a Magyarország 2020-2024-re elkészült konvergenciaprogramjában foglaltakat, az Európai Bizottság, az OECD és az IMF által készített prognózisokat, valamint a Tanács titkársága hatáskörében gondozott kutatói és szakértői elemzéseket. A tanács a 2021. évi költségvetési tervezés szempontjából meghatározó körülménynek ítélte, mint említettem, a koronavírus-járvány következményeit, mindenekelőtt a bázisnak tekinthető 2020. évi, előzőekben említett kilátásokat. Kedvezőnek tartotta, hogy ugyan a 2021. évi gazdasági folyamatokat illetően is az ismert nemzetközi és hazai előrejelzések jelentősen eltérnek, abban ugyanakkor egységesek, hogy jövőre ismételten növekedés lesz. A kormányzati prognózis arra épít, hogy átmeneti visszaesés után a magyar gazdaság 2021-ben ismét jelentősen fog növekedni, és a gazdaság teljesítménye meghaladja a 2019. évi szintet. A tanács megítélése szerint ez akkor teljesülhet, ha a fogyasztás bővülése a tervezettnek megfelelően alakul, a nagyberuházások folytatódnak, és a külkereskedelmet nem zavarják adminisztratív és kínálati oldali korlátok. Pozitív és negatív kockázatok tehát egyaránt vannak, nagyon sok függ 2020 második felének, az újraindulásnak a teljesítményétől. Ma még az sem zárható ki, hogy a gazdaság megindulása gyors lesz, ami jobb bázist teremt a következő évre. Hozzá kell tennem, hogy a tanács, mivel erre a megalapozott nemzetközi információk a világban mindenütt hiányoznak, nem mérlegelhette annak a lehetőségét, hogy rövid időn belül a járvány újabb, igen súlyos hulláma következik be. Ez ugyanis olyan új helyzetet teremt, ami a társadalmi-gazdasági hatások közvetlen mérséklését célzó lépéseket hozza ismét előtérbe, természetesen átírva evvel a makrogazdasági pályát és a költségvetést is. Tisztelt költségvetési kérdéseket tárgyaló Országgyűlés! Tisztelt Hölgyek és Urak! A tanács érzékelte, hogy a 2021. évi költségvetés fókuszában az eddig elért eredmények és a fiskális biztonság megőrzése áll, és emellett a gazdaság élénkítése, a járvány hatásának kitett ágazatok támogatása, a munkahelyek megőrzése, újak teremtése, valamint a családok és a nyugdíjasok helyzetének védelme, javítása is megjelenik. A tanács szerint a bevételi előirányzatok megfelelnek az azt megalapozó makrogazdasági prognózisban foglaltaknak. A legnagyobb súlyt jelentő bevételi csoportok közül a gazdálkodó szervezetek befizetéseinek tao, kata, kiva, és sorolhatom , a fogyasztást terhelő adók közül az áfának és a jövedéki adónak, valamint a lakosság befizetései közül a személyi jövedelemadónak az előirányzata nagyobb a 2020. évi, a válság hatásaival még nem számoló előirányzatnál. Ugyanakkor a tanács megállapította: ha a makrogazdasági várakozások nem vagy csak részben teljesülnek, akkor ennek hatásai megjelennek, legnagyobb mértékben az általános forgalmi adóban, a szociális hozzájárulási adóban és járulékokban, valamint a személyi jövedelemadóban. Szükség van ezért a bevételek alakulásának kiemelt kormányzati figyelemmel kísérésére, az esetleg bekövetkező bevételkiesések ellensúlyozására. A tanács indokoltnak tartotta ezeken túl a gazdasági prognózis mutatóitól közvetlenül nem függő bevételek tervezett előirányzatainak további számításokkal történő megalapozását. Tisztelt Hölgyek és Urak! A Költségvetési Tanács, annak ismételt hangsúlyozása mellett, hogy továbbra sem minősíti a költségvetésben megjelenő elosztáspolitikát, úgy látta, hogy a megelőző két év tényleges és várt teljesítéséhez viszonyított 2021. évi szerény mértékű költségvetésikiadás-emelkedés összhangban van azzal a célkitűzéssel, mely szerint az államháztartás súlya folyamatosan szűküljön. A központi alrendszer továbbra is három nagy csoportra bontott kiadásaiból 2021-ben arányaiban folyó működési célokra az előző évi előirányzathoz képest többet, míg hazai forrásból felhalmozási feladatokra, valamint az európai uniós finanszírozású fejlesztésekre egyaránt kevesebbet fordítanak. A tanács véleménye szerint a kiadások tükrözik, hogy továbbra is szükség van a gazdaság élénkítését, a munkahelyek megőrzését és új munkahelyek létrehozását eredményező programokra. A 2020-ban életre hívott, különálló költségvetési fejezetként működő Gazdaságvédelmi Alap 2021-ben is szolgálja a gazdaság védelmét és újraindulását. Ennek része a Foglalkoztatási Alapból létrejövő Gazdaságvédelmi Foglalkoztatási Alap, így a munkahelyek megőrzésének és újak létrehozásának összhangja biztosított. Az is fontos, hogy a Gazdaságvédelmi Alap jelentős összegű szabadon felhasználható tartalékot tartalmaz. Ugyancsak összehangolt lesz a járvány elleni védekezés, valamint az egészségügyi ellátórendszer működtetése a 2021. évi költségvetésben új pénzalap, az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap létrehozásával. Ennek gerincét az Egészségbiztosítási Alap adja, emellett az alap bevételét képezi a kiskereskedelmi adó és a gépjárműadó teljes összege; ebben az alapban is vannak szabad tartalékok. Mindezek biztosítják, hogy a járvány elleni védekezésnek 2021-ben se legyen pénzügyi természetű akadálya. [[9.40]] Az előirányzatok garantálják jövőre is a családvédelem céljainak megvalósulását. Több pénz jut a nyugdíjasok jövedelmi helyzetének javítására, az időskori biztonság fenntartására, mint ezt hallottuk. Többletforrások szolgálják az egészségügyi ellátórendszer hatékonyságának növelését, az itt dolgozók jobb anyagi megbecsülését és a finanszírozási rendszer fenntarthatóságának javítását. Mód nyílik hangsúlyozom a korábban elkezdett, illetve néhány új területen az életpályaprogramok végrehajtására. A költségvetés lehetőséget nyújt számos fejlesztésre, így a hon- és rendvédelmi beruházásokra. A már megkezdett programok folytatódhatnak, tartható lesz a magas beruházási ráta. Tisztelt Országgyűlés! A tanács támogatta azt a célkitűzést, hogy a 2021. évi uniós módszertan szerinti hiány feleljen meg a stabilitási törvényben foglalt 3 százalékos követelménynek, és az uniós, azonos mértékű referenciaértéket se haladja meg, de a gazdaság fellendítéséhez szükséges költségvetési kiadások és adózási könnyítések biztosítása érdekében közelítse meg ezt az értéket. Az így 2021-re tervezett 2,9 százalékos GDP-arányos hiánycélt viszont akkor tartotta teljesíthetőnek a tanács, ha azokon a területeken, ahol az előirányzatok a 2020. évi eredeti előirányzathoz képest csökkennek, megfelelő takarékossági intézkedéseket hoznak; emellett elengedhetetlennek tartotta a felülről nyitott kiadási előirányzatok biztonságos megtervezését. A kormánynak a tanács véleményére adott válasza szerint a költségvetési intézményeknek a járvány elleni védekezés folyamatában már 2020-ban megtakarítást kellett elérni. Ezeket a 2021-es költségvetés tartalmazza, mellette számos halasztható programra az előző évinél kisebb forrást irányoztak elő. Az úgynevezett felülről nyitott előirányzatokra vonatkozóan a kormány azt válaszolta, hogy e tekintetben a tervezésnél kellő óvatossággal jártak el, mert mind a nyugellátások, mind a gyógyszertámogatás előirányzatánál, mind pedig a közösségi közlekedés támogatásánál megfelelő mértékű emelést javasolnak. A Költségvetési Tanács mindemellett úgy ítélte meg, hogy a járvány esetleges elhúzódása miatt bekövetkező rosszabb gazdasági helyzet a tervezettnél kevesebb bevételt, valamint több válságkezelési kiadást eredményezhet. E kockázatokat a GDP 0,5 százalékát kitevő tartalékok nyilvánvalóan csak részben képesek fedezni. A tanács ezért azt ajánlotta megfontolásra, hogy az egyes fejezetek szintjén jelöljék meg azokat az előirányzatokat, amelyek elköltésére csak akkor lehessen kötelezettséget vállalni, ha a 2020. évi gazdasági és költségvetési folyamatok a kormányzati prognózisnak megfelelően vagy annál kedvezőbben alakulnak. Így el lehet kerülni mind a túlzott tartalékképzést, mind pedig azt, hogy kedvezőtlen esetben a költségvetési egyensúly megteremtéséhez előirányzatok zárolására vagy bevételek évközi növelésére kényszerüljön a döntéshozó. A tartalékolásról mint azt a benyújtott dokumentumhoz kapcsolódó válasz tükrözi a tanács meglátása egy árnyalattal más, mint a pénzügyi kormányzaté, aki szerint egy ilyen szigorítás éppen a kilábalást hátráltatná. Természetesen a KT tagjai is tisztában vannak azzal, hogy a nagyobb tartalék a gazdasági növekedéstől vonna el erőforrásokat, de az általunk tett ajánlás nem jár ilyen veszéllyel, ugyanakkor meggyőződésünk, hogy a rugalmasság nagyobb biztonságot szolgálna. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A Költségvetési Tanács előremutatónak tartotta annak a gyakorlatnak a folytatását, mely szerint a három részre bontott központi alrendszerben a működési rész egyenlege már negyedik évben nulla, és pénzforgalmi deficit csak a felhalmozási és az uniós költségvetésben keletkezhet. Az úgynevezett strukturális, egyszeri bevételek nélkül számított hiány tervezett mértéke újra magas, jóval meghaladja a célértéket, ezt azonban a tanács indokoltnak tartotta a járványhelyzet kezeléséhez szükséges erőforrások előteremtése miatt. Úgy látta ugyanakkor, hogy 2021-től a gazdaság magas ütemű növekedési pályájához visszatérve, a fenntarthatóságot erősítő gazdaságélénkítő programok folytatásával belátható távban teljesíthető lesz a strukturálishiány-kritérium is. A tanács tudomásul vette, hogy a GDP-arányos államadósság 2011-2019 közötti csökkenésének trendje a romló makrogazdasági pályából fakadó költségvetési helyzet miatt 2020-ban várhatóan átmenetileg megfordul, s annak mértéke újra 72 százalék fölé emelkedik. A tanács fontosnak ítélte, hogy az államadósság-mutató csökkenő trendje visszatér, és 2021 végére 69,3 százalékra mérséklődik az elképzelések szerint. A 3,3 százalékpontos tervezett csökkenés a mi megítélésünk szerint megfelelő mozgásteret jelent az Alaptörvényben foglalt államadósság-szabály és a stabilitási törvényben foglalt előírás teljesüléséhez arra az esetre is hangsúlyozom , ha az államadósság vagy a GDP a tervezettnél némileg kedvezőtlenebbül alakulna. A tanács meglátása szerint a mutató értéke a tervezettnél azonban így egy kissé később, 2024-ben kerülhet az Európai Unió szabályrendszerében előírt 60 százalékos küszöbszint alá. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! A tanács megállapításai akként összegezhetők, hogy a költségvetés tükrözi azokat az erőfeszítéseket, amelyek a jelen helyzetben szükségesek a gazdaság talpon maradásához éppúgy, mint a közszolgáltatások működtetéséhez, nemkülönben az államháztartási egyensúly fennmaradásához. Erre is gondolva szeretném megköszönni a pénzügyminiszter úrnak és munkatársainak, hogy a tanács munkáját ebben az időszakban is messzemenően segítették. Köszönöm az Állami Számvevőszék, a Magyar Nemzeti Bank, a tanács titkársága munkatársainak, a felkért elemző intézeteknek, valamint egyes gazdasági intézmények szakértőinek, hogy független, alternatív makrogazdasági, államháztartási modellszámításokkal, érzékenységi vizsgálatokkal támogatták a tanács véleményének sokoldalú, szakmai megalapozását. Mélyen tisztelt Országgyűlés! Megköszönve megtisztelő figyelmüket, a tanács nevében és a magam részéről is kívánok önöknek jó munkát a 2021-es költségvetési törvény javaslatának és a kapcsolódó módosító indítványoknak a megvitatásához. Köszönöm a figyelmet.
Megköszönöm elnök úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. A Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat tárgyalása során várhatóan az Országgyűlés alelnökei is részt vesznek a vitában. Az alelnök urak képviselői felszólalásuk esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezethetik az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Megkérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy Latorcai János, Lezsák Sándor, Hiller István alelnök urak, valamint jómagam az előterjesztés további tárgyalása során vezethessük az Országgyűlés ülését. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége javaslatomat elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 30-30 perces időkeretben. A Fidesz képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak, a frakció vezérszónokának. [[9.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Buddha azt mondta: ha gyorsan akarsz menni, akkor egyedül indulj útnak; ha messzire akarsz jutni, akkor jó társaságot válassz magad mellé!Nézve a 2021. évi költségvetés tervezetét, azt látom, hogy a Pénzügyminisztérium és a kormány messzire szeretne jutni, és jó társaságot szedett össze, hiszen egy nagyon alapos, részleteiben kidolgozott és a rendkívüli helyzet minden egyes várható eseményére kalkuláló költségvetési tervezetet nyújtott be a parlament elé, úgyhogy miniszter úrnak és kollegáinak ezt külön köszönöm. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő költségvetés a gazdaságvédelem költségvetése. Egy olyan időszakban készült, amikor egy váratlan vírus, a koronavírus egy világjárványt okozva nemcsak az emberek egészségi állapotát, életét veszélyeztette, hanem a nemzetgazdaságokra olyan terhet rótt, amelyre korábban nem volt példa. Ebben a rendkívüli helyzetben kellett rendkívüli intézkedéseket hoznunk, és bár a 2008-2009-es pénzügyi-gazdasági válság után romokban átvett országot egyszer már sikerült talpra állítanunk, abban valamennyi nemzetközi elemző is egyetért, hogy ez a gazdasági válság más, mint az akkori világválság volt. A kormány által előterjesztett költségvetés fókuszában teljesen természetesen a járvány elleni védekezés, illetve a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása áll. A kormány számára teljesen természetesen az emberek élete, az emberek biztonsága, az emberek egészségügyi állapotának a megvédése áll. Éppen ezért az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap magába foglalja a járvány elleni védekezéshez, illetve az egészségügyi ellátórendszer működéséhez szükséges forrásokat. Kiemelt célunk, hogy a magyar gazdaság is minél hamarabb visszaállhasson a korábbi, európai szinten is kiemelkedő pályájára. Ezt a célt szolgálja Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi programja, melynek megvalósítása az idei év után 2021-ben is folytatódni fog. A program kiemelten támogatja a munkahelyek megvédését, illetve új munkahelyek létrehozását. A kormány célja nagyon helyesen, és ebben a Fidesz-frakció teljes mértékben támogatja , hogy annyi munkahelyet kell teremteni, mint amennyi munkahelyet elvett a járvány. Fontos számunkra, hogy Magyarország továbbra is családbarát legyen, ezért a gyermekek és a gyermekeket nevelő családok támogatását a 2021-es költségvetés továbbra is kiemelt céljának tekinti, és továbbra is növekvő támogatásáról biztosítja. Ahogy miniszter úr jelezte az expozéjában, a magyar kormány családbarát adópolitikája egyedülálló mértékű egész Európában, hiszen a GDP 4,5 százalékát teszik ki azok a kedvezmények, amelyeket a magyar családok igénybe vehetnek. A koronavírus-járvány okozta gazdasági helyzetre és gazdasági nehézségekre adott válaszként a kormány a gazdaságvédelmi akciótervbe csoportosítja azokat a forrásokat, amelyek a gazdaság védelmét és a gazdaság újraindítását szolgálják. A program intézkedései együttesen a teljes magyar éves GDP mintegy 20 százalékát mozgatják meg a 2020-2021-22-es, illetve a ’23-as években. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Erre mindannyian büszkék lehetünk, hiszen az Európai Unióban összesen két tagország van, amely ehhez hasonló vagy ennél nagyobb mértékű gazdaságvédelmi akciótervet indított: Csehország, amely hozzánk hasonlóan 20 százalék, valamivel több, 20,8 százalékát fordítja erre a GDP-nek, és Németország, amely 32,31 százaléknyi GDP-arányos forrást fordít arra, hogy megvédje és újraindítsa a nemzetgazdaságát. Rajtunk kívül, ezen a három országon kívül egész Európában mindösszesen tíz olyan nemzetállam van, amelynek kormánya 10 százalék fölötti mértékű forrás átcsoportosítását tartotta indokoltnak. A többiek 10 százalék alatti GDP-arányos gazdaságvédelmi akciótervet fogadtak el, amiről azt kell gondolnom, hogy nem vették elég komolyan a vírus gazdasági hatásait, és nem lesznek sikeresek a gazdaság újraindításában, hiszen ahhoz, hogy ebből a rendkívüli helyzetből ki lehessen törni, az átlagosnál jóval magasabb forrásokat kell a gazdaság növekedésére koncentrálni. A kormány természetesen továbbra is fontos célnak tekinti a teljes mértékű foglalkoztatottság visszaállítását. 2010-ben azt ígérte Orbán Viktor miniszterelnök úr, hogy tíz év alatt egymillió új munkahelyet teremt a kormány Magyarországon. Ezt az ellenzék képviselői akkor derültséggel fogadták. Ebből is látszik, mennyire veszik komolyan a magyar társadalom problémáit. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az elmúlt kilenc évben a kormány 840 ezer új munkahelyet teremtett, és közel álltunk ahhoz a válság kitörése előtt, hogy elérjük a teljes körű foglalkoztatottságot Magyarországon. Azt gondolom, hogy erre mindannyian büszkék lehetünk. A gazdaságvédelem költségvetése a gazdaság újraindítását célzó kiemelt programokra, fejlesztésekre, beruházásokra, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre a Gazdaságvédelmi Alapon keresztül 2021-ben 2550 milliárd forintot meghaladó forrásmennyiséget biztosít. A kormány nagyon helyesen továbbra is hisz az adócsökkentés politikájában. Láttuk azt, hogy mire vezetett a baloldali kormányok működése, amelyek válság idején, ahelyett, hogy az emberek és a vállalkozások terheit csökkentették volna, adóemeléseket, bércsökkentéseket és a 13. havi nyugdíj megvonását hozták intézkedésként. [[Soltész Miklós: Úgy van!]] Láttuk, hogy nem vezetett sehova, pontosabban vezetett: az ország totális csődjéhez és fizetésképtelenségéhez. A magyar kormány nagyon helyesen a válságos időkben sem tágít korábbi ígéreteitől. Egyedülálló módon szintén Európában egy olyan háromoldalú megállapodás köttetett 2016-ban a magyar kormány, a munkaadók, a munkavállalók képviselői között, amely egy hosszú távú, a béreket terhelő adó- és járulékcsökkentési programot hirdetett meg. Nagyon örülök annak, tisztelt miniszter úr, hogy a kormány a válság és a nehéz gazdasági helyzet ellenére sem hátrált meg, és a bérmegállapodásban, az adó- és járulékcsökkentésben vállalt ígéreteit 2021-ben is teljesíteni fogja. A kisvállalati adó, a kiva kulcsa 2021. január 1-jétől 11 százalékra csökken, ami közel 40 ezer vállalkozás számára jelent könnyebbséget. Krízis idején tehát nem megszorításokra van szükség, ezért a kormány olyan gazdaságvédelmi programot dolgozott ki, amely lehetővé teszi, hogy a gazdaság talpra állhasson, úgy, hogy a társadalom anyagi helyzete ne roggyanjon meg. Jövőre több mint 352 milliárd forint jut a családi adókedvezményre és az első házasok kedvezményére. Ezen túlmenően a kormány jövőre 24 milliárd forintot fordít a négygyermekes anyák személyijövedelemadó-mentességének biztosítására. A családi adókedvezmény keretében 2011 óta, tisztelt Ház, mintegy 2900 milliárd forint maradt a magyar családoknál. A család- és nyugdíjasvédelmi program részeként 2021-től kezdődően négy lépésben visszaépül a 13. havi nyugdíj. Tehát amit a szocialisták elvettek a nyugdíjasoktól, azt most a magyar kormány visszaadja nekik. 2021 februárjában a januári nyugdíjon felül a nyugdíjasok egyheti nyugdíjat fognak kapni. Ugyanez történik majd 2022-ben, 2023-ban és 2024-ben is. Így 2024-től mintegy 2,6 millió nyugdíjas egy teljes hónappal több nyugdíjból gazdálkodhat. Ezekre a nyugdíjemelésekre 2021-ben a magyar költségvetés 77 milliárd forintot fordít. Tisztelt Ház! A költségvetés egyik meghatározó pillére az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap, mely magába foglalja a járvány elleni védekezéshez, illetve az egészégügyi ellátórendszer működtetéséhez szükséges forrásokat. Ez az alap, tisztelt hölgyeim és uraim, 3000 milliárd forintból gazdálkodhat. Az alap tartalmazza mindazon forrásokat, amelyek többek között az alapellátás, a járó- és fekvőbeteg-ellátó rendszer, a gyógyszerkiadások és a pénzbeli ellátások fedezetét képezik. A járvány elleni védekezés az egész ország, a nemzet közös ügye. A közös teherviselés keretében az alap bevételét képezi a kiskereskedelmi adó és a gépjárműadó teljes bevétele, amely így biztosítja azt, hogy a járvány elleni védekezésnek 2021-ben se lehessen semmiféle pénzügyi akadálya. [[10.00]] Ha megnézzük, tisztelt hölgyeim és uraim, a jövő évi költségvetés főbb számait, akkor azt látjuk, hogy a már említett családtámogatásokon, a Gazdaságvédelmi Alapon és az egészségügyi, illetve járványvédelmi alapon kívül valamennyi terület, tehát a társadalom és az ellátórendszer valamennyi területe több támogatást fog kapni. A közszféra béremeléseit szeretném kiemelni, ahol a jövő évben 390 milliárd forinttal több forrást tervez a kormány. Ez azt jelenti, hogy az egészségügyi dolgozók, a szociális dolgozók, a rendvédelmi dolgozók, a védelemben dolgozók, illetve az oktatásban dolgozók is több fizetésre számíthatnak 2021-ben, mint korábban. Ha megnézzük azt, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy az elmúlt tíz évben mennyit nőtt a bérük, akkor azt kell mondanom, nincs olyan ágazat ezek közül, ahol a dolgozók bére 2021-ben ne lenne több, mint a duplája a 2010-es fizetésüknek. Az egészségügyi ágazatban ez még ennél is több, két és félszeresét teszi ki a korábbi béreknek. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány jelentős kihívás elé állítja világszerte az országokat. A globális járvány negatív hatásai hazánkban is felülírják a korábbi gazdasági kilátásokat, így a magyar gazdaságpolitika elsődleges célja az eddig elért eredmények megőrzése, a munkahelyek védelme, új munkahelyek teremtése és a gazdaság újraindítása. Az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a koronavírus-járvány egy ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért 2020 márciusában, így Magyarország erős fundamentumokkal és stabil államháztartással száll szembe a kihívásokkal. Az elmúlt években az államháztartás hiánya jóval a referenciaértéken belül, a bruttó hazai össztermék 3 százaléka alatt teljesült, 2009-ben 2 százalékot ért el. Mindeközben az államadósság 2011 óta csökkenő pályán van, az adósságráta tavaly a GDP 66,3 százalékára csökkent. Az államadósság finanszírozását tekintve a külföldiek szerepe és ezzel párhuzamosan a költségvetés devizakitettsége jelentősen csökkent. A magyar gazdaság 2013 óta stabil és kiegyensúlyozott növekedési pályán mozog, az eltelt időszakban több mint 30 százalékkal bővült. 2019-ben a GDP Magyarországon 4,9 százalékkal növekedett, ezzel az Európai Unió 27 tagállama közül Magyarország volt a második legjobban teljesítő ország. Egyedül Írország előzött meg bennünket. A tavalyi évben rekordmértéket, 28,6 százalékot ért el a beruházási ráta. A kapacitásfejlesztéseknek, a költséghatékonyságnak köszönhetően az ipar az alacsonyabb külső kereslet ellenére is 5 százalék fölött bővült. A fogyasztói árak növekedési üteme pedig a Magyar Nemzeti Bank középtávú inflációs céljával összhangban alakult. A 2010-ben célként kitűzött foglalkoztatási eredményekről már az imént beszéltem, azt azonban nem mondtam, hogy 2019-ben 3,3 százalékra csökkent a munkanélküliség mértéke Magyarországon, amellyel megint csak az Európai Unió egyik legsikeresebb országa voltunk. A gazdasági növekedésnek köszönhetően sikerült azt elérnünk, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy 2019-re felzárkóztunk a visegrádi négyek fejlettségi szintjéhez. Sajnos azt kell mondanom, hogy felzárkóztunk, hiszen 2008 és 2010 között egy olyan jelentős lemaradást, olyan hátrányt szenvedett el ezekkel az országokkal szemben Magyarország a magyar gazdaság akkori rossz teljesítménye miatt, hogy kilenc év kellett ahhoz, hogy újra visszakerüljünk az ő szintjükre. Sikerült ledolgoznunk ezt a hátrányt, és miután egy jó erőben lévő gazdasággal vágunk neki ennek a válságnak, a válság okozta kihívásoknak, jó esélyünk van arra, hogy az összes többi országhoz képest a lehető legjobban jöjjünk ki ebből. Már most az idei számok is azt mutatják, hogy Lengyelországgal együtt a visegrádi négyek közül a legjobb állapotban lévő gazdaság tud kitörni ebből a válságból. Összességében, tisztelt Ház, azt kell mondanom, hogy a 2021. évi költségvetés, ahogy mondtam, mind szerkezetében, mind részleteiben, mind céljaiban tökéletesen megfelel a Fidesz-frakció képviselői álláspontjának, úgyhogy azt kell mondanom, büszkén fogjuk tudni támogatni ezt a javaslatot. Ha megengedik, egy sportból vett idézettel szeretném zárni a hozzászólásomat. Michael Jordan, a világ valaha volt legjobb kosárlabdázója azt mondta, hogy szerinte a társadalom három csoportra osztható. Vannak azok az emberek, akiknek nincs céljuk, igazából nincs elképzelésük, s bár rosszul érzik magukat a saját helyzetükben, de nyilvánvalóan másokat okolnak azért, hogy ők ebben a helyzetben élnek. A társadalomnak van egy másik csoportja, akik ugyan hisznek abban, hogy lehet nagy dolgokat elérni, de nincs meg bennük az elég erő, elszántság és szorgalom, hogy ezt meg is tegyék. Végül van a harmadik, legszűkebb csoportja, a legsikeresebb emberek, akik nemcsak hisznek a csodában, hanem képesek is megtenni érte mindent. Én azt gondolom, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a konzervatív pártok frakciói, a Fidesz és a KDNP is ebbe a csoportba tartoznak. Hiszem azt, hogy a Jóisten segítségével sikeres évet zárhatunk a rendkívül nehéz körülmények ellenére is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja másik vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Kedves Képviselőtársak! Én is három idézetet szeretnék mondani az elhangzottakról: hiteles, megbízható, betartható. Ez a költségvetésre vonatkozó három szó, amivel már elég régóta ezt a javaslatot szoktuk illetni. Még egy, amit az Állami Számvevőszék és a Költségvetési Tanács beszámolójából írtam fel magamnak. Ők azt mondták, hogy iránytűként szolgálhat a gazdaság újraindításához.Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hat évben már megszokhattuk, hogy a kormány mindig a tavaszi ülésszakon nyújtja be és fogadja el a költségvetést. Nincs ez másként ebben az évben sem, bár egy koronavírus általi komoly gazdasági visszaesés miatt jogosan kérdezhetnék tőlünk, hogy miért nem halasztottuk az őszi időszakra. Azt is látnunk kell azonban, hogy a járvány sem lehet oka annak és a gazdasági bizonytalanság sem lehet oka annak, hogy ne nyújtsuk be ezt a javaslatot már a tavaszi időszakban, pontosan azért, mert nem érdemes feladni az előző években megszerzett versenyelőnyünket. Egyrészt az elmúlt években a magyar gazdaság szereplői már megszokták ezt a gyakorlatot, másrészről pedig több idő áll rendelkezésükre a tervezésre, felkészülésre mind a vállalkozások, mind pedig a háztartások részére. Egy olyan helyzetben, amikor a világgazdaság komoly visszaeséssel számol, az elemzők szerint az idei évre vonatkozóan sem lehet más a célunk, mint hogy minél gyorsabban elérjük a gazdasági növekedés újraindítása után azt a célt, amit kitűztünk magunknak. Ezért nevezzük ezt a költségvetést a gazdaságvédelem költségvetésének, hogy az elért eredményeket és értékeket, amelyekért közösen küzdöttünk az elmúlt tíz évben, elérjük, meghaladjuk és megvédjük. Melyek ezek az értékek, kedves képviselőtársak? Az előzőekben elhangzottakhoz képest én sem tudok mást mondani, néhányszor talán ismétlésnek is fog hatni, de az első mindenképpen azok a családpolitikai intézkedések, amelyek ennek a polgári kormánynak a céljait tükrözik. Örömmel mondhatjuk itt ebben a Házban, hogy ezek továbbra sem forognak veszélyben. A kormány 2021-ben is segíti a gyermekvállalással összefüggő akadályok elhárítását, a saját otthon megteremtését, elismeri a nagycsaládosok többlet-erőfeszítéseit, támogatja a gyermeknevelés és a munkavállalás közötti egyensúly megteremtését, valamint ösztönzi a magyar kistelepülések megerősítését, fejlesztését. A költségvetésben 2021-ben közel 2295 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar családok támogatására. Ez több mint 67 milliárd forinttal magasabb, mint az idei költségvetésben szereplő támogatások. 2010-hez képest két és félszeresével, összesen több mint 1360 milliárd forinttal többet fordít a kormány a magyar családok támogatására. Folytatódik tehát az otthonvédelmi és otthonteremtési program és a falusi CSOK is. Az egygyermekes családok a második gyermek után egymillió forint jóváírást kaphatnak a jelzálogalapú kölcsöntartozásukban, további gyermekeket vállaló családok számára a harmadik gyermek esetén a kölcsöntartozásból leírható összeg az állami támogatás révén már 4 millió forint lesz. [[10.10]] A költségvetés jövőre mintegy 250 milliárd forintot biztosít az otthonteremtési program folytatására. 2010-hez képest a kormány 70 százalékkal növelte a lakástámogatásokra fordított összegeket. 2020-ban a családok biztonságérzetének megerősítése érdekében a háztartások és vállalkozások egyaránt élhettek a hiteltörlesztési moratórium lehetőségével. A háztartások jövedelmének védelmét szolgálja továbbá a fogyasztási hitelek hiteldíjmutatójának 5,9 százalékban történő maximalizálása, valamint a lejáró gyermekgondozási díj, gyermekgondozási segély, gyermeknevelési támogatások meghosszabbítása a veszélyhelyzet idejére. Második legfontosabb értékként én is szeretném még egyszer kiemelni a kormánynak azt a célját, hogy törekedni kell a teljes körű foglalkoztatás megteremtésére. Ahogy mindig is hangsúlyoztuk: ha munka van, minden van. Ennél jobban nem lehet kifejezni azt, hogy a munkahelyek létrehozása és megtartása a mostani költségvetés másik kiemelt célkitűzése. Elhangzott, de én is szeretném megismételni, nagyon komoly örökséget kaptunk a baloldaltól, 12 százalékos munkanélküliséget 2010-ben. Az akkor kitűzött cél, hogy tíz év alatt több mint egymillió munkahely jöjjön létre, már éppen megvalósulni látszott, amikor jött ez a mostani járvány, de azt gondolom, mindenki elismerheti azt a tettet, amit a magyar emberek végrehajtottak az elmúlt időszakban. Bár sokan voltak olyanok, akik kétkedtek, sőt azt mondták, hogy ezt nem lehet megvalósítani, az elmúlt időszak bebizonyította, hogy közös munkával igenis elérhető a magyar gazdaság teljes foglalkoztatottsága. Úgy vélem tehát, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni, és ebben a törvényjavaslatban is láthatjuk ennek a lenyomatát, valamint az elhangzottakból is kitűnt, hogy minden tett és igyekezet abba az irányba hat, hogy amennyi munkahely megszűnik, annyi munkahelyet hozzunk létre. A meghirdetett gazdaságvédelmi akcióterv tehát pontosan erről szól, valamint arról, hogy a gazdaságot hogyan és milyen módon indítsuk újra. Harmadik elemként pedig szeretném felhívni a figyelmet a 2021-ben új elemmel bővülő család- és nyugdíjasvédelmi programra. Ez az új elem nem más, mint a 13. havi nyugdíj visszaépítése. Ebben a Házban sokan vagyunk még olyanok, akik emlékeznek rá, hogy milyen hazugságok övezték a 13. havi nyugdíj megteremtését, majd annak visszavonását; milyen álságos volt az a helyzet, amiért, azt gondolom, a baloldalnak minden egyes napon inkább bocsánatot kellene kérnie, és nem támadnia ezeket az intézkedéseket. A 13. havi nyugdíj visszaépítése négy ütemben fog megtörténni, első lépésként 2021-ben a januári nyugdíjon felül egyheti nyugdíjat fognak kapni a nyugdíjasok. Az ezt követő három év alatt, vagyis 2024-től pedig már teljes egyhavi nyugdíjban fognak részesülni a nyugdíjra jogosultak. Jól emlékszünk még azokra a 2010 előtti időkre, amikor a válság beköszöntével az akkori kormány első dolga volt a szociális transzferek megnyirbálása. Nemcsak a nyugdíjasoktól vették el a 13. havi juttatást, hanem minden közszférában dolgozótól is. Ezért köszönettel vesszük a baloldal válságkezelő tanácsait, de köszönettel nem is kérünk belőlük. Tekintettel arra, hogy a kormány a jövő évi költségvetést 4,8 százalékkal tervezte, így várakozásainknak megfelelően szintén lehetőség lesz a jövő évi nyugdíjprémium biztosítására, amelynek összegét a költségvetés külön soron tartalmazza. Összességében a nyugellátásokra fordítható költségvetési források összege a jövő évben mintegy 327 milliárd forinttal több lesz, mint az idei költségvetésben. A 2021. évi költségvetés 3 százalékos inflációval számol, így a nyugellátások összege ennyivel fog emelkedni, természetesen itt is figyelembe véve azt, hogy az évközi infláció emelkedése esetén a nyugdíjasok külön támogatásban részesedhetnek. Az elmúlt években sokszor megtapasztalhattuk, hogy a baloldal, de a magukat nagyon komoly szakértőknek nevezők is túl optimistának látták a költségvetési javaslatokat, és minden egyes évben olyan módon értékelték azt, hogy azok nem végrehajthatók, nem betarthatók, és majd sokat kell módosítani rajtuk. Én emlékszem, hogy az elmúlt 20 évben, a baloldali időkben évenként többször, akár tízes nagyságrendben is volt költségvetési módosítás, és minden egyes zárszámadási törvény hemzsegett az átvezetésektől, szinte egy új költségvetést láthattunk a zárszámadási törvényekben. Azért itt a Ház előtt szeretném elmondani, hogy 2020-ban is módosítjuk a 2020. évi költségvetést, de ahogy a Számvevőszék és a Költségvetési Tanács véleményében elhangzott, a fő számok nem változnak, a fő számokon belüli átcsoportosítást végzett csak a kormány. Azt gondolom, ez is mutatja annak a költségvetési tervezésnek a minőségét, amit az elmúlt tíz évben végrehajtottunk. Itt szeretném megjegyezni, hogy szeretném a Ház előtt is köszönetemet kifejezni az elmúlt tíz évben végzett költségvetés-politikai munkáért a Pénzügyminisztériumban, és szeretném megköszönni annak a nagyon komoly gárdának a munkáját, amelyik az elmúlt években is a költségvetés tervezésével és a költségvetés előkészítésével, valamint utána a végrehajtásával foglalkozott. A megelőlegezett bizalmon túl ugyanakkor a költségvetésben szereplő 270 milliárd forintnyi tartalék is megnyugtató garanciát jelenthet a jövő évi költségvetés fenntarthatósága szempontjából. Ez az összeg a bruttó hazai termék fél százalékánál is több, és az idei évben is, nagyon helyesen, jelentős tartalékkal képeztük meg. Milyen jól is jött ez a koronavírus-járvány időszakában, amikor váratlan kiadások léptek föl! És nemcsak a minisztériumnak, hanem a Költségvetési Tanácsnak és az Állami Számvevőszéknek is szeretném megköszönni az elvégzett munkát, hiszen az elmúlt években egy nagyon komoly szakértői csapat volt az, amelyik minden évben a költségvetéseket véleményezte, és nemcsak akkor véleményezte, amikor az előkészítés volt, hanem folyamatos volt a kapcsolatuk a Pénzügyminisztériummal és a kormányzattal, így minden évben olyan záradékkal tudták ellátni a költségvetési javaslatot, amiben elfogadásra javasolták. Igen tisztelt Képviselőtársaim! A végén összegzésként azért annyit szeretnék megjegyezni önöknek, hogy amint láthatják, a baloldalon lévő széksorok és padsorok üresek. Azért én emlékszem még a régi költségvetési tárgyalásokra, amelyeken a magát konstruktívnak hívó ellenzék részt vett, és nemcsak a vita bizonyos szakaszaiban, hanem akár már a miniszteri expozéban is. Erre most nem nagyon volt itt példa, és ez nem az első ilyen költségvetési tárgyalás az elmúlt években ezt már megszokhattuk , de természetesen önök majd hallani fogják a következő percekben azt, hogy mit és hogyan kellene másként csinálni. [[Z. Kárpát Dániel: Erről szól a vita…]] A szomszéd költségvetését én is be tudnám osztani, szokták mondani vidéken. Nekünk az a felelősségünk, hogy ezt a dolgot mindenki számára el is tudjuk mondani. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt jó szívvel én is javasolnám a Háznak a törvényjavaslat megvitatását és elfogadását, én is egy sportpéldával szeretném zárni. [[10.20]] Azt gondolom, hogy akik a járvány időszakát nem felkészüléssel töltötték, azok, amikor majd újra nyílnak a pályák, nem állnak majd megfelelő módon a versenyhez. Ha a magyar gazdaság nem ilyen módon készült volna föl, mint ahogy ezt tette, akkor nem várhatnánk bizalommal a következő időszakot, de mivel így tettünk, a magyar parlament részére én is elfogadásra javaslom. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, a frakció első felszólalójának. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! A kormányzat nem szakítva a hagyománnyal ismét a tavaszi ülésszakban nyújtotta be a következő évi költségvetést. Fontosabb volt önöknek fenntartani a stabilitás látszatát, mint felismerni azt, hogy a járványhelyzet okozta gazdasági, szociális, társadalmi hatások még csak most kezdenek igazából a felszínre kerülni. Egy dologból azonban látható, hogy önök is számolnak egyfajta bizonytalansági faktorral, ez pedig az, hogy jelentősen csökkentették a 2021-es költségvetés átláthatóságát. Nem részletezik, mire mennyit akarnak költeni, hanem csak általánosságokban fogalmaznak, és sorokat vontak össze, a fejezeti köteteket is a szűkszavúság jellemzi. A legújabb kommunikációs trükk: egyszerűen nem nevesítenek fejlesztéseket. A 23 500 milliárd forint teljes költségvetési kiadás közel 10 százalékát tervezik fejlesztésekre költeni, de hogy pontosan mire megy majd el a 2000 milliárd forint, csak sejteni lehet. Az elmúlt években megtapasztaltuk, hogy mi önöknek a fontos: látványberuházások és azok a projektek, amelyekből a kormányhű oligarchák jó sokat szakíthatnak. Számtalan ilyen dolgot lehetne említeni, én most csak párat hoznék fel. Talán már önöknek is kellemetlen, hogy a Budapest-Belgrád soha meg nem térülő vasútvonal külön soron szerepeljen, ezért hozzácsapták a vasúti fejlesztésekhez, ott bújtatták el a 132 milliárd forintot. Vagy említhetjük az 50 milliárdos „Modern városok” programot, a 90 milliárdos „Magyar falu” programot is. Az összegek jók, jól hangzanak, de a beterjesztett javaslatból egyáltalán nem látható, hogy mely települések mekkora összegre lesznek majd jogosultak. Azt viszont láthatjuk, hogy mennyit vonnak el az önkormányzatoktól. Csak néhány hajmeresztő intézkedést említve: idéntől kezdve megvonták nemcsak 2022-ig, hanem egészen 2024-ig a gépjárműadó eddig a településeknél maradó 40 százalékát, nem törődve azzal, hogy vannak olyan kicsiny települések, amelyeknek ez az egyetlen saját bevételi forrása. A különleges gazdasági övezetté való nyilvánítással pedig, mondjuk ki, felülírják a települések közigazgatási határait. Ezzel rávetik magukat az onnan származó iparűzési adóra, ezzel pedig felülbírálják az egyes helyhatóságok választási eredményét is. Ugyanis nem a települési önkormányzatok fogják eldönteni, hogy az adott településen milyen fejlesztések történnek, hanem arról majd a kormánypárti többségű megyei önkormányzatok fognak dönteni, azok települési felhasználásáról is. A befizetendő szolidaritási hozzájárulás tervezett emelése még egy újabb tőrdöfés az önkormányzatoknak. Az idei 43 milliárd forint helyett 160 milliárd forintot terveznek beszedni ebből jövőre. Teszik mindezt úgy, hogy az alacsonyabb adóerő-képességű önkormányzatokat is bevonják ebbe a kötelezetti körbe, így az eddigi 300 település helyett közel 800 települést fog érinteni hazánkban. Lássuk be: ezt az összeget még az sem kompenzálja, hogy egyébként az önkormányzati szektornak 16 százalékkal magasabb költségvetési forrást biztosítanak, főleg azért, mert már most tudjuk, hogy milyen kiválasztási rendszer szerint fogják a pályázati forrásokat elosztani. Ez tíz éve így megy, és ezzel csak tovább erősödik a fideszes hatalomgyakorlás. Mindezek előrevetítik az elkövetkezendő évek tendenciáit is: ellehetetleníteni, kivéreztetni, térdre kényszeríteni az önkormányzatokat. A tavalyi önkormányzati választásokon önök stratégiai városokat veszítettek el, ezt pedig láthatóan nem tudják megbocsátani az országnak. Ezekkel az intézkedésekkel azonban nemcsak az ellenzéki bűnös településeket büntetik, hanem valamennyit: 346 várost és 2809 községet. És nemcsak az elvonásokat kell említeni, hanem az önkormányzatok hatáskörének gúzsba kötését is, mert ugyan minek nevezhetnénk azt, ha önök megmondják, hogy mire lehet költeni a saját bevételeket és mire nem? A kormányzat előírja: a befolyó iparűzési adót fordítsák az önkormányzatok elsődlegesen közösségi közlekedésre, de ugyanakkor ebből nem finanszírozhatják majd a továbbiakban az önkormányzati dolgozók bérét és közterheit. Nem törődnek azzal sem, hogy ezzel akár humánerőforrás-krízis is kialakulhat a hivatalokban. Ezt egy normálisan működő jogállamban megtenni lehetetlen lenne. Önök már a látszatra sem adnak. Erőből átnyomnak mindent, aztán majd kommunikálnak, kormánypropagandával teszik helyre a megtett intézkedéseket. A jövő évi költségvetésből az is látszik, hogy egy forinttal sem kívánnak kevesebbet fordítani a kormánypropagandára. Ahogy idén, úgy jövőre is 23,9 milliárd forintot terveznek erre a célra. Jövőre is megjelennek majd a plakátok, a kormányzati hirdetések. És ide most csak egy zárójeles mondat: az önkormányzatokat megfosztják a reklám-, plakátbevételektől is, ugyanis ezeket a hirdetési pénzeket is eltörlik. Tudjuk, kell a pénz az oligarcháknak, hogy még több szállodát, kaszinót és vitorláskikötőt tudjanak megszerezni, és természetesen a közszolgálatinak mondott médiabirodalom is számíthat közel 100 milliárd forintos támogatásra. Az MTVA minden évben, idén is beszámolt a tevékenységéről a bizottsági üléseken. Néha az az érzésem, hogy önök egy alternatív valóságban élnek. Hiszen amit önök az M1 és társai műsoraiban közszolgálati tájékoztatás címén művelnek, az egész egyszerűen kormánypropaganda. Lassan 150 milliárd forintnál tartunk, amit a kormányzati kommunikáció apropóján el kívánnak költeni. Csak összehasonlításként: a Járvány Elleni Védekezési Alapba 30 milliárd forint került betervezésre. Soha nem vontuk kétségbe hazánk és a magyar emberek védelmének, biztonságának fontosságát, azonban az mindenképpen kérdéseket vet fel bennünk, hogy a védelmi és rendvédelmi költségtervek jelentős emelkedését a szokásos migránsveszély mellett mivel magyarázzák. Látható, hogy a költségvetés legnagyobb nyertesei a honvédség fegyverszállítói lesznek, ugyanis a honvédelmi kiadások 28 százalékkal emelkednek, ebből a szempontból kijelenthető: marad a hadigazdálkodás. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Szeretnénk azt hinni, hogy végre nemcsak a jelennel, a kormányzati hatalom bebetonozásával fognak foglalkozni, hanem a jövővel is. A jövő pedig az oktatásban rejlik. Ezzel szerintem mindannyian egyetérthetünk. A következő generációkra különösen nagy feladatok várnak, a globalizálódó, felgyorsult világban mi magunk vagyunk a felelősek, hogy milyen lehetőségeket biztosítunk a fiataloknak. Az önök szégyene, hogy a felsőfokú oktatás esetében forráselvonás látszik a költségvetésitörvény-javaslatban: 623 milliárd forint helyett 592 milliárdot kap ez a terület. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] A költségvetés egyéb aspektusait Z. Kárpát Dániel képviselőtársam fogja majd ismertetni. És végül, összességében azzal zárnám a felszólalásomat, hogy ez a beterjesztett törvényjavaslat a bosszú költségvetése. Hadjárat az önkormányzatok ellen, és közvetetten a magyar embereket büntetik azért, mert fel merték emelni a hangjukat a tavalyi önkormányzati választáson az Orbán-rezsim ellen. Ez volt a valódi nemzeti konzultáció, de önök nem fogadják el az eredményeket, hanem támadnak. Erőből és könyörtelenül támadnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja másik vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az egyszeri ellenzéki képviselő ilyenkor visszasírja a 2010 és 2014 közötti időszakot, amikor egy költségvetési vita nem a politikai bunkósbot vagy a homokozóban használt sárga lapát lóbálásából állt, hanem bizony szakmai érvek csatáztak egymással, és frakciók kiemelése nélkül elmondhatom, hogy minden politikai közösség legjelesebbjei alapvetően az érvelésre helyezték azt a hangsúlyt, amely talán teljesen elveszett az utóbbi években. [[10.30]] El kell hogy mondjuk, hogy nem fogadható el a termelési jelentések azon sorozata, amit itt a vita legeleje óta hallhatunk, és nem fogadható el a teljes álvalóságok felvázolása sem. Sajnos oda jutottunk, hogy a magyar politikai törzsi háborúk sodrában tulajdonképpen mindenki a saját véleménybuborékjában kommunikál a saját követőinek, és ezen véleménybuborékokból már a kimozdulás szándéka sem figyelhető meg. Így fordulhat elő, hogy kormánypárti képviselőtársaim, államtitkárok, miniszterek között bár kétségtelenül ülnek kiváló szakemberek és jó szándékú derék hazafiak, a végeredmény, amit letesznek az asztalra, mégis a valóság megmásításáról szól, és mégis egy álvalóságba való menekülésnek a leképeződése. Miről beszélünk? Magyarország elmúlt harminc éve az elveszített lehetőségek tengere, áradata. Az elmúlt harminc év során kormányzati színezettől függetlenül alapvető, rendszerszintű változást tulajdonképpen senkinek nem sikerült elérni. El kell hogy mondjuk, ha a legalapvetőbb, leginkább fundamentális viszonyainkat nézzük, akkor a 2010 óta zajló kormányzás eredményei nemhogy nem példásak, hanem az elégséges és az elégtelen között ingáznak. Nézzünk néhány területet, ahol szerintem az elégséges sem feltétlenül szavazható meg. Egy demográfiai tél közepén vagyunk, és bár retorikailag maximálisan támogatom a kormányzat családpolitikára irányuló elképzeléseit és kedvezményrendszerét, mégiscsak azt látom, hogy a népességfogyás mértéke tovább erősödött, mind az élveszületések száma tekintetében nem sikerült elmozdulást elérni, mind a termékenységi mutató tekintetében is befagyott Magyarország az utóbbi két-három évben, a halálozási számainkat pedig mindenki ismeri. Lesújtó nemzetközi statisztikákkal találkozhatunk. Eközben a kormányzat megtűr egy olyan lakhatási, otthonteremtési kataklizmát, amely túlzás nélkül fiatalok tízezreit űzi külföldre, és a mai expozék során erről és a magyar fiataloknak úgy en bloc küldött üzenetekről egész egyszerűen egyetlen árva szót sem hallottunk. Harmadsorban a közteherviselést Magyarország Kormánya bár erős nemzeti retorikával él, mégis egy gyarmati alattvalói szinten sem valósítja meg. Hiszen azt láthatjuk, hogy a járványügyi védekezés csomagja tekintetében a pártok támogatásának felét elvonja. Állunk elébe. Az önkormányzatokat megsarcolja. Nem mondom, hogy állunk elébe, vállalhatatlan sarc mindez. De azt látjuk, hogy a multicégekkel már nagyon-nagyon simogató módon bánik, miközben száz- és ezermilliárdos kedvezményeket biztosít számukra az egyik oldalon, és szó szerint összeszerelő üzemmé tette Magyarországot, a másik oldalon a közteherviselés alá egy néhány tízmilliárdos látszattétellel próbálja bevonni őket. Ami viszont már-már a gusztustalanság kategóriáját meríti ki, az a bankokkal kapcsolatos szolgai magatartása ennek a kormánynak. Nem elég, hogy aláír egy EBRD-paktumot, amelyben vállalja, hogy a szent tehénként kezelt bankrendszer számára egyforintnyi sérelmet sem okoz a kifosztott károsultak helyzetének rendezése érdekében, de kivet rájuk egy látszólagos különadót, amit azok öt év alatt leírhatnak az adójukból, és még a Magyar Nemzeti Bankon keresztül megsegítik őket. Hát, ennyire gyarmati hozzáállású kormánya a bankrendszert illetően nem biztos, hogy volt Magyarországnak! S azt látjuk, hogy megszületett a hazugsággyár. A köztévé, a különböző fideszes kötődésű médiumok százával veszítik el a sajtópereket velünk szemben, velem szemben is tucatnyi alkalommal, és el kell hogy mondjuk azt, hogy ezen hazugsággyár működését önök mégis kipótolják közpénzből. Ez is a költségvetési tervezés része, kedves képviselőtársaim. Amikor önök állami hátterű kedvezményeket osztogatnak, ezen kedvezmények egy része visszacsorog egy hazugsággyár finanszírozására. Azt láthatjuk tehát, hogy nettó bolsevik módszerek jelentek meg a sajtóviszonyok tekintetében, akár a királyi tévére gondolunk, akár ezen médiahálózatra. A gazdaságpolitika pedig vegytisztán neoliberális. S talán ez a legnagyobb baj. Az alapvető gazdaságpolitikai tévedése az Orbán-kormányoknak az, hogy a felső középosztálytól fölfelé kedveznek, és szinte kizárólag oda kedveznek, s úgy gondolják, hogy ezek az áldások majd lecsorognak minden társadalmi csoporthoz. Gyászos hírt kell közölnöm önökkel: ez a modell a világon még sehol nem járt sikerrel. Magyarországon sem. Nézzük meg a CSOK kedvezményrendszerét! Én támogatom a CSOK kedvezményrendszerét. Viszont azt látom, hogy aki új építésű lakóparki lakást vásárol, azt maximális összeggel, milliókkal vagy akár tízmillióval támogatja ez a kormányzat. Viszont azon fiatal számára, aki albérletben tengődik, és saját lakást akar szerezni, önök nem üzennek semmit. Nem is értik a problémát. Egy Airbnb, egy közösségi típusú megoldások általi albérletpiaci válság nem jutott el az önök tudatáig, nem tudják kezelni, nem értik a probléma lényegét. Önök megtűrik egy állítólagosan családbarát országban, hogy a magyar fiatalok több mint fele a bevétele több mint 40 százalékát pusztán és kizárólag a lakhatására kell hogy költse, és csodálkoznak, hogy nem születnek meg sokszor a vágyott gyermekek. Kezeljék ezt a problémát! Értsék meg! Kezdjenek el beszélni az érintettekkel! A lakóparki új építésű lakásokra tízmilliót adni, ha belefér a költségvetésnek, lehet. Én azt mondanám, hogy inkább az albérletpiaci helyzettel kellene valamit kezdeni, inkább azzal kéne valamit kezdeni, hogy önök megszüntették a lakáscélú előtakarékosság állami támogatását. És mit tettek a helyére? Képviselőtársaim, most kell gombot nyomni: Rogán Antal lakáslottóját próbálták a helyére tenni. Egészen elképesztő, hogy nem tudtak a fiataloknak egy értelmes üzenetet hozni! Éppen ezért minden politikai minősítésből visszavonulva egy kicsit, a magyar jövendő érdekében a Jobbik több szakmai csomagot állított össze, és ezeket lerakja egyrészt költségvetési módosító javaslatok formájában, másrészt nem nyugszik addig, amíg a kormányzat nem reagál ezekre érdemben. Összeraktunk egy, a magyar munkavállalók érdekeit védő csomagot, mert azt látjuk, hogy a járványügyi védekezés közben az ő érdekeik valahogy háttérbe szorultak. Amikor ki kellett volna pótolni a kieső munkabérek álláspontom szerint 80 százalékát, azok esetében is, akik már elveszítették a munkahelyüket, másfél hónapnyi várakozás, tötymörgés után a kormány benyújtott egy csomagot másfél hónap után, még egyszer mondom, Európában az utolsók között tettek le egy csomagot , amely az összes kieső bér mintegy 10-20 százalékát képes kipótolni a szakmai becslések szerint. Vitatkozzunk arról, hogy ez a 10-20 százalék 8 százalék vagy 25, nyitott vagyok erre a vitára de rendszerszintű megoldásokat akarok, mert azok nincsenek. A kieső bérek kipótlása mellett a munkanélküliségi ellátást meg kell duplázni, három hónapról kilenc hónapra emelni. Úgy gondolom, hogy egy válsághelyzetben ez a beteg számára a lélegeztetőgép biztosítása, hogy aztán önerőből képes legyen talpra állni. Elutasítom a segélyalapú társadalompolitikát, támogatom azt, hogy a munkához való hozzáférést és a munkával kapcsolatos adózási tételeket tegye könnyebbé és csökkentse bármely mindenkori magyar kormány, de azt látom, hogy nem lehet százezreket hagyni elpusztulni az út szélén. A kettőnek tehát egyszerre is lehet érvényesülnie. A minimálbér tekintetében nagyon komoly változást okozott az, hogy ez 2010 előtt lényegében nem volt adóköteles, most pedig az. El kell gondolkodni azon, hogy ha nem is kizárólag szociális transzferekkel, de milyen módon könnyíthető meg a minimálbér környékén kereső honfitársaink helyzete, hiszen az említett lakhatási kataklizma és más, a banki károsultak helyzetének rendezetlensége és egyéb társadalmi problémák olyan helyzetet idéztek elő, hogy komplett társadalmi csoportok kerülnek kívül a kormányzat figyelmi körén. A kafetériaelemek visszaépítése egy hasonló javaslatcsomagja a Jobbiknak. S azt is el szeretném mondani, hogy beterjesztjük azt a közteherviselési csomagot, amely mind a bankokat, mind a multicégeket arányos befizetésre kötelezi mind a járványügyi védekezés tekintetében, mind pedig a jövőre nézve, mert az nem járja, hogy azok a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások vigyék hátukon az országot, biztosítsák továbbra is szerencsére a munkahelyek kétharmadát, amelyek a legkisebb támogatási volumenre számíthatnak. Nem árulok el titkot azzal sem, hogy egy jövővédelmi csomagot is le kell hogy rakjon a Jobbik az asztalra, hiszen az önök költségvetése a magyar fiatalok, a magyar jövendő számára semmit nem üzen. Az említett lakhatási kataklizma feloldására állami hátterű bérlakásprogramot javaslunk, a „Mi várunk” programot, amely egy osztrák típusú szociális pontrendszerrel kiegészítve, segítene itthon tartani azon nemzetstratégiai ágazatokban dolgozó honfitársainkat is, akik nélkül a demográfiai fordulat sem képzelhető el soha. A felsőoktatásba való bejutás támogatása abszolút elégtelen az elmúlt tíz év tekintetében. Ha azt látja valaki, hogy nemcsak demográfiai okokból, de több mint 20 százalékkal zuhan a felvételizők száma, el kell hogy gondolkodjon, ez az elgondolkodás pedig ebben a költségvetésben szó szerint nem jelenik meg semmilyen formában. Nyilvánvaló az is, hogy ha magyar fiatalokat akarunk segíteni, akkor át kell gondolnunk lengyel mintára azt, hogy 29 éves vagy ennél fiatalabb dolgozó honfitársaink ne fizessenek személyi jövedelemadót Magyarországon. El kell érnünk azt, hogy a fiatalok kivándorlását mindenféle motivátorral, mindenféle modern gazdaságpolitikai eszközzel lassítsuk, és kényszerből ne kelljen senkinek távoznia. [[10.40]] Nyilván nem lehet egy röghöz kötő parancsuralmi rendszert bevezetni, de motivátorok és tényezők sokaságát bele lehet tenni ebbe a rendszerbe: olyan bérlakásprogramot, ahol a magyar fiatal, ha igénybe veszi ezt a szolgáltatást, hat-nyolc év után bekerülési költségen megvásárolhatja az ingatlanát; olyan adórendszert, ahol szja-mentességet élvez a 29 év alatti; olyan kafetéria-rendszert, amely képes a fiatalok mobilitási célját és egyébként itthon maradását is támogatni egy időben; olyan támogatási rendszert, amely okoseszközökkel szereli fel végre az oktatást; olyan támogatási rendszert, amely alkalmas a kieső bérek pótlására, legyen szó magyar fiatal által üzemeltetett mikrovállalkozásról vagy olyan középkorú, vagy idősebb honfitársunkról, aki kiesett az önök látókörén, és egyszerűen nem vesznek róla tudomást, hogy az út szélén van. Nyilvánvaló módon közteherviselés nélkül a magyar gazdaság gyarmati státuszának felszámolása lehetetlen. Elvárjuk tehát önöktől, hogy mind a multicégek, mind a bankrendszer tekintetében valósítsák meg végre a közteherviselést. Értem én a hangos nemzeti retorikát, és látom, hogy az önök szemében, tisztelet a kivételnek, de ez nagyon sokszor egy politikai termék, hiszen önök nem álltak a nemzeti oldalon 2010 magasságában, nem is használtak ilyen érvrendszert, retorikát sem. Nem akarok visszamenni harminc évvel ezelőttig, amikor még kivonultak egy Trianon-megemlékezésről, mert hiszem azt, hogy meghaladhatóak még azok az árulások is, amelyeket önök elkövettek [[Balla György közbeszól.]] de el kell hogy mondjuk… Lehet bekiabálni, lehet beleböfögni egy vitába [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , viszont értelmes érvek mentén is lehet vitatkozni, és eljuthatunk végre oda, hogy legalább egy nemzetstratégiai minimumot elérjünk, képviselőtársam. Támogassák felső kalap nélkül azt a lombikbébiprogramot, amely nagyon sok magyar pár számára könnyebbséget hozhat, és a demográfiai fordulat felé vezet! Képviselőtársaim, teljesen mindegy, hogy mi most mennyire haragszunk egymásra, történelmi távlatból nem ez számít, madártávlatból nézve a nemzetstratégia számít. Emelkedjen felül a gyűlöletén, képviselőtársam! Érje el, hogy ha konkrét szakmai javaslatokat kap, legalább el tudjon gondolkodni azokon, és ennek függvényében jussunk végre egy közös nemzeti minimumra! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, a KNDP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Elnök Urak! Én vagyok az a szerencsés vagy szerencsétlen képviselő a költségvetési vezérszónoklatok során, akinek első alkalommal van megszólalási lehetősége baloldali képviselők megszólalása után. [[Z. Kárpát Dániel: Jaj, ne szórakozz már!]] Két új baloldali képviselő beszélt már előttem. [[Z. Kárpát Dániel: Erről beszéltem!]] Kőrösi Anita meglepett. Őt mindig úgy szoktam jellemezni, hogy a szakmai előélete alapján ő többnyire értékelhető hozzászólásokat tesz az ilyen gazdasági jellegű témákhoz; ezúttal felnőtt az elvárásokhoz, és egész más tónusban beszélt. Tőle hallottam ez a legenyhébb kifejezés, és erre majd kitérünk , hogy átláthatatlan ez a költségvetés, ez még akár mozoghat szakmai mezőben is; hogy ez a bosszú költségvetése, a bosszú az ő gondolkodásában elsősorban az önkormányzatokat éri, erről is beszélni fogok; hogy büntetjük az embereket, nyilvánvalóan ezzel a tudatos szándékkal hozunk létre költségvetést, hogy az embereket büntessük; és hogy egyfajta hadigazdálkodás. Na most, hogyha az új baloldali képviselők ilyen jelszavakkal illetik ezt a költségvetést, mi várható majd még utánam, amikor meg fognak szólalni a tegnap is baloldaliak, az MSZP, a DK, a Párbeszéd képviselői? Érdeklődéssel várom az ő jelentkezésüket is majd ehhez a vitához.Az expozéban a miniszter úr, Varga miniszter úr úgy fogalmazott, hogy rendhagyó időket élünk, és ezért rendhagyó intézkedésekre is van szükség. A rendhagyó idők, az hogy egy olyan időszakot élünk, amelyre nem készülhettünk fel, azt gondolom, senki számára nem kérdéses. Sikeresen megvívtuk talán a járvány, a járványveszély első időszakát: ugyan 550 halottunk van, ami pont 550-nel több 550 fájdalom , mint amennyinek lennie kellene, mégis azt mondom, hogy nem szabadult el Magyarországon a járvány úgy, ahogy az Európa néhány országában megtörtént, és én ezt annak tudom be, hogy a kormány időben lépett, időben meghozott olyan intézkedéseket, amely intézkedéseket persze az emberek követtek, partnerek voltak hozzá, betartottak. Ennek a kormányzati és az embereket érintő közös erőfeszítésnek az eredménye az, hogy sikeresen kezelhettük ezt a járványhelyzetet. Amikor költségvetésben gondolkodunk, akkor persze ennek a járványnak a nem várt gazdasági hatásai kezeléséről szól most napokig majd a vita. Húsz éve vagyok parlamenti képviselő, már megéltem költségvetési vagy gazdasági krízishelyzetet a szocialista kormányok ideje alatt. Idő hiányában nem nyúlok vissza 1995-re, a Bokros-csomagra arról is lehetne beszélni az ő időszakukból , de a 2008-as gazdasági világválságra és annak a Magyarországon megélt hatásaira nyilvánvalóan vissza kell tekinteni, mert példa, mert ott volt egy példa, hogy a baloldal hogyan kezeli az ilyen típusú válságokat. Számunkra a kérdés az, hogy vissza kelle nyúlnunk azokhoz a módszerekhez, amelyeket a baloldal akkor alkalmazott, vagy azt a gyakorlatot kell követnünk, amelyet mi követünk 2010 óta egyfajta válság kezelése, gazdasági válság kezelése kapcsán. Az eddigi gazdasági válságok, azt mondhatom, a gazdaság bajaiból adódtak, ilyen volt egyébként a 2008-as világválság is. Magyarország akkor nyakig el volt adósodva, nem véletlenül Magyarországot érintette a legtragikusabban az akkori válság – mondjuk, Görögország mellett, ez a két európai uniós tagország volt, amelyet, azt lehet mondani, elsodort a válság. Ez a válság, amelyben most vagyunk nyakig, nem a gazdaság önbajaiból adódik, hanem az egészségügyi krízishelyzetből, a pandémiából, ez a járvány okozta helyzetnek a gazdasági kivetülése. Ez egy olyanfajta válság, amilyenre a világ nem készült fel nyilvánvalóan nagyon sok tanulsága lesz, hogyha túl leszünk ezen a válságon , és most az a kérdés, hogy ezt a válságot mi hogyan kezeljük. A miniszter úr azt mondta, hogy ha rendkívüli időket élünk, akkor ahhoz rendkívüli intézkedések is kellenek. Az ő gondolkodását én úgy fordítom le magamnak, hogy igazán a rendkívüli intézkedéseknek a megközelítésében látok újat, és ez elsősorban a költségvetés szerkezetéből adódik. Eddig megszokhattuk azt, hogy a költségvetésünk érdemben igazán minisztériumi fejezetekre volt bontva, és ott voltak elhelyezve, mondjuk, fejlesztési tételek soha nem nevesítve minden egyes fejlesztési tételt név szerint, mert az teljesen életszerűtlen lenne. A költségvetés szerkezete annyiban új, hogy követjük a 2020. évi módosított költségvetést, ugyanis ebben a költségvetésben, tehát a most folyó költségvetésben a krízis kezelésére azonnal két alapot hozott létre a kormány saját hatáskörbe ezeket az Országgyűlés a maga döntésével az év végéig továbbviszi , az egyik alap a gazdasági krízishelyzet, a másik az egészségügyi és járványügyi helyzet kezelésére szolgál, és ezt a gondolkodást viszi tovább a kormány 2021-ben; kétségtelenül más tehát a költségvetés szerkezete. Önmagában ezért azt mondani, hogy ettől átláthatatlan az egész, és a tegnapi sokkal átláthatóbb volt, lehet én ehhez nem találok érveket. Körősi Anita képviselő asszony indokként felhozta a „Magyar falu” programot vagy a „Modern városok” programot, ezekre a későbbiek során visszatérek, ezek ugyanúgy szerepelnek a költségvetésben most is, mint ahogy egy évvel ezelőtt szerepeltek benne. Ha 2009-hez vagy 2008-hoz, tehát a tíz évvel ezelőtti állapotokhoz visszanyúlok mert akkor láttunk egy baloldali válságkezelést, ezért érdemes feleleveníteni azt, hogy az akkori válságot milyen módszerekkel kezelte az akkori baloldali kormány , többször felemlegettem, és újra megteszem, hogy a baloldali kormányok egyik legfontosabb dokumentuma a 282/2008. számú kormányrendelet, amelynek gyönyörű, hangzatos címe van: „A Magyar Köztársaság és az Európai Közösség közötti Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről” szól ez a kormányrendelet. A kormányrendelet belső tartalma pedig azt mondja nekünk, hogy nemzetek feletti erőcentrumoktól, gazdasági erőcentrumoktól 20 milliárd eurót kapunk, ha végrehajtjuk azokat a döntéseket, amelyeket ők elvárnak tőlünk. 2008 végére bekövetkezett az az állapot, hogy a baloldali kormány áldásos tevékenysége folytán Magyarország teljes egészében elveszítette gazdasági szuverenitását, és miután kifogytunk a külföldiek pénzéből Margaret Thatcher idézhető itt: a szocialistákkal az a gond, hogy előbb vagy utóbb kifogynak mások pénzéből, ami 2008 végére bekövetkezett, addig nyakló nélkül kaptuk a pénzt ezektől a nemzetek feletti erőcentrumoktól , és 2008-ban már azt látták, hogy kevés a garancia arra, hogy Magyarország talpon marad, hogy vissza tudja fizetni ezeket a forrásokat, ezért azt mondták, hogy adunk mi nektek újabb 20 milliárdot, mert rákényszerültök, de feltételekkel: apró részletekben lehet lehívni ezt a 20 milliárd eurót, és teljesítenie kell az országnak azokat a feltételeket, amelyeket ezek az erőcentrumok diktálnak. [[10.50]] A bérek befagyasztására utalok itt, a közszférában a 13. havi bérek elvétele, a nyugdíjak esetében a nyugdíjak átmeneti befagyasztása, ott is a 13. havi nyugdíj elvétele, és így tovább, áfaemelés, és még jó néhány tétel szerepel ebben. Tehát azt láttuk, hogy a baloldali kormány a válságkezelésre hiteleket vesz fel, és a hitelfelvétel nyilvánvalóan azzal is jár, hogy persze eladósítják az országot, de tűzoltásszerűen, valamilyen módon kezelik a bajt azzal, hogy egyfajta elosztási politikát érvényesítenek, és a válságkezelés kapcsán átmenetileg forrásokat juttatnak az államháztartás különböző szereplőihez. Mi azt mondtuk már 2008-ban, hogy ez az út járhatatlan. Nem hiteleket kell felvennünk onnan, ahol a pénz egyébként a rendelkezésünkre áll, hanem a magyar költségvetést, a magyar gazdaságot a saját lábára kell állítani, munkát kell biztosítani az embereknek, egy munkaalapú társadalmat kell létrehozni, munkán keresztül kell jövedelmet biztosítani az embereknek. Ez a megnövekedett jövedelem, ami az emberekhez eljut, belső keresletet generál, és ez a belső kereslet a növekedésnek egy meghatározó forrása lesz. Tehát akkor, amikor mi most irányt választunk, nem nyúlhatunk oda vissza, amit a baloldaliak egyszer bemutattak, már többször bemutattak, hogy az járhatatlan. Én azt gondolom, követnünk kell azt az utat, amit egyszer már sikeresen jártunk. Az Állami Számvevőszék elnökének volt egy nagyon okos okfejtése a 2021-es költségvetés kapcsán: tartani akarjuk még ebben a nagyon nehéz helyzetben is az államháztartási hiánycélt, nem akarunk 3 százalék fölé menni, 2,9 százalékra van kalibrálva az államháztartás hiánya. Domokos László arról beszélt, hogy célszerű most elmennünk a 3 százalékos hiányig, de ne lépjük túl ezt a hiányt, még ha erre biztatásokat is kapunk, olyannyira, hogy az Európai Bizottság, aki eddig kritikusan őrizte, főleg Magyarországgal szemben ezt a 3 százalékos hiánycélt megjegyzem, velünk nem volt nehéz dolga, mert a kormány tíz év óta követi ezt a gyakorlatot, és mindig 3 százalék alatt volt megtervezve a hiány, és persze a kormány ezt mindig teljesítette is, vagy akár még lefelé teljesítette, tehát év végén még kedvezőbb számok jöttek ki, mint amivel indulásnál kalkuláltunk -; a Számvevőszék elnöke azt mondja, hogy most ebben a válságos helyzetben költeni kell, tehát közelítsük meg a 3 százalékot, de ne lépjük túl, még akkor se, ha ezt az Európai Bizottság most átmenetileg engedélyezné. Sok helyen ezt a módot, ezt az utat fogják választani. Amikor a baloldaliak azt mondják, és akkor most felfogásom szerint a legszélsőségesebb gondolkodásukra akarok itt utalni, mondjuk, osszunk minimáljövedelmet munka nélkül az embereknek, ezt nem lehetne másként megtenni, mint hogy hitelt veszünk fel, és szétosztjuk az emberek között munkavégzés nélkül az ilyenfajta jövedelmet. Én azt gondolom, hogy ez egy járhatatlan út, ellenkezik az emberi természettel az ilyen típusú hozzáállás a munkához, ezért én azt mondom, helyes az a törekvésünk, hogy 3 százaléknyi hiány alatt maradjunk, de azt megközelítjük akkor, amikor többletköltésekre van szükség ebben az esztendőben. A bővülés 4,8 százalékra van tervezve. Ha ezt teljesíteni tudjuk, és miért ne tudnánk teljesíteni, akkor igaz lesz az az állítás, hogy egy visszapattanás-szerű növekedés várható. Az igazi kérdés az, hogy honnan kell visszapattannunk. Itt érzem a legnagyobb bizonytalanságot, hogy mi lesz az a mélység, amit el fogunk érni ilyen szempontból 2020-ban, mert persze tudjuk az első negyedévi adatokat, 2,2 százalékkal növekedett a magyar gazdaság, ez még egy nagyon szép szám európai összevetésben, 5 százalékkal több, mint az Európai Unió átlaga, de ezek első negyedévi adatok. Áprilisban a válság nyilvánvalóan már nagyobb volt, májusban is nagyobb volt, júniusban talán már elindul egy kilábalás. Az igazi kérdés az, hogy mit látunk majd a második negyedév végén; ezeket a számokat persze csak ősszel fogjuk látni. Ez nem indok arra, hogy eltoljuk a költségvetés megalkotását, mert addig, ameddig az orvosok azt mondják nekünk, hogy jöhet egy újabb járványhelyzet, mindenki bizonytalan, nyilvánvalóan ezt a költségvetést célszerű az eddigi tapasztalataink alapján megtervezni, és célszerű abban az ütemben is létrehozni és kihirdetni, ahogy azt az elmúlt tíz évben a polgári kormánytól megszokhattuk. Az inflációs hiánycél 3 százalékra van tervezve. Megjegyzem, mindig teljesítettük az elmúlt tíz évben ezeket a betervezett hiánycélokat is, és még azt mondhatom, hogy most is egy kellően nagy tartalékkal készül az ország költségvetése, mert az a GDP fél százalékával egyező méretű. 2009-hez visszanyúlva azt mondhatom, hogy akkor a lehető legfelkészületlenebb és legbetegebb állapotban ért minket a válság. Egy dologra utaltam, az eladósodottságunkra. 2019-ben ez a gazdasági válság, ami persze az egészségügyi járványhelyzetből adódó válság, egy olyan időpontban ért minket, amikor egy kis túlzással vagy nem is túlzással azt mondhatjuk, hogy a növekedésünket tekintve az Európai Unió egyik motorja vagyunk. Ha a növekedési számokat nézem, ezeket azért jó felidézni, 2017-ben 4 százalékkal nőtt a magyar gazdaság, 2018-ban 4,9 százalékkal, 2019-ben is 4,9 százalékkal nőtt. Bár tartani tudnánk egy ilyen ütemet hosszú távon, mert ez felzárkózást jelentene a fejlett világhoz képest! 2020-ra azzal kalkulálunk, hogy ez mínusz 3 százalék lesz, tehát a tavalyi évhez képest nyilvánvaló számunkra a visszaesés. Azok, akik itt elemezték a költségvetést, azt mondták, hogy ez egy konzervatív, reálisnak tűnő becslés, de ami a legörvendetesebb, hogy a most folyó vitában azt mondhatjuk, hogy jövőre már 4,8 százalék növekedéssel kalkulálunk, tehát visszakerülünk abba a helyzetbe, amilyen helyzetben a válság előtti időszakban voltunk. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A miniszter úr uralt arra is, hogy egy növekedési fordulat 2013-ban következett be, 2013 óta pedig 30 százalékkal nőtt a magyar gazdaság. Óvatosságra int minket akkor, amikor erről a költségvetésről gondolkodunk, ha azt nézem, hogy milyen ipari termelési adatokról számol be az erre hivatott intézet. Áprilisban azt látjuk, hogy 36,8 százalékkal csökkent az ipari termelés az előző év adataihoz képest, és ez április, erre mondtam azt, hogy nem látjuk, hogy az elkövetkezendő hónapokban még milyen mélyre kerülhet ilyen szempontból az ipari termelés. A járműgyártás az, ami leginkább alulteljesített, de az elektronikai ipar, a számítógépipar, az optikai ipar, az élelmiszeripar, az ital- és dohánygyártás is nagy csökkenéseket mutat. Egyetlen olyan ágazat van, ahol növekedés volt, értelemszerű, ez a gyógyszergyártás, mert ennek volt keletje a válság időszakában. Beszéltünk arról, és ez megint a válságkezelésünk, az akkori válságkezelésünk sikeressége, és ez megerősíti azt, hogy most is valahogy így járjunk el, kilenc év alatt 840 ezer munkahelyet sikerült létrehoznunk. Én is azok közé tartozom, többször elismertem itt, amikor a miniszterelnök úr vagy tíz évvel ezelőtt arról beszélt, hogy egymillió munkahelyet kell tudnunk létrehozni, és akkor is csak azt mondta, hogy Csehország erre képes volt, ott már akkor több volt a foglalkoztatott egy ugyanolyan népes országban, mint mi, mi is képesek leszünk erre, én is tamáskodtam kormánypárti képviselőként, azt mondtam, bárcsak így lenne! Most azt látom, hogy ezt teljesíteni tudtuk, mert 4,5 millióra nőtt fel a magyar foglalkoztatottak létszáma az akkori 3,5 millióval szemben, és hozzáteszem, annak a 3,5 millió akkori foglalkoztatottnak egy jó része nem fizetett adót, tehát ez jelzi az akkori költségvetés tragikus helyzetét, hogy még a foglalkoztatottak se fizettek adót, most pedig mindenki adót fizet a költségvetésbe, és ilyen szempontból részt vesz a közös teherviselésben. [[11.00]] A bérek alakulásáról is beszélt a miniszter úr, mert az embereket persze ez érdekli, nem önmagában a foglalkoztatási adatok. Az annyiban érdekli őket, hogy én foglalkoztatva vagyok, tegnap nem ez az állapot volt, és ez egy örömteli helyzet. De nyilvánvalóan mindenki bérből él, ezért érdemes megemlíteni ezt a számot, hogy 2010-ben 132 ezer volt az országban a nettó bér, ez 2019-re 244 ezerre nőtt. Tehát 80 százalék növekedés, évente 7 százalékos növekedés volt a nettó bérek tekintetében. A bérek vonatkozásában persze mindig lehet egy nagyobb számot mondani. Egy pillanatig sem gondolom azt, hogy ez a Kánaán. Attól olyan messze vagyunk, hogy el sem fogjuk soha érni, de ebben az időszakban a tények alapján egyszerűen azt lehet mondani, hogy végre egy dinamikus bérnövekedéssel találta szemben magát a magyar munkavállaló. A munkanélküliségi adatokat nézve 2010-ben szédítő magasságokban volt ez a szám, 11,7 százalék, 2019-re pedig 3,4 százalékra csökkent a munkanélküliség. Ez körülbelül az, amire azt mondhatjuk, hogy a teljes foglalkoztatás állapota. Ide kell tudnunk visszamenni, mert nyilvánvalóan ez az egészségügyből indult gazdasági válság átmenetileg persze megnöveli a munkanélküliek számát, de azt reméljük, hogy a különböző támogatási formákon keresztül viszonylag gyorsan tudjuk elkoptatni a munkanélküliek megnövekedett számát. Az adósság kérdése nagy rákfenéje Magyarországnak. Már a Kádár-érában is nagyon nagy adóssággal élt ez az ország, sokkal nagyobb adóssággal, mint a közép-kelet-európai versenytársaink. Ennek a terhét mindig cipelni fogjuk. Ebben az összevetésben 2010-ben 80 százalék fölött volt az államadósság GDP-arányosan, ezt 2019-re 66,3 százalékra sikerült levennünk. Az átmeneti növekedés után, azt gondoljuk, hogy ezek a számok újra ugyanígy fognak alakulni. Az ország egyik legnagyobb gondja volt az, hogy nemcsak eladósodva voltunk, de a külföldnek voltunk eladósodva, annak minden kockázatával, 2010-ben az adósságunk fele devizában volt, ez a lehető legsérülékenyebb állapot, ezt 2019-re sikerült letornászni már csak 21 százalékra, ami egy nagyon kezelhető állapot. Ha a kiadási tételekre tekintünk, ez is mindig vitát vet, főleg akkor, ha átláthatatlannak állítják be ezt a költségvetést. Tehát azért, hogy segítsük a baloldaliakat a látásukban, illetve győzzük meg őket, főleg a minket hallgatókat, tényként rögzíthetjük, hogy minden egyes kiadási tételen több forrás szerepel 2021-ben, mint szerepelt a 2020-as vagy az azt megelőző költségvetésekben. Csak néhány adat. Családok. Számunkra a legfontosabb kérdés, a konzervatív kereszténydemokrata politikának kulcseleme a társadalompolitika és azon belül a családpolitika. 2295 milliárdot fordítunk 2021-ben mindarra, amit családpolitikának hívunk, és ez 65 milliárddal több még ebben a gazdasági válság sújtotta helyzetben is, mint amit fordítani fogunk 2020-ban. GPD-arányosan ez 4,5 százalék. Európában sehol nincs példa arra, hogy családpolitikára a GDP 4,5 százalékát költené el egy ország. Ha ezt következetesen tesszük, hosszú időn keresztül tenni tudjuk, azon túl, hogy a népességi, demográfiai mutatókban ennek már látszanak hatásai, de hosszú távon is hatással lesz ilyen szempontból a népesség reprodukciójára, ami a jövőnk szempontjából sorskérdés. Trianon évfordulója kapcsán nem is kell erre utalni. Ha belakjuk a medencének azt a részét, amit meghagytak nekünk, akkor a miénk lesz, ha nem lakjuk be, akkor elfogyunk. Ez nem következhet be, ezért családpolitikára hosszú távon is költenie kell dinamikusan ennek az országnak. Nyugdíjak. Mindannyiunk szüleiről van szó. 3907 milliárdot fordítunk nyugdíjakra 2021-ben, ez 327 milliárddal több, mint egy évvel korábban. Itt kell megemlíteni azt a törekvésünket, hogy vissza akarjuk és vissza fogjuk építeni a 13. havi nyugdíjat, amit az a paktum, egyetértési megállapodás, amelyre hivatkoztam, a magyar kormány és a hitelezőink között, elvett és más pályára állított. Mi vissza fogjuk építeni a 13. havi nyugdíjat úgy, hogy minden egyes adott évben az előttünk következő években egyheti nyugdíjtöbblettel számolhatnak a nyugdíjasok. Az előbb említett éves többletben nyilvánvalóan ezek a számok is benne vannak. Ez azt jelenti majd, hogy 2024-re érjük el azt az állapotot, hogy egyhavi nyugdíjjal plusszal rendelkezik majd minden nyugdíjas. Az első ütemet jövő év januárjában fogják megtapasztalni a nyugdíjasok, 77 milliárd önmagában, ami odakerül a nyugdíjasokhoz. Mivel 4,8 százalék növekedéssel kalkulálunk, ez azt jelenti, hogy azt reméljük, a jövő év is egy olyan év lesz, amikor újra nyugdíjprémiumot fogunk fizetni a nyugdíjasoknak, 53 milliárd forintot jelent ez a költségvetésnek. A nyugdíjprémium intézményét most már egy-két éve a konzervatív kereszténydemokrata gazdaságpolitika eredményeként élvezik a nyugdíjasok. Előtte ez csak jogszabályi lehetőség volt, de a feltételei sohasem teremtődtek meg a magyar gazdaság növekedésében és a költségvetésben. Az oktatásra 2227 milliárd, egészségügyre 2115 milliárd, védelemre fontos tétel 704 milliárd, és 950 milliárd kerül rendvédelemre. A költségvetés tartalmazza nemcsak a nyugdíjasoknak juttatandó forrásokat, hanem bérek kapcsán a közszféra által érintett szereplők többletkereseti lehetőségét vagy a közfoglalkoztatásra nyújtott kereteket is tartalmazza természetesen a költségvetés. Tehát még egyszer: kiadás esetében minden egyes tétel többet takar, mint az egy évvel ezelőtti tételek. A két gazdaságvédelmi alapban hatalmas összegek vannak csoportosítva. A Gazdaságvédelmi Alap 2550 milliárdot, az egészségügyi és járványügyi védelmi alap pedig 3000 milliárdot jelent. Ebben az utóbbiban plusz 138 milliárdot jelentenek azok a tételek, amelyek a gyógyító tevékenységet végzők esetében bérfejlesztésekre biztosítanak lehetőséget. Nyilvánvalóan fontos a mentősök járműparkjának korszerűsítése, a különböző népegészségügyi programok folytatása, szűrővizsgálatok kiteljesítése, és így tovább, és így tovább, és még ebben a 3000 milliárdos tételben is van egy nagy biztonsággal megalkotott tartalék, ez önmagában 30 milliárd. Érdemese egy ilyen helyzetben a szűken vett járványügyi kiadásokat összecsomagolni az egészségügy általános kiadásaival? Azt gondolom, hogy ez így racionális, még ha azt is mondják a baloldaliak, hogy ettől átláthatatlan lesz az egész. Olyan nagy tételeket fordítunk járványügyi kiadásokra muszájból, ami egyben lehetőséget ad arra, hogy ezeken keresztül is, ezeknek a tudatos alakításával az egész egészségügyi rendszert is alakítsuk. Ezért célszerű ezeket a kérdéseket, ha úgy tetszik, egységesen kezelni. Az utolsó gondolataimban arra akarok utalni, mielőtt még az önkormányzatokra kitérnék, hogy úgy kezelünk gazdasági válságot, hogy annak kulcseleme továbbra is a foglalkoztatás, a foglalkoztatáson keresztül a vásárlóerő növelése és semmiképpen sem valami hitelfelvétel. Egy-két hete, amikor az idei évi költségvetés módosításáról beszéltem, ezt akkor is szóba hoztam. Utólag megtámadtak, ha úgy tetszik, a baloldali képviselők, és példaként hozták fel, hogy hitelből épül a Paksi Atomerőmű, és hatalmas közlekedési rendszerek is hitelből épülnek. Ők is jól tudják, hogy olyasmit vetnek a szememre, amit nem állítottam, nem mondtam, hogy mi nem veszünk fel hiteleket. Széchenyi óta tudjuk, hogy a hitelnek mi a szerepe minden egyes gazdaságban. [[11.10]] Hitelt felvenni beruházásokra, fejlesztésekre teljesen racionális, főleg, ha jó és olcsó hitelt lehet felvenni, de folyó kiadásokra hitelt felvenni, az a totál eladósodás. Na, ennek ők művészei voltak. Én csak arra utaltam, hogy 2010-ben ezzel a gyakorlattal szakítottunk, és ide soha vissza nem akarunk térni. Önkormányzatok. Nagy vitát ver ki a gyakorlatban, hogy mi történik az önkormányzatokkal. Én is azok közé tartozom, akik nem örülnek annak, hogy az önkormányzatoktól bármifajta forrást el kell vonni. Sok kistelepülés ezeket nagyon megérzi. [[Moraj az ellenzék soraiban.]] Tudom, tudom. 3000 milliárdos az önkormányzati költségvetési torta, és az elvonás, mondjuk, 34 milliárd. Összességében ez nyilvánvalóan egy nem nagy tétel a 3000 milliárdhoz képest. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban.]] Tudom jól, hogy a kicsiket ez nehezebben érinti, mint a nagyokat, a nagyok ezt jobban túlélik, a kicsiket nehezen érinti, ezért vannak ebben a költségvetésben lehetőségek arra, hogy átmenetileg hitelhez jussanak az önkormányzatok. Az önkormányzatokat azonban mindennél jobban érdekli, hogy azok a fejlesztési lehetőségek, amik eddig is megvoltak, folytatódjanak. „Magyar falu” program, ez érdekli az önkormányzatokat, a 2011-es költségvetésben ez 80-90 milliárd forint. A „Modern városok” programja 50 milliárd forint. Soha nem volt a költségvetésbe beírva az, hogy minden egyes fillért előre betervezetten ide meg ide fogunk eljuttatni. A „Magyar falu” egy pályázati rendszer, 104 településen van a választókörzetemben, 20, aki még nem jutott forrásokhoz. Azt remélem, hogy a következő évben ők is forrásokhoz jutnak. Tehát kiszámítható módon gazdagodnak ezeken a forrásokon keresztül az önkormányzatok, és ugyanez igaz a „Modern városok” programjára is. Hogy az önkormányzatoknak egy válságkezelési helyzetben szolidárisnak kell lenniük, ez számomra teljesen evidens, csak átcsoportosítás történik önkormányzat és önkormányzat között. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] A kereszténydemokrata frakció támogatja az ország költségvetését, mert illeszkedik ahhoz, amit tíz éve megszoktunk ettől a kormánytól, és ez sikeresnek is bizonyult. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hargitai képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm a képviselő hölgyeket, urakat, a kormány tagjait. Megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Jobboldali képviselőtársamnak különleges képességei vannak, ez a gondolatolvasásra vonatkozik, mert hosszan sorolta, hogy a baloldal mit mond erről a költségvetésről, holott én vagyok az első, aki megszólalok. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nem! Moraj a kormánypártok soraiban.]] Az utolsó mondata volt, hogy a falufejlesztési program sok milliárd forintjából hogy gazdagodnak az önkormányzatok. Én élek a gyanúperrel, hogy azért Mészáros Lőrinc jobban fog gazdagodni ebből [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Jaaj!]] , mint az önkormányzatok. Tisztelt Képviselőtársaim…! [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Folytassa, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Évről évre a költségvetés tárgyalása során elmondom, hogy a költségvetés talán a legfontosabb jogszabály és legfontosabb törvény egy ország életében, hiszen arról szól, hogy a Magyarországon élő adófizetők pénzéből sok-sok ezer milliárd forintból hogyan osztanak és hogyan, miként költenek különböző célokra. Sajnos azt kell látni, hogy ez a költségvetés sem más, mint az előző években, képviseli azt a torz társadalomfilozófiát, amit visznek immár tíz éve: oda kell adni többet, ahol amúgy is van lehet adni rokonoknak, haveroknak, családi szállodák felújítására-, és oda adnak kevesebbet, ahol igazán szükség lenne rá. De nem csak ez a baj a költségvetéssel van egy dakota mondás, hogy jósolni nehéz, különösen a jövőt illetően , hiszen önök beterjesztettek egy olyan költségvetést, amelyről még azt sem tudjuk pontosan, hogy milyen alapjai vannak, hiszen nem tudjuk, hogy mennyire vetett vissza minket a koronavírus-járvány nyomán járó gazdasági válság. Hallhattuk itt, hogy mennyivel fog növekedni a GDP, mennyi lesz a hiány, mennyi lesz az adóbevétel, az infláció, az árfolyamok, az államadósság, pedig a kiindulási alapot sem ismerjük pontosan, és az sem biztos, és a jövő évről sem tudunk túl sokat. A kormány és a Fidesz azt hangoztatja, hogy a növekedés a jövő évben 4,8, közel 5 százalékos lesz. Ez azt jelenti, hogy ha az önök számítása valósul meg, és az idei GDP közel 5 százalékkal csökken, akkor tulajdonképpen ugyanarra a szintre jut vissza az ország a gazdaság tekintetében, és persze ehhez az is kell, hogy az önök jóslata igazolódjon be, és ne az Európai Bizottságé vagy a kormánytól független gazdasági elemzőké. Tehát hatalmas nagy a bizonytalanság a költségvetés tárgyalása során, éppen ezért az a gyanúm, hogy a Fidesz csak egy tervnek tekinti ezt a költségvetést, persze ez érthető, mert van az a mondás, hogy a terv azért van, hogy legyen mitől eltérni. [[Soltész Miklós: Ötéves terv! Ti csináltátok!]] Önök így fogják fel ezt a költségvetést, ugyanis arra kéri a kormány az Országgyűlést, hogy most, júniusban, ebben az időszakban döntsünk arról, hogy majd jövőre hogyan gazdálkodjunk. De persze majd úgyis másképp lesz, hiszen láthattuk tavalyelőtt is, láthattuk tavaly is, idén meg különösen, hogy önök kényük-kedvük szerint csoportosítanak át a költségvetésben, éppen ahol önöknek erre szüksége van. Éppen ezért mondjuk azt, tisztelt képviselőtársaim, hogy sokkal komolyabban kellene venni azokat az ügyeket, amelyek egy költségvetésről szólnak. Nem elég elbábozni egy ilyen költségvetésnek látszó tárgyat, nem elég, ha átcímkéznek néhány tételcímet válságra, védelemre, átkeresztelik a Foglalkoztatási Alapot Gazdaságvédelmi Alapra, tulajdonképpen „itt a piros, hol a piros” játékot játszanak az emberek pénzével, a közös kasszával, mondván, az adófizetők pénze sok mindenre „is” elég. És pont ez a lényeg, mert amikor költségvetésről beszélünk, nem a kormány, nem a Fidesz és nem a miniszterelnök családi kasszájáról van szó. Ez a magyar emberek, mindannyiunk közös pénze, és ennek újraelosztásáról szól a költségvetés. Éppen ezért pontosan meg kellene határozni azokat a célokat, amelyekre költeni akarunk, gazdasági visszaesés idején pedig különösen fontos, hogy senki ne maradjon az út szélén. Különösen fontos, hogy mindenki esélyt kapjon a túlélésre. Ha a túlélés a szociális ellátórendszeren múlik, akkor azt kell erősíteni. Ha a túlélés az egészségügyi ellátórendszeren múlik, akkor azt kell újjáépíteni. Ha a túlélés az értelmes és értékteremtő munkán múlik, akkor ezek elvégzését kell segítenie a kormánynak. Tisztelt Képviselőtársaim! A baj azonban az, hogy a Fidesz és a kormány nem tanult semmit a koronavírus-járványból. A koronavírus-járvány megmutatta, hogy hatalmas lyukak tátonganak a magyar szociális ellátórendszeren, és ez érdemi beavatkozás nélkül szociális katasztrófához vezethet. A járvány rávilágított, hogy nem kezelhető mostohagyermekként a magyar egészségügy, mert csak akkor biztosítható a gyógyulás esélye mindenki számára, ha van elegendő orvos, ápoló és eszköz, ha rendelkezésre áll a tisztességes fizetéshez, eszközök beszerzéséhez szükséges pénz, és akkor, ha az ellátás szakszerű megszervezéséért önálló és kompetens kormánytag felelős. Ellenkező esetben elkerülhető halálesetek, maradandó egészségkárosodások következhetnek be, ahogyan az elmúlt hetekben erre több példát is láttunk. A koronavírus-járvány tapasztalata az is, hogy akinek jól alkalmazható tudása van, diplomával rendelkezik, az sokkal könnyebben őrzi meg munkahelyét, mint akinek nincs. És az is tény, hogy diplomával könnyebben fog elhelyezkedni a későbbiekben, és nyilvánvalóvá vált az is, hogy nincs fontosabb, mint az alkalmazható tudás, így tehát erre kell épülnie az oktatáspolitikának, ez Magyarország érdeke. A járvány arra is felhívta a figyelmet, hogy komolyabb erőfeszítéseket kell tennünk a környezetünk megóvása és a fenntarthatóság érdekében. Olyan nagyszabású beruházási programot kellene ezért indítani, amely egyszerre segíti a környezetvédelmi szempontok érvényesítését, a foglalkoztatás növelését, az innovációt és a digitalizációt. Tisztelt Képviselőtársaim! Ma, tízévnyi Fidesz-uralom után ott tartunk, hogy az állampárt helyzetbe hozta a saját kiváltságos elitjét, biztosította a saját hatalma rögzítéséhez, erősítéséhez szükséges eszközöket, miközben a társadalom többségével nem foglalkozott. Tízévnyi Fidesz-uralom után ma közel 500 ezer gyermek éhezik vagy él nyomorban, több mint 100 ezer nyugdíjas él létminimum alatt, és családok százezrei élnek egyik napról a másikra. Eddig is több mint 3 millióan éltek a szegénységi küszöb alatt, az elbocsátások miatt sajnos ez a szám még növekedhet is. [[11.20]] És amikor egy járványhelyzet miatt tízezrek kerültek egyik napról a másikra az utcára, akkor sem változtatnak: ömlik a pénz a haveroknak, a futballistáknak, a nemzet gázszerelőjének, a többieknek pedig jön az éhezés, a nélkülözés, gyűlnek a feszültségek. A munkanélküliséggel kapcsolatos kutatói becslések május közepére 400 ezer emberről szólnak. Azt is tudjuk, hogy ehhez jöhet közel 100 ezer olyan egyéni vállalkozó, kisadózó, bt.-tulajdonos, akiknek egyik napról a másikra megszűnt az árbevétele. Rajtuk nem segít az adókedvezmény, miután nincsen bevételük. Ezeket az embereket nem lehet az út szélén hagyni, biztosítani kell a megélhetésüket, és önmagában sem a közmunka, sem a katonaság nem lesz megoldás. Az, amit a Fidesz elénk terjesztett, emiatt a cserbenhagyás költségvetése, azé a cserbenhagyásé, ami nem változtat az újraelosztási arányokon, több mint tíz éve változatlanul hagyja a nyugdíjminimumot, a családi pótlékot és egy sor más juttatást. Eközben az állam évről évre arányaiban és összegszerűségében is többet költ magára, államtitkári fizetésekre, propagandára, presztízsberuházásokra. Tíz évvel ezelőtt a közös torta 15,3 százalékát költöttük az állam működési funkcióira. Jövőre a Fidesz-kormány a kiadások 19,2 százalékát akarja magára költeni, majdnem minden ötödik adóforintot, eközben a jóléti kiadások költségvetésen belüli aránya kevesebb, mint tíz éve. 2010-ben a kiadások 61,5 százaléka ment oktatásra, egészségügyre és a szociális rendszer fenntartására, jövőre a kiadásoknak ez csak 57,5 százalékát jelenti, ennyit akar erre fordítani a kormány. Ha ezeket a 2010-es arányokat ma tartanánk, akkor mintegy 935 milliárd forinttal több lenne ezekre a területekre. És mivel az állam éppen 4 százalékponttal költ többet saját magára, és 4 százalékponttal költ kevesebbet a jóléti funkciókra, mint 2010-ben, leegyszerűsítve úgy is mondhatjuk: a Fidesz-kormány elvont az egészségügytől, az oktatástól és a szociális rendszertől ennyi pénzt, hogy azt saját magára költse, presztízsberuházásokra, haverokra, rokonokra. Modern iskolát mindenki számára, egyenlő hozzáférésű közegészségügy, nagyobb nyugdíjak helyett kaptunk propagandát és hatalmas központi vízfejet: államtitkárokat, minisztereket, miniszteri biztosokat, kormánybiztosokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem jól van ez így. A koronavírus-járvány után Magyarország a válság első hónapjait éli, nem vagyunk túl rajta. A koronavírus-járvány csendesül, a gazdaság kényszerű leállításának társadalmi hatásai azonban már érzékelhetőek. Ahogy említettem, több százezer ember veszítette el a munkáját, mellettük több százezer ember jövedelme csökkent, a nemzetközi gazdaság lassulásának következményeit pedig még nem is érezzük. A jelentős gazdasági válság átrendezi a hétköznapi életet, tömeges napi megélhetési gondokat okoz, és tartósan beavatkozik életmódunkba. A Fidesz-kormány elszalasztotta a korai beavatkozással járó előnyöket, nem lépett időben a válság gazdasági hatásainak ellensúlyozása érdekében. Kirúgások, fizetéscsökkenés, cégcsődök indultak el, a válság mélysége felmérhetetlen, ahogy jobboldali képviselőtársam is említette. A Fidesz-kormánynak az lett volna a feladata, hogy olyan költségvetést készítsen és terjesszen az Országgyűlés elé, amely megteremti az újjáépítés pénzügyi feltételeit; nem ez történt. A válság után valószínűleg nem térünk majd vissza ugyanahhoz az életmódhoz, amit 2019 végén, 2020 elején megismertünk, ezért új szerepet kellene vállalnia a magyar államnak, hogy újjáépüljön Magyarország. Minden korábbinál nagyobb szükség lenne a szabad önkormányzatokra, a helyi erőforrásokra és partnerségre építő területi fejlődéshez érdemi erőforrásokat és kompetenciákat kellene rendelni. Ehhez képest a Fidesz most elvon az önkormányzatoktól közel 160 milliárd forintot, miközben feladataikat nem csökkenti. A Fidesz ezzel a lépésével egyértelművé teszi, hogy az elvonásokra nem a járvány elleni küzdelem miatt van szükség. Képviselőtársaim, az önkormányzatok adóbevételei ugyanúgy csökkenni fognak, ők is elszenvedik ennek a válságnak a következményét anélkül, hogy önök ebbe beavatkoznának, de a cél láthatóan valójában az önkormányzatok kivéreztetése. De tegyük egyértelművé újra! Ennek a sarcpolitikának tehát semmi köze a válságkezeléshez, semmi köze a szolidaritáshoz. Arról van szó, hogy a magyar kormány egyszerűen nem képes elviselni, hogy tőle független önkormányzatok működnek, ezzel pedig a magyar választók 2019 őszén egyértelműen kinyilvánított akaratát veszik semmibe, pedig a válságkezelés nem lehet sikeres az önkormányzatok kivéreztetésével. A bajba került állampolgárok mindig elsőként az önkormányzatok ajtaján kopogtatnak, mert a fizikai közelség miatt elsőként az önkormányzatok tudnak segíteni a bajba jutott embereken és vállalkozásokon. Ezért is támogatja a világ összes kormánya az önkormányzatokat: nem elvesznek, hanem adnak, mert pontosan tudják, hogy erre van szükség. Sajnálatos módon Magyarország Kormánya most is szembemegy a világszerte uralkodó tendenciákkal. Mi, szocialisták tehát azt akarjuk, hogy az önkormányzatok kapják meg a kötelező feladataik ellátásához szükséges pénzügyi fedezetet az állami költségvetésből, és kapjanak kárpótlást kieső bevételeik után. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önkormányzatok anyagi biztonságának újjáépítésén túl azonban az állam működésében is szükség van újjáépítésre. Ezen a területen a sikeres újjáépítés záloga a védelem, a fejlesztés és a tudás, ezért olyan, az újjáépítést és az esélyteremtést szolgáló költségvetésre lenne szükség, amely rövid távon meggátolja a radikális jövedelem- és fogyasztáscsökkentést, biztosítja a mindennapi megélhetést, új munkahelyeket eredményez olyan tevékenységekkel, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy Magyarország zöld-, fenntartható és igazságos országgá váljon, valamint elősegíti minél többek számára, hogy tudást és képességeket sajátítsanak el ahhoz, hogy sikeres és eredményes életet biztosíthassanak családjuknak. A Magyar Szocialista Párt álláspontja az, hogy ehhez először is védelmet kell biztosítani az embereknek, hogy biztosítva legyen a megélhetésük, egészségesek legyenek, és a szociális háló valódi biztonságot adjon. Védelem kell az időseknek, biztonság a családoknak, garancia a dolgozóknak, egészséges élet esélye mindenkinek. Éppen ezért az MSZP álláspontja szerint meg kell kezdeni a szétszakadt szociális háló befoltozását, újjá kell építeni a szociális ellátórendszert, mert segítségre van szüksége a munkájukat vesztőknek, a fizetéscsökkentést elszenvedőknek, az eleve rosszabb helyzetben lévőknek, mindazoknak az embereknek, akikre az átlagosnál is durvábban sújtott le a válság. Éppen ezért követeljük az értékálló és méltányos nyugdíjak fizetését. Az infláció és a korlátozások miatt ki kell fizetni a nyugdíjasoknak a 2020. január 1-jétől járó, svájci indexálás szerinti 6,5 százalékos nyugdíjemelést. A 100 ezer forint alatti nyugdíjak felzárkóztatása érdekében a minimálnyugdíjat emeljék fel 80 ezer forintra 2021. január 1-jétől, hiszen több mint tíz éve nem emelték a nyugdíjminimumot. Igazságos legyen a 13. havi nyugdíj visszaépítése, ezért azt javasoljuk, hogy az átlagnyugdíjnak, jelenleg 140 ezer forintnak megfelelő, azonos összegű kifizetést tegyenek minden nyugdíjasnak; ezzel háromból két nyugdíjas jobban jár, mint a kormány javaslatában. A családok megélhetésének biztonsága érdekében követeljük azoknak a szociális juttatásoknak a megduplázását, amelyeket az elmúlt tíz évben egyetlen forinttal sem emelt a Fidesz. Ilyen a családi pótlék, a gyes, a gyed, az anyasági támogatás, de például a babakötvény induló összege is. Nagyobb állami segítséget kell adni a gyermekneveléshez és az otthonápoláshoz. Méltányos, értékálló nyugdíjemelésre van szükség, és a nyugdíjas-társadalmon belüli indokolatlan különbségek csökkentésére. Be kell vezetni a garantált szociális minimumot, amely biztosítja a nélkülözésmentes élethez szükséges jövedelmi szintet a közösségi javak és szolgáltatások, a jövedelemkiegészítés, a szociális juttatások révén. A közgyógyellátási keretösszeget meg kell duplázni minden jogosultnak, a gyógyszerkassza 30-40 milliárdos bővítésével megteremthető a szociális szempontokat érvényesítő gyógyszertámogatási rend. 10-15 milliárddal többet szükséges fordítani a gyógyászati segédeszközök támogatására. Be kell vezetni az áram-, gáz- és vízszolgáltatásban az alapszolgáltatást, és az igazságos sávos árrendszert. Tisztelt Képviselőtársaim! Mínuszba fordult az olajár, a nemzetközi piacokon leesett az energia ára. Miért nem adják olcsóbban a magyar családoknak? Miért kell nekik ugyanannyit fizetni? Hiszen ha ezt megtennék, egyfelől az energiaárak csökkenése is indokolja ezt a lépést, de fontos a létfenntartáshoz szükséges szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében is. A dolgozók részére garanciákat követelünk. Ha valaki elveszíti a munkáját, akkor az álláskeresési támogatás járjon kilenc hónapon át, és ennek nettó összege ne legyen kevesebb 100 ezer forintnál. [[11.30]] Az elbocsátás előtt munkát vállalók bérének és még most sem késő 80 százalékát állami támogatásként biztosítsák 180 ezer forint nettó összegig, a munkavégzés megmaradásával 3-6 hónapra, és azt követeljük, hogy ezt tegyék meg a 2020. március 1-jét követően állásukat elvesztők tekintetében is. Helyre kell állítani a munkavállalók egyéni és kollektív jogait. Szükségesnek tartjuk a kafetéria szabályainak helyreállítását, hogy a munkavállaló a lakhatáshoz, a munkába járáshoz, az iskolakezdéshez a fizetésen felül valódi támogatást kapjon. Amit önök művelnek a munkavállalói jogokkal, az szégyen és gyalázat! Nem ártana, ha elmennének egy ilyen céghez dolgozni, ahol a munkaadó diktálja, hogy mikor mehetnek szabadságra, hova mehetnek szabadságra, mikor dolgozzanak, mennyit dolgozzanak. Ajánlanám önöknek! Azt akarjuk, hogy érvényesüljön az egyenlő munkáért egyenlő bért elve, ne legyen különbség az azonos munkát végző férfiak és nők, valamint az ország különböző részein dolgozók bére között. Szükségesnek tartjuk, hogy maximalizálják a vállalatokon belüli bérkülönbségeket, hogy útját álljuk az irreálisan magas vezetői fizetéseknek. A vállalatvezetők bónusza ne haladhassa meg az alapbérük 20 százalékát, és 10 millió forintot meghaladó vezetői bérek ne legyenek levonhatók a vállalat adóalapjából mint költség. Kezdeményezzük, hogy a vállalatok nyereségének egy részét egyenlően osszák fel a mindenkori munkavállalók között, mert különben úgy járunk, mint most, hogy a nagyvállalatok a tavalyi évi több százezer milliárdos nyereségüket szépen hazaküldték az anyavállalatnak, amit az itteni munkavállalók, a magyar munkavállalók termeltek meg. A szakszervezetek tevékenységeinek és jogainak bővítése érdekében kezdeményezzük, hogy pénzügyi helyzetük erősítése érdekében részesüljenek ugyanúgy a személyi jövedelemadó 1 százalékából, mint a civil szervezetek vagy akár az egyházak. Tisztelt Képviselőtársaim! Újjá kell építeni az egészségügyi ellátórendszert. Azt akarjuk, hogy társadalmi, vagyoni helyzettől függetlenül Magyarország egész területén mindenki jusson hozzá a jó minőségű háziorvosi ellátáshoz, szűréshez, diagnosztikához, felvilágosításhoz és megelőzéshez, szakorvosi ellátáshoz, valamint a kórházi szolgáltatásokhoz. Ehhez növelni kell az egészségügyre fordított költségvetést legalább 700 milliárd forinttal, hogy a növekvő és bővülő gyógyítási lehetőségek hozzáférhetők legyenek, és tisztességes fizetést kell biztosítani az orvosoknak, ápolóknak, hogy legyen, aki segíteni tud betegség esetén. Az egészségügy stratégiai fontosságú terület, ezért önálló szervezetre, önálló minisztériumra és kompetens miniszterre van szükség. Új, egységes állami népegészségügyi és tisztiorvosi szolgálatot kell felépíteni, új gyógyszertámogatási rendet kell kialakítani, és észszerűsíteni kell a betegirányítást. Követeljük, hogy a szociális ágazatban dolgozók is kapjanak egyszeri, 500 ezer forintos juttatást. Nem tisztességes a kormány részéről, hogy különbséget tesz foglalkozás szerint a veszélyhelyzetben a frontban dolgozók között, miközben mindannyian mindent beleadva végezték munkájukat az emberek védelmében. Tisztelt Képviselőtársaim! A válságból történő kilábaláshoz a gazdaságban is újjáépítésre van szükség. Újjáépítési programra van szükség, amely nemcsak átmeneti támogatást biztosít, hanem hosszú távú értéket teremt. A gazdasági válságot mindenki megszenvedi, és mindenkitől alkalmazkodást követel, de egyben lehetőség is az új életre. Éppen ezért az MSZP a családi házak felújítását követeli a szállodafelújítások helyett. Az MSZP bérlakások építését követeli a fürdőfejlesztések helyett, és az MSZP több pénzt követel a munkahelyek megvédésére. El kell indítani az otthonok célzott energiahatékonyság-növelő és zöldfejlesztési programját. Ezzel csökkenhet a kibocsátás, csökkenhetnek az energiaköltségek, és nő a magyar emberek vagyona. Ezt az önkormányzatok bevonásával egy vissza nem térítendő támogatásokkal és kamatmentes állami hitelekkel megtámogatott, 750 milliárd forint értékű, az otthonokat célzó energiahatékonysági és zöldfejlesztési programon keresztül lehet elérni. Erre teszünk javaslatot, amely munkahelyet teremtene, ahogy említettem, növelné a lakások értékét, a válságban érintett építőipar nehézségeit orvosolná, és átrendezné a viszonyokat; és nem azt látnánk, hogy a miniszterelnök kötélbarátja milyen hatalmas nagy épületeket épít, hanem az egész ország területén a családi házak felújításával kisebb építési munkák zajlanának, ennek hasznát az egész ország élvezné és természetesen azok is, akiknek ezzel a vagyona nő. Tisztelt Képviselőtársaim! A végére hagytam, de nem utolsóként az oktatást. Szent-Györgyi Albert szerint olyan lesz a jövő, amilyen a ma iskolája. Nos, az nem fest jó képet, ha egy járvány miatti iskolabezárás során kiesik a rendszerből a gyermekek egyharmada vagy azért, mert nincs eszköze, vagy azért, mert nincs internete, vagy éppen egyik sem. Tanulnunk kellene a járványból ezen a területen is, de úgy látom, a kormány ezt sem érti. Az MSZP szerint mindenki számára, a vagyoni különbségektől függetlenül biztosítani kell a XXI. századi érvényesüléshez szükséges alkalmazható tudás megszerzésének lehetőségét. Éppen ezért az oktatásra fordított állami kiadásokat meg kell duplázni. A pedagógusok bérének alapja a minimálbér legyen, így bérük átlagosan 35 százalékkal nőne. Egyetlen állami iskola sem lehet rosszabbul finanszírozott, mint az egyházi iskolák. Az idegen nyelvi és az informatikai képzést módszertanilag, továbbá jelentős költségvetési forrásokkal kell támogatni. Az államosított, gyakran elfogult tartalmú, néha ostoba tankönyveket megjelentető tankönyvrendszer helyett államilag kontrollált, de versenyképes tankönyvpiacot kell létrehozni. A digitális oktatási realitást figyelembe vevő készségek biztos alkalmazására épülő Nemzeti alaptantervet kell bevezetni, ami beépíti az elmúlt hetek tapasztalatait az iskola működésébe, és hat a tanárok felkészítésére. Azt kérjük önöktől, vonják vissza a 2020 szeptemberére tervezett Nemzeti alaptantervet, ami egyrészt alkalmatlan, korszerűtlen, de mindezeken felül semmit nem tartalmaz a koronavírus utáni online oktatás tapasztalatairól. Szükség van az online Nemzeti alaptanterv megalkotására, az online digitális tananyag fejlesztésére, amely nem helyettesíti, hanem kiegészíti a hagyományos oktatást. Arra teszünk javaslatot, hogy 9 évfolyamos általános iskolai képzésre van szükség. A válság megerősítette azt a korábban is érzékelt kihívást, hogy a megváltozott digitális közegben, más struktúrában több időt hagyva, kifejezetten alapkompetenciákra koncentrálva kell folytatni az általános iskolai képzést. Szükség van az idegen nyelvi nulladik évfolyamra. Az elmúlt évtized oktatáspolitikája szinte felszámolta az eddig egyetlen hatékonynak bizonyuló nyelvi képzési megoldást. Ezt az intézményt vissza kell vezetni a korábbi tapasztalatokra a már bizonyított módszertan alapján. A koronavírus-járvány második hullámára készülve, amelyről sok szó esik: meg kell tervezni, és a szükséges pénzt erre el kell különíteni, hogy legyen egy nagyon nagy arányú, minden kimaradó diákot elérő, nyílt forráskódú, ingyenes szoftverekre épülő közoktatási laptopprogram. A lakhelyelhagyási korlátozás hetei alatt ahogy említettem egyes becslések szerint a gyermekek ötöde, de más becslések szerint harmada maradt ki az oktatási rendszerből. A mai inasképzés helyett újra kell építeni a szakképzést. A közismereti tárgyak arányát növelni kell; az intézményt vissza kell vezetni az oktatás világába: jobb és biztosabb át- és feljárást kell biztosítani a közép- és felsőfokú tanulmányok felé. A digitális oktatásban szerzett tapasztalatok alapján meg kell tervezni a 18. életévüket betöltött, érettségivel nem rendelkező fiatal felnőttek felzárkóztatásának széles körben elérhető rendszerét és ösztönzését. A költségvetésben jelentősen növelni kell az állami finanszírozású egyetemi képzések arányát, a 23. életévüket betöltöttek egyetemi képzési ösztönzésére külön figyelmet kell fordítani, és hatékonyabbá kell formálni az idegen nyelvi képzést EU-s források bevonásával. Radikálisan növelni kell a felsőoktatáshoz való hozzáférést. Ennek egyik módja az alapképzés és a nappali tagozatos felsőoktatási szakképzés ingyenessé tétele. Ekkor csak a mester- és az osztatlan képzések esetében maradjon meg az államilag finanszírozott keretszámok rendszere. A másik lehetőség, hogy minden hátrányos helyzetben levő fiatal kap egy keretet az államtól, amit kizárólag oktatásra költhet. Azonban már 2020 szeptemberétől az első diploma megszerzéséért folytatott egyetemi tanulmányok a képzés tanrend szerinti idejére mindenki számára ingyenesek legyenek, aki teljesítette a bekerülés feltételeit. [[11.40]] A hallgatói ösztöndíjakat 33 százalékkal kell megemelni. A felsőoktatás szereplőivel egyeztetett új és igazságos tanulmányi és szociális ösztöndíjrendszert kell bevezetni. A felnőttképzés egy új, jobban működő, több esélyt kínáló Magyarország alapjává kell hogy váljon. Ennek érdekében a jelenlegi zárt keretek közül általános, sokkal jobban elérhető, minden embernek alternatívát kínáló szférává kell fejleszteni. Ennek első lépéseként minden önkéntes, felnőttképzésbe jelentkezőnek saját maga által elkölthető, csak felnőttképzésre felhasználható forrást kell biztosítani egységes mértékben. Tisztelt Képviselőtársaim! Nyilván ezek a javaslatok jelentős, több ezer milliárd forintnyi közpénzbe kerülnek. De van egy jó hírem, ahogy hallhattuk: a pénz rendelkezésre áll, ott van, és ott lesz a költségvetésben, csak a megfelelő sorokra kell átpakolni. Kevesebb propaganda, kevesebb biznisz a haverokkal, és a haza fényre derül. Újjá kell építeni a szociális hálót, újjá kell építeni az egészségügyet, újjá kell építeni az oktatási rendszert, újjá kell építeni Magyarországot. Kezdjük el, támogassák javaslatainkat, közös jövőnkért, Magyarországért! [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, Tóth Bertalan képviselő úr. Most megadom a szót Gyurcsány Ferenc képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Ez a költségvetés a gyengeség és a gyávaság költségvetése. Nyilvánvalóan végtelenül kevés ember van, aki egy ilyen nagyon vaskos anyagot részleteiben, összefüggéseiben átlát, megért, és ez egyébként természetes, ez természetes. A kérdés valójában az a költségvetési vitában, hogy mi Magyarország közös, nagy története, mit csinálunk közösen, azokat az erőforrásokat, amelyek rendelkezésre állnak, mire fordítjuk.Ebből a költségvetésből, egyébként viszonylag régóta először, ez nem derül ki. Fáradtnak, elképzeléshiányosnak, e tekintetben intellektuálisan és politikailag is gyengének mutatkozik a kormány, és azért merem azt mondani, hogy gyáva is, mert mintha nem akarna szembenézni bizonyos nagyon nyilvánvaló gondokkal. Nem akarok nagyon messziről kezdeni, de hadd mondjak önöknek azért valamit. Szeretném a kormánypárti képviselők horizontszintjét egy picikét megemelni, hátha tudok ebben önöknek segíteni, nem biztos, de teszek rá egy kísérletet. Nagyjából két nagy gazdaságpolitikai, társadalompolitikai fordulat játszódott le a XX. század első harmadától, és mindegyik valamilyen nagy krízisre adott válasz volt. Azért érdemes egy pillanatot elidőzni ennél a ténynél, mert most egy újabb, harmadik nagy válságnál vagyunk, és nagyjából ezek a válságok nyitnak utat teljesen új megoldásoknak. A ’30-as évek nagy válságára volt a válasz a New Deal és annak az összes következménye, nagyjából a ’70-es évek elejéig. Az akkori válság nyitott utat a friedmanista liberalizmusnak. Hozzáteszem, az is majdnem 30-40 évig alapvetően befolyásolta, hogy mi történik a világon. Önök egyébként, kormánypárti képviselők szavakban megrögzött ostorozói ennek a fajta politikának. Történik most valami, és azt szeretném, hogyha érzékelnék, hogy ezzel dolgunk lesz, önöknek, nekünk, az országnak. Itt volt a 2008-as válság, amely megmutatta a magángazdaság végtelen sebezhetőségét és rendkívül sokszor erkölcstelenségét, amely által okozott válságot csak iszonyatos nagy kormányzati beavatkozásból, az egyébként válságot elő nem idéző, azért nem felelős hétköznapi emberek pénzéből lehetett így vagy úgy kezelni, de rendszerszintű választ nem adott rá a világ. Most itt van a még nem magunk mögött hagyott, de azért már érzékelt válság, amelyről meg az derült ki itthon is, máshol is, hogy amikor nagyon nagy a baj, megint mindenki az államhoz fordult végső menedékként, természetes módon, kormányokhoz, állami intézményekhez, ott próbáltuk meg a kapaszkodókat megtalálni, hogy kezeljük a bajt. Én azt gyanítom, hogy ennek a két történetnek az együttes hatása egy újabb, jelentős, az állam feladatát, szerepét átértékelő változástömeget fog előidézni. Ez pedig alapvetően szembemegy azzal, azt gondolom, amit például itt Magyarországon látunk. Hogy önök szembesülneke ezzel a problémával, az sem a költségvetésből, sem az önök által kezdeményezett vitákból nem derül ki. Azoknak a közéleti, közpolitikai vitáknak az intellektuális színvonala, amelyet alapvetően önök diktálnak, azokhoz a kihívásokhoz képest, amelyekkel most szembe fogunk nézni, bátortalanítóan, máskor pedig fölháborítóan alacsony. Önök természetesen, hiszen a többséget adják, más felelősséggel rendelkeznek az ország sorsáért, mint azok, akik ellenzékben vannak, de muszáj lenne ezzel a felelősséggel élni. Én nem tudom, önök milyennek látták az állam egészének működését itt az elmúlt hónapok kihívásai során; én azt gondolom, hogy okuk lenne föltenni a kérdést, hogy nem kelle átértékelni mindazt, amit eddig az államról önök gondoltak és az állam szerepéről gondoltak. Szerintem, szerintünk igen. Kétségtelen, kell hozzá némi intellektuális és politikai bátorság. Tudom, önök sok esetben azt gondolják, hogy a politikai erő a hangerő, és hogy hány konfliktust lehet létrehozni. Szerintem meg az, hogy mit sikerül elintézni. Őszintén szólva, ha azt nézem, hogy azon célkitűzések közül, amelyeket önök hangoztattak, a világon és Magyarországon mit sikerült az elmúlt tíz évben elintézni, akkor azt gondolom, hogy ez nem erőről tanúskodik, hanem valójában gyengeségről. Az önök politikai szótárában egyébként helyesen, hozzáteszem, helyesen központi helyet foglal el a nemzet fogalma. A vitánk valójában abban van, hogy de mit értünk a nemzet alatt, és mi a nemzettel szembeni közös felelősségünk. Nagyon egyszerű dolgokat fogok most önöknek mondani. A válság első szakaszán túl azt láttuk, hogy működtetünk egy olyan egészségügyi rendszert, amely akkor, amikor baj van, az állami intézményeket hozza segítségül, a hétköznapokban pedig az ország nyilván módosabb részének gyanítom, hogy nagyon sokan a képviselők közül is idetartoznak kiépítettünk egy teljesen másikat. Elegancia van, időre való bejelentkezés, magas minőségű szolgáltatás, Budapesten magánkórházak és magánrendelők sokasága; az ország egy része, mondom, sokan közülünk is, ezt igénybe tudja venni. Valójában nemzeti politikae az, hogy csinálunk egy olyan egészségügyet és ez fog maradni, nem derül ki, hogy ezzel önök szembenéztek , tehát csinálunk egy olyan egészségügyet, ahol a túlnyomó többség iszonyatos kiszolgáltatottsággal, gondokkal küzd mit tehetne, ezt kapja, biztosított volt már évtizedekig, neki ez jár , a nemzet nevében fellépő kisebbség pedig megteremtette magának a magánegészségügy egyébként helyenként rendkívül színvonalas, világszínvonalú, kétségtelenül végtelenül drága privát rendszerét. Ez önök szerint nemzeti politika vagy sem? A különbség önök és miközöttünk az, hogy ha komolyan gondolják, hogy együtt akarják tartani a nemzetet, akkor miért nem néznek szembe ezzel a ténnyel. Miért nem? 2. Egy pillanat alatt kikászálódva az összekavarodásból, elrendelték a digitális oktatást. Egy dologra biztosan jó volt: megmutatott nagyon sok mindent a mai oktatás gondjaiból és bajaiból. Önök elvileg bátorságot mutattak akkor, amikor lényegében államosították a magyar iskolarendszert. [[11.50]] De hát nem igaz, hogy nem látják – hát, önök a vidék pártjaként aposztrofálják magukat , hogy kistelepülések sokaságában, családok nyilván tízezreinél a minimális feltétele nem volt meg a digitális oktatásnak, hogy azt hozta ez magával, hogy vannak családok, háttérben kitűnően felkészült, fogékony, nyitott szülőkkel, mi több, olyan szülőkkel, akik megtehetik, hogy segítséget nyújtanak a gyermekeiknek, vagy nekik személyesen, vagy valamilyen segítséggel, erre van lehetőségük, és vannak gyerekek és családok, ahol megállt az élet pár hónapra, mert nemcsak hogy számítógép nincsen, nemcsak hogy internetkapcsolat nincsen, nemcsak hogy a szülőknek nincsen ehhez adottsága és képessége, de azt sem tudják, hogy hogyan fogjanak hozzá. Mi az önök reakciója erre? Ebből a költségvetésből mi derül ki? Tíz éve kormányoznak, beszéltek sokszor a digitális oktatás szükségességéről. Most látták, hogy vannak helyzetek és pillanatok, amikor ez egyébként akár mentsvár is lehetne, most jól megmutatkozott ennek minden gondja, problémája. Önök most mit tettek ezután? Mi az önök javaslata, hogy milyen következtetést szűrjünk le ebből? Mi? Ebből a költségvetésből ez nem látszik. Ez a költségvetés úgy tesz, mintha a mögöttünk lévő időszaknak nem lenne az égadta világon semmifajta tanulsága. Szerintem meg van. Erre mondom, hogy ez a gyávaság költségvetése. Miért nem néznek szembe ezekkel a gondokkal? Végighallgattuk ezt a végtelenül ellentmondásos, szerintem nagyobb részben egyébként igaztalan vitát a Pesti úti idősotthonban történtekről. Önöket ebben a vitában lényegében, azt hiszem, az érdekelte, hogy az új budapesti főpolgármestert meg tudjáke politikailag ütni. Ez az önök lelkén szárad, az önök dolga. De az ügy kapcsán nem vették észre, hogy szociális otthonaink, idősotthonaink sokasága milyen helyzetben van? Nem vették észre, hogy egyébként életerős, 40-50 éves, 30 éves férfiaknak és asszonyoknak nemcsak azzal kell természetesen tölteniük az idejüket, hogy tisztességes, jó szülei a gyermekeiknek, hanem egészségügyi és más problémákkal küzdő idősödő szüleiket kell valamilyen módon támogatni, és már nincsen rá erő és kapacitás, itt több tízezer emberről beszélünk. Lényegében nincsen semmi olyan átgondolt idősgondozási rendszerünk, amely lehetővé tenné, hogy az a korosztály, amely leginkább teljesít az országban, segítséget kapjon ahhoz, hogy meg tudjon birkózni azzal a feladattal, hogy idősödő szüleivel valamit kell kezdeni. Van bármilyen utalás ebben a költségvetésben, hölgyeim és uraim, hogy önök megértették, hogy itt van egy probléma, és hogy ezzel a problémával foglalkoznunk kellene közösen valamilyen módon? Nézzék, egy darabig maguk kormányoznak, aztán meg mások kormányoznak, de az ország marad. Mi az önök javaslata, és mi a közös történetünk? Én nem látok közös sztorit, történetet. Szépen úgy görögnek tovább az események, mint eddig, meglehetősen unalmasan, semmitmondóan, fantáziátlanul, egyetlenegy felmerülő problémára nem adnak önök választ. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Leesett a mikrofon!]] Bocsánat! Látszólag nem idetartozik, de azt hiszem, hogy pártállástól függetlenül az elmúlt napokban önök is sokat olvastak, odafigyeltek, néztek, elemeztek George Floyd halálával kapcsolatos hírek, következmények, események kapcsán. Önöket is nyilván megrázta így vagy úgy, másokat is. Látszólag nem idetartozik, de ugye, azt értik, hogy önmagában ez a rendkívül brutális történet nem adna okot arra, ami ezt követte az Egyesült Államokban. Nyilván felteszik maguknak a kérdést, mert nem túl bonyolult, hogy miért történhetett ez meg. Miért van az, hogy egyébként sajnos nemritkán megtörténő esemény, hogy egy rendőri intézkedés során vitatott módon, valószínűleg nem jogszerűen elhunyt egy amerikai állampolgár, majdnem felrobban a világ talán legbefolyásosabb országa, a mindenki által vagy a többség által legnyugodtabbnak vagy megbízhatónak tekintett demokráciája? Mik voltak emögött? [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: 2006!]] Azért hozom ezt elő, mert ha szőnyeg alá söpörnek önök folyamatosan problémákat, és azt gondolják, hogy pár óriásplakáttal, hangzatos szöveggel politikai értelemben lehet uralni a társadalmi viszonyokat ideig-óráig, akkor azt kockáztatják, hogy történik majd egyszer valami, fogalmunk sincs, hogy micsoda, így sem tudta előtte egy nappal senki sem, hogy ez lesz majd a kiváltó ok [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Őszöd!]] , amikor az ország maradék hétköznapi stabilitása fel fog robbanni, és akkor már késő lesz. Szerintem a költségvetés az a nagy közös döntése az Országgyűlésnek, amely mindig lehetőséget ad arra, hogy a kormányzók szembenézzenek az ország valóságos állapotával, azokkal a mélyben ott lévő konfliktusokkal, amelyek terhelik a mi közös életünket, amelyeket lehet, hogy túlélünk nap mint nap, csak egyszer aztán meg felrobbanhatnak. Én ezt a fajta mentalitást, gondolkodást, elővigyázatosságot nem látom. Nem kell ahhoz itt ülni, őszintén szólva meglehetősen unalmasnak tűnő költségvetési vitákban, hogy lássuk, halljuk, hogy önök mit mondanak. Nem látom önökben az igényt, hogy ezzel szembenézzenek. De akkor meg minek kormányoznak? Őszintén, akkor minek kormányoznak? Mert nagyobb a hivatal? Mert több mindenkit lehet elhelyezni? Mert az mégiscsak más presztízs? Nem azért kormányoznak, hogy erre válaszoljanak? Szerintem ezért kellene. A kísérletet, az erre való szándékot nem lehet látni. Nagyon helyesen mondják önkormányzatok, polgármesterek most egymás után, hogy mintha őket büntetni szeretnék ezzel a költségvetéssel. Nyilván a szándékaikat nem ismerjük, mert nem látunk bele az önök fejébe. Tehát azt önök is látják, hogy a nemzeti közösség sok kisebb közösségből áll össze, és hála a jóistennek, ezek a kisebb közösségek különböznek így-úgy egymástól. Mások a hagyományok, amelyeket ápolnak, részben más az a kultúra, amire inkább odafigyelnek, más a település története, történelme. Így jó! Én ezt értéknek gondolom; szavakban a legtöbbször önök is. De akkor azt nem értem, hogy miért nem engedik, most függetlenül attól, hogy kormánypárti, vagy ellenzéki vezetése van ezeknek a településeknek, hogy valójában a maguk urai lehessenek. Nem abból áll a hagyományápolás, hogy az egyik helyen rétesfesztivál van, a másik helyen meg krumplifesztivál ezek nagyon fontos színfoltok , hanem hogy berendezhessék a saját életüket aszerint, hogy hogyan szeretnék a hétköznapjaikat élni. Önök ellenkezően, elvesznek tőlük mindent. Önök államosítanak folyamatosan, szinte mindenben a központi kormányzat kontrollját akarják megteremteni, nem bízva abban, hogy az önkormányzatok jó gazdái, jó vezetői, jó urai a településeknek. Ez a költségvetés ugyanabba az irányba megy, sőt még tovább szorongatja őket. De hát önök ezzel nem ezt képviselnék, önök mást mondanak. Önök azt mondják, hogy bíznak az emberekben, és bíznak a településekben, de közben pedig, mi tagadás, hát, fojtogatják őket. Régen volt ennyi munkanélküli az országban, mint most, ezekben a hetekben. A világban volt egy nagyon értelmes vita, hogy mit kell most csinálni egy ilyen helyzetben, mennyi közvetlen támogatást kell nyújtani, kelle úgynevezett helikopterpénzt osztani, kelle negatív jövedelemadót bevezetni, kelle alapjövedelmet bevezetni, mit kell csinálni, hogy hirtelen életre keltsük a gazdaságot, és megmentsünk százezer, sok millió egzisztenciát. [[12.00]] Önökkel ezt a vitát nem tudtuk lefolytatni, nem tudtuk! Önök lezárják ezt annyival, hogy munkaalapú társadalom van, punktum; mi annyi munkahelyet fogunk teremteni, amennyi elveszik. Eddig ez nem sikerült, és eddig valóban, az a válasz szerintem önöket sem elégíti ki nyilván nem mondhatják, értem én , hogy lesz közmunka, meg majd a honvédség felvesz így valamennyit. Tényleg? Ez lenne a modern Magyarország jövőképe, hogy lesz közmunka, meg majd el lehet menni a Magyar Honvédségbe szolgálni a hazát? Ezt nem gondolhatják komolyan, hölgyeim és uraim! Megspóroltak maguknak megint egy lehetőséget arra, hogy szembenézzenek azzal, működike az a gazdasági-társadalmi rendszer, amelyet tíz éve alapvetően az önök akarata formál. Én meg azt mondom és azt látom, hogy nem működik, és ez a költségvetés arról árulkodik, hogy ezzel a helyzettel, ezzel a problémával nem akarnak szembenézni. Még tovább megyek akkor eggyel, ha az előbb a kistelepülésekről beszéltem. Nem igaz, hogy nem látják, hogy a világ egyre inkább attól hangos, nemcsak Magyarországon és nem akarok belemenni ebbe a nagyon szokványos kormány-ellenzéki oligarcha és haverok világa című vitába, mert szerintem önök úgysem fogadják el, a választóink meg talán unják is már ezt. De azt önök is érzékelik szerintem hát csak olvasnak! , hogy az elmúlt nagyjából 15-20 évben, és különösen 2008 után, iszonyatosan nagyok lettek a jövedelmi-vagyoni különbségek, ebben hatalmas slágerszerzők, komoly emberek nyilatkoztak meg az elmúlt időszakban. Látják. Ez Magyarországra is igaz, de ez nem magyar jelenség, ezt én is elismerem. Annak a globális gazdasági-társadalmi rendnek, amiben élünk, ez lett a következménye az elmúlt 15-20 évben. Ha ez a jelenség igaz, márpedig ez igaz, ezt nem tudják vitatni, akkor a következő kérdés az, hogy ezzel önök egyetértenek vagy sem. Mi azt gondoljuk, hogy ezt korlátozni kell. Tudják, megint a nemzet. Ha túl nagyok a távolságok a nemzet tagjai között, akkor nem tudom őket együtt tartani. Ha korlátozni kell, és látjuk, hogy ez egy globális jelenség, függetlenül attól, hogy örülünke neki vagy sem, akkor nem lehet más eszközöket itt használni, mint alapvetően globális eszközöket, és ezen a ponton persze kihívás éri azt a fajta, ha úgy tetszik, nemzetpolitikát, azt a fajta globális gondolkodást, amit önök képviselnek. Mert valóban, nemzeti keretek között ezt feltartóztatni nem lehet. Akkor lehet, hogyha a világnak legalább a fejlettebb része egy sor dologban adótól, költségvetésen keresztül, munkaügyi szabályokban közösen fog dönteni, és ezeket a szabályokat alkalmazni. És ebből valóban egy közös Európa, egy közösebb Európa fog következni, valóban a globális kihívásokért inkább közösen fellépő világ nem mondom a világkormányzást. Szóval, azt gondolom, hogy egy ilyen költségvetés akkor jó, ha önök ezeket a kulcspontokat értik, látják, és legalább a szándék szintjén kiderül belőle, hogy önök ezzel valamit kezdeni akarnak. De nem tudjuk megvitatni, helyese az, ha mondjuk, az örökösödési adó az örökölt vagyon nagyságától függetlenül nulla. Azt egyébként elfogadom, hogy az átlagos egzisztenciák világában, persze, szóval van ott elég sok tragédia és baj, végre az összekuporgatott kis házat, autót a gyerekek adó nélkül vigyék tovább, és boldoguljanak. Egészen biztosan hibázunke akkor, amikor azt mondjuk, hogy ha mondjuk, valaki 10-20 milliárd forint fölött örököl az már azért szép summa, nem? , nem lehetnee neki azt mondani, hogy ide figyelj, járuljál már hozzá a közöshöz? Ott már nem biztos, hogy nulla örökösödési adót kell bevezetni. Nem önmagában a konkrét felvetés izgat engem, hanem hogy meg lehete önökkel ezt beszélni. Úgy látom, hogy nem lehet ezt önökkel megbeszélni, mert ha valaki ezt felveti, akkor megbélyegzés van. Nem vitatom, hogy nagyon sok előnye van annak, hogy a középosztályok szintjéig a személyi jövedelemadó szerény, és ez egyébként az önök kormányának a teljesítménye, nem vitatom. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból.]] De mondják, kelle ugyanezt a szerény jövedelemadót alkalmazni akkor, ha valakinek éves milliárdos jövedelme van? Kell vagy nem? Énszerintem észszerűen lehetne erről is okosan és felelősen beszélgetni, ha önök erre nyitottak lennének, ha önök egy ilyen költségvetés tárgyalása kapcsán ezeket a vitákat hajlandóak lennének kinyitni, mert igen, akár, ahogyan itt az MSZP elnöke, frakcióvezetője itt elmondta, akár a vállalati világból, akár a személyi jövedelemadózás alá esők világából olyan jövedelmek és források folyhatnának be, amelyekkel fájdalmas társadalmi gondokat lehetne enyhíteni, ha önök ezekre a vitákra készen lennének. De nem, mert azt gondolom, hogy gyávák a szembenézésben, és gyengék a válaszban. Ez a probléma. Ezért aztán természetesen az ellenzéknek túl sok dolga nincsen ezzel a költségvetéssel szerintem, mert belemenni azokba a részletvitákba, amelyek egyébként végeláthatatlanul hosszúak, hiszen itt van két nagy kötetben [[Felmutatja.]] , valójában nem érdemes. Ráadásul nem is nagyon emlékszem rá az elmúlt évek tapasztalatából, hogy önök komolyan is fontolóra vettek volna akár egyetlenegy ellenzéki költségvetési módosító javaslatot. Lehet, hogy volt egy-két kivétel, lehet. Önök tudják, hogy miről beszélek, általában napirendre se veszik. Úgyhogy az alapviszonyt kellene a költségvetéshez megteremteni. Az alapviszonyunk pedig az, hogy a költségvetés a szellemében, átláthatóságában, céljaiban, számonkérhetőségében és egyáltalán nemzeti mivoltában önökre szégyent hoz. Ne legyenek erre büszkék, mert ez nem alkalmas erre, inkább szégyelljék, és higgyék el, nagyon rossz bizonyítványt állítanak ki magukról, ha úgy gondolják, hogy ezzel a költségvetéssel önök az országot szolgálják. [[Felmutatja.]] Nem, ezzel a költségvetéssel önök azt bizonyítják, hogy gyávák és gyengék. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP padsoraiból. Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Bravó!]]
Köszönöm szépen, Gyurcsány Ferenc képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció… [[Jelzésre:]] Bocsánat, az LMP következik. Az LMP képviselőcsoportja is jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Csárdi Antal frakcióvezető úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A jövő évi költségvetés pontosan ott folytatja, ahol az idei abbahagyta. Ez a költségvetés a jövő felélésének a forgatókönyve; ez a költségvetés a bosszú forgatókönyve; ez a költségvetés a cserben hagyás forgatókönyve. A bosszú költségvetése, mert a kormány folytatja az önkormányzatok kivéreztetését és megbüntetését, mindezt politikai alapon. Ebből is látszik, hogy a Fidesz teljesen félreértette az októberi választások eredményét, azt a következtetést vonták le, hogy még inkább ki kell terjeszteni a hatalmukat. De Orbán Viktor ezzel nem az ellenzéki politikusokat bünteti; Orbán Viktor és kormánya ezzel a helyben élőket bünteti, mert nem marad pénz útfelújításra, óvoda- és bölcsődefejlesztésre, bérlakásépítésre, szociális támogatások kifizetésére vagy idősellátásra. A jövő felélésének a költségvetése, mert továbbra sem néz szembe a klímaválsággal; továbbra sem foglalkozik környezetünk védelmével; továbbra sem fektet az oktatásba elégséges módon; továbbra sem a zöld, válságálló munkahelyek megteremtésével foglalkozik. A mindenkori központi költségvetés világosan és egyértelműen megmutatja, hogy az aktuális kormányoknak milyen társadalomképük van, és megmutatja a kormány viszonyát a felső tízezerhez, megmutatja a viszonyát a középosztályhoz, és megmutatja a viszonyát a rászorulók százezreihez. A Fidesz az elmúlt tíz évben minden évben tudta emelni a tétet. Az általuk elképzelt ideális társadalomban vannak gazdagok, akiket támogatni kell, és vannak szegények, akiket el lehet felejteni. Sokan sokféleképpen elmondták már, mi a történelmi bűne a kormánynak, de annál világosabban semmi nem mutatja ezt meg, hogy soha Magyarországon ekkora különbség még nem volt szegény és gazdag között, mint ma. Az Orbán-kormány tizedik évében a szegény családba való születés és nevelkedés már eleve determinál, esélytelenség, kilátástalanság és reménytelenség a meghatározó. Ezért marad a jövő évi költségvetés a cserben hagyás költségvetése is. Tisztelt Országgyűlés! Teljesen egyértelmű, hogy a koronavírus-járvány okozta gazdasági válság az amúgy is kivéreztetett önkormányzatokat borzasztó helyzetbe hozza: elmaradó adóbevételek, csőd szélén lévő helyi vállalkozások és a járványvédelemmel kapcsolatos döbbenetes kiadások. [[12.10]] És ebben a helyzetben a kormány cserben hagyja az önkormányzatokat, sőt nemcsak cserben hagyja, megszorításokkal bünteti azokat, pedig az önkormányzatok ott állnak a frontvonalban az egészségügyi intézmények után azonnal. Mert megbirkóznak az idősellátással, a köztéri fertőtlenítéssel, elvégzik a védőfelszerelések beszerzését, hatósági karanténok kezelését, és a gyermekétkeztetésről, járóbeteg-ellátásról is mind-mind teljesen jó minőségben gondoskodnak. Ugyanakkor a kérdés az, hogy miért kell hogy emellett a maradék bevételeiket is elveszítsék. De a kérdés valójában és nyilvánvalóan nem az önkormányzatokról szól. Ez a forrásmegvonás azokról a rászorulókról szól, akiknek most különösen nagy szükségük lenne a segítségre a lakóhelyükön. Azokról a kárvallottakról szól, akik egyébként is a saját bőrükön érzik a gondoskodási válságot Magyarországon; azokról a kisvállalkozókról szól, akik, ha nem lenne az önkormányzati segítség, nem tudnák a vállalkozásukat fenntartani, mert a kormány szűk szórásába nem esnek bele adott esetben. A Fidesz nemzeti egységről beszél, de megint egészen mást tesz, mint amit mond. Ahogy az elmúlt tíz évben, most is csupán hatalmi logika áll minden mögött. Az önkormányzatiság október óta ellenség, amelyet tönkre kell tenni, és nem számít, hogy ennek az árát végül az emberek fizetik meg, akik helyben élnek, és azok az emberek, akik az önkormányzatok segítségére szorulnak. Budapesten megválasztott egyéni országgyűlési képviselőként pontosan tudom, hogy egy sikeres önkormányzat nem ellenség, hanem partner, márpedig ilyen válsághelyzetben különösen fontos, hogy a sikereset ne büntessük, hanem becsüljük meg. Becsüljük meg a ferencvárosi rendkívüli járadékot, a józsefvárosi szociális alapot, a budavári vállalkozástámogatásokat, és még sorolhatnám. De a kormány nem a megbecsülésben hisz, hanem a sarcolásban, a büntetésben. És eddig egyszer sem hallottunk arról, hogy az önkormányzatok finanszírozását hogyan, milyen formában szeretné rendbe tenni a kormány, vagy legalább hogyan stabilizálná, pedig olyan alapfeladatok ellátásáról beszélünk, mint a rászorulók lakástámogatásai, idősotthonok fenntartása, bölcsődék, óvodák fenntartása, orvosi felszerelések, maszkok beszerzése. A kormány tehát még ilyen válsághelyzetben is azt a rossz modellt követi, amit már egy évtizede folytat: ott segít, ahol nincsenek annyira bajban, és ott büntet, ahol segítségre lenne szükség. Éppen ez a modell az, ami egzisztenciális bizonytalanságban tart több százezer magyar családot, hiszen a Fidesz kormányzása alatt a felső középosztály vagy a felső rétege az országnak úgy-ahogy, de jobban jár, miközben a társadalom 90 százaléka sokkal rosszabbul. Ismétlem, tisztelt képviselőtársaim: a társadalom 90 százaléka, tömegek! Az új feudális berendezkedés árát megfizettetik a dolgozókkal, a bérből küszködőkkel, a magas, munkát terhelő járulékokon és a magas fogyasztási adókon keresztül. Ezt hívják úgy, hogy perverz újraelosztás. A kormány jövőre is tehernek és nehezéknek bélyegez magyar családokat, mert az ő világképükbe ők nem férnek bele. Nem vesznek tudomást a gyereküket egyedül nevelőkről, a tartós beteg vagy fogyatékkal élő gyereket nevelőkről, az idős rokonaikat otthon ápolókról. Az új feudális berendezkedés egyik legékesebb bizonyítéka a súlyos lakhatási válság is. Közel egymillió ember él albérletben, bérlakásban, diákok, fiatal családosok, közszolgálatban dolgozók, alacsony jövedelműek, devizahitel miatt lakásukat elvesztők, és a számuk csak nőni fog, hiszen az alacsony bérek miatt a legtöbbjüknek esélye sincs előteremteni az önrészt egy lakáshitelhez. Az általunk javasolt bérlakásalap albérlet-támogatás, lakásépítési áfa csökkentése jövőre is elmarad várhatóan, tovább mélyül majd a lakhatási válság. Mindezek azonban nem meglepőek, hiszen a kormány minden évben szűkíti azok körét, akik jól járnak a költségvetéssel, és egyre bővül azok száma, akiket az út szélén hagy a kormány, akik ott maradnak az egzisztenciális bizonytalanságban. Nekik biztosan nem lesz elég, hogy Orbán Viktor vagy bármelyik kormánytag kiáll, és azt mondja: mi nem hiszünk a munkanélküli-segélyben; pláne úgy, hogy jelen esetben nem is munkanélküli-segélyről, hanem munkavállalási támogatásról kellene hogy beszéljünk. Felháborító és mélységesen visszataszító, hogy a jövő évi költségvetés számai alapján a kormány lemondott több százezer magyarról, és csak annyit üzen nekik, hogy az éhbérért járó segélyt kapjátok pár hétig, vagy persze mehettek közmunkára, vagy Németh Szilárd toborzóirodájában lehet katonának jelentkezni. Azt csak csöndesen jegyzem meg, hogy az a fizetés, amit egyébként a Németh Szilárd által képviselt Honvédelmi Minisztérium biztosítani tud, nem éri el a magyar nettó átlagbér 50 százalékát sem. Hiába a hangzatos kijelentések, a számokból egyértelműen kiderül, hogy a Fidesz nagy munkahelyvédelmi programja a közmunka és a hadsereg, miközben a munkanélküliség drasztikusan nő. Ráadásul a foglalkoztatási adatok sem mondanak semmit önmagukban, lehet kozmetikázni a foglalkoztatási mutatókat, csakhogy közben tömegek süllyednek szegénységbe. Ma a munkavégzés nem véd meg a szegénységtől, a munkával szerezhető jövedelem nem garantálja a megélhetést, és ez jövőre is így marad. Tökéletes lakmuszpapírja ennek, hogy ma Magyarországon az állam a legrosszabb munkáltató, hiszen azok keresnek a legkevesebbet, akik az államnak dolgoznak. Jelenleg mindenki alulfizetett, aki a humán közszolgáltatásokban dolgozik, a közszféra általános és érdemi, legalább 50 százalékos béremelése a jövő évi költségvetésből is kimarad, pedig a források ott vannak, csak politikai akarat kellene hozzá. Kiszolgáltatott helyzetben maradnak a kisvállalkozások is, mert a kormány őket is cserben hagyta: gyenge mentőcsomag, elmaradt adókedvezmények, túlbürokratizált működési környezet, miközben a kormány bevallottan gazdasági válságra készül. De tudjuk, hogy kisvállalkozások, családi gazdaságok nélkül nincs erős gazdaság, ez viszont azt üzeni nekünk, hogy a Fidesz-KDNP-szövetség végleg lemondott az erős hazai gazdaság megteremtéséről. Egy gazdaság akkor erős, ha jól működő családi és kisvállalkozásokra épül, a kormány mégsem a kisvállalkozásokkal köt jövőre sem stratégiai partnerséget, hanem multinacionális vállalatokkal. A koronavírus-járvány egyik legfontosabb tanulsága, hogy az élelem, az energia, a tisztálkodás, a higiénia, a ruházkodás, az építkezés, a lakhatás és a mobilitás terén hazai vagy regionális keretek között kell kielégíteni a keresletet. A magát nemzetinek valló kormánynak tehát valódi patrióta gazdaságpolitikát kellene folytatnia, de nem azt teszi; azért nem, mert a multik markában van. Éppen ennek köszönhető, hogy a vállalkozások által elérhető támogatások jövőre is borzasztóan egyenlőtlenek maradnak. A multiknak kedveznek, a kisvállalkozások pedig nagymértékben kiszorulnak. Kis túlzással a kormány kétféle vállalkozást támogat jövőre: egyrészt a külföldi nagyvállalatokat, melyeket hatalmas adókedvezményekkel próbál idecsábítani, másrészt a Fidesz elképesztő nagy támogatásokat ad saját gazdasági hátországához tartozó cégeknek. Ők a jövő évi költségvetés nagy nyertesei, és sajnos szinte névre meg tudjuk nevezni őket, elég, ha Mészáros Lőrinc nevét vagy Szíjj úr nevét említem meg, de ez a felsorolás valószínűleg sokkal hosszabb lehetne. A koronavírus-járvány és a válság tehát megmutatta, hogy a gazdaságnak azon részei a stabilak, ahol a hétköznapi, alapvető szükségleti cikkeket gyártják és szolgáltatják. Itt nem csökken a kereslet válság idején sem, viszont itt a legnagyobb a baj, ha a világ túlfelén lévő termelésektől függünk. Éppen ezért van szükség válságálló, rendes bért adó munkahelyekre, de ezeket csak a helyi gazdaságban lehet előteremteni, a multiszektorban nem. Tisztelt Országgyűlés! A szegénység felszámolásának egyik leghatékonyabb eszköze az esélyteremtő oktatás megteremtése. De ha van harc, amit a Fidesz komolyan vett az elmúlt tíz évben, az az oktatás és közvetetten a magyar fiatalok jövője ellen indított háború. A plakáton lévő ellenségek sokszor váltakoztak, a bankoktól kezdve az államadósságon át, Soros Györgyön keresztül az egyébként a Fidesz által is támogatott brüsszeli vezetésig, de a kormány mindeközben soha nem lankadó lelkesedéssel verte szét a magyar oktatást. Felsorolni is nehéz lenne, hogy hány támadás érte a magyar oktatást az elmúlt években, mert volt itt minden, a forrásmegvonástól kezdve a röghöz kötésen át egészen a tandíjig. Igen, a tandíjig, pedig emlékeim szerint pont önök küzdöttek hangzatos szavakkal a tandíj ellen. Ma az oktatási rendszer ezer sebből vérzik, az egyik legnagyobb probléma mégis az oktatás szereplőinek méltatlan helyzete. Ma az oktatási rendszerben ugyanis méltatlan helyzetben van a diák, a szülő, de legfőképpen a pedagógus. A költségvetés vesztesei maradnak a pedagógusok. A költségvetés nemhogy az eddigi problémák megoldására nem alkalmas, hanem tovább fogja halmozni a problémákat. Tudjuk, látjuk, értjük: valójában kevesebbet fognak költeni az oktatásra. Valójában semmilyen érdemi előrelépés nem történik, az oktatás marad mostohagyerek; egy olyan mostohagyerek, amelyben megalázó körülmények és bármiféle anyagi megbecsülés, béremelés nélkül kell tanárainknak, oktatóinknak, oktatásban dolgozóinknak nap mint nap megküzdeni, hogy egyáltalán kréta legyen a teremben, hogy ne az iskolaközösségnek kelljen kifesteni az iskolákat, hogy a földrajzórára ne matematikatanár ugorjon be helyettesíteni, mert a fiatalok inkább kivándorolnak, mint hogy pályakezdő pedagógusok legyenek. [[12.20]] Újabb egyetemek kerülnek alapítványi működtetésbe, a kormányzati nyilatkozatok szerint az alapítványi modellváltás rugalmasabb, hatékonyabb munkavégzést jelenthet. Nagy baj, hogy a propagandaminisztériumban, ahol ezt kitalálták, hisznek ebben, hiszen ezeket a kifejezéseket akkor szokták használni, amikor bizonyosan rugalmatlanabb lesz a működés, a hatékony munkavégzés pedig nagyszámú elbocsátásokat is jelenthet. Tudjuk, hogy az alapítványi működéssel az intézmények emelni fogják az egyébként is a rendszer szerves részeként létező tandíjat, és kényük-kedvük szerint határozhatják meg az egyébként is alacsony ösztöndíjak mértékét. Nem meglepő, hiszen az intézményeknek maguknak kell megoldani a finanszírozásukat. A neoliberális gazdaságpolitikát folytató Fidesz azt üzente a magyar egyetemi szférának, hogy éljetek meg a piacról. Nem foglalkoznak azzal, hogy ezzel rengeteg szegény családból származó fiatalt szorítanak ki a felsőoktatásból, nem foglalkoznak azzal, hogy ezzel rengeteg oktató veszítheti el az állását, illetve rengeteg szak és szakirány szűnhet meg, nem foglalkoznak azzal, hogy ezzel a társadalmi esélyegyenlőség egy újabb területen kap hatalmas pofont. Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus-járvány egyértelműen rámutatott arra, hogy a magyar gazdaság nem fenntartható és nem válságálló. Sok tízezer ember vesztette el a munkahelyét és ezzel együtt a jövedelmét is. A járvány arra is felhívta a figyelmet, hogy nem folytathatjuk ott, ahol a járvány előtt abbahagytuk. Orbán Viktor és a kormány néhány héttel az után, hogy még a klímaváltozás tényét is tagadták, az év elején hirtelen kizöldült, sőt azt is megtudtuk, hogy mindig is zöldek voltak. De aztán a nagy zöldre festésnek is befellegzett. A vírus beköszöntével a fenntarthatósági szempontok még kormányzati kommunikációs szinten is teljesen lekerültek a napirendről, annak ellenére, hogy a világ számos országában éppen a válság hatására választják a kormányok a zöld újjáépítést. A mi kormányunk mára teljesen egyértelműen valamiféle bolsevista trükként tekint az egész kérdésre, pedig a 2021-es költségvetésnek a zöld megújulást kellene szolgálnia. A koronavírus-járvány magával hozott egy gazdasági válságot, azonban a gazdasági válság mögött ott tornyosul a klímaválság és az ökológiai válság fenyegetése, tetézve a kibontakozó szociális válsággal. Fél évvel ezelőtt Orbán Viktor azt mondta, hogy 50 200 milliárd forintba kerülne a klímasemleges gazdaság működésére való átállás 2050-re. A 2021. évi költségvetésben viszont mindössze 35,3 milliárd forintot terveztek erre, s ez kevesebb, mint a miniszterelnök úr által megnevezett összegnek az ezredrésze. Botrányosan és tragikusan kevés. Jut viszont rengeteg pénz a fenntarthatatlan, káros, pazarló, a nemzeti érdekeinket sárba tipró beruházásokra, mint 118 milliárd a paksi bővítésre, 188 milliárd a kínai vasútra, 36 milliárd az autó-motorsport támogatására, 25 milliárd nagyvállalati beruházásokra. Látható tehát, hogy a kormány görcsösen ragaszkodik a paksi beruházáshoz, az évszázad legrosszabb üzletéhez, ami nem is az energiabiztonságról szól, hanem az oroszok könnyen felhasználható pénzéről. Ugyanis teljesen egyértelmű, hogy a Paksi Atomerőmű drága, felesleges és veszélyes, az atomenergia pedig nem a XXI. századról szól. Csak politikai akarat kérdése, hogy Magyarország is átlépe végre a XXI. századba. Ehhez az kell, hogy ne akadályozza a kormány a zöldenergia-termelést, oldja fel a szélturbinák telepítését ellehetetlenítő szabályozását. Tisztelt Ház! A miniszterelnök szerint egyetlen magyar sincs egyedül. Ez jól nézhet ki egy óriásplakáton, jól nézhet ki a propagandaminisztérium boszorkánykonyhájában, csak annyi köze van a valósághoz, mint kálomista embernek Szűz Máriához: semmi. Mert a kormány cserben hagyja az önkormányzatokat, az egyszülős családokat, a munka nélkül maradtakat, a dolgozókat, a hozzátartozójukat ápolókat, a pedagógusokat, a diákokat, a szülőket, az egészségügyi dolgozókat, a szociális dolgozókat, a közalkalmazottakat, a köztisztviselőket, a kisvállalkozókat, a családi vállalkozásokat. A kormány cserben hagyta a gyermekeink és unokáink jövőjéért aggódó tenni akarókat. Tisztelt Országgyűlés! Miközben a kormány is bevallottan gazdasági válságra készül, továbbra is azt a neoliberális gazdaságpolitikát folytatja, ami egy ilyen válság esetén a legveszélyesebb és legkártékonyabb. A kormány 2021-ben ott folytatja, ahol abbahagyta. Szándékosan tovább mélyíti a társadalmi különbségeket, a költségvetési forrásokat a zsarolási potenciáljának az eszközévé teszi, miközben torz és perverz újraelosztási rendszert alakít ki. Magyarország Kormánya jövőre sem ott segít, ahol a legnagyobb szükség lenne rá, a kormány jövőre sem érdem- és teljesítményalapon támogat, hanem politikai alapon, a saját hatalmi logikája szerint. Meggyőződésem, és az LMP határozott álláspontja, hogy teljes szemléletváltásra van szükség. A költségvetés során benyújtandó módosító javaslatainkkal is arra szeretnénk rávilágítani, hogy tényleg nem folytathatjuk ott, ahol abbahagytuk. Alapvetésünk, hogy mint ahogy a járvány egészségügyi vészhelyzete alatt a gazdasági válság során is maradjon az ember az első. Lépjünk a társadalmi igazságosság és a fenntartható gazdaság XXI. századi útjára! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. Hohn Krisztina képviselő asszonynak 11 perc 28 másodpercet hagyott. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szóló képviselőtársam nagyon helyesen mondta, hogy a 2021-es költségvetésnek a zöldfordulatot és az újjáépítést kellene szolgálnia. Ehhez képest a jövő évi költségvetés a jövő felélésének a költségvetése, mert továbbra sem néz szembe a klímaválsággal és a szociális válsággal, azzal, hogy nem folytathatjuk ott, ahol abbahagytuk. A szembenézés helyett tovább központosít, tovább nyomorítja a helyi közösségeket, elvonja forrásaikat, ellehetetleníti a helyi gazdaságokat. A zöldfordulat éppen az ellenkezőjét követelné meg, a helyi gazdaságok, közösségek erejének növelését és védelmét. A kormány a helyi gazdaságok és közösségek védelme helyett azok lerombolását célozta meg. Ezt bizonyítja, hogy kis léptékű helyi gazdaságfejlesztés helyett megalomán építkezésekbe öli adóforintjainkat. A vidéken élőket kiszolgáló vasúti mellékvonalakat bezárják, helyette ezermilliárdért a kínaiaknak építenek vasutat, hogy özönölhessen rajta még több kínai gagyi áru, nehogy esetleg a könnyűiparunk feléledésének akár esélye is legyen. Miközben a multikat százmilliárdos támogatásokkal tömi, a kistelepülésen pedig lassan az utolsó bolt is bezár. A zöld újjáépítésnek azt kell megcéloznia, hogy alapvető szükségleteink kielégítését helyben vagy regionális keretek között megoldhassuk. Az élelem, az energia, a tisztálkodási szerek, az építőanyag, de a ruházkodás is helyben kielégítendő alapvető javak. Ennek megteremtése volna a valódi patrióta gazdaságpolitika, nem néhány dúsgazdag oligarcha agyontámogatása. Ösztönözni kell a helyi gazdaságokat, segíteni az őstermelőket. Ehhez első lépésben ki kell húzni az ország nagy részét, különösen a leszakadó térségeket a szociális válságból. Ahogy Csárdi Antal képviselőtársam elmondta, a kormány és így a költségvetés a gazdagokat támogatja, a szegényeket pedig az árok szélére löki, így úgy tűnik, nem érdekli a nyomor és nem érdekli a leszakadás. Az egyre sűrűsödő szociális válság az önkormányzatokra marad, akik egyre kevesebb eszközzel rendelkeznek, most pedig láthatóan még ezektől is megfosztják őket. Gondoljunk csak az elvett gépjárműadóra vagy akár a szolidaritási adóra. A kormány elmúlt tíz évére most sportszerű nehezítésként jött a járvány okozta gazdasági válság. Ennek a következményeit már nem lehet oda nem nézéssel kezelni, itt sürgősen tenni kell és a régen bebetonozódott problémákat kezelni. Kezelni kell például a közmunkát és a közmunkások helyzetét. A 2011-ben bevezetett közmunkarendszer egyre lejjebb taszította az abban kényszerűen részt vevőket. Amíg 2011-ben még a minimálbér nettójának 78 százaléka volt a közfoglalkoztatotti nettó bér, addig ma ez körülbelül 50 százalék, és alig 7 ezer forinttal, egyébként az inflációtól is elmaradottan emelkedett kilenc év alatt, tehát az évi ezer forintot sem érte el. Az előttünk álló feladat tehát az, hogy meg kell emelni a közfoglalkoztatotti bért, hogy az abban részt vevőknek megélhetést biztosíthasson. Ahhoz pedig, hogy akár ki is lehessen belőle törni, képzésekre, kompetenciafejlesztéssel egybekötött közmunkaprogramokra van szükség, hogy a benne részt vevők alkalmassá váljanak arra, hogy vissza tudjanak menni a munkaerőpiacra. [[12.30]] Kell tehát mentori tevékenység, kellenek a szociális munkások és azok, akik segítik őket abban, hogy legyen erejük mind mentálisan, mind pedig fizikálisan, illetve kell hogy legyen megfelelő végzettségük ahhoz, hogy helyt tudjanak állni a munkaerőpiacon. Ezek nem valami elhanyagolható sallangok, ezektől lehet sikeres, bár nagyon nehéz ez a küzdelem. A képesítést és gyakorlatot adó képzés akkor ér valamit, ha közben a közmunkás díjazása nem az éhbér alatt van, nem betonozza be a szegénységet. Van olyan közmunkás ismerősöm, aki több mint tíz éve valamifajta közmunkából él. A mentális, szociális és egyéb állapotáról most inkább nem mondanék semmit, de azt tudniuk kell, hogy a nyomor szélén tengődik és nincs ezzel egyedül. Ahol élek, az én falumban, ahol polgármester voltam, ott is több család él sajnos még mindig közmunkából, és erőtlenek ahhoz, hogy ebből ki tudjanak mászni. Az elnyomorodás és az elvándorlás ellen természetesen be kell vetni a szokásos eszközöket is, az univerzális juttatások mint a családi pótlék azok, amelyek a válság idején felértékelődnek. Hiába hangoztatják, hogy a segély megalázó mindezt persze olyanok mondják, akik kényelmes házakban és megfelelő jövedelemmel, jövedelmi viszonyokkal rendelkeznek , a helyzet az, hogy gazdasági válság idején igenis növelni kell a szociális kiadásokat, mármint ha nemzetben gondolkodunk, és nem csak egy gazdag réteg érdekeit képviseljük. Az egyes juttatások mellett pedig radikálisan emelni kell a szociális szférában dolgozók bérét, ami már évtizedes adósság, és különösen a járvány alatt az első vonalban dolgozóknak ez a minimális elismerés. Egy vezérszónoki felszólalásban, különösen ilyen rövid idő alatt nem lehet mindenre kitérni, de a vidéken élők egészségügyi ellátására muszáj. Mindenki tudja, hogy a kormány kivéreztette az egészségügyet, nem adta meg, és továbbra sem adja meg a szükséges béremeléseket, hogy dolgozóikat itthon vagy a pályán tartsa. A közegészségügy alulfinanszírozásával párhuzamosan tolja a milliárdokat az úgynevezett egészségiparba, ahol baráti vállalkozók kiépítik a fizetős egészségügyet, a nemzeti szolidaritáson nyugvó egészségbiztosítás pedig szépen lassan eltűnik. S ami az egészségügyben a vidék szempontjából talán a legsúlyosabb, az a háziorvosi rendszer válsága, az idős háziorvosok magas aránya és a sok üres praxis, emiatt a rengeteg rosszul ellátott ember, mégsem hajlandó átgondolni a kormány a praxisfinanszírozást, és nem hajlandó azon emelni. A legújabb ötlete az államosítás, ami túl azon, hogy rengeteg háziorvos több évtizedes munkáját nullázná le, nem fogja megoldani ezt a problémát. A háziorvosok helyzetén túl javítani kell a védőnői szolgáltatásokat, az anya-, gyermek- és ifjúságvédelmet, amelyek némelyike szinte kritikus állapotban van. Óriási hiány van az otthoni szakápolásban, a házi segítségnyújtásban, pedig mindezek az egészségügy és a szociális gondoskodás határán mozgó tevékenységek a válság által okozott zuhanást állíthatják meg hálót képezve. De mivel polgármester voltam, nem mehetek el szó nélkül az önkormányzatok mellett sem. Mindezen szociális és egészségügyi problémák megoldásának, majd a helyi gazdaság fellendítésének természetes aktorai a helyi, települési önkormányzatok lennének , ők ismerik személyesen a rászorulókat, az egyedi problémákat és hogy mi volna az igazi segítség, a kiút. Mégis úgy tűnik, a kormány eldöntötte, hogy felszámolja az önkormányzatiságot. Először kivérezteti a települési önkormányzatokat, most épp a korábban kiürült megyét bízva meg a feladatokkal hisz ott még megbízható, jó káderek ülnek, de egy idő után majd azok sem lesznek jók. Tudniuk kell, hogy az önkormányzatok elsorvadása, elsorvasztása a vidék elsorvadását is jelenti. Ha nem ezt a jövőt akarjuk mi nem ezt a jövőt akarjuk , hanem élő vidéket, erős helyi gazdaságokat, akkor az önkormányzatokat támogatni kell, és meg kell őket erősíteni. Meg kell emelni az ott dolgozók szégyenletes módon 12 éve változatlan alapbérét gondolunk itt a köztisztviselőkre és a közalkalmazottakra egyaránt , vissza kell adni az önkormányzatoknak a most elvenni tervezett sok pénzt, a 200 milliárd forintot, amelyet elvonnak. Erős önkormányzatok nélkül nincs erős vidék, és erős vidék nélkül nincs erős Magyarország. Zárszóként tehát azt szeretném hangsúlyozni, hogy a mostani, jövőt felélő, központosító költségvetés helyett a vidéknek egy lokális és zöldfordulatra van szüksége a túléléshez. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, Hohn Krisztina képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját innen a pulpitusról. Megadom a szót Szabó Timea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy ország költségvetése nagyon jól megmutatja azt, hogy egy ország kormánya hogyan gondolkozik a nemzet jövőjéről és saját polgárairól. A szociális kiadásokra, az oktatásra, az egészségügyre, a munkahelyteremtésre, a klímaváltozás elleni harcra költött összegek pontosan tükrözik, hogy egy ország szabad akare lenni, hogy biztonságban akarjae tudni az ott élő családokat, hogy gondoskodike róluk a bajban. Egy ország költségvetése feketén-fehéren megmutatja, hogy egy kormány jólétet akare a hazájában, vagy azt, hogy az emberek napi szorongásban, kiszolgáltatottságban és nélkülözésben éljenek. Ha egy kormány folyamatosan megszorít, elvesz az emberektől, leépíti az oktatást, az egészségügyet, a munkájukat vesztett embereket magukra hagyja, ha csak a saját maroknyi haverjára költ, és ellopja azt, ami millióknak járna, az azt jelenti, hogy az a kormány nem becsüli és nem szereti a saját polgárait. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő jövő évi költségvetési tervből egyértelmű: Orbán Viktor és kormánya nem becsüli és nem szereti a magyar embereket. Az előttünk fekvő költségvetésből egyértelmű: Orbán Viktor és kormánya mélyen lenézi azokat, akik az ország javait termelik és akik az ország javait negyven évig termelték, és nem tekint rájuk másképpen, mint robotoló alattvalókra, akiket igába fog, és eldob, ha már nem elég hasznosak neki. Lebutítandó alattvalóként tekint Orbán Viktor a jövő generációkra is, amelyek elől elzárja a tudáshoz vezető utakat, és a megfélemlítés különféle eszközeivel próbál belőlük lehajtott fejű, a gyártósor mellett engedelmes alattvalókat faragni. A 2021-es költségvetésből végül sajnos egyértelmű az is: Orbán Viktor újra és újra semminek és senkinek tekinti azokat, akik a számára nem hasznosak, akik az általa kreált torz és embertelen munkaalapú társadalom szemléletébe nem férnek bele, az otthonukat vesztett embereket, a rokkantakat, az árvákat. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő költségvetés az embertelenség, a bosszú és a lopás költségvetése. [[Dr. Bajkai István közbeszól.]] Úgy tűnik, Orbán Viktor az elmúlt években megszerette a fordított Robin Hood szerepét: a szegényektől elvesz, a gazdagoknak, a korrupt haverjainak és saját magának pedig ad. Ennek fényében a jövő évi költségvetés alapján is arra számíthatunk sajnos, hogy aki gazdag, az még gazdagabb lesz, aki pedig szegény, az Lázár János óta tudjuk sajnos annyit is ér. Nézzük picit részleteiben is, hogy Orbán Viktor kormánya mire is készül jövőre! Már az idei válságkezelésből is látszott, hogy a kormány mennyire veszi komolyan az emberek valódi megsegítését. Félmillió ember veszítette el az állását, vagy csökkent drasztikusan a havi bevétele az elmúlt három hónapban, amire a Fidesz-KDNP válasza az volt, hogy 200 milliárd forintot elkülönítettek bérkompenzációra; 200 milliárd forintot úgy, hogy mindeközben Mészáros Lőrincen keresztül kiloptak a büdzséből 186 milliárd forintot saját maguknak ráadásul a munkahelyvédelem keretében Mészáros Lőrinc ki is rúgott gyorsan 800 embert. Egy embernek annyit fizetett Orbán Viktor kormánya a válság alatt, mint félmillió rászorulónak összesen. Szemtelen aljasság ez, uraim, semmi más! Orbán Viktor erre válaszul azt mondta, hogy mindenkinek lesz állása, aki a járvány alatt elveszítette a munkáját. De milyen állása lesz? Ugyanolyan? A képzettségének megfelelő állása lesz? Hát, természetesen nem. A 2021-es költségvetési tervezetből látjuk, hogy sajnos nem meglepő módon a Fidesz-KDNP megint a közmunkában látja a megoldást. A fejezeti indoklás szerint a kormány szándéka, hogy a 2020. év márciusától a koronavírus miatt kialakult globális járványhelyzet okozta gazdasági válság következtében megemelkedett létszámú álláskereső számára a közfoglalkoztatásban történő részvételt lehetővé kell tenni, ezáltal a megélhetésükhöz szükséges jövedelem biztosított lesz áll a szövegben. Ez önmagában is döbbenetes mondat, képviselőtársaim, az, hogy önök nettó 54 ezer forintra azt mondják, hogy a megélhetésükhöz szükséges jövedelem biztosított lesz. Hát, éljenek meg önök havi 54 ezer forintból! [[12.40]] Tényleg ez a válasz, fideszes képviselőtársak, annak a félmillió munkáját elveszett embernek, akik közül több ezren például a turizmusban dolgoztak? Szégyelljék magukat! A másik megoldás az önök munkahelymegoldására a rabszolgatörvény szigorítása, az, hogy Orbán Viktor megengedi a munkaadóknak, hogy havi egy nap szabadnapot biztosítsanak a dolgozóknak, és 12 órás műszakokat írhassanak elő. Az Európában legalacsonyabb összegű és a legrövidebb ideig folyósított munkanélküli-járadékot sem kívánják megemelni, pedig tudjuk, egy válságban 3 hónap alatt nem lehet újra munkát találni. A munkahelyek védelmén túl az emberek megbecsülését mutatja az is, hogy egy kormány mennyit költ az egészségügyre. Itt sem meglepőek sajnos a jövő évi számok. Miközben még a Fidesz saját szavazói is lesújtó véleménnyel vannak a hazai betegellátásról, addig Orbán Viktor egy fillérrel sem hajlandó többet áldozni az egészségügyre. Folyik a trükközés a számokkal, az idei bázisalapokkal, azért, hogy megpróbáljanak úgy csinálni, mintha több jutna a betegellátásra. De a 2021-es költségvetési tervezetben az egészségügyi kiadások 0,7 százalékkal emelkednek összesen, és ha figyelembe vesszük az idei és a jövő évre tervezett inflációt is, akkor a végeredmény az, hogy tulajdonképpen Orbán Viktor nyíltan bevallja, hogy reálértéken az egészségügy jövőre még kevesebbet kap, mint idén. Ami tragédia, az az, hogy a háziorvosi ellátásra elköltött pénz nagymértékben csökken, pedig tudjuk, hogy már most közel 500 háziorvos hiányzik a rendszerből. Az EMMI saját jelentése szerint is 10 éven belül az ország felének nem lesz háziorvosi ellátása, nem lesz alapellátása. Amikor ez bekövetkezik, akkor önök, fideszes képviselők, mit mondanak a saját választókörzetükben? Mit mondanak az embereknek? Hogyan indokolják meg azt, hogy inkább Mészáros Lőrincnek és Orbán Ráhelnek a hoteljeire adtak milliárdokat, mint hogy biztosítsák az alapellátást a betegeknek?! A Párbeszéd évek óta javasolja megoldásként erre azt, hogy hozzunk létre praxisközösségeket, hiszen pontosan tudjuk, hogy jelen formájában nem lehet megoldani az egészségügyi alapellátás biztonságos működését. De sajnos a jövő évi költségvetésben azt látjuk, hogy az E-alapból az elmúlt évben létrejött háziorvosi praxisközösségeket nem kívánják tovább finanszírozni. Magyarországon GDP-arányosan 4 százalékot költ a kormány az egészségügyre, míg Európa majdnem összes többi országában ez közel a duplája, 7 százalék. Sajnos ennek meg is van az eredménye, a legrosszabb halálozási adatokat produkáljuk egész Európában. Ha valaki magyarnak születik, akkor háromszor akkora esélye van sajnos rákban meghalni, mint egy cseh, egy osztrák vagy egy német polgárnak. Önök szerint ez rendben van így? Tudják, az a baj, hogy most önök hátradőlnek a székeikben, és azt gondolják, hogy majd önöket a magánellátásban ellátják. Ez persze igaz a diagnosztikára, de sajnos van egy rossz hírem, hogy a rákot nem gyógyítják magánellátásban. Önöknek ugyanúgy be kell menni majd az egészségügyi állami ellátásba, ahol ezt gyógyítják, és ott jelen állás szerint nem nagyon fognak tudni egy idő után megfelelő ellátást kapni. Én azt javaslom, tisztelt fideszes képviselőtársaink és Orbán Viktor és kormánya, hogy térjenek végre észhez, tessék több pénzt adni az egészségügynek, mert itt katasztrófa vár mindannyiunkra. Kell átalakítás, biztos, hogy nem mindenhol működik hatékonyan a betegellátás, de ez pénz nélkül nem fog menni. Tegnap szavazták le önök a Költségvetési bizottságban azt a javaslatomat, amely szerint a Párbeszéd megemelné 100 százalékkal az egészségügyben dolgozók bérét. Ezt nagyon egyszerűen meg lehetne oldani a Paks II.-beruházásból, az idei évre tervezett Budapest-Belgrád vasútvonal építéséből és az Országvédelmi Alapból. Ezt nagyon könnyedén finanszírozni lehetne, de önök ezt leszavazták egyetlen indoklás nélkül. Önök hallgattak, hallgattak, mert pontosan tudják, hogy a Párbeszédnek igaza van. Az a baj, hogy a járvány után nagyon cudar idők jönnek ránk, amikor egy újabb kivándorlási hullám indul el az ápolók és az orvosok körében. Sajnos úgy látszik, hogy a béremelésre nincs pénz, de azért jövőre betettek még a költségvetésbe 50 milliárd forintot a soha meg nem épülő szuperkórházra, amivel kapcsolatban egy kapavágás nem történt még, hála istennek, de azt kérdezem, az 50 milliárd forintot miért nem inkább béremelésre fordítják. Szó szerint életveszély az, amit Orbán Viktor és kormánya évek óta és a tervezet szerint jövőre is az egészségügyben művel, de sajnos a betegellátáson kívül más területeken is a lepusztítást, az emberek teljes magukra hagyását látjuk. A családi pótlék összege 2021-ben sem emelkedik, így már 13. éve változatlan marad ez az összeg. És ne jöjjenek megint itt a munkaalapú társadalmunkkal, mert az előbb is bemutattam azt az önök által támogatott bértámogatásról, hogy mit is jelent önöknek a munkaalapú társadalom. Semmi mást, mint az emberek magára hagyását, és maximum havi 54 ezer forintos közmunkát. De sajnos, ha tovább nézzük, akkor azt látjuk, hogy a hajléktalanellátásra is csak 700 millió forintot szánnak jövőre, egy fillérrel nem emelkedik az ideihez képest. És a rokkantsági ellátást sem lehet látni, még elkülönítve sem a következő évi költségvetésben, mert összevonták azt az anyasági támogatással és a táppénzzel, aminek amúgy az összege változatlan. Tehát egy fillérrel nem emelkedik az sem idénhez képest a következő évben. Higgyék el, hogy a rokkantsági támogatással kapcsolatban nem felejtjük el azt önöknek, hogy elrabolták a rokkantaktól a trafikokat, és hogy Orbán Viktor egész egyszerűen lecsalózta a rokkantakat, és még azután sem kért bocsánatot, hogy az önök vizsgálatából kiderült, hogy egyáltalán nem történt tömeges, de még elhanyagolható visszaélés sem a rendszerben. Ennek ellenére a kormány egy munkaképtelen, rokkant embernek a mai napig havi 28 ezer forint támogatást ad. 28 ezer forintból egy ember fizesse ki a lakbért, a rezsit, az élelmiszert és a gyógyszert. Embertelen dolog ez, amit maguk csinálnak. Milyen kormány, milyen miniszterelnök az, képviselőtársaim, amelyik így bánik a leginkább segítségre szoruló emberekkel?! De a gyerekeink jövője sem tűnik prioritásnak a 2021-es költségvetési tervben. Az oktatásra fordított összeg jövőre 2228 milliárd forint, ami megint csak 0,7 százalékkal több, mint a tavalyi, mint az idei, de ha megnézzük az inflációt, akkor megint csak reálértékben csökkenést látunk. Ráadásul idén 53 milliárd forintot elvettek az ágazatból, tehát azt látjuk, hogy sem béremelésre, sem semmilyen ágazati fejlesztésre nem fog jutni pénz. Ennyire becsülik önök azokat, akik a gyerekeinket tanítják, akik a gyerekeinkkel foglalkoznak az iskolában. De ugyanígy járnak a szociális dolgozók is, akik bölcsődés gyerekeinkre vigyáznak, vagy éppen az idős, beteg szüleinket, nagyszüleinket ápolják. Ők sokadik éve egy fillérrel többet nem kapnak, és ez sajnos jövőre is ugyanígy lesz. A legnemesebb munkát végzik, azt, hogy a gyerekeinkre és szüleinkre vigyáznak, és a legmegalázóbb módon kezeli őket Orbán Viktor kormánya. És ha már a bölcsődés gyerekek kapcsán a jövőről beszélünk, nézzük meg, hogy Orbán Viktor, aki saját magát szerényen csak klímabajnoknak titulálta, mennyit is költ jövőre a klímavédelemre. Akkora klímabajnok Orbán Viktor, hogy kevesebbet költ a gyerekeink, unokáink szó szerinti túlélésére, mint amennyit Mészáros Lőrincnek ad egy 17 kilométer hosszú Tét-Győr közötti országút felújítására. A klímabajnok miniszterelnök jövőre ugyanis a klímavédelemre 34,5 milliárd forintot ad, Mészáros Lőrinc 17 kilométeres országútjára pedig 46 milliárd forintot ad Orbán Viktor. A költségvetési tervből látjuk, hogy szó sincs itt klímavédelmi fordulatról, a számok alapján teljesen egyértelmű, hogy a kormány továbbra is tagadja a klímaváltozás létét, pedig a tét nem kicsi, képviselőtársaim. Néhány hete látott napvilágot az a felmérés, amely szerint a világ összes nagyvárosa közül Budapesten nőtt a legnagyobb mértékben, 5 fokkal az éves átlaghőmérséklet. Ez azt jelenti, hogy tíz év múlva a főváros már nem az a főváros lesz, amelyiket ma ismerünk, gyakorlatilag ebben a formájában élhetetlen lesz. De ezt állítja a sorosista tervekkel ritkán vádolható Országos Meteorológiai Szolgálat is, amikor azt írják, hogy az Alföld néhány évtized múlva teljesen elsivatagosodik. Ez a klímavédelem? kérdezem Orbán Viktortól és kérdezem önöktől. Ez nem klímavédelem, hanem orosz rulett a gyerekeink életével, csakhogy itt nem egy, hanem több golyó van a tárban. Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnos, nemcsak a megalázás, a rászoruló emberek, a jövő generációk teljes magára hagyása látszik a költségvetésből, hanem a bosszú is. Teljesen egyértelmű, hogy Orbán Viktor képtelen feldolgozni azt, hogy október 13-án a Fideszt megverte az egyesült ellenzék Budapesten és számos vidéki nagy- és kisvárosban is. Képtelen elfogadni, ezért bosszút áll az önkormányzatokon és rajtuk keresztül az embereken. Az elmúlt 30 évben először fordul az elő, hogy Budapest, amelyik az ország GDP-jének jó részét adja, semmit nem kap abból, amit gyakorlatilag megtermel, ehelyett kivetették a Budapest-adót. Karácsony Gergely, Budapest főpolgármestere és a Párbeszéd társelnöke egyértelműen megírta, a kormány jövőre 29 milliárd forintot ad Budapestnek, miközben 36 milliárdot vesz el. A gépjárműadó elvétele, a helyi iparűzési adó elrablása mind-mind a helyben élőket fogja sújtani majd. Ez egész egyszerűen rablógazdálkodás. Így áll bosszút Orbán Viktor azért, mert az emberek nem az elnyomást, nem a korrupciót, nem Mészáros Lőrincet akarják támogatni, hanem a tisztességes, emberközpontú politikát. [[12.50]] Mert nem tisztességes és nem emberközpontú az a politika, amit Orbán Viktor folytat. A jövő évi költségvetésből látjuk, hogy kik is a nagy nyertesei ennek a pénzügyi hazárdjátéknak. Például a megalomán Putyin megrendelésére készülő életveszélyes Paks II. beruházás, amely az idei költségvetés háromszorosát, 116 milliárd forintot kap, melynek építéseit persze Mészáros Lőrinc cégei fogják végezni majd. A stadionépítés után jövőre a teljesen átláthatatlan vasútfejlesztésből akarják majd önök kilopni a százmilliárdokat. 2021-ben 183 milliárd forint jut a beruházásokra, persze nagy részük ismét Mészáros Lőrinchez köthető. Ott van a turizmusra költött pontosan 100 milliárd forint, amit nem az állásukat vesztett emberekre költenek, hanem Tiborcz kikötőire, újabb Mészáros Lőrinc-szállodákra és egyéb NER-lovagok kitömésére. De újra nagy nyertes a kormányzati kommunikáció is, újra 77 milliárd forint jár a hírhamisító és az ellenzéket teljesen kizáró MTVA-nak, de Rogán Antal propagandagépezete is újra 24 milliárd forintot kap, és egy eddig ismeretlen, úgynevezett kormányzati infokommunikációs szolgáltatásnak is jár majd 69 milliárd forint. Ha csak a kommunikációs tételeket összeadjuk, akkor ebből jövőre az összes egészségügyi dolgozónak ki tudnák fizetni a százszázalékos béremelést, tisztelt képviselőtársaim. De látjuk, hogy Orbán Viktor inkább költ a hazudozásaira, a magyar emberek ellen való uszításra, mint a betegek és az emberek védelmére. A Párbeszéd teljes mértékben elutasítja Orbán Viktor embertelen, bosszúszomjas és tolvaj költségvetését, és egy jólétre, az emberek biztonságára építő büdzsét javasol. Ez pedig nem más, mint az alapjövedelem bevezetése. Friss, éppen tegnapi hír az, hogy egy új felmérés szerint a magyar emberek 80 százaléka támogatja az alapjövedelem bevezetését. Még a Fidesz-szavazók többsége is támogatja a javaslatot, amely, pontosan tudjuk, hogy az egyetlen kiút a válságból. Nem véletlen, hogy a világ legnagyobb multivállalatainak vezetőitől kezdve Ferenc pápán át gyakorlatilag most már mindenki az alapjövedelem bevezetését sürgeti. Az alapjövedelem biztonságot ad, megszünteti a szorongást, és hosszú távon az egész társadalom felvirágoztatásában segít. Ezrek kerülhetnek és kerülnek is sajnos most látjuk a járvány kapcsán olyan helyzetbe, hogy elveszíthetik a munkájukat. Az alapjövedelem pontosan erre kínál segítséget. Az alapjövedelem abban segít, hogy az emberek átvészeljék a nehéz időszakokat és biztosítsák gyerekeik ellátását. A szkeptikusak azt mondják, hogy az alapjövedelem nem ösztönöz a munkára, de ennek az ellenkezője igaz. A Párbeszéd által most benyújtott válságkezelő alapjövedelem-javaslat havi 50 ezer forintot adna a gyerekek után, 100 ezer forintra egészítené ki minden felnőtt havi bevételét, és 150 ezer forint nettó összegre emelné a minimálbér értékét. Az, aki választhat 100 ezer és 150 ezer forint között, ezt nemcsak a nemzetközi példák, hanem a hazaiak is mutatják, az a munkát és a 150 ezer forintot választja. Tehát nem igaz az, hogy az alapjövedelem nem ösztönöz a munkára. A Párbeszéd jövőre még csak válságkezelő alapjövedelem-javaslata 1200 milliárd forint átcsoportosításával, a költségvetés szerkezetének átalakítása nélkül, tudja bevezetni azonnal a válságkezelő alapjövedelmet. Elég csak a Mészáros Lőrincnek, a kormánypropagandának és a Paks II.-nek szánt pénzeket átcsoportosítani, és már meg is van a fedezet. Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd alapjövedelem-javaslata ma az egyetlen olyan fillérre kiszámított program, amely valódi kiutat kínál a válságból, és azonnali segítséget nyújt az embereknek. Elég volt Orbán Viktor megalázásából, elég volt a lopásokból, elég volt a kisemmizésből! A magyar emberek biztonságra és egy szorongás nélküli életre vágynak. Ezt pedig csak a Párbeszéd alapjövedelem-programja hozhatja el. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Szabó Timea képviselő asszony. Tizenegy perc két másodpercet hagyott Burány Sándor képviselő úrnak, akinek megadom a szót.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Az idei költségvetési tárgyalást megelőzően két nagy várakozással voltunk a beterjesztett törvényjavaslat irányába. Az egyik, hogy tegyen hathatós lépéseket az elmúlt tíz évben kialakult társadalmi igazságtalanság megszüntetésére, a második elvárásunk pedig az volt, hogy tartalmazzon hathatós intézkedéseket és ehhez rendelt forrásokat a válság hatásainak kezeléséhez.Azt kell megállapítanunk, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy ez a várakozásunk nem jött be. Ez a költségvetésitörvény-javaslat elsősorban a szociális érzéketlenségéről tesz tanúbizonyságot, és vagy lebecsüli a válság hatásait, vagy egész egyszerűen nem kíván vele foglalkozni. Igaz, kommunikációs szinten sok szó esik a válságról. Kommunikációs szinten, hiszen a törvényjavaslat nem szűkölködik átnevezésekben, eddig is meglevő források átcímkézésében és átkeresztelésében. Ha azonban feltesszük azt a kérdést, hogy mennyi pluszforrást állít be a válság hatásainak mérséklésére, azt kell mondanom, hogy ezen a téren meglehetősen szerény a sor. Néhány számot hadd mondjak először is az arányok érzékeltetésére! Az látszik, hogy a kormánynak változatlanul nagyon fontos prioritása a sport. Önmagában ez nem lenne nagy tragédia, tragédia az aránytalanságokban rejlik. Én képviselőként figyelmesen hallgattam a Fidesz vezérszónokának szavait és akkor még csak úgy gondoltam, retorikai fogás, hogy egy Buddha-idézettel kezdte és hozzászólásának végéig egészen Michael Jordantól vett idézetig tudott fejlődni. De azt kell mondanom, ha csak az idei költségvetési törvény módosítását tekintjük, amelyet szintén ezekben a napokban tárgyal a Ház, annak indoklásából pontosan kiviláglik ez az aránytalanság, és akkor talán érthető, hogy a Fidesz vezérszónokának miért volt ennyire fontos ez az ív, hogy Buddhától eljusson Michael Jordanig. Nos, az idei költségvetési törvény módosításában is az szerepel, hogy eddig sport támogatására átcsoportosítottak plusz 40 milliárd forintot, miközben munkahelyvédelemre elköltöttek 26 milliárd forintot. Huszonhat milliárdot, kevesebbet, mint amennyit a sport támogatására ebben a törvényjavaslatban átcsoportosítottak. A jövő évi költségvetésitörvény-javaslat ezeket az aránytalanságokat változatlanul tartalmazza, nemcsak a sport vonatkozásában, sőt, ha lehet, ezt még fokozza. A válság hatásainak mérséklésében, következményeinek kezelésében teljesen világos volt, hogy nagyon fontos lenne legalább két dolog. Az egyik, hogy akiknek még van állásuk, de az veszélyben van, azoknak az állását védje meg a kormány, az állam. A másik, hogy akik e védelem dacára kiestek ebből a helyzetből, munkanélkülivé váltak, azoknak pedig adjon komoly segítséget a kormány. Nos, egyik sem valósul meg kellő mértékben. A jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban az álláskeresési ellátás támogatására be van állítva valamivel több mint 108 milliárd forint. Száznyolc milliárd, egy olyan helyzetben, amikor több mint 400 ezer állását vesztett emberről beszélünk már most. Ehhez képest a Budapest-Belgrád vasút építkezéseire ennél lényegesen magasabb összeg, 132 milliárd forint van beállítva. Ezt nevezik önök gazdaságvédelemnek, hogy egy vitatott beruházásra, amely ráadásul a Kínától való függőségünket erősíti meg, többet fognak elkölteni a jövő esztendőben, mint az állásukat veszített emberek támogatására összesen? Ez az önök szociális érzékenysége? A Párbeszéd javaslata egyértelmű. Az álláskeresési járadék folyósításának idejét meg kell hosszabbítani a mostani 3 hónap helyett legalább 9 hónapra, arra a 9 hónapra, ami az önök kormányzása előtt ezen a téren a norma volt. Az összegét is fel kell emelni: a mostani bérek legalább 85 százalékát javasoljuk, természetesen felső plafonnal. Önök ezeket a javaslatokat rendre lesöprik az asztalról, fontosabbnak tartanak önöknek kedves gigaberuházásokat, mint a bajba került emberek támogatását. Hasonlóképpen bánnak el a legsikeresebb és a legnagyobb magyar önkormányzatokkal is. A legsikeresebbekkel, a gazdaságilag legerősebbekkel és településnagyság tekintetében pedig a legnagyobbakkal. [[13.00]] Bár a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat a számok rideg nyelvén azt sugallja, hogy az önkormányzati támogatás nő, de a valóság az, hogy a legsikeresebb és a legnagyobb önkormányzatok esetében önök több mint 150 milliárd forintot vonnak el az idei összegekhez képest. Elvonnak mintegy 35 milliárd értékben gépjárműadót, és közel 120 milliárd forint értékben alkalmaznak egy olyan büntetőadót, amit önök szociális hozzájárulásnak neveznek. Önök azt mondják, hogy a tehetősebb önkormányzatok járuljanak hozzá a szerényebb helyzetű önkormányzatok megsegítéséhez. Mondhatják, jó szívvel teszik, nem a sajátjukból adnak, hanem ezeknek az önkormányzatoknak a zsebéből veszik ki a pénzt, akadályozzák meg, hogy ezek az önkormányzatok segíthessenek közvetlenül a bajbajutottakon. Ez az, amit egy büntetőakcióként, egy bosszúakcióként is felfoghatunk, és ennek következtében állt elő az a helyzet, többen utaltak rá a mai vitában, hogy az ország legnagyobb gazdasági erejű önkormányzata most már többet fog befizetni az államkasszába, mint amennyit normatív támogatás címén az államkasszából kap. 30 éve, az önkormányzatiság bevezetése óta ilyen helyzet még nem volt. Önöknek ez jutott eszébe a válságról, egy kis bosszúra önöknek mindig van ideje. Nézzük, hogy a nyugdíjak területén mire készülnek! Itt is azt vártuk, hogy azt a kettészakadást, ami nemcsak a bérekben, hanem a nyugdíjakban is jelentkezik hogy a nyugdíjasok jelentős része ma már minimálbér alatt kap nyugdíjat, nem tud ebből normális mértékben megélni, miközben egyre kevésbé ritkák a milliós nyugdíjak, hasonlóan a bérek elszakadásához, kettészakadásához, ez figyelhető meg a nyugdíjaknál is , azt vártuk, hogy önök ennek az igazságtalanságnak a mértékére javaslatot tesznek. Emelik a minimálnyugdíjakat legalább. Vagy bevezetik a svájci indexálást újra, ami az önök kormányzása előtt már létezett, ami ezt az igazságtalanságot megszüntetné, nem kullognának ennyire lemaradva a bérek után a nyugdíjak, mint ahogy a mostani rendszerben teszik, amikor önök kizárólag az inflációs hatást hajlandók pótolni a mindenkori költségvetésben. Meg kell jegyeznem, a valódi, az emberek által érzékelt inflációs kosár egészen más adatokat mutat, mint a KSH hivatalos kosara. Elég kimenni a piacra, hogy lássuk, hogy egyre kevésbé tükrözik a mindennapi piaci árakat a KSH hivatalos számai. Mi egyértelműen azt mondjuk, hogy legalább a méltányossági nyugdíjemelésre szánt forrásokat, ami nem éri el az egymilliárdot sem, az egymilliárdot sem, meg kell emelni, és a jogosultsági határt is 85 ezer forintról 100 ezer forintra kell legalább emelni. Ez a nem egészen egymilliárd forint hol van azokhoz a gigaberuházásokhoz, a sporttámogatásokra fordított összegekhez képest, amire önök annyira büszkék? Hát lennének helyette arra büszkék, hogy a nyugdíjasokat, a legrászorultabb nyugdíjasokat érdemben megsegítenék! De erre önök, úgy látszik, érzéketlenek, és kevés hajlandóságot mutatnak. És végül az egészségügyről. Az egészségügyben vannak talán a legnagyobb átcímkézések, de ha megnézzük, hogy mi az a konkrét növekmény, ami mondjuk, a gyógyító-megelőző kassza növekménye, ez az a kassza, ami alapvetően biztosítja az egészségügyben a felújítás, az egészségügyi bérfejlesztés költségeit, akkor azt látjuk, hogy ez a növekmény 138 milliárd. Miközben a már említett gigaprojektekre, Paks II.-re, a Liget-projektre, a vasút átláthatatlan felújításaira, sportcsarnokok építésére mintegy 2000 milliárd forintot szánnak a jövő évi költségvetésben. És mindez természetesen állami beruházásnak számít; azt mondják, hogy az állami beruházásokon keresztül fogják a gazdaságot megvédeni, mert ennek keresletnövelő hatása van. Hát persze, csak ennek a keresletnövelő hatását az ország nagy része egyáltalán nem fogja megérezni. Azok a szerencsés kiválasztottak, akik az önök környezetéhez tartoznak, az önök holdudvarához tartoznak, azok viszont igen. Összegezve tehát, szociális támogatásokra, a nyugdíjasok, az alacsony nyugdíjjal rendelkezők érdemi megsegítésére, az egészségügy rendbetételére, az egészségügyi dolgozók bérének rendezésére ebben a költségvetésben vagy egyáltalán nincsenek források, vagy nagyon szerény mértékű források vannak, ezért ez egészen egyszerűen elégtelen. És ha már szóba került Buddha és bocsánat Michael Jordantól, nem őt fogom idézni , egyszer megkérdezték a dalai lámát, hogy hogyan tudná összefoglalni a buddhizmus alapelveit. Azt mondta, hogy első lépésben, ha már eljut valaki oda, hogy ha nem tud segíteni, akkor legalább nem árt, már az is egy komoly előrelépés. Hát, tisztelt fideszes és kormánypárti képviselőtársaim, önöknek is ezt a szemléletet javaslom: ha már nem tudnak segíteni, mert a költségvetés számaiban ez érdemben nem tapasztalható, hát, akkor legalább ne ártsanak! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szabó Timea és Varju László tapsol.]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a magyarországi nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért felszólaló ismerteti a bizottság álláspontját, összesen húszperces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, aki nemzetiségi nyelvén, azaz németül ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítva ezeket, folytatja tovább magyarul a felszólalását. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/10710. über den ungarischen Haushalt im Zusammenhang mit dem Nationalitätenbedarf übergreifende Teilen erörtere. Wie es schon gewöhnt ist wenn es gesagt werden kann, fange ich meinen Diskussionsbeitrag mit einem Zitat von Johann Wolfgang von Goethe an. Er hat gesagt: „Toleranz sollte eigentlich nur eine vorübergehende Gesinnung sein: sie muss zur Anerkennung führen. Dulden heißt beleidigen.” Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a 2021. évi központi költségvetésről szóló T/10710. számú törvényjavaslat nemzetiségi igényeket érintő részeivel kapcsolatban. Hozzászólásomat a költségvetésitörvény-javaslathoz, ha lehet azt mondani, most már hagyományosan, Johann Wolfgang von Goethe idézetével kezdtem, amely magyarul így szól: „A tolerancia csak egy átmeneti állapotot jelölhet, mely elismeréshez kell vezessen. Az elfogadás önmagában sértés.” Az elfogadás tehát nem elég; csak az elfogadás önmagában sértés. Többet szeretnénk, többet várunk: elismerést! Az elismerésre őseink élete elégséges alapot adott, mi még dolgozunk érte. Az elismerés feltétele, alapja pedig a megismerés. Éppen ezért engedjék meg, hogy a 2021. évi központi költségvetésitörvény-javaslattal kapcsolatos hozzászólásomat egy rövid visszatekintéssel kezdjem: az elmúlt ciklus elején, 2014. évben milyen helyzetben voltak a Magyarországon élő nemzetiségek; az előző hat évben miben és hogyan tudtunk előrelépni; hol tartunk ma, milyen céljaink vannak, ezek eléréséhez milyen megoldandó feladatok állnak előttünk? Mindezek kellő mértékű áttekintése és ismerete nélkül sem az elmúlt éveket, sem a 2021. évi központi költségvetéssel kapcsolatos nemzetiségi igényeket nem lehet reálisan értékelni, a helyükön kezelni, a megfelelő kormányzati és parlamenti döntéseket meghozni. Közel hat évvel ezelőtt, a 2013. évi központi költségvetés zárszámadásánál azzal kezdtem a hozzászólásomat, hogy ennek az első nemzetiségi parlamenti hozzászólásnak már több mint 25 évvel korábban kellett volna megtörténnie itt a magyar parlamentben, így több évtized mulasztását kell minden szempontból minél hamarabb felszámoljuk. Majd ezt követően perceken keresztül lehetett és kellett sorolni, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek évtizedekig milyen méltatlan állapotok között voltak kénytelenek élni és működni. [[13.10]] Csak példaként és emlékeztetésül, először: a nemzetiségi civil szervezetek működési támogatására, a nemzetiségi kulturális programok támogatására rendelkezésre álló úgynevezett NEMZ-keretek 2002-től 2014-ig nem változtak, és a beérkező igények töredékére, 10-15 százalékára sem nyújtottak fedezetet. Másodszor: az anyanyelvi diáktáborokra akkor rendelkezésre álló évi 30 millió forint keretösszeg az igényekhez képest olyan alacsony volt, hogy gyakorlatilag nem volt értelme pályázni sem. Egy nemzetiségi gyerekre vetítve az akkori keret napi két gombóc fagylaltra volt elegendő. Harmadszor: a települési nemzetiségi önkormányzatok éves szintű működési támogatása átlagosan bruttó 222 ezer forint volt, mely havi 14 500 forintnak felel meg. Negyedszer: az országos nemzetiségi önkormányzatoknál az államháztartási jogszabályok változásával, a különböző törvényi előírásokkal folyamatosan emelkedtek a gazdasági, pénzügyi, adminisztrációs költségek, a támogatások emelése nélkül. Összefoglalóan azt kell mondani, hogy 2013-ig a Magyarországon élő nemzetiségek támogatása siralmas állapotban volt, és ez még igen finom megfogalmazása az akkori tényleges helyzetnek. Ugyanakkor a 2013. évtől már voltak reménykeltő, nagyon pozitív változások. Egyrészt: a 2013. év nemzetiségi szempontból kétségkívül legnagyobb jelentőségű és pozitív változása volt, hogy a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények esetében jelentősen emelkedett és normatívvá vált a támogatás. Másrészt a helyi nemzetiségi önkormányzatok intézményátvételi és alapítási lehetőségének biztosításával pedig megnyíltak a jogszabályi lehetőségek a nemzetiségi kulturális és oktatási autonómia kiépítéséhez. A 2014. évi parlamenti választással a 13 magyarországi nemzetiség részére biztosítva lett a parlamenti képviselet, ami új lehetőségeket, új időszakot nyitott meg számunkra. A parlamenti képviselet első komoly eredménye lett, hogy a 2015. évi központi költségvetési törvénynél áttörést tudtunk elérni azzal, hogy a korábban kevesebb mint 4 milliárd forint és már hosszú évek óta változatlan támogatás kerek 2 milliárd forinttal, több mint 50 százalékkal nőtt. Az elmúlt hat év együttes hatásaként a következő területeken tudtunk lényeges, érdemi javulást elérni. Először: a nemzetiségi civil szervezetek működési és kulturális támogatási pályázati keretét az egyaránt 110-110 millió forintról 500, illetve 700 millió forintra, azaz mintegy öt és félszeresére emeltük. Másodszor: a nemzetiségi anyanyelvi diáktáborokra meglévő akkori 30 milliós keretet 400 millió forintra, azaz a 13-szorosára tudtuk emelni. Hozzáteszem, hogy a nemzetiségi anyanyelvi diáktáborokat mindig, mindenhol és minden helyzetben első számú prioritásként kezeltük, és még ez a 13-szorosára emelt keret is az objektív, reális igényeknek csak egy részére ad továbbra is fedezetet. Erről a későbbiekben majd még fogok beszélni. Harmadszor: a helyi nemzetiségi önkormányzatok általános működési támogatását a négyszeresére, az úgynevezett feladatalapú, differenciált támogatási keretét a kétszeresére emeltük. Negyedszer: az országos nemzetiségi önkormányzatok és a nemzetiségi média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatását 2015-ben és 2017-ben tudtuk érdemben megemelni; ezzel a működés legégetőbb finanszírozási problémái kezelhetők lettek. Ötödször: több egyedi döntésű, nemzetiségi kiegészítő támogatási keretet tudtunk biztosítani olyan fontos területeken, mint például a nemzetiségi színházak támogatása, a nemzetiségi intézmények fenntartását átvevő helyi nemzetiségi önkormányzatok, és az átvett nemzetiségi köznevelési intézmények kiegészítő támogatása, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok és egyesületek fenntartásában működő nemzetiségi köznevelési és kulturális intézmények beruházási, felújítási, valamint pályázatiönrész-keretének a biztosítása. Végül, de amit a nemzetiségi jövőnk szempontjából kiemelten fontosnak tartok, az a nemzetiségipedagógus-program. Örömmel számolhatok be róla, hogy a 2016-ban kidolgozott nemzetiségipedagógus-program első pontjaként a nemzetiségi pedagógusok jobb megbecsülése érdekében a nemzetiségipedagógus-pótlékot 2018. január 1-jével 10-ről 15 százalékra, majd 2019. január 1-jével 15-ről 30 százalékra, végül 2020. január 1-jével 30-ról 40 százalékra, tehát két év alatt négyszeresére emeltük azon nemzetiségi pedagógusok nemzetiségi pótlékát, akik a lekötött idejük legalább 50 százalékában nemzetiségi nyelven oktatnak, nevelnek. Egyidejűleg 2020. január 1-jével bevezettünk két alacsonyabb mértékű most már, a négyszeri emelés után alacsonyabb , 25 százalékos, illetve 10 százalékos pótlékkategóriát azok részére, akik eddig nem részesültek nemzetiségi pótlékban, így ma már minden nemzetiségi pedagógus részesül nemzetiségi pótlékban, ráadásul a nemzetiségi nyelven történő oktatással, neveléssel töltött munkájával arányosan. Fontosnak tartom kiemelni, hogy a nemzetiségi pótlékot fenntartótól függetlenül minden nemzetiség minden nemzetiségi pedagógusa megkapja és a fenntartóknak a nemzetiségipótlék-emelés bérfedezetét nem más terhére kellett úgymond kigazdálkodni, hanem mind a három évben költségvetési többletként megkapták, és meg fogják kapni a jövőben is. A nemzetiségipótlék-emelés így mintegy 3500 nemzetiségi pedagógus részére 2021-ben már közel 3,5 milliárd forint többletjövedelmet biztosít. A nemzetiségipedagógus-program második nagyon fontos pontjaként beindítottuk a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjat. 2018. szeptember 1-jétől a nemzetiségióvodapedagógus-hallgatók első évfolyama részére 87 fővel kötöttünk szerződést , majd 2019. szeptember 1-jétől már a nemzetiségióvodapedagógus-hallgatók mindhárom évfolyamára, és a nemzetiségitanító-, -tanár-, -szaktanár-hallgatók első évfolyamára 317 fiatallal kötöttünk szerződést. 2020. szeptember 1-jétől már előkészítés alatt van az ösztöndíjat már ki tudjuk terjeszteni a nemzetiségitanító-, -tanár-, -szaktanár-hallgatók mind a hat évfolyamára is, így várhatóan mintegy 500-550 fiatal nemzetiségipedagógus-hallgató fog ősztől ösztöndíjban részesülni. Mindezzel párhuzamosan komoly erőfeszítéseket teszünk, tettünk a képző egyetemek és főiskolák felé annak érdekében, hogy ne csak a nemzetiségi hallgatók számát tudjuk növelni, hanem a nemzetiségipedagógus-képzés minőségét, elsősorban a nemzetiségi nyelvi kompetenciák jelentős fejlesztését is. Ennek a munkának a java még előttünk van, erről pénteken fogok majd részletesebben beszélni. Már a 2017. évi központi költségvetési törvény általános vitája során is és azóta minden évben ezen a ponton a hozzászólásomat azzal folytattam, hogy mindezen rendkívül örömteli, régóta várt pozitív változások után azt gondoljuk, hogy ez egy olyan pillanat, amikor minden, kétségtelenül továbbra is meglévő gondot, feladatot, feszültséget félretéve, fenntartás nélkül köszönetet kell mondjunk; és ezt teszem most is. [[13.20]] A Magyarországon élő 13 nemzetiség nevében ismételten megköszönöm, elsősorban természetesen a magyar kormánynak, de az egész magyar parlamentnek, minden egyes korábbi és mai parlamenti képviselőnek az elmúlt hat évben nyújtott nemzetiségi támogatást. Külön is köszönöm, hogy a magyarországi őshonos nemzetiségek ügyeit egyfajta íratlan szabályként kivették a napi politikai csatározásokból, és minden nemzetiségi előterjesztést az elmúlt hat évben egyhangúlag fogadtak el. Köszönjük. Isten tartsa meg jó szokásukat! Ugyanakkor ezen támogatásemeléseket a konkrét számokon túl a magyarországi nemzetiségek helyzetének teljes körű áttekintésével a helyükön kell kezelni és értékelni. Egyrészt, aki az elmúlt évek nagyon pozitív nemzetiségi változásait, pusztán a számokat és a százalékokat nézi, és csak ezeket ismeri, látja, az teljes joggal vetheti fel, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek az elmúlt években kiemelt támogatásemelést kaptak a költségvetés általános növekedéséhez képest, és ebből a szempontból vitathatatlanul igazuk is van. Másrészt viszont, aki átfogóan látja, mélységében ismeri a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek helyzetét, a teljes folyamatot, a számok mögött lévő tartalmat, hogy milyen mélyről indultunk, hogy anyanyelvünk, identitásunk, hagyományaink megőrzése, gyerekeink részére történő át- vagy sokkal inkább visszaadása terén milyen nagyságrendű feladataink vannak, mennyire az utolsó órában vagyunk, az azt is tudja, hogy az elmúlt hat év még csak arra volt elég, hogy megkapaszkodjunk, újra hitet kapjunk, és új lendülettel elinduljunk azon az úton, elindítsuk azokat a hosszú távú programokat, amelyek reményeink szerint a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek túlélését, nemzetiségi fennmaradását biztosíthatják. Ennek a két nézőpontnak, véleménynek az egyeztetése, megismerése, a megfelelő konszenzus kialakítása volt a jellemzője már a 2019-es, a 2020-as és a mostani, 2021-es központi költségvetésitörvény-javaslatokkal kapcsolatos nemzetiségi igények egyeztetési folyamatának is. A 2020. évi központi költségvetési törvényben a romatámogatások átkerültek a XIV. Belügyminisztérium fejezetbe, a többi 12 nemzetiség pedig a XI. Miniszterelnökség fejezetben szerepel, ezért én is külön beszélek most róluk. A T/10710. számú, Magyarország 2021. évi központi költségvetésére vonatkozó törvényjavaslat a roma nemzetiségi támogatások vonatkozásában a 2020. évhez képest 802,5 millió forint többletet tartalmaz. Ezt megfelelőnek tartjuk, így további emelést, módosító szándékot nem fogalmaztunk meg. A további 12 magyarországi nemzetiség esetében azonban a törvényjavaslat egyrészt 422 millió forint tényleges támogatáscsökkenést tartalmaz, valamint a XI. fejezet 30/1/31/4 „Nemzetiségi intézmények támogatása beruházásra, felújításra, pályázati önrészre” címrendről 1 milliárd 818,7 millió forint átcsoportosításra került a XLVII. fejezet 2.1.7 címrendre, a Gazdaságvédelmi Alapba. A magyarországi nemzetiségek 2021. évi költségvetési igényeit rendkívül részletes és alapos felmérések, elemzések alapján állítottuk össze, döntő részét már a 2020. évi költségvetési javaslat előkészítése során, de sajnos a 2020. évi költségvetési törvénybe ezek nem kerültek bele. Előzetesen természetesen egyeztettünk az országos nemzetiségi önkormányzatokkal, a nemzetiségekért felelős tárcákkal, ismételten egyeztetni fogunk a parlamenti frakciókkal. Mindezek alapján a 12 magyarországi nemzetiség a 2021. évi költségvetésitörvény-javaslathoz összesen 1,1 milliárd forint módosítást kíván benyújtani. A 12 nemzetiség módosítási igénye meghatározóan egy súlyponti területen merül fel, ez pedig az országos nemzetiségi önkormányzatok működése és a média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatása. Elöljáróban meg kell jegyeznem, hogy utoljára négy évvel ezelőtt, a 2017-es központi költségvetési törvényben volt az országos nemzetiségi önkormányzatoknál érdemi támogatásemelés, ugyanakkor azóta egy sor olyan törvényi és gazdasági változás történt, amely a támogatásemelést objektíven indokolja; ezekről azonban majd a holnapi felszólalásomban fogok részletesen beszélni. Addig is köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most az elsőként jelentkezett független képviselőnek van lehetősége felszólalásra. Ennek megfelelően megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, aki felszólalását itt, az emelvényen mondja el. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő jövő évi költségvetéssel kapcsolatban az önkormányzatok, a települések és a hazánk városaiban és falvaiban élők szemszögéből szeretném elmondani a legfontosabb észrevételeimet; már csak azért is, mert ha visszatekintünk az elmúlt hónapokra, akkor kijelenthetjük, hogy az önkormányzatok erőn felül teljesítettek a járványhelyzetben, és sajnálatos módon cserébe a gépjárműadó elvonását, a következő évekre történő további megvonását, valamint a szolidaritási hozzájárulási adó kiterjesztését kapják. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk lévő büdzsé az önkormányzatok, a települések kivéreztetésének költségvetése. Történik mindez akkor, amikor Európában, és nem kell messzire mennünk, elég a szomszédos Ausztriáig, érdemi támogatást nyújtanak a helyhatóságoknak, önkormányzatoknak, hiszen ott érzékelik azt, hogy azokat az erőfeszítéseket, amelyeket tettek a különböző települések, mindenképpen honorálni kell. A magyar kormány azonban úgy döntött, hogy 2024-ig kívánja sarcolni az önkormányzatokat, ez látszik a költségvetési kitekintésből. Nem hagyhatjuk ezt, nem hagyhatjuk azt, hogy a Fidesznek 2022 után lehetősége legyen az önkormányzatiság további leépítésére és ezekre az intézkedésekre. Vas megyei ellenzéki országgyűlési képviselőként számtalan jelzés érkezett hozzám az elmúlt időszakban polgármesterektől és egyéb fontos helyi szereplőktől, a megye városaiból és falvaiból, és ezekkel összefüggésben igyekszem szakmailag megalapozott költségvetési módosító indítványokat benyújtani. Ezeket is szeretném ismertetni, természetesen a teljesség igénye nélkül. Kezdeném a megyeszékhellyel, Szombathellyel, hiszen mindig is szívügyemnek tartottam Szombathely sorsát. Nagyon pozitív fejleményként értékelem azt, hogy 100 ezer forintos támogatásban részesülhetnek azok a szombathelyiek, akik a járványhelyzet miatt veszítették el munkájukat; 400 millió forintos keretet különített el erre Nemény András polgármester és a városvezetés. Azt szorgalmazom, hogy egy olyan változtatás történjen, hogy a járványhelyzet következtében munkájukat elvesztő szombathelyiek támogatását a kormány, az állam kompenzálja, hiszen azt gondolom, ezt megérdemlik az ott élők; már csak azért is, mert különböző megszorításokkal kell szembesülniük, ahogy arra már utaltam. Ennek az lehet a következménye, tisztelt képviselőtársaim, hogy a városvezetés minden erőfeszítése ellenére veszélybe kerülhet az uszoda, a Savaria Szimfonikus Zenekar működése, vagy éppen járatritkítások jöhetnek a tömegközlekedésben, és számtalan példát lehetne még hozni. Mindent el kell követni annak érdekében, hogy ez ne így legyen, és a magam részéről ezért tartottam fontosnak benyújtani ezt a költségvetési módosító indítványt. A megye útfejlesztései vonatkozásában azt el kell ismerni, hogy a 8-as fejlesztése ügyében történtek előrelépések, bár itt megjegyzem, hogy a 2018-as választási kampányban elmondtam azt, hogy autópályaként kellene ennek megvalósulnia; már csak azért is, mert Orbán Viktor miniszterelnök úr annak idején erre többszöri ígéretet tett például körmendi látogatásai alkalmával, és Vas megye továbbra sem rendelkezik egyetlen kilométer autópályával sem. [[13.30]] De ha ez már így van, tisztelt Országgyűlés, akkor azt gondolom, hogy például a 86-osnak a Szombathely és Egyházasrádóc közötti szakaszát mindenképpen bővíteni kell, ahogy ez megtörtént Szombathely és Győr között, és ugyanígy fontos lenne a 76-os útnak a Hegyhátsál utáni szakaszát fejleszteni, hiszen egy balesetveszélyes szakaszról beszélhetünk ebben az esetben, ahol sajnos halálos végkimenetelű balesetek is történtek az elmúlt évek során. Ostffyasszonyfa tekintetében a Petőfi Sándor Parasztház megvételére, felújítására teszek javaslatot. Ugyanígy fontosnak tartom a Weöres-Ostffy-kastély visszavásárlását, felújítását, az Ajkay-kúria állagmegóvását, valamint a településen található első világháborús hadifogoly-temető karbantartására is érdemi támogatást kellene nyújtani a településnek. Ahogy az elmúlt évek során, Kőszeg esetében benyújtottam azt a javaslatot, amely a köztemető kialakítását szorgalmazza, de az utak felújítása is fontos lenne a városban, valamint Rába Kálmán független Vas megyei közgyűlési képviselővel és kőszegi önkormányzati képviselővel egyeztetve a Kiss János-lakótelepi közösségi háznak a megépítésére is javaslatot teszek. Csánig esetében a játszótér kialakítása, útfelújítás, csatornahálózat kiépítése lenne fontos, Messzen vonatkozásában pedig a gázhálózat kiépítése. Nemesbőd település tekintetében a belvízi árkok és elvezetők felújítására, falubusz vásárlására, óvoda felújításra, bölcsőde kialakítására. Utóbbi azért lenne fontos, mert szerencsére egyre több fiatal él és költözik a településre. Út- és járdarekonstrukcióra, valamint a polgármesteri hivatal épületének, közös önkormányzati hivatal épületének a felújítására teszek javaslatot azzal a céllal, hogy egy szép és európai falu válhasson Nemesbődből. Nyőgér tekintetében az orvosi rendelő felújításának és a csatornahálózat kiépítésének ügyét hoznám ide, míg az őrségi Pankasz kapcsán a napközi otthonos konyha felújítására és útfejlesztésekre teszek javaslatot. Döröske egy apró falu. Itt a volt iskolaépület felújítása nagyon fontos lenne, érdemi lépéseket kellene tenni, és egyébként ez az ország más településein is megoldandó probléma. Ezért is gondoltam, hogy idehozom ezt az Országgyűlés elé, és ezek hasznosítása mindenképpen fontos lenne. Rönök vonatkozásában a Szent Imre-templomhoz vezető utat kellene felújítani, már csak azért is, mert a rendszerváltozás időszakában osztrák-magyar összefogással sikerült megújítani a területet és újjáépíteni a templomot, és jó lenne, ha megfelelő környezetbe érkezhetnének akár az osztrákok, akár a magyar hívek. Ehhez pedig elengedhetetlen lenne ennek az útnak a fejlesztése, amire korábban egyébként kormányzati ígéretek is voltak. Nemeskocs tekintetében a település közterületeinek rendezéséhez szükséges eszközbeszerzésekre teszek javaslatot, míg Kám település vonatozásában az óvoda teljes belső felújítására, valamint ugyancsak a régi iskola épületének a hasznosítására. Körmend esetében idehoznám az országzászló ügyét, és azt gondolom, hogy nem kell különösebben ecsetelnem azt, hogy miért lenne ez fontos a trianoni békediktátum aláírásának 100. évfordulóján, hogy itt megtörténjenek a szükséges fejlesztések, de ugyanígy fontos lenne a vasútállomás vízelvezetésének megoldása, a vízimalom rekonstrukciójának kérdése, valamint a mozi felújítása, újranyitása, amit szintén szorgalmaztam már korábban; Auer Miklós körmendi független önkormányzati képviselővel egyeztetve teszek javaslatot ezekre a fejlesztésekre, elismerve azt, hogy például az árvízvédelem tekintetében történtek előrelépések. Szentgotthárd városának esetében ismét idehozom a bentlakásos idősek otthona létrehozásának fontosságát; kerékpáros- és gyalogossáv kiépítésének kérdését, ami a zsidai és a rábakethelyi városrészen élők számára jelenthetne előrelépést. Atlétikai pálya kialakítására teszek javaslatot módosító indítványomban. És ugyancsak el kell ismerni, hogy mind útfejlesztések tekintetében, mind a Hársas-tó fejlesztése ügyében történtek előrelépések. Ezt azért is üdvözlöm, mert a korábbiakban benyújtottam ilyen jellegű javaslatokat. De a kaszagyár vagy éppen a romhotel kérdését is ide kell hoznom. A Közösen Szentgotthárdért Egyesület tagjaival, elsősorban önkormányzati képviselőivel, Bartakovics Andreával és Orbán Viktorral egyeztettem ezekről az ügyekről, és azt gondolom, hogy mindenképpen fontos lenne lépéseket tenni ebben. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt tartom a legfontosabbnak a különböző ellenzéki pártok részéről, hogy minden tőlük telhetőt megtegyenek azért és ez közös felelősségünk , hogy 2022-ben helyre tudjuk állítani az önkormányzatiságot Magyarországon. Megígérhetem, hogy Vas megye egyetlen ellenzéki országgyűlési képviselőjeként a magam réséről mindent el fogok követni ennek érdekében azért, hogy 2022 után egy boldog, demokratikus és igazságos Magyarországon élhessünk. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. Megadom a szót Z. Kárpát képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Végre talán a vita abba a szakaszba ér, hogy vitává válhat, és nem az egymás mellett elbeszélés korszakába. Nagyon remélem azt, hogy bár különbözőképp látjuk hazánk sorsát, azért nemzetünk fejlődése érdekében legalább egy érvelésen alapuló vitává tudjuk változtatni azt, ami nagyon sok esetben egy termelési jelentésnek tűnt a délelőtt folyamán, vagy pedig pártok önmegvalósító különböző kijelentéseinek sorozatává. Igazából KDNP-s vezérszónok képviselőtársamhoz fordulok, aki elég furcsa szavakkal illetett bennünket. Én pusztán a szakma alapjáról közelíteném meg azt, amikor újbaloldalisággal vádolja azokat a képviselőket, akik, képviselőtársam, idehoznak egy nagyon markáns nemzeti programot, egy olyan nemzeti otthonteremtési, bérlakásépítési programot, amely ahhoz járul hozzá, képviselőtársam, hogy magyar fiatalok itthon, ebben a hazában tudjanak boldogulni, itt vállalhassanak gyermekeket, akik később itt lehetnek adófizetők. Én azt látom, hogy önnek jelzői vannak. Az a kérésem, hogy önnek és a kormányának válaszai is legyenek arra, hogy mit üzennek egy olyan magyar fiatalnak, aki nem képes a CSOK kedvezményrendszerét igénybe venni, nem tud új építésű lakóparki lakást vásárolni, viszont albérletben lakik, LTP-vel, Fundamentával, bármilyen egyéb eszközzel takarékoskodott, hogy legyen otthona mit üzen ön mint állítólagos jobboldali képviselő ezeknek a fiataloknak? Mert mi idehoztunk egy nemzeti programot, tízpontosat. Letettük az asztalra. Van annál fontosabb nemzetstratégiai kérdés, mint hogy egy fiatal tudjon a hazájában boldogulni? Van annál nemzetibb kérdés, mint hogy gyermeket vállalhasson egy demográfiai tél, egy demográfiai katasztrófahelyzet közepén? Képviselőtársaim! A minősítések ideje lejárt. Most vagy teljesítünk ezen a területen, és megállítjuk a tragikus mértékű népességfogyást, vagy együtt fogunk sorvadni és elveszni, és ez az ország még kiszolgáltatottabbá válik. Én a másodikra nem adnám a szavazatomat. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mielőtt megadnám a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, tájékoztatni szeretném a tisztelt képviselőtársaimat, és kérem majd a technikai személyzetet is ennek megfelelően eljárni, hogy a Párbeszéd képviselőcsoportja arról tájékoztatott, hogy a fennmaradt 15 perc 59 másodpercükről lemondanak az MSZP képviselőcsoportja számára. És akkor most adom meg a szót államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy azzal kezdjem a hozzászólásomat, hogy minden évben a költségvetési javaslat vitájakor azzal a reménnyel nézek a vita elé, hogy a költségvetésitörvény-javaslat értékelésekor először megnézzük, hogy milyen gazdasági, költségvetési folyamatok jellemzik az országot, tényekből indulunk ki; másodszor, megnézzük, hogy milyen kihívások vannak előttünk; és harmadszor, megpróbáljuk megfogalmazni az általunk látott kihívásokra a megfelelő válaszokat. Én a vezérszónoki hozzászólások egy részéből azt látom, hogy sajnos az első pontig sem érünk el. Nem tudjuk pontosan beazonosítani, hogy milyen helyzetben van az ország, milyen helyzetben van a költségvetés. Ha így tennénk, ha tényeken alapulva értékelnénk a mostani helyzetet és az elmúlt tíz év kormányzati politikáját, akkor nem hangozhattak volna el olyan megállapítások, hogy rendszerszintű változtatás nem volt az elmúlt időszakban; mely szerint elveszített lehetőségek jellemzik az elmúlt tíz évet; nem működik a gazdasági rendszer halljuk ezt tíz év óta -; a magyar gazdaság nem fenntartható. És engedjék meg, hogy az pláne azért kicsit furcsa, hogy baloldali hozzászólók úgy fogalmaznak, hogy komolyan kell venni a költségvetést tudjuk, hogy ez mit jelentett a magyar gazdaságtörténetben -; és az is, hogy intellektuálisan gyenge a mostani költségvetés, gyenge válaszokat adunk. Ha ilyen dialektikus módon próbáljuk meg a különböző kormányzati teljesítményeket értékelni, akkor nézzük meg, hogy mit értünk el az elmúlt tíz évben, mik a számok, az a teljesítmény, az a gazdaságpolitika, ami a számokkal jellemezhető, mit mutat az elmúlt tíz év tükrében. Engedjék meg, hogy tekintettel arra, hogy a járvány miatt az egész világ gazdasági folyamatai teljesen másképp alakulnak, mint azt akár néhány hónappal ezelőtt gondoltuk, én most a mostani gazdasági problémák kezdetén látott mutatókat az előző gazdasági válság előtt látott mutatókkal hasonlítsam össze. [[13.40]] Ez alapján azt gondolom, hogy valóban értékelhető, hogy az a tíz év, az a gazdaságpolitika, ami jellemzi a 2021-es költségvetést is, vajon fenntartható volte az államháztartás szempontjából, vajon érte el sikereket, és vajon rendszerszintű változtatásokat tudtunke elérni. 2008-ban az akkori gazdasági válság előtt a GDP növekedése, a válság előtti utolsó évben, 1,1 százalék volt, 2019-ben ez 4,9 százalék. A háztartások megtakarítási rátája 2008-ban 2,1 százalék volt, a múlt évben ez 12 százalék. Elhangzott, hogy az elmúlt kilenc évben 7 százalékos átlagos bérnövekedés valósult meg. Az államadósság érdemben csökkent. De talán ritkábban mondott két mutatót hadd említsek. Finanszírozási képesség. Ez mínusz 6,2 százalék volt nemzetgazdasági szinten, most plusz 1 százalék, vagyis a nemzetgazdaság nemhogy külső forrásokra szorul, hanem hiteleket tud nyújtani. Ennek is köszönhető, hogy a nettó külső adósság a 2008-as 52,6 százalékról 7,9 százalékra csökkent. Miért tudtuk elérni ezeket a változtatásokat? Én azt gondolom, azért, mert a gazdaságpolitikában rendszerszintű változtatások voltak, és ezek a változtatások elsődlegesen a munkaerőpiacra fókuszáltak. A foglalkoztatási ráta 2008-ban 56,4 százalék volt, 2019-ben több mint 70 százalék. Az uniós tagállamok közül nálunk a második legnagyobb mértékű volt a foglalkoztatási ráta növekedése, és értelemszerűen a munkanélküliségi ráta is jelentősen csökkent. A válság előtt ez 7,8 százalék volt, ez ment föl majdnem 12 százalékra, és csökkent le 2019 végére 3,3 százalékra. Azt gondolom, hogy ezek a mutatók együttesen eredményezték azt, hogy csak egy utolsó számot mondjak: 2010 első negyedévétől 2020 első negyedévéig a magyar gazdaság reálértelemben 32,5 százalékkal bővült. Ugyanezen időszak alatt az európai uniós átlag 12,8 százalék volt. Én azt gondolom tehát, hogy ez a gazdaságpolitika a számok alapján, a ténybeli adatok alapján sikeres volt, és ez ad támaszt nekünk arra, hogy ennek a gazdaságpolitikának a főbb irányait, a főbb vonalait vigyük tovább 2021-ben, értelemszerűen alkalmazkodva a mostani helyzethez. Ennek a gazdaságpolitikának és a ’21-es költségvetésitörvény-javaslatnak a fókuszában a munkahelyteremtés áll. Hosszú vita. Mi nem hiszünk abban, hogy egy alapjövedelem vagy a munkanélküliség finanszírozása segítséget jelentene. Azt gondolom, épp az imént említett számok szolgálnak tanulságul a tekintetben, hogy az a gazdaságpolitika, ami 2010-től a foglalkoztatásra ösztökélt, ami a segélyek helyett munkát kínált, igenis sikereket eredményezett. Éppen ezért ezt a politikát nem kívánjuk megváltoztatni, ezért szerepel a Gazdaságvédelmi Alap 2555 milliárd forintos összeggel, és éppen ezért a mostani válságra válaszul nem a munkanélküliségi segély összegét vagy időtartamát szeretnénk megnövelni, hanem azt akarjuk elérni, hogy minél kevesebben legyenek munkanélküliek, akik pedig munkanélküliek lesznek, azoknak teremtsünk munkalehetőséget. A vezérszónoki hozzászólások között az hangzott el, hogy ez a munkahelyteremtés az állam részéről csak a közmunkában vagy a honvédségnél érhető el. Megint nézzük meg az adatokat! Segíthet a tisztelt Országgyűlés előtt lévő 2020. évi költségvetési törvény módosítása is: egyértelmű, hogy a versenyszférában fókuszálunk új munkahelyek teremtésére. Csak a Külügyminisztérium majdnem normatív jellegű támogatási rendszerénél 806 vállalkozás adott be támogatást, 806 vállalkozás kap támogatást mintegy 170 milliárd forintos állami segítség mellett, legalább ugyanekkora beruházást vállalnak, és a foglalkoztatottak megőrzését. Ez csak egy program a közül a számos program közül, ami alapvetően a versenyszférára fókuszál. És igen, nem mindenki tud a versenyszférában elhelyezkedni. Számukra alternatív lehetőség lehet az állami körben történő foglalkoztatás. Ami pedig a munkaerőpiacon végbement folyamatok azon részét illeti, mely szerint ezek a változások csak a társadalom 10 százalékának jelentenek előrelépést, az hangzott el, hogy a társadalom 90 százaléka rosszul jár, ezt megint sarkosan vissza kell utasítanom. Önmagában a munkanélküliségi számok alakulása azt mutatja, hogy azok, akiknek korábban nem volt munkájuk, most munkát tudnak vállalni, de ezen túl a jövedelmi kategóriáknál látott változások is ezt támasztják alá. Hadd mondjam a legalacsonyabb keresetűek fizetésének a változását, a minimálbér változását. A minimálbér nettó összege, az esetben, hogyha valakinek nem volt gyermeke vagy nincs gyermeke, 77,7 százalékkal növekedett 2010-2020 között. Ha az inflációt figyelembe veszem, akkor a reálnövekedés 42 százalék. Ha valakinek három gyermeke van, és minimálbéren dolgozik, akkor az inflációval korrigált reáljövedelem-növekedés közel 108 százalékos. Vagyis az alacsonyabb fizetési kategóriákban lévőknél is a foglalkoztatás esetén, tehát foglalkoztatottak tekintetében nagyon jelentős reálkereset-növekedés valósult meg. Mit üzen ez a költségvetés a magyar családoknak, a fiataloknak? hangzott el a Jobbik soraiból is. Azt üzeni, hogy ha valaki dolgozni szeretne, akkor dolgozni tud, és van arra reménye, hogy a jövedelme reálértelemben is növekedni tud. Azt üzeni a fiataloknak, hogy ha dolgozni szeretnének és tudnának, és családot szeretnének alapítani, gyermekeket akarnak vállalni, akkor a kormány megadja azt a segítséget, amely a gyermekvállaláshoz vagy az otthonteremtéshez szükséges. Éppen ezért vezettük be a családvédelmi intézkedéseket, az otthonteremtési támogatást, és azt gondolom, hogy ennek is köszönhető, hogy a Központi Statisztikai Hivatal adatai alapján például tavaly többen jöttek haza, mint amennyien mentek el. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Ez a gazdaságpolitika és ez a költségvetés-politika azt üzeni, hogy a fiataloknak megéri itthon maradni. Az nem kérdés, hogy Európában vannak olyan országok, ahol a jövedelemszint magasabb. De, kérem, azért azt nézzük meg, hogy milyen változások történtek a jövedelmeknél 2010 óta, ha úgy tetszik, milyen a bérdinamika, és nézzük ezt is meg, hogy a bérek mellett a fiataloknak, a családot alapítóknak milyen támogatások álnak rendelkezésre, akár új ingatlanok vásárlásakor, építésekor, akár a gyermekvállaláshoz kapcsolódó támogatási területeken. A 2021-es költségvetésben nemcsak a családtámogatások összege növekszik, hanem ahogyan a vezérszónoki hozzászólásban több alkalommal elhangzott, és miniszter úr expozéjában is elhangzott a kiemelt területek finanszírozása is növekszik. Én azt gondolom, hogy azok a hozzászólók, akik úgy fogalmaztak, hogy a kormány kivéreztette az egészségügyet, reálértéken csökkenti az egészségügyi kiadásokat, vagy az az idézet, mely szerint a kormány folyamatosan megszorít, leépíti az oktatást és az egészségügyet, ezek tényszerűen nem igazak, és azt mutatják, hogy az említett hozzászólók nem olvasták el az önök előtt lévő 2021. évi költségvetésitörvény-javaslatot, sőt az elmúlt évek tényszámait sem ismerték. Ezért engedjék meg, hogy a kiemelt területek adatait megismételjem, noha ezt Varga miniszter úr az expozéjában megtette. A számokat nemcsak a 2010-es, hanem a 2020-as költségvetéssel is összehasonlítom. Egészségügy. 2020-ról ’21-re egy év alatt a nominális növekedés 156,4 milliárd forint. Ez 2020-ról ’21-re 8 százalékos növekedés. A tervezett infláció 3 százalék. Nem csak nominálisan, reálértelemben is növekednek a kiadások. 2010-hez képest a növekedés 77 százalékos. Az infláció kumulált mértéke nem éri el a 29 százalékot. Minden egyes vitában elmondjuk, és államtitkár asszonyra is nézek, vannak feladataink az egészségügy területén is, mint minden más területen. De azok az állítások, melyek szerint a kormányzat forrásokat vont volna ki például az egészségügyből vagy más ágazatból, tényszerűen nem igazak. Oktatás területén 2010-2021 között a növekedés 54 százalékos, 2020-ról ’21-re 4 százalékos. Nyugdíjak. Egy olyan állítás is elhangzott, mely értelmében a kormány érzéketlen a nyugdíjasokkal. A tisztelt Országgyűlésben is vannak nyugdíjkorhatárt betöltött személyek. Azt javaslom, hogy kérdezzék meg őket. A sajátos értelmezésben én nem tudom hova tenni a nyugdíjasok iránti érzéketlenséget, ha azt látom, hogy a nyugellátások összege nemcsak a reálértékét őrizte meg, hanem például a nyugdíjprémiumnak és számos esetben a tényinfláció tervezettnél kisebb mértékének köszönhetően reálértelemben is növekedtek a nyugdíjak. [[13.50]] 2021-ben 2020-hoz képest abszolút értékben 326,7 milliárd forinttal, 9 százalékkal növekednek a nyugdíjak. Ez a 3 százalékos inflációhoz képest jelentős előrelépés többek között azért, mert a nyugdíjprémium kifizetésével számolunk. Bízunk abban, hogy 3,5 százaléknál nagyobb lesz a növekedés, és ahogy elhangzott, a 13. havi nyugdíj visszaépítésének részeként egyheti nyugdíjjal számolhatnak a nyugdíjasok 2021-ben. Ami az önkormányzati szektort érinti, itt is súlyos megállapítások hangzottak el. Idézek ezekből: az önkormányzatok kivéreztetése történik, az önkormányzatok elsorvasztása történik, az önkormányzatokat megszorítja a kormányzat ahelyett, hogy támogatná őket. Nézzük megint egy kicsit távlatosabb kitekintésben, hogy hogyan viszonyult a kormányzat az önkormányzati rendszerhez! Közel 1300 milliárd forintos adósságkonszolidációra került sor, majd 2013-tól a finanszírozási rendszer jelentős átalakítása valósult meg. Ennek az adósságkonszolidációnak, a finanszírozási rendszer átalakításának és a gazdasági növekedésnek köszönhetően az elmúlt években az önkormányzatok jellemzően többletekkel zárták a költségvetésüket. Ez az önkormányzati rendszer egészére igaz. Az elmúlt öt évben, 2014-2019 között épp a gazdasági növekedésnek köszönhetően az önkormányzatok legjelentősebb bevétele, a helyi iparűzési bevétele 260 milliárd forinttal növekedett. Ez 50 százalékos növekedés. Tehát ez volt az a pénzügyi helyzet, aminek egyik jellemző lenyomata, hogy 2019 végén az önkormányzatok összes betétállománya mintegy 800 milliárd forintot tett ki. Ebben benne vannak azok a támogatási előlegek, amelyeket a kormányzat különböző programok keretében az önkormányzatoknak juttatott, és az állampapír-állomány 285 milliárd forint volt. Ez az anyagi helyzet jellemezte tehát az önkormányzatokat, és ebben partnerséget kértünk az önkormányzatoktól. Valaki úgy fogalmazott, hogy egy sikeres önkormányzattal partnerre lel a kormányzat. Én abban bízom, hogy a járvány elleni védekezés és a gazdaság talpraállítása érdekében a terhekből az önkormányzatok is kiveszik a részüket. Az önkormányzatok jelentős része sikeres azért, mert a gazdasági növekedés hasznaiból ők is részesültek, azért, mert a finanszírozási rendszer átalakításából vagy az adósságkonszolidációkból ők is részesültek, és el tudják fogadni azt, hogy az önkormányzati bevételek és kiadások nagyjából 1 százalékát kitevő gépjárműadó-átcsoportosításra a mostani helyzetben szükség van, és ezzel számolunk 2021-ben is, hiszen 2021-ben is a járvány elleni védekezésnek, az egészségügyi helyzet megőrzésének és a gazdaság újraindításának jelentős szerepe van. Az önkormányzatoknál tehát tényszerűen, ha megnézzük akár a támogatások alakulását, akár a szolidaritási hozzájárulás rendszerének a változtatását, akkor az önök előtt lévő törvényjavaslat alapján, azt gondolom, megcáfolhatók az említett állítások, és abban bízunk, hogy a gazdaság talpraállítása minél előbb meg tud valósulni, és épp a gazdasági növekedés lesz az, amely folytatja azt a pozíciójavulást a helyi önkormányzatok tekintetében, amelyet az elmúlt években láttunk. Egyes önkormányzatoknak, amelyek a saját helyi pénzügyi pozícióik miatt további segítségre szorulnak, a benyújtott törvényjavaslat alapján a kormányzat egy 200 milliárd forintos hitelkeretet biztosít. Ez az a hitelkeret, amely ideiglenes segítséget jelenthet az említett programokon, támogatásokon túl az egyes önkormányzatok pénzügyi helyzetének a kezelésére. [[A jegyzői székben Arató Gergelyt Tordai Bence váltja fel.]] Ami pedig végül a költségvetés átláthatóságát illeti, több vezérszónoki hozzászólásból elhangzott, hogy nem ismerhetők meg egyes részszámok. Én tisztelettel azt javaslom mindenkinek, hogy az Országgyűlés részére benyújtott fejezeti köteteket is nézzék meg. Akkor talán az olyan félreértéseket sikerül tisztázni, mint amit például Szabó Timea említett, mely szerint a praxisközösségek finanszírozása elveszik, vagy az olyan félreértéseket sikerül tisztázni, hogy egyes beruházásokra mekkora forrás áll rendelkezésre, hiszen ezeket a benyújtott kötetek ismerik. Én abban bízom, hogy ezek áttekintésével és az előttünk álló vitában a tények megismertetésével tudjuk ezeket az elmondott félreértéseket tisztázni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most az írásban előre bejelentkezett képviselői felszólalások következnek. Elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Witzmann Mihály képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő T/10710. számú törvényjavaslat kapcsán kijelenthetjük, hogy a 2021-es év a 2010-es kormányváltás óta már a 11. olyan esztendő lesz, amikor a polgári kormánynak van lehetősége és társadalmi felhatalmazása is arra, hogy elkészítse és az Országgyűlés elé tárja Magyarország következő évi költségvetését. A magyar gazdaságban történt pozitív változásokat szemlélve az is jól látható, hogy Magyarország nagy és sikeres utat tett meg az elmúlt tíz esztendőben. A 2010-es kormányváltás óta ugyanis egyértelműen látszik, hogy a baloldal kudarcos gazdaságpolitikáját sikerült magunk mögött hagynunk, és egy alapvetően új típusú gazdaságpolitikával a polgári kormány a magyar emberekkel együttműködve, tulajdonképpen kimondható, hogy kivezette az országot az államcsődközeli válságos, megörökölt helyzetből. Mindehhez persze alapvetően egy új gazdasági szemléletre, hathatós kormányzati intézkedésekre és ahogy az előbb is említettem a magyar emberek erőfeszítéseire egyaránt szükségünk volt. Az utóbbi tíz év makrogazdasági adatainak alakulását vizsgálva érdemes kiemelni, hogy a 2010-es kormányváltás egyértelmű gazdaságpolitikai fordulatot hozott, hiszen a gazdaság növekedési pályára állt. 2010 óta egyébként összességében több mint 30 százalékkal bővült a magyar GDP. Aztán az elmúlt években kikerültünk a túlzottdeficit-eljárás alól, visszafizettük a baloldal által felvett EU-IMF-gigahitelt, és mindemellett csökkenő államadósság, alacsony államháztartási hiány, bővülő foglalkoztatás, erősödő ipar, élénkülő kiskereskedelem és kiemelkedő export jellemezték a magyar gazdaságot. Az, hogy az egyes ágazatok, illetve nagy ellátórendszerek kormányzati támogatása mekkora mértékben nőtt 2010 óta, az inflációt is beleértve, illetőleg figyelembe véve, illetőleg mekkora mértékben nő 2020-ról 2021-re, erről az imént államtitkár úr már részletesen beszélt, erre most én külön ha megengedik nem térnék ki. Mindenképpen fontosnak tartom azonban kihangsúlyozni, hogy a polgári kormány elmúlt éveiben ellentétben a szocialisták idejében megszokottá vált adóemelések helyett -adócsökkentések kerültek bevezetésre, továbbá elkezdődött egy európai szinten is kiemelkedő családtámogatási rendszer kialakítása, az otthonteremtési támogatások kiszélesítése, valamint a jelentős béremelések is új távlatokat nyitottak a magyar családok számára. Összefoglalva tehát elmondható, hogy az elmúlt tíz évben a magyar gazdaság megerősödött, a költségvetés pedig stabil lábakon áll. [[A jegyzői székben Földi Lászlót dr. Szűcs Lajos váltja fel.]] Az idén tavasszal azonban egy új, láthatatlan ellenség, nevezetesen a koronavírus-járvány törte ránk az ajtót, amely nem csupán egészségügyi, hanem ezt követően egyfajta gazdasági válságot is okozott nemcsak hazánkban, Magyarországon, hanem szerte Európában és az egész világon egyaránt. Ám a nehézségek ellenére mégis bízhatunk abban, hogy a járvány következtében kialakuló gazdasági világválságra is sikeres válaszokat tud adni Magyarország. Azért lehetünk elsősorban optimisták, mert a jelenlegi krízis hazánkat nem a 2008-ashoz hasonló legyengített állapotban, hanem egy kifejezetten jó gazdasági kondícióban találta meg. Azt is kijelenthetjük, hogy a vírussal szembeni egészségügyi védekezés első szakasza sikeres volt, és úgy tűnik, hogy a járvány nyugvópontra jutott. Reméljük, hogy ez hosszú távon így is marad. Ettől függetlenül a magyar gazdaság is megszenvedte a válsághelyzetet. Azonban úgy vélem, hogy a 2021-re tervezett új költségvetéssel jó esélyünk kínálkozik arra, hogy hazánk Európa egyik legstabilabb gazdasági eredményét tudja produkálni a következő esztendőben. A gazdasági folyamatok tükrében az idei évben nyilván számos ágazatban kell számítani komoly kihívásokra, sőt még akár visszaesésre is, de megalapozott, körültekintő és a gazdasági élénkítést hatékonyan szolgáló kormányzati döntésekkel 2021-re ismét jelentős, az előzetes kalkulációk, számítások szerint mintegy 4,8 százalékos növekedésre lehet számítani a következő évben. A központi költségvetés jövő évi tervezésénél a kormánynak két alapvetően fontos szempontra kellett kiemelt figyelmet fordítania. Az egyik a gazdaságvédelem, a másik pedig a járványügyi helyzet kezelése. [[14.00]] Ennek megfelelően az előttünk fekvő előterjesztés számai azt támasztják alá, hogy a 2021-es költségvetés fókuszában a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása és a járványügyi készültség fenntartása áll. A kormány célja, hogy a magyar gazdaság minél hamarabb visszaállhasson a korábbi, európai szinten is kiemelkedő növekedési pályára. Ezt a célt szolgálja Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi programja is, amelynek megvalósítása 2021-ben is folytatódni fog. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy a költségvetés elfogadása most különösen nagy felelősséget jelent az Országgyűlés számára, hiszen a válságkezelés sikeressége minden magyar ember jövőjére kihatással lesz. Éppen ezért bízom benne, hogy a politikai hovatartozástól függetlenül mindannyian egyetértünk abban, hogy a magyar gazdaság eredményeit a koronavírus-járvány hatásaitól meg kell védeni, és az ehhez szükséges forrásokat pedig maradéktalanul biztosítani szükséges. Az előttünk fekvő költségvetési tervezet pontosan ezt a célt szorgalmazza. A 2021-es költségvetés ellenzéki támogatásával kapcsolatos optimizmusomat sajnos azért némiképpen árnyalják az eddig elhangzott ellenzéki hozzászólások, felszólalások, illetőleg véleménynyilvánítások, és természetesen az is, hogy a baloldali ellenzék a mai vita elején még csak arra sem méltatta a jövő évi költségvetést, hogy a pénzügyminiszter úr expozéját meghallgathassa [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , de ha már a válságnál tartunk és a válságkezelésnél tartunk, akkor érdemes összehasonlítani a 2010 előtti baloldali kormányok és a jelenlegi kormány gazdaságiválság-kezelését. Míg 2008-2009-ben, amikor ugyan egy más típusú gazdasági válság, de egy, a jelenlegihez hasonló gazdasági nehézségeket, krízishelyzetet okozó válság világválsággá szélesedett, az akkori baloldali magyarországi kormányok megszorításokkal, elbocsátásokkal, eladósodással, adóemelésekkel próbáltak válaszokat szolgáltatni ezekre a negatív hatásokra, negatív folyamatokra, míg Magyarország jelenlegi kormánya szerint a bajban sokkal inkább segíteni kell, és nem elvenni. Vagyis nem megszorításokkal, hanem éppen ellenkezőleg, gazdaságélénkítő intézkedésekkel, kormányzati támogatásokkal, partnerségi megállapodásokkal, hitelmoratóriummal és kedvezményes hitelezéssel, adócsökkentésekkel, bértámogatási és versenyképesség-növelő programokkal, beruházásösztönzéssel, és még sorolhatnám, hogy mennyi minden más kormányzati intézkedéssel kíván a jelenlegi kabinet enyhíteni a vállalkozások és a lakosság terhein is. A kormány által meghirdetett gazdaságvédelmi akcióterv, amely egyébként minden idők legnagyobb gazdaságélénkítő csomagjaként vált ismertté, alapvetően öt fő területre fókuszál. Az egyik a munkahelyek megőrzése, a másik az új munkahelyek teremtése, a harmadik fő tématerület a kiemelt ágazatok megerősítése. Szintén egy külön fejezetként a vállalkozások finanszírozása kap helyet ebben az akciótervben, és a másik legnagyobb fejezet pedig a családok támogatására, illetőleg a nyugdíjasok védelme szolgálatára eltervezett, illetve megvalósított kormányzati intézkedéseket taglalja. Az akcióterv keretein belül összességében mintegy 9000-10 000 milliárd forintot kíván felhasználni 2020-2022 között a kormányzat a hazai gazdaság élénkítésére, támogatására. Ez egyébként a GDP-nek, ahogy ezt már többször hallhattuk, 18-20 százalékát, durván egyötödét teszi ki. És hogyha ennek a programnak a nagyságrendjét szeretnénk érzékeltetni, hiszen óriási számokról beszélünk, akkor talán összehasonlításképpen elmondható, hogy amennyi európai uniós támogatást kap az ország hét év alatt, azzal összemérhető ennek a gazdaságvédelmi akciótervnek a teljes büdzséje, sőt annál még valamivel több is, hiszen az EU-s támogatások mértéke emlékeim szerint hét évre 9000 milliárd forintra tehető, itt pedig 2, illetve 2,5 év alatt körülbelül 10 000 milliárd forint felhasználásáról van szó. Ennek a programnak egyébként egy rendkívül fontos lába az úgynevezett versenyképesség-növelő, -támogató program, amelyről én is nagyon pozitívan tudok megnyilvánulni, illetve nyilatkozni, hiszen az elmúlt napokban, hetekben nekem is módom és lehetőségem volt több alkalommal arra, mint a siófoki székhelyű Somogy 4-es választókerület országgyűlési képviselőjének, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium által kezelt források odaítélésének ünnepi pillanataiban, illetőleg rendkívül örömteli sajtótájékoztatóin személyesen jelen lehettem a minisztériumban. Választókörzetemből több vállalkozás is megpályázta ezt a versenyképesség növelése érdekében rendelkezésre álló kormányzati forrást, és szerencsére többen el is nyerték, amelyek egyébként olyan fejlesztéseket, technológiai fejlesztéseket hajtanak végre, amelyek a munkaerő megtartását, új munkahelyek teremtését, a somogyi gazdaság erősítését, és természetesen egyfajta technológiai előrelépést is jelenthetnek is ezen cégek számára, aminek nagyon-nagyon örülünk térségünkben. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy alapvetően nem kell ahhoz közgazdásznak lenni, hogy egy ország gazdasága és a költségvetése közötti nyilvánvaló összefüggéseket észrevegyük. Ennek fényében az is egyértelmű, hogy az elmúlt években elfogadott központi költségvetések nagyban segítették a hazai gazdaságot, a javuló gazdasági környezet pedig jelentős mértékben hozzájárult az államháztartás, illetve a költségvetés stabilitásához egyaránt. A 2021-es költségvetés célja, hogy az ország gazdasági mutatói a válság előtti szintre emelkedjenek. Ehhez természetesen arra is szükség lesz, hogy a korábban általam is említett különféle gazdaságösztönző intézkedések révén ugyanannyi munkahely jöhessen létre hazánkban, mint amennyit a vírus tönkretett. Az elmúlt években már megszokhattuk, hogy a következő évi költségvetés parlamenti tárgyalására, illetve elfogadására már a nyár elején sor kerül, a korábbi évek gyakorlatával megegyező módon. Ez a hasznos gyakorlat idén is folytatódik, nagyban növelve a kiszámíthatóságot és a tervezhetőséget mind a vállalkozások, mind a családok, a magyar emberek számára egyaránt. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az előttünk fekvő költségvetés a korábbiakban általam is említett gazdaságvédelmi célok sikeres megvalósulását és az egészségügyi védekezést egyaránt megfelelő módon szolgálja, kérem tisztelettel önöket, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Brenner Koloman képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A költségvetési törvény értékválasztást mutat. A néppárti Jobbik számára az oktatás az a hadügy, amely kifejezi megújult nemzeti néppártunk értékválasztását. Egy oktatáspolitika akkor sikeres, ha testben, lélekben és szellemben ép embereket képes kibocsátani; ha minden magyar polgár számára biztosítjuk azt, hogy ha kijön az oktatási rendszerből, akkor elsajátított olyan gondolkodási és magatartási formákat, amelyeket aztán a közösségükön és a családjukon belül harmonikus életvitelre tudnak alkalmazni. Ráadásul a XXI. században olyan felgyorsult világban élünk, ahol az oktatási rendszerünknek komoly kihívásoknak meg kellene felelniük, gondolok itt csak a robotizációra vagy az informatika felgyorsult fejlődésére, a big data és a mesterséges intelligencia kérdésére, hogy csak azokat a legfontosabb kihívásokat soroljam, amelyekre az oktatási rendszernek is reagálnia kellene.Az oktatás ügye tehát alapvetően fontos hazánk gazdasági, társadalmi, ökológiai és politikai, kulturális fejlődése szempontjából; a legfontosabb eszköze a szegénység elleni harcnak; a társadalmi kohézió és a nemzeti összetartozás megalapozója. Ezért tehát a néppárti Jobbik számára kiemelt nemzetstratégiai ágazat; hosszú évek óta követeljük, hogy ezt egy önálló oktatási minisztérium jelenítse meg, az óvodától az egyetemig, illetve a felnőttképzésen és a nem iskolai típusú képzéseken át, hiszen csak ebben a holisztikus szemléletben lehet mindazon kihívásokra érdemben reagálni, amelyeket az előbb felsoroltam. Egy XXI. századi társadalom fejlettségének az egyik legfontosabb mutatója az, hogy hogyan becsüli meg az értelmiséget. Az egyetemi hierarchia tetején 2015 óta végbement bérfejlesztések során kialakult egy olyan bérszínvonal, amely még a régiós országokkal egybevetve is még mindig nagyon elmarad akár csak a régió országaihoz képest is. És akkor itt hadd idézzem Bódis államtitkár urat még abból az időszakából, amikor ő a Magyar Rektori Konferencia elnöke volt, én pedig egyetemi vezetőként ott voltam személyesen azon a konferencián, ahol akkor Bódis rektor úr bruttó 850 ezer forintos egyetemi tanár 1. fizetést követelt; most államtitkárként nem ezt valósítja meg, ha jól emlékszem a legutóbbi számokra. [[14.10]] Tehát azt akartam belőle kihozni, hogy különösen az egyetemi hierarchia alsóbb szintjein a tanársegédek és adjunktusok bérezése még mindig akár csak a teljesen normális, átlagos fizikai munkát végző, tisztességes polgárok fizetésével egybevetve nem fejezi ki azt az értékválasztást, amiről beszéltem a hozzászólásom elején. Ezért is nyújtottam be olyan módosító indítványokat a költségvetéshez, amelyek az egyetemek elemi költségvetését megemelnék annak érdekében, hogy végre jusson tisztességes bérezésre, és nem, tisztelt képviselőtársaim, nem a közalkalmazotti bértábla a hibás, mert azok minimális összegek, és a megfelelő finanszírozás esetén bárkinek lehetne differenciáltan, a kutatói és oktatói teljesítménye alapján akár differenciált bérezést is juttatni a magyar egyetemeken, ha lenne rá pénz, de nincs, tisztelt képviselőtársaim. Ráadásul a hallgatók ösztöndíját is érdemben emelni kívánom a módosító javaslatomban, hiszen azt is lássuk be, hogy különösen a nagyobb városokban a lakhatási válság nagyon komoly, hiszen aki ismeri például a budapesti albérletárakat, az pontosan tudja, hogy nemhogy egy egyetemista, de egy fiatal felnőtt, aki már két lábbal a munka világában él, nagyjából a fizetését ráköltheti akár az albérletére, és akkor miből veszi meg az ételt? Egy másik nagyon fontos módosító javaslatom a Magyar Tudományos Akadémiát érinti, hiszen a magyar tudományos életet felforgatta a Fidesz tudás- és értelmiségellenes politikájának az a lépése, amelyben kiszervezték a kutatóintézeteit a Magyar Tudományos Akadémiának, és azt kell mondanom, hogy ez a fajta megbolygatása a magyar tudománynak a mai napig hat, és a mai napig hagyják el a hazánkat a kiválóan képzett kutatók emiatt. Én azt gondolom, úgy is, mint volt egyetemi vezető és a Magyar Tudományos Akadémia köztestületének tagja, hogy a módosító indítványomba belefoglalt béremeléssel és a kutatók számára fontos nemzetközi együttműködéshez szükséges anyagi források biztosításával is meg kellene állítanunk ezt a folyamatot. Természetesen ez egy kiemelt célja kell hogy legyen a mindenkori kormányzatnak, hiszen a magyar tudományos élet, amely egyrészt az egyetemeken, másrészt pedig a Magyar Tudományos Akadémián belül mutatkozik be, egy olyan kiemelt és olyan nemzetstratégiai ágazat, amelyet máshol nem lehet pótolni. Gyakorlatilag ez az anyagi elismerés biztosítaná tehát azt, hogy próbáljuk meg visszafordítani ezt a folyamatot, amit a Fidesz tudomány- és egyetemellenes politikája eddig már sajnos okozott. Külön kiemelném az Arcanum Digitális Tudománytár esetét, hiszen egy ideig úgy tűnt, hogy nincs meg a finanszírozása ennek a tudástárnak, és azt viszont eléggé aggályosnak tartom, hogy a legutóbbi tárgyalás szerint, ha jól láttam, akkor a Fidesz kultúrpápája, Demeter Szilárd akit arról ismerünk, hogy a Petőfi Irodalmi Múzeum igazgatójaként egy, a németek kiirtásán viccelődő műsort finanszírozott fogja ezeket a pénzeket is valahogy megítélni, úgyhogy ezt rendkívül aggályosnak tartom. Egy következő nagyon fontos és kiemelt területe annak az értékválasztásnak, amiről a hozzászólásom szól, a magyar kultúra területe. Hiszen a kultúra a néppárti Jobbik szerint nemzeti alap, ezért is tartottuk nagyon negatív hatásúnak azt a nemrég tárgyalt fideszes javaslatot, amely a kultúra művelőinek nagyobb részét megfosztotta a közalkalmazotti státuszától. Én azt gondolom, hogy ez a lépés is beleilleszkedik abba a vonulatba, amiről én most beszélek, hogy mindenfajta olyan értelmiségi-központ, ahol autonóm személyiségek vagy autonóm kutatóközösségek kifejtik a véleményüket, egy üldözendő célpont a Fidesz számára, úgy tűnik, legalábbis ezek a lépések sorba ebbe az irányba mutatnak sajnos. Mi a kulturális szféra alulfinanszírozását nem azzal látnánk orvosolandónak, hogy még a közalkalmazotti státuszától is megfosztom a színészeket, hogy aztán a színigazgatók nyáron ne adjanak nekik fizetést mert nagyon sokszor ez fog bekövetkezni ennek a változásnak a hatására , hanem igenis a kultúra nemzeti alap, amelyet megfelelő módon kell finanszírozni, és nem különböző olyan eszközökkel és fogalmakkal kell operálni, amelyek a kulturális szférában is kimondottan egyfajta rablókapitalizmusnak az alapelveit követik, miszerint csak azt finanszírozom, ami behozza a pénzt, és így tovább. Részben egyébként kapcsolódik az önkormányzatok finanszírozásához is ez a kérdés, hiszen a néppárti Jobbik véleménye szerint minden magyar polgárnak joga van ahhoz, hogy hozzájusson a magyar kultúra gyümölcseihez. Az persze érthető, és politikai kommunikációs szempontból látjuk az eredményeit is sajnos az idézőjeles eredményeit , hogy mi történik akkor, ha széles tömegei a magyar társadalomnak kizárólag az M1, Tények fake news-gyár és Kossuth Rádió Bermuda-háromszögéből tájékozódnak arról, hogy kitől kell éppen rettegni. Azt gondolom, hogy a magyar kultúra sokkal többet érdemel ennél. Azt gondolom, hogy hazánk értékválasztása és XXI. századi boldogulása nem ezektől a Bermuda-háromszögben tévelygő emberektől fog aztán megvalósulni, hanem éppen ellenkezőleg: ha a magyar állam biztosítja minden magyar polgár számára a kultúrához való hozzáférését, és ehhez megfelelő önkormányzati finanszírozásra is szükség volna természetesen. Hiszen sajnos a legtöbb kisebb településen már nem működik úgy a kultúrház, mint korábban, már nem működik úgy a könyvtár, mint korábban, és az egyéb, fideszes politika szerint gyanús dolgokról, mint a levéltárról már nem is beszélek. Itt ismételten meg kell említenem azt a történetet, amikor egy magasrangú levéltári vezető beszámolt nekem személyesen arról, hogy őt behívatta egy csőnadrágos fideszes kolléga, és kérte tőle, hogy akkor holnapra fél oldalban indokolja már meg neki, hogy miért kell levéltár a világon. Tessék parancsolni, ez a fideszes értékválasztás! Összefoglalóan tehát: a magyar egyetemi világok ennél többet érdemelnek, mint ami ebben a költségvetésben szerepel számukra, a Magyar Tudományos Akadémia ennél többet érdemel, és a magyar kultúra ennél többet érdemel. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjából Harrach Péter frakcióvezető úr következik. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy jó költségvetésnek sok feltétele van, én kettőt említenék, amit fontosnak tartok: egyértelműen tükrözze a benyújtónak a politikai elveit és szándékait, és ennek párjaként alkalmazkodjon a valósághoz. Én úgy érzem, hogy ez a költségvetés mind a két szempontnak megfelel, és ha megnézzük a kiadási oldalnak a három markáns csomagját, az egyértelműen szolgálja a költségvetési célt: a gazdaság megerősítését, a foglalkoztatás jelenlegi szintjének mármint a járvány előtti szintjének megtartását és növelését, a családok gyermekvállalásának és -nevelésének a támogatását, illetve az esetleg újra bekövetkező járványra való felkészülést.Kezdjük talán ezzel az utóbbival, az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alappal, amely 3000 milliárd forintot tartalmaz. Minden ilyen komoly kiadás esetében tegyük fel a kérdést, hogy milyen értéket jelenít meg. Nyilvánvaló, hogy itt az élet tiszteletéről és védelméről és az egészség megőrzéséről van szó. [[14.20]] Az életet mi feltétlenül tiszteljük a fogantatástól a természetes halálig, és ennek a tiszteletnek és az egészség megőrzésének a szándéka jelenik meg az említett alapban. Ha már ezzel a kérdéssel foglalkozunk, akkor mindenképpen vissza kell tekintenünk az elmúlt időszak védekezésére. Azt mondhatjuk, hogy sikeres volt, és ennek is volt három feltétele, az időben meghozott és hatékony kormányzati intézkedések, a védekezésben részt vevők áldozatos munkája, illetve a magyar emberek fegyelmezettsége. A felkészülésben természetesen az egészségügyi fejlesztéseknek, eszközbeszerzéseknek, béreknek van fontos szerepük. Egy szempontot azért kiemelnék még. Eddig az eszközbeszerzés alapját a jó külgazdasági kapcsolatok adták, a következő időszakban viszont a hazai eszközgyártásra helyez hangsúlyt a kormányzat. Ez nem csupán a vakcinagyártásra vonatkozik, hanem a különböző eszközökre, amelyek végül is a járvány elleni védekezés legfontosabb alapját jelentik. A második ilyen nagy csomag a Gazdaságvédelmi Alap, amely 2550 milliárd forintot tartalmaz. Itt is fel kell tennünk a kérdést, hogy vajon milyen érték jelenik meg ebben a csomagban. A válasz egyértelmű: a munka, az emberi munka mint érték, hiszen részben a gazdaság működésének az alapját adja ez, másrészt a társadalom egészséges mivoltát szolgálja, mert ha a munka és a jövedelem arányban van, az megfelel a társadalmi igazságosságnak. S tegyük hozzá azt is, hogy ha azok kapnak munkabért, akik dolgozni akarnak, és az állam képes biztosítani a munkalehetőségeket, akkor nem kell már eltartaniuk egy széles társadalmi réteget. Mert tegyünk különbséget és ez a társadalmi igazságosság része a dolgozni akarók és a dolgozni nem akarók között. S itt majd szeretnék egy jobboldali és egy baloldali szándékra utalni. Harmadszor pedig a munka az egészséges személyiségnek is az alapját jelenti, hiszen ha valakinek az életéből hiányzik a munka, akkor az nem tud egészséges emberi életet élni. Itt az egészség természetesen nem csupán testi egészséget jelent. Itt kell megemlítenem a jobb- és baloldal szemlélete közötti különbséget, amikor a munkáról beszélünk. Mi azt mondjuk, hogy a munkajövedelem biztosítása a legjobb szociális juttatás is, hiszen az a régi mondás, hogy a jó gazdaságpolitika a legjobb szociálpolitika, ebben az esetben igaz. Nem mondjuk azt, hogy segélyre soha nincs szükség, de azt kimondjuk, hogy segélyezésre csak krízishelyzetben van szükség. A krízishelyzet lehet permanens persze, ha valaki fogyatékos, de adott esetben, ha elveszti a munkahelyét, és amíg nem tud újat szerezni, akkor az átmeneti időszakban átmeneti segélyezést igényel. Azonban ha valaki arra rendezi be az életét, hogy ő segélyből éljen, az a dolgozó és dolgozni akaró emberek eltartására számít, márpedig ez a társadalmi igazságosság ellen van. Ennek a csomagnak, tehát a Gazdaságvédelmi Alapnak a legfontosabb eleme a munkahely-biztosítás, annak megvédése és megteremtése. Engedjék meg, hogy egy kicsit még elidőzzek ennél a kérdésnél, tehát a gazdaságpolitikánál. Ha visszatekintünk a járvány előtti időszakra, akkor azt kell látnunk, hogy egy kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért ez a járvány. Az államháztartás hiánya mindig a referenciaérték alatt volt, 2019-ben 2 százalék, az adósságráta a GDP 66,33 százaléka, és 2019-ben 4,9 százalékkal nőtt a GDP. Hozzá kell tennünk azt, hogy beruházási szempontból is csúcsot döntöttünk az elmúlt évben. De tegyük hozzá, hogy reményeink szerint a 2021-es költségvetés biztosítani fogja azt, hogy a GDP-növekedés ismét 4 százalék fölött legyen. Ami a munkahelyeket illeti: valóban 840 ezerrel dolgoznak többen, mint tíz évvel ezelőtt, és a munkanélküliségi ráta 3,3 százalék volt az elmúlt évben. Ha túllépünk az előbb említett gazdasági kérdéseken, előtte még egy utalást hadd tegyek arra a vitára, amibe nem szeretnék beleszólni, de ebben az esetben, azt hiszem, hogy alaptalan volt a szakszervezetek félelme a munkatörvénykönyv módosításával kapcsolatban. Én a kétéves munkaidőkeretre utalok. Gondoljanak bele, hogy valaki két-három hónapig nem tudott dolgozni, és az a veszély fenyegette, hogy a munkaadói el fogják bocsátani. Ebben az esetben a munkaadónak két lehetősége volt: vagy valóban elbocsátja a munkavállalóját, vagy pedig saját tartalékának a felhasználásával megőrzi, annak reményében, hogy a következő évben éppen a munkaidőkeret felhasználásával behozza a lemaradást, és ezzel nemcsak a saját cégének a nyereségét biztosítja, hanem a munkavállaló jelen esetben történt munkahelyvédelmét is. Tehát ilyen értelemben ez a törvény mindkét felet szolgálta. 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2020. június 10. szerda 138/2. szám Országgyűlési Napló S akkor, ha megengedik, a családtámogatásra térnék át, mint a harmadik nagyon fontos és nagy költségvetési forrást biztosító keretre. Itt 2295 milliárd forintról van szó. Milyen érték jelenik meg? ebben az esetben is tegyük fel ezt a kérdést. Azt kell mondanunk, hogy a család értéke, ami megfelel az emberi természetnek, hiszen az ember közösségi lény, és a közösségekben találja meg az egyén is önmaga érvényesülését és kibontakozását. S az ilyen legkisebb természetes közössége a társadalomnak a család, tehát az egyén számára is fontos. A családtámogatás célja kettős, egyrészt a gyermekvállalás támogatása, ha nemzeti szinten nézzük, akkor a demográfiai helyzet javítása, illetve a család jólétének a növelése. Ha megengedik, néhány adatot itt is megpróbálok a mondanivalóm bizonyítására felhozni. A családvédelmi akcióterv 2019 közepén indult, s olyan intézkedések tartoznak ide, mint a babaváró támogatás, a többgyermekesek kamattámogatott kölcsönének a kiterjesztése, a második vagy további gyermeket vállalók jelzáloghitel-tartozásának a csökkentése, a nagycsaládosok személygépkocsi-szerzési támogatása, de nagyon fontos a négy- vagy többgyermekes anyák személyijövedelemadó-mentessége, a nagyszülői gyed, és folytathatnánk. Most is, amennyire a lehetőségeink biztosítják, a családok és a gyermekek jólétét és segítését szolgálják például azzal, hogy az 1-es típusú diabétesszel élő gyermekek családjainak az életkörülményeit próbáljuk javítani. Az is tény, hogy a táboroztatásban 130 ezer nehéz helyzetben lévő anyaországi és Kárpát-medencei gyermek kapott pihenési lehetőséget. [[14.30]] A bölcsődei ellátás további erősítése a költségvetésünkben is szerepel. Beszélhetnénk még a tehetséggondozásról is, de a családnak nemcsak a gyermekek és a szülők a tagjai, hanem az idős nagyszülők is, és itt a 13. havi nyugdíj fokozatos bevezetéséről is szólnunk kell. Befejezésképpen engedjék meg, hogy még egy szempontot megemlítsek, a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának a szempontját! Egy felelős kormányzat gondol arra, hogy a kiadási oldalon olyan mértékű terhek ne jelenjenek meg, amelyek a hosszú távú fenntarthatóságot veszélyeztetik. Az a modellszámítás, az arról szóló táblázat azt mutatja nekünk, hogy ha ötven év múlva követjük a legnagyobb kiadásokat, várható kiadásokat, akkor is stabil maradhat a költségvetés. Nyilvánvaló, hogy a legnagyobb kiadásnövekedés a nyugdíjak kiadásánál jelenik meg, de ott is, ha a ’20-as 8,4 százalékos GDP-arányt nézzük, akkor az ötven év múlva, 2070-ben 12,4 százalékos arány nem dönti romba a költségvetést, még ha viszonylag jelentős mértékben megemelkedik is. Ez üzenet azoknak, akik ma aggódnak a nyugdíjaskorukban történő megélhetésük miatt, ez a költségvetés is olyan változtatásokat tartalmaz, amelyek a hosszú távú költségvetési biztonságot garantálják. Én úgy gondolom, hogy aki elolvasta, és a tényeket figyelembe véve átgondolta ezt a költségvetést, azt mondhatja, hogy annak az általam említett két feltételnek is megfelel, ugyanakkor jól szolgálja azokat a célokat, amelyeket megfogalmaztunk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én az előre megírt beszéd elmondása helyett inkább arra vállalkoznék, hogy reagáljak az eddig elhangzottakra, és talán egy kicsit vitát is provokáljak ezzel. Rögtön azzal kezdeném, amiről Harrach képviselőtársam beszélt, és rögtön egy egyetértéssel hadd kezdjem! Ön úgy fogalmazott, hogy egy költségvetésnek az a feladata, hogy a benyújtó politikai elveivel összhangban legyen, és hogy a valósághoz igazodjon. Én ezt egy picit másképp megfogalmazva mindig azt szoktam mondani, hogy egy költségvetés mindig értékválasztás is, hiszen arra adunk pénzt, arra adunk finanszírozást, ami számunkra a legfontosabb, és annak a megvalósíthatóságát biztosítjuk a legmagasabb szinten. De abban is egyetértek önnel, hogy négy fő pontot sorolt fel, hogy a közeljövő de akár inkább a középtávot is mondhatom kapcsán melyek azok a fő területek talán, amelyeken Magyarországnak kihívásokkal kell szembesülnie: egy ilyen válsághelyzet után az egyik egészen biztosan a gazdaság megerősítése, a foglalkoztatásnak a bővítése, valóban kicsit leegyszerűsítve a családoknak a támogatása és egy újabb, a potenciális második hullámra való felkészülés. Szerintem ezek a vitának az alapját képezhetik, ha egy ilyen struktúrában haladunk előre. Ehhez még talán három ilyen előzetes gondolatot hadd tegyek hozzá, hiszen ön is és több képviselőtársa is beszélt erről! Én nem látom azt a hatalmas biztonságot ebben a tervezésben. Minden évben azt mondták, hogy a transzparencia, a biztonság meg az előreláthatóság növekszik azzal, hogyha minél korábban fogadják el a költségvetést, sokan el is fogadták ezt az érvelést. Én magam ezt azért vitattam, hiszen állandóan jelentős mértékben módosítják a költségvetési számokat, tehát nem sokkal vagyunk átláthatóbbak, sőt, és nem kiszámíthatóbb a magyar költségvetés azáltal, hogy korábban fogadják el, mint az ezt megelőzően az elmúlt években szokás volt; sőt egy ilyen krízishelyzetben, egy ilyen válsághelyzetben, amikor nem tudjuk kiszámolni, hogy a világgazdasági környezet, a magyar gazdasági hatások, más országok Magyarországra, a magyar gazdaságra gyakorolt hatása mennyire lesz erőteljes, mikor milyen mértékben érint bennünket, talán egy ilyen helyzetben még inkább indokolt lett volna egy kicsit a türelem, a várakozás, hogy minél biztosabb számok alapján lehessen a magyar költségvetést tervezni. A másik és talán erről is érdemes szót váltani, vagy ezt is érdemes idetenni az asztalra a vita közben , hogy jelentős különbség van, tisztelt képviselőtársaim, a Magyar Nemzeti Bank forgatókönyve és a Pénzügyminisztérium, tehát a magyar kormány forgatókönyve között, konkrétan, ha jól emlékszem, 7 százalékos eltérés van, ami az államtitkár úr pontosan tudja több száz milliárdos eltérést jelent az előrejelzésekben. A Magyar Nemzeti Bank elnöke folyamatosan arról értekezik, hogy itt ez egy W típusú válság lesz, hogy lemegy a magyar gazdaság, visszapattan, és mivel annyira fantasztikus volt itt eddig minden, mint a csuda, ezért tulajdonképpen nagyon meg sem fogja érezni Magyarország ezt a válságot, eközben a pénzügyminiszter ennél sokkal óvatosabb becslést tett le az asztalra. Hogy őszinte legyek, szerintem racionálisabb Varga Mihály megközelítése, mint Matolcsy úré, bár biztos, hogy mindenki jobban örülne, hogyha Matolcsynak lenne igaza, hiszen az azt jelentené, hogy a magyar gazdaság könnyebben, sőt szinte veszteségek nélkül vészeli át ezt a válsághelyzetet, de mégiscsak azt gondolom, hogy egy ilyen esetben, egy ilyen költségvetési tervezéskor, ilyen külső körülmények okán talán a nagyobb óvatosság bizony indokoltabb lenne. A következő, amivel kapcsolatban még megjegyzést szeretnék tenni, korábban hangzott el, amit majd az államtitkár úr biztos segít összerakni. Ugye, azt mondjuk, hogy nincsen hitelfelvétel, tehát nem bővül az államadósság, a GDP viszont csökken, a bevételeink csökkennek, a kiadások növekednek, és nincsen megszorítás. Ez a matematika vagy a közgazdaságtan mai állása szerint így nem lehet, kivéve, hogyha az állam nyerhet valahol a lottón. Az tehát nem lehet, hogy a bevételeink csökkennek, növeljük a kiadásainkat, mindenre több pénz lesz, mind az előző évi költségvetésben, nem veszünk fel pluszhitelt, tartjuk a GDP-arányos deficitcélt, és az államadósság sem fog növekedni. Én azt gondolom, hogy ebben valahol azért angol kifejezéssel a wishful thinking, a reményteljes gondolkodás biztos hogy megjelenik, de valószínű, hogy azért ennél sajnos bonyolultabb lesz a következő évünk, és egészen biztosan ez az évünk is. Arról nem is szólva, hogy amikor önök arról beszélnek, hogy nem veszünk fel hitelt, akkor azért három-négy körülményre vagy tényre hadd hívjam fel az önök figyelmét. Az egyik a paksi hitelfelvétel, hiszen látható módon a paksi projekthez nagy várakozásokkal áll a kormány, ugyanez igaz a Belgrád-Budapest vasútvonalra, az egyik mintegy 3000 milliárdos hitelfelvétel, a másik egy 750 milliárd körüli hitelfelvétel; igaz, nem IMF, ez tény és való, hanem az egyik Oroszország és Putyin, a másik pedig a Kínai Kommunista Párt, tehát tény és való, hogy ez jelentős különbség, már csak azért is, mert mondjuk, például az IMF-nél meg az Európai Unióban Magyarországnak van szava, mert tagsággal bírunk, míg, úgy tudom, Kínában és Oroszországban még nincs ilyen beleszólásunk a gazdasági döntésekbe. Illetőleg azért volt egy 4 milliárd eurós államkötvény-kibocsátás talán az államtitkár úr is beszélt róla korábban , és ha jól értettem a miniszterelnöknek a szavait, tervezi az Európai Unió által biztosított hitelfelvételt is. Ezt csak azért akarom leszögezni, hogy azok a fideszes és KDNP-s hogy mondjam? megszólalások nem a frakcióvezető úr, hanem a kollégája részéről, amelyek szerint tulajdonképpen azért fantasztikus ez a költségvetés, mert önök hitelfelvétel nélkül menedzselik azt, amit az előző kormányok nem tudtak hitelfelvétel nélkül menedzselni, az, kérem, konkrétan hazugság, hogy ilyen egyszerűen fogalmazzak. Visszatérve ahhoz, amit Harrach képviselőtársam mondott, mi azt látjuk, hogy a gazdaság megerősítéséhez nem elégségesek a források, mi tehát azt gondoljuk, hogy ennél egy nagyságrenddel nagyobb gazdaságélénkítésre lenne szükség, ezért fogalmaz úgy a frakcióvezetőnk, hogy az újjáépítés költségvetését kellett volna beterjeszteni a cserbenhagyás költségvetése helyett. Mi azt gondoljuk, hogy nem az a megoldás, és nem az a jó irány, hogyha például a magyar kis- és középvállalkozói szektort hitelfelvételbe kergetjük bele, és ezáltal eladósítjuk őket, hiszen ez hosszú távon egészen biztosan nem fog segítséget nyújtani a számukra, mint ahogy azt is gondoljuk, hogy a foglalkoztatás területén sem elégséges az a megoldás, amit önök alkalmaznak. [[14.40]] Harrach képviselő úr úgy fogalmazott, hogy krízishelyzetben rendben van az, hogy segélyezzük a munkanélkülieket és a rászoruló családokat. Illő tisztelettel kérdezem frakcióvezető urat: most miben vagyunk, nem krízisben? Mert nekem nagyon úgy tűnik, hogy az egész világ arról beszél, hogy krízishelyzet van, sőt Magyarországon is a miniszterelnök öntől két méterre arról beszélt, hogy hatalmas krízis van. Ezért szerintünk is igaz, és nagyon szépen köszönöm, hogy ezt végre egyszer valaki elismerte, hogy jogosak azok az ellenzéki vagy éppen MSZP-s felvetések, hogy bizony emelni kéne a krízishelyzetben a munkanélküliek támogatását, természetesen átmenetileg. Minden munkanélküli-támogatást azért hívnak álláskeresési támogatásnak, mert arra kell hogy kifusson, hogy legyen ideje a munkavállalónak, a munkanélkülinek újra állást keresnie. Tehát egyetlen politikai párt sem, az MSZP biztos nem amellett érvel, hogy örökre tartsunk meg munkanélkülieket munkanélküli státuszban, és hadd fizessünk nekik az idők végezetéig segélyt. Pontosan addig kell fizetni nekik támogatást, segélyt, ameddig képviselő úr, frakcióvezető úr elmondta, nevezetesen, amíg a válságból és a krízisből segítjük őket kivezetni. Éppen ezért szükséges az a javaslat, hogy növeljük az álláskeresési juttatás időtartamát is, és növeljük ennek az összegét is, átmeneti jelleggel akár, én készséggel elfogadom ezt a felvetést. A másik a családok és a gyermekek támogatása. Ez a feladat szerintem még előtte áll a kormánynak, hiszen nem látjuk a gazdasági problémák mélységét és az ebből fakadó társadalmi konfliktusok és problémák mélységét, de tény és való, hogy a magyar embereknek több pénzt kellene adni, hiszen elolvassuk, hogy jövőre a magyar gazdaság egyik hajtómotorja vagy a legfontosabb hajtómotorja nem az export, hanem a fogyasztás tud lenni, vagy legalábbis ebben az évben is, a hátralevő időszakban. Éppen ezért azt gondolom, az a helyes, ha az embereket hozzájuttatjuk forrásokhoz. Erről szólt az MSZP számos javaslata, hogy adjunk több pénzt az embereknek, és számunkra elfogadhatatlan az, hogy a Budapest-Belgrád vasútvonal nagyjából akkora egyszeri támogatást kapott már az elmúlt időszakban, több mint 80 milliárd forintot, majdnem annyit, amennyit elköltenek a munkahelyek vagy a munkabérek támogatására. Szerintünk, és ezt nem lehet történelminek minősíteni, meg soha nem látottnak, szerintünk sokkal több pénzt kellene adni a magyar családoknak, nemcsak adókedvezmények meg hitelmoratórium formájában, hiszen a hitelmoratórium csak annyit jelent, hogy majd később vissza kell fizetniük, megnyúlik a futamidő, ami hasznos és jó kezdeményezés, félreértés ne essék, de mégiscsak ennél közvetlenebb, direktebb támogatásra van szükség. Nézzék meg Nagy-Britanniát, az Egyesült Államokat, Németországot, sokkal könnyebben és nagyobb nagyságrendű forrásokhoz juttatják hozzá az ottani családokat, mint ahogy ezt a magyar kormány teszi, sokkal egyszerűbb módon egyébként, és nem túlbonyolítva, ez egészen biztosan nagyobb hasznosságot jelentene. Tehát magyarul, mind a foglalkoztatásbővítés, mind a családtámogatás, mind a gazdaság megerősítése tekintetében több forrásra, egyszerűbb megoldásokra, nagyobb léptékű tervekre és intézkedésekre lenne szükség. Mindig el szoktam mondani, hogy amikor önök a családbarát kormányról beszélnek, ezt akkor tudom elfogadni, ha egy jelzőt még hozzáteszünk, hogy ez a sajátcsalád-barát kormány, abban az értelemben is, hogy az önök haverjainak a családját meg ismerőseit kitömik pénzzel, láthatóan most is. Kérem, egyszerűen elképzelhetetlen, hogy Mészáros Lőrinc 11 milliárd forint osztalékot vesz fel, majd rögtön utána kap a magyar államtól 18 milliárd forint vissza nem térítendő támogatást! Kérem, miért nincs benne annyi nemzeti érzés, szolidaritás, keresztényi becsület, hogy azt mondja, hogy figyeljetek, ebben az évben nem veszek fel 11 milliárdot, csak egyet, 10-et meg visszatolok a vállalkozásomba, a magyar munkavállalókba, a magyar cégekbe, nemzeti elköteleződésből? Nem. Kiveszem a 11 milliárdot a saját családom számára, majd elmegyek az államhoz, és kérek egy kis segélyt, hogy adjon már nekem egy kis pénzt, hogy meg tudjam védeni a magyar állásokat! 17 milliárd forint! Tehát, magyarul, én azt gondolom, hogy lenne még itt mit finoman hangolni a költségvetés és a politikai realitások tekintetében is, ahogy fogalmazott frakcióvezető úr, mint ahogy a járványra való felkészülésnél is egészen biztosan nagyobb léptékű lépések kellenek. Bár hozzáteszem, hogy azokat a híreket hogy ne mondják azt, hogy csak negatív dolgokat sorolok , amiket lehet látni, hogy megkezdődött a magyar kapacitásfejlesztés, a logisztikai felhalmozása ezeknek az eszközöknek, bevallom őszintén, ezt nem tartom feleslegesnek, még akkor sem, ha számos, akár sajtóorgánum, szakértő megkérdőjelezi ennek a szükségességét, én azt gondolom, hogy ez egy helyes lépése a kormánynak. Még amiről pár mondat erejéig szeretnék beszélni, és ha egy kicsit kibontanánk ezt a családtámogatást, egy picit másik aspektusból szemlélnénk, akkor azt kell mondjam, bizony, ahogy ezt a frakcióvezető úr elmondta, az oktatásra, az egészségügyre, a szociális háló befoltozására, a nyugdíjakra jóval többet kellene költenie ennek a költségvetésnek. Államtitkár úr nagyon jól ismeri a számokat, úgy tűnik, hogy egyelőre az állam a saját maga működésére többet költ arányában, mint az előző, mert mindig szokták emlegetni az elmúlt nyolc évet, meg mi volt akkor. Ha 2010-hez hasonlítjuk, akkor az állam kevesebbet költött GDP-arányosan, és most viszont önök a jóléti kiadásokra költenek kevesebbet GDP-arányosan. Tehát mi ezért mondjuk, hogy a tetejéről a talpára kellene állítani ezt a költségvetést, ahogy ön mondta, a realitásokat kellene figyelembe venni, valóban a politikai elveinknek megfelelően kellene eljárni, úgy, hogy az a magyar emberek számára, a magyar családok számára minél jobb és hasznosabb legyen. Éppen ezért mi azt mondjuk, hogy az az értékválasztás, amit mi javaslunk, az a magyar családok számára, a magyar emberek számára sokkal nagyobb előrelépést jelentene, sokkal nagyobb biztonságot jelentene, és nagyobb lehetőséget adna arra, hogy újratervezzük Magyarországot, ehhez pedig természetesen az újraépítés költségvetésére lenne szükség a cserben hagyás költségvetése helyett. Elnök úr, nagyon szépen köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
[[Felcsatolja a mikrofonját.]] Bocsánatot kérek, csak nekem más sorrend volt megadva. Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Ház! Az elmúlt évek gazdasági szárnyalásának egyik oka a kormány tudatos és hatékony export- és beruházásösztönzése volt. A külföldi vállalatok magyarországi beruházásai jelentős szerepet játszanak a technológiatranszferben, és magas hozzáadott értékű munkahelyeket teremtenek, ami világosan látszik az ezeken a munkahelyeken fizetett bérek elmúlt években megfigyelhető lendületes és töretlen növekedésében. A magyar kis- és középvállalkozások hathatós állami támogatást kapnak az exportjuk növeléséhez, ami eleve versenyképes termékeket és szolgáltatásokat feltételez. Ezek az állami politikák tehát nem egyszerűen bevételt hoznak és megélhetést biztosítanak emberek tízezreinek, de ami nagyon fontos, az innovációhoz is hozzájárulnak. A tavaly rekordot döntő beruházási ráta, a kiegyensúlyozott bővülés, a folyamatban lévő nagy volumenű bővítések azt mutatják, hogy Magyarország vonzó beruházási célpont, ami jó adottságokkal rendelkezik ahhoz, hogy szembenézzen a koronavírus-járvány kapcsán jelentkező nehézségekkel is. A tavalyi évben összesen 13 400 milliárd forint értékű fejlesztés valósult meg hazánkban, melynek köszönhetően Írországot leszámítva az egész Unióban Magyarországon a legmagasabb a beruházások GDP-hez mért aránya. Ha csak a legnagyobbakat nézzük, a Mercedes 540, a MOL 400, a Samsung 390, a BMW 320 milliárd forintos beruházást hajt végre jelenleg vagy a közeljövőben. Miután megvalósultak ezek a befektetések, jelentősen hozzájárulnak majd a magyar exporthoz is. Abban, hogy ezek a nagyvállalatok, amelyek beruházásaiért az egész világ verseng, éppen Magyarország mellett döntöttek, a képzett munkaerő és a fejlett infrastruktúra mellett az EU-ban továbbra is legalacsonyabb, 9 százalékos társaságiadó-kulcs is jelentős szerepet játszik. Ami a Nemzeti Befektetési Ügynökség, a HIPA által kezelt projekteket illeti, 2019-ben rekordszámú, 101 projekt esetében született pozitív befektetési döntés. [[14.50]] Ezeknek a beruházásoknak az összesített volumene 5,3 milliárd euró, és a következő években összesen 13,5 ezer új munkahelyet hoznak létre. A HIPA által koordinált beruházásösztönzési célelőirányzat jövőre az ideihez képest változatlan, 80 milliárd forintos összeggel szerepel a költségvetésben. A gazdaság újraindítása, az exportpiaci sikerek megőrzése, valamint a vírus által megszüntetett munkahelyek helyett újak létrehozása érdekében a kormány nemrég egy új exporttámogatási és beruházásösztönzési program elindítása mellett is döntött. Ennek részeként kedvezményes hitellehetőséget biztosít a magyar cégeknek beruházásokhoz, illetve a kisvállalkozások számára 0,1 százalékos hitelt nyújt. Legfeljebb 800 ezer eurós támogatást lehet elnyerni, amiért azt kell vállalni, hogy a foglalkoztatottak létszáma nem csökken. Ezenkívül a „Növekedési hitelprogram hajrá!”, továbbá a Magyar Fejlesztési Bank különböző programjai keretében összesen 3000 milliárd forint hitelkeret áll a magyar cégek rendelkezésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Van egy régi vitánk a baloldallal, amely arról szól, hogy a munkanélküliséget vagy a munkahelyeket finanszírozzuk. A baloldal azt javasolja, hogy a rendelkezésre álló forrásokat a munkanélküliség fenntartására költsük, mi viszont azt, hogy a munkahelyek megőrzésére és újak létrehozására. Úgy tűnik, a magyar vállalkozók is így gondolkodnak, az említett beruházásösztönzési programra ugyanis eddig mintegy 800 vállalat nyújtott be támogatási igényt, összesen közel 380 milliárd forint értékben, amiből a kormány 150 milliárdnyi támogatást biztosít. Ez összesen 140 ezer munkahely megvédését és létrehozását jelenti. Minden megyében szép számmal akad ilyen vállalatból. Ezek közé tartozik például a választókerületemhez tartozó zsámbéki Medicontur is, amely a beültethető mű szemlencsék világpiacon is jegyzett gyártójaként komoly hírnévre tett szert a szemészetben. A cég olyan különlegesen képzett szakembereket alkalmaz, akik képesek a legmagasabb követelményeknek megfelelő, folyamatos innovációra. Termékeiket jelenleg több mint 60 országban forgalmazzák folyamatosan növekvő piaci részesedéssel. De említhetném a biatorbágyi Indupro precíziós fémmegmunkáló vállalkozás újpátyi gyártóbázisát is, ahol szintén e program keretében nyertek pályázatot. A Medicontur és az Indupro és a hozzájuk hasonló vállalatok a válság időszakát arra használják fel, hogy megerősödve, minden korábbinál versenyképesebben kerüljenek ki ebből a helyzetből, amihez az állam többféle módon is biztosít támogatást. Tisztelt Képviselőtársaim! A gazdaság újraindításában és a foglalkoztatottság megőrzésében az exportfejlesztés és a beruházásösztönzés kiemelt jelentőséggel bír, ezért is természetes, hogy a beruházásösztönzési célelőirányzat csakúgy, mint a határokon átnyúló gazdaságfejlesztési támogatás jövőre nem a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetési fejezetében, hanem a Gazdaságvédelmi Alapban szerepel. Ugyanitt található a kötött segélyhitelezésre szánt keretösszeg is, ami szintén a magyar vállalatok exportjának növelését, versenyképességének javítását szolgálja. A jövő évi költségvetés is a korábbiakhoz hasonlóan nagy hangsúlyt fektet az exportfejlesztésre és a beruházásösztönzésre, és az elmúlt évek sikerei láttán nincs okunk kételkedni abban, hogy továbbra is hasonlóan eredményesek lesznek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Oláh Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A kormány a 2021-es költségvetés tervezése során igen kevés szempontot vett figyelembe, így marad gyakorlatilag a gyávaság és a gyengeség költségvetése. Nem mer szembenézni a tényekkel és gyáván az út szélén hagy rengeteg embert.Az egész járvány- és veszélyhelyzethez hasonlóan a költségvetés is kicsinyes politikai bosszúállás eszköze lett. Nem tanult 2019 őszéből, és azt gondolja tévesen, hogy további bekeményítéssel a hatalmának idejét ki tudja nyújtani. Ennek érdekében az Orbán-kormány az önkormányzatok mozgásterének durva korlátozását tervezi. Mindezt akkor, amikor az önkormányzatok fokozott terhet vállaltak a járvány elleni küzdelemből, közvetlen segítséget nyújtva a bajbajutottaknak, bevásároltak, gyógyszereket váltottak ki az idős lakosok számára, fizetési moratóriumot hirdettek a tulajdonukban levő üzlethelyiségek bérleti díjára, az állásukat vesztettek számára anyagi támogatást nyújtottak, a kórházakból hazazavartak, hazaküldöttek hozzátartozóit ápolási díjban részesítették, és még napestig lehetne sorolni az önkormányzatok áldozatvállalását a polgáraik egészsége és anyagi boldogulása érdekében. Niedermüller Péter, Soproni Tamás éjt nappallá téve küzdött Erzsébet- és Terézváros lakóiért. Ezért cserébe mit kaptak a kormánytól? Semmit. Sőt, még ettől is kevesebbet, mert a meglévő bevételeiket is kurtította a kormány. S ha már ez olyan jól sikerült, akkor felmerült benne, hogy miért ne lehetne ez a forrásmegvonás folyamatos, nemcsak erre vagy a jövő évre. Ez a költségvetési tervezet erre is választ adott. A kormány állandósítani akarja az önkormányzatok megsarcolását, a végletekig ki akarja véreztetni a településeket és a kerületeket. A kormány egyfolytában arra hivatkozik, hogy az önkormányzatoknak szolidárisnak kell lenniük, és hozzá kell járulniuk a járvány elleni védekezéshez. Ezt a hazug érvelést két dolog azonnal leleplezi. Egyrészt még ebben a nehéz helyzetben is több tíz milliárd forintot szór szét focistadionok építésére, egyházi épületek felújítására, másrészt az önkormányzatoktól történő elvonásokat nemcsak ebben a járvány sújtotta évben, hanem egészen 2024-ig kívánják fenntartani. Van itt pénz, kérem, a költségvetésben, csak a fontosabb célokra kell ezt a fideszeseknek felhasználni. Ez az oligarchák hizlalása, és ennek árát az önkormányzatok és az ott lakók fogják kifizetni. Terézvárosban… [[Pillanatnyi szünetet tart és lapoz a jegyzetei között.]] Kifizetni. Bocsánat! [[Font Sándor közbeszól.]] Akkor lenne ilyen bátor, amikor a saját önkormányzata érdekében feláll, és azt mondja a kormánynak, hogy fizessen már valamennyit [[Font Sándor: Megtettem!]] [[Font Sándor: Megtettem!]] , de ezt nem teszi! (Font Sándor: Megtettem!) Melyek ezek a tételek? A gépjárműadó. A kormány az önkormányzatok által felhasználható gépjárműadó-bevétel teljes összegét elvenné a településektől 2021-ben is, miközben a beszedés feladatát és költségeit náluk hagyja. Az általam képviselt két budapesti kerület közül Erzsébetváros példáján látszik az, hogy a már elvont 110 millió forint gépjárműadó mellett a parkolási díjak és a közterület használatáért járó díjak kormányzati elengedésével megfosztotta a kerületet további 190 millió forint bevételtől. Összességében tehát Erzsébetváros csak a közvetlen kormányzati elvonásoknak köszönhetően elesett mintegy 300 millió forint bevételtől, de hasonló a helyzet Terézvárosban is. Szolidaritási hozzájárulás. Míg 2020-ra még csak 43 milliárd forintot irányoztak elő erre a tételre, 2021-re már 160 milliárd forint szerepel ezen a soron. Budapestnek lényegesen többet kell fizetnie szolidaritási hozzájárulásként. Mára mindenki számára nyilvánvalóvá vált, hogy nemcsak egy évre tervezi a kormány a hozzájárulás megemelését, hanem 2024-ig. Ez az önkormányzatok számára teljes mértékben elfogadhatatlan. Erzsébetvárosban a járvány miatt mintegy 200 millió forintos többletkiadás merült fel, de az önkormányzat idei költségvetési egyenlege összességében 2,5 milliárd forinttal romlik. Még egyszer mondom: 2,5 milliárd forinttal. Terézvárosban a „Terézváros melléd áll!” koronavírus-vészhelyzeti szociális program költségeinek megtérítése 300 millió forint plusz költségvetési kiadást igényel. Annak érdekében, hogy az önkormányzatok visszanyerjék a tényleges cselekvőképességüket, a kormánynak haladéktalanul meg kell térítenie a járványügyi vészhelyzet miatt felmerült rendkívüli kiadásokat, vissza kell adnia az elvont bevételi forrásokat, mindenekelőtt a gépjárműadót, gondoskodni kell az alulfinanszírozott és/vagy pazarló állami fenntartású intézményrendszer megfelelő gazdálkodásáról, ugyanis az önkormányzatok jelentős forrásokkal segítik a területükön működő ilyen intézményeket, miközben azok működésébe semmilyen érdemi beleszólásuk nincs. Az önkormányzatoktól történő forrásmegvonásokon túl több, évek óta sürgető feladat elvégzéséhez is szükségesnek látjuk többletforrásokat biztosítani. [[15.00]] A teljesség igénye nélkül a következő területeken szeretnénk, ha a fideszes képviselők is támogatnák az önkormányzatokat. Külön kell szólni az egészségügyi ellátás önkormányzatokat érintő anomáliáiról. A kormány költségvetési tervezetében a 2020-as tervben gyakorlatilag azonos színvonalon tervezi a háziorvosi és a háziorvosi ügyeleti ellátást, holott épp az elmúlt időszak bizonyította, hogy nem elegendőek a rendelkezésre álló források. Az egészségügy állapotára szintén választókerületemből hozok egy példát. Évek óta rendszeresen kezdeményezem az általam képviselt területek ellátásáért is felelős Péterfy Kórház intézetfelújítását. Az új önkormányzat vezetése a megalakulást követően szinte azonnal levelet írt Kásler Miklósnak, és elhívta egy kórházbejárásra, érdemi válasz azóta sem érkezett, a miniszter nem mer elmenni egy állami fenntartású intézménybe. Mégis, mire számíthatunk egy olyan tárcavezetőtől, aki holmi politikai feladatot teljesítve elfelejti, hogy valaha orvosként dolgozott, és képes olyan kijelentésre mondja Kásler Miklós , hogy szerinte nincs következménye az elhalasztott mellrákszűrésnek? De térjünk vissza a Péterfy Kórházra, melynek épület-korszerűsítésére 25 milliárd forintra lenne szükség, míg 8 milliárd forint értékben modern orvosi műszerek vásárlása is nélkülözhetetlen lenne az itt élők számára. Mindezt külön indokolja, hogy a Péterfy Kórház a járvány idején az egyik kiemelt védekező intézmény volt, országosan szállítottak oda koronavírusos betegeket. Terézvárosban és Erzsébetvárosban ezenfelül 600-600 millió forint szükséges a házi- és gyermekorvosi rendelők fejlesztésére. A koronavírus okozta járvány rámutatott arra, hogy az országban már a gyermekek között is óriási digitális szakadék tátong. A diákok akkor tudnak bekapcsolódni otthonról bármilyen digitális oktatásba, ha az internet mellett megfelelő számítógéppel is rendelkeznek. Ennek értelmében szorgalmazzuk, hogy a kormány juttasson minden hátrányos helyzetű családba legalább egy darab laptopot, hogy segítse annak működtetését, a gyermekek tanulását. A járvány után is biztosítani kell minden gyermeknek a világhálón található információkhoz való egyenlő hozzáférést, ezért javasoljuk, hogy minden olyan háztartásnak, amelyben iskoláskorú gyermek él, és szociális helyzete indokolja, jusson államilag támogatott kedvezményes internet-hozzáférés. Terézvárosban és Erzsébetvárosban a digitális tantermek kialakítása, a távoktatás feltételeinek megteremtése 300-300 millió forintos pluszforrást igényel a költségvetésből. Javasoljuk továbbá, hogy a kormány különítsen el 500 millió forintnyi forrást digitális tananyagok gyártására, valamint egy adatbank létrehozására, ahol a digitális oktatási tananyagokat egy helyen, mindenki számára hozzáférhetően lehet tárolni, utóbbit külön 300 millió forint értékben kellene a kormányzatnak megsegíteni. Korábban is jeleztük azt a tarthatatlan állapotot, hogy a kormányzat az egyházi iskolákban tanulóknak sokkal nagyobb támogatást biztosít, mint a KLIK-es diákok számára. A mi álláspontunk az, hogy az oktatásban minden gyermek legyen egyenlő. Ennek ellenére évről évre nő az egyházi és az állami fenntartású iskolák finanszírozása közötti különbség. Ezért azt javasoljuk, hogy az állam költsön ugyanannyit minden KLIK-es diák dologi kiadására, mint amennyit egy egyházi iskolában tanuló diák kap. Köztudomású, hogy a parlagfű miatt Magyarországon sok százezer allergiás van. A korábbi években többször is szorgalmaztam a parlagfű elleni védekezés hatékonyságának a növelését, eddig hasztalanul. Most is azt javaslom, hogy fontolja meg a kormányzat, a parlagfű elleni védekezés költségvetési támogatását 5 milliárd forinttal emelje meg. Ennél sokkal többet fog az állam megtakarítani, ha végre hajlandó lesz valódi tevékenységet végezni a parlagfű elleni védekezés terén. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Társasházak felújítása. Nagyon-nagyon fontosnak tartom az általam képviselt Erzsébetvárosban és Terézvárosban a társasházak homlokzatának, illetve tetőszerkezetének pályázati úton való támogatását. Azt javasoljuk, hogy ne az önkormányzatoktól való forráskivonást erőltesse a kormány, hanem támogassa a több mint százéves belvárosi épületek állagmegóvását, felújítását. Önerőből a társasházak közösségei nem képesek felújítani házaikat, ehhez külső segítségre van szükségük. Mind az erzsébetvárosi, mind a terézvárosi önkormányzat biztosít ehhez a forrást, a kormányzat semmilyen hazai forrással nem áll rendelkezésre. Kérjük a kormányt, hogy a költségvetésben 3-3 milliárd forintot biztosítson társasház-felújításra Erzsébetváros és Terézváros számára, illetve a többi budapesti kerületet is támogassák. Erzsébetváros és Terézváros területén kialakult az úgynevezett bulinegyed. Sokan nem szeretik ezt a szót valójában, hisz ez egyfajta minősítés, és az ott lakók számára gyakran elviselhetetlen életkörülményeket teremtett. Ennek enyhítésére a kormányzatnak eddig semmilyen intézkedése nem volt, hiába folyik be sok-sok milliárd forint pluszbevétel a bulinegyedből. A Demokratikus Koalíció eddig is többször kezdeményezte, és most is kezdeményeznénk, hogy adjanak ebből vissza az ott lakóknak. Ennek a célnak az eléréséhez Erzsébetváros és Terézváros részére is évente 1 milliárd forintot biztosítson a költségvetés a befizetett adók terhére. Plusz a kormány különítsen el 100-100 millió forintot a két kerületben egy-egy turisztikai információs központ létrehozására, ahol az idelátogatók segítséget kaphatnak a tájékozódásban. Továbbá kérjük a kormányt, hogy különítsen el további forrást a turistaszezon alatt a fokozott rendőri jelenlét megteremtésére. A kisföldalatti szerelvénye és maga a pálya is már annyira elavult, hogy elengedhetetlen a felújítás, ezért Terézváros önkormányzatának képviselői kezdeményezik, hogy a költségvetésben mintegy 10 milliárd forint támogatást nyújtsanak erre a célra. Ahhoz, hogy élhetőbbé váljon ez a terület, szükség lenne mélygarázsok építésére, ezért mélygarázs-finanszírozásban kormányzati segítségre van szükség, hisz önök lecsupaszították az önkormányzatot. Erzsébetvárosban 5 milliárd forint két mélygarázs támogatása, Terézvárosban egy mélygarázs támogatása 2,5 milliárd forint lenne. Azt kérjük, hogy támogassák önök azt, hogy minél inkább, minél többen biciklizzenek Budapesten, és ez akkor lehet sikeres, ha például az egész Nagykörút területén kisebb mélygarázsokat biztosítanak, akkor a parkolást meg lehetne szüntetni, és a mostani parkolósáv helyén lehetne megoldani a biciklisávot. Alapvető emberi jog a tisztességes lakhatás biztosítása, ezért javasoljuk, a kormány különítsen el mindkét kerület számára 1-1 milliárd forintot szociális bérlakásprogramra. A Nyugati pályaudvar mögötti Podmaniczky-rozsdaövezetet rendbe kell tenni. A kérdéses terület leromlott állapotú, a felújítása sokat javítana Terézváros és Budapest városképén. Sokat beszéltek a „Liget 2.” projektről, ami azóta már 42-szer meghalt, de önök folyamatosan beszélnek még ilyen projektekről. Magának a felújításnak az előkészítése 100 milliárd forintba kerülne, ugyanakkor a területen szükség van földcserére, közműfejlesztésre. Javasoljuk, ehhez a kormány különítsen el 10 milliárd forintot a központi költségvetésben. Terézvárosban és Erzsébetvárosban is elengedhetetlen a két kerület állami fenntartású oktatási intézményeinek felújítása. Kérjük a kormányt, hogy ezek korszerűsítését is fontolja meg, és különítsen el rá forrást. A Terézvárosi Család- és Gyermekjóléti Központ épületében mind több tevékenység kapott helyet, ennek következtében a központ kinőtte épületét. Szükségessé vált a bővítés, amit emeletráépítéssel szeretnének megoldani. Javasoljuk, hogy a kormány erre a célra különítsen el 200 millió forintot a terézvárosi önkormányzat számára. Budapesten nagy hiány van a fogyatékossággal élő gyermekek játszóterei tekintetében. A kormány különítsen el 300-300 millió forintot egy Terézvárosban és Erzsébetvárosban létesítendő játszótér kiépítésére, amit fogyatékossággal élő gyermekek is igénybe tudnak venni, ezenfelül szintén a két kerületben létesülhessen egy-egy olyan multifunkcionális mozgásközpont, ami a fogyatékossággal élő gyermekek rehabilitációját segítené. A kormányzat az Operaház felújításakor megfeledkezett arról, hogy az épület felújítása nem lehet teljes, ha az azt körülvevő közterületek állapota elhanyagolt, ezért Terézváros önkormányzata szükségesnek tartja az Operaház mellett a környező közterületek felújítását is, amelyre a kormány különítsen el megfelelő költségvetést. A Hunyadi téri vásárcsarnok felújítása a tervezéstől a teljes felújítás kivitelezéséig igen jelentős forrásigényt támaszt a terézvárosi önkormányzattal szemben, ehhez kérnénk a kormányzati költségvetés módosítását a Hunyadi téri vásárcsarnok teljes felújítására. A terézvárosi és erzsébetvárosi házak falainak növényekkel való befuttatása hozzájárulhat a kerület zöldítéséhez, ami mind az itt élők, mint az idelátogatók komfortérzetét jelentősen javítja, a program forrásigénye 300 millió forint. A VI. kerületi utcafásítás sokszor a közművek által gátolt, hisz a felsővezetékekbe, a földben lévő vezetékekbe, csatornákba ütközik a fásítás. Ennek megoldása 500 millió pluszforrást igényel. A kormány budapesti szinten közösségi kertek létrehozására biztosítson 2 milliárd forintnyi pályázati alapot, javasoljuk továbbá, hogy minden környezetvédelmi beruházás kerüljön az 5 százalékos áfakörbe. [[15.10]] Terézvárosban és Erzsébetvárosban számos olyan épület található, melyek műemlékvédelem vagy helyi védelem alatt állnak. Ezen épületek hőszigetelése nehezen oldható meg úgy, hogy az épületek ne veszítsék el műemlék jellegüket, ugyanakkor a mai, szélsőséges időjárási körülmények között elengedhetetlen a megfelelő hőszigetelés, ezért javasoljuk, hogy a kormány különítsen el a költségvetésben külön összeget ezen műemlékvédelem vagy helyi védelem alatt álló házakra. Az elmondottakhoz kérem tisztelt képviselőtársaim támogatását a terézvárosi és erzsébetvárosi lakók érdekében. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Oláh Lajos képviselő úr. Hozzászólásra következik Aradszki András képviselő úr, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/10710. számú, Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat mai napon elkezdődött vitája során azt bizonyosan kihangsúlyozhatjuk, aláhúzhatjuk, hogy minden ilyen költségvetésitörvény-javaslatnak van egyedisége, saját, önálló meghatározottsága, amely meghatározottság általában az előző év gazdasági eseményeiből eredeztethető. Elég arra gondolni, hogy tíz évvel ezelőtt, a 2010-es költségvetés törvénybe foglalásakor a 2008-as gazdasági válság, valamint a 2002 és 2009 közötti baloldali kormányzás következményeit kellett a 2010-es költségvetésben, ortodox módon persze, az IMF, a Világbank, az EKB Európai Központi Bank és az Európai Bizottság igényei szerint kezelni, azaz megszorításokkal, ami nem mást jelentett, tisztelt képviselőtársaim, mint reáljövedelem-csökkenést, magas inflációt, jelentős költségvetési hiányt, alacsony gazdasági növekedést, az állam, az önkormányzatok és a magyar lakosság több nincs ebben a térben eladósodottságát. 2010-ben, tisztelt képviselőtársak, ezt az ortodox, neobaloldali és liberális gazdaságpolitikát és az azt szolgáló költségvetést változtattuk meg. A változtatás lényege az volt, hogy ugyan unortodox, de ma már szakmai berkekben is tanítani való módon a munkát mint értéket támogató adó- és költségvetési feltételrendszer alapjait raktuk le, beleértve a nyugdíjrendszer lényegét jelentő funkcióinak megerősítését is. Ez a gazdaságpolitika segített nemcsak leküzdeni a válságot, hanem a tartós növekedés előfeltételeit is magában hordozta. Tisztelt Ház! Eltelt azóta tíz év, és ha azt vizsgálnánk, hogy a benyújtott, a 2020. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslatnak biztosítottake jó gazdasági hátteret a 2019. évi gazdasági eredmények, akkor azt láthatnánk, hogy stabil, megszokott keretek között a magyar gazdaság és az állami költségvetés teljesíthetőségéhez biztos alapot, hátteret nyújtottak a 2019. év eredményei. 2019-ben 4,9 százalékos gazdasági növekedést, 3,4 százalékos inflációt, 2 százalék körüli költségvetési hiányt, 3,6 százalékos munkanélküliséget, 11,4 százalékos átlagos bérnövekedést és 70,3 százalékos foglalkoztatási rátát hagytunk magunk mögött. Jelentősen nőttek a családok támogatásai a családvédelmi akcióterv végrehajtása érdekében. Erre alapozva a foglalkoztatást, a bérek növelését segítő, a hagyományos, az elmúlt tíz évben alkalmazott eszközökkel lehetett a 2020. évet megalapozni, ahogy az elmúlt években megszoktuk. De most nem ez a helyzet. Most nem az általában megszokott módon kell a központi költségvetést előkészíteni, megtárgyalni és elfogadni, sőt továbbmegyek, majdan teljesíteni, végrehajtani. Ismét kellenek a célhoz igazodó, új, innovatív megoldások, hogy a 2021. év nehézségeit, feladatait az ország megoldja, és céljait elérje. Az idei évben berobbant, globális koronavírus-járvány márciusban érte el hazánkat. A járványügyi helyzetben az ország jól vizsgázott, sikerült a járvány terjedését korlátozott szinten tartani, ami azonban szükségszerűen a gazdaság visszaesésével járt nemcsak nálunk, hanem globális szinten egyaránt. Ezért fontos hangsúlyozni, hogy a most előterjesztett törvényjavaslat ezen tényhelyzetből kiindulva helyesen határozza meg a költségvetési javaslat értékválasztását és prioritásait. Ez nem más, mint hogy hátunk mögött a 2019-es jó gazdasági teljesítménnyel, arra alapozva a költségvetésnek egyidejűleg biztosítania kell a járványügyi készültség fenntartása és a járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság költségvetési fedezetét. A költségvetésben kell forrás Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi programjára és annak 2021-es folytatására, mert ez kell ahhoz, hogy 2021-ben a 2019-es, kiemelkedő növekedési pályára vissza tudjunk találni. Ezek a célok azonban nem szoríthatják háttérbe a gyermekek és a gyermekeket nevelő családok támogatását, azt a 2021-es költségvetésnek is tovább kell teljes mértékben biztosítani. A gyermekvállalás támogatása ugyanis akkor hatékony, ha azzal a magyar fiatalok, a családot alapítók hosszabb távon tudnak számolni, ha kiszámítható, ha hosszabb távon, akár egy fél életen keresztül is számolni tudnak azokkal a támogatási rendszerekkel, amelyeket bevezettünk, vagy annak a megfelelő módosításával talán még jobban. Úgy gondolom, hogy ezért nagyon fontos annak a folyamatnak, annak az állapotnak a fenntartása, hogy Magyarország egész Európában az egyik legmagasabb GDP-arányos százalékban biztosítja a családok támogatását, ami a GDP 4,5 százaléka, ez közel 2300 milliárd forintot jelent a magyar családok javára. Ebben benne van a családi otthonok alapításának támogatása, és természetesen benne van a családi adókedvezmény rendszere, amely differenciáltan, de hatékonyan biztosítja a gyermeknevelés költségeit, biztosítva azt, hogy a gyermekek vállalása ne jelentse egyben a szegénység vállalását is. Az előttünk lévő törvényjavaslat azzal számol, hogy a 2020-as gazdasági megtorpanást követően 2021-ben a magyar gazdaság teljesítménye körülbelül 4,8 százalékkal bővülhet, és ezzel 2010-hez képest mintegy 30 százalékkal bővül majd a magyar gazdaság. A költségvetés hiánya és az államadósság 2020-ban a korábban tervezettnél magasabb lesz, ugyanakkor a beterjesztett javaslat szerint 2021 végére a GDP arányában várhatóan 69,3 százalékra csökken a 2020 végére várható 72,6 százalékról az államadósság, míg az államháztartás hiánya az elmúlt évekhez hasonlóan jövőre sem fogja meghaladni a GDP 3 százalékát. Hozzá kell tennem, minden olyan ágazatban gondolok itt az egészségügyre, az oktatásra, a honvédelemre , amely a magyar emberek életét, az ország stabilitását, gazdasági stabilitását szolgálja, csak magasabb összegű kiadásokra kerül sor 2021-ben a tervezés szerint. Például az egészségügyi célokra 2021-ben 2115 milliárd forint fog rendelkezésre állni, amely 156 milliárd forinttal több, mint az idei évben biztosított források. Tehát annak ellenére, hogy elég nehéz helyzetben vagyunk most, a 2021-es költségvetés optimista, nem csökkentő, nem megszorító jellegű arculatot vett föl, hanem továbbra is biztosítja azokat a forrásokat, amelyek az alapvető feladatok ellátásához szükségesek. [[15.20]] Külön kell hangsúlyoznom, hogy egyre fontosabb tétel itt a XXI. század húszas éveiben a rend és a honvédelem területének finanszírozása. Erre azért van szükség, mert azt lehet látni, hogy mind a migrációs helyzet, mind pedig az ahhoz kapcsolódó védekezési eszközök kezelése fokozottabb erőfeszítéseket igényel, és fokozottabb erőfeszítéseket igényel a honvédelem fejlesztése, már csak azért is, mert erre vonatkozóan mint az atlanti szövetség tagja, kötelezettséget vállaltunk, hogy megfelelő minőséggel tudunk hozzájárulni a közös katonai, védelmi politikához. Azt gondolom, tisztelt Ház, hogy mindezek figyelembevételével általánosságban el lehet mondani, hogy a költségvetés tervezetének számai biztatóak, és arra adnak reményt, hogy ha ez megvalósul márpedig erre sok biztatást kapunk különböző szakértői fórumoktól , akkor a magyar gazdaság nemhogy vissza fog esni 2021-ben, hanem újra képes lesz visszatérni a 2019-es növekedési pályára, amely időszak alatt Európa negyedik vagy harmadik legjobban fejlődő gazdasága volt. Emellett hozzá kell tennünk, hogy például az Euronews jobboldalisággal nem vádolható írásai szerint is az egyik legnagyobb mértékben csökkent a szegények száma hazánkban. Tehát ma már nem vagyunk azok között az európai uniós tagállamok között, az öt tagállam között, ahol a leginkább veszélyeztetettek az emberek a szegénységbe visszakerüléssel, illetve ahol a szegénységből való kitörés a leginkább lehetetlen számukra. Meglepetésre ezen országok között olyanok szerepelnek, mint Görögország, Spanyolország, Olaszország, és ha jól emlékszem, Litvánia. Tehát ezek között nincs ott Magyarország. Ez gyökeresen ellentmond az ellenzéki forgatókönyveknek, az ellenzéki tirádáknak, mert e tekintetben az Európai Unió által is jó teljesítményt tudott nyújtani Magyarország az elmúlt három-négy évben, amelyhez természetesen kellett a gazdasági növekedés, a szociális érzékenység, a munka világának megerősítése, ahogy említettem, 70,3 százalékos volt a foglalkoztatási ráta 2019-ben, ami annak a méltó igazolása, hogy ha munka van, minden van, és ha minden van, tehát munkát tudunk adni az embereknek, akkor az a legfontosabb eszköze, a legfontosabb feltétele a szegénység leküzdésének. Annak ellenére mondom ezt, hogy mindannyian tudjuk, nagyon fontos dolog az, hogy felzárkóztatási programokkal segítsük a leszakadó társadalmi rétegeket ahhoz, hogy ők is ki tudjanak kerülni a szegénység rabságából. Fontosnak tartom megemlíteni, ha már az elmúlt időszakban komoly vita volt a klímavédelemről, hogy áll a klímavédelemhez, az energetikához a beterjesztett költségvetési javaslat. Azt el lehet mondani, hogy a magyar kormány az eddigi tevékenységei során, ha 2010-től nézzük az eseményeket, a klímavédelem és az energetika CO2-mentes átmenetében a cselekvés oldalára állt, a parlament elfogadta a nemzeti éghajlatváltozási stratégia második változatát, és elfogadtuk a klímavédelmi törvényt is az elmúlt időszak alatt. Fontos azonban kiemelni azt, hogy miképpen jelennek meg ezek a klímavédelmi és energetikai célok a költségvetési javaslatban. Azt hozzá kell tenni, hogy ennek a klímavédelemnek, energetikának és közlekedésnek a kiemelt szakpolitikai céljai az energiahatékonyság, az energiatakarékosság ösztönzése, az energiaracionalizálás, az energiaszektor klímabarát átalakítása és a megújuló energiaforrások arányának növelése, hasznosításának ösztönzése, illetve az energetikai innovációban rejlő és a klímaváltozáshoz kapcsolódó gazdaságfejlesztési lehetőségek kihasználása. Mindezek megvalósítása érdekében a célokat finanszírozó energia- és klímapolitikai modernizációs rendszer jogcímcsoport 2021-es kiadási előirányzata 35 milliárd forint. Ez látszólag kis összegnek mondható, de ahogy elhangzott a klímavédelemről szóló törvény vitájában mind a kormány, mind pedig a kormánypárti képviselők részéről, a klímaváltozás elleni küzdelem nem a kormány ügye elsősorban, hanem szövetséget kell találnunk a gazdálkodó szervezetek, a civil szféra, a polgárok irányába is, és a gazdálkodó szervezeteket kell olyan helyzetbe hozni, hogy a klímavédelmi célokhoz a megfelelő hozzájárulást mind anyagilag, mind technológiailag meg tudják tenni. Ha ezeket a programokat ebből a 35 milliárd 300 millió forintból tudjuk finanszírozni, akkor már nagy lépést tudunk tenni a klímavédelem területén. Fontosnak tartom azt, hogy az előirányzat terhére 2021-ben kiemelten a modernizációs alap terhére finanszírozható projektek részbeni előfinanszírozása valósul majd meg, továbbá a projektek és programok a nemzeti energiastratégia célkitűzésének teljesítéséhez járulnak majd hozzá. Ennek megfelelően a megújuló energia felhasználásának aránya a bruttó végső energiafelhasználáson felül minimum 21 százalékkal növekszik; a hazai beépített fotovoltaikus kapacitás 2030-ra meg fogja haladni a 6 ezer megawattot és 2040-re pedig megközelíti a 12 ezer megawattot; 40 százalékkal kell csökkenjen 1990-hez képest az üvegházhatású gázok kibocsátásának a mennyisége, és a végső energiafelhasználásnak nem szabad meghaladni 2030-ban a 2005-ös 785 petajoule-szintet. Ezek fontos lépések, mert ennek függvényében tudjuk azt elérni, hogy a karbonsemleges hazai villamosenergia-termelés 2030-ra 90 százalékra nő, amelyhez, ha kiegészítjük a villamosenergia-rendszerhez kapcsolódó, rugalmasságot növelő beruházásokat is, a körülbelül egymillió okos-fogyasztásmérő telepítését, akkor azt lehet mondani, hogy azokat a klímapolitikai, klímavédelmi és energiapolitikai célokat, amelyeket megfogalmaztunk itt a klímavédelmi törvény vitája során, illetve magában a törvényben is rögzítettük, akkor azt el fogjuk tudni érni, és ehhez a 2021. évi költségvetési tervezet jó alapot, biztos támaszt tud adni. Most már csak arra van szükség idézőjelben mondva , hogy ezeket a lépéseket hatékonyan és eredményesen, az energetikai és klímapolitikai célokkal összhangban tudjuk megtenni. Én azt gondolom, hogy a kormány erre képes, és annak nem lesz akadálya, hogy a költségvetésben foglaltakat ebből a szempontból is támogassa a Fidesz-KDNP-frakciószövetség, illetve a -frakciók. Úgy gondolom, hogy emellett természetesen vannak más tételek is, amelyek az energiapolitikához kapcsolódnak, de ezeknek a jelentősége, bár környezetvédelmi szempontból elvitathatatlan, a költségek szempontjából azonban nem érnek fel az előbb elmondott és előadott összegekhez, ellenben az ott élők komfortérzetét, a tájsebek begyógyítását gondolok itt az uránbányászat következményeinek, a Karolina telephelyének a rekultiválására, ezekre is mind benne van a költségvetésben a fedezet, amelynek az a fontos része, hogy amit eddig a bányászat mint gazdasági tevékenység tájsebekben ott hagyott, azt fokozatosan, az európai uniós előírásoknak megfelelően és szándékainknak megfelelően tudjuk majd olyan helyzetbe hozni, hogy az ott élők életkörülményeit jelentősen tudja javítani, és közösségi életterek jöjjenek létre ezeken a területeken, természetesen a víz-, talajvédelmi reparációk megtörténtével együtt. [[15.30]] Fontosnak tartom, hogy egy bekezdésnyit beszéljek mert elég sok negatív észrevétel hangzott el a baloldal részéről az önkormányzatok finanszírozásáról. Leginkább az hangzott el egységesen mindegyik baloldali párti résztvevőtől, legyen az Jobbik, vagy DK, vagy Párbeszéd [[Z. Kárpát Dániel: Ne röhögtessél már! Közbeszólások a Jobbik soraiból. Z. Kárpát Dániel: Belezavarodtál az olvasásba!]] , hogy 2021-ben az önkormányzatok kivéreztetésére törekszik a kormány. Ehhez képest az előterjesztésben a következők szerepelnek. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] Jelentősen több költségvetési forrás jut a helyi önkormányzatoknak 2021-ben. Az idei, nagyjából 739 milliárd forintos forrás helyett mintegy 857 milliárd forintból gazdálkodhatnak majd. A javaslat szerint a helyi önkormányzatok működésének általános támogatására 173 milliárd forint helyett 264 milliárd van a költségvetési tervezetben. A települési önkormányzatok egyes köznevelési feladatainak támogatására az idei csaknem 191 milliárd ami egy emelt összeg már, és ez biztosította már ez év elejétől az óvónők és a bölcsődei dolgozók minőségi bérfejlesztését is , tehát a 191 milliárd forint helyett mintegy 213 milliárd forintot lehet majd fordítani az egyes köznevelési feladatok támogatására. Ugyanez, hasonló arányú emelés vonatkozik a gyermekétkeztetési feladatokra. Összességében azt lehet mondani, a kormány nemhogy kivérezteti az önkormányzatokat, hanem sokkal kedvezőbb, dinamikusabb helyzetbe hozza őket. Miért mondom ezt? Az elmondottakból az látszik, hogy a működési költségeket a kormány bőkezűen, nagyvonalúan biztosítja az önkormányzatok számára. Hogy konkrétumokat említsünk meg, akkor például 2020-ban, de ugyanez vonatkozni fog ’21-re, ha a tényadatokat nézzük, a választókerületem központjában, Érden a költségvetés 51 milliárd forintos összeggel rendelkezik, ebből 46 milliárdot biztosít az állam. Tehát, ha az ilyen arányokat nézzük, akkor elég bátor dolog azt mondani, hogy az önkormányzatokat a kormány ki akarja véreztetni. Már csak azért is érdekes ez a dolog, mert Érd ellenzéki vezetésű önkormányzat. Tehát erről nincs szó, hanem arról van szó, hogy dolgozni kell az önkormányzatoknál is [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Gépjárműadó.]] , és olyan módon kell gazdálkodniuk, hogy a megemelt állami normatívákon keresztül biztosítani tudják a kötelező ellátás teljesítését. Azt gondolom, ebből a dologból azt levonni, hogy szelektál a kormány, és különböző módon támogatja és zsarolja az önkormányzatokat, elég vastag dolog, elég vastagon nem felel meg a valóságnak. Még egy dolog, hogy az életszerűséget is igazoljam, hogy ez miért van így. Elhangzik többször is, több alkalommal is elhangzott itt, hogy a koronavírus-járvány elleni védekezés kivéreztette az önkormányzatokat. Mondom, 51 milliárd forint az érdi költségvetés, a legutóbbi ismereteink szerint május végéig ebből a költségvetésből koronavírus elleni védekezésre Érd megyei jogú város mintegy 20 millió forintot fordított. Tehát, ha minden önkormányzatnál csak ennyi van, akkor eléggé furcsa azzal érvelni, hogy ez a helyzet, a koronavírus-helyzet kivéreztette most az önkormányzatokat. Az más kérdés, hogy mi lesz 2021-ben. ’21-ben várhatóan okosabban és hatékonyabban kell gazdálkodniuk, de akkor is az előbb említett kötelező feladatok ellátására fordított összegek megemelése miatt veszély nem fenyegeti az önkormányzatok kötelező feladatait. Az is bizonyos, hogy ha a fejlesztésekre esetleg nem marad pénzük, tekintettel arra, hogy az iparűzésiadó-alapjuk kevesebb lesz, akkor a kormány hitel felvételére engedélyt ad, amelyet a továbbiakban, itt az év vége, lehet felvenni, illetve lehet visszafizetni. Tehát ilyen szempontból ezt az átmeneti időszakot, ami a 2020-as és vélhetően a 2021-es gazdasági szituációk között látható, tehát 2020-ban van egy igen jelentős és érzékelhető gazdasági visszaesés, és ahogy a költségvetési törvény tervezete is elmondja, hogy 2021-ben már majdhogynem el tudjuk érni azt a növekedési szintet, amiben 2019-ben voltunk, akkor ezt az átmeneti időszakot az önkormányzatok képesek kezelni, képesnek kell lenniük, hogy kezeljék, függetlenül párthovatartozástól. Az más kérdés természetesen, ha erre megvan a szándék, akkor ezt csinálni kell. És egy személyes vagy nem is személyes, csak hallomásból hallottam, hogy az új vezetések, tehát az ellenzéki polgármesterek egy része meg a városvezetés jó bulinak tekinti a városvezetést és nem politikai feladatnak és nem elkötelezettségnek; de ez csak egy személyes megjegyzésem, ne vegye senki magára, kérem önöket. [[Közbeszólások és derültség a Jobbik soraiban.]] Azt gondolom, hogy mindezeket összegezve a 2021. évi központi költségvetés tervezete kellő érzékenységgel és kellő dinamikával kezeli ezt a nehéz helyzetet, speciális eszközökkel biztosítja a gazdaság újraindításának pénzügyi feltételeit az előttem szólók már említették a Magyar Nemzeti Bank programjait is , amelyek jogos reményt adnak arra, hogy 2021-ben az óvatos és visszafogott becslések alapján is ez a gazdasági válság túlélhető lesz, és amennyiben ez túlélhető lesz, mind az államháztartás nagy rendszerei, mind pedig az önkormányzatok létezésének a feltételei biztosítottak lesznek. Így ennek következtében nem tudok mást mondani, a magam részéről, és biztos vagyok benne, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója részéről a benyújtott törvényjavaslatot támogatni fogjuk a jövőben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Aradszki András képviselő úr. Most megadom a szót az előre bejelentett felszólalók közül Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, Lehet Más a Politika.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Minden évben, amikor eljön a költségvetés parlamenti vitájának az időszaka, nem győzzük elmondani: az ország költségvetése nem számháború, amikor puszta érdekek mentén mindenki megpróbál minél többet kihasítani a maga számára fontos dolgokra. Ennél sokkal többről van szó. A költségvetés indikátora annak, hogy egy felelős kormány a köz pénzének felhasználására tude olyan javaslatot kidolgozni, amely a társadalom egészének jóllétét szolgálja, méghozzá úgy, hogy eközben ennek környezeti és gazdasági feltételeit is a fenntarthatóság jegyében biztosítani képes.Ez nem egyszerű feladat, tekintettel a sokrétű igényekre, a korlátozott forrásokra, rövid és hosszú távú érdekek összehangolásának szükségességére. Ezért legfőbb zsinórmértékünk a közös és következetes értékrend, a prioritások konszenzusra építése és a közpolitikák összehangolása kellene hogy legyen. Az volna a jó, amikor a források felhasználása egy közös célrendszer elérését segíti, amikor a cél a társadalmi, a környezeti és a gazdasági szempontok egymást erősítő összehangolása, a jelen értékeinek védelmével a jövőnk megalapozása. Ha megnézzük, hogy az Orbán-kormány elmúlt tízéves kormányzása mivel járt, akkor azt látjuk, amit ez a költségvetés is mutat: társadalmi szétszakadás, egy szűk eliten kívül a többség jóllétének semmibevétele, amikor a javakon túl már a jogok és az emberi méltóság is csorbul. A gazdaság egészének teljes kiszolgáltatottsága, beleértve a stratégiai szempontból fontos energiaszektort befolyásoló orosz haverokat. A természeti erőforrások felélése, pusztítása, maradék értékeink magánosítása a közjó teljes figyelmen kívül hagyásával. És itt beszélhetünk a nemzeti földvagyon sajátos privatizációjáról, a nemzetstratégiai jelentőségű vízvagyon lerablására tett kísérletekről, a Balaton einstandjáról, és arról, hogy ezenközben a helyi közösségek és az önkormányzatiság, a civil kurázsi feltételeit is megpróbálják agyagba taposni. Mindez inkább elválaszt, mint összeköt a XXI. század valós kihívásainak megválaszolásától, a világ és az EU közös törekvéseitől, de még a Kárpát-medence közös ügyeiben való érdemi együttműködéstől is. Az LMP már régóta mondja, de a járvány is megmutatta, hogy nem folytathatjuk ott, ahol a vírus előtt abbahagytuk, és hogy 2021-ben zöldfordulatra és újjáépítésre, zöld újjáépítésre van szükség. De nézzük mindezt a kormány 2021. évre benyújtott költségvetési javaslata tükrében a fenntarthatóság és a környezetügy szemszögéből. Az eleve elfogadhatatlan, hogy a kormány olyan költségvetési javaslatot terjeszt be, amely célzottan átláthatatlan. Évek óta a terv és a megvalósítás távolról sem egyezik. A költségvetési javaslatok még véletlenül sem tüntetik fel egységes szerkezetben, hogy mi volt az előző év, évek eőirányzata és teljesítése. [[15.40]] A fejezeti előirányzatok címsorait folyamatosan összevonják, tárcák között utaztatják, a hazai és EU-s támogatások tartalmilag összefüggő céljaihoz rendelt költségvetési tételeket pedig sűrű homály borítja. Még véletlenül sem fordul elő, hogy a kormány és az Országgyűlés által egyaránt elfogadott tervek, stratégiák és programok célkitűzéseinek végrehajtásához illeszkedő sorok jelenjenek meg a költségvetésben, vagyis a kormány ezeket a terveket és a programokat is csak díszletként használja. Említeni tudom a nemzeti környezetvédelmi programot, a NÉS-t, a biodiverzitás-stratégiát vagy akár a Kvassay Jenő-tervet is. Alapvető hiányosság az Alaptörvénybe foglalt, az egészséges környezethez és a természeti erőforrások védelméhez fűződő jogaink érvényesítése a költségvetésben. Magáért beszél, tisztelt képviselőtársaim, hogy a 2021. évi költségvetés szöveges részeiben, indoklásaiban a „környezetvédelem” fogalma meg sem jelenik. Jelen tervezet teljesen hiányos a tekintetben, hogy a választóknak, az érintetteknek választ adjon arra, hogy mi lesz a ketyegő vegyi bombaként működő környezetszennyezések kármentesítésével, az emberéleteket követelő épületek azbesztmentesítésével, a kidolgozott, de a kormány által kiherélt országos levegőterhelés-csökkentési program érdemi végrehajtásával, a környezet-egészségügy felkészítésével, az éghajlatváltozás következtében fellépő újabb kockázatok kezelésével vagy a várható rendkívüli időjárási helyzetek enyhítésével, amikor önhibájukon kívül ezrek maradhatnak fedél nélkül. Vagy mi van az alkalmazkodó mező- és erdőgazdálkodással, a talajvédelemmel, amikor pontosan lehet tudni, hogy a magyar mezőgazdaság jelen termelési szerkezete tarthatatlan? A meglévő erdeink pusztulnak, nemhogy újak telepítésére lenne esély a vízhiány miatt, és termőterületeink a rossz irányba támogatott gazdálkodás miatt évről évre csak veszítenek a termőképességükből. Vagy mi van a domb- és síkvidéki vízvisszatartási projektekkel, amelyek helyett a kormány csak az oligarchák elavult és vízpocsékoló öntözési igényeit igyekszik közérdeket sértő módon kielégíteni? Hol késik a fenntartható tájgazdálkodás ösztönzése? Hogyan lesznek élhetők településeink, ha a kormány inkább elvesz, mint ad ahhoz, hogy megküzdjenek az éghajlatváltozás következményeivel, és hogy emiatt ne veszítsünk el a mostani járvány áldozatainál még több, bár a kormányzati statisztika által elhallgatott számú hozzátartozónkat például a kezelhetetlen és tartós hőhullámok miatt? Azt kell mondani, látva a költségvetést, hogy a város és a vidék végre most egyesülhet a sok évtizedes koholt és értelmetlen szembeállítás után, ugyanis egyaránt sújtja őket a kormány költségvetési politikája. De a tervezetnek nemcsak az a gyenge pontja, hogy kinek mire nem ad forrást, hanem az is, hogy akinek és amire ad, az esetenként a fenntarthatósággal ellentétes célú. A kormány nem ismeri fel azt a tényt, hogy a természeti erőforrásaink, értékeink, az ökoszisztéma-szolgáltatások korlátosak, és hogy a kormány tudatos és vétkes mulasztásai, sőt környezetünk azonnali kizsákmányolását célzó intézkedései rövid és hosszú távon is visszafordíthatatlan környezeti változásokhoz vezetnek. Most, amikor Magyarország 2021-es költségvetéséről vitatkozunk itt a parlamentben, ismételten azt látjuk, hogy a kormány nem érti, nem érzi a klímaváltozás súlyosságát. Tenni kell, de összefoglalóan ki lehet mondani, hogy a beterjesztett költségvetésben alig találni olyan elemet, ami tényleg elősegítené a klímaváltozás megfékezését, a klímaváltozáshoz való alkalmazkodást, ami szolgálná a környezetvédelmet, tágabb értelemben azt, hogy egészséges környezetben élhessünk, és mindezt élvezhessék majd gyermekeink és unokáink is. Az LMP szerint egyértelmű zöldfordulatra van szükség. Az LMP a 2021. évi költségvetéshez 21 olyan módosító indítványt nyújt majd be, amelynek célja, hogy az ország élhető maradjon, megőrizzük erdeinket, a jó minőségű termőföldet, vizeinket, természeti értékeinket, összességében a biológiai sokféleséget. A benyújtott javaslataink közül szeretnék néhányat kiemelni, néhány fontosabb területet. Tízből nyolc magyarországi lakás nem felel meg a korszerű épületenergetikai követelményeknek. Meggyőződésünk, hogy az energiahatékonyság területén a lakossági épületszigetelésre kell összpontosítani, itt érhető el a legkönnyebb megtakarítás. Évi 300 milliárd forintos kerettel komplex épületenergetikai felújítási programra van szükség. Teljes körű felújítással drasztikus, akár 85 százalékos energiamegtakarítás is elérhető. Ez lenne az igazi rezsicsökkentés! A klímaalkalmazkodási feladatokra is kellenek költségvetési források, nem elég az Európai Unió felé tartani a markunkat. Azt gondolom, most már lassan mindenki tudja Magyarországon, hogy a klímaváltozás súlyosan érinti hazánkat, különösen a mezőgazdaságot, de az önkormányzatok klímavédelmi feladatait is támogatni kell. Évekig hanyagolta a kormány, de az országos környezeti kármentesítési programra forrásokat kell elkülöníteni, kezdeni kell vele valamit, ugyanis a feltárt nagy kockázatú környezetszennyezések évente a halálesetek és megbetegedések tízezreit, talaj- és vízkészletünk elszennyezését és veszélyeztetését okozzák. A klímaváltozás hatásainak csökkentéséhez pedig meg kell védeni a hazai erdőket is. A hazai őshonos erdőkben be kell szüntetni a tarvágásos gazdálkodást; először a természetvédelmi Natura 2000-es területeken, majd fokozatosan minden köztulajdonban álló erdőben. És még amit szeretnék kiemelni: a levegőszennyezés csökkentése érdekében a PM10 szálló por elleni és egyéb intézkedésekre is benyújtunk módosító javaslatot, ugyanis a szállópor-szennyezés bizonyíthatóan évente ezres nagyságrendű halálesetet és százezres volumenű megbetegedést okoz. A probléma kezeléséhez több forrás szükséges. Azt látjuk, hogy az utóbbi időben a kormány azt próbálja magáról elhitetni, hogy zöld és zöldül. Azt gondolom, azzal a zöldülését egy picit bizonyíthatná, ha az LMP-nek a környezet-, természetvédelem érdekében benyújtott módosító javaslatait támogatná. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Székely Sándor képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tegnap azt mondta nekem egy cinikus félmosollyal a Gazdasági bizottságban a Magyar Nemzeti Bank valószínűleg következő helyettese, amikor megkérdeztem tőle, hogy mit gondol, a 2,1-es infláció hogyan lehetséges, miközben a magyar emberek azt tapasztalják, hogy az őáltaluk vásárolt áruk ára hónapról hónapra akár 10-20 vagy akár 25 százalékkal is megy fel, hogy az emberek félre szokták érteni az inflációs adatokat, és itt sok termékről van szó, amit az inflációs kosárba beletesznek, amibe beletartozik a hűtőgép is, amit csak tízévente vásárolnak, és tényleg viszonylag ritkán megy fel az ára vagy lassabban, és hasonló egyéb termékeket is hozzátett; még egyszer mondom, egy ilyen cinikus félmosollyal a száján.Most nagyjából ennyire cinikus és ennyire lehet komolyan venni azt, amikor önök azt mondják, hogy Magyarországon fantasztikusan jók a bérek, itt minden rendben van és emelkednek. Úgy számítja ki a béreket a KSH, hogy eleve nem számolja bele 1,6 millió embernek a bérét, akik egyébként jellemzően kis keresetűek, így a maradék dolgozók béréből úgy számolnak átlagot, hogy az nagyon súlyosan torzít felfelé. Na, hát így van itt bruttó 400 ezer forintos átlagfizetés, és így van az országban 2 százalékos infláció. Hát, sehogy! Helyette van elvándorlás, két-három munkahelyen robotoló magyarok, virágzik a fekete- és a szürkegazdaság, nem születnek a gyerekek, és kiürül az ország; nem Budapest vagy a nyugat-magyarországi nagyvárosok, hanem a kistelepülések, a falvak, amelyek állítólag önöknek annyira fontosak, csak sajnos már boltok sincsenek ott, és már csak az idősek maradnak, mindenki más pedig menekül. A Covid által okozott helyzet kiváló alkalom lett volna a Fidesz számára, hogy a magyar gazdasághoz meg a magyar emberekhez fűződő kapcsolatán egy kicsit változtasson, segíthették volna közvetlenül az embereket, a kisvállalkozásokat, megadóztathatták volna, mondjuk, a multikat, az osztalékadót egy kicsit jobban. Ehhez képest mi történt? Úgy adóztatták meg a magyar bankrendszert 55 milliárd forinttal, amely évi 600-700 milliárdot termel magának, hogy azt a magyar dolgozók majd öt év múlva visszaadják a magyar bankrendszernek, de nem ugyanannyit, hanem jóval többet. [[15.50]] Valamint úgy adóztatta meg a magyar kormány a multinacionális cégeket akár a magyarokat, akár a külföldieket , hogy azok azt simán át tudják hárítani a magyar lakosságra, tehát gyakorlatilag áfát emeltek. Sajnos, ez a költségvetés is azt sugallja, hogy marad minden a régiben. A gazdagokat és a tőkéseket támogatja, valamint Orbán Viktor tágan értelmezett családját szeretné milliárdossá tenni, mindenki más pedig dolgozhat kifulladásig éhbérért, vagy mehet, ahova akar. És erre mondják maguk rá, hogy jól működik a gazdaság, és hogy jók a számok. Lehet, de sajnos ezek a mondatok a magyar dolgozókon egyáltalán nem segítenek. Az Igen Szolidaritás Mozgalom azért jött létre, hogy az önök és a rablókapitalista hozzáállásuk által okozott szociális válságot felszámoljuk. Ezért javaslom, hogy a minimálbért emeljük föl 200 ezer forintra, a családi pótlékot pedig a háromszorosára, 37 500-ra. Ha azt mondják, hogy ezek a számok nincsenek benne a költségvetésben, akkor arra az a válaszom, hogy ezek a számok benne vannak a magyar költségvetésben, csak egy kicsit bátornak kellene lennie, és nem a magyar embereket kell kizsigerelni, hanem azokat a multinacionális cégeket, illetve a bankrendszert egy kicsit visszább pofozni és a magyar emberek érdekeit, a magyar fizetések érdekeit előtérbe helyezni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétpercesek következnek; elsőként Varju László képviselő úr, DK.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Most van tulajdonképpen az az első lehetőség, hogy reagáljunk arra, amit idáig hallottunk, már a tekintetben, amit az államtitkár úr néhány perccel vagy talán órával ezelőtt elmondott.Az államtitkár úr hosszan bemutatta, hogy tulajdonképpen 2010-hez képest mennyivel több pénzt fizettek ki; mennyivel több pénz van most egy-egy rovatra, legyen az egészségügy, oktatás, és ezeket felsorolta. Tisztelettel javaslom államtitkár úrnak, hogy ne 2010-zel hasonlítsa össze, hanem 2000-rel vagy 1990-nel, és akkor lehetne mondani tízszer akkora számot. Tehát őszintén szólva, ezt az értelmetlenséget, őszintén szólva ez egy… szóval, nehéz minősíteni, és nem akarom megbántani az államtitkár urat, hogy ilyen értelmetlenséggel próbálkozik, és csodálkozom rajta, hogy ő ezt felvállalta. Már csak azért is, mert egyszerű számmal szeretném önöket szembesíteni. Itt van a költségvetés, amit önök benyújtottak. Ebben az évben 21 882 milliárd forint a bevétel. A múlt évben 21 424 milliárd forint bevétellel számoltak. A kettő között 367 milliárd forint a különbség, alig 2 százaléknyi. Önök ehhez képest az idénre terveznek legalább 3 százalékos inflációval, de egyébként, ha az MNB-előrejelzést nézem, akkor ennél többel kellene számolni, ami azt jelenti, 750 milliárd forint hiányzik ebből a költségvetésből. Ehhez képest önök azt állítják, hogy mindenre többet költenek. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezzel a szemfényvesztéssel ne próbálkozzanak, mert valóban az a helyzet, hogy ez itt a nagy átverés, annak a gyávaságnak a bemutatása ez a költségvetés, hogy egyrészről képtelenek, másrészről nem is akarnak szembenézni az igazi problémákkal. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Lakhatás kérdéskörében nem lehet az egyik kormánypárti képviselőtársamat máshogy illetni, mint a baloldali jelzővel: szélsőségesen baloldali retorikával egy vegytisztán neoliberális modellt vezetett le. Szégyen, gyalázat, hogy ez megtörténhet, hiszen amikor az került szóba, hogy fiatalok hogyan tudnak otthonhoz jutni Magyarországon, mindig-mindig mantrázzák a kormánypártiak, hogy ők inkább tulajdonhoz szeretnék juttatni a fiatalokat, mint bérleti jogviszonyhoz én is.Minden épeszű ember azt szeretné, ha minden magyar fiatalnak teremne egy saját családi ház vagy lakás. Csakhogy a magyar rögvalóság nem ez! És amiért önöket neoliberálisnak lehetne nevezni bátran, az az, hogy nincs üzenetük. Nincsen semmiféle programjuk azon fiatalok számára, akik albérletbe kényszerültek, nem tudják anyagi források híján elkezdeni az önálló életüket. A CSOK-ra mutogatnak, amely egyébként egy támogatható konstrukció. Én magam is jobbító módosító javaslatokat tettem hozzá, és támogattam az egész csomagot. Csakhogy ez jellemzően felső középosztálytól fölfelé vehető igénybe teljes támogatási spektrumát tekintve. Önök nem üzennek azoknak, akik albérletben élnek, miközben Budapesten 160 ezer az átlagos bérleti díj. A magyar bérek, fizetések egyáltalán nem követték azt a kirobbanó árnövekményt, amelynek tényével Magyarország Kormánya nem tud, nem akar mit kezdeni. Eközben a lakáscélú előtakarékosság állami lábát megszüntették, és a hazai bérlők 46 százaléka van olyan helyzetben, hogy a jövedelme legalább 40 százalékát kizárólag a lakhatására kell hogy fordítsa. Államtitkár úr, mi az önök üzenete ezen több százezer magyar ember számára? A Magyar Nemzeti Bank vezetősége javasolja egy átfogó bérlakásprogram tető alá hozását. Én magam „Mi Várunk” program címmel egy teljes koncepciót hoztam ide, amely új építésű bérlakások tömegét tudná behozni a piacra, ilyen módon tulajdonhoz is juttathatná a bérlőket 6-8 év békés együttélés után, bekerülési költségen. Van tehát erre megoldás. Hol van a kormány, államtitkár úr? Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Előre bejelentett felszólalók következnek; elsőként Simon Róbert Balázs képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Kulturális bizottság egyik alelnökeként alapvetően három területet szeretnék egy kicsit részletesebben áttekinteni a jövő évi költségvetésből. Ez pedig a szakképzés, a felnőttképzés és végül majd a sport.Azt hiszem, abban mindannyian egyetértünk, hogy elsődleges nemzetgazdasági cél a gazdaság teljesítményének fokozása érdekében a foglalkoztatottság és a szakképzett munkaerő hatékonyságának további növelése. Éppen ezért fontos a szakképzési centrumok képzési, átképzési kínálatának szélesítése, a mindenkori munkaerőigényhez alakítása, képzési feladatainak a fenntartása, bővítése a 2019-ben elfogadott szakképzés 4.0 stratégia mentén. A stratégia tíz kiemelt fejlesztési területen jelölte ki a szakképzésben a versenyképesség, a fenntarthatóság, a szakmai előrelépés biztosítása érdekében a követendő szakmai irányokat, elérendő eredményeket. Nézzük egy kicsit részletesebben! Az Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezetében szerepelnek a szakképzési centrumok fenntartásával, működtetésével kapcsolatos kiadások. A szakképzési centrumok 2021. évi támogatási előirányzata 141,9 milliárd forint, bevétele 2,7 milliárd forint, így összesen 144,6 milliárd forint kiadási előirányzat felett rendelkezhetnek. Állami szakképző intézmény a szakképzési törvény 26. §-a (1) bekezdése alapján főszabály szerint a szakképzésért felelős miniszter által az állam nevében alapított szakképzési centrum részeként működhet. Jelenleg Magyarországon megyénként egy, kettő vagy három, Budapesten négy, összesen országosan pedig negyven szakképzési centrum működik. A 2019-20-as tanévben az ott tanulók létszáma meghaladta a 200 ezer főt. A 2021. évi költségvetési évet érintő tanévben és a további tanévekben is a szakképzési rendszer változtatásainak hatására a szakképzésben részt vevők számának további növekedése várható. A szakképzési centrumok tervezett állományi létszáma a feladatok stratégiából fakadó növekedése miatt összességében a 2021. évre 28 876 főre növekedik. A 2020. július 1-jétől életbe lépő tervezett béremelés forrását a kormány a céltartalékból biztosítja. A szakképzésben oktatók és más alkalmazottak 2020. július 1-jétől megvalósuló bérfejlesztésének végrehajtásához szükséges, az érintettekre vonatkozó felmérés folyamatban van. A következő a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal működésével kapcsolatos kiadások. A Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal 2021. évi támogatási előirányzata 1,9 milliárd forint, tervezett bevétele 311 millió forint, így összesen 2,2 milliárd forint kiadási előirányzat felett rendelkezhet. Az NSZFH álláshelyszáma összességében a 2021. évre 163 álláshely, ez az úgynevezett alaplétszám, illetve emellett 217 központosított álláshellyel is rendelkezik. [[16.00]] A következő, amiről röviden beszélnék, az a Gazdaságvédelmi Alap fejezetben található, illetve szerepel, ez pedig nem más, mint a szakképzési hozzájárulás. A szakképzési hozzájárulás tekintetében a hozzájárulásra kötelezettek továbbra is megválaszthatják a kötelezettségük teljesítésének a formáját. A szakképzési hozzájárulás alapja a szakképzési hozzájárulásra kötelezettet terhelő szociális hozzájárulási adó alapja. A kötelezettség mértéke továbbra is 1,5 százalék. A szakképzési hozzájárulásból befolyó bevétel a 2021. évben a tervek szerint 100,5 milliárd forint lesz. A gazdaságvédelmi foglalkoztatási alap cím, szakképzési és felnőttképzési támogatások alcím. A 2021. évi előirányzat tervezett összege 25 milliárd forintban került meghatározásra, ami megegyezik a 2020. év kiadási előirányzatával. Az előirányzat biztosít forrást a kifutó rendszerű Szabóky Adolf szakképzési ösztöndíj keretében nyújtott támogatásokra, valamint a szakképzési Híd-programban részt vevő tanulók részére ösztöndíj formájában nyújtott támogatásra, továbbá a pedagógusi pótlék biztosítására, illetve az új rendszerű ösztöndíjra is. Végül fejezeti kezelésű előirányzatok cím, állami szakképző intézmények szakképzésről szóló törvény szerinti ingyenes képzésének kiegészítő finanszírozása jogcímcsoport. Az állami szakképző intézmények szakképzésről szóló törvény szerinti ingyenes képzései kiegészítő finanszírozásának 2021. évi támogatási előirányzata 5,8 milliárd forint. Ez az összeg a szakképzési centrumok és más, állami szakképző intézmények törvény szerinti közfeladat-ellátásának nem nappali rendszerben folyó ingyenes képzések az első és második szakma, valamint egy szakképesítés megszerzése érdekében, a jelenleg futó képzések esetében ez a felnőttoktatás fogalmával egyenértékű stabil finanszírozhatóságát biztosítja. Pozitívan értékelendő, hogy továbbra is kiemelten kezeli a tervezet a szakma- és szakképesítés-szerzés kibővülését, államilag támogatott lehetőségeit. A 2021. évben is várhatóan több tízezer fő képzése folyhat szakképzési centrumokban és más állami szakképző intézményekben ebben a képzési formában. És ahogy a felszólalásom elején említettem, a sportágazat költségvetéséről szeretnék még néhány gondolatot. A jövő évi költségvetés tervezetében a versenysport eredményességének javítását célzó kormányzati intézkedések mellett hangsúlyos szerepet kap a sport társadalmi bázisának szélesítése is. Stratégiai feladat a kiemelt sportágak 16 ilyen van: asztalitenisz, atlétika, birkózás, evezés, dzsúdó, kajak-kenu, karate, kerékpár, korcsolya, ökölvívás, öttusa, sportlövészet, tenisz, torna, úszás és vívás sportágfejlesztési elképzeléseinek, illetve a kiemelt fővárosi sportegyesületek stratégiai, működési feladatainak támogatása. A sportágfejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő feladatok támogatására 11,9 milliárd forintot biztosít a költségvetés, amivel a 2019. évi bázisra áll vissza a finanszírozás. Kedvező hír, hogy a fejlesztési programnak köszönhetően az érintett sportágakban mind a versenyengedéllyel rendelkező felnőtt és utánpótláskorú sportolók együttes létszámában, mind az edzői létszámban, mind pedig a tagszervezetek számában növekedés tapasztalható. Célként fogalmazódik meg továbbá a kiemelt sportágak körébe nem tartozó, de sportszakmai szempontból jelentős sportágak így például baseball, softball, búvárúszás, curling, golf, gördeszka, gyeplabda, hullámlovaglás, íjászat, kick-box, lovassport, műugrás, rögbi, sí, snowboard, sportmászás, súlyemelés, szinkronúszás, szörf, taekwondo, táncsport, tollaslabda, triatlon, vitorlázás szakmai többletfeladatainak, illetve fejlesztési feladatainak a támogatása is. Az úgynevezett feltörekvő sportágak tehetséggondozó programja pedig az innovatív, a társadalom körében népszerű sportágak fejlesztési lehetőségét szolgálja. Az utóbbi program bevezetésével a kiemelt és a felzárkóztatási sportágakkal együtt közel a teljes országos sportági szakszövetségi szint lefedésre került. Fontos terület a sportlétesítmény-fejlesztés, amelynek területén célként fogalmazódik meg a kormány által elfogadott, a 2014-2020 közötti időszak sportlétesítmény-fejlesztési stratégiáján alapuló és azt folytató 2021. évi sportlétesítmény-fejlesztési feladatok megvalósítása. Ennek keretén belül elsősorban a kiemelkedő központi létesítmények színvonala emelhető, illetve regionális sportközpontok mint módszertani központok fejlesztése valósul meg. Meghatározó feladatot jelentenek a kiemelt sportágak és a fővárosi sportegyesületek által tervezett fejlesztések, így például a 2022. évi kézilabda-Európa-bajnokság megrendezéséhez kapcsolódó létesítményfejlesztések, a Honvédelmi Sportközpontok fejlesztése, a „Modern városok” program keretében történő sportcélú ingatlanok fejlesztései, valamint egyéb, a kormány támogatását élvező egyedi sportlétesítmény-fejlesztések. Mindezek mellett lényeges még a sportági módszertani és edzőközpontok, valamint utánpótlásbázisok kialakítása, amelyek egyúttal több sportág igényeinek kielégítésére is alkalmasak. Sporteredmények, sportszakmai tevékenységek, sportteljesítmények elismerése céljából 9,8 milliárd forintot biztosít a költségvetés, amely egyrészt magába foglalja az élősport eredményes szereplése elismerésének, másrészt az olimpiai járadék és a Nemzet Sportolója címmel járó életjáradéknak a fedezetét. Az eredményes szerepléshez szükséges háttér biztosítását, a versenyzők és a sportszakemberek közvetlen anyagi támogatását, az edzők munkájának elismerését szolgálja a Gerevich Aladár-sportösztöndíj, a kiemelt edzői program, az utánpótlásedzők életútprogramja és a „Magyar sportcsillagok” ösztöndíja egyaránt. Az egyes kimagasló sporteredmények állami juttatásáról szóló kormányrendelet alapján a sportvilágversenyeken 1-8. helyezést, illetve aközötti helyezést elérő sportolók és a felkészítésükben közreműködő edzők, nevelőedzők és sportszakemberek részesülnek állami jutalomban, illetve az Európa- és világbajnokságokon érmesek és az őket felkészítő edzők és sportszakemberek eredményességi támogatásban. Az olimpiai járadék, valamint a Nemzet Sportolója címmel járó életjáradék a jogosultak több évtizedes, magas színvonalú, kiemelkedő tevékenysége és életútja megbecsülését szolgálja. Pozitívumként emelném ki, hogy az olimpiai felkészülésre rendelkezésre álló összeg, illetve a fogyatékkal élők sportja területén rendelkezésre álló támogatás is megegyezik a 2020. évivel. A kormányhatározat alapján a költségvetés 38,1 millió forintot biztosít a magyar egyetemi-főiskolai országos bajnokság minőségi fejlesztéséhez. Sportakadémiák támogatása. Az előirányzat a sportolói életpálya bevezetése és fenntartása, a magyar sporttehetségek kiválasztásának és folyamatos nyomon követési rendszerének kiépítése érdekében támogatja a kiemelt utánpótlás-nevelési központok akadémiai rendszerű fejlesztését, az államilag elismert sportakadémiák feladatellátását, ennek keretében biztosítja az emelt szintű szakmai képzést és a felkészüléshez szükséges sportegészségügyi, sporttudományi hátteret, továbbá az átjárhatóságot a köznevelés intézményrendszerével a fokozott sporttevékenységgel együtt járó terhelés, időbeosztás rugalmas kialakítása céljából. A kézilabda, kosárlabda, labdarúgás sportágak esetében az államilag elismert sportakadémiák támogatása mentén létrejött az állami sportakadémiai rendszer, amely egycsatornás, közvetlen támogatást biztosít azon sportszervezetek számára, amelyekkel négy évre szóló keretmegállapodást kötött az emberi erőforrások minisztere, és sportakadémiai minősítéssel rendelkeznek. A keretmegállapodásban rögzítésre kerültek az államilag elismert akadémiák által ellátandó feladatok, amelyek megvalósulásával az érintett sportágak hosszú távú utánpótlásképzési munkája még hatékonyabbá válik, és amely feladatok ellátása érdekében az államilag elismert akadémiák állami támogatásban részesíthetőek. Jelenleg összesen húsz államilag elismert sportakadémia rendelkezik keretmegállapodással és sportakadémiai állami minősítéssel. A törvényjavaslatban szereplő összeg a teljes előirányzat szintjén 17,8 milliárd forint. A hazai rendezésű sportesemények támogatása. A 2021-es tervezetben prioritást élvez a kiemelt hazai rendezésű sportesemények költségvetési támogatása, amelyeknek sportszakmai és diplomáciai eredményei mellett jelentős a sportágak népszerűsítéséből, a példaképek állításából és az önkéntesség elterjesztéséből fakadó, társadalomra gyakorolt pozitív hatása is. [[16.10]] 2021-ben fejlődési tendencia várható a hazai rendezésű nemzetközi sportesemények számának növekedésében, amely a jövő évi versenynaptár strukturális változásában, valamint a nemzetközi sportesemények, valamint a nemzetközi konferenciák és kongresszusok támogatási rendszerének átalakításában gyökerezik. Egy 2020-as kormányhatározat értelmében a Budapest Fejlesztési Központ jelöli ki a nemzetközi sportesemények pályázatának és megrendezésének, valamint az azzal kapcsolatos támogatások ellátására vonatkozó személyt, illetve felelőst. A Budapest Fejlesztési Központ létrehozásáról szóló kormányhatározat értelmében valamennyi, állami támogatással megrendezendő kiemelt hazai rendezésű, nemzetközi jelentőségű sportesemény, valamint állami támogatásból megrendezendő hazai és külföldi sportdiplomáciai esemény pályázatának és megrendezésének kormányzati felelőse a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos. Ennek keretében a sportesemények pályázásához és megrendezéséhez 2021. évben szükséges 11,3 milliárd forrást a központi költségvetés a XI. Miniszterelnökség fejezetében biztosítja. Végül néhány gondolat a versenysport támogatásáról. Ezen az előirányzaton kerül tervezésre a további kiemelt hazai rendezésű sportesemények, konferenciák és kongresszusok megrendezése, a nemzetközi sporteseményeken, kongresszusokon történő részvétel, a sportdiplomáciai tevékenység, valamint a sportinformációs rendszerek kialakításával, közreműködésével, modulszerű továbbfejlesztésével kapcsolatos feladatokat, szakértői tevékenységet támogató források; ezek tehát a versenysport támogatására vonatkozó előirányzaton találhatók. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2021. esztendőre vonatkozó költségvetés-tervezet három fontos elemét emeltem ki a felnőttképzésre, a szakképzésre és a sportra vonatkozóan, és hasonlítottam össze ezzel a jelen pillanatban zajló 2020-as esztendővel. Úgy gondolom, mindenképpen a puding próbája az evés, tehát a költségvetés mindig a gyakorlatban mutatja meg a használhatóságát. Van tapasztalatom, hiszen korábban Győr város alpolgármestereként dolgoztam, egy kisebb, 50 milliárd forintos értékű éves költségvetés tervezésében, illetve megvalósításában vettem részt két ciklusban is. Azt szoktuk mondani, hogy ha szeretnénk pozitív eredményeket elérni a következő évben, ahhoz egy megfelelő és végrehajtható költségvetést kell elkészíteni. Én úgy gondolom, áttekintve a költségvetés egészét, hogy ez a 2021-re tervezett költségvetés elfogadható, és nyilván a zárszámadásnál majd kiderülnek a részletek is. A magam részéről támogatom, és ezt kérem minden jelen lévő képviselőtől. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Simon Róbert képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Dudás Róbert, a Jobbik-képviselőcsoportból. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Ma reggel a kormánypárti fideszes vezérszónok azt mondta, hogy ez a költségvetés egy hiteles, megbízható és betartható költségvetés. Én azt mondom, hogy az önkormányzatok kapcsán és a felszólalásomban próbálok az önkormányzatokra, az önkormányzatiságra koncentrálni elsősorban , azt gondolom, kijelenthetjük, hogy átgondolatlan, gyakorlati szemléletet mindenképp nélkülöző és egyben káros költségvetésről beszélhetünk. Azokról az önkormányzatokról beszélek egyébként, amelyek a rendszerváltás óta az elmúlt harminc év vesztesei. Különösképpen az elmúlt tíz év tekintetében kell ezt kijelenteni. Merem ezt azért mondani, mielőtt vád érne, mert 2010 óta az önkormányzatiság minden szintjén jártam, minden szintjén volt beosztásom, kistelepülési képviselőként, megyei közgyűlési képviselőként, polgármesterként, illetve nemzetközi szinten a Régiók Bizottságában is képviseltem az önkormányzatokat, és láttam azt egyébként, hogy hogyan működnek az önkormányzatok akár Magyarországon, akár az Európai Unió más országaiban, és hogyan állnak a kormányok egyébként az önkormányzatokhoz és magukhoz az önkormányzatisághoz.De mi is történt? 2006-ban önök megnyerték szinte az összes önkormányzatot az országban. 2010-ben pedig kormányra kerülve el is kezdték átszervezni az önkormányzatiságot, az önkormányzati hivatalokat, a járási hivatalokat és a megyei közgyűléseket is más-más feladattal látták el. Csak az a baj, hogy ezek a lépések mind az önkormányzatiság, és ami még nagyon fontos, hogy az ott élők kárára történtek. Történt mindez azért, mert nem azt nézik, hogy mire van szükség, hanem hogy vane belőle politikai, anyagi haszon, vagy nem. Pusztán politikai szemmel nézik. De nézzük a megyei közgyűléseket! 2010-ben a megyei közgyűlések és még 2010-et követően is két évig intézményfenntartással foglalkoztak, és látták el megyeszerte a szociális intézmények fenntartását és azoknak a működtetését. Ezután elvették tőle ezeket a feladatokat, és átkerültek a kormányhivatalokhoz. 2014-ig semmilyen feladattal nem rendelkeztek a megyei közgyűlések, majd megkapták a területfejlesztési operatív program forrásainak az elosztását, aminek meg is lett a következménye. Egypáran azóta már a vádlottak padján lesznek, mert büntetőeljárás indult ellenük. Most már 2020-tól, a 2019. október 13-ától felálló megyei közgyűlésekben, ez a forrás sem kerül oda, újabb feladatot kell nekik adni. Csak az a baj, egyébként teljes mértékben létjogosultságát látom a megyei közgyűléseknek a rendszerben tartására, csak ez ne a kistelepülési, falusi vagy városi közgyűlések kárára történjen, ne ezeknek a közgyűléseknek vagy önkormányzati testületeknek a kárára történjen. Márpedig azt látjuk most, hogy a gazdasági övezetek felállításával, a településekről való forráselvonással, azoknak a megyei közgyűlési kézbe való adásával pontosan ezt teszik. Beleavatkoznak az önkormányzatiságba, beleavatkoznak ezáltal az ott élők életébe, és egy olyan helyről fogják egyébként a fejlesztési forrásokat elosztani, és onnan fogják megmondani, hogy mely településnek van erre szüksége, akik nem is látják. Egész Európában, de nyugodtan mondhatom, az egész világon a demokratikus berendezkedésű országokban kínosan ügyelnek arra, hogy a döntések a lakossághoz legközelebbi szinten történjenek meg ez a szubszidiaritás elve , mert ott látják legjobban, hogy éppen adott helyzetben, adott forrásból mire van szükség, mit tudnak megvalósítani, mit kell megvalósítani. Ez nem ezt a célt szolgálja. Azt is figyelmen kívül hagyták, hogy a legnagyobb önkormányzatokat tömörítő szervezet, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége is élesen bírálta ezt az intézkedést, és kérte a kormányt arra, hogy vonja vissza, mert nem hatékony, és nem a települési önkormányzatok érdekét képviseli. Még azt is figyelmen kívül hagyták, hogy alkotmányos aggályokat is felvet, hiszen tulajdonszerzési joggal ruházzák fel ezáltal a megyei közgyűléseket úgy, hogy egyébként jelen állás szerint a megyei közgyűléseknek nincs tulajdonlási joga. A veszélyhelyzet alatt az önkormányzatok voltak azok, amelyek helyben megtették a védekezést. Megtettek mindent. Megtettek mindent annak érdekében, hogy a helyi lakosság élete, egészsége biztosítva legyen. Hétről hétre hallhattuk itt a kormány részéről a beszámolókat azzal kapcsolatban, hogy éppen mennyi védőeszköz érkezett be Kínából, mennyire van még rendelésünk. 140-150 millió maszkról beszélünk, 2,5 millió tesztről beszélünk, csak azt nem tudjuk, hogy ezek hová kerültek, és ha már a nemzeti konzultációt ki lehet postázni, miért nem postáztak minden lakosnak egy-kettő, de inkább három maszkot, hogy tudjon egyébként ő is védekezni helyben. Ezeket a dolgokat az önkormányzatok oldották meg. És mit kaptak cserébe? Elvonásokat. Kistelepülési önkormányzatok. Picit visszamenve megint az időben, a 2010-es kormányzást követően felállították a járási hivatalokat. Azért próbálok ezekre rávilágítani, mert volt kistelepülési polgármesterként azt gondolom, lehet, hogy másképp látom, de inkább úgy mondom, hogy sokkal inkább jobban látom a kistelepülésen élők életét, élethelyzetét, mint azt esetleg a fővárosból lehet egyáltalán látni. [[16.20]] A járási hivatalok felállításával források és feladatok kerültek elvonásra, és kerültek át a járási hivatalokhoz. Ez városban nem feltétlen jelent nagy problémát, mert lehet, hogy egyik épületből csak éppen a másikba kell menni, ugyanakkor viszont, ha már nem tudják helyben intézni az ügyeket az emberek, hanem egy másik településre kell elmenni, akkor az már helyben igencsak nagy problémát okoz, és ez történik 2010, ’11, ’12 óta folyamatosan, hogy az emberek nem tudják helyben intézni a dolgokat. Ezzel nemcsak az önkormányzatokat, az önkormányzatiságot nézik le és lehetetlenítik el, hanem egyébként az ott élőket is. És akkor itt engedjék meg, hogy a költségvetés egy olyan pontjára utaljak maradva az önkormányzatoknál, főleg a kistelepülési önkormányzatiságnál , ami a látványberuházásokat, illetve ténylegesen a haveri beruházásokat illeti, mert már szinte nevesítve is vannak ezek, és hogy mire kellene sokkal inkább ezeket fordítani. Az elmúlt évekből kettő dolgot mondok, amiknek a bezárása, vagy egyébként a lehetséges bezárása komoly fennakadást okozott és tud okozni a falvakban élőknek. Az egyik ilyen a takarékszövetkezetek átgondolása. Takarékszövetkezeti vezetői szinten olyan döntések születtek, hogy rengeteg településen megszüntették a takarékszövetkezeteket. A másik ilyen hely pedig a postának a helyzete. A postahivatalok rengeteg kistelepülésen kerültek összevonásra. Törvényi szinten szabályozva van, hogy hány ezer fő alatt nem kötelesek postahivatalt működtetni. Abban az esetben és higgyék el, ez így van a vidék Magyarországán , ha a takarékszövetkezetek és a posták is bezárnak, rendkívüli módon el lesznek lehetetlenítve az ott lakók. Ezeknek a fenntartására, finanszírozására kellene fordítani azokat, amik egyébként látványberuházásokra mennek. Na de, hogy ne mondják, hogy csak kritizálok, pozitívumot is szeretnék mondani. A szociális kiadások területén, én polgármesterként is azt érzékeltem természetes, hogy mindig lenne a pénznek helye, hiszen számos dolog vár megvalósításra , hogy a szociális kiadásokra adott kormányzati támogatás egy megfelelőnek mondható összeg, és ez a következő évi költségvetésben is hasonlóképpen biztosítva van; mint ahogy el kell hogy mondjuk, hogy volt egy adósságkonszolidáció is az önkormányzatiság kapcsán. Azt viszont rendre elfelejti mindenki mondani, hogy az adósságkonszolidáció létrejöttekor… amikor is az eladósodott önkormányzatoknak az adósságát vállalta át az állam, és itt különbséget kell tenni azért önkormányzat és önkormányzat között, mert nem minden önkormányzat adósodott el. Volt, amelyik el sem adósodott; volt, amelyik önhibájából, és volt olyan, amelyik önhibáján kívül adósodott el, viszont elvették nyomban a gépjárműadó 60 százalékát azoktól az önkormányzatoktól is, amelyek egyébként nem szorultak adósságkonszolidációra, azoktól is elvették a 60 százalékát. Az a helyzet, hogy most pedig egy forint sem marad az önkormányzatoknál ebből, ráadásul a költségvetés tartalmazza azt is, hogy 2024-ig nem is terveznek ezzel. A vidék Magyarországán ezekből az adókból lehet azt mondani, hogy 1,5-2 százalékot tesz ki pusztán ez az adóbevétel , ezekből a befolyó összegekből nem fejlesztéseket hajtanak végre, hanem a kötelező feladataikhoz szükséges forrásokat tudják biztosítani. Amennyiben elvonások érik az önkormányzatokat, akkor helyben a kötelező feladatoknak az ellátása kerül veszélybe. Azt már nem is mondom, hogy az önkormányzatok az önálló feladataikat lassan el kell hogy engedjék, de a kötelező feladatok ellátása is veszélybe kerülhet; veszélybe kerülhet az orvosi ügyelet ellátása, és mondjuk, egy óvodának a fenntartása, ami egyébként szintén önkormányzati kötelező feladat, mert az állami normatíva egyébként az óvodák költségét nem fedezi. Ugyancsak reggel egy másik kormánypárti vezérszónok azt mondta, hogy bízzunk önökben, és egyébként is könnyű a szomszéd költségvetését beosztani. Tisztelt hölgyeim és uraim, azért csak jelzem, hogy ez nem a Fidesz költségvetése, és nem is az ellenzék költségvetése, ez Magyarország költségvetése. Ami pedig a bizalmat illeti, Szűcs Lajos képviselő úr szájából hangzott ez el, az ő költségvetési gondolatai kapcsán azért nehéz bizalmat szavazni úgy, hogy egyébként a Tenisz Szövetségnél épp most derült ki, hogy 3,5 milliárdos mínuszt sikerült összehozni az ő elnöklete alatt. A mai napon szóba került már például a „Magyar falu” programnak a mivolta és a fontossága. Ezt én is egy nagyon fontos programnak tartom, mint ahogy a „Modern városok” programot is. Nem akarok személyeskedni, de itt is meg kell hogy említsem, a kormánypárti sorokban ülnek olyan személyek, akik pontosan, akár a „Magyar falu” programon keresztül vagy pedig a TOP-os források tekintetében visszaéltek a hatalmukkal. [[Kormánypárti képviselők jelzésére:]] Képviselő asszony értetlenségének adott hangot, legalábbis mutatta. Itt van akkor nekünk mindjárt Boldog István, de kistelepülési polgármesterként én azt nagyon jól tudom, hogy egyébként nincs egyenlően elosztva ez a lehetőség; elméletileg igen, és itt jön az elmélet és a gyakorlat közötti különbség. Elméletileg mindenki pályázhat, a gyakorlatban pedig, amikor a körzet kormánypárti képviselője összehívja a hozzá köthető polgármestereket, és megbeszélik azt, hogy ki mire pályázzon, természetesen más is beadhatja, csak az éppen nem fog forrást kapni, innentől kezdve már a rendszerben komoly problémák vannak. Számos módosítót fogok beadni a mai és a holnapi napon a körzettel, a megyével kapcsolatosan. Ténylegesen nem politikai szándékból fogom ezt megtenni, hanem a térség fejlesztésének, a települések fejlesztésének az érdekében. Fogom ezt tenni úgy, hogy az éppen az adott módosítóhoz tartozó körzet kormánypárti képviselőit fel fogom kérni, hogy a ParLex-rendszeren belül csatlakozzanak ehhez a módosítóhoz, fejlesszük együtt, tegyünk együtt közösen, fejtsük ki közösen a lobbitevékenységet. Természetesen ő kormánypárti képviselőként még jobban meg tudja ezt tenni. Lobbizzunk együtt, dolgozzunk együtt a térség fejlesztésének az érdekében! Aradszki képviselő úr mondta, hogy jól haladunk a szegénység felszámolásában. Én elhiszem, hogy papíron ezek jól mutató dolgok, de képviselő úr, jöjjön le vidékre, csak ezt ott ne mondja el, vagy ha elmondja, akkor nagyon más véleményt fog hallani. És akkor még egy dolgot engedjenek meg itt a végére, ez pedig a következő: számos alkalommal fejtettük már ki a véleményünket a nyugdíjemelés kapcsán, a differenciált nyugdíjemelés kapcsán. Ez is egy olyan pont, amit a költségvetésnek figyelembe kellene venni, különösképpen a minimálnyugdíj helyzetére, ami 12 év óta 28 500 forint. És akkor engedjenek meg zárásként egy nemzetközi összehasonlítást. Magyarország az átlagkereset és a minimálnyugdíj arányát tekintve egyébként a világ sereghajtó országai sorában van. Abban az esetben, ha 28 500 forintról 80 ezerre emelnénk ezt az összeget, akkor érnénk el Brazília szintjét. Tehát itt tart ez a kérdés. És visszautalva az Aradszki képviselő úr által mondottakra, számos lépés történt és történhetett a szegénység felszámolása érdekében, nem vitatom el, rengeteg tennivaló van még, és rengetegen élnek nemcsak hogy minimálnyugdíjon, hanem rengetegen élnek a létminimum alatt. Én azt kérem önöktől, hogy a költségvetés egyes sorait átgondolva támogassák ezeket az általam is felvetett kérdéseket. Az önkormányzatokat pedig ne sarcolják, hanem segítsék! Az önkormányzatokat támogatni kell, mert ők azok, amelyek a helyben lakókat is támogatni tudják. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Font Sándor képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egy olyan területhez szeretnék hozzászólni, amiről nem állítom, hogy nagy vitát fog kiváltani jelen lévő képviselőtársaim körében, ez a mezőgazdaság, főleg azért, mert a korábban ismertetett adatok alapján láthatjuk, hogy 2010 óta most már nyugodtan mondhatjuk, mert ismert ez az adat is európai szinten is az egyik legnagyobb növekedést érte el a magyar mezőgazdaság a 2010-2019-es időszakban. Ez nem azt jelenti, hogy egy-egy ágazatnak nem adódik néha nehézsége, így például az állattenyésztésnél a tavalyi év óta a sertéspestis megjelenése, vagy az idei tél végével a madárinfluenza okoz nagyon kellemetlen perceket az e területen dolgozó gazdálkodóknak, de rendszerszintű gond a magyar mezőgazdaságban, nyugodtan mondhatjuk, hogy nincs, és az elmúlt tíz évben nem volt. [[16.30]] Ennek az eredménye az, hogy az ágazat a 2010-ben elkezdett tudatos nemzetstratégiai ágazattá való fejlesztése révén több mint 50 százalékos exportnövekedést ért el, a jövedelmezősége pedig a növénytermesztésnél több mint 67 százalékos, az állattenyésztésnél pedig több mint 60 százalékos eredményt ért el ezen időszak alatt. S hozzá kell tenni, a baloldal ilyenkor mindig azt mondja, hogy na, jó, jó, de hát az európai uniós források is kellettek ehhez. Nem kérdéses, kellettek, csak azokat jól kellett tudni felhasználni, nagyon célirányosan kellett a hasznosulásukat biztosítani. De legyünk őszinték, hogy e nagy tömegű uniós forrás mellett a hazai források is jelentősek, hiszen közismert, hogy az Európai Unió néhány agrárágazatot nem támogat, ezt a szabad versenyre bízza, és bizonyos korlátok között a nemzeti költségvetésből engedi meg ezek támogatását. Hadd említsek itt is adatokat. 2010-ben ilyen, az Unió által nem támogatott terület például a baromfi-, a sertés- és az állategészségügyi terület. A baromfiágazat támogatása 2010-ben 4 milliárd forint, 2019-ben pedig 15 milliárd forint, a sertéságazat támogatására 2010-ben 6 milliárd forint, 2019-ben 22 milliárd volt, az állategészségügy támogatása pedig a 2010-es 4,5 milliárdról 14 milliárdra nőtt, és ezek az összegek továbbra is szerepelnek a 2021-es költségvetésben. Itt visszatérek az EU 2013-2020-as pénzügyi támogatási időszakára, amikor 1300 milliárd forint állt a vidékfejlesztési program rendelkezésére. Gyakorlatilag egy kifutó, lecsengő programról van szó, amelynek az egyik legfőbb ismérve, hogy szinte biztos, hogy a teljes összeg lehívásra fog kerülni a magyar gazdálkodók részéről. Ez azt jelenti, hogy 1300 milliárd forint EU-s támogatás érkezett a gazdálkodókhoz, de rögtön tegyük hozzá az irigyeket itt szeretném tájékoztatni , hogy ugyanekkora forrást kellett a gazdáknak a saját zsebükből hozzátenni, mert ezek a vidékfejlesztési támogatások általában 50 százalékos intenzitásúak. Ez azt jelenti, hogy e hét év alatt mintegy 2700 milliárd forint befektetés valósult meg, és részben valósul meg most is az utolsó évek viszonylatában a mezőgazdaságban. Az elmúlt időszakban ez 180 ezer kérelmet jelentett, tehát igen intenzív volt. Rendkívül széles, közel negyven területre lehetett pályázni. Nem volt olyan terület, amelyet ne mozdított volna meg a pályáztatás lehetősége. Nem kérdéses, hogy a felhasznált források döntő többsége beruházási célú, ezáltal vagy vidéki munkaerő-megtartó képességet jelentett, vagy pedig egyben munkahelyteremtő lehetőséget is magában hordozott. S hadd említsem meg, mert szinte már nem beszélünk róla, a 27 százalékos élelmiszeráfát. Amíg ennyi volt az élelmiszeráfa, addig nap mint nap elmondta a baloldali ellenzék, hogy borzasztó, tarthatatlan, feketegazdaság, nem bírják megfizetni a nyugdíjasok az ilyen magas áfával terhelt élelmiszereket, s a többi s a többi s a többi. 2014 óta folyamatosan elindult a legtipikusabb alapvető élelmiszerek áfacsökkentése. Azért mondom, hogy emlékezzünk erre is, mert a szidást könnyen kapja a kormány, de amikor valamit pozitívan teljesít a társadalom érdekében, akkor az a legritkább, hogy valaki azt mondja, ezt viszont jól csinálta a kormány és egyetértünk vele. Így aztán a sertés, a baromfi, a szarvasmarha, a juh, a kecske, a hal, a friss tej és a tojás áfája 27 százalékról 5 százalékra került lecsökkentésre, természetesen annak minden hozamával. A magyar mezőgazdaság stratégiai kérdése, hogy GMO-mentes növénytermesztést szeretnénk a továbbiakban is vinni. Aki ezzel a területtel foglalkozik, az tudja, hogy nemcsak a növénytermesztést, hanem az állatok etetésére szolgáló takarmányokat is GMO-mentessé szeretnénk tenni. Ez már egy sokkal izgalmasabb kérdés. Ezt ma még nem tudjuk megtenni. A fehérjenövényekből importra szorulunk, és ezek mind GMO-sak, különösen a szójabab. Ezt döntő többségében Dél-Amerikából importáljuk, és sajnos GMO-s termék, ezért nem minden állati végtermékre, feldolgozott élelmiszerre lehet ráírni, hogy GMO-mentes, mert amely állatokat GMO-s takarmánnyal etettek, ott ez a minősítés értelemszerűen nem szerepelhet. Ugyanakkor a teljes magyar köztermesztésbe került gabonafélék és takarmányfélék, amit Magyarországon termeltek, már mind GMO-mentesek az ismert magyarországi tiltás miatt. E tekintetben az elsők között voltunk Európában, és ma már tendencia, hogy ezt továbbra is megtartsuk. Egy nagyon komoly agrárkárenyhítési rendszer került kidolgozásra, amelynek az egyik lábaként néhány év óta egy jégkárokat enyhítő, illetve elhárító rendszer is beüzemelésre került. Ilyen kondíciókkal tud ma a magyar mezőgazdaság dolgozni. S mondjuk meg őszintén, hogy a koronavírus-járvány megérkezése előtt nem volt és nem lehetett más célunk, mint ezt a növekedési ütemet elvárni, hiszen kiderült, hogy Magyarország általános gazdasági növekedéséhez amiről tudjuk, hogy az utóbbi két-három évben 4-5 százalékos mértékű volt a mezőgazdaság a maga testével elég rendesen odaállt, odatette magát, és eredményeket adott hozzá ehhez a magyar gazdasági növekedéshez. Nem kérdéses, hogy ezt a területet is érintette a járvány; különösen a turizmushoz, vendéglátáshoz kapcsolódó élelmiszer-beszállítás, a bor-, alkoholfogyasztás, amely tipikusan ezekhez a területekhez kapcsolódik, ott komoly veszteségek vannak. Az agrárkormányzat, mint minden más ágazati kormányzat és minisztérium azonnal megtette az intézkedéseket. Itt is az egyes ágazati szereplőknek a nagyon kedvezményes bérkompenzációt, adókompenzációt, illetve a különféle felvett hitelekhez járuló kedvezményeket, a garanciális elemekhez járuló költségcsökkentéseket tudta segítségül nyújtani. A most benyújtott és a jövő évre szóló költségvetésben természetesen nagyon széles az a repertoár, amiről az agrárkormányzatnak gondoskodnia kell, az agrároktatástól a kutatáson át a marketingig nagyon sok-sok területről. Hadd említsek meg megint egy olyan szakaszt, amelyben a hazai források mellé tétele lesz a döntő, az, hogy saját zsebből, nemzeti forrásból milyen támogatást tudunk nyújtani azoknak az ágazati szereplőknek, akik uniós forráshoz nem juthatnak hozzá, mert ilyen az EU szabályozása, és jó néhány ilyen terület van. Ezért aztán továbbra is számíthatnak a tejtermelő gazdálkodók, a szarvasmarha-, juh-, kecsketartók a tejtermelés további támogatására. A baromfitartók és a sertéstartók a legnagyobb hazai forrástámogatásban részesülhetnek. Ez évek óta így van. Ennek a két állattenyésztő ágazatnak az EU-szabályok szerint tilos az EU-s támogatása, csak az EU által engedélyezett, korlátok közé szorított nemzeti támogatása lehetséges. Kirívóan fontos az állatbetegségek megelőzésére, netán felszámolására fordított hazai forrású támogatás. Említettem a sertéspestis és a madárinfluenza megjelenését. Ez a magyar állategészségügyi és kormányzati rendszertől teljesen függetlenül sajnos beimportált betegségfajta, melynek következtében általában az exportkészítményeinket tiltják le az erre érzékeny országok területein. Nagyon nagy küzdelmet folytatunk, hogy bebizonyítsuk, hogy kordában tartjuk ezeket a betegségeket, izoláltuk, lokalizáltuk, és a nem fertőzött területekről ezt több helyen sikerült elérni továbbra is megindítható legyen az exportkiszállítás. Ugyanilyen hazai forrásokkal, de az előzőekhez képest kisebb összegű a mezei őrszolgálat támogatása. Nagyobb összeg a de minimis alapú támogatások. Itt a különféle termékek termeléséhez nyújtandó támogatások például fűszerpaprika, szárított takarmányok termelése, nyúltenyésztés, a szőlő-gyümölcs ágazatban a gázolaj jövedéki adójának a visszatérítése mind-mind az úgynevezett de minimis típusú támogatások keretében kerülnek a gazdálkodókhoz. [[16.40]] Egy új, kellemetlen betegség is elérte Magyarországot a szőlőtermesztés területén, a szőlő aranyszínű sárgaságát okozó és az ültetvény kihalásához vezető betegség, amely a déli, mediterrán országokból áramlik felfelé, Délnyugat-Magyarországon izolálták sajnos ezt a betegséget. Nagyon nagy erőkkel próbálja az agrárkormányzat elérni ennek a felszámolását, természetesen erre is létrehozott egy elkülönített pénzalapot. Az állattenyésztési támogatások minden országnak egy külön nagy fejezete, nekünk is. Közismert, hogy 2004, az Unióba való belépésünk óta az agráregyensúly az állattenyésztés rovására a növénytermesztés felé billent el, és azóta nagyon nagy erőkkel próbáljuk a visszabillentést, az egyensúlyban tartást és a növekedést elérni. Hozzáteszem, hogy ez egy minden országra jellemző tendencia, nem magyar betegségről van szó ez esetben. Ennek következtében az, hogy az állattenyésztést támogassuk, elvezet a feldolgozóipar, az élelmiszer-feldolgozó ipar támogatásához, amely az egyik legnagyobb nyertese volt egyébként az előbb már említett vidékfejlesztési programnak, és ehhez a különféle magyar kiegészítő támogatások is nagyban hozzájárultak. Az előbb említett források támogatása mellett egész jelentős az úgynevezett pénzügyi támogatás kérdésköre, hiszen itt egy kezességvállalási, egy könnyített hitelhez jutási támogatást is átvállalt az agrárkormányzat, ami különféle kamattámogatások és minden hitelfelvételhez járuló költségnek a támogatása a Széchenyi-hitelkártyán keresztül; nem sorolom fel itt az MNB és az Eximbank által indított támogatásformákat, a Magyar Fejlesztési Bank által indított támogatási formákat, amelyek bizonyos költségekkel járnak a gazdálkodók részére a hitelfelvétel esetében. Ezekhez az agrárkormányzat gyakorlatilag egy olyan támogatást nyújt, amely ezeket a költségeket lenullázza vagy minimális összegűvé teszi. Sokat beszéltünk arról, hogy jó bornak is kell a cégér. Állítjuk, hogy az Agrármarketing Centrum továbbra is vezető szerepet kell hogy betöltsön az agrártermékek, az élelmiszerek promotálásában. A legjobb promóció maga a minőség. Állítjuk, hogy a magyar agrártermékek világszínvonalúak, az egyik legjobb minőségűek, és ehhez kell egy honfiúi öntudat is, hogy legyünk szívesek magyar élelmiszert vásárolni, amivel félelmetes dinamikát tudunk adni a magyar mezőgazdaságnak. Mi úgy látjuk, hogy az agrárkormányzat jól célozta meg, hogy ebben a nehéz válsághelyzetben milyen eszközökkel lehet az eddig elért eredményeket megtartani, de ennél optimistábbak vagyunk, hiszen az agrárágazat egy nagyon speciális ágazat, itt, kérem szépen, élelmiszert termelünk, az emberiség pedig élelmiszert fogyaszt. Magyarul, azt szerettem volna ezzel mondani, hogy nincs olyan földlakó, aki ki tudná vonni magát az agrárágazat alól, merthogy az ágazat élelmiszert termel, az emberek pedig élelmiszert fogyasztanak. Ennek megfelelően hála istennek, a természet az idén tavasszal a vírus ellenére ugyanúgy beindította az agrártermelést a kormányzat láthatólag nagyon bizakodó számokkal a jövő évre egy felfutó, további növekedést prognosztizál, és ehhez a pénzügyi alapokat megteremtette. Úgyhogy én jó szívvel ajánlom mindazoknak, akik figyelemmel kísérik az agrárium életét, hogy ezt a költségvetést támogassák majd. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Font Sándor képviselő úr. Most megadom a szót előre bejelentett felszólalásra Harangozó Tamás képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP-frakció véleményét a benyújtott költségvetéssel kapcsolatban alapvetően a BM fejezettel, azon belül is leginkább az önkormányzatokat, illetve a Belügyminisztérium rendvédelmi szerveit érintő területtel kapcsolatban szeretném elmondani. A Magyarország 2021. évi költségvetéséről szóló törvényjavaslat megerősíti a korábbi sajtóhíreket és az önkormányzatokkal szemben már eddig is megtett kormányzati lépések irányát, az önkormányzati forrás elvonása egyre nagyobb mértéket ölt, ami ráadásul minden jel szerint túl is mutat majd a 2021. éven. Ad 1.: 2021-ben már a gépjárműadó teljes összege a központi költségvetést fogja növelni, a hazai önkormányzatok tehát nem tarthatják meg a gépjárműadó eddigiekben rájuk eső részét sem, ami minden települést rendkívül érzékenyen érint. Számos kistelepülésnek ez egyenesen a legfontosabb bevételi forrása, amelynek hiánya a község működését sodorhatja veszélybe. A Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezetének elnöke szerint az elvonások olyan mértékűek, hogy csak ennek az adónemnek a megvonása körülbelül 70 kistelepülési önkormányzat ellehetetlenülését okozza. A gépjárműadó elvonása ráadásul bizonyíthatóan nem csak a járvány elleni védekezést szolgálja, mivel a kitekintés szerint nemcsak a következő évben, hanem 2024-ig minden esztendőben állandó bevételi forrása lesz ez a költségvetésnek. A számítások szerint befolyt összeg 2024-ben már meghaladja a 95 milliárd forintot, pedig korábban a központi költségvetés rendre évi 50 milliárd forintot várt ezen a soron. Ad 2.: Elsősorban a nagyobb településeket hozza nehéz helyzetbe a szolidaritási hozzájárulásnak nevezett önkormányzati adó. A központi költségvetés közvetlen bevételei között, a költségvetési befizetéseken belül található önkormányzati szolidaritási hozzájárulás összege 160 milliárd forintra emelkedik jövőre a kormány tervei szerint, a 2020-as 43 milliárd forint után. Ennek az adónak az összege a költségvetés tervezetében tehát nem kevesebb mint a négyszeresére emelkedik. Ez az adó a főváros esetében is drámai mértékben növekszik, Karácsony Gergely főpolgármester úr szerint az idei 10 milliárd forint helyett számításaik szerint itt is közel a négyszeresét kell majd a fővárosnak adó formájában befizetnie a központi költségvetésbe. Itt hadd álljak meg egy percre, tisztelt képviselőtársaim, mert a kormány és annak propagandagépezete napok-hetek óta szórakoztatja a teljes magyar lakosságot a Lánchíd ügyével és a Lánchíd sorsával; meri ezt úgy csinálni, hogy az összes állami támogatás ezen nemzeti jelképünk felújítása tekintetében 6 milliárd forint. A teljes Lánchíd-felújítás az eredeti tervek szerint 23 milliárd forint. Még ha megnöveljük is ezt az összeget akár a késlekedés és a vírusjárvány miatt, tisztelt képviselőtársaim, önök ezzel a költségvetési törvénnyel jövőre akkor is ennek a pénznek, az állami támogatásnak az ötszörösét fogják visszavenni Budapesttől. De konkrétan úgy is fogalmazhatunk, hogy a jövőre ezen adónemmel, a szolidaritási adó formájában Budapesttől elvett összeg tokkal-vonóval a Lánchíd teljes felújítását, talán még arannyal kirakását is magába foglalhatná és ehhez képest politikai cirkusz folyik arról, hogy akkor most lesze felújítás, vagy nem lesz felújítás. Egészen elképesztő, tisztelt képviselőtársaim, és hogy a 6 milliárd forintos állami támogatáson hetekig-hónapokig, sőt most már lassan évekig ücsörögnek hiszen ezt még talán az előző városvezetés is előkészítette , teljesen vérlázító, figyelembe véve ezen adótörvény, illetve ezen költségvetési bevételi forrás tervezését. Ad 3.: A különleges gazdasági övezetek nem is titkoltan az érintett települési önkormányzatok zsebéből fogják kivenni a pénzt. A kormány különleges gazdasági övezetté nyilváníthatja a legalább 5 milliárd forint költségigényű munkahelyteremtő és -megtartó beruházásokat. A különleges gazdasági övezetben a települési önkormányzat egyes feladatait a jövőben a megyei önkormányzat látja el, ennek megfelelően az adóbevételek sem a helyi, hanem a kivétel nélkül a kormánypárti megyei önkormányzatokhoz fognak befolyni. Ad 4.: A különleges gazdasági övezetnek nem minősülő helyi önkormányzatok sem rendelkezhetnek azonban szabadon a befolyt iparűzési adó összegével. A tavasz folyamán benyújtott törvényjavaslat értelmében az önkormányzatoknak az iparűzési adót elsődlegesen a helyi tömegközlekedés finanszírozására kell fordítaniuk, ez a pénz tehát elvonásra ugyan nem kerül, de felhasználásának a korlátozása erősen szűkíti a helyi önkormányzat mozgásterét és a helyi közösségek döntéseit. Ad 5.: Teljes egészében megszűntek az utóbbi hónapokban a helyi önkormányzatok parkolásból eredő bevételei, mivel a veszélyhelyzet idejére a kormányrendelet ingyenessé tette a felszíni parkolást. Nem teljesen világos, hogy országos szinten ez milyen hatással volt a vírusjárvány tekintetében, de az biztos, hogy ennek a pénznek a visszaadását a jövő évi költségvetésben sem látjuk. [[16.50]] Bár a kormány büszkén hangoztatja, hogy a központi költségvetés főbb számai helyreállnak, de az eddigiek alapján kijelenthető, hogy mindez az önkormányzatok kárára történik. A gépjárműadó tekintetében 36, a szolidaritási hozzájárulás címén 120 milliárdos többletelvonásra kerül sor, ami együtt már több mint 150 milliárd forint. Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Viktor miniszterelnök az elmúlt hónapokban számtalanszor itt a parlamentben is hivatkozott Ausztriára. Azt mondta talán, mintegy laboratóriumként, mintegy mintaként tekintünk Ausztriára a vírusjárvány elleni védekezés tekintetében. Tudják, tisztelt képviselőtársaim, ez az Ausztria a szintén jobboldali Kurz kancellár által vezetett Ausztriában jelenleg éppen azokat a napokat éli, amikor az osztrák kormány 1 milliárd eurót egymilliárd eurót! oszt szét a helyi önkormányzatok között, akik tisztességgel kivették a részüket a vírusjárvány elleni védekezésből. Nyilvánvalóan többletköltségbe verték magukat, és nyilvánvalóan ott segítették honfitársaikat, akár személyes ismerőseiket, szomszédaikat, ahol csak tudták, és számíthatnak a kormányukra, és a kormányuk pénzügyi segítséget ad nekik. Önök, a magyar Országgyűlés kormánypárti képviselői és az önök kormánya által benyújtott javaslat pedig ennek a pénznek, amiről beszélünk… az egymilliárd euró nagyon-nagyon-nagyon-nagyon nagyívűen is minimum 300 milliárd forint, ez a kétszerese annak, mint amit önök nemhogy adnak, hanem el fognak még pluszban venni az önkormányzatoktól a jövő évben. Azt gondolom, hogy ez teljesen érthetetlen, és nincsen rendben. Különösen fájdalmas, hogy ez a sarcolás nemcsak a ’21. évre vonatkozik, hanem a költségvetési kitekintés szerint 2024-ig fenn is marad. Ezzel lelepleződött a kormánynak az a korábbi állítása, ami szerint az elvonásokra a járvány elleni küzdelemhez van szükség. Ma már világosan látszik, hogy a cél valójában az önkormányzatok kivéreztetése. Tipikus lépés, hogy a lakosság közvetlenül nem érzi meg ezeket az intézkedéseket, ami a kormány számára kettős előnnyel is jár. Egyrészt letagadhatja a kormány, hogy költségvetési megszorításokat hajtana végre a válságkezelés miatt, másrészt csökkennek az ellenzéki vezetésű önkormányzatok forrásai. Ezzel pedig az a cél, hogy azok kevésbé tudják ellátni feladataikat, nem véletlen talán, hogy pont 2024-ig tervezik ezeket az intézkedéseket, a következő önkormányzati választásokig. A ló is kilóg, tisztelt képviselőtársaim, nem csak a lóláb. Az önkormányzatokat érintő intézkedéseket tehát nemcsak a politikai bosszú motiválja, hanem egy számító politikai törekvés is, amivel újra kormánypárti irányítás alá vonnák a ’19-ben elvesztett önkormányzatokat, csakhogy, tisztelt képviselőtársaim, mint ahogy azt számtalanszor elmondtuk önöknek, a helyzet nem így van. A helyzet nem arról szól, hogy ellenzéki vezetésű önkormányzatokat önök ezzel az intézkedéssel hátrányos helyzetbe hoznak. Ezzel az intézkedéssel önök a településeken élő magyar embereket hozzák hátrányos helyzetbe, függetlenül attól, hogy melyik pártra szavaztak. Minden egyes városban, minden egyes kisvárosban, akár kistelepülésen, ahol nem a Fidesz jelöltjei nyertek, ott is szép számban élnek az önök szavazói is, és önök ezektől az emberektől is elveszik a lehetőséget, hogy önmaguk döntsenek a saját sorsukról, és hogy bizonyos szolgáltatásokat vagy bizonyos, akár munkahelyeket megtarthassanak, vagy helyi támogatásokat fenn tudjanak tartani, hiszen nyilvánvaló, hogy ha az önkormányzatok bevételei ilyen módon csökkennek, annak valamilyen módon az emberek fogják meginni a levét. Ami az MSZP javaslatait illeti, tisztelt képviselőtársaim, mi az önkormányzatokra erőforrásként tekintünk, és azt gondoljuk, hogy az ország újjáépítésének, a válság utáni újraindításának egy nagyon komoly erőforrása és kulcsa is lehetne, és mi erre teszünk javaslatot, hogy az önkormányzatokat és a munkahelyteremtést kössük össze. A válság után valószínű, nem térünk majd vissza ugyanahhoz az életmódhoz, mint ’19 végén vagy 2020 elején ismertük, ezért új szerepet kell vállalnia a magyar államnak, hogy újjáépüljön Magyarország. Minden korábbinál nagyobb szükség van a szabad önkormányzatokra ebben a munkában. A helyi erőforrásokra és partnerségekre építő területi fejlődéshez érdemi erőforrásokat és kompetenciákat kell rendelni. Azt akarjuk, hogy a települési önkormányzatok feladatellátási, gazdasági és szakmai önállósággal rendelkezzenek mindazon közszolgáltatások megszervezésében és működtetésében, amelyek a helyben lakó emberek életének meghatározó feltételei. Ilyen az oktatás, a szociális ellátás szervezése és működtetése is. Követeljük, hogy az önkormányzatok kapják meg a kötelező feladataik ellátásához szükséges pénzügyi fedezetet az állami költségvetésből. Újjáépítési programra van szükség, amely nemcsak átmeneti támogatást, közmunkát, hanem hosszú távú értéket is teremt és munkahelyeket biztosít. A gazdasági válságot mindenki megszenvedi, és mindenkitől alkalmazkodást követel, de egyben lehetőség is egy új életre. A jelenlegi technológiai viszonyok mellett Magyarország lakásállományának energiaigénye 40 százalékkal csökkenthető, ami jótékony hatást gyakorolna az energiabiztonságra, az energiaimport-kitettségre, a légszennyezettségre, az emberek egészségére. Ezért jelentős lakossági ingatlanokat célzó állami energetikai korszerűsítési programra teszünk javaslatot, 2020-ban 250 milliárd, 2021-ben 500 milliárd forint felhasználásával, ami munkahelyeket is teremt, és mérsékli a válságban lévő építőipar nehézségeit. A pénzt vissza nem térítendő támogatás és kedvezményes vagy kamatmentes hitel formájában biztosítsa az állam, a hitelek közvetítéséhez kereskedelmi bankokat is bevonhatnak. A támogatást családi házak, panelházak, téglaépületek és egyéb lakóépületek szigetelésére, nyílászárócseréjére, fűtés- és energiatermelő rendszereinek modernizációjára, napelemek telepítésére lehetne felhasználni. A rendelkezésre álló forrásokat településenként az adott település épületállományának minőségi és mennyiségi adatai alapján kell elosztani. Az így kialakított arányos keretek erejéig az önkormányzatok feladata megszervezni a települési épületenergetikai korszerűsítés lebonyolítását pályázati alapon. A programban érintett ingatlanok legfeljebb 20 százaléka önkormányzati tulajdonban lévő ingatlan is lehet, ilyen esetben a kivitelezést az önkormányzat saját maga megrendeléseként végzi. Második pontként: a magyar állam indítson szociális és piaci bérleti alapú programot is a hazai ingatlanállomány nagyarányú fejlesztésére, a hazai építőipar válsághelyzetének átmeneti kezelésére, egy igazságosabb, megfizethető árú bérlakáspiac kialakítására és az új családalapító generációk életének támogatása érdekében. A program első hullámában 40 ezer új, 60 négyzetméteres lakás kialakítására kerüljön sor. A program költségvetése ezermilliárd forint, amit részben a költségvetés, részben a jövőbeni bérleti díjakra épülő, állam által garantált hitel finanszírozhatja. A projektek kezdeményezésére az önkormányzatok jogosultak, és saját tulajdonú telek biztosításával járulhatnak hozzá egy-egy projekt elindításához. A felépített ingatlanok felhasználását az önkormányzatok határozzák meg, ez lehet szociális célú vagy piaci alapú bérlemény is. Az új épületek fenntartója az önkormányzat, a beszedett bérleti díjak az önkormányzati költségvetésbe folynak be, az ingatlan karbantartása, korszerűsítése az önkormányzati hitel finanszírozására fordítható. A programban megvalósított munkákat és árazásokat országos szintű, nyilvános adatbázisban publikálja az állam, a programban hazai tulajdonú vállalatok vehessenek részt kivitelezőként. Tisztelt Képviselőtársaim! Meggyőződésünk, hogy az ország újjáépítéséhez, a hazai cégek talpra állításához új, valós munkahelyek teremtéséhez és nem utolsósorban honfitársaink életminőségének javításához ez a program járul hozzá. Kérjük, hogy fontolják meg, és kérjük, hogy az eddig legalábbis megfoghatatlan közmunkaprogram-ajánlatok helyett válasszon a kormány és válasszon maga az Országgyűlés a költségvetésen keresztül egy olyan utat, ahol, mint ahogy elhangzott, a magyar emberek életminősége javul, a hazai cégeket talpra lehet állítani, és rengeteg honfitársunknak tényleges, valós, új munkahelyet tudunk biztosítani. A rendvédelmi feladatokat érintő felszólalásomat pedig majd később mondom el. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Harrach Péter frakcióvezető úr arról tájékoztatott, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja a vitában a frakció további időkeretéről a Fidesz képviselőcsoportja javára lemond. Kérem a munkatársakat, hogy az időkereteket a bejelentésnek megfelelően módosítsák.Tisztelt Országgyűlés! Előre bejelentett felszólaló következik, Molnár Ágnes képviselő asszony, Fidesz. [[17.00]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A világméretű koronavírus-járvány hatalmas kihívás elé állította a világot, és az egészségügyet pedig a figyelem középpontjába helyezte. Különleges helyzetben különleges intézkedésekre van szükség, ezt ismerte fel a kormány, és hozta meg idejében azokat a döntéseket, amelyek a sikeres védekezés kulcsát jelentették, az operatív törzs létrehozásától kezdve az egészségügyben történt, összehangolt lépésekig. Eközben a gazdaságvédelmi akciótervvel a vírus által sújtott szektorokban célzott támogatások, munkahelyek védelme és a költségvetés megfelelő átrendezése valósult meg. A járvány elleni védekezésre a kormány eddig 590 milliárd forintot fordított. A gyors és sikeres intézkedések lehetővé teszik, hogy újraindulhasson az élet, a gazdaság, az egészségügy, és ezek a különleges intézkedések jelennek meg a jövő évi költségvetés tervezetében is. A fókuszba két nagy önálló alap létrehozása került, a 2550 milliárd forintos Gazdaságvédelmi Alap, amely a gazdaság újraindítására és a foglalkoztatás megerősítésére szolgált, és a közel 3000 milliárd forintos Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap, amely az egészségügyi rendszernek a működéséhez és a járvány elleni védekezéshez szükséges forrásokat együtt tartalmazza. És ami mindeközben nem változott, az a költségvetés kiszámíthatósága, tervezhetősége és hitelessége. Lehet, hogy később néhány adatot majd szükséges lesz módosítanunk, a változó helyzethez igazítani, de az, hogy a járványhelyzetben már most a jövő évi költségvetésről beszélhessünk, az elmúlt évek hitelességén alapulva lehetséges. A kormány tervei évről évre teljesülni tudtak, kiszámítható és növekvő pályán tartva a gazdaságot és a mindennapi életet, miközben a költségvetési egyensúlyt is meg tudtuk tartani. Lehetőségünk van arra, hogy az idei nehezebb időszak után hamar kilábalhassunk a járvány okozta helyzetből, és jövőre újra növekvő, sőt jelentősen, 4,8 százalékkal bővülő GDP-vel és 3 százalék alatti államháztartási hiánnyal számolhassunk. Örömmel mondhatjuk el azt, hogy 2021 már az egymást követő ötödik év lesz, amikor nemcsak nő az egészségügyi költségvetés, hanem a növekedés mértéke meghaladja a 100 milliárd forintot, és még 2010-hez sem nyúltam vissza. 2021-ben ez 156 milliárd forint, tehát 156 milliárd forinttal jut több jövőre a rendelőinkre, kórházainkra, mentésre vagy éppen a béremelésre. Ezt egészíti ki a 30 milliárd forint, a járvány elleni védekezés központi tartaléka. 2010-hez képest az egészségügyi kiadásokra 918 milliárd forinttal több jut 2021-ben. Ezt szeretném megismételni: 2010 óta az Orbán-kormány 918 milliárddal költ többet az egészségügyre. Az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap költségvetésének bevételi és kiadási főösszege egyaránt 2935 milliárd forint, tehát egy egyensúlyban lévő alapról beszélhetünk. Láttunk mi olyan világot 2010 után, amikor 300 milliárdos hiánya volt ennek az alapnak. A gyógyító-megelőző ellátások kasszája kiemelt, mert a kórházak és a szakrendelők, a háziorvosi és védőnői, a fogászati ellátás és a mentés finanszírozása is mind innen történik, és 2021-ben 1566 milliárd forint érkezik erre a területre, ez 137 milliárd forintos, 10 százalékos többlet az idei 2020. évhez képest. 2010 óta a gyógyító-megelőző ellátások költségvetése több mint a duplájára nőtt. Ez a növekedés az infláció figyelembevételével is 61 százalékos, szemben a 2010 előtti időszakkal, amikor a növekedés sajnos reálértéken nulla százalék volt. A 137 milliárd forintos többlet főbb összetevői mint a mai napon már hallottuk a béremelések többlete, a meddőségi kezelések idei ingyenessé tételéből adódó forrástöbblet, a nagy értékű gyógyszerek finanszírozásának forrása és a finanszírozási rendszer átalakítására és a céltartalékra biztosított pénz. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem lehet elégszer megköszönni orvosainknak, ápolóinknak és minden egészségügyben dolgozónak, hogy nap mint nap végzik a felelősségteljes munkájukat, amely a koronavírus-járvány alatt csak még nehezebbé vált. A kormány ezt elsősorban az életkörülményeik javításával tudja megköszönni, amelynek fő eszköze és egyik lehetséges, de fő eszköze a bérek emelése. Az elmúlt két évtizedben két út, két módszer rajzolódott ki. Volt, aki 2010 előtt egyszer emelt bért, és azt is hitelből, és megterhelve fedezet nélkül a költségvetést, az önkormányzatok költségvetését. A másik út pedig, ami 2010 után indult el az Orbán-kormány részéről, mi mást választottunk: lépésről lépésre érezhető mértékben emeltük a béreket úgy, hogy annak a költségvetésben a fedezete megvolt. Az első, átlagosan 27 százalékos béremelés 2012-13 között történt, 2016-tól pedig évről évre nőttek a bérek. Az orvosi bérek 2016-ban 107 ezer forinttal, ’17-ben újabb 100 ezer forinttal nőttek, a szakdolgozói bérek pedig 2016-19 között négy lépcsőben, 26,5, 12, 8 és tavaly ismét 8 százalékkal növekedtek. És mindez tovább folytatódik, ugyanis az egészségügyi szakdolgozók bére csak az idén kétszer emelkedik, januárban egy 14 százalékos emelés már megvalósult, és idén novemberben érkezik egy újabb, 20 százalékos emelés, amit 2022 januárjában további 30 százalék egészít ki. Fontos, hogy a tavaly óta bevezetésre került rendelkezés a védőnőket is érinti a szakdolgozókkal együtt, és így ők is megkapják a 2019-22 közötti, összesen 72 százalékos emelést. A rendszerváltás óta kimondhatjuk, hogy nem volt még olyan parlamenti ciklus, amikor ilyen mértékben nőtt volna az ápolók fizetése, mint 2018-22 között. Tehát mindenki eldöntheti, hogy melyik a helyes út: hitelből egyszeri, elolvadó béremelést adni, vagy tervszerűen, összesen sokkal nagyobb mértékben és fedezetet biztosítva tenni ugyanezt. A rezidenseknek ösztöndíjprogramokat hirdettünk, amelyek évről évre sikerrel futnak, és egészítik ki havi 100, 150 vagy akár 200 ezer forinttal a fiatal orvosaink bérét. Engedjék meg, hogy mindezt néhány példán keresztül is bemutassam! Egy ötéves jogviszonnyal rendelkező, OKJ-végzettségű ápoló átlagkeresete 2010-ben nem érte el a 143 ezer forintot, idén viszont már meghaladja a 367 ezer forintot. Egy húszéves jogviszonnyal rendelkező OKJ-s ápoló átlagkeresete ugyanezen idő alatt 168 ezer forintról szintén több mint kétszeresére, 434 ezer forintra nőhet. A felsőfokú végzettségű, diplomás ápolóknál hasonló arányú az emelkedés, az ötéves jogviszonynál 188 ezer forintról 442 ezer forintra, a húszéves jogviszonynál pedig 228 ezer forintról 574 ezer forintra nőhet az átlagkereset. [[17.10]] Az orvosoknál szintén nagyarányú emelkedés történt. Egy nyolcéves jogviszonnyal rendelkező szakorvos átlagkeresete tíz év alatt 292 ezer forintról 834 ezer forintra emelkedhet, egy húszéves jogviszonnyal rendelkező szakorvosnál pedig 2010-ben 381 ezer forintos, idén pedig már 921 ezer forintos átlagkeresetről beszélhetünk. Az egészségügyi dolgozók 2018 és 2020 közötti béremelésének a fedezetére 65,6 milliárd forint többlet áll rendelkezésre a költségvetésben, így az előirányzat ilyen címen 168,3 milliárd forintot tartalmaz. A szakdolgozók mellett orvosaink további bérrendezésére is szükség van. Örömteli az, hogy a kormány célként fogalmazta meg az orvosbérek további emelését, ebben a kérdésben folynak a további tárgyalások. A kormányzat elkötelezettsége tehát megvan egy perspektívát nyújtó, újabb béremelésre, amely párhuzamosan a hálapénzrendszer átgondolásával járhat együtt. Az államháztartási szektorok közül egy évtized alatt az egészségügyi bérek emelkednek a legjobban. 2010-ben kevesebb mint 270 milliárd forint volt, jövőre már 652 milliárd forint tehát 652 milliárd forint van erre a célra, az emelkedés 142 százalékos. A Központi Statisztikai Hivatal évente kimutatást készít arról, hogy hogyan alakulnak az átlagkeresetek az egyes nemzetgazdasági ágak tekintetében, és itt is jól látszik az előrelépés. A humánegészségügyi terület 2009-ben még a 13. helyen állt, 2019-ben viszont már a 9. helyet foglalja el a szektorok között. Idén kétszer is emelkedik a szakdolgozók bére, így a rangsorban további előrelépés történhet még. Nem szabad azonban elfelejtenünk azt sem, hogy bár mindez jelentős siker, de további folytatásra van szükség, mert sokat léptünk ugyan előre, de tudjuk, hogy még nem eleget. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindannyian tudjuk, hogy az egészségügyi dolgozóink milyen emberfeletti munkát végeztek az elmúlt hónapokban a koronavírus-járványra való felkészülésben és a koronavírus-járvány elleni harcban, ezért július 1-jével a rendeletben meghatározott dolgozói kör 92 milliárd forint forrásból bruttó 500 ezer forint egyszeri juttatásban részesül. Ez 160 ezer embert érint. Úgy gondolom, ez fontos gesztus munkájuk elismerésére. A fogászati ellátásra jövőre a költségvetésben 42,4 milliárd forint van, ez közel 30 százalékos többletforrás az idei évhez képest, miközben 2002 és 2010 között reálértékben 9 százalékos csökkenés volt a fogászat támogatásában, 2010 után 48 százalékos reálérték-növekedés történt. Az Egészségbiztosítási Alapban a mentés költségvetése 44,9 milliárd forint lesz, ez éppen duplája a 2010-es költségvetési előirányzatnak, és 1,6 milliárd forinttal magasabb, mint az idén. Az elmúlt években közel ezer új mentőautót sikerült beszerezni, ezzel már öt év alatt van a használatban lévő autók átlagéletkora, ami Európában is egyedülállónak mondható. Emellett a mentősök átlagkeresete ma már több mint kétszerese a 2010. évinek. A gyógyszerkassza jövőre 431 milliárd forintos lesz, a gyógyszertámogatásra 10 százalékkal több pénz jut 2021-ben, mint idén. A gyógyászati segédeszközökre 2010-ben még csak 45 milliárd forint volt, idén már ez 74 milliárd forint, amely jövőre 80 milliárd forintra növekszik. Az egészségügyi fejlesztések az „Egészséges Budapest” program keretében újabb 30 milliárd forintból folytatódhatnak, a nemzeti népegészségügyi stratégia feladataira pedig 6,75 milliárd forint forrás lesz jövőre. Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetést látva világosan láthatjuk, hogy a koronavírus-járvány ellenére sikerült a korábban elért eredményeket megőrizni, a már eldöntött béremelések és a fejlesztések megvalósulnak, és az egészségügy jövőre is bővülő forrásokkal gazdagodhat. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Szeretnék ebben a hozzászólásban egyelőre arra koncentrálni, hogy milyen főbb megállapításokat érdemes tenni ezzel a költségvetéssel kapcsolatosan. Néhány területre szeretnék kitérni, és megpróbálom ezt úgy megtenni, hogy reagáljak néhány olyan mondatra, amely itt a vitában eddig elhangzott, különös figyelemmel arra, amit államtitkár úr, illetve korábban miniszter úr mondott, ezért néhány olyan állítást is szeretnék megfogalmazni, amit, azt gondolom, hogy előbb-utóbb majd vita tárgyává tudunk tenni.Sajnos, a kormány a parlamentet olyan helyzetbe hozta, hogy lényegében egy komolytalan vitát kénytelen lefolytatni a parlament, s ennek az az oka, hogy amit idetettek elénk, abban önök nem hajlandók és nem képesek arra, hogy valóban szembenézzenek azzal a lehetőséggel, hogy itt egy igen komoly válság közben vagyunk, vagy az van kibontakozóban; hogy lehetőségük lenne igazán változtatni és szakítani azzal a tíz év alatt megbukott politikájukkal, ami lényegében államközpontú, lojalitáscentrikus; hogy a haverokra kifejezetten figyelő megoldástól ellépjenek. Ezekben a hetekben és hónapokban egyértelműen látszik, hogy önök az emberek többségének semmit sem voltak képesek nyújtani, gyávaságukban nem mertek ehhez hozzányúlni, és az, hogy gyengék voltak, hogy a kevesek helyett a többeknek próbáljanak meg többet adni, ez minősíti ezt az egészet. Teszik ezt úgy csak egyetlen dolog, és akkor itt élek azzal a lehetőséggel, hogy az államtitkár úr által; illetve nem, az egyik képviselő úr volt az, aki hivatkozott rá , hogy 806 vállalkozás kapott 170 ezer emberre munkahelymegőrző támogatást. Tisztelettel kérdezem: mi történik a többi 599 ezer vállalkozással? Mi történik azokkal, akik egyébként nem tartoznak a lojalitási körbe, nem tartoznak abba a körbe, akiket önök külön finanszírozni akarnak, akik nincsenek abban a helyzetben, hogy egyébként ők külön pályázatot adjanak be, de az elmúlt hetekben, az elmúlt hónapokban tönkrementek, és az elkövetkező hónapokban tönkremennek, mert ővelük nem foglalkoznak? Értem, hogy államtitkár úr szívesen beszél a konzervatív politikájáról, értem, hogy szívesen beszél a 806 vállalkozásról, de nem beszél azokról, akiket egyébként otthagytak. Mindezt teszik úgy, hogy bemutatják, hogy mindenre többet költenek. Csak egyről feledkeznek meg, tisztelt államtitkár úr, hogy a 2021. évi bevétel növekedése vagy a bevétel mértéke az inflációval való növekedést nem fedezi. Akkor beszéljenek arról is, hogy mire nem fognak költeni! Mert itt az egymás után következő felszólalók elmesélik, hogy a tíz évvel ezelőttihez képest micsoda nagy összegeket képesek most elkölteni, csak ennek semmi köze nincs az orvosok bérének növeléséhez, semmi köze nincs azokhoz az emberekhez, akiknek egyébként most legalább valami lehetőséget tudnának kínálni. Tehát önök alapvetően egy komolytalan helyzetet teremtenek, és gyávák ahhoz, hogy érdemben szembenézzenek több mindennel. [[17.20]] Ráadásul egyébként ebben a költségvetésben el is árulják az embereket, elárulják azokat, akik egyébként munkavállalóként bér nélkül maradtak, mert nekik más lehetőségük nincs, minimális megtakarításukat pedig egyébként felélték. Elárulják az önkormányzatokat, elárulják azokat a városokat, amelyektől elvonják azokat a forrásokat, amivel egyébként a védekezést végezhették volna. És a városokon túl elárulták azokat a családokat, amelyeknek nem biztosítják itt a következő időszakra való lehetőséget. Ott a legegyszerűbb példa volt, ami az oktatásban történt, hogy az oktatásban képtelenek voltak, hogy érdemi felzárkózási lehetőséget biztosítsanak arra és nem is adnak a következő időszakra sem , akár a digitális lehetőségek bővítésével és annak hasznosításával. Úgyhogy én azt gondolom, hogy az, amit önök állítanak, tényszerűen itt van most előttünk, hogy szó nincs itt 18-20 százalékos előretervezésről hacsak nem megint hat-nyolc évet akarnak összeadni , hogy mennyit fordítanak a válság kezelésére. De térjünk vissza az előttünk lévő költségvetésre! Ráadásul ezt úgy teszik, mintha az embereket moziba ültetnék, és elkezdenek olyanról beszélni, aminek semmi köze nincs a valósághoz. Hogy mindezt mire építik, azt lényegében titkosítják, és ebbe beleértem azt is, hogy a 2019. évi adatokat nem közölték, az államháztartás szerkezetét teljesen összehasonlíthatatlanná tették és átalakították, éppen azért, hogy egyébként ilyen számokról beszélhessenek, de ez a mindennapokban senkinek nem jelent néhány területen kívül többletet. Miért mondom azt, hogy önöknek az államközpontú berendezkedés egyáltalán fontos? Például a honvédségre vonatkozó költségvetést megnövelték, az önöknek fontos; az állami nagyberuházások folytatása önöknek fontos, de hogy mi történik a kisvállalkozásokkal, az nem, azzal a több mint 500 ezer vállalkozással, amellyel foglalkozni kellene. Tehát lényegében a számokat összehasonlíthatatlanná tették, titkosították, 2019-ről érdemi adatok nincsenek, 2020-at a válság zilálta össze, és önök 2021-ről beszélnek olyan módon, ami enyhén szólva is az optimizmus határán is túl van. De tételezzük fel és játsszunk el akár a gondolattal, hogy amikor önök ezt teszik, akkor mi az, ami bekövetkezhet ebből. Önök azt a helyzetet próbálják bemutatni ebben a költségvetésben, hogy az idei évben minimális veszteséggel, a jövő évben pedig a maximális lehetőségekkel fognak tudni számolni. Az, hogy ennek mennyi a realitása, azt majd az élet bebizonyítja, de a helyzet az, tisztelt államtitkár úr, hogy azért tehetik ezt meg, és ezért mondom, hogy titkosítják a költségvetés követhetőségét, mert olyan helyzetet csinálnak, hogy a havi előrejelzések helyett minden hónapban megállapítják akár, hogy éppen ott tartunk, ahol önök szeretnék, mert nincsenek prognózisok, nincs előrevetítés a tekintetben, hogy mit gondolnak, mit várnak akár a költségvetési folyamatok tekintetében. Éppen ezért könnyen kerülhetnek abba a helyzetbe, amit a konvergenciaprogramból próbálnak meg… ott sem; hogy ez a kettő nincs összhangban, azt gondolom, ez is érezhető. Tehát ilyen módon a költségvetési vitát álságossá és nevetségessé teszik ezzel a megoldással, amit hívhatok én magyar modellnek, ami államközpontú, lojalitásalapú természetének megfelelően reagál erre a válságkezelésre, és ez a válságkezelés mutat abba az irányba, hogy csak a kiváltságosok tudnak részesedni most is, és a jövő év is lényegében ezt hozza magával. Arra szeretném még egyszer ráirányítani a figyelmet, hogy ami előttünk van, annak az átláthatatlanságát szándékosan teremtették meg, és nem hajlandók egyébként a valódi számokról itt előttünk beszámolni, nem hajlandók olyan költségvetési tervezésre lehetőséget adni, amelyben a parlamentnek ellenőrzési joga lett volna. Mondom ezt azért is, mert az idei évi gyakorlatuk is ennek megfelelően alakult, hogy olyan költségvetési átalakítást, módosítást végeznek el, amiről nem egyeztettek a parlamenttel. Éppen ezért ez a költségvetés ebben a formájában biztosan elfogadhatatlan. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Banai Benő államtitkár úr kért szót, csak nálam a monitoron Izer Norbert államtitkár úr neve jelent meg. Semmi probléma, természetesen államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azért is kértem szót, mert Varju László képviselő úr egyben a Költségvetési bizottság elnöke, és ebbéli pozíciójából kiindulva, azt gondolom, ha valakinek a tisztelt Országgyűlés tagjai közül, akkor neki hivatalból jobban illik ismerni azt a költségvetésitörvény-javaslatot, amelyről most vitatkozunk. A költségvetésitörvény-javaslatnak része a makrogazdasági helyzet bemutatása, része az, hogy mik azok a pillérek, mi az a gazdaságpolitika, amire a jövő évi költségvetést építjük. Képviselő úr úgy fogalmazott, hogy álságos és nevetséges vita, ami folyik a költségvetésről, komolytalan vita, és a tíz év elmúlt gazdaságpolitikája megbukott. Képviselő úrnak pontosan ismerni kell azokat a számokat, amelyeket a magyar és nemzetközi hivatalos statisztikai szervezetek a magyar gazdaság állapotáról közzétettek. Képviselő úr ugyan minősítheti úgy az elmúlt tíz év gazdaságpolitikáját, mint ami megbukott, de kérem, hogy vegye elő az Eurostat-számokat, nézze meg, hogy a magyar gazdaság az elmúlt tíz évben milyen mértékben növekedett. Ez 32 százalék fölötti növekedés, szemben az Európai Unió átlagos 13 százalék alatti növekedésével. Felhívom képviselő úr, elnök úr figyelmét arra, hogy a magyarországi aktivitási ráta az elmúlt tíz évben az uniós tagállamok közül a második legnagyobb mértékben növekedett. A munkanélküliség csökkentése szintén az egyik legjelentősebb volt. És bizony, ezek a folyamatok nem csak egy-egy évet jellemeztek, ahogyan mondtam, átfogó tíz évet jellemeztek, sőt 2020 első negyedévében Magyarország azon pár ország között volt, amelyek még pozitív tartományú növekedési számot tudtak elkönyvelni. Én azt gondolom, képviselő úr, ha összehasonlítjuk a mostani gazdasági válság előtti helyzetet és a tíz évvel ezelőtti gazdasági válság előtti helyzetet, akkor a „megbukott” szót talán másik időszakra lehetne tenni. Emlékezhetünk arra, hogy tíz évvel ezelőtt Magyarország első volt azon országok között, amelyeknek külső forrásra, IMF-re, Európai Bizottságra volt szüksége. [[Varju László: Ugyanannyi volt az államadósság!]] Képviselő úr, elnök úr, ha megbukott volna a gazdaságpolitika, akkor Magyarország nem tudott volna jelentős kereslet mellett devizakötvényeket és zöldkötvényt értékesíteni. Jelentős kereslet volt, csak a zöldkötvénynél 1,5 milliárd eurós értéket adtunk el, több mint 7 milliárdos kereslet mellett. Tehát én azt gondolom, hogy a piaci befektetők, akik pénzüket teszik a Magyar Államkincstárba, azok azért megnézik alaposan, hogy milyen helyzetben van az ország. És az az állításom, hogy tíz évvel ezelőtt ezek a pénzügyi befektetők nem vették meg az állampapírjainkat, most nemcsak hogy megveszik, hanem jelentős többletkereslet van. Én azt gondolom, hogy ez a statisztikai számok mellett egy jelentős piaci visszaigazolás a tekintetben, hogy a gazdaságpolitika iránya jó. A gazdaságpolitika irányát természetesen az egyes személyek szemszögéből is lehet értékelni. És nemcsak a makrogazdasági számok alakultak jól, hanem a reálkeresetek alakulása minden kereseti kategóriában, a megtakarítások alakulása, és folytathatnám. Csak a háztartások megtakarítását hadd mondjam: 2008-ban 2,1 százalék volt a rendelkezésre álló jövedelem százalékában, 2019-ben ez 12 százalék volt. [[17.30]] Tehát azt gondolom, hogy összességében megvolt az az alap, amire a 2021. évi költségvetésitörvény-javaslatot építeni lehetett. A képviselő úr úgy fogalmazott, hogy zavaros, hogy ha a bevételekhez képest a tervezett inflációval növekednek a bevételek vagy aszerint sem növekednek a bevételek, akkor hogyan tudunk minden területre többletkiadást fordítani. Először is azt szeretném tisztázni, hogy amikor a képviselő úr 2020-as bevételi számokat lát, akkor az eredeti 2020-as költségvetésitörvény-javaslat számaiból indult ki, ha jól érzékeltem. [[Varju László bólint.]] Ezt a költségvetést jó reményünk volt anno 4 százalék körüli gazdasági növekedésre építeni. Tudjuk, hogy bekövetkezett egy járvány, tudjuk, hogy Európában mindenki gyakorlatilag a gazdaság kisebb vagy nagyobb mértékű zsugorodásával számol. Mi azzal kalkulálunk, hogy a magyar gazdaság 3 százalékkal csökkenhet, és épp a negatív hatásokat ellensúlyozandó, ezeket mérsékelendő, még plusz adócsökkentésekről döntött a kormányzat, amelyeket a tisztelt Országgyűlés is jelentős részben szentesített. Tehát kérem elnök urat, képviselő urat, hogy amikor bevételeket néz, akkor vegye figyelembe, hogy az eredetileg elfogadott költségvetés számaihoz képest egyrészről mások a makrogazdasági folyamatok, másodrészben pedig számos adócsökkentésről döntött a kormányzat, illetőleg az Országgyűlés. Ehhez viszonyítva kell értékelni a 2021-es bevételeket. Mi azzal számolunk, hogy az idei 3 százalékos gazdasági zsugorodás után bízzunk abban, hogy adott esetben a pozitív prognózisok is megvalósulhatnak, és nem lesz ekkora, de az alapforgatókönyv szerinti 3 százalékos visszaesés után a jövő évben 4,8 százalékkal tudunk növekedni. Ehhez viszonyítsa, kérem, a számokat. A bevételek után nézzük a kiadásokat: hogyan lehet akkor többet költeni gyakorlatilag minden kiemelt területre ahhoz képest, mint amit 2019-ben vagy ’20-ban láttunk? Ennek két oka van. Az egyik, hogy ha egymás mellé tesszük az idei 3 százalékos kalkulált visszaesést és a jövő évi 4,8 százalékos növekedést, akkor a két évet együtt nézve azt látjuk, hogy a ’19-es számokhoz képest összességében a gazdaság is bővül, és ez lehetőséget ad arra, hogy a kiadásokat is növeljük. A másik dolog, amit elnök úrnak célszerű figyelembe venni, hogy bizony az elmúlt években az államháztartás stabilitása azt jelentette, hogy nemcsak 3 százalék alatti hiánnyal kalkuláltunk, hanem 2 százalékos, vagy az idei évre eredetileg 1,8 százalékos hiánnyal, jövőre 2,9 százalékos hiánnyal kalkulálunk. Egy százalékpontnyi különbség nagyjából 500 milliárd forintnak felel meg. Tehát továbbra is tudjuk a többletkiadásokat számos területen teljesíteni, továbbra is a maastrichti 3 százalékos referenciaszint alatt vagyunk, de közelebb vagyunk a 3 százalékhoz, mint az elmúlt években. Hál’ istennek, hogy ezt meg tudjuk tenni, volt annyira biztonságos a költségvetés-politika, hogy a hiányszinttel el tudtunk mozdulni, és mindezzel együtt azt feltételezzük, hogy az adósságráta az idei átmeneti növekedés után jövőre csökkenni tud, és 70 százalékos mérték alá süllyedhet. Ami pedig a 2019-es számokat illeti, képviselő úr, elnök úr úgy fogalmazott, hogy nem ismerjük a számokat, nem közöltük a számokat. Elnök úrnak felhívom a figyelmét, hogy a Pénzügyminisztérium havonta közzéteszi a központi költségvetés pénzforgalmi adatait. A Magyar Államkincstár honlapján megtalálja az önkormányzati beszámolók alapján az önkormányzati adatokat. De ha valaki nem bízik a magyar hivatalos szervek adatszolgáltatásában, akkor kérem, hogy nézze meg az Európai Bizottság vagy az Eurostat nyilvános adatait, ezekben meg fogja találni a 2019-es magyar számokat. Meg fogja találni, hogy 2019-ben a magyar gazdaság 4,9 százalékkal bővült, az egyik legmagasabb mérték az Európai Unióban; meg fogja találni az Eurostat és az Európai Bizottság honlapján, hogy az államháztartás hiánya a GDP 2 százaléka volt; mint azt is, hogy 2019-ben 66,3 százalékra mérséklődött, majdnem 4 százalékpontos csökkentést követően az adósságráta. Ismertek tehát a 2019-es számok, és ismertek az eddigi 2020-as folyamatok, amelyekre építettük a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot. Végül engedjék meg, hogy az átláthatóságról szóljak. Európában ahány ország, annyifajta nemzeti költségvetési rendszert látunk. Vannak országok, ahol a most leegyszerűsített jövő évi költségvetésitörvény-javaslat a magyar dokumentumnak a töredékét teszi ki, például Finnország. Nem tudom, elnök úr mit szólna, mit mondana ezekre a javaslatokra, vajon átláthatatlanoke ezek a költségvetések. Azt gondolom, hogy egy költségvetés átláthatóságát az adja, ha a szükséges információk a kellő strukturáltságban rendelkezésre állnak. Mi a 2021-es költségvetésben arra törekedtünk, hogy kevesebb előirányzat legyen mintegy kettőezer előirányzat volt az eredeti javaslatban, ezeket szűkítettük , de az átláthatóságot meg akartuk őrizni, és épp ezért szolgál a képviselők tájékoztatásául az az adattömeg, amelyet az úgynevezett fejezeti kötetekben mutat be a kormányzat az Országgyűlés részére 1282 oldalon keresztül. Ezzel az egyszerűségnek is meg akartunk felelni, amelyet egyébként az Állami Számvevőszék elnöke üdvözölt, és azt gondolja, hogy a mostani gazdasági helyzetben ez is hozzájárul a rugalmassághoz, a válság miatti kihívások kezeléséhez, másrészről pedig meghagytuk azt a részletes információt, amit az előző években a tisztelt Országgyűlés megszokhatott. Bízom abban, hogy a fejezeti kötetek áttekintésével talán azokat a hiányzó információkat elnök úr és a képviselők meg fogják találni, amelyet nem tudtak kiolvasni a benyújtott normaszöveg-javaslatból. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Gelencsér Attila képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A bennünket néző vagy hallgató választópolgárok bizonyára elbizonytalanodnak abban, hogy kinek van igaza. Az egyik oldalon átláthatóságot hallanak, a másik oldalon államtitkár úrtól annak pont az ellenkezőjét. Az egyik oldalon az önkormányzatok hogy is mondják önök? kifosztását, a másik oldalon gigantikus önkormányzati fejlesztéseket. Nehéz választópolgári szemszögből eligazodni abban, ami itt, ebben a Házban elhangzik. De mindenki teszi a dolgát, lelke rajta annak, aki félre akarja vezetni a választókat.Én tényeket szeretnék mondani egy választókerületi szemszögből egy speciális állami programon keresztül, amit „Modern városok” programnak hívnak, és akkor mindenki eldöntheti, hogy most akkor az önkormányzatokat sanyargatja ez a kormány vagy segíti. Kaposvár megyei jogú város „Modern városok” programját szeretném önöknek nagyon röviden vázlatosan bemutatni, és akkor a bennünket nézők is és talán még az ellenzéki oldalon ülők is néhányan felkapják a fejüket, hogy akkor most mégsem sanyargatásról van szó, hanem, mint ahogy Kaposvár esetében, az évszázad fejlesztési programjáról. Szóval, tisztelt képviselőtársaim, jó döntés volt, hogy itt a Házban mi támogattuk a kormányt abban, hogy elindította a „Modern városok” programot. Beszámolni, tájékoztatni, talán egy kicsit rovancsot készíteni szeretnék, és egyúttal lobbizni is a program folytatása mellett. Az első és legnagyobb beruházás arra mifelénk a 67. számú főút kétszer kétsávos megépítése, aminek az első üteme, a forgalomba helyezése meg is történt. Jöjjenek arra, nézzék meg, jó rajta utazni. 33 kilométerről beszélünk, ami 96 milliárd forintba került, de éppen építési engedély áll már rendelkezésre, és kiviteli tervek is elkészültek a folytatásra, az úgynevezett második és harmadik ütemre, amikor is a Kaposfüredet elkerülő és a Látrányt elkerülő szakasz is elkészülhet, így a három ütem hossza 46 kilométer, és a bekerülési összege pedig 135 milliárd forint lesz. Ez nyilvánvalóan növeli a közlekedés biztonságát, segíti az út menti önkormányzatokat, segíti a megye összes önkormányzatát, csökkenti a meglévő közutak forgalmát, csökkenti a negatív környezeti hatásokat, növeli a versenyképességét a térségnek, javul a mobilitás, értelemszerűen nő a foglalkoztatás, tehát bővül a foglalkoztatás is. Intermodális közlekedési csomópontot épít Kaposvár 16,1 milliárd forintból. A kivitelezés zajlik, most a tervezett ütemben halad. [[17.40]] Valamikor szeptember végén tudjuk műszakilag is az átadás-átvételt megcsinálni. Hozadéka: a közutak terheltségének csökkentése, a balesetek számának csökkentése, a tömegközlekedés jobb kihasználtsága, a tömegközlekedési cégek gazdaságosabbá tétele, a fejlesztés javítja a gyalogos és közúti közlekedés biztonságát, és környezetvédelmi szempontból is javulnak a város mutatói, tekintettel a zaj- és levegőszennyezettség csökkentésére, nem beszélve arról, hogy a projekt keretében parkolók is épülnek. Helyiautóbusz-telep került kialakításra több mint 5 milliárd forint összegben, ennek az átadása tavaly augusztus 15-én egyébként meg is történt. A telephelyen elhelyezésre kerülő buszoknak telephelyen belüli üzemanyagtöltő állomások létesültek, mind a dízelüzemű, mind az elektromos, mind a CNG-töltőhelyek elkészültek. A projekt része egyébként a „Zöld Kaposvár” programnak, és a város tervei között szerepel további elektromos autóbuszok beszerzése. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy régi adósság: egy több mint százéves színház, a régió egyetlen kőszínháza, a Csiky Gergely Színház régóta várt rekonstrukciója és felújítása majdnem 10 milliárd forintba került. Az épület felújítatlansága a folyamatos működés akadályává vált már. Műemléki felújítás történt, színpadtechnika, fénytechnika, hangtechnika, mindez egyébként alternatív energia felhasználásával. A kórház északi tömbjében megcsináltuk a póluskórházat, a déli tömb felszabadulásával egy gazdaságfejlesztést szolgáló projektet, egy inkubátorházat és sok-sok mindent, parkolót és parkot alakítottunk ki, alakított ki Kaposvár önkormányzata, több mint 5 milliárd forint értékben. Készült itt egyébként egy bábszínház, egy figurás játszótér, készült egy sétány, 196 parkolóhely, a Civilek Háza. A teljes projekt zárása egyébként csak jövőre, annak is a második félévében készül el, még egyszer hangsúlyozom, több mint 5 milliárd forint bekerülési összegben. Elkészült a Kaposvár Aréna. Több mint 4 ezer férőhelyes új sportcsarnok valósult meg tavaly májusban, körülbelül ilyenkor, kicsit korábban, mint most vagyunk, ünnepélyesen át is adtuk, több mint 6 milliárd forint értékben. Több sportág otthona is lesz ez, és nemzetközi szintű sporteseményeket lehet benne szervezni. Miközben egyébként a baloldal amióta mi kormányzunk, csak támadja a sportot és az ilyen és hasonló infrastruktúrák létesítését, szeretném mondani már annyiszor elmondtam, de sosem volt foganatja , hogy már most látszik, hogy a kulturális rendezvények is fontos szerepet töltenek be az Aréna életében, hiszen eddig nem volt olyan rendezvényhelyszín, fedett terem, amely egyszerre 3 ezer fő befogadására alkalmas lenne. A következő fejlesztésünk egy tízpályás versenyuszoda. Tisztelt Képviselőtársaim! Már tavaly májusban átadtuk, átadta a város a kaposváriaknak használatra a tízpályás versenyuszodáját, amelynek szintén van egy nagyon jó indoklása, megalapozottsága: 493 óvodás csak idén és 468 első osztályos vesz részt ingyenes úszásoktatásban a városban. Ennek a programnak a hatására, ami egyébként már régebb óta zajlik, és Szita Károly polgármester úr vezette be, megnőtt a vizes sportok iránti érdeklődés teljesen érthető módon. Vagyis a fejlesztés célja az volt, hogy egy új, tízpályás, a FINA-szabályoknak is megfelelő versenyuszoda létesüljön, hozzá természetesen parkoló, és ez egy olyan létesítmény, amely minimális energiafelhasználású. Az új versenyuszoda létesítésével sportrendezvények színvonalas megvalósítását is meg lehet oldani. Csak hogy itt is lássa mindenki: az úszáson kívül vízilabda, uszonyos és búvárúszás, valamint szinkronúszás is szerepel a repertoárban. Van egy nagyon régi épület a város közepén, sokan mondják, hogy a város szégyenfoltja. Különféle okokból nem sikerült az állagát megóvni, illetve felújítani az elmúlt időszakban. Ennek a kormányzati programnak a segítségével az egykori levéltár, az első megyeháza Somogy megyében 1,4 milliárd forintért megújul. Ez a projekt közbeszerzési eljárás alatt van, jövő év végére tud elkészülni. Látogathatatlanná vált a Deseda kemping. Közbeszerzési eljárás van jelenleg egyébként folyamatban, és már a leendő üzemeltető kiválasztása is megtörtént. Majdnem 3 milliárd forint értékben fejleszti Kaposvár a Deseda kempinget, valamikor 2022 második negyedévében lesz kész egy közel 4 hektáros területen. Jelenleg nem üzemel a kemping, állapota nem felel meg az elvárásoknak. A vendégturizmus generálását, négycsillagos kempingszálláshely-komplexummá válását várjuk tőle. A város gazdasága szempontjából nélkülözhetetlenek az ipari parkok. Az ipari park fejlesztésére is több mint egymilliárd forintot kapott Kaposvár a „Modern városok” program keretén belül, és itt is próbál a város innoválni. Épp holnapután tartunk bokrétaünnepet egy beruházásnál, egyébként egy oktatási és innovációs műhely létrehozása zajlik az Óbudai Egyetem közreműködésével. Szóval, nekem ezekből a számokból az tűnik ki, ellentétben azzal, amit a baloldal emleget, hogy a kormány partnerként tekint az önkormányzatokra. Ez majdnem 200 milliárd forint, amit itt felsoroltam, tehát egy magyar város majdnem 200 milliárd forintot fejlődhetett, amekkorát története során még sohasem. Erre baloldalról azt mondani, hogy az önkormányzatok megsarcolása, finoman szólva csak elfogultsággal lehet. Persze, tisztelt baloldali képviselőtársaim, vannak olyan önkormányzatok, Somogy megyében is tudok ilyet, a megye második legnagyobb városa egyébként, amelyek teljesen alkalmatlanok a város fejlesztésére, és ott állnak a tízmilliárdok a folyószámlán, és nem tudják elkölteni. Ehhez is szükség van képességekre, nem beszélve azokról az önkormányzatokról, amelyek miatt önök vélhetően itt felemelik a hangjukat, amelyek meg nem kérnek a kormányzati segítségből az egyik kezükkel, a másik kezükkel pedig egyfolytában kritizálják a kormányt. Képzeljék egy pillanatra magukat fordított helyzetbe, hogy vajon önök erre egyébként milyen választ adnának. Én tudom, mert vezettem önkormányzatot a Gyurcsány-, Bajnai-kormányok alatt. Azt gondolom, hogy a mostani ellenzéki önkormányzatok nem kívánnák azt a helyzetet, amikor mi ellenzéki önkormányzatok voltunk, tehát bizonyára nem cserélnének azzal a helyzettel, maradjunk ennyiben. Én látok 3653 milliárd forint fejlesztési tervezetet ebben a költségvetésben, ami nagyon dicséretes, mert túl a „Modern városok” programon mindenki remél még komoly fejlesztéseket a városaiban, a falvaiban, és látok 50 milliárd forintot, ami a „Modern városok” programra került megtervezésre. Ezzel a felszólalással szerettem volna idehozni a Ház elé ezt a kormányzati programot, és segíteni, erősíteni annak a folytatását. Megtisztelő volt a figyelmük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Hohn Krisztina képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim és kedves Gelencsér Képviselőtársam! Nagyon jó volt hallani, hogy ilyen szépen fejlődik egy magyar város. Kár, hogy a tévében nem lehet már követni a parlamenti felszólalásokat, mert ha lehetne, akkor valószínűleg mások is hallanák ezt a gyönyörű fejlődést. Bár az is igaz, hogy rettegek attól, hogy meg kelljen nézni, hogy a többi város fejlődése milyen mértékű, akkor vajon mennyire játszik szerepet az, hogy fideszes vezetésű városról beszélünk.Ahogy ön is mondta, én is voltam egyébként polgármester, csak sokkal kisebb településen, és látva a környékbeli fejlesztéseket, azért szerintem igenis meghatározó, hogy milyen pártállású a polgármester. És nemcsak az alkalmasság vagy az alkalmatlanság okán, hanem azért is, mert igenis kimondható az, hogy Magyarországon általában sokkal több fejlesztési forrást tudnak magukénak azok, ahol kormánypárti polgármester van. [[17.50]] Vannak persze nagyon lelkiismeretes képviselők, akik igyekeznek forrásokhoz juttatni azokat az önkormányzatokat is, ahol ellenzéki vezetés van nekik dicséret. Azoknak meg, akik visszaélve egyéni képviselői jogosítványaikkal, presszionálják a polgármestereket ilyet is tudok szép számmal, szerencsére ön nem ezek közé tartozik , azoknak pedig mély megvetésem; mert nincs az előírva, hogy az egyéni országgyűlési képviselő főnöke a polgármesternek. Ennyit szerettem volna erről mondani. De hogy miért mondjuk mégis azt, hogy kivéreztetik az önkormányzatokat? Mert bizony nem minden önkormányzat van ilyen jó helyzetben, mint ahogy Kaposvár, és nem a fejlesztési források, azt hiszem, az ellenzéki kritikának a fő elemei, hiszen nem azt mondjuk, hogy nem kellenek fejlesztések. Nagyon kell a „Modern városok” program, és mint már korábban is mondtam, mint egy falat kenyér, úgy kell a „Modern falvak” program, és remélem, hogy a „Modern falvak” program még sok-sok évig lesz, és sok-sok fejlesztési forrás társul majd hozzá. Viszont a másik oldalon pedig elvonások következnek. Az önkormányzatiságban, ugye, fontos az, hogy „ön-kormányzatiság” van. Ha megnézzük, akkor nagyon sok esetben egyre jobban és egyre nagyobb források azok, amelyek elaprózva meg vannak címkézve. Ezt tehát gúzsba kötésnek szokták nevezni mifelénk, ami azt jelenti, hogy nincs meg az a lehetősége, hogy a nem köteles feladatairól döntsön szabadon, mert egyre kisebb a forrásuk. Sok önkormányzat szorul arra, hogy ezt a most, ebben az évben is elvett gépjárműadót eddig már a köteles feladataira fordította; a szerencsésebbek tudták fejlesztési forrásként vagy önrészként különböző pályázatokhoz felhasználni. Sajnos, most nekik nem lesz erre lehetőségük. És igenis úgy gondoljuk, hogy nagyon sok minden van, ami javításra szorul ebben a költségvetésben. És azt gondolom, hogy az ellenzéki képviselőknek az a legfontosabb feladata… hiszen önök dicsérik a költségvetést, és mi pedig azért vagyunk itt, hogy megfogalmazzuk a kritikáinkat. Ezért mindenképpen fontos figyelemfelhívásnak szánom azt, hogy több éve nem emelték már a köztisztviselői alapilletményt, amely nagyon sürgős emelésre szorulna. Elég furcsa az, hogy azoknak, akik az önkormányzatoknál a végeken teljesítenek, ennyire leértékelődött a munkája. Igaz, hogy ebben az évben az adható kafetéria összegét önök megemelték bruttó 200 ezerről nettó 400 ezer forintra. Tették ezt akkor, amikor az önkormányzatok a gépjárműadó elvétele, a várhatóan majd később jelentkező iparűzésiadó-csökkenés és idegenforgalmiadó-csökkenéskor nemigen tudják miből megtenni. Ezenkívül fontos szót emelni a közalkalmazottakról is. A közalkalmazotti bértábla is évek óta javításra szorul. Javításra szorul azért, mert még szerencse, hogy a minimálbérre, illetve a garantált bérminimumra megemelik, kiegészítik azok fizetését, akiknek ez a tábla szerint nem éri el, és így szépen lassan az önkormányzatoknál dolgozók közül sokan minimálbéresek lesznek. Ez tapasztalható volt nálunk is, ahol én dolgoztam, a faluban, hogy ott is az összes közalkalmazottunk már garantált bérminimumon volt. Fontos a továbbiakban a mindenkori öregségi nyugdíjminimum emelése. Tudjuk, ez már nem közvetlenül a nyugdíjhoz köthető, hanem a különféle segélyek kifizetéséhez, és a segélyek jogosultságának megállapításához. Ez is évek óta 28 500 forint. Korábban már több ellenzéki képviselőcsoport is beterjesztette ennek a növekedésére tett javaslatát. 50 ezer forintot mondtunk már tavaly is, meg szerintem tavalyelőtt is, és sajnos azóta sem történt ezzel kapcsolatban semmi; hivatkozva arra, hogy akkor vélhetően megnövekszik a segélyekre jogosultak köre. Vannak olyan segélyek, amelyeket helyben szabályoz az önkormányzat, helyi rendeletben, de azt, hogy milyen szorzót alkalmaz, maga dönti el. Ha tehát ez növekszik, és ez oly mértékben megnövekszik, akkor a szorzókon lehet változtatni. Nagyon fontos lenne, hogy a háziorvosi ellátásra is kicsit intenzívebben odafigyeljünk a praxisfinanszírozás tekintetében. Elsősorban erre gondolok. Erre is már többször tettünk kísérletet, hogy javaslatokat terjesszünk önök elé, hogy ezt emelni szükséges mindenféleképpen. Nem szabad elfelejteni a szociális területen dolgozókat sem, hiszen egyre nagyobb szükség van rájuk. Gondoljunk azokra, akik az otthonápolást végzik, vagy akár intézményben teljesítenek szolgálatot. Egyébként álláspontunk szerint nekik is megjárt volna ez az 500 ezer forintos egyszeri jutalom. Ezenkívül pedig fontos megjegyezni azt, hogy évek óta mondom már de szerencsére most már harmadszor szólhatok hozzá az ország költségvetéséhez , hogy nagyon aránytalan az, hogy egy kisváros esetében az, hogy mondjuk, 20-35 ezer fő közötti kisvárosra gondolok, mint például Komló 45-46 fő, akit a törvény szerint alkalmazhat az önkormányzat; ezzel szemben egy fővárosi, hasonló nagyságú kerületnél 64 fő. Teszik mindezt úgy, hogy a fővárosi feladatok feladatmegoszlása miatt a kerületeknek kevesebb egy kicsivel a feladata, mint a városoknak. Így tehát a vidéki önkormányzatok egyébként a gazdasági lehetőségeik miatt nem tudják azt megtenni, hogy különféle feladatokat kiszerveznek külső cégekhez. Gondolok itt a takarításra vagy a portaszolgálatra. Tehát nekik ez a létszám arra is kell, hogy teljeskörűen el tudják látni a feladataikat. Nagyon sok mindent lehetne még mondani, de az időm véges. Azt szeretném még mondani, hogy mindig, minden évben sok módosító javaslatot nyújtunk be a költségvetéshez, amiket önök általában frakciónként egy szavazással el is dobnak a kukába. De a jövőben sem fogjuk feladni, és úgy gondoljuk, hogy azért vagyunk itt, hogy ezeket a költségvetési módosító javaslatokat megtegyük, ha ez mégoly bosszantó is sok esetben, vagy esetleg nevetséges. Figyelve kormánypárti képviselőtársaimat a mai napon, több esetben láttam, hogy jókat derültek vagy esetleg nagyokat bosszankodtak azon, hogy mi fel merészelünk itt szólalni, de ez a dolgunk: jogunk és kötelességünk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Varga-Damm Andrea független képviselő asszony következik most felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Minden évben én magam is elneveztem eddig az adott költségvetést. Most egy elég szerény szót fogok mondani: ez most a válság költségvetése. Látható a számokból, hogy a kormányzat kénytelen volt a kialakult humán járvány következtében beálló gazdasági romlást a következő évi költségvetésben valamilyen módon lereagálni, és mind a tartalékképzésben, mind a prioritások meghatározásában eszerint tervezni. A 2020. február 26-i EU-s országjelentésben a következőket olvashatjuk: Magyarország erőteljes gazdasági növekedése értékes lehetőséget kínál arra, hogy az ország jelentős strukturális és intézményi reformokat hajtson végre a fenntartható és hosszú távú növekedés érdekében. A kutatásba, az innovációba, az infrastruktúrába és a készségekbe irányuló beruházások fokozása elengedhetetlen a termelékenység növekedéséhez, és a társadalom egésze számára előnyöket hozó hosszú távú növekedés javításához. Majd végül megállapítja, hogy az állami és magánberuházások GDP-hez viszonyított aránya magas, de összetétele miatt nem járul hozzá eléggé a termelékenység növekedéséhez. Én azt vártam, amikor benyújtotta a kormány ezt a költségvetést, hogy az ebben az országjelentésben leírt kifogások és megállapítások majd valamilyen módon még ha ez a válság költségvetése is arról fognak számot adni, hogy a termelékenység növelése prioritás kell legyen a beruházások megvalósításánál. Az előbb annyira érdekes volt számomra, amikor Gelencsér képviselőtársam beszámolt a 33 kilométernyi autópályáról Somogyban, amin örömmel mentem én is, hiszen fatornyos hazámba, Kaposvárra mentem, igen ám, de azért azt mindannyian tudjuk, hogy egy 3 milliárd forintos kilométerenkénti beruházási költség körülbelül majdnem háromszor annyi, mint amennyibe normálisan, nyugati országokban kerül. Tehát a legnagyobb probléma az, hogy míg a GDP arányában rengeteget költünk beruházásra, mind a megtérülés, mind a beruházásból eredő versenyképesség-növekedés sajnos általában a számokat nem mutatja meg megfelelő fejlődési növekedésben. A magyar GDP, ahogy mostanában nézzük, 170 milliárd dollár körül van. Banai államtitkár úr is elmondta, hogy a 2021-es prognózis 51 000 milliárd forintnyi GDP. Ehhez képest fogok bizonyos prioritásokról beszélni. [[18.00]] Ha én terveznék egy költségvetést, akkor mik nekem a legfontosabbak: egészségügy, oktatás, nyugdíj, védelem, önkormányzatok, kisvállalkozások támogatása, technológiai fejlesztés, kultúra, gyerekvédelem, szociálpolitika. Azért ezek a prioritások, mert a társadalom közérzete számára, ha ezekkel összességében jól sáfárkodunk, és megfelelő mennyiségű forrást juttatunk, akkor az ország polgárainak közérzete oly mértékben javul, hogy már nem is nagyon érdekli őket, hogy egy költségvetésben mindaz benne foglaltatike, ami a közjót szolgálja. Nézzük az egészségügyet! Most az egészségügyre GDP-átlagban Európában 10 százalékos forrást biztosítanak. Ha megnézzük ebből a költségvetésből ’21-re a meglévő forrást, amit egyébként több fejezetben lehet megtalálni, tehát nem csak az Emberi Erőforrások Minisztériumánál, hiszen például a Honvédkórházat a honvédelmi tárcánál találjuk, a lényeg az, hogy 5,7 százalékra jön ki GDP-arányosan ’21-re az EU-átlag 10 százalék helyett. Oktatás. Valóban, EU-átlag 4,7 százalék. Ebben a költségvetésben minden egyes fejezetben megkerestem azt, ami oktatási jellegű tevékenységre szolgál, tehát nemcsak az oktatási intézmények, hanem mindennemű oktatás forrását megkerestem, és még így is csak az EU-átlag 4,7 százalékához képest 3 százalékról beszélhetünk. A nyugdíjnál az EU-átlag 11 százalék, nekünk 7,6-re sikerül. Tudjuk, a védelempolitikánál 2 százalék a cél, de most éppen 1,4 százaléknál tartunk. Az önkormányzatok 1,7 százalékos GDP-arányos támogatása rettenetes rossz. 9 millió 700 ezer ember mindennapi közérzetéhez tartozik, hogy az önkormányzatoknak elegendő forrás álljon rendelkezésre. Kisvállalkozások támogatása: 1 százaléknál tartunk. EU-országokban 4-5 százalék a GDP-arány. Technológiai fejlesztés, ahol nagyon sok ideje mondja a kormányzat, hogy 3 százalék célnak kell lenni, és az EU-ban is ezt szorgalmazzák, hiszen a technológiai fejlesztés nélkül nem tudunk versenyképes gazdaságot működtetni. A 3 százalékot dehogy érjük el! 0,8 százaléknál tartunk. Így a kultúra; a kultúrára legalább 0,8 százalékot kellene szánni; 0,25 százalék vagyunk. És aztán a gyermekvédelem, szociálpolitika összesen 502 milliárd forintja az egész országra ezzel az 1 százalékos GDP-aránnyal nagyon kevés. Tehát azért akartam ezeket itt kihangsúlyozni, hogy aki közérzetjavító költségvetést akar, még ha válsághelyzetben is, az ezektől a prioritásoktól nem térhetett volna el. Már három év terveit tudjuk összevetni: ’19, ’20, és itt a ’21 költségvetése. De még mindig nem ismerjük az előző, lezárt év számait. Az előbb államtitkár úr ugyan azt mondta Varju László képviselőtársamnak, hogy ha akarná, akkor megnézhetné a ’19-es számokat, hiszen hónapról hónapra a jelentések elkészülnek, de én ilyenkor pedig azt kérdezem, hogy ha június 10-én azt mondja az államtitkár úr, hogy megtaláljuk a ’19-es számokat, és kiindulhatnánk azok eredményeiből, amikor éppen a ’21-ről beszélünk, akkor már csak azt szeretném kérdezni, hogy miért nem lehet a zárszámadást beadni eddig. Én azt gondolom, ha egyszer befolyásolhatom ezt a kérdést, nincs következő év költségvetése, amíg egy-egy lezárt év zárszámadása nem készül el, mert igenis nem tudjuk meg, hogy melyek azok a számok, amelyekből kiindulhatunk immár a harmadik év vonatkozásában. Jelezni szeretném, amikor az államadóssági mutatóról beszélünk, ebben a mostani költségvetési törvényben az van, hogy a 2020. év utolsó napján várható 72,6 százalékos GDP-arányos államadósság. Ez van ebben a javaslatban. Igen ám, de amikor a 2020-as költségvetési törvény volt, akkor abban 2020. december 31-re 65,5 százalék volt az államadóssági ráta. Azért én elvártam volna, hogy amikor Banai államtitkár úr az expozéját előadja, amit én televízión néztem, azért azt elmeséli, hogy a 65,5-ről hirtelen ugyanazon év utolsó napjára a 72,6 százalék azért nem kevés. [[Dr. Szűcs Lajos: Az expozéban volt!]] Annak örülök, hogy legalább belátták, hogy a 65,5 százalék sem volt megalapozott. [[Dr. Szűcs Lajos: A pénzügyminiszter mondta az expozéban! Az elnök csenget.]] De mi végighallgattunk eddig nagyon csendben mindenkit. [[Dr. Szűcs Lajos: Nem!]] A lényeg viszont az, hogy bár való igaz, hogy egy iszonyú válságon még nem vagyunk túl, hanem mondjuk, a második felében, és a gazdaság leállt, de én akkor is azt gondolom, hogy 7 százalékos különbség pár hónapos gazdasági nehézség okán semmiképpen nem indokolható. Én azt gondolom, hogy alul tetszettek tervezni 2020. december 31-ére, és most az derült ki, hogy ez nem fog menni. [[Banai Péter Benő felé:]] Bár az is igaz, hogy ön azt írja, hogy 2021. december 31-ére a 72,9 százalékot szeretné 69 százalékra levinni. Ugye, jól olvasom? Ez van ide leírva. De majd biztos tetszik válaszolni. Továbbmegyek, mert nem sok időm van. Én azt gondolom, hogy rendkívül mostoha a költségvetés a települési önkormányzatokkal. Amikor a következőt olvastam, döbbenet volt: a települési önkormányzatot csak az illeti meg, ami a gépjárműadóhoz kapcsolódó bírság, pótlék, végrehajtási költségből származó bevétel. Tudják, ez mit jelent? Hogy annak örül az önkormányzat, ha valaki nem fizeti be időben ezeket a költségeket, mert akkor adó meg bírság, meg mindenféle van rá. Tehát azt szeretné kérni a polgároktól, hogy normakövetést még véletlenül se tegyenek meg, később fizessék be, mert akkor az alapösszeget juttatja tovább, és az a pótlék meg bírság, ami ezután marad, az maradhat nála. Ne tessenek haragudni, de aki egy ilyen szemléletű költségvetést idehoz, az tényleg nem veszi komolyan azt, amiről egy ország élete szól! Egyszerűen föl se fogom egyébként, hogy aki ezt kitalálta, hogy gondolta. A következő: az önkormányzati szolidaritási hozzájárulás címsorban 160 milliárd forint van. Ez nagy valószínűséggel azokról az összegekről szól, amelyeket ugyan az önkormányzat szed be, de nem tarthat meg magánál. Azt gondolom, hogy hiába emelték fel 857 milliárd forintra 2021-re a ’20-as 739 milliárd forinthoz képest az önkormányzatok forrását, de ez a 160 milliárd olyan hihetetlen nagy összeg, amit elveszítenek, ami biztos, hogy bizonytalanságot teremt. Annak örülök, hogy a Miniszterelnökség és társult csapatának, annak a három pénzkilökő automatának ebben a ’21-es évben felére leszállt a költségvetési forrása, 1552 milliárdról 734 milliárdra. Ezek: a Miniszterelnökség, a Miniszterelnöki Kabinetiroda és a Miniszterelnöki Kormányiroda. Ennek nagyon örülök, meg kellett húzni a nadrágszíjat. Remélem, majd más forrásból nem kezdenek el költekezni. Ez nagyon jó hír. Azonban kevésbé örülök annak, hogy az agrártárca viszont a 218 milliárdhoz képest, ami az idei költségvetésük, 137 milliárdot kap mindössze. Én azt gondolom, hogy a három társult pénzkilökő automatából azért lehetett volna forrást találni az agrártárcának. Egyrészről a rendkívül rossz időjárási viszonyok miatt a mezőgazdaság nehézségeit valamilyen módon költségvetési forrásból is kell segíteni leküzdeni, és a válsághelyzetben a mezőgazdaság egy kitörési pont rengeteg embernek. Én biztos, hogy a mezőgazdasági forrásokat nem csökkentettem volna. Csodálkozom Nagy Istvánon, biztos küzdött, hogy ne így legyen, de sajnos ez sikerült. Száz szónak is egy a vége, örülök a Gazdaságvédelmi Alap megteremtésének, mert ott látszik egy olyan pénzkeret, amiből valószínűleg megoldhatók mindazon válság okozta problémák mind az egészségügyi, mind a gazdasági romlás hátrányai ledolgozása, de egyben biztos vagyok, már most látom, hogy ezt a költségvetést nem lesz könnyű tartani, egyrészt a bevételi oldalon sem, másrészről a szükséges költségek sokasága fog felmerülni. Ember legyen a talpán, aki ezt majd végre tudja hajtani. Én drukkolok ezért a kormányzatnak. Köszönöm szíves figyelmüket. [[Szórványos taps a függetlenek soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. Elsőnek megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az önkormányzatok itt is szóba kerültek kiemelten. Két percben nagyon rövid lehetőségen van, de hadd említsem azt meg: így költségvetést tárgyalni, ahogy az állami költségvetést tárgyaljuk, egy önkormányzat nem tárgyalhatja. Az Mötv. is és az előtte lévő Ötv. is előírta egyetlen bizottság kötelező létrehozását, a költségvetési bizottságot, és a költségvetési bizottságnak látni kell minden pénzügyi mozgást, a költségvetés minden egyes módosítását oda kell vinni a bizottság elé.Önök megteszik ezt, hogy a parlamenti Költségvetési bizottságnak megadják ezt a rangot, hogy a költségvetés előkészítésében részt vehet maga a bizottság, vagy csak azért nem, mert más színű az elnöke? De hát ez mindig is így volt, tehát fideszes pénzügyi bizottsági elnök volt akkor, amikor a baloldal volt a kormányon, és akkor még persze volt Számvevőszéki bizottság is. De mondjuk, a Gazdasági bizottságnak, amely most favorizálva van, én nem látom itt az elnökét, de a Költségvetési bizottság elnöke itt van. Tetszett említeni ezt a tíz évet és a tíz év eredményeit. A XV. kerületi önkormányzatból kiindulva, és a budapesti önkormányzati szövetség elnöke is voltam, ismerem jól ezt a tíz évet. [[18.10]] Azt gondolom, hogy az önkormányzatok a tíz évnek nem győztesei, hanem nagy vesztesei. Csak vegyük azt, hogy a személyi jövedelemadó elvonása most már a tíz év egyik nagy sikere, óriási pénzt vettek el ezzel az önkormányzatoktól, miközben 27 százalék lett az áfa. Úgy gondolom, hogy lehetne egy másik sort is felsorolni. Ön egy sort sorolt fel. Az a sor így hangzik, ahogy ezt ön elmondta. Úgy hiszem, hogy mindig két oldalról kell megtekinteni egy költségvetést, az elmúlt tíz évet is. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igen hosszú nap derekán vagyunk most már talán túl, hogy ha az időkeretekre nézünk. Sok mindenben van vita köztünk, viszont van egy olyan jobbikos módosító, amely mentén szerintem elvárható lenne néminemű egyetértés, éppen azért, mert nem politikai kérdésről van szó. Talán egyetértünk abban, hogy a megszületett gyermekek után járó családi adókedvezmény egy olyan ötlet, bár nem Magyarországról származik, és nem itt vezették be először, ami pozitív lehet, és abszolút egyetértés övezheti. Éppen ezért adtunk be egy olyan módosító javaslatot, amely egyrészt értetlenül áll az előtt, hogy miért jó pár éve fixált összegekről beszélünk, és ezek miért nem követik legalább az inflációt. Ezt szeretnénk egyrészt kiigazítani. Tehát amióta ezt bevezették, az inflációval súlyozott módon lenne értelmes családi adókedvezményt biztosítani. Legalább ennyire érdekelne az államtitkár úr, 2010-től számolhatunk egy elég derék és derekas kumulált inflációt , miért van az, hogy bevezetnek egy kedvezményformát, aztán hagyják, hogy ennek a fele, harmada elinflálódjon az eltelt évek során. Ha úgy gondolom, hogy van némi konszenzus akörül, hogy ez egy jó vívmány, ez egy jó döntés, és önök ezzel kampányolnak, a retorikai elemei között megjelenik, akkor miért hagyják ezt elinflálódni? Tehát én arra kapacitálom önöket, hogy keressünk költségvetési forrásokat, könnyen találhatunk egyébként, egy-egy piramisépítés vagy látványberuházás összegének az átcsoportosításával meg lehetne oldani azt, hogy inflációkövető legyen a gyermekek után járó adókedvezmény maximális igénybe vehető összegének a mértéke, tehát ne inflálja el ezt az adott éves infláció minden évben, ne csökkenjen évről évre ennek az összege. Értetlenül állok az előtt, hogy ezt miért nem önök csinálták meg, miért nem önök kampányolnak ezzel, de a módosító bent van, kérem tiszteletteljes támogatásukat hozzá, hiszen az önök egyik egyébként pozitív intézkedését szeretnénk ezzel javítani. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő kétperces felszólaló Szűcs Lajos képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Arról csak annyit, hogy a baloldalon mik történnek, ha Varga-Damm Andrea tényleg nézte az expozét, akkor viszonylag összetéveszthette Varga Mihályt és Banai Péter Benőt, de erről szerintem ne is beszéljünk, mert ez nem is komoly dolog.Arról azért pár szót említenék, hogy Hajdu László képviselő úrnak volt egy jegyzője, aki nem olyan régen még miniszter is volt, ő volt a belügyminiszter, 2006 után, igaz, egy pártaktíva-értekezleten azt mondta az önkormányzatokról meg a 2006-os önkormányzati eredményekről: nyugi, tudjuk a dolgunkat. Tudták is, tisztelt képviselőtársaim. Azok az önkormányzati elvonások, igaz, nem is voltak elvonások, csak feladatot kaptak az önkormányzatok, ezekből lett 1300 milliárd forintnyi hiánya az önkormányzatoknak, amelyeket önök ezekre az önkormányzatokra róttak. Hogyan tudjuk összehasonlítani ezt a mostani helyzetet, kedves képviselőtársaim? Úgy tudjuk összehasonlítani, hogy jelen pillanatban nominálisan is több pénzt kapnak az önkormányzatok, és természetesen ők is kiveszik a részüket a veszélyhelyzetből. Egy kicsit furcsa dolog nyilván a Gyurcsány-pártban, hogy a Költségvetési bizottság elnöke nem mondhat vezérszónoklatot, hanem idejön a párt elnöke, és pár zagyvasággal tömi a Ház fejét. Ezt is megszokhattuk már, de ez nem a mi dolgunk. Harangozó Tamásnak és Dudás Róbertnek mondom, hogy valóban ez a kettő önkormányzati világ közötti különbség. Az egy picit megmosolyogtató, amikor Oláh Lajos a Westend mögötti területről beszél. Nem tudom, emlékezneke még a képviselőtársak, 2008-ban 142 milliárd forintért oda akarta vinni az akkori kormányzat a kormányzati negyedet 142 milliárd forintért , és a semmire elköltöttek 10 milliárd forintot. Ez csak álom maradt szerencsére, és remélem, sok más mellett így is fog maradni. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Újabb köri felszólalások indulnak. Elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Nagy Csaba képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Hallgatva a mai vitanapot, ha megengedik, két-három témakör köré szeretném csoportosítani azt, amit szeretnék elmondani a költségvetésitörvény-tervezettel kapcsolatban. Azt gondolom, ha már a családtámogatások szóba kerültek, illetve az adókedvezmények, akkor erről mindenképpen kellene beszélnünk. Tudom, sokan azt gondolják, hogy ez egy lerágott csont, de az én véleményem szerint egy nagyon-nagyon fontos társadalompolitikai döntéssorozat után és közben vagyunk, és a kormány döntéseinek az egyik eszenciája az, ami megjelenik a családtámogatási rendszerben.Ha a költségvetési törvény tervezetét nézzük, akkor 2021-ben 2295 milliárd forintot találunk ezen a címen. Ez 67 milliárd forinttal több, mint a 2020-ra tervezett összeg. Szemléletes az a szám is, amely megmutatja azt, hogy az elmúlt tíz évben mekkora volt ez a növekmény: ez 1360 milliárd forint. Könnyen ki lehet olvasni a költségvetési törvény tervezetéből, hogy 352 milliárd forintot fogunk elkölteni adókedvezményekre a családok vonatkozásában. Talán sokszor hallották képviselőtársaim, de azt gondolom, hogy egy ilyen vitában el kell ezt mondani, egy gyermek esetén egy hónapra havi 10 ezer forint, a második gyermek esetén gyermekenként havonta 20 ezer forint, és ha három vagy több gyermek van a családban, akkor 33 ezer forint havonta az az adókedvezmény, amit megkapnak a családok gyermekenként. Fontos dolognak tartom, hogy megjelent az első házasok kedvezménye, ami 24 hónapon keresztül jár az ifjú házasoknak. Azt is nagyon fontosnak tartom, hogy a ’21-es költségvetésben a ’20-as költségvetéshez hasonlóan benne van a négy- vagy többgyermekes anyák adókedvezménye, amely most már 24 milliárd forintra emelkedik a 2020-as, azaz az idei évhez képest. Ha nézzük a családtámogatási rendszert, amit, azt gondolom, végig kell hogy vegyünk, a babaváró támogatásra a 2021-es költségvetésben most már 67,5 milliárd forint nagyságrendű összeg szerepel. Az is látszik, hogy ez a program nagyon népszerű, hiszen ha összehasonlítjuk a 2020-as összeggel, akkor jelentős a növekmény. Ha megnézzük azt, hogy ezenfelül még a családok milyen támogatásokban részesülnek, azt gondolom, kijelenthető itt a parlamenti ülésteremben is és a szakmai konferenciákon is, hogy talán arra senki nem gondolt, hogy a nagycsaládosok személygépkocsi-beszerzési kedvezménye milyen népszerű lesz. Erre közel 15 milliárd forintot állított be a költségvetési tervezet. Azt kell hogy mondjam, minket nagyon sokszor megkeresnek képviselők azzal, hogy nagyon-nagyon fontos dolognak tartották a kormányzat, illetve a parlament azon döntését, hogy a nők 40 éves munkaviszony után elmehetnek nyugdíjba. Én nem is gondoltam volna, hogy ez ennyire népszerű program lesz. Erre 302 milliárd forintot fog az ország költeni az elkövetkezendő költségvetési évben. Fontos dolognak tartom az gyermekétkeztetés támogatását. Azok a képviselőtársaim, akik olyan választókerületben élik a mindennapjaikat, ahol talán a szegénység nagyobb arányban képviselteti magát, mint egy átlagos választókerületben, tudják, hogy a gyermekétkeztetési támogatás ilyen arányú támogatása, ilyen összegű támogatása nagyon fontos, hiszen az ország programjában, illetve a jogszabályokban benne van, hogy a három vagy több gyermeket nevelő családok, a rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesülők, a tartósan beteg, illetve a fogyatékkal élő gyermekeket ápoló, nevelő családok, illetve az alacsony jövedelmű családok tulajdonképpen ingyen kapnak étkeztetést, és nemcsak év közben, hanem a téli, nyári, őszi szünetben is. Erre az ország 86 milliárd forintot fog elkölteni. Nagyon fontos dolognak tartom azt is, hiszen minden egyes ősszel, amikor az általános iskolák elkezdték a működésüket, nagyon nagy teher volt az iskolába járó gyerekek szüleinek, hogy a könyvek árát kifizessék. [[18.20]] Ez a program 2012-től indult, ez most teljesen kifutott, erre 13,5 milliárd forintot fogunk költeni. És azok, akik járnak iskolába, és beszélgetnek szülőkkel, azok tudják, hogy az iskolák egy jelentős részében van iskolatejprogram és van iskolagyümölcs-program, erre összességében 6,5 milliárd forintot fogunk elkölteni. Talán még érdemes azt elmondani a babaváró programról, hogy 2021. év végéig összesen 1400 milliárd forint fog szabadon felhasználható forrásként a családokhoz jutni, úgyhogy remélem, hogy e tekintetben eléri ez a program a célját, hiszen azt látjuk, hogy a fiatalok, a házasok alapvetően úgy állnak hozzá ehhez a kérdéshez, hogy ez a támogatás, amit kapnak, kaphatnak az állam részéről, egy olyan támogatás, ami arra ösztönzi őket, hogy megtervezzék a saját életüket minden vonatkozásban. A következő témakör, amit mindenképpen szeretnék érinteni, a „Magyar falu” program. A „Modern városok” programról egy vidéki fideszes képviselőtársam, Gelencsér Attila már beszélt. Én a „Magyar falu” programról szeretnék beszélni, mert azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos programelem lesz a költségvetésünkben 2021-ben is, 90 milliárd forintot fog ez érinteni. 2018-ban merült fel a miniszterelnök úr által felvetve ezen program elindításának a szükségszerűsége. Én a magam részéről, ha végiggondolom a rendszerváltás óta eltelt időszakot, azt gondolom, hogy ez az első olyan program, ami magyar forrásokból építkezik, és effektíve olyan célokat határoz meg, amelyeket a magyar települések polgármesterei, az önkormányzati képviselők, a parlamenti képviselők, a szakemberek tulajdonképpen együtt kidolgoztak. Ilyen hatékonyságú programmal sem az európai uniós források szétosztásánál, sem más magyar programok vonatkozásában én még nem találkoztam, és ezt nagyon fontos dolognak tartom, hogy minden egyes évben több olyan fórum van, ahol ennek a programnak a működését és a finomítását egymás véleményét meghallgatva meg lehet tenni. És ha megengedik, akkor néhány adat. 2019-ben 16 támogatási területről lehetett beadni pályázatokat, és ’19-ben a 2873 önkormányzat közül, amelyek jogosultak voltak arra, hogy pályázzanak, a 97,4 százalékuk pályázott, és 5321 nyertes pályázatot hirdettek meg. Itt a támogatási szerződések aláírásra kerültek, és még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy ez 100 százalékos finanszírozású pályázat, a magyar kormány saját forrásaiból. Az összes támogatási szerződést, aki arra jogosult volt, és meg tudta csinálni, el tudta készíteni a pályázati anyagot, az megkaphatta ezt a támogatási szerződést, és az utolsó pályázat is 2020-ban, az idei évben ki fog futni. Talán, ha megengedik, egy-két példát, tényleg csak a felsorolás végett, és kicsit válaszolva az ellenzéki, baloldali kritikákra is. Például az egészségügyi ellátásban ezer falu nyert pályázatot, több mint 6,1 milliárd forint került ezekbe a falvakba. Itt jórészt orvosi eszközöket, illetve különböző orvosi rendelőket tudtunk felújítani. Elindult, illetve folytatódott a falu- és tanyagondnoki szolgálat. Ez azért volt lényeges, mert magában a kormányzati döntéshozatali mechanizmusban kibővítésre került a szolgáltatást elindítható települések száma, és 339 település vásárolhatott új falubuszt. És ha megnézzük ezeknek a falubuszoknak a tevékenységét, akkor ebben a pár hónapos vészterhes időben, én azt gondolom, hogy ezek a buszok, illetve a falu- és tanyagondnoki szolgálat munkatársai és az önkormányzatok munkatársai hihetetlen nagy munkát végeztek. Az az érdekes, hogy míg vidéken a kistelepüléseken mindig a megoldási javaslatokról beszéltünk, addig azt láttuk, hogy minél nagyobb egy város, főleg, ha a fővárosról beszélünk, akkor általában mindig egyfajta mellébeszélésről tudtunk beszámolni a polgármesterek vonatkozásában, mert míg vidéken, falun megoldották a problémákat, addig itt Budapesten, meg egy-két nagyvárosban felnagyították a problémát, és ahelyett, hogy megoldották volna, megoldást kerestek volna, mintha politizálni kezdtek volna ebben a tekintetben. Fontos dolognak tartom azt is, hogy több más rendszerben óvodák, óvodaudvarok, önkormányzati épületek, faluházak, közösségi terek meg tudtak újulni. Fontosnak tartom azt is, hogy a helyi identitás vonatkozásában különböző programokat tudott a „Magyar falu” rendszere támogatni, és azt kell hogy mondjam, hogy azt sem gondoltuk volna még egypár évvel ezelőtt, hogy a falusi polgármestereknek egy része a közterület karbantartására szolgáló gépparkok vonatkozásában keresi meg a képviselőket, ugyanis nem egy település volt, ahol a közmunkások, a közalkalmazottak létszáma olyan szintre csökkent, ami már lehetetlenné tette a feladatoknak az ellátását, a faluképnek az alakítását. Úgyhogy ez is egy nagyon-nagyon népszerű program volt ebben az időszakban. Amit még el kell itt mondani a 2021-es költségvetési törvényhez kapcsolódva, az az, hogy a falusi útalap ’19-20-ban közel 100 milliárd forint értékben 800 kilométernyi utat fog felújítani. Itt mindig el szoktam mondani azt, hogy azért a magyarországi úthálózat vonatkozásában nagyon sok kritikát kap a politika, a mindenkori politika, és ezek a kritikák jogosak. De hogyha végiggondoljuk azt, hogy az elmúlt 30 évben milyen összegeket tudtunk rákölteni a magyar közúthálózatokra, azt kell hogy mondjam, hogy ennek a 20-30 év lemaradásnak a pótlása nyilván egyik évről a másikra nem fog menni. És az is tény, hogy ilyen vonatkozásban az látszik, hogy az elmúlt 10 évben például a Magyar Közút Nonprofit Zrt.-t, illetve a megyei lábait hogyan próbálta meg a mindenkori költségvetés pluszpénzforrásokkal ellátni. Én azt látom, hogy gyakrabban tudunk füvet vágni most, idén, mint mondjuk 10 évvel ezelőtt, és azt látom, hogy a gépparkok száma is jelentősen nő és gyarapodik. 2020-ban több mint 400 millió forinttal fogjuk támogatni a Nonprofit Zrt.-t azért, hogy olyan gépláncokat tudjon beszerezni, ahol a nagy felületű burkolatjavításokat is el tudják végezni. Az idei évben közel 300-400 kilométerre és a költségvetésitörvény-tervezet szerint 450-600 kilométerre közel 10 milliárd forintot fogunk tudni elkölteni. Kell még beszélni ebben a rendszerben a falusi CSOK-ról, hiszen azt gondolom, hogy akkor, amikor 2016-ban a CSOK-ot a magyar kormányzat bevezette, akkor még nem gondoltuk, hogy a 2019. július 1-jei és a 2022. június 30-ai időszakra a CSOK kibővítésre kerül, és falusi CSOK elnevezéssel új lehetőségeket kapnak a vidéki településben gondolkodó emberek. Ez közel 2500 települést jelent, ahol plusz 5 millió forintot lehet költeni meglévő épületek felújítására, korszerűsítésére, kibővítésére, gyereklétszámtól függően, és 2020. január 1-jétől és ezt a 2021-es költségvetés is tartalmazza 5 millió forint erejéig adó-visszatérítés is megilleti azokat a családokat, azokat a párokat, akik abban gondolkodnak, hogy vidéken rendezkednek be leélni az életüket. Itt egy-két adatot, ha lehet, még elmondanék. A kombinált támogatásra összesen 4337 szerződést kötöttek, és az is érdekes, hogy ezeknek a szerződéseknek a 44 százaléka 3 gyerekes családot érintett. A meglévő lakások korszerűsítésére pedig 3269 szerződést kötöttek az év április 30-ai dátumáig. A 2021-es költségvetésben is szerepel a „Magyar falu” program, és nyilvánvaló, hogy hasonló pályázati kiírásokkal fogunk találkozni, mint az idei évben, hiszen az idei évben is meghirdetésre kerül az orvosi eszközök pályázat, az orvosi rendelők fejlesztése pályázat, az orvosi szolgálati lakás. És itt megállnék egy pillanatra, mert nagyon sokan azt mondták, hogy ezeket a pályázati köröket majd nem lehet betölteni eredményesen. Az én választókerületemben, éppen Sellyén egy ilyen pályázat a polgármester tájékoztatása szerint beérkezett, és Pécsről próbálunk meg egy orvost lecsábítani az Ormánság legszélére, a határ melletti kisvárosunkba. [[18.30]] Önkormányzati tulajdonban lévő utak, hidak felújítására, önkormányzati járdaépítésre, -felújításra, közösségitér-átalakításra, közösségi tér kialakítására és foglalkoztatásra, közterület-karbantartási eszközök vásárlására és óvodai játszótér, illetve közterületi játszótér fejlesztésére szólt pályázat, amelyek egyébként pontosan polgármesteri javaslatokra indultak el. Még két dolgot hadd mondjak szintén a vidékkel kapcsolatosan! Az egyik az, hogy egy Gazdaságvédelmi Alapot is tartalmaz a költségvetési törvény. Szeretném elmondani, hogy járványhelyzet ide, járványhelyzet oda, baloldali kritikák ide, baloldali kritikák oda, az a gazdaságvédelmi intézkedéscsomag, amelynek most sorra jelennek meg az eredményei, azt tartalmazza, hogy a cégek 800 euró erejéig tudnak pályázni olyan beruházásokra, amelyek képesek arra, hogy megvédjék a munkahelyeket, illetve újakat teremtsenek. Én nagyon fontosnak tartom, hogy egy ilyen költségvetési helyzetben 377 milliárd forint értékben tudunk a vállalatokkal közös beruházásokat elindítani. És ez mind olyan beruházás, legalábbis amelyekkel megismerkedtem, ami a cégek versenyképességét növeli, hozzájárul ahhoz, hogy a munkahelyeket meg tudják védeni, és ahhoz is hozzájárul, hogy a piacot nemcsak Magyarországon, hanem Európa felé is kinyissa ennél a 806 vállalatnál. Annak külön örülök, hogy 948 helyszínen valósítják meg ezt a beruházást, és ebből 722 nem fővárosi. S még egy reflexió Hohn Krisztinának, aki most nincs itt, ezért elnézést kérek tőle. Ő polgármester volt Baranyában egy olyan településen, amelyik tényleg nagyon nehéz költségvetési helyzetben volt. Amikor ő polgármester volt, én megyei elnök voltam, és mi voltunk azok, akik segítettek a településnek, például a tervezési feladatok költségét átvállaltuk egy uniós pályázat keretében. Nem tudok más szót használni, mint hogy Brenner Kolomantól is sületlenségeket hallottunk, aki elkezdett arról beszélni elnézést a kifejezésért , hogy a költségvetésünk tönkreteszi a vidéki Magyarországot, hogy nincsenek már kultúrházak, nincsenek már könyvtárak. Az én megyémben, Baranyában a megyeszékhelyen található Csorba Győző Könyvtárnak két könyvtárbusza van, amelyek 66 településen nyújtanak szolgáltatást. Van kilenc úgynevezett ellátási egység, Sellye, Szigetvár, Szentlőrinc, Sásd és másik öt település. Itt 219 információs és közösségi hely van, azaz falusi értelemben könyvtár és internet-hozzáférés. Ha a 219-et és a 66-ot összeadjuk, akkor kapunk egy 285 településről szóló számot, ahol a könyvtárellátás minden héten elérhető. Baranya megyében Pécsen kívül 300 település van. Azt gondolom jó lenne, ha ellenzéki, baloldali képviselőtársaink megismerkednének a magyar valósággal. Még egy utolsó gondolat: kormánypárti képviselőként nyilvánvalóan azt gondolom, hogy egy világjárvány után egy ilyen költségvetést beterjeszteni egy nagyon nagy szakmai kihívás, de azt is lehet látni, hogy nagyon reális ez a tervezés, úgyhogy ajánlom minden képviselőtársamnak az ellenzéki oldalon is, hogy fontolják meg ennek az elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Két-három termelési jelentés között én látom, hogy fideszes és KDNP-s képviselőtársaim, az előttem szóló is megkapták a kommunikációs paneleket. Igen, baloldalizniuk kell, és össze kell mosniuk az ellenzéket, ezzel a szakmaiság maradékát is felzabálva, illetve feláldozva. Kicsit nehéz a kioktatást azoktól fogadni, akik velem ellentétben a Liberális Internacionáléhoz voltak köthetők, nem én voltam annak alelnöke, nem én voltam annak részese, nem én vonultam ki a Trianon-megemlékezéskor, ugye, vigyorgó képviselőtársam, hanem az ön pártjának a prominensei, és nem az én pártom felső vezetésében ülnek KISZ-titkárok, volt kommunista funkcionáriusok ugye? Akkor ezen túl is lennénk. Ha viszont a szakmának szeretnénk adózni, legalább minimális mértékben, akkor érdemes lenne megegyezésre jutnunk bizonyos kérdésekben. Én vagyok az, aki a költségvetési viták során általában Nyikos László nem létező szellemét megidézem, de egy-két gondolatát a magam sokkal szakmaiatlanabb módján azért igyekszem idecitálni annak érdekében, hogy bizonyos kételyeket el tudjunk oszlatni. Sokszor került ma már szóba ennek a törvényjavaslatnak az időzítése. Államtitkár úr egy kiváló kvalitásokkal rendelkező személyiség, aki egyébként még békésebb időszakokban is szakmai alapon vett részt a vitákban, ugyanakkor hiányolom azt a szakmai indokot, amely arra enged következtetni, hogy elfogadható lenne a zárszámadás nélkül való költségvetési tervezés. Ha nincs egy lezárt előző időszakunk, amelyet értékeltünk különböző szakmai ismérvek alapján, akkor sokkal nehezebb terveznünk a következő időszakot. Mivel lehet ezt leginkább megvilágítani? Például a költségvetési tervezés forint/euró árfolyam tekintetében történő megalapozásával. Államtitkár úr, a 2021. évi költségvetést éves átlagban 356 forintos euróárfolyammal tervezik, és szerepel benne az USD-árfolyam is. Ez több dolgot jelenthet. Egyrészt jelentheti azt, hogy a korábbi árfolyamszinthez képest önök gyakorlatilag elfogadják, tudomásul veszik a forint árfolyamának tartós gyengülését. Ez az önök kormányzásáról kiállít egyfajta bizonyítványt. Nyilván sokszor az üléspont határozza meg az álláspontot, de objektív szakmai mércével talán kijelenthetjük, hogy a gyengébb forintárfolyam elfogadása nem feltétlenül jó a lakosságnak, ennek árát az importtermékekbe építve jellemzően a lakosság fizeti meg. Államtitkár úr és az én okostelefonom esetében ez mintegy 30-40 ezer forintot jelent egy ideálisan elképzelt árfolyamhoz képest, ami akárcsak három-négy évvel ezelőtt jelen volt a nemzetgazdaságban, de sokkal nehezebb sorban élő honfitársaink számára az importzöldség, -gyümölcs és egyéb áruféleségek, el nem kerülhető áruféleségek tekintetében ez egy nagyon komoly, súlyos tételt jelent éves szinten. A családi kasszát egészen biztosan terheli annyival, mint amennyit, mondjuk, 13. havi nyugdíjra szánnak a következő időszakban, nem vitatván azt, hogy nyugdíjas honfitársainkon segíthet bármiféle juttatás. Azt látom, hogy a 356 forintos euróárfolyam elfogadása egyfajta fegyverletétel. Ha ezt így tudomásul veszik, és egy folyamatos csúszó jellegű leértékelésnek lesz áldozata a magyar forint, akkor értem, hogy az euróban kapott fejlesztési forrásokból önök több forintot tudnak elkölteni. Értem én, hogy ez már a járványügyi védekezés időszakában is kapóra jött önöknek, mint ahogy a GDP 19-20 százalékára emlékeim szerint három év alatt tervezett csomag elkülönítései tekintetében is volt olyan forrás, ami euróból átszámolva sokkal jobban néz ki forintban, mint egy normális forintárfolyam esetén. Viszont azt is látom, hogy nagyon nehéz önöknek a jövő évi költségvetést egy 356 forintos árfolyammal tervezni, hiszen ha csak visszagondol, államtitkár úr, hogy hat hónappal ezelőtt hol állt ez az árfolyam, milyen mozgások, milyen kilengések jellemezték, akkor vitatom azt, hogy egy járványügyi válsághelyzet kibontakozásának az elején meg tudnánke tervezni azt, hogy 2021-ben milyen hatásokkal jár adott esetben a forintárfolyam elszabadulása. Ne történjen ilyen, nehogy azt higgye bárki, hogy ellendrukkerek vagyunk, mert egyáltalán nem, viszont ennek a veszélye kétségkívül fennáll. Ennyit tehát az időzítésről és a zárszámadásról. Egyébként szeretném megjegyezni, hogy a 2020. évi német költségvetést 2019. december 19-én hagyta jóvá a Bundestag. Tehát azért bőven találunk olyan nemzetközi példákat, amelyek nem önöket támasztják alá, hanem a józan észen alapuló tervezést. Nyilván nem találkozik a józan ésszel az sem, hogy az ellenzéki módosító javaslatokat már nem is egyesével, hanem blokkszerűen szavazzák le, utasítják el. Nagyon kellemetlen lehet egy kereszténydemokrata képviselőtársnak az, amikor demográfiai jellegű javaslatot kell majd blokkszerűen elutasítania, mondjuk, egy áfacsökkentés vagy éppen egy könyvtárakat érintő javaslat mellett. Lehet erre persze azt mondani, hogy ami ellenzéki, az eleve őrültség, de józan kultúrlény ilyet nem mond és nem állít a világ egyetlen parlamentjében sem, legalábbis ameddig imitáljuk a demokráciát. Szeretném azt is elmondani, hogy százmillió eurós nagyságrendű tételek szerepelnek az uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzatok tekintetében, olyan nem túl részletezett tételek, amelyek, még egyszer mondom, százmillió eurós nagyságrendűek, viszont nem mindig látjuk, hogy mekkora saját forrás társul mindezekhez, mi az, amit a magyar adófizetőknek kell adott esetben értelmes fejlesztések mellé tenni. Ilyen részletezettség mellett ugyanakkor nem hozható korrekt, prudens szakmai döntés. Én nem akarom mindezt összecsapott, fabrikált munkának nevezni, mert nem akarom lebecsülni azok munkáját, akik dolgoztak ezzel a tervezettel, de azt állítom, hogy nem feltétlenül kellőképpen megalapozott az a munka, ami az asztalra került, legalábbis a külső szemlélő számára ez biztosan így van. Nem kapunk ugyanakkor a pénzügyi kormányzat részéről olyan információtömeget, amely az állami vagyon változásáról, az abban beállott, adott esetben előforduló növekedésről vagy csökkenésről szólna. Ez azért a világ költségvetési tervezései során bevett gyakorlat részét képezi. A magyar költségvetés mellől ugyanezt hiányolom. [[18.40]] Nem akarom az államtitkár urat untatni az n-1 és n-2 szabállyal, Nyikos László kollégámtól, tőlem is nagyon-nagyon sokszor hallotta már ezt szerintem nagyjából kettőnket érdekel még ez a teremben, nem lebecsülve senki másnak az érdeklődését , de az biztos, hogy a többször elhangzott és talán túlzottan szakmainak tűnő érvek ismételgetésének én magam sem látom értelmét. Ha az államtitkár úr ennek a hiányára, már az n-2 szabály hiányára reagál, akkor annak természetesen nagyon fogok örülni, ugyanakkor a romantikus lányregények korszakából nemcsak hogy kinőttem, de igazából bele sem kerültem abba soha. A helyzet az, hogy ugyanakkor vannak sokkal fontosabb és sokkal inkább húsbavágó témáink, az egyik ezek közül a központi költségvetés bruttó adósságállománya. Itt a GDP-arányos adatról nagyon sokat szoktunk vitatkozni, és állítom, hogy vannak azon állítás mellett és ellen szóló érvek is, hogy Magyarország pozíciója javult vagy sem. Látom, hogy bizonyos hitelminősítők környezetében nem rontottunk sokat, vagy akár javítottunk, ez vitathatatlan, ugyanakkor azt is látom, hogy a 34 000 milliárdot megközelítő adósságtömeg menedzselése tekintetében nem sikerült áttörést és komoly változást elérni, a kamatterhek továbbra is meghaladják az ezermilliárd forintos nagyságrendet évente. Amikor erről először vitatkoztunk, 1250 körül volt, aztán volt egy alacsonyabb összeget felvonultató év, de a nagyságrend egy ezermilliárdhoz közeli. Az a kérdésem az államtitkár úr felé, hogy hogyan kívánják ezt hosszú távon meghaladni. Talán tíz év vitatkozás után megállapíthatjuk, hogy kinőnie ezt az államadósságot a magyar gazdaságnak nem sikerült. Akkor mégis mi a terv? Nagyon helyes, és egyetértek önökkel, amikor a Soros által felajánlott örökhitel kapcsán azt mondják, hogy senki ne verje magát örökre szóló hitelekbe, akármilyen alacsony a törlesztési kötelezettség, magam is így gondolom az a különbség, hogy én már a 90-es években a Soros-féle hálózat egységei ellen küzdöttem, önök akkor még egyáltalán nem, egy kicsit később csatlakoztak ehhez a harchoz , de a helyzet az, hogy ez nem menti fel önöket az alól, hogy az államadósság-menedzsmentjükben nem érhető tetten valódi változás. Államtitkár úr, ha nem sikerül kinőni ezt az adósságot, ha egyéb kreatív menedzsmenteszközökhöz nem nyúlnak, akkor ez egy ugyanolyan örök időkre fennálló adósság, mint amit önök joggal kritizálnak. Hogyan kívánják tehát ennek a menedzselését megváltoztatni? Hiszen látható, hogy kinőni nem sikerült azt, ami előttünk fekszik. A nettó átlagkeresetek alakulásánál egy 6,9 százalékos növekedési terv kapcsán el kell mondanom, hogy igen optimista becsléssel találkozunk, hiszen a bérekkel kapcsolatos különböző mérésekből 1,6 millió magyar állampolgár adatai hiányoznak. Jellemzően az öt főnél kevesebbet foglalkoztató, főleg mikrovállalkozásokról és az egyéni vállalkozások egy részéről van szó, amelyek egész egyszerűen kimaradnak a költségvetési tervezés ezen részéből, már ami az átlagkereseteket illeti, és hogyha súlyoznánk ezzel az 1,6 millió dolgozó, aktív, létező emberrel ezt az ábrát, akkor azt látnánk, hogy az átlagbérek színvonala még az ijesztően alacsonynál is alacsonyabb, regionális összevetésben pedig Magyarország egészen hátul kullog ezen adat alapján éppen ezért szeretném óvatosságra inteni önöket akkor, amikor dicshimnuszokat zengenek a gazdasági teljesítményről. Nem akarok durva leegyszerűsítéssel arra kapacitálni bárkit, hogy számolja át a magyar béreket euróba, de az egész régió legeslegalacsonyabb adatait a magyar bérek tekintetében találná meg a lista legalján. Tudom, hogy ez egy durva leegyszerűsítés lenne, de azt viszont állítom, hogy a magyar bérszínvonal lassú emelését, közelítését a nyugati átlaghoz el kell kezdeni. Ennek az egyik kulcsa, államtitkár úr, a közszférában lehet, ahol hosszú évek óta befagyott eszközökhöz kellene hozzányúlni, és legalább az inflációkövetést elkezdeni. A másik komoly eszköz pedig a multi cégekkel aláírt stratégiai szerződések újratárgyalása lehetne, ahol egy megfelelő állami háttér felállításával el lehetne érni azt, hogy ezen cégek ne próbáljanak versenyelőnyt alapozni arra, hogy a magyar munkabérek szerintük kellőképpen alacsonyak, ne ez legyen Magyarország kiugró előnye, és ne a rugalmas munka törvénykönyve. Ennek érdekében viszont, úgy gondolom, közös fellépésre lenne szükség, mégpedig olyanra, amelyet bármilyen színezetű kormányok betartanak a jövőben, akkor is, ha már nem Fidesz-KDNP-kormánya lesz Magyarországnak, és akkor is, ha bármilyen összetételű lesz. Ilyen szempontból nekem tetszett egyébként, hogy az Alaptörvényben rögzítették, mondjuk, az adósságrátára vonatkozó szándékokat; nagyon tetszene, ha ugyanezt tennék a családtámogatás elemeivel, ami mondjuk, legalább inflációkövetővé tenné a gyermekek után igénybe vehető családi adókedvezményt. De ugyanígy tetszene, hogyha a magyar bérszínvonal rendezését nem egy, ilyen alacsony bérszínvonalból kiinduló versenyelőnyként szerepeltetnék a papír egyik oldalán, hanem áttennék a másikra célként a magyar bérek lassú, tartós, de biztos emelését, emelkedését. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Balla Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Ahogy azt már hallhattuk, a jövő évi költségvetésben szinte minden fontos célra több pénz jut majd, mint az idén vagy az előző évekhez képest. Több jut az egészségügyre, az oktatásra, több jut a nyugdíjakra, a honvédelemre, a kultúrára, több pénz jut a családtámogatásokra, és az egy évvel ezelőttihez képest 16 százalékkal több központi támogatást tervez a kormányzat az önkormányzatok számára. Itt egy pillanatra bekapcsolódnék vagy csatlakoznék Nagy Csaba képviselőtársam elmondott gondolataihoz, különösen azokhoz, amelyeket a „Magyar falu” programmal kapcsolatban mondott el, és voltak itt bizonyos kritikus hangok is a baloldali véleményekben. Az én körzetemben, Nyugat-Nógrádban 82 jogosult településből csak a 2019-es pályázati források kapcsán 76 település volt sikeres, ami azt jelentette, hogy 76 település tudott végrehajtani valamilyen fejlesztést a területén, és ebben benne van egy 120 fős település is, és benne van adott esetben egy 2300 fős vagy akár egy 4 ezer fős település is. Bízom benne, hogy ez a program, amely 2020-ban folytatódik és a tervek szerint 2021-ben is lesz ilyen „Magyar falu” program , további önkormányzatoknak fog tudni olyan fejlesztési lehetőséget adni, amely a népességmegtartó erejét, az ottmaradást, az elhelyezkedést segíti; egyáltalán a falusi élet szépségeinek a bemutatásában vagy a mindennapi életben való segítséget tud majd adni minden olyan fejlesztés, amely a „Magyar falu” programon keresztül el fog jutni ezekre a településekre. Itt tehát alapvetően az a lényeg, hogy függetlenül attól, hogy ki milyen polgármester a településen, a településeken sorban zajlanak és sorban jönnek létre olyan fejlesztések a „Magyar falu” programon keresztül, amelyek az ott élő emberek mindennapi életében segítenek. Több területről beszéltem már, de a Külügyi bizottság alelnökeként érthető okból egy kicsit a külügyekről, a külügyi pénzügyi helyzetről vagy a pénzügyi, költségvetési lehetőségekről is szeretnék beszélni, különösen azért, mert a járványügyi időszak a Külügyminisztérium, a Külgazdasági és Külügyminisztérium működésében egy olyan válságkezelési vagy járványügyi válságkezelési helyzetet is okozott, amely bebizonyította, hogy igenis ennek a minisztériumnak a támogatása és a további költségvetésitámogatás-növelése a következő évben is fontos lesz. Azt tudjuk jól, hogy lecsengőben van a járvány, sokan mondják, hogy ez a járvány első hulláma, nem tudjuk, hogy a második hullám mikor, hogyan, milyen formában érkezhet el, milyen hatásai lesznek, de azt tudni kell, hogy a járványügyi felkészülésben az elmúlt hónapokban a Külügyminisztérium élen járt a védőeszközök beszerzésével, a különböző orvostechnikai eszközök beszerzésével. Azt is tapasztalhattuk, hogy a járványhelyzet miatt megnövekedtek a minisztérium feladatai is, és azon túl, hogy védőfelszereléseket szereztek be külföldről, olyan helyzet alakult ki, hogy külföldön ragadt magyar állampolgárok hazajövetelében is segíteniük kellett a konzuli szolgálatainknak. És azt sem felejthetjük el, hogy ahhoz, hogy a szigorításokat, a különböző korlátozásokat például a határrendészetben, a határokon meg lehessen oldani, fel lehessen oldani, nagyon fontos volt az, hogy a Külügyminisztérium kétoldalú viszonylatban hogyan tudott megegyezni a másik oldal külügyminisztériumával. Most már ott tartunk tehát, hogy a Külügyminisztérium egy olyan járványügyi kezelési, válságkezelési időszakon van túl, amelyben megmutatta azt, hogy fontos lesz az is, hogy a következő időszakban több pénzt kell fordítani a Külügyminisztérium működésére. [[18.50]] Ez benne is van a költségvetésben, hiszen az inflációt meghaladó mértékben nő a Külügyminisztériumnál a külképviseletek működési költségvetése, és a minisztérium központi igazgatására 1,3 milliárd forinttal jut több mint idén, ami 8 százalékos növekedésnek felel meg. Ebből közel 620 millió forintot fognak kitenni az informatikai fejlesztések és egyéb beszerzések, illetve a Budapesti Európai Ifjúsági Központ üzemeltetése. A külszolgálatokon lévő mintegy 1500 diplomata személyi juttatásaira 3,5 milliárd forinttal fog több rendelkezésre állni az ideinél, ez nagyjából 6 százalékos növekedést jelent. Itt érdemes megjegyezni, hogy az elmúlt tíz évben a kormány nemcsak az oktatásban és az egészségügyben hajtott végre jelentős béremelést, a diplomaták esetében is, mert ha azt nézzük, hogy 2010-hez képest például egy pályakezdő pedagógus bére 80 százalékkal, a mentőápolók átlagfizetése 130 százalékkal lett magasabb a 2010-es baloldali kormányok idejéhez képest, ha visszatérünk a Külügyminisztérium költségvetésére, azt láthatjuk, hogy 2010-ben 21,6 milliárd forint szerepelt a költségvetésnek azon a során, amelyik a külszolgálatot ellátók személyi juttatásait tartalmazza, ma ugyanitt majdnem háromszor annyi, 58,2 milliárd forint áll. Ez azt jelenti, hogy a diplomatáknál is megvan a megbecsülés, ráadásul több olyan előirányzat is szerepel a Külügyminisztérium költségvetésében, amely fontos fejlesztéseket is jelent. Ilyen például a bécsi nagykövetségünk felújításának az előkészítése, a biskeki nagykövetség és a gdański főkonzulátus megnyitásához szükséges infrastrukturális fejlesztés. Az Információs Hivatal több mint 2 milliárd forinttal, vagyis 13 százalékkal több pénzből gazdálkodhat jövőre, mint az idén. Ebből a 2 milliárdból 880 millió forint lesz a béremelés, és kereken 1 milliárd forint áll rendelkezésre a különböző informatikai eszközök beszerzésére. Tavaly került be a Külügyminisztérium költségvetésébe a csángó-magyar együttműködési program, amelynek célja, hogy a legnehezebben hozzáférhető nemzetrész, Csángóföld is nagyobb figyelemben részesüljön. A program első évében számos ingatlanfejlesztésre került sor, jövőre már a működési kiadásokon lesz a hangsúly, és ennek megfelelően jelentősen, 600 millióról 1,5 milliárd forintra nőnek ezek a támogatások. Az Orbán-kormány által létrehozott, évek óta sikeres Stipendium Hungaricum előirányzata az idei évhez képest változatlan, 33 milliárd forint lesz, de ez a program az önköltséges hallgatók számának növekedésén keresztül jelentős mértékben hozzájárul a részt vevő felsőoktatási intézmények működésének a finanszírozásához, térségük fejlesztéséhez is. Ami a minisztérium külgazdasági tevékenységét illeti, az exportfejlesztés, a beruházásösztönzés intézményrendszere, vagyis a Magyar Exportfejlesztési Ügynökség, a Nemzeti Befektetési Ügynökség és a Közép-európai Gazdaságfejlesztési Hálózat jövőre is ugyanolyan támogatásban részesül, mint az idén, kiigazítva a 3 százalékra tervezett inflációval. A minisztérium által kezelt három nagy gazdaságfejlesztési alap, a beruházásösztönzési célirányzat, a határokon átnyúló gazdaságfejlesztési támogatás, illetve a kötött segélyhitelezés keretösszege átkerült a gazdaság újraindítását és a foglalkoztatás növelését szolgáló Gazdaságvédelmi Alapba. Ez azért is fontos, mert már a mostani időszakban is, ezekben a napokban is látható az, hogy ez a mostani helyzetben egy nagy jelentőségű döntés, hiszen azok a külföldi vállalatok, amelyek a HIPA-n keresztül érkeztek az országba és egy magas hozzáadott értékű magyarországi nagyberuházást, illetve azon keresztül a képzett munkaerőt felszívó munkahelyteremtést ösztönző és koordinált beruházásösztönzési célelőirányzat a jövő évben is változatlan lesz. De azt lehet látni, hogy az idei kiegészítő gazdaságvédelmi támogatások nagyon sokat jelentenek a különböző térségekben a járványhelyzet miatt nehezebb helyzetbe került vállalkozásoknak, legyen akár szó kis- és közepes vállalkozásokról, de legyen akár olyan vállalkozásokról is szó, ahol 300-4000-500 ember is dolgozik. Ilyen például Nyugat-Nógrádban, a körzetemben is a rétsági és a balassagyarmati ipari térségekben, ahol el lehet mondani, hogy a megyének egy jelentős exportképességi, gazdasági élete zajlott és zajlik jelenleg is. A helyzet az, hogy az elmúlt időszakban a megrendelések számának csökkenését kétféleképpen tudta segíteni a kormányzat. Egyrészt tudta segíteni ezeket a vállalkozásokat abban, hogy munkahelyvédelmi szempontból a munkahelyek megvédésére kapjon támogatást, másrészt pedig voltak olyan vállalkozások, akik úgy gondolták, hogy továbblépnek, és egy fejlesztésen keresztül nemcsak hogy megőrzik a munkahelyeket, hanem igyekszenek munkahelyet bővíteni, technológiát fejleszteni, és adott esetben, mondjuk, egy 300 fős üzemben akár 30-40-50 munkahelyet létesíteni, ráadásul olyan eszközállomány-fejlesztéssel, amellyel mondjuk, egy bizonyos szektorban egy európai központot hoz létre, és mondjuk, éppen Rétságon teszik meg, vagy éppen egy autóalkatrész-gyártásban fontos cégnek, ahol éppen dolgozik 250-300 ember, az ottani fejlesztéseket segítve, át tudják jobban vészelni ezt az időszakot, úgy, hogy megtartják a munkahelyeket, és bővíteni fognak munkalehetőségeket is, és közben olyan fejlesztéseket is meg tudnak valósítani, amelyek alapvetően az ott élők számára munkahelyteremtésben, vállalkozásfejlesztésben, beszállítói lehetőségben egy nagyon fontos lehetőséget is hozhatnak. Gondoljunk bele abba, hogy Nyugat-Nógrád vagy Nógrád megye alapvetően nem szerepel a statisztikák élén, alapvetően nehéz sorsú megyéről van szó, de azt kevesen tudják talán, hogy pontosan az itteni székhellyel és telephellyel rendelkező vállalkozásoknak, ipari termelésnek köszönhetően ma az egy főre jutó ipari termelés Nógrád megyében ilyen megközelítésben az ország középmezőnyébe tartozik, és azt is lehet látni, hogy az egyike azoknak a megyéknek és térségeknek, ahol a felére és harmadára csökkent a munkanélküliség az elmúlt tíz évben. És ehhez pontosan az ilyen gazdaságfejlesztési, gazdaságösztönzési támogatások pedig sokat jelentenek, hiszen pontosan azokat a munkahelyeket segítik megőrizni, amelyeket az elmúlt 5-10-12 évben hoztak létre ezek a cégek. Azért azt is érdemes tudni, az, hogy jövőre a Külügyminisztérium, illetve a Külgazdasági Minisztérium segítségével megtarthatták a munkahelyeket, ezek olyan gazdaságfejlesztési programok, amelyek, bízom benne, hogy a következő időszakban is biztos alapot fognak adni az itt lévő vállalkozások számára a Külügyminisztérium vagy adott esetben az Innovációs és Technológiai Minisztériumnak a támogatásával. Pontosan a kötött segélyhitelezésnek is van egy fontos része, amit általában tőlünk távolabb eső országokban teszünk meg. Ez mondjuk, egy európai uniós követelmény, a nemzetközi fejlesztési csomagokban való részvétel, de erre 12 milliárd forintot tervez a tárca, ami azt is jelenti, hogy azokban az országokban, ahol különböző programokkal megjelennek, nemcsak a magyar vállalkozások számára adnak lehetőséget a térnyerésre, hanem alapvetően segítik, hogy Magyarország jó hírnevét is tudják öregbíteni ezeken a kötött segélyezési programokon keresztül. Végezetül még egy fontos dolgot érdemes megemlíteni a következő évi költségvetésről: Magyarország jövőre két jelentős elnöki pozíciót is be fog tölteni. Májusban vesszük az Európa Tanács elnökségét, majd júliusban a visegrádi négyekét, az előbbit fél, az utóbbit pedig egy évre. Mindkettő a protokolláris feladatokon jelentősen túlmutat, ami nemcsak hazánk láthatóságának növelését teszi lehetővé, de a magyar prioritások, nemzeti és nemzetpolitikai érdekek megjelenítését is, ezért mindkettő a jövő év egyik kiemelt feladatának tekinthető, és ez jelentkezik is a költségvetésben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondottak azt mutathatják, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium felkészült a koronavírus-járvány utáni világ kihívásaira, és a jövő évi költségvetés alapján minden adott ahhoz, hogy sikerrel megbirkózzon az ott felmerülő feladatokkal. Köszönöm szépen a figyelmet. [[19.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Megköszönöm együttműködésüket, és az elnöklést átadom Lezsák Sándor alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Én az egészségügyi fejezethez szeretnék hozzászólni. Reménykedtem, hogy Horváth Ildikó államtitkár asszony itt marad, de hát biztos el kellett mennie.A költségvetés szerkezetében jelentős változások következtek be, és ez az egészségügyi kötetet is érinti. Ez a változás kétirányú. Egyrészt egyes, eddig külön sort képző tételek eltűntek, például a személyi juttatások után fizetendő járulékok, azonban a személyi juttatások sorban ezzel közel azonos mértékű növekedések történtek, így okkal feltételezhető, hogy ez a két sor összevonásra került. Hasonló összevonások történtek a dologi és egyéb kiadások vonatkozásában is, de hasonló összevonások az egész kötetben jelentkezhetnek, ami a költségvetés részleteinek megismerését jelentősen nehezíti. A másik jelentős strukturális változás az Egészségbiztosítási Alapban keresendő, amelyet Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alapra neveztek át. Ez egyrészt megtévesztő, másrészt aggodalomra okot adó ez a változás. Megtévesztő egyrészt azért, mert úgy tűnhet, mintha a védekezési alapra rendkívül sokat fordítana a kormány, hiszen az alapra összesen alig kicsivel több mint 29 000 milliárd forintot költ a kormány, azonban ebből mindössze 30 milliárd forint működési kiadással és 141 milliárd forint működési bevétellel számol a Járvány Elleni Védekezési Alap. A maradék az Egészségbiztosítási Alapban eddig is szereplő kiadások, igaz, a központi tartalék a fejezeten belül elkülönített címen szerepel. Ebből a szempontból megtévesztő az elnevezés. Aggodalomra ad okot azonban az, hogy a Járvány Elleni Védekezési Alapon belül elhelyezkedő, a járvány elleni védekezés központi tartaléka cím fejezeti indoklása szerint a járvány elleni védekezés központi tartaléka előirányzat szolgál az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető tömeges megbetegedést okozó humánjárvány megelőzése, illetve következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében. Aggodalomra ad okot ezek alapján annak a lehetősége, hogy fejezeti átcsoportosítás címszó alatt az egészségbiztosítás eddigi kiadásai csökkentésének terhére csoportosíthatnak át forrásokat a koronavírus-járvány következményeinek kezelésére, amely következményekbe a kormány folyamatosan beleérti a gazdasági következményeket is. A gyógyító-megelőző ellátás összevont szakellátásról néhány gondolat a költségvetéssel kapcsolatban. A gyógyító-megelőző ellátások vonatkozásában először az ágazati humánerőforrás-helyzetet kell górcső alá venni. Maga a javaslat is kevesebb személyi létszámmal számol a 2021. évre, hiszen míg a gyógyító-megelőző ellátás intézményei állami kórházak esetén a 2020. évi költségvetésben 79 369 főt számoltak átlagos statisztikai állományi létszámként, addig a 2021. évi költségvetésben ez a szám már csak 78 673 fő, közel 700 fővel alacsonyabb, mint 2020-ban. Nem várható tehát az ágazati dolgozói létszám csökkenésének megállítása, annak ellenére, hogy az EFOP egészségügyet érintő egyik célja volna az egészségügyi ellátórendszerek humánerőforrás-helyzetének javítása. Itt engedjék meg képviselőtársaim, hogy néhány táblázatból adatokat ismertessek. Amúgy a Magyar Orvosi Kamara honlapján elérhető dokumentumokról beszélek. Nagyon jó kis dokumentumok vannak rajta, táblázatokkal alátámasztva, hogy mi is a helyzet ma az egészségügyben, és itt pontosan háziorvosokról beszélünk. A háziorvosi alapellátás meghatározó tendenciája a működő praxisok számának csökkenése, a betöltetlen praxisok számának folyamatos növekedése. Ez utóbbiak növekedését az alábbiak szerint ismerhetjük meg. 2010-ben még 93 praxis volt betöltetlen, 2011-ben 107, ’14-ben 170 nem fogok minden évet felsorolni , 2017-ben 252 praxisról beszélhetünk már, 2018-ban 284, 2019 júniusában 373, és 2020 májusában államtitkár úr és államtitkár asszony 433 betöltetlen praxisról beszélünk Magyarországon. Azt láthatjuk, hogy folyamatosan csökken azoknak a körzeteknek a száma, ahol az alapellátáshoz az állampolgárok hozzájuthatnának. Az Alaptörvényünk rendelkezik róla, hogy mindenkinek joga van a megfelelő minőségű magyar egészségügyi ellátáshoz, és most lassan már kimondhatjuk azt, hogy közel egymillió ember nem jut hozzá Magyarországon az alapellátáshoz, a megfelelő egészségügyi alapellátáshoz. A másik nagyon fontos kérdés, és ez is a MOK honlapján elérhető, hogy milyen a háziorvosok korösszetétele, milyen az elöregedés ebben a szakmában. Hozzáteszem, ezt ki kell mondani, hogy a háziorvosi szakképzettséggel rendelkező MOK-tagok alapján tudják ezt a statisztikát megjeleníteni: 35 év alatti háziorvos 2 százalék, 35-60 év közötti háziorvos 43 százalék, 60 év feletti háziorvos 55 százalék ma Magyarországon. Rettenetes tendenciát mutat ez, államtitkár úr! És akkor még egyetlenegy táblázatról hadd beszéljek, ez a háziorvosok átlagéletkora. Nagyon fontos lenne, hogy ebben előrehaladjunk, hogy minél fiatalabbak lehessenek már a háziorvosok, mert nemcsak a betöltetlen praxisokról beszélünk, hanem hogy milyen módon öregszik el a háziorvosi szakma. A felnőtteket ellátó háziorvosoknak az átlagéletkora 2006-ban sajnos itt a legfrissebb adatok csak 2015-ösek még 53,3 év volt, ez 2015-ben már 56,6-et mutat. A gyermekorvosok átlagéletkora 2006-ban 54,1 év volt, és ez már 2015-ben 58,9. És ha ezt vegyesen nézzük, minden háziorvost megnézünk, akkor 2006-ban 52 év volt az átlagéletkora a háziorvosoknak, a gyermekorvosoknak és a felnőtteket ellátó orvosoknak, 2015-ben ez 55,7 év. Ha tudnánk a legfrissebb adatokat, akkor szerintem most már arról számolhatnánk be, hogy mind a három kategóriánál meghaladtuk a 60 évet az átlagéletkorban. Nagyon súlyos a helyzet, és ha megnézzük a kórházi dolgozókat, akkor azt látjuk, hogy szerintem ott is ilyen brutális számok jönnének ki. A gyógyító-megelőző ellátások vonatkozásában először az ágazati humánerőforrás-helyzetet kell górcső alá venni, ezt már mondtam az előbb, és el is mondtam az adatokat. Az ágazat humánerőforrás-helyzetének javításán az sem változtat, hogy a Magyar Orvosi Kamara által is elvárt bérfejlesztés nincs jelen a 2021. évi költségvetésben. A gyógyító-megelőző ellátás intézetei esetén ugyanis egy mindössze 17 milliárd forintos növekedés található a 2021. évi költségvetésben a 2020. évi költségvetéshez képest, amely mindössze 4 százalékos növekedést jelent, ami semmiféle béremelési lehetőséget nem hordoz magában. A Magyar Orvosi Kamara által javasolt béremeléstől a kamara egyrészt az orvosok elvándorlásának megállítását, másrészt a hálapénz kivezetését várná. A Magyar Orvosi Kamara javaslata szerint a béremeléseknek 2021-ben le kell záródnia, így tehát a potenciális béremelés nyomainak meg kellene jelennie a költségvetésben. A javaslat további érdekessége, hogy a 2021. évi költségvetésből hiányoznak a gyógyító-megelőző ellátássorhoz kapcsolódóan a felújítások és beruházások. Az alapellátás területén számos szempontra érdemes felhívni a figyelmet, például hogy ezek az összegek miért hiányoznak a 2021. évi költségvetésből. [[19.10]] Ha a háziorvosokról beszélünk, és azt szeretnénk elérni, hogy megállítsuk a háziorvosi körzetek kiürülését ezzel veszélyeztetve a magyar állampolgárok azon jogát, hogy az alapvető egészségügyi ellátásokhoz hozzáférhessenek , akkor csak annyit tudunk mondani, államtitkár úr, hogy meg kell fogadni a szakma javaslatait, és pénzt, pénzt és pénzt kell fordítani az egészségügyre. Meg kell becsülni a dolgozókat, ezt egyféleképpen lehet első körben: ha megfelelő fizetést adnak ezeknek az embereknek. Egy mai hírről hadd beszéljek még mert sajnos nagyon telik az idő, és képviselőtársam is szeretne még szólni , hogy mit is okozott Magyarországon a járványhelyzet az egészségügyben. Többször elmondtuk képviselőtársainkkal, hogy március 14e után Magyarországon majdnem egészében leállt az alapellátás, leállt a kórházi ellátás, lényegében Magyarországon a járványra hivatkozva majdnem megszűnt a magyar emberek egészségügyi ellátása. A Tárki által ha jól emlékszem, a Tárki által készítettek egy közvélemény-kutatást, és abban minden 10. ember azt nyilatkozta, hogy saját maga tapasztalta, hogy nem kapta meg azt az egészségügyi ellátást, amihez neki joga lenne. Erről a jogról már mondtam rendelkezik az Alaptörvény, a másik meg, hogy súlyos adóforintokat fizetünk be állampolgárként azért, hogy egy olyan szolgáltatást kapjunk, amihez jogunk van. Én tegnap megkérdeztem Rétvári államtitkár úrtól, hogy kit kell beperelni ma Magyarországon, hogy több millió ember hónapokon keresztül nem jutott hozzá ahhoz a szolgáltatáshoz, aminek megfizeti az árát. Ez súlyos következményekkel jár. Ma kijöttek adatok, és hadd soroljam fel, hogy milyen súlyos következményei lesznek majd hónapok múlva és évek múlva annak, hogy a magyar emberek nem kapták meg az ellátást. Februárban még 10 669 ember, honfitársunk várt szürkehályog-műtétre, most 1887-en várnak. Ez nem azt jelenti, hogy megszűnt a probléma, és ezeknek az embereknek ez a problémája eltűnt, hanem hogy ezek az emberek, a különbség, majdnem nyolcezer ember nem tudott hozzájutni a szürkehályog-műtéthez, nem kapta meg ezt a szolgáltatást. A térdprotézisműtétre várók száma most 884 fő, februárban még 5508 főről beszéltünk. Csípőprotézis-műtétre jelenleg 1555-en várnak, februárban 3529-en vártak. Nyitott szívműtétre, államtitkár úr, most 50-en várnak, februárban 663-an vártak. 663-an! Nőgyógyászati műtétre ami nem daganatos betegség, mert az nincs benne 1 fő vár most a fellelhető adatok szerint, februárban még 431-en vártak. Szívkatéterezésre 660 fő vár most, 1446 volt februárban. Ha összeadjuk a számokat és még hosszan sorolhatnám , körülbelül 14 ezer beteg tűnt el a rendszerből, és nem azért, mondom kiemelve, hangsúlyozva, mert meggyógyultak vagy elmúlt a problémájuk, hanem a Covid-vírusra hivatkozva nem jutottak hozzá ahhoz az alapvető szolgáltatáshoz, amihez joguk van. Itt elég súlyos betegségekről beszéltem; hónapokat húzódhat. S ha megnézzük, ezekből az adatokból kiderül, hogy mondjuk, Miskolcon az egyetemi oktatókórházban több mint két évet kell várni egy visszérműtétre a mostani helyzetben. Több mint két évet! De sorolhatnám. Van olyan műtét, amire bizonyos részén az országnak öt évet kell a mostani helyzetben várni. Ezek a betegek most rá fognak zúdulni az amúgy is rossz állapotban lévő egészségügyre, és azt látjuk, hogy a szakma ajánlásait évek óta nem fogadja meg a kormányzat. Költségvetéseket tárgyalunk minden évben. Én már tavaly is elmondtam államtitkár úrnak, ugyanitt elmondtam önnek, akkor is 700 milliárd forintot javasolt az Orvosi Kamara, hogy azonnali beavatkozásként ennyi pluszpénzt kell rakni a költségvetésbe, nem történt meg. Most is azt látjuk, hogy a következő évre sincs ez meg. Holnap folytatjuk, államtitkár úr, mert van még miről beszélni az egészségügy területén. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót soron kívül államtitkár asszonynak. Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszony következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Oláh Lajos képviselő úr korábbi felszólalására szeretnék néhány gondolattal reflektálni. Képviselő úr Kásler miniszter urat kérdezte felszólalásában, hogy mi is a helyzet jelenleg a Péterfy Kórházban, illetve mi a helyzet a mammográfiai szűrésekkel. A kormány intézkedéseinek köszönhetően hosszú idő után az MSZP-kormány rossz döntéseinek következtében nehéz helyzetbe került Péterfy Kórház gazdasági helyzetét sikerült konszolidálni. Ez azt jelenti, hogy 2019-ben traumatológiai fixdíjként 440 millió forintot, 2020-ban 118 millió forintot kapott kiegészítésként a kórház, és a mai napon jelezte éppen az egészségügyi terület számára a kórház főigazgatója, hogy hosszú idő után végre a tartós adósságállománya megszűnt. Ami pedig a kórházi fejlesztéseket illeti, azt gondolom, hogy szintén jó hír e tekintetben, hogy az „Egészséges Budapest” programban két fejlesztési soron is szerepel a kórház: építés és felújítás vonatkozásában 20,4 milliárd forinttal, míg orvostechnológiai fejlesztések tekintetében 10,6 milliárd forinttal szerepel a Péterfy Kórház. Ami pedig a mammográfiai szűrések protokollját és indokoltságát illeti, azt gondolom, hogy kérés esetén egészen biztosan tart e témában továbbképzést az érdeklődőknek Kásler miniszter úr, hiszen ő maga kezdeményezte 1993-ban a rákkontrollprogramban a szűrés bevezetését. Ha valaki, akkor azt gondolom, hogy miniszter úr egészen biztosan érti, érzi és szívesen oktatja is önöket e témában. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. A következő előre bejelentett felszólaló Fülöp Erik képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársak! Számomra a hazaszeretet elválaszthatatlan részét képezi az állatok és a környezetünk szeretete, és állatvédelmi, környezetvédelmi politikusként én leginkább ilyen szemmel vizsgáltam meg a 2021. évi költségvetés-tervezetet. Szeretném önöket emlékeztetni arra, hogy a tavalyi költségvetés elfogadásakor az idei évre 70 millió forint összeget juttatott a jelenlegi kormány, illetve az Országgyűlés állatvédelmi feladatokra, annak a több mint 300 állatvédelmi szervezetnek a támogatására, amelyek nap mint nap megfeszített munkával próbálnak állatokat gyógytani, menteni, menekíteni és rehabilitálni. Ez a 70 millió forint volt az idei évben arra szánva, hogy az állatmenhelyeket, az ebrendészeti telepeket próbálják fenntartani, korszerűsíteni, fejleszteni az őket üzemeltetők. A hatóságok által kimenekített állatok elhelyezését is ebből a minimális összegből kellett megoldani, ivartalanításra is ebből kellett szánni, a lakosság tájékoztatására és természetesen a jövő generációjának, a jelenlegi gyermekeknek, a fiataljainknak az állatok szeretetére történő oktatására és nevelésére is ebből az összegből kellett kiszorítani. Összehasonlításként én szeretném azért önöknek felhívni a figyelmét arra, hogy csak az idei évben a Pálinka Nemzeti Tanács nagyobb összeget kapott, mint amit állatvédelemre szánt az Országgyűlés ebben az évben. Én azt elhiszem, hogy a magyar emberek szeretik a pálinkát, de azt kell mondanom, hogy az állatokat még jobban szeretik, úgyhogy ki kell jelentenünk, hogy ez az összeg annyira megalázó volt és sajnos a jövő évben sem találtam jelentős emelkedést ezekben a számokban , hogy sajnos az Országgyűlésnek, a jelenlegi kormányzatnak igazából nincs fogalma arról, hogy jelenleg milyen állapotban van Magyarországon az állatvédelem. Én úgy érzem, azt gondolom, ha nem lennének az elhivatott állatvédők, nem lennének az elhivatott önkéntesek, nem lennének a nagylelkű felajánlások, a nagylelkű adományozók, akkor egy állatvédelmi katasztrófa alakulhatna ki ma Magyarországon. Ezt azért merem kijelenteni, mert bizonyára önök is tisztában vannak azzal, hogy a menhelyek, az ebrendészeti telepek túlzsúfoltak, gyakran 200 százalékosan működnek. Sajnos nincs országos ivartalanítási akció, csak helyi szinten, lokális szinten valósulhatnak meg. Mindezek miatt egy hatalmas nem kívánt túlszaporulat jelentkezett Magyarországon, ami már-már a balkáni állapotokra emlékeztet, vagy azt idézheti. [[19.20]] Sajnos meg kell említenünk azt is, hogy szinte nap mint nap olyan brutális állatkínzásos bűncselekmények borzolják fel a kedélyeket, kerülnek be a médiába, ami azt mutatja, hogy a jelenlegi rendszerünk, a jelenlegi szabályozásunk nem jó. Éppen ezért jelenthetjük ki, hogy radikális változásra van szükség az állatvédelem területén. Az egyik benyújtott költségvetési módosító javaslatom is pontosan ebbe az irányba mutat, mégpedig, amit az előbb említettem, hogy szinte nap mint nap kerülnek elő brutális, embertelen állatkínzások, csonkítások, kivégzések, ez azt mutatja, hogy a jelenlegi szabályozási rendszer nem jó. Nagyon sok esetben a rendőrség leterheltsége miatt nincsenek meg az elkövetők, nagyon sok esetben az eljáró rendőri szerveknek nincsen meg az a szakképzettségük, amellyel valóban egy olyan anyagot tudnának előkészíteni akár az ügyészség, akár a bíróságok részére, amiből az állatkínzókat méltóképpen el lehetne ítélni. Ezért azt gondolom, hogy már nem várathat tovább magára az állatrendőrség felállítása, úgyhogy az egyik módosító javaslatom elkülönített szervezetként állatrendőrség felállítását javasolja. Erre vannak nemzetközi példák akár az Egyesült Államokban, akár Hollandiában, és az általunk sokszor lesajnált Romániában is a jövő évben ilyen kezdeményezéseknek lehetünk tanúi. Fontos azt is kiemelnem, hogy az idei évi 70 millió forint, illetve a jövő évben hasonló összeg annyira kevés az állatvédelmi szervezetek támogatására, annak a több mint 300 civil szervezetnek, alapítványnak, nonprofit szervezetnek, egyesületnek a támogatására, amelyek nap mint nap jelentős gondokkal küzdenek. Ezt is több alkalommal hangsúlyoztam már, hogy sajnos a koronavírus-járvány miatt egyre nehezebb helyzetbe kerültek, és tényleg csak az önkéntesek saját felajánlásai, a nagylelkű adományozók kötelezettségvállalásai miatt maradhatnak ők életben és végezhetik az áldozatos tevékenységüket a jelenlegi pillanatban is. Úgyhogy a módosító javaslatomban arra tettem a tisztelt Országgyűlés elé egy javaslatot, hogy 200 millió forinttal ez a jövő évben egy rendkívüli emelkedést jelenthetne, amellyel támogathatnánk, és biztonságosabb állatvédelmi, civil szervezeti együttműködést tudnánk teremteni ezen szervezetek részére. Fontos megjegyezni azt is, hogy a jelenlegi probléma egyik gócpontja vagy kiindulási oka az a nem kívánt túlszaporulat, amely visszavezethető arra, hogy országos szinten ivartalanítási programok nem voltak, egy-egy megye, egy-egy település, egy-egy járás az, ahol bármiféle ilyen jövőbe mutató, példaértékű kezdeményezés elindult, de azt gondolom, hogy elengedhetetlen feladat az Országgyűlés előtt, a magyar kormány előtt az, hogy országos ivartalanítási akció keretében próbálja ezt a nem kívánt túlszaporulatot megelőzni. Éppen ezért harmadik módosító javaslatom erre vonatkozott, 200 millió forint elkülönítését szeretném kérni a tisztelt Országgyűléstől. A negyedik módosító javaslatom pedig a jövő generációjának a nevelése, elsősorban az állatok és környezetünk szeretetére, védelmére történő tanítása, oktatása. Jelenleg is vannak olyan karitatív civil szervezetek, olyan állatvédő szervezetek, környezetvédő szervezetek, amelyek megpróbálnak óvodai, iskolai csoportokhoz, osztályokba bejutni, és ott megpróbálják a felnövekvő generációt tanítva, oktatva nevelni, viszont azt gondolom, hogy ez édeskevés, és sajnos ezek a szervezetek is olyan szinten leterheltek, hogy országos kihatása nincsen az ő áldásos és áldozatos munkájuknak. Úgyhogy én azt szeretném kérni az Országgyűléstől és a tisztelt kormánytól, hogy a jövő évre vonatkozóan egy minimális összeget, egy 50 millió forintos támogatási keretet legyen szíves elkülöníteni erre a fajta tevékenységre. Nekem is van gyermekem, egy kislányom, csakúgy, mint önök közül sokaknak van gyermekük, unokájuk, és azt gondolom, hogy nem kell felhívni a figyelmet, vagy nem kell azt ecsetelni, hogy a világ talán egyik legcsodálatosabb érzése az, amikor azt a fajta gyermeki szeretetet látjuk, amikor egy hozzánk talán legközelebb álló személy az állatok szeretetét megtapasztalja, megérinti; és nemcsak egy boldog szempár csillogását láthatjuk nap mint nap, hanem két szempár csillogását is, hiszen az a fajta szeretet, amelyet egy állat adhat, azt gondolom, semmivel nem téveszthető össze. Az általam javasolt összegek 1,5 milliárd forintos tételt tesznek ki, ami, én úgy hiszem, hogy a 23 000 milliárdos főösszegű költségvetési összegben egy elenyésző pontot jelenthetne, viszont több százezer, sőt megkockáztatom, több millió olyan állatszerető és környezetvédő gondolkodású, elkötelezett, elhivatott, jóérzésű és hazaszerető magyar állampolgár van, akik számára ez a költségvetésben egy nagyon kis pontot jelentő 1,5 milliárd forintos tétel hatalmas csodát jelenthetne, és szinte a világot megválthatnánk vele. Úgyhogy én ennek a több millió magyar embernek a nevében szeretném kérni a legmélyebb tisztelettel az Országgyűlést, illetve a kormányt, hogy támogassa ezen módosító javaslatokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Fülöp Erik képviselő úr. Kétpercest nem látok. Megadom a szót Riz Gábor képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Én abban a szerencsés helyzetben vagyok, hogy talán a mai nap általános vitái után, amelyek eléggé széles spektrumon mozogtak, de inkább a két szélső pólus felé, talán egy olyan témát érinthetek, amely sokak szívét megdobogtatja, és mindenki, aki a vidék Magyarországán vagy Budapesten él, talán érti és érzi, hogy a turizmus közös ügyünk, hiszen a kultúránk, az épített, a tárgyi örökségünk, a természeti szépségünk vagy azok különféle megnyilvánulásai mindannyiunk számára fontosak, és mint ilyen, a nemzetgazdaság egyik kiemelkedő ágazatáról beszélünk. Ezért is fontos az, hogy helyén kezelve nézzük meg, hogy hogyan nézünk ki jelenleg a világban, hogyan nézünk ki ebben a vészterhes időszakban, és nézzük meg, hogy a magyar kormány hogyan tekint előre ezen ágazat jegyében. Ha egy kis visszatekintést megengednek, akkor 2019-ből néhány olyan fontos, kulcsadatot szeretnék ismertetni, amely bizonyítja, hogy az elmúlt tíz év ennek az ágazatnak az egyik sikertörténete volt, hiszen rendszerbe szedve, komplex módon kezelve a fejlesztéseket a kapcsolódó infrastruktúrán keresztül az attrakciókig, a látnivalókig és mindaz, ami része ennek a nagy körforgásnak, részét képezte a hazai fejlesztéspolitikának. 2019-ben a vendégek száma a kereskedelmi szálláshelyeken elérte a 12,9 milliót, a vendégéjszakák száma pedig megközelítette a 31,5 milliót. Kiegyensúlyozott volt a külföldi és hazai vendégek aránya, és ezt igazolja az, hogy az elmúlt években dinamikusan nőtt a belföldi turizmus, a külföldivel megegyezően; tavaly az összes vendégéjszaka felét, 15,8 millió éjszakát a belföldi turisták és 15,8 milliót szintén a külföldi vendégek töltötték el hazánkban. A kereskedelmi, valamint az egyéb szálláshelyek forgalmi adatait összesítve még kedvezőbbek a számok, mely alapján azt mondhatjuk, hogy 2019-ben 16,5 millió vendég közel 43 millió vendégéjszakát töltött el hazai szálláshelyeken. Jelentős növekedés látható az összesített bevételi adatok esetében is, 10,3 százalékkal nőtt a kereskedelmi szálláshelyek szállásdíjbevétele, és 2018-hoz képest közel 10 százalékos az emelkedés a szálláshelyi összbevétel esetében is, amely meghaladta az 561 milliárd forintot. A SZÉP-kártya, amely támogatja a hazai turizmus, illetve annak lehetőségei kihasználását, ennek a felhasználása során pedig megközelítettük a 31 milliárd forintot, a panziókban 34,4 százalékos, a szállodákban pedig 46,5 százalékos volt a SZÉP-kártyás költések növekedése. Mindez minek lehetett az eredménye? Annak lehetett az eredménye, mint említettem, az elmúlt tíz év átfogó, áttekintő fejlesztéspolitikát vont maga után; részben hazai, részben uniós forrásból táplálkozott ez az ágazat. Úgy intézményi, mint civil szervezeti és önkormányzati szinten is számtalan olyan szervezet vett részt ebben a folyamatban, amelynek eredménye egy olyan kiváló eredmény is, amelyet büszkén vallottunk mindannyiunk magunknak, én vidékiként is, hogy Európa legvonzóbb turisztikai célvárosa Budapest volt a tavalyi évben. Milyen turisztikai fejlesztések zajlottak az elmúlt időszakban, kapcsolódva az uniós terminusokhoz? A 2007-13-as uniós költségvetési időszakban mintegy 1239 olyan projekt több mint 336 milliárd forint támogatást nyert el, amely természetszerűen vonzotta a további forrásbevonás lehetőségét, így közel 500 milliárd forintot mozgatott meg a hazai turisztikai típusú fejlesztési körben. [[19.30]] A 2020-ig tartó ciklusban összesen már több mint 500 milliárd forint volt csak a hazai és az ezt kiegészítő uniós forrás, amely nyilván ettől lényegesen magasabb összeget fog majd végeredményként hozni a teljes költségvetésben, illetve a megmozgatott pénzeszközökben. Amellett, hogy a hazai turisztikai szakma kiemelt desztinációkat kezel ilyen a Balaton, a Balaton környéke, ilyen a Sopron-Fertő turisztikai térség, vagy hogy közelítsek kicsit szülőföldem felé: Tokaj-Hegyalja, a Felső-Tisza, a Nyírség turisztikai attrakciós körével , ezt kiegészítették azok a kiemelt városi programok is, amelyeknek épp a minap történt egy nagyon fontos bejelentése. Palkovics miniszter úr a tegnapi napon jelentette be, hogy Debrecen mint a térség meghatározó városa, annak szellemi és egyéb gazdasági kisugárzásával a következő tíz évben 600 milliárd forintot fog majd átmozgatni olyan célok érdekében, amelyek egy része a turizmust fogja gazdagítani. Milyen lábakon áll ma a hazai turizmus? Az egyik legfontosabb a hazai turisztikai célelőirányzat, amelynek az intézményesült szereplője a Magyar Turisztikai Ügynökség. Az ügynökség maga is rendelkezik olyan forrásokkal, amelyekkel attrakciókat, különféle beruházásokat, fejlesztéseket tud támogatni. Emellett nagyon fontos, hogy az idegenforgalmiadó-bevétel, amely helyben és magasabb szinten is jelentkezik, tovább gazdagítja annak lehetőségét, hogy forrásokkal tudjuk táplálni a turisztikai fejlesztések okkal-joggal igényt tartó területét. Nagyon fontos elmondanunk, hogy harmadik lábként emlegetjük a „Modern városok” programját, amely csak az elmúlt időszakban 2336 milliárd forintot jelentett bevonandó forrásként ebbe a körbe, és ebből mintegy 135 milliárd forint lesz az, amely fejlesztési értékén kifejezetten turisztikai célok megvalósítását szolgálja. A „Magyar falu” program tovább fogja javítani a maga komfortérzetének biztosításával a magyar falu vonzerejét, annak lehetőségeit. Hiszen a „Magyar falu” program során részben a közutak újulnak meg, a közösségi létesítmények, az egészségügyi szolgáltatások és sok minden más, ami élhetővé, lakhatóvá teszi az egyébként is szép vidék Magyarországát. Mi várható az idén? Az idén a koronavírus megjelenésével, és ez nemcsak magyarországi, hanem európai és azon túl pedig világjelenség, hogy az első olyan nagy terület éppen a turizmus volt, amely megsínylette a vírus megjelenését. Az országhatárok lezárásával, a nemzetek bezárkózásával, azon belül pedig ki-ki a karantén időtartamának kijelölésével, meghosszabbításával vagy éppen megélésével pontosan ettől a lehetőségtől zárja el, zárta el a maga turisztika iránt érdeklődő polgárait. Nagyon fontos, hogy mely ország hogyan, milyen ütemben tudja megnyitni határait a fegyelmezett védekezés után, és ebben Magyarország élen járt, hiszen jól látható módon nálunk alacsonyan tudtuk tartani a megbetegedések számát és a kapcsolódó halálesetek számát is. Bár minden magyar ember elvesztése súlyos veszteség az ország számára, mégis nemzetközi összehasonlításban jó eredményeket tudunk ebben is felmutatni. A turizmus résztvevőinek az egyik legfontosabb üzenet az, hogy ha a határok nyitásával elsősorban a határokon belüli, de ahogyan majd lazulnak a nemzetközi mozgást gátló különféle jogszabályok, akkor a határon túli szolgáltatást igénybe vevők száma is meg fog nőni. Mi azt szeretnénk, ha a magyar értékek az idén előtérbe kerülnének. Azt szeretnénk, ha a magyar polgárok újra és újra rácsodálkoznának mindarra a csodára, amit Magyarország szépségének nevezünk. Nem véletlen, hogy egy olyan programmal haladunk most már évek óta ütemesen, amelyet hungarikumprogramnak nevezünk, amelynek nem titkolt célja, hogy lajstromba szedje, értékláncba próbálja meg összerakni mindazt, ami fontos számunkra, és ami unikális, ami megkülönböztet bennünket más nemzetek fiaitól és azok erényeitől. Ezek a mi saját büszkeségeink, és ezek mind-mind részt vesznek a turisztika nagy-nagy körforgásában. A Turisztikai Világszervezet szerint 3-4 százalékos növekedés volt várható 2020 egészére. Nos, az új számok már 20-30 százalékos visszaesést prognosztizálnak valamennyi kapcsolódó szolgáltatás tekintetében, úgy a szállás, mint a közlekedés, a logisztika és minden egyéb vendéglátás területén, amelyik kapcsolódik a turizmushoz. Magyarországnak e tekintetben, mivel jelentős GDP-bevétel is keletkezik a turizmusból, az egyik legnagyobb vesztesége az, hogy az a 400 ezer ember, aki ebben az ágazatban dolgozik, veszélybe került állását tekintve. Nem véletlen volt a kormánynak az a szándéka, hogy az elmúlt napokban, elmúlt hetekben különböző könnyítésekkel igyekszik hozzájárulni az ágazat fennmaradásához, hiszen pontosan tudjuk, hogy ha a nehéz napokon túl leszünk, akkor az emberek érdeklődése vissza fog térni. Ezt igazolják vissza a növekvő foglalások, a növekvő érdeklődés a hazai szolgáltatások iránt, legyen az fürdő, legyen az aktív turizmus, vagy legyen szállás, mindezek iránt megnőtt a kereslet. Június 30-áig teljes egészében elengedik a munkáltatók járulékfizetési kötelezettségét. A munkavállalók járulékát pedig jelentősen csökkentik, nem kell fizetniük nyugdíjjárulékot, és az egészségbiztosítás díja a törvényi minimumra csökken. Továbbá helyiségbérleti szerződéseket nem lehet felmondani, s a bérleti díjakat sem lehet megemelni, valamint az év végéig felfüggesztik minden magánszemély és vállalkozás megkötött hiteleinek tőke- és kamatfizetési kötelezettségét. Nos, a változó helyzethez változó feltételeket kell hozzáigazítanunk, és bízunk abban, hogy a nyár, a nyár vége meghozza azt a változást, hogy a hazai turizmus is újra megpezsdül, és újra lehetőségekkel lesz teli. Engedjék meg, hogy a hozzászólásom utolsó részében egy kicsit közelítsek szűkebb hazámhoz, Borsod-Abaúj-Zemplén megyéhez és azon belül is Ózdhoz. Ózddal kezdeném, szülővárosomnak tekintem, hiszen születésemtől itt élek, és bár bennünket mindig a nehézipar fellegváraként emlegettek, de az elmúlt években visszatértünk a turizmus hazai palettájára. Visszatértünk olyan rekonstruált gyári épületekkel, amelyeket új tartalommal töltöttünk föl honi segítséggel, európai támogatással, és olyan megújult régi gyárépületeket tudtunk visszaadni, mint a volt erőmű épülete, a Fúvógépház, amelyek közül már nemzetközi építészdíjat is nyert és nem is egyet az itt megvalósuló beruházás. Nagyon fontos volt, hogy az állam megértette azt, hogy a kiemelt desztinációk mellett a vidék Magyarországában számtalan olyan kincs van még, amelyet megfelelően bevonva a fejlesztéspolitikába, a hazai fejlesztési körbe, szerepet tud majd adni, vállalni mindannak, ami a hazai érdeklődés és a külföldi vendégek számára is vonzóvá válhat. Ózd mellett, mondom, nekünk nagyon lényeges, hogy be tudjunk kapcsolódni a hazai körforgásba, hiszen az Aggteleki és a Bükki Nemzeti Park a közvetlen közelünkben van, és az ő értékeik nagyjából 18, illetve 20 kilométerre vannak tőlünk, és ha mi az attrakcióinkkal kapcsolódni tudunk a két nagy kiemelt nemzeti park egyébként fontos szolgáltatásaihoz, látnivalóihoz, attrakcióihoz, akkor részesei tudunk lenni ennek a nagy körforgásnak mi is. Mi a teendő, mit tudunk Borsod-Abaúj-Zemplén megyében tenni? Először is számba vesszük mindazt, ami kincsünk, ami számunkra is kedves, ami látvány, élmény, az a vendég számára is azzá válik, válhat, ha már nem vált azzá. Hiszen vannak olyan világörökségi helyszíneink, mint az Aggteleki-karszt és a tokajhegyaljai történelmi borvidék, amelyek nemzetközi szinten is védettek, kiemeltek. És vannak olyan klasszikus turizmusterületek, mint a fürdő- és gyógyturizmus. Ilyen Sárospatak, Miskolc, Mezőkövesd Zsóry fürdője, vagy ha Bogácsot említem, akkor a gyógyulni vágyó emberek megtalálják ki-ki a maga gyógyvizét. Az aktív turizmus szereplői is megtalálják mindazt, ami számukra vonzó lehet, a vizet, a csodálatos környezetet, a jó levegőt, amely mint mondtam, az Aggteleki és a Bükki Nemzeti Parkok mellett számtalan olyan lehetőséget kínál, mint a Bódva-völgy, a Sajó-völgy, amely különös szépségével, látnivalójával megragadja az idetérő kerékpárosokat, bakancsos turistákat, és olyan újszerű szolgáltatások is helyet kapnak, mint a Bodrog vagy a tiszai kishajós szállás-, pihenési lehetőségek, túralehetőségek, amelyek tovább segítik megismerni a mi egyébként gyönyörű környékünket. [[19.40]] Nagyon lényeges számunkra, hogy olyan települések is, mint Szendrő amely olyan földvárral rendelkezik, amit sokan nem ismernek, és az egyik olyan épített várunk volt, amely végvárként éppen a Felvidéket védte, és az 1300-as évektől már emlegetett védőhely volt , most újra visszakapják a maguk szerepét, helyét a történelmi távlatokban úgy, mint a mai turizmusban. Ehhez igyekeznek olyan attrakciókat teremteni, amelyekhez kormányzati segítséget kaptunk s kapunk a jövőben is, mint a Rakaca-víztározó, amely az Északmagyarországi Regionális Vízművek tulajdonában vagy kezelésében áll. Nemzeti kincsünk, hiszen ivóvízbázisunkat gazdagítja, és olyan turisztikai attrakciókkal gazdagszik a jövőben, amelyeknek a terveit a közelmúltban készítette el, éppen állami támogatás segítségével, az ÉRV vezetése, illetve azok a szolgáltatók, kapcsolódó vállalkozók, akik mindebben érdekeltek és érintettek. Nagyon fontos számunkra az a konferencia- és emellett az élményturizmus ilyenek is, mint a szerencsi csokifesztivál, vagy a miskolci operafesztivál, a kocsonyafesztivál, Tokaj vagy Kazincbarcika a kolorfesztiváljával , amely egy-egy napra, de néha több napra is meg tudja ragadni az odatérő vendéget, aki ott alszik, megpihen, körülnéz. Ugye, a turizmus egyik fontos velejáró szándéka, hogy nem az egynapos, egyéjszakás vendég felé törekszünk, hanem a többnapos pihenőturizmust szeretnénk erősíteni, aminek egyik velejárója, hogy csomagban kínáljuk a magunk turisztikai lehetőségeit az oda betérőknek. Most ez jellemezte a kormány elmúlt időszakbeli munkáját, a Turisztikai Ügynökség munkáját is, hogy nem egyedi attrakciókat és egyedi szolgáltatásokat igyekeztek támogatni, hanem mindazokat a térségeket, amelyek a kiemelt desztináció mellett mindinkább csomagban kínálják a maguk különféle szolgáltatását a természeti és kulturális látnivalók vagy attrakciók mellé. A gasztronómiai, borturizmus mindig része volt a megyének, hiszen Tokaj-Hegyalja, Miskolc ennek bízvást adott otthont. De olyan komplex élményközpontok is kialakultak, mint Sátoraljaújhely kalandparkja, vagy Tokaj borhoz kapcsolódó valamennyi olyan attrakciója, amely odavonzza az embereket. A költségvetés, amely a 2020-as magyarországi célokat szeretné megvalósítani, lehetőséget biztosít arra, hogy ez a szektor tovább erősödjön. Hogyan fogunk tudni erősödni ezen a területen? Úgy tudunk erősödni ezen a területen, ha egyrészt figyelembe vesszük, hogy a kormányzat nemcsak egy jogcímen segíti Magyarország költségvetésében a turisztikai lehetőségek kibontását, kibontakoztatását, hanem egyrészt az ügynökségen keresztül közvetlenül, amellett a települési önkormányzatokon, illetve azokon a civil szervezeteken, szolgáltatókon keresztül, akik beruháznak, fejlesztenek, attrakciót készítenek elő. Ezeknek a különféle jogcímen történő támogatását is más-más soron találja meg az érdeklődő, aki a magyarországi turizmus és ennek jövő évi lehetőségét igyekszik megkeresni. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a lehetőséget, hogy a magyar turizmusról beszélhettem, és bízom benne, hogy ellenzéki képviselőtársaim is egyetértenek velem, hogy ez mindannyiunk kincse, mindannyiunk öröme. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Riz Gábor képviselő úr. Megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Itt a mai napon nagyon sok minden elhangzott, de sajnos a klímavédelemről, a környezetvédelemről és úgy általában a zöldpolitikáról elég kevés szó esett. Ezt szeretném én most egy kicsit pótolni, de mielőtt ebbe belekezdenék, még azért pár elhangzott dologra, engedjék meg, hogy reagáljak.Az egyik itt pont Riz Gábor képviselőtársamnak a turizmussal kapcsolatos felvetései, amivel én részben egyet tudok érteni. Tehát az egy nagyon jó dolog, ha Magyarország kincseit be tudjuk mutatni akár belföldi turistáknak vagy akár külföldi turistáknak, nagyon jó, ha ezekből a forrásokból minél több egyéni vagy családi vállalkozás részesül, de azért azt lássuk be, hogy a magyarországi turizmus egyik legnagyobb haszonélvezője egyébként Orbán Viktor baráti és családi köre itt a különböző szállodákon meg balatoni strandokon és különböző ilyen hasonló, csodálatos vendéglátóipari egységeken keresztül. Egy másik nagyon fontos kérdést érintett Harrach Péter, akit én a koránál fogva egyébként nagyon tisztelek, de azt gondolom, hogy a XXI. századi magyarországi munkavállalóknak a mindennapjaira elég kevés rálátása van. Azért arra szeretném felhívni az ő figyelmét így a távollétében is, hogy ő pedig gondoljon bele abba, hogy mondjuk, egy gyári munkásnak, aki a jelenlegi munkatörvény hatálya alá „esik”, milyen a családi élete. Ugyanis erről a két témáról beszélt Harrach Péter zárásképpen, hogy milyen fontos a munkaalapú társadalom, amivel egyébként egyet is értek, és hogy milyen fontos emellett a család. Csak azt felejti el, hogy mialatt dicshimnuszokat zengett a jelenlegi munka törvénykönyvéről, amelyet egyébként tényleg nyugodtan lehet rabszolgatörvénynek hívni, ezt higgyék el nekem nekem, aki tíz évet dolgozott gyárban, úgyhogy tudom, mik a gyakorlati tapasztalatok, és egyébként mára még rosszabb lett ez a helyzet, hiszen még inkább kiszolgáltatottak a magyar munkavállalók , pont a családjuktól szakadnak el ezek az emberek a jelenleg hatályos munkatörvényi szabályozásoknak betudhatóan. Az önkormányzatokról is esett szó, Gelencsér képviselőtársam Kaposvárt hozta fel példaként. Nagyon örülök neki, hogy a megyeszékhely így fejlődik, de azt azért tegyük hozzá, hogy rengeteg kistelepülés van Magyarországon, tehát többségében egyébként kistelepülések jellemzik az országunkat, a kétharmadát ezek a települések adják. Pont nemrég jártam egy kistelepülési polgármesternél, aki bizony elmondta, hogy a járványhelyzet miatti elvonások milyen súlyosan érintik az ő településüket, és könnyen akár bajba is kerülhetnek a költségvetésüket illetően. Tehát azért ne csak a nagytelepülésekben gondoljunk, hanem a kisvárosokban, de akár a közepes méretű városokban is, ahol vannak fix bevételek, amelyek be vannak tárazva, azoknak megvan a helye minden egyes évben, és ha ezekből akár csak a töredékét elvesszük, akkor nagyon nehéz helyzetbe hozzuk ezeket az önkormányzatokat, és teljesen mindegy, hogy ellenzéki, független vagy fideszes irányítású önkormányzatokról beszélünk. És akkor a klímavédelemre rákanyarodva: Aradszki András képviselőtársam azt mondta, hogy a CO2-kibocsátás folyamatosan csökken 1990 óta. Ez tulajdonképpen igaz is meg nem is. Egyrészt 1990-től tényleg elkezdett csökkenni, ami annak tudható be, hogy a privatizáció által mindent eladtak ebben az országban, ami iparnak és nehéziparnak volt nevezhető, külföldi cégekhez kerültek, akik aztán vagy leépítették, vagy egy az egyben be is zárták ezeket a gyárakat. Tehát itt azért tetten érhető ez a folyamat, ezért is jelent meg a CO2-kimutatásokban egy jelentős csökkenés. Azonban azt hozzá kell tenni, hogy 2014 óta nőtt a CO2-kibocsátás Magyarországon. Ez egy teljesen hivatalos adat, bárhová fel lehet menni, a KSH-oldalon, de bárhol meg lehet nézni ezeket az adatokat. Ennek fényében nagyon sajnálom azt, hogy bárhogy néztem át a költségvetést, mind a két fejezetet meg a táblázatokat, én összesen a klímavédelemre, a környezetvédelemre 40 milliárd forintot vagy még annyit sem találtam, ami számomra elkeserítő, főleg annak tekintetében, hogy Orbán Viktor a tavalyi évben meghirdette a klímavédelmi akciótervet, amit én magam személy szerint egy nagyon gyenge lábakon álló javaslatnak tartok, de legalább voltak benne értékelhető előremozdulások. Nyilván a Fidesz háttéremberei érzékelték azt, hogy ha a kormánypártok nem állnak bele ebbe a témába, és tovább folytatják azt, hogy az ellenzék klímahisztit folytat, akkor a saját szavazótáborukat is erodálni tudják. Úgyhogy előjöttek ezzel a nem túl acélos klímavédelmi akciótervvel, amit, megmondom őszintén, én támogatok, csak ennél sokkal többre lenne az én véleményem szerint szükség. Na most, ehhez képest azt látjuk, hogy talán 40 milliárd forintról beszélünk, amit a jövő évben ezekre a célokra fordítunk, úgy, hogy egyébként Palkovics miniszter úr azt mondta, hogy a Mátrai Erőmű átalakítása, ami a CO2 tekintetében egyébként a legnagyobb kibocsátó Magyarországon, nagyjából 300 milliárd forintot fog felemészteni. Csak akkor hol van ez a költségvetésben, legalább az első lába, a munkálatoknak a megkezdése, a tervezésnek a megkezdése, mert sajnos én ebben a költségvetésben ezt nem találom, arról nem is beszélve, hogy hol vannak a fenntarthatósági kérdések. [[19.50]] Nagyon jó, hogy tudunk beszélni energiapolitikáról, csak az energiapolitikának a XXI. században szerintem az lenne a lényege, hogy a napelemipari szektort, mondjuk, nem a Tiborcz István-féle köröknek játsszuk ki, hanem a jelenleg is benne dolgozó, innovatív, egyébként rendkívül tehetséges magyar vállalkozásokat támogatjuk meg, ezáltal egyébként munkahelyeket teremtünk ebben a szektorban, és törekednénk arra, hogy a magyar háztartásokban, minél több magyar háztartásnál önfenntartást tudjunk elérni. Ugyanis jelenleg nem ez zajlik. A Fidesz jelenleg azt csinálja, hogy hatalmas napelemparkokban gondolkodik, és majd ők lesznek azok, a Fideszhez köthető oligarchakörök lesznek majd azok a szolgáltatók, akiktől ezt a fajta villamos energiát majd meg tudjuk vásárolni. Egyébként az állam adta lehetőség az, hogy ők nagyon kedvezményes áron fogják majd a magyar államnak eladni ezt a villamos energiát. Tehát igazából még meg is lopják ezzel a magyar adófizetőket. Azt gondolom, hogy ebben az egész elgondolásban, nagyon azt látom, és ezt alátámasztja az is, hogy az egyszer használatos műanyagok törvényét, az ezzel kapcsolatos törvénytervezetet visszavonták, és egy jóval enyhébb törvénytervezetet nyújtottak be, hogy sajnos nem a fenntartható fejlődés irányába megyünk. És önöknél a gondolkodásban egyszer csak bepattant a zöldpolitika, mert akkor, abban a pillanatban ezt jól lehetett használni, aztán most, hogy jött a járvány, és már kevésbé foglalkoztatja az embereket, önöket is kevésbé foglalkoztatja. Csakhogy attól függetlenül, hogy így gondolkodunk, a klímaváltozás negatív hatásai ugyanúgy megmaradnak, hiába járvány. Sőt, egyébként ha belegondolunk, elég az ezzel kapcsolatos szakmai irományokat elolvasni, ugyanis nagyon sok tudós azt mondja, hogy közvetlen kapcsolat van a klímaváltozás és egyébként a koronavírus-járvány között, hiszen a kettő erősíti egymást. Ezzel kapcsolatban pedig arra kell számolnunk, hogy nem a koronavírus-járvány lesz az utolsó világméretű XXI. századi járvány, ami végig fog söpörni a következő években, hanem sajnos lehet, hogy lesznek durvábbak is ennél, és a klímaváltozás ezt csak felerősíti. Nekünk pedig hiába vagyunk kis ország tennünk kell ez ellen. Nagyon kérem önöket, hogy fogadják meg azokat a költségvetési módosító javaslatokat, amiket benyújtottam a mai napon, ha nem is mindet, de legalább egy-kettőt, mert az is egy szándékot, előrelépést mutatna ebben a gondolkodásban. Nagyon kérem önöket, hogy ne Kínát kövessük a zöldpolitika területén, hanem próbáljuk meg inkább a nyugat- vagy észak-európai országokat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Nunkovics Tibor képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Böröcz László képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Néhány mondatban reagálnék is a Nunkovics Tibor képviselőtársam által elmondottakra. Azt állította a képviselő úr, hogy a CO2 kibocsátása 2014 után folyamatosan nőtt Magyarországon. 2018 utolsó negyedévében 5,1 százalékos gazdasági növekedés volt, ezt többször el szoktuk mondani, és ahhoz képest egyébként 0,7 százalékkal csökkentettük az üvegházhatású gázok kibocsátását. És az a furcsa helyzet állt elő, hogy annak ellenére, hogy nőtt a gazdaság, csökkent az üvegházhatású gázok kibocsátása, tehát szerintem ilyen szempontból nyilván ezt érdemes megjegyezni. A költségvetésben ami a klímavédelmet illeti, hiszen ez egy nagyon fontos szempont, a Gazdaságvédelmi Alapon keresztül az energia- és a klímapolitikai modernizációs rendszerek működtetésére van 34,3 milliárd forint biztosítva; gyakorlatilag speciális dolgokat lehet ebből finanszírozni. Viszont ami a költségvetésben szintén bent van, és képviselő úr figyelmét ezek szerint elkerülte, hogy a központi költségvetés alrendszerében a környezetvédelemre 148 milliárd forint van meghatározva, illetve hogy az államháztartási részben, az önkormányzatoknál pedig szintén környezetvédelemre 284 milliárd forint van meghatározva, tehát ezt mind-mind erre lehet költeni. Annak ellenére egyébként, hogy a koronavírus-járvány okozta negatív hatások világszerte, így hazánkban is felülírták a korábbi gazdasági kilátásokat. A magyar gazdaságpolitika elsődleges célja az eddig elért eredmények megvédése, a gazdaság újraindítása és az európai szinten is kiemelkedő növekedési lendület visszaállítása. A krízis idején nem megszorításokra és nem a lakosság megsarcolására van szükség, ahogy azt a baloldali kormányok szokták tenni, hanem olyan gazdaságvédelmi programot kell kidolgozni, amely lehetővé teszi, hogy a gazdaság talpra állhasson. Az elmúlt évek adatai egyértelműen igazolják, hogy a magyar az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában, azonban az innováció és a technológia elengedhetetlen eszköze a további fejlődésnek, ahogyan a környezetünk védelme is nélkülözhetetlen a jövőnk szempontjából. Magyarország a múlt helyett a jövő, azaz a klímavédelem, az energiaszuverenitás és a zöld gazdasági növekedés útját választotta, és egyike volt azon államoknak, amelyek a klímaváltozás elleni küzdelemben is kiemelkedő teljesítményt nyújtottak. Az elmúlt évek kiváló magyar klímateljesítménye arra tanít, hogy a környezetvédelem, a gazdaságfejlődés és az energiabiztonság céljai nem ellentétesek egymással, hanem összeegyeztethetőek, sőt egymást erősítő célok is. A kedvező folyamatot a 2018-as kibocsátás, ahogy ezt említettem is, megerősíti, amikor 5,1 százalékos növekedés ellenére az üvegházhatású gázokat 0,7 százalékkal sikerült csökkenteni. A kormány elfogadta a 2050-ig szóló hosszú távú klímastratégia alapelveit. Erre alapozva elkészült az a stratégia, amelynek mentén Magyarország fokozatosan, 2050-ig klímasemleges országgá válhat anélkül, hogy az átmenet a gazdasági növekedést és a társadalmi jólétet veszélyeztetné. Hazánk az uniós élmezőnybe tartozik a vállalt kibocsátáscsökkentési célok elérése terén. 2030-ra várhatóan az egyike lesz annak a néhány tagállamnak, amelyek nemcsak elérik az emissziókereskedelmi rendszeren kívüli ágazatok, mint a közlekedés, az épületenergetika, a hulladékgazdálkodás és a mezőgazdaság céljait, hanem akár még túl is teljesíthetik azokat. A jövőre való tekintettel a cél a gazdaság klímasemleges átalakítása, az energiaellátás biztonságának megerősítése, a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzése, az energiaszektor klímabaráttá alakítása, illetve a gazdaságfejlesztési jelentőségű innovációs lehetőségek ösztönzése kiemelt célkitűzés. Mindemellett a kormány csaknem 32 milliárd forinttal támogatja a kis- és középvállalkozások megújulóenergia-termelését, a gazdaság klímasemleges átalakítását célzó beruházásokat, illetve kidolgozásra kerülnek a hazai vállalkozások energiahatékonysági fejlesztéseinek támogatási programjai. A klíma- és természetvédelmi akcióterv keretében megkezdődik a zöld államkötvény kibocsátása új, környezetvédelemmel, a klímaváltozás negatív hatásainak csökkentésével kapcsolatos projektek finanszírozására, és itt jegyezném meg, hogy gyakorlatilag az előjegyzése ennek a zöld államkötvénynek megtörtént, másfél milliárd eurós kerettel, úgy, hogy 7,5 milliárd eurót jegyeztek volna a befektetők, ha erre lett volna lehetőségük. De a másfél milliárd forint is azt jelenti, hogy kizárólag környezetvédelmi és zöldcélokra már idén több mint 500 milliárd forint fog rendelkezésre állni, és ha a kormány tervei szerint jövőre is kibocsátjuk a zöldkötvényeket, ugyanez az összeg bármekkora összegben bocsátjuk ki jövőre is rendelkezésre fog állni, és ezt kizárólag környezetvédelmi, klímavédelmi és zöldcélokra lehet fordítani. Ez is azt erősíti, hogy a kormány elkötelezett a klímavédelmi célok végrehajtásában, és óriási összegeket fordítunk erre már idén és jövőre is. A klímasemleges gazdaság költségeit pedig véleményünk szerint a klímarongálókkal kell megfizettetni, tehát a nagy szennyező országokkal és a nagy szennyező vállalatokkal, illetve ezt a politikát úgy kell végrehajtani, hogy ne emelkedjen a családok által fizetett energia és élelmiszer ára sem. Ennek lényege, hogy nem a szegényebb országoktól kell elvenni a pénzt, és nem az egyébként is szűkös kereteket biztosító európai uniós kohéziós forrásokat kell újraosztani, hanem innovatív mechanizmusokon keresztül új forrásokat kell bevonni az új kihívások negatív hatásai elleni küzdelemhez. [[20.00]] Az uniós tagállamok és az egyes gazdasági szektorok különböző mértékben felelősek az emisszióért. A 2018-as statisztikák szerint az Unió szén-dioxid-kibocsátásának 43,5 százalékát a három legnagyobb szennyező, Németország, az Egyesült Királyság és Olaszország okozta. Ugyanakkor a volt szocialista országok közösségének az összes kibocsátása csupán az egyötöde az Európai Unióénak. Ennek több mint kétharmadát Lengyelország, Csehország és Románia együttesen okozza. Magyarországon az egy főre jutó éves szén-dioxid-kibocsátás 5,4 tonna, így az ország a közösség teljes kibocsátásának csupán 1,4 százalékáért felelős. A kormány célja, hogy a 2021-es költségvetés által a jövő évben is biztosítsa a kutatásra, a fejlesztésre és innovációra fordítandó források koordinált, célszerű és hatékony, a magyar gazdaság versenyképességét támogató felhasználását. Ennek eszköze egy egységes Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap működtetése, melyen belül a 2020. évi kutatási alaprész és innovációs alaprész jött létre. A kutatási alaprészből a társadalmilag hasznos kutatási projektek, a kutatási kiválósági célok, felsőoktatási intézmények és kutatóintézeti, valamint egyéni kutatói kiválósági programok kerülnek finanszírozásra, míg az innovációs alaprészből a vállalati innováció, illetve a piacorientált kutatás-fejlesztési tevékenységek kerülnek támogatásra. Ahogy az elején említettem, a költségvetés pedig a Gazdaságvédelmi Alapon keresztül az energia- és klímapolitikai modernizációs rendszerek működtetésére 2021-ben további 34,3 millió forintot biztosít. Az elhangzottak alapján szerintem nyugodtan kijelenthetjük, hogy a zöldkötvényeken keresztül, a költségvetésben fellelhető forrásokon keresztül Magyarország nagyon komoly forrásokat biztosít a környezetvédelemre és a zöldpolitikai célok megvalósítására 2021-ben is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Böröcz László képviselő úr. Következik Gurmai Zita képviselő asszony, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A gazdasági visszaesés, a válság várható volt, évtizedes fellendülés után ez már csak így szokott lenni, ilyenkor a válság jönni szokott. A bizonytalanság tehát itt volt a levegőben, a koronavírus és a járvány nélkül is. Évek óta beszélünk erről. Sajnos, ami most következik, minden bizonnyal felülmúlja a képzeletünket, sőt a legrosszabb álmainkat is. Nem tudjuk, nem látjuk pontosan, hogyan érinti és változtatja meg a koronavírus-válság a mindennapjainkat, így azt sem, milyen hatással lesz a gazdaság egyes ágazataira. Ami következik, az tehát bizonytalan.Ám azt azért biztosan tudjuk, hogy az olajválság, sőt sok esetben a világháború óta nem látott gazdasági és társadalmi turbulencia következik a világgazdaságban. Magyarország, mint nyitott és kitett gazdaság, elszenvedője lesz ennek a turbulenciának. A nagyobb baj az, hogy az előttünk álló törvényjavaslat azt mutatja: a kormány nem kíván erről a tényről tudomást venni. Fordítsuk le ezt a problémát ékes magyar nyelvre: ami a közgazdászoknak és a fideszes politikusoknak gazdasági turbulencia, az a magyar embereknek maga a katasztrófa. Mert mi történt? Az történt, hogy röpke két hónap alatt 200 ezer ember veszítette el a munkáját. Ez azt jelenti, hogy ugyanennyi magyar család megélhetése került veszélybe. Fél-, egymillió emberről és gyerekről beszélünk, akik úgy kelnek fel, hogy sokszor azt sem tudják, aznap este mit esznek, nemhogy másnap. És vigyázat, az említett 200 ezer fő csak azokat a magyarokat tartalmazza, akik a statisztikák számára láthatóan veszítették el a munkájukat, akik nem feketén dolgoznak, akik nem estek már ki korábban a szociális hálón. Sajnos tudjuk, hogy sokan vannak ilyenek is. Csak egy döbbenetes adat: a munkanélküliség átlagos hossza ma Magyarországon kicsivel több mint kilenc hónap. De csak háromhavi ellátást kapnak a munkanélküliek. Eközben gyorsul az infláció, és az alapvető élelmiszerek ára az egekbe szökik. Kedves Képviselőtársaim! Néha be kell menni a boltba, meg kell nézni, hogy mi mennyibe kerül. Romló gazdasági körülmények közepette ez a helyzet nem más, képviselőtársaim, mint a szociális katasztrófa előszele. Úgy tűnik azonban, a Fidesz-kormány ezzel a szociális katasztrófával nem akar semmit kezdeni. A most tárgyalt költségvetési tervezet nem más, mint a minősített, gonosz, előre megfontolt cserben hagyás bizonyítéka, égbekiáltó bűn. A Fidesz-kormány eddig is nagy örömmel és gátlástalansággal hagyott magyar embereket az út szélén. Növekvő gazdaság és foglalkoztatottság mellett még nagy jóindulattal csak-csak lehetett érvelni amellett, hogy aki tud, az dolgozhat, de most már nem lehet, mert válság van, mert egyre kevesebb a munkahely. Most már egészen biztosan el lehet mondani, hogy nagyon sokan, akik nagyon akarnának, nem tudnak dolgozni, mert nincs hol. Mégis, mintha a Fidesz nem akarna erről tudomást venni. A 2021-es költségvetés tervezete szerint ismét százezrek maradnak az út szélén segítség és közösségi szolidaritás nélkül. Nem azért, mert ez a dolgok rendje, hanem azért, mert az állam, az államot vezető Fidesz-kormány úgy dönt, hogy az út szélén hagyja őket. Aki nem dolgozik, ne is egyék és ha nincs munkahely, ahol dolgozhatna a nép, akkor haljon éhen? Ez a kormány álláspontja, ez a Fidesz politikája. Kiderült tehát a napnál világosabban, hogy az út szélén hagyás, a magyar emberek kivéreztetése a Fidesz politikájának az alapja, a lényege. Persze a fideszes újgazdagokat, a párt klientúráját nem hagyják pénz nélkül. Nem véletlenül kell összevont alapokkal és ilyen-olyan titkosításokkal operálni a költségvetésben. Nem véletlenül teljesen átláthatatlan, hogy részletes bontásban melyik alapban milyen összeg szerepel. Nem véletlenül nem tudhatja meg a nép, mennyit költünk a teljesen értelmetlen, soha meg nem térülő Budapest-Belgrád vasútra, el kell fedni minden lehetséges úton és módon, hogy ez a költségvetés Mészáros Lőrinc és a fideszes nagyurak érdekeit szolgálja, nem a magyarokét. Ez a Fidesz politikája. Képviselőtársaim! Mondhatják, jó, jó, kritizál az ellenzék, de akkor mondja meg, hogy mit is kell tenni. Akkor segítek, és mondom. Először is meg kell változtatni a gondolkodásmódot. Míg a Fidesz-kormány válságban is a klientúrát kívánja támogatni és a gyengéket sarcolni, a Magyar Szocialista Párt éppen fordítva gondolkodik: mi a gyengéket kívánjuk támogatni és a klientúrát sarcolni. A Magyar Szocialista Párt a havi szinten milliós fizetéseket hazavivőktől, a Mészáros Lőrincektől kér szolidaritást. Az így felszabaduló pénz azoknak jár, akik nehéz helyzetben vannak, akik elveszítik a munkájukat. Hogy miért? Azért, hogy tudjanak ételt és ruhát venni a gyermekeiknek. Ezért tettük a javaslatot a 13 éve változatlan családi pótlék emelésére. Ha Magyarország családbarát ország, akkor a pénzt nem a miniszterelnöki család barátainak, hanem a magyar családoknak kell juttatnia. Ezért tettünk javaslatot az álláskeresési támogatás kilenc hónapra emelésére. Ha a most munka nélkül maradók segítséget kapnak, a sarki boltban és a pékségben fognak tejet és kenyeret venni. Az itthon gyártott termékek, élelmiszerek megvásárlásával a vásárlók kifejezetten segítik a hazai kis- és középvállalkozások túlélését, a munkahelyteremtést, vagyis a gazdaság újraindulását. Ezért hangsúlyozzuk, hogy a szállodafelújítás és Mészáros Lőrinc bizniszei helyett a családi házak felújítására kell költeni a közös pénzünket. Ezért mondjuk újra és újra, hogy fürdőfejlesztés helyett bérlakásépítésre van szükség. Ezzel egyszerre tudnánk csökkenteni a magyarok rezsiköltségeit és az üvegházhatású gázok kibocsátását. Összefoglalom, miről van szó: a magyar emberek pénzét költsük a magyar emberekre, ne a Fidesz klientúrájára. Ez ilyen egyszerű. Önöknek is be kell látniuk előbb vagy utóbb, hogy a magyarok által befizetett adók nem a Fidesz és a fideszesek magánkasszájába valók. [[20.10]] Be kell látnunk, hogy a nemzet közös pénze a nemzet javát kell hogy szolgálja. Nőjenek fel a nemes feladathoz, kedves kormánypárti képviselőtársaim! Sokszor mondtam már, és most is mondom: ha a módosító javaslatainkból nem világos, hogy honnan hova kell a pénzt pakolni, hogy az emberek érdekét szolgálja a Fidesz és klientúrája helyett, akkor nagyon szívesen elmagyarázom bármikor bármelyiküknek. Azt javaslom, hogy beszéljünk a valóságról, arról, hogy miközben a fideszes képviselők az ideológiai hisztéria minden tünetét produkálva elutasítják az isztambuli egyezmény ratifikálását, magyar nők és gyermekek sérülnek és halnak meg nap mint nap. Azokról a családon belüli erőszakesetekről beszélek, melyek száma drámaian megnőtt a kijárási korlátozások alatt. Nem az isztambuli egyezmény szóhasználata a probléma, hanem az, hogy erre a tragikus helyzetre mindenki csak tétlenül néz. A bántalmazott nőket és gyermekeket sem a magyar gyámügy, sem a rendőrség, sem pedig a bíróságok nem tudják megvédeni. Erről a valós helyzetről kell beszélnünk, nem az önök ideológiai hisztériájáról. De ha önöknek annyira fontos az ideológia, tőlem átnevezhetik az isztambuli egyezményt felcsútira is, csak egy dolog fontos, az, hogy védjük meg a magyar nőket és a gyermekeket az erőszaktól. Tudjuk, hogy mik a mostani rendszer hiányosságai és hibái. Tudjuk, hogy amit a hatóságok sokszor családi veszekedésnek gondolnak, az valójában családon belüli erőszak. Tudjuk, hogy a megelőző távoltartás elrendelése mennyire esetleges, mert a vonatkozó paragrafust nehezen találják a hatóságok. Azt is tudjuk, hogy milyen nehézségeket jelent az áldozatvédelem, ha az elkövető és az áldozat intim viszonyban vannak, de nem élnek egy háztartásban. Tudjuk, hogy gyakran úgy küldik mediációra a bántalmazott nőket, mint ha egyenrangú felek lennének egy ilyen úgynevezett tárgyalás során. Tudjuk, hogy a bántalmazó szülő gyakran visszaél a szülői kapcsolattartás jogával, és újra és újra traumatizálja a bántalmazott gyermekeket. Képviselőtársaim! Láttak már láthatásra kényszerített síró gyereket, aki nem akar az édesanyját megverő apával találkozni? És mit csinálnak ilyenkor a magyar hatóságok? Kényszerítik a gyereket és kényszerítik az anyát a találkozásra. Sőt, még a gyermekét védő szülőt büntetik, mert úgymond akadályozza a kapcsolattartást és ezt nevezik maguk családbarát, gyermekbarát országnak. Az eszem megáll! Soroljam még a problémákat? Igazából az a legkevesebb, hogy a bántalmazott gyerekeket meg kell védeni a kényszerláthatásoktól. Az a legkevesebb, hogy azonnal módosítani kell a kapcsolati erőszak büntetőjogi kategóriáját. Fel kell végre ismerni, hogy olyan volt partner is lehet a bántalmazó, akivel az áldozat soha nem élt együtt. De ha komolyan gondoljuk a magyar gyermekek és nők védelmét, akkor azt is ki kell mondanunk, hogy ennél sokkal többre van szükség. A gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjainak rendszeres oktatása és továbbképzése nélkül soha nem fogjuk hatékonyan megvédeni a bántalmazottakat. Komplex, átfogó, a jelzőrendszerre és az igazságszolgáltatás minden tagjára kiterjedő képzési programra van szükség. Szükség van erre, hogy a szakemberek felismerjék az erőszakot, felismerjék annak természetét, ne okozzanak az áldozatoknak több problémát, mint amennyit megoldanak. Fel kell számolni a párhuzamosságokat és a hatásköri zavarokat. Véget kell vetni a tudáshiánynak, a szakemberhiánynak és a pénzhiánynak. Véget kell vetni annak, hogy nem tudja a jobb kéz, mit csinál a bal. Hogyan tegyük mindezt? Mi a megoldás? Az, hogy élünk a lehetőséggel, és a 2021-es költségvetés keretében létrehozzuk a nő- és családvédelmi jelzőrendszert a mai gyermekvédelmi jelzőrendszerre építve. Itt az alkalom, itt a költségvetésitörvény-javaslat, cselekedjünk! Erősíteni kell továbbá a jelzőrendszer tagjainak a felelősségét is. A jelzés elmulasztása járjon erőteljes és biztos szankcióval! Tekintsük a jelzés elmulasztását is veszélyeztetésnek, minthogy az is! Mindehhez szükség van egy olyan erőszakellenes koordinátorra, aki kidolgozza a jelzőrendszer bővítésének a koncepcióját, és a vonatkozó törvényjavaslatot négy hónapon belül leteszi a kormány és az Országgyűlés asztalára. Tudjuk jól, ha a Fidesz úgy akarta, fogadott már el kétharmados törvényt egy nap alatt is, úgyhogy ne próbálják azt mondani, hogy ennyi idő nem elég. A koordinátor további feladata lehet a gyámhivatal, a bíróság és a jelzőrendszer tagjai közötti koordináció, az együttműködési problémák orvoslása, illetve jogszabály-módosítás esetén az egyeztetések lefolytatása, a normaszöveg előkészítése és benyújtása az Országgyűlésnek. A koordinátor folyamatos dolga lehet továbbá a rendőrségre, a gyámhivatalra, a bíróságokra, a közoktatás szereplőire, tehát a jelzőrendszer tagjaira vonatkozó oktatási és képzési programok kidolgozása, ezen oktatási képzések szervezése, ellenőrzése. A cél az, hogy két éven belül minden érintett szakember megismerje az erőszak természetét, és felismerje a jeleit. Csak így érhetünk el eredményt. Csak így csökkenthetjük érdemben a családon belüli erőszakos esetek számát. Az erőszakellenes koordinátort a költségvetésben és az államigazgatásban az Egyenlő Bánásmód Hatóság alá kell rendelni, akinek köszönet áldozatos munkájáért. Éppen ezért az I. országgyűlési fejezet 22. címen belül javaslom az Egyenlő Bánásmód Hatóság 2. alcímen egy erőszak-felszámolási, antidiszkriminációs és nemek egyenlősége program létrehozását 3 milliárd forint keretösszeggel. Remélem, a Fidesznek megér ennyit a magyar gyerekek és nők testi és lelki épsége. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és köszönöm szépen államtitkár úrnak, hogy tulajdonképpen az egész napját itt tölti mozdulatlanul, hogy valóban a költségvetés jobbá válhasson. Köszönöm szépen. [[Taps a függetlenek soraiból.]]
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Soron kívül megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Bevallom őszintén, hogy e kései órán már nem akartam húzni a tisztelt Országgyűlés idejét. Köszönöm szépen képviselő asszonynak is a hozzászólását és a vitában való részvételem kapcsán a pozitív megjegyzését. Mégis nem emiatt, hanem képviselő asszony többi szavai miatt kellett hogy szót kérjek. Azok a jelzők, elnézést kérek, de véleményem szerint vagdalkozások, melyek szerint a jövő évi költségvetés minősített, gonosz cserben hagyásnak felel meg képviselő asszony ilyen szavakat használt , a kormányzat az út szélén hagyja az embereket, éhenhalást tesz lehetővé ez a politika. Hát, nehéz volt nem szót kérjek. Először is, ha valaki tett annak érdekében, hogy mindenki méltó módon élhessen meg, és előreléphessen, azt gondolom, azok a 2010 óta hivatalban lévő kormányok és a kormányokat támogató frakciók voltak. Sokszor beszéltünk arról, hogy tíz évvel ezelőtt egymillió új munkahely megteremtését hirdette meg miniszterelnök úr. Mindnyájan tudjuk, hogy a munkából élés az egyének számára is előrelépést jelent, tartást ad, hiszen maga az illető tudja, hogy nem segélyből, külső adományból, hanem saját erejéből tud megélni. Ismétlem, meggyőződésem, hogy ez az egyénnek is tartást ad, és több jövedelmet biztosít, mint ha segélyből élne. Ezen túl a munkaalapú társadalom biztosítja azt, hogy a nagyobb foglalkoztatásnak köszönhetően az állam adóbevételei is növekedjenek, és például egészségügyre többet tudjunk fordítani. Ez volt a helyzet 2010 után, szemben a statisztikák szerint a 2010 előtti időszakkal. Éppen ezen elmúlt évek tapasztalatai, tényadatai mondatják velem azt, hogy amit az idei költségvetés eltérése során, majd a módosítása során a kormányzat szándékozott, és amit a 2021-es költségvetés a zászlajára tűz, nevezetesen, amennyi munkahelyet a járvány elpusztít, annyit teremtsünk újjá, azt remélhetőleg el is fogjuk tudni érni. Nem garantált, hogy ugyanennyi munkahelyet, amennyit a vírus elpusztít, a versenyszférában rövid időn belül, egy éven belül, mondjuk, meg tudunk teremteni, de a szándék és a cél egyértelmű, és a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat ezt tartalmazza. A képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy a kormányzati intézkedések csak egyeseknek jelentenek előrelépést. Ezzel is az a problémám, hogy sajnos a képviselő asszony az állításait, elnézést a kifejezésért, a vagdalkozásait tényadatokkal nem támasztja alá. Tisztelettel engedjék meg, hogy a munkahelyek védelmét, megőrzését célzó intézkedések eddigi adatairól beszámoljak önöknek. [[20.20]] Munkahelyvédelmi támogatásra több mint 150 ezer fő nyújtotta be a kérelmét, kutató-fejlesztő munkahelyek megőrzésére több mint 14 ezer fő nyújtotta be a kérelmét, a versenyképesség-növelő beruházásokat támogató és munkahelymegőrző támogatási konstrukcióra 143 ezer fő nyújtotta be a kérelmét. Ez három program. Aki benyújtotta a kérelmét és a normatív feltételeknek megfelel, az megkapja a támogatást. Emlékeztetnék arra, hogy például Kóka János cége is kapott támogatást; mindenki, aki megfelel. Nincs disztinkció politikai nézet vagy vallási elgondolások alapján. Mindenki megkapja a támogatást, mert Magyarországnak, a kormányzatnak minden munkahely számít. Nyolchetes digitalizációs ingyenes képzésre 62 ezren jelentkeztek. A vitában sokan elmondták, hogy vajon a termelékenység javítására, a K+F-re figyelünke vagy sem. Ingyenes digitalizációs képzést indítottunk el, ismétlem, 62 ezren jelentkeztek erre a programra. Tehát amikor önök értékelik a kormányzati intézkedéseket, akkor tisztelettel azt kérem, hogy a tényekből kiindulva fogalmazzák meg állításaikat, és nézzék meg, hogy a 2021-es költségvetés a gazdaságvédelmi, munkahelyteremtő intézkedések tekintetében mit tartalmaz. A képviselő asszony egekbe szökő inflációt említett. Hát, ha betérünk a boltokba, nem mindig ezt látjuk. Májusban 2,2 százalék volt az infláció szintje. Azt gondolom, hogy a következő időszakban a jegybank, ahogy eddig is, figyelni fog arra, hogy a középtávú inflációs céltól tartósan ne térjünk el. Bízhatunk abban, hogy a bérek megőrzik az értéküket, vagy adott esetben, ha ezt a válságot kezelni tudjuk, akkor folytatódhat majd a bérek eddig látott emelkedése. Ez a béremelkedés, mint ahogy a mai nap már elhangzott, nem csak egyes társadalmi csoportokra vonatkozhat. A képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy a gyengék támogatására nem figyel a kormányzat, nem fordít kellő energiát. Akkor engedje meg, képviselő asszony, hogy megint idézzek tényadatokat. Ha sérülékeny csoportoknak tekintjük azokat, akiknek nem volt munkájuk, akkor azt tudom elmondani, hogy 2010 óta több mint 800 ezerrel bővült a foglalkoztatottak száma. Sajnos, ez a mérték csökkenni fog a gazdasági folyamatok következtében, de messze vagyunk attól a szinttől, ami a 2008-as válság előtt volt, és ismétlem, abban bízunk, hogy a foglalkoztatottak száma növekedni fog a válság lecsengése után. De az egyik fő mondandóm az, hogy épp a szegényebb rétegek felkarolását jelenti az, hogyha magasabb jövedelemért tudnak dolgozni az alacsonyabb segély helyett. Ezen túl, aki dolgozik, és mondjuk, minimálbéren dolgozik, a minimálbér és a garantált bérminimum összege főképp a 2016. év végi háromoldalú megállapodás következtében jelentős mértékben növekedett. Ez minimálbér esetén a nettó reálkeresetek tekintetében azon munkavállalóknál, akiknek nincs gyermekük, 2010-hez képest 42 százalékos nettó reálkereset-növekedést jelent. Ha valakinek egy gyermeke van, már 55,3 százalékos növekedést jelent, és ha három gyermeke van, 107,8 százalékos növekedést jelent, tehát több mint duplázódásról beszélünk. Képviselő asszony az elesettekről és a gyermekesekről is beszélt. Hadd mondjam el most tényszerű akarok lenni és nem különböző időszakokról beszélni tényszerűen, hogy a minimálbéren foglalkoztatottak nettó reálkeresete 2010 előtt jellemzően csökkent. Itt vannak a kezemben az adatok. Ehhez képest látunk 2010 után a gyermekes minimálbéreseknél egy jelentős növekedést. Hadd mondjam el, hogy a válság kitörése előtt a bruttó átlagkeresetek Magyarországon 400 ezer forint fölött voltak. Képviselő asszony, ha egy családban a két főnek az együttes bruttó jövedelme 310 ezer forint körül van és három gyermeket nevelnek, akkor a családi adókedvezmény maximális összegét, a nettó 99 forintot igénybe tudják venni. Miről beszélünk, amikor úgy minősítjük a gazdaságpolitikát, hogy jó, jó, vannak eredmények, jó, jó, emelkednek a bérek, de hát ez csak a kiváltságosokra vonatkozik. A tények ezt cáfolják. Én abban bízom, hogy a tisztelt Országgyűlés a 2021-es költségvetésben is megadja a bizalmat a kormánynak, elfogadja ezt a költségvetést, és a bizalom azt jelenti, hogy lesz erőnk és lesz képességünk ezt a költségvetést végrehajtani. S ennek keretében bízom abban, hogy a válság negatív hatásait tompítani, illetőleg javítani tudjuk majd. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter államtitkár úr. Nunkovics Tibor jelentkezett két percre. Másfél perce van erre.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Igyekszem akkor gyorsnak lenni és beosztani a fennmaradt időkeretünket. Csak két gyors gondolat. Ami szóba került itt válaszképpen a felszólalásomra Böröcz László képviselőtársamtól: az önkormányzatok kerete nem az állami keret lesz, tehát más a kettő. A zöldkötvényekkel kapcsolatban pedig azért nem számolom ide ezeket, mert az államkötvény egy hitel, és a hitelt vissza kell fizetni. Egyeztetve itt államtitkár úrral, jelenleg a magyar állam szempontjából egy viszonylag jó kamat van rajta, tehát egy nem túl magas kamatot kell visszafizetni, de mivel ez euróban van, és tegyük hozzá, hogy a forint az euróhoz képest nem vitézkedik az elmúlt években, arra számíthatunk, hogy itt egy jóval nagyobb bukovári lesz, mint ahogy ezt jelenleg számoljuk. Nem szeretnénk úgy járni, mint mondjuk, a letelepedési kötvények esetében, ahol azért voltak közbenső szereplők is, akik nagyon jól jártak ezzel. Reméljük, hogy a zöldkötvények kötött felhasználása majd tényleg oda fog menni, ahova kell, és hogy ez nem fűnyírásra fog elmenni, hanem olyan beruházások fognak belőle megvalósulni, amik öt-tíz év múlva a magyar állam vagy esetleg az önkormányzatok számára is már bevételeket tudnak termelni, és önfenntartóvá válnak, vagy ahogy mondtam, a bevételek termelésével már pluszprofitot is tudnak termelni a magyar állam számára. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nunkovics Tibor képviselő úr. A következő hozzászóló Ovádi Péter képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy tervekkel vágtunk bele a 2020-as esztendőbe, arra azonban senki sem számított, hogy ezeket a nagy terveket egy világjárvány keresztülhúzza. A magyar ember azonban nem arról híres, hogy feladja. Mi nem adjuk fel, és nem engedjük el a nagy terveinket, ezért bizakodva tekintünk a 2021-es esztendőre. Magyarország Kormánya és az előző évek költségvetései hosszú idő után újra lehetővé tették a vidék fejlesztését. Köszönhetően többek között a „Modern városok” programnak, a megyei jogú városoknak lehetőségük nyílt régen várt beruházások megvalósítására. Veszprém megye 1. számú választókerületének képviselőjeként büszke vagyok arra, hogy hamarosan elkészül a várva várt veszprémi városi uszoda, elkezdődik az iparipark-beruházás, ami egy innovatív kooperáció az ipar és a szakképzés együttműködésére, megújul a Csermák Antal Zeneiskola, a nagy sikereket elért, fényes múltra visszatekintő Veszprémi Torna Club új tornászgyakorlóval gazdagodik. Folyamatban van a veszprémi Petőfi Színház felújításának előkészítése, és nagyon várja már mindenki, hogy megvalósuljon a megyeszékhelyet átszelő új völgyhíd. Megkezdődött a 8-as főúton a veszprémi-litéri elágazó korszerűsítése, és a déli elkerülő füredi és almádi csomópontok 2022-ig tartó több szintűvé tétele és teljes felújítása, amely a térség legnagyobb beruházása. Ez a fejlesztés nemcsak Veszprémnek és a térségnek fontos, hanem a Balaton elérhetősége miatt is kiemelten jelentős turisztikai szempontból. Veszprém a Bakony és a Balaton ölelésében kiemelt központ. Megyeszékhelyként elengedhetetlen volt az elkerülő megvalósítása. Rengetegen utaznak nap mint nap a térségből a városba iskolába, munkába. A nyári időszakban megnövekedett forgalom rendszeresen kellemetlenséget okoz az itt élőknek, nem is beszélve a kiemelten sok balesetről. Ezek mind-mind olyan fejlesztések, amelyekből nemcsak Veszprém és a veszprémiek profitálnak, hanem a környező települések lakói is. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány elkötelezett az önkormányzatok támogatása és partnersége iránt. 2010-ben a Fidesz-KDNP-kormány történelmi léptékű, 1369 milliárd forint adósságtól szabadította meg az önkormányzatokat, amelyek nehéz helyzetét a balliberálisok által hátrahagyott romok is tetézték. [[20.30]] Azóta mind a városok, mind pedig a kistelepülések a fejlődés útjára léphettek. Nagyon nehéz, a társadalmat és a gazdaságot is megtépázó időszakot élünk, mégis megnyugtató, hogy a jelenlegi nehéz helyzetben a kormány nem vette el a lehetőséget a kistelepülésektől, és a „Magyar falu” program továbbra is elérhető. Nagy örömmel mondhatom, hogy választókerületem települései eddig több mint 800 millió forint támogatásban részesültek. Az előző évben 56 sikeres pályázatot tudhattak magukénak a választókerület települései, többek között új közösségi teret és könyvtárat alakítottunk ki Jásdon, immáron új eszközök segítik a közterületek karbantartását Vilonyán és Bándon, Kislődön megszépült orvosi rendelőben fogadhatják a gyógyulni vágyókat, Márkon pedig hamarosan használatba vehetik a gyermekek a megújult óvodát de sorolhatnám tovább a megvalósuló fejlesztéseket , a választókerület településeit összekötő úthálózatból pedig ez idáig 12 kilométer újult meg vagy van jelen pillanatban is tervezés vagy megvalósítás alatt. A „Magyar falu” program óriási lehetőség a kistelepülések számára, hiszen általa olyan fejlesztések, beruházások megvalósítására van, illetve lesz lehetőség, amelyeket egy kis lélekszámú, kis költségvetéssel működő település önerőből nem tudna megvalósítani. Rendszeresen tartok polgármesteri fórumot, ahol a polgármesterek mindig megerősítik, hogy mind a „Magyar falu” program pályázatai, mind pedig a Belügyminisztérium által kiírt pályázatok valós problémákra adnak valós válaszokat, egyszerűen beadhatók, és ezért is örvendenek nagy népszerűségnek. Tisztelt Ház! Külön öröm, hogy megjelent a „Magyar falu” programban a civil egyesületek számára beadható pályázat, hiszen a választókerületben számos aktív civil szervezet működik, amelyek motorjai a kistelepüléseknek. Bízom benne, hogy sok sikeres pályázat fog születni. 2021-ben 90 milliárd forint áll rendelkezésre a „Magyar falu” programban, ez több mint duplája az idei büdzsének. Tisztelt Képviselőtársaim! Gazdaságunk alappillérei azok a kis-, közép- és nagyvállalatok, amelyeknek köszönhetően az elmúlt években a munkanélküliség minimálisra csökkent az országban. Veszprém megye mindig élen járt a foglalkoztatásban, és a munkanélküliségi ráta az országban a legalacsonyabbak közt volt. A vírus sajnos minket sem kímélt, így a korábbi szám megugrott, azonban mi továbbra is azon dolgozunk, hogy munkahelyeket teremtsünk, és mindazok, akik a pandémiás helyzet kialakulása miatt elvesztették állásukat, újra munkába állhassanak. Ebben nagy segítség a kormány gazdaságélénkítő csomagja. A megyében a kutatási-fejlesztési és innovációs szektor magasan képzett munkavállalóinak bértámogatását eddig több mint 1100 főre igényelték, a csökkentett munkaidős foglalkoztatás támogatását pedig több mint 10 500 főre vették igénybe. A gazdaságvédelmi akciótervben biztosított lehetőség mintegy 105 ezer embernek és családjaiknak segít a munkahelyek megőrzésével. Veszprém több nagyvállalata is nyert a HIPA versenyképességet növelő támogatási programján, és további pályázatok várnak elbírálásra. A Külügyminisztériumban átvehette már a támogatási szerződését a Valeo-Siemens eAutomotive Hungary Kft. és a Balaton Bútor Kft. is. Nincs még vége, hiszen hamarosan több másik cég is kézhez kaphatja a sikeres pályázatát igazoló dokumentumokat. Több száz millió forintos támogatást fordítanak fejlesztésre a vállalatok, és biztosítékot adnak a munkahelyek megtartására is. Az átmeneti intézkedések mellett a kormány olyan, hosszú távon is fennmaradó adócsökkentésről döntött, amelyek éves szinten több száz milliárd forintot hagynak a magyar vállalkozásoknál, és közel négymillió munkahely biztonságát erősítik meg. A kisvállalati adó kulcsa 2021. január 1-jétől 11 százalékra csökken, ami közel 40 ezer vállalkozás számára jelent könnyebbséget. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk álló költségvetés biztosíték arra, hogy az ország képes kilábalni a nehéz helyzetekből, és a kormány továbbra is elkötelezett a fejlődés mellett. Úgy gondolom, hogy olyan költségvetés-tervezet fekszik most előttünk, amelyet mindenki támogatni tud. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Ovádi Péter képviselő úr. Két percre kér szót Gurmai Zita képviselő asszony, 53 másodperce van erre.
Oké! No, tehát tök jó, hogy a propagandát felmondja az államtitkár úr, hogy 2010 óta mi történt, de én arról beszéltem, hogy mi történik. Amikor nem tudnak mit mondani, akkor jön az elmúltnyolcév. No, akkor én néznék a cserben hagyásra 2010 óta néhány példát. 2010-től elindult a trükközés a munkaerőpiacon, foglalkoztatásbővülést ígértek, a közmunkaprogramok 50-150 ezer fővel több embert foglalkoztattak, ezzel párosítva emlékezzünk csak példaként a napocska-felhőcske képzésekre éhbérért, aminek az eredménye az, hogy ma a közmunkásbér jóval kevesebbet ér, mint tíz évvel ezelőtt; 2010: nettó 60 236 forint, 2020: nettó 54 217 forint, ami jelenleg körülbelül 25 százalékkal kevesebbet ér a 2010. évire átszámítva, így nagyjából 40 ezer forintnak felel meg. Ezek a munkahelyek többségében nem a gazdaságban megjelenő, vagyis profitot termelő foglalkoztatási formák. Több százezer aktív munkavállaló elhagyta Magyarországot, megköszönöm, ha a legpontosabb számot [[Az elnök csenget.]] elmondja. Ezek az emberek…
Köszönöm szépen…
…most is többen vannak. Köszönöm.
…képviselő asszony. Banai Péter államtitkár úr kér szót soron kívül.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Én tényszámokat mondtam, tehát ha végignézzük az elmúlt tíz év folyamatait, megnézhetjük egyenként éves szinten, hogy a foglalkoztatottak száma vagy a keresetek hogyan alakultak. Ön a közmunkásbért mondta. Az én állításom az, hogy nagyobb jövedelemre lehet szert tenni, ha valaki közmunkából él, mint hogyha segélyből élne. Ez az egyik állításom. A másik állításom az, hogy a közmunkában foglalkoztatottaknak a száma az elmúlt években jelentősen csökkent. Miért? Mert számos embert, jelentős embercsoportokat sikerült a segély helyett a munka világába átirányítani, nekik nagyobb jövedelmet biztosítani, majd innen a versenyszférába átvinni. A bérek alakulása. Az elmúlt kilenc évben az átlagkeresetek változása évente 7 százalékos volt, minden évben átlagosan 7 százalék. Ebben benne vannak a közfoglalkoztatottak is. Azt gondolom, hogy a számokkal nehéz vitatkozni, és pont ezek a számok azok, ismétlem, amelyek bizakodásra adnak okot a tekintetben, hogy a tönkrement, elpusztított munkahelyeket sikerül újraépíteni, hiszen ha az elmúlt tíz évben 800 ezernél több munkahelyet sikerült teremteni, akkor, azt gondolom, van okunk bizakodni abban, hogy a most megszűnt munkahelyek helyett is létre fognak jönni mások, elsődlegesen a versenyszférában ez a célunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselő Asszony! A drámai felszólalása elkeserített engem, és amit mondok, az vonatkozik a munkaerőpiacra, az ország gazdaságára, vonatkozik a közmunkaprogramra, az önkormányzatokra, tehát ki szeretném emelni, hogy nem vonatkozik a családon belüli erőszakra, mégpedig az a közkeletű mondás jutott eszembe, hogy az újszülöttnek minden vicc új, merthogy ön eljátszotta ezt nekünk, tisztelt képviselő asszony, de az a helyzet, hogy vagyunk egynéhányan, akik emlékszünk a 2002 és 2010 közötti időszakra én is emlékszem , amikor a térségünkben, Nyírbátor térségében 25 százalék volt a munkanélküliség. Akkor tényleg arról szólt a történet, hogy éheztek az emberek. Most az, aki dolgozni akar, az dolgozhat. Tetszik tudni, hogy mi a helyzet nálunk? Nem tudunk elég jelentkezőt felkérni arra, hogy a közmunkaprogramban részt vegyen, mert elmentek cégekhez dolgozni, és nem 54 ezer forintot keresnek, hanem nettó 200 ezer forintot. Az tehát a helyzet, hogy ön összevissza beszélt az ország helyzetéről, az önkormányzatok helyzetéről. Én polgármester voltam akkor, és akkor folyt az önkormányzatok teljes kivéreztetése: iskolákat zártak be, óvodákat kellett bezárni, kedves képviselő asszony, az embereknek nem volt munkája, az önkormányzatok csőd előtt álltak, eladósodtak. [[20.40]] Úgyhogy én arra kérem nagy tisztelettel, hogy tessék átgondolni, hogy mit beszél, mert körülbelül annyi igazságtartalma van a mondatainak, mint Korózs képviselő úr mentőtisztjének abban az ominózus videóban. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2021-es költségvetés a Covid-19 járvány elleni védekezés és a járvány miatt nehéz helyzetbe került gazdaság újraindításának költségvetése. A kormány számára az emberek életének és biztonságának a védelme volt az az elsődleges szempont, amit a 2021-es költségvetés megalkotása során szem előtt tartottak. Ennek eszköze a már idén megkezdett gazdaságvédelmi program folytatása, valamint az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap megteremtése. Cél, hogy a megszűnt munkahelyek helyett újak jöjjenek létre, cél, hogy továbbra is minél több család tudja megteremteni és megőrizni az anyagi biztonságát, s cél volt az is, hogy a járvány által leginkább fenyegetett idősebb korosztály körülményei javuljanak. Ha az ország biztonságára gondolunk, akkor a közbiztonság és hazánk szuverenitásának megőrzése jut elsőként eszünkbe, és láthatjuk, hogy e két terület hangsúlyos szerepet kap a 2021-es költségvetésben. Most erről a két fejezetről szeretnék röviden szólni. A honvédelem kiadásaira szánt forrás jövőre mintegy 162 milliárd forinttal emelkedik, ami összesen mintegy 778 milliárd forintos keretet jelent. Ez az összeg a jövőre jelzett nominális GDP nagyjából 1,66 százalékának felel meg. A kormány már 2012-ben határozatban vállalta, hogy 2016-ig nominálértékben nem csökkenhet a honvédelmi költségvetés, majd 2016-tól kezdődően évente legalább a GDP 0,1 százalékával növekedik. A vállalás eddig teljesült, és továbbra is az a szilárd cél, hogy a honvédelmi kiadások 2024-re elérjék a NATO által elvárt 2 százalékos GDP-arányt. A honvédelemre fordítható kiadások tehát 2021-ben is GDP-arányosan kerültek meghatározásra a költségvetési javaslatban, a korábbi évekhez képest jelentősen magasabb többlet biztosításával. Ez lehetőséget ad a „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderőfejlesztési program keretében elkezdett fejlesztések folytatására és a személyi állomány megbecsülésének a javítására is. A kiadások fedezetet biztosítanak Magyarország függetlenségének, területi épségének, nemzetközi szerződésekben rögzített határainak, lakosságának és anyagi javainak a védelmére, valamint a szövetségi és nemzetközi szerződésekből eredő egyéb katonai kötelezettségek teljesítésére. A javaslat szerint a honvédelmi illetményalap 2021 januárjától 44 600 forint lesz. Az előterjesztés szerint a honvédelmi tárca jövőre több mint 10 milliárd forinttal járul hozzá a NATO biztonsági beruházási programjához. A NATO és az EU ajánlása alapján kialakítandó készenléti alegységek alkalmazásának kiadásaira 100 millió forint, az EU védelmi célú, közös finanszírozású védelmi alapjaihoz 616 millió forint hozzájárulást tartalmaz ez a honvédelmi költségvetés. A Honvédelmi Sportszövetség támogatására jövőre több mint 1,2 milliárd forint áll rendelkezésre, a debreceni Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és Kollégium több mint 400 millió forintot kap, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat mintegy 32 milliárd forinttal gazdálkodik. A Magyar Honvédség Egészségügyi Központ működési költségeire mintegy 47 milliárd forintot szán a kormány. A hadigondozásról szóló törvény végrehajtásáról rendelkező törvény közalapítvány-működtetést jegyez, mely működtetéséhez 17 milliárd forinttal járul hozzá a Honvédelmi Minisztérium. A honvédelmi tárcánál jövőre több mint 41 milliárd forintos bevétellel számolnak. A jövő évi költségvetés is rögzíti, hogy a honvédelmi célra feleslegessé vált hadfelszerelések, haditechnikai eszközök és anyagok értékesítéséből származó bevételt a honvédelmi miniszter 2021-ben a Magyar Honvédség technikai modernizációjára, a technikai eszközök fenntartására és javítására, képesség és hadfelszerelés fejlesztésére, az értékesítési eljárások során felmerült kiadások fedezetére, valamint a honvédelmi szervezeteknél keletkezett hulladékok kezelésével és ártalmatlanításával kapcsolatos kiadások fedezetére használhatja fel. Áttérve a Belügyminisztérium fejezetére, láthatjuk, hogy a 2021. évi költségvetés kiemelt ügynek tekinti a közbiztonság megerősítését, a nemzetközi és a hazai terrorizmus, valamint az illegális migráció elleni védekezést, az emberi élet- és értékek védelme érdekében a katasztrófavédelem fejlesztését, a bűncselekmények felderítését és a büntetések végrehajtását. Magyarország közbiztonsága kiegyensúlyozott, továbbra sincs az országnak a közbiztonság szempontjából kritikus körzete, települése vagy városrésze. Az elmúlt évek következetes szakmai munkáját igazolják a közvélemény-kutatások adatai. A közbiztonság fenntartásának alapja a folyamatos közterületi rendőri jelenlét biztosítása. Ennek végrehajtása során alapvető feladat az önkormányzatokkal történő folyamatos kapcsolattartás. Az ország településein az állandó rendőri jelenlét elsősorban a körzeti megbízotti szolgálattal biztosított. Az évek óta állandósuló és így folyamatos kihívást jelentő tömeges illegális migráció mellett az államhatár hatékony védelme folyamatosan biztosított. A belügyi rendészeti szervek mindezen feladatok eredményes ellátásához a szükséges költségvetési támogatást a 2021. évben is megkapják. A kormányzat elismeri és támogatja a polgárőrség, az önkéntes tűzoltó-egyesületek és az önkéntes mentőszervezetek működésének fontosságát és kiemelt szerepét. [[20.50]] A belügyi költségvetés 2021. évi teljes összege közel 857,6 milliárd forint, amely 12,6 százalékkal, 96 milliárd forinttal több, mint a 2020. évben. A belügyi intézmények költségvetésének 2021. évre javasolt összege 679,6 milliárd forint, amely 5,8 százalékkal, azaz 37 milliárd forinttal több, mint 2020-ban. Az elmondottakból érzékelhető, hogy a kormány komolyan veszi az ország biztonságának Alaptörvényben rögzített feladatát. 2021-ben sajnos várhatóan újra a migráció lesz az a tényező, amely a leginkább meghatározza majd ezt a feladatkört. Magyarország az egyik legnagyobb nyomásnak kitett migrációs útvonalon fekszik. Ennek következményeit 2014 óta folyamatosan érzékeljük. A következő időszakra szóló migrációs előrejelzések többsége sajnos negatív. Ennek okozói egyrészt a kedvezőtlen világpolitikai események, különösen a közel-keleti és észak-afrikai országokban zajló fegyveres konfliktusok, valamint a járvány által okozott világgazdasági nehézségek. Másrészt Magyarország már említett tranzitjellegére, földrajzi elhelyezkedésére és a Törökországban és a balkáni országokban tartózkodó több százezer migránsra utalnék. A pünkösdi hosszú hétvégén nem volt olyan magyar határszakasz, ahol ne próbálkoztak volna az illegális bevándorlók. A migrációs nyomás tehát újra növekszik, és hazánk csak akkor tud megakadályozni egy esetleges újabb európai migránskrízist, ha hatékony eszközök és elég erő áll rendelkezésre a határok védelméhez. Épp ezért kiemelt fontosságú, hogy a 2021. évi költségvetési javaslat szerint a közbiztonságra és a honvédelemre szánt források között jelentős összeg, 1-1 milliárd forint kerül elkülönítésre célzottan a tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások fedezésére. A kormány jóváhagyásával mindkét előirányzat kerete túlléphető, ami biztosítja, hogy egy esetlegesen súlyossá váló menekültügyi helyzet megfelelő kezeléséhez szükséges pénzeszközök rendelkezésre álljanak. A migrációs helyzet szempontjából szintén fontosak azok a haditechnikai fejlesztések és a külföldi katonai szerepvállalások, amelyek Magyarország és a Magyar Honvédség térségi pozícióját erősítik. A határainkon belüli biztonság megteremtéséhez hozzátartozik a közvetlen környezet, a szomszédos országok és régiók stabilitása is. Magyarország számára migrációs szempontból is rendkívül fontos a nyugat-balkáni népek és országok biztonsága, így annak növelésében vezető szerepet kívánunk játszani. A közép-európai stabilitás érdekében folyamatban van egy közép-európai többnemzeti hadosztály-parancsnokság, valamint egy regionális különleges műveletikomponens-parancsnokság létrehozása. Tisztelt Képviselőtársaim! Volt olyan időszak, amikor a hazai rendvédelem és honvédelem hiánygazdálkodást folytatott, ám az utóbbi években a kormány javaslatára az Országgyűlés biztosítja azt a költségvetési támogatást, amelynek segítségével valóban építkezni és erősödni lehet. A világgazdasági válság hatásainak mérséklése, illetve az egészségügyi válság elkerülése mellett ez a kulcsa az ország biztonsága megszilárdításának. Zárásként engedjék meg, hogy e helyről is köszönetet mondjak az egészségügyben, a szociális ágazatban, a rendvédelemben, a honvédelemben és a közigazgatásban dolgozóknak azért a segítségért, amellyel a vírus és a járványhelyzet okozta problémák enyhítésében szerepet játszottak. Köszönöm szépen a segítségüket. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Simon képviselő úr. Megadom a szót az előre bejelentett felszólalónak, F Kovács Sándor fideszes képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Benyújtásra került a jövő évi költségvetés, és egy kormány, egy tárca és a minisztériumok részéről az év legfontosabb törvénye, ami előttünk hever. A szakembereknek, a pénzügyi szakembereknek ez a legnagyobb kihívás, és mondhatnám azt, hogy a benyújtáshoz és a tárgyaláshoz gratulálok államtitkár úrnak és a tárcának, de nem teszem meg, mert nem a benyújtáshoz, nem a tárgyaláshoz és még nem is a valószínű elfogadáshoz kell gratulálni, hiszen az elmúlt 30 évben nagyon sok költségvetést benyújtottak, megtárgyaltak és el is fogadtak. Amihez én gratulálok, az eddigi költségvetések végrehajtása, mert ez a komoly feladat, amikor van egy terv, van egy elképzelés, bármilyen szép, bármilyen jó, azt végre kell tudni hajtani, hiszen a jövőre tervezünk, ami teljesen bizonytalan. Egy évvel ezelőtt nem láthatta senki a mai helyzetet, nem láthatta a koronavírus okozta gazdasági helyzetet, de a költségvetést így is tartani kell, a hiánycélokat tartani kell, azokat a vállalásokat, amit egy tárca, egy kormány megtesz, azokat tartani kell. Tehát ahhoz gratulálok, hogy az eddig elmúlt tíz évben tudták tartani azokat a költségvetési számokat, amiket a költségvetésben vállaltak, és bízom benne, hogy a 2021. évi költségvetés is ilyen lesz. Összehasonlítva az előző évek költségvetéseivel, a baloldali kormányok költségvetéseivel, a számok úgy lettek tartva, hogy csökkent a munkanélküliség, növekedett a gazdaság, kordában volt tartva az államháztartási hiány, nem lett felélve az állami vagyon, hanem gyarapítva lett, és nem lett óriási hitelfelvétel, hanem a hitelállomány csökkenése folyamatos volt. Ezek nagyon fontos dolgok, és ez egy jó gazdasági kormányzás ismérve. Aki az országban jár, az látja a beruházásokat, az építkezéseket, a fejlesztéseket. Az én választókerületemben is nagyon sok ilyen fejlesztés történt, az elmúlt 20-30 évben nem volt egyszerre ennyi óvoda-, bölcsőde-, piac-, csarnok-, útépítés, kerékpárút-építés, mint ami most. Látja az ember azt, hogy kialakultak olyan gazdasági erőközpontok az országban, amelyek jóval meghaladják az átlagos gazdasági fejlődést. Olyan gazdasági erőközpontok, amelyek mint egy bolygó vagy a Nap hatalmas gravitációval rendelkezik, és magához vonja a befektetéseket, ugyanúgy az állami, ugyanúgy a magánbefektetéseket is. És örömteli ez, de van egy bizonyos probléma, amit a gazdasági földrajzban talán úgy is fogalmaznak, hogy belső periféria. A hatalmas gazdasági központok között lévő területeken a fejlődés az országos átlagtól elmaradt. Hiába vannak az állami beruházások, hiába vannak azok a fejlesztések, amelyek ezekre a térségekre is mennek, ezeknek a térségeknek a lemaradása nemhogy csökkenne, hanem a dinamikusan fejlődő régióközpontokéhoz képest csökken. Ilyen régióközpontok akár Kelet-Magyarországon is Debrecen, amely dinamikusabban fejlődik; kicsit talán lassabban, de ugyanilyen fejlett Szolnok, akár Egert vehetjük ide; és az e közt lévő terület, Dél-Heves, Jász-Nagykun-Szolnok megyének a keleti része, a Tiszafüred-Karcag-Kisújszállás-Túrkeve-Fegyvernek vonal, de ugyanúgy Hajdú-Bihar megyének a nyugati része, Békés megyének az északi része, ezek a kettő között vannak. Ha az állam nem fordít ide nagyobb összeget, akkor néhány év múlva sokkal nagyobb ráfordításba, sokkal nagyobb energiába kerül a felzárkóztatás. A választókerületemben van két olyan település, ahol ezt már lehet látni: Tiszabő és Tiszabura. Ahonnan eláramlott az értelmiség, elment a fiatalság, nem volt munkahely, és most sokkal több pénzbe kerül ezeket a térségeket felzárkóztatni. [[21.00]] Vannak pozitív jelek, hiszen a Belügyminisztérium és különböző civil szervezetek együttműködésével megindult egy munka, de nem kell eddig eljutni, hanem ezekre a térségekre, ezekre a belső perifériás térségekre nagyobb összeget kell fordítani a költségvetésből, és nem számolatlanul önteni a pénzt, mert annak nincs értelme. 2012-ben a megyei önkormányzatok felmérték minden megyében, hogy mik a térségek erősségei, mik a gyengéi. Ha erre a felmérésre alapozunk, akkor láthatjuk azt, hogy ezen térségek mindegyike más; más egy nógrádi, egy baranyai, egy Jász-Nagykun-Szolnok megyei vagy egy békési térség helyzete. Egyéni programokat kell ezekre a térségekre kidolgozni, akár a turizmus, az Alföldön az élelmiszer-gazdaság, a környezetipar vonatkozásában. Tehát ezekre a térségekre külön program, külön figyelem kell, hogy a leszakadás, a lassúbb tempó miatt fel tudjuk zárkóztatni a többi dinamikusabban fejlődő térséghez, és természetesen, ami ezeknek a problémáját főleg okozza, az infrastruktúra gyorsabb fejlesztése szükséges. Én ehhez kérném államtitkár úr és a tárca, a kormányzat segítségét, hogy ezekre a térségekre jobban figyeljünk oda, ezeknek a térségeknek a felzárkóztatása, a felemelése nagyobb hangsúlyt kaphasson. Köszönöm szépen. S ahogy mondtam, nem a benyújtáshoz, nem az elkészítéshez, hanem majd a végrehajtáshoz szeretnék gratulálni, amire feljogosít a múlt tapasztalata. Így bízunk a következő év költségvetésében is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, F Kovács Sándor képviselő úr. További jelentkezőt felszólalásra nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát elnapolom. Folytatására holnap reggel 8 órától kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés tehát reggel 8 órakor folytatja ülését. Jó éjszakát kívánok! Az ülésnapot bezárom.